DA Den Europæiske Unions Tidende C 93/20

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2010/C 93/11

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»AGNEAU DE LAIT DES PYRÉNÉES«

EF-Nr.: FR-PGI-0005-0665-10.12.2007

BGB ( X ) BOB ( )

1. Betegnelse:

»Agneau de lait des Pyrénées«

2. Medlemsstat eller tredjeland:

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1. Produkttype:

Kategori 1.1. Kød (og slagteaffald), fersk

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

Den beskyttede betegnelse omfatter fersk kød af højst 45 dage gamle lam af malkerace med en slagtevægt på 4,5-11 kg og i fedningsklasse 2 eller 3 efter EUROP-klassificeringen.

Lammene er af lokale landmalkeracer af får (Manech tête rousse, Manech tête noire eller Basco-béarnaise). Eftersom lammene udelukkende har været ernæret ved moderens mælk, er kødet mere saftigt og en smule federe end hos slagtelam. Dyrenes unge alder og ernæring med mælk påvirker også kødets farve, idet det er hvidt, eventuelt med et svagt rosa skær. Kødet er mørt og har kun svag fiberstruktur. »Agneau de lait des Pyrénées« er også kendt for, at deres smag af lam er mindre udtalt end hos slagtelam. Navnlig forekommer den »uldsmag«, som er mere eller mindre udtalt hos slagtelam, slet ikke.

Der er tale om et sæsonprodukt, idet lammene slagtes fra 15. oktober til 15. juni.

Kødet afsættes som flækkede og uflækkede slagtekroppe, udskæringer (til videre udskæring) og detailsalgsudskæringer.

3.3. Råvarer:

Intet.

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

Lammenes føde

Lammene ernæres udelukkende med mælk, som de dier hos moderen.

Moderfårenes føde

Græsning er basisfoderet for malkefårene af landrace både forår, sommer og efterår. Fårene er på græs mindst 8 måneder om året.

Om vinteren afhænger brugen af græsgang af vejrforholdene, men græsmarker er fortsat hovedkilden til foderet. I vinterfoderrationen indgår der tilskud af konserveret foder, korn (majs, byg, triticale, havre, mv.), halm og foderblandinger. Foderblandinger gives som supplement til basisfoderet alt efter fårenes behov.

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

»Agneau de lait des Pyrénées« skal være født og opdrættet i det afgrænsede geografiske område.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:

Intet.

3.7. Specifikke mærkningsregler:

I mærkningen indgår BGB-logoet og påskriften »Agneau de lait des Pyrénées« for at vise, at der er tale om et produkt med beskyttet geografisk betegnelse.

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område:

BGB-området udgøres af alle de kommuner i departementet Pyrénées Atlantiques, som ligger syd for floden Gave de Pau og dens biflod Ousse, eller som disse floder løber igennem, samt 10 tilstødende kommuner i departementet Hautes Pyrénées.

Området svarer til det, hvor fåreflokkene tidligere færdedes og stadig færdes i dag. Produktionsområdet for lammene består af følgende kantoner og kommuner:

Departementet Pyrénées Atlantiques:

Kantoner: Accous, Aramits, Arudy, Bayonne-Est, Bayonne-Nord, Biarritz-Est, Bidache, Espelette, Hasparren, Iholdy, La Bastide-Clairance, Lagor, Laruns, Lasseube, Mauléon-Licharre, Monein, Navarrenx, Nay-Est, Nay-Ouest, Oloron Sainte Marie-Est, Oloron Sainte Marie-Ouest, Pau-centre, Pontacq, Saint Etienne de Baïgorry, Saint Jean de Luz, Saint Jean Pied de Port, Saint Palais, Salies de Béarn, Sauveterre de Béarn, Tardets-Sorholus, Ustaritz, Anglet-Nord, Bayonne-Ouest, Biarritz-Ouest, Hendaye, Jurançon, Pau-Sud, Pau-Ouest, Pau-Nord, Anglet-Sud, Saint Pierre d’Irube.

Kommuner: Arbus, Artigueloutan, Artiguelouve, Castétis, Denguin, Labastide-Cézéracq, Lacq, Lanneplaà, Lée, Lescar, Lons, Nousty, Orthez, Salles-Mongiscard, Siros.

Departementet Hautes Pyrénées: Kantonen Aucun.

5. Tilknytning til det geografiske område:

5.1. Det geografiske områdes egenart:

Det område, lammene produceres i, ligger i den vestligste del af Pyrenæerne og deres fodbjerge.

