DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 25.2.2004 
KOM(2004) 133 endelig 
  
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET 
Årlig politikstrategi for 2005 
 
 2    MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN  
TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET 
Årlig politikstrategi for 2005 
INDHOLD  
1. Indledning .................................................................................................................. .. 3 
1.1. Baggrund.................................................................................................................. .... 3 
1.2. Særlige forhold i 2005.................................................................................................. 3 2. Situationen i EU i 2005................................................................................................ 4 3. De politiske prioriteringer for 2005 ............................................................................. 5 3.1. Konkurrenceevne og samhørighed............................................................................... 6 3.2. Sikkerhed og unionsborgerskab ................................................................................... 8 3.3. Udenrigspolitisk ansvar: naboskab og partnerskab.................................................... 10 4. Udvælgelse af initi ativer til udvidet konsekvensanalyse ........................................... 12 
5. De generelle rammer for menneskelig e og finansielle ressourcer for 2005............... 12 
5.1. Menneskelige ressourcer............................................................................................ 12 5.1.1. En styrkelse, som er foranlediget af udvidelsen......................................................... 12 5.1.2. Bidrag til en central pulje........................................................................................... 14  
5.1.3. Samlede tilgængelige menneskelige ress ourcer for de tre prioriteringer................... 14 
5.1.4. Omfordeling af ressourcer, som frigør es gennem udlicitering af aktiviteter............. 15 
5.1.5. Situationen for generaldirek toraterne for så vidt angår eksterne forbindelser........... 16 
5.2. Finansielle ressourcer................................................................................................. 17 5.2.1. De finansielle implikationer ved prioriteringen "k onkurrenceevne og  
samhørighed" ............................................................................................................. 20 
5.2.2. De finansielle implikationer ved priori teringen "sikkerhed og unionsborgerskab"... 21 
5.2.3. De finansielle implikationer ved priorite ringen "udenrigspolitisk ansvar: naboskab  
& partnerskab" ........................................................................................................... 22 
5.2.4. Andre finansielle implikationer.................................................................................. 22 
 
 3    1. INDLEDNING  
1.1. Baggrund 
Den årlige politikstrategi (APS)  er den første fase i Ko mmissionens årlige politiske 
planlægningsproces. I 2005 indeholder st rategien følgende målsætninger: 
– at fastlægge de politis ke prioriteringer for 2005 
– at identificere initiativer, der bidrager til realiseringen af disse prioriteringer 
– at vedtage budgetmæssige rammer og retningslin jer, for at de prio riterede initiativer 
kan modtage de nødvendige ressourcer, og med henblik på den finansielle 
programmering. 
I den årlige politikstrategi afstikkes ra mmerne og retningslinjerne for budget- og 
lovgivningsforløbet. Når strategi en er vedtaget, følg er de næste faser med udarbejdelse af 
budgetudkastet og den interi nstitutionelle dialog. 
Eftersom 2004 er et specielt år, idet både valgperioden for Europa-Parlamentet og 
Kommissionens embedsperiode udløber, er der aftalt passende bestemmelser for en 
struktureret dialog: 
– Den strukturerede dialog består af et møde mellem Kommissionen og Europa-
Parlamentets Udvalgsformandskonference, so m finder sted i apri l. Det vil blive 
gennemført sammen med Rådet i overe nsstemmelse med de sædvanlige 
bestemmelser og under ledelse af De  Faste Repræsentanters Komité. 
– På et andet møde i september vil der blive gjort status over den strukturerede dialog. 
Rådet (almindelige anliggender) vil gøre stat us på et møde i overensstemmelse med 
de gældende bestemmelser. 
– På dette grundlag vil arbejdsprogrammet blive udarbejdet, således at den nye 
Kommission kan vedtage det kort tid efter dens indsættelse. Ved den lejlighed vil den desuden tage stilling til de her angivne prioriteringer og retningslinjer. Derefter 
forelægges arbejdsprogrammet Europa-Parla mentet og Rådet i løbet af december. 
Hele denne proces danner således grundlag for den operationelle planlægning, som foretages 
af generaldirektoraterne og tjenestegrenene, hv orved de politiske prioriteringer inkorporeres i 
de årlige forvaltningsplaner for 2005. Der vil bl ive gjort status over gennemførelsen af disse 
årlige forvaltningsplaner i de årlige aktivite tsrapporter, som i sammenf attet form vil blive 
meddelt Europa-Parlamentet, Rådet og Den Europæiske Revisionsret. 
1.2. Særlige forhold i 2005 
Denne planlægningsperiode er usædvanlig, idet det er den nuværende Kommission, som 
fastsætter de politiske og budgetmæssige ramm er, mens det er de n kommende Kommission, 
som får ansvaret for at gennemføre de politis ke prioriteringer i 2005. Desuden skal denne 
ramme vedtages til efteråret af  et nyvalgt Europa-Parlament. 
Det er imidlertid vigtigt at sikre, at der er kontinuitet og sammenhæng i de politikker, som 
Kommissionen er ansvarlig for, samt at dens institutionelle forpligte lser overholdes. I en 
 
 4    sådan omskiftelig periode skal den strategi ske planlægnings- og programmeringsproces, som 
er indført i forbindelse med den interne reform  med henblik på at fremme bedre governance, 
gøre sig gældende og være en af garanterne for denne kontinuitet. 
Derfor har Kommissionen udarbejdet denn e årlige APS-beslutning med følgende 
målsætninger: 
– At sikre, at stafetten overdrages til den kommende Kommission på en ordentlig måde 
ved at foretage en statusopgørelse1, der sikrer kontinuitet i de  iværksatte initiativer og 
ved at gøre den opmærksom på områder, hvor indsatsen skal forlænges ved dens 
indsættelse i november 2004. Når den nye Ko mmission er på plads, skal den tage 
stilling til prioriteringe rne for 2005 og lægge kursen for de kommende år. 
– At forberede grundlaget for den kommende  Kommission for i vide st mulige omfang 
at bevare dens politiske og budgetmæssige  manøvrerum. I den forbindelse er 2005-
processen særlig vigtig. 
– At sikre sammenhæng med de prio riteringer, som er fastlagt  i de finansielle overslag 
for perioden efter 2006. Faktisk vil gennemf ørelsen af de politiske elementer i 
udkastet vedrørende det nye finansielle begynde  fra næste år. Desuden skal der sikres 
sammenhæng med Rådets første strategi program for 2004-2006, som blev vedtaget i 
december 2003. 
2. SITUATIONEN I EU I 2005 
På fællesskabsplan vil 2005 være den nye Komm issions første år og således udgangspunkt for 
gennemførelsen for dens politiske dagsorden for hele embedsperioden. 
Desuden bliver 2005 et nøgleår, når de t drejer sig om at afslutte alle de foranstaltninger, der 
vedrører de kommende finans ielle overslag, herunder forsla g til lovgivning om den næste 
generation af strukturfonde, der skal vedtages ultimo 2005. 
2005 bliver et afgørende år, hvor det skal sikr es, at det udvidede EU kommer til at fungere 
ordentligt, og det vil være nødvendigt at stille tilstrækkelige ressourcer til rådighed, således at 
denne opgave kan løftes. 
2005 kan vise sig at blive et vendepunkt for pro cessen med at ratificere den nye traktat. 
Regeringskonferencen kan resultere i institutio nelle og politiske ændr inger, som det er 
nødvendigt at forberede sig på. 
For så vidt angår interne politikker skal følgende punkter bemærkes blandt de mange 
planlagte møder: 
– midtvejsstatus over Lissabon-strategien, so m vil give anledning til at reflektere 
nærmere over de økonomiske, sociale og miljømæssige aspekter i fællesskabspolitikken for perioden 2005-2010 
                                                
 
1 Efter Prodi-Kommissionens indsættelse opstilledes fire strategiske mål: udvikling af nye 
beslutningsstrukturer i EU; et stabilt Europa med en stærk stemme på verdensscenen; en ny økonomisk 
og social dagsorden; en bedre livskvalitet for alle. Jf. Kommissionens strategiske mål for 2000-2005, 
"Udformning af det ny Europa", KOM(2000) 154 af 9. februar 2000.  
 
