ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM ( 83) 134 
 
 
 
Vol. 1983/0 039 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the openi ng to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this f ile is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 198 3 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom 27 .9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
K0M(83) 134 endelig udg.
Bruxelles, den 19. april 1983
GRÆKENLAND I FÆLLESSKABET -  
VURDERING OG FORSLAG
O
(Meddelelse til Radet og Europa-Parlamentet fra Kommissionen)
K0MC83) 134 endelig udg.

C öM  ^
INDHOLDSFORTEGNELSE
Punkt
Indledning 1 ■- 5
Allerede givne svar 6- 35
Kommissionens meddelelse af 14. juni 1982 7- 21
Fællesskabsforanstaltninger til fordel for Grækenland,  
som er vedtaget eller foreslået efter forelæggelsen af  
memorandummet 22- 34
Allerede vedtagne foranstaltninger 23
Det integrerede middelhavsprogram for  
Grækenland 24- 33
So li da ri tetsforanstaltni nger 34
Forslag, som Kommissionen agter at forelægge 36- 114
Besøgene i  Grækenland 37- 46
Forslag 47- 114
Femårsplan - Større projekter 49- 57
Forskning og teknologi 58- 61
Energi 62- 66
Beskæftigelse og socialpolitik 67- 77
Landbrug 78- 92
Fi skeri 93- 97
T ransport 98- 108
Mi l jø 109- 114
Konklusion 115- 118
<

INDLEDNING
1. Den 19. marts 1982 tilsendte den græske regering Radet et memorandum,  
hvori den redegjorde for sin stilling vedrørende Grækenlands forbindelser  
med De europæiske Fællesskaber. Dokumentet blev ligeledes tilsendt forman­
den for Kommissionen.
2. Det europæiske Rid tog pi samlingen den 29. og 30. marts 1982 en erklæ­
ring fra den græske premierminister om dette spørgsmål til efterretning.
Det besluttede, at Kommissionen skulle gennemgå memorandummet og derefter  
aflægge beretning til Rådet.
3. Kommissionen gennemgik momorandummet omhyggeligt og forelagde Rådet sine  
konklusioner i  en meddelelse af 14. juni 1982.
4. Rådet tog Kommissionens meddelelse til efterretning på samlingen den 20.  
og 21. juni 1982. Der var enighed om, at den græske regering og Kommis­
sionen skulle holde sig i  kontakt for at klarlægge de forskellige aspek­
ter af denne sag i  så vidt omfang som muligt.
5. Formålet med denne meddelelse er efter en gennemgang af de svar, Kommissio­
nen allerede har givet såvel i  sin meddelelse af 14. juni 1982 som i  for­
skellige forslag, der i mellemtiden er blevet fremsendt til Rådet, at  
forelægge hovedtrækkene i  det svar, Kommissionen i  lyset af besøgene i  
Athen mener, der bør gives på memorandummet.
ALLEREDE GIVNE SVAR
6. I den forbindelse skal nævnes:
- Kommissionens meddelelse tilRådet af 14. juni 1982;
- en række forslag, hvoraf flere allerede er blevet vedtaget af Rådet.

-  2 -
KOMMISSIONENS MEDDELELSE AF 14. JUNI 1982
7. I meddelelsen af 14. juni 1982 gav Kommissionen sit første - og meget  
åbne - svar på den græske regerings problemer. Hovedtrækkene i  dette svar  
er anført nedenfor.
8. Kommissionen er i  vidt omfang enig i  den i  memorandummet indeholdte beskri­
velse af den økonomiske situation og kan tiltræde, at det er nødvendigt  
med en beslutsom indsats for at afhjælpe denne situation.
9. Fællesskabet erkender, at middelhavsregionerne i  Fællesskabet har ganske  
særlige problemer; spørgsmålet har blandt andet været behandlet i  forbin­
delse med drøftelserne om mandatet af 30. maj 1980 og de igangværende  
forhandlinger om udvidelsen.
10. Den græske økonomi er pi visse områder udviklingsmæssigt tilbagestående,  
hvilket Fællesskabet ikke kan holdes ansvarligt for.
11. Medlemsstaterne mærker alle i  forskellig grad de alvorlige følger af den  
økonomiske krise.
12. Fællesskabet alene er ikke ansvarligt for udviklingen i  en medlemsstat;  
dets rolle er at støtte de nationale bestræbelser.
13. For hver af de anmodninger, der forelægges i  det græske memorandum, an­
førte Kommissionen,
- hvorvidt anmodningerne allerede dækkes af de eksisterende fællesskabs­
bestemmelser,
- hvorvidt der allerede er fremsat forslag, som, om nødvendigt efter en  
tilpasning, dækker de græske anmodninger,
- hvorvidt de pågældende foranstaltninger allerede indgår i  forslag, som  
Kommissionen agter at fremlægge, herunder middelhavsprogrammerne.

- 3 -
14. Fællesskabet kan bidrage til udviklingen af den græske økonomi og til  
løsningen af de særlige problemer i  dette land gennem sin politik, men  
ikke gennem dispensationer fra traktaternes bestemmelser. Kommissionen  
konstaterede, at størsteparten af de græske anmodninger ligger inden for  
rammerne af Fællesskabets normale beslutningsproces, og at det i  protokol  
nr. 7 til tiltrædelsesakten er fastsat, at institutionerne bør gøre, hvad  
de kan inden for rammerne af de gældende regler, for at tage hensyn til  
Grækenlands særlige situation.
15. Med hensyn til statsstøtte anførte Kommissionen, at mens dispensations­
princippet er udelukket ved traktaterne, giver konkurrencereglerne Kommis­
sionen mulighed for, i  overensstemmelse med protokol nr. 7 til tiltrædel­
sesakten, ved undersøgelsen af forslagene om støtteforanstaltninger at  
tage hensyn til de særlige græske forhold.
16. De løsninger, der skal søges, skal ligge inden for fællesskabspolitikkens  
rammer, herunder de budgetmæssige rammer.
17. Nogle af de græske anmodninger tilgodeses, også selv om de indgår i  en  
sammenhæng, der er speciel for Grækenland, i  Fællesskabets generelle over­
vejelser vedrørende dets middelhavsregioner. Løsningerne for denne del
af de græske anmodninger bør både på det indholdsmæssige og det procedure­
mæssige plan søges inden for rammerne af middelhavsprogrammerne.
18. Fællesskabets budgetmæssige interventioner skal betragtes som en støtte  
til en bestemt politik og ikke som et mål i  sig selv. Kommissionen vil  
derfor normalt kun foreslå budgetmæssige foranstaltninger, hvis de støtter  
Fællesskabets politik på det pågældende område.
19. Fællesskabets muligheder for at hjælpe et land afhænger af, i  hvor høj  
grad det pågældende lands egen politik er forenelig med fællesskabsind­
satsen. Kommissionen anførte, at kontakter mellem den græske regering  
og Kommissionen under forberedelsen af den græske regerings femårsplan  
for økonomisk udvikling og omstrukturering af den græske økonomi derfor

- 4 -
er af fundamental betydning for at sikre harmoni mellem fællesskabs­
indsatsen og Grækenlands økonomiske politik.
20. Uanset den politiske vilje til at bidrage til en løsning af de faktiske  
problemer i  en af Fællesskabets medlemsstater, kan man ikke se bort fra  
de givne omstændigheder og rammer. Disse udelukker på ingen måde
- tværtimod - fantasi og nytænkning, når der skal findes en Løsning på  
problemerne, eller beslutsomhed og energi, når denne løsning skal føres  
ud i  livet.
21. Kommissionen konkluderede, at det, for så vidt som parterne hver især  
yder den nødvendige indsats, skulle være muligt at give et rimeligt svar  
på de spørgsmål, som den græske regering har stillet.
FÆLLESSKABSFORANSTALTNINGER TIL FORDEL FOR GRÆKENLAND, SOM ER VEDTAGET ELLER  
FORESLÅET EFTER FORELÆGGELSEN AF MEMORANDUMMET
22. Fællesskabet har allerede i  flere henseender besvaret nogle af de anmod­
ninger, der blev fremsat i  det græske memorandum:
- forskellige afgørelser på områderne landbrug, transportinfrastrukturer  
og miIjø;
- det integrerede middelhavsprogram for Grækenland;
- solidaritetsforanstaltninger.
Allerede vedtagne foranstaltninger
23. Der er allerede truffet følgende afgørelser:
- afgørelserne af 18. maj 1982 om de fælles landbrugspriser og de dermed  
forbundne foranstaltninger for 1982/83 indeholdt svaret i  1982 på spørgs­
målet om, hvorvidt der skulle fastsættes støttepriser til fordel for  
græske landbrugere (betydelige prisforhøjelser udtrykt i  ECU, nedskriv-

