I SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(04) 347 endelig udg. 
Bruxelles, den 19.07.1994 
EUROPA PÅ VEJ MOD INFORMATIONSSAMFUNDET 
EN HANDLINGSPLAN 
MEDDELELSE 
fra 
KOMMISSIONEN 
til 
RÅDET og EUROPA-PARLAMENTET 
og til 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG og 
REGIONSUDVALGET 
EUROPA PÅ VEJ MOD INFORMATIONSSAMFUNDET 
En handlingsplan 
INDLEDNING 
I. LOVFUNDAMENTET 
1. Et konkurrencebaseret miljø 
2. Standardisering, sammenkobling og mteroperabilitet 
3. Takster 
4. Den internationale dimension 
5. Intellektuel ejendomsret 
6. Kommunikationshemmelighed 
7. Elektronisk sikring, lovsikring og sikkerhed 
8. Ejerskabskontrol i mediesektoren 
9. Konkurrence 
10. Audiovisuelle tjenester 
II. NET, BASISTJENESTER, APPLIKATIONER OG INDHOLD 
1. Net 
2. Basistjenester 
3. Applikationer 
4. Indhold 
III. SOCIALE, SAMFUNDSMÆSSIGE OG KULTURELLE FORHOLD 
IV. INFORMATIONSVIRKSOMHED 
BILAG 1: Foranstaltninger under vedtagelse 
BILAG 2: Nye foranstaltninger under overvejelse 
BILAG 3: Partnerskabsmuligheder 
INDLEDNING 
Vi er godt på vej ind i informationssamfundet. Den "digitale revolution" har givet start­
skuddet til en strukturomvæltning, som kan sammenlignes med forrige århundredes indu­
strielle revolution og som vil påvirke økonomien på tilsvarende vis. Så nu ruller den 
snebold, som med tiden vil føre frem til et videnbaseret samfund. 
I Kommissionens hvidbog "Vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse - Udfordringer og 
veje ind i det 21. århundrede" slås det fast, hvor omfattende følger denne udvikling kan 
få, og hvor kritisk en rolle den spiller for det europæiske samfunds fremtid. I hvidbogen 
betragtes det som noget positivt, idet det påpeges, at informations- og kommunikations­
teknologi (og dermed relaterede tjenester) kan medvirke til at skabe en støt og bæredygtig 
vækst, forbedre konkurrenceevnen, skabe nye jobmuligheder og forbedre europæernes 
livskvalitet. 
Det Europæiske Råd gennemgik hvidbogen ved sit møde i december 1993. Rådet bakkede 
op om hvidbogen og henstillede, at en gruppe eksperter udarbejdede en rapport om infor­
mationssamfundet med forslag til konkrete tiltag. 
I rapporten "Europa og det globale informationssamfund - Anbefalinger til Det Europæ­
iske Råd" belyses det på baggrund af analysen i hvidbogen, hvilke skridt man har taget 
for at skabe konsensus på området. Der sættes fokus på behovet for at fremskynde libera­
liseringsprocessen, indføre eller bevare en almindelig forsyningspligt og sikre princippet 
om fri bevægelighed inden for det indre marked. De offentlige myndigheder skal opstille 
nye "spilleregler", føre tilsyn med, at de overholdes og iværksætte tiltag af almen inter­
esse. Det skal først og fremmest være den private sektor, som har ansvaret for at etablere 
og finansiere informationsinfrastrukturen. De nye målsætninger skal ikke blot virkelig­
gøres ved lovforanstaltninger, men også ved at man på EU-plan sikrer, at de tilrådighed­
stående ressourcer anvendes så målrettet som muligt. 
Det påpeges også, hvor vigtigt det er at føre rapportens anbefalinger ud i livet så hurtigt 
som muligt. Europa har konkurrenter over hele verden (først og fremmest USA og 
Japan), og de lande, som tilpasser sig hurtigst, vil reelt komme til at opstille tekniske 
standarder for de lande, der følger efter. Endelig gør man i rapporten opmærksom på, at 
området har relevans for alle parter og at der bør opstilles hensigtsmæssige samordnings-
procedurer, ligesom det anbefales at fremme den internationale forhandlingsproces. 
Rapporten blev fremlagt for Det Europæiske Råd ved mødet på Korfu den 24.-25. juni 
1994. Det fremgår af de konklusioner, der blev truffet, at Rådet også finder det vigtigt, 
at man slår til, eftersom Europa står overfor en udfordring af rang. Rådet understregede, 
at det primært er den private sektor, som skal skabe udviklingen, mens EU og medlems­
staterne blot skal støtte den ved at presse på fra politisk hold og lægge et klart og gen­
nemskueligt lovfundament, om nødvendigt ved at foregå med eksempler inden for de 
områder, de direkte har ansvaret for. 
Kommissionen bakker fuldt ud op om disse konklusioner. Kommissionen bifalder Rådets 
opfordringer om (a) at Rådet og Europa-Parlamentet inden udgangen af indeværende år 
vedtager de foranstaltninger, Kommissionen har fremlagt og (b) at Kommissionen 
opstiller en arbejdsplan for, hvilke yderligere tiltag der er behov for på EU-plan. 
-2-
Denne meddelelse er tænkt som et svar på sidstnævnte opfordring, og Kommissionen vil 
dermed gerne vise, at man gør sig klart, at informationssamfundet er en udfordring, som 
må tages op. Det er vigtigt, at den udvikling, hvidbogen satte i gang, ikke går i stå. Men 
man kan ikke blot springe ud i det, for hele Europa bør have fælles fodslag, så man ikke 
indfører ordninger, som trækker i hver sin retning eller spærrer for hinanden. Der er 
brug for en bredtdækkende, konsekvent og velafvejet pakke af tiltag, som supplerer 
hinanden. EU påtager sig ansvaret for at etablere et hensigtsmæssigt lovfundament. Den 
private sektor bør derefter opfylde sin rolle som igangsætter og iværksætte konkrete 
tiltag, så informationssamfundet hurtigst muligt kan blive en realitet. 
Der er allerede en række forslag under behandling eller udarbejdelse, men inden for en 
række områder er der alligevel brug for flere. I denne meddelelse gives en oversigt over 
Kommissionens arbejdsprogram vedrørende informationssamfundet. Det er tanken, at det 
skal danne rammen om en række relevante politiske tiltag, og det vil så blive fulgt op 
med yderligere meddelelser. 
Kommissionen har tænkt sig at handle inden for følgende områder: 
• lovfundamentet: der vil blive fremlagt nye forslag, især vedrørende 
teleinfrastruktur og -tjenester, beskyttelse af intellektuel ejendomsret og 
kommunikationshemmelighed, mediekoncentration og ajourføring af reglerne for 
TV-transmission over grænserne inden for EU 
• net, basistjenester, applikationer og indhold: der skal skabes enighed mellem de 
berørte parter for at fremme udviklingen af nye systemer inden for visse områder, 
som foreslået af gruppen af højtplacerede embedsmænd og anbefalet af Rådet 
• sociale, samfundsmæssige og kulturelle forhold: dette område omfatter også 
informationssamfundets sproglige og kulturelle aspekter, som Rådet har lagt stor 
vægt på 
• informationsvirksomhed: det er tanken at fremme offentlighedens kendskab til og 
opbakning om informationssamfundet. 