 5    – revision af strategien for bæredygtig udvikli ng, som blev fastlagt på Det Europæiske 
Råd i Göteborg 
– udformning af en ny social- og arbejdsmar kedspolitisk dagsorden for perioden efter 
2006 
– konsolidering af det europæiske område for sikkerhed, frihed og retfærdighed, som 
blev etableret gennem Tamme rfors-programmet, hvilket v il indebære vedtagelse af 
supplerende lovgivningsm æssige instrumenter 
– endelig forventes 2005 at markere en vigtig  fase i forberedelsen af Rumæniens og 
Bulgariens tiltrædelse samt fortsættelse af førtiltrædelsesprocessen for Tyrkiet, 
herunder finansiel bistand i tilknytni ng hertil, og eventuel t påbegyndelse af 
førtiltrædelsesprocessen for Kroatien. 
På internationalt plan bør der i 2005 fortsat ho vedsagelig være fokus på international fred, 
sikkerhed og stabilitet, global bekæmpelse  af fattigdom og efte rvirkningerne af Irak-
konflikten: 
– året begynder med en nyvalgt e ller genvalgt præsident i USA 
– ifølge "køreplanen for fred" skal de r oprettes en palæstinensisk stat 
– med hensyn til udviklingen og handelsforbi ndelserne er der allerede planlagt 
forskellige møder, bl.a. møde t i FN-regi om fremskridtene med hensyn til at opfylde 
2015-målene samt revisionen af Cotonou-aftale n; endelig skal det nævnes, at januar 
2005 er fastsat som tidspunktet  for afslutningen af hande lsforhandlingsrunden, som 
blev iværksat i Doha. 
3. DE POLITISKE PRIORITERINGER FOR 2005 
Ud over de politiske prioriteringer har Kommissionen én grundlæggende operationel 
prioritering, som vil være en kritisk faktor for dens virke i 20 05: at sikre, at udvidelsen bliver 
vellykket, og forme fremtidens Europa. I den forb indelse skal det sikres, at det udvidede EU 
er velfungerende, og at alle medlemsstat erne fuldt ud anvender politikkerne og 
bestemmelserne . Det vil desuden være nødvendigt at sikre kontinuiteten i de igangværende 
aktiviteter, især de vigtigste fælles politikker vedrørende la ndbrug, fiskeri og samhørighed. I 
den forbindelse er det afgørende, at der tilføres yderligere menneskelige ressourcer frem til 2008, således at Kommissionen kan forvalte sine ansvarsområder som EU-institution. 
Ud over denne operationelle pr ioritering har Kommissionen i overensstemmelse med de 
seneste års målsætninger fastlagt  følgende politiske prioriteri nger for 2005 for et udvidet EU 
med 25 medlemsstater: 
– Kommissionens centrale målsæt ning er at skabe ny fremdrift, som er baseret på en 
forbedret konkurrenceevne og samhørighed
 
– målsætningen om stabilitet og sikkerhed vi l blive fastholdt genne m bestræbelser på 
at forbedre sikkerheden og unionsborgerskabet  for et voksende antal indbyggere, 
som bliver mere mobile 
 
 6    – EU vil i kraft af sin nye kontinentale leg itimitet påtage sig sit nye udenrigspolitiske 
ansvar, med særlig fokus på naboskabsdimensionen.  
3.1. Konkurrenceevne og samhørighed 
I løbet af det sidste tiår er væksten i EU faldet  til et niveau på omkring blot 2 %. Samtidig 
modtager EU 10 nye medlemsstater, som for holdsmæssigt repræsenterer 20 % af EU's 
befolkning, men kun 6 % af BNP. Set i lyset af den seneste tids økonomiske afmatning i EU 
og den vedvarende utilstrækkelige produktivitet og erhvervsfrekvens samt vores ønske om at 
gennemføre en fuldstændig integration af de nye medlemsstater bør øget vækst være 
Kommissionens vigtigste politisk e målsætning som led i en løbende indsats for at forbedre 
den europæiske models konkurrenceevne, sam tidig med at velstand, samhørighed og 
miljøbeskyttelse fastholdes som væsentlige elementer fra dagsordenen om bæredygtig udvikling. Det vil være af afgørende betydning, at der sikres stabile makroøkonomiske 
rammer, og at de i Lissabon-strategien omtalte  strukturreformer gennemføres. Det er i den 
forbindelse afgørende, at det udvidede indre marked kommer til at fungere hensigtsmæssigt, 
og at fællesskabsretten gennemføres fuldt ud. 
Der bør være særlig fokus på: – Industripolitikken, herunder både fremstillin gs– og servicesektoren. Serviceydelser 
udgør i dag 2/3 af BNP og størstedelen af de  nye job, der er skabes i unionen; det er 
den sektor, som har det største potentia le for produktivitetsforbedringer og 
jobskabelse, og som bidrager til opretholdelsen af et so lidt industrielt grundlag. 
– Reduktion af den eksisterende kløft mellem Europa og dets vigtigste handelspartnere 
med hensyn til forskningsindsatsen og udviklingen af menneskelig og teknologisk kapital (herunder informati ons- og kommunikationsteknologi, 
informationssamfundet, livslang uddannelse og Erasmus Mundus). 
– Styrkelse af forbrugernes tillid til tværnational og elektronisk handel. 
– Udjævning af forskellene i det udvidede EU : en effektiv samhørighedspolitik vil 
være afgørende for at mindske ulighederne og bidrage til en forbedring af vækstpotentialet. 
Konkurrenceevne og samhørighed: nøgleinitiativer for 2005
 
Kommissionen har udvalgt fø lgende nøgleinitiativer: 
• Fremme en bedre økonomisk governance og styrke mulighederne for 
overvågning på området. 
• Udvikle og iværksætte modne projekter, som der er peget på i vækstinitiativet, 
især gennem udvidelse af de transeuropæis ke net, forskningsbestræbelser samt 
udvikling af menneskelig og teknologisk kapital. 
• Udforme en ny social- og arbejdsmarkeds politisk dagsorden for perioden efter 
2006. 
• Fokusere særligt på kontrollen me d statsstøtte i det udvidede EU. 
 
 7    • Fremsætte lovforslag for at håndhæve prin cippet om gensidig anerkendelse på 
vareområdet. 
• Fremsætte forslag om klagemuligheder inden for offentlige indkøb. 
• Prioritere en hurtig vedtagel se af det fælles direktivfors lag om tjenesteydelser og 
intensivere de bilaterale forhandlinger for at lette europæiske 
servicevirksomheders adgang til tredjelandes markeder. 
• Fremlægge tre forslag til lovgivning i nden for finansiell e tjenesteydelser: 
clearing og afvikling, fo rsikringsselskabers solvens, aktionærrettigheder i 
børsnoterede selskaber. 
• Fremlægge nye forslag til lovgivning om selskabsskat set i lyset af det udvidede 
indre marked med henblik på at fjerne skattemæssige forhindringer for tværnationale aktiviteter og fo renkle momsbestemmelserne. 
• Fremlægge lovgivningsforslag på forsva rsområdet vedrørende procedurer for 
overførsler inden for Fællesskabet og offentlige indkøb. 
• Iværksætte udviklingen og gennemførelsen af nye administrationssystemer for 
luftfarten, som understøtter moderniseringe n af sektoren inden for rammerne af 
initiativet vedrørende det fælles europæiske luftrum. 
• Foreslå en styrket finansiering af transe uropæiske energi- og  transportnetværk 
samt oprettelse af et europæisk garantiinstrument, som gør det muligt at skaffe 
offentlige og private investeringer til konkrete projekter.  
• Fremlægge forslag om vekselvirkni ngen mellem industripolitik og andre 
fællesskabspolitikker og om, hvordan disse po litikker kan bidrage til at forbedre 
konkurrenceevnen. Analysere sektorerne ikt, forsvar og råvarer og fremsætte konkrete forslag til foranstaltninger, som skal forbedre disse sektorers 
konkurrenceevne. 
• Fremlægge forslag til bedre og fore nklet lovgivning inden for vigtige 
industrisektorer, hvorved deres konkurrenceevne styrkes (f.eks. biler, 
byggematerialer, kosmetik), og forslag om  fortsat gennemførelse og revurdering 
af politikken til fremme af informati onssamfundet (de retlige rammer for 
elektronisk kommunikati on, eEurope-initiativet). 
• Fortsætte det forberedende arbejde for en fælles referenceramme for europæisk 
aftaleret. 
• Vedtage forslag om det syvende ramme program for forskning og teknologisk 
udvikling. 
• Fremme det europæiske rumprogram. 
• Inden for miljø foreslå overordnede områ destrategier (luftkvalitet, bæredygtig 
anvendelse og forvaltning af ressourcer, havmiljø, bymiljø) samt integrerede 
løsninger (herunder lovgivningsforslag). 
 
