MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET

Opfølgning af Rådets afgørelse 2011/734/EU af 12. juli 2011 rettet til Grækenland med henblik på at styrke og skærpe den finanspolitiske overvågning og med pålæg om at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, der skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud (marts 2012)

1. Indledning

I denne kvartalsmeddelelse gennemgås de foranstaltninger, som Grækenland har gennemført eller planlagt at gennemføre for at efterkomme Rådets afgørelse 2011/734/EU af 12. juli 2011[1]. De foranstaltninger, der blev truffet frem til udgangen af september måned, blev gennemgået i meddelelsen af 26. oktober 2011[2]. Sammen med Kommissionens og ECB's rapport om Grækenlands efterlevelse af afgørelsen[3] bidrager denne meddelelse også til en vurdering af overholdelsen af memorandummet om økonomiske og finansielle politikker og aftalememorandummet om specifikke økonomisk-politiske betingelser[4] inden for rammerne af lånefacilitetsaftalen indgået mellem Grækenland og andre medlemsstater i euroområdet. Denne vurdering bygger på resultaterne af det kontrolbesøg, som Kommissionens tjenestegrene sammen med ansatte i IMF og ECB aflagde den 18. januar til den 10. februar 2012 i anledning af det økonomiske tilpasningsprogram og den kvartalsrapport, som det græske finansministerium fremsendte den 2. marts 2012.

2. Rådets afgørelse af 12. juli 2011

Den 12. juli 2011 vedtog Rådet i henhold til artikel 126, stk. 9, og artikel 136 i TEUF en afgørelse rettet til Grækenland med henblik på at styrke og skærpe den finanspolitiske overvågning og med pålæg om at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, der skønnedes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud senest i 2014. Afgørelsen var en omarbejdning af afgørelsen fra maj 2010[5], der var blevet ændret adskillige gange.

Afgørelsen pålagde Grækenland at træffe en række foranstaltninger for at sikre, at det offentlige underskud ikke overskred følgende øvre grænser:

· 17 065 mio. EUR i 2011 (7,9 % af BNP på basis de foreliggende BNP-skøn)

· 14 916 mio. EUR i 2012 (7,3 % af BNP på basis de seneste BNP-prognoser)

· 11 399 mio. EUR i 2013 (5,6 % af BNP) og

· 6 385 mio. EUR i 2014 (3,1 % af BNP)[6],[7].

Afgørelsen blev ændret den 8. november 2011[8]. Førnævnte nominelle øvre grænser for det offentlige underskud blev der dog ikke rørt ved.

3. Budgetgennemførelsen frem til december 2011

I det økonomiske tilpasningsprogram gav Grækenland tilsagn om at overholde kvartalsvise resultatkriterier for statens primære udgifter, den offentlige saldo opgjort på kontantbasis, statsgæld og privatiseringsindtægter samt et vejledende kriterium vedrørende akkumuleringen af restancer over for leverandører[9].

Resultatet frem til udgangen af september 2001 var blandet. Kriterierne for statens primære udgifter (faktiske udfald: 42,0 mia. EUR; kriterium: 44,5 mia. EUR), statens gæld (faktiske udfald: 360,4 mia. EUR; kriterium: 394,0 mia. EUR) blev opfyldt. Målet for den offentlige sektors primære saldo blev overskredet med en lille margin (faktiske udfald: -5,2 mia. EUR; kriterium: -5,0 mia. EUR), da opkrævningen af skatter og socialsikringsbidrag ikke levede op til det planlagte. Målet for privatiseringsindtægter blev ikke nået (faktiske udfald: 0,39 mia. EUR; kriterium: 1,7 mia. EUR). Det vejledende kriterium for nedtrapningen af restancer blev ikke overholdt, da de akkumulerede restancer fra 1. januar 2011 til udgangen af september 2011 beløb sig til 1,1 mia. EUR.

