ARCHIVESHISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEEDES
DOCUMENTS "COM"
COM(81)229
Vol.1981/0083

Disclaimer
Conformément aurèglement (CEE,Euratom) n°354/83duConseildu1erfévrier1983
concernant l'ouverture aupublicdesarchiveshistoriques delaCommunauté économique
européenne etdelaCommunauté européenne del'énergieatomique(JOL43du15.2.1983,
p.1),telquemodifiéparlerèglement (CE,Euratom) n°1700/2003 du22septembre 2003
(JOL243du27.9.2003, p.1),cedossierestouvertaupublic.Lecaséchéant,lesdocuments
classifiésprésentsdanscedossierontétédéclassifiés conformément àl'article5dudit
règlement.
Inaccordance withCouncilRegulation (EEC,Euratom) No354/83of1February 1983
concerning theopeningtothepublicofthehistoricalarchivesoftheEuropean Economic
Community andtheEuropean AtomicEnergyCommunity (OJL43,15.2.1983, p.1),as
amended byRegulation (EC,Euratom) No1700/2003 of22September 2003(OJL243,
27.9.2003, p.1),thisfileisopentothepublic.Wherenecessary, classifieddocuments inthis
filehavebeendeclassified inconformity withArticle5oftheaforementioned regulation.
InÜbereinstimmung mitderVerordnung (EWG,Euratom) Nr.354/83desRatesvom1.
Februar 1983überdieFreigabe derhistorischen Archive derEuropäischen
Wirtschaftsgemeinschaft undderEuropäischen Atomgemeinschaft (ABI.L43vom15.2.1983,
S.1),geändertdurchdieVerordnung (EG,Euratom) Nr.1700/2003 vom22.September 2003
(ABI.L243vom27.9.2003, S.1),istdieseDateiderÖffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurdendieVerschlusssachen indieserDateiinÜbereinstimmung mitArtikel5
dergenannten Verordnung freigegeben.

χ
*v.
KOMMISSIONEN FORDEEUROPAEISKE FAELLESSKABER
KOM(81)229 endeligudg.
Strasbourg,den12.maj19814-■Pd
->v£3
%■e'%>&yf
ERSTATNING AFOLIEMEDKULINDENFOR"ANDENINDUSTRI-"
o
(Meddelelse fraKommissionentilRådet)
KOM(81)229endeligudg

Erstatning afolieir.edkulindenfor"andenindustri "
(MeddelelsetilRådet)
1)Medlemsstaterne iDeteuropæiske Fællesskab harsatsigsommålatreducere
deresafhængighed afimporteret mineralolie .Selvomderertegnpåfrem­
skridtindenforenergibesparelse ,erdenafgørende vending medhensyntil
substitution afolieendnuikkeindtruffet .Enændringafforbrugsstruktu­
rerneernødvendig herfor.Alternative energikilder (kul,kerneenergi )
måudnyttesiendnuhøjeregrad.Dermåderfortagesfatpåstruktur omlæg­
ningermedhenblikherpåindenforindustrisektoren .Deteuropæiske Råd
(27«-28.4.1980iLuxembourg )ogdetvestlige topmøde (22.-23o6.1980 )har
afgivetmegetpræciseerklæringer' heromogherunder udtrykkeligt anbefalet
anvendelse afkul.
2)Inogleinternationale publikationer erderanførttalforsubstitutions -
potentiellet olie/kul,menbortsetfraelektricitetssektoren foreligger
dernæppepræciseredegørelser for,påhvilkeandreforbrugsområder ogmed
hvilketekniske ogenergipolitiske midlerdettemålkannås.Varmemarkedet
indenfor"andenindustri ""*"^erenafdesektorer,hvorstenkuliløbetaf
desidstetyveårharmistetensærligstormarkedsandel -førsttilfordel
forfyringsolie ,derpåogsåfornaturgas.Dettemarkederpådenandenside
somfølgeafdemangeenergiforbrugende virksomheder ,demangfoldige for–
brugsaggregater ogikkemindstpågrundafdenikkesærligdifferentierede
statistiske registrering særdeles uoverskueligt .
3)Kommissionen hardérforundersøgt margenenforanvendelse afkulsomsub­
stitutionsprodukt forolieindenfor"andenindustri".Denharudarbejdst
enRapport,hvoridenindgående behandler deproblemer ,dererforbundet
medsubstitution .Idetfølgende sammenfattes indholdet idennerapport,
ogdereranførtenrækkepunktertildrøftelsen iRådet.
l)Istatistikken forståshervedalleindustrigrene medundtagelse
afenergisektoren ,stålindustrien ogsmåvirksomheder .

4)Matematisk seterdervedførste "bliktilsyneladende etbetragteligt sub-
stitutionspotentieL påvarmemarkedet indenfor"andenindustri",nårdet
tagesibetragtning ,atstenkulogkoksi1960stadigtegnedesigfor60<fo
afdennesektorstermiske forbrug,hvorimod denneprocentdel i1978kun
varpå^(=11Mtoe).Detkandogikkeherafsluttes,atdenmarkedsandel ,
kulsåledeshartabt,udenviderekanvindestilbage.Forholdet mellemud­
budogefterspørgsel harnemligændretsigkraftigt ogvilfortsatændres.
Industriens produktionsapparat ,fremstillingsprocesserne ,udbudetafindustr
varerharændretsigogvilnetopunderkravet omenergibesparende produk­
tioneryderligere ændresig.Hertilkommer,atkulerudeientemmelig
kraftigkonkurrence mednaturgas ,navnligsålængedenuværende prisforhold
gørsiggældende.
5)Denenesteindustrisektor indenforFællesskabet ,derhidtilpånyanvender
størremængderkul,ercementindustrien .Denkanimidlertid ikkebetragtes
somrepræsentativ ,daderfordennemedhensyntilbrændselsomkostninger ,
kravtildekul,derskalanvendes ,oganvendelse afdenopståede aske
(miljøbeskyttelse )foreligger forudsætninger ,somikkegælder "forandre
industrier .
%
6)Selvomdernæppekanopstilles pålidelige prognoser ,mådetdogkunnepå­
regnes,atmarkedskræfterne iforening medenvidereperfektionering af
kulhåndterings -og–fyringsmetodernemedtidenvilmedføreenstigende an­
vendelse afkulindenfor"andenindustri".Økonomiske ogøkologiske grunde
talerdogfor,atdenneproceskunvilforløbelangsomt underdenuværende
energipolitiske omstændigheder .Sombegrundelse herforkananføres ;
> !
s.
–Detnuværende varmeprisforhold mellemkulogfyringsolie erikketilstræk­
keligttilatfådenpotentielle investortilatgåovertilkul.For
detførsteoverskygges detgenerelle investeringsklima afformegenusik­
kerhed omdenøkonomiske udvikling ogdenøkonomiske politikpålangsigte
Fordetandettænkervirksomhederne snarerepåderesfremtidige kankur-*
rencedygtighed endpåsikringafderesenerg^-forsyningpålangsigt.For
såvidtderoverhovedet investeres ,gårprcduV~fcicmsapp? -re;,t-e'cforudfor
energiforbrugende d^iftsanlEg «

-Omkostningerne vedomstilling fra olie til lcui erfaktiéK meget store og
virker hammende .Deer "bar?svar •?atvarders ,dadeafhænger afinveste –
rirgens art (nybygning ,omstilling eller tilbageføring afbestående anlæg )
samt afkedelens størrelse <-Småanlæg giver forholdsvis større investe­
rings omkostninger endstørre anlæg .Efter deforeliggende oplysninger
ville omstillingen afanlæg medenårlig kulkapacitet på50000til
100000 tkræve eninvestering på150-300 ECUpr.substitueret tonfy­
ringsolie .Omstillingen ville endog kunne komme tilatkoste 3OO-5OO ECU
pr.substitueret tonfyringsolie .
-Industriens energiforbrugere har ofte ,ognavnlig ilande med lille kul-
forbrug ,utilstrækkelig erfaring medanvendelse afkul .Dette medfører en
række forbehold ,somafpsykologiske grunde synes vjvervindelige .Derer
ingen tillid tildendisponible teknologi ,ogman *'.ger tilbage frahånd­
tering afmineralsk massegods somkul .Endelig er»aringen mulighed for
vedselvsyn atinformere sig omdenbedste løsning idetenkelte tilfælde .
-Manmåheller ikke undervurdere denusikkerhed ,dereropstået hos indu­
striens energiforbrugere pågrund afdenoffentlige miljødebat ogden
afventende energipolitik .Investorerne erikke længere istand til at
vurdere deopstillede rammedata rigtigt (overholdelse afsikkerheds -og
miljøbestemmelser ,godkendelsesprocedurer osv.).
-Idesidste 10-20 årerderinden forindustrien taget fortsat flere nye
gas-ogoliefyr ibrug .Ofte egner disse fyrsig ikke til omstilling til
kul .Imange tilfælde har deikke nået deres normale levetid .Det vilnor­
malt først være nødvendigt atudskifte dem ienfjernere fremtid .Kulfyr
eroven ikøbet forholdsvis dyre ,medens brændslets andel afdesamlede
»
produktionsomkostninger erforholdsvis lille ,således atdervedændring
afdenanvendte energibærer ikke kanforventes nogen særlig umiddelbar
økonomisk fordel .

-4-
–Dendisponible varmekedel-teknik ,ogdelvisogsåmiljøbestemmelser ,gør
detnødvendigt atanvendesærligtoparbejdedekul,hvorafudbudetikke
erubegrænset ,ellerihvertfaldkuntilhøjerepriser.Hervedredu­
cereskullenesprisfordel fremforfyringsolie .
7)Underdisseomstændigheder erdetetspørgsmål ,hvilkeforanstaltninger
derbøranvendesforatsættedenønskedestrukturomlægning igangeller
fremskynde den.
Denvigtigste generelle forudsætning måvære,atkulpålængeresigtbliver
enmereattraktiv energibærer (dvs.billigere ogsikrere).EfterKommissio­
nensmeningbøromstillingsprocessen stimuleres gennemsupplerende foran­
staltninger bådepånationalt planogfællesskabsplan .Tildetteformålkan
følgende muligheder undersøges :
–Tilskyndelse tilinvestering (f.eks.iformaflåntilnedsatrenteeller
tilskud)
–Fremmeafkulfyrede referenceanlæg ,hvorbestående kulfyringsmetoder
kunnedemonstreres ideområder,hvordeikkeharværetanvendthidtil
–Fremmeafnyekulfyringsmetodertiluniversel anvendelse afdekul,der
ertilrådighedpåmarkedet (sædvanlig fremmeafF<SU,støttetilopførelse
afdemonstrationsanlæg )
–Omstilling afopvarmningen afoffentlige bygningertilkulfyring (selv
omdissebygninger ikkeeromfattet afdenomhandlede industrisektor ,
villeetsådanteksempel væreafstorbetydning )
1
-Fremmeafinvesteringer iinfrastrukturen medhensyntilkultransport
og-omladning heltfremtilforbrugeren ,herunderfjernelse afretlige,
forvaltningsretlige ellersædvaneretlige hindringer ,somstårivejenfor
enoptimaludnyttelse afdebeståend.e anlæg
–Forbedring afmarkedets gennemsigtighed vedomfattende ,offentliggjorte
prissammenligninger mellemenergibærere påslutforb^i^mivesu

-5-
-Entydigepolitiske retningslinjer formiljøbeskyttelse ,serabringer
behovetherforisamklang medkravenetilenergipolitikken ogenkon­
kurrencedygtig produktion .Henånder hørerfastlæggelse afnormerog
andrebyggevedtægter,somgørestilgenstandforpræcise,realistiske
ogikkeforhyppigeændringer
*. . . \
~Forbedring afinformationen tilindustriens energiforbrugere omden
disponible teknologi ,kulkvaliteter ogandrerelevante datagennem
foranstaltning afsymposier ,udstillinger m.m.
8)Kommissionen anmoderRådetcmatdrøftedisseproblemer påmødetden9*
juni1981.DereftervilKommissionen fremsætte passende specifikke for­
slagtilfællesforanstaltninger .