 8    3.2. Sikkerhed og unionsborgerskab 
EU skal forvalte en landgrænse på 6000 km og  en søgrænse på 85 000 km. Det samlede antal 
tredjelandsstatsborgere, som er bosiddende i EU, overstiger 14 mio., mens der årligt 
ankommer næsten 1,5 mio. yderligere. Desuden øger udvidelsen mangfoldigheden af kulturer 
og folkeslag, hvilket udgør en ny udfordring i form af unionsborgerskabet som en ny 
dimension i EU. 
Udvidelsen af EU's område og den øgede befol kning stiller krav om en skærpet indsats og en 
bedre koordination i forbindelse med forvaltni ngen af de nye fælles grænser, den øgede 
mobilitet for enkeltpersoner inden for dette område samt nødvendigheden af, at deres sikkerhed garanteres. Kommissionen har iværksat  initiativer til oprettelse af et europæisk 
område for sikkerhed, frihed og retfærdighed i overensstemmelse med det mandat, som den 
fik på Det Europæiske Råd i Tammerfors i oktob er 1999. Denne strategi vil gå ind i sin anden 
fase i 2005. 
Desuden kræves det oftere, at EU supplerer elle r optræder på vegne af medlemsstaterne for at 
beskytte borgerne mod grænseoverskridende risici som naturkatastrofer, miljømæssige eller epidemiske kriser, når problemerne antager en  fælleseuropæisk dimension. Til det formål 
administrerer Kommissionen talrige progra mmer vedrørende beskyttelse, sikkerhed, 
folkesundhed, forebyggelse og kontrol samt so lidaritetsfonde og krisestyringsfonde. 
I 2005 foreslås det: 
– At konsolidere det europæiske område fo r sikkerhed, frihed og retfærdighed, som 
blev etableret gennem Tamme rfors-programmet, hvilket v il indebære vedtagelse af 
supplerende lovgivningsmæssige instru menter. Asyl og indvandring samt 
bekæmpelse af organiseret kriminalitet og terrorisme figurerer blandt de vigtigste 
spørgsmål. 
– At fremhæve den enkeltes ret til beskyt telse (mod natur- eller miljøkatastrofer - 
gennem forbedring og udbygning af det udvidede  EU's civilbeskyttelsesberedskab - 
og mod sundhedsmæssige eller nukleare kriser) og til adgang til grundlæggende 
offentlige ydelser (sundhed, fødevare sikkerhed, uddannelse, transport, 
forbrugerbeskyttelse og et rent og sundt miljø). 
– At fremme initiativer, der bringe r EU tættere på dets borgere. 
Sikkerhed og unionsborgerskab:  nøgleinitiativer for 2005
 
Kommissionen har udvalgt fø lgende nøgleinitiativer: 
• Forberedelse af det fælles asylsystems anden fase (herunder gennemførelse af 
European Refugee Fund II). 
• Styrkelse af den fælles visumpolitik og af sikkerheden ved rejsedokumenter 
(herunder biometri): gennemførelse af VI S (Visa Information System), når Rådet 
har vedtaget retsakten, samt koordina tion, udformning og udvikling af SIS II 
(Schengen Information System). 
• Forbedring af Det Europæiske Politiakad emis (Cepol) rolle og kompetence i 
forbindelse med uddannelse af ledende EU-politibetjente, navnlig ved at 
omdanne Cepol til et EU-organ. 
 
 9    • Etablering af et egentligt europæisk civi lretligt område, herunder videreudvikling 
af europæisk retligt netværk på de t civil- og handelsretlige område. 
• Etablering af et egentligt europæisk strafferetligt områ de, herunder vedtagelse af 
fælles definitioner af lovove rtrædelser og straffe for al vorlige forbrydelser samt 
udvikling af projektet "E rasmus for dommere". 
• Iværksættelse af den nye handlingsplan mod narkotika. 
• Iværksættelse af nye initiat iver vedrørende forvaltni ng af borgernes elektroniske 
identitet for at forebygge informati onsteknologiens potentielle indgriben i 
privatlivets fred og i fortrolige og intime forhold. 
• Forslag til ændring af Rådets foror dning om kontrol med handelen med varer 
med dobbelt anvendelse for at denne kan fungere effektivt i et udvidet EU. 
• Etablering af en mere effektiv kontro l og overvågning ved det udvidede EU's 
ydre grænser. 
• Fremme af initiativer vedrørende fo rskning i sikkerhed (med henblik på 
etablering af et komplet program til styrkelse af den europæiske sikkerhed 
gennem forskning og teknologi). 
• Forbedring af sikkerheden til søs ved at overvåge forbuddet mod udskylning af 
skibstanke på havet. 
• Forslag til lovgivning i form af en  fællesskabsramme for sikkerheden i 
forbrugertjenesteydelser. 
• Udvidelse af sundhedsoplysningssystemer , harmonisering af beredskab ved 
trusler mod sundheden, anvendelse af  standardprocedurer for tidlige 
varslingssystemer. 
• Gennemførelse af fødevaresikkerhed s- og plantesundhedskontrol og en 
harmoniseret sundhedskontrol af importerede dyr og sikkerheden ved 
importerede fødevarer og foderstoffer. 
• Sikring af en harmoniseret strategi for test af og kontrol med kemiske og 
biologiske forurenende sto ffer gennem et netværk af 
fællesskabsreferencelaboratiorier. 
• Gennemførelse af en ny ramme for mær kning af foderstoffer og udvidelse af det 
eksisterende hurtige varslingssystem for fødevarer og foderstoffer til at omfatte 
lande uden for EU. 
• Ændring af direktivet om  fjernsyn uden grænser. 
• Forhandling af en intern ational konference om kulturel mangfoldighed inden for 
rammerne af UNESCO. 
 
 10    3.3. Udenrigspolitisk ansvar: naboskab og partnerskab 
EU's nye dimension og de nye ydre grænser,  som udvidelsen result erer i, nødvendiggør 
etableringen af stabile og komplette politis ke rammer med de sydlige lande og med de nye 
naboer mod øst. I det øjeblik udvidelsen bliver en  realitet, vil iværksæt telsen af dette andet 
område for velstand og stabilitet blive de n vigtigste udenrigspolitiske prioritering. 
I den forbindelse vil Kommissionen lancere en ny  naboskabspolitik for EU og bestræbe sig på 
at fremme samarbejdet mellem regionerne. Denne nye politik er rettet mod de nabostater, som 
(med undtagelse af landene i det vestlige Balk anområde) ikke kandiderer til optagelse i EU. 
Denne tilgang vil blive støttet af et forslag, so m vil blive forelagt Rådet i foråret 2004, og som 
vil omfatte et strategidokument, landespecifikke rapporter, handli ngsplaner og et forslag til et 
nyt instrument for nabolandene. 
For så vidt angår det vestlige Balkanområde  vil stabiliserings- og associeringsprocessen 
fortsat være den pol itiske hjørnesten. 
Derudover vil Kommissionens udenrigspolitik i 2 005 være rettet mod følgende målsætninger: 
– At bidrage til iværksættelsen af den ig angværende udvidelsesproces, som efterfølges 
af forberedelsen af Rumæniens og Bu lgariens tiltrædelse. Desuden vil 
Kommissionen i lyset af de beslutni nger, der træffes i 2004, fortsætte 
gennemførelsen af førtiltrædelsesstrategien med Tyrkiet og muligvis indlede aktive forhandlinger med Kroatien. 
– Det udvidede EU kan og bør påtage sig et  større globalt ansv ar. Kommissionen vil 
skulle spille en større rolle med hens yn til at fremme en bæredygtig udvikling i 
overensstemmelse med Europas internationa le forpligtelser, herunder 2015-målene, 
som skal revideres i 2005. EU's vigtige rolle for udviklingen og dets integrerede 
handelspolitik betyder, at EU  må påtage sig et større  ansvar i forbindelse med 
multilateral governance. 
– Endelig vil EU's nye størrelse medføre et stør re internationalt ansv ar og kræve, at EU 
skaber endnu større sammen hæng i sin optræden udadtil gennem anvendelse af alle 
de tilgængelige instrumenter. Den komme nde udenrigsminister vil spille en 
afgørende rolle i den forbindelse. Denne styrkede sammenhæng vil give EU bedre 
mulighed for at imødegå de trusler og udfordr inger, Europa står over for, sådan som 
det blandt andet fremgår af den europæiske sikkerhedsstrategi
2, og omfatter desuden 
etablering af en tilstrækkelig krisestyringskapacitet, som kombinerer civile og militære midler, samtidig med at det sikres, at den humanitære hjælp forbliver uafhængig af politiske overvejelser. 
Udenrigspolitisk ansvar: naboskab & partnerskab: nøgleinitiativer for 2005
 
