Regionsudvalgets udtalelse om "Meddelelse fra Kommissionen om 'Europæiske benchmarks for uddannelsesområdet: Opfølgning af Det Europæiske Råds møde i Lissabon'"

(2003/C 244/11)

REGIONSUDVALGET HAR -

under henvisning til Kommissionens meddelelse om "Europæiske benchmarks for uddannelsesområdet: Opfølgning af Det Europæiske Råds møde i Lissabon",

under henvisning til Kommissionens beslutning af 20. november 2002 om i henhold til EF-traktatens artikel 265 at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til præsidiets beslutning af 5. august 2002 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Kultur og Uddannelse,

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse om Rapport fra Kommissionen: Uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål (CdR 89/2001 fin)(1),

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om europæisk samarbejde om evaluering af kvaliteten i skoleundervisningen (CdR 21/2000 fin)(2);

der henvises desuden til:

- Udtalelse om hvidbogen: "Undervise og lære - På vej mod det kognitive samfund" (CdR 115/1996 fin)(3)

- Udtalelse om Kommissionens meddelelse: "På vej mod en EF-rammestrategi for ligestilling mellem mænd og kvinder" (CdR 233/2000 fin)(4),

- Udtalelse om Kommissionens memorandum om livslang uddannelse (CdR 19/2001 fin)(5),

- Udtalelse om Handlingsplan for e-learning - Overvejelser om fremtidens uddannelse (CdR 212/2001 fin)(6) samt

- Udtalelse om Kommissionens meddelelse: "Realisering af et europæisk område for livslang læring" (CdR 49/2002 fin)(7),

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 349/2002 rev.), som blev vedtaget af Underudvalget for Kultur og Uddannelse den 18. februar 2003 med Lars Abel, Amtsrådsmedlem Københavns Amt (DK/PPE), som ordfører,

Og ud fra følgende betragtninger:

Ifølge artikel 149 i EF-traktaten bidrager Fællesskabet til et højt uddannelsesniveau ved at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og om nødvendigt ved at støtte og supplere disses indsats, med fuld respekt for medlemsstaternes ansvar for undervisningsindholdet og opbygningen af uddannelsessystemerne samt deres kulturelle og sproglige mangfoldighed. Der er derfor ikke tale om nogen form for harmonisering af de nationale lovgivninger eller administrative bestemmelser.

Samarbejdet mellem medlemsstaterne på uddannelsesområdet er et vigtigt bidrag hen imod virkeliggørelsen af Lissabon-topmødets mål om at skabe et konkurrencedygtigt og dynamisk videnbaseret samfund.

Regionsudvalget støtter det overordnede mål for meddelelsen, men påpeger det væsentlige i, at regionale/lokale myndigheder er involveret i benchmarkingprocessen, eftersom de er hovedansvarlige inden for uddannelsesområdet i implementeringsfasen, og finder desuden, at Europa-Kommissionen ved fastsættelsen af de konkrete benchmarks ikke i tilstrækkelig grad har taget højde for det enkelte lands udgangspunkt, hvilket, jævnfør formandskabets konklusioner i Lissabon, er væsentligt for anvendelsen af den åbne koordinationsmetode -

på sin 49. plenarforsamling den 9. og 10. april 2003 (mødet den 10. april) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse.

1. Regionsudvalgets synspunkter

Regionsudvalget

1.1. bifalder Kommissionens overordnede hensigt med meddelelsen med at formulere konkrete målsætninger for uddannelsesområdet, hvilket er en væsentlig forudsætning for at nå Lissabon-målsætningen, og bifalder desuden det ambitionsniveau, Kommissionen udviser i formuleringen; samtidig bør det dog undersøges, hvorledes meddelelsen kan bidrage positivt til den løbende faglige uddannelsespolitiske debat.