RAPPORT
over
erstatningen afoliemadkuli"dsnøvrigeindustri"

INDHOLD
Side
I.Indledning 1
II.Udviklingen ifortiden 5
A.Undersøgelsens emne 5
B.Tilbageblik 7
III.Teknikogmiljø - -12
A.Tekniske aspekter identermiske energiudnyttelse ' 12
1.Almindelige bemærkninger 12
2.Kulforbrugsaggregater » 13
3.Kulforbrændingsteknologier 15
4«Specifikke industrigrene 16
B.Miljøproblemer '' 19
"IV.Problemer iinfrastrukturen '23
A.Kulhandelen 23
B.Kultransporten 24
C.Konklusion 29
V.Denfremtidige udvikling afbehovet 30
•VI.Generelle bemækingerominvesteringsudgifterne 33
£ilag
I.Ioversigt overdeenkeltekriterier ,somideenkelte
industrivirksomheder harindflydelse påafgørelsen om
erstatning $foliemedkul*.
II.Statistikker overslutenergiforbruget i"denøvrige
industri ".
III.Sammenfatning afforskellige prognoser forkulforbruget
i"denøvrigeindustri".

INDLEDtTING
1.Idefemtenårfra195° "til1973harkulsombrændsel påFællesskabets
energimarked irasktempomistetterræntilfordelforolie.Grundenher­
tilvarpådenenesidedenstedsemereattraktive prispåmineralolie .
Pådenandensidebødanvendelsen afoliepåfordelesomhøjerebrændværdi ,
laverekapitalomkostninger ,merekompakte fyringsanlæg ,laveredrifts-og
arbejdsomkostninger ,ingenproblemer medaske.IFællesskabet faldtkul­
lenesandelidetsamledeprimærenergiforbrug derforfra57%(1958)til
19%(1978),iåret1961faldtkulandelen forførstegangtilunder5Qfo.
2.Olieprisernes hurtigestigning siden1973ogdenvoksende forsyningsusik -
kerhedharførttilenrækkepolitiske erklæringer -senestvedtotop­
møderiVenezia"^–derhenvisertilnødvendigheden afatnyvurdere
kullenesrollesombæreraftekniskenergiogigenatanvendekulistørre
omfangistedetforolieindenfordenalmene ^industri ,omfornødent ved
hjælpafskattemæssige incitamenter .RådetforDeeuropæiske Fællesskaber
understregede senestisinresolution af$.juni1980omenergimålene ,at
derindtil1990skulletilstræbes ennedsættelse afmineraloliens andel
til40%afbruttoenergiforbruget .
3.Påbasisafdenenergipolitiske nyorientering erdetiforskellige publi­
kationer forsøgtatvurdere defremtidige udviklingsmuligheder forkul
indenforverdensomspændende hhv.internationale rammer.Publikationerne
vedrører :
–"Orienteringen påmellemlang sigtforkul"'(Kommissionen )
–"Udsigternefordampkulindtilår2000"^ <
–"Kul-broentilfremtiden"^
–"Perspektiver idenlangsigtede efterspørgsels -ogudbudsudviklipg for
5)stenkuliFællesskabet"' .
Alledepublikationer ,derernæ-mther,vedrører overordnede kulmarksder ,
storeforbrugssektorersamtproblemerne iinfrastrukturen ogproduktionen.
1)MødemelleaFællesskabets stats-ogregeringschefer 12.-13.juci19oQ,
detverdenst.konomieke topmøde 22.–23»juni1SH0,
2)EFTG22af30.1.1975 «
3)I2A/0ECD-Paris1978
4)Massachusetts InstituteofTechnology 1950(WGOQl)
5)KCM(60)117endeligu&g.

4»Ifølgedisseundersøgelser skullederikkeherskenogentvivlom,atel-
produktionen –idetmindsteindtilårhundredets slutning-medhensyntil
dampkulvilværedetstørste marked.Desuagtet kunneimidlertid ogsåen
øgetindsatsafkuli"denøvrigeindustri "bidragetilatmindskeFælles­
skabetsafhængighed afimporteret olie.
Tildenfremtidige betydning af,atolienerstattes medkulpådetindustri­
elleenergiforbrugsområde ,erderblevethenvistienrapportfraDetråd­
givendeUdvalgEKSF^.Dennehenvisningstodiforbindelse medenhenstilling
tilKommissionen omatundersøge mulighederne forerstatning påmarkedet for
industriel dampproduktion .
Ogsådenvesteuropæiske kulmineindustris undersøgelsesudvalg haj*gennemført
detaljerede undersøgelser vedrørende erstatningsproblemerné i"denøvrige
2)})industri "'.Herivurderes defremtidige udviklingsmuligheder forkul
positivt ,ogderstillesforslag om,hvordanerstatningsprocessen vilkunne
bringesigang,hhv.fremskyndes .
5.Forskellige kommissioner ogerhvervsorganisationer harvedoffentlige
arrangementer ,navnligiStorbritannien ,Frankrig ogForbundsrepublikken
Tyskland ,beskæftiget sigmeddetkomplicerede tekniske ogøkonomiske tema
iomstilling affyringsanlæggene fraolietilkulpådeterhvervsmæssige
område.Heromforeligger deromfangsrige mødereferater medinteressante
resultater ,hvortilderherkunskalhenvises ,udenatdegåsefterienkelt­
heder.
6.Kommissionen benytterpublikationerne oghenstillingerne somanledningtil
påsinsideattagestillingtildenmegetkomplicerede problematik .Denne
redegørelse kandogikkebeskæftige sigmeddetaljerellerenkelttilfælde .
1)"Mellem–oglangfristede perspektiver forkuliFællesskabet "afH.J.Thomas,
EFTnr.C161af28.6.1979 .
2)Rapport omudsigterne forkulforbruget i"denøvrigeindustri"påFællesskabets
energimarked ,september 1979(ikkeoffentliggjort ).
Dentekniskmuligeanvendelse afkulisektoren "denøvrigeindustri "inden
forDeeuropæiske Fællesskaber indtilår200",april1980(ikkeoffentliggjort ).

HertilerFællesskabet igeografisk henseende forstort;forholdene ide
enkeltemedlemslande ,iindustrigrenene ogivirksomhederne ,deresstør­
relse,deresplacering ,derestekniske udrustning o.s.v.erforforskellige
*til,atdervilkunnefindesfællesnævnere ,derpasserpåalle.Naturligvis
kanmanprincipielt angivedesynspunkter ,udfrahvilkedeenkletevirk­
somheder planlægger deresbeslutning omomstillingen afeksisterende
fyringsanlæg .Foratgivelæserenenforestilling ommangfoldigheden af
dedervedoptrædende tekniske ogøkonomiske ,jaselvpsykologiske og
subjektive faktorer ,erderibilagIforetaget ensammenstilling afdisse
aspekter ,somdogikkekangørekravpåfuldstændighed .Deterikkemuligt
atkvantificere aspekterne ellerforetage enmeningsfyldt vurdering heraf.
DetteerhellerikkeenopgaveforKommissionen ,menforvirksomhederne
selv,forderådgivende ingeniørvirksomheder ellerforbrændselsleveran -
dørerne .
Nærværende undersøgelse indeholder kunengenerelsammenfatning afproble­
merneogudsigterne forenforøgelse afkulforbruget iindustrisektoren
ogantydermuligeforanstaltninger ,dervilkunnetræffesforatletteog
accellere omstillingen fraolie–tilkulforbrug .
Tildeherpåregnedeundersøgelsesformål^ernedenstående markederikke
medtaget ,entenfordidebehandles iaaidrepublikationer ,ellerfordidet
endnuikkeermuligtatfåettilstrækkeligt overblik overderesudvikling
iteknisk henseende »
-Jern-ogstålindustrien samtstøberier ,
-kemiskeråstoffer ,
-kulforgasning og-likvefaktion .
ι
Hellerikkevarmemarkedet forboligopvarmning ermedtaget idennerapport *
Dererdogattertaleomvarmeforbrug istoremængder ,hhv.storefyringer .
Dettegælderfordenvarmetilopvarmningsformål ,derafstoreanlæg,med
ellerudenkombineret el–produktion ,leverestilfabrikker ,kontorer ,offent­
ligebygninger afenhverartogboliger -Somfølgeafstatistiske vanske­
ligheder erdettemarkedikkemedtagetitabellerne 5alligevel lignerdets
*)Lettegeldercgsaforinvesteringsom-
–"' kcstmingerne iforbindelse rnedkonver–
, terinaen,ogsomkunkanbetragtes meget
53efterfølgende kapitelII, gan°re~+

problemer ogudsigter meget problemerne ogudsigterne forsmåogmellem­
store erhvervsvirics omheder .Dafleste redegørelser idenne rapport gælder
derfor pålignende måde forrumopvarmning istor målestok .
Igeografisk henseende indskrænker rapporten sig til denimedlemsstater
iFællesskabet .Grækenland ,derden 1.januar 1981 blev medlem afFælles­
skabet ,kunne ikke inddrages iundersøgelsen ,daderikke forelå hverken
fuldstændigt eller sammenligneligt statistisk materiale .
Denne rapport skal tjene til ,atder ialle medlemsstater påbredeste plan
bringes diskussioner igang om,hvordan deeksisterende hindringer ved
olie-/kulerstatningen vilkunne overvindes ,ogomhvorvidt defrie mar­
kedskræfter måsuppleres' medenergipolitiske ogandre administrative
foranstaltninger foratfremskynde denne prooes iindustrien .Rapporten
skal indvidere tjene somalmindeligt informationsgrundlag for deindustri­
virksomheder ,deromgås medtanker omenomstilling afderes energifor -
brugsanlæg tilkul ,eller somvil investere inyekulfyrede •anlæg .
τ
1

