BERETNING FRA KOMMISSIONEN for udvalgenes arbejde i 2001

1. INDLEDENDE BEMÆRKNINGER

Sidste års beretning blev sendt til Europa-Parlamentet og Rådet. Da Kommissionen ikke har modtaget bemærkninger til beretningens struktur og indhold, er der anvendt en lignende struktur til beretningen for 2001.

1.1 Komitologiudvalgenes formål og juridiske status

Komitologiudvalgene bistår Kommissionen i udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, som den lovgivende magt i skikkelse af Rådet og Europa-Parlamentet har tillagt Kommissionen. I modsætning til andre udvalgstyper eller ekspertgrupper er komitologiudvalgene karakteriseret ved følgende tre grundprincipper:

For det første er de nedsat af den lovgivende magt (Rådet og Europa-Parlamentet) efter de lovgivningsprocedurer, som fandt anvendelse på tidspunktet for vedtagelsen af den "udvalgsnedsættende" basisretsakt, dvs. samarbejds- eller høringsproceduren og siden vedtagelsen af Maastricht-traktaten desuden den fælles beslutningsprocedure. Komitologiudvalgene har således et juridisk grundlag, som er fastlagt i en såkaldt basisretsakt.

For det andet er deres struktur og arbejdsform på flere punkter ens. Kommissionens repræsentant er formand for udvalget, som derudover alene består af repræsentanter for medlemsstaterne, som er de egentlige "medlemmer" af udvalgene. Udvalgene arbejder inden for rammerne af de i basisretsakten fastlagte procedurer, således som Rådet har bestemt i komitologiafgørelsen.

I medfør af artikel 9 i Rådets afgørelse 1999/468/EF [1] ophæves den tidligere komitologiafgørelse 87/373/EØF af 13. juli 1987 [2]. Men procedurerne fra 1987 finder dog anvendelse så længe der ikke ændres i basisretsakterne, således at de bringes på linje med komitologiprocedurerne i afgørelse 1999/468/EF.

[1] EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

[2] EFT L 197 af 18.7.1987, s. 33.

For det tredje afgiver udvalgene udtalelser om udkast til gennemførelsesforanstaltninger, som Kommission i henhold til basisretsakten skal forelægge dem, og arbejder efter de dertil indrettede procedurer: rådgivnings-, forvaltnings- eller forskriftsproceduren.

Forvaltningsproceduren er ifølge artikel 2 i Rådets afgørelse 1999/468/EF forbeholdt forvaltningsforanstaltninger såsom dem, der vedrører anvendelsen af den fælles landbrugspolitik og den fælles fiskeripolitik eller gennemførelsen af programmer med store budgetmæssige konsekvenser (artikel 2, litra a)). Forskriftsproceduren bør ifølge artikel 2, litra b), anvendes til at vedtage generelle foranstaltninger, der har til formål at gennemføre væsentlige bestemmelser i basisretsakter, herunder foranstaltninger vedrørende beskyttelse af menneskers, dyrs eller planters sundhed eller sikkerhed, og til at ajourføre "tekniske" bestemmelser i en basisretsakt. Rådgivningsproceduren anvendes, når den anses for den mest hensigtsmæssige.

1.2 Status over gennemførelsen af afgørelse 1999/468/EF

I erklæring 2 om gennemførelsen af Rådets afgørelse 1999/468/EF [3] gav Rådet og Kommissionen til kende, at bestemmelserne vedrørende de udvalg, der bistår Kommissionen i forbindelse med udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i henhold til afgørelse 87/373/EØF, bør justeres hurtigst muligt. Dette vil bringe dem på linje med bestemmelserne i artikel 3 til 6 i afgørelse 1999/468/EF i overensstemmelse med de relevante lovgivningsprocedurer.

[3] EFT C 203 af 17.7.1999, s. 1.

Udvalgsprocedurerne i en række basisretsakter er fra sag til sag blevet ajourført efter at afgørelse 1999/468/EF trådte i kraft. Med henblik på at afslutte ajourføringen fremlagde Kommissionen ved udgangen af 2001 en pakke indeholdende fire separate forslag (de såkaldte "tilpasningsforslag" [4]), der omfatter over 300 basisretsakter, hvori der fastlægges gennemførelsesprocedurer. De fire forslag til Rådets og Parlamentets forordninger svarer til de forskellige lovgivningsprocedurer (proceduren med samstemmende udtalelse, den fælles beslutningsprocedure og høringsproceduren med kvalificeret flertal og enstemmighed). Det skal bemærkes, at forslagene ikke har indflydelse på de grundlæggende bestemmelser i de ændrede retsakter. Forslagene har heller ikke indflydelse på udvalgenes status, som er fastlagt i basisretsakterne, eller på ændringer af beskyttelsesprocedurerne, som ændres fra sag til sag.

[4] Forslag KOM(2001) 789 endelig, vedtaget den 27.12.2001.