1.2. mener, at et led i denne proces er formuleringen af konkrete benchmarks, men henleder opmærksomheden på, at formuleringen af disse i henhold til anvendelsen af den åbne koordinationsmetode også skal tage hensyn til det enkelte medlemslands udgangspunkt;

1.3. understreger, at lokale og regionale myndigheder er centrale aktører i implementeringen af processerne, der iværksættes med henblik på at opfylde de fastsatte "benchmarks", og

1.4. opfordrer Kommissionen til at støtte udvikling af netværk til udveksling af erfaringer og udbredelse af "best practice", hvilket er en vigtig del af den åbne koordinationsmetode;

1.5. opfordrer Kommissionen til at anbefale de enkelte medlemslande, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i arbejdet med at tilrettelægge implementeringen af disse benchmarks;

1.6. erkender, at et øget ressourceforbrug vil kunne fremme muligheden for at nå de fastsatte benchmarks i visse lande, men at et øget ressourceforbrug i sig selv ikke sikrer dette;

1.7. påpeger, at forudsætningen for at nå de valgte benchmarks er, at underviserne har de nødvendige faglige og pædagogiske kvalifikationer;

1.8. bifalder Kommissionens forslag om fastsættelse af nationale benchmarks angående øgning af investeringer pr. indbygger i menneskelige ressourcer, idet Regionsudvalget understreger, at det i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet er op til de kompetente nationale, regionale og lokale myndigheder at fastsætte beløbet for det offentliges forbrug på de forskellige former for uddannelse;

1.9. opfordrer Kommissionen til at sikre tilvejebringelsen af data til at belyse såvel udgangspunkt som udvikling på det nationale, regionale og lokale niveau i medlemsstaterne;

1.10. understreger, at det er uhyre vigtigt, at denne proces åbnes for tiltrædelseslandene, og opfordrer Kommissionen til at iværksætte tiltag, således at tiltrædelseslandene på frivillig basis kan være opmærksomme på disse benchmarks.

2. Regionsudvalgets anbefalinger

Inden 2010 skal alle medlemsstater mindst halvere antallet af personer med kort skolegang i forhold til tallet for 2000 for dermed at opnå et EU-gennemsnit på 10 pct. eller derunder.

2.1. konstaterer, at Kommissionen foreslår, at alle medlemslande - uagtet de store forskelle medlemslandene imellem, som spænder fra 7,7 % til 43,1 % - skal halvere andelen af personer, som forlader skolen uden at have gennemført hele det obligatoriske undervisningsforløb;

2.2. anbefaler, at dette benchmark omformuleres, således at det anerkendes, at de lande, som allerede er tæt på at opfylde det fastsatte mål for EU gennemsnittet på 10 pct., skal sigte på at nå dette niveau;

2.3. anfører, at lande, som ligger betydeligt over det fastsatte mål på 10 pct. vil have vanskeligt ved at nå det fastsatte benchmark inden 2010, idet målopfyldelsen formentlig vil kræve en markant udbygning af deres uddannelsessystemer.

Inden 2010 skal alle medlemsstater mindst halvere de kønsrelaterede skævheder blandt kandidater i matematik, naturvidenskab og teknologi, samtidig med at der sikres en betydelig stigning i det samlede antal af kandidater i forhold til tallet for 2000.

2.4. anerkender, at det er et problem med for store kønsrelaterede skævheder inden for disse uddannelsesområder (henviser til Regionsudvalgets udtalelse om Kommissionens meddelelse På vej mod en EF-rammestrategi for ligestilling mellem mænd og kvinder, (CdR 233/2000 fin, ordfører Diane Bunyan) og Regionsudvalgets udtalelse Memorandum om livslang læring, (CdR 19/2001 fin, ordfører Christina Tallberg) men finder, at den aktuelle mangel på kandidater inden for disse områder indebærer, at en ligeværdig målsætning må være at øge det samlede antal kandidater;

2.5. foreslår, at benchmarket omformuleres, således at alle medlemslande skal sikre en betydelig stigning i det samlede antal kandidater i forhold til 2000, samtidig med at man arbejder hen imod en kønsfordeling, således at de kvindelige kandidater udgør minimum 40 pct.

Inden 2010 skal medlemsstaterne tilse, at gennemsnitligt 80 pct. eller flere af de 25-64-årige i EU som minimum har afsluttet uddannelse på gymnasialt eller tilsvarende niveau.

