ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (85) 616 
 
 
 
Vol. 1985/0 222 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), t his file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februa r 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 v om 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
K O M (85) 616 endelig udg. 
Bruxelles, den 26. november 1985
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG PARLAMENTET  
drørende en vurdering af de foreløbige resu ltater af progra
ESPRIT
K O M (85) 616 endelig udg.V

io ^ io
* * *
ESPRIT
.  meddelelse fra Kommissi enen t i l  Rådet og Parlamentet vedrørende en 
vurdering af de foreløbige re su lta te r af programmet.
I. V U R D E R IN G  Al P R O G R A M M E T
1. I beslutning 84/130/F.øF af 28. februar 1984 vedtog Rådet det europæiske 
program for forskning og udvikling inden for informationsteknologi 
(ESPRIT). Artikel 8  i  denne beslutning fastsætter, at Kommissionen skal 
foretage en undersøgelse af programmet enten efter 30 måneders forløb, 
eller så snart der er indgået forpligtelser for 6 0 %  af det budget, der 
er afsat til programmets første fase. S o m  følge af ekstraordinært 
positive reaktioner fra industri og videnskab på de to første 
indkaldelser af forslag i  1984 og 1985, vil projekter, der allerede er 
udvalgt efter disse indkaldelser, for at blive fuldført kræve hele det 
beløb, der er planlagt for programmets første 5-års fase. M e n  af 
forvaltnings-i;ia:ssige årsager er kontrakter for disse projekter normalt 
k un blevet underskrevet for en varighed af 2-3 år, hvilket dækker disse 
projekters første fase. D et kontraktlige beløb vil derfor indenfor d e 
nærmeste måneder nå op på 6 0 %  af det afsatte budget for programmets 
første 5  års fase.
2. K o m m  i  ssi o n ·- i ·  i  far der for nedsal et uafhængigt organ p å høj t niveau
(ESPRlT-bedømme l sespanelet) til vurdering af afviklingen af programmet.

Panelet bestod af
Dr. A.E. Pannenborg, Eindhoven - formand
M r. A . Danzin, Paris
Prof. Dr. H.J. Warnecke, Stuttgart
Understigel sen blev gennemfart so m  en række personlige interviews 
suppleret m e d  et udsendt spørgeskema. I alt 1 3 1  organisationer afgav 
oplysninger ved personlige interviews. Spørgeskemaet blev besvaret af 
238 ESPRIT-deItagere. D e  opfattelser, der blev givet udtryk for, og de 
interviewede organisationers synspunkter er blevet indsamlet o g 
samordnet og har tjent so m  grundlag for bedømmelsespanelets konklu­
sioner og de anbefalinger, der forelægges Kommissionen.
Panelet foretog bl.a. en bedømmelse af:
. i hvor høj grad E S P R IT  har opfyldt sin oprindelige målsætning 
.  procedurerne i  forbindelse m e d  programmets administration 
. procedurerne i forbindelse m e d  kommunikation og informa­
tions formidling mellem deltagerne 
forholdet til medlemsstaternes egne programmer.
Ydermere afgav panelet anbefalinger vedrørende:
konsolidering af forskningsområderne 
«  inddragelse af demonstrationsprojekter i programmet 
finansieringskrav og tildelinger 
elitecf.ntrenes rolle 
.  de højr:ro læreanstalters rolle.

4. Panelets rapport, der blev forelagt Kommissionen den 1 5 . ,  oktober 1985 er 
vedlagt (1). Rapporten blev forelagt for ESPRIT's forvaltningsudvalg m e d  
henblik på behandling på niddet i Bruxelles den 17. oktober 1985.
5. D e  vigtigste konklusioner o g anbefalinger i rapporten kan resumeres 
således:
(i) E S P R IT  er blevet etableret m e d  succes og er godt på vej til at 
opfylde sin oprindelige målsætning.
(ii) D er stilles forslag o m  visse ændringer i  forbindelse m e d
evaluering af projekterne, projektadministration o g kommunikation 
blandt, deltagerne.
('ni) ESPRIT-programmet o g medlemsstaternes egne programmer betragtes 
so m  komplementære, og der er ikke konstateret konfliktområder af 
betydning.
(iv) M e d  henblik på den fremtidige udvikling af ESPRIT-programmet 
anbefaler panelet, at der fortsat bér lægges vægt på 
prækonkurrencemæssig forskning og udvikling, at der bdr ske en 
konsolidering og omstrukturering af forskningsområderne, og at 
målrettede demonstrationsprojekter bdr inddrages i programmet.,
Kommissionen diskuterer de enkelte punkter i  nærmere enkeltheder i det 
følgende.

- 4  -
II., K O N K L U S IO N E R  V E D R O R E N D E  D E _FO R E L Ø B IO E  R E S U L T A T E R
6. Undersøgelsen betragtes som en stort anlagt og i al ler-største grad 
nyttig operation. Den er den første gennem-gribende undersøgelse af et 
større EF-progrom for forskning og udvikling. Dot uafhængige panels 
arbejde fortjener den største opmærksomhed. Den metode, der er anvendt 
til. at indhente oplysninger fra industrien og de højere lære-anstalter 
sikrer, at de konklusioner og anbefalinger, som panelet er nået frem 
til, er en akkurat afspejling af ESPRIT-deltagernes ankepunkter og 
priori teter.
7. Resultaterne af undersøgelsen viser, at E S P R IT  er godt pa vej til at 
opfylde den oprindelige målsætning, o g at programmet skrider endnu 
hurtigere frem end oprindeligt forventet. M an g e IT-vi rksomlieder tog i  
begyndelsen forbe-hold, m e n  alle er n u  enige o m , at ESPRIT-programmet 
foreløbig har været en succes, specielt for så vidt angår frem m e af dot 
tværeuropæiske samarbejde mellem IT-virk-somheder. Alle foreløbige 
oplysninger tyder på, at som·-arbejdet fungerer glimrende og m e d  meget få 
problemer. Partnerne lever o p til den udfordring, so m  et samarbejde pa 
tværs af grænserne udgør. D er er m e d  E S P R IT  igangsat et tværeuropæisk 
samarbejde på alle niveauer, og programmet har gjort det muligt st 
opstille m ere ambitiøse forskningsprojekter af bredere omfang og har 
virket fremskyndende på disse projekters gennemførelse. Til trods for 
visse ekstraomkostninger, der hovedsageligt hænger sam m en  m e d  
igangsættelsen af sam-arbejdet, er den generelle omkostningseffektivitet 
højnet på grund af arbejdsdelingen mellem partnerne. E S P R IT  har faet 
samlet forskere af højkvalitet, og det skønnes, at 1.300 forskere vil 
arbejde fuldtids ved udgangen af 1983, o g at m a n  vil nå op på i  alt

- 5  -
2.000 i  U '.b et af 1986. ESPRlT-programmet indgår i  virksomhedernes 
strategi, og det har al Lerede bidraget til en voksende selvtillid inden 
for informationsteknologi industrien.
8. D er er enighed o m , at E S P R IT  har gjort det muligt at dge
forskningsprojekternes omfang og rækkevidde. M a n  har sat sig m ere 
ambitidse forskningsmil end det ellers ville have været muligt. D er 
sættes strfrre ressourcer ind på de enkelte forskningsprojekter både m e d  
hensyn til arbejdskraft og faglige kvalifikationel·. Fællesskabets 
kollektive faglige kvalifikationer fokuseres og koncentreres omkring 
strategisk vigtige områder, samtidig m e d  at enkelte forskningsprojekter- 
er blevet fremskyndet og bevæger sig hurtigere m e d  opfyl-delse af 
målsætningerne.
9. E S P R IT  har medfdrt et bedre samspil mellem virksomhederne og en stdrre 
udveksling af know -how  o g idrer på alle niveauer. Specielt vigtigt er 
det, at dette samspil finder sted på styreLses- og ledelsesniveau, såvel 
so m  pa det tekniske og forskningsmassige niveau. Dette medfdrer en 
stigende sam-ordning inden fo r· IT-industrien, hvilket tidligere har 
varet savnet, og dette samarbejde h æ m m e r pi ingen m åde de kormnor-ciel le 
koncerners mulighed for at konkurrere indbyrdes på markedet.
in . For m ange mindre virksomheder og hdjere læreanstalter er det m e d  ESPRIT 
blevet muligt at gennemfare forskningsprogrammer, so m  der ellers ikke 
ville have været rad til. S r n a  o g mel--lemstore virksomheder, dvs. 
virksomheder m e d  mindre end 500 ansatte, medvirker i 5 3 %  af projekterne, 
og udfdrer mere end 2 5 %  af arbejdet i  over halvdelen af disse.
U m  v e r::: i tet er og f orskni ngs i  nst i  tu i i  ener medvirker i  8 1 %  of projekterne, 
og udfurer mere end 2 5 %  af arbejdet i  halvdelen af disse.

D et er opfattelsen, a t .  de virksomheder og individuelle for-skere, der 
deltager i ESPRIT, har stdrre tillid  og bedre motivation. Fællesskabets 
IT-virkromheder har stdrre tiltid  til deres kollektive muligheder for at 
blive m ere konkur-rencedygtige internationalt, og der er positive tegn 
pa, at E l ·  — industri en allerede er i færd m e d  at blive mere dynamisk og er 
ved at gå i offensiven.
S o m  fdige af en stdrre brugerinvolvering, specielt inden for 
datamatintegreret fabrikation, er forholdet mellem leveran-ddrer og 
brugere ved at blive styrket. Projekter omfattende flere discipliner er 
medvirkende til en forbedret udveksling af k rio w -h o w  inden for hele IT- 
sektoren.
Iværksættelsen af ESPRIT-programmet har betydet, at visse institutioners 
geografiske isolation er blevet brudt, specielt i nogle af de mindre 
medlemsstater beliggende i  E F*s udkant.
Arbejdet i  forbindelse m e d  standarder er et område af særlig stor 
betydning og særlig stor gavn for EF's IT~industri«  Projekter, hvori der 
indgår brug af  standarder, bidrager til en europæisk stillingtagen til 
de nye standarder, der er undervejs inden for kontorsystemer og i  
datamat integreret fabrikation, og sætter E F  i stand til at vise en 
samlet front på m e id e r o m  internationale standarder.

- 7  -
III. UHDERSØGEI.SF.KS KONSEVF.NSER FOR ADHIHISTRATIONEN
15. Resultaterne af undersogelen viser, at der kan foretages visse 
forbedringer i  programmet, som det er udformet nu, og at der er behov 
for at få det foreløbigt kontaterede udbytte konsolideret med hensyn til 
visse aspeter af såvel Kommissionens som kontrahenternes administration 
af programmet.
16. (-'or så vidt angår udarbejdelse af forslag har Kommissionen allerede ved 
flere lejligheder overvejet at indføre en procedure opdelt i  to faser, 
således at forslagene kunne behandles i  første fase. Det blev besluttet 
ikke at anvende en sådan procedure, hovedsagelig fordi de væsentligste 
fordele (specielt med henblik pi at spare visse forslagsstillere for at 
udarbejde hele forslag) ikke syntes at opveje ulemperne (som helhed en 
længere procedureperiode og vanskeligheder ved at foretage en korrekt­
udvælgelse udelukkende på baggrund af forslag i udkast. Der er 
imidlertid mulighed for, at Kommissionen vil tage dette spørgsmål op til 
■fornyet overvejelse i  forbindelse med større målrettede projekter, hvor 
udarbejdelse af fuldstændige forslag kan blive en særdeles byrdefuld 
opgave.
17. Kommissionen hilset: forslag velkommen, der i  højere grad end tidligere 
øger mulighederne for en dialog med forslagsstillerne, f.eks. gennem 
mundtlig præsentation af forslag, der supplerer .de skriftlige 
udarbejdelser. Kommissionen ønsker at kunne gøre mere systematisk brug 
af denne mulighed, såfremt der er afhængig tilstrækkeligt personale til 
dette formål i  Kommissionen.

Kommissionen har i  stigende grad søgt bistand fra eksperter m e d  
industrierfaring m e d  henblik på projektevalueringen,» og er nu af den 
opfattelse, at der er opnået en rimelig balance mellem bedøm m ere m e d  
industriel og akademisk baggrund, eftersom der nu er dobbelt så m ange 
eksperter m e d  industriel baggrund so m  m e d  akademisk baggrund.
Kommisionen deler den opfattelse, at det er vigtigt at holde 
forslagstillerne underrettet o m  deres forslags status i  hele 
evalueringsfasen. Kommissionen er villig til at fremskynde proceduren 
for tilbagemelding til forslagsstillerne, for så vidt s o r n  den kan sikre 
at alle behandles ens, og at der tages passende skridt for at forhindre 
at visse forslags-stillere får en urimelig fortrinsstilling.
M e d  hensyn til tildelingen af kontrakter er Kommissionen klar over, at 
de nuværende procedurer har medført en del flaskehalse på grund af det 
store deltagerantal og de lange tidsrum, der er nødvendige for at alle 
kontraktens parter kan underskrive efter tur. Dette har til gengæld i  
begyndelsen givet årsag til visse forsinkelser i forpligtelserne, 
hvilket n u  er ved at blive indhentet. Kommissionen vil n u  efter aftale 
m e d  partnerne inden for industri og videnskab indføre en parallel, 
fremfor sekventiel, procedure i forbindelse m e d  underskrivelsen af 
kontrakter,. Dette skulle betyde en mindskelse af disse forsinket ser.
Kommissionen er enig i, at det bør tindgås at forsøge at gennemtvinge 
fusionering af kontrakter uden alle potentielle partneres udtrykkelige 
samtykke. Kommissionen har ikke kendskab til tilfælde, hvor e r i  
fusionering er blevet gennemført uden deltagernes samtykke.

- 9 -
Kommissionen erkender, at forsinkelser i  udbetalingen har udgjort et  
konkret problem for mange deltagere. Disse forsinkelser har til dels  
været forårsaget af kontrahenter, som ikke har forelagt de nødvendige  
omkostningsvurderinger i  rette tid. Kommissionen har umiddelbart taget  
skridt til at fremkynde udbetalingstempoet og holder forholdene under  
overvågning. Kontrahenterne har i .mange tilfælde ligeledes indvilliget i  
at fremskynde deres regnskabsprocedurer i overensstemmelse hermed.
21. Kommissionen er i  færd med at analysere mulighederne for at gøre den  
tekniske bedømmelse af individuelle projekter mere strømliniet og  
samtidig bevare gennemskueligheden i  projek-ternes administration. Fn  
‘ 'forenklingsgruppe", bestående af eksperter fra industrien og de højere  
læreanstalter samt Kommissionen, er for tiden ved at under-søge savel  
dette som andre spørgsmål i  forbindelse med administrationen.
22. Tor så vidt angår kommunikationen står det Kommissionen klart, at det  
nuværende system for elektronisk post og konferencer, FIJROKOM, ikke er  
tilstrækkeligt til at opfylde deltagernes behov. Det er opmuntrende  
tegn, at systemet allerede har 900 abonnenter, men Kommissionen  
betragter det som yderst vigtigt at få fremskyndet de allerede planlagte  
supplerende og udbyggede tjenester. Kommissionen er i fard med at  
foretage en detaljeret analyse af brugernes behov og vil på grundleg af  
de opnåede resultater otter-hånden iværksætte nye. tjenester for at  
forbedre systemets effek--tivitet og udbygge det til at omfatte alle  
ESFRIT-dc i.tagere.

-  10  -
Kommissionen ser ingen grund til at tage de grundlæggende målsætninger  
og formål med ESPRIT’s tekniske uge op til fornyet overvejelse.  
Kommissionen anser den tekniske uge for at være et forum for udveksling  
af resultater mellem del-tagerne i  ESPRIT, men mener ikke, at den bør  
gøros til en konference vedrørende rent videnskabelige anliggender.
Vedrørende kontinuiteten inden for projekterne har det varet og vil det  
fortsat være Kommissionens politik, at den kun giver kortfristede  
kontrakter under ganske ekceptionelle omstændigheder og af velfunderede  
årsager. Af hensyn til. kontinuiteten agter Kommissionen også at give  
meddelelse om beslutninger vedrørende forlængelse og fornyelse af kon­
trakter til projektdeltagerne i  god tid, fór de gældende kontrakter  
udløber.
Kommissionen er af den mening, at ESPRIT-programmets indu~striel le  
karakter og den nuværende struktur inden for Fællesskabets industrielle  
forskning og udvikling med don store geografiske spredning ikke taler  
for etablering af nye elitecentre på kort og mellemj.ang frist.  
Kommissionen vil se nærmere på de forslag, der måtte blive stillet i  
denne forbindelse, omend det dog stir den klart, at sådanne forslag kan  
komme til at ligge uden for et mål-rettet program for industriorienteret  
forskning som ESPRIT, og måske vil vise sig at være til større gavn for  
andre rammer.
I forbindelse med yderligere undersøgelser af, hvilken rolle  
universiteterne og de højere læreanstalter bór spille inden for ESPRIT,  
vil Kommissionen tage højde i or, at disse del-tager i  langt de fleste  
programmer, også selv om ESPi'IT er et i  ndu s i .  r i  o j  ·  i en t e r o t program.

-  11  -
IV. FORHOLDET TIL MEDLEMSSTATERNES EGNE PROGRAMMER
27.  Selv om konstateredes, at ESPRIT-programmet er komplementært til
medlemsstaternes egne programmer inden for sektoren for-  
informationsteknologi, erkendes det, at der fortsat er behov for en  
systematisk samordning mellem disse programmer og ESPRIT. Kommissionen  
agter fortsat at sørge for rammerne og et passende forum for denne  
samordning. Det er ligeledes nødvendigt, at der bliver fuld samordning  
med eventuelle EUREKA-projektcr inden for IT-sektoren.
V. VIDEREFØRELSEN AF ESPRIT-PROGRAfriET
28. Kommissionen har taget panelets anbefalinger med hensyn til programmets  
anden fase til efterretning.
Efter høring af ESPRIT's rådgivende udvalg, hvis anbefali n-ger vid  
udstrækning stemmer overens med bedømmelses-panelets anbefalinger, kan  
de vigtigste punkter i program-mets anden fase opridses således:
i) Programmets prækonkurroncemæssige, samarbejdsbnserede og
industrielle karakter bør bevares. Dette betyder i  praksis, at  
projekterne fortsat skal omfatte mindst to uafhængige  
industri partnere fra forskellige lande, der hver yder et  
væsentligt bidrag, og at forslagene skal forelægges med henblik på 
indgåelse af en kontrakt med hovedkontrahenten.

ii) For så vidt angår •forskningsemnerne skal kontinuiteten sikres
mellem det nuværende arbejdsprogram og arbejdsprogrammet for anden  
fase. Visse forskningsområder skal dog omstruktureres og gives en  
anden sammensætning. Dette er nødvendigt for at tage højde for den  
udvikling, der er sket inden for IT-sektoren, siden det  
oprindelige program blev udarbejdet, og for at udbygge programmets  
strategiske indhold.
•ni) Anden fase af ESPRIT skal omfatte etableringen af større og mere  
målrettede projekter for integrering af teknologi. Disse skal  
fungere som en demonstration af de konkrete resultater af  
programmet, og mere specifikt være drivkraften i  den tekniske  
integration, men samtidig ligeledes være af prækonkurrencemæssig  
a rt.
iv) Afprøvede metoder og værktøjer til planlægning og styring af  
programmerne, såsom det årlige arbejdsprogram, opdelingen af  
projekterne pa A- og B-typer samt konsultationsordningerne, skal  
bevares, hvor det kan lade sig gøre.
I anden fase af ESPRIT-programmet vil det være nødvendigt at opretholde  
den nuværende mængde af vurderingsaktiviteter, udbygge dem efterhånden  
som mere specialiseret og kvalificeret teknisk personale kommer til, og  
at tage højde for de ekstra'krav i  forbindelse med projekterne for-  
teknologisk integrering.

