EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 24.8.2016 COM(2016) 551 final 2016/0264(COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om oprettelse af en fælles ramme for europæiske statistikker vedrørende personer og husholdninger baseret på data på individniveau indsamlet ved hjælp af stikprøver (EØS-relevant tekst) {SWD(2016) 282 final}

{SWD(2016) 283 final}



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET •Forslagets begrundelse og formål Den voksende betydning af EU's sociale dimension Formålet med en meget konkurrencedygtig social markedsøkonomi, der skaber vækst, bedre arbejdspladser, social fremgang og social retfærdighed for alle borgere, er et centralt punkt på Den Europæiske Unions politiske dagsorden. I juni 2015 blev betydningen af at opbygge et stærkt socialt Europa understreget i de fem formænds rapport om fuldførelse af Europas Økonomiske og Monetære Union. Kommissionens formand, Jean-Claude Juncker, udtrykte i sin tale om Unionens tilstand i september 2015 denne ambition ved at understrege, at vi har brug for at "at puste nyt liv i processen med at skabe konvergens, både mellem medlemsstaterne og internt i samfundene, og kernen heraf udgøres af produktivitet, jobskabelse og social retfærdighed". Dette mål forfølges tæt gennem det moderniserede europæiske semester, den årlige cyklus for samordning af de økonomiske politikker på EU-plan i overensstemmelse med meddelelsen fra oktober 2015 om skridt hen imod en fuldkommen Økonomisk og Monetær Union. En god balance mellem de økonomiske og sociale mål i det europæiske semester er i særdeleshed vigtig af hensyn til Den Økonomiske og Monetære Unions bæredygtighed og legitimitet. Der er derfor øget fokus på sociale mål og beskæftigelsesmål i det europæiske semester, hvor både landerapporter og landespecifikke henstillinger vurderer de sociale og beskæftigelsesmæssige udfordringer og styrker politiske reformer baseret på bedste praksis. Kommissionen har desuden foreslået, at der udvikles en europæisk søjle for sociale rettigheder med det formål at fremme konvergens i opadgående retning inden for beskæftigelsesmæssige og sociale forhold samt større modstandsdygtighed over for økonomiske chokvirkninger. Denne søjle bør være baseret på og supplere den gældende EU-ret på det sociale område for at kunne være retningsvisende for politikken på en række områder, der er vigtige for velfungerende og fair arbejdsmarkeder og velfærdssystemer. Den bør blive referenceramme ved screening af de deltagende medlemsstaters resultater på beskæftigelsesområdet og det sociale område, til fremme af reformer på nationalt plan og ikke mindst som kompas i forbindelse med den fornyede konvergensproces inden for euroområdet. Dette bør bidrage til at sikre, at økonomisk udvikling resulterer i større sociale fremskridt og større social samhørighed i overensstemmelse med Europa 2020-strategien og dens mål om inklusiv vækst. Denne stærke forpligtelse til at nå EU's sociale mål skal understøttes af et solidt dokumentationsgrundlag. I betragtning af at udgifterne til socialpolitik i bred forstand (herunder social sikring, uddannelse og sundhed) udgør over en fjerdedel af BNP og over halvdelen af de offentlige udgifter i de fleste medlemsstater, skal der være fuldt fokus på politiske resultater, valuta for pengene og indsatsen for at opnå bedre resultater gennem internationale sammenligninger, benchmarking og gensidig læring. EU har brug for pålidelige og aktuelle sociale statistikker til at overvåge den sociale situation og virkningerne af den økonomiske udvikling og politik på sociale forhold i medlemsstaterne og deres regioner samt på forskellige befolkningsgruppers situation. Derfor skal emner såsom fattigdom og social udstødelse, uligheder, kompetencer, adgang til beskæftigelse for alle og udgifter til social beskyttelse beskrives bedre med velfunderede og aktuelle statistikker. Europæiske social- og beskæftigelsesstatistikker Det europæiske statistiske system (ESS) udarbejder de statistiske data, som benyttes til at vurdere medlemsstaternes resultater inden for det europæiske semester, at overvåge de vigtigste mål inden for Europa 2020, at gennemføre mange af Kommissionens evalueringsrammer om udvikling på beskæftigelsesområdet og det sociale område samt at bane vejen for en fremtidig strategisk vision for Europa efter Europa 2020. Med tiden har ESS udarbejdet avancerede værktøjer til at levere forbedrede og sammenlignelige statistikker med henblik på at forbedre beslutningsprocessen på europæisk plan og i medlemsstaterne. ESS står over for et voksende behov for statistiske oplysninger til analyse, forskning og beslutningstagning. Desuden skal statistiske data fortsat leve op til de høje kvalitetskrav, der stilles til officielle statistikker, herunder rettidighed. Sociale statistikker, der benyttes på EU-plan, stammer fra flere forskellige kilder: folketællinger, aggregerede administrative data, data fra erhvervslivet og data om personer og husholdninger indsamlet på individniveau ved hjælp af stikprøver. Det aktuelle forslag vedrører denne sidstnævnte kilde til statistiske data. Det nuværende system til udarbejdelse af europæiske statistikker om personer og husholdninger baseret på data på individniveau indsamlet ved hjælp af stikprøver (i det følgende kaldet "europæiske sociale statistikker indsamlet ved hjælp af stikprøver") består af en række separate områdespecifikke forordninger, som angiver de nøjagtige emner, der dækkes, samt de tekniske krav til dataindsamling (f.eks. stikprøvestørrelse, kvalitetskriterier og indberetningskrav). Der er i øjeblikket fem retsgrundlag for gennemførelse af europæiske sociale undersøgelser, der omfatter henholdsvis undersøgelsen af arbejdsstyrken (LFS), de europæiske statistikker over indkomstforhold og levevilkår (EU-SILC), undersøgelsen af voksenuddannelse (AES), interviewundersøgelsen vedrørende sundhed i EU (EHIS) og undersøgelsen af husholdningers brug af informations- og kommunikationsteknologier (IKT) (ICT-HH). To europæiske undersøgelser er alene gennemført på baggrund af en uformel aftale: undersøgelsen af husholdningsbudgetter (HBS) og den harmoniserede europæiske tidsanvendelsesundersøgelse (HETUS). Dette initiativ er et led i programmet for målrettet og effektiv regulering (REFIT) og har til formål at strømline de europæiske sociale statistikker, der indsamles ved hjælp stikprøver, og gøre dataindsamlingsprocessen mere effektiv og statistikkerne mere relevante. Den foreslåede forordning skal garantere, at dataene på lang sigt er sammenlignelige og kohærente. Systemet med europæiske sociale undersøgelser bør være tilstrækkeligt velfunderet og effektivt og bør garantere, at statistikkernes høje kvalitet bevares — hvilket kan være en udfordring med de løbende ændringer på dette statistikområde: hurtig innovation af metoder og anvendelse af IT, fremkomsten af nye datakilder, skiftende behov og forventninger fra databrugernes side og fortsat pres på de ressourcer, der er til rådighed. •Sammenhæng med de gældende regler på samme område Det er et voksende behov for, at statistikker er pålidelige, aktuelle og af høj kvalitet, for at beslutningstagere, erhvervsfolk og den brede offentlighed kan træffe relevante, evidensbaserede beslutninger. Udarbejdelse af statistikker af denne kvalitet er imidlertid en udfordring for ESS: den stigende efterspørgsel efter data og kravet fra respondenter til statistiske undersøgelser om at reducere byrden lægger tilsammen et større pres på udarbejdelsen af statistikker. Derfor har de seneste statistiske initiativer haft til formål at forenkle og forbedre koordineringen og samarbejdet inden for ESS med henblik på at gøre udarbejdelsen af europæiske statistikker mere effektiv og reducere byrden for respondenterne. Et eksempel er forordning (EF) nr. 223/2009 om europæiske statistikker, der blev ændret i 2015 for at tydeliggøre styringen af ESS og for at styrke metoderne til koordinering og samarbejde både på EU-plan og på nationalt plan. Andre initiativer, såsom dette forslag og rammeforordningen om integrerede erhvervsstatistikker (FRIBS), indgår i Kommissionens REFIT-initiativ og har til formål at strømline udarbejdelsen af europæiske statistikker inden for de berørte områder. Det europæiske statistiske program 2013-2017 definerer statistikker om "borgernes Europa" (f.eks. sociale statistikker) som én af de tre søjler i det statistiske informationssystem: økonomiske, sociale og miljømæssige indikatorer. Hver søjle dækker et sæt primære statistikker, der leverer de nødvendige input til politiske indikatorer og regnskabssystemer. For at nå målene for det europæiske statistiske program på den mest effektive og konsistente måde fastlægger denne forordning et overordnet retsgrundlag for udarbejdelsen af europæiske sociale statistikker indsamlet ved hjælp af stikprøver. ESS' vision for 2020 har til formål at modernisere udarbejdelsen af europæiske statistikker og derved yderligere forbedre balancen mellem på den ene side fordelene og vigtigheden af at disponere over europæiske statistikker af høj kvalitet og på den anden side de udgifter og den byrde, der forbundet med udarbejdelsen af dem. ESS vil på denne måde bidrage til på en passende måde at imødekomme de europæiske institutioners behov for oplysninger til beslutningsprocessen og samfundets overordnede behov for statistikker og samtidig tage højde for behovet for at reducere den administrative byrde for husholdninger og erhverv.