-5-
II
UDVIKLINGEN IFORTIDEN'
9.Ettilbageblik har isigselv kunhistorisk betydning .Alligevel rummer
fortiden vigtige henvisninger også forenanalyse afdennuværende situa­
tion . ,
Medhenblik påanalysen erdetnødvendigt atråde over etegnet statistisk
materiale ,dersåvel itidsforløbet som iinternational henseende ersammen­
ligneligt .Iforbindelse hermed står definition ogstatistisk afgrænsning
afundersøgelsens emne .
A. Undersøgelsens emne
10.Bilag IItildenne rapport indeholder statistiske oversigter over udvik­
lingen afslutenergiforbruget i"denøvrige industri "fraI96O til1978 t
detsidste år,forhvilket derpåtidspunktet forudarbejdelsen afdenne
rapport forelå fuldstændigt materiale .Angivelserne refererer tilde
enkelte medlemslande iFællesskabet (tabel l)samt tilenkelte energibarere
ogenkelte industrigrene (tabel 2–li).
Begrebet "øvrig industri "anvendes iFællesskabets officielle statistikker
ogvedrører alle industrigrene medundtagelse afstålindustrien ,energi­
sektoren samt småindustrien .
Medhensyn tilbegrebet "slutenergi "drejer detsig omalle energibærere ,
dertjener industrielle produktionsformål ,menhvori dfetikke-energetiske
forbrug ikke indgår .Heller ikke deprivate industrikraftværkers energi -
anvendelse tages i"betragtning istatistikken for slutenergiforbruget .
Dette imødekommer målene fordenne undersøgelse ,derkunvilanalysere
erstatningsprooesseme veddækningen afdetegentlige industrielle varme -
behov .Tiloplysning for læseren erdeanvendte mængder iprivate kdu-
strikraf tv»rk9r itabellerne 2-11 ibilag II~udelukkende foråret 1973 -
anført sårskilt for atgive enforestilling omspærre lesn -

Undersøgelsens begrænsning tildetindustrielle varmebehov ogdeher
forløbende erstatningsprooesser kraver,atforbruget afelikketalesi
betragtning ,daelkunanvendesiindustrien tilganskespeoielle -varme-
processer (metalindustrien ),idenkemiskeindustrisamttildækningaf
behovetforkraftoglys.El-forbruget erderforudelukkende opførtita­
bel1ibilagII.
Ligeledes tagesdetitabel1opførte"andetbrændsel"(stenkulbriketter ,
brunkulbriketter ,afledende gassero.s.v.)ikkeibetragtning ,dadeter
relativt betydningsløst forerstatningsprocesserne .
Tilbage medhenblikpåundersøgelsen bliverderhermedsomdevigtigste
konkurrerende energiformeres .
-stenkul
–stenkulskoks
-letfyringsolie
-sværfyringsolie • •
-naturgas ;
hvorafderi1978iFællesskabets "øvrigeindustri"blevforbrugt 123,1
Mtoe.Dennemængdesvarertil94$afdettermiskeslutenergiforbrugi"den
øvrigeindustri".Detal,dererangivetitabel2-11ibilagII,eren
opdelingafdettemarkedpåmedlemsstater ,hhv.enkelteindustrigrene ,i
denudstrækning devarstatistisk disponible ogafbetydning forundersø­
gelsen. i
11.Alletalangivelser erudtryktitoe.Dadervartaleomenvurdering af
forskelligt statistisk materiale ,somindeholdt angivelser iSKEelj.ert-t,
måttederforetages omregninger ogafrundninger ,hvorveddetoftevilfore­
komme,atsammenlægning afenkelttal ikkegivernøjagtigt detsammetalsom
itotalsummen .
l)Vedenstordelaftalangivelserne drejerdetsigomegneskøn,dernavnlig
varnødvendige foratkunneudskille industrikraftværker samtsondremellem
letogsværfyringsolie .

-7-
B. TILBAGEBLIK
12.Vedenbetragtning aferetatningsprocesserne i"denøvrige industri "træder
toudviklingsfaser tydelig frem .Stenkul ,deriI96Oendnu dækkede næsten
halvdelen afenergibehovet -blev indtil 1970 ividtomfang fortrængt af
olien .Ihalvfjerdserne kunne somdenvigtigste tendens derefter fastsl
enstærk fremtrængen afnaturgas ,derikke blotovertog enyderligere del
afkullenes forsynings andele „stennuogså istigende omfang erstattede let
ogsværfyringsolie -.Forstenkuls vedkommende erderforførste gangsiden
1976etletstigende forbrug afnotere (sefig.Acgbatel 2ibilag II).
industri "iFællesskabet ,
(andele i<f0)
10
1ES3 R71
AAS^A P._«„ ^*90 »•: mm*«* ·} Γ*4 ΚνΥν ρ:α.^60 -©à p®T R^r*• •1®d EX°°.1 }>'•-n
®i p®] f\wj7Q|oJ [®1
I*: Qs A I I JTT^TT 7! rvJ b© v^Λ·-1 Γ®^Κ® ]60^3 »J r»1–.»4-n >M -C'NcrJ.1 -11*A5ci– • >*i –ffΚΦ Κ«1 Γ·1^
/0 ;.<Λί 1*„1 1Φ4 Ρ©-:4 r*J *»•! I>_«
:-;ri w%7 \ ©4 p•lon fV/;;/4 p®1 1*1.30{; \/^///' ^ i îgj p$jte&vi WM b•! i*Μ# ^
20btrv tl:'J ^
.nF-V< 1 _.] •"ri
y*\*î:) *V'à ^
1960 1870 1976 1978Naturgas
ovar fyrmgsolie
.jjstfyringsolie
Stenkulkoks
Steakvl

-θ-
Stenkulogstenkulskoks havdei1960endnuenandelidetsamledetermiske
forbrugpå59»35&(oa.49Mtoe),derindtil1978faldttil8,8^&(oa.11Mtoe).
Årsagernetildenneudvikling erbekendt,ogdereralleredeiindledningen
henvisthertil.
Afmangfoldige grunde,derbehandles ikapitel V,villedetværeenillusion
atantage,atderudfrakulforbrugets kvantitative tilbagegang ifortiden
vilkunnedragesslutninger omdeteksisterende erstatningspotentiel eller
detfremtidige kulforbrug .
13.Betragter manudviklingen ienkelteindustrigrene (fig.B),viserdetsig,
atmarkedstabet forkulganskevistoveraltharværetstort,menderer
dogforskelle ,idetdetdrejersigomindustrigrene medheterogen energi-
anvendelse ,derskyldesforskelligheden afderespektive produktionspro–
VFifl-B
•> • • 5
Slutforbrug afudvalgte energibærere indenfor"den;
iøvrigeindustri",opdelteftersektorer ;
(energibærernes andeli
•/.
100^/0^
."νfij -■'V
90-
80-
70-
60
50-
40-
ΒΟ-
ΪΟ·
10
0-%**
m&.Λ7«
Ï-ΊΓ!
φ00
00>"0
Oβ«o·'t©•.*■0
Ο>«Î•V
Λ«
o
e
0βo
«»·.·
»1*O»
0
0•«1v <
*·•
O
O»e„
βη
ηο
•
οno;
«
00
fi
«·,
e
0
e•.."
m"1c
0
«
0
•tj. 0
a
•·ο•,ν
I»
■·-*«
•
•k·'·r»
f**.•·;
»β
0
r00"τ-
ο9}'β|
Ο«(1
i-e■Fr:~'í:•¥.J·=.
1O
»
c
0
0
S
O
»
ö
3o
»
9.•i''·
'"i•
•
βW
C
J
J ·κ.6
O
OΛ"·>
.VIβ
«
οΙiO
!»*
®
\y»>>;ν»
6
O•"V*
,?»"Γ
Λ-/.
S...'6
Ο
e
?''r
-ι·*O
-»
r>%y'·
1'.'t.,V
«
«■t'·'*
ι.·'·
'·%?·.·0
ο
**»Sffi!i*'
'■V'*'
'*í*
β
o
t>
E3SΛ»
'·*»··ti·*ο
ο'"θ"
■V\
ν.&»*'Λ
»νν"ι'·,·l¥Ρ·
:vJ
■/Λ
'/An'A
m
I960137819&0197815601978.19S019781S&Q13761S&Q1978Naturgas
Svær
fyringsolie
Let
fyringsolie
Stenkulkoks
Stenkul

-9-
cesser.Særligvigtigerherudviklingen idetosektorerkemiogsten-,
ler-,glasindustri ,herunder keramik.Deerlangtdestørsteindustrielle
energiforbrugere ,ogibeggegrenevardeabsolutte afsætningstab størst.
14.Idenkemiskeindustriererstatningen afkulhidtilfortsatuafbrudt ,og
forsyningsandelen vari1978medknap4%lavereendiandresektorer .Den
tiltagende anvendelse afnaturgasharhellerikkehermedførtnogennedgang
iforbruget afsværolie,menvækstraterne erfaldet.
15.Væsentlig gunstigere forkulforløbderimodudviklingen isektorensten,
ler,glassamtkeramik.Sektoren varføretogfremmest pågrundafcement-
fremstillingens betydning ihelerapportperioden fortsatdenstørstekul-
forbruger ,fordideridennesektorhverkenvarsærligefyringstekniske
problemer ellerproblemer medaskeaxivendelsen atløse,ogfordikulepris-
fordeliforholdtilolienhurtigere kunneføles «,Forsåvidtercementindu­
strienikkerepræsentativ forandreindustrier .Denerderfordeneneste
forbrugergruppe ,hvorkulforbruget siden1975/76igenertiltagetinævne­
værdigtomfang,oghvorkulleneogsåharenstørreforsyningsandel (12,4%).
Dogviserdersigherstoreforskelle fralandtilland.I-Frankrig og'
Forbundsrepublikken Tyskland varkul,somi1960endnu ,forbrugtes istore
mængder,i1978næstenforsvundet fradennesektor(setabel5og6ibilag
11"^.IBelgienogDanmarkderimoderkulforbruget siden1960endogsteget
(setabel3og4ibilagIl)»Atkulanvendelsen idennesektorihele
Fællesskabet fra19']6 "til1978stegmed.0,8Mtoe?skyldesovervejende uavik-
N1ingenidebelgiske cementfabrikker .
16.Ogsåijern-ogmetalforarbejdningen harkulisneendnuetnogetstørre
afsætningsområde (l,5Mtoe);herkommerførstogfremmest despecielle
!..forholdiStorbritannien tiludtryk.Ialmindelighed ernaturgas oglet
fyringsolie herdevigtigste energibærere ;erstatningen afkulerikke
fortsatsiden197^og1978.
17.Nærings-ognydelsesmidler samtpapirogtrykkeindustriharblandtde
udvalgte undersektorer idagdetlavestekulforbrug ^deerstærkere end
alleandrekoncentreret omanvendelsen afsværfyringsolie .Ennævneværdi
l)Idenseneretidharderimidlertid ogsåicementindustrien ibeggedisse
landevistsigenstigning ikulforbruget .

