[pic] | EUROPA-KOMMISSIONEN |

Bruxelles, den 31.3.2010

KOM(2010) 135 endelig VOL. I

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

Kommissionens arbejdsprogram for 2010Nu må der handles

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Indledning - En ny epoke 3

2. Bekæmpelse af krisen og opbakning om EU's sociale markedsøkonomi 4

2.1. Ud af krisen 4

2.2. Fremme af flagskibsinitiativerne i Europa 2020 5

2.3. Afhjælpning af EU's flaskehalse og manglende forbindelsesled 6

3. en dagsorden for EU's borgere, der stiller mennesket i centrum af EU's indsats 7

3.1. Opbygning af et borgernes EU 7

3.2. Åbenhed og sikkerhed i EU 8

3.3. Samfundsmæssige udfordringer på længere sigt 8

4. Den udenrigspolitiske dagsorden - En enig union med indflydelse udadtil 9

4.1. En stærk fælles udenrigspolitisk repræsentation - EU som global aktør 9

4.2. Uddybelse af EU's samhandelsdagsorden 10

4.3. Realisering af EU's naboskabs-, udvidelses- og udviklingspolitik 10

5. Modernisering af EU's arbejdsredskaber og -metoder 10

5.1. Intelligent regulering - effektive politiske tiltag 10

5.2. Information om EU 12

5.3. Tilpasning af EU's finansielle ramme af til den politiske prioritering 12

6. Konklusion - Videre frem 13

Indledning - En ny epoke

2010 markerer starten på en ny epoke for Den Europæiske Union.

Krisen har ramt hårdt: overalt i EU er samfundsgrupper, erhvervslivet og private kommet under enormt pres. Solidariteten inden for EU er blevet stillet på en hård prøve. Den Europæiske Union har imidlertid forstået, hvor afhængige medlemslandene er af hinanden, og har gjort en stor indsats for at afhjælpe krisen. Nu må man udvise samme beslutsomhed og samme enighed hvad angår fremtiden.

At lade som ingenting og fortsætte som tidligere kommer slet ikke på tale. EU står nu over for endnu større udfordringer end før recessionen. EU's manøvremargin er mere begrænset, og resten af verden står ikke stille. EU må drage sine konklusioner og omlægge sin politik på forskellige felter.

Der kan drages den klare lære af krisen, at tingene lykkes for EU, når der handles kollektivt, dvs. netop som union. EU har ingen andre muligheder end at tage den umiddelbare kriseudfordring op og søge at løse de mere langfristede problemer, såsom globalisering, klimaændringer og en aldrende befolkning, for på denne måde at opveje, hvad der på det seneste er gået tabt, genskabe konkurrenceevnen og sikre EU en stigende - og bæredygtig - vækst.

Med Lissabontraktatens ikrafttræden, valget af et nyt Europa-Parlament og udpegelsen af et nyt kommissionskollegium råder EU nu over de nødvendige redskaber.

Det er nu et spørgsmål om politisk vilje: Kommissionen er rede til at tage udfordringen op. De politiske retningslinjer, som Kommissionens formand José Manuel Barroso skitserede i september 2009, gav anledning til en debat om, hvilken kurs EU skulle lægge, og hvilke konkrete tiltag EU skulle iværksætte. Høringerne i Europa-Parlamentet og den efterfølgende afstemning, hvorved retningslinjerne godkendtes, var et ægte højdepunkt i det europæiske demokratis historie, idet fælles værdier blev stadfæstet, og man sikrede bred opbakning om fremtidige EU-tiltag. De nære kontakter til Det Europæiske Råd og andre EU-institutioner har også bidraget til at skabe en bredere konsensus om vejen fremad.

Den nye Kommission vil tilrettelægge sit arbejde på grundlag af en firestrenget politik:

- bekæmpelse af krisen og opbakning om EU's sociale markedsøkonomi

- opstilling af en dagsorden for EU's borgere, der stiller mennesket i centrum af EU's indsats

- opstilling af en ambitiøs og kohærent udenrigspolitisk dagsorden med et globalt perspektiv

- modernisering af EU's arbejdsredskaber og -metoder.

I dette første arbejdsprogram lægges vægten på realisering af strategiske initiativer i 2010. Arbejdsprogrammet indeholder også en ikke-udtømmende liste over, hvilke initiativer der overvejes for de følgende år; dette sikrer både den forudsigelige, som Europa-Parlamentet og Rådet samt de berørte parter har brug for, og den fleksibilitet, der er nødvendig for at kunne tilpasse initiativerne, når forholdene ændrer sig. Ved udformningen af initiativerne har man ikke blot søgt at afhjælpe de umiddelbare problemer og at sikre en hurtig effekt, men også at tilrettelægge EU's fremtid på en sådan måde, at det kommer befolkningen til gode på længere sigt. Ved realiseringen heraf vil Kommissionen fastlægge EU's kurs i det næste årti, således som det også fremgår af Kommissionens 2020-strategi og det igangværende arbejde med forberedelsen af EU's kommende budget.