- 5 -
ning af drachmens repræsentative kurs, større tilnærmelse af priserne  
på visse landbrugsvarer til de fælles priser, prisstigninger for visse  
middelhavsprodukter ud over den gennemsnitlige stigning i  Fællesska­
bet osv.); senere beslutninger vedrørende tidsplanen for nedskrivnin­
gen af den grønne drachme i 1983 mi ses som svaret på dette spørgsmål  
for den situation, der vil gælde i  1983;
- de mere gunstige tilbagebetalingsvilkår og -satser, der gælder i  visse  
middelhavsområder, blev i  november 1982 af Rået udvidet til også at  
gælde for tilsvarende områder i  Grækenland*^;
- visse foranstaltninger, der var gældende til fordel for andre middel­
havsområder, og som vedrørte infrastruktur, kunstvanding og skovbrug,  
blev udvidet til også at omfatte en del af Grækenland ved en forordning  
vedtaget af Rådet i  juli 1982 om fremskyndelse af udviklingen af land­
bruget i  visse områder i Grækenland**^;
- med Rådets forordning om forbedring af produktionen af citrusfrugter  
kom den gældende ordning til også at omfatte de græske arter***^;
- et fællesskabsbidrag til et vigtigt projekt vedrørende vejinfrastruktur
***★)i  Grækenland ;
- Kommissionens bidrag til finansiering af feasibility-undersøgelser og  
forsøgsprojekter i  Athen vedrørende miljøbeskyttelse.
Det integrerede middelhavsprogram for Grækenland
24. I den periode, besøgene fandt sted, var Kommissionen i gang med at udar­
bejde forslag til integrerede middelhavsprogrammer. Kommissionen har for
Vt "fe "ft "fe )nylig vedtaget forslag til integrerede programmer for Grækenland,
Italien og Frankrig.
*) Forordning 3164/82, EFT nr. L 332 af 27.11.1982;
direktiv 82/786, EFT nr. L 327 af 24.11.1982.
**) Forordning 1975/82, EFT nr. L 214 af 22.7.1982.
***) Forordning 1204/82, EFT nr. L 140 af 20.5.1982.
****) Forordning 3600/82, EFT nr. L 376 af 31.12.1982.
*****) K0M(83)24 endelig udg.

-  6 -
25. For Grækenlands vedkommende påregnes der fællesskabsforanstaltninger af  
en mere omfattende og intensiv karakter end i  resten af Fællesskabets  
middelhavsområde. Kommissionen har ved udarbejdelsen af programmet for  
Grækenland i  videst muligt omfang søgt at tage hensyn til de særlige græ­
skt forhold som påpeget i  det græske memorandum. Kommissionens forslag  
for Grækenland inden for denne politiks område er vidtrækkende og ambi­
tiøse og udgør faktisk et svar fra Kommissionens side på mange af anmod­
ningerne i  memorandummet.
26. Kommissionen foreslår, at Fællesskabet i  perioden 1985-1991 investerer  
2 542 mio ECU i  Grækenland, fordelt således: landbrug 1  235 mio ECU,  
skovbrug 120 mio ECU, fiskeri 139 mio ECU og generel økonomisk udvikling  
1 048 mio ECU.
27. Det integrerede middelhavsprogram (IMP) for Grækenland giver svar på en  
række anmodninger, som er fremført enten i  selve det græske memorandum  
eller under drøftelserne mellem Kommissionen og de græske myndigheder
i forbindelse med det græske memorandum både på det generelle og det  
sektorbestemte plan. De følgende punkter (28 - 33) giver en kort oversigt  
over de vigtigste eksempler på begge planer; de udgør ikke et resumé af  
IMP for Grækenland som helhed.
Generelle_gr 2or2teter_ 2_det_ 2ræske_memorandum^_som_IMP_for_Grækenland_besva;
rer_cH rekte
28. De græske myndigheder anmodede om en revision af kriterierne for fælles­
skabsfondene, således at midlerne kan anvendes på en måde, som svarer
til de specifikke græske forhold på det sociale, økonomiske og administra­
tive plan: IMP for Grækenland er et bevidst, storstilet forsøg på at an­
vende netop disse kriterier i  en integreret indsats omfattende fælles­
skabsmidler og græske nationale, regionale og lokale midler.
29. Det græske memorandum indeholdt anmodning om en forøgelse af fondenes  
midler: IMP for Grækenland som foreslået af Kommissionen vil betyde en  
meget væsentlig forøgelse.

- 7 -
30. De græske myndigheder anmoder om, at fondenes aktiviteter for Grækenlands  
vedkommende koordineres; bestræbelserne på at koordinere alle foranstalt­
ninger inden for alle relevante områder af den græske politik og fælles­
skabspolitikken er det særlige kendetegn for IMP.
31. De græske myndigheder anmodede om større fællesskabsbidrag til finansie­
ringen af projekter i  Grækenland (op til 75% i  visse regioner): satserne  
for Fællesskabets bidrag til gennemførelsen af de foreslåede IMP-program-  
mer er differentierede, således at der tages hensyn til den relative  
socio-økonomiske situation. For foranstaltninger, der helt finansieres
af offentlige midler (infrastrukturer), socio-strukturelle foranstaltnin­
ger og arbejdsmarkeds- og erhvervsuddannelsesforanstaltninger er den fore­
slåede interventionssats 75% for Grækenland (65% for Italien, 50% for  
Frankrig). Med hensyn til produktive investeringer inden for afsætning  
og forarbejdning er satsen 60% for Grækenland (60% for Italien, 45% for  
Frankrig).
32. De græske myndigheder anmodede også om fællesskabsbidrag til sociale in­
frastrukturprojekter: et sådant initiativ påregnes i  flere tilfælde i  
IMP for Grækenland.
Sektorbestemte_fors^a 9_2_^MP_for_Græken and^_som_d 2rekte_besvarer_sektorbe—
§£Ë!!!tÊ_B£l2Ei£Ëi:Ê£_ËQi0It_l_i2E!2i2ËËi§Ë_!D2d_memorandummet
33. Der forudses følgende aktioner:
- større kunstvandings- og afvandingsprojekter inklusive de nødvendige  
offentlige anlægsarbejder (dæmninger, reservoirer osv.);
- nye programmer for udvikling af fåre- og gedeavl;
- forbedring og udbygning af skovbrug;
- omstrukturerings- og omlokaliseringsprogrammer for vinavl og om nødven­
digt omstilling fra vin til andre afgrøder;

