EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 20.12.2011 
SEK(2011) 1589 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUME AF KONSEKVENSANALYSEN  
Ledsagedokument til 
FORSLAG TIL EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 
om tildeling af ko ncessionskontrakter 
{KOM(2011) 897 endelig} 
{SEK(2011) 1588 endelig}  
 
DA 2   DA RESUME 
AF KONSEKVENSANALYSEN AF ET DIREKTIVFORSLAG OM TILDELING AF 
KONCESSIONSKONTRAKTER  
1. PROBLEMSTILLING  
Koncessionskontrakter anvendes ofte af offe ntlige myndigheder til at sikre levering af 
tjenesteydelser eller an læg af infrastruktur. Koncessioner indebærer en kontra ktmæssig aftale 
mellem den offentlige myndighed og en økonomisk aktør (koncessionshaveren), hvorved sidstnævnte leverer tjenesteydelser eller udfører  arbejder og hovedsagelig aflønnes ved at få 
tilladelse til at udnytte ar bejdet eller tjenesteyde lsen. Koncessioner er en  særdeles interessant 
måde til at udføre projekter af offentlig interess e, når staten eller de lokale myndigheder er 
nødt at rejse privat kapital og knowhow for at supplere knappe offentlige ressourcer. De 
understøtter en betydelig del af den økonomiske  aktivitet i EU og benyttes navnlig i 
netværksindustrier og til leve ring af tjenester af almen øk onomisk interesse. Koncessions-
haverne kan f.eks. anlægge og drive motorvej e, levere lufthavnstje nester eller drive 
vandforsyningsnet. 
Koncessioner, der omfatter private partnere, er en særlig form for offentlig-private partner-
skaber
1. Ifølge de disponible oplysninger kan mere  end 60 % af alle kontrakter om offentlig-
private partnerskaber klassificeres som konces sioner. Betragtet som en model, hvor den 
private partners vederlag består  af dennes ret til at udnytte enten arbejdet eller tjenesteydelsen 
– med de tilhørende finansielle risici – udgør koncessioner en praktisk retsramme for at få 
udført offentlige opgaver gennem offentlig-priva te partnerskaber, og de giver dermed 
mulighed for at udføre stærkt tiltrængte offentlige anlægsarbejder og tjenesteydelser, samtidig med at disse aktiver holdes uden for statens regnskab. 
Da offentlige midler skal indsættes på en effektiv måde, lægges der særlig stor vægt på at 
tilvejebringe koncessioner (og derfor indirekt e offentlig-private partnerskaber) i den 
nuværende situation, hvor mange EU-medlem sstater står over for strenge budgetmæssige 
begrænsninger og økonomiske vanskeligheder. Initi ativet om koncessioner skal ses som en af 
de foranstaltninger, der kan bidrage til at sikre en mere effektiv fordeling af offentlige midler ved at skabe betingelserne for en konku rrencepræget tildelin g af en kontrakt. 
I øjeblikket er tildelingen af tjenesteydelseskoncessioner  kun omfattet af traktatens principper 
(ligebehandling, ikke-diskr imination, gennemsigtighed og proportionalitet), hvorimod bygge- 
og anlægskoncessioner  også til dels er omfattet af flere afledte retsbestemmelser. I 
modsætning hertil er offentlige  indkøbskontrakter omfattet af en  detaljeret afledt lovgivning 
(som dækker den traditionelle sektor og forsyningssektoren)
2. 
                                                 
1 Af hensyn til statistikkerne defineres koncessioner som projekter, hvori tredjepartsbrugere genererer 
størstedelen af indtægterne, hvorimod størstedelen af indtægterne for offentlig-private partnerskaber 
hidrører fra de offentlige myndigheder. 
2 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/18/EF af 31.3.2004 om samordning af fremgangsmåderne 
ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige 
bygge- og anlægskontrakter, og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv af 31.3.2004 om samordning af 
 