Bekæmpelse af krisen og opbakning om EU's sociale markedsøkonomi

Den nye Kommissions første politiske handling var fremlæggelsen af et centralt initiativ: "Europa 2020 – en strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst "[1]. Forslaget viser, at EU kan lægge de dårlige tider bag sig og etablere et mere bæredygtigt og dynamisk vækstmønster, med høj beskæftigelse, produktivitet og social samhørighed.

Hovedelementerne i Europa 2020-strategien vandt tilslutning på Det Europæiske Råds forårsmøde i sidste uge. Det Europæiske Råd slog til lyd for et stærkt europæisk lederskab og stor fælles opbakning omkring strategien. Kernepunktet i politikken er klare mål både på EU-plan og nationalt plan, en ny økonomisk forvaltningspraksis og lancering af flagskibsinitiativer, der på centrale felter[2] kan bane vejen for en fælles indsats fra EU's og medlemsstaternes side. Det forventes, at Det Europæiske Råd på mødet i juni vil give sin tilslutning til hovedpillerne i strategien, og Kommissionen og medlemsstaterne vil dernæst levere resultater i nært samarbejde. I løbet af de kommende måneder og år vil der blive taget konkrete skridt til at stable den nye strategi på benene, idet Kommissionen planlægger sit arbejde i 2010 omkring tre hovedakser.

Ud af krisen

Den nuværende økonomiske og finansielle situation har foranlediget Kommissionen til at fremlægge forskellige strategiske initiativer med det formål:

- at styrke den økonomiske overvågning og koordination og forbedre den nuværende forvaltningspraksis inden for euro-området. Med henblik på Det Europæiske Råds møde i juni vil Kommissionen fremlægge forslag til styrkelse af den politiske koordination med det formål at udbygge den finansielle overvågning inden for rammerne af stabilitets- og vækstpagten, afvikle makroøkonomiske skævheder, og herunder forskelle i konkurrenceevnen ved hjælp af uddybede politiske anbefalinger, og reducere den finansielle sårbarhed som led i én integreret politik

- at sikre de offentlige finanser et mere bæredygtigt grundlag: Kommissionen har for nylig forelagt sin vurdering af medlemsstaternes stabilitets- og konvergensprogrammer inden for rammerne af stabilitets- og vækstpagten; heri påpegede den, hvor der var mulighed for en budgetkonsolidering. Overvågningen vil blive videreført og vil blive bedre tilpasset til opfølgningen af Europa 2020-strategien til næste efterår

- at sikre stabile og ansvarlige finansmarkeder til gavn for økonomien som helhed: Kommissionen arbejder sammen med de øvrige EU-institutioner på at få EU's nye tilsynsstrukturer etableret i begyndelsen af 2011, således at der er en ordentlig dækning af de grænseoverskridende finansmarkeder, og systemrelaterede risici hurtigt kan indkredses. Inden sommeren forventes det også, at de lovgivende instanser er nået til enighed om forslag til kapitalkrav til banker og andre forvaltere af investeringsfonde. Dette arbejde må suppleres med nye forslag til komplettering af arbejdet på felter såsom derivatmarkederne (strategisk initiativ 2), short selling og credit default swaps (strategisk initiativ 3), indskudsgarantiordninger (strategisk initiativ 4), markedsmisbrug (strategisk initiativ 5), effektive kriseafhjælpningsredskaber (strategisk initiativ 6), samt yderligere kapitalkrav (strategisk initiativ 7). Ydermere vil Kommissionen fremlægge retningslinjer for oprettelsen af bankinsolvensfonde som eventuelle kriseafhjælpningsredskaber; heri vil indgå muligheden for at pålægge finansielle institutioner en sådan afgift (strategisk initiativ 8). Sideløbende hermed vil Kommissionen træffe de fornødne foranstaltninger for at sikre, at exceptionelle foranstaltninger afskaffes i takt med opsvinget.

Fremme af flagskibsinitiativerne i Europa 2020

I løbet af de kommende måneder vil der blive taget konkrete skridt til færdiggørelse af initiativerne i Europa 2020; dette vil ske i nært samarbejde med Rådet i dettes forskellige sammensætninger og med de berørte parter.Kommissionen agter at fremsætte sine forslag i følgende meddelelser:

- "En digital dagsorden for Europa" (strategisk initiativ 9): Med dette initiativ fastlægges indsatsområderne i arbejdet på at udbrede højhastighedsinternet og udnytte fordelene ved den digitale teknologi hos private og virksomheder.

