Regionsudvalgets udtalelse om:

- "Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om det sjette miljøhandlingsprogram for Det Europæiske Fællesskab 'Miljø 2010: Vores fremtid, vores ansvar' - Det sjette miljøhandlingsprogram", og

- "Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om fastlæggelse af Fællesskabets miljøhandlingsprogram for 2001-2010"

(2001/C 357/12)

REGIONSUDVALGET har -

under henvisning til Kommissionens meddelelse om det sjette miljøhandlingsprogram for Det Europæiske Fællesskab "Miljø 2010: Vores fremtid, vores ansvar" - Det sjette miljøhandlingsprogram og til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om fastlæggelse af Fællesskabets miljøhandlingsprogram for 2001-2010 [KOM(2001) 31 endelig-2001/0229 (COD)],

under henvisning til Rådets beslutning af 21. februar 2001 om i henhold til EF-traktatens artikel 175, stk. 3, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse om dette emne,

under henvisning til præsidiets beslutning af 13. juni 2000 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 4 "Fysisk Planlægning, Bypolitik, Energi, Miljø",

under henvisning til Det Europæiske Fællesskabs program for politik og handling i forbindelse med miljøet og bæredygtig udvikling (5. miljøhandlingsprogram),

under henvisning til Kommissionens meddelelse om global vurdering af Det Europæiske Fællesskabs program for politik og handling i forbindelse med miljøet [KOM(1999) 543 endelig udg.],

under henvisning til Kommissionens arbejdsdokument "Efter Cardiff og Helsingfors: nye horisonter", rapport til Det Europæiske Råd om integrationen af miljøhensyn og bæredygtig udvikling i EU's politikker (SEK(1999) 1941),

under henvisning til Det Europæiske Råds konklusioner om global vurdering af Det Europæiske Fællesskabs program for politik og handling i forbindelse med miljøet og bæredygtig udvikling "Mod en bæredygtig udvikling" (8072/00),

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse om global vurdering af det 5. miljøhandlingsprogram (CdR 12/2000 fin)(1),

under henvisning til Det Europæiske Miljøagenturs rapport "Miljøet i Den Europæiske Union ved århundredskiftet", 1999,

under henvisning til forslag til udtalelse CdR 36/2001 rev., vedtaget af Underudvalg 4 den 3. maj 2001 ª,

og ud fra følgende betragtning:

Det hedder i EU-traktaten, at miljøbeskyttelseskrav bør integreres i de øvrige EU-politikker med henblik på at sikre en bæredygtig udvikling -

på den 39. plenarforsamling den 13.-14. juni 2001 (mødet den 13. juni) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse.

Regionsudvalget

1. Generelle bemærkninger

1.1. mener ikke, at Kommissionens meddelelse og forslag til afgørelse om fastlæggelse af det 6. miljøprogram i tilstrækkelig grad afspejler den kendsgerning, at miljøtilstanden under det 5. miljøhandlingsprogram trods visse beskedne fremskridt på visse delområder i EU forringedes i de fleste henseender.

1.2. mener på den baggrund, at hvis det 6.miljøhandlingsprogram skal være en retsakt med bindende virkning bør det være mere ambitiøst, mere konkret og mere operationelt. Programmet bør definere målsætninger og præcise mål, som der i videst muligt omfang bør sættes tal og dato på. Programmet bør angive hvilke instrumenter og indikatorer der kan anvendes til evaluering af programmet.

1.3. er i konsekvens heraf uenig i Kommissionens grundmålsætning for det 6. program, som "ikke beskriver nøjagtigt, hvilke tiltag og foranstaltninger der vil blive behov for", og det foreslår, at programmet fuldstændiggøres, således at det bliver til et egentligt handlingsprogram.

1.4. mener, at sammenhængen mellem det 6. miljøhandlingsprogram som miljøkomponent i en bredere strategi med henblik på bæredygtig udvikling og EU's strategi for bæredygtig udvikling, som ventes at blive forelagt på Det Europæiske Råd i juni 2001, bør tydeliggøres.

