om bevilling af midler, der er frigjort fra projekter under 10. Europæiske Udviklingsfond med henblik på at genopfylde fredsfaciliteten for Afrika

BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Fredsfaciliteten for Afrika ("fredsfaciliteten") blev oprettet i 2003 inden for rammerne af Cotonouaftalen og gælder, så længe Cotonouaftalen anvendes, og finansieres af Den Europæiske Udviklingsfond (EUF), der ligger uden for Unionens almindelige budget. Fredsfaciliteten er blevet et af de vigtigste instrumenter, når det gælder gennemførelsen af EU's og Afrikas samarbejde om fred og sikkerhed.

Fredsfaciliteten blev oprindeligt tildelt et beløb på 750 mio. EUR under den nuværende 11. EUF til perioden 2014-2020. I dette beløb, som var baseret på fredsfacilitetens forpligtelser under 10. EUF, blev der ikke i tilstrækkelig grad taget hensyn til den skarpe stigning i fredsfacilitetens finansielle omfang efter 2012, som fortsatte frem til 2015, hvor Kommissionen begrænsede sin støtte til fredsbevarende operationer til 80 % af FN's andel på daværende tidspunkt til aflønning af tropper og politi, der udsendes i forbindelse med afrikansk ledede fredsbevarende operationer. Indførelsen af dette loft medførte en stabilisering, men ikke et fald i udbetalingerne fra fredsfaciliteten, da de besparelser, der opstod som følge af indførelsen af lofter på bidrag fra fredsfaciliteten til aflønning, blev opvejet af en stigning i det samlede antal fredsbevarende operationer, der blev finansieret. Stigningen i efterspørgslen skyldes især den fortsatte støtte til igangværende operationer (Den Afrikanske Unions mission i Somalia — AMISOM) og iværksættelsen af nye fredsbevarende operationer (Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Staters mission i Guinea-Bissau — ECOMIB, Multinational fælles taskforce til bekæmpelse af Boko Haram — MNJTF og G5 Sahels fælles styrke).

Fredsfaciliteten har derfor indtil videre fået tilført midler fire gange til et beløb af i alt 1 635 mio. EUR: to gange med et beløb på 150 mio. EUR (besluttet henholdsvis den 24. september 2015 og den 2. august 2016) til handlingsprogrammet 2014-2016, en tredje gang med et beløb på 535 mio. EUR (også besluttet den 2. august 2016) til finansiering af handlingsprogrammet 2017-2018 og en fjerde gang med et beløb på 800 mio. EUR (besluttet den 11. april 2019) til finansiering af handlingsprogrammet 2019-2020. Disse midler gør det muligt at gennemføre aktiviteterne under fredsfaciliteten frem til udgangen af 2020.

I overensstemmelse med Kommissionens forslag til den flerårige finansielle ramme 2021-2027 og forslaget fra den højtstående repræsentant om en europæisk fredsfacilitet forventes de aktiviteter, der i øjeblikket finansieres over fredsfaciliteten, at blive overtaget af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (NDICI) og den europæiske fredsfacilitet fra den 1. januar 2021. For at sikre en fortsat og pålidelig EU-støtte til afrikansk ledede freds- og sikkerhedsaktiviteter bør der skabes en smidig overgang mellem fredsfaciliteten og de to nye instrumenter fra januar til juni 2021 eller indtil Cotonouaftalens udløb, afhængigt af hvad der kommer først.

Formålet med dette udkast til forslag til Rådets afgørelse er at indhente Rådets tilladelse til at anvende frigjorte midler fra 10. EUF til at genopfylde fredsfaciliteten med et yderligere beløb på op til 129 mio. EUR. Midlerne vil blive anvendt efter fordelingsnøglen for medlemsstaternes bidrag til 10. EUF.

•Sammenhæng med de gældende regler på samme område

I EU's globale strategi defineres fred og sikkerhed som en af EU's vitale interesser, og det fremgår endvidere, at sikkerhed i Europa er stærkt knyttet til fred i nabolande og naboregioner. I den nye europæiske konsensus om udvikling, der blev vedtaget i 2017, fastslås det, at "fred" er et af de fem centrale temaer, og at EU's tilsagn skal bygge på en regelbaseret verdensorden, hvor multilateralisme er et nøgleprincip. Fredsfaciliteten er et af hovedinstrumenterne til gennemførelse af samarbejdet mellem EU og Afrika om fred og sikkerhed ifølge den fælles Afrika-EU-strategi, der blev vedtaget i Lissabon i 2007. På det 4. Afrika-EU-topmøde i 2014 blev det bekræftet, at fred og sikkerhed er et af de fem prioriterede områder i forbindelse med gennemførelsen af den fælles strategi. På det 5. Afrika-EU-topmøde i november 2017 blev lederne enige om fire fælles strategiske prioriteter for perioden forud for næste topmøde, hvoraf den ene handler om at fremme modstandsdygtigheden, freden, sikkerheden og regeringsførelsen. Samarbejdet om fred og sikkerhed er derfor fortsat centralt for EU's og Afrikas partnerskab, idet der tages udgangspunkt i den nye europæiske konsensus om udvikling, i sammenhængen mellem sikkerhed og udvikling og i EU's globale strategi, hvor behovet for en samlet tilgang til konflikter understreges. Det er i denne kontekst, at Europa-Kommissionen og Den Afrikanske Unions Kommission den 23. maj 2018 undertegnede et aftalememorandum om fred, sikkerhed og regeringsførelse, som udgør rammen for et øget samarbejde mellem AU og EU med henblik at tackle udfordringer for freden og sikkerheden. Dette fokus på et fortsat stærkt samarbejde med afrikanske partnere om fred og sikkerhed blev for nylig forankret i Kommissionen og EU-Udenrigstjenestens fælles meddelelse fra marts 2020 "Frem mod en omfattende strategi for samarbejdet med Afrika". Ved at give mulighed for, at fredsfacilitetens aktiviteter videreføres indtil midten af 2021 eller indtil udløbet af Cotonouaftalen, afhængigt af hvad der kommer først, vil forslaget bidrage til at tjene FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, navnlig verdensmål 16, der har til formål at "støtte fredelige og inkluderende samfund, give alle adgang til retsikkerhed og opbygge effektive, ansvarlige og inddragende institutioner på alle niveauer". Fredsfaciliteten finansieres normalt ved hjælp af de interne AVS-bevillinger og regionale bevillinger under EUF. De aktiviteter, der finansieres ved hjælp af de ekstra midler, der bevilges til fredsfaciliteten fra resultatreserven (réserve non-mobilisable), vil fortsat være i overensstemmelse med de generelle mål og de mål, der er specifikke for fredsfaciliteten i den interne AVS-strategi. De ekstra midler vil blive anvendt i overensstemmelse med de regler og procedurer, der gælder for 11. EUF. Programmeringen af disse midler vil blive fastlagt ved en ændring af fredsfacilitetens handlingsprogram 2019-2020, som tilføjer gennemførelsen af aktiviteter fra januar 2021 eller indtil Cotonouaftalens udløb, afhængigt af hvad der kommer først. Denne ændring af fredsfacilitetens handlingsprogram for 2019-2020 kræver Corepers godkendelse, før den kan vedtages af Kommissionen, jf. artikel 15, litra b), i forordningen om gennemførelse af 11. EUF.

•Sammenhæng med Unionens politik på andre områder

Ikke relevant

2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET

•Retsgrundlag