2.6. ser med tilfredshed på dette forslag til benchmark, som vil forbedre medlemslandenes borgeres muligheder for at være aktive på arbejdsmarkedet og derigennem understøtte aktivt medborgerskab;

2.7. understreger betydningen af, at der i denne proces fokuseres i særlig grad på den unge generation, på at fastholde de unge i uddannelsessystemet, og at de udvikler forståelse for sammenhængen mellem uddannelse og muligheder på arbejdsmarkedet, ligesom en styrkelse af de væsentlige basiskompetencer øger paratheden til at uddanne sig hele livet;

2.8. mener, at hvis målet om, at gennemsnitligt 80 pct. eller flere af de 25-64-årige i EU som minimum skal have afsluttet uddannelse på gymnasialt eller tilsvarende niveau skal nås, må der iværksættes specifikke nationale programmer i form af strategier for livslang læring.

Inden 2010 skal andelen af 15-årige med ringe færdigheder i læsning, matematik og naturvidenskab mindst halveres i hver medlemsstat.

2.9. foreslår, at man foruden målsætningen om halvering også fastlægger en mere præcis europæisk målsætning, så man i de medlemsstater, hvor andelen med ringe færdigheder i læsning, skrivning, matematik og naturvidenskab er meget beskeden, kan supplere halveringsmålsætningen med denne fælles europæiske målsætning;

2.10. anerkender betydningen af færdigheder indenfor læsning, skrivning, matematik og naturvidenskab, men påpeger, at IKT-kundskaber og fremmedsprog er vigtige for at kunne klare sig i et videnssamfund, og at kompetence inden for IKT og fremmedsprog ligeledes er vigtige redskaber til erhvervelse af viden, til kommunikation og til problemløsning og dermed for realiseringen af målsætningerne med hensyn til efteruddannelse og livslang læring;

2.11. understreger den store betydning af, at IKT-kompetencer bibringes børn i en tidlig alder med anvendelse af pædagogiske værktøjer, der er tilpasset denne gruppe;

2.12. opfordrer Kommissionen til, idet der henvises til Regionsudvalgets udtalelse om Rapport fra Kommissionen - Uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål (CdR 89/2001, ordfører Seán O'Neachtain), at fortsætte bestræbelserne på at tilvejebringe tilstrækkelige og pålidelige data til at belyse indsatsen inden for undervisning i IKT og anvendelse af IKT i undervisningen;

2.13. fremhæver, at indsatsen inden for læsning, skrivning, matematik, naturvidenskab og IKT ikke må ske på bekostning af andre fag i skolen eller på bekostning af udvikling af kvaliteter som kreativitet, selvværd, sociale kompetencer, solidaritet og demokratisk sindelag, som især i et videnssamfund er meget vigtige. Man bør derfor tværgående styrke de nævnte discipliner inden for hvert enkelt fag i læseplanen, - det gælder især læsning og skrivning - så man undgår, at nogle fag forfordeles.

Inden 2010 skal EU-gennemsnittet for deltagelse i livslang uddannelse mindst udgøre 15 pct. af voksne i den erhvervsaktive alder (25-64 år) og bør i intet land være under 10 pct.

2.14. ser med tilfredshed på dette forslag til benchmark og anerkender, at det er en forudsætning for, at EU fortsat vil kunne tilpasse sig videnssamfundets krav, samt for, at borgerne vil kunne fastholde og forbedre deres stilling på arbejdsmarkedet ved at reagere mere hensigtsmæssig på markedets krav;

2.15. påpeger, at de nødvendige ressourcer må komme fra såvel offentlige som private kilder, samt at uddannelses- og læreprocesser kan antage forskellige former og finde sted i forskellige regi (såsom interaktive, netbaserede uddannelsesforløb, "coaching" eller kvalitetsudviklingsprojekter i virksomheder), og at dette bør lægges til grund, når man fastsætter målemetoderne;

2.16. understreger endvidere behovet for at indføre behørige attestationer af allerede erhvervede kompetencer, så især voksne i den erhvervsaktive alder tilskyndes til at deltage i livslang uddannelse.

Bruxelles, den 10. april 2003.

Albert Bore

Formand for

Regionsudvalget

(1) EFT C 19 af 22.1.2002, s. 23.

(2) EFT C 317 af 6.11.2000, s. 56.

(3) EFT C 182 af 24.6.1996, s. 15.

(4) EFT C 144 af 16.5.2001, s. 47.

(5) EFT C 357 af 14.12.2001, s. 36.

(6) EFT C 19 af 22.1.2002, s. 26.

(7) EFT C 278 af 14.11.2002, s. 26.