- "En industripolitik for en globaliseret verden" (strategisk initiativ 10): Med dette initiativ fastlægges indsatsområderne i arbejdet på at forbedre erhvervsklimaet, navnlig for små og mellemstore virksomheder, og støtte udviklingen af en stærk og bæredygtig industribase, der kan konkurrere globalt.

- "En EU-plan for forskning og udvikling" (strategisk initiativ 11): Med dette initiativ fastlægges indsatsområderne i arbejdet på at skabe bedre rammer for EU's forskning og kreativitets- og innovationsevne, herunder på miljøområdet. Dette vil bidrage til de planlagte drøftelser på Det Europæiske Råds efterårsmøde.

- "Unge på vej" (strategisk initiativ 12): Med dette initiativ fastlægges indsatsområderne i arbejdet på at gøre uddannelsessystemerne mere effektive, gøre EU's højere uddannelsesinstitutioner mere attraktive og give unge adgang til flere mobilitetsprogrammer. Den unge generation er blevet særlig hårdt ramt af krisen. I en meddelelse om unges beskæftigelse (strategisk initiativ 13) opstilles der foranstaltninger, der skal sikre bedre beskæftigelsesmuligheder for unge, en bedre lærlingeuddannelse og faglig uddannelse og en lettere overgang fra uddannelse til arbejdsmarkedet.

- "En dagsorden for nye kvalifikationer og nye job" (strategisk initiativ 14): Med dette initiativ fastlægges indsatsområderne i arbejdet på at modernisere arbejdsmarkederne; man søger at give arbejdskraften bedre mobilitet og at sætte folk i stand til at udvikle deres kvalifikationer hele livet igennem for på denne måde at opnå en højere erhvervsfrekvens og en bedre overensstemmelse mellem udbud og efterspørgsel.

- "En europæisk platform mod fattigdom" (strategisk initiativ 15): Med dette tiltag søger man at sikre, at vækst og jobskabelse kommer så mange til gode som muligt, således at også fattige befolkningsgrupper får mulighed for at tage aktiv del i samfundet. Dette initiativ baseres i første række på erfaringerne fra det europæiske år 2010 til bekæmpelse af fattigdom og social marginalisering.

- Arbejdet omkring flagskibsinitiativet "Et ressourceeffektivt Europa" vil blive videreført. Sigtet er at give EU en konkurrencefordel ved at afkoble væksten fra ressourceforbruget. Dette giver EU bedre muligheder ikke blot for at klare sig i en lavkulstofsverden med ressourceknaphed, men også for at imødegå klimaændringer, miljøforringelse og tab af biodiversitet og for at skabe en mere bæredygtig mobilitet. Kommissionen vil arbejde på en plan for, hvilke nøgleaktioner der må gennemføres for at realisere det fastsatte energibesparelsesmål på 20 %, bl.a. inden for byggeriet og transportsektoren, og opstille en strategi med det formål at garantere private og erhvervslivet en sikker, bæredygtig og konkurrencedygtig energiforsyning . Kommissionen vil også revidere energibeskatningsdirektivet, således at energiprodukter kan beskattes på energiindhold og CO2-emissioner. I 2010 vil Kommissionen:

- udbygge sine planer for, hvordan EU inden 2050 kan udvikle sig til en ressourcebesparende og klimaneutral lavkulstofsøkonomi - i første række ved afkarbonisering af energi- og transportsektoren - således at der kan opstilles langsigtede mål for politikken og investeringerne, og gennemføres en analyse af, hvilke praktiske politiske foranstaltninger der er nødvendige for at opnå en 30 % nedsættelse i 2020 og for at gennemføre de forskellige løsningsmodeller for 2030

- arbejde på at gøre landbruget bæredygtigt, produktivt og konkurrencedygtigt, således at det kan bidrage til målsætningerne i Europa 2020, idet man tager hensyn til landdistrikternes vækst- og beskæftigelsespotentiale og samtidig sikrer en redelig konkurrence. Landbruget er ikke blot et centralt element i den økonomiske, sociale og territoriale helhed, men er også garant for fødevaresikkerheden. Med dette arbejde, der bliver udgangspunkt for overvejelserne omkring udformningen af den fælles landbrugspolitiks fremtid, tages der højde for problemer såsom produktionsgrundlaget for fødevarer og fornyelige ressourcer og landdistrikternes dynamik (strategisk initiativ 33)

- forberede en reform af samhørighedspolitikken med sigte på økonomisk, social og territorial kohærens i forlængelse af Europa 2020-strategien. Målet er at modernisere EU's økonomi i partnerskab med de nationale, regional og lokale beslutningstagere; i denne forbindelse kan det nævnes, at det i femte samhørighedsrapport vil blive undersøgt, hvilke løsningsmodeller der kan komme i betragtning for den fremtidige samhørighedspolitik, dvs. efter 2013 (strategisk initiativ 34).