1.5. understreger nødvendigheden af at inddrage miljøspørgsmålene i de to strategier for bæredygtig udvikling, der blev fremlagt i Cardiff (økonomi) og i Lissabon (social- og arbejdsmarkedspolitik/uddannelse).

1.6. støtter tanken om, at en avanceret miljøbeskyttelsespolitik kan føre til mange fordele, som omfatter andet end miljøet, f.eks. fremme af innovation, nye markedsnicher, konkurrenceevne, afkast, beskæftigelse, som kan bidrage til at opfylde Det Europæiske Råds målsætning fra Lissabon om at gøre EU til den mest konkurrencedygtige videnbaserede økonomi i verden.

1.7. glæder sig over, at det 6. miljøhandlingsprogram skal løbe over 10 år, som er en mere passende tidshorisont med henblik på at opnå de ønskede resultater, selv om det mener, at dette gør det mere nødvendigt at definere konkrete mål og indikatorer, som muliggør en passende midtvejsevaluering og -overvågning.

1.8. anmoder om at få forelagt den midtvejsrapport, der skal udarbejdes i løbet af programmets fjerde år, samt den endelige vurdering, der skal udarbejdes i løbet af dets sidste år.

1.9. glæder sig over at kunne konstatere elementer af sin udtalelse om evalueringen af det 5. program i dette nye handlingsprogram og hilser den erklærede hensigt om at identificere specifikke aktioner og ansvarsområder på lokalt og regionalt niveau velkommen.

1.10. mener, i betragtning af, at myndighederne på de decentrale forvaltningsniveauer har ansvaret for så vigtige miljøområder som vandforsyning og vandrensning, affaldshåndtering, offentlig transport og byplanlægning, og at deres valg af politik har direkte eller indirekte indvirkning på alle andre miljøområder, herunder klimaændringer, naturbeskyttelse, sundhed og information af offentligheden, at det sjette handlingsprogram i højere grad bør afspejle dette faktum.

1.11. tilslutter sig Kommissionen erklærede hensigt om at åbne nye fora for dialog og erfaringsudveksling med borgerne og med samtlige berørte parter og mener, at Regionsudvalget kan og bør spille en større rolle som supplement til disse nye dialogfora.

1.12. glæder sig over, at det 6. program indeholder en intention om at fremme bæredygtigheden i ansøgerlandene.

1.13. beklager, at bymiljøet, som berører 80 % af EU's befolkning, ikke er medtaget i tilstrækkelig grad i strategien vedrørende fysisk planlægning og arealanvendelse.

1.14. tilslutter sig generelt den strategiske indfaldsvinkel og de prioriterede tematiske områder i det 6. miljøhandlingsprogram, uden at dette dog griber ind i den nedenstående kritiske gennemgang.

2. Henstillinger vedrørende den strategiske indfaldsvinkel

2.1. anbefaler, at strategien gående ud på at offentliggøre bemærkelsesværdige eller beklagelige eksempler på anvendelsen af direktiverne, som bebudet i Kommissionens meddelelse, afspejles behørigt i forslaget til afgørelse, og at efterlevelse eller overtrædelse af lovgivningen på regionalt og lokalt plan samt efterlevelse eller overtrædelse af frivillige aftaler om muligt også medtages.

2.2. minder om rapporteringspligten, som ganske vist er fastlagt i en række direktiver, og udtrykker ønske om, at dette instrument revideres i samarbejde med Det Europæiske Miljøagentur, så det bliver mere relevant.

2.3. anbefaler, at der ud over en bedre anvendelse af den eksisterende miljølovgivning forudses en ajourføring og forbedring heraf, og kræver, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i udformingen og evalueringen af EU's miljøpolitik og beder om, at der overvejes specifikke aktioner med henblik på at øge de regionale og lokale forvaltningers kendskab til samt indsigt i og anvendelse af EU-lovgivningen.

2.4. anbefaler, at det overvejes at udvide IMPEL-netværket for udveksling af oplysninger om god praksis i forbindelse med anvendelsen af EU-retten til de lokale og regionale niveauer i samtlige medlemsstater.