Kommissionen opfordrer Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale 
Udvalg til at debattere disse emner og give politisk tilslutning til udarbejdelsen af hand­
lingsplanen. 
-3-
I. LOVFUNDAMENTET 
De konklusioner, der blev truffet ved mødet i Korfu, viser, at det er vigtigt at bakke op 
om den private sektors arbejde ved at opstille et klart og stabilt lovfundament, især hvad 
angår markedsadgang, netkompatibilitet, intellektuel ejendomsret, databeskyttelse og 
ophavsret. I forlængelse heraf foreslår Kommissionen en bredtdækkende lovpakke (jf. 
bilag 1 og 2). Senere vil der blive udarbejdet flere meddelelser vedrørende forskellige 
områder, som beskrives i det følgende. 
Noget af det vigtigste i forbindelse med det europæiske informationssamfund er at sikre, 
at der frit kan leveres tjenesteydelser henover EU's indre grænser. I betragtning af, hvor 
vidtrækkende disse foranstaltninger kan være, vil Kommissionen lægge stor vægt på, at 
de udformes under hensyntagen til det indre marked, så man kan sikre en ligelig konkur­
rence. 
1. Et konkurrencebaseret miljø 
• Liberalisering af infrastrukturen 
I Bangemann-rapporten anbefales det, at medlemsstaterne fremskynder den igang­
værende liberalisering af telesektoren. Det vil derfor være på sin plads at forsøge at 
skabe konsensus om en liberalisering af telesektorens infrastruktur og opstille en klar 
tidsplan for, hvornår dette skal foregå. Dermed kunne man supplere Rådets resolu­
tion af 22. juli 1993 om forholdene inden for telekommunikationssektoren og be­
hovet for yderligere udvikling på telekommunikationsmarkedet0, hvori det bestem­
mes, at teletjenester skal liberaliseres fuldt ud. I september vil der blive fremlagt en 
meddelelse om, hvordan det er tanken at gå frem. 
For det andet vil Kommissionen sidst på året offentliggøre en grønbog om infra­
struktur. Den kan så danne grundlag for en gennemgribende høring vedrørende 
vilkårene for en generel liberalisering af infrastruktur til tilrådighedsstillelse af 
offentlige teletjenester. 
• Oprettelse af en europæisk myndighed 
Det er blevet diskuteret, om man skulle oprette en europæisk myndighed. Kom­
missionen vil i overensstemmelse med nærhedsprincippet iværksætte dybtgående 
undersøgelser for at indkredse de institutionelle aspekter og finde ud af, hvilke af 
medlemsstaternes og Kommissionens aktiviteter, der kunne overlades til en sådan 
myndighed. Kommissionen indleder diskussioner med medlemsstaternes myndig­
heder. 
På baggrund af denne høringsproces kan det forventes, at der vil blive fremlagt 
forslag senest i januar 1996. 
1) 93/C213/01 (EFT nr. C 213 af 6.8.1993) 
-4-
2. Standardisering, sammenkobling og interoperabilitet 
• Standardisering 
Standardisering er en forudsætning for netsammenkobling og tjenesteinteroperabilitet 
på internationalt niveau. Kommissionen indleder nu en debat om standardiserings­
politikken inden for informations- og kommunikationssektoren for at bringe den 
mere i overensstemmelse med markedsforholdene. Kommissionen offentliggør en 
meddelelse i oktober om mere omfattende standardisering til støtte for EU's politik. 
Hvad angår informations- og kommunikationsteknologi, vil der i november blive 
afholdt en stor workshop, som alle berørte parter kan deltage i. Her er det tanken at 
fastlægge, hvordan man kan forbedre planlægningen og prioriteringen, gøre det 
lettere at skabe konsensus, fremskynde udarbejdelsen af standarder og etablere 
hensigtsmæssige standarder til internationalt brug. På grundlag af denne workshop 
vil Kommissionen iværksætte tiltag i løbet af 1995. 
• Sammenkobling og interoperabilitet 
Hvis det skal undgås, at markedet bliver splittet op, efterhånden som konkurrencen 
bliver stadig mere udtalt, er det mere end nogensinde vigtigt, at man kan sammen­
koble nettene, og at de forskellige tjenester og systemer kan fungere sammen. Disse 
hensyn bør afspejles i den generelle lovgivning forud for liberaliseringen af teletje­
nesterne. Kommissionen har til hensigt at ajourføre ONP-principperne. Her er det 
tanken at fokusere på regler for sammenkobling mellem eksisterende og nye tjene­
steleverandører samt for standardgrænseflader for net og tjenester, som giver mulig­
hed for ligelig og åben netadgang, og det er tanken at fremlægge forslag i slutningen 
af 1995. 
Kommissionens forslag om TEN-ISDN (digitale tjenesteintegrerede net) vil gøre det 
lettere at sammenkoble net. IDA (net til udveksling af information mellem admini­
strationerne) drejer sig bl.a. om interoperabilitet mellem administrationernes syste­
mer. Rådet og Parlamentet opfordres til at vedtage disse forslag inden årets udgang. 
3. Takster 
• Taksttilpasning 
Næsten alle medlemsstater har iværksat eller har til hensigt at iværksætte ordninger, 
som skal gøre de nuværende takststrukturer mere omkostningsægte forud for liberal­
iseringen, jf. ovennævnte rådsresolution samt Rådets resolution af 7. februar 1994 
om fastlæggelse af principper for et alment udbud af teletjenester2*. 
Omkostningsægthed er en målsætning, som Kommissionen lægger stor vægt på som 
led i indførelsen af konkurrence. På EU-plan er der allerede bindende takstbestem­
melser, som foreskriver, at lejede kredsløb skal være omkostningsægte, og at med­
lemsstaternes teleoperatører skal anvende systemer med mulighed for indsigt i om-
2) EFT nr. C 48 af 16.2.1994, s. 1 
-5-
kostningsberegningsmåden. Kommissionen går derfor nu i gang med at opstille pro­
cedurer til brug ved overtrædelser af disse bestemmelser. 
• Finansiering af forsyningspligten 
Kommissionen har til hensigt at færdiggøre sine undersøgelser vedrørende finansi­
ering af forsyningspligten, jf. Rådets resolution af 7. februar 1994, og at fremlægge 
en meddelelse herom inden udgangen af 1995. I denne forbindelse vil Kommissionen 
fastlægge ensartede principper for tilslutnings- og brugstakster. 
4. Den internationale dimension 
Kommissionen deltager i GATS-forhandlingeme {Generat Agreement on Trade in 
Services) om de såkaldte basistjenester. Herunder vil der blive taget stilling til de handels­
politiske aspekter ved telekommunikation (f.eks. at det skal sikres, at der bliver ligelig 
adgang til de nye personkommunikationssatellitter, og at verdensmarkedet ikke lukkes af 
for ny landbaseret mobilteknologi). 
Derudover kommer forhandlingerne til at dreje sig om tjenester (udover teletjenester), 
intellektuel ejendomsret og ordninger vedrørende gensidig anerkendelse (f.eks. 
vedrørende standardisering). Disse problemer skal også drøftes på verdensplan, først og 
fremmest som led i møderne i den nye Verdenshandelsorganisation (WTO) og 
Verdensorganisationen for intellektuel ejendomsret (WIPO). EU deltager aktivt i disse 
drøftelser. 
