Regionsudvalgets udtalelse om »Kommissionens meddelelse "For et kundskabernes Europa"« (98/C 180/09)

REGIONSUDVALGET har -

under henvisning til Kommissionens meddelelse »For et kundskabernes Europa« (),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 13. januar 1998 om i henhold til artikel 198 C, stk. 1, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til sin beslutning af 15. januar 1998 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 6 »Uddannelse og Undervisning«,

under henvisning til Underudvalg 6's forslag til Regionsudvalgets udtalelse, (CdR 432/97 rev.) som blev vedtaget den 16. januar 1998 med Kenneth Bodfish som ordfører,

i betragtning af at medlemsstaterne med Amsterdam-traktaten har forpligtet sig til »at tilskynde til, at deres folk opnår det højst mulige videnniveau gennem bred adgang til uddannelse og vedvarende ajourføring heraf«,

i betragtning af at Regionsudvalget i sin udtalelse om hvidbogen »Undervise og lære - På vej mod det kognitive samfund« () gjorde opmærksom på, at der er stigende behov for livslang uddannelse for alle borgere, samt fremførte det synspunkt, at investering i viden og færdigheder er af afgørende betydning for at bekæmpe arbejdsløsheden, øge beskæftigelsen og forebygge social udstødelse,

i betragtning af at Regionsudvalget i sin udtalelse om Kommissionens forslag til afgørelse fra Europa-Parlamentet og Rådet om ændring af afgørelse 819/95/EF om iværksættelse af Fællesskabets handlingsprogram Socrates () understregede, at øget investering i uddannelsesprogrammer ikke kun vil styrke den økonomiske og sociale samhørighed i EU, men også vil bidrage til etablering af et ægte »Borgernes Europa« ved at fremme solidaritet og forståelse for den kulturelle mangfoldighed i EU -

på den 22. plenarforsamling den 12.-13. marts 1998 (mødet den 13. marts) vedtaget følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. »For et kundskabernes Europa« indeholder retningslinjer for EU's initiativer på uddannelses- og ungdomsområdet i perioden 2000-2006. De nuværende programmer Socrates, Leonardo og Ungdom for Europa udløber med udgangen af 1999. Man vil til den tid træffe beslutning om de nye uddannelses- og ungdomsprogrammer, således at de nye retsakter kan træde i kraft den 1. januar år 2000.

1.2. Kommissionen peger i den forbindelse på, at en opgave af denne størrelsesorden forudsætter en mere omfattende integrering af almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomspolitik. I meddelelsen fremhæves det også, at indsatsen fremover bør koncentreres om et begrænset antal mål: udvidelse af unionsborgernes adgang til uddannelsesressourcer på EU-plan, innovation baseret på disse ressourcer og formidling af god praksis på uddannelsesområdet.

2. Generelle bemærkninger

2.1. Regionsudvalget glæder sig over Kommissionens engagement i »videnssamfundet« og dens intentioner om at forhindre, at videnssamfundet bliver en ny kilde til social udstødelse. Regionsudvalget er enig i, at unionsborgerne uanset alder og social status skal have adgang til et så højt vidensniveau som muligt. Regionsudvalget anerkender, at det er nødvendigt at styrke konkurrenceevnen, selv om det støtter prioriteringerne i Amsterdam-traktaten, og mener, at nye fællesskabsinitiativer skal have til formål at nedbringe langtidsarbejdsløshed - navnlig blandt de unge - men vil ikke desto mindre insistere på, at ret til uddannelse for alle unionsborgere går forud for arbejdsmarkedspolitiske og økonomiske overvejelser.

2.2. Regionsudvalget ser gerne, at Kommissionen fortsætter i det spor og med den strategi, som tog form i Det Europæiske År for Livslang Uddannelse, og gennemfører konklusionerne fra 1996. Regionsudvalget ønsker således at holde fast ved »livslang uddannelse« som det centrale begreb i debatten om fremtidens uddannelsespolitik.

2.3. Regionsudvalget er overbevist om, at øget anvendelse af dette begreb kun kan fortolkes som udvikling af et »uddannelsessamfund«, hvor læreprocessen fortsætter gennem de forskellige faser af et menneskes liv, og hvor undervisningen foregår dels i formelle uddannelsesinstitutioner dels uformelt. Det er et bredt begreb i egentligste forstand, der fokuserer på udvidelse af adgangen til uddannelse, således at den enkelte borger kan udnytte sit potentiale fuldt ud og klare udfordringerne i en verden i hastig forandring uanset alder, etnisk tilhørsforhold, køn og økonomisk status. Fællesskabet skal presse på for, at alle til enhver tid har adgang til viden, og den bør omfatte strategier, der kan motivere det store antal europæiske borgere, som har været uden for skolesystemet i mange år, til at videreuddanne sig. Det skal blive muligt for grupper, som for nærværende ikke drager fuld nytte af uddannelsesmulighederne, at få aktiv del i »uddannelsessamfundet«. Dette vil bl.a. indebære en strategi, der fremmer appetitten på og efterspørgslen efter almen uddannelse og erhvervsuddannelse.