2.5. anbefaler, at indsatsen for at fremme bedre inspektions- og overvågningsnormer udvides til også at omfatte de lokale og regionale myndigheder, selv om det mener, at ansvaret for inspektion og overvågning bør ligge på det lavest mulige relevante niveau i medfør af subsidiaritetsprincippet.

2.6. foreslår, at det overvejes, hvorledes der kan vedtages strengere straffe, når der foreligger en dom fra en retsinstans for manglende opfyldelse af EU's miljødirektiver.

2.7. mener, at integrationen af miljøhensyn i de øvrige politikker bør styrkes og foreslår Kommissionen at fremme en større integration heraf i dens egne politikker, navnlig via en specifik beskrivelse i de relevante strategiske sektorpolitiske dokumenter af foranstaltningerne for integration af miljøhensyn i afgørende sektorer som transport og landbrug.

2.8. henstiller kraftigt, at man konkretiserer og definerer metoder til evaluering og fremme af integrationen af miljøbeskyttelsen i andre sektorpolitikker, såvel på medlemsstatsniveau som i regioner og kommuner.

2.9. foreslår, at samtlige regionale eller sektormæssige finansieringer af EU-programmer fremover skal være betinget af, om der foreligger en positiv vurdering af, om miljøpolitikken er integreret i de pågældende projekter.

2.10. støtter vedtagelsen af et udvidet grundlag for grønne afgifter og skatter med henblik på en miljømæssig skattereform ved at afgiftsbelægge ressourceforbrug, internalisere miljøomkostningerne og ved tilsvarende at fjerne skatterne på arbejdskraften med henblik på at fremme beskæftigelsen.

2.11. støtter fuldt ud forureneren betaler-princippet, der ved at indregne miljøomkostningerne i prisen korrigerer for forkerte prissignaler.

2.12. understreger, at forslaget til afgørelse indeholder foranstaltninger, der i overensstemmelse med Kommissionens nye bebudede retningslinjer for subsidie- og statsstøtteordningen med miljøvirkninger.

2.13. støtter samarbejdet med erhvervslivet om bedre miljøpræstationer, men kræver, at der eksplicit henvises til den særlige rolle, som regioner og kommuner kan spille sammen med de erhvervs- og industrivirksomheder, der opererer på deres territorier.

2.14. appellerer om mere konkrete foranstaltninger og instrumenter i den bebudede integrerede produktpolitik (IPP).

2.15. kræver, at økoeffektiviteten gøres til genstand for specifikke foranstaltninger og aktioner, og understreger, at Det Europæiske Miljøagentur bør tildeles udvidede beføjelser på dette område.

2.16. støtter kraftigt forslaget om en politik for offentlige indkøb, der tager hensyn til miljøet, og anbefaler, at der vedtages retningslinjer, således at samtlige offentlige institutioner i EU, fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, via medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder, som betingelse for deres kontrakter og indkøb kræver, at der sker en forudgående evaluering af de pågældende produkters og tjenesters livscyklus og miljømæssige bæredygtighed.

2.17. finder det relevant at stille permanente og ajourførte oplysninger til rådighed om miljøtilstanden på lokalt og regionalt plan, men understreger dog, at der i forslaget til afgørelse klart henvises til, hvilken type informationer der skal stilles rådighed, f.eks. kilder og typer af forurenende emissioner, og hvilken type informationskanaler der skal anvendes, navnlig Internettet.

2.18. tilslutter sig og ønsker at styrke den uomgængelige rolle, som regioner og kommuner spiller som aktører i relation til oplysninger, uddannelse og bevidstgørelse af borgere og familier om miljøet og god miljøpraksis, og henleder i den forbindelse opmærksomheden på, at det kan være hensigtsmæssigt at stimulere samarbejdet og udvekslingen med skoler og ngo'er.

2.19. udtrykker skuffelse over den meget begrænsede rækkevidde i forslaget til afgørelse i forbindelse med strategien for arealplanlægning og henstiller, at det revideres og udvides, herunder navnlig i form af foranstaltninger med henblik på at fremme almindelige regler for bæredygtig arealplanlægning i EU under hensyntagen til subsidiaritetsprincippet.