•Sammenhæng med Unionens politik på andre områder Udvikling og evaluering af en politik med hensyn til EU's politiske prioriteter, især dem vedrørende beskæftigelse, vækst og investeringer, det digitale indre marked, en dybere og mere retfærdig Økonomisk og Monetær Union (ØMU), migration, det indre marked, energiunion og klima kræver gode analyse- og overvågningsværktøjer. De politiske prioriteringer svarer i øvrigt til en række forskellige områder inden for sociale og økonomiske statistikker, hvilket gør det nødvendigt at sikre større sammenhæng mellem datakilder og fremme øget brug af nye innovative kilder og tilgange. Europa 2020-strategien bruger indikatorer til at følge de overordnede mål, såsom fremme af beskæftigelse, forbedring af uddannelsesniveauer og styrkelse af social inklusion gennem bekæmpelse af fattigdom. Beregning af disse indikatorer kræver aktuelle statistiske oplysninger. De statistiske oplysninger skal udarbejdes så effektivt som muligt ved hjælp af moderne indsamlings- og udarbejdelsesmetoder til statistiske data. Der er i øjeblikket ingen integration mellem områder, hvilket gør det vanskeligere at analysere data, der kommer fra forskellige eksisterende dataindsamlinger. De statistiske krav, der er knyttet til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, som omhandler både bekæmpelse af fattigdom og de økonomiske, sociale samt miljømæssige dimensioner af bæredygtig udvikling, vil også nyde godt af de mere integrerede og aktuelle indikatorer, der er resultatet af dette forslag. De prioriteringer, som politikkerne skal tage vare på, kan ændre sig, og behovet for europæiske sociale statistikker af høj kvalitet forventes at stige endnu mere i fremtiden, for eksempel når arbejdet mod målene for den planlagte europæiske søjle for sociale rettigheder kommer i gang. Derudover er der behov for statistikker af høj kvalitet, for at beslutningstagere kan få et billede, der rækker ud over den nuværende situation, og give dem mulighed for at kortlægge og udvikle nye politiske rammer og mål. Betydningen af europæiske statistikker er ikke begrænset til tidsperioden for de aktuelle strategier. Som eksempel for nylig kan nævnes: at det kun var muligt at indføre de indikatorbaserede mål for Europa 2020-strategien, fordi den europæiske statistiske base var stor nok til at måle og overvåge disse mål. I dette tilfælde viste anvendelsen af eksisterende data til et nyt formål betydningen af at udvikle og ajourføre grundlæggende statistikker, der er så fleksible, at de hurtigt kan tilpasses krav i nye politikker. Forbedring af sociale statistikker i overensstemmelse med EU's prioriteringer og EU's stærkere sociale dimension vil kræve et stærkt engagement fra medlemsstaterne og tæt koordinering mellem beslutningstagere og statistikere i alle faser. Det bliver afgørende, at investeringer i sociale statistikker fastholdes, og at medlemsstaterne yder den nødvendige politiske støtte, især hvad angår administrative data. 2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET •Retsgrundlag Artikel 338 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) udgør retsgrundlaget for europæiske statistikker. Europa-Parlamentet og Rådet vedtager efter den almindelige lovgivningsprocedure foranstaltninger til udarbejdelse af statistikker, hvor det er nødvendigt, for at Unionen kan udøve sin virksomhed. Artikel 338 fastlægger kravene om, at udarbejdelsen af europæiske statistikker er karakteriseret ved upartiskhed, pålidelighed, objektivitet, videnskabelig uafhængighed, omkostningseffektivitet og de statistiske oplysningers fortrolighed. •Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence) Nærhedsprincippet finder anvendelse, idet forslaget ikke hører under EU's enekompetence. ESS leverer infrastruktur for statistiske oplysninger. Systemet er udviklet til at imødekomme flere brugeres behov med hensyn til beslutningstagning i demokratiske samfund. Forslaget til denne forordning er udarbejdet med henblik på at beskytte ESS-partnernes primære aktiviteter og samtidig forbedre effektiviteten og sikre, at unødvendige ændringer og dobbeltarbejde i videst muligt omfang undgås. Indsamlingen af statistikker, der er dækket af forslaget, foregår i øjeblikket i henhold til forskellige regler på EU-plan. Forslaget har til formål at strømline og modernisere indsamlingen af statistikker under én fælles ramme. Det er kun muligt at levere sammenlignelige statistikker for hele EU til politiske formål ved at handle på EU-plan. Et af de vigtigste kriterier, som statistiske data skal overholde, er sammenhæng og sammenlignelighed. Medlemsstaterne kan ikke i nødvendigt omfang opnå sammenhæng og sammenlignelighed uden en klar europæisk ramme, dvs. lovgivning på EU-plan, der fastlægger fælles statistiske begreber, indberetningsformater og kvalitetskrav. Målet med det foreslåede tiltag, nemlig strømlining af europæiske sociale statistikker indsamlet ved hjælp af stikprøver, kan ikke i tilfredsstillende grad opnås ved, at medlemsstaterne handler hver for sig. Tiltag er mere effektive på EU-plan med udgangspunkt i en EU-retsakt, der sikrer sammenhæng og sammenlignelighed af statistiske oplysninger på EU-plan på de statistiske områder, der dækkes af den foreslåede retsakt. Selve dataindsamlingen kan imidlertid godt varetages af medlemsstaterne. EU kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. traktatens artikel 5. •Proportionalitet Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet på baggrund af følgende: Det vil sikre kvalitet og sammenlignelighed af de europæiske sociale statistikker indsamlet ved hjælp af stikprøver ved at anvende samme principper i alle medlemsstater. På samme måde vil det sikre, at europæiske sociale statistikker indsamlet ved hjælp af stikprøver bevarer deres relevans og er tilpasset, så de svarer til brugerne behov. Forordningen vil gøre udarbejdelsen af statistikker mere omkostningseffektiv og samtidig respektere de særlige karakteristika ved medlemsstaternes systemer. Den nuværende EU-lovgivning om statistikker om personer og husholdninger er blevet revideret løbende over de seneste år. Det er blevet tydeligt, at en forordning, der fastlægger en fælles ramme for indsamling, behandling og formidling af statistiske data inden for disse specifikke sociale områder, vil gøre denne proces mere effektiv (lavere udgifter i forhold til fordele). Forordningen forventes at reducere den økonomiske og administrative byrde for respondenter, nationale, regionale og lokale myndigheder, erhvervsliv og den brede offentlighed. Forordningen vil især opnå dette ved at: standardisere begreber og metoder, eliminere dobbeltarbejde, reducere hyppigheden af dataindberetning på nogle områder og øge brugen af kombinerede kilder som supplement til undersøgelser.

I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet går dette forslag til forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå målet. •Valg af retsakt Foreslået reguleringsmiddel: en forordning. I betragtning af forslagets mål og indhold er en forordning det bedst egnede middel. Valget af relevant middel afhænger af det mål, som ønskes opnået med lovgivningen. På grund af behovet for sammenlignelige statistiske oplysninger på EU-plan har tendensen i europæiske statistikker været at benytte forordninger frem for direktiver som basisretsakt. En forordning er det foretrukne middel, fordi den indfører samme lovgivning i hele EU. Den sikrer sammenligneligheden af data inden for EU, hvilket gør det muligt at udarbejde europæiske statistikker af høj kvalitet. Den gælder umiddelbart, hvilket betyder, at den ikke skal gennemføres i national ret. 3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER •Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning Eftersom dette initiativ blev iværksat før vedtagelsen af de nye retningslinjer for bedre regulering (COM(2015) 215), er der ikke gennemført nogen fuldstændig evaluering af det nuværende system til udarbejdelse af europæiske sociale statistikker indsamlet ved hjælp af stikprøver. På baggrund af Kommissionens standarder blev Eurostats system til evaluering af eksisterende lovgivning, herunder evaluering af det europæiske statistiske program, fulgt, og det udgjorde en central del af hele processen. Derudover bliver der hvert år gennemført brugerundersøgelser med henblik på at opnå bedre viden om brugere, deres behov og tilfredsheden med de tjenesteydelser, der leveres af Eurostat. Eurostat anvender evalueringsresultaterne til at forbedre processen for udarbejdelse af statistiske oplysninger og de statistiske resultater. De indgår i forskellige strategiske planer, såsom arbejdsprogrammet og forvaltningsplanen. •Høringer af interesserede parter Høringen henvendte sig til tre primære grupper af interessenter: Dataproducenter: denne kategori omfatter myndigheder med ansvar for indsamling og sammenstilling af sociale statistikker. Det vil primært sige de nationale statistiske kontorer på nationalt plan og Eurostat på EU-plan. I denne forbindelse er dataproducenter også de vigtigste repræsentanter for leverandørerne af primære data, dvs. husholdningerne. Dataleverandører: denne kategori omfatter både respondenter og nationale institutioner, der er indehavere af administrative datafiler, såsom statslige afdelinger for social sikring og skat. De nationale statistiske institutter anses i bred forstand også som stedfortrædere for de primære dataleverandører (dvs. husholdninger) på grund af vanskelighederne ved at gennemføre interviews med de enkelte husholdninger i forbindelse med denne høring. Databrugere: inden for denne gruppe kan der skelnes mellem institutionelle brugere (Kommissionen selv, nationale statslige afdelinger, andre internationale organisationer og faglige medarbejdere, der arbejder i andre EU-institutioner) og andre eksterne brugere, såsom den brede offentlighed, medierne og akademikere. Især et bestemt organ, der er hørt som databruger, bør nævnes: Det Europæiske Rådgivende Statistiske Udvalg (ESAC), der blev oprettet i 2008 ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 234/2008/EF. Det har 24 medlemmer, der repræsenterer brugere, respondenter og andre interessenter, som har interesse i europæiske statistikker (herunder det videnskabelige samfund, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet), samt institutionelle brugere (f.eks. Rådet og Europa-Parlamentet). I henhold til artikel 8 i forordning (EF) nr. 223/2009 kan ESAC høres under udarbejdelse af eventuel ny lovgivning. Høringen blev gennemført i perioden fra juli til december 2015. Resultaterne fremgår af tre specifikke rapporter. De problemer, som de hørte interessenter oplever, kan opsummeres som følger: 1)Databrugerne ser en risiko for, at de europæiske officielle statistikker ikke opfylder deres behov, dvs. at de ikke er relevante. Deres bekymringer skyldes en række problemer med kvaliteten af dataene, såsom mangelfuld dækning af nye sociale problemer, begrænset rettidighed samt begrænset sammenlignelighed og kohærens mellem statistiske datasæt. 2)Dataproducenterne (de nationale statistiske kontorer) er bekymrede over de høje udarbejdelsesomkostninger og det pres, der hviler på dem i form af korte frister til at levere de statistiske oplysninger, der er brug for på baggrund af de nye sociale kriser. Byrden på respondenterne er også et problem (fordi der er risiko for, at antallet af respondenter falder, og at datakvaliteten derved forringes, hvis byrden på dem bliver for stor). Dataproducenterne ønsker mere støtte til deres moderniseringsprocesser (f.eks. innovation inden for teknologi, metoder, brugen af nye datakilder og forvaltning) for at reducere udarbejdelsesomkostningerne. De løsninger, som interessenterne har beskrevet, kan opdeles i tre primære indsatsområder: gøre officielle europæiske sociale statistikker bedre i stand til at blive tilpasset de nye informationsbehov (f.eks. ved at forbedre relevansen af dem)