Kommissionen har udvalgt fø lgende nøgleinitiativer: 
• Der vil blive lagt særlig vægt på stab iliserings- og associ eringsprocessen med 
landene i det vestlige Balkanområde. Styrke kapaciteten til at foretage 
økonomisk overvågning af og yde rådgivning til landene i regionen. 
                                                 
2 Godkendt af Det Europæiske Råd i december 2003. 
 
 11    • Indlede en aktiv fase i naboskabspolitikken, baseret på retningslinjer, som ventes 
vedtaget i foråret 2004, navn lig ved at udforme handlings planer med en række af 
de pågældende lande baseret på fæ lles værdier, navnlig demokrati, 
menneskerettigheder, retsst atsprincipper og respekt for minoriteter. Skabe mere 
produktive rammer for handel og investeri ng, herunder oprindelsesbestemmelser, 
på regionalt plan. Styrke  den økonomiske overvågni ng i regionen. Styrke 
dialogen om lovgivning og fremme udvikl ingen af "ACAA'er" (Accreditation 
and Conformity Assessment Agreements).  Udvide det europæ iske charter for 
små virksomheder til at omfatte disse lande. 
• Udvide det indre marked for energi og tr ansport til at omfatte landene på Balkan 
og i Middelhavsområdet. 
• Fortsætte oprettelsen af fire fælles områder med Rusland (et økonomisk område; 
et område for frihed, sikkerhed og retf ærdighed; et område for samarbejde om 
ekstern sikkerhed; et området for forskning og uddannelse, herunder kultur) 
gennem udvikling af en fælles handlings plan, som desuden omfatter specifikke 
henvisninger til energipolitik. I den forbindelse skal det positive samarbejde på særlige områder udnyttes (f.e ks. tilnærmelse af lovgivningerne på toldområdet). 
• Afslutte handelsforhandlingerne med Mercosur. 
• Styrke EU's relationer med landene i Golf en, især Iran, og forsøge at afslutte 
forhandlingerne med Golfsamarbejdsrådet. 
• Sikre EU's bidrag til genopbygningsprocessen i Irak. 
• Udvide og implementere internationale fiskeriaftaler, navnlig med Rusland og 
Libyen. 
• Revision og opgradering af EU ’s bidrag til 2015-målene. 
• Støtte de afrikanske bestræbelser på at  sikre fred og stabilitet på det afrikanske 
kontinent og at gøre fredsfacili teten for Afrika operationel. 
• Iværksætte en EU-vandfacilitet til genne mførelse af det EU-vandinitiativ, der 
blev stillet forslag om på topmødet i Johannesburg i 2002. 
• Sikre EU's rolle som vigtig bidra gyder på FN's verdenstopmøde om 
informationssamfundet II, der af holdes i Tunis i november 2005. 
• Forelægge Rådet en revision af  forordningen om den hurtige 
reaktionsmekanisme med henblik på at a nvende denne så effektivt som muligt i 
krisesituationer. Øge Eu ropas indsats mod masseøde læggelsesvåben og for 
destruering af postkonflikt-lag re af konventionelle våben. 
• Med henblik på bedre international govern ance: fremme udvik lingen af dialoger 
om lovgivning for finansmarkederne, databeskyttelse og faglige kvalifikationer. 
 
 12    4. UDVÆLGELSE AF INITIATIVER TIL UDVIDET KONSEKVENSANALYSE  
Med Kommissionens meddelelse af 5. juni 2002 om konsekvensanalyse3 indførtes en ny 
integreret metode for konsekvensanalyse  i forbindelse med alle større forslag, dvs. initiativer, 
som fremlægges i den årlige politikstrategi el ler det årlige lovgivnings- og arbejdsprogram. 
Formålet med den nye procedure er at forbed re kvaliteten af og sammenhængen i processen 
til udvikling af politikker, at skabe øget ge nnemsigtighed og at forbedre kommunikationen 
med borgerne i Europa om de forventede virkning er af tiltag og lovgivni ng på europæisk plan. 
Denne nye metode integrerer, forenkler og erstatter alle eksisterende særskilte 
konsekvensvurderinger, som tidligere er anvend t ved analyser af Kommissionens forslag. 
Udvælgelse af forslag til udvidet konsekvensanalyse er en del af Kommissionens 
planlægnings- og programmeringspr oces. På basis af foreløbige  konsekvensanalyser beslutter 
Kommissionen i den årlige pol itikstrategi eller senest i det årlige lovgivnings- og 
arbejdsprogram, hvilke forslag der bør underkas tes en udvidet konsekvensanalyse. Den tager i 
denne forbindelse hensyn til følgende kriterier:  
– Vil forslaget have væsentlige økonomiske, sociale, arbejdsmarkedsmæssige og/eller 
miljømæssige konsekvenser for en eller flere bestemte sektorer?  
– Vil forslaget have væsentlige konsekvenser  for de vigtigste berørte parter?  
– Indebærer forslaget en væsentlig politikreform i en eller flere sektorer? 
2003 var det første gennemførelsesår for den nye metode for konsekvensanalyser, der er 
blevet udarbejdet i forbindelse med fler e større og tværgåe nde forslag. I 2004 vil 
Kommissionens tjenestegrene gradvis udvide  anvendelsen af konsekvensanalyser med 
henblik på at gøre den til fælles praksis i 2005  omfattende vigtige politik- og 
lovforberedende dokumenter samt alle lovgi vningsforslag, der har betydelige økonomiske, 
sociale og/eller miljømæssige følger, og som er  anført i Kommissionens lovgivnings- og 
arbejdsprogram. Generelt bør kons ekvensanalyser af Kommissione ns forslag stå i forhold til 
disses omfang, og analysens detaljeringsgrad  bør stemme overens med konsekvensernes 
betydning. 
5. DE GENERELLE RAMMER FOR MENNESKELIGE OG FINANSIELLE RESSOURCER FOR 
2005 
5.1. Menneskelige ressourcer 
5.1.1.  En styrkelse, som er foranlediget af udvidelsen 
I Kommissionens meddelelse "Kommissionens aktiviteter og menneskelige ressourcer i Den 
Europæiske Union efter udvidelsen"4 blev det anslået, at udvidels en af aktiviteterne til at 
omfatte de nye medlemsstater ville skabe et pr esserende behov (i 2008 nå r hele proceduren er 
gennemført og alt kører) for rekru ttering af yderligere 3900 personer5. Denne stigning skal 
                                                 
3 KOM(2002) 276 endelig. 
4 Meddelelse af 5.6.2002, KOM(2002) 311 endelig. 
5 Dette svarer til en stigning på 3 400 tjenestemænd på driftsbudgettet, 560 eksterne stillinger og 150 
forskningsstillinger. Til gengæld forventes et fald svarende til 210 eksterne stillinger, som blev 
finansieret over førtiltrædelsesprogrammerne. 
 
