ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
6.3

Den store omsætning på arbejdsmarkedet betyder, at arbejdsgiverne ikke er så tilbøjelige til at betale for efteruddannelse, da de ikke ved, hvor længe personalet er ansat. Problemet gælder især ufaglærte, da arbejdsgiverne gør mere for at fastholde og efteruddanne specialiseret arbejdskraft, der er svær at få fat på, og da ufaglærte ikke altid er motiverede for efteruddannelse. Der er derfor et omfattende offentligt subsidieret system med obligatoriske bidrag fra arbejdsgiverne til uddannelse og efteruddannelse af ufaglærte og faglærte, da velkvalificeret arbejdskraft er en forudsætning for at det danske flexicurity-system kan fungere, og en bred offensiv for opkvalificering er politisk ønskeligt.
Naturgas bør på grund af sin fossile oprindelse, dvs. som »ikke-vedvarende« energikilde, ikke betragtes som et fuldstændigt alternativt brændstof. Alligevel udgør naturgas i dag et af de mest realistiske alternativer til erstatning af brændstoffer udledt af råolie og er nødvendig for at kunne opfylde målet om 20 %-erstatning i 2020. Der er følgende grunde til, at naturgas kan komme til at spille en væsentlig rolle som alternativt brændstof:

— der er rigelige naturgasreserver, og de vil vare længere end råolie;

— på trods af den seneste tids problemer garanterer den geopolitiske fordeling, at markedet forbliver relativt stabilt i sammenligning med olie;

— H/C-forholdet i kulbrinter er det højeste med de laveste emissioner af CO2;

— Naturgas kan være vejen til hydrogen.

Et udbygget naturgasledningsnet vil på længere sigt lette overgangen til mindre lokale hydrogenanlæg. De eksisterende hindringer for udbredelsen af naturgasdrevne køretøjer skyldes først og fremmest, at distributionsnettet er utilstrækkeligt og uensartet.
4.9

EU bør i nær fremtid gå i gang med udarbejdelsen af konkrete argumenter for de internationale forhandlinger om klimaændringer. Disse forhandlinger skal på sigt munde ud i en acceptabel løsning, som gør det muligt at fortsætte reduktionen af drivhusgasser efter 2012 med deltagelse af samtlige økonomisk udviklede lande samt de største drivhusgaskilder i vækstlandene og mere generelt i udviklingslandene. Hvis dette ikke lykkes, må man have for øje, at Kyoto-protokollen i sin nuværende udformning kun vil dække en fjerdedel af de globale drivhusgasser i 2012 og således ikke — medmindre den ændres — vil være et effektivt instrument til løsning af de klimarelaterede spørgsmål i fremtiden. Det vil således være nødvendigt at finde andre løsninger, som kan sikre protokollens kontinuitet. Disse skal omfatte en fornyet evaluering af instrumenterne til reduktion af drivhusgasemissioner, herunder af fællesskabsordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner, både med hensyn til deres faktiske indvirkning på den samlede mængde drivhusgasser samt deres omkostningseffektivitet og administrative byrde. Der bør hurtigst muligt iværksættes en komparativ undersøgelse af de enkelte landegruppers forslag og projekter vedrørende den langsigtede reduktion af drivhusgasemissioner for således at kunne træffe de passende beslutninger i god tid.
5.2

Ud over en indsat f.eks. til fordel for infrastruktur, der som bekendt også er en national opgave i EU, opfordrer erklæringen til at styrke samarbejdet mellem Europa-Kommissionen, De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa og de to flodkommissioner med hensyn til fælleseuropæisk harmonisering af tekniske standarder samt sikkerheds- og bemandingsvilkår og tilskynder dem til i fællesskab at arbejde på at forbedre den faglige uddannelse og efteruddannelse. Endvidere anmodes UN/ECE, Europa-Kommissionen, de to flodkommissioner og Den Europæiske Transportministerkonference (CEMT) til at arbejde tæt sammen om inden udgangen af 2002 at identificere de lovgivningsmæssige hindringer, som står i vejen for etableringen af et harmoniseret fælleseuropæisk transportmarked med fri konkurrence på de indre vandveje, og til at overveje løsningsmuligheder.
4.7.3