Disse handelspolitiske aspekter skal udmøntes i generelle, konsekvente retningslinjer, og 
det forudsætter en intensiveret dialog med USA om informationssamfundet. De igang­
værende drøftelser med andre store handelspartnere, feks. Japan og Canada, skal udvi­
des. Derudover vil der i nær fremtid blive taget stilling til en række vigtige punkter 
vedrørende dét verdensomspændende informationssamfund inden for andre fora, f.eks. 
Den Internationale Telekommunikationsunion. 
Kommissionen vil også slå til lyd for, at der etableres retningslinjer for samarbejde, og at 
der træffes konkrete tiltag vedrørende FTU og industrisamarbejde med tredjelande for at 
bidrage til, at der etableres infrastrukturer og systemer, som er kompatible med EU's. 
Ved G7-mødet i Napoli blev det besluttet, at der skulle afholdes en konference mellem de 
berørte ministre i Bruxelles for at diskutere, hvordan man kan etablere en åben, konkur­
rencebaseret og tilgængelig informationsinfrastruktur på verdensplan. Kommissionen 
organiserer denne konference, som afholdes sidst på året. 
5. Intellektuel ejendomsret 
Der skal foretages en revurdering af de foranstaltninger vedrørende intellektuel ejen­
domsret, som allerede er vedtaget eller som indgår i arbejdsprogrammet af 1990 om 
ophavsret og beslægtede rettigheder, og det skal undersøges, om der er behov for yder­
ligere foranstaltninger. Der vil i de kommende måneder blive udarbejdet en grønbog om 
intellektuel ejendomsret i informationssamfundet, og som led i dette arbejde bliver der 
mulighed for omfattende samråd med interesserede parter. 
-6-
Rådsd i rektiv fors laget om retlig beskyttelse af databaser3) er af altafgørende betydning for 
udviklingen af et hensigtsmæssigt lovfundament for informations- og kommunikationsnet. 
Rådet opfordres til at vedtage dette forslag hurtigst muligt. 
Kommissionen fremlægger inden længe et forslag vedrørende kopiering i privat regi. 
6. Kommunikationshemmelighed 
Ved Korfu-mødet blev det anbefalet, at direktivet om personoplysninger0 blev vedtaget 
hurtigst muligt, og Kornmiss ionen vil derfor gøre sit bedste for at få teksten vedtaget i 
løbet af efteråret. Men det slår også klart, at det skal udspecificeres, hvordan de generelle 
principper skal anvendes i særtilfælde, efterhånden som der indføres ny teknologi. Derfor 
har Kommissionen ændret sit direktivforslag om beskyttelse af personoplysninger og 
kommunikationshemmelighed i forbindelse med digitale telenet5), så der tages hensyn til 
nærhedsprincippet og Parlamentets førstebehandling. 
7. Elektronisk sikring, lovsikring og sikkerhed 
• Elektronisk sikring 
Rådet og Parlamentet har henstillet, at direktivet om rv-signalstandarder6) også kom 
til at indeholde regier for adgangsstyring. De økonomiske beslutningstagere forsøger 
nu at nå til enighed herom som led i Det Europæiske Projekt vedrørende Digital-
tv-transmission. Når denne proces er afsluttet i september, indsætter Kommissionen 
de nødvendige bestemmelser i direktivet. 
• Lovsikring 
Kommissionen er ved at udarbejde en grønbog om lovsikring for krypterede trans­
missioner inden for det indre marked. Arbejdet koncentreres først og fremmest om 
problemer, som udspringer af, at der i nogle medlemsstater ikke findes særlovgiv­
ning for området, og af, at der er forskelle mellem de gældende bestemmelser i 
visse andre medlemsstater. Kommissionen undersøger, om det er nødvendigt at 
harmonisere medlemsstaternes lovgivning om uautoriseret adgang og om mulig­
hederne for at gribe ind overfor dette. 
• Sikkerhed 
3) Forslag til rådsdirektiv om retlig beskyttelse af databaser (KOM(93)464 endelig udgave - SYN 393 
4) KOM(92) 422 
5) Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om beskyttelse af personoplysninger og 
kommunikationshemmelighed i forbindelse med digitale telenet, herunder det tjenesteintegrerede 
digitalnet (ISDN) og digitale mobilnet (KOM(94) 128 endelig udg. - COD 288 af 13.6.1994) 
6) Forslag til ^uropa-Parlamenfits og Rådets direktiv om standarder for transmission af tv-signaler (og om 
ophævelse af direktiv 92/38jpØF) (KOM(93)556 blidelig udgave - COD 476 
Kommissionen har på anbefaling af gruppen af højtstående embedsmænd vedrørende 
sikkerhed i informationssystemer til hensigt i september 1994 at fremlægge et yder­
ligere forslag vedrørende krypteringsbehov i erhvervslivet samt signaturægthed. 
Kommissionen iværksætter en undersøgelse af alle aspekter vedrørende informa­
tionssikkerhed og informationssamfundet, som skal munde ud i, at der fremlægges 
en meddelelse. 
Kommissionen vil ligeledes undersøge mulighederne for samarbejde med 
tredjelande, især USA, vedrørende kryptering. 
8. Ejerskabskontrol i mediesektoren 
Kommissionen vil inden for kort tid fremlægge en meddelelse til Rådet og Parlamentet 
om opfølgningen af grønbogen "Pluralisme og koncentration i medierne i det indre mar­
ked", først og fremmest for at undgå, at det indre marked opsplittes yderligere ved, at 
medlemsstaterne opstiller nye bestemmelser. Kommissionen vil analysere de kommen­
tarer, man har modtaget fra interesserede parter i høringsfasen, og derefter beslutte, om 
og hvordan man bør gribe ind. 
9. Konkurrence 
Konkurrencelovgivningen spiller en vigtig rolle, når det skal sikres, at grænserne holdes 
åbne, og at samarbejde mellem teleoperatørerne ikke medfører nye hindringer for den frie 
handel. Kommissionen deltager aktivt i gennemførelsen af konkurrencereglerne inden for 
teleområdet, som det da også fremgår af to direktiver, som er udarbejdet på grundlag af 
artikel 90, og mange andre tilfælde, som falder ind under artikel 85 og 86. Disse regler 
kommer især til at spille en stadig vigtigere rolle i forbindelse med mægling, når der 
opstår tvister i forbindelse med sammenkobling. Kommissionen overvejer, om der skal 
opstilles bestemmelser vedrørende fremføring af restriktionsfrie tjenester via alternative 
net og kabel-tv-net. 
I henhold til konkurrencereglerne er det i orden at yde et positivt bidrag til virkeliggø­
relsen af informationssamfundet, og Kommissionen vil derfor anvende disse regler under 
hensyntagen til den rivende udvikling og det nye verdensomspændende marked inden for 
området. 