FORHOLDET_T1L MEDLEMSSTATERNES EGNE PROGRAMMER
Selv om konstatoredes, at ESPRIT-prograrnmet er komplementært til  
medlemsstaternes egne programmer inden tor sektoren for-  
informationsteknologi, erkendes det, at der fortsat er behov for en  
systematisk samordning mellem disse programmer og ESPRIT. Kommissionen  
agter fortsat at sdrge for rammerne og et passende forum for denne  
samordning. Det er ligeledes nødvendigt, at der bliver fuld samordning  
med eventuelle EUREKA-projekter inden for IT-sektoren,
VIDEREFØRELSEN AF ESPRIT-PROGRAFrfET
Kommissionen har taget panelets anbefalinger med hensyn til programmets  
anden fase til efterretning.
Efter høring af ESPRIT's rådgivende udvalg, hvis anbefalirv-ger vid  
udstrækning stemmer overens med bedømmelses-panelets anbefalinger, kan  
de vigtigste punkter i  prograrn-mets anden fase opridses således:
i) Programmets prækonkurrc-ncemassige, samarbejdsbaserede og
industrielle karakter bør bevares. Dette betyder i  praksis, at  
projektorne fortsat skal omfatte mindst to uafhængige  
industripartnere fra forskellige lande, der hver yder et  
væsentligt bidrag, og at forslagene skal forelægges med henblik på  
indgåelse af en kontrakt med hovedkontrahenten.

i  i)  For så vidt angår forskningsemnerne skal kontinuiteten sikres
mel. lem det nuværende arbejdsprogram og arbejdsprogrammet for anden  
fase. Visse forskningsområder skal dog oinstruktureres og gives en  
anden sammensætning. Dette er nødvendigt for at tage højde for den  
udvikling, der er sket inden for IT-sektoren, siden det  
oprindelige program blev udarbejdet, og for at udbygge programmets  
strategiske indhold.
iii) Anden fase af ESPRIT skal omfatte etableringen af større og mere  
målrettede projekter for integrering af teknologi. Disse skal  
fungere som en demonstration af de konkrete resultater af  
programmet, og mere specifikt være drivkraften i  den tekniske  
integration, men samtidig ligeledes være af prækonkurrencemæssig  
art.
iv) Afprøvede metoder og værktøjer til planlægning og styring af  
programmerne, såsom det årlige arbejdsprogram, opdelingen af  
projekterne på A- og B-typer samt konsultationsordningerne, skal  
bevares, hvor det kan lade sig gøre.
I anden fase af ESPRIT-programmet vil det være nødvendigt at opretholde  
den nuværende mængde af vurderingsaktiviteter, udbygge dem efterhånden  
som mere specialiseret og kvalificeret teknisk personale kommer til, og  
at tage højde for de ekstra krav i forbindelse med projekterne for  
teknologisk integrering.

- 13 -
Vi. FORHOLDET TIL ORGANISATIONER I EFTft-L.ANDEftE
Kommissionen har noteret sig, at EFTA-landenes regeringer og industri  
har givet udtryk for en stærk interesse for en udvidelse af den  
europæiske forskningsbase, både teknisk og finansielt. Organisationer  
fra EFTA-landene kan på nuværende tidspunkt deltage i  ESPRIT-projekter  
som underkontrahenter, hvis dette menes at være til gavn for de enkelte  
projekter. Kommissionen offentliggør i nær fremtid mulighederne for at  
programmet kan åbnes til også at omfatte deltagelse af organisationer i  
EFTA-landene.
VII. KOKKLUSIOitER
31. Kommissionen skal under henvisning til artikel 8 i  Rådets beslutning  
84/130/EØF anmode Rådet om at tage stilling til denne meddelelse.  
Kommissionen inviterer Rådet til at afholde en orienterende debat om de  
i denne meddelelse indeholdte konklusioner og anbefalinger.
For så vidt angår fortsættelsen af programmet, agter Kommissionen af  
fremsende et forslag til iværksættelse af onden fase af ESPRIT i  
begyndelsen af 1986.

MIDTVEJSEVALUERING
AF
ESPRIT
Fremsendt til  
EF KOMMISSIONEN  
af ESPRIT-EVALUERINGSGRUPPEN
BRYSSEL □  15. Oktober 1985

midtvejsevaluering
A F
ESPRIT

MIDTVEJSEVALUERING AF ESPRIT
ENDELIG RAPPORT
INDHOLDSFORTEGNELSE
0. RESUME TIL BRUG FOR BESLUTNINGSTAGERNE i
1. INDLEDNING 1
1.1 ESPRIT 1
1.2 Midtvejsevalueringen af ESPRIT 4
2. RESULTATET AF PANELETS UNDERSØGELSER 7
2.1 Indledning 7
2.2 Tværeuropæisk samarbejde 8
2.3 Hidtil konstaterede fordele ved ESPRIT 11
2.4 Administration og styring af ESPRIT 14
2.4.1 ITTTF's administration og styring af
ESPRIT 14
2.4.2 Hovedkontrahenternes og partnernes
administration og styring af ESPRIT 21
2.5 ESPRIT's betydning for de deltagende
organisaioners F&U-programmer 24
2.6 ESPRIT's bidrag til tilvejebringelsen af en
teknologibase for IT-industrieh 25
2.7 ESPRIT-programmets indhold og sammensætning 26
2.8 Den fremtidige udvikling af ESPRIT 28
2.9 Andre mulige løsninger 31
2.10 Forholdet mellem ESPRIT og medlemsstaternes
forskningsprogrammer inden for informations­
teknologi 32
2.11 Udnyttelse af ESPRIT-resultaterne 35
2.12 Indflydelsen fra de 12 medlemmer af industri­
gruppen 37
2.13 Kvaliteten af de forskere, der deltager i  ESPRIT 38
2.14 Andre væsentlige kommentarer 39

3. KONKLUSIONER AF BEDØMMELSEN 42
4. ANBEFALINGER 49
4.1 ESPRIT II 49
4.2 Demonstrationsprojekter 50
4.3 Finansieringskrav og tildeling 51
4.4 Projektudvælgelse og projektbedømmelse 51
4.5 Projektledelse 52
4.6 Kommunikation 53
4.7 Projekternes kontinuitet 54
4.8 Elitecentre 54
4.9 Højere læreanstalter 54
4.10 Tildeling af ESPRIT-præmi er 54
4.11 Prognose 55
BILAG A ESPRIT-STATISTIK Al
Al PILOTFASEN (1983-84) Al
A2 FØRSTE ÅR(  1984) A2
A3 ANDET ÅR (1985) A3
BILAG B INTERVIEWEDE ORGANISATIONER Bl
BILAG C SPØRGESKEMAET Cl

Opgaverne i  f or b indeks e_med_m^d tve j^£v aluer i^nger^a^EsprjLt
,  (i) At foretage en kvalitativ og kvantitativ vurdering af det
iværksatte industrisamarbejde
(ii) At bedømme tidshorisonten for den økonomiske udnyttelse 
af prækonkurrencemæssig forskning og udsigterne til 
styrkelse af konkurrenceevnen
(iii) At vurdere det tilvejebragte samarbejde og i  hvor høj 
grad, der er overført viden mellem forskningsinsti­
tutioner, universiteter og industrien
(iv) At analysere de indirekte virkninger af programmet,
såsom industrisamarbejdet uden for Esprit, indflydelsen 
på standardiseringsarbejdet og kommunikationsfaciliteter
(v) At bedømme samspillet med anden prækonkurrencemæssig F&U, 
der foregår andetsteds, herunder i forbindelse med 
nationale programmer og andre EF-programmer
(vi) At evaluere forskningsområderne og deres indbyrdes 
balance og sammenhæng
(vii) At vurdere fremgangsmåder og procedurer
(viii) At drage konklusioner
Medlemmer af bedømmelsespanelet:
Dr. A.E. Pannenborg (ex-Philips) - formand 
Dr. A. Danzin (ex-Thomson)
Prof. Dr. H.J. Warnecke (Fraunhofer-Insti tut/IPA)
Medlemmer af sekretariatet:
Dr. Ing. V.C. Grandis (Tecnetra)
Dr. P.A. Monseu (COMASE)
Dr. P.A. Walker (Mackintosh International)

RESUME TIL BRUG FOR BESLUTNINGSTAGERNE
Det uafhængige bedjtmmelsespanel og -sekretariat, der har haft til  
opgave at foretage en midtvejsevaluering af, hvorledes ESPRIT-  
programmet er forløbet, har afsluttet arbejdet.
.  Formålene med evalueringen var:
- at vurdere, i hvor stort omfang ESPRIT-programmet 
opfylder sine oprindelige målsætninger
- at vurdere, hvor stort behov der er for ændringer med 
virkninger for ESPRIT's fremtidige udvikling.
Bedømmelsen er blevet foretaget på grundlag af en række personlige  
interviews samt et udsendt spørgeskema.
.  Alt i  alt indkom der ved personlige møder oplysninger fra 131 
organisationer.
- Disse omfattede deltagere fra industrien, de højere 
læreanstalter, forskningsinstitutioner samt 
medlemssstaternes administrationer
- Der indkom besvarelser af spørgeskemaerne fra 238 
deltagere.
Der er fuld enighed blandt deltagerne i alle medlemsstater om, at  
ESPRIT—programmet med held har fremmet det tværeuropæiske samarbejde  
mellem store og sma organisationer og mellem industri, højere  
læreanstalter og forskningsinstitutioner.
.  Det hidtidige samarbejde er blevet gennemført med større held 
end oprindeligt forventet og manifesterer sig på alle 
niveauer (bestyrelse, den daglige ledelse og 
forskningspersonale).
.  Der er nu klare tegn på, at samarbejdet er begyndt at strække 
sig videre end ESPRIT, idet der oprettes fællesforetagender 
med flere partnere (f.eks. Buli, ICL, Siemens, Software 
Centre), og de europæiske ir.formationsteknologivirksomheder 
bistår hinanden indbyrdes, når der opstår problemer.

- i  i  -
.  ESPRIT 1 s støtte til prækonkurrencemæssig F&U har givet stadet 
til et samarbejde på tværs af Europas grænser, hvorpå der nu 
kan bygges videre.
Deltagerne er enige om, at ESPRIT bistår industrien, de højere  
læreanstalter og forskningsinstitutionerne ved udviklingen af en  
teknologisk base for den europæiske industri for informationsteknologi.
.  Forskningsprogrammerne inden for informationsteknologi er nu  
mere ambitiøse, rækker videre og forløber hurtigere på grund  
af de stirre midler, der sættes ind.
.  De enkelte deltagere drager fordel af den teknologi­
overførsel, der finder sted, og det rapporteres, at man med 
de anvendte ressourcer har opnået en øget effektivitet inden 
for forskningsarbejdet.
.  Særligt vigtige er ESPRIT-projekterne vedrørende standarder, 
idet de sætter den europæiske informationsteknologiindustri i  
stand til at opstille et oplæg, hvorom der er bred europæisk 
enighed, med henblik pa internationale forhandlinger om 
standarder.
Det arbejde, som Task Force for Informationsteknologi og  
Telekommunikation (TFTIT) har ydet, værdsættes af deltagerne, og
arbejdsprogrammet har betydet en bedre forståelse mellem Kommissionen  
og forskerne.
.Arbejdsprogrammet er udarbejdet af industrien og har været 
det grundlag, hvorpå programmet for prækonkurrencemæssig 
forskning er opstillet.
Der er generelt tilfredshed med ESPRIT-programmets indhold og  
sammensætning.
.  Blandingen af kompetencegivende og opgaveorienterede 
projekter betragtes af de fleste deltagere som 
tilfredsstillende.

- i  i  i  -
- Den manglende støtte til forbrugerelektronik,
Optoelektronik og periferiudstyr er blevet fremhævet  
af visse deltagere, og det er blevet foreslået, at de  
st^ttemodtagende områders strategiske og kommercielle  
betydning burde afspejles i arbejdsprogrammet.
.  På felter, hvor virkningerne af storskalabesparelser er en 
væsentlig faktor, betragtes den givne støtte af en række 
organisationer som for fragmenteret til, at det fulde udbytte 
kan opnås.
- Der støttes mange små projekter.
- Det vil være ønskeligt i  fremtiden at udvise stirre 
opmærksomhed med hensyn til den indbyrdes sammenhæng 
mellem projekterne og projekternes fokusering.
Den kritik, der er kommet til orde vedrørende administrationen af  
programmet, gælder hovedsageligt:
.  Forsinkelser i modtagelsen af kontrakter og betalinger, 
hvilket betragtes med stor bekymring specielt i mindre og 
mellemstore virksomheder og højere læreanstalter.
.  Indberetningsprocedurerne, der er en administrativ byrde for 
deltagerne, lettes ikke af det installerede elektroniske 
kommunikationssystem.
- Informationsudvekslingssystemet, EUROKOM, btfr efter 
mange ESPRIT-deltageres mening forbedres og udbygges.
I den fremtidige udvikling af ESPRIT (dvs. ESPRIT II) anbefales det  
stærkt, at vægten fortsat lægges på prækonkurrencemæssig F&U.
.  De nuværende 5 arbejdsområder b?ir omstruktureres til 3, dvs. 
mikroelektronik, programmel og applikationer.
.  Der er fremsat forslag om, at disse områder b?fr omfatte 
supplerende aktiviteter, og at det nuværende 
finansieringsniveau bfør sættes i  veiret.

- i V -
- En lille del af den samlede finansiering bør bruges pa 
projekter med stirre visioner, der kan gennemfares af 
mindre institutioner (læreanstalter, forsknings­
institutioner, små og mellemstore virksomheder osv.)
Det anbefales stærkt, at der gives støtte til fokuserede  
demonstrationsprojekter.
.  Sådanne projekter ville demonstrere, at de avancerede
teknologier, der udvikles iden for ESPRIT, involverer brugere 
på forkant med udviklingen, og ville fungere stimulerende pa 
markedet.
.  Sådanne projekter ville gfire det nødvendigt med et separat 
program, der skulle indgå i anden fase af ESPRIT.
- Et sådant program ville nødvendiggøre supplerende 
budgetmidler og udgøre mindst en tredjedel af det 
egentlige ESPRIT Il-program·.
- Mindre institutioner skulle stå for en betydelig andel 
af disse projekter, f.eks. 10%, afhængig af 
forslagsstillernes kvalitet og strategiske interesse.
Ideen med elitecentre med et europæisk sigte bakkes op, og visse  
særligt udvalgte forskningsinstitutioner bør udvikles i denne retning  
og forbindes internationalt ved hjælp af netværk.
.  Det foreslås, at EF-Kommissionen giver stipendiater til 
disse centre.
I forbindelse med tilrettelæggelse af ESPRIT II foreslås det, at man er  
særlig opmærksom på evalueringsprocedurerne og kommunikationer inden  
for ESPRIT.
.  Der foreslås e r .  evalueringsprocedure med to niveauer 
.  Det foreslås, at kommunikationen inden for ESPRIT forbedres.

- V -
Det anbefales at give ESPRIT et mere prægnant image hos offentligheden:
.  ESPRIT fungerer, og dette bør gfires til en kendt sag både 
inden for og uden for ESPRIT.
.  Det foreslås, at der som en yderligere spore gives årlige 
præmier til de bedste projekter, de bedste innovationer osv.
ESPRIT må videreføres, dersom de langfristede strategiske mål skal nås.
.  Der er gjort en start, men det er fortsat nødvendigt med 
støtte fra EF-Kommissionen til konsolidering af samarbejdet 
på tværs af Europas grænser, hvis de udviklede teknologier 
skal udnyttes kommercielt.

-  1 -
X  NDL.EDN3[1N[G
1jl1_ESPRIT
Det: europæiske program for forskning inden for informations­
teknologi (ESPRIT) er et resultat af de initiativer, der blev  
taget af Kommissionen og en industrigruppe bestående af 12  
repræsentanter fra den europæiske industri for informations­
teknologi. Programmet kan betragets som Europas svar på Japans  
succes—prægede kooperative forskningsprogram pa VLSI—omradet og  
modsvarer flere kooperative forskningsfremst^d i USA af nyere  
dato.
.  Industrigruppen bestod af tre repræsentanter fra Frankrig 
(Buil, CGE,  Thomson), tre fra Forbundsrepublikken Tyskland 
(AEG, Nixdorf, Siemens), tre fra Det forenede Kongerige 
(GEC, I  CL,  Plessey)  ,  to fra Italien (Olivetti, STET) og en 
fra Nederlandene (Philips).
.  Baggrunden for industrigruppens initiativer var
- Den europæiske IT-industris vedvarende dårlige 
konkurrenceevne på baggrund af USA's og Japans 
fortsatte indtrængen på markedet
- Vigtigheden af stordriftsfordele og det deraf 
følgende behov for, at Europas IT-industri handler 
i fællesskab og i  samarbejde inden for innoverende 
teknologier, uden at indskrænke konkurrencen.
Efter at Kommissionen havde foretaget indgående hyringer af  
industrien, de højere læreanstalter samt medlemsstaternes  
administrationer, forelagde den et forslag for Radet
(KOM(83) 258) om vedtagelse af det europæiske strategiske
forsknings- og udviklingsprogram vedrørende informations­
teknologier (ESPRIT) af 25. maj 1983, som blev vedtaget den 28.  
februar 1984 (84/130/EØF).
Ifølge dette forslag skulle der oprettes et program for 
prækonkurrencemæssig forskning pa samarbejdsbasis med 
omkostningsdeling mellem IT-virksomhederne,  højere
læreanstalter og forskningsinstitutioner i  medie rns- 
s taterne.