et ønske fra EØSU — som udgør det ideelle forum for nationale, erhvervsmæssige, sociale og samfundsmæssige kulturmøder — gående ud på i præcise sektorer at finde, hvad der kan udveksles fra et praksisområde til et andet. For eksempel mellem sundhedssektoren og undervisningssektoren, hvor de næsten parallelle kulturelle forandringer — såvel de aktuelt pågående som de ønskelige — med henblik på at regulere disse komplekse systemer på en ny måde, ville kunne fremmes via mere konfrontation, mere udveksling og mere medejerskab. Her kan man nævne parallellerne mellem en nedbrydning af grænserne mellem de forskellige professionelle praksisformer via fremme af multidisciplinære arbejdsfællesskaber. Målet er at fjerne de vandfaste skodder og skyklapper mellem forskellige fagområder. Og at de fremskridt, der så småt ses på et område, hurtigere og mere fuldstændigt end vanligt kan gavne andre områder. Og at en systemtænkning, der ikke længere adskiller økonomi, social- og samfundsanliggender og miljø, kan føres i marken som det mangfoldige Europas kulturelle enhed i bestræbelsen på at forbedre dets folks levevilkår.
2.3.11.1

Efter alle foreliggende oplysninger at dømme ser det ud til, at der blandt indvandrerkvinder findes grupper, der er hårdere ramt af vold i hjemmet end sammenlignelige grupper i den hjemmehørende befolkning og får mindre både statslig og ikke-statslig hjælp. Det er der mange årsager til. Migrantkvinderne er fortsat til en vis grad isolerede fra samfundet; det er svært for dem at bekvemme sig til at henvende sig til civilsamfundets institutioner; der er sprogbarrierer, sociale og kulturelle forskelle og ukendskab til mulighederne for at få hjælp. De migrantkvinder, der opholder sig illegalt i værtslandet, befinder sig i en særlig vanskelig situation. Deres opholdsmæssige status og deres manglende kendskab til, at de har samme ret til hjælp som hjemmehørende kvinder og migrantkvinder med legalt ophold, forhindrer direkte, at de kan søge hjælp i tilfælde af vold i hjemmet.
5.3

Afsnit VI og VII i den globale aftale, hvori ovennævnte artikler står, giver retsgrundlag for oprettelsen af et blandet rådgivende udvalg EU-Mexico. For det første anerkendes det udtrykkeligt i artikel 36, at civilsamfundet skal inddrages i den regionale integrationsproces. For det andet fastsætter artikel 39 de områder, som samarbejdet skal koncentreres om, og udviklingen af civilsamfundet står øverst på denne liste. Endelig kan det fælles råd i henhold til artikel 49 nedsætte andre rådgivende udvalg eller organer, hvis det finder det nødvendigt for at gennemføre aftalens bestemmelser. Desuden giver udviklingsklausulen (artikel 43) mulighed for at udvide et hvilket som helst samarbejdsområde. Derfor er der en reel mulighed for at nedsætte et sådant fælles organ EU-Mexico, hvor der vil være mulighed for at deltage i de forskellige aspekter af aftalen. Efter EØSU's mening og på baggrund af de indvundne erfaringer (30) bør et sådant organ benævnes »Fælles Rådgivende Udvalg EU Mexico«.
3.3