De foreliggende oplysninger om udviklingen frem til udgangen af december 2011 viser, at målet for den primære offentlige saldo opgjort på kontantbasis (faktiske udfald: -4,8 mia. EUR; kriterium: -5,1 mia. EUR), statens primære udgifter (faktiske udfald: 58,9 mia. EUR; kriterium: 60,8 mia. EUR) og centralregeringens gæld (faktiske udfald: 378,1 mia. EUR; kriterium: 394,0 mia. EUR) blev nået. Trods betydelige problemer som følge af en kraftigere end forventet økonomisk tilbagegang og politisk og social ustabilitet blev målene nået ved at skære ned på anlægsudgifter og andre diskretionære udgifter, hvilket mere end kompenserede for faldet i skatte- og socialbidragsindtægter og de større end forventede udgifter til medicin. Indtægterne fra strukturfondene, herunder dem, der hænger sammen med stigningen i samfinansieringsprocenten fra 75 % til 86 %, og den supplerende betalingsfacilitet på 10 %[10] bidrog også til at holde kontantsaldoen inden for den fastsatte grænse, om end på bekostning af den offentlige sektors investeringsaktiviteter.

Det reviderede privatiseringsmål for perioden frem til ultimo 2011 (faktiske udfald: 1,6 mia. EUR; kriterium: 1,7 mia. EUR) blev ikke nået, men med en mindre margin end i september, idet forlængelserne af spille- og mobiltelefonlicenserne gik igennem. Beholdningen af indenlandske restancer forblev meget stor (restancer akkumuleret mellem januar 2011 og december 2011: 220 mio. EUR, mens de samlede restancer beløb sig til 5,6 mia. EUR ved årets udgang), men det lykkedes alligevel regeringen at reducere restancerne med 900 mio. EUR i sidste kvartal af 2011.

Det offentlige underskud i 2011, opgjort på ENS-basis, skønnes på nuværende tidspunkt at andrage 20,2 mia. EUR (9,4 % af BNP). Dette repræsenterer en overskridelse af det loft på 17,1 mia. EUR (7,9 % af BNP), som blev fastsat i Rådets afgørelse, hvilket allerede blev forudset i den tidligere meddelelse. Det forventede underskud i 2011 ligger nu kun en anelse over tidligere fremskrivninger, trods en markant forværring af det makroøkonomiske klima.

Tabel 1 indeholder nærmere oplysninger om budgetgennemførelsen i januar-december 2011 for både staten og den offentlige sektor, opgjort på kontantbasis og sammenlignet med Kommissionens fremskrivninger fra juni og oktober 2011. Tabellen viser, at nedskæringen i statens ordinære udgifter i årets sidste seks måneder mere end opvejede indtægtsfaldet. Socialsikringssektorens regnskaber afveg dog væsentligt fra det planlagte.

Tabel 1: Budgetgennemførelsen i januar-september og januar-december 2011 (på kontantbasis)

4. Udsigter for 2012 og 2013-2014

De finanspolitiske udsigter for 2012 er blevet kraftigt forværret siden offentliggørelsen af den sidste meddelelse. Forværringen af de offentlige finanser skyldes det svagere udgangspunkt (2011-regnskaberne) og en kraftigere økonomisk tilbagegang end forventet: Bruttonationalproduktet forventes nu at skrumpe med 4,7 % i stedet for 2,8 % som tidligere prognosticeret. Der forekom også fortsat udskridelser i gennemførelsen af foranstaltninger i 2011, som har konsekvenser for regnskaberne i 2012. Desuden har gennemførelsen af en ambitiøs pakke af arbejdsmarkedsreformer, herunder en nedsættelse af mindstelønnen i den private sektor (se rapporten om opfyldelse af kravene) med det formål at genskabe konkurrenceevnen, på kort sigt en negativ effekt for den indenlandske efterspørgsel og de offentlige finanser i 2012. Samtidig vil renteudgifter i 2012 blive væsentligt nedjusteret takket være den gældsombytning, som Grækenland har gennemført i overensstemmelse med det, der blev besluttet på eurolandenes topmøde den 26. oktober 2011, og Eurogruppens erklæring af 21. februar 2012.

På denne baggrund anbefaler Kommissionen Rådet at ændre målet for Grækenlands offentlige finanser i perioden 2012-14, som bør fastsættes på basis af den primære saldo i nominelle termer. I henhold til Kommissionens henstilling med henblik på Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 2011/734/EU (KOM(2012) 116) bør Grækenland nå et primært underskud på ikke over 2 037 mio. EUR i 2012 (1,0 % af BNP). Grækenland vil derefter skulle stræbe efter at nå et primært overskud på 3 652 mio. EUR (1,8 % af BNP) i 2013 og på 9 356 mio. EUR (4,5 % af BNP) i 2014. Disse mål svarer til følgende underskud på de samlede offentlige finanser: 14 811 mio. EUR (7,3 % af BNP) i 2012, 9 462 mio. EUR (4,7 % af BNP) i 2013 og 4 499 mio. EUR (2,2 % af BNP) i 2014.

