DA Den Europæiske Unions Tidende C 417/41

Rådets konklusioner om kultur i EU's eksterne forbindelser med fokus på kultur i udviklingssamarbejdet

(2015/C 417/06)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

1. SOM MINDER OM, at artikel 167, stk. 3 og 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) opfordrer Unionen og medlemsstaterne til at fremme samarbejdet med tredjelande og med de internationale organisationer, der beskæftiger sig med kulturelle forhold, og opfordrer Unionen til at tage hensyn til de kulturelle aspekter i sin indsats i henhold til andre bestemmelser i traktaterne, navnlig med henblik på at respektere og fremme sine kulturers mangfoldighed

2. SOM UNDERSTREGER, at kultur i EU's eksterne forbindelser, herunder i udviklingssamarbejdet, er en af prioriteterne på den europæiske kulturdagsorden (1) og i Rådets efterfølgende arbejdsplaner på kulturområdet (2), og at tværsektorielt samarbejde er vigtigt for at øge sammenhængen mellem forskellige politikker, som det er blevet understreget i en række nyligt vedtagne rådskonklusioner (3)

3. SOM ERINDRER OM, at i henhold til artikel 208 i TEUF føres Unionens politik med hensyn til udviklingssamarbejde inden for rammerne af principperne og målene for Unionens optræden udadtil, og at Unionens og medlemsstaternes politik med hensyn til udviklingssamarbejde gensidigt supplerer og styrker hinanden

4. SOM MINDER OM De Forenede Nationers vedtagelse af 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling (4), der i flere af sine mål udtrykkeligt nævner kultur, samt Rådets konklusioner af 16. december 2014 om en forandringsdagsorden for perioden efter 2015 (5), der erkender, at kultur, herunder verdens kulturarv og kreative industrier, kan spille en vigtig rolle for at opnå inklusiv og bæredygtig udvikling

5. SOM UNDERSTREGER, at EU følger princippet om alle menneskerettigheders universelle, udelelige, indbyrdes forbundne og indbyrdes afhængige karakter, hvad enten det er civile, politiske, økonomiske, sociale eller kulturelle rettigheder (6)

6. SOM MINDER OM, at EU og medlemsstaterne har tiltrådt og dermed forpligtet sig til at gennemføre UNESCO's konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed fra 2005, der blandt andet understreger nødvendigheden af at inddrage kultur som strategisk element i udviklingspolitikkerne, og at kulturel mangfoldighed kun kan beskyttes og fremmes, hvis menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder sikres

SOM ER OVERBEVIST OM, at kultur bør være led i en strategisk og tværgående tilgang til Unionens eksterne forbindelser og udviklingssamarbejde i betragtning af dens betydelige kapacitet til at styrke disse politikker ved at bidrage til opbygning af langsigtede forbindelser på grundlag af mellemfolkelig udveksling, gensidig forståelse, tillid og troværdighed

UNDER BEHØRIG HENSYNTAGEN til Den Europæiske Unions og medlemsstaternes respektive kompetenceområder samt til nærhedsprincippet

UNDERSTREGER FØLGENDE:

Vedrørende kultur i EU's eksterne forbindelser

7. For at virkeliggøre kulturens potentiale til at indgå som en vigtig del af de eksterne forbindelser er det nødvendigt at gå videre end til at give et indtryk af de europæiske kulturers mangfoldighed og sigte efter at skabe en ny ånd af dialog, gensidig lydhørhed og lærevillighed, fælles kapacitetsopbygning og global solidaritet (7) som anbefalet i den forberedende foranstaltning vedrørende kultur i EU's eksterne forbindelser (8) og rapporten om kultur og eksterne forbindelser med Kina (9).

8. Der er imidlertid behov for bedre koordinering af bestræbelserne hen imod en strategisk europæisk tilgang, som tager sigte på konsekvent og sammenhængende at integrere kulturen i EU's eksterne forbindelser og bidrage til, at EU's aktiviteter supplerer medlemsstaternes. En sådan tilgang vil blandt andet kunne omfatte tematiske og geografiske prioriteter, realistiske mål og resultater, målgrupper, fælles interesser og initiativer, finansieringsbestemmelser, borgernes deltagelse og gennemførelsesvilkår.

9. En strategisk tilgang på EU-plan vil også gøre det muligt at tackle aktuelle udfordringer som f.eks. migrationskrisen, radikalisering og fremmedhad, ødelæggelse af og trusler mod kulturarv og ulovlig handel med kulturgoder mere effektivt.

Vedrørende kultur i udviklingssamarbejde

10. Forbedring af sammenhængen mellem de forskellige politikker er af særlig betydning for udviklingssamarbejdet i betragtning af den vigtige rolle, som medlemsstaterne og EU spiller på dette område, også i lyset af 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling.

11. Kultur er et vigtigt element i den menneskelige, sociale, økonomiske og miljømæssige dimension af udvikling og derfor et centralt led i bæredygtig udvikling i betragtning af, at: — dynamiske kulturelle og kreative sektorer, herunder kulturarv, i partnerlande kan bidrage til bekæmpelse af fattigdom, da de er betydningsfulde katalysatorer for vækst, beskæftigelse, social samhørighed og lokal udvikling — kultur såvel som fremme af og respekt for kulturel mangfoldighed spiller en vigtig rolle i konfliktforebyggelse, fredsskabelse og forsoning i konflikt- og postkonfliktzoner — tværkulturel dialog skaber bedre forståelse og fremmer stærkere partnerskaber mellem interessenterne — en uafhængig kultur- og mediesektor er en grundlæggende forudsætning for menings- og ytringsfrihed, kulturel mangfoldighed, aktivt demokratisk medborgerskab og en bæredygtig demokratisk udvikling — vedtagelse af specifikke strategier for kultur- og udviklingssamarbejde fører til en mere effektiv og bæredygtig indsats i en lang række sektorer

12. For at udnytte kulturens stærke potentiale for udviklingssamarbejde fuldt ud bør der dog anlægges en mere integreret tilgang, som omfatter integrering af den kulturelle dimension i udviklingsprogrammerne og en passende støtte til kulturaktører på et mere langsigtet grundlag frem for enkeltstående indsatser.