For banegårdenes vedkommende er det hovedsageligt direktiverne om passagerernes sikkerhed og rettigheder, der er relevante (som for eksempel direktiv 2001/16/EF), og herunder den tredje jernbanepakke, der har til formål at sikre passagerernes rettigheder. Den sigter dels mod at sikre, at passagererne uden besvær kan bestille og købe deres billetter i god tid, at de modtager de nødvendige oplysninger, og at de i videst muligt omfang kan ændre deres billetter, dels mod at sikre, at passagererne underrettes om betingelserne for anvendelsen af billetterne. En anden gruppe direktiver søger at forbedre sikkerheden på jernbanestationerne. Uden for myldretiden udspiller der sig ofte voldshandlinger i storbyernes banegårde og i mindre grad i togvognene. Øgede sikkerhedskrav og garanti om assistance fra banegårds- eller togpersonalet i tilfælde af ubehagelige episoder kan uden tvivl også øge befolkningens lyst til at rejse med tog.
1.2

Udvalget forslår at indføje følgende ændringer i forslagets femte betragtning: »Ifølge afsnit III i Rådets forordning (EF) nr. 247/2006 af 30. januar 2006 om særlige foranstaltninger på landbrugsområdet i EU's fjernområder skal der fastsættes EF-støtteprogrammer for fjernområderne med særlige foranstaltninger til fordel for lokal landbrugsproduktion. Ifølge nævnte forordning skal der fremlægges en generel rapport senest den 31. december 2009. Sker der store ændringer i de økonomiske vilkår for de mennesker, der lever i fjernområderne, fremlægger Kommissionen rapporten inden da. Imidlertid forelægger Kommissionen, for at tage hensyn til den ganske specielle situation for EU's bananproducenter, en særrapport inden denne dato i tilfælde af, at der optræder en forværring af disse producenters indkomster som følge af ændringerne i importordningen. Dette instrument synes bedst tilpasset til at støtte bananproduktionen i hvert af de pågældende områder, fordi det giver fleksible og decentrale mekanismer til at støtte bananproduktionen. Muligheden for at indlemme bananstøtten i disse støtteprogrammer skulle forbedre sammenhængen mellem strategierne for støtte til landbrugsproduktionen i disse områder.«
7.4.1

Man må undgå, at indførelse af specialiserede tjenester for indvandrere bidrager til ghettodannelse. Repræsentanten for Budapest anførte for eksempel, at de lokale myndigheder i Ungarn har tjenester for blandt andet familie-, børne- og beskæftigelsesrelaterede anliggender, som indvandrerne i lighed med de øvrige borgere kan anvende. Alle de byer og regioner, som har fastlagt integrationspolitikker, har generelt gjort det ved at udarbejde specifikke planer og stille særlige ressourcer og tjenester til rådighed. Helsinkis repræsentant anførte, at »det ikke burde være nødvendigt med særlige tjenester for indvandrere, men at det er det«. Dette udsagn viser, at støtte i form af alene generelle tjenester ikke er nok til at imødegå de mangler, ugunstige omstændigheder, vanskeligheder og specielle behov, som indvandrere oplever.
Principper og betingelser for social turisme og dens forvaltning. Det er vigtigt at undersøge de faktorer og kriterier, der karakteriserer social turisme samt den måde, hvorpå den forvaltes. Dette er nødvendigt for at kunne identificere, hvad der kan betegnes som social turisme, og hvad der ikke kan. I overensstemmelse med Det internationale kontor for social turisme (BITS) følger her nogle af de kriterier, der kendetegner det overordnede koncept social turisme:

— den sociale turismes grundlæggende mål skal være at gøre turismeaktiviteter tilgængelige for en gruppe eller alle grupper, der af en eller anden årsag har svært ved at få adgang hertil;

— den skal være åben over for vidt forskellige brugergrupper og sektorer samt over for forskellige forvaltningsformer og aktører, der er involveret i social turisme;

— korrekt definere målgrupperne for aktiviteterne: sociale klasser, forskellige aldersgrupper, handicappede og altid i overensstemmelse med kriteriet om ikke at diskriminere på grund af race, kultur eller social position;

— omfatte initiativer og målsætninger af humanistisk, pædagogisk og kulturel karakter og generelt være rettet mod personlig udvikling;

— være en økonomisk gennemskuelig aktivitet, hvor fortjenesten reduceres til det nødvendige minimum for at opfylde de sociale målsætninger;

— tilføre en ikke-økonomisk merværdi til turismeproduktet;

— udvise en klar vilje til at integrere turistaktiviteterne i det lokale miljø på en bæredygtig måde;

— omfatte en respektfuld og integrerende personaleforvaltning baseret på kvalitet i ansættelsen for personalet i de organisationer, som tilbyder social turisme.