DA 3   DA Manglen på klarhed i de EU-re gler, der gælder for koncessione r, er hovedårsagen til de 
problemer, der er konstateret med hensyn til den nuværende situation: manglende retssikkerhed (1.1), adgangsbarrierer (1.2) og mangel på passende juri diske garantier for 
tilbudsgiverne (1.3). 
1.1. Manglende retssikkerhed medfører økonomisk ineffektivitet 
Den manglende retssikkerhed påvirker både definitionen af en koncession og de gældende 
retsregler. Den nuværende defini tion gør det vanskeligt at skelne mellem koncessioner og 
offentlige kontrakter (og også mellem bygge- og anlægskoncessioner og tjenesteydelses-koncessioner). Selv om Domstolen har gjort det kl art, at det afgørende træk ved en koncession 
er den risiko, som er forbundet me d udnyttelsen af et anlægsarbejd e eller en tjenesteydelse, og 
som koncessionshaveren vil skulle bære, mangler  der stadig en definition af grundlæggende 
elementer i definitionen, såsom omfanget og ar ten af denne risiko. Endvidere er der endnu 
ikke klarhed over det nøjagtige indhold af de  forpligtelser vedrørende gennemsigtighed og 
ikke-diskrimination, der fø lger af traktaten. De nationale ju ridiske rammer giver heller ikke en 
løsning på problemet, da det af samme grund er  vanskeligt at sikre, at de overholder EU-
reglerne. 
Den nuværende situation med usikkerhed på fl ere niveauer giver anledning til stor økonomisk 
ineffektivitet og er til skade for ordregive nde myndigheder og andre or dregivere, økonomiske 
aktører og brugere af tjenesteydelserne. For ordregivende myndigheders og andre 
ordregiveres vedkommende inde bærer den manglende retssikkerhed nemlig en øget risiko for 
annullering eller fø rtidig ophævelse af ulovlig t tildelte kontrakter, og i sidste ende afskrækker 
den dem fra at anvende koncessi oner i tilfælde, hvor denne t ype kontrakt kan være en god 
løsning. De økonomiske aktører vil måske også væ re mindre tilbøjelige til at engagere sig i 
projekter, der kan vise sig at være udbudt i strid me d EU-retten. Den begrænsede interesse for 
koncessioner kan ligeledes påvirke udnyttelsen af  offentlig-private partnerskaber negativt og 
dermed bringe en bedre effektivitet og større innovation i fare, hvad angå r leveringen af de 
tjenesteydelser, som har afgøre nde betydning for EU-borgerne. 
1.2. Adgangsbarrierer 
Foruden retsusikkerheden præges den aktuelle  situation af, at der findes barrierer for 
adgangen til markedet. 
Medlemsstaternes retssystemer er meget forske llige med hensyn til anvendelsen af reglerne 
om tildeling af koncessioner, omfanget af o ffentliggørelses- og genne msigtighedsstandarder, 
valg af procedurer, udvælgelses- og tildelingskriterier eller tekniske specifikationer. Denne situation bidrager til at opsplitte de na tionale rammer, som yderligere forværres af 
ordregivende myndigheders og andre ordregiver es ofte ulovlige metoder, såsom direkte 
tildeling af koncessionskontrakter eller br ug af kriterier, der ikke er objektive. 
Som følge heraf står de økonomiske aktører over fo r uensartede spilleregl er, hvilket ofte fører 
til spildte markedsmuligheder. Mange svarpe rsoner bekræftede i forbindelse med de 
offentlige høringer, at ovennævnte situation me dfører udgifter i relation til indhentning af 
juridisk rådgivning og behovet for grundig viden om  de særlige lokale forhold, og den hindrer 
ikke-nationale EU-aktørers markedsadgang. Fo ruden den skade, der tilføjes konkurrenter, 
                                                                                                                                                        
 
fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt 
posttjenester (EUT L 134 af 30.4.2004). 
 