"Tilpasningsforslagene" behandles i øjeblikket af Rådet og Europa-Parlamentet inden for rammerne af en hasteprocedure (kun en behandling). Efter planen skal disse "tilpasningsforslag" vedtages ved udgangen af 2002. Da de har form af forordninger, vil de træde i kraft uden forudgående gennemførelse i medlemsstaternes nationale lovgivninger.

Som et vigtigt nyt element gennemføres der i artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF og i Rådets og Kommissionens erklæringer i forbindelse med denne bestemmelse (særligt erklæring 4 og 5) en række foranstaltninger med henblik på større åbenhed vedrørende komitologiudvalgenes arbejde.

I den forbindelse bidrager offentliggørelsen af denne årlige beretning om udvalgenes arbejde, som fastlagt i artikel 7, stk. 4, til at kaste lys over Kommissionens aktiviteter i forbindelse med udøvelsen af dens beføjelser.

I overensstemmelse med artikel 7, stk. 4, har Kommissionen offentliggjort en liste over samtlige udvalg, som bistår Kommissionen i udøvelsen af disse gennemførelsesbeføjelser [5]. Denne liste opdateres og offentliggøres igen i løbet af 2003. En ajourført liste over de udvalg, der bistår Europa-Kommissionen, kan findes i bilaget til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2002 (2002/50/EF, EKSF, Euratom) [6].

[5] EFT C 225 af 8.8.2000, s. 2.

[6] EFT L 29 af 31.1.2002, s. 1.

I medfør af artikel 7, stk. 1, har Kommissionen den 31. januar 2001 vedtaget en standardforretningsorden [7], som danner grundlag for vedtagelsen af en forretningsorden i hvert af de eksisterende eller nynedsatte udvalg. Kommissionen har til hensigt at vedtage en ajourført version af standardforretningsordenen ved udgangen af 2002 og dermed bringe den på linje med de nye regler om aktindsigt (se nedenfor). Ved udgangen af 2001 havde 88 af i alt 247 udvalg (hvilket svarer til næsten 40 %) vedtaget en intern forretningsorden på grundlag af den gældende standardforretningsorden. Ud over nærværende årlige redegørelse for udvalgenes arbejde er det i artikel 7, stk. 5, i afgørelse 1999/468/EF endelig bestemt, at Kommissionen skal oprette et offentligt tilgængeligt register med henvisninger til samtlige dokumenter, som tilsendes Europa-Parlamentet. Efter planen skal dette register være operationelt i begyndelsen af 2003. I overensstemmelse med 5. erklæring vedrørende Rådets afgørelse 1999/468/EF har Kommissionen planer om som en supplerende åbenhedsforanstaltning at udvide registerets anvendelsesområde ved at tilføje en dokumentsamling. På denne måde bliver dokumenter, der sendes til Europa-Parlamentet, offentligt tilgængelige i henhold til Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter [8], som trådte i kraft den 3. december 2001 [9]. Denne dokumentsamling bliver tilgængelig i løbet af 2003.

[7] EFT C 38 af 6.2.2001, s. 3. Efter en række ændringer, der skal godkendes af Kommissionen, samt sprogrevision vil standardforretningsordenen på ny blive offentliggjort i EFT.

[8] EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

[9] Den følgende beretning vil omfatte en konsekvensanalyse af forordning nr. 1049/2001/EF, som blev vedtaget i løbet af 2001.

1.3 Europa-Parlamentets ret til indsigt

Kommissionen er forpligtet til at underrette Europa-Parlamentet om udvalgenes arbejde og tilsende det alle de udkast til gennemførelsesforanstaltninger, som den forelægger i henhold til en basisretsakt vedtaget efter proceduren i traktatens artikel 251. Det skal ske, for at Europa-Parlamentet kan udøve den ret til indsigt, som det har fået ifølge artikel 8 i afgørelse 1999/468/EF.

Europa-Parlamentet og Kommissionen indgik i februar 2000 en aftale om gennemførelsesbestemmelser til Rådets afgørelse 1999/468/EF for at fastsætte de konkrete vilkår for udøvelsen af de forpligtelser, der påhviler Kommissionen [10].

[10] EFT L 256 af 10.10.2000, s. 19. Med denne aftale ophæves en række tidligere aftaler: Plum/Delors-aftalen fra 1988, Samland/Williamson-aftalen fra 1996 og "modus vivendi" fra 1994.

Ifølge aftalen skal dokumenterne fremsendes elektronisk. Dette er i løbet af 2001 blevet indført gradvist. Dokumenterne fra Kommissionens tjenestegrene sendes først til Generalsekretariatet, som straks videresender dem enten elektronisk eller via CIRCA til en central afdeling i Europa-Parlamentet. På nuværende tidspunkt fremsendes næsten samtlige dokumenter elektronisk.

Bortset fra hastesager giver aftalen i overensstemmelse med artikel 8 i Rådets afgørelse 1999/468/EF Europa-Parlamentet en frist på en måned fra modtagelsen af et "endeligt" udkast til gennemførelsesforanstaltning [11] i henhold til en retsakt, der vedtages gennem den fælles beslutningsprocedure, til at vedtage en begrundet beslutning på et plenarmøde, såfremt det anser udkastet for at overskride de gennemførelsesbeføjelser, som er fastlagt i basisretsakten [12].