10
rollsspillerkulien .:harlcuii-.xc'torvitannian ogForbtui&srepubi i.tcken
Tyskland.Siden1975/76erkulforbrxigetialmindelighed stationært eller
letstigende ,
18.Afsluttende kandetkonstateres ,atkulforbruget i"denøvrigeindustri "
endnui1960fordeltesigrelativtligeligt pådeenkeltegrene ,i1978
derimodmedindtil40%koncentreret pågrupperne sten,ler,glassamtkera­
mik.Endvidere eksisterer derbetydelige forskelle fralandtilland,
hvorveddetmedhensyntilkulsforsyningsandel åbenbart ikkespillernogen
rolle,omdatdrejersigometkulproducerende land(kulandelforD6%fUK
15$),ellerometkulimporterende land(kulandelforI1DK22$).
19.Derermangfoldige grundetil,atkullenes inarkedsn delerskrumpet ind
(tekniskhåndtering ,højeinvesteringsomkostninger ,askeproblemer ,miljø-
bestemmelser o.s.v.).Denvigtigste afgørende faktorvardogdenvarmepris-
relationtildekonkurrende energibærere ,somfra1958/1960udvikledesig
tilugunstforkul(se.fig.C).
20.Ifig.Charderkunkunnetanføresdokumentering fordeSeks,idetdet
fremstillede tidsrumbegynder rced19&0.Afhensyntilsammenligneligheden
erberegningerne fraogmed1973ikkeomstillettildeNi.Detdrejersigom
demedforbrugsmængder vægtedegennemsnitsværdier ,fritleverethosforbru­
geren;forkulsvedkommende erkunmedtaget dampkulpriser somvægtetgennem­
snitaffællesskabskul ogimportkul .
Illustrationen viser,atvarmeprisen forkulfra1960til1973konstantlå
højereendden-ækvivalente prisforsværfyringsolie .Fra1975liggerpri­
serneforkulunderprisenforsværfyringsolie ,ogfra1977liggerkulprisen
lavestisammenligning medallekonkurrerence energibærere ,inklusive natur­
gas.Idetmindsteforstorforbrugernes vedkommende ,f.eks.kraftværker ,er
derhervedfjernetetvæsentligt handicap forkul,ogdervedopfyldes en
vigtigforudsætning for,atkraftværkerne ifremtiden igenvendersigtilkul
iforstærket omfang.Forindustrien gælderdetdog,atdenprisrelation ,der
ifig.Cerfremstillet foråret1980,ividudstrækning måansesforutil­
strækkelig ;førstvedetprisforhold mellemkulogoliepåmindstls2vilen
erstatningsproces automatisk kunnekommeigangpåetbredtgrundlag ogsåpå
detteområde.

-11-
Fig .C
.i'rir-cr for konkurrerende energibærere ,frit leveret hos industyl-
forbrugere
(Gennemsnitspriser forDeSeks uden KOMS )
yUS&/Giqaioule If
6 , '" - 6
ooooooooooo dampkul I
svær fyringsolie I
letfyringsolie |5 i5
naturgas , , I
1
4 j–j-l.
/ •M m
/ •*/ ;*y •*
3-+– l~?t1-3/r-rr -ri»/ ;/ Ιί*ο :♦•/ 1/
« , •.*<>/Γ ,#
2
ω
/ b♦
1– f-// – iL.V 1;
oe, \jjuoooooooooooooooooooooooc
o–––––– –111 .––*-J0
1960 1968 19737475767778791SS0

-12-
III
TEKNIK OGMILJØ -
A.Tekniske aspekteridentermiske' energiudnyttelse
1.Almindelige bemærkninger
■'"l ,
21.Iindustriens energiforbrug' skelnesdermellemtermiskenergiudnyttelse
ogdriftsenergi .Forudenvedelektroovne ellerelektrisk opvarmning dækkes
varmebehovet normaltvedforbrænding afolie,gasellerkulpåstedet–På
denandensideaiivendesdersomdriftsenergi formaskinerhovedsagelig el.
Ipraksisharindustrien kunveddækningen afsitvarmebehov størremulig­
hederforvedhjælpafkulatsparepåolien.v
Derforeligger ikkestatistikker overenergianvendelsen ,opdelteftertek­
niskekategorier (f.eks.varmeenergi ,driftsenergi ,temperaturområder ,
kontrollerbarhed ,forbrændingsgassernes renhed).Nedenstående angivelser
erderforbaseretpåerfaringsdata ,derfremgårafTindersøgelser,foretaget
afKommissionens tjenestegrene .Herefter erdækningen afvarmebehovet sær­
ligvigtigforfølgende industrigrenes
-cement,aklk,tegl,tagsten,ildfastler -* .
–proceléen ,glas,fajanoe
–lak–ogemaljetørring
–varmeforbindelsesprooesser
–varmebehandling indenforfinmekanik
–non–ferrometaller
–kemi •.-: ...
–olieraffinaderier ~ ,
–forbehandling aftekstiler oglæder ,
–papirogpap
–t0rringsprooesser
–nærings-ognydelsesmidler (
rumopvarmning indenforindustrien .

-13-
Ikkealledissegreneerligevelegnede forerstatning afoliemedkul.
Cement-ogteglindustrien erpågrundlagafdenhergivneproduktionsteknik
velegnettilenomstilling .Porandreindustrigrene ,hvorkravenetilren­
lighedogregulerbarhed ersærlgthøje,galderdetteikke.
Hertilkommer,atdervedkulmåtageshensyntilproblemet kvalitet ogart.
Kulerikkenogethomogent produkt;anvendelsesområderne erforskellige .
Forskellige produktionsprocesser krævernøjespecificerede kornstørrelser og
kvaliteten afdekul,deranvendes .
22.Enandendifferenteiring afindustrigrenene medhenblikpåerstatningsmulig -
hedertagersitudgangspunkt itemperaturområderne .
-Pålavtemperaturområdet (indtilca.500°C)drejerdetsigovervejende om
varmeudnyttelse ,hvorvarmenafgivestiletbæremedium ,så,afdespecielle
brændstofegenskaber næppespillernogenrolle.Detteområdeergodtegnet
tilerstatning .
-Påmellemtemperaturområdet (fraca.500–900°C)liggerhovedsagelig
metalforarbe jdningen .Hererderrelativtfåmuligheder forerstatninger .
–Påhøjtemperatur området(fraca.900-1600°C)anvendesbæremedier kuni
undtagelsestilfælde .Almindligviskommervarmegodset (sten,ler,glas,
keramik)idirektekontakt medforbrændingsprodukterne .Dererherret
godeerstatningsmuligheder ,dogstillesdervednogleprocesser højekrav,
somkulikkealtidkanopfylde.
2.Kulforbrugsaggrg^aterne
* i
·«.·'Iindustrien anvendesforskellige forbrugsaggregater ,dermåsvaretilde
respektive kravtilartogomfangafvarmevindingen .Disseaggregater til­
»
laderigenkunanvendelsen afbestemtearterogsorterafkul,somkunkan
varieres indenforsnævregrænser .Med'hensyntilfremtiden villedetderfor -
værevigtigtatkunnedisponere overfyringsanlæg ,dereruniversalt anven­
deligetilallearterogsorterafkul.
23.Derkanskelnes mellemfølgende aggregater :
Kedelanlæg
Produktet kommerganskevistikkeikontakt medforbrændingsgasserne ,men
alligevel kandetværevigtigt,hvilketbrændsel dera,nvendes,idettempe-

14
raturerne måkunne reguleres ,ogkorrosionsproblemer skal undgås .Medet
medium afdamp eller varmt vand leverer kedelanløg -separate eller kombine­
ret–følgende : ~
/ •
–procesvarme
–rumopvarmning .
Kedelanlæg findes praktisk taget ialle industrigrene .
Retorter ,
Somvedkedelanlæg kommer produktet ikke ikontakt medforbrændingsgasserne ,
■dertjener tilopvarmning afbeholdere ,hvori findes detstof ,derskal be­
handles .Hvilket brændsel ,mananvender ,ervigtigt medhenblik på,atkorro –
,-sionsproblemer undgås ,ogatderopnås temperaturer ,derkanreguleres efter
behov . *
Retortanlæg anvendes først ogfremmest ifølgende industrisektorer *
a}kemisk industri •
b)olieraff inaderier
Åbne ovne . . ,
/
♦
Her erderdirekte kontakt mellem produktet ogforbrændingsgasserne .Afgørende
forenøget anvendelse afkulerdetprinoipielle spørgsmål ,omprooessen kræ­
verenfinregulering ogmeget rene forbrændingsgasser (særlig lavt svovlindhold ).
Følgelig erder togrupper *
a)Særlig renhed ogregulerbarhed ikke påkrævet
–cement
-kalksten
-tegl ,tagsten ,ildfast ler
-bestemte tørringsprocesser inden forlandbrug ,især forfoder ,
b)Renhed ogregulerbarhed væsentligt
I
-glas ,stentøj ,procelæn
-varmebehandling inden forfinmekanik
-ved defleste varmeforbindelsesprocesser
-lak-ogemal jetørring .
Elektroovne
■Φ
Elektroovne behøver ingen særlig undersøgelse ,dadetdrejer sig omvarme -
processer inden formetalindustrien ,somnæppe vilkunne gennemføres medkul .
Strømmen hentes enten fradetoffentlige net ellelb produoeres iegne anlæg ,
sidstnævnte tilfælde falder indunder kategorien kedelanlæg .
7 ι ,