DA 4   DA som befinder sig i andre medlemsst ater, har ordregivere og forbrugere også udsigt til at lide 
tab, idet de ikke får så meget for pengene, som de måtte have forventet.  
1.3. Utilstrækkelig retsbeskyttelse af tilbudsgivere 
Tjenesteydelseskoncessioner, og i et vist omfang bygge- og anlægskoncessioner, er ikke 
omfattet af reglerne om retsmidler i forb indelse med offentlige indkøb. Forurettede tilbuds-
givere nyder derfor ingen særlig  retsbeskyttelse i henhold til kontroldirektivet. Selv om nogle 
medlemsstater har udvidet direktivets anvendels esområde til også at omfatte tjenesteydelses-
koncessioner, har andre ikke gjor t dette. Som følge heraf kan even tuelle overtrædelser af EU-
traktatens principper ikke imødegås på passende vis. 
2. SUBSIDIARITETSPRINCIPPET  
Ovennævnte problemer har mærkbare virkninger  på nationalt plan, men påvirker ligeledes 
den rette funktion af EU's indre marked. 
Selv hvis medlemsstaterne traf lovforanstaltninger til at etablere en retsramme efter traktatens 
principper, vil der stadig være mindst to ul øste problemer: risikoen for retsusikkerhed i 
forbindelse med de nationale lovgiveres fo rtolkninger af disse pr incipper og de store 
uligheder mellem lovgivningerne i de forskellige medlemsstater. 
En fælles forståelse på tværs af medlemsstaterne af de forpligtelser, som følger af EU-
principperne, kan kun opnås ved at træffe fora nstaltninger på EU-niveau. På tilsvarende måde 
fjernes uoverensstemmelser mellem de nationale ordninger bedst med en tilnærmelse af reglerne, som foretages af EU-lovgiveren. 
3. M
ÅL 
Det overordnede mål for dette initiativ er at skabe en ramme til støtte for en mere udbredt 
anvendelse af koncessioner og dermed bidrage til økonomisk væ kst og innovation. Initiativet 
vil være koncentreret om løsninger, der åbne r mulighed for, at kvaliteten af og adgangen til 
mange socialt og økonomisk vigtige tjenester forbedres ved at lette investeringerne og øge konkurrencen om tildeling af koncessioner, sålede s at der skabes flere forretningsmuligheder 
for virksomhederne i EU, og innovationen fremmes. 
4. L
OVGIVNINGENS ANVENDELSESOMRÅDE  
Lovgivningen om koncessioner skal dække tildeli ng af denne kontrakttype – ikke blot med 
hensyn til den "traditionelle" sektor (d irektiv 2004/18/EF), men også sektoren 
"forsyningsselskaber" (direktiv 2004/17/EF), so m tegner sig for et stort antal koncessioner. 
Ikke-prioriterede tjenester (f.eks . sundhed, uddannelse og sociale tj enester) er i øjeblikket kun 
til dels omfattet af udbudsdirektiverne, fordi de blev anset for ikke at rumme noget større 
potentiale for samhandel på tværs af landegr ænser. Efter en evaluering af virkningen og 
effektiviteten af EU's lovgivning om offen tlige indkøb konstaterede Kommissionen imidlertid 
for nylig for mange kategorier af tjenesteydels er, som hidtil er kv alificeret som ikke-
prioriterede tjenesteydelser, at en relativt høj andel af leverancer ydes på tværs af 
landegrænserne. Et nyt forslag på område t offentlig indkøb skal tage hensyn til denne 
 