2.20. anbefaler, at der vedtages konkrete foranstaltninger og aktioner med sigte på at støtte den lokale opgavevaretagelse inden for byplanlægning og bymiljø via udveksling af erfaringer og praksis, navnlig med virkninger inden for bytransport og begrænsninger i anvendelsen af privatbiler i byerne.

2.21. anbefaler, at der indføres betingelser for anvendelsen af EU's midler med territoriale virkninger, så der f.eks. skal ske en evaluering af sammenhængen med de relevante normer for fysisk planlægning.

3. Henstillinger vedrørende de prioriterede tematiske områder

Klimaændringer

3.1. glæder sig over vedtagelsen af kvantificerede og ambitiøse mål med tidsfrister på inden for dette prioriterede område og tilslutter sig udsagnet om, at forebyggelse af klimaændringer bør anskues som en drivkraft bag innovation, konkurrenceevne og økonomisk effektivitet.

3.2. henstiller, at man i det 6. program medtager og konkret markerer EU's faste tilsagn om at opfylde målene i Kyoto-protokollen samt foranstaltninger, der viser sig nødvendige efter protokollens undertegnelse, uafhængigt af, hvorledes de internationale forhandlinger om emnet forløber, for at sikre, at EU kan indtage en international lederstilling på dette område og nyde godt af de implicitte fordele, der ligger i tilpasningen til en økonomi med lavere udledninger af drivhusgasser.

3.3. henstiller, at der overvejes og forudses interne proportionale straffemekanismer, eventuelt i form af bøder, alt efter hvor meget hver medlemsstat overtræder reglerne, og at regionerne får tildelt en mere aktiv rolle via vedtagelse af regionale planer og målsætninger med henblik på at reducere drivhusgasudledningerne.

3.4. efterlyser kvantificerede målsætninger og delmål med henblik på at nedbringe udledningerne i de sektorer, der berøres mest af klimaændringerne, navnlig transportsektoren.

3.5. gentager sin støtte til etablering af en ordning for handel med emissioner af drivhusgasser, men understreger dog, at ordningen eksplicit bør udstrækkes til også at omfatte ansøgerlandene og anbefaler, at man i øvrigt anvender klausulen om producentansvar.

3.6. støtter hensigten om at fremme skattemæssige foranstaltninger vedrørende energi, men mener ikke, at disse blot bør berøre drivhusgasudledninger, men omfatte samtlige former for miljøpåvirkninger fra de forskellige energikilder, herunder navnlig produktionen af radioaktivt affald fra kerneenergi.

3.7. går stærkt ind for den prioriterede aktion vedrørende energibesparelser i forbindelse med bygningsopvarmning og -køling i kraft af de potentielle virkninger for de lokale myndigheder og bymiljøet.

3.8. erkender den særlige rolle, der påhviler regioner og kommuner i forbindelse med tilpasning til et vist omfang af klimaændringer, både for så vidt angår forberedelsesaspektet, dvs. at mindske virkningerne på lokalt og regionalt niveau, og for så vidt angår støtte og information af borgerne, og det anbefaler, at der indføjes konkrete foranstaltninger i forslaget til afgørelse med henblik på fremme af den bedst egnede byplanlægning i den henseende; her tænkes der navnlig på standarderne for bygninger og infrastrukturer og på udvidelse af antallet af grønne områder og naturområder i byerne.

Natur og biodiversitet

3.9. mener, at målsætningerne under dette tematiske område bør omdefineres, og at der bør opstilles en liste, hvorpå de vigtigste trusler opføres alt efter deres farlighed. Derefter bør det eksplicit nævnes, at det første og vigtigste overordnede princip er beskyttelse mod ødelæggelse af naturlige levesteder og mod ændringer i anvendelsen af jordbunden, som kan skade naturen og biodiversiteten.

3.10. henstiller, at visse prioriterede aktioner, som omfatter andet end naturen og biodiversiteten, eller som blot har en sekundær forbindelse med dette område, hellere bør knyttes til andre tematiske områder i det 6. program. Dette gælder navnlig aktioner vedrørende koordinering i forbindelse med uheld og naturkatastrofer og vedrørende forebyggelse af ulykker i tilknytning til udvindingsaktiviteter og til beskyttelse af jordbunden mod erosion og forurening.