 13    ifølge meddelelsen ske fra 2004-2008 og stemme r overens med det justerede finansielle 
perspektiv, der frem til 2006 er opstillet for et udvidet EU. 
I forbindelse med den årlige politikstrategi for 2005 agter Ko mmissionen at indskærpe, at 
anmodningen om 3 900 stillinger er afgørende for at sikre, at det udv idede EU kan fungere. 
Kommissionen sætter i den forbin delse pris på, at dens anm odninger indtil nu er blevet 
imødekommet af budgetmyndigheden. Kommissione n understreger dog betydningen af de 
udestående anmodninger om stillinger indtil 2008 og beder budgetmyndigheden godkende 
anmodningerne, således at Kommissionen ka n leve op til sit institutionelle ansvar i 
forbindelse med udvidelsen . 
Efter anmodningen om 1 280 stillinger, som bl ev fremsat i 2004, vil det blive nødvendigt med 
en ny vigtig forhåndstildeling af mennesk elige ressourcer i 2005 for at sikre et 
hensigtsmæssigt fungerende udvidet EU og  fuld anvendelse af politikkerne og 
bestemmelserne i alle medlemsstaterne. Set i lyset af de budgetmæssige begrænsninger 
vedrører anmodningen for 2005 en begrænset nettostigning på 700 st illinger i forbindelse med 
EU's udvidelse. 
Rekrutteringen af disse 700 personer udgør for 2005 et nødvendigt grundlag for den fortsatte 
forvaltning og overvågning af fællesskabsprogra mmer samt for gennemførelsen af gældende 
fællesskabsret i det udvidede EU. Kommission en vil anvende disse nye ressourcer til at 
udvide sine opgaver efter udvidelsen  og til at forfølge de tre prio riterede politis ke mål for det 
udvidede EU ("konkurrenceevne og samhørighed" , "sikkerhed og unionsborgerskab" og 
"udenrigspolitisk ansvar: nabos kab og partnerskab") sammen med de ti nye medlemsstater, 
som involveres fuldt ud i dette arbejde. 
Den langsommere, mere gradvise opbygning af disse nye menneskelige ressourcer 
sammenholdt med, at næsten halvdelen går til sp rogtjenesterne, vil få negativ indflydelse på 
Kommissionens muligheder for at opfylde sine institutionelle forpligtelser. 
Sprogtjenesterne vil få tilført det nødvendi ge personale og de nødvendige finansielle 
ressourcer6, således at de kan yde kvalitetstjeneste ydelser på de nye sp rog, idet der tages 
behørig højde for de nævnte overordnede begræn sninger. Kommissionen agter at finde frem 
til de mest hensigtsmæssige metoder til styrkelse af kapaciteten i disse tjenesteydelser for at tilfredsstille den støt stigende efterspørgsel i de kommende år. 
De initiativer, som Kommissionen har taget fo r at fremme bedre økonomisk governance, vil 
også kræve tildeling af ekstra menneskelige ressourcer inden for dette politikområde, men på grund af de i 2005 indførte restriktio ner kan dette krav ikke opfyldes. 
Kommissionen agter at se nærm ere på den overordnede tilrett elæggelse af dens interne 
revisionsaktiviteter for at forbedre koordi neringen mellem tjenesteg renene, gøre dem mere 
uafhængige og styrke den samlede revisionskap acitet gennem en interaktiv proces. Med de 
nuværende ressourcer kan Kommissionens interne revisor ikke fuldt ud løse sin opgave i 
forbindelse med revision af EU's agenturer. 
Endelig gør Kommissionen opmærksom på, at den foreslåede oprettelse af en skole for 
europæisk administration i nogen grad vil lette in tegreringen af nye tjene stemænd. Skolen vil 
få tilført tildelt ressourcer fra de deltagende in stitutioner, men vil også opnå en nettostyrkelse 
                                                
 
6 Op til 10 mio. EUR i perioden i overensstemmelse med meddelelsen om personalebehovet på 
mellemlang sigt (2003-2008) i forbindelse med udvidelsen. 
 
 14    jf. denne meddelelse, på en måde, som står i forhold til opfyldelsen af dens opgaver i et 
udvidet EU. 
5.1.2.  Bidrag til en central pulje 
Ud over disse 700 stillinger skal Kommissi onen skaffe yderligere ressourcer for at 
gennemføre de prioriterede initiativer i 2005. Den foreslår, at dette gøres gennem 
omrokeringer inden for og mellem tjenestegrenene. Dette vil omfatte initiativer, som er i 
overensstemmelse med de tre prioriteringer, i det omfang disse er uafhængige af udvidelsen. 
Derfor foreslås det som i de foregående år, at  der oprettes en central pulje til omrokeringer 
som omfatter det samlede personale. Kommissionens  tjenestegrene har allerede i stort antal 
bidraget til forskellige større interne omr okeringer, og de bidrag, der søges i 2005 til en 
central pulje, der tjener de tre pr ioriteringer for det udvidede EU, vil derfor være begrænset til 
en mindre procentdel (mellem 0,85 % og 1 % af driftspersonalet), hvori der foretages 
justering for at tage højde for indre omrokeringer i hvert generaldirektorat. 
I den forbindelse må eventue lle besparelser som følge af udlicitering (som almindeligvis 
medfører genoprettelse af still inger) nødvendigvis omfordeles til prioriterede politiske mål. 
Herudover vil kortlægning af negative prioriteringer og andre metoder til genansættelse af 
personale til opgaver i forbindelse med prio riterede behov (omstrukturering, vurdering af 
beslutnings- og forvaltningsprocesserne,  en bedre balance mellem horisontale og 
operationelle aktiviteter osv.) bl ive betragtet som et grundlæggende  element, når det drejer sig 
om at begrunde en anmodning om nye ressourcer.  
5.1.3.  Samlede tilgængelige menneskelige re ssourcer for de tre prioriteringer 
På grundlag af de angivne nøgleinitiativ er vil der hovedsagelig blive foretaget 
personaleomrokeringer inden fo r følgende politikområder: 
• I forbindelse med prioriteringen "konku rrenceevne og samhørighed": økonomiske 
og finansielle anliggender, virksomh edspolitik, landbrug og fiskeri, 
regionalpolitik, det indr e marked, beskæftigelse, sociale anli ggender og 
arbejdsmarkedsforhold, sundhed og forbruge rbeskyttelse, informationssamfundet, 
forskning, energi og transpor t, beskatning og toldunion.  
• I forbindelse med prioriteringen "sikkerhed og unionsborgerskab": retlige og indre 
anliggender, sundhed og forbrugerbeskyt telse, uddannelse og kultur, energi og 
transport.  
• I forbindelse med prioriteringen "ude nrigspolitisk ansv ar: naboskab og 
partnerskab": eksterne forbindelser, handel, retlige og indre anliggender, 
beskatning og toldunion. 
I nedenstående tabel sammenfattes de mennesk elige ressourcer, som der forventes at være 
behov for med henblik på lancering af nye in itiativer eller styrke lse af igangværende 
aktiviteter. Behovene er  opstillet efter prioritering og kilde.  
 