2.4. Regionsudvalget bifalder de værdier, som der gives udtryk for i meddelelsen: integration, aktivt borgerskab og lige muligheder. »Uddannelsessamfundet« må baseres på begreber som »lige muligheder« og »tilgængelighed«, så flertallet af unionsborgerne kan deltage gennem hele livet. Selv om Regionsudvalget erkender, at en befolkning med et højt uddannelsesniveau udgør en vigtig ressource i et internationalt økonomisk miljø med stadig vanskeligere konkurrencevilkår, ønsker det samtidig at gøre gældende, at adgangen til »uddannelsessamfundet« er et vigtigt aspekt for alle unionsborgere uafhængigt af økonomiske, sociale og personlige faktorer. Hertil kommer, at den stadig højere gennemsnitsalder i den europæiske befolkning vil tvinge Kommissionen til også at tage højde for de voksnes og de ældres behov - befolkningsgrupper, som vil blive større i fremtiden.

2.5. Regionsudvalget hilser opbygningen af et åbent og dynamisk »område for uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdom« i Europa velkommen. Det er også tilhænger af en højere grad af integration mellem disse områder med henblik på en mere holistisk tilgang, der kan optimere virkningen af initiativer på europæisk plan.

2.6. Regionsudvalget er begejstret for Kommissionens opfordring til mere samarbejde mellem medlemsstaterne, samt for den støtte, der stilles til rådighed for medlemsstaternes aktioner. De lokale og regionale myndigheder vil meget gerne tage aktivt del i denne indsats.

2.7. De lokale og regionale myndigheder i EU har gennem en lang, ubrudt historisk periode varetaget en funktion som igangsættere, pionerer, leverandører og katalysatorer inden for alle dele af uddannelsesvæsenet. I alle medlemsstater er der stolte traditioner for at tildele de lokale og regionale myndigheder en ledende rolle på grund af disse forvaltningsniveauers placering nærmest borgerne. Nye vilkår og perspektiver for de lokale og nationale institutioner betyder, at disse myndigheders rolle ikke nødvendigvis vil forblive uændret. De lokale og regionale myndigheder vil dog fortsat indtage en nøgleposition og se optimistisk på det positive bidrag, de kan levere i samarbejdet med andre sociale, økonomiske og uddannelsesmæssige aktører.

3. Særlige bemærkninger

3.1. Del I: Opbygningen af et Kundskabernes Europa

3.1.1. Regionsudvalget går stærkt ind for en gradvis opbygning af et åbent og dynamisk europæisk uddannelsesområde, der skal bygge på livslang uddannelse, og er enig med Kommissionen i, at tilegnelsen af kundskaber er en dynamisk proces, der kræver, at borgerne får mulighed for indlæring gennem hele deres liv.

3.1.2. Regionsudvalget er enig i, at berigelsen af statsborgerskabet bør opmuntres, og at en styrkelse af et aktivt statsborgerskab er en vigtig metode til at imødegå social udstødelse. Initiativer, der opmuntrer til deltagelse i lokalsamfundets liv, kulturlivet og til engagement i de politiske processer, hilses velkommen.

3.1.3. Berigelse af statsborgerskabet er vigtig, og de lokale og regionale myndigheder, som fungerer i tæt samarbejde med de lokale og regionale samfund, går ind for, at man skal fremme følelsen af at tilhøre et fælles socialt og kulturelt område. Dette synspunkt fremføres på grundlag af en stærk overbevisning om, at Europas styrke grundlæggende bygger på anerkendelsen af den kulturelle og sproglige mangfoldighed, der er udtryk for Europas rige kulturarv.

3.1.4. Mere opmærksomhed omkring interkulturel uddannelse og fysisk/virtuel mobilitet er vigtig for at bidrage til at styrke de fælles værdier i medlemsstaterne, der skal skabe en større grad af solidaritet blandt Europas borgere og fremme forståelsen for deres fælles europæiske tilhørsforhold. Det vil være et positivt initiativ til begrænsning af racisme, fremmedhad og intolerance, og det ville dermed sikre en større social samhørighed i Europa som fremhævet i Regionsudvalgets udtalelse om tværkulturel uddannelse ().