Det nye mål for det primære overskud i 2014 er foreneligt med korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud i 2014 som krævet i henhold til Rådets afgørelse.

Kommissionens tjenestegrene har i samarbejde ansatte ved ECB og IMF beregnet, at uden supplerende foranstaltninger vil det primære underskud i 2012 udgøre 2,5 % af BNP, hvilket skal sammenlignes med forventningerne om et mindre primært overskud på det tidspunkt, hvor den sidste meddelelse blev offentliggjort. For at holde kursen i retning af det reviderede mål var det derfor nødvendigt for Grækenland at træffe foranstaltninger til en værdi af 3 mia. EUR (eller 1,5 % af BNP). Grækenland bebudede følgende foranstaltninger:

· Mindskelse af medicinudgifterne med mindst 1 076 mio. EUR ved at sænke lægemiddelpriserne (generiske lægemidler, ikke-patentbeskyttede lægemidler og mærkelægemidler), optimere brugerbetalingen, reducere apotekers og grossisters avancer, indføre obligatorisk receptudskrivning på basis af det aktive stof og protokoller, opdatere listen over godtgørelsesberettigede lægemidler og indføre et system med kvartalsvise rabatter (automatisk tilbagebetaling), som skal betales af medicinalindustrien.

· Mindskelse af overarbejdsbetalingen til hospitalslæger med mindst 50 mio. EUR.

· Reduktion af udgifterne til indkøb af militært materiel med 300 mio. EUR (kontant og leverancer).

· Mindskelse af statens driftsudgifter og udgifter forbundet med valghandlinger med mindst 370 mio. EUR (sammenlignet med 2012-budgettet), heraf mindst 100 mio. EUR i driftsudgifter forbundet med militæret og mindst 70 mio. EUR i valgudgifter.

· Mindskelse af lokalforvaltningernes driftsudgifter med det formål at sikre en besparelse på mindst 50 mio. EUR.

· Fremrykning af nedskæringerne i tilskud til beboere i afsidesliggende områder og nedskæringer i tilskuddene til forskellige enheder, der kontrolleres af forskellige ministerier, med det formål at reducere udgifterne i 2012 med mindst 190 mio. EUR.

· Begrænsning af det offentlige investeringsbudget med 400 mio. EUR. Denne nedskæring vil blive gennemført ved at sænke tilskuddene til private investeringer og nationalt finansierede investeringsprojekter. Begrænsningen af det offentlige investeringsbudget får ingen konsekvenser for projekter, der samfinansieres af strukturfondene (uafsluttede projekter finansieret via de operationelle programmer for perioden 2000-2006, samhørighedsfondsprojekter (2000-2006), operationelle programmer for perioden 2007-2013 og ikke-støtteberettigede udgifter i forbindelse med ovennævnte projekter, inklusive TEN-T-projekter).

· Ændringer i tillægspensionsfonde og pensionsfonde med store gennemsnitlige pensioner, eller som modtager store tilskud fra statsbudgettet, og nedskæringer i andre store pensionsbeløb, alt sammen med det formål at sikre en besparelse på mindst 450 mio. EUR (netto efter indregning af følgerne for skatter og socialsikringsbidrag).

· Nedsættelse af familietillæg for højindkomstfamilier for derved at sikre en besparelse på 43 mio. EUR.

· En gennemsnitlig mindskelse med 12 % af de såkaldte "særlige lønninger" i den offentlige sektor, som den nye lønskala ikke gælder for. Dette kommer til at gælde efter den 1. juni 2012 og burde resultere i en besparelse på mindst 205 mio. EUR (netto efter indregning af følgerne for skatter og socialsikringsbidrag).