- Kommissionen er også i gang med at lægge grunden til en gennemgribende reform af den fælles fiskeripolitik; formålet er at sikre, at fiskeripolitikken hviler på et reelt bæredygtigt og ansvarligt grundlag, og at fastlægge en integreret politik for havene.

Afhjælpning af EU's flaskehalse og manglende forbindelsesled

For at fremme realiseringen af flagskibsinitiativerne i Europa 2020 støtter Kommissionen arbejdet på at løse problemerne i forbindelse med flaskehalse og manglende forbindelsesled, således som Det Europæiske Råd anmodede om på sit møde i foråret. For 2010 er der planlagt følgende strategiske initiativer:

- en meddelelse om nyorientering af enhedsmarkedet (strategisk initiativ 16): Den baseres på den rapport, som Kommissionens formand José Manuel Barroso har bestilt hos professor Mario Monti, og lægger grundlaget for en ambitiøs foranstaltningspakke for fremtidens enhedsmarked til markering af, at det i 2012 er 20 år, siden enhedsmarkedet blev indført

- en forordning vedrørende oversættelseskravene i forbindelse med det kommende EU-patent, med det formål at løse kritiske oversættelsesproblemer, der må elimineres, inden EU-patentet kan blive en realitet ( strategisk initiativ 17)

- en hvidbog om transport (strategisk initiativ 18): Heri skitseres der en strategi og en handlingsplan for transportpolitikken og transportinfrastrukturerne med sigte på det kommende årti. Formålet er at sikre bæredygtighed inden for transport, hvilket kræver, at man fjerner flaskehalse, der hæmmer konkurrenceevnen, gør fremskridt i arbejdet på at gøre transportsystemet mindre afhængigt af fossilt brændstof, og opnår forbedringer med hensyn til materiellets sikkerhed og sikring, samt arbejdsforhold

- en foranstaltningspakke vedrørende energiinfrastrukturerne (strategisk initiativ 19): Heri opstilles der indsatsområder med henblik på sammenkobling og udvikling a intelligente net i EU.

Samtidig hermed vil Kommissionen arbejde på at sikre, at de redskaber, den råder over, er tilstrækkelige til at kunne bruges ved realiseringen af sigtet for 2020. En korrekt anvendelse af EU's lovgivning er en forudsætning for gennemførelsen af EU's politik og beskyttelsen af befolkningens og erhvervslivets rettigheder. En bedre implementering og håndhævelse af enhedsmarkedslovgivningen - og herunder en fuld gennemførelse af direktivet vedrørende tjenesteydelser - er derfor en vigtig målsætning.

en dagsorden for EU's borgere, der stiller mennesket i centrum af EU's indsats

EU's overordnede formål er at sikre befolkningen bedre velfærd og fremme dens interesser. Borgernes behov, bekymringer og spørgsmål er meget forskelligartede og gennemløber hastige ændringer i dagens verden. Lissabontraktaten indeholder flere bestemmelser, der skal sikre, at befolkningens interesser stilles i centrum af EU's aktiviteter, og at unionsborgerskabet antager mere konkrete former.

Et kerneelement i denne politiske dagsorden er Stockholm-programmet, der tager sigte på at skabe "Et åbent og sikkert Europa, der tjener og beskytter borgerne". Det blev vedtaget af Det Europæiske Råd på mødet i december 2009. Kommissionen har nu til hensigt at fremlægge en detaljeret handlingsplan (strategisk initiativ 20) for gennemførelsen af nævnte program (2010-2014) med det formål at sørge for, at fordelene ved politikken på friheds-, sikkerheds- og justitsområdet gøres mere håndgribelige for borgerne.

Opbygning af borgernes EU

Den nye Kommission har allerede taget forskellige initiativer på grundlag af Lissabontraktaten: den har foreslået, at der iværksættes et borgerinitiativ, der giver befolkningen mulighed for at opfordre EU's institutioner til at gribe ind, og den har banet vej for EU's undertegnelse af den europæiske menneskerettighedskonvention og dermed styrket håndhævelsen af de grundlæggende rettigheder i hele EU. En meddelelse om EU's politik for de grundlæggende rettigheder vil blive fremlagt i 2010.

Kommissionen vil supplere sine seneste forslag med nye forslag til forbedring af befolkningens proceduremæssige rettigheder.