 15    APS-prioriteringer 
i 2005  Nye 
menneskelige 
ressourcer 
vedrørende 
udvidelsen  Omrokeringer 
mellem 
tjenestegreneneOmrokeringer 
inden for 
tjenestegrenene  Samlede 
tilgængelige 
menneskelige 
ressourcer for 
prioriteringerne
1. 
Konkurrenceevne 
og samhørighed  255 70 145 470 
2. Sikkerhed og 
unionsborgerskab  92 46 40 178 
3. Udenrigspolitisk 
ansvar: 
naboskab & 
partnerskab  6 69 41 116 
Udvidelse af 
eksisterende 
aktiviteter i et 
udvidet EU 
(herunder 
udfasning af 
tiltrædelses-
aktiviteterne)  347 0 
 161 508 
I ALT  700 185 387 1272 
Tildeling af nye udvidelsesrela terede ressourcer pr. politikområde, herunder fordelingen 
mellem vedtægtsomfattede stillinge r og eksternt personale, vil bliv e fastlagt i forbindelse med 
udarbejdelsen af det foreløbige budgetforsla g for 2005. Imødekommelse af anmodningen om 
700 nye stillinger på det foreløbi ge budgetforslag forudsætter, at de finansieringsproblemer 
vedrørende udgiftsområde 5, som er beskreve t andetsteds i denne meddelelse, løses. 
5.1.4.  Omfordeling af ressourcer, som frigøres  gennem udlicitering af aktiviteter 
Det fremgår af hvidbogen om reform7, at udlicitering er en af metoderne til gennemførelse af 
strategien om at rette Kommissionens f okus på dens kerneopgaver og politiske mål . Derfor 
bør udlicitering kunne frigøre ressourcer, som ka n omfordeles, således at Kommissionens 
opstillede prioriteringer støttes8. 
I henhold til Rådets forordning om forvaltnings organer vil stillinger tilhørende EU-ansatte, 
som af Kommissionen udstationeres i et forvaltningsorgan9, ikke blive besat under 
udstationeringen, og Kommissionens budget skal  beregnes under hensyntagen til sådanne 
ledige stillinger. Det bekræfte s også i forordningen, at der er mulighed for at omfordele de 
                                                 
7 KOM(2000) 200 af 1.3.2000. 
8 Jf. afsnit 1 og 7 i Report of the Planning and Coordination Group on Externalisation: “Externalisation of 
the programmes management” af 15.5.2000 - SEC(2000) 823/2 og afsnit 3 i formandens notat “Matching the Commission's activities with its human resources - The means to achieve our objectives” 
af 25.7.2000 - SEC(2000) 2000/2. 
9 Rådets forordning (EF) nr. 58/2003 af 19. december 2002, EFT L 11 af 16.1.2003, s. 1. 
 
 16    administrative ressourcer, som er frigivet ved overførsel af opgave r fra Kommissionens 
tjenestegrene til et forvaltningsorgan. Kommis sionen skal derefter ifølge budgetproceduren 
informere budgetmyndigheden og begrunde omfordelingen af disse ressourcer i 
overensstemmelse med APS-beslutningen, som udgør  de integrerede rammer for opstilling af 
prioriteringer og tildeling af  Kommissionens ressourcer. 
Der ventes oprettet to forvaltningsorgane r i 2004. TREN-forvaltnin gsorganet, som der 
allerede er truffet beslutning om, vil få ansvar et for at gennemføre programmet "Intelligent 
energi i Europa", hvilket baner vej for en om fordeling af i alt otte stillinger inden 2005. 
Oprettelsen af SANCO-forvaltningsorganet ti l forvaltning af folkesundhedsprogrammet og de 
omfordelingsmæssige konsekvenser i forbindels e hermed undersøges stadig. Hvis der gives 
grønt lys for forvaltningsorganet, vil de pe rsonalemæssige konsekvenser blive afdækket i 
forbindelse med den årlige ressourcetildelingspro ces (den årlige politikstrategi/det foreløbige 
budgetudkast). 
I 2005 skal GD EAC efter planen  råde over et forvaltnings organ, som hovedsagelig er 
udformet til at erstatte kont orerne for teknisk bistand, og som vil få ansvaret for10 at 
gennemføre programmerne Socrates , Leonardo, Ungdom og Media Plus. 
Hvis Kommissionen beslutter at oprette disse  organer, skal den følge princippet om 
omfordeling af de derved frigjorte ressourcer  på baggrund af den cost-benefit-analyse, der 
kræves i henhold til forordningen. De omfordelte  ressourcer skal angives i overensstemmelse 
med budgetmyndighedens anvisninger. Denne pr ocedure vil blive re videret i nødvendigt 
omfang i løbet af processen, idet  der fuldt ud tages højde for de  prioriterede behov, som er 
defineret i APS-beslutningen, og fo r de procedurer, der gælder fo r agenturerne, afhængigt af 
deres art (forvaltnings organ eller andet). 
5.1.5.  Situationen for generaldirektoraterne fo r så vidt angår eksterne forbindelser 
Kommissionen bekræfter behovet for at fremsætt e forslag til en ny organisation af RELEX-
tjenestegrenene over for den nye  Kommissionen og understreger, at den agter at udarbejde en 
rapport, som vil blive udfærdi get under ledelse af Kommissionens formand, om den mest 
effektive organisationsmetode for de tjenest egrene, som er ansvarlige for eksterne 
forbindelser. 
Når EU's udvidelse er gennemført, vil en ræ kke nøglesager, som Kom missionen definerer for 
2005 (naboskabspolitik, stabiliserings- og associ eringsprocessen med landene i det vestlige 
Balkanområde), og hvis yderligere fremskridt  afhænger af beslutninger, der tages i 2004 
(førtiltrædelsesstrategi med Tyrkiet, iværksættelse af processen med Kroatien), skulle forvaltes af de omstruktur erede RELEX-tjenestegrene.  
Med hensyn til forvaltningen af bistanden til tred jelande er uddelegeringsprocessen i det store 
og hele på rette spor. Derfor foreslås det, at GD AIDCO's aktiviteter omorganiseres for at 
tilgodese dets rolle i RELEX-familien.  
Desuden ser der ud til at være behov for at anvende fælles løsni nger for at tage højde for visse 
administrative krav f.eks. vedrørende persona le, informatik, reform af regnskabssystemet, 
uddannelse, revision og kontrol osv. 
                                                
 
10 Organets præcise ansvarsområde og de personalem æssige følger for GD EAC er endnu ikke blevet 
fastlagt. 
 
 17    Målet er derfor at sikre, at APS-beslutni ngen for 2005 stemmer overens med hver enkelt 
politisk prioritering, uanset hvilk et kommende administrativt or gan, der bliver ansvarlig for 
dens gennemførelse. Overordn et vil de prioriterede initiativer, der foreslås af 
generaldirektoraterne i RELEX -familien, blive forvaltet gennem omfordeling inden for 
RELEX-familien. 
Samtidig bør der tages hensyn til regeringskon ferencens eventuelle fremskridt og til den 
administrative støtte til udenrigsministeren med henblik på strukturen i de generaldirektorater, som beskæftiger sig med eksterne forbindelser. 
5.2. Finansielle ressourcer 
Lofterne for de finansielle overslag er fast sat i 1999-priser og skal således omsættes til 
gældende priser gennem anvendelse af deflat orer i overensstemmelse med afsnit 15 i den 
interinstitutionelle aftale (IIA)
11. Denne tekniske justering foreta ges hvert år af Kommissionen 
forud for budgetproceduren på baggrund af de nyeste tilgængelige økonomiske prognoser. For 
2005-procedurens vedkommende blev ju steringen foretaget i december 200312 og omfattede 
en reduktion i den anvendte deflator.  
Dette har forårsaget en væsentlig reduktion i lofterne i gældende priser for de 
forskellige udgiftsområder i det finansielle overslag.  Dette er især et problem for 
udgiftsområde 3, 4 og 5, hvor reduktionerne belø b sig til henholdsvis 134 mio., 76 mio. og 94 
mio. EUR. Disse reducerede loft er har medført en meget vanske lig situation, hvor det har vist 
sig nødvendigt at gennemføre nedskæringer i en ræ kke programmerede beløb for at finansiere 
vigtige initiativer, mens der samtidig er tils trækkelig margen på udgiftsområde 3 som krævet 
ifølge IIA. På grund af den nylige aftale melle m budgetmyndighedens to grene om efter EU's 
udvidelse at tildele yderligere finansielle ressour cer til programmer, som er vedtaget ved den 
fælles beslutningsprocedure, er sådanne ne dskæringer, i det omfang de har vist sig 
nødvendige, begrænset til beløb, som vedrører pr ogrammer, der ikke er vedtaget ved den 
fælles beslutningsprocedure.  
Med hensyn til udgiftsområde 1 "landbrug" er det foreløbige overslag for 2005 fastsat til 
50 754 mio. EUR, men det beløb, som anføres i det foreløbige budgetudkast for 2005, vil især 
vil afhænge af den gennemsnitlige vekselkur s for EUR-USD i første kvartal af 2004. 
Med hensyn til udgiftsområde 2 "strukturelle fo ranstaltninger" er udgif terne anført med det 
fulde beløb i det årlige budge t i overensstemmelse med IIA , hvorved der ikke er nogen 
margen i forhold til loftet for dette finansie lle overslag. Udgifterne  vedrørende de nye 
medlemsstater er baseret på konkl usionerne fra København-topmødet. 
Udgifter som følge af bevil linger under udgiftsområde 3 "inter ne politikker" giver ingen 
margen i forhold til loftet på 54 mio. EUR. Dette er nettoresultatet af: 
- yderligere bevillinger (33 mio. EUR) til nye initiativer 
                                                 
11 Interinstitutionel aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om 
budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren, EF T C 172 af 18.6.1999, s. 1. Med hensyn til loftet 
for udgiftsområde 1 og tallene vedrørende strukturfondene under udgiftsområde 2 anvendes en standarddeflator, som er fastsat til 2 % pr. år. For så  vidt angår lofterne for de andre udgiftsområder 
anvendes en deflator for BNI (bruttonationalindkomst). 
12 KOM(2003) 785. 
 