3.1.5. Den internationale økonomi, arbejdets ændrede karakter, de nye organisationsformer og den teknologiske revolution gør det tvingende nødvendigt at forbedre beskæftigelsesegnetheden hos Europas borgere. Beskæftigelsesegnethed bør være et vigtigt grundlag for Kundskabernes Europa, men den skal være tidsbegrænset og rettet mod specifikke økonomiske mål. Regionsudvalget er derfor enig i, at det pædagogiske grundlag for livslang uddannelse skal være at fremme en bredt baseret kompetence, der skal støtte beskæftigelsesegnetheden og statsborgerskabet.

3.1.6. Den øgede opmærksomhed på beskæftigelsesegnetheden er udtryk for, at bekæmpelsen af arbejdsløsheden, særlig ungdomsarbejdsløsheden, står højt på den politiske dagsorden. Styrkelse af nøglekvalifikationer, samarbejde, problemløsning, ledelse og tilsynsføring er af afgørende betydning, både for at udvikle og opretholde beskæftigelsesegnetheden. Den vægt, der lægges på en solid og bred uddannelse, kendskab til sprog, initiativrigdom og forståelse for kulturens mangfoldighed, hilses velkommen. Regionsudvalget understreger, at de lokale og regionale myndigheder har gode muligheder for at støtte initiativer på dette område, eftersom de ofte er den største arbejdsgiver i lokalområderne, og eftersom de har mulighed for at udvikle eksempler på god praksis i forbindelse med deres personalepolitik, hvilket kan udgøre et betydeligt bidrag til livslang uddannelse. De har også en god placering med henblik på at udnytte alle de involverede parters energi i forbindelse med integrerede programmer, der skal iværksætte initiativer for at komme ungdomsarbejdsløsheden til livs. Ungdomspolitikkerne bør koncentrere sig om behovet for programmer i områder, hvor der er en stor ungdomsarbejdsløshed, og tilbyde erhvervsvejledning, jobtræning og erhvervsuddannelse, idet der bør lægges særlig vægt på at styrke centrale kvalifikationer.

3.1.7. Regionsudvalget ser også optimistisk på de muligheder, som fysisk og virtuel mobilitet rummer for at fremme folks muligheder for at udnytte deres færdigheder i et større europæisk marked. Det kan også bidrage til at fremme den sociale samhørighed i EU.

3.1.8. En øget integration mellem forskellige undervisningsområder, erhvervsuddannelserne og ungdomspolitikken er yderst vigtige emner. En mere holistisk arbejdsmetode vil sikre en større gennemslagskraft i bekæmpelsen af den sociale og økonomiske udstødelse.

3.2. Et begrænset antal mål

3.2.1. Regionsudvalget ser positivt på, at Kommissionen vil koncentrere sig om et begrænset antal mål. Det gør det muligt at målrette politikkerne bedre og udnytte ressourcerne mere effektivt.

3.2.2. Regionsudvalget lægger meget stor vægt på, at EU's borgere får nemmere adgang til uddannelsesressourcer, og en persons økonomiske situation, køn, etniske oprindelse, alder eller kulturelle baggrund bør ikke være en hindring for at nå de personlige og sociale mål, som livslang uddannelse bygger på. Identificering og fjernelse af hindringerne for de dårligt stillede borgeres deltagelse bør spille en central rolle i ethvert program, således at de privilegerede institutioner, personer og områder ikke kommer til at dominere.

3.2.3. Spørgsmålene om lige adgang hænger grundlæggende sammen med de bredere spørgsmål om deltagelse og social udstødelse. Regionsudvalget ville være bekymret, hvis de nuværende uligheder i forbindelse med adgangen til og deltagelsen i undervisning og erhvervsuddannelse bliver videreført for så vidt angår adgangen til ressourcer på europæisk niveau, og hvis situationen forværres gennem yderligere udelukkelse. Der er også bekymring om adgangen til informationsteknologien og de deraf følgende muligheder for uddannelse. Det er af afgørende betydning at fremme lige adgang på dette område, særlig mellem forskellige aldersgrupper, eftersom den teknologiske udvikling går meget hurtigt.