Kommissionen agter i 2010 at fortsætte med at fremme forskellige forslag, der allerede er forelagt for EU's lovgivende myndigheder, og at supplere dagsordenen for EU's borgere med følgende initiativer:

- et forslag om jurisdiktion og fuldbyrdelse af retsafgørelser i borgerlige sager, herunder handelssager (strategisk initiativ 21). Hermed forbedres anerkendelsen af retsafgørelser på tværs af grænserne

- et forslag til revision af arbejdstidsdirektivet (strategisk initiativ 22). Den eksisterende lovgivning skal afklares og ændres med udgangspunkt i udfaldet af den igangværende høring af arbejdsmarkedets parter

- tilrettelæggelse af et EU-retsområde, samt fælles referenceramme inden for aftaleret (strategisk initiativ 23), og en undersøgelse af, hvilke hindringer der findes for befolkningens bevægelsesfrihed (strategisk initiativ 24).

Der vil blive udarbejdet forslag med henblik på at skaffe klarhed om anvendelsen af udstationeringsdirektivet (strategisk initiativ 25) og med henblik på at tage nye udfordringer op såsom beskyttelse af personoplysninger (strategisk initiativ 25). Sideløbende hermed vil Kommissionen i 2010 indlede en analyse af problemet med uoverensstemmende lovgivninger for kollektiv klageadgang og gennemføre en offentlig høring vedrørende fælles retsprincipper og konkrete problemer, der kan danne udgangspunkt for EU's eventuelle fremtidige lovgivningsforslag om kollektiv klageadgang . Kommissionen vil også arbejde på forslag til, hvordan man sikrer en bedre beskyttelse af ofre for forbrydelser.

Åbenhed og sikkerhed i EU

I den handlingsplan, hvormed Stockholm-programmet skal gennemføres, sættes der navnlig fokus på bekæmpelsen af grænseoverskridende kriminalitet og på konsolidering af den fælles indvandrings- og asylpolitik. Handlingsplanen kommer bl.a. til at dække:

- bekæmpelse af organiseret kriminalitet, terrorisme og andre trusler, ved sikring af et bedre politi- og retsvæsenssamarbejde, og herunder en intern sikkerhedsstrategi for EU (strategisk initiativ 26)

- bedre integrering af indvandrere, sideløbende med bekæmpelse af ulovlig indvandring og bedre styring af indvandringsstrømmen, bl.a. gennem en integreret politik for kontrollen ved EU's grænser.

Samfundsmæssige udfordringer på længere sigt

EU's samfund er konfronteret med en række forhold, som på længere sigt vil få direkte indflydelse på befolkningens dagligdag, såsom udbredelsen af ny teknologi, indvandring, en aldrende befolkning, følgerne af klimaændringen og truende miljøproblemer. Politikken må tage højde herfor, hvis den både skal afbøde virkningerne og udnytte de muligheder, de også byder på, i fremtidige tiltag. Der er behov for en analyse og en høring af de berørte parter. Kommissionen vil iværksætte forskellige offentlige debatter og tage følgende problemer op:

- fremtidens pensioner: Kommissionen vil fremlægge en grønbog (strategisk initiativ 27) til belysning af mulighederne for at sikre bæredygtige og tilstrækkelige pensioner på baggrund af EU's aldrings- og mobilitetsmønstre og de finansielle markeders funktion

- behovet for at udbygge politikken for legal indvandring med det formål at afhjælpe de demografiske problemer i forbindelse med en aldrende befolkning, styrke EU's konkurrenceevne og iværksætte en ny integrationspolitik

- en ny EU-strategi for biodiversitet: Kommissionen vil fremlægge en meddelelse (strategisk initiativ 28), hvori der redegøres for, hvilke konkrete foranstaltninger EU må overveje for at efterkomme sine internationale forpligtelser og lette presset på økosystemet

- EU's udrykningskapacitet: Kommissionen vil fremlægge en meddelelse om EU's katastrofeberedskabskapacitet (strategisk initiativ 29) med henblik på forbedring af EU's katastroferespons.

Der vil også blive lanceret offentlige debatter med udgangspunkt i videnskabens fremskridt inden for bl.a. kloning af dyr, bioteknologi og nanoteknologi.

Den udenrigspolitiske dagsorden - En enig union med indflydelse udadtil

Som politisk, økonomisk og kommerciel stormagt må EU til fulde spille sin rolle på internationalt plan. Hvis Den Europæiske Union skal tale med én stemme og blive hørt, må den lægge den fornødne ambition, koordination og disciplin for dagen. Med Lissabontraktaten har man skabt de nye redskaber, EU har brug for, for at kunne varetage sine interesser på verdensplan. De må nu udnyttes til fulde.