[11] Udkastene sendes første gang inden udvalgsmødet, og hvis der sker mange ændringer på mødet, sendes de igen.

[12] Basisretsakten skal også være vedtaget gennem Rådets og Europa-Parlamentets fælles beslutningsprocedure (traktatens artikel 251).

Den bilaterale aftale fra februar 2000 blev gennemført via en yderligere administrativ aftale mellem Europa-Parlamentets og Kommissionens generalsekretariater den 14. december 2001. Denne administrative aftale skal sikre en harmoniseret tilgang i Kommissionens tjenestegrene, således at Kommissionens forpligtelser udøves i henhold til aftalen fra februar 2000. I aftalen fastsættes der navnlig minimumsstandarder med hensyn til dokumenttyper og deres struktur. Det skal bemærkes, at i 2001 var der ingen tilfælde, hvor Europa-Parlamentet fandt det nødvendigt at vedtage en begrundet beslutning på grundlag af artikel 8 i Rådets afgørelse 1999/468/EF.

1.4 Forelæggelser for Rådet

Der blev i 2001 rapporteret ti tilfælde af forelæggelser for Rådet. Muligheden for at forelægge forslaget for Rådet er fastlagt i Rådets afgørelse 1999/468/EF og kan udnyttes, hvis Kommissionen ikke har samlet det fornødne flertal efter forvaltnings- eller forskriftsproceduren. Forelæggelserne skete inden for en række politikområder. To forelagte forslag vedrørte erhvervspolitik (se bilaget, punkt 1), to sager vedrørte landbrugspolitik (se bilaget, punkt 3), en sag vedrørte transportpolitik (se bilaget, punkt 4) og fem sager vedrørte sundheds- og forbrugerpolitik (se bilaget, punkt 13).

Som i 2000 viser det lave antal forelæggelser (under 1 %) i forhold til det samlede antal retsakter, som Kommissionen har vedtaget (efter forvaltnings- eller forskriftsproceduren), at udvalgenes arbejde er kendetegnet ved en høj grad af enighed og at Kommissionens udkast normalt samler det fornødne flertal i udvalgene.

1.5 Andre spørgsmål

På området værdipapirmarkeder enedes de europæiske institutioner i princippet om at tillade en hyppigere brug af komitologiprocedurerne. Denne aftale er baseret på anbefalingerne i den endelige rapport fra Vismandsudvalget (ledet af Alexandre Lamfalussy) fra februar 2001. Det Europæiske Råd støttede disse anbefalingerne i resolutionen om en mere effektiv regulering af værdipapirmarkederne, som blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Stockholm i marts 2001. Europa-Parlamentet støttede også disse anbefalinger i sin betænkning om gennemførelse af lovgivningen i forbindelse med finansielle tjenester fra februar 2002 i lyset af en højtidelig erklæring af Romano Prodi for Europa-Parlamentets forsamling samme dag. En hyppigere brug af komitologiprocedurerne fremmes via et nyt europæisk værdipapirudvalg (ESC), som blev nedsat ved Kommissionens afgørelse i juni 2001. Værdipapirudvalget består af repræsentanter på højt niveau fra medlemsstaternes kompetente ministerier, og skal fremover fungere som et såkaldt forskriftsudvalg i henhold til afgørelsen om komitologi [13]. I 2001 fungerede udvalget udelukkende rådgivende, da det endnu ikke var blevet udstyret med komitologibeføjelser [14]. Derudover bistås Kommissionen med teknisk rådgivning i forbindelse med formulering af gennemførelsesforanstaltninger, og til dette formål har Kommissionen nedsat Det Europæiske Værdipapirtilsynsudvalg (CESR) [15].

[13] Kommissionens afgørelse 2001/528/EF af 6.6.2001, EFT L 191 af 13.7.2001, s. 45.

[14] Disse beføjelser vedtages endeligt, når den sektorbestemte lovgivning er vedtaget. Se næste afsnit.

[15] Kommissionens afgørelse 2001/527/EF af 6.6.2001, EFT L 191 af 13.7.2001, s. 43.

I 2001 vedtog Kommissionen to forslag for denne sektor om finansielle tjenester: forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om det prospekt, der skal offentliggøres, når værdipapirer udbydes til offentligheden eller optages til omsætning [16] og forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om insiderhandel og kursmanipulation (markedsmisbrug) [17]. I begge forslag refereres der til Det Europæiske Værdipapirudvalgs beføjelser i henhold til forskriftsproceduren.

[16] KOM(2001) 280 endelig, af 30.5.2001, EFT C 240 E af 28.8.2001, s. 272; se endvidere det ændrede forslag KOM(2002) 460 endelig, af 9.8.2002.

[17] KOM(2001) 281 endelig, vedtaget den 30.5.2001, EFT C 240 E af 28.8.2001, s. 265; se endvidere Rådets fælles holdning, vedtaget den 19.7.2001, EFT C 228 E, s. 19.