3.2.4. Det er endvidere betænkeligt, at der tilsyneladende ikke bliver udviklet rammer for en strategisk planlægning, der kan støtte Kommissionens vigtigste mål. Man kan argumentere for, at de »initiativer«, som bliver identificeret, skal indgå i en overordnet struktur, der koordinerer politikkerne og udstikker retningslinjerne. Det er vigtigt, at alle gør sig klart, hvordan de bidrager til strukturen og til videreudviklingen af Kundskabernes Europa. Der er behov for en overordnet, strategisk planlægning for at skabe forbindelse mellem hensigtserklæringerne, de planlagte aktiviteter og de medvirkende aktører. Det anerkendes, at det er en vanskelig proces, eftersom EU bliver større og større, men det ville være opmuntrende, hvis Kommissionen ville bekræfte, at man er ved at udarbejde en strategi, der tilvejebringer rammer for at træffe beslutninger på et mere centralt niveau. En nærmere udredning af dette område kunne være nyttig med henblik på at få overblik over den nuværende situation, identificere vellykkede initiativer og opstille prioriteringer, som Kommissionen kan bruge til at styre de regionale aktiviteter. En kreativ anvendelse at nye teknologiske muligheder kunne støtte og fremme denne proces. Undersøgelser og analyser af uddannelserne og erhvervsuddannelserne kunne være drivkraften bag nye initiativer. Det er af afgørende betydning for den videre udvikling af Kundskabernes Europa, at man er konsekvent, og at man udarbejder en sammenhængende strategi, som alle parter er enige i.

3.3. En mere koncentreret indsats

Regionsudvalget støtter Kommissionens forslag om de seks kategorier af foranstaltninger.

3.3.1. Fysisk mobilitet

3.3.1.1. Disse initiativer er tidligere blevet godt modtaget og har haft stor succes. Alle involverede parter har ment, at man skal bygge på tidligere eksempler på god praksis. Interessen synes nu at stige i takt med kendskabet til initiativernes gavnlige resultater. Regionsudvalget understreger den altafgørende betydning af, at man gør en indsats for at bibeholde den lige adgang til programmerne.

3.3.1.2. Regionsudvalget har allerede givet sin opbakning til forslaget om et program for en europæisk volontørtjeneste for unge. Programmet er navnlig værdifuldt som et uddannelsesmæssigt instrument rettet mod unge, der af kulturelle, sociale, økonomiske eller geografiske årsager har vanskeligt ved at deltage i de eksisterende programmer, sådan som det fastslås i udtalelsen om »Europæisk volontørtjeneste for unge« ().

3.3.1.3. Regionsudvalget støtter de foranstaltninger, der fremmer udbredelsen af ordninger for gensidig anerkendelse og fjerner hindringerne for fri bevægelighed. Som fremhævet i udtalelsen om grønbogen om »Almen uddannelse - erhvervsuddannelse - forskning: Hindringer for mobiliteten i Det Europæiske Fællesskab« () - hjørnestenen i et åbent og dynamisk europæisk uddannelsesområde.

3.3.2. Virtuel mobilitet

3.3.2.1. Handlingsplanen »At lære i informationssamfundet« gav udtryk for, at dette aspekt af arbejdet prioriteres højt, hvilket Regionsudvalget støttede i sin udtalelse om emnet (). Regionsudvalget støtter Kommissionens mål om at sikre, at alle får adgang til de nye værktøjer til undervisningsbrug, og ønsker at understrege, at der skal stilles ressourcer til rådighed for europæiske borgere i alle aldersklasser, uanset deres økonomiske og sociale forhold, hvis vi for alvor skal nå frem til et »kundskabssamfund«.

3.3.2.2. Regionsudvalget støtter produktionen og udbredelsen af europæiske produkter og tjenesteydelser i forbindelse med multimedia og audiovisuelle produkter. Det vil gøre det muligt at oprette internationale netværk, støtte indlæringen af og undervisningen i sprog samt hjælpe med til at fremme bevidstheden om kulturens betydning på alle niveauer.

3.3.2.3. Denne udvikling gør det muligt for undervisningssektoren at bygge på den infrastruktur, som er ved at blive udviklet, og fremmer samtidig mulighederne for en målrettet anvendelse. Regionsudvalget er dog stadig bekymret over, hvordan andre alders- og samfundsgrupper vil anvende den nye teknologi. Det er et emne, som man skal være meget opmærksom på i samfund, der er ved at udvikle en kultur, der satser på livslang uddannelse. Der må findes nye kreative metoder til at fremme en bredere deltagelse med henblik på at udvikle færdigheder på IT-området. Der må træffes foranstaltninger til at udvikle programmer for personer, der ikke er tilknyttet uddannelsessystemet, eller som ikke har arbejde, der giver dem erfaring med informationsteknologi. Et potentielt meget stort antal europæiske borgere er på nuværende tidspunkt udelukket fra at udvikle deres kendskab til informationsteknologiens muligheder. Man må undgå faren for, at en hel generation udvikler sig til informationsteknologiske analfabeter, og det skal ske gennem innovative tiltag, der gør adgangen til informationsteknologien nemmere for dem, der på nuværende tidspunkt ikke deltager.