-15-
τ Ν
3»Kulforbrsendingsteknologier
24.Formellemstore tilstorekulfyringaanlæg findesderfirehovedforbreandings-
teknologier :
-Mekaniseret stokerellerkæderist
-pulveriseret brændsel (PB)(støvfyring )
–fluidbed-forbrænding
–kul/olie–blandinger .
Detoførstemetoderhariårtierværetalmindelige ogbehandles derforikke
yderligere .Selvomdisseforbrændingsmetoder harulempervedkulsammenlignet
medanvendelsen afolie(størredimensioner ,komplioeret betjening ,nødvendig­
hedenafatformalekul),kunnevæsentlige deleafdeidageksisterende
kedelanlæg renttekniskomstillestilkul(nødde,finkul,kulstøv)isærmed
henblikpå,atdissemetoderifremtiden forbedres ogforfinesyderligere i
teknisk henseende .
Fluidbedmetoder
25.Veddenneteknologi føresentenfinkornede ellermindtil 36mmstorekulstyk-
kerindietbrændkammer nedpåetlejeafkulaskeellerkiselsand .Detteleje
holdessvævende afenluftpude ,dergennemenkulbundblasesindnedenfra .
Igennemmereendtiårharderværetanstillet forsøgmedtalrigetyperaf
fluidbed-ovne og-kedler,ogdetilbydesistigende omfangaffabrikanterne ,
Fordelene veddisseanlægerdereskompakthed ,dereshøjeforbrændings inten­
sitetoggodevarm,eoverfør-ingsegenskaber ,muligheden foratforbrænde forskel­
ligestykstørrelser ogderelativt miljøvenlige forbrændingsgasser .Sidstnævnte
fremkommer vedatforbrændingsmaterialet tilsættes kalkstenellerdolomittil
forebyggelse afsvovldioxidemmissionen .Daforbrændingen skervedmelleinhøje
temperaturer (800–"900°C),opstårderfærrenitrogenoxider endvedfor­
brændingen afkulstøv,hvortemperaturen påomkringl800°Gikkeernogen
sjældenhed . '
Medvoksende erfaring ikonstruktion ogdriftaffluidbed-ovne og-kedler
turdedissefordeleistigende gradindvirkepositivt påvalgetafanlæggene
tildetlilleogmellemstore termiske behov,særligvedomstilling fraolie­
fyring.Dennogetkomplicerede ogbekostelige reguieringsan ordning ,somer
nødvendig forfluidbed-forbrænding ,sætterida.gganskevistenpraktisk nedre
grænseved3KWcgenovergrænse vedca.20MWfmenfluidbed–fyringen vilmed
sikkerhed blivemereekoncniek enddekonventionelle fyringsmetoder.

-16-
Vedsidenafdefluidbed-anlæg medatmosfærisk "tryk,somnukommerpå
markedet ,eksperimenteres dernavnligiTyskland ,Detforenede Kongerige og
USAmedanlæg,dererbejder vedettrykpå10-20bar.Disseanlægerendnu
merekompakte ogudmærker sigvedendnugunstigere miljøegenskaber ogudover
dettegiverdeenbedrevirkningsgrad ved,atforbrændingsgasserne anvendes
tildriftafengasturbine .Herskaldogendnuydesetanseligt udviklings-
arbejde.
Kul/olie-blandinger
26.Kul/olie-blandinger villekunværeinteressante ,fordidekunnetransporteres
tilogforbrændes ideeksisterende anlægforsværfyringsolie medminimale
forandringer .
Idagtilstræbes detatanvendecentralfremstillede uforanderlige ."^landin–
ger,derviapipelineellerpr.tankvogn kommertilforbrugerne oglagresi
1
olietanke ogderefter forbrændes medringeellerintetydelsesfald ikedelan-
f
læggene.Poratkunneopnådisseresultater måderpåregnesudskiftning af
nogleventiler ogbrændere samtanvendelse afanordningen til.opfangning af
flyveaske ,askeblæsere oganlægtilopsamling afaske.Ei;ekstraafsvovlnings
anlægerikkenødvendigt ,nårsvovlindholdet ideanvendtekulholdesinden
forbestemte grænser,d.v.s.svarendetilindholdet iden-'tildelserstattede
fyringsolie . '
Kritiskerøsterhenviser dogtildethurtigeslidpåbrændere ogdenmind­
skedekedelydelse .Anlæggene skullehavealledetypisketrækvedenkulfyret
kedel,ogderforviletkulfyret anlægværeatforetrække idetmindsteved
nyopføreise. ' •
?, t
4)Specielle industrigrene -
I
27.Idetfølgende beskrives kortdevigtigste særprægvedenrækkeudvalgte
industrigrene ,somibetydeligt omfangkunnestille omfraolietilkul.
Generelt gælderdetforomstillingen ,attrevigtigeforudsætninger måvære'
opfyldtellerskabes:gunstigekulpriser ,optimalmoderneforbrændingsteknik ,
v
ringemilj0belastning .
Mangeafdeeksisterende anlægidenedenfor beskrevne industrigrene varop­
rindeligt bestemttilkulforbrænding ogerførstsenereblevetændrettilat
kunneforbrænde olie.Dettegøren"tirbageomstilling "tilkulfyringtilen

-17-
teknisk setforholdsvis simpel foreteelse .Derimod måetkedelanlæg ,der
udelukkende erberegnet tilolie ,vedanvendelse afkulerstattes afenny-
kedel .Dette eretrelativt beskosteligt skridt ,idet despecifikke inve-
steringsudgifter forsammenlignelig varmeydelse afenolie-hhv .kulfyret
kedel står iforholdet ca.1*2,5 "tilhinanden .
28.Mange afde "beskrevne industrigrene ogstørre virksomheder opfylder en
betingelse foranvendelsen afkul istor stil :deråder over tilslutning
tilmassegodstransporten (jernbaner ,vandveje ).
Hertil kommer virksomhedsstørrelsen ,idet detekniske problemer isammenhæng
medomstillingen fraolie-tilkulfyring almindeligvis bedre løses vedrumligt
større anlæg endunder rumligt snævre forhold .Endvidere fremkommer der
udgiftsbesparelser veddefleste tilhørende anlæg samt veddennødvendige
arbejdskraft tilvedligeholdelse ogreparation .
Cement
29.Detekniske problemer ved cementproduktionens omstilling fra olie tilkul er
relativt enkle ogindskrænker sig istort omfang tiloplagring ,transport og
formaling afkul .Inogle tilfælde blev dette problem løst vedformal ingskon -
trakter medkulkraftværker eller vedtilvejebringelse afcentrale kuloparbe jd-
ningsanlæg forenrække fabrikker ;deformalede kul leveres ibegge tilfælde
til cementfabrikkerne ispecialkøretøjer .Ekihel palet afkularter kan anven­
des ,herunder også meget billige kulmedhøjt askeindhold genvundet fra
minernes beholdninger .
Kalkbrænderier
30.Ligesom vedcementfremstillingen ,somkalkbrænderierne ofte klassificeres
sammen med ,spiller omkostningerne vedvarmeenergien den afgørende rolle
fordenne branches fabrikat ionsomkostninger .Her anvendes der istort omfang
kuleller koks .Men imange tilfælde erovnene blevet omstillet tilolie ,
eller naturgas ,nårderblev fremstillet produkter afhøjere kvalitet .

-18-
Tegl,-tagsten ogildfastler
31.Idissesektorererenergihovedsagelig påkrævettilvarmebehandling i
brændingsovnene .
Detkommermindreanpåforbrændings gassernes renhed;mendenbedreregu–
lerbarhed aftemperaturerne givernaturgassen enfordeliforholdtilandre
formerforbrændsel .-
Anvendelsen afkulstårpåbredeområderidenneindustri ikkeoverfor
uovervindelige hindringer ,nårblotkulprisen ertilstrækkeligt attrativ
tilatopvejekullenes mindretekniske handicap .
Pat>irogpap . 1
v
32.Fremstillingsmetoden erpraktisktagetdensammeforbeggeprodukter ;
udgangsmaterialet ertræslib.
Dettefårmanentenvedat'sønderrive ogsønderstampe træ,hvilketsluger
megetdriftsenergi ,ellervedkemiskudludning ,hvilketforudsætter varme
tilfordampning afoverskydende væske.Ibeggetilfælde .krævesendvidere
storemængderprocesvarmetiltørringafslutproduktet .
Detdobbelte behovforprocesvarme ogdriftsenergi tilmaskinerne ,især
nårmanvælgerdenmekaniske metode,gøregenproduktionen afstrømsom
endelafenkombineret kraft~varmecyklus attraktiv .

33«Demiljøbelastninger ,derstariforbindelse meddenøgedeanvendelse af
kul,erfølgendes
–Støjogstøv,derfremkommer vedtransport ,oplagring oghåndtering .
–Emissioner iatmosfæren vedforbrændingen o
–Bortskaffelse afasken.
Løsningen afdisseproblemer ersåmegetmerepåtrængende påsteder,hvor
befolkningstætheden erstor,oghvorstærkeindustrikonoentrationer ,aer
ligeledes belaster miljøet ,dominerer .
34«Medensnogleafmiljøproblemerne optrædergenereltiethvertindustrisamfund ,
erandreaspekter specifikt forblindet medkul.Forsømmelsen ifortiden med
hensyntilbekæmpelse afdissegenerharefterladt etholdningsklima ,hvori
kulpåugunstig mådeafvises.Faktiskladernæstenalleulempersigovervinde
gennemenhensigtsmæssig tilrettelæggelse ogtilpassede finansielle midler.
Detdrejersigderfor ometomkostningsspørgsmå,l |meromkostningerne måkom­
penseres afprisforskellen mellemolieogkul,Jostrengere de"gældende miljø-
beskyttelsesbetingelser erpåetsted,jostørremåderforkullenesprisfordel
væreforatopvejedenekstraudgifttiloverholdelse afbestemmelserne .
Overholdelse afstrengeforskrifter erikkenødvendigvis detvanskeligste
miljøproblem forvirksomheder ,derønskeratomstillesigfraolietilkul.
Usikkerheden vedfortolkning afdepågældende retsforskrifter ogbekostelige ,
langtrukne ogkomplicerede godkendelsesprocedurer kanhaveenstørreafskræk­
kendevirkning endstrengemiljøbestemmelser .
4
35.Traditionelle formerforhåndtering afkulsåsomoplagring paåbnelager-
pladser,derkundelvismekaniserede' ogubeskyttede omlæsning ,erarbejds-
I
intensive ogtilmedikkeattraktive aktiviteter .Derkomifierkulstøv udi
luften,somfremkalder forurening andresteder.