-  2 -
- Den prskonkurrencemæssige forskning, der skulle 
gennemfares, skulle bygge på et arbejdsprogram, der 
skulle udarbejdes i  samråd med industrien
- De konsortier, der skulle oprettes med henblik på 
at gennemfare forskningsprojekterne, skulle omfatte 
mindst to uafhængige industripartnere fra forskel­
lige medlemsstater, der hver skulle yde et 
væsentligt bidrag til projektet
- Arbejdet skulle udfares i Fællesskabet.
.  Fællesskabet skulle bidrage med 50% til dækning af de 
påløbende forskningsudgifter.
.  Inden for programmet skulle der skelnes mellem projekter 
af type A og af type B
- A-projekter skulle være af strategisk art, have 
veldefinerede målsætninger og lægge beslag på mere 
end 75% af de generelle ressourcer
- B-projekterne skulle være mere forsknings­
orienterede, have mindre specifikke målsætninger og 
lægge beslag på 25% af de generelle ressourcer.
Det var tanken, at ESPRIT skulle udformes som et indledende  
tiårsprogram, startende med en pilotfase, og fulgt af et femårigt  
program for fase I og et opffilgende program for fase II.
.  De ressourcer, der oprindelig var afsat til ESPRIT's fase 
I, skulle være på 9.268 mandår over hele tiårsperioden 
(se EFT nr. C 321 af 26.1.1983, s. 24)
- Til pilotfasen skulle afsættes 260 mandår.
.  Den generelle investering i de fyrste fem år skulle 
andrage ca. 1,5 mia ECU, hvoraf 50% skulle finansieres af 
Kommissionen for De. europæiske Fællesskaber (Kommis­
sionen)
- Dette anslas til at være 6% af industriens samlede 
forsknings- og udviklingsinvestering inden for IT i  
Fællesskabet. .

- 3 -
Ef tier høring af specialister fra IT-industrien nåede man til  
enighed om, at arbejdsprogrammet for forskningsaktiviteterne  
skulle koncentreres om fem områder.
.  Avanceret mikroelektronik
- Den grundlæggende teknologi for udformning, fabri­
kation og afprøvning af VLSI- og højhastigheds­
kredsløb.
•  Programmelteknologi
- Teorier, metoder og værktøjer til at give program­
melproduktionen et sundt teknologisk grundlag.
.  Avanceret informationsbehandling
- Avancerede datamatarkitekturer, herunder udform­
ning, oplagring, periferienheder, signalbehandling 
og videnteknik.
.  Kontorsystemer
- Datamat- og kommunikationssystemer med henblik på 
anvendelse i  kontormiljø.
.  Datamatintegreret fabrikation
- Anvendelse af integreret informationsbehandling og 
kommunikation i fabrikationsmiljøer.
Tre udvalg med medlemmer fra industrien, de højere læreanstalter,  
brugerne og de nationale administrationer i medlemsstaterne  
samarbejder om udviklingen af“  ESPRIT.
.  Styrelsessudvalget (SU), der består af repræsentanter for  
de 12 virksomheder i  industrigruppen, der sammen med 
paneler af tekniske eksperter har taget aktivt del i  
udarbejdelse og planlægning af ESPRIT.
.  ESPRIT's rådgivende udvalg (ERU), der består af repræ­
sentanter for industrien, brugerne og højere lære­
anstalter, og som rådgiver vedrørende ESPRIT's generelle 
udvikling.

- 4 -
.  ESPRIT's forvaltningsudvalg (FU), der består af repræ­
sentanter for medlemsstaternes administrationer, og som 
rådgiver vedrørende ESPRIT's udvikling og afspejler 
regeringernes officielle mening.
Efter at der offentligt blev indkaldt forslag blev der stillet  
forslag om en lang række projekter i forbindelse med ESPRIT's  
pilotfase, første år (1984) og andet år (1985) af selve ESPRIT-  
programmet (se bilag A).
.  I  forbindelse med pilotfasen blev der modtaget 145 
forslag, hvoraf 36 blev godkendt; disse modtog finansiel 
støtte pa 11,5 mio ECU i  løbet af det første år.
.  Efter indkaldelsen af forslag i  1984 blev der forelagt 
441 forslag i  alt. Der blev godkendt 110 forslag (dvs. 
25% af forslagene) ,  som blev finansieret af EF-
Kommissionen med 389,7 mio ECU.
.  I 1985 blev der modtaget 389 forslag efter indkaldelsen 
af forslag. Der blev udvalgt 95 forslag, som
finansieredes af EF-Kommissionen med 268,9 mio ECU.
.  Uddybende enkeltheder i  bilag A.
1.2 Midtvejsevalueringen af ESPRIT
I henhold til Rådets beslutning af 28. februar 1984 (84/130/EØF)  
skal der foretages en midtvejsevaluering af ESPRIT-programmet.
.  De vigtigste opgaver i forbindelse med denne evaluering 
har været at vurdere i  hvor høj grad ESPRIT hidtil har 
opfyldt sin målsætning, herunder:
- Fremme af europæisk industri samarbejde inden for 
prækonkurrencemæssig forskning og udvikling
— Tilvejebringelse af de basisteknologier, der er en 
forudsætning i  or,  at iuropas IT — industri kan sikre 
sin konkurrenceevne
-At bane vej for stancarder.

- 5 -
.  Herudover ønskedes det, at evalueringen også skulle 
omfatte retningslininerne for ESPRIT i de kommmende ar ,  
b 1.  a .  :
- Det etablerede industrielle samarbejde (både
kvalitativt og kvantitativt)
- Tidshorisonten for den økonomiske udnyttelse af  
prækonkurrencemæssi g forskning og udsigter til  
styrkelse af konkurrenceevnen
- Det tilvejebragte samarbejde, og hvor stor en 
overførselsgrad af viden, der er opnået
- De indirekte virkninger på samarbedet i  industrien 
(uden for ESPRIT), indflydelsen på standardisering 
og kommunikationsfaciliteter
- Samspillet med andre prækonkurrencemæssige F&U- 
programmer (på EF-plan og nationalt plan)
- Forskningsområderne, deres sammensætning og ind­
byrdes balance
- De anvendte metoder og procedurer.
Evalueringen er foretaget af et uafhængigt bedømmelsespanel og  
sekretariat.
.  Bedømmelsespanelet bestod af:
Dr. A.E. Pannenborg (ex-Philips, Nederlandene), formand 
Dr. A. Danzin (ex-Thomson, ex-Institut de recherche 
d1Informatique et 
d'Automatique (IRIA) Frankrig)
Prof.  dr. H.J. Warnecke (Fraunhofer-Institut für 
Produktionstechnik und 
Automatisierung (IPA), Tyskland)
Sekretariatet bestod af:
Dr. ing. V.C.  Grandis (Tecnetra, Italien)
Dr. P.A. Mons eu (COMASE, Belgien)
Dr. P.A. Walker (Mackintosh International, UK)
Bedømmelsespanelet indhentede oplysninger fra deltagerne i ESPRIT  
ved hjælp af en række personlige interviews, gruppediskussioner  
og et udsendt spørgeskema.

-  6 -
.  Der blev afholdt personlige interviews med et udsnit af 
projektlederne (dvs. hovedkontrahenter) og med virksbffl- 
hedsrepræsentanterne (på bestyrelsesniveau), samt part­
nerne .
.  Der blev afholdt personlige interviews med repræsentanter 
for medlemsstaternes administrationer.
.  Der blev afholdt gruppediskussioner med et udsnit af 
projektpartnerne og underkontrahenter fra industrien, 
højere læreanstalter og de uafhængige forskningsinsti­
tutioner
.  Bilag B indeholder en liste over de institutioner, der 
afgav oplysninger.
.  Et struktureret spørgeskema blev udsendt til alle
deltagere i  fase I af ESPRIT-programmet (1984).
- I alt 477 deltagere modtog spørgeskemaet, og 238 
spørgeskemaer blev returneret i  udfyldt stand til 
bedømmelsespanelet; disse er blevet analyseret.
- Bilag C indeholder resultaterne af den statistiske 
analyse af de udfyldte spørgeskemaer.
Han har indhentet og samordnet de synspunkter og meninger, som de  
interviewede organisationer gav udtryk for, og disse er brugt som  
grundlag for de konklusioner, som bedømmelsespanelet er nået frem  
til, og de anbefalinger, der forelægges for Kommissionen.
.  Kapitel 2 i denne rapport indeholder de interviewede 
organisationers synspunkter og meninger.
.  De resulterende konklusioner (kapitel 3) og fremsatte 
anbefalinger er udtryk for bedømmelsespanelets og 
sekretariatets samstemmende synspunkter.
.  I visse tilfælde er de udtrykte synspunkter på grund af 
visse projekters korte varighed baseret på forventninger 
snarere end konkrete resultater.

- 7 -
åi_5I5ytIATET_AF_PANKLETS_UNDERSØGELSER
2^_ !·__ Ind ledning
Til trods for at mange IT-virksomheder oprindeligt var skeptisk  
indstillet over for dette ESPRIT-program, er der nu enstemmig  
enighed om, at ESPRIT-programmet er en succes, specielt for så  
vidt angår fremme af det tvsereuropæiske samarbejde mellem IT-
organisationerne.
.  Typiske kommentarer lød f.eks.
•  - "Vi troede ikke på, at det ville fungere, men nu
ser vi, at det fungerer langt bedre end forventet".
- "Før ESPRIT-programmet mødtes vi kun med vore
europæiske kolleger på internationale konferencer, 
nu mødes vi regelmæssigt".
- "Før ESPRIT-programmet havde vi blikket rettet mod
USA med hensyn til partnere, nu har vi opdaget
Europas teknologiske kunnen og har blikket rettet
mod Europa".
Der er indløbet mange detaljerede kommentarer og forslag, og  
disse kan ses i de følgende afsnit af rapporten.
.  Kommentarerne er et sammendrag af de oplysninger, der 
blev modtaget fra de organisationer, der er anført i  
bilag B, og er i videst muligt omfang opdelt i  afsnit, 
der afspejler de punkter, der oprindeligt skulle bedømmes 
i evalueringen.
- Kommentarer, der ikke har kunnet indpasset andet
steds ,  er anført under afsnittet "Andre
kommentarer".
Generelt underbygger analysen, af de returnerede spørgeskemaer de  
fremsatte kommentarer.
.  Hvor det er relevant, er der givet krydshenvisninger til 
resultaterne af srørgeskemaundersøgeisen i  bilag C.

-  8 -
2.2 Tværeuropæisk samarbejde
Det tværeuropæiske samarbejde mellem de organisationer, der  
arbejder med ESPRIT—projekter,  er påbegyndt med stort held (se
bilag C2, 4.5).
.  Alle tegn tyder foreløbig på, at samarbejdet fungerer 
virkelig godt og med meget få problemer.
- Denne indledende gode start mangler endnu at blive 
konsolideret og omsat i  økonomisk gevinst for Europa.
.  Alle partnere lever op til den udfordring, det tvær- 
europæiske samarbejde udg^r.
.  Engelsk anvendes som arbejdssprog, og dette volder 
generelt ikke problemer.
- I en række projekter har det været nødvendigt at 
klargøre og nå til enighed om betydningen af 
terminologien og virksomhedernes jargon.
- I en række tilfælde har det været nødvendigt at 
oversætte kontrakterne til nationale sprog, og 
dette har voldt problemer.
For at sikre samarbejdsprojekterne et heldigt udfald har det vist  
sig nødvendigt at udvise stor opmærksomhed med hensyn til  
arbejdsprogrammets planlægning og kommunikationen mellem  
parterne„
.  En god planlægning forudsætter:
- en veldefineret arbejdsplan
- veldefinerede delopgaver og fordeling af ansvar
- veldefinerede milepæle og målsætninger.
En god
(specielt
sesniveaukommunikation forudsætter regelmæssige 
i  projektets igangsætningsfase) både på 
og teknisk niveau.møder
ledel-

- 9 -
.  Det kan ikke fremhæves nok, hvor vigtigt det er at skabe 
muligheder for et kreativt samspil som kompensation for 
mangelen på en koncentreret kritisk masse i  geografisk 
vidtspredte projekter med mange partnere.
- Det har vist sig, at tekniske workshops fungerer 
glimrende og sådanne anbefales varmt.
- Herudover har udstationering af begrænset varighed 
(f.eks. to uger) og udveksling af personale vist 
sig at fjSre til gode resultater i  visse projekter.
Et tegn på det gode forlab af det tværeuropæiske samarbejde er,  
at det også slår igennem uden for ESPRIT.
.  Der er indgået samarbejdsaftaler mellem europæiske IT- 
virksomheder.
- F.eks. har Buil, ICL og Siemens indgået en aftale 
om udvikling af programmel.
.  Tværeuropæiske virksomheder yder hinanden bistand i  
n^dsti 1f ælde.
- Som eksempel kan nævnes den bistand, som en fransk
virksomhed gav en britisk virksomhed, der var
blevet forsinket på grund af for sen levering af 
forskningsudstyr.
.  Tværeuropæiske konsortier, der ikke har opnået støtte fra 
ESPRIT, fortsætter med deres samarbejde i deres
prækonkurrencemæssige forskningsprogram.
En negativ faktor i det tværeuropæiske samarbejde er ekstra­
omkostningerne i forbindelse med den ekstra administration
.  Generelt var de fleste virksomheder af den opfattelse, at 
det tværeuropæiske samarbejde øgede projektets omkost­
ninger med mellem 1G og 20%.
- Jo større projektet er, des mindre er ekstra­
omkostningerne i  procent.
- Ikke desto mindre er samarbejde til større gavn end 
isoleret forskning.

-  10 -
.  I  projekternes igangsætningsfase var de påløbende 
ekstraomkostninger betydeligt højere (omkring 30%) på 
grund af vanskelighederne ved at sætte sig ind i  og gøre 
sig fortrolig med projekterne.
- Dette bør betragtes som en form for tilslutnings- 
gebyr.
.  En betydelig del af disse ekstraomkostninger hænger 
sammen med de høje rejseomkostninger i  Europa.
- Dette gælder specielt flyrejser, der i  Europa 
koster betydelig mere end i USA
- De høje omkostninger i  forbindelse med flyrejser 
rammer særligt hårdt virksomheder i  Fællesskabets 
geografiske yderpunkter (f.eks. Danmark, Græken­
land, Irland og Syditalien).
Effektive elektroniske kommunikationsmidler betragtes som yderst  
vigtige
.  De fleste organisationer fandt, at EUR0K0M er util­
strækkelig og ikke opfylder alle behov
- Der kan sendes korte beskeder med EUR0K0M, men 
systemet er utilstrækkeligt til overførsel af 
dokumenter eller programmel
- UNIX anvendes som alternativ af virksomheder som 
supplement til telex og telefax.
Visse konsortier har haft vanskeligheder i forbindelse med  
kulturforskellene mellem Nord- og Sydeuropa.
.  Selv om disse forskelle i  projektets igangsættelses­
periode betød en nedsættelse af tempoet, så forventes det 
pa længere sigt, at ESPRIT-programmet vil få en gavnlig 
virkning og hjælpe mad til at udjævne disse vanske­
ligheder gennem udvikling af en bedre forståelse mellem 
de involverede parter.
Problemer med kontrakterne aellaia Kommissionen og deltagerne har  
voldt visse vanskeligheder .

- 11 -
.  Ikke alle deltagere er af den opfattelse, at de 
kompromis'er, man er nået frem til i  kontrakten 
vedrørende ejendomsret og fælles ansvar, dækkede deres 
særlige behov på passende måde.
Dette voldte størst vanskelighed for mindre virksomheder, 
universiteter og forskningsinstitutioner. Et andet punkt, 
der var genstand for gennemgående kritik, var forsin­
kelserne i  forbindelse med underskrivelsen af kontrak­
terne, der hovedsagelig skyldes den sekventielle proce­
dure, der anvendes ved underskrivelsen af kontrakterne. 
Resultaterne af forenklingsgruppens undersøgelser,  i  
hvilken Kommissionen diskuterer forbedringer af proce­
durerne sammen med kontrahenter fra større og mindre 
virksomheder og universiteterne, afventes med spænding.
2.3 Hidtil konstaterede fordele ved ESPRIT
Der er enstemmig enighed om, at ESPRIT har gjort det muligt at  
tfge forskningsprojekternes størrelse og omfang (se bilag C3, 4.1,  
4.4)
.  Der er fastsat mere ambitiøse forskningsmål, end hvad der 
ellers ville have været muligt.
.  De ressourcer, der sættes ind inden for specifikke 
forskningsprojekter, er større.
- Både men hensyn til arbejdskraft og forskellig- 
artetheden af de færdigheder, der finder anven­
delse.
.  Kollektive europæiske færdigheder fokuseres og koncen­
treres om strategisk vigtige områder.
.  Individuelle forskningsprojekter er blevet fremskyndet og 
er godt på vej til opfyldelsen af disse målsætninger.
- I  l(øbet af startperioden g(ør en de c e 1  er a t i  on s e f f e k t
sig gældende, medens partnerne lærer at arbejde 
sammen, men denne fælges siden af en accele­
rationseffekt (se bilag C3.  4.3).

-  12  -
- Til trods for de påløbende ekstraomkostninger var 
én virksomhed af den opfattelse, at ESPRIT medførte 
en firedobling af omkostningseffektiviteten i  for­
bindelse med firmaets forskningsarbejde.
ESPRIT har betydet stjfrre samspil mellem virksomheder og udveks­
ling af viden og ideer på alle niveauer (se bilag C3, 6.2)
.  Af særlig betydning er det, at dette samspil både foregår 
på bestyrelsesniveau, ledelsesniveau og teknisk niveau 
(dvs. forskningsniveau).
.  Der er nu en ^get bevidsthed om aktiviteterne inden for 
Europas IT-industri og dens muligheder.
For så vidt angår visse mindre virksomheder og højere lære­
anstalter har ESPRIT muliggjort forskningsprogrammer, der ellers  
ikke ville have været midler til.
Det ses, at organisationer og individuelle forskere, der er  
involveret i ESPRIT, har en stirre tillid og motivation.
.  Europas IT-virksomheder har mere tillid til deres 
kollektive muligheder for at blive mere konkurrence­
dygtige i forholdet til USA og Japan.
- Der er positive tegn på, at Europas industri
allerede er i færd med at blive mere aggressiv og i  
højere grad indtager en offensiv stilling.
- Som det udtrykkes af den tfverste chef for en stirre
europæiske edb-virksomhed:  "ESPRIT g^r,  at jeg har
mere tillid til, at vore forretningsmålsætninger
kan nås".
.  Individuelle forskere inden for industrien og de højere 
læreanstalter gav udtryk f.or stirre tillid og motivation.
- De ressourcer, der afsættes til forskningsprogrammet,
var bedre afstemt efter opgavens krav.
- Fordelene ved at arbejde som et medlem af et
internationalt forskningsteam giver en stærk motiva­
tion.