3.3.3. Samarbejdsnetværk

3.3.3.1. Regionsudvalget ser meget positivt på udviklingen af samarbejdsnetværk på europæisk plan. Det giver mulighed for at udvikle en sammenhængende politik, der i praksis kan forbinde Kommissionens strategi med de mål, den har opstillet. Det vil også give mulighed for at udvikle og gennemføre transeuropæiske projekter, som kan tilvejebringe interessante komparative resultater. Netværkene vil gøre det muligt at identificere områder, hvor Europa opnår særlig fremragende resultater, og kan således fremme en hurtigere udvikling i retning af opbygningen af en solid europæisk ekspertise. Mulighederne for at udnytte dette i medlemsstaterne er spændende og bidrager betydeligt til den »merværdi«, som Kommissionen ønsker at styrke.

3.3.3.2. Regionsudvalget ønsker også at understrege betydningen af at udvikle strategiske netværk på lokalt og regionalt niveau. Det vil være ét initiativ, der kan hjælpe Kommissionen med at få den strategiske ramme på plads, som er nødvendig for at opnå de overordnede mål. De gavnlige aktiviteter, der kan gennemføres på dette niveau, er f.eks.:

- kortlægning af aktiviteterne;

- udvikling af planer og mål i overensstemmelse med Kommissionens overordnede, strategiske ramme;

- identifikation af mangler;

- gennemførelse af fælles initiativer på tværs af institutionelle grænser;

- overvågning og evaluering af resultaterne set i forhold til de opstillede prioriteter;

- udbredelse af god praksis;

- tilbagerapportering til de transeuropæiske netværk.

3.3.3.3. Regionsudvalgets udtalelse om »De lokale og regionale myndigheders rolle i samarbejdet mellem uddannelsesinstitutioner og erhvervslivet« () understreger, at lokale og regionale partnerskaber ofte har en afgørende betydning i visse områder på grund af den koordinerede og sammenhængende arbejdsmetode. Det er et synspunkt, som Regionsudvalget lægger stor vægt på at understrege.

3.3.3.4. Regionsudvalget understreger, at de lokale og regionale myndigheder har en nøglerolle i disse netværk, eftersom de kan målrette indsatsen på områder, hvor der skal gennemføres omfattende initiativer, og hvor arbejdet på nuværende tidspunkt er karakteriseret af mangel på sammenhæng. Det er almindelig anerkendt, at en række institutioner ofte bestræber sig på at fremme særlige gruppers interesser, eller koncentrerer sig om enkelte aktiviteter uden overordnet planlægning. Mange europæiske initiativer er tidligere blevet gennemført på denne måde i geografiske områder, hvor andre aktører arbejder med lignende opgaver med andre finansieringskilder. De lokale og regionale myndigheder er godt placeret til at skabe sammenhæng og kan prøve at forene disse mål med Kommissionens prioriteringer.

3.3.3.5. De lokale og regionale myndigheder kan spille en ledende rolle i forbindelse med udviklingen af sammenslutninger, der kan bidrage til at fremme gennemførelsen af Kommissionens mål. Man skal være opmærksom på, at forskellige former for omfattende sammenslutninger (med deltagelse af skoler, arbejdsgivere, virksomheder, universiteter, højere læreanstalter, erhvervsvejledningscentre og lokale myndigheder) ofte allerede eksisterer - eller er ved at blive oprettet - i områder, hvor man er opmærksom på, at lokalt samarbejde kan skabe en reel synergi.

3.3.4. Sprogkundskaber og interkulturel forståelse

3.3.4.1. Regionsudvalget ser meget positivt på videreførelsen af disse initiativer og den rolle som støttefunktion, de vil få i forhold til andre initiativer. Det konstateres desuden, at initiativerne vil hjælpe til at fremme og forbedre mobiliteten på arbejdsmarkedet.

3.3.5. Fremme af innovationen

3.3.5.1. Regionsudvalget hilser videreførelsen af transnationale pilotprojekter velkommen, men konstaterer dog, at en række af de eksisterende pilotprojekter er udløbet. Regionsudvalget giver endnu engang udtryk for, at man skal udnytte erfaringerne fra eksisterende projekter, evaluere dem og systematisk bygge videre på dem inden for rammerne af den strategiske planlægning for at undgå ressourcespild.

3.3.6. EU-referencerammerne

3.3.6.1. Regionsudvalget er enig i, at det er vigtigt at fortsætte med at videreudvikle referencerammerne for almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomspolitik. Disse politikker, databaser, forskellige data og andre kvalitative informationer er grundlaget for det kommende analytiske arbejde. Dette materiale spiller en meget stor rolle for udarbejdelsen af komparative, internationale analyser, og måske kan man påbegynde benchmarking, der skal supplere den proces, som består i at målrette arbejdet. Eftersom ressourcerne allerede findes, vil det ikke medføre yderligere omkostninger, og er derfor så meget desto mere attraktivt.