Hvad angår en strategi for en koordineret indsats til forenkling af de lovgivningsmæssige rammer, fremførte Kommissionen i sin statusrapport til Det Europæiske Råd i Stockholm [18] muligheden for, at Rådet og Europa-Parlamentet søger en mere udbredt delegering til Kommissionen af beføjelserne til at vedtage gennemførelsesbestemmelser inden for de nuværende lovgivningsmæssige rammer, som de er fastlagt i EF-traktatens artikel 202.

[18] KOM(2001) 130 endelig, s. 9.

I hvidbogen om nye styreformer [19] foreslog Kommissionen på ny at undersøge de betingelser, hvorunder Kommissionen vedtager gennemførelsesforanstaltninger, og behovet for at bevare de nuværende udvalg, især forvaltnings- og forskriftsudvalgene [20]. Derudover meddelte Kommissionen, at den har til hensigt at tage initiativ med henblik på at ændre traktatens artikel 202, således at Rådet og Parlamentet på lige fod kan "overvåge Kommissionens måde at udøve sine gennemførelsesbeføjelser på" [21].

[19] KOM(2001) 428 endelig.

[20] Se hvidbogen, s. 31.

[21] Idem.

I en høringsmeddelelse til Det Europæiske Råds møde i Laeken [22], som blev udarbejdet med henblik på høring af Europa-Parlamentet, Rådet og medlemsstaterne, og i den endelige handlingsplan til forbedring og forenkling af de lovgivningsmæssige rammer, vedtaget i juni 2002 [23], fremhævede Kommissionen, at "de eksisterende komitologiprocedurer og procedurerne for den lovgivende myndigheds kontrol med gennemførelsesbestemmelserne skulle revideres." Kommissionen vil forelægge konkrete forslag til en omstrukturering af komitologiudvalgene uden at ændre traktaten inden udgangen af 2002.

[22] KOM(2001) 726 endelig af 5.12.2001.

[23] KOM(2002) 278 endelig af 5.6.2002.

I forberedelserne til udvidelsen af EU deltager repræsentanter for kandidatlandene som observatører i komitologiudvalgene fra sag til sag. Denne deltagelse tilrettelægges på baggrund af en meddelelse fra Kommissionen til Rådet om ansøgerlandenes deltagelse i Fællesskabets programmer, agenturer og udvalg [24]. Den overordnede tilgang skal skabe en sammenhængende ramme om og opstille mere enkle betingelser for ansøgerlandenes og deres borgeres deltagelse i fællesskabsforanstaltningerne med henblik på at forberede dem på tiltrædelse af Unionen. Kandidatlandene forventes at deltage på særlige betingelser, dvs. i komitologiudvalg med ansvar for overvågning af fællesskabsprogrammer, som kandidatlandene allerede i et vist omfang bidrager til, og i udvalg uden for EF-programmer - dog med undtagelse af udvalg, der udøver deres formelle rolle ved at afgive udtalelser - i tilfælde, hvor det pågældende kandidatland allerede anvender fællesskabslovgivningen fuldt ud eller delvist. Kandidatlandene er repræsenteret i henved 40 ud af i alt 247 udvalg.

[24] KOM(1999) 710 endelig udg. af 20.12.1999.

Kandidatlandene deltager allerede i komitologiudvalgene som del af førtiltrædelsesstrategien. For at styrke den gradvise integration af de tiltrædende stater i Fællesskabets strukturer bør disse stater efter undertegnelsen af tiltrædelsestraktaten i april 2003 [25] gives mulighed for at deltage endnu mere, hvor det retligt er muligt, som observatører i alle udvalg, der nedsættes efter komitologiproceduren og alle andre udvalg. For at lette finansieringen af omkostningerne ved deltagelsen, foreslog Kommissionen i sit strategidokument fra oktober 2002, at hver af de tiltrædende stater, hvis de ønsker det, kan afsætte et passende beløb af midlerne til deres nationale førtiltrædelsesprogrammer hertil.

[25] På vej mod et udvidet EU, Europa-Kommissionens strategidokument og rapport om de enkelte ansøgerlandes fremskridt i retning mod tiltrædelse (9.10.2002), KOM(2002) 700 endelig, se afsnit 3.3. (s. 23).

2. HORISONTAL AKTIVITETSOVERSIGT

2.1 Antal udvalg og proceduretyper

En redegørelse for de samlede udvalgsaktiviteter kræver først og fremmest en oversigt over de komitologiudvalg, som findes pr. en bestemt dato. I den forbindelse er det vigtigt at skelne mellem denne type udvalg og de såkaldte "rådgivende organer" og "ekspertgrupper", som Kommissionen selv har nedsat, idet disse i højere grad beskæftiger sig med udarbejdelsen og gennemførelsen af politikkerne end med den konkrete gennemførelse af de vedtagne retsakter. Disse komitéer, udvalg eller grupper er ikke omfattet af nærværende redegørelse. Antallet af komitologiudvalg beregnes for hvert sektorpolitisk område på baggrund af den udvalgsliste, der blev offentliggjort i EF-Tidende i 2000 [26] (tabel I) med status pr. 31.12.2001. Tallene for det foregående år (status pr. den 31.12.2000) er medtaget til sammenligning.