-20-
Idøfleste tilfælde erinstallering afmoderne automatiske håndteringsanlæg
derfor envæsentlig forudsætning fordenfornyede anvendelse afkul istedet
forolie .Hertil hører lukkede kulllagre ,f.eks .under jorden ,oglukket -
transport afkul opihøjbunkere enten medtrykluft eller transporfbånd eller
enkombination afdisse to.Fradisse bunkere falder kullene nedgennem skak­
teneller blæses under tryk ind iovnen eller kedlen .■
Derkræves vedsådanne anlæg ennoget større arbejds -ogvedligeholdelses ind­
sats endvedolie .Endvidere slipper derintet kulstøv ud,følgelig bliver
miljøet ikke belastet .
Vedhåndtering afkulstøv skal detafmiljøbeskyttelsesgrunde ogtillige på
grund afeksplosionsfare tages ibetragtning ,atkulstøv skal transporteres
ilukkede tankvogni ignende køretøjer ogoplagres isasrli^e bunkere under et
beskyttende luftdakke .Centraliseret formaling hosprodupenten eller stor­
forbrugere vilkunne lette miljøproblemerne ogforsyningen afsmåforbrugere .
36.Vedenhver forbrænding opstår dergasser ,derledes udi,atmosfæren ,og
specielt vedforbrænding afkulfrigøres dermereCOgen^ved -forbrænding af
olieeller naturgas .Deteromdiskuteret ,omfrigørelsen *^"denekstra
kuldioxid fradenøgede forbrænding afkulpålang sigt "^p.lbevirke skader ,
mendereringen tegn på,atsådanne skader viloptræde p|ikort eller mellem -
lang sigt .Manmåhåbe ,atøget forskningsarbejde pådette område viltil–
\
vejebringe yderligere viden .
Emissionen afandre gasser somsvovl –ognitrogenforbindelser ikke specifikt
forbundet medkul ,menalligevel ernitrogenoxidemmiss ionerne ,betinget.af
brændselets nitrogenindhold ,højere endved olie –,hhv ,gasfyring *Somvist
ikapitlet omPORBRffiJDIK' GSTEKH "0L0GIER,reducerer bestemte teknikker sågar
udvikling eller udslip afdisse gasser .Idetnødvendige omfang kanudslip
afsvovlforbindelser vedafsvovling afgas ,hhv .kulpraktisk taget undgås ,
selv omdenomstændighed ,atderbliver rester tilbage ,kangive anledning til
/
problemer .

-21
37-Fremkomsten afaskeeretkulspecifikt faktum;kulforbrændings anlæggene er
derforkobletsammejimedtilsvarende anlagtilopsamling afaske.
Afalstningen afkulforbrugerne ,cgisærdesmå,foraskepro"blemet eret
vigtigtaspektvedspørgsmålet omomstilling fraolietilkul.
Poratforhindre atderslipperaske"bestanddele udimiljøetviaskorstenen ,
måderanvendes filtre.
38.Askeienhverformkanindeholde skadelige stoffer.Skullederværegift­
stofferipotentielt farligemængdertilstede ,mådersættessærligebort­
skaffelsesmetoder ind.
39.Løsningen afaskeproblemet afhængerafanvendelsesmulighederne ,ogherer
detvigtigtatskelnemellem2formers
-askeiformafslagger
–askeipulverform .
40.Vedfyringianlægmedristopstårderhovedsagelig slagger.Enudnyttelse
ermuligogpraktiseres ogsåividtomfangtilbyggematerialer ,vejmaterialer
ellerf.eks.tillandvinding iStorbritannien .Erenanvendelse ikkemulig,
bliverdertilbagekunafløsning pålagerpladser (beplani^ningspligt )eller
opfyldning afterrænfordybninger (genopdyrkningspl igt).*
Heraffremgår ,atsølvfremkomsten afstoreslaggemængder ikketurdevære
nogetproblem ,såfremtkulforbruget i"denøvrigeindustri"ifremtiden
skullestigestærkt.Detdrejersigherometorganisationsproblem .Ved
storemængder hosenkeltekulforbrugere kanvirksomhederne tageproblemet
iegenhånd.Vedetstortantalsmåforbrugere vildeteventuelt værepå­
krævetmedorganisationer ,derbeskæftiger sigmeddenbedstmuligeliommer-
oielleudnyttelse ,hvordenvirksomhed ,derlevererkullene,kunneovertage
funktionerne medaftagelse afaskenogdencentrale udnyttelse elleraflæs­
ning.

\
-22-
41.Vedstøvfyring samt.frafiltreopstarderaskeipulverform .Udnyttelse er
muligeftertilsætning af"bindemidler ogkanværeafinteresse forcement­
industrien .Transport ogaflæsningkræversærligeforanstaltninger til
undgåelse afstøv.

-23-
IV
PROBLEMER IINFRASTRUKTUREN
A.Ku.j.handel en
42.Kullene kommerfrem "tilforbrugeren entendirektefraproducenten hhv.impor­
tørenellerviagrossereren ogsluttelig viadetailhandleren .
Direkteleveringfraproducent hhv,importør indebærer ingenhandelsproblemer ,
selvomleverancerne skullestigestærktifremtiden .Hellerikkeindenfor
engros-handelen skalleder-idotomfangdendrivessom"direktesalg"–
næppefremtidigt visesigproblemer «Dervilimidlertid kunnedukkeproblemer
ophosgrosserere medegnelagreoghossmåforhandlere .Deefterfølgende rede­
gørelser vedrører dissetoforhandlertyper ,Karakteriseringen afderesproble­
merliderunder,atderikkeforeligger nogetnyerestatistisk materiale over,
adhvilkekanaler ogmedhvilkemængder "denøvrigeindustri "erblevetfor­
synet«Forhandlerne harpåderessideikkekunindustrien somkund.er,men
ogsåsmåforbrugere ,husholdninger ,-offentlige forvaltninger o.s.v,,d*v„s.,
deresproblemer liggerikkekunpådetindustrielle forskningsområde .Enalmin­
deliggenoplivelse afhulhandelen villeværefordelagtig foralleforbrugere .
43«Kulhandlerne beskæftigede sigitidligereårtiernæstenudelukkende medsalg
affastbrændsel.Somfølgeafdendalendekulafsætning siden1958/1959harde
entenopgivetderesforretning"^,ellerdehartilpassetsighandelmedfyrings
olie,byggematerialer ,kunstgødning o.s,v.Kulhandelen udgørhyppigtkun
15–20'Joafderisamledeomsætning «
Ennødvendig nyorientering ifremtiden modkulhandelsaktiviteterne vilikke
kunnebeståipåny^gltopgiveellerindskrænke aktiviteter ,dereropbyggeti
deforløbnetoårtier,menkuniatudvidehandelsvirksomhedernes samlede
forretninger . ,
Detertvivlsomt ,omdenødvendige udvidelser idebestående virksomheder altid
vilværemulige,elleromderskalforetages nyetableringer .Isærsynesny-
l)lForbundsrepublikken Tysklandblev2/3afdei1958eksisterende virksomheder
lukketfra1958til1979«

-24-
etableringer mulige,dakulhandel kanværeenattraktiv forretnings aktivitet.
Anvendelse afmoderneredskaber ,undgåsIB«aftungtogsnavsetarbejdesamt
eventuelt fordelagtige kreditter fraafsætnings interesserede producenters ,
importørers oggrossereres sidevilkunneskabeyderligere tilskyndelse .
44.Kulhandelens klassiske funktioner ,såsomkundevejledning ,sammenfatning af
bestillinger ,indkøb,transport ,oplagring ,behandling afkullenetilfor-.•
bedringafkvaliteten ,d.v.s.vejning,blanding ,knusning ,sigtningsunt
eventuelt påfyldning isækkeogforpakning ogsluttelig fordelingtilforbru­
gerne–ogeventuelt tilbagetransportafasken(sepkt.40ovenfor)–lader
sigpåénundtagelse nærmereellermindreklaremedinitiativ oginveste­
ringer;undtagelsen "erpladsbehovet tiloplagring oghåndtering afkullene.
Vedforøegelse afomsætnings mængderne måderentenopnåshurtigere omladning
(omstilling afdispositionerne ,øgetoplagring hosprocudenter ogimportører ),
ellerdermåoprettes nyepladsersamteventuelle mellemlagre vedjernbane­
strækninger ogikyst–ogindlandshavne .Mangejernbaneadministrationer i
Fællesskabet disponerer endnuoveruudnyttetterreer*ograngerbanegårde ,der
delvisladersigindrettetilmodernekulfordelerdepoter .Hertilhører-anlæg
tilautomatisk aflæsning afjernbanevogne ogautomatisk lagring,sortering
ogtillæsningaflastvogne .■
■Denstærkeudvidelse afkulforbruget iFællesskabet ,somkanventesifrem­
tiden,kanmedførenyeproblemer vedblandingen afforskellige kulsorter og
–arterforatkunnetilbyde deafforbrugerne krævedekvaliteter ,Dette
galdernavnligforimportkul ,hvordetkanblivenødvendigt ,atimporthande -
lenoparbejder kulsorter og--arterafforskellig oprindelse tilenblanding
afpassettilforbruget .
? . 1
V ' »
B.Kultransporten
45.Engrundlæggende forudsætning fordenøgedeanvendelse afkulistedetfor''
olieeretegnetforsyningssystem (transportsystem ).Etsådantsystemeksis­
tererfordensamledekulforsyning ,hhv.forheleerhvervslivet jtransport-
prioriteter forkulforsyning til"denøvrigeindustri"vilikkeværemulige.
Enisoleretbetragtning aftransportmængderne til"denøvrigeindustri "vil
derforværeformålsløs ,bortsetfraatderselvvedenmangedobling afmæng­

-25-
derneindtilår2000ikkevilopstånogengraverende transportproblemer ,
dademængder ,"denøvrigeindustri "forbruger ,errelativt små.Problemer
–tilhvisløsningdernaturligvis kravestid,somindtilår2000ogsåerti]
rådighed-vilifremtiden kunneopståaftransportsystemernes indbyrdes
afhængighed ogafstigningen i"behovetforkultilkraftværkerne .Herdrejer
detsigommængder ,derindtilår2000indenforPallesskabetkunnestige
med150–200mioton^.
46".Afgørende fortransporten ogeventuelle vanskeligheder erantallet affor­
brugere ,deresgeografiske positioniforholdtilforsyningskilderne ,fælles-
skabsproduktion ogimportsamtomfangogtempoidenkvantitative forbrugs-
stigning .Dissekriterier erafkompleks natur,idetdeerforskellige fra
alndtillandogfraregiontilregion,oghellerikkemedhensyntilden
fremtidige udvikling kandetiøjeblikket bedømmes ,hvorhen destorekulfor-
brugerevilvandre.Ikkeblotøkonomiske ,menogsåtekniske ogmiljøpolitiske
synspunkter spillerherenrolle.
str-
Somsærligtsynspunkt erdetforFællesskabet afbetydning ,atstigningensj
–underantagelse afenfordobling afdetsamledekulforbrug indtil2000–vil
bliveændret"^.Selvvedenvisstigningidenindenlandske produktionskal
densamledekulimport øgesmedmereend200mioton.Vedproduktionsstigninger
berøreshovedsagelig jernbanetransporten ogdenindenlandske skibsfart ,ved
importkul densøgåendeskibsfart oghavnene ,såfremtnyestorekraftværker
ikkeovervejende opføresinærheden afkysten.
47«Dekulproducerende medlemslande iFællesskabet turdevedløsningen aftrans-
portproblemerne værebedrestilletenddereneforbrugerlande;menogsåide
førstnævnte landeertransportkapaciteterne forkulvedtilpasningen tilet
mindsket transportvolumen blevetreduceret ,hhv.udfyldt medandrevarereller
persontransport .Selvhvistransportmidlernes kapacitet ifremtiden relativt
hurtigt ogtilligestærktudvidesvedinvesteringer ,vildetværetvivlsomt ,
hvorvidtdetteogsåvilkunneskemedtransportvejene (veje,skinner,floder,
kanaler).
1)Sedok.K0M(80)117endel.udg.