Ingen af disse foranstaltninger er af skattemæssig karakter. De hører alle hjemme på budgettets udgiftsside. Det styrker foranstaltningernes vækstfremmende karakter, og deres design minimerer eventuelle sociale konsekvenser. Hvis disse foranstaltninger gennemføres fuldt ud, vil Grækenland med udgangspunkt i de aktuelle makroøkonomiske fremskrivninger være på vej til at opfylde målsætningen om et primært underskud på 1,0 % af BNP i 2012. Risiciene i forbindelse med gennemførelsen af de påtænkte foranstaltninger og for en yderligere forværring af de økonomiske forhold er imidlertid store. Desuden viser de foreliggende fremskrivninger for 2013 og 2014 et stort finanspolitisk gab i forhold til de reviderede mål for disse år (se tabel 2). Derfor får Grækenland behov for at bebude og vedtage betydelige finanspolitiske foranstaltninger i de kommende måneder, især når Grækenland opdaterer sit mellemfristede budget (mellemfristede finanspolitiske strategi eller MFFS) i maj 2012. For at forberede disse foranstaltninger har regeringen indledt en review af de offentlige udgiftsprogrammer. Denne review trækker på ekstern teknisk bistand og fokuserer på pensioner og sociale overførsler (uden at røre ved den grundlæggende sociale beskyttelse), militærudgifter uden at skade den nationale forsvarskapacitet samt en omstrukturering af centralforvaltningen og de lokale forvaltninger. En yderligere rationalisering af udgifterne til lægemidler og hospitalernes driftsudgifter samt de kontante velfærdsydelser vil også blive specificeret nærmere i de kommende måneder.

5. Skatteforvaltning og udgiftskontrol

Foruden højere skatteprocenter, en bredere skattebase eller færre udgifter er der, for at gøre fremskridt med den finanspolitiske konsolidering, behov for at forbedre skatteforvaltningen, bekæmpe skatteundgåelse og forstærke udgiftskontrollen. Skønt der er sket visse fremskridt på disse områder, er det i de fleste tilfælde gået meget langsommere end planlagt.

Siden programmet blev indledt i 2010, har reformeringen af skatteforvaltningen hovedsagelig været fokuseret på at forbedre lovgivningen for at effektivisere skatteforvaltningen og skattekontrollen, indføre en effektiv projektstyring og udforme en strategi til bekæmpelse af skatteundgåelse for at genskabe disciplin på skatteområdet og forbedre overholdelsen af reglerne. Nu fokuseres der på gennemførelse: Regeringen er i færd med at ansætte nye revisorer. Der forventes også forbedringer med hensyn til antallet og kvaliteten af skatterevisioner. Der er også behov for at styrke incitamentsstrukturen inden for skatteforvaltningen og hovedkontorets funktioner. Regeringen er også begyndt at sammenlægge lokale skattekontorer, og denne proces forventes afsluttet i slutningen af 2012.

De reformer, der skal forbedre den offentlige udgiftsstyring, er også på plads. Punktligheden i tilrådighedsstillelsen af oplysninger om de offentlige finanser er også blevet forbedret, da fagministerier, lokale myndigheder og retlige enheder nu benytter e-portaler til deres indberetninger. Der skal dog stadig gøres en indsats for at udvide systemet til også at omfatte socialsikringsfonde og det offentlige investeringsbudget. Udgiftskontrollen er også blevet forbedret med indførelsen af forpligtelsesregistre i ministerier og andre enheder. Det er imidlertid endnu ikke sikkert, at disse registre vil kunne begrænse for store forpligtelser og restancer for det ordinære budget, og systemet omfatter endnu ikke investeringsbudgettet. Revisionsmyndigheden under Finansministeriet har nedsat et koordineringsudvalg, der har til opgave at overvåge og forstærke kontrollen med forpligtelser for derved at hindre en yderligere akkumulering af restancer.

6. Privatiseringer

Den græske privatiseringsfond (Hellenic Republic Asset Development Fund, HRADF) har været fuldt operationel siden begyndelsen af efteråret 2011. Der er blevet ansat finansielle, juridiske og tekniske rådgivere til gennemførelse af de fleste af de transaktioner, der er planlagt for perioden 2012-14, og der er blevet udformet en samlet strategi for gennemførelse af privatiseringsplanen. På grund af de ugunstige markedsvilkår og langvarige tekniske forberedelser har de hidtidige indtægter imidlertid ikke levet op til planerne (se tabel 4).

Det er i mellemtiden blevet klart, at målet om at indsamle 50 mia. EUR i privatiseringsindtægter ikke vil blive nået i 2015, men over en længere tidshorisont. Derfor er de årlige indtægtsmål blevet nedjusteret til mindst 5 200 mio. EUR ultimo 2012, 9 200 mio. EUR ultimo 2013 og 14 000 mio. EUR ultimo 2014.