3.11. henstiller, at aktionerne med henblik på at integrere miljøhensynet i landbrugs- og fiskeripolitikken i forbindelse med revisionen af de fælles politikker snarere specifikt bør henvise til integrationen af målsætningerne om naturbevarelse, biodiversitet og den dertil knyttede kulturarv i stedet for til miljøpolitikken generelt.

3.12. henstiller, at den prioriterede aktion vedrørende gensplejsede organismer ændres til at henvise specifikt til evaluering og kontrol med de risici, disse organismer frembyder for naturen og biodiversiteten.

3.13. henstiller, at der vedtages specifikke aktioner og foranstaltninger med henblik på udvikling og gennemførelse af Natura 2000. Her bør der navnlig anstilles overvejelser over, hvilke kanaler, der kan benyttes til EU-medfinansiering af forvaltningen af områderne, og som står i forhold til den betydning, EU tillægger projektet. Natura 2000 bør ligeledes udvides til at omfatte ansøgerlandene og havmiljøet.

3.14. glæder sig over, at skove er indbefattet i dette tematiske område via en implicit erkendelse af skovenes mangeartede funktioner og værdi som element i bevarelsen af naturen og biodiversiteten og appellerer om, at der defineres prioriterede aktioner for bevarelse og genopretning af de naturlige og delvis naturlige resterende skove i Europa, navnlig i ansøgerlandene.

3.15. støtter udformningen af en tematisk strategi med henblik på bevarelse af havmiljøet og anbefaler, at en sådan strategi udvides til også at omfatte naturen og biodiversiteten i kystområder og flodudmundinger, navnlig i relation til virkningerne af turismen og det potentiale, der ligger i nye former for økoturisme.

3.16. henstiller, at der vedtages en prioriteret aktion med henblik på fremme af naturen og biodiversiteten i bymiljøet samt med henblik på genopretning af ødelagte eller ekstremt mishandlede områder eller vandløb, hvilket navnlig skal ske ved at der lægges vægt på de positive virkninger af forebyggelse og mindskelse af følgerne af ekstreme klimatiske fænomener, f.eks. tørke, oversvømmelser eller jordskred.

3.17. beklager fraværet af internationale aktioner og henstiller, at der overvejes konkrete foranstaltninger til bevarelse af biodiversiteten på verdensplan, navnlig via økonomiske instrumenter og markedsregulering i overensstemmelse med uddybningen og den interne anvendelse af FN's konventioner om biologisk diversitet og handel med truede arter.

Miljø og sundhed

3.18. minder om, at artikel 152 i EF-traktaten fastsætter, at "der skal sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved fastlæggelsen og gennemførelsen af Fællesskabets politikker og aktiviteter" og tillægger dette tematiske område stor betydning. Regionsudvalget tilslutter sig den overordnede målsætning for området, men beklager, at miljø og sundhed behandles lidet systematisk.

3.19. påpeger atter en gang, at det er relevant at give offentligheden konstante og ajourførte oplysninger om forurenende udledninger fra industrien og andre kilder, navnlig på lokalt og regionalt plan, og beklager således, at de i meddelelsen omtalte aktioner på dette område ikke genfindes i forslaget til afgørelse.

3.20. tilslutter sig Kommissionens forslag til fremtidige strategier for anvendelse af kemiske produkter og henvisningen til behovet for klart definerede frister og datoer for den konkrete evaluering og anbefaler i sammenhæng hermed, at disse frister og datoer også udtrykkes eksplicit i det 6. program.

3.21. mener, at det 6. miljøhandlingsprogram også bør fremme vedtagelsen af nationale, regionale og lokale planer for kemisk sikkerhed.

3.22. appellerer om, at anvendelsen af de mest relevante internationale konventioner om kemiske produkter, f.eks. FN's konvention om persistente organiske miljøgifte eller OSPAR-konventionen om beskyttelse af havmiljøet, opfattes som en prioriteret aktion.