- 13 -
ESPRIT's samarbejdsprogram inden for prækonkurrencemæssig  
forskning fjlrer til en bedre intern samordning inden for IT-  
industrien, hvilket manglede tidligere på grund af den
kommercielle konkurrence.
.  Dette samarbejde hindrer på ingen måde kommercielle 
virksomheder i  at konkurrere på markedet.
.  Som følge af ESPRIT er kommunikation og forståelse inden 
for hele IT-industrien i  færd med at blive betydelig 
forbedret.
- Der er et bedre forhold mellem de store IT- 
virksomheder.
- Der er bedre kommunikation og forståelse mellem stirre
og mindre IT-virksomheder,  og mellem industrikredse og 
de højere forskningsanstalter (se bilag C3, 4.6, 4.7).
.  I  kraft af brugernes involvering, specielt inden for 
CIM-området, er forholdet mellem leverandører og brugere 
i  færd med at blive forbedret, men en endnu større 
involvering af brugerne er nødvendig.
Gennemførelsen af ESPRIT har betydet, at visse institutioners  
geografiske isolation er brudt.
.  Dette gælder i særlig høj grad for mindre medlemsstater i  
Europas udkant.
.  De nationale programmer påvirkes af retningslinjerne i  
arbejdsprogrammet.
Af særlig vigtighed og til særlig gavn for Europas IT-industri er  
ESPRIT—arbejdet vedrørende standarder.
.  Inden for ESPRIT!s projekter vedrørende standarder er man 
i  færd med at udarbejde en europæiske holdning til de nye 
standarder, der er i færd med at materialisere sig inden 
for kontorsystemer og i  datamatintegreret fabrikation.
- Som følge af dette arbejde kommer Europa til at 
tale med een stemme på de internationale møder om 
standarder (f.eks. ISO, IEC cg ECMA), og der
skulle hurtigere kunne opnås enighed om interna­
tionale standarder.

- 14 -
- Af betydning er det ligeledes, at arbejdet med de 
nye standarder omfatter flere discipliner, idet 
virksomheder fra både kontor-, edb-, telekommuni­
kations- og fabrikationssektoren er involveret.
ESPRIT har tilvejebragt samarbejdsklima og -midler
.  Med ESPRIT som eksempel har Kommissionen og de nationale 
P&T-tjenester kunnet iværksætte RACE-projektet.
.  Forskere og repræsentanter for hdjere læreanstalter har 
givet udtryk for ønsket om at se ESPRIT-modelien anvendt 
i  forbindelse med andre tværeuropæiske samarbejds­
projekter.
De foreløbige fordele, som ESPRIT—deltagerne har konstateret, er  
opmuntrende og på linje med de oprindeligt fastsatte ESPRIT-  
raålsætninger (se bilag C3, 6.2)
.  Det må imidlertid erkendes, at der endnu er meget at gøre 
med hensyn til konsolidering, før man kan begynde af 
høste frugten af arbejdet.
2.4 Administration og styring af ESPRIT
2.4.1. ITTTF's administration og styring af ESPRIT
Det anerkendtes af næsten alle deltagere, at ledelsen og  
styringen af ESPRIT-programmet har fungeret godt og effektivt til  
trods for den hæmsko, EF—Kommissionenes bureaukrati udgør.
.  Deltagerne erkender, at de administrative opgaver, som 
påhviler ITTTF har et meget stort omfang, og de fandt, at 
ESPRIT-programmet var blevet iværksat med prisværdig 
hurtighed, da det først var godkendt af ministerrådet.
.  De bureaukratiske procedurer har imidlertid voldt 
omfattende problemer i  forbindelse med forsinkelser ved 
modtagelsen af kontrakter og udbetalinger.

- 15 -
- I mange tilfælde er projekternes start blevet kraftig 
hæmmet af forsinkelser i  forbindelse med modtagelsen af 
de underskrevne kontrakter (forsinkelser på seks 
måneder er ikke usædvanlige).
- I visse tilfælde er der i  god tro sket en famlende 
(dvs. usikker) start i  afventning af kontrakten.
- Forsinkelser i de kontraktmæssige udbetalinger efter 
levering og accept af aftalte resultater (deliverables)  
volder også store problemer med hensyn til cash-flow.
.  Disse problemer, som forsinkelserne giver anledning til, 
er specielt hårde for mindre virksomheder og lære­
anstalter, der ikke har de fornødne reserver til at bære 
dem igennem de resulterende cash-flowproblemer.
Generelt betragtes ESPRIT-programmets administration af mange  
deltagere som bedre, end hvad der har været tilfældet i andre  
programmer og i visse nationale programmer.
.  Særlig positiv omtale fik de formelle procedurer, der er 
specificeret af ITTTF, samt det involverede personales
kval i tet.
.  Det blev bemærket, at flere medlemmer af ITTTF's
personale mangler industrierfaring. Dette afspejler 
imidlertid tilsyneladende industriens egen uvilje mod at 
stille egnet personale til rådighed for arbejdet inden 
for ITTTF.
Selv om mange virksomheder gav udtryk for tilfredshed med  
procedurerne for vurdering af forslagene, blev der sat
spørgsmålstegn ved dens egnethed.
.  En del kritik kom til orde med hensyn til kvaliteten af 
de eksperter, der anvendes i  evalueringsprocessen,
- Visse virksomheder fandt, at "eksperternes" viden 
på at givet felt ikke var tilstrækkelig og havde 
tendens til at være for akademisk.

-  16  -
- Der blev også givet udtryk for det synspunkt, at 
eksperterne ikke altid var upartiske, og at de i  
visse tilfælde havde økonomisk interesse i udfaldet 
af vurderingen.
.  Det kommenteredes ligeledes, at vurderingen ikke tog 
passende hensyn til de strategiske faktorer i  forbindelse 
med udviklingen af IT-industrien ,  og at der i  visse 
tilfælde ikke var blevet givet støtte til avancerede 
projekter, men derimod til projekter, foreslået af
virksomheder, der ønskede at indhente farende europæiske 
virksomheders forspring.
.  På nuværende tidspunkt afhænger et positivt udfald af 
vurderingen i meget høj grad af kvaliteten af det skrevne 
forslag.
- Visse virksomheder påstår, at et positivt udfald i
højere grad afhænger af det skriftlige materiales 
kvalitet end forslagets tekniske indhold, og at der 
tages utilstrækkeligt og ukorrekt hensyn til
balancen mellem forslagets tekniske indhold og 
konsortiernes kunnen.
.  Det gav ligeledes anledning til bekymring, at der 
normalt ikke er nogen mundtlig præsentation, og at der 
ikke er mulighed for interaktiv diskussion med bedøm­
merne .
Mange virksomheder kommenterede den manglende indbyrdes  
samordning mellem de projekter, der er udvalgt til støtte.
.  Dette har medført, at der gives støtte til et stort antal 
små projekter.
Mange projektdeltagere er af den opfattelse, at omkostningerne  
ved at forelægge forslag og afvisningsprocenten var for høj,  og  
at bedømmelsesresul taterne blev meddelt med for stor forsinkelse.

- 17 -
.  Mange virksomheder ønskede klarere regler for bedøm­
melsen.
— Forslagsstillerne har behov for at kende de 
kriterier, der vil blive brugt i  forbindelse med 
udvælgelsesprocessen.
.  Der fremsattes en indtrængende anmodning om at få 
resultaterne af bedømmelsen returneret til forslags­
stillerne sammen med bedømmernes kommentarer.
— Nar et forslag afvises, får forslagsstillerne ikke 
tilstrækkelig god information om årsagerne hertil. 
De kan følgelig ikke lære heraf og gøre fremskridt, 
når der senere indkaldes forslag.
— Visse virksomheder gav udtryk for bekymring med
hensyn til den udlækr.ing af information, der 
forekommer mellem konsortier på vurderingsstadiet, 
og af vurderingsresultaterne.
.  Eftersom godkendelsesprocenten for de forslag, der 
forelægges til vurdering, typisk ligger så lavt som 25%, 
sker der et stort spild af industriens tid og arbejde i  
forbindelse med udarbejdelsen af ikke-godkendte forslag.
— Der er stillet forslag om en vis refusion af
omkostningerne ved udarbejdelse af forslag, der
godkendes.
I et forsøg pa at forene disse synspunkter blev der forelagt en  
alternativ bedømmelsesordning, som mange virksomheder fandt  
acceptabel.
.  Den foreslåede procedure skulle bestå af følgende trin:
— u. . i  or el ægge Ise af forslag i  skitseform (dvs.
resumé)
2. Filtrering af skitse forslag
3. UdarbejGej.se af fuldstændige forslag, men kun 
for de skitser, der gar igennem filtrerings­
processen (måske kun 30%)
4. Indsendelse 5i luldstændxgt fors.«..ag og· personlig 
.dvs. mundtlig forelæggelse for bedømmelses— 
udvalset.

-  18 -
Selv om man erkendte, at det af budgetmæssige årsager kunne være 
berettiget at beskære eller fusionere projekter, mente man dog,  
at dette burde ske med største forsigtighed.
.  Beskæring af et projekt bør ikke gennemtvinges ovenfra, 
men overlades til projektgruppen.
.  Fusionering af projekter har skabt - og vil fortsætte med 
at skabe - store problemer som følge af inkompatible 
forhold mellem virksomhederne, forskelle i  målsætninger 
og i  baggrundsinformation.
- Herudover medfører fusionering langvarige forsin­
kelser, fordi det tager tid at sætte sig ind i  og 
gøre sig fortrolig med projektet.
- Ydermere har fusionering tendens til at øge antal­
let af partnere i  en sådan grad, at det bliver 
vanskeligt effektivt at styre et projekt.
.  Sadanne aktioner bør i  videst muligt omfang undgås, og 
konsortiernes sammensætning rationaliseres gennem kræf­
ternes frie spil.
Efter bedømmelsespanelets opfattelse er støtte til konkurrerende  
eller overlappende projekter ikke nødvendigvis et onde, forudsat  
de fornødne midler står til rådighed.
Spørgsmålet om projekternes kontinuitet har stor betydning for de  
IT-organisationer,  der deltager i ESPRIT.
.  Tildeling ai kortfristede (dvs. eet—årige) kontrakter er 
ikke nogen god ide, og bør undgås.
Selv om dette giver mulighed for korrigering af 
programmerne, så er sådanne kontrakter vanskelige 
for de højere læreanstalter og forsknings­
institutionerne at indrette sig efter, fordi der 
ikke foreligger nogen fast forpligtelse fra
myndighernes side, og projektet er omgivet af en 
vxs usikkerhed,· hvilket gør det vanskeligt at 
ansætte personale og indkøbe udstyr.

- 19 -
.  Inden for et forskningsmiljø anbefales det, at forsk­
ningskontrakter bør have en varighed på mindst tre år. 
Dersom det er nødvendigt at standse projektet, bør 
støtten fra EF-Kommi s s ionen indstilles på formel måde.
.  Pa samme måde bør det undgås, at der ustandselig fore­
tages ændringer i et projekt, bl.a, med hensyn til dets 
indhold eller dets "go status".
- Det bliver rapporteret, at et teknisk bilag til et 
af projekterne var blevet ændret syv gange.
.  Forlængelseskontrakter bør tildeles i god tid før udløbet 
af de eksisterende kontrakter for at sikre, at forsk­
ningens kontinuitet og momentum bevares.
Generelt udtrykte deltagerne tilfredshed med den måde, hvorpå  
programmet blev administreret fra Bruxelles.
.  Betydningen af individuelle program- og projektledere 
blev understreget, og der var delte meninger om, hvorvidt 
der var for meget eller for lidt indblanding i  
projekternes tekniske aspekter.
.  Der blev generelt klaget over de store mængder papir- 
ai'bejde, der forlangtes af Bruxelles, og over, at 
Bruxelles-personalet var uvilligt til at aflægge projek­
terne besøg.
De foreløbige projektbedømmelser blev af mange deltagere  
betragtet som en byrdefuld, men nødvendig affære.
.  Alle deltagere satte pris på, at de fik mulighed for at 
fremsætte forslag over for bedømmerne, men mange 
deltagere kritiserede den hyppige udskiftning af bedøm­
mere og den deraf følgende mangel på kontinuitet.,
Enkelte kontrahenter kritiserede bedømmernes kaliber.

-  20 -
Selv om det generelt accepteredes, at der var behov for en
foreløbig bedømmelse, blev der fremsat kritik af arbejdsbyrden i  
forbindelse med de månedlige statusrapporter.
.  Nytten af månedsrapporten er imidlertid blevet under­
streget af flere projektledere.
- Det er undertiden den .eneste måde, hvorpå et 
problem med en partner kommer til en projektleders 
kendskab.
- Industrielle virksomheder burde ikke tage anstød 
af, hvad der normalt betragtes som en almindelig 
procedure for overvågning af projekter.
- Arbejdsbyrden i forbindelse med manedsrapporten kan 
mindskes ved at anvende et kort struktureret 
rapportformat.
Der var generel enighed om blandt deltagerne, at dårligt  
forløbende projekter burde afsluttet på et tidligt stade, dels  
for at undgå spild af finanser, dels for at højne K5PRIT-  
programmets omdømme.
.  De seks månedlige foreløbige bedømmelser giver mulighed 
for at kontrollere, hvorledes projekterne forløber.
.  Bedømmernes kommentarer bør uddeles til deltagerne 
snarest muligt efter bedømmelsen.
Der blev stillet forslag om, at man, for at ESPRIT-programmet kan  
forløbe glat, tog de Bruxelles-baserede projektlederes mandat op  
til omhyggelig overvejelse.
.  Flere virksomheder foreslog, at projektlederne burde have 
større ansvar, og at jobbet i  Bruxelles burde bestå i  at 
være kontraktadministrator.
Der blev generelt udtrykt bekymring med hensyn til kommunika­
tionens utilstrækkelighed inden for ESPRIT.
.  Det var opfattelsen, at informati on s udveks1  ingssystemet,  
EUR0K0M, ikke opfyldte de opgaver, det skulle.
- Specielt kritiserede man, at EUR0K0M ikke kan formidle 
dokumenter.

-  21  -
.  Der er et generelt behov for bedre kommunikation inden 
for projektområderne og på tværs af ESPRIT-programmet.
Der blev bl.a. foreslået følgende midler til 
afhjælpning heraf:
1. Et månedligt nyhedsbrev som i  Alvey-programmet 
vedrørende projekternes forlab.
2. En oversigt over ESPRIT-deltagere og over 
ITTTF-administrationen.
3. Større brug af workshops og specialiserede
teknologirelaterede klubber på tværs af
projekter og områder.
Det blev understreget, at ESPRIT har behov for at have en positiv  
PR-politik.
.  Det var opfattelsen,  at ESPRIT har behov for at have et 
godt og iøjnefaldende offentligt image.
- Samtidig hermed bør der på baggrund af negative
reaktioner fra kommercielle organisationer ses
nærmere på EF-Kommissionens politik med hensyn til 
fremmedes adgang til teknisk information.
.  Pa baggrund af den tekniske uge i 1984 (der i  vid 
udstrækning var baseret på pilotfasen) var mange delta­
gere af den opfattelse, at der var stor margen for for­
bedring .
- Selv om den tekniske uge gav PR-muligheder åbnede 
den ikke mulighed for teknisk dialog og var af 
ringe teknisk værdi.
- Denne situation kunne forbedres ved at indføje et 
større antal parallelle workshopmøder.
2.4.2 _ i t i 1  JiT3 j?_  partnernes administration og
£iyii£S_®i_^2PRIT
Der er sket en undervurdering af administrationaopgaverne i  
forbindelse med tvsereuropssiske projekter omfattende flere  
partnere.

-  22 -
Det mentes, at gruppens tværeuropæiske struktur byggende 
på flere partnere for de fleste af projekternes ved­
kommende forhøjede omkostningerne med 10 til 20%.
- Disse ekstraomkostninger kunne i  projektets fyrste 
år være betydelig højere (dvs. 30%).
Det erkendes af de fleste deltagere, at en effektiv 
projektstyring forudsætter brug af professionelle leder­
færdigheder og -teknikker.
- Der er snarere brug for personer med leder­
færdigheder end teknokrater.
- Projektstyringssteknikker,  herunder analyse af den 
kritiske vej (critical path), bøfr anvendes mere i  
stirre projekter.
.  Afgørende for et heldigt udfald er i mange projekter 
(specielt projekter, der involverer flere partnere), den 
person, der vælges til at være projektleder.
- Denne opgave lgises ofte separat fra projektets 
tekniske ledelse.
Inden for mange projekter anvender man en firmalignende struktur  
med et tilsynsforende udvalg såvel som et forvaltningssudvalg.
.  Det tilsynsforende udvalg omfatter repræsentanter for 
alle projektpartnerne og overvåger projektkonsortiets 
funktion.
- Medlemmerne i  dette udvalg har ens stemmeret.
- Udvalget anvendes, dersom der er uenighed eller 
stOrre uoverensstemmelse inden for konsortiet.
.  Forvaltningsudvalget har ansvaret for forsknings­
programmers gennemførelse som specificeret i  kontraktens 
tekniske bilag.
Anvendelsen af tekniske workshops og arbejdsgrupper mellem  
partnerne anses for at være vigtig.
.  Inden for fragmenterede projekter med flere partnere er 
der generelt ingen lejlighed til et kreativt samspil.