10. Audiovisuelle tjenester 
Lovfundamentet for indholdet af audiovisuelle tjenester skal medvirke til at sikre den frie 
omsætning af denne type tjenester inden for EU, og det må ikke spærre for den vækst, 
som den nye teknologi giver mulighed for inden for sektoren. Bestemmelserne skal tage 
højde for de audiovisuelle programmers særlige gennemslagskraft - uanset hvordan 
programmerne fremføres - navnlig på det kulturelle og sociologiske område. Tv spiller 
fortsat en stor rolle, når informationssamfundet skal bringes ind i folks stuer, men der 
-8-
skal foretages en tilpasning af direktivet om "fjernsyn uden grænser" fra 19897). Det vil 
der blive fremlagt forslag om i løbet af efteråret. 
7) Rådets direktiv 89/552/EØF af 3. oktober 1989 om samordning af visse love og administrative 
bestemmelser i medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv-radiospredningsvirksomhed (EFT nr. L 298 
af 17.10.1989, s. 23) 
= - : = - 9 -
IL NET, BASISTJENESTER, APPLIKATIONER OG INDHOLD 
Den private sekîor kommer til at spille den ledende rolle i realiseringen af informations­
samfundet i) r \«.i'i *i j 'T inil-ih hs onnVtende eifiuM' IKU u'forskning og 
udnytte Nt c* n m rl u ti • nT'd/u'd fr in s snt!g4 i\\ K^»vi.- M'nc.i vil spille 
sin rolle se» '-. i ]y . •"» " >'is' s:- fW-A Hige a'n^tnu'1'» t (»1 "".'Ol • J på en 
brugervei«1 ^ sor-.Jn ï ^ v. J af sî rn'Me1 efihlen <, af frnne^ 'jwt og 
lancering ?•" nye konkrete ;; JUativer. 
Appli':-:" r-jr inder- J. *«.reuropæiske net og på det audiovisuelle område kommer til at 
spille ui væsentlig .. ;: for informationssamfundets udvikling og gennemførelse. 
1. Net 
• Euro-ISDN: Rådet og Parlamentet bør vedtage Kommissionens forslag om TEN-
ISDN3* inden årets udgang. 
• Integreret bredbåndskommunikation (IBC): På dette område er der arbejde i gang 
under FTU-særprogrammerne om information og kommunikation og i forsøget med 
Asynchronous Transfer Mode (ATM) (hvor der for tiden medvirker 18 operatør-
virksomheder, der driver offentlige net). 
I Bangemann-rapporten anbefales det, at der nedsættes en europæisk styringsgruppe 
for bredbåndskommunikation, hvor alle relevante aktører er repræsenteret. Her skal 
der inden årets udgang udstikkes en fælles strategi for indførelse af bredbånds­
kommunikation. Kommissionen vil anspore til en sådan aktivitet inden udgangen af 
1994. 
• Mobilkommunikation: Kommissionen har for nylig udsendt en grønbog, hvori det 
foreslås, at sektoren liberaliseres yderligere, og at der etableres EU-dækkende 
markeder for udstyr, net og tjenester9). Kommissionen vil forelægge en rapport om 
resultaterne af høringsrunden ved udgangen af 1994 og stille lovgivningsforslag i 
1995. 
• Satellitkommunikation: Kommissionen er ved at have første fase af politikken på 
dette område klar på grundlag af grønbogen om satellitkommunikation10*. Denne fase 
vil om nødvendigt senere på sommeren kunne afsluttes med, at der vedtages et 
direktiv på grundlag af artikel 90 om liberalisering af satellittjenester og -udstyr, og 
8) Meddelelse fra Kommissionen vedrørende etablering af et tværeuropæisk ISDN-net. 
Forslag til Rådets beslutning om en række retningslinjer for udvikling af et tværeuropæisk ISDN-net. 
Forslag til Rådets beslutning om vedtagelse af en EF-foranstaltning for udvikling af et tværeuropæisk 
ISDN-net. 
KOM (93) 347 endelig udg. (1.9.93). 
9) Udvikling af et personkommunik<*tionsmiljø: Grønbog om en fælles strategi for mobil- og personkom­
munikation i Den Europæiske Ur Ion. KOM (94) 145 endelig udg. 
10) Fælleseuropæiske systemer og tjenester: Grønbog om en fælles politik for sateîiitkommunikaîion. KOM 
(90)490,20.1=1.90. = 
- 10-
at Rådet og Europa-Parlamentet vedtager et direktiv om gensidig anerkendelse af 
licenser til satellittjenester10 sidst i 1994. 
Med den nylige vedtagelse af en meddelelse om tilvejebringelse af og adgang til 
kapacitet i rumsegmentet12) sigter Kommissionen mod at tage fat på en ny fase af sin 
politik på området. Rådet opfordres til at vedtage en resolution om emnet. Der vil 
blive ført omfattende drøftelser med de amerikanske myndigheder og med europæisk 
industri om personkommunikationstjenester via satellit. 
Inden årets udgang vil Kommissionen fremlægge en samlet oversigt over disse forskellige 
initiativer vedrørende transeuropæiske telenet. 
2. Basistjenester 
Med fremkomsten af Euro-ISDN og indførelsen af ATM-baserede bredbåndskommu-
nikationstjenester er der mulighed for at øge udbuddet af basistjenester til f.eks. elek­
tronisk post, videomøde- og multimedietjenester. 
Kommissionen vil tage initiativ til et europæisk forum for basistjenester, hvis formål skal 
være at øge samarbejdet om fælles tjenester og funktionsspecifikationer og om, hvornår 
de skal indføres. 
Kommissionen vil nedsætte en gruppe, der skal vurdere fordele ved og betingelser for 
sameksistens og konvergens mellem INTERNET'S og OSI's protokolserier set i sammen­
hæng med EU's standardiseringspolitik. 
3. Applikationer 
Forskningsprojekter og forsøgsapplikationer skal flyttes væk fra laboratorierne og ud i 
den virkelige verden, hvis der skal skabes nye markeder og jobmuligheder. På Korfu-top­
mødet var der tilslutning til Bangemann-gruppens forslag: fjernarbejde, fjernunder­
visning, et samarbejdsnet mellem universiteter og forskningscentre, telematiktjenester for 
små og mellemstore virksomheder, vejtrafikstyring, luftfartskontrol, net i sundheds­
sektoren, transeuropæiske net mellem offentlige administrationer, edb-baseret 
tilbudsgivning, informationsnet i byer. 
• Gennemførelsesmetoder 
Initiativerne skal komme nedefra og udformes i den private sektor. Når der er tale 
om applikationer, som er af almen interesse, eller som påvirkes og reguleres af 
myndighederne, kan det eventuelt ske i partnerskab med medlemsstater, regioner og 
byer. 
11) Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en politik for gensidig anerkendelse af licenser 
og andre nationale tilladelser vedrørende satellitnettjenester og/eller satellitkommunikationstjenester. 
KOM (93)652 endelig udg. - COD 482, 4.1.94. 
12) Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om satellitkommunikation: 
Tilrådighedsstillelse af - og adgang til - rumsegment kapacitet. KOM (94) 210 endelig udg., 10.6.94. 