Disse kriterier og andre af lignende art kan fungere som rettesnor for aktørerne inden for social turisme. Endvidere bidrager de til at definere den.
5.1.2

Via Baltica i Nordøstpolen kan tjene som eksempel på en integreret fælleseuropæisk transportpolitik. Et af hovedproblemerne er dels trafikbelastningen i regionen som følge af transittrafikken, dels den absolut nødvendige økonomiske udvikling, som skabes af transportforbindelser, men ikke af transittrafikken. Et andet hovedproblem og samtidig regionens »hovedaktiv« er dens uovertrufne naturrigdomme, som skal beskyttes. Her blev der foreslået mange gode løsningsmuligheder, som ikke nødvendigvis er dyrere. Det var klart, at der i den regionale planlægning ikke i et rimeligt omfang tages hensyn til Rail Baltica, og det gav repræsentanten for EU-koordinatorerne lejlighed til at slå til lyd for denne korridorforbindelse. Det var tydeligt, at kun et integreret koncept for den samlede transport i regionen kan løse problemerne og dermed få bugt med hindringerne for planlægning og gennemførelse af Via Baltica og Rail Baltica. EØSU vil blive ved med at støtte den positive udvikling, der er blevet sat i gang.
5.5

I debatten om klimaændringernes indvirkning går mange observatører ind for at støtte forskellige former for skattelempelser eller andre finansielle incitamenter. Der hersker ingen tvivl om, at sådanne motiverende tiltag kan producere meget klare resultater. De bør imidlertid anvendes med en vis forsigtighed. For eksempel vil beskatning af brændstof til biler have en negativ social indvirkning på mennesker i tyndtbefolkede områder. At opkræve afgifter af bilister for at køre ind i byers centrum har en positiv effekt på den overordnede trafiksituation, men et sådant system er nødt til at blive ledsaget af nye investeringer i kollektivtransport. Ellers vil afgiften skabe en ny samfundsøkonomisk ubalance: De, som har råd, vil fortsætte med at bruge deres biler, mens de, som ikke har, vil være afhængige af et offentligt transportsystem, som måske ikke er videre effektivt.
4.2.1

Inden for bygge- og anlægssektoren — f.eks. i boligbyggeriet — er der et enormt potentiale for mere bæredygtige teknikker. Det er allerede nu muligt med få ekstra omkostninger at bygge huse med et ekstremt lavt energiforbrug, navnlig når det tages i betragtning, at enhver ekstra omkostning hurtigt vindes ind igen ved energibesparelser. Denne form for boligbyggeri er i gennemsnit 8 % dyrere end traditionelt byggeri. Stordriftsfordele kan indsnævre forskellen til 4 % inden for 10 år. Norman Foster, én af verdens kendteste arkitekter, sagde engang, at hvis man ser på en bygnings totale omkostninger over en periode på 25 år, udgør udgifterne til den egentlige opførelse kun 5,5 %. Omkostningerne ved at bebo bygningen (energi, vedligeholdelse, afbetaling) tegner sig for op til 86 % over den samme periode. Mens en bæredygtig bygning altså på kort sigt måske er en smule dyrere, så er den betydeligt billigere på mellemlang til lang sigt.
5.2