- 23 -
- Oprettelse af tekniske workshops kan bidrage til at 
løse dette problem.
Et godt, veldefineret arbejdsprogram er helt klart et vigtigt  
krav i alle projekter
.  Opgaver, milepæle, kritiske veje (critical paths)  og 
ansvar bør være klart definerede.
.  Regelmæssige m^der mellem projektdeltagerne er ligeledes 
af stor vigtighed.
- I  løbet af projekternes iværksættelsesfase har man 
inden for flere projekter fundet det ønskeligt at 
afholde brede møder for at give de forskellige 
projektdeltagere lejlighed til at integrere sig i  
og gøre sig fortrolig med de generelle målsætninger 
i  arbejdsprogrammet og planen.
I flere konsortier er der indgået separate samarbejdsaftaler  
mellem partnerne.
.  Man har fundet, at dette er nødvendigt for at opveje
omangler i  EF-Kommis s ions-kontrakterne,  specielt for sa 
vidt angår de industrielle (intellektuelle) ejendoms­
rettigheder.
Mange organisationer udtrykte utilfredshed med de høje  
omkostninger ved at forelægge forslag og de korte tidsrum, der  
stod til rådighed.
.  Der blev anmodet om en bedre balance mellem den tid, der 
kunne bruges til udarbejdelse og forelæggelse af forslag, 
og den påfølgende bedømmelse.
- Mere tid til ar udarbejde forslag, mindre tid til 
bedømmelsen.
2.5. ESPRIT's betydning _ f o r _jd^_ jJejMtag_e2id^_o_r g£*n i ^ s  a t i _ o  n er_s__F & U_ 
programmer
Der var generel enighed iblandt alle deltagere om, at ESPRIT—  
programmet har medført et betydeligt større forsknings— og  
udviklingsarbejde (se bilag S3,  7.1, 7.2).

- 24 -
.  Selv om ESPRIT-programmet kun udgør en lille procentdel 
af de mange deltagende organisationers samlede forsk­
nings- og udviklingsarbejde, er det ikke desto mindre af 
stor betydning (se bilag C3, 2.2).
- For så vidt angår større organisationer, udgør
ESPRIT-programmet kun 1% af det samlede forsknings- 
og udviklingsarbejde, men op til 10% af deres
avancerede forskning.
.  For så vidt angår visse mindre virksomheder og 
læreanstalter udgør ESPRIT det samlede forskningsarbejde.
- Uden ESPRIT ville sådanne organisationer ikke have 
rådet over tilstrækkelige midler til forskning af 
betydning.
Til trods for forstyrrelsen af de normale F&U-programmer inden  
for virksomhederne ansås ESPRIT's bidrag for at være af  
værdifuldt (se bilag C3, 6.2, 7.1-7. 4).
.  ESPRIT har bidraget til F&U-programmerne for så vidt 
angår:
- finansiering
- den interne teknologioverførsel
- udvidelse og udbygning af forskningsprogrammet
- fremskyndelse af forskningen
- stimulering af kreativiteten
- adgangen til andre synspunkter.
.  Virksomhederne har som resultat af ESPRIT fået større 
årvågenhed over for andre europæiske virksomheders akti­
viteter og dette har i  visse tilfælde medført nytænkning 
inden for virksomhedernes strategier.

- 25 -
2_^6_ E SP R ^T_^_s_b^dr ag_t i Ll L_ t ^ 1.V e 2 £ b r i ng e 1 . s e n_a f _e n_ t e kn o^og i _ b  as e for 
IT-industrien
De virksomheder, der deltager i ESPRIT-programmet,  er af den op­
fattelse, at programmet vil være en hjælp i forbindelse med  
tilvejebringelsen af en teknologibase for IT-industrien (se bilag  
C3,  4.9).
.  I visse tilfælde anvendes ESPRIT's støtte til indhentning 
af forspring.
- Virksomheder, der er mindre konkurrencedygtige 
inden for udviklingen af en teknologi,  anvender 
ESPRIT til at indhente andre europæiske virksom­
heders forspring. Dette betragtes ikke som den 
bedste anvendelse af ESPRIT-finansieringen,  efter­
som det ikke bidrager til at bedre den europæiske 
IT-industris konkurrencedygtighed overfor USA og 
Japan.
- Indhentning af USA's og Japans forspring er en 
stOtteegnet målsætning, forudsat de tildelte res­
sourcer er tilstrækkelige til opgaven.
.  Inden for områder, hvor Europa ligger på linje med eller 
foran USA og/eller Japan, bOr stutten fra ESPRIT medvirke 
til at sikre, at denne position bevares.
ESPRIT-programmet alene er imidlertid ikke tilstrækkeligt.
.  For at bygge videre på de hidtidige fremskridt er der 
behov for :
- supplerende forskningsfinansering
- støtte til udvikling af prototyper (specielt inden 
for små og mellemstore virksomheder)
- produktionsteknik
- bistand med markedsforing.
.  Af stor vigtighed er ligeledes en stirre involvering af 
brugere på forkant med udviklingen.

- 26 -
- Passende demonstrationsprojekter kunne tilveje­
bringe de fornødne forudsætninger for en stirre 
brugerinvol vering.
Der b^r udvises større opmærksomhed med hensyn til den  
strategiske og kommercielle betydning af de teknologier, der får  
støtte gennem ESPRIT.
.  Den oprindelige bredt anlagte approach, man har anvendt 
inden for særlige omrader af IT—industrien,  har været 
medvirkende til at få sat gang i  ESPRIT og har tilveje­
bragt de nødvendige forudsætninger for det tværeuropæiske 
samarbejde.
.  Med henblik på fremtiden ses der at være et behov for en 
højere grad af fokusering med hensyn til, hvilke 
aktiviteter, der støttes.
- Det bør specielt sikres, at de områder, der får 
støtte, er af kommerciel og strategisk betydning.
2.7. ESPRIT-programmets indhold og sammensætning
Det store flertal af organisationer gav udtryk for tilfredshed  
med hensyn til ESPRIT-programmets indhold og sammensætning.
.  Eftersom programmet er baset på en arbejdsplan, der er 
specificeret af industrien selv, er dette næppe over­
raskende .
.  Visse virksomheder var stærkt utilfredse med hensyn til 
den utilstrækkelige finansiering af CIM (mindre end 20% 
af budgettet) og det ringe antal gode forslag inden for 
programmelteknologi en.
Der blev imidlertid fremsat væsentlige kommentarer om hullerne i  
arbejdsplanen og mangelen på et passende hensyn til strategien.

- 27 -
.  Arbejdsprogrammet er koncentreret om tre teknologi­
områder (mikroelektronik, programmelteknologi og avan­
ceret informationsbehandling), samt to anvendelsesområder 
(kontorsystemer og datamatintegreret fabrikation).
- De tre teknologiområder blev udvalgt fordi de er 
grundlaget for informationsteknologien.
- De to anvendelsesområder blev udvalgt, fordi de i  
høj grad anvender og nyder gavn af informations­
teknologien.
.  Flere virksomheder slog stærkt til lyd for, at
forbrugerelektronik og periferienheder skulle medtages af 
økonomiske årsager (balancen mellem handel og
beskæftigelse).
- Det skønnes, at ca. 44% af handelsbalance-
underskuddet inden for elektronik i  1983 skyldtes 
forbrugerelektronikkens stærkt presserende behov 
for støtte til Europas industri inden for denne 
sektor. En sådan støtte er ikke mulig med ESPRIT's 
nuværende finansiering.
•  Af hensyn til de teknologiske følgevirkninger gjorde 
flere virksomheder sig til talsmænd for et intensivt 
arbejde inden for det optoelektroniske område.
- Det forventes, at optoelektronik vil komme til at 
udgøre en del af RACE (forskningsprogrammet for 
avanceret kommunikation i  Europa), og området
____ betragtes derfor i  alt væsentligt som liggende uden
fo
r ESPRIT-programmets rammer.
En række virksomheder gav udtryk for bekymring med hensyn til den  
manglende fleksibilitet i arbejdsprogrammet og opsplitningen af  
støtten.
.  Arbejdsprogrammet, aer lægger en fast ramme omkring 
ESPRIT, gør det ligeledes vanskeligt at indpasse projek­
ter ,  der ikke er kompatible med arbejdsprogrammet.

- 28 -
.  Det store antal mindre projekter, der far støtte ira 
ESPRIT, blev genstand for kritik, og der fremsættes et 
{jnske om mere fokuserede projekter.
- Det synspunkt gjorde sig gældende, at der burde 
være færre og stirre projekter med mere bruger­
involvering.
Nogle få har givet udtryk for, at de projekter, sier æodtager  
støtte fra ESPRIT, ikke har været ambitiøse nok.
.  "Der er ingen nye ideer eller virkeligt avancerede 
tanker i  ESPRIT".
2.8. Den_f r em tj1 di; ge_udvi: kl: ing_af_ ESPRIT
Med hensyn til programmets indhold slog mange virksomheder stærkt  
til lyd for, at ESPRIT skulle fortsætte med at basere sig på  
prækonkurrencemæssig forskning og udvikling.
.  Af klarhedshensyn kan "prækonkurrencemæssig" defineres 
som;
"De aktiviteter, hvorom virksomheder kan samarbejde uden 
at bringe deres individuelle handelsposition i fare".
Der blev også slået stærkt til lyd for det ønskelige i at fa  
inkluderet deraonstrationspro jektekr med sigte på konkret
anvendelse og stor bruger involvering.
.  sådanne demonstrationsprojekter skulle være af stort 
..omfang med hensyn til ressourceforbrug, skulle tjene til 
at demonstrere og integrere en række af de teknologier, 
som sr udviklet inden for ESPRIT, ·  og skulle involvere et 
stort antal brugere.
- Herudover ville demonstrationsprojekterne komme til 
at fungere som msrkedsstimulans .
.  Demonstrationsprojekterne i  Alvey-progra'mmet blev citeret 
som eksempel på hvad der kunne gøres.

- 2S -
Efter omhyggelige overvejelser anbefaler bedømmelsespanelet,  at  
der inkluderes et separat demonstrationsmodelprogram i anden fase  
af ESPRIT med et supplerende budget på mindst en tredjedel af det  
egentlige ESPRIT II—program.
.  Demonstrationsmodelprojekterne må udvælges omhyggeligt  
og skal opfylde følgende kriterier:
- De skal være avancerede med hensyn til selve ideen 
og kunne demonstrere teknologier, der med høj 
sandsynlighed for succes vil sta til rådighed efter 
en femårsperiode.
— De skal gennemfares inden for et brugermiljø og 
involvere et stort antal brugere på forkant med 
udviklingen.
— De skal være synlige over for omverdenen, saledes 
at markedet stimuleres.
Andre foreslåede forbedringer af ESPRIT—programmet omfatter:
.  Et mere fleksibelt arbejdsprogram.
.  En bedre erkendelse af, at det er vigtigt at tage hensyn 
til markeds- og forretningsrelaterede faktorer i  for­
bindelse med udvælgelsen af projekterne.
.  En højere grad af involvering af ikke-EF-organisationer.
En række forskningsområder blev foreslået inddraget i fremtidige
ESPRIT—programmer„
_ .  Forbrugerelektronik og periferienheder på grund af deres
økonomiske betydning.
- Inden for forbrugerelektronikken er der et helt 
klart behov for Europæiske standarder for inden­
landske netværk, samt mere specifikt et behov for 
avancerede komponentteknologier (fladskærme, bil- 
ledlagre og komponenter til satellitmodtagelse).

- 30 -
- Til trods for at Europa, for sa vidt angar 
periferienheder, i  vid udstrækning er blevet af­
hængig af amerikanske og japanske leverandører, 
kunne der opstå muligheder for nye innovative 
produkter, og der er anmodet om støtte fra ESPRIT 
til dette område,
.  Optoelektronik betragtes af mange som værende af stor 
strategisk betydning i fremtiden, ikke blot på grund af 
denne tekniks følgevirkninger for telekommunikationen, 
men også på grund af potentiellet for ultrahurtig 
databehandling ved hjælp af optiske datamater.
- Mange organisationer g^r sig til talsmand for, at 
dette område inddrages i fremtidige ESPRIT- 
programmer.
ESPRIT's vigtige rolle i forbindelse med udvikling af standarder  
er gentagne gange blevet understreget og b(Ør fortsættes.
Et videregående standardiseringsarbejde anbefales, 
specielt i forbindelse med OSI (Open Systems Inter- 
connection), - åbne systemers sammenkobling.
- Et større OSI-demonstrationsprojekt foreslås  
derfor.
Man har understreget vigtigheden af kontinuitet i projektet  
mellem første og anden fase af ESPRIT-projekterne.
Beslutninger om videreførelse eller standsning af 
^^forskningsprogrammer b(ør tages f^r (dvs. mindst 3 måneder 
f(ør) de i(øbande kontrakter udløber.
Med henblik på den videre udvikling af ESPRIT anbefales det, at  
man specielt er opmærksom på små og mellemstore virksomheders  
samt læreanstalters deltagelse.
.  Udover deres normale deltagelse som partnere i  ESPE IT- 
projekterne, foreslås det at mindre virksomheder gives en 
væsentlig andel af store demonstrationsprojekter, f.eks. 
10%, afhængig af forslagsstillernes kvalitet og strate­
giske interesser.

- 31 -
.  Særlige skridt bør overvejes ir.ed henblik pa at tilskynde 
avancerede forskningsvirksomheder til at deltage.
Det er bedflmmelsespanelets velovervejede opfattelse, at den  
videre udvikling af ESPRIT (dvs. ESPRIT II) bør ske på en sådan  
måde, at det sikres, at de ressourcer, der anvendes til  
samarbejdende prækonkurrencemæssig forskning på samarbejdsbasis  
som et minimum tåler sammenligning med de midler, der var afsat  
til ESPRIT I.
.  Det store antal gode forslag og nødvendigheden af at 
indskrænke antallet af accepterede forslag, og i  visse 
tilfælde nedsættes støtten, viser, ae nedsætte støtten 
ikke blot bør bevares i  sit nuværende omfang, men øges.
2.9. Andre mulige løsninger
Selv om ESPRIT med stort held har stimuleret det tværnationale  
samarbejde, er der udtrykt tvivl om programmets effektivitet med  
hensyn til udvikling af teknologien (se bilag C3, s. 4.9.).
.  Selv om projekter med flere partnere giver de fornødne 
større forskningsgrupper og Europa drager fordel af 
koncentrationen og foreningen af forskningsarbejdet, så 
må det erkendes, at et geografisk spredt projekt ikke 
giver den koncentration og forening af forsknings­
ressourcer, der er nødvendig for at nå op på den kritiske 
masse og dermed tilvejebringe de stordriftsfordele, der 
.. kræves inden for visse forskningsområder.
- 
10% af de deltagere, der har svaret på spørge­
skemaet, er af den opfattelse, at ESPRIT vil 
resultere i  et teknologisk forspring for Europa (se 
bilagCS, 8).
Meningerne var blandede med hensyn til
ningsinstitutioners - dvs. elitecentrenes
C3,  10).specialiserede forsk-
effektivitet (se bilag

- 32 -
.  Selv om sadanne centre ville byde pa fordele med hensyn 
til koncentration af ressourcer (udstyr og arbejdskraft), 
var nogle organisationer af den opfattelse, at de ville 
være mindre effektive i  teknologioverførselen og fremme 
af tværeuropæisk samarbejde.
.  Alt i alt var der generelt støtte for tanken bag 
specialiserede elitecentre.
Det er bedømmelsespanelets opfattelse, at enkelte udvalgte  
europæiske elitecentre inden for informationsteknologi bør  
udvikles og tilskyndes til at blive internationale i orientering.
■  Sådanne centre bør fortrinsvis baseres på det nuværende 
arbejde og bør forbindes ved hjælp af et netværk.
.  Det foreslås, at europæiske virksomheder bør tilskyndes 
til at udstationere personale på sådanne centre i  et vist 
tidsrum, hvorefter de skal vende tilbage til arbejds­
giveren med de erhvervede teknologifærdigheder og viden.
.  Herudover anbefales det, at en del af ESPRIT's finan­
sielle midler anvendes til stipendiater til sådanne 
institutioner for statsborgere fra andre medlemsstater.
- Tilsvarende stipendiater bør også gives til 
læreanstalterne.
- På denne måde ville en (variabel) del af et udvalgt 
elitecenters omkostninger overgå fra national
__finansiering til europæisk finansiering.
A£££A£i£J
å£P££fi ££££.££ _i£A££_A££_A  nA££i r 'ationsteknologi
Generelt supplerer mediernestaternes forskningsprogrammer inden  
for informationsteknologi ESPRIT-programmet.
.  Man er ikke stødt på alvorlige konkurrenceproblemer 
mellem programmerne.

- 33 -
Særlig vigtigt er forholdet mellem ESPRIT og Storbritanniens 
Alvey-program
.  Begge programmer blev iværksat på ca. samme tid med 
nogenlunde ens målsætninger (dvs. støtte til præ-konkur- 
rencemæssig forskning inden for informationsteknologi på 
samarbejdsbasis)  .
.  De vigtigste forskelle mellem programmerne er:
- i  Alvey-programmet indgår der demonstrationspro­
jekter;
- Alvey-programmet bygger ikke på et stift arbejds­
program, men er fleksibelt;
- 100% finansiering af højere læreanstalter: (efter­
som finansieringen inden for Alvey-programmet er 
baseret på omfordeling af eksisterende midler, 
betyder dette ikke nogen væsentlig hjælp til de 
højere læreanstalter).
Generelt gav britiske virksomheder, der deltager i begge 
programmer, udtryk for, at de foretrækker ESPRIT.
.  "Der er stirre valgmuligheder med hensyn til partnere."
.  De administrative procedurer er mere klart defineret i 
ESPRIT-programmet end i Alvey-programmet.
Det erkendes imidlertid, at Alvey-programmet byder på bedre 
kommunikation
.. -Alvey — programmets nyhedsbrev (Newsletter) betragtes som
yd
erst nyttigt.
.  Aivey-programmets klubber betragtes som et effektivt  
middel til at tilvejebringe teknisk sammenspil og dialog  
på tværs af projekterne.
Alle organisationerne var enige ora,  at de to programmer kunne 
fungere side om side og være til indbyrdes støtte,  og selv om 
begge programmer klart konkurrerer om ressourcer, så har dette 
ikke voldt stirre problemer.