-11 -
Sideløbende med indsatsen med hensyn til regulering og lovgivning vil Kommis­
sionen støtte applikationsudviklingen på forskellige måder. Hvert enkelt tilfælde har 
sine egne kendetegn, og der findes ikke nogen almengyldig løsning. Der bliver 
derfor behov for at kombinere forskellige midler. Som et første praktisk skridt vil 
Kommissionen oprettr et "Projektkontor for Informationssamfundet". Kontoret skal 
fungere som en fælles, brugervenlig kontaktflade mellem Kommissionen og initiativ­
tagerne på forskellige områder (et "enstrenget" system), så de forskellige instru­
menter, Kommissionen råder over, kan blive udnyttet bedst muligt. 
Finansiering 
Selv om det er den private sektor, der skal stå for skabelsen af 
informationssamfundet, vil Kommissionen sørge for, at de eksisterende 
finansieringsinstrumenter bliver brugt så effektivt og koncentreret som muligt. 
Det fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling skal bygge 
videre på resultaterne af det tredje rammeprogram og således over et bredt felt 
bidrage til at fremskynde ibrugtagningen af de applikationer, der er nævnt i Rådets 
konklusioner. Under særprogrammerne vil der blive udviklet ny teknologi, som det 
efter gennemførelse af pilotforsøg er tanken at indføre i stor stil. Særprogrammet for 
avanceret kommunikation og teletjenester er vedtaget, og Kommissionen vil stræbe 
mod en hurtig vedtagelse af programmerne for telematik og informationsteknologi. 
Der vil sandsynligvis blive udsendt indkaldelser af forslag henholdsvis 15. september 
1994 og 15. december 1994. Under det fjerde rammeprogram vil der også blive ydet 
støtte til formidlings- og udnyttelsesaktiviteter, herunder finansieringstekniske 
ordninger og aktiviteter for teknologioverførsel. 
I forbindelse med de transeuropæiske net vil Kommissionen benytte initiativerne 
vedrørende TEN-ISDN og TEN-IBC til at støtte ansøgninger, der bidiagci ui udvik­
lingen af avancerede kommunikationsnet. Støtten vil blive ydet i form af 
gennemførlighedsundersøgelser, lånegarantier og rentegodtgørelse. 
I forbindelse med strukturfondene er Kommissionen godt tilfreds med, at der er 
lagt vægt på informationssamfundsaspekterne i EF-støtterammerne/enhedspro-
grammeringsdokumenterne for mål 1-regionerne i perioden 1994-1999. Kommis­
sionen vil gennem overvågningsudvalgene søge at sikre, at der tages behørigt hensyn 
til informationssamfundets behov, når der udvælges projekter til finansiering. 
Behovene vil igen blive taget op ved forhandling af mål 2- og 5b-planerne. 
Derudover vil medlemsstaterne kunne lade passende foranstaltninger indgå i de 
programuckast, de skal indsende under SMV-initiativet inden udgangen af oktober 
1994. 
Initiativudforrnrcîng, par^e-skabsdannelse og konkrete forsøg 
Kommissioner: vi! iaxx zu neeke i.uihR??vcr til aï stimulere private og oOen^ig 
private pa-inersl^be» og re' ,U eje brugernes medvirken. 
På eget initiiitiv ellci sor. v«'-;kîioi» på interessetilkendegivelser (der \ii på en række 
områder blive udsendt irdra!c'eiser af idéer og hensigter) vil Kommissionen sam­
menkalde potentielle akU-»\< (biiigere, operatører, tjenesteleverandører, udstyrs-
- 12-
producenter osv.) til rundbordssamtaler, forummer og konferencer, alt efter hvor 
fremskredne initiativerne er. Drøftelserne kommer til at dreje sig om emner som 
behovsidentificering, omkostningsoverslag, organisationsstrukturer og finansierings­
mekanismer. Denne fremgangsmåde vil først blive anvendt på følgende aktuelle 
områder: fjernarbejde, fjernundervisning, forskningsnet, sundhedssektoren og de 
nedenfor nævnte eksempler. 
Denne fælles indsats for initiativudformning og partnerskabsdannelse og støtten fra 
Kommissionens instrumenter sigter mod at nå frem til igangsætning aï feltforsøg og 
storskala-pilotforsøg i realistiske forretningsmæssige omgivelser. 
Herudover vil Kommissionen overveje nye veje og midler til yderligere at lette 
igangsætningen af konkrete initiativer. 
Eksempler (jf- bilag 3) 
Nedenfor følger en liste over nogle af de emner, der er nævnt i Bangemann-rap­
porten, og som der allerede arbejdes med: 
Telematiktjenester for små og mellemstore virksomheder: Som led i gennem­
førelsen af det integrerede program for små og mellemstore virksomheder og 
i samarbejde med relevante lokale institutioner vil Kommissionen stimulere 
oprettelse af telematiknet, som skal styrke partnerskabsforbindelser mellem 
små og mellemstore virksomheder indbyrdes og mellem disse og store 
virksomheder. Parallelt hermed vil der blive arbejdet på at fremme nye 
tjenester (f.eks. formidling af ny teknologi, partnersskabsforskning, 
uddannelse og juridisk rådgivning) og skabe nye typer partnerskab og 
samarbejde mellem virksomheder; midlet hertil vil især være etablering af 
rådgivningsorganer. 
Transporttelematik : Kommissionen vil sidst på sommeren 1994 udsende en 
meddelelse om transporttelematik i Europa. Her vil man indkredse de 
fornødne (tekniske, juridiske og organisatoriske) foranstaltninger for 
etablering af infrastruktur og stille forslag om prioriterede telematikprojekter 
for forskellige transportformer. 
Kommissionen vil fortsætte samarbejdet med sammenslutninger af byer og 
regioner som f.eks. POLIS og CORRIDOR om udvikling af fælles net til 
pilotprojekter og med ERTICO (som er en sammenslutning af over 30 admini­
strationer, virksomheder, operatører og brugere) om samordnet indførelse af 
trafiktelematik. 
Transeuropæiske net mellem offentlige administrationer: Kommissionen 
stillede i marts 1993 forslag om retningslinjer herfor og om 
gennemførelsesprogrammet IDA13). Dette program omfatter ikke blot 
13) Meddelelse fra Kommissionen om etablering af tværeuropæiske datanet mellem administrationerne. 
Forslag til Rådets resolution om et sæt retningslinjer vedrørende tværeuropæiske datanet mellem admi­
nistrationerne. 
Forslag til Rådets resolution om et flerårigt EF-program for tværeuropæiske datanet mellem administra­
tionerne (ID A-programmet). 
KOM (93) 69 endelig udg. (12.3.93) 
- 13 -
elektronisk post mellem forvaltninger i EU, men også juridiske forhold og 
spørgsmål om netarkitektur samt adskillige sektornet, som har forbindelse 
med afskaffelsen af kontrollen ved de indre grænser, f.eks. på områder som 
fiskeri, statistik, socialsikring og medicinske produkter. Efter at Rådet for 
nylig har vedtaget en resolution om samordnet udveksling af oplysninger 
mellem administrationerne14), opfordres Rådet og Europa-Parlamentet til at 
vedtage dette program hurtigt. 
Elektronisk tilbudsgivning: Med støtte fra medlemsstaterne vil Kommissionen 
tilrettelægge et program under navnet SIMAP (Système informatisé des 
marchés publics - edb-system for offentlige indkøbs- og anlægskontrakter). 