-  8 -
- olivenoliesektoren: programmer for omlægning eller foryngelse af oli­
venplantager;
- standardisering, rationalisering og kvalitetsforbedring i  frugt- og  
grønsagssektoren;
- programmer for forbedring af kvægavl, herunder udvikling af foder- og  
proteinafgrøder samt projekter for genetisk forbedring og støtte til  
forbedring af kvægstalde;
- en række programmer til forbedring af den generelle produktivitet og  
indkomsterne inden for fiskerisektoren: udvikling af laguner og opret­
telse og modernisering af akvakulturanlæg, opførelse af offentlige og  
halvoffentlige udklækningsanstalter og omstrukturering af den græske  
høj søfi skerf lide samt udvikling af havneinfrastruktur;
- støtte til forarbejdnings- og afsætningsaktiviteter inden for bide land­
brug og fiskeri: med ny fællesskabsstøtte til producentgrupper;
- en række aktioner med henblik pi udvikling af sektoren for små og mellem­
store virksomheder samt græsk hjemmeindustri:  markedsanalyseydelser,  
yderligere investeringsstøtte, støtte til forbedring af ledelse og orga­
nisation, adgang til nye teknologier og produkter, forbedret adgang
til risikovillig kapital, foranstaltninger til fremme af eksporten til  
ikke-EF-middelhavslande, informationsbistand til virksomhedsfremme;
- programmer til fremme af udflytning af erhvervsvirksomheder fra Athen:  
støtte til afmontering, flytning og ændring af udstyr; støtte til opfø­
relse og modernisering af boliger til personale, der flytter med virk­
somhederne fra Athen;
- turisme i  landdistrikter: opførelse eller indretning af små hoteller  
og udvikling af overnatningsmuligheder på landet og lejr- og camping­
pladser; udvikling af fælles tjenester eller organer til varetagelse  
af fremme og reklame, lokal udvikling af transportfaciliteter, restau­
rering og beskyttelse af mindre arkitektoniske attraktioner af lokal  
interesse;

- 9 -
- udvikling af industrizoner;
- udvikling af kommunikationsinfrastrukturen mellem visse byer og Græken­
lands hovedtransportnet: vej-, telekommunikations-, datatransmissions-,  
vand- og energinet, databehandlings- og telekommunikationscentre;
- bygning af og vigtigste udstyr til institutioner for højere teknisk  
uddannelse inden for industri-, landbrugs- eller servicesektoren;
- foranstaltninger til forbedring af eksistensmulighederne i  landdistrik­
ter: opførelse af og udstyr til mindre lægecentre og centre for erhvervs­
uddannelse, rådgivning og teknisk bistand; forbedring af vejnet mellem  
landdistrikter og byer;
- fællesskabsstøtte til uddannelse og ansættelse af flere landbrugskonsu­
lenter og udvikling af landbrugskonsulentydelser; igangsættelse af tek­
nisk bistandsvirksomhed inden for fiskerisektoren;
- øget fællesskabsbistand til uddannelse af ledere på mellemniveau, ud­
viklingsrettet uddannelse og tværfaglig uddannelse;
- udvikling af større forskningsprogrammer inden for landbrug, fiskeri  
og industri samt miljø- og sundhedsbeskyttelse.
Solidaritetsforanstaltninger
34. Der mindes om de solidaritetsforanstaltninger, der skal træffes til fordel  
for de mindst velstillede lande (Grækenland, Irland og Italien) som følge  
af aftalen af 26. oktober 1982 om budgetkompensation til Det forenede  
Kongerige og Forbundsrepublikken Tyskland.
o
O O
35. Alle disse elementer er langtfra ubetydelige, og det gælder især IMP,  
som giver specifikke svar. De besvarer imidlertid ikke visse dele af den  
græske anmodning.

-  10  -
FORSLAG, SOM KOMMISSIONEN AGTER AT FORELÆGGE
36. Forud for udarbejdelsen af denne beretning har Kommissionen i  høj grad  
bestræbt sig pi at få et bedre indblik i  de problemer, Grækenland står  
overfor.
BESØGENE I GRÆKENLAND
37. Den græske regering og Kommissionen aftalte i  juli 1982 en række besøg
pi administrativt plan med henblik pi en nærmere undersøgelse af samtlige  
aspekter af de spørgsmål, der var blevet rejst i  memorandummet. Denne  
undersøgelse skulle foretages på det grundlag, der var skitseret i  Kommis­
sionens meddelelse til Rådet af 17. juni 1982, og havde blandt andet til  
formål at identificere en række praktiske foranstaltninger, der kunne  
træffes i  Grækenland. Kommissionen ønskede desuden at uddybe dialogen  
mellem sig og myndighederne i  Athen om mange spørgsmål af fælles interes­
se og således at fremme Grækenlands deltagelse i  fællesskabssystemet.
Især ønskede Kommissionen i  visse tilfælde at yde praktisk bistand til  
de embedsmænd i  den græske offentlige administration, der beskæftiger  
sig med fællesskabsspørgsmål.
38. Som helhed betragtet udgør disse besøg en hidtil uset indsats fra Kommis­
sionens side for at udbytte kontakten med en ny medlemsstat.
Det har for begge parter vist sig at være et meget frugtbart forsøg. Kom­
missionens tjenestegrene har for deres vedkommende fået bedre indblik  
i  de realiteter, der ligger bag de græske problemer. Hvad de græske myndig­
heder angår, har de draget nytte af forsøget i  en række konkrete tilfælde.  
Som et resultat af besøgene, er for eksempel antallet af græske ansøgnin­
ger til Socialfonden blevet forøget, og der ses stadig flere ansøgninger  
om lån på basis af det nye fællesskabsinstrument (NIC), ligesom det ved  
hjælp af dialogen for første gang har været muligt indgående at drøfte  
og i  nogle tilfælde eliminere en række formodede overtrædelser af fælles­
skabsbestemmelserne fra græsk side.

-  11  -
39. Besøgene fandt sted i  perioden fra september 1982 til februar 1983. De  
dækkede følgende sektorer: beskatning, landbrug, fiskeri, Socialfonden,  
konkurrenceregler, gennemførelse af fællesskabslovgivning, transport,  
Fællesskabets deltagelse i  større projekter, der skal gennemføres som  
led i  den græske femårsplan (herunder projekter inden for industri og  
energi), forskning og teknologi samt miljø.
40. Disse særlige besøg dækkede faktisk aspekter af de fleste af de spørgsmål,  
der er forbundet med Grækenlands deltagelse i  fællesskabssystemet, bort­
set fra de eksterne dimensioner af Fællesskabets politik (som naturligvis  
ikke var nævnt i  memorandummet). Som sådanne betød de for Kommissionen en  
værdifuld mulighed for nærmere at vurdere situationen i  Grækenland, således  
som den fremtræder under indvirkning af det relativt nye medlemskab, med  
henblik på udarbejdelse af denne meddelelse og drøftelse af gennemførelsen  
af fællesskabslovgivningen med de græske myndigheder.
O
O O
41. For så vidt angår anvendelsen af fællesskabsretten i  Grækenland samarbej­
der Kommissionen med de græske myndigheder om at finde frem til tilfreds­
stillende løsninger.
42. Problemerne i  forbindelse med anvendelsen af fællesskabsretten i  Græken­
land vedrører dels tilpasningen af den nationale lovgivning, således at  
den bliver i  overensstemmelse med fællesskabsretten, og især med de umid­
delbart gældende bestemmelser, dels gennemførelsen af fællesskabsretten  
ved korrekt transformation til den græske retsorden.
43. Kommissionen er klar over, at overholdelsen af de forpligtelser, der føl­
ger af Grækenlands tiltrædelse af Fællesskabet, i  visse tilfælde fremby­
der særlige vanskeligheder, og mener, at afklaringen af disse vanskelig­
heder - under begge parters medvirken - ikke alene er en forpligtelse,  
men også et væsentligt element i  processen for Grækenlands integration
i  Fællesskabet. Hvad specielt det fiskale område angår, har Kommissionen

