MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

På vej mod en tidssvarende, mere europæisk ramme for ophavsret

1. Ophavsret på det digitale indre marked

Digitale teknologier, udbredt adgang til bredbånd og internettet som en vigtig del af menneskers hverdag har forårsaget radikale ændringer i den måde, hvorpå kreativt indhold bliver produceret, distribueret og anvendt i EU.

Internettet er blevet en vigtig distributionskanal. I 2014 havde 49 % af EU’s internetbrugere adgang til online musik, videoer og spil. Forretningsmodeller, som var ukendte for blot 15 år siden, og nye økonomiske spillere såsom økonomiske platforme er nu veletablerede, og i dag er onlinetjenester en almindelig kanal, hvor forbrugerne kan hente onlineindhold på linje med fysiske formater som bøger og dvd’er. Det er nemt og hurtigt at lave digitale kopier af indhold. Folk forventer ofte at have adgang til digitalt indhold på mobile enheder når som helst og hvor som helst på det indre marked. Når dette ikke sker, har de svært ved at forstå hvorfor.

Det er nødvendigt at tilpasse EU’s ophavsretsregler, så alle markedets aktører og alle borgere kan gribe de muligheder, som dette nye miljø byder på. Der er brug for en mere europæisk ramme, hvis vi skal overvinde fragmenteringen og spændingerne på et fungerende indre marked.

Opdateringen af EU’s ophavsretsregler blev annonceret for første gang i formanden for Kommissionen, Jean-Claude Junckers, politiske retningslinjer for den kommende Kommission og blev yderligere uddybet i strategien for det digitale indre marked. Formålet er at opnå bred adgang til kreativt indhold i hele EU, sikre at EU’s ophavsretsregler fortsat giver en høj grad af beskyttelse til rettighedsindehaverne samt at bibeholde en god balance med andre politiske mål som f.eks. uddannelse, forskning og innovation eller lige adgang for personer med handicap i det digitale miljø.

Disse mål spiller en vigtig rolle for Europas økonomiske og samfundsmæssige udvikling, den internationale konkurrenceevne og den kulturelle diversitet. De berører alle både rettighedsindehavernes og brugernes rettigheder i forbindelse med anvendelse af ophavsretligt beskyttet indhold.

Ophavsret belønner kreativitet og investeringer i kreativt indhold. En ophavsretlig ramme, der yder en høj grad af beskyttelse, udgør grundlaget for de europæiske kreative branchers konkurrenceevne . Sammen med det indre markeds principper om varer og tjenesteydelsers frie bevægelighed, EU’s konkurrenceregler og vore politikker for medier og kultur er ophavsret en integreret del af det regelsæt, der styrer udbredelsen af kreativt indhold i hele EU. Interaktionen mellem ophavsretten og disse politikområder er afgørende for, hvordan der genereres værdi ved hjælp af produktion og udbredelse af værker, og hvordan denne værdi fordeles mellem markedets aktører.

I forlængelse af de foranstaltninger, der fremgår af strategien for det digitale indre marked, beskriver denne meddelelse, hvorledes Kommissionen har til hensigt at nå målet om en "mere tidssvarende og mere europæisk ophavsretlig ramme". Den præsenterer en plan, der omfatter målrettede foranstaltninger med meget kortsigtede forslag, herunder et forslag om "overførsel" af online indholdstjenester, der præsenteres sammen med denne meddelelse, en række forslag, der planlægges fremlagt i 2016, og en langsigtet vision. Planen bliver fremlagt i overensstemmelse om princippet om bedre lovgivning og er baseret på det forberedende arbejde med den nuværende ramme, der er blevet gjort de senere år, herunder en omfattende offentlig høring i 2013-2014, og den tager højde for Europa-Parlamentets holdning, som fremgår af dets nylige beslutning om gennemførelse af direktivet om ophavsret i informationssamfundet, og konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 25.-26. juni 2015.

På baggrund heraf finder Kommissionen det nødvendigt at:

•sætte yderligere fokus på det indre marked og fremme harmoniseringen af de nuværende EU-ophavsretsregler, hvor dette er relevant, særlig ved at håndtere aspekter, der vedrører territorialitetsprincippet i ophavsretten

•tilpasse ophavsretsreglerne til de nye teknologiske realiteter, hvor dette kræves, så de kan fortsætte med at opfylde deres formål.

Ophavsretten og den beslægtede lovgivning kan ikke opfylde deres formål alene. Film, drama, musik, litteratur, videnskabelige værker, kulturarven og resten af Europas kreative materiale kan kun fortsætte med at blomstre og spille en meningsfuld rolle i den europæiske vækst, identitet og sociale fremgang, hvis der findes konkurrencedygtige kreative brancher, og hvis de nødvendige markedsmekanismer er på plads. Økonomisk støtte og andre støtteforanstaltninger iværksat af de offentlige myndigheder, som tillades af konkurrencelovgivningen, bidrager også til, at vi kan opnå dette. EU-støtten omfatter programmet Et Kreativt Europa samt forsknings- og innovationsmidler, særlig ved hjælp af Horisont 2020-programmet. Desuden skal EU’s ophavsretsregler være opdaterede, og de skal gennemføres korrekt, håndhæves og kunne forstås af menigmand for at være effektive.

2. Bedre adgang til indhold i hele EU

EU bør stræbe efter at skabe bred adgang til online indholdstjenester "uden grænser" med henblik på at sikre et større udvalg og diversitet for borgerne. Et digitalt indre marked, der fungerer bedre, vil også åbne muligheder for skabere og de kulturelle brancher, så de kan udvide deres publikum og virksomhed og hjælpe dem til at stå distancen i den internationale konkurrence.

Hvad angår ophavsretligt beskyttet indhold på tværs af grænserne, er det digitale indre marked dog endnu ikke en realitet. Når borgerne rejser til en anden medlemsstat, kan de ofte ikke få adgang til indhold, som de har købt eller abonnerer på derhjemme (dvs. at indholdet ikke kan "overføres"). Det udvalg af indhold, der er tilgængeligt i den enkelte borgers medlemsstat, afspejler ikke omfanget af Europas kulturelle produktion, og mængden af europæiske værker, der udbydes lovligt online, har stadig langt fra nået sit fulde potentiale. Dette gælder især for europæiske audiovisuelle værker, som det i mange tilfælde er vanskeligt at distribuere, også online, uden for en enkelt medlemsstat. Selv når de er tilgængelige, kan det være svært at opdage og finde værkerne. Desuden kan brugerne ofte ikke få adgang til indholdsdistributionstjenester, der er tilgængelige i andre medlemsstater.

Folk har vanskeligt ved at forstå dette, da de navigerer på et internet, der i sagens natur er grænseløst. Denne situation kan føre til tekniske udenomsløsninger såsom virtuelle private netværk (vpn), hvor man kan får adgang til indhold, der ikke kan findes derhjemme, og det kan sætte skub i piratvirksomhed. Et andet eksempel, der illustrerer denne situation, er det antal værker, som med fordel kunne eksponeres yderligere i hele EU, men som ikke findes på nogen kommerciel distributionskanal.