-26-
48.Visseproblemer vilkunnevisesig,hvistransportstigningen skullestøde
optilf.eks.destoretrafikårers kapacitetsgrænser ,medensderpåandre
strækninger forforsyning afsmå,geografisk vidtspredte industrivirksomheder
ertransportkapaciteter tilrådighed .
Hertilkommermåskeinvesteringsproblemer ,såfremtdermåskaffesnyesam-
færdelsve je.I"betragtning afdentid,derernødvendig fornyanlæggelse ,
vilenvidtfremskuende planlægning værenødvendig ,foratsamfærdselsveje
kanværeder,nårtransportbehov opstår.
49.AfdissegrundekanderIndenforrammerne afdenneundersøgelse ikkegives
nogendetaljerede oplysninger omlandehhvregioner .Deefterfølgende redegø­
relserbeskæftiger sigkunmedoverordnede synspunkter fordenenkeltetrans-
portform .
50.Vejtransport
Somforandetmassegods' vedkommende kanbefordringen afkulpåoffentlige
vejeudfraøkonomiske betragtninger kunspilleenbegramset rolle 5lastvogne
eraltefterdeforskellige bestemmelser imedlemsstaterne begrænsettilen
nyttelast påmellem32l/2og50ton.Desudenindebærertransporten adveje
miljø-ogtrafikproblemer .,
Ideflestetilfælde indenforFællesskabet liggergrænserne forenøkonomisk
transport aflcaladvejvedenmaksimalafstandpå100kmogvedmængderpå
.indtil10.000tonomåret,selvomogsåvejtransporten vedtransport over
kortereafstande kanudgøredenegiedetransportform forlangtstørremængder.
Vejtransport kommerdervedpåtaleiførsterækkefordenregionale distri­
butionafkulfrauriner,kysthavne ellermellemlagre ,<
Ihenholdtildetfor1977foreliggende materiale blevindenforDeSeksnæsten
halvdelen (ca.100miot)af'forbrugetaffastbrændsel (211mietenSKE)trans­
porteret pr.jernbane .Ca.90%aftransportvokuraenet affastbrændselafvikles
indenfordeenkeltestatersgrænser,og'10$falderpådengrænseoversier-idende
trafikiFællesskabets internesamhandel (hovedsagelig tyskekuloglcoks)«

ciern'oanerne iPellesskabet(deHI)har5.1977indenforgodstrans
portenpræsteret 177,4mianettotonkilometer .Antagerman,atcai
1")halvdelen 'aftilvæksten ikulforbruget ,d.v.o.125miotonsaf
250miotons,i,fremtiden (indtilår2000)skaltransporteres pr,
jernbane ,måtransportpræstationeme øgesmed25mianettoton- >
2") 'kilometer '.Iforholdtildensamledetransport foråret1977 J
(seovenfor9 "betyderdetteenstigning påca,15^. i
Dettesynesatværeforsva.rligt for.jernbanetransporten somhelhe
menrammerikkekernenafproblemet veddenskinnebundne' kultrans
port,idetdeni1977transporterede mængdeindtil2000vilkunne
mereendfordobles ,IvisseregionerafFællesskabet ,hvorstor-;
forbrugere vilkunneslåsigned,måderanlægges nyebaner.
Desiiden måbestanden oglæssekapaciteten afvogneneøgesogmoder
niseres.Lokomotiver vilværepåkrævet .Vedentilsyarende udbyg­
ning"afanlæggene vildetogsåkunneopnås,atnettolasten pr.
togenhedfra1650tiøjeblikket forhøjestil2800t. i
52.Plocl-ogkanalskiosfart
Indrevandveje findesiFællesskabet hovedsagelig iHederlandene ,-;
Belgien ,Frankrig ogForbundsrepublikken Tjrskland .
Efterdetfor1977foreliggende materiale blevindenforDeSeks
ca.15/'(.32miotons)afforbruget a.ffast,brændseltransporteret ;
pr,flod-ogkanalskibe ;ca15f>aftrafikken afviklesidengrænse
overskridende trafikmellemfællesskabslandene .
Flod-ogkanalskibsfarten iFællesskabet (deNi)hari'1977inder !;
forgodstrafikken præsteret ca,100mianettotonkilometer .Antager
man,atca.20fi^aftilvækstenikulforbruget ,,d.v.s.ca,50mio •:
tons^udaf250miotonsifremtiden (indtilår2000)skaltrans-
1)Veddenneantagelse tagesderikkehensyntildetfremtidige kon-•
kurrenceforhold mellemjernbane ogvandvej , i
2)"vedengennemsnitlig transportafstand nå200Ian, '
3)Procentsatsen forhøjedes fra15^(19771til20^,daderifremtideriforstærket omfangmåtransporteres importkul fraindførselshav-
ncne,Yeddenneantagelse tagesderikkehensyntildenfremtidige
konkurrencesituation mellemjernbane ogvandvej ,
4)Transportmængden foråret1977(32miotons)vilbliveforøget
medca,150;.'..

porteres pr.flod-ogkanal skibe ,skal transport stationerne"*"'
øges medca,15mianettotonkilometer (=+15^).Fordengenerelle
kapacitetsudnyttelse afdeindre vandveje synes dette acceptabelt ,
menhertil kommer ,atlaste -oglosseindretningerne iindlands -
havnene specielt medhensyn tilkulmåmere endfordobles .Også
flåden afskibe skal øges ,specialiseres og .modemiseres til­
svarende . . , -
53.losseanlCTg ikysth ørnene " - ■
Hervil det ifremtiden hovedsagelig dreje sigomatøgekapaci­
teten ogtidbygge havnene til atmodtage store kulbåde påindtil
165.000 tnyttelast .Arealproblemer for oplagring' ogblanding
afkullene ,samt deinogle lande inden for Fællesskabet eksiste­
rende administrative bestemmelser vil kunne stå ivejen for
kapacitetsforøgelsen .
Ikysthavnene iFællesskabet .(de!Ti)blev der i1977 ildlosset
.ca1,1mia tons gods .Hvis dennuværende kulimport tilFællesskabet
fra .tredjelande (i1980 ca.75mio tons )indtil år2000 skulle
.stige -med ca.200mio tons ,skal den samlede lossekapacitet i
Fællesskabets l-^ysthavne øges med 20?S ;specielt vedrørende kulskal
losseanlæggene firdobles .
54.Søgående skibsfart -
Dadet ikke herudelukkende drejer sigometfælle sskab sdomæne ,
redegøres der ikke herfor .
55.Hystskibsfart o%rorledninger •> .
Kyctskibcfarten medkulturde ifremtiden have visse chancer for ^
ekspansion ,hvis havne udbygningen tilkæmpefragtskibe ikke ialle
regioner skulle vise siggavnlig ogøkonomisk ,såatder idyb-
havshaynene måomlades tilkystskibe .
1;¥ed engennemsnitlig transportafstand på300km„

-29-
Transporten a.fkulved r.jrolp afrorledninger -hvori kullene
pumpes enten son en .vand -eller olieblanding -turde ifælles­
skabet kun f"ringe "betydning inden forrammerne afdet samlede
transportvol\imen #Ifagkredse erDan afdenoopfattelse ,aten
kulr~rledning kunbyder påøkonomiske fordele ,n"rkul trans­
porteren istore mængder over lange strækninger (mere end 50
km),ogdermed henstil tilinfrastraukturen ikke opstår nogen
store omkostningsbelastninger ,Ifællesskabet erder ialminde­
lighed etgodt udbygget samfærd seisnet (jernbaner ,veje ,vand )
til rådighed .
C,IConÂlu-Sion
5o,Ovenstående betragtninger omtransportproblemerne viser ,at
sagen ermeget kompleks ,fordi der selv for indeværende øjeblik
kun foreligger ufuldstændigt materiale ,ogdet ikke ifremtiden
kan forudses ,hvor kulforbrugerne vil være placeret iforhold
til producenterne affælle sskab skul hhv .til iijidførs eisbavn ene .
Opdelingen afden samlede ekstra transportopgang pådeenkelte
transportformer somfølge afdet stigende kulforbrug kunne derfoj
kun foretages vilkårligt ;fremtiden vilherkræve samarbejde af
alle transportformer ogafforbrugerne .

I 4
■V
DZTTFIlErTTIDIG-5 UDVIKLING AFBEHOVET
57«Overvejelser omdetfremtidige kvantitative kulforbrugspotentiel
i"denøvriseindustri "indenforFællesskabet erikkeetpriori­
tere^anliggende idenneundersøgelse .De'efterfølgende angivelser
skalkuntjenesomhenvisning ,idetmangeorganisationer ,m^nidig-
liedero.s.v."^samt-ogsåKommissionen^isærligepublikationer
beskæftiger sigmeddenfremtidige udvikling afkulforbruget i
verdenogiFællesskabet .Enkelteangivelser ,dervedrører for­
brugeti"denøvrigeindustri "indenforFællesskabet iåret2000,
ogsomerhentetidenævntepublikationer ,findesidetotabeller
ibilagIII.."
>8.Imetodisk henseende kan-derikkefindesnogenudregningsscenarier
tilopstilling afkvantitative forhåndsskøn omdet.fremtidige kul-
behovi"denøvrigeindtistri".Metoderne forskønersammenfattende ,
talleneer"anlsåede",ogimangetilfælde udregnes kulbehovet i
"denøvrigeindustri "som-reststørrelser udenanvendelse afen
metode.Underingenomstændigheder kanenmeningsfyldt løsning
beståiatfremskrive detideforløbne t^nreår;tabteterrrmfor
kuli"denøvrigeindustri "tildengamlesituation .Hertill^ar
.kulmarkedet ikkebareændretsigifortiden ,menvilogsåifrem­
tidenløbende ændresigmedtidbudsbetingelserné påverdensmarkedet .
Ogsådetindustrielle produktionsapparat ,detekniske prodtiktionsme -
todersamtsortimentet afdefremstillede produkter harændretsig
ogvilændresigyderligere .-Vederstatning afolienvilindustri­
enendeligimangetilfælde ståoverfordenbeslutning ,omder
skalstilles omtilkulellergas(hvisdisponibel ).Formodentlig -
vilnaturgas på^grundafsineåbenbarefordeleendnupålængere
sigtblivevedmedatværeenstærkkonkurrent tilkul.Idenne
sammenhæng måderogsåtænkespåproduktionen afgasafkul,som
ihalvfemserne vilvindebetydning .Kulbehovet fordennesektor .
ladersigimidlertid endnuikkeanslåmedtilstrækkelig pålidelig­
hed.
1)lEA/OECD,FIT'sBkonomiske kommission ,HIT(ivOCOL),CEPCEOm.fl.
2)3adok.K0K(30)117endel.udg.