3.23. støtter den overordnede målsætning om reduktion af anvendelsen af pesticider og finder dette foreneligt med et mere bæredygtigt landbrug, som satser mere på kvalitet end på kvantitet, men beklager, at aktionerne i forslaget til afgørelse kun delvis afspejler de aktioner, der er beskrevet i meddelelsen, herunder navnlig i forbindelse med elementerne i den fremtidige strategi for bæredygtig anvendelse af pesticider.

3.24. mener, at bæredygtig anvendelse af vandressourcer bør indgå i det tematiske område om bæredygtig anvendelse af ressourcer, idet de foreslåede aktioner vedrørende vandkvalitet væsentligst består i at sikre anvendelse af rammedirektivet på vandområdet.

3.25. anbefaler, at der specificeres nogle konkrete og innovative aktioner vedrørende vandkvalitetens og de offentlige forsyningssystemers virkninger på sundheden samt foranstaltninger til fremme af bæredygtig og effektiv forvaltning af vandressourcer på lokalt og regionalt og plan, herunder også at de samlede miljø- og ressourceomkostninger i forbindelse med ødelæggelse eller forringelse af vandmiljøet indregnes i den endelige pris i overensstemmelse med vandrammedirektivet.

3.26. henstiller, at tiltagene med henblik på luftkvalitet tager højde for regionernes og kommunernes afgørende rolle i overvågningen og informeringen af offentligheden, herunder navnlig i bycentre.

3.27. støtter behovet for, at luftkvaliteten i lukkede lokaler evalueres og kontrolleres, da den potentielt influerer på sundheden og livskvaliteten i byerne.

3.28. beklager fraværet af tiltag på støjområdet i forslaget til afgørelse og understreger kraftigt, at Kommissionens forslag til direktiv om ekstern støj hurtigst muligt må følges op af særdirektiver, især om flystøj eller trafikstøj og mere generelt produktion af mere støjsvage transportmidler.

3.29. beklager, at afsnittet om miljø og sundhed ikke specifikt omhandler spørgsmålet om fødevaresikkerhed, som borgerne opfatter som et centralt - og meget aktuelt - spørgsmål.

Bæredygtig anvendelse af naturressourcerne og affaldshåndtering

3.30. henstiller, at målsætningerne omformuleres, således at der satses på en afkobling enten fra forbruget af ressourcer eller produktionen af affald, og at dette anskues i forhold til udviklingen og ikke til den økonomiske vækst.

3.31. henstiller, at beskyttelsen af jordbunden mod erosion og forurening indgår under denne tematiske overskrift i stedet for i afsnittet om natur og biodiversitet, og at sanering af områder med kontamineret jordbund samt bekæmpelse af ørkendannelse medtages eksplicit i forslaget.

3.32. glæder sig i allerhøjeste grad over Kommissionens erklærede hensigt om at styrke de lokale myndigheders inddragelse i udarbejdelsen af lovgivning om affald samt om udveksling af erfaringer og god praksis imellem disse.

3.33. mener, at den fri transport af affald hen over grænserne ikke bør gribe ind i lokale og regionale affaldsforvaltningsløsninger i henhold til den fastlagte hierarkiske orden.

3.34. tilslutter sig målsætningen om at give prioritet til forebyggelse af affaldsproduktion og inkorporere dette i den integrerede produktpolitik og slår til lyd for, at det klart bør fremgå, at denne politik bør udvides til også at omfatte importerede produkter fra tredjelande.

3.35. anbefaler systematisk anvendelse af princippet om producentansvar på alt sorterbart eller genanvendeligt affald, der stammer fra markedsføring af produkter, herunder ikke kun emballageaffald, udrangerede biler eller affald af elektrisk og elektronisk udstyr, men også bildæk, batterier og akkumulatorer, tekstilaffald, bygge- og nedrivningsaffald samt visse former for farligt affald fra husholdninger. Som et generelt princip bør producentansvaret være individuelt og ikke kollektivt, da producenten dermed har et incitament til at udvikle mere miljøvenlige produkter.

