DA Den Europæiske Unions Tidende C 262/13

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2013/C 262/06

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (2)

»BAYERISCHE BREZE«/»BAYERISCHE BREZN«/»BAYERISCHE BREZ’N«/»BAYERISCHE BREZEL«

EF-Nr.: DE-PGI-0005-0971-23.02.2012

BGB ( X ) BOB ( )

1. Betegnelse

»Bayerische Breze«/»Bayerische Brezn«/»Bayerische Brez’n«/»Bayerische Brezel«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Tyskland

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 2.4 Brød, wienerbrød, kager, kiks og andet bagværk samt konfekturevarer

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Bayerische Breze er traditionelt ludpenslet bagværk (Laugengebäck), der i handlen også betegnes Bayerische Brezn, Bayerische Brez’n og Bayerische Brezel. Pretzlernes form ligner (og symboliserer) arme, der er foldet til bøn. Denne form opnås ved at slynge (krydse) en tyndt udrullet dejstreng, hvilket giver en dobbeltknude i midten, og presse dejstrengens to ender mod den tykkere del af pretzlen, hvorved der opstår tre felter med en så ensartet størrelse som muligt. Typisk for en bayersk ludpenslet pretzel er den saltglinsende, kobberbrune farve på skorpen, mod hvilken de grove revner, der opstår, når pretzlerne bages, skaber en lys kontrast.

Nøglen til nydelsen er smagen af lud sammen med pretzlens korte, sprøde knæk og krummernes vatagtige og bløde karakter ved indtagelse.

Pretzlens findes i forskellige varianter og størrelser, mestendels bestrøet med groft salt. Alternativt kan også birkes, sesam-, græskar- eller solsikkekerner og ost anvendes. Pretzlens bagte skorpe er tynd, kastaniebrun og glinsende. Dejen er derimod saftig, blød og lys i farven.

Bayerische Breze findes også som dybfrossen rå dej (f.eks. til senere viderebearbejdning i egen virksomhed, til salg hos detailhandlere i levnedsmiddelbranchen og engroshandel til bagning hjemme osv.). Også i frossen tilstand har de allerede form som pretzler og derfor, og ikke mindst på grund af den i punkt 5.2 beskrevne opskrift og form, gælder beskyttelsen også disse produkter. De dybfrosne stykker rå dej pensles som regel med lud, før de fryses.

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Udover hvedemel anvendes der vand, gær, eventuelt bagepulver, der indholder malt, kogesalt, natriumcarbonat og fedt.

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

—

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Hele fremstillingsprocessen af den salgsklare pretzel, henholdsvis de dybfrosne stykker rå dej.

Dejen, som fremstilles af de råstoffer, der er anført i punkt 3.3, æltes grundigt og bliver herefter delt i stykker og rullet ud i strenge med tynde ender. Pretzlerne formes i hånden (med en særlig manuel teknik) eller mekanisk, og enderne trykkes fast ned. De færdigt formede dejstykker kan nu, før de kommes i natronlud, enten føres direkte videre i processen (stivning) eller køles ned (forsinket hævning). Penslingen med lud sker med natronlud, som er fortyndet til at have en andel af natriumhydroxid på under 4 %. Pretzlerne bestrøs efter penslingen med pretzelsalt og bages, hvorefter de afkøles helt og opbevares tørt, da den tynde, salte skorpe ellers let absorberer vand.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

—

3.7. Specifikke mærkningsregler

—

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område

Freistaat Bayern

5. Tilknytning til det geografiske område

5.1. Det geografiske områdes egenart

Pretzlen er et stykke formgivet bagværk med rødder i det romerske ringbrød, der tjente som aftensmåltid. Ringbrøddet var særlig udbredt i klostre. Dernæst opstod en af ringbrøddet afledt form, i hvilken en arm rakte ud fra ringen, således at det lignede et 6-tal. Den nuværende pretzel blev formet ved at forbinde to enarmede pretzler. Dermed opstod pretzlen, som vi kender den i dag. Kun pretzler med den ovenfor beskrevne form må betegnes Bayerische Breze (også Bayerische Brezn, Bayerische Brez'n og »Bayerische Brezel«).

Navnet stammer fra det gamle højtyske »Brezitella« fra det latinske »brachiatellium«, der betyder »lille arm«: Pretzlen symboliserer, som nævnt i punkt 3.2, de til bøn foldede arme. Den var et særligt stykke bagværk til højtider og blev bagt til nytårsdag, palmesøndag eller til høstfesten. Da der var særlig mange klostre i Sydtyskland, er pretzlen særligt udbredt i den del af landet.

5.2. Produktets egenart

Bayerisches Brezes egenart ligger dels i den særlige skrivemåde, dels i dens helt særlige egenskaber. For eksempel har den tykkere arme end den svabiske pretzel. I modsætning til den svabiske pretzel skæres Bayerische Breze ikke langs den tykke midterdel (den har altså intet indsnit), medens en revnet overflade er typisk for en Bayerische Breze. Bayerske ludpenslede pretzler indeholder mindre fedt (1,5 til 4 %) end svabiske ludpenslede pretzler (4 til 8 %). På grund af det relativt lave fedtindhold i melet på højst 4 % er Bayerische Breze særlig sprød. I modsætning til den svabiske pretzel skal Bayerische Breze bages jævnt over det hele.

Lokale forskelle er særlig tydelige i formen. Mens armene på den svabiske pretzel sidder lavt, hvilket er grunden til, at den afrundede øvre del kan kaldes maven, sidder armene betydeligt højere oppe på en typisk Bayerische Breze.

At Bayerische Breze anses for at være en traditionel, regional specialitet i Freistaat Bayern, bekræftes også af, at det bayerske ministerium for ernæring, landbrug og skovbrug har optaget produktet i databasen over traditionelle bayerske specialiteter. Derudover er der i henvisninger i mange kilder til, at dette produkt er en typisk bayersk specialitet.

5.3. Sammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Den bayerske variant af, hvordan den ludpenslede pretzel opstod, bygger på en tilfældig forveksling. I det 19. århundrede arbejdede en bager ved navn Anton Nepomuk Pfannenbrenner ved Münchens Königliches Kaffeehaus, der ejedes af hofleveranderør Johan Eilles. En dag i 1839 begik han i bageriet en fejl, der fik vidtrækkende konsekvenser. Mens han normalt glasserede pretzlerne med sukkervand, kom han denne dag til at pensle med natronlud, der egentlig var beregnet til at rengøre bagepladerne. Resultatet var så overbevisende, at Wilhelm Eugen von Ursingen, der var udsending for kongen af Württemberg, kunne smage en ludpenslet pretzel den samme morgen. Den 11. februar 1839 regnes siden som den første dag, hvor der beviseligt blev solgt ludpenslede pretzler.

Pretzlen fremstilles i næsten alle bagerier i delstaten som et stykke typisk bayersk Laugengebäck. Den er en fast bestanddel af den bayerske tradition for lette måltider og et ufravigelig tilbehør til Weißwurst fra München og til bayerske Leberkäse. Bayerische Breze nyder høj anseelse blandt forbrugerne og har et godt ry internationalt. Derudover har Oktoberfest i München gjort den verdensberømt.

Bayerische Breze er et produkt, som er typisk for det bayerske bagerhåndværk, og som kun findes i Freistaat Bayern.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (3))

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/31500

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet ved forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3) Se fodnote 2.