3.3.6.2. Regionsudvalget ønsker også at understrege behovet for at udnytte bidragene fra Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (CEDEFOP) fuldt ud på dette område, særligt med henblik på at fremme anerkendelsen af kvalifikationer.

3.4. De medvirkende aktører

3.4.1. Regionsudvalget støtter den centrale ide om at udvikle rammer for deling af ansvaret mellem EU og medlemsstaterne, men man kan imidlertid ikke overvurdere betydningen af, at ansvaret skal ses i sammenhæng med en overordnet, strategisk referenceramme, hvori Kommissionens vigtigste mål indgår.

3.4.2. Regionsudvalget ser yderst positivt på, at det lokale og regionale niveau skal styrkes i fremtiden, men må desværre konstatere, at der i denne sammenhæng ikke er nogen eksplicit reference til de lokale og regionale myndigheder.

3.4.3. Regionsudvalget ønsker at henlede opmærksomheden på de lokale og regionale myndigheders vigtige rolle i uddannelses- og socialpolitikken og deres rolle i forbindelse med implementeringen af den nationale politik på lokalt og regionalt niveau. I mange medlemsstater har de lokale og regionale myndigheder en betydelig kompetence på uddannelses- og ungdomsområdet. Man skal være opmærksom på, at EU har anerkendt denne vigtige rolle, eftersom udkastet til Amsterdam-traktaten har inkluderet erhvervsuddannelserne på linje med de eksisterende bestemmelser på uddannelses- og ungdomsrådet, hvor høring af Regionsudvalget er obligatorisk.

3.4.4. Ved at stille børnehaver, skoler, undgoms- og voksenuddannelser samt supplerende uddannelser til rådighed spiller de lokale og regionale myndigheder en nøglerolle i opbygningen af en struktur, der muliggør livslang uddannelse. Man skal også være opmærksom på, at de lokale og regionale myndigheder har mulighed for at tilbyde livslang uddannelse på alle de områder, hvor de leverer tjenesteydelser, dvs. boligområdet, socialområdet, kunst og fritid. Disse myndigheder har fremragende muligheder for at spille en ledende rolle i udviklingen af integrerede projekter. De har også meget tætte kontakter til aktiviteter på ungdomsområdet, der ofte har tilknytning til udviklingsprojekter, som modtager støtte fra »Ungdom for Europa«-programmerne. Regionsudvalget understreger desuden, at de lokale og regionale myndigheder spiller en vigtig rolle ved at fremme selvudvikling og aktiv deltagelse i samfundslivet gennem sociale og kulturelle uddannelsesaktiviteter.

3.4.5. Man kan også argumentere for, at de lokale og regionale myndigheder deler de værdier og principper, som Kommissionen søger at fremme, og at der derfor er et interessefællesskab i den lokale og regionale udvikling, væksten og konkurrenceevnen, borgernes aktive deltagelse, bekæmpelsen af social udstødelse og styrkelsen af lige muligheder. Det bør endvidere understreges, at der er tale om demokratiske organisationer, som har et meget tæt samarbejde med lokalbefolkningen.

3.4.6. De lokale og regionale myndigheders anden nøglerolle er, at de ofte er en af de vigtigste arbejdsgivere i lokalområderne. De har særlig gode muligheder for at iværksætte initiativer, udveksle erfaringer om god praksis på regionalt plan og for at spille en ledende rolle i forhold til erhvervslivet. De har en enestående position på uddannelses-, erhvervsuddannelses-, ungdoms- og beskæftigelsesområdet, der kan give dem en yderst central rolle i forbindelse med initiativer, der skal videreudvikle Kundskabernes Europa. Som en centralt placeret samarbejdspartner kan de fungere som »mæglere« for at få organisationer med forskellige interesser til at samarbejde om kreative tiltag på uddannelsesområdet. De kan endvidere iværksætte aktioner, som kan fremme adgangen til nye teknologier, og de kan skabe gunstige betingelser for økonomisk vækst i lokalområderne og regionerne.

3.5. Et målrettet internationalt samarbejde

3.5.1. Regionsudvalget har i tidligere udtalelser, særligt om TEMPUS II-programmet (), udtalt sig positivt om, at programmerne på uddannelses-, erhvervsuddannelses- og ungdomsområdet gradvist skal åbnes for de ansøgerlande, som deltager i tiltrædelsesstrategien, og går ind for, at TEMPUS skal spille en rolle i forberedelsen af disse landes deltagelse i programmerne. Regionsudvalget giver endnu engang udtryk for, at et øget samarbejde på disse områder medvirker til at styrke den igangværende økonomiske, sociale og demokratiske reformproces i de pågældende lande, særligt på lokalt og regionalt niveau.