øge kohærensen og sammenligneligheden af europæiske sociale statistikker for at sikre højere kvalitet bruge innovative tilgange til at reducere udarbejdelsesomkostninger og lette byrden på respondenter. •Indhentning og brug af ekspertbistand Eurostat har afholdt omfattende drøftelser om forslaget med de nationale statistiske kontorer. Eurostat har nedsat arbejdsgrupper (for hver indsamling af statistiske data), taskforcer og ledelsesgrupper, der mødes regelmæssigt for at drøfte forslaget. Forslaget har også været fremlagt for Udvalget for det Europæiske Statistiske System, der er nedsat ved forordning (EF) nr. 223/2009. Udvalget for det Europæiske Statistiske System yder faglig vejledning til ESS om udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker. Formanden for Udvalget er Kommissionen (Eurostat), og det består af repræsentanter for de nationale statistiske kontorer. Landene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) og Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA) deltager som observatører. Observatører fra Den Europæiske Centralbank (ECB), Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) og andre internationale organisationer kan også deltage i Udvalget for det Europæiske Statistiske Systems møder. Der bliver også trukket på eksterne synspunkter og ekstern ekspertise fra en række yderligere kilder: 1)Høringen af interessenter, der er beskrevet ovenfor, inddrog databrugernes og -producenternes synspunkter. 2)Udvalget for det Europæiske Statistiske System blev også bedt om at udtrykke sin holdning som ekstern kilde til ekspertise. Udvalget for det Europæiske Statistiske System udtrykte sin opbakning til forslaget til en rammeforordning om europæiske statistikker om personer og husholdninger. Det mener, at en rammeforordning er afgørende for at bakke op om Kommissionens nuværende, mere omfattende, dagsorden om socialpolitik for at forbedre integration og sammenhæng mellem sociale data fra hele Europa. •Konsekvensanalyse Forslaget er ledsaget af en konsekvensanalyse. Den kortlægger de aktuelle problemer, fremlægger en række løsningsmodeller, der kan benyttes til at løse disse problemer, og evaluerer de sociale og økonomiske virkninger af hver løsningsmodel. Udvalget for Forskriftskontrol afgav en positiv udtalelse om konsekvensanalysen i marts 2016. Konsekvensanalysen udpegede to centrale faktorer, der ligger til grund for problemerne med de europæiske sociale statistikker, der indsamles ved hjælp af stikprøver: 1)fragmenteringen af de europæiske sociale statistikker indsamlet ved hjælp af stikprøver på tværs af forskellige områder og 2)den manglende fleksibilitet ved de metoder, der anvendes til at indsamle data om personer og husholdninger. Følgende løsningsmodeller blev evalueret som metoder til at løse problemet med fragmentering af de europæiske sociale statistikker, der indsamles ved hjælp af stikprøver. Løsningsmodel Beskrivelse 1.0 Referencescenarie: fragmenterede udarbejdelsesprocesser, ingen juridisk integration Fastholder den nuværende juridiske struktur med områdespecifikke EU-forordninger og fragmenterede processer (forskellige retningslinjer, procedurer og udarbejdelsesprocesser) 1.1 Defragmentering af udarbejdelsesprocesserne, ingen integration af eksisterende lovgivning Fastholder de områdespecifikke EU-forordninger, men søger øget standardisering af de forskellige udarbejdelsesprocesser, definitioner og variabler ("defragmentering") på tværs af dataindsamlinger 1.2 Fragmenteret udarbejdelsesproces, men med integration af eksisterende lovgivning Integration af lovgivning om europæiske sociale statistikker indsamlet ved hjælp af stikprøver uden aktivt at forfølge "defragmenteringen" af udarbejdelsesprocesserne 1.3 Defragmentering af udarbejdelsesprocesserne og juridisk integration Kombination af juridisk integration og defragmentering af udarbejdelsesprocesserne. Denne løsningsmodel rummer undermodeller, der er kendetegnet ved deres forskellige anvendelsesområder og forvaltning af hele systemet 1.3a Defragmentering af udarbejdelsesprocesserne, integration af eksisterende lovgivning Omfatter kun fem eksisterende forordninger (LFS, SILC, AES, EHIS og ITC-HH) 1.3b Defragmentering af udarbejdelsesprocesserne, integration af forvaltningen af de europæiske sociale statistikker, der indsamles ved hjælp af stikprøver Dataindsamlinger under HBS/HETUS er også dækket af forordningen. De nuværende forskelle mellem medlemsstater indikerer, at der er behov for en betydelig harmonisering De tre løsningsmodeller herunder blev analyseret som mulige metoder til at løse problemet med manglende fleksibilitet i dataindsamling. Løsningsmodel Beskrivelse 2.0 Referencescenarie: program og teknikaliteter fastlagt i lovgivningen Ændringer i programmet eller de tekniske aspekter kræver ændringer af Europa-Parlamentets og Rådets forordning 2.1 Program fastlagt i lovgivningen/fleksible tekniske specifikationer Det statistiske program fastlægges af Parlamentet og Rådet, mere fleksibilitet i de tekniske forhold 2.2 Fleksibelt program/fleksible tekniske specifikationer Fleksibilitet i det statistiske program og i de tekniske aspekter På baggrund af resultaterne af konsekvensanalysen blev løsningsmodel 1.3a (konsolidering af eksisterende forordninger, "defragmentering" af udarbejdelsesprocesserne) og på længere sigt 1.3b (integreret forvaltning af de europæiske sociale statistikker indsamlet ved hjælp af stikprøver, defragmentering af udarbejdelsesprocesserne brugt til forskellige dataindsamlinger) valgt for at løse problemet med fragmentering af europæiske sociale statistikker indsamlet ved hjælp af stikprøver. Disse løsningsmodeller indbefatter integration af gældende EU-forordninger for forskellige specifikke områder og foranstaltninger udviklet til at opnå større sammenhæng i dataudarbejdelsen og -behandlingen. Denne tilgang giver de bedste muligheder for: bedre at kunne tilpasse sociale statistikker indsamlet ved hjælp af stikprøver til skiftende brugerbehov, forbedre kvaliteten af dem, øge brugen af innovative metoder og reducere samt begrænse omkostningerne ved den nuværende fragmenterede udformning af europæiske sociale statistikker indsamlet ved hjælp af stikprøver.

Afhængigt af hvordan udarbejdelsesmetoderne gennemføres på nationalt plan (f.eks. om de teknologiske og metodemæssige innovationer indarbejdes, om der er forbedret adgang til administrative registre), kan de øgede omkostninger i den første fase til udformning af sociale undersøgelser stort set opvejes af faldet i omkostninger i dataindsamlingsfasen, der udgør to tredjedele af de samlede omkostninger ved udarbejdelse af statistikker. •Målrettet regulering og forenkling Forslagets mål for så vidt angår REFIT er at gøre bedst mulig brug af oplysninger fra private husholdninger og personer, så de kan opfylde nuværende og fremtidige behov for europæiske statistikker og samtidig begrænse indberetningsbyrden. Denne forenkling bør nås ved at samle forskellige europæiske statistiske dataindsamlinger, der i øjeblikket er dækket af separate forordninger, i én ramme. Der er flere oplysninger om reduktion af dataproducenters og -leverandørers omkostninger, beregnet på baggrund af modelscenarier, i konsekvensanalysen (afsnit 7.4 Impacts on efficiency og bilag 4 Analytical models used in preparing the impact assessment). Referencehypotesen fører til en anslået udgiftsstigning på 10,3 mio. EUR i udformningsfasen (på EU-plan) og medfører samtidig en reduktion på 20,8 mio. EUR i dataindsamlingen (nettonutidsværdi på -10,4 mio. EUR). Der var dog forskelle i de anslåede omkostninger, der varierede fra en nettonutidsværdi på -3,1 mio. EUR i den mere konservative hypotese til en nettonutidsværdi på -34 mio. EUR under den mindre restriktive mulighed. Eftersom forslaget vedrører data indsamlet fra private husholdninger og personer, er der ingen konsekvenser for virksomheder, herunder mikrovirksomheder samt små- og mellemstore virksomheder (SMV'er). Forslaget er i tråd med den digitale kontrol, fordi det styrker interoperabiliteten og genanvendeligheden ved hjælp af: Samme tekniske specifikationer for datasæt. Specifikationerne vil omfatte: antallet af variabler og beskrivelsen heraf; statistiske klassifikationer; karakteristika for de statistiske populationer, observationsenheder og respondenter; referenceperioder og -datoer; krav til geografisk dækning, stikprøvens karakteristika, tekniske aspekter ved feltarbejdet, redigering og imputering, vægtning, skøn og skøn af varians. Samme standarder for indberetning, udveksling og deling af oplysninger mellem Eurostat og medlemsstaterne. Standarderne dækker begreber, processer og produkter, herunder data og metadata. Hvis kvaliteten af dataene overholder de kvalitetskriterier, der er defineret i artikel 12, stk. 1, i forordning (EF) nr. 223/2009, kan medlemsstaterne levere data fra flere kilder, herunder metoder og innovative tilgange, så længe de garanterer udarbejdelse af data, der er sammenlignelige, og som overholder de specifikke krav, der er fastsat i forordningen. •Grundlæggende rettigheder Forslaget har ingen konsekvenser for beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder. De mest relevante overvejelser i forbindelse med dette forslag er de mulige påvirkninger af beskyttelsen af personoplysninger (i forbindelse med hvilke der er fastlagt rettigheder i artikel 8 i EU's charter om grundlæggende rettigheder, artikel 16 i TEUF og i afledt ret). Ingen af de valgte løsningsmodeller forventes dog at medføre ændringer i bestemmelserne om beskyttelse af personoplysninger. National lovgivning og EU-lovgivning om statistikker pålægger de nationale statistiske kontorer at garantere databeskyttelsen. De har strenge politikker om f.eks. beskyttelse af respondenters fortrolighed, anonymisering af oplysninger og beskyttelse af svar på spørgeskemaer. 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET Der er en indfasningsperiode for gennemførelsen af forslaget på syv år, fra 2019 til 2025. Programmet bør dog fortsætte efter denne periode. I finansieringsoversigten er der kun taget højde for årene i den nuværende flerårige finansielle ramme (FFR). Fortsat finansiering vil være underlagt de aftaler, der indgås for næste FFR, og at de specifikke programmer, som finansieringen forventes at komme fra, fortsætter. For 2019 og 2020 kommer finansieringen fra eksisterende tildelinger til programmer, og der er ikke behov for yderligere finansiering. De samlede bevillinger for 2019 og 2020 forventes at være på 28,814 mio. EUR. Finansieringsoversigten indeholder flere oplysninger om virkningerne for budgettet. 5.ANDRE FORHOLD •Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering Den foreslåede forordning forventes vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet i 2017 eller 2018, og Kommissionen forventes snarest herefter at vedtage gennemførelsesforanstaltninger. Medlemsstaterne forventes at påbegynde dataindberetning til Kommissionen i henhold til den nye forordning i 2019. Den foreslåede retsakt vil blive underlagt en fuldstændig evaluering for bl.a. at vurdere, hvor effektiv og produktiv den har været med hensyn til opfyldelse af målene, og for at afgøre, om der er behov for nye foranstaltninger eller ændringer. Det er vigtigt først at overveje de eksisterende overvågnings- og evalueringsværktøjer, der gælder for alle områder af Eurostats udarbejdelse af statistikker. Disse værktøjer indeholder allerede metoder til at analysere ændringer i effektiviteten og produktiviteten af det nye statistiske initiativ og af kvaliteten af de producerede data. De vigtigste værktøjer er følgende:

Det nuværende europæiske statistiske program fastlægger midtvejsevalueringer og endelige evalueringer af programmet, der skal udføres systematisk. Sociale statistikker udgør en integreret del af disse indberetningsmekanismer. Eurostats forvaltningsplan indeholder de tiltag, der skal iværksættes som svar på de vigtigste resultatindikatorer, der gælder for forskellige områder, herunder sociale statistikker. Der gennemføres jævnligt brugertilfredshedsundersøgelser. Hvert statistisk område overvåges desuden ved hjælp af kvalitetsrapporter, der regelmæssigt udarbejdes af medlemsstaterne, og som analyseres af Eurostat som en del af rammen til garanti for statistisk kvalitet. Disse rapporter dækker kvaliteten af de statistiske oplysninger med hensyn til relevans, nøjagtighed og pålidelighed, aktualitet og punktlighed, tilgængelighed og klarhed, kohærens og sammenlignelighed i henhold til forordning (EF) nr. 223/2009. Omkostningerne forbundet med udarbejdelse af statistikkerne bliver også overvåget som en del af den rutinemæssige dataindsamling. Især følgende forhold bliver overvåget grundigt (både på individniveau og for variabler): tendenser i brugen af administrative data, metoden til dataindsamling (f.eks. webinterview, personlige interview), stikprøvestørrelse, spørgeskemaernes længde, interviewenes varighed og hyppigheden af dataindsamling. Dette giver mulighed for at måle fremskridt i brugen af specifikke teknikker og virkningen af disse ændringer på byrden for respondenter. Forskelle i udgifter til indsamling af sociale data, der aggregeres på EU-plan, kan benyttes som overordnet indikator for overvågning af gennemførelsen af den foreslåede retsakt. Denne indikator skelner mellem de nationale statistiske kontorers udgifter til henholdsvis udformning, indsamling og indberetning af data. Tallene kan ikke sammenlignes direkte på tværs af medlemsstater på grund af åbenbare forskelle i størrelse, tilgang til statistikker og andre udviklinger. Med tiden vil det imidlertid med disse indikatorer være muligt at spore udviklingen i omkostningerne til at producere europæiske sociale statistikker indsamlet ved hjælp af stikprøver på EU-plan og for hver enkelt medlemsstat. Disse omkostninger kan udtrykkes med hensyn til antallet af involverede medarbejdere (f.eks. antallet af interviewere omregnet til fuld tid) eller økonomiske ressourcer (f.eks. bevillinger til en bestemt dataindsamling). Disse indikatorer giver som sådan vigtige oplysninger om overvågning af udgifterne til at producere sociale statistikker ved hjælp af stikprøver, hvilket er et af de vigtigste aspekter, der behandles i den foreslåede nye retsakt. Der er brug for at udvikle en forbedret og harmoniseret ramme til indberetning af omkostninger, der dækker hele ESS og skelner mellem forskellige statistiske udarbejdelsesfaser. •Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget Den foreslåede retsakt består af 19 artikler og fem bilag. Som det fremgår af artikel 1 ("Genstand"), er formålet med forordningen at fastsætte en fælles ramme for europæiske statistikker vedrørende personer og husholdninger baseret på data på individniveau indsamlet ved hjælp af stikprøver. Artikel 2 indeholder definitioner af specifikke begreber, der anvendes i forordningen. De statistikker, der dækkes af forordningen, er opdelt i de områder og emner, der er angivet i artikel 3 og er yderligere forklaret i bilag I til den foreslåede forordning. Det foreslås at give Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter for at ændre de detaljerede emner angivet i bilag I med henblik på at tilpasse de indsamlede data til fremtidige brugerbehov. Det foreslås desuden at give Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter, der opretter eller tilpasser en flerårig rullende planlægning (artikel 4) med henblik på at imødekomme specifikke brugerkrav, der skyldes teknologiske, sociale og økonomiske ændringer. Kommissionen bør også tillægges beføjelse til at vedtage gennemførelsesforanstaltninger for de tekniske specifikationer for datasættene (artikel 6), standarderne for indberetning og udveksling af oplysninger (artikel 7), karakteristikaene for stikprøvegrundlaget (artikel 11) og kvalitetsrapportering (artikel 12). Kravene vedrørende kvalitetsrapportering er i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 223/2009, der fastlægger en referenceramme og kræver, at medlemsstaterne overholder de statistiske principper og kvalitetskriterier, der fremgår af denne forordning. Dette forslag giver mulighed for og fremmer brugen af nye former for dataindsamling og alternative datakilder, herunder administrative data og estimater indhentet fra modellering og massedata (artikel 8). Det kræver også, at medlemsstaterne anvender stikprøvegrundlag af høj kvalitet (artikel 11). Forslaget dækker en række vigtige aspekter ved moderniseringen af europæiske sociale statistikker, der indsamles ved hjælp af stikprøver: –Det indfører repræsentative forhånds- og pilotundersøgelser for at forbedre kvaliteten af statistikkerne og støtte udviklingen samt gennemførelsen af de nye metoder (artikel 13). –Det indeholder bestemmelser om økonomisk støtte, der under visse betingelser, skal ydes medlemsstaterne (artikel 14). –Det indeholder bestemmelser om undtagelser, der vil i) give medlemsstaterne mere tid til at tilpasse sig de nye krav, hvor der er behov for det, og ii) give mulighed for visse forskelle med hensyn til, hvordan fælles metoder anvendes, samtidig med at kvaliteten og sammenligneligheden af de producerede statistikker sikres (artikel 17). Derudover indeholder forordningen de påkrævede bestemmelser om udøvelse af delegerede beføjelser (artikel 15), idet den specificerer, at den er i overensstemmelse med den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. De sidste artikler vedrører udvalgsproceduren (artikel 16) og ophævelsen af to gældende forordninger, der fuldt ud bliver afløst af den nye forordning (artikel 18). De fem bilag indeholder detaljerede oplysninger om de emner, der skal dækkes, krav til nøjagtighed, stikprøvekarakteristika, hyppighed og frister for indberetning af data. 2016/0264 (COD) Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om oprettelse af en fælles ramme for europæiske statistikker vedrørende personer og husholdninger baseret på data på individniveau indsamlet ved hjælp af stikprøver (EØS-relevant tekst) EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR – under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 338, stk. 1, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1)Inden for Europa 2020-strategien og som led i styrkelsen af økonomisk styring spiller sociale indikatorer en vigtig rolle med hensyn til at informere om og støtte EU's vigtigste prioriteringer for vækst og jobskabelse, bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse, kompetencer, mobilitet og den digitale økonomi. Sociale indikatorer skal især udgøre et velfunderet statistisk grundlag for udvikling og overvågning af de politikker, som EU indfører for at varetage disse prioriteringer. (2)I lyset heraf bør de sociale indikatorer være af tilstrækkelig høj kvalitet, navnlig for så vidt angår robusthed, aktualitet, relevans og mulighed for tilpasning til nye brugerbehov samt deres sammenlignelighed og effektivitet. (3)Europæiske statistikker vedrørende personer og husholdninger indsamles i øjeblikket på grundlag af en række retsakter, der dækker undersøgelser om personer og husholdninger, demografiske statistikker, folke- og boligtællinger samt statistikker, der primært indsamles fra administrative kilder. Nogle data indsamles også ved hjælp af konjunkturundersøgelser. På trods af væsentlige forbedringer i de seneste år er der behov for yderligere at integrere indsamlingen af statistikker baseret på undersøgelser, der gennemføres om personer og husholdninger. (4)Muligheden for at benytte administrative kilder til statistiske formål er steget betydeligt takket være teknologiske fremskridt. Brugen af administrative kilder bør støttes aktivt inden for sociale statistikker, samtidig med at disse statistikkers kvalitet, nøjagtighed, aktualitet og sammenlignelighed sikres. (5)I Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om udarbejdelsesmetoden for EU-statistikker: en vision for det kommende årti fremhævedes den stigende brug af flere forskellige datakilder og innovative dataindsamlingsmetoder samt den voksende betydning af at harmonisere statistiske begreber og metoder på tværs af områder. Der opfordredes til en ny generation af statistiklovgivning inden for bredere statistikområder. (6)I 2011 godkendte det europæiske statistiske system (ESS) i Wiesbaden memorandummet om en ny begrebsmæssig udformning af statistikker vedrørende husholdninger og sociale forhold. I forlængelse heraf bør de europæiske undersøgelser, der leverer data om personer og husholdninger, strømlines, og der bør yderligere benyttes mindre hyppige indsamlinger af mikrodata til at supplere disse centrale sociale undersøgelser. Desuden bør adgangen til administrative data forbedres, og genbrug af eksisterende datakilder samt adgang til nye datakilder bør udvikles på nationalt plan og EU-plan. (7)De tendenser, der er beskrevet ovenfor, bør gradvist strømlines, og statistiklovgivningen inden for sociale statistikker bør moderniseres med henblik på at sikre, at de sociale indikatorer af høj kvalitet udarbejdes på en mere integreret, fleksibel og effektiv måde. Samtidig bør der tages behørigt hensyn til brugernes behov, byrden for respondenterne, medlemsstaternes ressourcer, pålideligheden og nøjagtigheden af de anvendte metoder, de tekniske muligheder for at producere statistikkerne, den tid, der medgår, før de er til rådighed, og pålideligheden af resultaterne. (8)Ved denne forordning oprettes en ramme for europæiske statistikker vedrørende personer og husholdninger baseret på data på individniveau indsamlet ved hjælp af stikprøver. Den angiver de data og oplysninger, som medlemsstaterne skal indsamle og indberette, og den omfatter de grundlæggende kvalitetskrav, som dataene skal overholde. Desuden bestemmes det i forordningen, at de detaljerede tekniske specifikationer skal fastlægges ved hjælp af delegerede retsakter og gennemførelsesforanstaltninger. Den giver mulighed for, at de forskellige dataindsamlinger kan integreres med hinanden og under anvendelse af administrative data, samtidig med at allerede gældende lovgivning konsolideres og forenkles. (9)Med henblik på bedre at strømline og rationalisere referencerammen for europæiske sociale statistikker indsamlet ved hjælp af stikprøver bør de eksisterende europæiske statistikker om personer og husholdninger baseret på data på individniveau samles under én ramme. Dette vil sikre, at europæiske sociale statistikker indsamlet ved hjælp af stikprøver, der omfatter områder som arbejdsmarked, indkomstforhold og levevilkår, sundhed, uddannelse og brug af informations- og kommunikationsteknologier, bliver produceret på en kohærent, sammenhængende og koordineret måde. (10)Dataindsamlinger inden for tidsanvendelse og forbrug udføres på nuværende tidspunkt frivilligt af mange medlemsstater på grundlag af overordnede retningslinjer, som der er indgået aftale om. Disse to områder skal moderniseres, således at de fuldt ud udnytter fremskridtene inden for nye teknologier. Dataindsamlinger på disse to områder bør tilrettelægges i overensstemmelse med denne forordning med henblik på at åbne og skabe muligheder for yderligere efterfølgende udviklinger, der sikrer data, som er mere aktuelle og relevante, og som produceres mere effektivt. I mellemtiden bør medlemsstaternes nuværende tilgange ikke ændres. (11)Demografiske statistikker, folke- og boligtællinger, konjunkturundersøgelser og statistikker primært baseret på administrative kilder er på grund af de særlige forhold, der gør sig gældende for disse, ikke omfattet af denne forordning og reguleres separat af specifikke retsakter, der er tilpasset deres respektive kendetegn.