 18    - en række nedskæringer i programmerede beløb; størstedelen af disse nedskæringer vedrører 
tilbagetrækning eller fornyet unders øgelse af forslag, som tidligere er fremsat (90 mio. EUR – 
se andet afsnit i punkt 5. 2.4 for nærmere oplysninger) 
- omprogrammering af bevillinger vedrørende  det sjette rammeprogram for forskning (33 
mio. EUR) 
- en marginal nedskæring, som beløber sig til i alt 18 mio. EUR i beløb, som ikke er vedtaget 
ved den fælles beslutningsprocedure, forde lt på flere forskellige politikområder. 
Rammer for det finansielle overslags (FO) udgiftsområde 3 ifølge APS-beslutningen for 2005  
(FORELØBIGE TAL)  
  (i mio. EUR, løbende priser)
2005 
Forpligtelsesbevillinger  2004-
budgettet
13 
(EU-25)  
  Endelig 
prog.  ∆ APS  APS-2005
3. INTERNE POLITIKKER    
 FO-loft  8 722,0 9 012,0  9 012,0
 I alt udg.-område 3  8 683,8 9 065,4 -107,4 8 958,0
  Margen  38,2 -53,4 +107,4 54,0
Med hensyn til udgiftsområde 4 "eksterne forb indelser" kompliceres den problematiske 
situation yderligere af finansieringsbehovet i forbindelse med EU's foreslåede deltagelse i 
genopbygningen af Irak (200 mio. EUR er afsa t for 2005). For at gøre det muligt at 
gennemføre dette initiativ er der foretage t en grundig undersøgelse af potentielle 
nedskæringer i programmerede beløb i overens stemmelse med afsnit 24  i IIA. Efter denne 
analyse at dømme står det klart, at kun en de l af denne nye udgiftspost kan finansieres ved det 
aktuelle udgiftsloft uden at på virke EU's nuværende politiske kur s og politiske prioriteringer. 
Derfor vil Kommissionen foreslå, at de resterende behov  finansieres ved at gøre brug af 
fleksibilitetsinstrumentet i henhold til afsnit 24 i IIA. 
                                                 
13 2004-budgettet + FFÆB nr. 1/04. 
 
 19    Rammer for det finansielle overslags (FO) udgiftsområde 4 ifølge APS-beslutningen for 2005  
(FORELØBIGE TAL)  
  (i mio. EUR, løbende priser)
2005 
Forpligtelsesbevillinger  2004-
budgettet
14 
(EU-25)  
 Endelig 
prog.  ∆ APS  APS-2005
4.EKSTERNE 
FORANSTALTNINGER   
   
 FO-loft  5 082,0 5 119,0  5 119,0
 I alt kapitel 4  5 176,6 5 066,7 +160,2 5 226,9
  Margen  -94,6 52,3 -160,2 -107,9
Men hensyn til udgiftsområde 5 "administration"  foreligger der en vanskelig situation. 
Virkningerne af udviklingen i de normale udgift er (lønninger og løbende udgifter som f.eks. 
husleje) og konsekvenserne af de nye poster i 20 04 kombineret med reduktionen i det aktuelle 
loft på 94 mio. EUR efter den tekniske juster ing, resulterede i en ret væsentlig negativ 
margen. For at efterkomme den anmodning om tilde ling af nye stillinger i alle institutioner, 
som forventes i 2005 som følge af udvidelsen, vil Kommissionen og andre institutioner være 
nødt til kraftigt at revidere deres nuværende programmering af udgifter og investeringer og 
eventuelt forberede sig på særfor anstaltninger, som kan give be sparelser i de administrative 
udgifter. Faktisk opfordrede Rådet, Europa -Parlamentet og Europa-Kommissionen under 
forligsproceduren den 24. november 2003 generals ekretærerne i samtlige institutioner til at 
omprogrammere de administrative udgifter for at tage højde for den nye situation vedrørende 
loftet. Resultaterne af denne analyse vil i kke foreligge før ultimo februar. Såfremt 
konklusionerne peger på, at det selv med ekstraor dinære besparelser ikke vil være muligt at 
dække finansieringen af alle nye  udvidelsesrelaterede poster, so m er planlagt til 2005 for de 
forskellige institutioner (f.eks. Europa-Parla mentet), vil Kommissionen tage stilling til 
situationen og fremsætte passende forslag.  
Med hensyn til "førtiltrædelses strategien" (udgiftsområde 7)  er der ikke foreslået nogen 
ændringer af de tidligere planlagte beløb. 
De udvalgte initiativers finansie lle konsekvenser opsummeres i de følgende tabeller. De tal, 
som er angivet for hvert af de politiske områ der, som bidrager til de tre prioriteringer, 
vedrører ændringer i forhold til den eksisterende finansie lle programmering og afspejler 
således de yderligere finansie lle ressourcer, som vurderes at være nødvendige for at opfylde 
de opstillede målsætninger. De ændringer, som frem går af nedenstående tabeller, omfatter 
interne politikker og eksterne foranstaltninger. 
                                                 
14 2004-budgettet + FFÆB nr. 1/04. 
 
 20    5.2.1.  De finansielle implikationer ved priori teringen "konkurrenceevne og samhørighed"
   
Tabel 1 - Ændringer i de finansielle ressourcer sammenlignet med den finansielle programmering 
for EU-25 i tilknytning til priorite ringen "konkurrenceevne og samhørighed"  
Konkurrenceevne og 
samhørighed  Forpligtelsesbevillinger (i mio. EUR) 
FO-udgiftsområde 3 & 4  Vejledende ændringer af de 
finansielle ressourcer  
Politikområde  2005 2006 
Erhvervspolitik   8,7
Energi og transport  2,0 10,0
Administration  3,0 
I ALT 5,0 18,7
På transport- og energiområdet tildeles i 2005 et  beløb på 2 mio. EUR (efterfulgt af 10 mio. 
EUR i 2006) til at fastsætte specifikationerne for et administrationssystem for europæisk 
luftfart, som efter planen skal være på plad s inden 2015. Projektet vil omfatte konstruktører af 
luftfartsmateriel, lufthavne samt operatører fra telekommunikationsindus trien og vil i sidste 
ende blive gennemført af et blandet selskab. 
Med hensyn til de transeuropæiske net (TEN) ligger der for tiden et lovforslag hos Rådet og 
Europa-Parlamentet om forhøjelse af den tilhørende finansielle ramme med 200 mio. EUR 
over perioden 2005-2006 som følge af udvidelsen. Dette beløb er allere de omfattet af den 
aktuelle finansielle programmering. Modne projek ter, som der er peget på i vækstinitiativet, 
kan eventuelt tilføres midler i nden for rammerne af denne øged e finansiering til TEN, hvilket 
ville muliggøre hurtig gennemførelse af et antal kl art definerede projekter,  som er klar til at 
blive iværksat, og som dermed ka n bidrage til vækstinitiativet. 
Til fremstilling og omdeling på 20 sprog af de udbudsbekendtgørelser, som offentliggøres i 
supplementet til EUT vedrørende offentlige indkøb, øges bevillingerne til 32,5 mio. EUR i 2005 (+ 3 mio. EUR på politikområdet administration). 
Selv om budgetmyndigheden i forbindelse med budgetproceduren for 2004-budgettet afviste 
de forberedende foranstaltninger, som Ko mmissionen havde foreslået for at indlede 
forberedelserne til etableringen af det nye kemikalieagentur, som er planlagt til 2006, 
garanterer Kommissionen det nødvendige forberedende arbejde til dette agentur og øger 
desuden bevillingen i 2006 med 8,7 mio. EUR. 
 