13. En sådan tilgang kunne blandt andet være baseret på følgende elementer: — anerkendelse af kulturens værdi i sin egen ret og som bærer af udviklingssamarbejde — fastsættelse på grundlag af en fælles forståelse af sammenhæng og konsekvens af praktiske måder at integrere den kulturelle dimension på i forbindelse med udarbejdelsen af sektorudviklingsprogrammer — støtte til en struktureret og langsigtet udvikling af de kulturelle og kreative sektorer i partnerlande, navnlig med hensyn til kapacitetsopbygning, kulturforvaltning og ordninger for intellektuel ejendomsret — styrkelse af indsatsen for at beskytte og sikre verdens materielle og immaterielle kultur- og naturarv — fremme af den rolle, som uddannelse spiller i styrkelsen af pluralisme, ikkeforskelsbehandling, tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem mænd og kvinder — fastsættelse af et realistisk antal prioriterede områder, som kan gennemgås regelmæssigt for at få en klar forståelse af projekternes resultater og deres bidrag til bæredygtig udvikling og fattigdomsbekæmpelse samt til social samhørighed, vækst og beskæftigelse — komplementaritet mellem Unionens, medlemsstaternes og andre aktørers eksisterende programmer og finansieringsordninger og, når det er relevant, øgede støttemuligheder for kulturelle initiativer i disse — en bottom-up-tilgang, som fremmer nationalt og lokalt ejerskab, involverer partnerlande og inddrager alle interessenter, navnlig NGO'er, civilsamfundet og den private sektor.

14. En hurtig reaktion vil være særligt vigtig med henblik på den fremtidige gennemførelse og overvågning af målene for bæredygtig udvikling i 2030-dagsordenen (10) for at sikre, at der tages tilstrækkeligt hensyn til kulturen, og at den kan udøve sin funktion i den henseende,

OPFORDRER DERFOR MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL:

15. at deltage i en ad hoc-arbejdsgruppe, som får hjemsted i Luxembourg. Denne gruppe skal bidrage til forberedelsen af en konkret, evidensbaseret, fælles og langsigtet tilgang til kultur- og udviklingssamarbejde. For at fremme sammenhæng i indsatsen mellem de relevante aktører på stedet skal gruppen indsamle og udveksle bedste praksis vedrørende kultur- og udviklingssamarbejde og gennemgå den empiriske dokumentation om kulturens indvirkning på udvikling. Gruppen mødes indledningsvis i perioden 2016-2017, den vil i sagens natur være uformel, og deltagelsen vil være frivillig. Den vil være åben for aktører fra både kultur- og udviklingssektorer, først og fremmest medlemsstaterne (navnlig det siddende og fremtidige formandskaber for Rådet), Kommissionen, Europa-Parlamentet, relevante internationale organisationer på udviklings- og kulturområdet, partnerlande, eksterne partnere, navnlig nationale kulturinstitutioner i EU (EUNIC), samt civilsamfundet og NGO-platforme. Resultaterne af denne gruppes arbejde forelægges de berørte forberedende organer i Rådet, navnlig inden for kultur- og udviklingssamarbejde,

OG OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL:

16. at styrke kulturen som en specifik indsatsdimension i udviklingssamarbejdet

17. at udvikle og sammen med Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik forelægge Rådet en mere strategisk tilgang til kultur i de eksterne forbindelser på grundlag af de principper, der er skitseret ovenfor, og som bl.a. bør støtte kunstnerisk frihed, kulturel ytringsfrihed og respekt for kulturel mangfoldighed og kulturarv.

(1) Godkendt ved Rådets resolution af 16. november 2007 om en europæisk kulturdagsorden (EUT C 287 af 29.11.2007, s. 1).

(2) Den seneste er arbejdsplan på kulturområdet (2015-2018) (EUT C 463 af 23.12.2014, s. 4).

(3) De seneste er Rådets konklusioner af 26. november 2012 om kulturforvaltning (EUT C 393 af 19.12.2012, s. 8).

(4) FN's topmøde om bæredygtig udvikling (25.-27. september 2015 i New York) vedtog 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling (»Ændring af vores samfund«), herunder et enkelt sæt af globale mål for bæredygtig udvikling (SDG-målene), der skal erstatte årtusindudviklingsmålene (MDG-målene), https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld.

(5) Dok. 16716/14.

(6) EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighederne hvad angår ytringsfrihed online og offline (dok. 9647/14).

(7) Også i overensstemmelse med Europa-Parlamentets beslutning af 12. maj 2011 om de kulturelle dimensioner af EU's optræden udadtil.

(8) Den forberedende foranstaltning vedrørende »Kultur i EU's eksterne forbindelser« blev iværksat i 2012 af Europa-Parlamentet og gennemført i 2012-2013 med det formål at støtte de igangværende politiske overvejelser og udviklingen vedrørende styrkelse af kulturens rolle i de eksterne forbindelser og fremme yderligere arbejde på dette område. Den endelige rapport blev offentliggjort i 2014, http://cultureinexternalrelations.eu/main-outcomes/.

(9) A strategy for EU-China cultural relations: report of the expert group on culture and external relations — China (november 2012).

(10) Især mål nr. 4 (mål 4.7), 8 (mål 8.9), 11 (mål 11.4) og 12 (mål 12.b).