En stærk fælles udenrigspolitisk repræsentation - EU som global aktør

I 2010 indføres der nye udenrigspolitiske arrangementer som fastsat i Lissabontraktaten. Med oprettelsen af en ny post (den højtstående repræsentant), afklaringen af forholdene omkring EU's repræsentation i tredjelande og oprettelsen af EU's udenrigstjeneste får EU's udenrigspolitik en ny dynamik og et nyt fokus. Det påhviler Kommissionen som EU's udenrigspolitiske repræsentant uden for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik at foreslå og gennemføre politiske foranstaltninger på mange felter, og den spiller derfor en central rolle i forbindelse med indfrielsen af EU's udenrigspolitiske ambitioner.

En af de ting, man har lært af den globale krise, er, at EU's og euro-områdets størrelse er af afgørende betydning for enhver indflydelse på verdenspolitikken. Lissabontraktaten sikrer større kohærens i EU's udenrigspolitiske repræsentation og dermed, at der er bedre overensstemmelse mellem Unionens internationale rolle og dens økonomiske vægt. Kommissionen vil fremlægge forslag om konsolidering af EU's repræsentation i de internationale finansielle institutioner.

Uddybelse af EU's samhandelsdagsorden

Den internationale samhandel er drivkraften bag vækst, beskæftigelse og investering i EU og er dermed helt i befolkningens interesse. EU går ind for åbne samfund og åbne markeder og er samtidig fast besluttet på at forsvare EU's interesser. EU vil fortsat arbejde på at få afskaffet hindringer for de internationale samhandels- og investeringsstrømme.

Kommissionen agter at fremlægge en meddelelse om en samhandelsstrategi for Europa 2020 (strategisk initiativ 30). Heri sættes der bl.a. fokus på afslutning af de igangværende multilaterale og bilaterale samhandelsforhandlinger, bedre håndhævelse af de eksisterende aftaler samt liberalisering af samhandelen inden for fremtidsorienterede sektorer såsom højteknologiske produkter og tjenesteydelser, miljøteknologi og -tjenesteydelser og det internationale standardiseringsarbejde. Øverst på listen står forslag til en strategisk dialog på højt niveau om problemer såsom markedsadgang, forskriftsrammer, globale skævheder, klimatiltag og energi, miljø og adgang til råvarer samt international standardisering. Kommissionen vil også arbejde på at styrke de bilaterale forbindelser til vigtige samhandelspartnere såsom USA, Kina, Japan og Rusland.

Realisering af EU's naboskabs-, udvidelses- og udviklingspolitik

Traktaten giver EU et særligt ansvar for at fremme frihed, stabilitet og velfærd i de omliggende lande. Kommissionen bakker op om arbejdet på at udvikle særlige forbindelser mellem EU og de omliggende lande, idet man søger at fremme et nært økonomisk samarbejde, samtidig med at EU's værdier tilgodeses. Kommissionens tjenestegrene vil arbejde nært sammen med EU's udenrigstjeneste vedrørende disse anliggender.

Kommissionen er endvidere besluttet på at styre udvidelsesprocessen. Fremskridt i forhandlingerne bliver afhængige af, hvorvidt ansøgerlandene gør fremskridt, idet der lægges særlig vægt på overholdelse af retsstatens principper.

Realisering af den internationale udviklingsdagsorden vil blive højt prioriteret af Kommissionen. Den vil fremlægge en EU-handlingsplan som led i forberedelsen af topmødet om millenniumsudviklingsmålsætningerne i 2015 (strategisk initiativ 31). Kommissionen fastholder Monterrey-målsætningerne for officiel udviklingsbistand og Paris-erklæringen og Accra-handlingsplanen om bistandseffektivitet. Der er iværksat specifikke tiltag til sikring af bistandseffektivitet, ansvarlighed og positive samspilsvirkninger mellem udviklingspolitikken og politikken på områder som migration, sikkerhed, klimatiltag og energi, fødevaresikkerhed, samt adgang til sundhedspleje og uddannelse.

Modernisering af EU's arbejdsredskaber og -metoder

I dette arbejdsprogram forelægges der nye initiativer. Kommissionen vil i 2010 først og fremmest søge at udnytte de eksisterende politiske redskaber bedre og bane vej for en modernisering heraf.