DA 5   DA konstatering. Disse konklusioner gør det dermed berettiget at udvide  de påtænkte regler til at 
omfatte disse tjenesteyd elser. Dog leveres ydel ser i relation til sundhed,  uddannelse og sociale 
tjenester fortsat kun i begrænset omfang på tv ærs af landegrænser grundet de forskellige 
nationale kulturelle traditione r, og de udbydes derfor ikke så ofte i form af koncessioner. 
Koncessionskontrakter om visse specifikke typer tjenesteydelser er alle rede genstand for en 
særlig regulering med hensyn til de kontrakter, de r tildeles, såsom offe ntlig personbefordring 
med jernbane og ad vej (omfattet af forordning 1370/2007) og lufttrafiktj enester (omfattet af 
forordning 1008/2008), og de bør de rfor udelukkes fra anvendelsesområdet for den fremtidige 
lovgivning om koncessioner. 
5. POLITISKE VALGMULIGHEDER  
Kommissionen har analyseret forskellige politis ke valgmuligheder med henblik på at nå de 
mål, der er anført i ovenstående afsnit. Diss e omfatter følgende lovg ivningsmæssige og ikke-
lovgivningsmæssige aktioner: Ingen politikændr ing, målrettet overtrædelsespolitik, "blød" 
lovforanstaltning, lovgivning: grundlæggende regler, detaljered e regler, blandede regler. 
Alene de lovgivningsmæssige muligheder nævnt ove nfor analyseres detaljeret, fordi hverken 
den målrettede overtrædelsespolitik eller muli gheden med en "blød" lovforanstaltning – som 
forklaret nedenfor – synes at være tilstrækkelige til fuldt ud at nå de anførte mål. 
5.1. Grundscenario (Mulighed 1) 
Denne mulighed indebærer ingen foranstaltninger, hvor der tage s fat på status quo. I dette 
tilfælde vil den økonomiske ineffektivitet, de r forårsages af retsusikkerheden, og de 
eksisterende barrierer for adgangen til EU's kon cessionsmarked fortsat bestå: ordregivende 
myndigheder og andre ordregivere vil gå glip af muligheden for at få mest valuta for pengene 
ved tildelingen af koncessioner, de økonomiske aktører vil gå glip af store forretningsmuligheder, og fordelene for fo rbrugerne vil fortsat være begrænsede. 
5.2. Målrettet overtrædelsespolitik (Mulighed 2) 
Denne mulighed ville bestå i en større og mere systematisk br ug af overtrædelsesproceduren 
efter artikel 258 i TEUF til behand ling af sager om overtrædelse af  traktatens pr incipper under 
tildelingen af koncessioner. Skønt denne mulighed indebærer nogle positive virkninger, vil den ikke tage højde for de konstaterede problem er, og resultaterne heraf kan først forventes på 
lang sigt. Denne mulighed ville derfor ikke opfylde målsætningerne for initiativet og kan 
ligeledes forkastes. 
5.3. "Blød" lovforanstaltning (Mulighed 3) 
Muligheden med en "blød" lovforanstaltning vill e bestå i enten en fort olkningsmeddelelse fra 
Kommissionen eller en henstilling. Meddelelsen  om koncessioner fra 2000 har indtil videre 
ikke sikret retssikkerhed og overh oldelse af traktatens principper
3. En ny meddelelse ville 
formentlig øge de interesserede parters bevidsthed om Domstolens retspraksis, men den må ikke gå videre end en simpel fortolkning af den eksisterende re tspraksis. En meddelelse er 
                                                
 
3 Kommissionens fortolkningsmeddelelse om koncessioner i EU-lovgivningen (EFT C 121 af 29.4.2000). 
 
DA 6   DA desuden ikke bindende og ville derfor formen tlig ikke kunne sikre offentlig opmærksomhed 
omkring koncessionskontrakter i EU eller retfærdige tildelingsprocedurer. 
Ovenstående bemærkninger gælder ligeledes for en henstilling fra Kommissionen. Det ser 
derfor ud til, at hverken en meddelelse el ler en henstilling vill e opfylde initiativets 
målsætninger. Denne mulighed forkastes derfor.  
5.4. Lovgivning – mulighedernes indhold 
De to "ekstreme" lovgivningsmuligheder går ud på at indføre grundlægge nde regler svarende 
til de eksisterende bestemmelser for bygge- og anlægskoncessioner i direktiv 2004/18/EF eller 
de detaljerede regler baseret på den nuværende  retlige ramme for o ffentlige kontrakter. Den 
tredje mulighed, blandede regler, best år af et kompromis mellem de to. 
6. VURDERING AF KONSEKVENSERNE AF DE LOVGIVNINGSMÆSSIGE 
VALGMULIGHEDER  
6.1. Lovgivningens rækkevidde 
Et direktivforslag om koncessioner vil, uans et dets faktiske indhold, dække koncessioner i 
både den "traditionelle"  sektor og sektoren forsyningsselskaber. 
De nye regler ville derimod ikke gælde for tjenesteydelseskoncessi oner, der i øjeblikket 
reguleres ved transportforordningen4 og forordningen om lufttrafiktjenester5 – af hensyn til 
stabiliteten i disse særskilt e retsforskrifter, og kun delvis  for sociale tjenesteydelser. 
Tærskelværdien for både bygge- og anlægs- og tj enesteydelseskoncessioner bør sikre, at disse 
regler kun dækker koncessioner med en umiskende lig interesse på tværs af landegrænser. 
6.2. Mulighed 4: Lovgivning – grundlæggende regler 
De grundlæggende regler ville omfatte bestem melser, som i øjeblikket gælder for bygge- og 
anlægskoncessioner i de "traditionelle" sektorer, samt en præcisering af koncessionsbegrebet. 
Tydeligere kriterier til at skelne mellem offe ntlige kontrakter og koncessioner kunne forventes 
at reducere antallet af offe ntlige kontrakter, der fejlagti gt betegnes som koncessioner. 
Den vigtigste af disse regler er forpligtelsen til at offentliggøre  en koncessionsbekendtgørelse 
i Den Europæiske Unions Tidend e. Dette krav forventes at reducere antallet af direkte 
tildelinger, bidrage til bedre information om ko ncessioner, fjerne retsusikkerheden med hen-
syn til, hvorvidt normerne for "tilstrækkelig offen tliggørelse" er blevet opfyldt, og reducere de 
små og mellemstore virksomheders omkostninge r ved at afgive tilbud på koncessioner. 
Mere konkurrence vil sandsynligvis resultere i mere konkurrencedygtig e tilbud og dermed 
bedre resultater for ordregivende myndighede r og andre ordregivere samt forbrugere. 
Bestemmelser om mindstefristerne  for afgivelse af tilbud kunne bidrage til at undgå diskri-
mination, bekæmpe korruption og fremme tilbudsgiv ernes deltagelse på tværs af grænserne. 
                                                 