Tabel 4: Privatiseringsplan: hidtidige transaktioner

Aktiver || Transaktionsdato || Andel solgt || Resterende andele ejet af den græske stat || Indtægter (kontant, mio. EUR) || Totalt i året (mio. EUR) || Forsinket betaling

OTE || Juli 2011 || 10 % || 4 % || 392 || 392 || -

OPAP 1 (licensfornyelse 2020-30) || Oktober 2011 || - || - || 375 || 767 || 85 (inden 4. kvartal 2013)

OPAP 2 (salg af nye VLT-licenser) || Oktober 2011 || - || - || 475 || 1,242 || 85 (inden 4. kvartal 2013)

Mobiltelefoni (frekvensauktion) || December 2011 || - || - || 380 || 1,622 || -

7. Konklusion

Som forventet, da den sidste meddelelse blev vedtaget, er det loft for det offentlige underskud i 2011 (opgjort på ENS95-basis), som blev fastsat i Rådets afgørelse, blevet overskredet. Grækenland skønnes at have nået et offentligt underskud på 20 200 mio. EUR eller 9,4 % af BNP mod et mål på 17 065 mio. EUR eller 7,9 % af BNP.

Kommissionen henstiller, at Rådet justerer de mål for de offentlige finanser, som Grækenland skal nå i 2012-14. Disse mål bør fastsættes på basis af det primære underskud/overskud i nominelle termer: I 2012 bør det primære underskud ikke overstige 2 037 mio. EUR (1 % af BNP), og i 2013 og 2014 bør det primære overskud udgøre mindst henholdsvis 3 652 mio. EUR (1,8 % af BNP) og 9 356 mio. EUR (4,5 % af BNP). Disse mål er forenelige med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2014 som krævet i henhold til afgørelsen, da de tilsvarende mål for det samlede underskud vil være 7,3 % af BNP i 2012, 4,7 % af BNP i 2013 og 2,2 % af BNP i 2014.

Skønt de foranstaltninger, som den græske regering har bebudet for nylig, skulle gøre det muligt at nå målet for 2012, knytter der sig meget store risici til gennemførelsen heraf. Desuden bliver der behov for betydelige finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger i 2013-14 for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud senest i 2014 som krævet i Rådets afgørelse.

BILAG: FORANSTALTNINGER, DER SKAL GENNEMGØRES I HENHOLD TIL RÅDETS AFGØRELSE

Artikel 1, stk. 2: "Tilpasningen for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud skal sigte mod at opnå et offentligt underskud på ikke over (…) 17 065 mio. EUR (7,6 % af BNP) i 2011 (…). || Ikke overholdt.

Artikel 1, stk. 3): Den i stk. 2 omhandlede planlagte tilpasning forudsætter, at den årlige ændring i den konsoliderede offentlige bruttogæld ikke overstiger 34 058 mio. EUR i 2010, 17 365 mio. EUR i 2011 (…). || Ikke overholdt.

Artikel 2, stk. 6a: "Grækenland vedtager og gennemfører følgende foranstaltninger øjeblikkeligt:

a) nedsættelse af skattefritagelserne, særlig den skattefri bundgrænse for personlig indkomstskat, med det formål at øge indtægterne med mindst 2 831 mio. EUR i 2012 || Overholdt. Overholdt.

b) indførelse af en permanent afgift på fast ejendom, der opkræves via el-regningerne, med det formål at inddrive mindst 1 667 mio. EUR i 2011 og 1 750 mio. EUR per år fra 2012 og frem

c) øjeblikkelig gennemførelse af den reviderede lønramme for offentligt ansatte, der vil bidrage til at sænke udgifterne med mindst 101 mio. EUR i 2011 og give en overførselseffekt på mindst 552 mio. EUR i 2012 oven i besparelserne som følge af den mellemfristede budgetstrategi, som løber til og med 2015. Denne reform omfatter alle offentligt ansatte med undtagelse af dem, der er omfattet af særlige lønsystemer. Disse nettobesparelser tager hensyn til foranstaltningens følger for indkomstskatter og sociale bidrag og for de bonusbeløb, der tilkommer bestemte kategorier af arbejdstagere

d) nedskæring i pensions- og tillægspensionsbeløb og i de engangsbeløb, der udbetales ved pensionering, med det formål at spare mindst 219 mio. EUR i 2011 med en overførselseffekt på 446 mio. EUR i 2012 oven i besparelserne som følge af den mellemfristede budgetstrategi

e) begrænsning af "den grønne fonds" udgifter til 5 % af indskuddene for derved at sikre en besparelse på 360 mio. EUR i 2012