Det har varierende højdeforhold:

— Bjergområdet, som består af Béarn-massivet og Basker-massivet; sidstnævnte er lavere end Béarn-massivet og falder fra øst mod vest. De to områder har flere fælles træk, nemlig snævre dybtliggende dale og bjerge med udprægede højdeforskelle og med bøge- og nåleskove og græsgange, hvor hovedsagelig får drives op om sommeren.

— Skråninger med forskelligartede højdeforhold. Skråningerne mellem Gave de Pau, Gave d’Oloron og Gave d’Aspe er gennemskåret af dybe dale, mens baskerlandets skråninger har mindre højdeforskelle.

— Dalene, som floderne Gave d’Oloron, Gave de Pau og en lille del af Adour løber igennem. De består af sedimenter og er mellem en og en halv snes kilometer brede. Bedrifterne ligger i dalene, på skråningerne eller i de lave bjerge. Fra sidst på sommeren til oktober vender fårene tilbage til bedrifterne fra græsgangene i bjergene. De læmmer på bedrifterne og tilbringer vinteren dér sammen med lammene. Dalene benyttes bl.a. til græsning om vinteren. De tjener desuden til opbevaring af foder og til dyrkning af korn, der anvendes som foder til fårene.

Disse stejle bjerge er ikke videre brugbare til markafgrøder (undtagen nede i dalene, hvor der kan dyrkes majs), men velegnede til permanente græsenge og opdræt af dyr på skiftende græsgange, fx får.

Jordens kornfordeling er for størstepartens vedkommende meget præget af ler og silt (30-50 %). Jordbunden er oftest sur, hvilket lader formode, at basemætningsgraden er lav. Den er generelt rig på organisk materiale, hvilket både græsmarkerne, den sure jord, klimaet og højden over havet bidrager til. Dog er det organiske materiale ikke nævneværdigt omsat.

I denne sur jord er den biologiske aktivitet i de fleste tilfælde stærkt svækket, således at nedbrydningen af planterester og nitrifikationen går langsomt. Det organiske materiale, der ligger uomsat, påvirker stort set ikke jordens evne til at binde næringsstoffer.

Som helhed er jorden fattig på fosfat og kalium. Denne jordtype giver mulighed for foderproduktion, delvis med henblik på opdræt.

Der er et usædvanligt kystklima, som i Béarn-massivet er stærkt påvirket af bjergene, i mindre grad (afhængigt af højden over havet) i Basker-massivet. Der er betydelig nedbør, overalt mere end 1 300 mm, og over 2 000 m på de fleste baskiske bjergtoppe over 1 000 meters højde. Det betyder, at græsengene bliver fornyet over en stor del af året.

Således er plantevæksten i Pyrenæerne stærkt præget af beliggenheden nær kysten.

Opdræt af får af lokale landracer finder sted overalt i dalene og på skråningerne i Baskerlandet, dog således at tætheden stiger, jo længere man kommer op i bjergene. Omkring Pau og Oloron opdrættes der får i dalene nær bjergområderne. Græsgangene i bjergene udnyttes ved fåreflokkenes græsningsskifte.

Højdedragene er særligt egnede til produktion af får, da de har forskellige anvendelser i takt med årstidernes skiften.

5.2. Produktets egenart:

Agneau de lait des Pyrénées avles med tre lokale malkeracer. Moderfårene er racerene dyr af racen Basco-béarnaise, Manech à tête noire eller Manech à tête rousse. Disse landracers fysiologi og morfologi passer særdeles godt til bjergegne, ikke mindst det græsningsskifte, som er særligt for produktionsområdet. Avlen bygger på, at hunnerne bedækkes om foråret (maj, juni) og læmmer om efteråret efter at have opholdt sig på græsgangene i bjergene. Produktionen af spædlam hænger uløseligt sammen med produktion af fåremælk.

Den måde, disse flokke af landracer opdrættes på, betyder, at der kun kan produceres spædlam otte måneder om året. Varigheden af opholdet på sommergræsgangene, politikken for inddragelse af hunlammene i avlen og brugen af foderarealerne medfører, at Agneaux de lait des Pyrénées kan fås fra 15. oktober til 15. juni, og at produktionen er stærkt sæsonbetonet (45 % sælges mellem 20. november og 31. december).

Der er tale om unge lam, der er ernæret alene med mælk, som de dier hos moderen. De slagtes i en alder af højst 45 dage ved en levende vægt på mindst 9 kg og højst 16 kg. Lammenes mindstevægt er bestemmende for slagteudbyttet.

