Udtalelse om meddelelse fra Kommissionen om anerkendelse af eksamensbeviser med akademiske formål og med erhvervsmæssige formål (95/C 155/06)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 15. december 1994 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om den ovennævnte meddelelse.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Social-, Familie-, Uddannelses- og Kulturspørgsmål, som udpegede Ada Maddocks til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 10. april 1995.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 325. plenarforsamling af 27. april 1995 med et flertal af stemmer for og 2 stemmer hverken for eller imod følgende udtalelse.

1. Generelle bemærkninger

1.1. Det Økonomiske og Sociale Udvalg bifalder denne meddelelse, som søger at belyse metoder til forbedring af den gensidige anerkendelse af eksamensbeviser med akademiske formål og med erhvervsmæssige formål. Det bør bemærkes, at meddelelsen er et resultat af en specifik undersøgelse af forbindelsen mellem anerkendelsen af eksamensbeviser med akademiske formål og med erhvervsmæssige formål. Deraf forslagene om forbedring af mulighederne for fri bevægelighed for studerende og højtkvalificerede erhvervsaktive i Europa. Sådanne forslag er et nødvendigt bidrag til et åbent og progressivt uddannelses- og kvalifikationsområde, som skal understøtte det beskæftigelsesprogram, som er fastlagt i Hvidbogen om Vækst, Konkurrenceevne og Beskæftigelse.

1.2. Først i konklusionen erkender Kommissionen, at meddelelsen er en første etape, som kun omhandler videregående uddannelser. Meddelelsen giver derfor ikke en tilstrækkelig bred vurdering af den aktuelle situation hvad angår mobilitet og borgernes - f.eks. faglærte arbejderes - behov for gensidig anerkendelse af kvalifikationer. Som følge af undersøgelsens begrænsning til akademiske uddannelser og videregående erhvervsuddannelser giver den ikke de relevante resultater og analyser og fører ikke til den nødvendige brede vifte af omfattende forslag til gavn for faggrupper på alle niveauer. Der henvises heller ikke i tilstrækkelig grad til opbygningen af et bredere europæisk uddannelses- og kvalifikationsområde. Et vigtigt aspekt herved er erkendelsen af, at løsningen af mobilitetsproblemer ikke blot drejer sig om gensidig anerkendelse af kvalifikationer, men at den også må omfatte mere vidtgående spørgsmål, såsom social sikring, fremmedsprog osv. Det, der klart mangler, er et sammenhængende perspektiv, som dækker samtlige EU-borgeres nuværende og fremtidige behov for mobilitet og gensidig anerkendelse af kvalifikationer og færdigheder. I overvejelserne vedrørende nuværende og fremtidige tiltag henvises der således hverken til de to generelle direktiver om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser med akademiske formål og med erhvervsmæssige formål eller til de sammenlignende studier af faglærte arbejdstageres erhvervsmæssige kvalifikationer foretaget af Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (CEDEFOP). På grundlag af ovenstående resultater bør Kommissionen overveje at udarbejde konkrete forslag, så at faglærte arbejdere på alle niveauer og deres faglige kvalifikationer også omfattes af kommende foranstaltninger vedrørende gensidig anerkendelse og denne gruppe dermed også kan få mulighed for at udnytte den fri bevægelighed.

1.3. Det første og andet generelle direktiv om gensidig anerkendelse er blevet gennemført eller er ved at blive gennemført. Det første generelle direktiv (1989) om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser for erhvervskompetencegivende videregående uddannelser af mindst tre års varighed er blevet omsat til national lovgivning, undtagen i to medlemsstater. Det andet generelle direktiv (1992), som supplerer og udvider det første med anden generelle ordning for anerkendelse af erhvervsuddannelser, er hidtil kun blevet gennemført i fire medlemsstater. Dette er et væsentligt fremskridt; men der er stadig mange hindringer, særlig for så vidt angår ikke-lovregulerede erhverv.

1.4. I denne forbindelse og med henblik på en bredere vurdering af forslagenes udformning og gennemførelse er arbejdsmarkedsparternes erfaring og bidrag særdeles relevante. Den sociale dialog har for eksempel resulteret i en fælles udtalelse om erhvervsmæssige kvalifikationer og eksamensbeviser, som tager hensyn til arbejdsmarkedssynspunkterne og giver en sammenhængende redegørelse for behovet for udvidet mobilitet for arbejdstagere på alle niveauer. I meddelelsen savnes en definition af arbejdsmarkedsparternes og andre sociale og økonomiske aktørers rolle på nationalt plan i forbindelse med gennemførelsen af eksisterende og foreslåede foranstaltninger vedrørende gensidig anerkendelse.