f) ministerielle afgørelser eller cirkulærer om foranstaltningerne vedrørende punktafgifter på naturgas, vedrørende fyringsolie og vedrørende motorkøretøjsafgifter som omhandlet i den mellemfristede budgetstrategi

g) ministerielle afgørelser for at sikre ensartede regler for alle socialsikringsfondenes sundhedsydelser

h) lovgivning angående opkrævning af solidaritetsbidraget gennem indeholdelse i skatten

i) ministerielle afgørelser om påbegyndelse af lukning, sammenlægning eller kraftig indskrænkning af enheder. Dette påvirker KED, ETA, ODDY, National Youth Institute, EOMEX, IGME, OSK, DEPANOM, THEMIS, ETHYAGE og ERT samt 35 andre mindre enheder

j) ministeriel afgørelse om vilkårene for tildeling af invalidepension, som skal være i overensstemmelse med besparelserne inden for rammerne af den mellemfristede budgetstrategi

k) en lov om fastfrysning af indekseringen af pensioner og tillægspensioner indtil udgangen af 2015

l) færdiggørelse af positivlisten over lægemidler med angivelse af de priser, der skal betales af socialsikringsfondene

m) overførsel af følgende aktiver til privatiseringsfonden "Hellenic Republic Asset Development Fund" (HRADF): Alpha Bank (0,619 % af aktierne), National Bank of Greece (1,234 % af aktierne), Piraeus Bank (1,308 % af aktierne), Piræus' havnevæsen (23,1 % af aktierne), Thessalonikis havnevæsen (23,3 % af aktierne), Elefsina, Lavrio, Igoumenitsa, Alexandroupolis, Volos, Kavala, Corfu, Patras, Rafina, Heraklions havnevæsen (100 %), Athens vand- og kloakvæsen (27,3 %), Thessalonikis vand- og kloakvæsen (40 %), regionale lufthavne (overførsel af koncessionsrettigheder), off-shore naturalgaslageret "South Kavala" (overførsel af eksisterende og fremtidige koncessioner), det græske motorvejsnet (overførsel af økonomiske rettigheder ved eksisterende og fremtidige koncessioner), Egnatia odos (100 %), Hellenic Post (90 %), OPAP, SA (29 %), fire offentlige bygninger

n) udpegning af de juridiske, tekniske og finansielle rådgivere til mindst 14 af disse privatiseringer, der er planlagt indtil ultimo 2012

o) nye foranstaltninger til tilpasning af lønudviklingen til de økonomiske vilkår med udgangspunkt i en dialog med arbejdsmarkedets parter og under hensyn til målsætningen om at skabe og bevare arbejdspladser. Gælder navnlig: udvidelsen af de erhvervs- og sektorspecifikke overenskomster og det såkaldte favoriseringsprincip suspenderes i den mellemfristede budgetstrategis anvendelsesperiode, således at aftaler på virksomhedsplan får forrang over sektor- og erhvervsspecifikke aftaler. Aftaler på virksomhedsplan kan undertegnes af enten fagforeninger eller, når der ikke findes fagforeninger på virksomhedsplan, af samarbejdsudvalg eller andre arbejdstagerrepræsentanter, uanset virksomhedens størrelse."

Artikel 2, stk. 7: "Grækenland træffer følgende foranstaltninger inden udgangen af december 2011:

a) vedtagelse af et budget for 2012, der er i overensstemmelse med målene for den mellemfristede budgetstrategi og underskudsmålene fastsat i denne afgørelse og opdatering og offentliggørelse af oplysningerne om de mange foranstaltninger under den mellemfristede budgetstrategi; den lovgivning om beskatning og udgifter, der er nødvendig for budgettets gennemførelse, vedtages sammen med budgettet || Overholdt.

b) styrkelse af ledelseskapaciteten hos alle forvaltningsmyndigheder og mellemliggende organer for operationelle programmer som led i referencerammen for den nationale strategi 2007-2013 og deres ISO-certificering 9001:2008 (kvalitetsstyring) || Stort set overholdt.

c) et patientbaseret omkostningsberegningssystem til brug for budgetlægningen fra og med 2013 || Påbegyndt. På basis af ESY.net sammensættes der nu et sæt finansielle og aktivitetsbaserede indikatorer for alle offentlige hospitaler. Den første rapport skal indgives senest i marts 2012.