- 34 -
.  For at sikre at begge programmer giver det maksimale 
udbytte, er det vigtigt, at der etableres en åben dialog 
mellem forskningsgrupperne både inden for Alvey og 
ESPRIT.
I resten af Europa ser ESPRIT-prograrame t ud til at være langt  
videre rækkende end de forskellige nationale programmer.
.  Skønt der er en vis overlapning i  programmerne, er de 
generelt til støtte for hinanden.
Bedflmmelsespanelet har klart den opfattelse, at det er vigtigt at  
koordinere de forskellige samarbejdsbaserede forskningsprogrammer  
i Europa, og panelet foreslår, at der tages skridt til at undgå  
unødvendig arbejdsoverlapning.
.  Dette gælder specielt forholdet mellem medlemsstaternes 
programmer og ESPRIT-programmet.
.  Det vil i stigende grad blive nødvendigt at koordinere 
og afgrænse anden europæisk samarbejdsforskning og
udviklingsprogrammer såsom BRITE, RACE, og det endnu i  
vid udstrækning udefinerede EUREKA-program.
Industrien gav udtryk for bekymring med hensyn til mulighederne  
for at forsætte med at deltage i forsknings- og udviklings­
projekter på samarbejdsbasis.
.  I flere tilfælde udtalte virksomhederne, at de ek­
sisterende BRITE- og ESPRIT-programmer opbrugte alle
_deres disponible ressourcer, og at iværksættelsen af RACE
og
 EUREKA ville være uden for deres rækkevidde.
- I disse tilfælde får virksomhederne behov for at 
foretage en omhyggelig udvælgelse af deres pro­
grammer .
.  Denne situation viser mangelen på forskere og teknikere i  
Europa samt nødvendigheden af at øge undervisnings- og 
uddannelsesarbejéet«

- 35 -
2.l^_Udnytte^sen_af_ESPR^T-resultaterne
Alle deltagere gav udtryk for, at de havde til hensigt at udnytte  
de teknologier, der er i færd med at blive udviklet med støtte  
fra ESPRIT.
.  Udover de produkter og systemer, der bliver resultatet 
af ESPRIT-arbejdet,  vil den største udnyttelse inden for 
visse projekter blive i form af viden, der er væsentlig 
for at sikre, at industrien udvikler brugervenlige 
produkter og systemer, således som det kræves af 
markedet.
- Dette er specielt tilfældet i  forbindelse med 
kontorsystemer og datamatintegreret fabrikation.
I de fleste tilfælde kræver produkter og systemer endnu 3 til 5  
års udvikling efter afslutningen af ESPRIT. (Se bilag C3, 5.1).
.  Også selv om visse produkter kan blive markedsført på et 
tidligere tidspunkt, vil de fleste tilfælde af kommerciel 
udnyttelse finde sted i 1990'erne.
Som det allerede er nævnt anvendes ESPRIT inden for visse
o *projekter af de pågældende konsortier til at indhente forspring.
.  Det er i sådanne tilfælde meget tvivlsomt, hvorvidt 
produkter, der kan konkurrere på verdensmarkedet, 
nogensinde vil fremstå.
- Det bedste, der kan forventes fra et europæisk 
synspunkt, er at den pågældende teknologi anvendes 
som grundlag for importsubstituering, med deraf 
følgende gavnlig virkning på handelsbalance og 
beskæftigelse.
Den væsentligste udnyttelse af den ESPRIT-baserede teknologi vil 
sandsynligvis forekomme på de områder, hvor europæisk teknologi  
ligger side om side æssd eller foran resten af verden.
.  Inden for disse tilfælde (desværre ikke mange) er 
støtten fra ESPRIT medvirkende til at sikre, at Europas 
position bevares.

- 36 -
- Mange af disse omrader er inden for højt speciali­
serede nichemarkeder og selv om de pågældende 
virksomheder generelt vil få stor gavn heraf, vil 
nettovirkningen på den europæiske handelsbalance på 
IT-området være ringe.
- Ikke desto mindre giver sådanne områder den bedste 
mulighed for langfristede følgevirkninger på han­
delsbalance og beskæftigelse.
ESPRIT alene er ikke nok til at sikre s  at disse muligheder  
udnyttes.
.  Som nævnt i  punkt. 2.6, mangler der endnu meget,
specielt:
- Udvikling af prototyper
- Produktionsteknik
- Fabrikation
- Markedsføring
.  Navnlig sma og mellemstore virksomheder anmodede om hjælp 
til denne udnyttelsesfase.
Hele spørgsmålet om industrielle (intellektuelle) ejendoms­
rettigheder overskygger udnyttelsen af ESPRIT-teknologien.
.  Ikke alle deltagere fandt, at de kompromis'er, man var 
kommet frem til i  Kontrakterne vedrørende industrielle 
(intellektuelle) ejendomsrettigheder og fælles ansvar var 
egnede til at dække deres specifikke behov.
.  Dette var i  særlig grad tilfældet for mindre virk­
somheder, universiteter og læreanstalter.
Til trods for de eksisterende problemer med ejendomsrettighederne  
har flere virksomheder givet udtryk for det synspunkt, s.t det er  
bedre at fortsætte med at udvikle teknologien end afe forsinke 
s^gen.

- 37 -
•  Selv om visse konsortier insisterede på at nå frem til 
en aftale om ejendomsrettigheder inden arbejdet på­
begyndtes, så har andre tilsidesat problemet i  afventning 
af disse teknologiers færdigudvikling.
- I mange tilfælde er der indgået separate sam­
arbejdsaftaler mellem medlemmer af konsortier 
vedrørende ansvar og udnyttelse.
- Hvor der ikke foreligger aftaler kan det forventes, 
at der opstår problemer.
2^12^_^ndf^y de ^sen^fr a_de_jL 2_n^edl emmer af industrigruppen
ES
PRIT-deltagerne er enige om, at den rolle, de 12 medlemmer har  
spillet, har været nødvendig og samtidig en forudsætning for at  
få ESPRIT startet.
.  De 12 medlemmer har repræsenteret en stor andel af den 
europæiske IT-industri,  og de har givet vedvarende støtte 
til tanken bag ESPRIT i  forbindelse med udviklingen af 
arbejdsprogrammet og forelæggelsen af forslag.
- Det var derfor at forvente, at de 12 i  h(zij grad 
ville være involveret i de projekter, der modtager 
støtte fra ESPRIT.
Visse andre organisationer gav udtryk for ønsket om at blive
medbestemmende i industrigruppen og i ESPRITS styrende udvalg.
.  Sådanne synspunkter blev udtrykt af de IT-organisa­
tioner, der ikke på nuværende tidspunkt deltager i
industrigruppen eller det styrende udvalg, samt af 
programmelvirksomheder,  mindre virksomheder og brugerne.
BedfØrnmelsespaneler er efter overvejelser af den opfattelse, at  
det ville være upraktisk og uklogt at udvide repræsentationen  
inden for industrigruppen og det styrende udvalg, og de
organisationer, der ønsker at blive medbestemmende opfordres i  
stedet til at g#re brug af de eksisterende konsultations­
muligheder.

- 38 -
I  forbindelse med den endelige udformning af arbejds­
programmet nedsættes der arbejdsgrupper bestående af 
specialister, og individuelle organisationer anmodes om 
at kommentere cg deltage.
- ITTTF opfordres til at g?fre denne procedure kendt i  
højere grad og til at tage mere positive skridt til 
at indhente bidrag fra hele IT-industrien og fra 
brugerne.
Visse af de sma og mellemstore virksomheder gav udtryk for  
bekymring for, at stirre IT-virksomheder (De Tolv) måske ville  
udnytte de teknologier, der var udviklet inden for ESPRIT,  
hurtigere end de små og mellemstore virksomheder.
.  Selv om de stirre virksomheder har de fornødne ressourcer 
til en hurtig udnyttelse af teknologierne, så gpr den 
indbyggede træghed i  de store virksomheder det vanskeligt 
at reagere hurtigt, og det er bed^mmelsespanelets 
opfattelse, at de sma og mellemstore virksomheder vil få 
alle muligheder for at udnytte teknologierne
- De mindre og mellemstore virksomheder har 
imidlertid behov for supplerende støtte til udvik­
ling af prototyper.
2.13__Kvaliteten af de forskere, der deltager i ESPRIT
I 
langt de fleste projekter gav deltagerne udtryk for total  
tilfredshed med hensyn til kvalitet og kompetence af de forskere,  
der anvendes inden for ESPRIT-projekterne.
.  Antallet af "sleeping" (dvs. ikke-bi dragydende)  partnere 
var meget lavt.
.  I  ganske fa tilfælde klagede deltagerne over hoved­
kontrahentens manglende kompetence og over konstant 
udskiftede projektsgrupper.
- Dette ffirer til er; risiko for, at de bedste 
forskere ikke vil fortsætte med at arbejde på 
projekterne.

- 39 -
Det forlad, at projektgrupperne generelt var stærkt motiverede.
.  ESPRIT-projekterne tiltrækker stærkt motiverede forskere 
at god kali ber.
.  Konkurrence inden for konsortierne stimuleret af stolthed 
på firmaernes vegne og dets omdomme var stærkt motive­
rende for mange deltagere.
Som det allerede er nævnt under pkt. 2.10, rapporteredes det, at  
der var en generel mangel på passende kvalificerede ingeniører og  
videnskabsmænd,  specielt inden for kunstig intelligens (se bilag  
C3,  9).
.  Denne mangel vil blive endnu mere udtalt, når først andre 
forskningsprogrammer på samarbejdsbasis iværksættes 
(f.eks. RACE og EUREKA).
.  Der udtryktes også en vis bekymring med hensyn til 
mangelen på passende lederfærdigheder i projektgrupperne 
og mangelen på industrierfaring inden for admini­
strationen i  Bruxelles.
- Det foreslås, at ITTTF skulle tilvejebringe en eller 
anden form for træning i projektledelse.
2_^14_Andre væsentlige kommentarer
ES
PRIT er medvirkende til at fremme en bedre forståelse mellem  
den akademiske verden og industrimiljjiet.
.  Visse konsortiumdeltagere var i starten ude for en vis 
uim^dekommer:hed .
Små virksomheder finder det vanskeligt at deltage fuldt ud i  
ESPRIT på grund af de ressourcer, der kræves.
.  Små og mellemstore virksomheder har generelt ikke de 
mioier, der er fornødne for at kunne udarbejde forslag.

- 40 -
Programmelvirksomheder finder det vanskeligt at deltage i  
ESPRIT-programmet på grund af deres forretnings særlige art.
.  Generelt påtager programmelvirksomheder sig kontrakt­
arbejde, hvori det professionelle personale er 100% 
lønmodtagere.
- 50%'s finansiering er vanskelig at få indpasset.
.  Forskning, som forstået af hardware-industrien, foretages 
i  langt mindre grad af programmel-industrien.
Det blev foreslået, at man tog det rådgivende udvalgs funktion op  
til fornyet overvejelse.
.  ESPRIT's rådgivende udvalg ser ikke ud til at fungere 
særlig godt på nuværende tidspunkt, og det foreslås, at 
antallet af dets medlemmer forøges med henblik på at 
skabe en bedre balance og større mulighed for, at tals­
mænd for små og mellemstore virksomheder, programmel­
virksomheder og akademiske kredse kan deltage.
På grund af den hastige udvikling inden for IT-industrien, er man  
af den opfattelse, at ESPRIT må gennemføres hurtigt og baseres på  
det bedste personale og europæiske ressourcer.
.  Projekter eller projektgrupper, der viser sig at sakke 
agterud eller at blive næstbedst, får ikke den ønskede 
virkning på den europæiske industris konkurrencemæssige 
position.
Det var et generelt synspunkt, at konsortierne er for store.
.  Mange virksomheder anbefalede en optimal størrelse på 3-4 
partnere.
- Det nuværende gennemsnit på 5,5 partnere pr. 
projekt anses for at være altfor stort.
- Projekter bør aldrig have mere end 6 partnere, 
inkl. hovedkontrahenten, og yderligere deltagere 
(hvor disse forekommer}  bør fungere som under­
kontrahenter for at sikre, at projektet kan styres.

- 41 -
.  For sa vidt angar stand ard i  seringsprojekter,  erkendes
det, at der er behov for et stirre antal deltagere.
Mange projektledere gav udtryk for den tanke, at de gerne ville  
have mere ansvar uddelegeret til sig fra Bruxelles.
.  Den gensidige tillid mellem deltagerne, der er en 
forudsætning for projekternes succes, b^r også gælde 
forholdet mellem projektadministratorerne i  Bruxelles og 
projektlederne, som b$(r have mere direkte ansvar for 
proj ekterne.
Pa baggrund af de synspunkter, der blev fremsat med stor kraft,  
vedrørende de højere læreanstalters rolle, foreslås det, at et  
organ, der repræsenterer disse, indgår i forhandlingerne med  
Kommissionen for De europæiske Fællesskaber.
.  Følgende punkter giver anledning til bekymring:
- kontrakterne og de finansielle vilkår
- udbetalingsplanen
- de højere læreranstalters rolle som partnere eller 
underkontrahenter.
Forslaget om, at der hvert år skal gives en præmie for de ydede  
præstationer, hilses velkommen af bedømmelsespanelet.
.  Det foreslås i  lighed med den britiske Queen's Award, at 
der uddeles en årlig ESPRIT-præmie for innovation,
projektafvikling osv.
Flere virksomheder gav udtryk for bekymring med hensyn til  
forholdet mellem ESPRIT og EUREKA, og det er bed^mmelsespar.elets  
opfattelse, at ESPRIT b^r fortsætte med at være baseret på  
prækonkurrencesnæssig forskning, mens EUREKA (og RACE) skal dreje  
sig om deraf afledte (dvs. mere udviklingsorienterede) projekter.

- 42 -
3^_K°!?^Ï;USIONER_AF_BKD0MMKLSEN
Pa
 grundlag af det sammendrag af undersøgelsesresultaterne, der
er forelagt i kapitel 2, er bedømmelsespanelet nået frem til
følgende konklusioner.
3.1 ESPRIT er med held blevet etableret som et program for  
prækonkurrencemæssig forskning på samarbejdsbasis inden for  
Europas IT-industri.
.  De arbejdsområder, hvortil der ydes støtte, er:
Mikroelektronik, programmelteknologi, avanceret infor­
mationsbehandling, kontorsystemer og datamatintegreret 
fabrikation.
3.2 ESPRIT—programmet har med stort helt virket stimulerende på
det tværeuropæiske samarbejde mellem større og mindre  
virksomheder inden for IT—sektoren- og mellem industrien,
uafhængige forskningsinstitutioner og læreanstalter i hele  
Europa.
.  ESPRIT er en start, nu er der behov for yderligere 
konsolidering.
.  Det samarbejde, der er etableret inden for ESPRIT, er i 
færd med at strække sig videre.
3.3 Engelsk bruges som arbejdssprog, og der er ikke opstået  
problemer af betydning.
3.4 Ekstraomkostningerne i forbindelse med tværeuropæiske  
multinationale projekter er høje, typisk 10-20% af projekt­
omkostningerne g  men helt op til 30% i det første startår.
.  Høje luftfartstariffer i  Europa er en væsentlig årsag til 
disse høje ekstraomkostninger.

- 43 -
3.5 En god elektronisk kommunikation mellem parterne betragtes  
som væsentlig.
.  EUROKOM er i  sin nuværende udformning utilstrækkelig.
3.6 Visse problemer skyldes kulturforskelle mellem Nord- og  
Sydeuropa.
.  ESPRIT vil medvirke til at udjævne disse forskelle.
3.7 Der er et presserende behov for forenkling af proceduren for  
kontrakternes underskrivelse, og i udbetalingsprocedurerne.
3.8 ESPRIT har medfart en udbygning af IT—forsknings­
programmerne .
.  En forbedring af programmernes størrelse, sigte, og en 
acceleration med henblik på at opfylde mere ambitiøse mål.
3.9 Det samarbejde, der er etableret inden for ESPRIT, har givet  
den europæiske IT-industri mere tillid.
.  "Industrien er ved at gå i  offensiven".
3.10 Europas stilling i forbindelse med IT—industristandarder  
styrkes af ESPRIT.
3.11 Til trods for den hæmsko, bureaukratiet udg^r, har  
administration og styring af ESPRIT-programmet været god.
.  Der kan gennemfares forbedring inden for:
- kontrakts- og udbetal ingsproe edure
- procedurerne for vurdering af forslag
- håndteringer, af de foreslåede projekter.

- 44 -
12 For at forbedre offentlighedens image af ESPRIT er der behov  
for en mere positiv PR-politik.
.  Det bør både for deltagere og ikke-deltager være klart, 
hvad ESPRIT står for.
13 Administrationsopgaven i forbindelse med afviklingen af  
programmet og de individuelle projekter kræver, at der  
anvendes de bedste ledelsesteknikker.
.  Et godt, klart defineret arbejdsprogram er en vigtig
forudsætning fdr alle projekter.
- Opgavespecifikationer, milepæle, kritiske veje og 
ansvar bør være klart defineret.
14 Projekterne overvåges hyppigt at et projektudvalg fra  
deltagerne med et forvaltningsudvalg som ansvarlig for  
gennemførelsen af forskningsprogrammet.
15 ESPRIT-administrationen bør bestræbe sig på at indskrænke  
det bureaukratiske arbejde i forbindelse med bedøm­
melsesprocedurerne.
.  Bedømmélsespanelet anbefaler dog ikke at afskaffe den
månedlige rapport, og afgjort ikke mindre hyppige 
foreløbige bedømmelser.
16 ESPRIT6s ledelse må være parat til at standse dårligt  
forløbende projekter på grundlag af begrundede udtalelser  
fra bedømmerne
17 Tekniske workshops og arbejdsgrupper er vigtige for
etablering af det tekniske samspil inden for projekterne.

- 45 -
18 ESPRIT bidrager i væsentlig grad til de deltagende  
organisationers forsknings- og udviklingsarbejde og dermed  
til tilvejebringelse af en teknologibase for IT-industrien.
19 Man bør nu i højere grad have opmærksomheden henledt pa de  
støttemodtagende projekters strategiske og kommercielle  
betydning.
20 Der er generel tilfredshed med IT-programmets indhold og  
sammensætning.
Der er huller i  programmet for programmelteknologi, der 
bør fyldes, og der blev givet udtryk for, at der var 
behov for mere støtte til datamatintegreret fabrikation·
.21 Der blev udtrykt bekymring med hensyn til mangelen pa  
fleksibilitet i arbejdsprogrammet, fragmenteringen og  
mangelen på indre sammenhæng i den udbetalte støtte samt  
mangelen på virkeligt ambitiøse projekter.
.22 Selv om den fremtidige udvikling af ESPRIT bør baseres pa  
prækonkurrencemæssig forskning og udvikling, sa er det også  
nødvendigt at tage hensyn til behovet for demon­
strationsprojekter.
.  Sådanne projekter bør involvere brugere på forkanten af 
udviklingen.
.23 Andre områder, der blev foreslået inddraget i forbindelse
med den fremtidige udbygning af ESPRIT er:
- forbrugerelektronik, cptoe1ektronik og periferienheder.