Intelligent regulering - effektive politiske tiltag

EU's institutioner og medlemsstaterne har et fælles ansvar for, at den lovgivning, som gælder for befolkningen og erhvervslivet, er af høj kvalitet. Det må klart fremgå, at initiativer, der træffes på unionsniveau, repræsenterer en EU-merværdi, og at deres omfang og art står i rimeligt forhold til målet. Kommissionen har indført en række intelligente reguleringsordninger, der skal sikre, at dette også er tilfældet. Det er nu på tide, at EU sætter tempoet i vejret med hensyn til den praktiske anvendelse af disse redskaber; de må kombineres med og integreres i lovgivningsprocessen, hvis resultatet skal være effektive politiske tiltag. I forbindelse med tilrettelæggelsen af de strategiske initiativer vil den interne koordination blive baseret på tværdepartementale arbejdsgrupper, der fører tilsyn med tilrettelæggelsen af tiltagene fra konsekvensanalyse til koncipering og det afsluttende arbejde.

Konsekvensanalyse

EU's konsekvensanalysesystem tåler sammenligning med bedste internationale praksis hvad angår gennemskuelighed og effektivitet. Man vil nu sætte ind på at sørge for, at systemets potentiale realiseres fuldt ud både med hensyn til omfang og indhold. Alle kommissionsinitiativer med virkninger af større omfang - og herunder også forslag til delegerede retsakter og gennemførelsesbestemmelser - bør således gøres til genstand for en konsekvensanalyse. Under de nuværende økonomiske forhold er de beskæftigelsesmæssige og sociale virkninger af særlig stor betydning, og Kommissionen vil arbejde på at udbygge analysen af sådanne virkninger.

Kommissionen vil udarbejde køreplaner for alle tiltag, der forventes at få virkninger af større omfang, for på denne måde at gøre konsekvensanalysearbejdet mere gennemskueligt. Kommissionen opfordrer de berørte parter til at gøre brug af disse køreplaner, når de forbereder deres bidrag til den politiske beslutningsproces.

Efterfølgende evaluering og kvalitetskontrol af lovgivningen

Det er vigtigt, at der gennemføres en systematisk efterfølgende evaluering af lovgivningen, hvis EU's foranstaltninger skal fungere som en kohærent helhed, og målsætningerne skal realiseres på effektiv måde. I tidens løb vil en komplet efterfølgende vurdering blive en forudsætning for revision af vigtige retsakter; en sådan vurdering kommer til at indgå i Kommissionens fremtidige arbejdsprogrammer.

For at sikre, at den gældende lovgivning fortsat er tidssvarende, vil Kommissionen fra og med i år indlede en gennemgang - baseret på kvalitetskontrol - af hele lovgivningen på bestemte politiske områder. Formålet er at undersøge, hvor der i tidens løb er opstået urimeligt store byrder, overlapninger, uoverensstemmelser og/eller forældede foranstaltninger. I 2010 vil der blive indledt pilotundersøgelser på følgende fire felter: miljø, transport, beskæftigelses- og socialpolitik, samt industripolitik.

Forenkling, mindskelse af den administrationsbyrden, samt tilbagetrækning af forslag

Forenkling og mindskelse af administrationsbyrden står fortsat øverst på listen; dette indgår som en integrerende del af intelligent regulering. Kommissionen har allerede fremlagt forslag, der rækker videre end målsætningen for 2012, dvs. en reduktion af administrationsbyrden med 25 %, og den er fast besluttet på at fortsætte dette arbejde i de kommende år. Der vil blive lagt særlig vægt på opfølgning af arbejdet i Europa-Parlamentet, Rådet og medlemsstaterne, eftersom erhvervslivet først vil mærke virkningerne af denne indsats, når forslagene er vedtaget af de lovgivende instanser, og de er gennemført på nationalt plan. Samtidig vil Kommissionen i løbet af de kommende år fremlægge 46 forenklingsforslag (se bilag III). Kommissionen har også planer om at trække en række forslag tilbage, jf. listen i bilag IV.

Gennemførelse

En af Kommissionens centrale opgaver er at sørge for, at EU's lovgivning gennemføres til fulde i hele EU. Hvor der er behov herfor, vil Kommissionen fortsat gribe ind, i givet fald også ved at tage retlige skridt, for at sikre en komplet og korrekt gennemførelse af den eksisterende lovgivning. Kommissionen vil også gøre en større indsats for at hjælpe medlemsstaterne til at gennemføre ny lovgivning hurtigt og korrekt.

Information om EU

En forudsætning for, at befolkningen kan deltage i EU's demokratiske liv og få det fulde kendskab til de muligheder, som Unionens politik indebærer, er at man formidler klar og lettilgængelig information om EU. Dette er en opgave, der påhviler alle instanser uanset niveau, og hvortil Kommissionen naturligvis gerne yder sit bidrag. Ud over det generelle informations- og kommunikationsarbejde lægger Kommissionen særlig vægt på tre fælles kommunikationsopgaver, hvis formål er at stimulere det økonomiske genopsving og mobilisere nye vækstressourcer; at gøre en indsats for klima og energi; og at sørge for, at Lissabontraktaten fungerer for EU's borgere.