Dette program, som i øjeblikket befinder sig i den afsluttende fase af et 
pilotprojekt, sigter mod at tilvejebringe interaktive dataudvekslingsmuligheder 
for organer, der er omfattet af EF's direktiv om det offentliges indkøbs- og 
anlægskontrakter, og deres leverandører. 
Informationsnet i byer: Kommissionen vil tilskynde til oprettelse af pilot­
områder i europæiske storbyer ved at få tværfaglige grupper (af teknikere og 
igangsættere) til at fremme pilotforsøg, uddannelse i nye færdigheder og 
udvikling af interaktive applikationer. 
4. Indhold 
• Audiovisuelle medier 
På det audiovisuelle område fokuserer grønbogen "Strategiske muligheder for at 
styrke programindustrien i forlængelse af Den Europæiske Unions audiovisuelle 
politik", som Kommissionen udsendte i april 1994, på udviklingen i film- og tv-
produktionsindustrien. Her understreges betydningen af, at der udvikles en strategi, 
der kan bidrage til informationssamfundets vækst og gøre denne industri konkur­
rencedygtig på verdensmarkedet. 
I opfølgningen af grønbogen vil man beskæftige sig med både reguleringsforhold 
(f.eks. fremme af europæiske programmer) og incitamenter (f.eks. opfølgning af 
MEDI A-programmet og konvergens mellem nationale støttesystemer). Hovedvægten 
vil blive lagt på en indsats på EU-plan, men der bliver også behov for en kollektiv 
indsats, der omfatter alle interesser i medlemsstaterne. 
• Informationsindustrien og markedet 
Afgørende for den europæiske informationsinfrastruktur bliver det, om der er et 
udbud af informationsressourcer (databaser, billedbaser osv.) af høj kvalitet. Kom­
missionen vil bygge videre på IMPACT-programmets resultater og overveje, hvor-
14) Rådets resolution om samordnet udveksling af oplysninger mellem administrationerne. EFT C 181 af 
2.7.94. 
- 14-
dan der kan skabes gunstige betingelser for, at informationsudbydere tilpasser deres 
færdigheder og produkter til de nye forhold, og hvordan anvendelsen kan øges. 
- 15 -
III. SOCIALE, SAMFUNDSMÆSSIGE OG KULTURELLE FORHOLD 
Informationssamfundet giver løfte om nye arbejdspladser, styrket social solidaritet og 
øgede udfoldelsesmuligheder inden for Europas sproglige og kulturelle mangfoldighed. 
Men hvis ikke det lægges i hensigtsmæssige rammer, er der fare for, at det kan skabe 
nye sociale og kulturelle skævheder. For at der virkelig skal komme gang i udviklingen af 
et informationssamfund, må der være stærk opbakning til det fra Europas borgere. Men 
man undgår nok ikke en vis "informationssamfundsforskrækkelse", som der ikke bør 
tages for let på. 
For at maksimere det økonomiske, samfundsmæssige og kulturelle udbytte, som de nye 
teknologier kan give, og for at tage fat om de faremomenter, der også ligger i dem, 
bliver det nødvendigt at vurdere, hvilke virkninger de får, og at træffe foranstaltninger, 
der kan modvirke uønskede virkninger af forandringerne, samtidig med at afgørende 
sociale principper som f.eks. forsyningspligten sikres. 
Kommissionen har til hensigt at nedsætte en ekspertgruppe på højt niveau, som skal 
rådgive om prioriteringen af problemerne og om egnetheden af de foranstaltninger, der 
tænkes sat i værk. 
Når gruppen har afsluttet sit arbejde, vil Kommissionen evenmelt opfordre alle relevante 
aktører til at tage fat om sociale og samfundsmæssige spørgsmål inden for rammerne af et 
større kollokvium. 
Det er Kommissionens hensigt i første række at tage fat på følgende spørgsmål: 
• Beskæftigelse og arbejdsmiljø 
Kommissionen anser det for afgørende at sikre, at mulighederne for at skabe flere 
og bedre jobs udnyttes fuldt ud, og at der virkelig tages fat om mulige negative 
virkninger. Kommissionen finder især, at sådanne strukturforandringer kun vil kunne 
gennemføres med arbejdsmarkedets parters fulde medvirken. 
På denne baggrund agter Kommissionen at sørge for, at det som led i opfølgningen 
af hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse og som forberedelse til 
topmødet i Essen lægges fast, hvilke betingelser der kan sikre optimal udnyttelse af 
de nye beskæftigelsesmuligheder, de teknologiske forandringer fører med sig, 
herunder retningslinjer, der kan gøre den økonomiske og sociale tilpasning lettere. 
Kommissionen vil ligeledes gennemføre en række undersøgelser af 
informationssamfundets indvirkning på beskæftigelsen, så den kan fastlægge 
politikker med relation hertil. Kommissionen vil også medvirke i en række OECD-
undersøgelser i 1995-1996, hvoraf én kommer til at omhandle 
informationsinfrastrukturer. 
Kommissionen vil i samarbejde med andre organer tage skridt til at sikre, at der 
sker en effektiv evaluering af den forventede samlede virkning for beskæftigelsen, 
både kvantitativt og kvalitativt. 
- 16-
Kommissionen agter i den nærmeste fremtid at udarbejde en rapport, som skal 
omhandle beskæftigelsen og de videre sociale følger af udviklingen af "den fleksible 
virksomhed", herunder følgerne af udvikling af kerne- og periferiaktiviteter, 
fleksibel arbejdstid, videre- og efteruddannelse i virksomheden, fjernarbejde og net 
mellem virksomheder. 
Samfundsmæssige forhold 
Informationssamfundet vil medføre vidtgående ændringer i dagligdagen og fritiden, 
give anledning til udvikling af nye former for by- og landområder og forbedre 
kvaliteten af uddannelses- og sundhedsvæsenet. Den nye teknologis hastige 
fremmarch kan dog også føre udstødelse og isolation med sig. 
Kommissionen vil i tråd med de foranstaltninger, der træffes i henseende til 
anvendelser, og med støtte fra ekspertgruppen på højt niveau igangsætte en række 
aktiviteter, der vedrører de vigtigste sociale virkninger, som indførelse af den nye 
teknologi afføder. 
Kommissionen vil tillige starte en undersøgelse som skal vurdere 
informationssamfundets positive virkninger for regional, økonomisk og social 
samhørighed. 
Kulturelle forhold 
Informationssamfundet giver mulighed for at lette udbredelsen af Europas kulturelle 
værdier og udnyttelsen af den fælles kulturarv. Kulturelle goder, især film og tv-
programmer, kan ikke behandles på samme måde som andre varer. De er hoved­
medier for identitet, pluralisme og integration, og denne særlige karakter bevarer de 
også i den nye sammenhæng med multimedieprodukter og -tjenester. 
På grundlag af grønbogen om audiovisuelle medier vil der til efteråret blive stillet 
forslag, der går ud på at gøre den audiovisuelle politik til et afgørende element i en 
"indholdsstrategi", som skal spille en hovedrolle i indsatsen for at få realiseret 
informationssamfundets fordele. 