- 46 -
24 ESPRIT's vigtighed i forbindelse med udviklingen af  
europæiske standarder understreges igen.
25 I den fremtidige udbygning af ESPRIT kan det blive
nødvendigt at tage speciel højde for små og mellemstore
virksomheder.
26 Finansieringsniveauet bør lægges således, at det støtte­
niveau, der allerede er givet tilsagn om, kan fortsættes og  
om muligt forhøjes.
27 Der var generelt støtte til en etablering af særlige
elitecentre baseret på eksisterende centre, der skulle  
sammenkobles og være anlagt efter et tværeuropæisk  
perspektiv.
28 ESPRIT ansås for at være komplementært i forhold til de  
nationale programmer inden for prækonkurrencemæssig  
forskning.
.  Der var ingen væsentlige konflikter mellem ESPRIT og de 
nationale programmer.
29 Der er behov for yderligere koordinering og afgrænsning  
mellem de nationale programmer samt mellem ESPRIT og andre  
europæiske programmer baseret på samarbejde såsom BRITE,  
RACE og EURKKA.
.  Ressourcefcegrænsr.:·.  nger kan virke hæmmende på organisa­
tionernes muligheder for at deltage i  Samtlige disse 
programmer.

- 47 -
30 Spørgsmålet om industrielle rettigheder hindrer ikke  
udviklingen af teknologierne, men ikke desto mindre frygter  
en række kontrahenter, at den kommercielle udnyttelse kan  
blive vanskeliggjort til trods for de bestemmelser i  
kontrakten, der giver hver kontrahent ret til på en  
afgiftsfri basis at udnytte de forgrundspatenter og den  
information, der måtte være produceret i kontrakternes  
løbetid.
.  Dersom sådanne vanskeligheder opstår, må de løses 
individuelt.
31 De tolv større IT—virksomheder,  der er repræsenteret i  
industrigruppen, har spillet og vil fortsætte med at spille  
en væsentlig rolle i KSPRIT-programmet.
.  Der bør sættes mere ind på at tage større hensyn til andre 
organisationers synspunkter (specielt små og mellemstore 
virksomheders).
32 Kvaliteten af de forskere, der arbejder for ESPRIT, anses  
for at være god.
.  Stolthed på virksomhedens vegne giver stærk motivation.
33 Antallet af partnere er i de fleste projekter for stort og  
burde være mindre.
.  Undtagen i projekter vedrørende standarder.
34 De ressourcer, der kræves for at kunne deltage i ESPRIT-  
programmet, gør det vanskeligt for små og mellemstore  
virksomheder og programmelvirksomheder at deltage.
.  Der foreslås en højere finansiering eller en rolle som 
under kontrahent.

- 48 -
3.35 ESPRIT's radgivende udvalgs funktion og sammensætning btfr  
tages op til fornyet overvejelse.
3.36 Projektlederne ville gerne have mere ansvar.
3.37Der er behov for forhandlinger
repræsenterer det akademiske milj^,mellem et organ,
og EF-Kommissionen;der

- 49 -
4. ANBEFALINGER
P& grund 1 uf de resultater ,  der er beskrevet i  de foregående 
kapitler, fremsætter bed^mmelsespanelet følgende anbefalinger.
4.1 ESPRIT II
Det kan anbefales som det bærende element i den fremtidige  
udvikling af ESPRIT, at ESPRIT II bjir fortsætte med at lægge  
vægten pa prækonkurrencemæssig forskning.
Det anbefales, at ESPRIT II finansieres således, at det sikres,  
IT—forskningsarbejdet kan $(ges betydeligt.
Til trods for indtrængende anmodninger om udvidelse af de  
omrader, hvortil der kan gives støtte, er det bed^mmelsespanelets  
opfattelse, at noget sadant ville virke udvandende på de  
igangsatte aktiviteter, der fortsat brfr fokusere på mikro­
elektronik, programmel, avanceret informationsbehandling,  
kontorsystemer og datamatintegreret fabrikation.
De stgittemodtagende forskningsområder b^r slås sammen i
mikroelektronik, avanceret informationsbehandling og applika­
tioner .
.  Den avancerede informationsbehandling skulle være en 
fusionering af de nuværende områder 2 og 3 (dvs. 
programmelteknologi og avanceret informationsbehandling).
.  Applikationsområdet skulle være en fusionering af de 
nuværende omrader 4 og 5 (dvs. kontorsystemer og inte­
greret fabrikation).
.  Anmodningen om at inddrage visse områder inden for 
forbruger-elektronikken i  ESPRIT, brfr tages op til 
overve ielse .

- 50 -
.  Selv om det forventes, at Optoelektronik vil få støtte 
via RACE-programmet,  kan det eventuelt også blive
nødvendigt med yderligere støtte under ESPRIT.
Det anbefales, at opdelingen på A og B-projekter i de forskellige  
områder sker fleksibelt.
.  Områderne har forskellige egenskaber og forskellige A/B- 
krav.
Demonstråtionspro j  e k t e r
Bedømmelsespanelet erkender, at der er stærke argumenter, der  
taler til fordel for demonstrationsprojekter, og anbefaler, at  
der oprettes et specifikt program for ESPRIT-demon-
strationsmode11er inden for informationsteknologi.
.  Sadanne demonstrationsmodeller skulle omfatte et stort 
antal brugere og bygge på så avancerede ideer, at de kan 
give en god demonstration af de fordele, der kan opnås
ved anvendelse af systemer og tjenester, der bygger på
avanceret informationsteknologi.
.  Det paregnes, at man vil gå igang med en række
demonstrationsmodelprojekter, og at disse vil virke sti­
mulerende på brugerne og markedet med hensyn til IT- 
produkter og -tjenester.
.  Demonstrationsmodelprojekterne vil på grund af deres
særlige art fa tendens til at blive domineret af de
store virksomheder.
— for at sikre, at sma og mellemstore virksomheder 
også kan deltage, i  cresias det, at de bør inddrages 
i  sådanne projekter i  rimeligt omfang.
.  Der må efter høring af leverandører og brugere fastsættes 
en ordning for finansiering af demonstrations-model­
projekter,,

- 51 -
4.3 Finansier'ingskrav og tildeling
Det foreslås, at finansieringen af ESPRIT II sættes op, og at der  
stilles ekstra midler til rådighed for demonstrations-  
mode 1 pro j ekterne.
.  Det b?$r på passende måde sikres, at de forskellige 
deltagerkategorier alle kan spille en passende rolle.
- Prækonkurreneemæss i  g forskning, som har tendens til 
at begunstige realiseringen af strategiske målsæt­
ninger, og som gennemfares i fællesskab af indu­
strien, de højere læreanstalter og uafhængige 
forskningsinstitutioner.
- Prækonkurrencemæssig forskning, hvor lederne er små 
og mellemstore virksomheder.
- Teoretisk prækonkurrencemæssig forskning, hvor 
akademiske institutioner er farende.
- Applikationsorienterede demonstrationsprojekter, 
der involverer leverandører og brugere.
.  Mindre organisationer (små og mellemstore virksomheder  
samt forskningsinstitutioner) b?(r have en væsentlig  
andel, f.eks. 10%, af de store demonstrations-  
modelprojekter.
4 _ ^  4_P r o j j e  k t u d v æ l _ g  e 1 s e _ o g_p r o j ^  e k t b edømmelse
Det anbefales, at opmærksomheden i ESPRIT II i større grad rettes  
mod de st<øttemodtagende projekters strategiske og kommercielle  
betydning.
.  Ved strategisk betydning forstås de potentielle markeds­
muligheder; virksomhedernes mulighed for og ønske om at 
udnytte produktet kommercielt; samt følgerne på længere 
sigt for handelsbalance og beskæftigelse.

- 52 -
Det anbefales endvidere, at procedurerne for bedømmelse af  
forslagene tages op til overvejelse med henblik på en alternativ  
procedure omfattende flere faser med filtrering af skitseforslag  
og mundtlige fremstillinger over for bedømmerne.
.  Opmærksomheden bør også være henledt på den kritik, der 
er fremsat af de personer, der har deltaget i  bedøm­
melsesprocessen.
Projektmanipulation (dvs. forsøg på at gennemtvinge fusionering  
af kontrakter) bør undgås.
.  Det er ikke nødvendigvis et onde, at der er konkurrence 
og overlapning mellem forskningsarbejdet.
- Det er bedre at træffe et valg end at tvinge en 
inkompatibel gruppe deltagere ind i  et projekt.
Vigtigt er ligeledes behovet for at holde forslagsstillerne  
informeret om deres forslags status i løbet af bedømmelsesfasen.
.  Bedømmelseskriterierne bør være klare og tilbagemeldingen 
om projekternes status bør være hurtig.
4.5 Projektledelse
Bedømmelsespanelet anbefaler, at man udviser større opmærksomhed  
med hensyn til behovet for professionelle færdigheder ved  
administrationen af tværeuropæiske projekter omfattende flere  
partnere.
.  Der bør snarere anvendes ledere end teknokrater, og der 
bør anvendes professionelle ledelsesteknikker.
.  Det anbefales derfor, at EF-Kommissionen skaber bedre 
retningslinjer og yder mere assistence i  denne opgave, 
f.eks. i  form af optræningskurser.
For store projekters vedkommende foreslås det, at der udpeges  
separate ledere på det administrative og det tekniske område,  
mens de ansvarlige for projekterne i Bruxelles får til opgave at  
administrere kontrakterne.

- 53 -
.  En klargørelse af disse stillingers forskellige rolle og 
ansvar betragtes som ønskværdig.
.  Generelt har projektlederne anmodet om, at de får større 
ansvar for projekterne, end det er tilladt nu.
4.6_Kommunikation
Et ret presserende punkt er behovet for en bedre kommunikation  
inden for ESPRIT.
.  Der b^r indføres et forbedret elektronisk kommuni­
kationssystem.
.  Kommunikation og samspil inden for ESPRIT-programmet b^r 
forbedres ved hjælp af
- et månedligt nyhedsbrev;
- en oversigt over deltagere og ITTTF;
- større anvendelse af teknologibaserede workshops og 
klubber med henblik på kontakt for samspil og 
diskussion.
Det foreslås, at den tekniske uges målsætninger og formål b?ir 
tages op til fornyet overvejelse.
.  Der b^r tilskyndes til en mere teknisk dialog gennem en 
større anvendelse af tekniske workshops
EF-Kommissionens politik med hensyn til adgangen til teknisk  
materiale bjfr tages op til fornyet overvejelse på baggrund af  
programmets industrielle karakter.
.  Der er konflikt mellem EF's, industriens og de højere 
læreanstalters behov.

- 54 -
4^7_Projekternes_konr^nu£tet
For at sikre kontinuiteten i forskningsprogrammerne anbefales det  
stærkt, at man undgår kortvarige (dvs. foreløbige) kontrakter, og  
at kontinuiteten sikres ved hjælp af overlappende kontrakter.
.  Kontrakter vedrørende anden fase bør være indgået lang 
tid før projekterne i  første fase er afsluttet.
4 _ ^  8_ E1 ^  _ i  t e c e n t r e
Også selv om etableringen af nye elitecentre ikke realiseres,  
anbefales det, at der tages skridt til at fremme europæiseringen  
af bestående centre.
.  Det anbefales, at der uddeles ESPR IT-sti pendi er.
.  Elitecentrene bør sammenknyttes ved hjælp af netværk.
4.9 Højere læreanstalter
Det er nødvendigt at se nærmere pa de højere læreanstalters  
rolle, deres deltagelse i ESPRIT og deres kontraktmæssige og  
budgetmæssige stilling.
.  Det foreslas, at der afholdes forhandlinger mellem EF— 
Kommissionen og repræsentanter for de højere lære­
anstalter, der deltager i ESPRIT for at få disse 
problemer afklaret.
- I forhandlingerne bør ESPRIT's generelle mål, dvs. 
fremme af industriens konkurrenceevne i  Fælles­
skabet, ikke overses.
—— P ræ m i  e r
Som et motivationselement og af PR-hensyn anbefales det, at der  
hvert ar tildeles ESPRIT-præmier for præstationer inden for  
innovation, projektafvikling osv.

- 55 -
4_! _]11_P rogn ose
Endelig anbefaler bed^mnelsespanelet stærkt, at ESPRIT-programmet  
fortsættes, og at de hidtidige fremskridt konsolideres.
- ESPRIT bør fortsat betragtes som inkarnationen af
tværeuropæisk prækonkurrencemæssig forskning på sam- 
arbejdsbasis inden for højere teknologi, og bør samtidig 
hermed være grundlaget for de påfølgende, mere ud­
viklingsorienterede projekter i  forening med RACE og 
EUREKA.
Som afslutning på disse konklusioner og anbefalinger skal
bedømmelsespanelet henlede opmærksomheden på følgende punkter.
1. ESPRIT kan betragtes som et nødvendigt og uundværligt
redskab for etablering af et samarbejdsklima mellem indu­
strien, de højere læreanstalter og forsknings-institu­
tionerne .
.  ESPRIT alene kan dog ikke løse problemet med den 
manglende europæiske konkurrenceevne over for USA og 
Japan.
2. Som ESPRIT-programmet er defineret indbefatter det ikke
telekommunikation, forbrugerelektronik, i  meget ringe 
udstrækning Optoelektronik og periferienheder, til trods for 
disses økonomiske og strategiske betydning.
.  Herudover står det ikke klart, om der er skabt et miljø 
for en hurtig opfølgning med prototypeudvikling,  
produktionsteknik og markedsføring.
3. Dersom ESPRIT skal realisere sit potentiel, er det nødven­
digt med en væsentlig fokusering af F&U-arbejdet omkring de 
fa strategisk og økonomisk vigtige segmenter af IT - 
industrien på en måde med indbyrdes sammenhæng. Dette bør 
afspejles i  arbejdsprogrammet for anden fase af ESPRIT.

- 56 -
De nævnte punkter er sa vigtige, at det er bed^mmelsespanelets  
opfattelse, at Kommissionen bør iværksætte særlige undersøgelser  
inden for de samme rammer for industrisamarbejde, der gjorde det  
muligt at iværksætte ESPRIT-programmet.
Under de nuværende industriforhold bør støtte til præ-
konkurrencemæssig forskning fortsat være ESPRIT's primære opgave.
.  Vi mener, at EPSRIT-programmet er i  færd med at lægge 
fundamentet for opbygningen af Europas IT-industri.
Der er gjort en god start, men der står endnu meget tilbage.
Bedømmelsespanelet mener, at eftertiden vil betragte ESPRIT-  
programmet som en vigtig milepæl i skabelsen af et EF-miljø, der  
vil have langtrækkende konsekvenser på tværs af alle industriens  
sektorer.

BILAG

- A1 -
BILAG A
ESPRIT-STATISTIK (1)
A1 PILOTFASEN (1983-84)
% AF IND.
OMRÅDE MELPTAIBKSCIMIALTFORSLAG
INDKOMNEFORSLAG (ant.)  
ACCEPTEREDE FORSLAG (ant.)9
627
537
539
1133
9145
3624,8
FINANSIERINGSTIDSKUD (mio ecu)  
FINANSIERINGSTILSKUD
(%-vis ford.)1,91
16,61,93
16,81,76
15,23,18
27,72,72
23,611,5
100%
KONTRAHENTER (antal)  
KONTRAHENTER (%-vis fordeling)25
16,023
14,728
17,947
30,133
21,1156
100
BEMÆRK
(1) Tallene vedrører udelukkende fdrste år; for de fdlgende henvises til A.2.
(2) Store selskaber med mere end 1.000 ansatte repræsenterede 72% af  
erhvervslivets samlede deltagelse i  pilotfasen.
(3) Det gennemsnitlige antal deltagere pr. kontrakt er 4,3.
- 7 kontrakter havde 2 deltagere
- 22 kontrakter havde mellem 3 og 5 deltagere
- 7 kontrakter havde mere end 5 deltagere.
(1T Kilde: Task Force Informationsteknologi og Telekommunikation.

- A2 -
A2 FØRSTE ÅR (1984)
(Indkaldelse af forslag maj 1984)
(Omfatter også videreførelse af pilotprojekter)
OMRÅDE% AF INDK.
MELPTAIBKSCIMIALTFORSLAG
INDKOMNE FORSLAG (ant.) 666611275122441
ACCEPTEREDE FORSLAG:
- videreførte pilotproj. 41410423
- nye projekter 1984 251519131587
ACCEPTEREDE FORSLAG I ALT 2916232319110 25%
FORVENTET FINANSIERINGSTILSKUt
(1) (mio ecu)
PILOTPROJ. (VIDEREFØRTE)
- type alfa (2) 013,919,77,0040,6
- type beta (3) 9,6i  0 2,518,96,837,9
PILOTPROJEKTER IALT 78,5
NYE PROJEKTER 1984
- type alfa (2) 63,340,755,852,421,2233,4
- type beta (3) 18,212,618,46,222,477,8
IALTNYE PROJEKTER 311,2
FORVENTET TILSKUD IALT 389,7
ANTAL KONTRAHENTER 118 79130124103554
%-VIS FORDELING 21,314,223,522,418,6100
ANTAL A-PROJEKTER 121011101255ANTAL B-PROJEKTER 17 61213755
ANTAL SELSKABER 7751688050326
ANTAL UNIVERSITETER 1813391819107
ANTAL FORSKNINGSCENTRE 211221231895ANTAL ANDRE INSTITUTIONER 23231626
alfa/beta-forholdet for nye projekter: 3
(1) Tilskuddet varierer alt efter projekternes udvikling. De ovenfor anførte  
tal svarer til situationen i  november 1984. I september 1985 blev det  
samlede forventede tilskud ril forslag indkaldt i  1984 som følge af  
projektændringer nedsat til 372,0 i  stedet for 389,7 mio ECU.
(2) Alfa = over 5 mio ECU/projekt.
(3) Beta = under 5 mio ECU/projekt.