Del II: Mere integrerede ordninger

3.6. Retlige instrumenter

3.6.1. Kommissionens forslag om fastlæggelse af en særlig ramme og fælles bestemmelser for aktiviteter inden for almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomspolitik hilses velkommen, da det vil fremme en mere sammenhængende indsats for at opfylde Kommissionens hovedmål.

3.7. Budgetmidler

3.7.1. Regionsudvalget støtter den opfattelse, at budgetmidlerne, som fremhævet af Europa-Parlamentet, bør stå i rimeligt forhold til målsætningerne. Med Kundskabernes Europa er der fastlagt en fremadskuende dagsorden, som kan have vidtrækkende følger for EU-borgerne på et afgørende tidspunkt i den globale og europæiske udvikling. Der tages fat på mange af de problemer, som det hidtil har været vanskeligt at komme til livs. Det anerkendes, at uddannelse har central betydning for behandlingen af mange af disse spørgsmål og for imødekommelsen af det 21. århundredes udfordringer. Der må afsættes tilstrækkelige budgetmidler til fællesskabsprogrammerne, hvis interventionerne skal være vidtrækkende nok til at imødekomme de prioriterede mål. Der er tale om meget ambitiøse mål, som kun kan opnås, hvis der stilles tilstrækkelige ressourcer til rådighed.

3.7.2. Som nævnt i tidligere udtalelser fra Regionsudvalget er supplerende midler nødvendige for at støtte de associerede central- og østeuropæiske landes samt Cyperns deltagelse i uddannelses- og ungdomsprogrammerne.

3.7.3. Regionsudvalget bifalder bestræbelserne på at undgå dobbeltfinansiering. I andre finansieringssammenhænge har der været overlapning mellem projekter og manglet sammenhæng, hvilket har ført til ressourcespild. Ethvert forsøg på at undgå dette hilses velkommen.

3.7.4. Hvor der er tale om komplementære aktiviteter, opfordrer Regionsudvalget imidlertid til at koble finansieringen sammen med andre EU-finansieringskilder, så der opnås den bedst mulige udnyttelse af knappe ressourcer.

3.7.5. Regionsudvalget gør opmærksom på skævheden i den samlede støttemiddelfordeling mellem forskellige institutioner. Det er ikke nødvendigvis de store, formelle institutioner, der har de bedste forudsætninger for at tage initiativ til de kreative foranstaltninger, som er nødvendige for at sikre bredere deltagelse og bremse den sociale udstødelse. Enhver finansieringsmekanisme, som muliggør en mere ligelig tildeling af midler baseret på foranstaltningens effektivitet, hilses velkommen. Man bør navnlig fremme innovative pilotprojekter.

3.8. Forenklede gennemførelsesforanstaltninger

Forbedrede og forenklede procedurer

3.8.1. Regionsudvalget støtter ethvert forsøg på at gøre procedurerne mere strømlinede. Det er almindelig anerkendt, at en lang række små virksomheder afskrækkes fra aktiv deltagelse, fordi adgangen til relativt store støttebeløb kræver store mængder kompliceret og detaljeret dokumentation og et omfattende bureaukrati. Det er oftest disse små organisationer, som er tættest på lokalbefolkningen, og som derfor har de bedste forudsætninger for at iværksætte innovative projekter, som imødekommer befolkningens behov. Der efterlyses en forenklet og brugervenlig adgang til EU-støtte og øget ansøgerrådgivning fra nationale organer. Decentralisering af beslutningstagningen til et mere lokalt niveau vil også fremme en mere sammenhængende og konsekvent strategi, som tager større hensyn til lokale forhold.

3.8.2. Indførelse af større fleksibilitet ville ligeledes være en positiv udvikling. Flerårig støtte og faseopdelt støtte vil bidrage til en gennemgående højere projektkvalitet og give det nødvendige tidsmæssige forspring til at iværksætte nye initiativer.

3.9. Partnerskaber

3.9.1. Regionsudvalget støtter bestræbelserne på at indføre en strategi, som i højere grad er baseret på samarbejde og samråd. Forholdet mellem de tre niveauer, som der opereres med i meddelelsen (for det første de politiske myndigheder, for det andet uddannelsessektoren, arbejdsmarkedets parter, erhvervslivet og det civile samfund og for det tredje de aktører, som er involveret i projekternes gennemførelse), vil være af afgørende betydning for opnåelsen af Kommissionens målsætninger.