2. Særlige bemærkninger

2.1. ØSU støtter planerne om at forbedre de eksisterende foranstaltninger til koordinering og udvikling af den gensidige anerkendelse af eksamensbeviser med akademiske og erhvervsmæssige formål via de fire aktionsområder, der nævnes i meddelelsen. På et dynamisk arbejdsmarked er det af stor betydning for de unges motivation, at deres eksamensbeviser med erhvervsmæssige formål og den tilhørende universitetsundervisning er på højde med erhvervslivets krav, så deres chance for et job og en karriere bliver så god som mulig. Specielt ser ØSU muligheder for fremskridt via gennemførelse i indeværende år af relevante foranstaltninger inden for Leonardo da Vinci- og Sokrates-programmerne. Men det er vigtigt, at alle berørte parter, herunder arbejdsmarkedets parter og faglige sammenslutninger, involveres i disse foranstaltninger, så de kan bidrage til deres udformning og effektivitet med henblik på at sikre fri bevægelighed for arbejdstagere på alle niveauer.

2.2. Det er klart, at den europæiske akademiske verden må spille en vigtig rolle i forbindelse med udviklingen af den akademiske anerkendelse af eksamensbeviser mellem medlemsstaterne. Repræsentanter for universitetslærere og for akademiske medarbejdere og ledende personale bør inddrages i den videre udvikling, tilpasning og gennemførelse af meddelelsens forslag om bedre informationsudveksling og -metoder, konsensuel tilpasning af uddannelser og evaluering af kvalitet. Meddelelsen understreger også, at forskellige fora kan medvirke til at fremme disse foranstaltninger på frivillig basis. Men for at sikre kohærente og koordinerede resultater, der kan gennemføres i praksis, finder ØSU, at processen bør støttes og finansieres af EU, så det sikres, at der sker yderligere fremskridt angående gensidig anerkendelse af eksamensbeviser med akademiske og med erhvervsmæssige formål. Uddannelsespasset - et af Kommissionen støttet projekt, der går ud på at udforme og afprøve et nyt, praktisk, bærbart middel til at opnå anerkendelse af faglige kvalifikationer og faglig erfaring på tværs af grænserne mellem medlemsstaterne - kan vise sig nyttigt og relevant i denne forbindelse.

2.3. Der er en række specifikke områder (f.eks. anerkendelse af tidligere tilegnet viden, ordninger for gensidig anerkendelse på tværs af grænserne), som meddelelsen ikke tager tilstrækkeligt hensyn til i forsøget på at udvikle et program, der på mere omfattende og praktisk vis tager fat på problemerne i forbindelse med gensidig anerkendelse af eksamensbeviser med akademiske og erhvervsmæssige formål.

2.3.1. Kommissionen bør i sin udvikling af en samordnet EU-strategi inddrage alle erhvervsmæssige kvalifikationer og kvalifikationsmæssige niveauer. Strategien bør ikke begrænses til nogle få foranstaltninger, men bør være omfattende og rumme et passende antal eksperimenter og pilotprojekter samt tage hensyn til tidligere indlæring og faglig erfaring, herunder praktikantophold. I den forbindelse bør resultaterne af uddannelsespas-projektet inddrages.

2.3.2. Inden for mange erhvervsgrupper, herunder ledende og andet højtuddannet personale, er der i kollektive aftaler og/eller brancheaftaler ofte henvisninger til klassifikationssystemer og kvalifikationskrav, som både dækker lønmodtagere og selvstændige. Det bør der tages hensyn til i den fremtidige gennemførelse af foranstaltninger vedrørende gensidig anerkendelse.

2.3.3. Der er også behov for at investere i bedre oplysning og information for borgerne om de foreslåede foranstaltninger, både på nationalt og regionalt plan.

2.3.4. Der er ligeledes behov for at styrke den europæiske dimension i erhvervsvejledningen for studerende og arbejdstagere både på nationalt, regionalt og lokalt plan for at sikre, at den bygger på kvalitetspræget, transparent information vedrørende kurser, eksamensbeviser, gensidig anerkendelse og arbejdsmarkedsforhold. For at sikre konstant ajourføring og relevans bliver der behov for flere investeringer til styrkelse og udvikling af de eksisterende netværk og databaser, herunder forbindelsen med EURES.

2.3.5. Det er vigtigt, at alle foranstaltninger vedrørende gensidig anerkendelse gennemføres på grundlag af lige muligheder. Et særligt område, der kræver yderligere opmærksomhed og undersøgelse fra Kommissionens side, er, at statsborgere fra tredjelande, der legalt bor i en medlemsstat, bør have deres eksamensbeviser med akademiske og erhvervsmæssige formål, som de har erhvervet andetsteds, anerkendt i hele EU.

2.3.6. Det er også nødvendigt, at medlemsstaterne anerkender de eksamensbeviser, som deres egne statsborgere erhverver ved uddannelsesinstitutioner i tredjelande.

2.3.7. ØSU finder, at gennemførelsen af de to generelle direktiver (jf. pkt. 1.3) til sin tid bør tages op til revision samtidig med, at der, som foreslået af ØSU, fremsættes yderligere forslag, som dækker alle grupper i den europæiske arbejdsstyrke, uanset kvalifikationsniveau.

Bruxelles, den 27. april 1995.

Carlos FERRER

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg