Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2022/C 286/14)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ENHEDSDOKUMENT

»Lumblija«

EU-nr.: PGI-HR-02809 – 28.10.2020

BOB ( ) BGB (X)

1. Betegnelse

»Lumblija«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Kroatien

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 2.3. Brød, wienerbrød, kager, kiks og andet bagværk samt konfekturevarer

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Lumblija er et rundt, sødt brød, der bages med surdej. På ydersiden har det en mørkebrun farve, er belagt med varenik [en sirup fremstillet af druemost] eller brændevin og drysset med sukker. Det har en aromatisk duft fra de tilsatte krydderier — kanel, nelliker, muskatnød, koriander og anis. Det har en karakteristisk og fuld frugt- og nøddeagtig smag fra de råvarer, der anvendes i fremstillingen — mandler, valnødder, rosiner, varenik og citrusfrugter — samt en aroma af de tilsatte krydderier. Det er et harmonisk brød.

Indvendigt er teksturen kompakt, men blød, med små stykker rosiner, mandler og valnødder, der er synlige i tværsnittet. Den ydre tekstur har en fast konsistens.

Et lumblijabrød vejer 350-600 g.

3.3. Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Følgende ingredienser indgår i dejen til fremstilling af lumblija: fint hvedemel, sukker, olivenolie, svinefedt eller smør, varenik, mandler, valnødder, rosiner, formalede kryddernelliker, kanel, muskatnød, koriander, anis, citron- og appelsinskal, vaniljesukker, brændevin (med rosen- eller urtesmag (travarica)), bagegær (frisk eller tør), mælk, vand og salt. Ved fremstilling af dejen kan der tilsættes johannesbrødkernemel.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Tilberedningen af dejen og bagningen af brødet skal finde sted i det geografiske område, der er defineret i punkt 4.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Lumblija sælges som hele brød, ikke udskåret.

Emballeringen skal finde sted i det geografiske område, der er defineret i punkt 4, for at bevare produktets særlige organoleptiske egenskaber og kvalitet, som kan lide skade under transporten. Med det formål at bevare brødets friskhed og forberede det til videre transport pakkes lumblijabrødet i papir- eller plastemballage (cellofan). Det kan anbringes i passende kasser for at beskytte det mod fysisk beskadigelse.

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Hvad angår skriftstørrelse og -type, skal produktbetegnelsen »Lumblija« fremstå tydeligere end enhver anden påskrift, når produktet markedsføres.

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Produktionsområde for lumblija, fra tilberedning af dejen til bagning af brødet, dækker hele øen Korčula, som omfatter kommunerne Vela Luka, Blato, Smokvica, Čara, Račišće, Pupnat, Žrnovo, Korčula og Lumbarda.

5. Tilknytning til det geografiske område

Tilknytningen mellem betegnelsen »Lumblija« og det afgrænsede geografiske område er baseret på produktets omdømme og fremstillingsmetoden, hvortil der anvendes en traditionel opskrift, som stadig bevares.

Landbruget blev en hjørnesten i økonomien og den vigtigste kilde til velstand i kommunen Korčula i middelalderen takket være sit, efter Dalmatianske standarder, usædvanligt store frugtbare landområde. Ud over druer og oliven til fremstilling af vin, varenik og olivenolie dyrker de lokale indbyggere også frugt (figner, mandler, valnødder og citrusfrugter) og korn til fremstilling af mel, som alle er oprindelige ingredienser i det søde lumblijabrød, der fremstilles på Korčula. En vigtig ingrediens i fremstillingen af lumblija, der hviler på en gammel tradition for vindyrkning, er varenik — en most af druesaft, som før det industrielle hvide sukker blev udviklet, var et vigtigt sødestof og blev anvendt til fremstilling af lumblija. Rosiner produceret af lokale bønder, som dyrkede kerneløse druesorter på deres vinmarker, blev også anvendt til fremstilling af lumblija, indtil den industrielle rosinproduktion (tørremaskiner) vandt frem.

Det traditionelle, søde lumblijabrød bliver bagt aftenen før allehelgensdag. Det sker udelukkende på øen Korčula, især omkring byerne Vela Luka, Blato og Smokvica, selv om det i nyere tider også bages andre steder på øen. Denne helligdag blev første gang fejret i det 4. århundrede, dvs. i romertiden. En af traditionerne forbundet med fejringen af allehelgensdag er bevaret på øen Korčula, nemlig sædvanen med at udveksle gaver kendt som kol(e)inde. Førhen forberedte husmødrene en særlig gave, som indeholdt det søde lumblijabrød og efterårsfrugter og -nødder såsom tørrede figner, mandler, citrusfrugter og druer, som børn ville give til deres gudmødre, faddere og medlemmer af deres udvidede familie. Blato, som ligger på Korčula, har siden det 14. århundrede haft en dedikeret menighed i sin Allehelgenskirke, og den århundredgamle tradition og sædvane med at forberede lumblija til allehelgensdag er således blevet bevaret frem til i dag. Den traditionelle fremstillingsmetode og opskrift på lumblija er i dag velbevaret.

Fra fordums tid er lumblija blevet bagt efter Korčulas husmødres traditionelle opskrift. Opskriften i sig selv var imidlertid ikke tilstrækkelig, idet det også var vigtigt at have færdigheder og erfaring med at forberede det søde brød og vide, hvordan man kunne anslå og opnå det ideelle forhold mellem de nødvendige ingredienser. På samme måde var det på et tidspunkt, hvor brød blev bagt i brændeovne, vigtigt at vide, hvordan man opnåede den rette bagetemperatur. Der var behov for færdigheder og erfaring til at blande dejen ved håndkraft og til at anslå dejens at hæve- og bagetid. Kunsten, når man fremstiller lumblija, er at bage det, indtil det er perfekt, dvs. saftigt og ikke tørt. Den traditionelle opskrift, som kvinder på Korčula anvendte til at forberede lumblija, er blevet videreført og bevaret til den dag i dag, og der findes to forskellige veletablerede metoder, som anvendes i to forskellige områder af øen.

Lumblija fremstilles på traditionel vis i henhold til en traditionel opskrift, der er mundligt overleveret på Korčula fra generation til generation.

Der findes to etablerede traditionelle metoder til tilberedning og bagning af lumblija. Den første består i at tilberede dejen med 1 kg mel sammen med ingredienserne, og den anden består i at anvende 3 kg mel. Når dejen æltes og formes efter den første traditionelle metode (hvor der anvendes 1 kg mel), tilsættes hele mængden af gær straks som ingrediens til dejen, som herefter hæver til det dobbelte, mens kun en del af gæren tilsættes med det samme efter den anden traditionelle metode (med 3 kg mel), hvor resten af gæren følger på et senere tidspunkt, når dejen én gang er hævet til det dobbelte med den første mængde gær. Desuden anvendes der i den første traditionelle metode ikke johannesbrødkernemel som ingrediens, mens dette er en del af ingredienserne efter den anden traditionelle metode. Endelig tilsættes aniskerner direkte til dejen som ingrediens efter den første traditionelle metode, mens der i den anden traditionelle metode anvendes aniskerner, der er opløst i lunkent vand.

Lumblija er et unikt brød, ikke blot i betragtning af det store antal ingredienser, der er nødvendige for at fremstille det, men også med hensyn til den omfattende fortilberedning af mange af de ingredienser, der skal tilsættes dejen, og tilberedningen af selve dejen. Dette er, hvad adskiller tilberedningen af lumblija fra de almindelige stadier i tilberedningen af lignende produkter. Den brede vifte af fyldige og righoldige ingredienser samt vigtigheden af dem alle i hele fremstillingsprocessen (f.eks. rosiner, der er udblødt i varenik, den nøjagtige mængde fedt, navnlig olivenolie, den nøjagtige mængde nødder, den nøjagtige mængde sukker og varenik i sig selv, som har en særlig struktur og massefylde), gør det vanskeligt for dejen at hæve hurtigt og let. På grund af de tilsatte ingrediensers vægt hæver dejen flere gange, og processen varer meget længere end for lignende produkter (det anbefales at lade dejen hæve fra aften til formiddag). Det tager derfor særlig lang tid at fremstille lumblija, men det er hvad, der giver det færdige brød dets særlige egenskaber: dets kompakte, men bløde tekstur er stærkt beriget i tværsnittet med nødder og rosiner, en karakteristisk smag af nødder og frugt og en rig og fyldig aroma, der opnås ved omhyggeligt at kombinere de tilsatte krydderier i de rette forhold. Lumblija er et produkt af den økonomiske rigdom og de mange forskellige kvalitetsråvarer på Korčula og er kendetegnet ved opskriften og de mange ingredienser, som brødet er fremstillet af. Det er disse ingredienser, der giver lumblija dets karakteristiske aromatiske smag og duft af nødder og frugt, og de færdigheder, der er forbundet med at forberede brødet, danner grundlag for dets særlige kompakte konsistens.

Flere øboere fra Korčula har offentliggjort forskellige varianter af den traditionelle opskrift på lumblija og dets produktionsmetode i kulinariske bøger (F. Mandić, Luškajića i pića, 2009, s. 244-245; Kaštropil-Culić, 1995, Blatska trpeza, s. 134). Den uløselige forbindelse mellem fremstillingen af lumblija og øens traditioner fremgår også af publikationen Zapisi Danijela Kneževića fra 2012 og en bog fra 2016 af Frank Mirošević med titlen Povjerenje ili zaborav, hvori forfatteren beskriver, hvor vanskeligt det er at lave lumblijabrød (F. Mirošević Dubaj, 2016, Povjerenje ili zaborav, s. 11).

Det første skriftlige bevis for betegnelsen »Lumblija« fremgår af publikationen Slovinac i 1881, hvori forfatteren S. Castrapelli i en artikel med titlen Nekoliko riječi u čakavštini beskrev lumblija som »et sødbrød fremstillet af mel, varenik, safran og kanel, som bages omkring allehelgensdag« (S. Castrapelli, 9 Slovinac nr. 20, 1881, Nekoliko riječi u čakavštini, s. 418-419).

Tidens løb har føjet en grund til at bevare traditionen med at bage lumblija. De mange emigranter, der var tvunget til at forlade øen, kunne bruge brødet som næring på deres lange rejser med skib, hvorved lumblija ikke blot var en daglig snack, men også en forbindelse til deres hjemland, idet brødet bevarede sin friske smag og duft længe efter, at det var taget ud af øens husmødres ovne. I begyndelsen af det 20. århundrede blev projektet »4 øer/4 steder/4 opskrifter« udformet i forbindelse med udvandringsbølgen. Projektet forbandt og præsenterede fire traditionelle retter fra fire steder, hvor der havde været en omfattende udvandring i den periode. Korčula deltog i projektet med lumblijabrødet, hvilket blev omtalt i HRT's (en kroatisk radio- og tv-kanal) magasinprogram Priče iz Hrvatske i oktober 2018.

Der afholdes flere arrangementer på Korčula, som tydeligt vidner om lumblijabrødets omdømme, og som fremmer traditionen med at tilberede det traditionelle søde brød, f.eks. ved de allerførste Kućna zabava [lokale fester], som blev afholdt af ridderordenen Kumpanija i Blato. Ordenen blev oprettet i 1927, og i vedtægterne henvises der til dens »opgave med at fremme og producere lumblija«. Ordenen organiserer regelmæssigt lokale fester, som er aftenarrangementer, hvor der fremvises madretter (lokalt kendt som spiza) og desserter fra Blato, og som gæsterne hjælper med at arrangere ved at medbringe typiske retter fra Blato. Disse arrangementer afholdes traditionelt den første fredag i februar, og i referaterne fra disse begivenheder nævnes lumblija regelmæssigt som en ret, der medbringes (ridderordenen Kumpanijas arkiver, 1956, 1972, 1974, 1985).Traditionen med at bage lumblija overlever ikke kun den dag i dag blandt øens beboere, tværtimod afholdes der endda lumblija-bagekonkurrencer på Korčula, især på den vestlige del af øen, og det samme gælder arrangementer om prøvesmagning og introduktion til områdets traditionelle gastronomi. Der afholdes også workshopper om, hvordan man laver lumblija, i børnehaver, på grundskoler og ungdomsuddannelser og på plejehjem samt i øens forskellige foreninger. I 25 år har der været afholdt et prøvesmagningsarrangement den sidste søndag i oktober, hvor lumblija, der er lavet af eleverne på ungdomsuddannelserne i Blato under vejledning af deres lærere og forældre, bliver velsignet og prøvesmagt på Plokata-pladsen i Blato.

Flere arrangementer, der afholdes uden for Korčula, vidner om lumblijabrødets omdømme. F.eks. blev lumblija præsenteret for en lang række kroatiske og udenlandske besøgende på arrangementet Good Food Festival, der blev afholdt af turistrådet i Dubrovnik i 2016.

Lumblija vandt, ligeledes i 2016, prisen for bedste fødevareprodukt på Noćnjak, et internationalt arrangement, hvor oliven- og olieproducenter deltog, og som blev afholdt i Bol på øen Brač.

Lumblija bliver også ofte præsenteret for kroatiske og udenlandske medierepræsentanter ved forskellige arrangementer og særlige præsentationer, gastronomiske messer og mediekonferencer.

Lumblija og dets specifikke produktionsmetode er ofte samtaleemne på forskellige websteder, hvor man beskæftiger sig med gastronomi, og her fremhæves den uløselige forbindelse til øen Korčula (Vilicom kroz Hrvatsku, »Lumblija: Imamo recept za mirisan kolač s otoka Korčule koji se sprema za blagdan Svih Svetih«, 29.10.2021; Dobra hrana, »Korčulanska lumblija recept star 200 godina: Kolač vezan uz ljubavnu priču Korčulanke i francuskog vojnika!«, 20.10.2018).

Denne ø-delikatesse tilbydes gæster ved forskellige offentlige arrangementer året rundt og gives som en typisk gastronomisk gave fra Korčula.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/proizvodi_u_postupku_zastite-zoi-zozp-zts/Lumblija_specifikacija_proizvoda10032022.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.