- A3 -
A3 ANDET ÅR (1985)
(Indkaldelse af forslag maj 1985)
OMRÅDE MEL PTAIB KSCIM IA LT
INDKOMNE FORSLAG 677194 81 76389
FORSLAG UNDER BEHANDLING (1) 2416(2) 22 23 10 95
FORVENTET FINANSIERINGSTILSKUD 76,537,7(2) 65,054,6 35,1 268,9
(mio ECU) (1) til forslagene
underbehandling
ANTAL KONTRAHENTER 120 77133 138 97565
%-vis fordeling 21,213,6 23,524,4 17,24 100%
ANTAL A-PROJEKTER (3) 9111 7 331
ANTAL B-PROJEKTER (3) 1515 11 16 764
ANTAL SELSKABER 7145 70 82 48316
ANTAL UNIVERSITETER 2124 30 27 19121
ANTAL FORSKNINGSCENTRE 20 317 19 11 70
ANTAL ANDRE INSTITUTIONER 8516 10 19 58
Situationen i  september 1985
(1) Kontrakterne er stadig under forhandling.
Tallene er foreløbige.
(2) Oer forventes nye forslag 1985 på grund af den supplerende indkaldelse af  
forslag inden for programmel-teknologi (frist: 15. november 1985). Forventet  
supplerende tilskud inden for PT: 18,9 mio ECU.
(3) Omfatter også gamma-projekter, dvs. tilføjelser til eksisterende projekter.

- B1 -
BILAG B
B1 ERHVERVSVIRKSOMHEDER
ACEC B KTAS DK
AEG D KUKA D
ANSALDO I L.M.S. B
B.I.M. B LOGICA UK
B.M.W. D MATRA F
BRITISH AEROSPACE UK MEMORY COMPUTER PLC IR
BRITISH TELECOM UK MNEMONICA GR
B.T.M.C. B NATIONAL SOFTWARE CNTR. IR
BULL F NIXDORF D
CAP-GEMINI BELGIUM B NKT DK
CAP-GEMINI SOGETI F OCE NL
CESI INTERNATIONAL F OLIVETTI I
CGE F PHILIPS NL
CISI F PLASMA-TECHNOLOGY UK
COMAU I PLESSEY UK
C.A.T. IR RENAULT AUTOMATION F
CORRELATIVE SYSTEMS B SCICON UK
CRI DK SGS I
DANSK DATAMATIK CENTER DK SG2 F
DATA MANAGEMENT I SIEMENS D
DELPHI I SNIAS F
ENIDATA I SOBEMAP B
EUROSOFT F STC UK
FERRANTI UK STET I
FIAT RESEARCH CENTER I STEWART-HUGHES UK
F.N. B STOLLMANN D
GEC UK SYSECA F
GENERIC LTD IR SYSTEMS & MANAGEMENT I
I CL UK TELETTRA I
1.0.  ;  .  -D TEMA I
ITT UK THOMSON F
JOHNSON MATTHEY U K THORN-EMI UK
JOYCE LOEBL UK TRIUMPH-ADLER D
KRUPP-ATLAS D V.  D.  S. D

B2 FORSKNINGSINSTITUTTER
ATOMIC ENERGY RESEARCH ESTABLISHMENT
BRITISH SHIP RESEARCH INSTITUTE
CEA
CERCI
CNET
CNR-PISA
CNRS
CRAI
CREI
CRETAN RESEARCH CENTRE  
CRISS (NRS)
CSELT (STET)
CWI
DANISH WELDING INSTITUTE
ELEKTRONIK CENTRALEN
FRAUNHOFER INSTITUTE
GMD
IGN
IMEC
INRIA
KFK
LAAS (CNRS)
LABORATOIRES DE MARCOUSSIS  
LETI (CEA)
LRI (CNRS)
Mitra
NORD JYDSK UDVIKLINGS CENTER  
RIS0 NATIONAL LABORATORY  
RUTHERFORD-APPLETON LABORATORY  
SEPT (CNET)
THE WELDING INSTITUTE

B3 AKADEMISKE INSTITUTIONER
CATHOLIC UNIVERSITY OF LOUVAIN (KUL)
CATHOLIC UNIVERSITY OF LOUVAIN (UCL)
CATHOLIC UNIVERSITY OF NIJMEGEN
CRANFIELD INSTITUTE OF TECHNOLOGY
EDUCATIONAL RESEARCH CENTRE
HATFIELD POLYTECHNIC
LEEDS UNIVERSITY
LINGUISTICS INSTITUTE
LONDON UNIVERSITY
POLYTECHNIC OF THE SOUTH BANK
POLYTECHNIC INSTITUTE OF TURIN
QUEEN MARY COLLEGE
STRATHCLYDE UNIVERSITY
TECHNICAL UNIVERSITY OF ATHENS
TRINITY COLLEGE DUBLIN
UNIVERSITY COLLEGE DUBLIN
UNIVERSITY OF DORTMUND
UNIVERSITY OF GENOA
UNIVERSITY OF LIEGE
UNIVERSITY OF PASSAU
UNIVERSITY OF PARIS-SUD
UNIVERSITY OF PISA
UNIVERSITY OF UTRECHT
UNIVERSITY OF PATRAS
UNIVERSITY OF CRETE
B4 STATSADMINISTRATIONER
BELGIEN
DANMARK
TYSKLAND
GRÆKENLAND
FRANKRIG
IRLAND
IT A L IE N
LUXEMBOURG
NEDERLANDENE
DET FORENEDE KONGERIGE

- C1 -
BILAG C 
SPØRGESKEMAET
C1 INDLEDNING
Der blev udsendt et spørgeskema pi fem sider til alle 477  
deltagere i  programmet for ESPRIT’s  fase 1  (1984). Halvdelen af
spørgeskemaerne (præcis 238) blev udfyldt og returneret. Denne  
svarprocent er særdeles tiIfredsstillende og viser deltagernes  
interesse i  denne evaluering.
80 deltagere fulgte deres svar op med yderligere kommentarer til  
ESPRIT-programmet og dets fremtidige udvikling. Disse kommentarer  
blev der taget hensyn til af bedømmelsespanelet.
I  dette bilags afsnit C3 gengives en sammenfattende analyse af  
svarene pi spørgeskemaet.

- C2 -
C  2  BEMÆRKNINGER
Som helhed bekræfter oplysningerne de konklusioner, der blev  
draget af interviewfasen i  denne rapport, og stritter ESPRIT-  
bedrimmelsespanelets anbefalinger.
Blandt projekterne inden for hvert af de fem områder er der  
udtaget stikprriver for at kontrollere overensstemmelsen mellem  
svarene. Nar der tages hensyn til de forskellige holdninger  
og/eller interesser hos organisationer af forskellig type og  
strirrelse, fremgår det klart, at der er overensstemmelse mellem  
svarene fra partnerne i  det samme projekt og mellem svarene på  
sprirgeskemaet og i  interviewundersrigelsen. Dermed er de generelle  
konklusioner yderligere underbygget.
Svarpersonernes fordeling på lande, på strirrelser og typer af
organisationer og på projektområder viser, at udsnittet af  
svarpersoner er repræsentativt for deltagerne.
- Ca. 70% af de forskellige organisationer, der var impliceret i  
fase I  (1984), har svaret.
- Ca. 90% af projekterne i  fase I  (1984) er repræsenteret i
svarene.
På de frilgende sider resumeres analysen af svarene på
sprirgeskemaet. Afsnit 1  i  sprirgeskemaanalysen viser
svarpersonernes fordeling på lande, på strirrelser og typer af
organisationer og på projektområder.
Afsnit 2-10 i  sprirgeskemaanalysen viser svarenes procentvise  
andel af antallet af returnerede sprirgeskemaer (238). Hvor summen  
af disse andele er mindre en 100%, betyder dette, at sprirgsmålet  
i  et betydeligt antal tilfælde ikke er besvaret.

C 3 SVARENE PA SPØRGESKEMAET
1  SVARPERSONERNES FORDELING
1.1 SVARPERSONERNES GEOGRAFISKE  
FORDELING
B-Belgien IRL-Irland
D-Tyskland I-Italien
DK--  Danmark L-Luxembourg
F-Frankrig NL-Nederlandene
GR--  Grækenland UK-Det forenede
Kongerige25
20
15
10.
5.
0X AF ALLE BESVARELSER  24.5
19.7
L _ 9.26.719.4
5.86.7
[V] 1.26.7
0
B D DK F GR IRL I L NL UK
1.2 SVARPERSONERNES FORDELING PÅ  
ORGANISATIONSSTØRRELSER
(Antal ansatte)
(Omfatter ikke læreanstalter)25'
20.
15.
10.
5.
0X AF ALLE BESVARELSER
22.8
11.713.4-14.7
7.1 ' 7.5"
151- 101- 501- 1001-^,-nnn^  bU 100 500 1000 5000  ^ bUUU
1.3 SVARPERSONERNES FORDELING PÅ  
ORGANISATIONSTYPER
IND - Erhvervsvirksomheder
R&D - Forskningscentre
ACADE - Læreanstalter
OTHERS - Andre50'b .  *
40.
30.
20.
10.
050.0
23.1
i . J . 4 -
5.4
IND R&D ACADE OTHERS
1.4SVARPERSONERNES FORDELING 25'
20.PÅ FORSKNINGSOMRÅDER
MEL- Mikroelektronik15.ST- Programmelteknologi
AIP- Avanceret 10.i nformat i onsbehandli ng
OS- Kontorsystemer 5.
CIM- Datamatintegreret nfabrikation|Z AF ALLE BESVARELSER  
---------- 23.2
20
.5
17.6 16.821.8tnrra
MEL ST AIP OS CIM
1.5 SVARPERSONERNES FORDELING  
PÄ PROJEKTTYPER
A = Strategisk karakter, med  
vel-definerede mål
B = ForskningsorienteredeTYPE A
TYPE B47.8
52.2
10 20 30 40 50 60 70 80 90 %
% AF ALLE BESVARELSER

1.6 SVARPERSONERNES FORDELING  
PÅ KONTRAKTTYPER
SUB = underkontrahenter
PARTNER = partnere
PRIME = hovedkontrahenter
0 10 2 0  30 4 0  50 6 0  70 80 9 0  %
X AF ALLE BESVARELSER
2 F & U
2 .1  AKTIVITETSANDEL INDEN FOR  
DET INFORMATIONSTEKNOLOGISKE  
OMRÅDE
(Omfatter ikke  
læreanstalter)33.1
27.3
10—I--1---1-- 1--- 1--r
2 0
 30 40
X AF ALLE BESVARELSER
2.2 ESPRIT-FINANSIERINGEN SOM  
PROCENT AF DEN SAMLEDE F&U-  
UDGIFT
(Omfatter ikke lære­
anstalter)
10 2 0  3 0  4 0  %
% AF ALLE BESVARELSER
3 SAMARBEJDE
3.1PROJEKTSAMARBEJDE
SÆRDELES
GODT
GODT
DÅRLIGT I 164 2 .8
5 4 .2
0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 %
X AF ALLE BESVARtLSER

3.2 HYPPIGHED AF i 
UOVERENSSTEMMELSER MED  
PARTNERE 0FTE
IND IMELLEM  
ALDRIG0 .4
4 1 .2
5 6 .7
____ 1_________ 1____ i____  w
0 
10 20 30 4 0  50 6 0  70 80 9 0  X 
X AF ALLE BESVARELSER
4  BEHOVET FOR ESPRIT
4.1 V IL L E  DE HAVE GJORT
DETTE ARBEJDE UDEN JA '  1 ®GET OMFANG  
E SP R IT ?
J A , I  SAMME OMFANG  
J A , I  MINDRE OMFANG  
NEJ0.2
5 .9
1  I  i
24.1^ T T  i7 0 .0
0 10 2 0  30 4 0  5 0  60 70 80 90 %
X AF ALLE BESVARELSER
4.2 V IL L E  DERES ARBEJDE I  
BEKRÆFTENDE FALD VÆRE  
BERETTIGET T IL  STØTTE  
FRA ET NATIONALT PROGRAM?JA
NEJ4 1 .7
3 7 .5
0 iO 2 0  30 4 0  5 0  6 0  70 80 9 0  %
X AF ALLE BESVARELSER
4.3 HAR E SPR IT  FREMSKYNDET  
ELLER SINKET DERES F8U  
(udtrykt i dage) ?FREMSKYNDET  
INGEN ÆNDRING  
SINKETi i i l l i l l  3 2 .9
0 10 20 30 4 0  50 60 70 80 9 0  %
% AF ALLE BESVARELSER
4.4 HAR ESPRIT MEDFØRT MERE  
AMBITIØSE MÅLSÆTNINGER?
6 7 .6
15.5
0 10 2 0  30 40 50 60 70 80 90 %
X AF ALLE BESVARELSER

4.5 GAVNER TRANS-EUROPÆISK  
SAMARBEJDE DERES  
ORGANISATION?STOR GAVN  
NOGEN GAVN  
LIDEN GAVN
— i--1---1---1---1----10 
10 20 30 40 50 60 70 80 90 %
X AF ALLE BESVARELSER
4.6 ER SAMARBEJDET MELLEM
SMÄ OG STORE ORGANISATIONER  
GAVNLIGT?STOR GAVN  
NOGEN GAVN  
LIDEN GAVN22.7
53.5
0 io 20 30 40 50 60 70 80 90 %
X AF ALLE BESVARELSER
4.7 ER SAMARBEJDE MED
AKADEMISKE INSTITUTIONER  
OG FORSKNINGSINSTITUTTER  
GAVNLIGT?JA
VED IKKE  
NEJ0.9
10.189.0
0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 %
% AF ALLE BESVARELSER
4.8 ER DER FRI INFORMATIONS­
UDVEKSLING MELLEM PARTNERNE?FREMRAGENDE
GOD
IKKE MEGEN
0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 %
X AF ALLE BESVARELSER

4.9 VIL ESPRIT STYRKE  
DET EUROPÆISKE  
TEKNOLOGIGRUNDLAG? JA
INGEN INDFLYDELSE  
NEJ
0 10 2 0  30 4 0  5 0  60 70 80 9 0  %
X AF ALLE BESVARELSER
4.10 VIL ESPRIT FREMME
TRANS-EUROPÆISK
SAMARBEJDE? JA
INGEN INDFLYDELSE
NEJ97.5
0 10 2 0  30 4 0  50 6 0  70 80 9 0  %
X AF ALLE BESVARELSER
5 ERHVERVSMÆSSIG UDNYTTELSE
5.1 TIDSHORISONT FOR  
ERHVERVSMÆSSIG  
UDNYTTELSE AF  
RESULTATER> 1 0  ÄR  
5  -  1 0  ÄR  
<  5 ÄR
0 10 2 0  30 4 0  5 0  6 0  70 8 0  90
% AF ALLE BESVARELSER
6 UDBYTTE
6.1 ER UDBYTTET AFHÆNGIGT AF å 
ORGANISATIONENS STØRRELSE?STØRRE
STØRRE = fordel for større cnB_„P1 
virksomheder INGEN F0RSKEL
MINDRE = fordel for mindre MINDRE  
vi rksomhederk
t l l t l l t l l 31-5
1  1 1
3 9 .0
r T ‘
i Â Î & S  2 4 .3
“ T T  1  ___________  w
0 
10 20 30 40 50 60 70 80 90 “ / . 
X AF ALLE BESVARELSER

6.2 HVAD ER DET VIGTIGSTE  
UDBYTTE FOR DERES  
ORGANISATION?
(a) ØKONOMISK
(b) VIRKSOMHEDSSAMARBEJDE
(c) SAMARBEJDE MELLEM  
AKADEMISK FORSKNING  
OG ERHVERVSMÆSSIG  
FSUAFGØRENDE
VELKOMMENT
UVIGTIGT_  '39.8
r o V W U W V i W a V A V i V i V A V A V ·
5.053 7
0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 X
X AF ALLE BESVARELSER
AFGØRENDE
VELKOMMENT
UVIGTIGT46.2
3.3
0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 %
X ÂF ALLE BESVARELSER
AFGØRENDE
VELKOMMENT
UVIGTIGT39.9
2 55 5 .0
0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 %
% AF ALLE BESVARELSER
7 MOTIVER FOR AT DELTAGE I ESPRIT
7 .1  FREMSKYNDET TEKNOLOGI­
UDVIKLINGSTOR INDFLYDELSE  
NOGEN INDFLYDELSE  
INGEN INDFLYDELSE29.0
0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 X
% AF ALLE BESVARELSER
7.2 FREMSKYNDET
TEKNOLOGIOVERFØRSELSTOR INDFLYDELSE  
NOGEN INDFLYDELSE  
INGEN INDFLYDELSE
0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 X
X AF ALLE BESVARELSER

7.3 STYRKELSE AF TRANS­
EUROPÆISK SAMARBEJDE
STOR INDFL. ·  
NOGEN INDFL.  
INGEN INDFL.
0 i0 20 30 40 50 60 70 80 90 %
% AF ALLE BESVARELSER
7.4 UDVIDELSE AF DET FREM­
TIDIGE PRODUKTSORTIMENTSTOR INDFL.  
NOGEN INDFL.  
INGEN INDFL.■ « U p
mI22.7
I
35.8
0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 %
X AF ALLE BESVARELSER
7.5 ORGANISATIONENS  
IMAGE
STOR INDFL.  
NOGEN INDFL.  
INGEN INDFL.39.1
0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 %
X AF ALLE BESVARELSER
8 TEKNOLOGISKE FREMSKRIDT
8 .1  EUROPAS ANSLÅEDE ' 
KONKURRENCEPOSITION
I FORHOLD TIL USA OG STÆRKERE END  
JAPAN PÅ DERES FELT
EFTER ESPRITS FØRSTE TILSLVARENDE  
5 ÅRSVAGERE ENDk
10.5
39.0I  I
W M i « *i  I  I  I  _________ W
0 
10 20 30 40 50 60 70 80 90 X 
X AF ALLE BESVARELSER

9 KVALIFIKATIONER
9 .1  HAR DE ANSAT MERE PERSONALE  
TIL GENNEMFØRELSEN AF DERES  
ESPRIT-PROJEKT? JA
NEJ
0 10 2 0  30 4 0  50 60 70 8 0  90 %
X AF ALLE BESVARELSER
Samlet antal nyansatte hos svarpersonerne:
- kvalificerede forskere eller ingeniører: 287
- andre: 50
Følgende kvalifikationer er ifølge svarpersonerne vanskelige at
opdrive:
- ingeniører inden for følgende områder: CAD/CAM, elektro­
teknik, elektronik (digital + analog), systemer, anvendelser,  
kommunikation, programmelkvalitetens pålidelighed, VLSI-design  
osv.
- eksperter i  menneske-maskine-systemer
- eksperter i  behandling af naturligt sprog
- eksperter i  anvendt matematik og statistik
- specialister i  programmel, AI, formel metodologi, DBMS, IKBS,  
sikring af programmelkvalitet osv.
10 ANDET
10.1 HVAD MENER DE OM AT  
OPRETTE CENTRALE  
INSTITUTTER FOR  
FORSKNINGSSAMARBEJDE  
I EUROPA?
NØDVENDIG VED UHEN- DÄRLIG
IDE IKKE SIGTSM. IDE