3.9.2. De politiske myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt plan spiller en særlig vigtig rolle for udviklingen af bæredygtige initiativer. Der har tidligere været udtrykt bekymring over, at initiativer ofte standses, når fællesskabsstøtten er ophørt, fordi de ikke hører til nationalregeringens prioritetsområder. Der bør være en vis kongruens mellem Fællesskabets og medlemsstaternes prioriteter, hvis initiativerne skal være bæredygtige og indgå som et led i de almindelige økonomiske aktiviteter.

3.9.3. Man bør ligeledes fremme mekanismer til styrkelse af det tredje niveau, da mange har følt, at uoverensstemmelsen mellem partnernes størrelse og indflydelse er gået ud over udviklingen på »græsrodsniveau«.

3.9.4. Regionsudvalget understreger, at det strategiske forhold mellem disse tre niveauer og den måde, Kommissionen koordinerer og forvalter det på, vil være af central betydning for Kommissionens evne til at virkeliggøre sin europæiske vision.

4. Overvågning og evaluering

4.1. Regionsudvalget kunne i princippet gå ind for de nye ordninger for overvågning af programmernes gennemførelse, men der må tages hensyn til et andet aspekt, som har at gøre med det ønskværdige i, at Kommissionen fastsætter en strategisk ramme for Fællesskabets aktiviteter. Regionsudvalget efterlyser ordninger, som går ud på, at Kommissionen periodisk kontrollerer sine egne resultater i forhold til de strategiske mål, som den har sat for perioden 2000-2006, således at den hele tiden kan evaluere, om den effektivt virkeliggør sin strategi.

5. Konklusioner

5.1. Regionsudvalget hilser med tilfredshed Kommissionens meddelelse »For et kundskabernes Europa« og er meget positivt indstillet over for idéen om et mere åbent og dynamisk europæisk uddannelsesområde. Regionsudvalget går kraftigt ind for, at Europas betydelige ressourcer udnyttes til en fortsat forbedring af EU-borgernes livskvalitet ind i det 21. århundrede. Den mere integrerede indsats, som består i at samle almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomspolitik under ét, er et skridt på vejen til indførelse af den bredere strategi, som er nødvendig for at tackle de aktuelle problemer. Regionsudvalget mener imidlertid, at begrebet livslang uddannelse bør danne ramme for udviklingen af disse politikker, som bør tage sigte på at skabe en omfattende uddannelseskultur, som reelt henvender sit til alle Europas borgere i alle stadier af deres liv. De betydelige økonomiske, sociale, videnskabelige og teknologiske forandringer, som påvirker folks levevis og arbejdsmetoder, kræver den størst mulige adgang til uddannelse for et stigende antal personer.

5.2. Regionsudvalget ønsker endvidere, at der udvikles en mere strategisk ramme, som skaber forbindelse mellem hensigtserklæringerne, de planlagte aktiviteter og de medvirkende aktører. Forslaget om et begrænset antal mål, der nøje svarer til de politiske prioriteringer på EU-plan, skulle føre til større konsekvens og gennemslagskraft. Strømlinet ledelse og forenklede procedurer er også en udvikling, som må hilses velkommen.

5.3. Regionsudvalget ser meget positivt på gennemførelsen af en yderligere indsats til fremme af udviklingen af partnerskaber, som bygger på samarbejdsaftaler. Det bør erindres, at de fleste af forslagene har indvirkning på de lokale og regionale myndigheder, som bør tilskyndes til at deltage fuldt ud i de foreslåede aktiviteter. De lokale og regionale myndigheder spiller en nøglerolle i styrkelsen af livslang indlæring og vil entusiastisk støtte initiativet »For et kundskabernes Europa«.

5.4. Til understøttelse af strategi og gennemførelsesforanstaltninger bør der være et budget, som er tilstrækkelig stort til at dække samtlige finansieringsbehov. De forslag, som præsenteres i meddelelsen, sætter en udfordrende og stimulerende dagsorden for udviklingen af vidtrækkende strategier, der skal føre Europa ind i det 21. århundrede. Betydningen heraf bør anerkendes ved at afsætte finansieringsmidler, som gør det muligt på realistisk vis at opnå de fastlagte mål.

Bruxelles, den 13. marts 1998.

Manfred DAMMEYER

Formand for Regionsudvalget

() KOM(97) 563 endelig udg.

() EFT C 182 af 24.6.1996, s. 15.

() EFT C 379 af 15.12.1997, s. 17.

() EFT C 215 af 16.7.1997, s. 21.

() EFT C 244 af 11.8.1997, s. 47.

() EFT C 215 af 16.7.1997, s. 1.

() EFT C 116 af 14.4.1997, s. 89.

() EFT C 116 af 14.4.1997, s. 98.

() EFT C 34 af 3.2.1997, s. 49.