(12)Statistikker anses ikke længere for blot én blandt mange informationskilder i forbindelse med beslutningstagning, men spiller derimod en central rolle i beslutningsprocessen. Evidensbaseret beslutningstagning kræver statistikker, der opfylder høje kvalitetskrav, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009, i overensstemmelse med de formål, de tjener. (13)Sociale data af høj kvalitet er ikke kun nødvendige til politiske formål, men også til forskning og som en komponent i en solid informationsinfrastruktur. Forskere, der tildeles adgang til mikrodata til videnskabelige formål i medfør af Kommissionens forordning (EU) nr. 557/2013 om europæiske statistikker for så vidt angår adgang til fortrolige data til videnskabelige formål, vil drage stor nytte af statistiske datasæt, der er bedre forbundne, og dette vil til gengæld styrke konsekvensanalyserne af politikkerne. (14)Forordning (EF) nr. 223/2009 fastlægger en referenceramme for europæiske statistikker og kræver, at medlemsstaterne overholder de statistiske principper og kvalitetskriterier, der fremgår af forordningen. Kvalitetsrapporter er afgørende for at vurdere, forbedre og formidle kvaliteten af europæiske statistikker. Udvalget for det Europæiske Statistiske System (ESSC) har godkendt en ESS-standard for strukturen i kvalitetsrapporterne i overensstemmelse med artikel 12 i forordning (EF) nr. 223/2009. Dette bør bidrage til harmoniseringen af kvalitetsrapporteringen i henhold til denne forordning. (15)Forordning (EF) nr. 223/2009 indeholder regler om fremsendelse af data fra medlemsstater, herunder fremsendelse af fortrolige data. Foranstaltninger, der træffes i medfør af denne forordning, bør sikre, at fortrolige data beskyttes, og at der ikke forekommer nogen uretmæssig videregivelse eller ikke-statistisk brug af data under udarbejdelsen og formidlingen af europæiske statistikker. (16)Der er brug for statistikker på både nationalt og regionalt plan. I henhold til forordning (EF) nr. 1059/2003 bør alle medlemsstaternes statistikker, der fremsendes til Kommissionen, og som skal opdeles efter regionale enheder, benytte NUTS-nomenklaturen. For at der kan udarbejdes sammenlignelige regionale statistikker, bør data om regionale enheder derfor være i overensstemmelse med NUTS-nomenklaturen. (17)Med henblik på at tage højde for økonomiske, sociale og tekniske fremskridt bør beføjelsen til at vedtage retsakter i medfør af artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde tillægges Kommissionen i forbindelse med de detaljerede emner, der er angivet i bilag I. Kommissionen bør desuden tillægges beføjelse til at indføre eller vedtage de flerårige rullende planer for en periode på otte år til indsamling af data omfattet af denne forordning i overensstemmelse med den hyppighed, der fremgår af bilag IV. Det er særligt vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under det forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. For at sikre lige deltagelse i udarbejdelsen af delegerede retsakter bør Europa-Parlamentet og Rådet navnlig modtage alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter bør have systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med udarbejdelse af delegerede retsakter. (18)Med henblik på at sikre ensartede betingelser for anvendelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for så vidt angår de tekniske specifikationer for de enkelte datasæt, de tekniske aspekter, når disse gælder for flere datasæt, de tekniske standarder, der er nødvendige for at fremme udveksling og deling af oplysninger mellem Kommissionen (Eurostat) og medlemsstaterne, stikprøvegrundlagene og navnlig mindstekravene herfor, de nærmere bestemmelser om kvalitetsrapporter, herunder deres indhold, samt for så vidt angår eventuelle dispensationer. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 182/2011. (19)Anvendelsen af denne forordning kan kræve større tilpasninger af de nationale statistiske systemer, og Kommissionen kan derfor give medlemsstater dispensation. (20)Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 95/46/EF og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 bør finde anvendelse på de statistiske data, der er omfattet af denne forordning. Navnlig de statistiske data, der er nødvendige med henblik på udvikling og overvågning af EU's og nationale tiltag og strategier inden for offentlig sundhed og sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen bør betragtes som data, der behandles af hensyn til væsentlige offentlige interesser. (21)Målet for denne forordning, dvs. oprettelsen af en fælles ramme for europæiske statistikker om personer og husholdninger baseret på data på individniveau indsamlet ved hjælp af stikprøver, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af harmonisering og sammenlignelighed bedre nås på EU-plan. EU kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. (22)De europæiske sociale statistikker indsamlet ved hjælp af stikprøver og dataindsamlingsprocessen bør blive mere effektive og relevante. Dataenes sammenlignelighed og kohærens på lang sigt bør sikres. Europæiske statistikker om personer og husholdninger baseret på data på individniveau indsamlet ved hjælp af stikprøver reguleres på nuværende tidspunkt ved en række separate retsakter, der bør afløses af denne forordning. Derfor er det nødvendigt at ophæve Rådets forordning (EF) nr. 577/98 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1177/2003. (23)Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse er blevet hørt. (24)Udvalget for det Europæiske Statistiske System er blevet hørt — VEDTAGET DENNE FORORDNING: Artikel 1 Genstand 1.Ved denne forordning oprettes en fælles ramme for europæiske statistikker vedrørende personer og husholdninger baseret på data på individniveau indsamlet ved hjælp af stikprøver vedrørende sådanne personer og husholdninger. 2.Forordningen finder ikke anvendelse på folke- og boligtællinger som omhandlet i forordning (EF) nr. 763/2008. Artikel 2 Definitioner

I denne forordning forstås ved: a)"forhåndskontrollerede data eller mikrodata": data eller mikrodata, der er bekræftet af medlemsstaterne på grundlag af vedtagne fælles valideringsregler b)"område": et eller flere datasæt, der er struktureret med henblik på at dække bestemte emner c)"observationsenhed": en identificerbar enhed, som det er muligt at indsamle data om d)"emne": indholdet af de oplysninger, der skal indsamles om observationsenhederne; hvert emne dækker et antal detaljerede emner e)"administrative registre": data genereret af en ikke-statistisk kilde, normalt et offentligt organ, som ikke i sig selv har til formål at producere statistikker f)"ad hoc-emne": emner, som brugere på et bestemt tidspunkt har særlig interesse i, men som ikke indgår i de almindelige datasæt g)"nøgleindikator": oplysninger, der anvendes bredt til at overvåge et centralt mål for EU-politikken. Artikel 3 Datasæt 1.Den i artikel 1 omhandlede dataindsamling foretages på følgende områder: a)arbejdsmarked b)indkomst og levevilkår c)sundhed d)uddannelse e)brug af informations- og kommunikationsteknologi f)tidsanvendelse g)forbrug. 2.Datasættene skal dække emner, der er fælles for alle områder, ud over følgende specifikke emner, der er specificeret yderligere i bilag I: a)karakteristika for personer og husholdninger

b)erhvervsdeltagelse c)erhvervserfaring og varighed af ansættelsesforhold d)arbejdsvilkår, herunder arbejdstid og arbejdstidsordninger e)uddannelsesniveau og uddannelsesmæssig baggrund f)deltagelse i uddannelse g)sundhed: status og handicap, pleje og determinanter h)indkomst, forbrug og formueforhold, herunder gæld i)levevilkår, herunder materielle afsavn, bolig, nærmiljø og adgang til tjenesteydelser j)livskvalitet, herunder deltagelse i sociale og kulturelle aktiviteter samt velfærd k)fordeling af tid, og l)deltagelse i informationssamfundet. 3.Kravene til nøjagtighed og karakteristikaene for de stikprøver, der anvendes til de forskellige områder, er angivet i henholdsvis bilag II og III. 4.Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter efter artikel 15 for at ændre de detaljerede emner angivet i bilag I, således at de afspejler relevante tekniske, sociale og økonomiske tendenser og imødekommer brugernes nye behov. Under udøvelsen af denne beføjelse skal Kommissionen sikre, at: a)sådanne delegerede retsakter ikke medfører væsentlige yderligere byrder eller omkostninger for medlemsstaterne eller respondenterne b)der maksimalt ændres 20 % af de detaljerede emner i bilag I for hvert område ved delegerede retsakter. For så vidt angår de områder, hvor data indsamles på årsbasis eller hyppigere, må disse ændringer maksimalt udgøre 10 % af listen over detaljerede emner. Disse øvre grænser finder anvendelse på fire fortløbende år. Antallet af detaljerede emner, der kan ændres, rundes op til nærmeste heltal. Artikel 4 Flerårig rullende planlægning 1.Kommissionen tillægges efter artikel 15 beføjelse til at vedtage delegerede retsakter for at fastlægge eller ændre en flerårig rullende planlægning for otte år vedrørende indsamling af data, der er omfattet af denne forordning, i overensstemmelse med den hyppighed, der er angivet i bilag IV. Kommissionen sikrer, at disse delegerede retsakter ikke udgør en betydelig ekstra byrde eller omkostning for medlemsstaterne eller respondenterne. 2.I denne flerårige rullende planlægning angives perioden for indsamling af data til: a)de detaljerede emner knyttet til områderne

b)ad hoc-emner, som brugerne anmoder om, inden for arbejdsmarked, indkomst og levevilkår i henhold til bilag IV. I ekstraordinære, begrundede tilfælde kan disse data dække andre detaljerede emner end dem, der fremgår af bilag I. 3.Tilpasningerne af den planlægning, der er omhandlet i stk. 1, skal foretages senest 24 måneder før starten på hver dataindsamlingsperiode i henhold til planlægningen. Formålet med tilpasningerne er at sikre effektivitet og konsekvens mellem planlægningen og brugernes behov. Artikel 5 Statistiske populationer og observationsenheder 1.Den statistiske population består af alle personer, der i de enkelte medlemsstater har deres sædvanlige bopæl i private husholdninger. 2.Dataindsamlingen skal udføres i hver medlemsstat for en stikprøve af observationsenheder bestående af private husholdninger eller personer, der hører til private husholdninger, og som har deres sædvanlige bopæl i den pågældende medlemsstat. Artikel 6 Tekniske specifikationer for datasæt 1.Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage gennemførelsesretsakter med henblik på at specificere følgende tekniske aspekter for de enkelte datasæt: a)antallet af variabler og beskrivelsen heraf b)de statistiske klassifikationer c)de præcise karakteristika for de statistiske populationer, observationsenhederne og respondenterne d)referenceperioder og -datoer e)kravene vedrørende geografisk dækning, stikprøvens karakteristika, herunder delstikprøver, tekniske aspekter ved feltarbejdet, redigering og imputering, vægtning, skøn og skøn af varians f)den metode, der skal benyttes til indsamlingen af dataene, hvis det er nødvendigt for at opnå en høj grad af sammenlignelighed for data om beskæftigelse og arbejdsløshed på arbejdsmarkedsområdet. Dette kan, hvor det er nødvendigt, omfatte rækkefølgen og placeringen af spørgsmålene i spørgeskemaet. Nødvendigheden heraf skal være behørigt begrundet. 2.Hvis aspekterne er fælles for flere datasæt, tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage gennemførelsesretsakter med henblik på at specificere følgende tekniske karakteristika for datasættene: a)listen over variabler og beskrivelsen af variablerne b)de statistiske klassifikationer c)de præcise karakteristika for de statistiske populationer og observationsenhederne. 3.Med hensyn til datasæt om månedlige arbejdsløshedstal på arbejdsmarkedsområdet tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage gennemførelsesretsakter med henblik på at beskrive variablerne samt længden af, kvalitetskravene for og detaljeringsgraden af de tidsrækker, der skal indberettes.

4.Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 16, stk. 2. Artikel 7 Standarder for indberetning og udveksling af oplysninger 1.Der indføres tekniske standarder for at fremme udveksling og deling af oplysninger mellem Kommissionen (Eurostat) og medlemsstaterne, navnlig med henblik på at understøtte kvalitetsstyring og behandling af dokumentation vedrørende de statistikker, der er omfattet af denne forordning. 2.De tekniske standarder omfatter statistiske begreber, processer og produkter, herunder data og metadata. 3.Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage gennemførelsesretsakter med henblik på at fastlægge de tekniske standarder omhandlet i stk. 1. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 16, stk. 2. Artikel 8 Datakilder og metoder 1.Medlemsstaterne leverer de data, der er omhandlet i artikel 1, ved hjælp af en eller en kombination af følgende kilder, forudsat at de opfylder kvalitetskravene i artikel 12: a)oplysninger leveret direkte af respondenterne b)administrative registre og andre kilder, metoder eller innovative tilgange, så længe de muliggør produktion af data, der er sammenlignelige og er i overensstemmelse med de gældende specifikke krav fastlagt i denne forordning. 2.Medlemsstaterne giver Kommissionen (Eurostat) detaljerede oplysninger om de anvendte kilder og metoder. Artikel 9 Datasættenes hyppighed Datasættenes hyppighed er fastsat i bilag IV. Artikel 10 Dataindberetning og frister 1.Fristerne for indberetning er fastsat i bilag V. 2.For hvert datasæt indberetter medlemsstaterne forhåndskontrollerede mikrodata uden direkte identifikation til Kommissionen (Eurostat). 3.Som undtagelse fra stk. 2 indberettes der forhåndskontrollerede aggregerede data med henblik på udarbejdelse af månedlige arbejdsløshedsstatistikker.