d) vurdering af resultaterne af den første fase af den uvildige undersøgelse af centraladministrationens funktionsmåde, som skal munde ud i en handlingsplan for gennemførelsen af operationelle politiske henstillinger. Disse henstillinger tjener til at udvikle en mere strømlinet og effektiv offentlig sektor, definere klare ansvarsområder og arbejdsgange i ministerierne, eliminere overlappende kompetencer og forbedre mobiliteten inden for og mellem de forskellige dele af ministerierne; afslutning af den igangværende undersøgelse af de eksisterende sociale programmers funktionsmåde || Påbegyndt. OECD offentliggjorde i december 2011 en rapport om reformer inden for centraladministrationen. Regeringen er i færd med at gennemgå rapportens anbefalinger. Der er blevet fastlagt en køreplan for gennemførelsen af disse reformer i løbet af 2012. Et lovudkast er under udarbejdelse. En teknisk gruppe sammensat af ansatte ved OECD og IMF har indsamlet oplysninger om sociale programmer fra alle fagministerier. Der forventes en endelig rapport ved udgangen af marts. Den anden fase bliver slået sammen med den funktionelle review, og den endelige rapport forventes klar i slutningen af marts 2012.

e) påbegyndelse af arbejdet i den fælles offentlige indkøbsmyndighed, der tildeles de nødvendige midler til at kunne opfylde sit mandat, nå sine mål og udøve sine kompetencer og beføjelser som fastsat i handlingsplanen || Ikke overholdt.

f) gennemgang af honorarerne for medicinske ydelser, der er udliciteret til private udbydere, med det formål at reducere de hermed forbundne omkostninger med mindst 15 % i 2011 og med yderligere 15 % i 2012 || Påbegyndt med en vis forsinkelse. Prisen på ydelser, der er udliciteret til private udbydere, er blevet reduceret noget.

g) foranstaltninger til forenkling af skattesystemet, udvidelse af skattegrundlagene og nedsættelse af skatteprocenterne på en finanspolitisk neutral måde i relation til personlig indkomstskat, selskabsskat og moms || For at sikre en reform af høj kvalitet måtte fristen udskydes efter aftale med Kommissionen.

h) nye foranstaltninger, der skal sikre, at mindst 50 % af den mængde af lægemidler, der anvendes på offentlige hospitaler, er generiske lægemidler, der koster mindre end tilsvarende mærkelægemidler og ikke-patenterede lægemidler, navnlig ved at forpligte alle offentlige hospitaler til at indkøbe lægemidler på basis af det aktive stof || Påbegyndt. Ca. 30 % medicinudgifterne på hospitaler består af udgifter til generiske lægemidler, og denne andel kan stadig vokse.

i) udpegning af rådgivere til de andre privatiseringer, der planlægges gennemført i 2012, og som ikke er inkluderet i stk. 6a, litra n), i denne artikel; fremskyndelse af registreringen af statsejede arealer og afledt ret om turistboliger og om brugen af landarealer; oprettelse og drift af et nyt generalsekretariat for offentlig ejendom, som skal arbejde sammen med den nyligt sammenlagte ETA/KED (henholdsvis forvaltning af fast ejendom og turistboliger), der skal forberede privatiseringen af kommercielle og omsættelige aktiver. Målet er at forbedre forvaltningen af aktiver i form af fast ejendom, befri dem for behæftelser og gøre dem klar til privatisering, oprette seks ejendomsporteføljer hos HRDAF og vedtage retsakten om overdragelse til staten af nedlagte enheders mobile og immobile aktiver || Delvist overholdt. Den fusionerede ETA/KED (nu kaldet ETAD) mangler stadig at udpege sin bestyrelse efter høring af HRADF.

j) en reform af indtægtsforvaltningen gennem følgende: aktivering af en særlig enhed for store skatteydere, fjernelse af hindringerne for en effektiv skatteforvaltning via gennemførelse af den nye skattelovs hovedreformer, herunder udskiftning af ledere, der ikke lever op til præstationsmålene, revurdering af skatterevisorernes kvalifikationer, anvendelse af den nyoprettede hurtigt arbejdende administrative enhed til bilæggelse af store tvister (inden for 90 dage) og centralisering og sammenlægning af 31 skattekontorers funktioner || Delvist overholdt. Der er sat adskillige foranstaltninger i gang, om end med forsinkelser. Flere små og ineffektive skattekontorer er blevet lukket eller lagt sammen (med endnu uløste problemer med hensyn til sammenlægningens operationelle aspekter), og flere nøglefunktioner er i færd med at blive konsolideret. Resultatbaserede kontrakter for revisorer er blevet godkendt, mens revurderingen af skatterevisorernes kvalifikationer endnu ikke er afsluttet. Den særlige enhed for store skatteydere er blevet oprettet, men er endnu ikke fuldt bemandet og arbejder endnu ikke i overensstemmelse med bedste internationale praksis.