3.36. tilslutter sig meddelelsens henvisning til kvantificerede mål med frister på inden for forebyggelse og genindvinding af affald og beder indtrængende om, at disse foranstaltninger behørigt indføjes i de prioriterede aktioner i forslaget til afgørelse.

3.37. støtter forslaget om at prioritere genindvinding af affald og i den forbindelse navnlig vedtagelsen af foranstaltninger om bygnings- og nedrivningsaffald og om bionedbrydeligt affald og foreslår i dette tilfælde, at man overvejer at anspore til selektiv indsamling af organisk materiale til kompost.

3.38. anmoder om, at det ved revisionen af lovgivningen om slam især tilstræbes at harmonisere metoderne til måling af forureningsgraden.

4. Internationale spørgsmål

4.1. henstiller kraftigt, at tiltaget om en dialog med forvaltningerne i ansøgerlandene eksplicit henviser til inddragelsen af de lokale og regionale myndigheder heri, navnlig med henblik på samarbejde og udveksling af erfaringer inden for byplanlægning og offentlig transport.

4.2. finder det meget beklageligt, at forslaget til afgørelse udelader de aktioner, der forudses i meddelelsen med henblik på støtte til miljøbeskyttelse i EU's nabolande.

4.3. slår kraftigt til lyd for, at EU's eksterne prioritet i retning af at underordne de verdensomspændende frihandelsaftaler under de internationale miljøkonventioner formuleres klart og ekspliciteres. Frihandelsaftalerne bør ligeledes underkastes de bebudede evalueringer af deres virkninger på den bæredygtige udvikling.

4.4. anbefaler, at der ydes støtte til oprettelse af en egentlig verdensorganisation for miljøbeskyttelse; appellerer om, at man konkret formulerer de prioriterede aktioner og foranstaltninger med henblik herpå, samt aktioner og foranstaltninger vedrørende styrkelse af de Forenede Nationers ordning for miljøet.

4.5. støtter kraftigt behovet for at definere delmål og foranstaltninger til verdenstopmødet om bæredygtig udvikling i 2002 ("Rio+10") og appellerer om, at regioner og kommuner inddrages heri, navnlig i relation til initiativer vedrørende evaluering og den videre implementering af Agenda 21 på lokalt niveau.

5. Åbenhed og seriøs viden

5.1. glæder sig over målsætningen om at bevæge sig i retning af en gennemsigtig ledelse og delt ansvar via en udvidet inddragelse og dialog med samtlige parter og fremhæver i den forbindelse atter en gang den særlige plads, regionerne og kommunerne indtager i kraft af, at det som oftest er dem, der står for gennemførelsen af miljøpolitikken på nationalt og europæisk plan, samt i kraft af deres egenskab af repræsentanter og informationsformidlingskanaler, som befinder sig tæt på borgerne.

5.2. minder om regioners og kommuners specielle rolle i forbindelse med indsamling af oplysninger om miljøproblemer, deres geografiske spredning og lokale og regionale socioøkonomiske årsager og henstiller derfor, at de inddrages på et tidligt stadium i samtlige aktioner med henblik på at forbedre kendskabet til miljøtilstanden eller for at fremme god praksis for formidling af miljøoplysninger.

5.3. anbefaler, at der ydes støtte til de lokale og regionale myndigheders projekter og tiltag med henblik på fremskaffelse og udveksling af information rettet til beslutningstagere og offentligheden samt organisering af borgernes medvirken.

5.4. henstiller, at der i revisionen af informationssystemerne og ved fremlæggelsen af rapporter tages hensyn til evalueringen af kompetencer og informationsstrømme mellem kommuner, regioner og medlemsstaterne med henblik på at sikre sammenhæng, effektivitet og troværdighed i rapporter og indikatorer om miljøtilstanden i EU. I den sammenhæng bør Eurostat udvikle et nyt grønt BNP, der tager højde for miljøfaktorer og energiforbrug, og som kan bruges sammen med det traditionelle BNP til at måle velstanden i Den Europæiske Union.

Bruxelles, den 13. juni 2001.

Jos Chabert

Formand for

Regionsudvalget

(1) EFT C 317, 6.11.2000, s. 1.