4.Medlemsstaterne indsamler og indberetter data i henhold til denne forordning første gang i 2019. Artikel 11 Stikprøvegrundlag 1.Data skal baseres på repræsentative stikprøver taget fra stikprøvegrundlag oprettet på nationalt plan, der giver mulighed for at udvælge personer eller husholdninger tilfældigt med en kendt sandsynlighed for udvælgelse. Stikprøvegrundlagene skal fuldt ud og eksklusivt dække den pågældende population og ajourføres regelmæssigt. De skal omfatte alle de oplysninger, der er nødvendige for udformningen af stikprøven, såsom de oplysninger, der er brug for med henblik på stratificering og til at tage kontakt med personerne eller husholdningerne. Stikprøvegrundlaget skal også omfatte de oplysninger, der er brug for til at knytte personer til andre administrative registre, i det omfang dette er tilladt i henhold til databeskyttelsesreglerne. 2.Hvis et sådant stikprøvegrundlag ikke findes i medlemsstaten, kan andre stikprøvegrundlag, der opfylder følgende kriterier, benyttes. Sådanne strikprøvegrundlag skal: a)udpege stikprøveenheder, der kan være personer, husholdninger, boliger eller adresser b)kunne give oplysninger om sandsynligheden for udvælgelse c)ajourføres regelmæssigt. 3.Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage gennemførelsesretsakter, der fastsætter ensartede betingelser for stikprøvegrundlagene, navnlig ved at fastlægge mindstekrav. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 16, stk. 2. Artikel 12 Kvalitet 1.Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre kvaliteten af de indberettede data og metadata. 2.Ved anvendelsen af denne forordning finder kvalitetskriterierne i artikel 12, stk. 1, i forordning (EF) nr. 223/2009 anvendelse. 3.Kommissionen (Eurostat) vurderer kvaliteten af metadataene om specifikationerne, af de indberettede data og stikprøvegrundlagene. 4.Til dette formål fremsender medlemsstaterne for så vidt angår de data og mikrodata, der er beskrevet i artikel 10: a)metadata, der beskriver den anvendte metode, og hvordan de tekniske specifikationer er opfyldt i forhold til de i denne forordning fastlagte specifikationer b)oplysninger om overholdelse af mindstekravene til de anvendte stikprøvegrundlag, herunder udarbejdelse og ajourføring af dem i henhold til denne forordning. 5.Medlemsstaterne indberetter metadataene og oplysningerne omhandlet i stk. 4 senest tre måneder efter fristen for indberetning af data og mikrodata. Disse yderligere oplysninger leveres som kvalitetsrapporter, der navnlig påviser, hvordan de indberettede data og mikrodata samt metadataene og oplysningerne opfylder kvalitetskravene. 6.Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage gennemførelsesretsakter, hvori der fastlægges nærmere bestemmelser om kvalitetsrapporterne, herunder indholdet. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 16, stk. 2. 7.Medlemsstaterne underretter snarest muligt Kommissionen (Eurostat) om alle relevante oplysninger eller ændringer med hensyn til anvendelsen af denne forordning, der kan påvirke kvaliteten af de indberettede data.

8.Efter anmodning fra Kommissionen (Eurostat) indsender medlemsstaterne alle oplysninger, som er nødvendige for at vurdere de statistiske oplysningers kvalitet. Artikel 13 Gennemførligheds- og pilotundersøgelser Med henblik på at forbedre datasættene iværksætter Kommissionen (Eurostat), om nødvendigt, og i samarbejde med medlemsstaterne flere forhånds- og pilotundersøgelser, navnlig for at forbedre kvaliteten, herunder sammenligneligheden, bidrage til modernisering af områderne forbrug og tidsanvendelse, undersøge og gennemføre nye metoder til i højere grad at tage hensyn til brugernes behov, bedre at integrere dataindsamlingen og brugen af andre datakilder og gøre dataindsamlingen i medlemsstaterne mere effektiv under hensyntagen til teknologiske udviklinger. Artikel 14 Finansiering 1. Med henblik på anvendelsen af denne forordning kan EU give de nationale statistiske kontorer og andre nationale myndigheder, jf. artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 223/2009, støtte til at: a) udvikle og/eller gennemføre dataindsamlinger eller dataindsamlingsmetoder til sociale statistikker, herunder stikprøvegrundlag, i løbet af de første fire år af indsamlingen af datasættene b) udvikle metoder, herunder forhånds- og pilotundersøgelser som omhandlet i artikel 13 c) indsamle statistikker om et ad hoc-emne, som brugerne har anmodet om, jf. bilag IV, nye eller reviderede sæt af variabler og karakteristika, der gennemføres første gang. 2. EU's økonomiske bidrag ydes i medfør af artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 99/2013, artikel 16, stk. 1, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1296/2013, artikel 6 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013, artikel 58 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 eller artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 282/2014. 3. EU's økonomiske bidrag må ikke overstige 90 % af de støtteberettigede omkostninger. Artikel 15 Udøvelse af de delegerede beføjelser 1.Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser. 2.Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 3, stk. 4, og artikel 4, stk. 1, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra [Publications Office: please insert exact date of entry into force of the Regulation]. 3.Den i artikel 3, stk. 4, og artikel 4, stk. 1, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. 4.Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. 5.Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom. 6.En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 3, stk. 4, og artikel 4, stk. 1, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 16 Udvalgsprocedure 1.Kommissionen bistås af Udvalget for det Europæiske Statistiske System, der er nedsat ved forordning (EF) nr. 223/2009. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011. 2.Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011. Artikel 17 Undtagelser 1.Hvis anvendelsen af denne forordning eller gennemførelsesforanstaltninger og delegerede retsakter vedtaget i henhold til denne vil kræve større tilpasninger af en medlemsstats nationale statistiske system, kan Kommissionen ved gennemførelsesretsakter give en dispensation for op til tre år. En dispensation gives kun, hvis den ikke påvirker sammenligneligheden af medlemsstatens data om nøgleindikatorerne negativt eller hæmmer beregningen af de obligatoriske aktuelle og repræsentative europæiske aggregater. 2.Hvis der fortsat er grundlag for en dispensation ved slutningen af den periode, som den var givet for, kan Kommissionen give en efterfølgende dispensation for en periode på maksimalt tre år ved hjælp af gennemførelsesretsakter. 3.Når de eneste metoder, som en medlemsstat kan benytte til at levere de krævede datasæt, er forskellige fra dem, der er beskrevet i denne forordning eller i gennemførelsesretsakter og delegerede retsakter vedtaget i henhold til denne, kan Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter undtagelsesvis give tilladelse til at benytte sådanne metoder i maksimalt fem år. 4.Hvis der fortsat er grundlag for en tilladelse ved slutningen af den periode, som den var givet for, kan Kommissionen tildele en efterfølgende tilladelse for en periode på maksimalt fem år ved hjælp af gennemførelsesretsakter. 5.Med henblik på anvendelse af stk. 1-4 fremsender medlemsstaten en behørigt begrundet anmodning til Kommissionen inden for tre måneder efter den pågældende retsakts ikrafttrædelse eller seks måneder før udgangen af den periode, som den aktuelle undtagelse eller tilladelse var givet for. I forbindelse med en anmodning om tilladelse efter stk. 3 og 4 beskriver den pågældende medlemsstat i detaljer de anvendte metoder og påviser, at de har givet sammenlignelige resultater. 6.Kommissionen vedtager disse gennemførelsesretsakter efter undersøgelsesproceduren i artikel 16, stk. 2. Artikel 18 Ophævelse 1.Forordning (EF) nr. 577/98 og (EF) nr. 1177/2003 ophæves med virkning fra den 31. december 2018. De krav, der er fastsat i disse forordninger om indberetning af data og metadata, herunder kvalitetsrapporter, finder fortsat anvendelse for referenceperioderne før ophævelsen. 2.Henvisninger til den ophævede forordning gælder som henvisninger til nærværende forordning. Artikel 19 Ikrafttrædelse 1.Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. 2.Med hensyn til områderne omfattet af artikel 3, stk. 1, litra f) og g), anvendes den fra den 1. januar 2025.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den . På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne Formand Formand FINANSIERINGSOVERSIGT 1.FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1.Forslagets/initiativets betegnelse 1.2.Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen 1.3.Forslagets/initiativets art 1.4.Mål 1.5.Forslagets/initiativets begrundelse 1.6.Varighed og finansielle virkninger 1.7.Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r) 2.FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1.Bestemmelser om kontrol og rapportering 2.2.Forvaltnings- og kontrolsystem 2.3.Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder 3.FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1.Berørt(e) udgiftspost(er) på budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme 3.2.Anslåede virkninger for udgifterne

3.2.1.Sammenfatning af de anslåede virkninger for udgifterne 3.2.2.Anslåede virkninger for aktionsbevillingerne 3.2.3.Anslåede virkninger for administrationsbevillingerne 3.2.4.Forenelighed med indeværende flerårige finansielle ramme 3.2.5.Tredjemands bidrag til finansieringen 3.3.Anslåede virkninger for indtægterne FINANSIERINGSOVERSIGT 1.FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1.Forslagets/initiativets betegnelse EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om oprettelse af en fælles ramme for europæiske statistikker vedrørende personer og husholdninger baseret på data på individniveau indsamlet ved hjælp af stikprøver. 1.2.Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen 3403 - Udarbejdelse af statistisk information. 1.3.Forslagets/initiativets art ◻ Forslaget/initiativet vedrører en ny foranstaltning ◻ Forslaget/initiativet drejer sig om en ny foranstaltning som opfølgning på et pilotprojekt/en forberedende foranstaltning ◻ Forslaget/initiativet vedrører en forlængelse af en eksisterende foranstaltning ☒ Forslaget/initiativet vedrører omlægning af en foranstaltning til en ny foranstaltning 1.4.Mål 1.4.1.Det eller de af Kommissionens flerårige strategiske mål, som forslaget/initiativet vedrører Udvikling og evaluering af en politik med hensyn til Kommissionens politiske prioriteringer, især dem vedrørende beskæftigelse og vækst, det digitale marked, en dybere og mere retfærdig Økonomisk og Monetær Union (ØMU), migration og mobilitet kræver gode analyse- og overvågningsværktøjer. De politiske prioriteringer svarer til en række forskellige områder inden for sociale og økonomiske statistikker, hvilket gør det nødvendigt at sikre større kohærens mellem datakilder. Europa 2020-strategien bruger indikatorer til at følge de overordnede mål, såsom fremme af beskæftigelse, forbedring af uddannelsesniveauer og styrkelse af social inklusion, især gennem bekæmpelse af fattigdom. Beregning af disse indikatorer kræver aktuelle statistiske oplysninger. De statistiske oplysninger skal udarbejdes så effektivt som muligt ved hjælp af moderne indsamlings- og udarbejdelsesmetoder til statistiske data.