-  12  -
til hensigt at opstille en fast tidsplan for det græske systems tilpas­
ning til fællesskabsnormerne. Denne tidsplan vil blive fastlagt således,  
at den giver et solidt grundlag for en ordnet tilnærmelse mellem det græ­
ske system og fællesskabssystemet snarest muligt, og vil behørigt tilgo­
dese Grækenlands økonomiske problemer og de praktiske vanskeligheder i  
forbindelse med denne større reform af det græske skattesystem.
44. Kommissionen har fulgt bemærkningerne i  sin første meddelelse (jf. punkt  
15) op med drøftelser med de græske myndigheder om anvendelsen af konkur­
rencereglerne, herunder især reglerne vedrørende statsstøtte. Det kan  
bekræftes, at der er fleksibilitet inden for de givne rammer af såvel  
traktaten som de politikafgørelser, Kommissionen har truffet på grundlag  
deraf.
45. Vurderingen på grundlag af besøgene har været, at der både fra regeringens  
og administrationens side gøres et reelt forsøg på at klare den vanskelige  
udfordring, det er for en ny medlemsstat at skulle analysere fællesskabs-  
spørgsmål og samordne regeringens holdninger og skridt. Det kan ikke ovei—  
raske, at der trods denne betydelige indsats endnu mangler en hel del
for at opnå en fuldt ud effektiv samordning ministerierne imellem og der­
ved til gavn for både Grækenland og Fællesskabet sikre, at Grækenland  
deltager i  fællesskabssystemet i  det fuldest mulige omfang.
46. Kommissionen ser med tilfredshed på de bestræbelser, der udfoldes af den  
græske regering, og som tager sigte på at modernisere den græske forvalt­
ning og forbedre embedsmændenes kvalifikationer og uddannelse, specielt  
regeringens planer om at etablere en skole for national forvaltning. Kom­
missionen vil stille forslag om et særligt fællesskabsbidrag til denne  
institution med hensyn til forvaltningen af fællesskabspolitik i  Græken­
land.

- 13 -
FORSLAG
47. Det foreslås, at der træffes en række særlige, tidsbegrænsede foranstalt­
ninger for at hjælpe de græske myndigheder med at gennemføre deres fem­
årige udviklingsprogram og ligeledes for i  visse tilfælde at imødekomme  
specifikke anmodninger, som er fremsat i  det græske memorandum, og som  
efter Kommissionens opfattelse kræver en indsats, men ikke hører hjemme
i  sammenhæng med programmerne for Middelhavsområdet.
48. Kommissionen er af den opfattelse, at mange af de problemer, Grækenland  
er stillet overfor, er dybt rodfæstede, og at det vil være nødvendigt  
fortsat at tildele dem særlig opmærksomhed i  et stykke tid fremover.
Femårsplan - Større projekter
Vurdering  (1)
49. I besøgsperioden var den græske regering i færd med at udarbejde en fem­
årsplan for den økonomiske og sociale udvikling i  Grækenland. Kommissionen  
blev underrettet om den græske regerings hovedmål. Visse andre aspekter
af den græske regerings tanker og hensigter i  forbindelse med planen blev  
drøftet ved særskilte besøg.
50. Femårsplanen var ikke endeligt udarbejdet ved besøgsperiodens afslutning.  
Det er blevet bebudet, at første del af planen, en redegørelse for de  
generelle mål, vil blive forelagt det græske parlament i  den nærmeste  
fremtid. Senere vil der følge detaljerede planer for de forskellige sek­
torer: Kommissionen er blevet underettet om, at de græske myndigheder  
vil tage kontakt med Kommissionen vedrørende disse sektorprogrammer.
51. Kommissionen bekræfter på ny den fundamentale betydning, den tillægger  
kontakterne mellem den græske regering og Kommissionen, idet disse kon-
(1) Vurderingen af situationen er baseret på rapporterne fra Kommissionens
besøg i  Athen og andre drøftelser med de græske myndigheder i  forbindelse  
med memorandummet.

- 14 -
takter skal bidrage til at sikre den nødvendige harmoni mellem fælles­
skabsindsatsen og den pågældende medlemsstats økonomiske politik. Navnlig  
skulle en forbedring af den græske industris konkurrenceevne give den  
græske industri mulighed for i  stadig større grad at blive integreret  
i  Fællesskabets økonomi, som den jo helt hører med til, og således at  
drage fuld nytte af fællesskabsdimensionen.
52. I forbindelse med den femårsplan for den økonomiske udvikling, som er
under udarbejdelse, påtænker de græske myndigheder at iværksætte en række  
større projekter, og de ønsker, at Fællesskabet bidrager til finansie­
ringen heraf. Det drejer sig om:
- flere industriprojekter,
- et forskningsprogram (bioteknologi),
- infrastrukturprojekter (vejforbindelser, jernbaneforbindelser, afvan­
ding af Attika-bækkenet, kloak- og affaldsbehandlingsanlæg i  byen  
Thessaloniki),
- et stort afvandings- og kunstvandingsprogram for landbrugsarealer,
- inden for energisektoren: en række investeringsprojekter vedrørende  
elektricitetsproduktion, et olie- og gasefterforskningsprogram, et pro­
gram for anvendelse af brunkul og tørv (særlig forgasning) samt moder­
nisering af raffineringskapaciteten,
- et nationalt program til fremme af udviklingen af små og mellemstore  
vi rksomheder,
- foranstaltninger vedrørende det sociale område og erhvervsuddannelse,
- generelle anmodninger vedrørende visse sociale infrastrukturer.
53. En meget stor del af disse anmodninger ligger inden for Fællesskabets
sædvanlige interventionsområder. Andre henhører i  hovedsagen under middel­
havsprogrammerne. Mange af projekterne ser ud til at stemme overens med 
målene for Fællesskabets politik. Kommissionen kan naturligvis kun tage  
stilling på grundlag af officielle anmodninger indgivet til de pågældende  
finansieringsorganer.

- 15 -
54. Derudover anmoder Grækenland om finansiering af gennemførlighedsunder­
søgelser vedrørende flere integrerede udviklingsprogrammer for bestemte  
zoner. Disse anmodninger kan allerede nu tages i  betragtning.
55. I forbindelse med forelæggelsen af de pågældende anmodninger har de græske  
myndigheder også i  memorandummet fremsat nogle generelle anmodninger ved­
rørende visse finansieringsorganer; det drejer sig blandt andet om en  
forhøjelse af den græske kvota i  EFRU, ændring af kriterierne for tilde­
ling af midler og forhøjelse af satserne for fællesskabsstøtte. Angående  
dette punkt erindres der om den positive indstilling. Kommissionen har  
givet udtryk for i  sine forslag til middelhavsprogram for Grækenland og  
med hensyn til den igangværende reform af fondene.
Foranstaltninger
56. Kommissionen vil velvilligt undersøge de anmodninger, der officielt ind­
gives af de græske myndigheder, idet der i  hvert enkelt tilfælde må ta­
ges hensyn til kriterierne for bistand fra finansieringsorganerne og Fæl­
lesskabets politik på de forskellige områder.
57. Med hensyn til de større projekter, som ikke er omfattet af støtten i  
forbindelse med middelhavsprogrammerne eller af andre i  denne meddelelse  
nævnte foranstaltninger, forpligter Kommissionen sig til at undersøge  
muligheden for særlige foranstaltninger ud over den bistand, der kan ydes  
via fællesskabsinstrumenterne. Den vil i  givet fald forelægge Rådet for­
slag om sådanne foranstaltninger, som ikke bør have en varighed på over  
fire år.
Forskning og teknologi
58. Retningslinjerne for Grækenlands politik på det videnskabelige område  
har hovedsagelig til formål:
a) at koncentrere indsatsen om et begrænset antal udvalgte sektorer, det  
vil sige nedenstående i  den nævnte rækkefølge:

- 16 -
- informationsteknologi
- bioteknologi
- stoffers elektroniske egenskaber, specielt deres anvendelse til foto­
elektriske celler og ved mikroelektronik,
- fødevareproduktion, især akvakultur.
b) at fremme de udvalgte sektorer pi følgende måder:
- man sikrer bistand fra højtuddannede græske videnskabsfolk, især  
gennem hjemkaldelse af videnskabsfolk, der arbejder i l)SA> den græske  
regering har truffet og vil træffe nødvendige initiativer hertil;
- der oprettes forskningscentre, forsynet med passende udstyr til at  
udføre højt kvalificeret arbejde; det er i  denne forbindelse, at  
regeringen ønsker Fællesskabets bistand;
- forskningen, der gennemføres inden for Fællesskabets rammer, må  
foregå på et absolut konkurrencedygtigt grundlag.
59. De græske myndigheder har forelagt et projekt vedrørende bioteknologi.
I lighed med de aktioner, der i  øvrigt planlægges som led i  den græske  
politik, synes dette projekt at passe godt ind i  fællesskabsstrategien
for videnskabelig forskning. Der kan være muligheder for fællesskabsfinan­
siering i  forbindelse med gennemførelsen af specifikke forskningskontrak­
ter (maksimalt fællesskabsbidrag 50%) inden for rammerne af Fællesskabets  
forskningsprogrammer.
60. En nøglefaktor i  den græske strategi, som i  høj grad kan være bestemmende  
for den græske videnskabelige politiks succes, er behovet for udstyr.
Den særlige strukturmæssige indsats, som Grækenland skal gøre for at  
anlægge nye forskningscentre og få dem forsynet med det videnskabelige  
udstyr, der er nødvendigt for at kunne opfylde de ambitiøse målsætninger  
for landets forskningsprogrammer, vil kunne støttes af Fællesskabet ved  
hjælp af dets finansieringsinstrumenter.
61. Støtteaktioner fra Fællesskabets side kan kun gennemføres på grundlag  
af særlige ansøgninger, som de græske myndigheder må indgive, og på be-

- 17 -
tingelse af, at det videnskabelige og tekniske indhold af disse projekter  
er i  overensstemmelse med Fællesskabets målsætninger.
Energi
62. Der vil inden for rammerne af femårsprogrammet 1983-1987 blive gjort en  
stor indsats for at udvikle den græske energisektor. Hovedvægten vil ligge  
på kortlægning og maksimal anvendelse af indenlandske energikilder og  
formindsket afhængighed af importeret olie. Investeringsprogrammet for  
energisektoren vil medføre udgifter på ca. 200 mia drachmer over den fem­
årige periode,hvis det gennemføres i  fuldt omfang.
63. Samtlige forelagte projekter stemmer fuldt ud overens med målene og ret­
ningslinjerne for Fællesskabets energistrategi. Ved hjælp af fællesskabs­
instrumenterne bidrages der allerede til finansieringen af nogle af pro­
jekterne. De græske myndigheder bør således tilskyndes til at indgive
de nødvendige anmodninger.
64. Der er også blevet forelagt to programmer, hvoraf det ene vedrører olie-  
og gasefterforskning og det andet anvendelse af brunkul til andre formål  
end el-produktion, især forgasning.
65. Disse to programmer dækkes - i det mindste delvis - af foranstaltninger  
vedrørende finansiel støtte fra Fællesskabet, det være sig til teknologi-  
forbedring, forskning eller demonstrationsprojekter.
66.  Det integrerede middelhavsprogram for Grækenland omfatter en række projek­
ter inden for vedvarende energikilder: vandkraft, vindkraft, solenergi
og biomasse.
Beskæftigelse og socialpolitik
Vurdering  ,
67. Den græske regering har fremlagt sine målsætninger, som vedrører decentra-

- 18 -
lisering, bibeholdelse af lokalbefolkningen i dens egen region og bekæm­
pelse af den foruroligende arbejdsløshed. Den har understreget, at er­
hvervsuddannelsessystemet, som i øjeblikket er utilstrækkeligt, må omstruk­
tureres, da det er af afgørende betydning for en forbedring af beskæfti­
gelsessituationen.
68. De græske myndigheder har påpeget en række særlige problemer med hensyn 
til forbindelsen mellem erhvervsuddannelse og arbejdsmarkedet, uddannel­
sespersonalet, revalideringen af handicappede samt behovet for uddannel- 
sesinfrastrukturer og relevant udstyr. Kommissionen har pålagt en ekspert­
gruppe at undersøge mulighederne for at modernisere strukturerne for reva­
lidering af handicappede og at øge Fondens interventioner til fordel for 
disse personer.
69. D e  græske myndigheder har m e d  hensyn ti l  infrastruktur oplyst, at største­
delen af uddannelsescentrene vanskeligt kan tilpasses de krav, der stilles 
under uddannelsen, navnlig m ed  hensyn t i l  udstyr. Desuden findes så at 
sige ingen uddannelsescentre, der opfylder handicappedes særlige behov. 
Endvidere er udstyret i de fleste uddannelsescentre forældet. For at forbed­
re uddannelsesinfrastrukturerne har den græske regering besluttet at opfø­
re en række uddannelsescentre i tidsrummet 1983-1985, og omkostningerne 
herved udgør ca. 120 m io E C U .
70. Siden 1981 har Fonden ydet tilskud til næsten den samlede uddannelses­
virksomhed i Grækenland m ed  undtagelse af lærlingeundervisning og højere 
teknisk undervisning, som  m an  hidtil har fundet ikke kunne k o m m e  i betragt­
ning. D er blev i 1981 disponeret over et beløb på 30,57 m io E C U  og i 1982 
60,42 m io E C U . Disse tal svarer ti l  3 %  af Fondens samlede budget i  1981
og 4 %  i 1982. M a n  kender endnu ikke den faktiske udnyttelsessats, m en  
tilbagebetalingerne indtil udgangen af 1982 på grund af, at uddannelses­
programmer, so m  Fonden havde godkendt for 1981 og 1982, enten i deres 
helhed eller delvis ikke var blevet realiseret, udgør 10,1 m io E C U , hvil­
ket svarer til 11,2%  af det godkendte beløb i denne periode. D e  græske 
myndigheders overslag over tilskudsanmodningerne for 1983 udgør

- 19 -
156 m io E C U  , hvilket svarer ti l  4,2%  af det samlede beløb af samtlige
medlemsstaters overslag.
71. D e  græske myndigheder anmoder o m  tilskud fra Socialfonden til en række
prioriteter, der anses for at være uomgængelige, til forbedring af det
nuværende erhvervsuddannelsessystem i Grækenland.
72. D e  anmoder desuden o m :
- en forhøjelse af Fondens interventionssats fra 5 5  t i l  6 5 %  for indivi­
duelle erhvervsuddannelsesprogrammer i landet so m  helhed;
- en forhøjelse af interventionssatsen fra 55 til 8 5 %  i tilfælde, hvor 
uddannelsesprogrammerne indgår i  integrerede udviklingsprogrammer;
- tilskud fra Fonden til finansiering af undervisningen i  skoler for høje 
re teknisk uddannelse (K A T E E ) og i  tekniske skoler og gymnasier samt 
lignende fagskoler, og endelig t i l  uddannelseskurser, der tilrettelægge 
af arbejdsformidlingen (O A E D ), til en interventionssats pi 75% ;
- finansiering af social i nf rastruktur, såsom hospitaler, skoler, kultur­
centre, vuggestuer og opførelse af arbejderboliger.
73. For så vidt angår Fondens intervention,
- foreslår Kommissionen i forbindelse m e d  det integrerede middelhavspro­
gram til fordel for Grækenland, at Fællesskabet overtager 7 5 %  af omkost 
ningerne ved visse aktiviteter i tilslutning til erhvervsuddannelse;
- vil KATEE-skolerne og lærlingeuddannelsen i nærmeste fremtid blive gen­
stand for en reform, hvorefter Fonden vil kunne yde tilskud hertil på 
visse betingelser;
- er Kommissionen rede til i forbindelse m e d  det integrerede middelhavs­
program t i l  fordel for Grækenland at bidrage til at skabe fortsatte
1) Dette tal giver ingen idé o m  den procentdel af Fondens budget, der skal 
anvendes ti l  indfrielse af forpligtelser i Grækenland i 1983.