EU-støtte til det belarussiske civilsamfund. Til trods for at EU har erklæret sig rede til at støtte civilsamfundsorganisationer i Belarus, eksisterer der en hel række praktiske og formelle hindringer for rent faktisk at bringe denne støtte til modtagerne. De nuværende procedurer for EU-støtte er særdeles komplicerede, langsommelige og bekostelige. Den gældende finansforordning bør tilpasses med henblik på at muliggøre en mere fleksibel og brugervenlig finansiering af ikke blot officielle ngo'er, men også af uofficielle borgerinitiativer, navnlig i lande med et fjendtligt miljø. EØSU opfordrer Kommissionen, Europa-Parlamentet og Rådet til at overveje en forenkling af de nuværende procedurer for civilsamfundet samt vedtage nye ændringer af finansforordningen og dennes gennemførelsesbestemmelser. For at bringe den nødvendige hjælp frem på en tilfredsstillende måde kunne man anvende de eksisterende europæiske netværk af civilsamfundsorganisationer og repræsentere de belarussiske organisationer (herunder også de ikke-registrerede) via disse europæiske netværk.
4.4.1

Den vigtigste faktor vil være at sikre, at der ikke er nogen fare for krydsforurening af kødmel. En gruppe forskere fra en række belgiske organisationer blev derfor bedt om at undersøge og gennemføre en række teknikker, som skulle påvise, om der var animalsk protein fra ikke-drøvtyggende dyr til stede i foderet. Denne gruppe afsluttede på tilfredsstillende vis sit arbejde i første halvdel af 2004, og GD for Sundhed og Forbrugeranliggender offentliggjorde en endelig rapport den 24. september 2004 med titlen »Determination of Processed Animal Proteins Including Meat and Bone Meal in Feed«, hvori der redegøres for metoder, der sikrer, at tilstedeværelsen i foderet af disse proteiner kan afsløres. Dette sætter os nu i stand til at etablere fuldt sporbare og overvågede produktionskanaler for kødmel fra ikke-drøvtyggende dyr (hvis oprindelse altså er nem at slå fast). Hermed skulle det blive muligt at oprette en første række af kanaler til produktion og genindførelse af disse ingredienser med faste garantier om, at de ikke indeholder kødmel fra drøvtyggere (14).
4.6.2.1

Merudgifterne til opførelse af bygninger i bjergegne skyldes mange forhold: modstandsdygtighed over for snemængder og kraftige vindstød, isolering, mere omfattende jordarbejder, opstaldning i længere perioder og dermed behov for større lagre af foder og oplagring af affaldsstoffer. Flere undersøgelser viser, at merudgifterne er på 30-50 % for bjergegne og indtil 70 % for de højest liggende bjergområder. Merudgifterne til mekanisering skyldes, at der kræves særligt materiel for at kunne arbejde på hældende arealer og fordi materiellet slides hurtigere på grund af klimaet. Merudgifterne skyldes også, at der kun produceres i små serier. Ligesom kompensationen for naturbetingede handicap er investeringsstøtten en forudsætning for, at landbrugsbedrifterne fortsat kan bestå, og den bør derfor styrkes i bjergområder.
6.1.2

I forlængelse heraf bør man fremme initiativer med et stærkt identitetsskabende indhold, herunder give prioritet til finansiering af større europæiske projekter, investere i ambitiøse europæiske uddannelses- og videreuddannelsesprogrammer, som omfatter en europæisk volontørtjeneste for unge, få kendte personer til at redegøre for deres opfattelse af, hvad det vil sige at være »europæer«, investere også i ambitiøse europæiske kultur- og medieprogrammer med en fælles statut for fonde og sponsorer samt tage væsentlige skridt hen imod økonomisk og social integration i euro-zonen. Man bør ligeledes vedtage beslutninger af stor politisk betydning, f.eks. beslutninger om, at valgene til Europa-Parlamentet skal afholdes på én og samme dag, at Europa-dagen skal formaliseres ved en højtidelighed, eller at den europæiske folkelige initiativret skal iværksættes omgående. Der redegøres i det følgende mere detaljeret for disse forskellige henstillinger.
3.7.3.1.1