Sproglige forhold 
Europas styrke ligger i dets rige historiske og kulturelle arv. Den mangfoldighed, 
der præger denne verdensdel, og dens sproglige og kulmrelle forbindelser med andre 
verdensdele er et aktiv, når der skal tilbydes nye tjenester, der er skræddersyet til 
regionale eller specialiserede målgrupper. Men den ligger også som en udfordring, 
når der skal skabes tjenester, der er henvendt til et fælleseuropæisk publikum. 
Inden udgangen af januar 1995 vil Kommissionen udsende en meddelelse, hvor der 
søges svar på, hvordan sprogspørgsmålene i Europa kan tages op, og hvordan 
spirerne til en sprogindustri kan gødes. 
- 17-
IV. INFORMATIONSVIRKSOMHED 
Som led i hvidbogens informationprogram er der planlagt en hel række informations­
aktiviteter, som skal gøre befolkningen overalt i EF opmærksom på, at det globale 
informationssamfund er på vej. 
Informationsformidlingsprogrammet begyndte med generel distribution af rapporten 
"Europa og det globale informationssamfund - anbefalinger til Det Europæiske Råd", som 
en gruppe fremtrædende personer har udarbejdet. Rapporten er uddelt i EF-institutio-
nerne, til medlemsstaternes administrationer, til medierne og til enkeltpersoner på given 
foranledning. Den er nu også tilgængelig for en større læserkreds via verdensomspæn­
dende elektroniske net. 
Informationsaktiviteterne er rettet både mod almindelige europæiske borgere og et mere 
specialiseret publikum (herunder firmaer, pressen, brugergrupper, erhvervsorganisationer, 
arbejdsmarkedets parter og den offentlige administration). Hensigten er at skabe større 
bevidsthed omkring det begyndende informationssamfund; der skal bl.a. oplyses om de 
positive virkninger af de informationstjenester og -anvendelser, der er under udvikling. 
Informationskampagnen er tillige rettet mod EF-institutionerne og skal nå helt ud i med­
lemsstaterne, så man er sikker på, at alle regioner i EF bliver informeret. De eksisterende 
nationale og regionale organisationer, som kan medvirke i oplysningskampagnen, vil blive 
udnyttet så godt som muligt. 
Kommissionen agter at sætte en række informationsaktiviteter i gang i begyndelsen af 
efteråret 1994. De kommer til at bestå i afholdelse af informationsdage og multimedie­
demonstrationer, en konference om det globale informationssamfund for internationale 
opinionsdannere på området, fremstilling af AV-materiale til ikke-specialiserede tilhørere 
og fremstilling af en informationsbrochure til det brede publikum. 
Alle moderne metoder til elektronisk offentliggørelse og informationsformidling vil blive 
taget i brug til at gøre opmærksom på det teknologiske potentiale, der ligger i informa­
tionssamfundet. 
Der skal oprettes mekanismer, der giver brugerne mulighed for at udveksle erfaringer 
om, hvordan man bedst udnytter teknologien. Hovedvægten bliver lagt på erhvervslivet 
og offentlige tjenester, under særlig hensyntagen til de små og mellemstore virksomheder. 
Medlemsstaterne, erhvervs- og brugerorganisationer, lokale og regionale administrationer 
og lokalorganisationer skal tage del i disse aktiviteter. 
(£ 
Bilag 1: Foranstaltninger under vedtagelse 
Foranstaltning Beslutningsproces Tidsplan 
I. LOVFUNDAMENTET 
I. Et konkurrencebaseret miljo 
ONP-direktiv om taletelefoni (fælles vedtagelse) 
3. Takster 
Gennemførelse af rådsdirektivet om ONP for lejede kredsløb 
gennem tilsyn med gennemførelsen i medlemsstaterne 
4. Den internationale dimension 
Forhandlinger om basistjenester (hovedsagelig taletelefoni) 
Spørgsmål med relation til intellektuel ejendomsret, aftaler om 
gensidig anerkendelse 
5. Intellektuel ejendomsret 
Direktivforslag om retlig beskyttelse af databaser 
6. Kommunikationshemmelighed 
Rammedirektiv om kommunikationshemmelighed 
Direktiv om beskyttelse af personoplysninger og kommunika­
tionshemmelighed i forbindelse med digitale telenet 
7. Elektronisk sikring, lovsikring og sikkerhed 
Avanceret tv - revideret direktiv om tv-standarder 
9. Konkurrence 
Procedurer vedrørende monopoler inden for mobiltelefoni 
II. NET, BASISTJENESTER, APPLIKATIONER OG INDHOLD 
l. Net 
Euro-ISDN: retningslinjer og handlingsplan 
Gensidig anerkendelse af koncessioner og tilladelser til at 
udbyde tjenester; 
direktiver inden for telekommunikation og satellittjenester 
Satellitkommunikation: liberalisering af satellittjenester og 
terminaludstyr 
3. Applikationer 
IDA: retningslinjer og handlingsplan 
Særprogram for F&U inden for informationsteknologi 
Særprogram for F&U inden for telematik Rådets fælles holdning 1994 
Afstemning i EP i juli 1994 
Kommissionen skal træffe de Permanent 
fornødne foranstaltninger foranstaltning 
Kommissionen skal tage skridt april 1996 
inden for GATT, WIPO og 
EPO 
Permanent 
foranstaltning 
Rådet skal vedtage 1994 
EP og Rådet skal vedtage ult. 1994/1995 
EP og Rådet skal vedtage ult. 1994/1995 
Rådet skal vedtage fælles 
holdning 
Foranstaltning på vej november 1994 
Permanent 
foranstaltning 
Kommissionen skal fremsætte juli 1994 
ændret forslag, hvor der er 
taget hensyn til EP's 
ændringsforslag 
Rådets fælles holdning november 1994 
Forelagt for Rådet og EP til ult. 1994/1995 
drøftelse og vedtagelse 
Kommissionsdirektiv (art. 90) 1994 
r samråd med Rådet 
Skal vedtages i EP og Rådet ult. 1994 
Skal vedtages i Rådet september 1994 
Skal vedtages i Rådet september 1994 
1*1 
Bilag 2: Nye foranstaltninger under overvejelse 
Foranstaltning Beslutningsproces Tidsplan 
I. LOVFUNDAMENTET 
1. Et konkurrencebaseret miljø 
Meddelelse om liberalisering af infrastruktur: principper og tidsplan Vedtagelse i Kommissionen 
Grønbog om foranstaltninger til gennemførelse af liberalisering af Vedtagelse i Kommissionen 
infrastruktur 
2. Standardisering, sammenkobling og interoperabilitet 
Meddelse om mere omfattende anvendelse af standardisering som 
støtte for EF's politik 
Forslag om tilpasning af standardiseringspolitik på informations- og 
kommunikationsteknologiområdet 
Ajourføring af ONP-principperne (organisation, standardisering) 
Direktiv om indbyrdes sammenkobling 
3. Takster 
Rapport om principperne for finansiering af forsyningspligt 
4. Den internationale dimension 