-  20  -
beskæftigelsesmuligheder i landområderne ved overtagelse af 7 5 %  af o m ­
kostningerne ved opførelse af uddannelsescentre. D a  byområderne, og 
særlig Athen og Thessaloniki, lider under mangelen på erhvervsuddan- 
nelsesinfrastruktur, er det nødvendigt at yde støtte ti l  opførelse af 
centre i disse regioner;
- er der et reelt behov for en passende ordning for lægebehandling og 
erhvervsmæssig revalidering samt samfundsmæssig integrering af visse 
grupper af handicappede. Dette forudsætter opførelse eller tilpasning 
af bygninger og udstyr samt i passende omfang indførelse af moderne 
behandlingsmetoder. Udover et finansielt tilskud ti l  E F  også kunne yde 
et bidrag i  form af ekspertbistand.
Foranstaltninger
74. S o m  et led i  Fællesskabets indsats m e d  henblik på bekæmpelse af arbejds­
løsheden, og særlig ungdomsarbejdsløsheden, påtænker Kommissionen for 
Grækenlands vedkom m ende en foranstaltning, so m  giver landet mulighed for 
at modernisere sit erhvervsuddannelsessystem. Kommissionen vil m e d  henblik 
herpå foreslå, at der ydes finansiel støtte t i l  opførelse af og udstyr 
til erhvervsuddannelsescentre i byområder.
75. D e n  vil desuden foreslå, at der ydes finansiel støtte til forbedring af 
infrastrukturen for erhvervsmæssig revalidering og samfundsmæssig inte­
grering af visse grupper af handicappede.
76. Disse t. foranstaltninger, hvis varighed vil være begrænset t i l  fire år, 
har også til formål at give Grækenland bedre muligheder for at anvende 
Socialfondens midler.
77. H vad angår prioriteterne m e d  henblik på tilskud fra Fonden, er Kommissio­
nen blandt andet rede til:
- at støtte bestræbelserne på gradvis indførelse af uddannelse;
- at fremme uddannelse af lærere og administrativt personale, uddannelse

-  21 -
af rådgivere og udviklingskonsulenter, uddannelse af erhvervsvejledere 
og beskæftigelsesrådgivere og at støtte undersøgelser m e d  henblik på 
udvikling af erhvervsuddannelsen;
- at lette overgangen fra skole til erhverv;
- at bidrage til omskoling af arbejdstagerne i tekstilindustrien m e d  hen­
blik på anvendelse af ny teknologi.
Landbrug
Vurdering
78. Efter tiltrædelsen har der vist sig vanskeligheder på visse markeder under 
den samlede indflydelse af flere faktorer, hvoraf nogle dog ikke direkte 
kan tilskrives selve tiltrædelsen, m en  snarere den almindelige økonomiske 
situation i landet.
79. D e  hurtige forhøjelser af producentpriserne i Grækenland i perioden forud 
for tiltrædelsen har ganske vist bidraget til en forøgelse af de græske 
producenters indkomster og gjort det muligt at udvikle visse produktioner, 
i hovedsagen af middelhavstypen. M e n  beslutningen o m  denne politik, der 
dengang blev truffet på nationalt plan, og so m  givet var vigtig, efter­
so m  den berørte en landbrugsbefolkning, der udgør en tredjedel af landets 
erhvervsaktive befolkning, indebar også visse risici.
80. D enne udvikling vendte ikke m e d  tiltrædelsen, og de svagheder, der præger 
visse markeder, er blevet forstærket. D er kan i dag konstateres reelle 
afsætningsvanskeligheder for de græske produkter både på det indenlandske 
marked, so m  følge af den øgede konkurrence fra importerede produkter,
og på de udenlandske markeder so m  følge af forstyrrelsen af handelsmøn­
strene, fjernelsen af visse incitamenter eller garantier, der fandtes 
under den tidligere ordning, og utvivlsomt også so m  følge af kvalitets­
problemer for visse produkter.
81. Resultatet heraf har været en voksende uligevægt på den græske handels-

-  22  -
balance for landbrugsvarer og i visse tilfælde et indkomsttab for pro­
ducenterne både pi det græske og pi de udenlandske markeder. Dette har 
i  m ange tilfælde flet de græske myndigheder til at træffe restriktive 
foranstaltninger m e d  hensyn t i l  handelen, i strid m ed  fællesskabsbestem­
melserne; det har medført en generel kontrol m e d  importen, herunder im ­
porten af animalske produkter.
82. E n  bedre administrativ forberedelse ville naturligvis have været en posi­
tiv faktor, m e n  det ville givet ikke have været tilstrækkeligt til at 
undgå virkningerne af en for hurtig afvikling af den tidligere nationale 
ordning, der var præget af en stærk central styring, og indførelse af 
fællesskabsordningen baseret på princippet o m  frie varebevægelser.
83. I den forbindelse m l det dog fremhæves, at der trods visse indkomsttab 
eller -nedgange i nogle dele af sektoren, og især for afsætningsleddets 
vedkommende, i de seneste år so m  helhed kan konstateres en positiv udvik­
ling i de græske producenters indkomster.
84. Et af de besøg, der har været aflagt, havde blandt andet t i l  formål sam ­
m e n  m ed  de græske myndigheder at udarbejde de endelige oversigter over 
udviklingen i  landbrugsindkomsterne i Grækenland. I forbindelse m e d  afgø­
relserne o m  landbrugspriserne 1982/83 anmodede Rådet faktisk Kommissionen 
o m  snarest muligt at s tille  tal ti l  rådighed vedrørende udviklingen i  
landbrugsindkomsterne i Grækenland og på baggrund af disse tal o m  nødven­
digt at forelægge Rådet specifikke forslag m e d  henblik pi hurtig behand­
ling af alle problemer, der kunne klarlægges.
85. Undersøgelsen viser, at landbrugsindkomsterne milt i faste priser er ste-
2)get m ed  4,3%  i  Grækenland i 1981 og m e d  5,8%  i 1982
86. Kommissionen har i sine forslag o m  fastsættelse af priser for visse land-
1) I 1980 et overskud pa 3  28 1  m io drachmer
i  1981 et underskud på 4 5 8 1  m io drachmer.
2) I perioden 1974-1981 er de græske producenters indkomster steget m ed  2 5 %  
i faste priser.

- 23 -
brugsprodukter og o m  dertil knyttede foranstaltninger (1983/84) ikke 
medtaget særlige forslag for Grækenland.
87. D er forekommer i dag ikke længere at være behov for specifikke foranstalt­
ninger i si henseende; den justering af den repræsentative kurs for den 
"grønne" drachme, der blev foretaget efter devalueringen af den græske 
valuta, skulle sam m en m e d  forhøjelsen af de fælles priser beskytte de 
græske producenter m o d  en indkomstnedgang målt i faste priser i produk­
tionsåret 1983/84. P å længere sigt er situationen dog knap så sikker.
88. Efter Grækenlands tiltrædelse forsøgte Kommissionen at udvide den eksiste­
rende middelhavspakke til Grækenland. Rådet traf beslutning om en række 
foranstaltninger i 1982. Dette arbejde skal nu afsluttes.
89. D e  græske myndigheder og Kommissionen er enige om , at de mangler, der 
præger landbrugsuddannelsen i Grækenland, ordningen for udbredelse af 
information, den græske landbrugsforskningsinfrastruktur og apparatet 
for kvalitetskontrol, udgør elementære hindringer for den grundlæggende 
udvikling af den græske landbrugssektor.
90. D e  græske myndigheder har i forbindelse m e d  m em orandum m et fremsat en 
lang række anmodninger inden for landbrugssektoren. Kommissionen er ovei—  
bevist om , at det integrerede middelhavsprogram for Grækenland giver et 
positivt og dynamisk fællesskabssvar på størsteparten af de specifikke 
problemer inden for denne sektor (jf. punkt 33).
Foranstaltninger
9 1 .  Ved den kommende revision af strukturpolitikken vil Kommissionen som føi—  
hen tage særligt hensyn til de specifikke græske problemer. Hvad den nær­
meste fremtid angår, foreslår Kommissionen, at de foranstaltninger vedrø­
rende kunstvanding, skovbrug og infrastruktur, som allerede finder anven- 
delse på visse regioner i landet , udvides til at omfatte samtlige land-
1) Jf. K0M (82)650 endelig udg.. Bind I, punkt 22, 67 og 68.
2) Forordning 1975/82; punkt 23.