Forslaget vil desuden medføre større fleksibilitet med hensyn til at reagere på anmodninger om indikatorer i forbindelse med strategiske initiativer på højt niveau. 1.4.2.Specifikke mål og berørte ABM/ABB-aktiviteter Specifikt mål nr. 1 Med henblik på at håndtere: i) den aktuelle fragmentering af udarbejdelsen af europæiske sociale statistikker indsamlet ved hjælp af stikprøver og ii) den manglende fleksibilitet ved det aktuelle system til dataindsamling med henblik på europæiske sociale statistikker indsamlet ved hjælp af stikprøver. Berørte ABM/ABB-aktiviteter 3403 - Udarbejdelse af statistisk information. 1.4.3.Forventede resultater og virkninger Angiv, hvilke virkninger forslaget/initiativet forventes at få for modtagerne/målgruppen. Forslaget vil gøre det nemmere at tilpasse europæiske sociale statistikker indsamlet ved hjælp af stikprøver til samfundets behov. Ved at give metoder til at styrke kohærensen på tværs af forskellige områder vil forslaget desuden hjælpe Eurostat med at sikre kvaliteten af europæiske sociale statistikker indsamlet ved hjælp af stikprøver. Det vil også fremme brugen af innovative statistiske værktøjer og metoder og muliggøre et mere effektivt samarbejde og en mere effektiv koordinering mellem nationale statistiske kontorer og andre nationale myndigheder i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 223/2009 om europæiske statistikker. Forslaget vil medføre en engangsudgift til udformningen for de nationale statistiske kontorer. De samlede omkostninger til gennemførelse vurderes dog at falde, primært som følge af en reduktion af dobbeltarbejde og overlapninger mellem forskellige dataindsamlinger og genbrug af systemer til udarbejdelse af statistikker. Afhængigt af hvordan udarbejdelsesmetoderne gennemføres på nationalt plan (f.eks. om de teknologiske og metodemæssige innovationer indarbejdes, om der er forbedret adgang til administrative registre), kan de øgede omkostninger i den første fase til udformning af sociale undersøgelser stort set opvejes af faldet i omkostninger i dataindsamlingsfasen, der udgør to tredjedele af de samlede omkostninger ved udarbejdelse af statistikker. De eventuelle øgede omkostninger, der følger af den øgede fleksibilitet i dataindsamlingen, kan kontrolleres, hvis de centrale komponenter i undersøgelserne, der i vid udstrækning bestemmer udgifterne for de nationale statistiske kontorer, som forudset specificeres i rammelovgivningen. Forslaget opfylder målene om forenkling under REFIT-programmet, navnlig fordi det strømliner fem forordninger i én enkelt lovgivningsmæssig ramme. 1.4.4.Virknings- og resultatindikatorer Angiv indikatorerne til kontrol af forslagets/initiativets gennemførelse. Kommissionen (Eurostat) udarbejder fælles europæiske retningslinjer og fastsætter krav til kvaliteten af indberetninger vedrørende udvikling, udarbejdelse og formidling af sociale statistikker. De kvalitetsrapporter, som medlemsstaterne skal udarbejde for hver dataindsamling, skal omfatte specifikke kontroller, der er relevante for den pågældende dataindsamling. Dette vil sikre kvaliteten af de statistiske data. 1.5.Forslagets/initiativets begrundelse 1.5.1.Behov, der skal dækkes på kort eller lang sigt På kort- og mellemlang sigt: integration af eksisterende forordninger inden for europæiske sociale statistikker indsamlet ved hjælp af stikprøver; defragmentering af de produktionsprocesser, der benyttes til europæiske sociale statistikker indsamlet ved hjælp af stikprøver og forbedring af dataindsamlingen ved at indføre lovgivning i flere lag. På lang sigt: garanti for, at europæiske sociale statistikker indsamlet ved hjælp af stikprøver fortsat leverer værdifulde input til den europæiske og nationale beslutningsproces og forbedring af effektiviteten af de metoder, der anvendes til at indsamle sociale statistikker. 1.5.2.Merværdien ved en indsats fra EU's side Arbejdet med at udarbejde statistikker, der er 1) harmoniserede og sammenlignelige på tværs af medlemsstater og 2) udarbejdet i henhold til EU's behov, kan ikke udføres på nationalt plan alene. Det er kun muligt at udarbejde EU-statistikker, hvis medlemsstaterne anvender en harmoniseret metode og udarbejder statistikker i henhold til fastlagte fælles resultater og fælles karakteristika. Dette kan kun opnås gennem EU-tiltag.

1.5.3.Erfaringer fra lignende foranstaltninger Der er vedtaget flere forordninger, der dækker forskellige områder af sociale statistikker, hvilket har medført uoverensstemmelser og ineffektivitet i dataindsamlingerne. Dette er første gang, der foreslås en rammeforordning, der dækker syv områder inden for sociale statistikker. Dette initiativ vil strømline fem eksisterende retsgrundlag for henholdsvis undersøgelse af arbejdsstyrken (LFS), europæiske statistikker over indkomstforhold og levevilkår (EU-SILC), undersøgelse af voksenuddannelse (AES), interviewundersøgelsen vedrørende sundhed i EU (EHIS) og undersøgelse af husholdningers brug af informations- og kommunikationsteknologier (IKT) (ICT-HH). Det vil også udgøre retsgrundlaget for de to europæiske undersøgelser, der gennemføres på baggrund af en uformel aftale: undersøgelsen af husholdningsbudgetter (HBS) og den harmoniserede europæiske tidsanvendelsesundersøgelse (HETUS). 1.5.4.Sammenhæng med andre relevante instrumenter og eventuel synergivirkning Forslaget er foreneligt med forordning (EF) nr. 223/2009 om europæiske statistikker. 1.6.Varighed og finansielle virkninger ◻ Forslag/initiativ af begrænset varighed –◻ Forslag/initiativ gældende fra [DD/MM]ÅÅÅÅ til [DD/MM]ÅÅÅÅ –◻ Finansiel virkning fra ÅÅÅÅ til ÅÅÅÅ ☒ Forslag/initiativ af ubegrænset varighed: –Der er en indfasningsperiode for gennemførelsen af forslaget på syv år, fra 2019 til 2025. –Programmet bør dog fortsætte efter denne periode. –I finansieringsoversigten er der kun taget højde for årene i den nuværende flerårige finansielle ramme (FFR) (2019-2020). Fortsat finansiering vil være underlagt de aftaler, der indgås for næste FFR, og at de specifikke programmer, som finansieringen forventes at komme fra, fortsætter. 1.7.Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r) ☒ Direkte forvaltning ved Kommissionen –☒i dens tjenestegrene, inklusive dens personale i EU' s delegationer –◻ i gennemførelsesorganer ◻ Delt forvaltning i samarbejde med medlemsstaterne ◻ Indirekte forvaltning ved at overlade budgetgennemførelsesopgaver til: –◻ tredjelande eller organer, som tredjelande har udpeget

–◻ internationale organisationer og deres agenturer (angives nærmere) –◻ EIB og Den Europæiske Investeringsfond –◻ de organer, der er omhandlet i finansforordningens artikel 208 og 209 –◻ offentligretlige organer –◻ privatretlige organer, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver i det omfang, at de stiller tilstrækkelige finansielle garantier –◻ privatretlige organer, der er undergivet lovgivningen i en medlemsstat, og som har fået overdraget gennemførelsen af et offentligt-privat partnerskab, og som stiller tilstrækkelige finansielle garantier –◻ personer, der har fået overdraget gennemførelsen af specifikke foranstaltninger inden for FUSP i henhold til afsnit V i TEU, og som er identificeret i den relevante basisretsakt. –Hvis der angives flere forvaltningsmetoder, gives der en nærmere forklaring i afsnittet "Bemærkninger". Kommentarer […] […] 2.FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1.Bestemmelser om kontrol og rapportering Angiv hyppighed og betingelser. Regelmæssige detaljerede kvalitetsrapporter om gennemførelsen af hver statistisk dataindsamling udarbejdes allerede i henhold til de eksisterende specifikke regler. Rapporteringen fortsættes og forbedres yderligere under det nye forslag. Modtagere af tilskud skal fremsende de indsamlede data og den tilhørende kvalitetsrapport. 2.2.Forvaltnings- og kontrolsystem 2.2.1.Konstaterede risici Fordi de forvaltningsmetoder, der er valgt for forslaget, er direkte forvaltning ved Kommissionen, er de vigtigste risici dem, der er forbundet med forvaltningen af kontrakter og tilskud. 2.2.2.Oplysninger om det interne kontrolsystem, der er indført

Kommissionen (Eurostat) har udviklet en kontrolstrategi for perioden 2013-2017. Foranstaltningerne og værktøjerne under denne strategi gælder fuldt ud for indsamlingen af statistikker i henhold til den foreslåede forordning. De typer af ændringer, der indføres ved strategien, kan reducere risikoen for og bidrage til at forebygge svig. De omfatter: lavere kompleksitet, anvendelse af omkostningseffektive kontrolprocedurer og gennemførelse af risikobaserede kontroller før og efter. Strategien omfatter også oplysningsforanstaltninger samt undervisning i forebyggelse af svig. 2.2.3.Anslåede omkostninger og fordele ved kontrol samt mulig manglende overholdelse Kommissionen (Eurostat) har indført en kontrolstrategi, der generelt har til formål at begrænse risikoen for manglende overholdelse af væsentlighedskriteriet på 2 % i overensstemmelse med målene for intern kontrol og risikostyring, der er fastlagt i Kommissionens strategiplan for 2016-2020. Alle finansielle transaktioner (og derfor hele budgettet) er underlagt obligatoriske forhåndskontroller i henhold til finansforordningen. Kontroller baseret på dybdegående analyser af den underliggende dokumentation bliver desuden udført på baggrund af en årlig risikoanalyse. Kontrollerne kan dække 4-6 % af det samlede budget, der forvaltes af Eurostat. 2.3.Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder Angiv eksisterende og påtænkte forebyggelses- og beskyttelsesforanstaltninger. Den 30. oktober 2013 vedtog Eurostat en strategi til bekæmpelse af svig for 2014-2017 i henhold til Kommissionens strategi til bekæmpelse af svig af 24. juni 2011 (CAFS). Eurostats strategi til bekæmpelse af svig fastlægger tre operationelle mål: i) styrkelse af eksisterende foranstaltninger mod svig ii) bedre integration af procedurer til bekæmpelse af svig i Eurostats risikostyring og risikoforvaltning samt i revisioner, planlægning, indberetning og kontrol og iii) styrkelse af Eurostats kapaciteter til og opmærksomhed på bekæmpelse af svig, der er en del af Kommissionens kultur om bekæmpelse af svig. Strategien til bekæmpelse af svig ledsages af en handlingsplan til bekæmpelse af svig. I løbet af anvendelsesperioden bliver gennemførelsen af strategien til bekæmpelse af svig kontrolleret to gange om året med rapportering til ledelsen. Eurostat evaluerer virkningen af strategien i 2017 og ajourfører strategien i henhold hertil. Der gennemføres desuden en midlertidig gennemgang af handlingsplanen til bekæmpelse af svig i 2016. Både gennemgangen af Eurostats strategi og gennemgangen af handlingsplanen bliver udført på baggrund af den ajourførte metode og de ajourførte retningslinjer udstedt af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) i februar 2016. Alle potentielle modtagere af tilskud er offentlige organer (nationale statistiske kontorer og andre nationale myndigheder som defineret i forordning (EF) nr. 223/2009). Derudover tildeles tilskud uden indkaldelse af forslag. Der er indført foranstaltninger til kontrol med forvaltningen af tilskud. De tager højde for de specifikke procedurer for tildeling af tilskud og omfatter en forudgående og efterfølgende analyse af forvaltningen af tilskud. Anvendelsen af enhedsomkostninger og faste beløb i overensstemmelse med finansforordningens artikel 124, stk. 1, nedsætter i betydelig grad risikoen for fejl i forbindelse med forvaltningen af tilskud og forenkler således forvaltningen af dem. 3.FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1.Berørt(e) udgiftspost(er) på budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme Eksisterende udgiftsposter på budgettet I samme rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme og budgetposterne. Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme Budgetpost Udgiftens

art Bidrag Nummer

[Betegnelse………………………...……………] OB/IOB fra EFTA-lande fra kandidatlande fra tredjelande iht. finansforordningens artikel 21, stk. 2, litra b) 1a 04.030201 — Tilk. prog.: EASI — Den Europæiske Unions program for beskæftigelse og social innovation (EaSI) OB JA NEJ NEJ NEJ 1a 09.040201 — Lederskab inden for informations- og kommunikationsteknologi (Tilk. prog.: HORISONT 2020 — EU's rammeprogram for forskning og innovation (Horisont 2020) OB JA NEJ NEJ NEJ 1a 29.020100 — Tilknyttede programmer: ESP — Det europæiske statistiske program 2013-2017 ESP18_20 — Det europæiske statistiske program (ESP) 2018-2020 OB JA NEJ NEJ NEJ 1 13.036501 — Tilk. prog.: EFRU — Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) OB NEJ NEJ NEJ NEJ 1 13.046101 — Tilk. prog.: CF — Samhørighedsfonden (CF) OB NEJ NEJ NEJ NEJ 3 17.030100 — Tilk. prog.: HEALTH — EU-handlingsprogrammet for sundhed (Sundhedsprogrammet) OB JA JA JA NEJ 3.2.Anslåede virkninger for udgifterne [Dette afsnit skal udfyldes ved hjælp af arket vedrørende administrative budgetoplysninger (det andet dokument i bilaget til denne finansieringsoversigt) og uploades til CISNET med henblik på høring af andre tjenestegrene.] 3.2.1.Sammenfatning af de anslåede virkninger for udgifterne i mio. EUR (tre decimaler) Udgiftsområde i den flerårige finansielle

ramme: Nummer 1 a. Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse

GD: ESTAT År

2019 År

2020 I ALT •Aktionsbevillinger Budgetpostens nummer 29.020100 Forpligtelser (1) 5,298 4,648 9,946 Betalinger (2) 2,649 4,444 7,093 Budgetpostens nummer Forpligtelser (1a) Betalinger (2 a) Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer Budgetpostens nummer (3) Bevillinger I ALT

til GD ESTAT Forpligtelser = 1+1a+3 5,298 4,648 9,946 Betalinger = 2+2a +3 2,649 4,444 7,093