[26] Reference-- jf. fodnote 5.

TABEL I - Samlet antal udvalg

>TABELPOSITION>

Tallene angiver antal komitologiudvalg inden for de forskellige politiksektorer. Miljø, Erhvervspolitik, Landbrug og Transport/Energi har det største antal udvalg (mindst 20 hver). Med tilsammen 135 udvalg tegner disse tjenestegrene sig for størstedelen af samtlige 247. Kommissionens bestræbelser på at begrænse stigningen i antallet af udvalg er dog blevet belønnet, da der ved udgangen af 2001 var lidt færre udvalg (247) end det foregående år (254).

Det samlede antal kan igen opdeles efter proceduretype (rådgivnings-, forvaltnings-, forskrifts- og beskyttelsesprocedure - se tabel II). De forskellige varianter (IIa og IIb eller IIIa og IIIb) af en proceduretype i henhold til komitologiafgørelsen fra 1987 rubriceres sammen som foreskrevet i erklæring nr. 2 om gennemførelsen af Rådets afgørelse 1999/468/EF [27]. Denne opdeling omfatter også samtlige tilsvarende funktioner, hvad enten det drejer sig om procedurer i henhold til komitologiafgørelsen fra 1987 eller den nye fra 1999. Da nogle udvalg har kombinerede funktioner (dvs. anvender flere forskellige procedurer f.eks. rådgivnings- og forskriftsproceduren plus beskyttelsesproceduren), er disse udskilt fra de øvrige udvalg for at give et korrekt billede af de procedurer, der anvendes.

[27] EFT C 203 af 17.7.1999, s. 1.

TABEL II - Antallet af udvalg opdelt efter procedure (2001)

>TABELPOSITION>

* Inkl. henholdsvis proceduretype I, II og III i henhold til Rådets afgørelse 87/373/EF.

Tabel II viser fordelingen på proceduretype. Det fremgår af totalerne, at et relativt flertal blandt udvalgene (106 ud af 247) består af udvalg, der udelukkende arbejder i henhold til forskriftsproceduren. Herefter følger de udvalg, der udelukkende arbejder i henhold til forvaltningsproceduren, dog langt mindre talstærkt (76). Proceduretyperne er nogenlunde ligeligt fordelt horisontalt sektorerne imellem med enkelte undtagelser, nemlig Generaldirektoratet for Miljø og Generaldirektoratet for Transport og Energi (stort antal udvalg, der arbejder i henhold til forskriftsproceduren) og Generaldirektoratet for Landbrug (stort antal udvalg, der arbejder i henhold til forvaltningsproceduren).

2.2 Antal møder (og mødedage)

Et højt antal udvalg er ikke den eneste indikator for stor komitologiaktivitet. Også antallet af møder, der blev afholdt i 2001, er en indikator for arbejdsintensiteten i de enkelte udvalg (tabel III).

TABEL III - Antal møder

>TABELPOSITION>

Det højeste antal møder er afholdt i Generaldirektoratet for Landbrugs regi (365), hvor forvaltningen af de forskellige landbrugsmarkeder kræver hyppige møder. Dernæst følger Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunion (116 møder), hvis største områder er toldspørgsmål i forbindelse med samhandelen med tredjelande og endelig Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse (122 møder), som bl.a. er ansvarlig for fødevaresikkerhed.

Antal mødedage er endnu en indikator for fordelingen af budgetmidlerne (tabel IV). Møderne afholdes normalt som halvdagsmøder, heraf decimalerne.

TABEL IV - Antal mødedage

>TABELPOSITION>

Tallene i tabel IV svarer totalt set til den foregående tabel, idet et højt antal møder giver et højt antal mødedage. Det kan udledes, at møderne normalt ikke strækker sig ud over en hel dag eller to halve dage fordelt på to på hinanden følgende datoer.

2.3 Antal høringer

Et tydeligt tegn på aktivitetsniveauet kan ses af antallet af høringer, som Kommissionen har sat på et udvalgs dagsorden. Disse kan f.eks. være officielle udtalelser, forberedende drøftelser i forbindelse med en officiel udtalelse, almindelige meddelelser fra udvalgsformanden (eller delegationslederen) osv. (tabel V). Det samlede antal høringer i 2001 var 5 613 sammenholdt med 4 561 i 2000.

TABEL V - Antal høringer

>TABELPOSITION>

De mange høringer på visse politikområder - landbrug (1984), sundhed og forbrugerbeskyttelse (1138) og beskatning og toldunion (562) - vidner endnu engang om den store arbejdsbyrde, som delegeres til Kommissionen via komitologiprocedurerne i disse sektorer.