Som følge af den specifikke produktion er spædlammenes kød saftigt og let, men federe end kød fra slagtelam. Kødet er mørt og har kun svag fiberstruktur. Det er af hvid farve, eventuelt svagt rosa, og har en mindre karakteristisk smag end kød af slagtelam.

Slagtekroppene præsenteres med »slør« (bughinde), hvilket er en traditionel præsentation.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

Det økonomiske grundlag for produktionen af får var tidligere kombinationen af de tre produkter ost, kød og uld/skind, men det har ændret sig siden midten af det 20. århundrede. De mange lokale markeder er forsvundet, og salget af ost og kød er nu altdominerende i forhold til uld og skind. Fåreavlerne er blevet mælke- og spædlamsproducenter. Bedrifternes hovedindtægtskilde er mælken, som bl.a. anvendes til fremstilling af BOB-produktet Ossau-Iraty. Alligevel står kødprodukterne for en væsentlig andel af omsætningen, og spædlammene udgør 25-30 % af fåreavlsprodukternes værdi, afhængigt af bedriftsformen.

Agneau de lait des Pyrénées er resultatet af produktionsmetoder og knowhow, der er knyttet til området:

— Fåreavlen (mælk og kød) er tilpasset til de særlige terræn- og klimaforhold i det geografiske område.

— Kødet kommer udelukkende fra traditionelle lokale racer, som er tilpasset forholdene i produktionsområdet, herunder avlsmåden. Basco-béarnaise-racen er tilpasset til græsning højt oppe i bjergene, mens Manech tête rousse og tête noire er tilpasset til lavere bjerge. Fårene kan takket være deres tykke uld være ude en stor del af året. Alle tre racer benytter naturlig bedækning; Basco-béarnaise-racen begynder tidligere på året end Manech-racerne, så læmningsperioden begynder allerede i september.

— Moderfårenes føde kommer overvejende fra det geografiske område (mindst 8 måneders græsning). Moderfårenes føde består hovedsagelig af grøntfoder, græsning på naturlige højtliggende og meget højtliggende enge om sommeren og konserveret grøntfoder om vinteren. Græsengene rummer forskellige arter, som er med til at give mælken den særlige karakter, der kommer til udtryk ved ostefremstillingen. De tre lokale racer producerer mælk af en sådan kvalitet, at lammene kan ernære sig alene ved modermælk i deres første leveuger. De to vigtigste faktorer, der er med til at give kødet fra Agneau de lait des Pyrénées dets typiske egenskaber, er, at lammene udelukkende lever af mælk, og at de slagtes meget unge.

— Ved denne avlsmåde produceres der lam med ganske særlige kendetegn hvad angår kropsbygningen og kødets mørhed. På grund af den lave alder på slagtetidspunktet er slagtekroppen meget let, højst 11 kg. På grund af den lave alder ved slagtningen og oprindelsen i malkeracer har slagtekroppene en meget lav kødsætning og ligger i fedningsklasse 2 eller 3. Alt kød på slagtekroppen er svagt rosa.

— Agneau de lait des Pyrénées nyder stor anseelse i storbyerne og på de finere restauranter.

For forbrugerne hører Agneau de lait des Pyrénées til i samme kategori som de traditionelle højtidsspiser, på linje med alt godt fra havet, vildt, opfedet fjerkræ (kalkun, kapun) mv. Disse lam bliver især spist til jul og påske.

Før som nu, i Frankrig som i udlandet, er disse spædlams omdømme nært knyttet til en særlig høj smagsmæssig kvalitet, som hænger sammen med en specifik avlsmåde, der er dybt forankret i dens hjemegn. Agneau de lait des Pyrénées optræder på de fineste menuer. Det er et eftertragtet produkt, som har fået en fremtrædende plads, fordi det er sæsonbestemt.

De største køkkenchefer har gennem årene vist tiltro til Agneau de lait des Pyrénées, hvorved produktet er blevet anerkendt som en perle i fransk gastronomi. Agneau de lait des Pyrénées optræder i adskillige franske kogebøger og gastronomiske magasiner. Nogle af Agneau de lait des Pyrénées’ kvaliteter bliver særligt påskønnet. Især at kødet er mørt og lækkert bliver ofte fremhævet.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

Tilgængelig på webstedet http://www.inao.gouv.fr

http://www.inao.gouv.fr/repository/editeur/pdf/CDCIGP/CDCAgneauDeLaitDesPyrenees.pdf

(1) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.