 21    5.2.2.  De finansielle implikationer ved prior iteringen "sikkerhed og unionsborgerskab"  
 
Tabel 2 - Ændringer i de finansielle ressourcer sammenlignet med den finansielle programmering 
for EU-25 i tilknytning til prioriteringen "sikkerhed og unionsborgerskab"  
Sikkerhed og 
unionsborgerskab  Forpligtelsesbevillinger (i mio. EUR)  
FO-udgiftsområde 3 & 4  Vejledende ændringer af de 
finansielle ressourcer  
Politikområde  2005 2006 
Energi og transport  3,0 6,0
Direkte forskning  10,0 -3,0
Medier og kommunikation  5,4 4,3
Et område for frihed, sikkerhed og retfærdighed  9,7 6,8
I ALT 28,1 14,1
Området for frihed, sikkerhed og retfærdighed tildeles et beløb på 1,7 mio. EUR i 2005 til 
udvikling af sikre informations- og kommunikationsfaciliteter til Eu rojust. Dette vil omfatte et 
virtuelt privat netværk til ove rførelse af sagsdokumenter.  
På samme politikområde foreslås en forhøj else til 14,5 mio. EUR i 2005 (+ 4 mio. EUR) af 
bevillingerne til udviklingen af Schengen-info rmationssystem II, idet forundersøgelsen 
afslørede en udgiftsprofil, som afviger en smule fra den oprindeligt planlagte. 
Det foreslås at styrke dette område med yde rligere 3 mio. EUR i 2005 for at gøre det muligt 
for Cepol (Det Europæiske Politiakademi), so m skal uddanne højtstående embedsmænd inden 
for politi- og retsvæsen, at blive omdannet fra sin nuværende status som et netværk af nationale uddannelsesinstitutioner til en europæisk retlig enhed fra og med 2005.  
På det energi- og transportpolitis ke område er der stillet forslag om et beløb på 2 mio. EUR i 
2005 til etablering af et satellitovervågningssystem  til skibe med henblik på at overvåge skibe, 
der forurener EU-farvande, og for dermed at  håndhæve den nye forordning, som forbyder 
udskylning af skibstanke på havet. Som supplement hertil
15 foreslås der i 2005 afsat 1 mio. 
EUR (2 mio. EUR i 2006) til en gennemførlighedsundersøgelse og foranstaltninger i forbindelse med koordinering af EU's kystvagter. 
På området direkte forskning vil der blive t ildelt yderligere 10 mi o. EUR i 2005 til nedlukning 
af kernekraftværker, hvilket øge r de samlede bevillinger for år et til 37,5 mio. EUR. Dette vil 
gøre det muligt at foretage den nødvendige hånd tering af affald og si kre overførelsen til USA 
før 2006 samt endelig bortskaffelse af brugte br ændselselementer, som er baseret på højt 
beriget uran af amer ikansk oprindelse. 
                                                
 
15 Som reaktion på et forslag fremsat af Europa-Parlamentet den 13. januar 2004. 
 
 22    Det foreslås også, at bevillingen til politikområdet medier og kommunikation i 2005 øges med 
5,4 mio. EUR, især for at tage højde for det øgede informationsbehov efter udvidelsen. 
Endelig bekræfter Kommissionen de forberede nde foranstaltninger i forbindelse med den i 
2004 foreslåede sikkerhedsforskning, som for hvert  af årene 2005 og 2006 tildeles et beløb på 
24 mio. EUR, hvilket allerede er omfattet af den nuværende finansielle programmering. 
5.2.3.  De finansielle implikationer ved priorite ringen "udenrigspolitisk ansvar: naboskab 
& partnerskab" 
Tabel 3 - Ændringer i de finansielle ressourcer sammenlignet med den finansielle programmering 
for EU-25 i tilknytning til prioriteringen " udenrigspolitisk ansvar: naboskab & partnerskab"  
Udenrigspolitisk ansvar: 
naboskab & partnerskab  Forpligtelsesbevillinger (i mio. EUR)  
FO-udgiftsområde 3 & 4  Vejledende ændringer af de 
finansielle ressourcer  
Politikområde  2005 
Eksterne forbindelser  200,0
I ALT 200,0
På området eksterne forbindelser vil arbejdet med at bidrage til Iraks stabilitet, fremgang og 
demokratisering fortsætte. Efter et løfte, som bl ev indgået på ministerkonferencen i Madrid, er 
der blevet bevilget 200 mio. EUR på EU-budgett et for perioden 2003-2004. Det foreslås nu at 
udvide EU's bidrag til denne opgave i 2005. Der foreslås således afsat et beløb på 200 mio. 
EUR til støtte til genopbygningen og den politis ke og økonomiske omstilling, hvilket vil 
bidrage til stabil iteten i regionen. 
Initiativet vedrørende det bredere Europa har al lerede medført en opjustering af bevillingerne 
til udgiftsområde 4 for 2004 for at bringe disse i overensstemmelse med dette initiativ og tilgangen til de "nye naboer". Budgetmyndighe den bekræftede i vid udstrækning denne 
tilgang i forbindelse med 2004-budgettet, hvorfor  der på nuværende tidspunkt kun er behov 
for marginale justeringer. 
5.2.4.  Andre finansielle implikationer 
Der er foretaget en række reduktioner under udgiftsområde 3. Nogle skyldes ændrede forhold, 
mens andre er gennemført for at sikre en t ilstrækkelig margen i forhold til loftet ved 
budgetprocedurens begyndelse samt muliggøre fina nsiering af de nye ovennævnte initiativer. 
Med hensyn til de op rindeligt programmerede beløb har u dviklingen ført til reduktioner i 
bevillingerne på poli tikområdet økonomiske og finansiell e anliggender, hvor de oprindeligt 
tildelte 25 mio. EUR til EIF's kapitalforøgelse ikke længere vil blive udbetalt i 2005, og på transport- og energiområdet, hvor Kommissi onen efter langvarige drøftelser med Rådet 
endelig har tilbagetrukket et ændringsfors lag om at øge TEN-budgetrammen med 100 mio. 
EUR til grænseområderne (55 mio. i 2005 og 45 mi o. i 2006). På samme politikområde har en 
revision af udgiftsoverslagene ført til en neds kæring på 10 mio. EUR i 20 05 i bevillingerne til 
forureningsbekæmpende foranstaltninger. 
 
 23    De nedskæringer, der blev gennemført på udgif tsområde 3 for at genskabe margenen i 2005, 
omfatter 33 mio. EUR på forskningsområdet, hvortil der blev afsat en forhåndstildeling i 2003, samt et antal mindre justeringer foretaget på flere politikområde r af de finansielle 
ressourcer til programmer, som ikke er vedt aget ved den fælles beslutningsprocedure. 
Inden for udgiftsområde 4 på det fiskeripoliti ske område er bevillingerne øget med 6 mio. 
EUR til 200 mio. EUR for at bane vej for en genforhandling af tre internationale fiskeriaftaler samt finansieringen af en række nye aftale r, som ventes vedtaget sidst i 2004, under 
forudsætning af at aftalerne stemmer overens med målet om bæredygtigt og ansvarligt fiskeri, 
som er angivet i den reviderede fælles fiskeripolitik
16. 
Endnu en justering inden for dette udgiftsomr åde for 2005 vedrører omfordelingen på 
politikområdet eksterne forbindelser med henbl ik på øremærkning af 13 mio. EUR til det nye 
program for finansiel og teknisk bistand til tredjelande inden for migration og asyl (Aeneas). 
                                                 
16 Hvis bevillingerne til disse fiskeriaftaler viser sig ikke at være tilstrækkelige, vil Kommissionen foreslå 
foranstaltninger i henhold til den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999.