3. PRÆSENTATION AF AKTIVITETERNE FOR HVERT SEKTORPOLITISK OMRÅDE

En sektorvis oversigt over udvalgenes arbejde bør omfatte de udtalelser, som samtlige udvalg i sektoren har afgivet. Udtalelserne kan være af forskellig karakter, f.eks. vedrørende forslag til retligt bindende retsakter (direktiver og forordninger), beslutninger med sigte på at regulere en særlig juridisk situation (enkeltstående tilfælde), godkendelser af finansforslag inden for rammerne af de utallige fællesskabsprogrammer og generel stillingtagen (hvilket forklarer, hvorfor det samlede antal positive udtalelser i en bestemt sektor kan være højere end antallet af vedtagne retsakter).

Hvis udvalget afgiver en positiv udtalelse, vedtager Kommissionen som regel disse gennemførelsesforanstaltninger (de vedtagne retsakter). Efter forvaltningsproceduren kan Kommissionen også gøre det, uden at der er afgivet udtalelse. Det er kun i tilfælde af en negativ udtalelse, at forslaget forelægges Rådet i dettes egenskab af "appelinstans" med beslutningskompetence (såkaldt forelæggelse for Rådet). Sagen forelægges også for Rådet i en forskriftsprocedure, hvis der ikke er afgivet udtalelse.

Der kan opstå en difference mellem antal positive udtalelser afgivet af udvalgene og antal retsakter vedtaget af Kommissionen i en bestemt sektor, da udtalelserne er afgivet i 2001, mens retsakterne er vedtaget det følgende år.

I bilaget står de forskellige resultater opført sektorvis (efter fordelingen under kapitel 2).

BILAG

I dette bilag gives en sektorvis oversigt over "komitologiudvalgenes" arbejde i 2001. Under overskriften "vedtagne retsakter" opregnes samtlige retsakter, som Kommissionen har vedtaget, uanset type.

Det skal desuden nævnes, at udvalgene i visse tilfælde er blevet bedt om at afgive en udtalelse om en sag, som først udmønter sig i et forslag til retsakt efter en given frist (se afsnit. 3 i redegørelsen). Derfor kan der være større forskelle mellem det samlede antal udtalelser og vedtagne retsakter.

1. Erhvervspolitik

Ud af i alt 172 sager sendt til udvalgshøring afgav de 31 udvalg under Generaldirektoratet for Erhvervspolitik 345 positive udtalelser efter forskellige procedurer, hvorefter Kommissionen vedtog 50 retsakter.

De to negative udtalelser på dette politikområde blev vedtaget (i henhold til forskriftsproceduren) af Det Stående Udvalg for Veterinærlægemidler. De vedrører to udkast til gennemførelsesforanstaltninger (oprindeligt udkast til Kommissionens forordninger) om ændring af bilag I og II i forordning (EØF) nr. 2377/90 om en fælles fremgangsmåde for fastsættelse af maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af veterinærlægemidler i animalske levnedsmidler, vedrørende en begrænsning af brugen af to grupper af hormoner [28]. Rådet afviste det ene forslag, der blev forelagt den 22. januar 2002. Det andet forslag blev vedtaget af Rådet som Rådets forordning (EF) nr. 2584/2001 af 19. december 2001. [29]

[28] KOM(2001) 627 endelig udg. De to grupper af hormoner er progesteron og norgestomet (jf. KOM(2001) 627 (01) og chlormadinon, flugestonacetat og altrenogest (jf. KOM(2001) 627 (02).

[29] EFT L 345 af 29.12.2001, s. 7 (vedrørende chlormadinon, flugestonacetat og altrenogest).

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

2. Beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold

Ud af i alt 32 sager sendt til udvalgshøring afgav de 7 udvalg under Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender og Arbejdsmarkedsforhold 25 udtalelser (positive) efter forvaltningsproceduren, hvorefter 25 retsakter blev vedtaget af Kommissionen i denne sektor.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

3 Landbrug (AGRI)

Ud af i alt 1984 sager sendt til udvalgshøring afgav de 29 udvalg under Generaldirektoratet for Landbrug 1453 positive udtalelser og i 99 sager blev der ikke afgivet udtalelse. I to tilfælde blev der ikke afgivet udtalelse i forbindelse med et forskriftsudvalgs arbejde, og forslagene blev derfor forelagt Rådet. De 1550 resterende retsakter blev vedtaget af Kommissionen.

I to tilfælde blev sagerne forelagt Rådet, nemlig af Udvalget for Geografiske Betegnelser og Oprindelsesbetegnelser for Landbrugsprodukter og Levnedsmidler. Udvalget stemte "ingen udtalelse" hvad angår registrering af oprindelsesbetegnelsen (PDO) "Salamini italiani alla cacciatora". Da Rådet ikke inden for en periode på tre måneder havde vedtaget eller afvist Kommissionens forslag, vedtog Kommissionen forslaget til foranstaltning (Kommissionens forordning (EF) nr. 1778/2001 af 7. september 2001 [30] om en tilføjelse i bilaget til forordning (EF) nr. 1107/96 om registrering af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser efter proceduren i artikel 17 i Rådets forordning (EØF) nr. 2081/92).

[30] EFT L 240 af 8.9.2001, s. 6.