- 24 -
zoner, indtil det integrerede middelhavsprogram for Grækenland, hvori 
der vil indgå en udbygning af disse foranstaltninger, træder i kraft.
92. I betragtning af manglerne ved det græske kvalitetskontrolsystem, so m  
foruroliger både Kommissionen og de græske myndigheder, foreslår K om m is­
sionen exceptionelt en foranstaltning m e d  henblik pi udvikling af de mid­
ler, der er nødvendige for at øge hyppigheden af kvalitetskontrolunder­
søgelser.
Fiskeri
93. Forskellige forhold præger fiskeriet i Grækenland: de lange kyststræknin­
ger, den smalle kontinentalsokkel, middelhavsfarvandets ringe produkti­
vitet og underudnyttelsen af pelagiske fiskearter. Alt dette har ført 
t i l ,  at der anvendes et stort udvalg af vidt forskellige fiskeredskaber
i  en fiskerflåde på ca. 1 1  000 fartøjer i  erhvervsfiskeriet. Der kræves 
en omfattende fornyelse inden for denne flåde (7 4 %  af fartøjerne ti l  høj —  
søfiskeri er over 20 år gamle) og modernisering, da fiskerne ofte ikke 
råder ou?r det m inim um  af navigationsinstrumenter og fiskeredskaber, so m  
anses for at være nødvendige. Havneanlæggene t i l  denne fiskerflåde er 
utilstrækkelige (7 dårligt udstyrede fiskerihavne), og der findes så at 
sige ingen strukturer på landjorden - offentlige eller private - til for­
arbejdning og afsætning af fiskerivarerne. D et skal endvidere nævnes, 
at der i'-'den for forskningen på områder såsom biologi, teknologi og økonomi 
inden x  -  fiskeri og akvakultur, samt forarbejdning af varerne inden for 
denne sektor, findes betydelige lakuner. Selv o m  landet har gode klima- 
og vandi^rhold, so m  burde kunne bidrage t i l  en omfattende og hurtig ud­
vikling af akvakultur i havet, er denne sektor hidtil ikke blevet udvik­
let under videnskabelig kontrol.
94. Grækenland søger m ed  sine anmodninger o m  en finansiel støtte fra Fælles­
skabet på følgende områder:
- havneanlæg (opførelse og modernisering af fiskerihavne, mindre havne­
anlæg og anløbsbroer);

- 25 -
- akvakultur (bl.a. regulering af laguner og indretning af udklæknings­
anlæg) ;
- omstrukturering af fliden (modernisering af fartøjer til kystfiskeri 
og svampefiskeri, bygning af nye fartøjer ti l  høj søf i skeri);
- forarbejdning og afsætning (opførelse af engros-markeder og centraler 
for rensning af bløddyr, reklamekampagne for fisk af sildefamilien, 
indførelse af blandet d rift, investering i køletransport og køleanlæg);
- faglig bistand (uddannelse af fagkonsulenter, igangsættelse af konsu­
lentvirksomheder i  havnene, specialiseringsstipendier til ministeriets 
videnskabelige personale);
- forskning (opførelse af fiskeriforskningscentre udstyret m e d  havunder­
søgelsesskibe samt finansiering af fælles forskningsprogrammer);
- fjernelse af forureningen i 12 bugter, hvor der fiskes aktivt.
95. M e d  de integrerede middelhavsprogrammer vil der blive mulighed for at 
im ødekom m e samtlige disse anmodninger. Programmerne omfatter endvidere 
en forøgelse af midlerne og en udbygning af de bestående foranstaltninger.
Foranstaltninger
96. Grækenland har hidtil i uforholdsmæssigt ringe omfang draget fordel af 
Rådets forordning 31/83 o m  gennemførelse af en midlertidig fælles foran­
staltning til omlægning af kystfiskeriet og akvakulturen. Kommissionen 
er rede ti l  at give de græske anmodninger på dette område prioritet.
97. D e  græske myndigheder har meddelt Rådet og Kommissionen, at de er stærkt 
foruroligede over, at der i Rådets resolution af 25. januar 1983 o m  t i l ­
pasning af kapaciteten inden for fiskerisektoren ikke er taget hensyn
ti l  den omstændighed, at den type fartøjer, so m  har vist sig at være bedst 
egnede ti l  fiskeri i græske farvande, for det meste er under 18 m  lange, 
og at de græske fiskefartøjer i gennemsnit er over 20 år gamle. Kommissionen 
har allerede oplyst, at den vil tage de græske myndigheders ønsker under 
så konstruktiv overvejelse so m  muligt.

- 26 -
T  ransport
lDirå§£ryhiyr
Vurdering
98. Utilstrækkeligheden af landtransportnettet i Grækenland er et alvorligt 
handicap for Grækenlands økonomiske udvikling. D e  forbedringer af infra- 
strukturnettet, der skal gennemføres, skal være af en sådan art, at der 
bide tages hensyn t i l ,  at det nuværende distributionsnet på nationalt 
plan er utilstrækkeligt, og at der er et indlysende behov for at skabe
en åbning udadtil for det græske erhvervsliv for at sikre en bedre afsæt­
ning af dets produkter på EF-markederne.
99. Arbejdet m e d  henblik på skabelse af passende forbindelsesveje, so m  skal 
indgå so m  en forlængelse af programmerne for forbedring heraf i Fælles'-- 
skabet eller i transitlande såsom Jugoslavien og Østrig, skal koncentre­
res o m  tre punkter:
- landevejsforbindelsen syd-nord (Kalamata-Athen-den jugoslaviske grænse): 
fuldførelse af strækningen nord for Athen og modernisering af den syd­
lige strækning, blandt andet mellem Korinthos og Tripolis;
- landevejsforbindelsen øst-vest fra Volos ti l  Igumenitsa;
- forbedring af jernbaneforbindelsen nord-syd, hvoedsagelig strækningen 
mellem Lårisa og Thessaloniki.
100. D e  græske myndigheder betragter udbygningen af landevejsforbindelsen nord­
syd so m  fortrinsberettiget. D a  Rådet i december 1982*^ udstedte en af 
Kommissionen foreslået forordning o m  ydelse af begrænset støtte ti l  trans­
portinfrastruktur, erkendte det, at det var af betydning for Fællesskabet 
at fremskynde byggearbejderne på denne vej. I medfør af denne forordning 
er der planlagt et første bidrag fra Fællesskabet t i l  bygning af en stræk­
ning på denne vej.
*) Rådets forordning (E Ø F ) nr. 3600/82 af 30. december 1982 o m  ydelse af be­
grænset støtte ti l  transportinfrastrukturen.

- 27 -
101. Hvis m an  går ud fra de finansielle hypoteser. Kommissionen har fremsat
i sin meddelelse*^ til Rådet o m  et forsøgsprogram vedrørende transport­
infrastruktur, vil m an  kun kunne overveje en begrænset supplerende støtte 
til udbedring af denne vej.
102. På baggrund af dette forhold bliver det nødvendigt m e d  en specifikøkonomi sk 
indsats fra Fællesskabets side for at fremskynde arbejdet på projekter
af betydning for Fællesskabet.
Foranstaltninger
103. Kommissionen vil foreslå, at der i 1984/85 ydes en betydelig støtte til 
infrastrukturprojekter af betydning for Fællesskabet i Grækenland, so m  
vil blive et supplement ti l  de midler, der er afsat på budgettet til gen­
nemførelse af forsøgsprogrammet vedrørende transportinfrastruktur**) .
l£å0§gortomkostninger 
Vurdering
104. I sin meddelelse af 17. juni 1982 udtalte Kommissionen m e d  hensyn til 
transportproblemerne i den græske økonomi følgende:
"Kommissionen erkender, at der foreligger et særligt problem, so m  den 
er villig til at undersøge sam m en m e d  de græske myndigheder". Under efter­
følgende drøftelser har de græske myndigheder påpeget en række forhold, 
for eksempel:
- at den ugunstige balance i  handelen m e d  landbrugsprodukter, so m  er opstået 
siden tiItrædelsen, hovedsagelig skyldes transportomkostningsfaktorer;
*) Forsøgsprogrammet vedrørende transportinfrastruktur (K0M (82)828 endelig 
udg. af 10. december 1982).
**) K0M (82)828 endelig udg. af 10. december 1982.