I 2003 indledte Kommissionen en dialog med den civile luftfartssektor for at få udarbejdet en fælles holdning vedrørende anvendelsen af konkurrencepolitikken på de alliancer og fusioner, der var under gennemførelse i denne sektor. Samme år viste det sig nødvendigt at ændre forordning (EF) 1/2003 for at regulere lufttransporten mellem EU og tredjelande for at skabe et åbent luftfartsområde (»Open Skies«), således der kunne gribes ind også over for alliancer mellem flyselskaber hjemmehørende i henholdsvis Europa og tredjelande, især USA. I denne periode undersøgte Kommissionen forskellige aftaler mellem virksomheder, hvoraf nogle viste sig at være uforenelige med konkurrencereglerne (21), mens Kommissionen for andre aftalers vedkommende krævede indholdet eller aftalens varighed ændret.
4.2

I alles interesse er det vort fælles ansvar at hjælpe sundhedspersonalet til at imødekomme de stillede forventninger: — Ved i dets uddannelse at integrere etiske aspekter og respekten for individet og dets rettigheder, således at personalet forstår den underliggende dynamik og de deraf følgende konsekvenser, og så det ikke ser patientrettigheder som en yderligere belastning. — Ved at skabe fora og steder for debat mellem sundhedspersonalet og mellem sundhedspersonalet og brugerne. — Ved at skabe nye måder at informere de syge på, der involverer alle aktører i sundhedssystemet. — Ved at udvikle nye pædagogiske procedurer i forbindelse med samtykke, der fører til en alliance om behandlingen. — Ved at skabe og udbrede nye organisatoriske og pædagogiske løsninger på, hvordan man kan mindske det psykologiske pres, som børn oplever i forbindelse med lægebehandling, navnlig ved hospitalsophold. — Ved at oprette udvalg for klinisk etik i sundhedsinstitutioner, der gør det lettere at støtte plejepersonalet og respektere patientens rettigheder. — Ved at medtage beskyttelse og fremme af patientrettigheder i sundhedspersonalets etiske kodeks og adfærdskodeks. — Ved at gøre systemet mere forståeligt for brugerne samtidig med, at man styrker hele plejepersonalets position og rolle. — Ved at udvikle nye former for kollektiv praksis, der involverer læger og andet sundhedspersonale: — gruppepraksis, sundhedscentre, — en kobling mellem det medicinske, det medicinsk-sociale og sociale sundhedspersonale. — Ved at nytænke den rolle, som patient, bruger, forbruger, familie og borgersammenslutninger indtager: — medtage brugerrepræsentanter i repræsentative organer, — anerkende visse sammenslutningers rolle i den terapeutiske uddannelse, forebyggelsen, information til de syge osv., — skabe forbindelser mellem foreningsstrukturer og plejepersonalets strukturer osv., — give sammenslutningerne midlerne til at gennemføre deres aktiviteter og til at viderebringe deres synspunkter (uddannelse, orlov til varetagelse af repræsentative forpligtelser osv.), — skabe neutrale og hyggelige faciliteter på hospitaler, hvor patienter kan give udtryk for deres bekymringer og med støtte fra brugersammenslutninger forberede deres samtaler med plejepersonalet. — at inddrage sammenslutninger på lige fod med sundhedspersonalet i analysen af klager og i fastlæggelsen af måder, hvorpå man kan forbedre kvaliteten af plejen.
6.3

EØSU mener, at hvis det europæiske territoriale samarbejde skal leve op til de forventninger, der er skabt pga. de tidligere omtalte reformer, vil det være nødvendigt i højere grad at inddrage nationalstaterne og deres decentrale strukturer i udviklingen af euroregionerne. For at nå dette ville der være behov for nationale strategier for territorialt samarbejde inden for EU's rammer. Specielt ville nationalstaterne være nødt til at hjælpe med til at løse de mest presserende problemer, som deres befolkninger i grænseområderne står over for, og som typisk vedrører arbejdsmarkedet, sundhedsvæsenet, sociale tjenesteydelser, uddannelse og transport.