4 Forordning 1370/2007, EUT L 315 af 3.12.2007. 
5 Forordning 1008/2008, EUT L 293 af 31.10.2008. 
 
DA 7   DA Lovgivning er den eneste mulighed for at bringe  tildelingsprocedurerne for tjenesteydelses-
koncessioner ind under kontroldirektiverne . Dette bør i høj grad forbedre tilbudsgivernes 
retsbeskyttelse, hvilket formentlig vil øge dere s tillid til, at ordregivende myndigheders og 
andre ordregiveres beslutninger er upartisk e, og tilskynde dem til at afgive bud oftere. 
De grundlæggende regler kunne også sikre ligebeha ndling i hele proceduren. Det er imidlertid 
mere usikkert, hvor effektive de er i så hens eende. En mulig ulempe kan være, at større 
gennemsigtighed ved tildeling af koncessioner kunne re sultere i, at de store virksomheder får 
større dominans. Et sådant resultat er imidlertid  på ingen måde sikkert. De interesserede parter 
anser de administrations- og overholdelsesomkostninger, de r sandsynligvis vil opstå som 
følge af en grundlæggende lovgivning, for forholdsvis ubetydelige og fandt, at 
omkostningerne ville blive opvejet af den effektivite t, der ville blive opnået takket være større 
konkurrence. 
Med hensyn til de eventuelle arbejdsmarkeds mæssige ulemper begrænser den gældende EU-
lovgivning om beskyttelse af ar bejdstagernes rettigheder i tilfæ lde af virksomhedsoverførsler 
muligheden for afskedigelser i tilfælde af, at en etable ret aktør mister kontrakter. 
Grundlæggende regler ville ikke have nogen in dvirkning på ordregivende myndigheders og 
andre ordregiveres eller reguler ende organers mulighed for at fastlægge miljønormer, der skal 
overholdes.  
Grundlæggende regler kunne skab e en stabil retlig ramme, fre mme brugen af koncessioner og 
dermed lette investeringer og fremme innovation.  Større gennemsigtighed, med deraf følgen-
de mere innovative metoder i forbindelse med offentlige tjenester, samt større valgmulighed og effektivitet, ville medføre pos itive resultater for ordregiven de myndigheder og andre ordre-
givere samt brugerne, forbedre adgangen til markedet og skabe nye forretningsmuligheder. 
6.3. Mulighed 5: Lovgivning – detaljerede regler 
De detaljerede regler omfatter alle de juridisk e løsninger, der er omhandlet i muligheden med 
grundlæggende regler. De detalj erede reglers indvirkning på re tssikkerheden ville således 
delvis svare til de grundlæggende reglers indvirkning. Denne mulighe d indebærer desuden 
anvendelse af de samme regler – bl.a. regler ne om udvælgelses- og tildelingskriterier samt 
tildelingsprocedurer – som gælder for offentlig e kontrakter. Dermed vil disse regler på nogle 
områder sandsynligvis øge retssikkerheden, idet de ville sikre en omfa ttende konkretisering af 
de principper i traktaten, der gælder for mange aspekter af t ildelingsproceduren. Til trods for 
alle de forventede fordele kan indførelsen af de detaljerede regler imidlertid vise sig at virke 
mod hensigten og i høj grad gøre koncessioner mindr e tiltrækkende. Kompleksiteten af regler 
og specifikke bestemmelser (såsom obligator isk brug af standardiserede udbudsprocedurer 
eller økonomisk mest fordelagtige tilbud) kunne  have en afskrækkende virkning og også 
mindske den samlede retssikkerhed på grund af en større risiko for retssa ger, hvilket i sidste 
ende hæmmer brugen af koncessioner. Mange  af de interesserede parter opfatter 
kompleksiteten af de detaljerede regler som en stor trussel. 
Den økonomiske virkning af at indføre de detalje rede regler vil derf or sandsynligvis være 
negativ, idet virksomhederne kunne vige tilbag e for at byde på koncessioner, og ordregivende 
myndigheder og andre ordregivere v ille ikke opnå de forventede fordele, medens forbrugerne 
ikke ville få adgang til billigere tjenester af en bedre kvalitet.  
 