- 28 -
- at de græske Landbrugsbedrifters størrelse og deres geografiske forde­
ling, især på de 170 beboede græske øer og i de græske bjergområder,
i betydelig grad bidrager til at øge visse basisomkostninger;
- at Grækenlands geografiske beliggenhed efter tiltrædelsen i betydelig 
grad har bidraget ti l  at øge omkostningerne ved import af fedekalve;
- at Fællesskabet burde yde støtte t i l  transport af får og geder ti l  og 
fra sæsongræsgange m ed  henblik på at opretholde befolkningsniveauet
i de pågældende regioner.
105. D et er klart, at der opstår en vanskelig situation m ed  hensyn til trans­
port so m  følge af det græske territoriums opdeling i m ange øer; det er 
et problem. Fællesskabet endnu ikke har været s tille t over for i sådan 
udstrækning.
106. Kommissionen erkender, at Grækenland støder på særlige problemer i for­
bindelse m ed  disse og m ange andre aspekter af transport, so m  blev ind­
gående behandlet under samtaler m e d  de græske myndigheder for nylig. K o m ­
missionen erkender endvidere, at den græske transportinfrastruktur er 
meget svag i de fleste sektorer. Kommissionen foretrækker at gribe ind
på strukturområder og mener desuden, at støtteordninger inden for trans­
port er i strid m e d  EF-systemets ånd og retligt kan give anledning til 
problemer.
Foranst Itninger
107. Visse k o r, ete anmodninger, so m  de græske myndigheder har forelagt i foi—  
bindelse m e d  transportomkostningerne inden for den græske landbrugssektor 
so m  følge af Grækenlands geografiske beliggenhed og form, kræver en fæl­
lesskabsindsats, indtil transportinfrastrukturen udvikles. Kommissionen 
vil foreslå en række tidsbegrænsede foranstaltninger m e d  det formål, at 
mindske virkningerne på produktiviteten af disse specifikke græske foi—  
hold.

- 29 -
^!2^£§_i2E5D§^åiiDiD9§£_9l_i£§D5E2£i°!!!illdÉi
108. Desuden har Kommissionen planlagt følgende:
- faglig bistand til den græske regering m ed  henblik pi at fremskynde 
den egentlige gennemførelse af EF-lovgivningen, for eksempel anvendelse 
af fællesskabsinstrumenterne vedrørende adgang til erhvervsudøvelse 
inden for landevejstransport,
- bistand til de græske myndigheder m e d  henblik pi at forbedre de græske 
jernbaners organisationsmæssige og faglige samarbejde m e d  jernbanerne
i resten af Fællesskabet.
Miljø
Vurdering
109. I sit m em orandum  henledte den græske regering fællesskabsinstitutionernes 
opmærksomhed pi problemerne vedrørende miljø og levevilkår i Athen og 
Thessaloniki og specielt på de store problemer i hovedstaden, so m  følge 
af forurening, trafikal overbelastning, total mangel på byplanlægning, 
manglende infrastruktur på det sociale område samt overophobning af indu­
s tri.
110. D enne fremstilling af problemerne deles af Kommissionen, so m  imidlertid 
ikke mener, den er helt udtømmende. D e  problemer, der er fremkaldt af 
de miljømæssige forhold i Grækenland, er større og omfatter endnu flere 
facetter, so m  i lige så høj grad hindrer udfoldelsen af økonomiske aktivi­
teter (turisme og fiskeri f.eks.) eller forringer levevilkårene i bred 
forstand (f.eks. forurening af havbugter).
111. Generelt set tyder meget på, at m an  her er stille t over for et sammensat 
problem, so m  vedrører integreret forvaltning og fysisk planlægning; dette 
problem er specielt for Grækenland på grund af landets særlige geografiske 
form, idet det næsten udelukkende består af følsomme områder (bjerge, 
kyster, flodmundinger), hvilket nødvendiggør en øget indsats m ed  hensyn 
ti l  miljøbeskyttelse.

- 30 -
112. For fuldt ud at tage højde for dette forhold bør samtlige feasibility- 
undersøgelser, so m  m ed  bistand fra Fællesskabet iværksættes m ed  det for­
m ål at støtte den økonomiske og sociale udvikling i Grækenland, omfatte 
en vurdering af den indvirkning, de påtænkte projekter vil få på miljøet, 
hvilket er i overensstemmelse m ed  de krav, der udtrykkeligt er fremført
i det græske memorandum.
Foranstaltninger
113. I betragtning af størrelsen af forurenings- og overbelastningsproblemet 
i Athen vil en løsning kun være mulig gennem en langsigtet indsats, so m  
hvilker på en koordinering af de m ange aspekter. Kommissionen bidrager 
allerede til at udvikle grundlaget herfor gennem finansiering af forun­
dersøgelser og pilotforsøg i  Athen. Kommissionen vil fortsat samarbejde 
m ed  de græske myndigheder o m  udformningen af et omfattende handlingspro­
gram. Når denne politik er fastlagt, vil Kommissionen desuden forelægge 
forslag m e d  henblik på passende fællesskabsdeltagelse i gennemførelsen.
114. Kommissionen vil deltage i  finansieringen af indledende undersøgelser 
m ed  henblik på følgende foranstaltninger:
- rensning af de havbugter, der er mest forurenede, og hvor de økonomi­
ske aktiviteter so m  følge deraf hæ m m es;
- etablering af et system for systematisk indsamling af oplysninger ved- 
rørend' miljøet, som  er præget af ovennævnte særlige forhold;
- udvikling af integrerede forvaltningsprogrammer for følsomme områder 
af fællesskabsmæssig eller national betydning, på grundlag af K om m is­
sionens første konkrete erfaringer på dette område;
- specifikke programmer, der tager sigte på at bevare eller genoprette 
vilkårene i biotoper, der er nødvendige for at truede arter, hvoraf 
nogle efterhånden næsten udelukkende findes i Grækenland, kan overleve 
(f.eks. munkesæl).

- 31 -
KONKLUSION
115. M e d  forslagene til de foranstaltninger, Fællesskabet allerede har vedta­
get, det vidtrækkende og globale forslag vedrørende udviklingen i Græken­
land i  form af IM P  for Grækenland og de supplerende forslag til fælles­
skabsforanstaltninger, so m  er skitseret i dette dokument, har Kommissio­
nen bestræbt sig på at finde et globalt og praktisk svar på de problemer, 
den græske regering påpegede i sit m em orandum .
116. Disse foranstaltninger og forslag har et dobbelt formål:
- at hjælpe Grækenlands regering og befolkning m e d  at gennemføre en vidt­
rækkende omlægning af den græske økonomis strukturer;
- at frem me Grækenlands integrering i Fællesskabet.
117. Skal dette ambitiøse forehavende lykkes, forudsætter det en beslutsom 
indsats for begge disse m ål fra samtlige fællesskabsinstitutioners og 
fra Grækenlands side. Kommissionen tror, at Fællesskabets muligheder for 
at bistå de græske myndigheder i deres bestræbelser på at overvinde den 
græske økonomis strukturproblemer - problemer so m  blev understreget i  
det græske m em orandum  - er betydelige. Kommissionen er også overbevist 
om , at disse muligheder kun kan udnyttes i det omfang, Grækenland udvi­
ser en tilsvarende beslutsomhed for at k o m m e  til at deltage fuldt ud i  
alle sider af Fællesskabets virke.
118. Kommissionen tror, at det vil lykkes alle berørte parter at nå dette 
mål, so m  er af allerstørste betydning ikke blot for Grækenland, m e n  også 
for Fællesskabet so m  helhed.