Det andet tilfælde, hvor der ikke blev afgivet udtalelse vedrører registrering af den geografiske betegnelse (PGI) "Bayerisches Bier". Rådet vedtog Kommissionens forslag (Rådets forordning (EF) nr. 1347/2001 af 28.6.2001 [31] om supplering af bilaget til Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 om registrering af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser efter proceduren i artikel 17 i Rådets forordning (EØF) nr. 2081/92.

[31] EFT L 182 af 5.7.2001, s. 3.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

4. Transport/Energi/Transeuropæiske net (TREN)

Ud af i alt 111 sager vedrørende adskillige udkast til gennemførelsesforanstaltninger, som blev sendt til udvalgshøring, afgav de 30 udvalg i denne sektor 15 positive udtalelser efter forvaltningsproceduren, 49 efter forskriftsproceduren og en enkelt efter rådgivningsproceduren. I løbet af 2001 vedtog Kommissionen 39 retsakter i denne sektor. I et tilfælde blev forslaget forelagt Rådet. Der var tale om Kommissionens forordning (EF) nr. 1360/2002 af 13. juni 2002 om syvende tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets forordning (EØF) nr. 3821/85 om kontrolapparatet inden for vejtransport [32]. Kommissionen vedtog forordningen, da det udvalg, som er nedsat i henhold til artikel 18 i forordning (EØF) nr. 3821/85 (i henhold til forskriftsproceduren) ikke havde afgivet udtalelse inden for en 3-måneders periode, og da Rådet ikke havde taget stilling.

[32] EFT L 207 af 5.8.2002, s. 1.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

5. Miljø

Ud af i alt 127 sager sendt til udvalgshøring afgav de 36 udvalg under Generaldirektoratet for Miljø 112 positive udtalelser efter forvaltnings- og forskriftsproceduren, hvorefter Kommissionen vedtog 41 retsakter. Der blev afgivet ni negative udtalelser.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

6. Forskning

Ud af i alt 144 sager sendt til udvalgshøring afgav de 7 udvalg under Generaldirektoratet for Forskning 144 positive udtalelser efter forvaltningsproceduren. Kommissionen vedtog 144 retsakter i alt i denne sektor.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

7. Informationssamfundet

Ud af i alt 90 sager sendt til udvalgshøring afgav de 10 udvalg under Generaldirektoratet for Informationssamfundet 6 positive udtalelser efter forvaltningsproceduren og 45 efter forskriftsproceduren. Kommissionen vedtog 35 retsakter i alt i denne sektor.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

8. Fiskeri

Ud af i alt 51 sager sendt til udvalgshøring afgav de 3 udvalg under Generaldirektoratet for Fiskeri 18 positive udtalelser efter rådgivningsproceduren og 29 efter forvaltningsproceduren. Kommissionen vedtog 47 retsakter i alt i denne sektor.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

9. Regler for det indre marked

Ud af i alt 61 sager sendt til udvalgshøring afgav de 10 udvalg under Generaldirektoratet for det Indre Marked 3 positive udtalelser efter forvaltningsproceduren, 1 efter rådgivningsproceduren og 1 efter forskriftsproceduren. I et tilfælde blev der ikke afgivet udtalelse. Kommissionen vedtog herefter 6 retsakter.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

10. Regionalpolitik

Ud af i alt 193 sager sendt til udvalgshøring afgav de 2 udvalg under Generaldirektoratet for Regionalpolitik 102 positive udtalelser efter forvaltningsproceduren og 91 efter rådgivningsproceduren. Kommissionen vedtog 3 retsakter i denne sektor.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

11. Beskatning og toldunion

Ud af i alt 562 sager sendt til udvalgshøring afgav de 9 udvalg under Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunion 65 positive udtalelser. Kommissionen vedtog 57 retsakter i denne sektor.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

12. Uddannelse og Kultur

Ud af i alt 128 sager sendt til udvalgshøring afgav de 6 udvalg under Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur 71 positive udtalelser efter forvaltningsproceduren og 16 efter rådgivningsproceduren. Kommissionen vedtog 16 retsakter i denne sektor.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

13. Sundhed og Forbrugerbeskyttelse

Ud af i alt 1138 sager sendt til udvalgshøring afgav udvalgene under Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse 332 positive udtalelser efter forskriftsproceduren, 2 positive udtalelser efter forvaltningsproceduren og 55 efter rådgivningsproceduren. Kommissionen vedtog 329 retsakter.

I to tilfælde blev sagerne fra Den Stående Foderstofkomité forelagt Rådet (i henhold til forskriftsproceduren). Komitéen havde ikke afgivet udtalelse vedrørende tilbagekaldelse af godkendelse af visse tilsætningsstoffer. Da Rådet hverken havde vedtaget eller afvist Kommissionens forslag til forordning [33], vedtog Kommissionen den foreslåede foranstaltning (Kommissionens forordning (EF) nr. 2205/2001 af 14.11.2001 om ændring af Rådets direktiv 70/524/EØF om tilsætningsstoffer til foderstoffer for så vidt angår tilbagekaldelse af godkendelse af visse tilsætningsstoffer) [34]. Et andet tilfælde uden udtalelse vedrørte uønskede substanser og produkter (maksimumgrænser for dioxin og furan i en række fodermidler og foderstoffer). Rådet vedtog Kommissionens forslag til direktiv [35] i form af Rådets direktiv 2001/102/EF af 27. november 2001 om ændring af Rådets direktiv 1999/29/EF om uønskede stoffer og produkter i foderstoffer [36].