k) foranstaltninger til styrkelse af udgiftskontrollen: udpegning af permanente revisorer i samtlige ministerier || Overholdt.

l) offentliggørelse af en mellemfristet personaleplan for perioden frem til 2015 i overensstemmelse med reglen om 1 ansættelse for hver 5 fratrædelser, der gælder for hele den offentlige sektor uden undtagelser, overførsel af omkring 15 000 personer, der er beskæftiget i forskellige offentlige enheder, til arbejdskraftreserven samt overførsel af omkring 15 000 ansatte til efterløn. Personer i arbejdskraftreserven og på efterløn skal modtage 60 % af deres grundløn (ekskl. overarbejdsbetaling og andre tillæg) i højest 12 måneder. Denne periode på 12 måneder kan forlænges til 24 måneder for ansatte, der nærmer sig pensionsalderen. Betalinger til personer, mens de er en del af arbejdskraftreserven, er en del af deres fratrædelsesgodtgørelse. || Ikke overholdt. Mellemfristede bemandingsplaner med angivelse af hvert ministeriums rekrutteringsbehov er endnu ikke blevet offentliggjort. Omtrent 10 000 ansatte forlod den offentlige sektor som led i en førtidspensioneringsordning. Sammenlægninger og lukninger førte til, at 630 ansatte blev overflyttet til arbejdskraftreserven.

m) revision af listen over hårde og vanskelige erhverv, som indskrænkes til at dække mindre end 10 % af arbejdsstyrken. En tilbundsgående revision af de offentlige tillægspensionsordninger/supplerende pensionsordninger, inkl. velfærdsfonde og ordninger med engangsbeløb, med det formål at stabilisere pensionsudgifterne, sikre ordningernes budgetneutralitet og sikre pensionssystemets bæredygtighed på mellemlang og lang sigt. Revisionen skal resultere i følgende: en yderligere begrænsning af antallet af fonde, eliminering af ubalancer i fonde med underskud, stabilisering af de løbende udgifter på et holdbart niveau ved hjælp af justeringer fra og med 1. januar 2012 og langsigtet holdbarhed i de sekundære ordninger ved at sikre, at der er nøje overensstemmelse mellem bidrag og ydelser." || Overholdt.

[1] EUT L 296 af 15.11.2011, s. 38.

[2] KOM(2011) 705 endelig.

[3] "The Economic Adjustment Programme for Greece – March 2012," European Economy–Occasional Paper. Dette dokument indeholder en mere detaljeret gennemgang af udviklingen med hensyn til de makroøkonomiske, finansielle, pengepolitiske og strukturelle reformer.

[4] "Memorandum of Economic and Financial Policies" og "Memorandum of Understanding of Specific Economic Policy Conditionality" af 31. oktober 2011.

[5] Rådets afgørelse 2010/320/EU (EFT L 145 af 11.6.2010).

[6] Beregningerne af underskuddets andel af BNP er vejledende. I Rådets afgørelse af 12. juli 2011 bygger underskudskvoterne på de tal for det nominelle BNP, der var tilgængelige i juli 2011: dvs. henholdsvis 7,6, 6,5, 4,8, og 2,6 % af BNP i årene 2011-2014.

[7] I henhold til afgørelsen må den årlige stigning i den offentlige konsoliderede bruttogæld ikke overstige 17 365 mio. EUR i 2011, 15 016 mio. EUR i 2012, 11 599 mio. EUR i 2013 og 7 885 mio. EUR 2014.

[8] Rådets afgørelse 2011/791/EU (EUT L 320 af 11.6.2010, s. 8).

[9] Der findes også resultatkriterier for garantier stillet af staten, statsgæld og restancer på udlandsgælden. Disse behandles ikke i denne meddelelse. Se førnævnte rapport om overholdelsen af memorandummet.

[10] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1311/2011 af 13. december 2011 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 for så vidt angår visse bestemmelser om finansiel forvaltning for visse medlemsstater, som er i eller trues af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet (EUT L 337 af 20.12.2011, s. 5).