DA 8   DA Indvirkningen på beskæftigelse n og jobkvaliteten vil sandsyn ligvis være begrænset, og den 
samlede samfundsmæssige og miljømæssige indvi rkning kunne være negativ og føre til 
mindre innovation og tjenesteydels er af forringet kvalitet. 
6.4. Mulighed 6: Lovgivning – blandede regler 
De grundlæggende regler kunne dog med fordel s uppleres med visse bestemmelser angående 
udvælgelses- og tildelingskriter ierne samt procedurernes forl øb. Disse bestemmelser skulle 
ikke reproducere indholdet af udbu dsdirektiverne nøjagtigt (som f.eks. reglerne vedrørende 
økonomisk mest fordelagtige tilbud), men sku lle eksempelvis bestå i forpligtelser til 
offentliggørelse af genstandsrelaterede udvælgel ses- og tildelingskriterier på forhånd eller 
overholdelse af mindstefrister for indgivelse af tilbud. De kunne også omfatte regler om 
tekniske specifikationer, forpligtelser til at formidle de samme oplysninger til alle tilbudsgivere under forhandlingerne, samarbejde  mellem offentlige organisationer og ændring 
af koncessioner under udførelsen af kontrakte n. Endelig kunne de fastsætte krav om 
obligatorisk offentliggørelse af  bekendtgørelsen om tildelingen. 
Sådanne bestemmelser kunne forventes at have  en gunstig indvirkning på gennemsigtigheden, 
retfærdigheden og retssikkerheden og derved bidr age til en bedre realis ering af en række af 
målsætningerne i dette initiativ, bl.a. en be dre adgang til markedet , bedre investerings-
muligheder og dermed flere tjenester af en be dre kvalitet. Ved at fr emme anvendelsen af 
koncessioner mere end nogen af de alternativ e muligheder kunne de også have en gavnlig 
indvirkning på offentlig-private partnerskaber. Et betydeligt antal interesse rede parter støttede 
indførelsen af blandede regler. 
Under de blandede regler forventes en lidt st ørre forbedring af a lle indvirkninger (økono-
miske, samfundsmæssige og miljømæssige) i for hold til virkningerne af de grundlæggende 
regler. 
7. S
AMMENLIGNING AF MULIGHEDERNE  
Både med de grundlæggende regler og de bla ndede regler vil der kunne opnås en betydelig 
forbedring af retssikkerheden, og derigennem lettes markedsadgangen, hvilket vil medføre 
bedre resultater for ordregivende myndi gheder og andre ordregivere, brugerne og 
virksomhederne. Detaljerede regler giver mulighe d for at opnå bedre re sultater med hensyn til 
rimeligheden i procedurerne, men vil formentlig medføre store ulemper, idet anvendelsen af 
koncessioner derved begrænses. Blandede regler ser ud til at give de bedste resultater med 
hensyn til retfærdighed og "valuta for pengene", og på grund af deres fleksibilitet også med 
hensyn til at opmuntre til at anvende koncessioner. 
På baggrund af ovenstående anbefales det at vælge "Mulighed 6 – blandede regler", som 
repræsenterer en ambitiøs og omfattende løsning. 
8. OVERVÅGNING OG EVALUERING  
Evaluering af lovgivningen vil være baseret på indikatorer som f.eks. ændringen i antallet og 
værdien af offentliggjorte og tildelte koncessioner, antal byde nde og antal ikke-indenlandske 
tilbudsgivere, hvis bud antages, samt procentd elen af SMV'er blandt tilbudsgiverne.