[33] KOM(2001) 450 endelig.

[34] EFT L 297 af 15.11.2001, s. 3.

[35] KOM(2001) 493 endelig.

[36] EFT L 6 af 10.1.2002, s. 45.

I to andre tilfælde blev sagerne fra Den Stående Veterinærkomité forelagt Rådet (i henhold til forskriftsproceduren). I et enkelt tilfælde afgav komitéen ingen udtalelse. Der var tale om udkast til Kommissionens forordning om fastsættelse af overgangsforanstaltninger med henblik på overgang til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier og om ændring af bilag VII og XI til forordningen. Da Rådet hverken vedtog foranstaltningerne eller afviste forslaget, var Kommissionen endelig i sin ret til at vedtage foranstaltningerne i form af Kommissionens forordning (EF) nr. 1326/2001 af 29. juni 2001 [37]. I det andet tilfælde havde Rådet heller ikke handlet inden for den påkrævne tidsfrist, hvad angår udkast til Kommissionens beslutning om den samlede EF-støtte til udryddelse af klassisk svinepest i Nederlandene i 1998, som blev forelagt for Rådet, da komitéen ikke havde afgivet udtalelser herom. Kommissionen vedtog efterfølgende beslutningen den 17. oktober 2001 [38].

[37] EFT L 177 af 30.6.2001, s. 60.

[38] EFT L 277 af 20.10.2001, s. 28.

I et tilfælde blev sagen fra Den Stående Levnedsmiddelkomité forelagt Rådet. Et udkast til Kommissionens foranstaltning med henblik på at nedbringe forekomsten af dioxiner og PCB i fødevarer havde ikke fået en positiv udtalelse (efter forskriftsproceduren) fra komitéen og blev forelagt Rådet [39], som vedtog foranstaltningen i form af forordning (EF) nr. 2375/2001 af 29. november 2001 om ændring af Kommissionens forordning (EF) nr. 466/2001 om fastsættelse af grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i levnedsmidler [40].

[39] KOM(2001) 495 endelig.

[40] EFT L 321 af 6.12.2001, s. 1.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

14. Retlige og Indre anliggender

Ud af i alt 32 sager sendt til udvalgshøring afgav de 5 udvalg under Generaldirektoratet for Retlige og Indre Anliggender 21 positive udtalelser efter rådgivningsproceduren og 1 udtalelse efter forvaltningsproceduren. Kommissionen vedtog 18 retsakter.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

15. Eksterne Forbindelser

Ud af i alt 4 sager sendt til udvalgshøring afgav de 2 udvalg under Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser 2 positive udtalelser (1 efter rådgivningsproceduren og 1 efter forvaltningsproceduren). Kommissionen vedtog 2 retsakter i denne sektor.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

16. Handel

Ud af i alt 122 sager sendt til udvalgshøring afgav de 11 udvalg under Generaldirektoratet for Handel 35 positive udtalelser efter forskriftsproceduren og 4 efter beskyttelsesproceduren. Kommissionen vedtog 37 retsakter i denne sektor.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

17. Udvidelsen

Ud af i alt 105 sager sendt til udvalgshøring afgav de 2 udvalg under Generaldirektoratet for Udvidelse 58 positive udtalelser efter forvaltningsproceduren og 1 efter beskyttelsesproceduren. Kommissionen vedtog 67 retsakter i denne sektor.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

18. Europe Aid - Samarbejdskontoret (inkl. det tidligere Generaldirektorat for Udvikling

Ud af i alt 229 sager sendt til udvalgshøring afgav de 8 udvalg 142 positive udtalelser efter forvaltningsproceduren. Kommissionen vedtog 152 retsakter i denne sektor.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

19. Humanitær Bistand (ECHO)

Ud af i alt 81 sager sendt til udvalgshøring afgav Udvalget for Humanitær Bistand 39 positive udtalelser efter forvaltningsproceduren. Kommissionen vedtog 39 retsakter i denne sektor.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

20. Eurostat

Ud af i alt 107 sager sendt til udvalgshøring afgav de 6 udvalg under Generaldirektorat Eurostat 1 positiv udtalelse efter rådgivningsproceduren, 12 efter forvaltningsproceduren og 5 positive udtalelser efter forskriftsproceduren. Kommissionen vedtog 17 retsakter i denne sektor.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

21. Budget

Generaldirektoratet for Budgets enlige udvalg - Det Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter - blev hørt i 35 sager uden at afgive en officiel udtalelse.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

22. Bekæmpelse af svig (OLAF)

Arbejdet i det eneste udvalg under Kontoret for Bekæmpelse af Svig omhandlede gennemførelsen og samordningen af de operationelle aktiviteter på fællesskabsniveau.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>