GD: EMPL År

2019 År

2020 I ALT •Aktionsbevillinger Budgetpostens nummer 04.030201 Forpligtelser (1) 3,194 2,695 5,889 Betalinger (2) 1,597 2,625 4,222 Budgetpostens nummer Forpligtelser (1a) Betalinger (2 a) Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer Budgetpostens nummer (3) Bevillinger I ALT

til GD EMPL Forpligtelser = 1+1a+3 3,194 2,695 5,889 Betalinger = 2+2a +3 1,597 2,625 4,222



GD: CONNECT År

2019 År

2020 I ALT •Aktionsbevillinger Budgetpostens nummer 09.040201 Forpligtelser (1) 2,000 0,000 2,000 Betalinger (2) 1,000 0,800 1,800 Budgetpostens nummer Forpligtelser (1a) Betalinger (2 a) Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer Budgetpostens nummer (3) Bevillinger I ALT

til GD CONNECT Forpligtelser = 1+1a+3 2,000 0,000 2,000 Betalinger = 2+2a +3 1,000 0,800 1,800 i mio. EUR (tre decimaler) Udgiftsområde i den flerårige finansielle

ramme: Nummer 1. Intelligent og inklusiv vækst GD: REGIO År

2019 År

2020 I ALT •Aktionsbevillinger Budgetpostens nummer 13.036501 Forpligtelser (1) 0,466 0,466 0,932 Betalinger (2) 0,233 0,419 0,652 Budgetpostens nummer 13.046101 Forpligtelser (1a) 0,200 0,200 0,400 Betalinger (2 a) 0,100 0,180 0,280 Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer Budgetpostens nummer (3) Bevillinger I ALT

til GD REGIO Forpligtelser = 1+1a+3 0,666 0,666 1,332 Betalinger = 2+2a +3 0,333 0,599 0,932









•Aktionsbevillinger I ALT Forpligtelser (4) 11,159 8,008 19,167 Betalinger (5) 5,579 8,468 14,047 •Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer I ALT (6) Bevillinger I ALT

under UDGIFTSOMRÅDE 1

i den flerårige finansielle ramme Forpligtelser =4+ 6 11,159 8,008 19,167 Betalinger =5+ 6 5,579 8,468 14,047 Hvis flere udgiftsområder påvirkes af forslaget/initiativet: Udgiftsområde i den flerårige finansielle

ramme: Nummer 3. Sikkerhed og medborgerskab GD: SANTE År

2019 År

2020 I ALT •Aktionsbevillinger Budgetpostens nummer 17.030100 Forpligtelser (1) 0,000 0,500 0,500 Betalinger (2) 0,000 0,250 0,250 Budgetpostens nummer Forpligtelser (1a) Betalinger (2 a) Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer Budgetpostens nummer (3) Bevillinger I ALT

til GD SANTE Forpligtelser = 1+1a+3 0,000 0,500 0,500 Betalinger = 2+2a +3 0,000 0,250 0,250





•Aktionsbevillinger I ALT Forpligtelser (4) 0,000 0,500 0,500 Betalinger (5) 0,000 0,250 0,250 •Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer I ALT (6) Bevillinger I ALT

under UDGIFTSOMRÅDE 3

i den flerårige finansielle ramme Forpligtelser =4+ 6 0,000 0,500 0,500 Betalinger =5+ 6 0,000 0,250 0,250 Hvis flere udgiftsområder påvirkes af forslaget/initiativet: •Aktionsbevillinger I ALT Forpligtelser (4) 11,159 8,508 19,667 Betalinger (5) 5,579 8,718 14,297 •Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer I ALT (6) Bevillinger I ALT

under UDGIFTSOMRÅDE 1-4

i den flerårige finansielle ramme

(Referencebeløb) Forpligtelser =4+ 6 11,159 8,508 19,667 Betalinger =5+ 6 5,579 8,718 14,297







Udgiftsområde i den flerårige finansielle

ramme: 5 "Administration" i mio. EUR (tre decimaler) År

2019 År

2020 I ALT GD: ESTAT •Menneskelige ressourcer 4,164 4,164 8,328 •Andre administrationsudgifter 0,404 0,414 0,818 I ALT GD ESTAT Bevillinger 4,568 4,578 9,146 Bevillinger I ALT

under UDGIFTSOMRÅDE 5

i den flerårige finansielle ramme (Forpligtelser i alt = betalinger i alt) 4,568 4,578 9,146 i mio. EUR (tre decimaler) År

2019 År

2020 I ALT Bevillinger I ALT

under UDGIFTSOMRÅDE 1-5

i den flerårige finansielle ramme Forpligtelser 15,727 13,087 28,814 Betalinger 10,147 13,296 23,443 3.2.2.Anslåede virkninger for aktionsbevillingerne –◻ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af aktionsbevillinger. –☒ Forslaget/initiativet medfører anvendelse af aktionsbevillinger som anført herunder: Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (tre decimaler) Der angives mål og resultater ⇩ År

2019 År

2020 I ALT RESULTATER Art Gennemsnitlige omkostninger Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal resultater (i alt) Omkostninger i alt SPECIFIKT MÅL NR. 1… Håndtering af den nuværende fragmentering af udarbejdelsen af europæiske sociale statistikker indsamlet ved hjælp af stikprøver i EU og den manglende fleksibilitet ved de nuværende systemer til dataindsamling - Resultat LFS – ad hoc-modul 0,067 30 2,000 30 2,000 60 4,000 - Resultat EU-SILC – ad hoc-modul 0,017 30 0,500 0 0,000 30 0,500 - Resultat Gennemførelse af dataindsamlinger 0,096 60 5,650 30 3,000 90 8,650 - Resultat Metodologiske undersøgelser eller pilotundersøgelser 0,080 37 3,009 44 3,509 81 6,517 Subtotal for specifikt mål nr. 1 157 11,159 104 8,509 261 19,667 SPECIFIKT MÅL NR. 2 ... - Resultat Subtotal for specifikt mål nr. 2 OMKOSTNINGER I ALT 157 11,159 104 8,509 261 19,667 3.2.3.Anslåede virkninger for administrationsbevillingerne 3.2.3.1.Resumé

–◻ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af administrationsbevillinger –☒ Forslaget/initiativet medfører anvendelse af administrationsbevillinger som anført herunder: i mio. EUR (tre decimaler) År

2019 År

2020 I ALT UDGIFTSOMRÅDE 5

i den flerårige finansielle ramme Menneskelige ressourcer 4,164 4,164 8,328 Andre administrations-udgifter 0,404 0,414 0,818 Subtotal UDGIFTSOMRÅDE 5

i den flerårige finansielle ramme 4,568 4,578 9,146 Uden for UDGIFTSOMRÅDE 5

i den flerårige finansielle ramme Menneskelige ressourcer Andre udgifter

Andre udgifter af administrativ art Subtotal

Uden for UDGIFTSOMRÅDE 5

i den flerårige finansielle ramme I ALT 4,568 4,578 9,146 Bevillingerne til menneskelige ressourcer og andre administrationsudgifter vil blive dækket ved hjælp af de bevillinger, der i forvejen er afsat til generaldirektoratets forvaltning af aktionen, og/eller ved intern omfordeling i generaldirektoratet, eventuelt suppleret med yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige generaldirektorat i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. 3.2.3.2.Anslået behov for menneskelige ressourcer –◻ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af menneskelige ressourcer. –☒ Forslaget/initiativet medfører anvendelse af menneskelige ressourcer som anført herunder: Overslag angives i årsværk År

2019 År

2020 29 01 01 01 (i hovedsædet og i Kommissionens repræsentationskontorer) 24,45 24,45 XX 01 01 02 (i delegationer) XX 01 05 01 (indirekte forskning) 10 01 05 01 (direkte forskning) 29 01 02 01 (KA, UNE, V under den samlede bevillingsramme) 12 12 XX 01 02 02 (KA, LA, UNE, V og JED i delegationerne) XX 01 04 åå - i hovedsædet - i delegationer XX 01 05 02 (KA, UNE, V – indirekte forskning) 10 01 05 02 (KA, UNE, V – direkte forskning) Andre budgetposter (skal angives) I ALT 36,45 36,45 XX angiver det berørte politikområde eller budgetafsnit. Personalebehovet vil blive dækket ved hjælp af det personale, som GD'et allerede har afsat til foranstaltningen, og/eller interne rokader i GD'et, hvortil kommer de eventuelle yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige GD i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. Opgavebeskrivelse: Tjenestemænd og midlertidigt ansatte Metodologisk arbejde med henblik på en velfunderet definition af undersøgelserne, herunder ad hoc-moduler IT-arbejde i forbindelse med modtagelse, validering og behandling af data Dataanalyse, datafrigivelse og brugerstøtte Eksternt personale Metodologisk arbejde med henblik på en velfunderet definition af undersøgelserne, herunder ad hoc-moduler IT-arbejde i forbindelse med modtagelse, validering og behandling af data

3.2.4.Forenelighed med indeværende flerårige finansielle ramme –☒ Forslaget/initiativet er foreneligt med indeværende flerårige finansielle ramme. –◻ Forslaget/initiativet kræver omlægning af det relevante udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme. Der redegøres for omlægningen med angivelse af de berørte budgetposter og beløbenes størrelse. –◻ Forslaget/initiativet kræver, at fleksibilitetsinstrumentet anvendes, eller at den flerårige finansielle ramme revideres. Der redegøres for behovet med angivelse af de berørte udgiftsområder og budgetposter og beløbenes størrelse. 3.2.5.Tredjemands bidrag til finansieringen –Forslaget/initiativet indeholder ikke bestemmelser om samfinansiering med tredjemand. –Forslaget/initiativet indeholder bestemmelser om samfinansiering, jf. følgende overslag: Bevillinger i mio. EUR (tre decimaler) År

N År

N+1 År

N+2 År

N+3 Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6) I alt Angiv organ, som deltager i samfinansieringen Samfinansierede bevillinger I ALT



3.3.Anslåede virkninger for indtægterne –☒ Forslaget/initiativet har ingen finansielle virkninger for indtægterne. –◻ Forslaget/initiativet har følgende finansielle virkninger: –◻ for egne indtægter –◻ for diverse indtægter i mio. EUR (tre decimaler)