Tilpasning af EU's finansielle ramme til den politiske prioritering

EU's budget må tjene til at tage de store udfordringer op, som EU står over for, og til at skabe en reel merværdi i bestræbelserne på at fremme EU's centrale politiske mål. Som led i en bredere politisk vision vil Kommissionen i år foreslå en gennemgang af budgettet (strategisk initiativ 32) for at undersøge, hvordan man ved ændring af budgetbalance, -prioritering og -procedurer kan sikre, at EU's skatteborgere får det bedst mulige udbytte, og hvordan processen forud for næste flerårige finansielle ramme bedst tilrettelægges.

Som led i den generelle forberedelse af næste flerårige finansielle ramme agter Kommissionen i løbet af 2010 at høre de berørte parter om, hvordan EU's centrale udgiftspolitik på forskellige felter - den fælles landbrugspolitik, samhørighedspolitikken og forskningspolitikken - bedst udformes fremover. Formålet er at gøre status over, hvilke resultater der er realiseret til nu; at undersøge, hvilke udfordringer der vil gøre sig gældende efter 2013; at indhente de berørte parters standpunkter om den fremtidige udformning af politikken og at vurdere, hvilken rolle EU's budget kan spille i bestræbelserne på at sikre effektive resultater inden for disse politiske områder i hele EU. Dette arbejde kommer til at bygge på retningslinjerne fra budgetgennemgangen og vil selv danne grundlag for udformningen af Kommissionens 2011-forslag til næste flerårige finansielle ramme.

I denne forbindelse bør de eksisterende redskaber for økonomisk udvikling tages op til ny gennemgang med sigte på fremlæggelse af forslag til næste flerårige finansielle ramme, samtidig med at man sonderer mulighederne for at opnå det bedst mulige udbytte af EU's private og offentlige investering, f.eks. via Den Europæiske Investeringsbank.

Sideløbende med dette strategiske tiltag vil Kommissionen fortsat sikre en forsvarlig finansforvaltning, hvilket indebærer, at forvaltningen forenkles, og at der lægges vægt på resultater, merværdi og rentabilitet i administrationen af EU's udgifter. Man fortsætter bestræbelserne på at implementere forsvarlige, solide, kohærente og omkostningseffektive forvaltnings- og kontrolsystemer både i Kommissionen og medlemsstaterne. Kommissionen vil også fortsætte sine overvejelser vedrørende OLAF.

Konklusion - Videre frem

Med dette første arbejdsprogram gør den nye Kommission rede for sine ambitioner og mål for 2010 og tiden derefter. Den tager fat på de problemer, der umiddelbart haster mest, og lægger den politiske kurs for, hvordan fremtidens udfordringer skal tages op, og forbereder på denne måde det senere arbejde under resten af embedsperioden.

Med henblik på en bedre dialog, større forudsigelighed og større klarhed har Kommissionen vedlagt følgende bilag til arbejdsprogrammet:

- en liste over strategiske initiativer, som Kommissionen agter at realisere i 2010 (bilag I).

- vigtige forslag til overvejelse i 2010 og årene derefter, dvs. tentative tiltag med henblik på resten af embedsperioden (bilag II)

- en liste over forslag til forenkling og ophævelse af retsakter (bilag III og IV).

Kommissionen vil hvert år tage arbejdsprogrammet op til ny behandling, idet den opstiller nye årlige strategiske mål og tilpasser de flerårige ordninger, hvor dette er nødvendigt, enten fordi forholdene har ændret sig, eller fordi det forberedende arbejde eller undersøgelser af gennemførelsen viser, at noget sådant er påkrævet.

Kommissionen vil nu arbejde nært sammen med Europa-Parlamentet og Rådet samt de berørte parter, for på denne måde at sikre en bred opbakning både om ordningen generelt og om de individuelle initiativer. Det er Kommissionens håb, at dette arbejdsprogram kan fungere som kerneelement i den fælles tværinstitutionelle programplanlægning, der omhandles i Lissabontraktatens artikel 17, stk. 1. Kommissionen vil føre en konstant dialog med EU's institutioner og de berørte parter om tilrettelæggelsen og gennemførelsen af arbejdsprogrammet for 2010.

[1] KOM(2010) 2020 af 3.3.2010.

[2] Der er foreslået 7 flagskibsinitiativer som led i Europa 2020-strategien: Innovation i EU, Unge på vej, En digital dagsorden for Europa, Et ressourceeffektivt Europa, En industripolitik for en globaliseret verden, En dagsorden for nye kvalifikationer og nye job, En europæisk platform mod fattigdom.