Information om det globale informationssamfund 
5. Intellektuel ejendomsret 
Grønbog om intellektuel ejendomsret i informationssamfundet 
Direktiv om kopiering i privat regi 
7. Elektronisk sikring, lovsikring og sikkerhed 
Meddelelse om sikkerhedsspørgsmål og medlemsstaternes rolle 
Opfølgning af INFOSEC 
Harmonisering *af medlemsstaternes lovbestemmelser om uautoriseret 
adgang 
Grønbog om juridisk beskyttelse af krypterede transmissioner 
8. Ejerskabskontrol i mediesektoren 
Meddelelse til Rådet og EP om opfølgning af grønbogen om 
mediepluralisme 
9. Konkurrence 
Foranstaltninger om brug af alternative løsninger og kabel-tv-net til 
restriktionsfrie tjenester 
10. Audiovisuelle tjenester 
"Fjernsyn uden grænser"-direktiv, revision af rådsdirektiv 
11. NET, BASISTJENESTER, APPLIKATIONER OG INDHOLD 
1. Net 
Opfølgning af meddelelsen om adgang til rumsegmentet 
Etablering af overordnet ramme for samtlige tele-relaterede 
spørgsmål 
Meddelelse om opfølgning af grønbog om mobil- og 
personkommunikation 
3. Applikationer 
Meddelelse om anvendelse af telematik inden for transport i Europa 
4. Indhold 
Opfølgning af IMPACT-programmet 
Opfølgning af grønbogen om den audiovisuelle sektor Vedtagelse i Kommissionen 
Forslag fra Kommissionen 
Forslag fra Kommissionen 
Vedtagelse i Kommissionen 
Høring af medlemsstaterne; 
rapport til EP og Rådet 
G7-møde på ministerniveau 
Vedtagelse i Kommissionen 
Vedtagelse i Kommissionen 
Vedtagelse i Kommissionen 
Vedtagelse i Kommissionen 
Forslag fra Kommissionen 
Vedtagelse i Kommissionen 
Under drøftelse i Kommissionen 
før vedtagelse 
Vedtagelse i Kommissionen 
Vedtagelse i Kommissionen 
Forslag til rådsresolution 
Forslag fra Kommissionen 
Vedtagelse i Kommissionen 
Første drøftelser i Rådet 
Vedtagelse i Kommissionen 
Forslag fra Kommissionen 
Forslag fra Kommissionen september 1994 
ult. 1994 
oktober 1994 
1995 
ult. 1995 
1995 
ult. 1995 
november 1994 
primo 1995 
1994 
1994 
september 1994 
1995 
1994 
juli 1994 
1994 
ult 1994 
1995 
ult. 1994/primo 1995 
november 1994 
1994 
1994 
1994 
lo 
Foranstaltning Beslutningsproces Tidsplan 
III. SOCIALE, SAMFUNDSMÆSSIGE O<; KULTURELLE FORHOLD 
Analyse af betingelserne for optimal udnyttelse af nye kilder til 
beskæftigelse og retningslinjer for, hvordan den økonomiske og 
sociale tilpasning kan gøres lettere 
Rapport om udvikling af fleksible organisationsstrukturer i 
virksomheder 
Meddelelse om, hvordan sprogspørgsmålene i Europa kan tages op, 
og hvordan spirerne til en sprogindustri kan gødes Vedtagelse i Kommissionen 
Vedtagelse i Kommissionen 1994/1995 
ult. 1994/primo 1995 
Bilag 3: Partnerskabsmulighcder 
Nedenstående tabel er en sammenfatning af alle ikke-proceduremæssige initiativer, som tager sigte på etablering eller 
stimulering af partnerskaber mellem de forskellige aktører, uanset om de er fra den offentlige eller private sektor, institutioner 
eller brugere. 
Sektor og initiativets formål Påregnet foranstaltning/tidsplan 
1. LOVFUNDAMENTET 
2. Standardisering, sammenkobling og interoperabilitet 
Standardiseringspolitik: samle alle berørte aktører til drøftelse af en 
revision af den europæiske standardiseringspolitik 
4. Den internationale dimension 
Forbedre det internationale samarbejde om emner vedrørende informa­
tionssamfundet gennem fremme af fælles initiativer 
10. Audiovisuelle tjenester 
Avanceret tv: Gennemføre handlingsplanen for 1993-1997 om 
avancerede tv-tjenester og udvikling af nye digitale tv-tjenester 
11. NET, BASISTJENESTER, APPLIKATIONER OG INDHOLD 
2. Basistjenester 
Fremme tættere samordning om fælles tjenester og 
funktionsspecifikationer og om, hvordan de skal indføres 
3. Applikationer 
Fremme tværeuropæisk indførelse og anvendelse af applikationer; de 
prioriterede områder fremgår af Bangemann-rapporten, og de har opnået 
tilslutning på Korfu-topmødet 
Videreføre igangværende arbejde på specifikke områder Workshop med alle berørte parter i november 1994 
og generel høring 
Iværksættelse af fælles EF/USA-projekter (f.eks. 
World Wide Web, fjernarbejde, miljøtelematik); 
interoperabilitet; informationssikkerhed 
Kommissionen fortsætter sin virksomhed med 
aktørerne i sektoren; udførelse af støtteaktiviteter i 
Digital Video Broadcasting forummet 
Forskning og udvikling for at sikre et sundt teknologigrundlag for 
informationssamfundets udvikling 
Udnytte alle fordele ved transeuropæiske net 
Udnytte FSR- og SMV-initiativerne i 1994-1999 bedst muligt 
III. SOCIAJLE, SAMFUNDSMÆSSIGE OG KULTURELLE FORHOLD 
Rådgive Kommissionen 
Maksimere det økonomiske, samfundsmæssige og kulturelle udbytte, 
som de nye teknologier kan give, og tage fat om de faremomenter, der 
også ligger i dem 
IV. INFORMATIONSVIRKSOMHED 
Stimulere tænkning og initiativer fra borgere, brugere og offentlige og 
private organisationer; føre informationskampagner for det størst mulige 
publikum Forslag fra Kommissionen om oprettelse af et 
europæisk forum for basistjenester 
Kombination af forskellige måder, der involverer 
offentlige og private aktører i sektoren, herunder 
rundbordssamtaler, styringsgrupper, forummer samt 
indkaldelser af ideer og hensigter 
Telematiktjenester til SMV; transporttelematik; 
transeuropæiske net mellem offentlige admini­
strationer; edb-baseret tilbudsgivning 
FTU-rammeprogram og -særprogrammer for EF, 
f.eks. offentliggørelse af indkaldelse af forslag 
inden for avanceret kommunikation, informations­
teknologi og telematik inden udgangen af 1994 
Udførelse af feasibility-undersøgelser, udarbejdelse 
af ordninger for rentegodtgørelse og lånegarantier 
F.eks. støtte opbygning af informationsinfrastruktur 
i form af fjemarbejds- og fjernundervisningscentre 
Ekspertgruppe på højt niveau 
Samle alle berørte parter til et kollokvium 
Formidle information fra begyndelsen af efteråret 
1994 ved hjælp af publikationer, informationsdage, 
konferencer og multimediademonstrationer 
.21 
ISSN 02*1-1459 
KOM(94) 347 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 
Katalognummer : CB-CO-94-364-DA-C 
ISBN 92-77-72081-6 
Kontoret îos De Europæiske Fællesskabers OffldeUe Publikationer 
L-7985 LuxembouiR