-31-
;>9»Jette ogdeidenne undersogelse ikapitel III osIVfremstillede
tekniske ogftkononiske problemer f^rer naturn-^dvendi gttil ,at
der ved pro^ioccrne viser sigbetydelige forskelle .Ikke desto
mindre "bliver detklart ,?t .potentiellet for stigning ikulfor -
bruget almindeligvis ^rcleres højt .
Aftallene itabellerne i"bilag IIIkanudleden to "betydnings­
fulde erkendelser .Den fyrste følger aftabel 1ogsiger ,atde
seneste prognoser forudser hojcre forbrugstal cnddtodligcre
offentliggjorte undersøgelser .Dette hidrører fra ,atPile mulig­
heder endnu ikke var blevet undersøgt ,ogatder iden senere
tidforventes enhurtigere omstilling tilkulf;rring ,endman for
havde antaget ,i)enanden erkendelse følger aftabel 2ogsiger ,a
destork ecteabsolutte stigninger ikulforbruget inden for "den
ivrige industri "imedlemsstaterne forventes dér ,hvor kul endnu
imidten afhalvfjerdserne spillede enbetydelig rolle .
60.Det erpåingen made sikkert ,atdepåla.ng sigt forventede
omstillinger fra olie tilkul idenne sektor vil foregå som en
kontinuerlig videreudvikling afenallerede indledt proces .Iden
sidste ende sker erstatningen pågrundlag afindividuelle virk-
somhedsbeslutninger ,somkun træffes ,når alle vigtige forud sæt­
ninger s"'sontilstrækkelig varmeprisforskel ,enkulforbrænd ings-
teknologi ,somopfylder kravene idenpågældende produktionsproces
samt enlav mil jo"belastning ertilstede .Icementindustrien ,f.eks
eromstillingen til kul allerede vidt fremskreden ,fordi summen
afalle nævnte foruaæstninger eropfyldt ;iflertallet afde
øvrige industriområder erdette imidlertid erjdnu ikke tilfældet .
Jnglat forlibende fortsættelse aferstatningsprocessen mislykkes
ofte ved ,atindustrielle energiforbrugere tover med selve om­
stillingen til teknisk sethøjt udviklede kulforbrændingsanlæg ,.
fordi degenerelt mangler erfaringer med anvendelse affast
brændsel .Sluttelig virker også aldersstrukturen afdeeksiste­
rende olie -ogga.skedler hæmmende ,idet enstor del afdisse
anlæg forst opnår sinnormale levetid på20~30årihalvfem -
OC\~nry (2,w-- ~ »

-32-
Depåviste forsinkelsesfaktorer vil antagelig have tilfølge ,
aterstatningsprocessen foreløbig kunvilfortsætte påvisse
særlig energiintensive industriområder .Sålænge virksomheds -
ejere ved deres investeringsovervej eiser ikke gårudfra
forventninger omgennemgribende ændringer i .varmeprisforholdet
eller undervurderer energiforsyningens risici ,vil deindivi­
duelle omstillingsheslutninger måske først i-halvfemserne nå
t- ■ '- -
det ienergipolitisk henseende ønskede omfang .Under disse
omstændigheder vilkul/olie-erstatningen i"denøvrige .industri "
kungåfrem ihurtigere tempo ogpået "bredere plan ,hvis deri
fordepotentielle ,investorer forud givne ydre datakréds ændres
ved særlige foranstaltninger .

-33-
KâPITEL VI
Generelle bemærKninger ominvesteringsudgifterne
61.Idetafsluttende kapitel skal derudover deovenfor omtalte tekniske og
kvantitative problemer siges nogle generelle "bemærkninger ominvesterings­
»
udgifterne iforbindelse medsubstitution .Nedenstående redegørelse gæld.er
imidlertid kun industrien ,idet detidligere omtalte infrastrukturområder
lades ude afbetragtning ,dadersågodt somingen oplysninger foreligger
ominvesteringsbehovet for dem .
Kar investeringsudgifterne iindustrien omtales ,erdetfor atgive etind­
tryk afkapitalbehovets størrelse iforbindelse med substitutionsprocessen .
Omdererkapital tilrådighed –detvære sigegenkapital eller fremmedkapi -
tal-erganske vist ikke enafgørende ,men dog envigtig faktor forvirksom­
hedernes beslutning omaterstatte olie medkul .
62.Spørgsmålet omtilvejebringelse afdennødvendige kapital skal forvirksom­
hedernes vedkommende naturligvis også ses isammenhæng medbere'gninger over
investeringernes forventede rentabilitet ,som ers-fhængig afmange forskel­
lige faktorer ogderfor ikke kan omtales nærniere inden forrammerne afdenne
redegørelse «.Kommissionen erimidlertid afindustrien blevet gjort opmærksom
på,atspørgsmålet omdeninvesterede kapitals indtjenings ,tid (pay-back -
period )udgør etvigtigt kriterium forinvesteringsbeslutningen .Selv omder
også her ertale ometproblem ,somdermåtages stilling til ihvert enkelt
tilfælde ,vil derblive fremsat nogle principielle bemærkninger herom under
punkt 67nedenfor .
' /
v.
63»Deforanstaltninger ,derskal træffes iforbindelse mederstatning afolien ,
varierer fraland til land ,fra industrigren til industrigren ogfravirksom -
1
hed tilvirksomhed ;dertil kommer prisforskelle forinvesteringsgoderne .Al­
ligevel kanfølgende generelt fastslås ;
–kedelanlægget tegner sigforhovedparten afden samlede investering
–kulfyrede kedler kræver betydeligt større investeringer end olie-eller
gasfyrede kedler .
Sidstnævnte kendsgerning skyldes ,atkulfyrede kedler –vedsamme ydelse -
måhave større dimensioner endoliefyrede kedler ,ogtillige ,atdetfor

\
-34-
kulfyrede kedlerernødvendigt atinstallere andretilhørende aggregater ,
f.eks.knuaeanlæg ,røggasafevovlning ,askebortekaffelse osv.Dederafføl­
gendeinvesteringsudgifter forkulfyrede kedlerkansåledesligge50-250^
overde,tilsvarende investeringsudgifter foroliefyrede kedler;groftanslået
gårmanudfraetprisforhold j?å1:2mellemolie-ogkulkedler .
64.Bortsetfraderelative investeringsudgifter forkulfyrede kedlererden
absolutte investeringsindsats vigtigforsubstitutionen ;denafhænger -af,
omdetdrejersigom:.
–tilbageføring •
–omstilling -■
–elleretheltnytanlæg.
Tilbageføring vilsige,atoliefyrede kedler,derengangtidligere harværet
kulfyrede ,igenomstillestilanvendelse afkul.
Omstilling gårudpå,atanlæg,deroprindelig erbyggetsomoliefyrede ked­
ler,omstillestilanvendelse afkul.
«
Tildissekriterier kommer,atinvesteringsudgifterne vokserdegressivt med
kedlensstørrelse ;dvs.atmedtiltagende størrelse bliverinvesteringsudgif -
ternepr.ydelsesenhed forkedlenlavere.Denkendsgerning ,atomstilling
formindrekedlers vedkommende derforkræverrelativtstørreinvesterings -
udgifter endforstorekedler,virkerhammendepådenfremtidige substitu­
tionsudvikl ing.
65.Vedanvendelse afovennævnte kriterier påetindustrielt storkraftværk
> '-medeneffektpå750MW
-med6000driftstimer pr.år
-ogetårsforbrug på1Mtolie(eller1,5Mtkul)
kandersomglobaltholdepunkt regnesmedfølgende investeringsudgifter :

-35-
Specifikke
investeringerSamlede
investeringerInvesteringer
pr.tonsub-
stitueret olie
ECU/kW MioECU ECU
Tilbageføring 100 75 75
Omstilling 250 190 190
23'yanlæg 500 375 375
Investeringsudgifterne tilsubstituering afettonolieafhænger således
stærktaf,ihvilken formsubstitutionen kangennemføres ,
660Dekapitalbeløb ,dervedomstilling afetstoranlæg krævespr»tonolie,er
relativt lavesammenlignet medmindreanlæg«Åfforeliggende oplysninger –
somganskevistangårenkelttilfælde ogderforikkekansigesåmegetom
situationen somhelhed-fremgårdetfatderforanlægmedet-årligtkulfor-
brugpåca,50000-100000ton3(35-10000tonsolie)måpåregnesinves­
teringer pr.substitueret tonolie
vedtilbageføring på150--300 ECO
vedomstilling på300–500 ECU,
Formindreindustrielle anlægudgørkapitalbehovet derforflerehundrede
mioECUpr.Mtolie,dererstattes medkul.
67.Veddeundersøgelser ,Kommissionen hargennemført ?harindustrien påpeget,
aterstatningen afoliemedkulerbehæftet medmangeusikkerhedsmomenter ,
derhosvirksomhederne bevirker envisskepsis,nårder-skaltræffesbeslut­
ninger omsubstitution .Usikkerhedsmomenterne bestårikkeialmindelige
risici,dernormalt måtagesmedikøbetvedenhverinvestering ,mener
specifikke forsubstitution derved,atdenfremtidige udvikling iforhol­
detmellemprisenpåolieogkulhængersammenmedenergipolitiske ,olie-
prispolitiske ogvalutariske problemer ?sommannæppepåforhåndkantage
højdefor.Udviklingen idetteprisforhold erafafgørende betydning for

-36-
deomkostningsbesparelser ,derkanforventes somfølgeafsubstitut ionen,
ogderforogsåforindtjeningstiden ,sonrepræsenterer forholdet mellem
kapitalindsats ogomkostningsbesparelser .Påbaggrund afovennævnte risici
ønskervirksomhederne denkortestmuligeindtjeningstid ,dvs.ca.2-3år,
Endvidere mådettagesi"betragtning ,atindtjeningstidenfordeninvesterede
kapitalikke "blotafhængerafderelativepriserpåolieogkul,roenogsåaf,
1hvorhøjgradkedelanlæggets kapacitet udrettes *Medenudnyttelse på
6000timerpr.år'ogtilsvarende højt "brændselsforbrug eromkostningsbespa -
relserne ligeledes storeoggiveriforholdtilkapitalindsatsen enrelativt
lilleindtjeningstid sammenholdt meddensammekedel,hvisdenkunudnyttes
2000timerpr«år,hvilketofteertilfældet imindrevirksomheder® De
mindreindustrivirksomheder eridennehenseende dårligere stilletendde
store.
Udfradehidtidige erfaringer ogforetagne "beregninger skulleindtjenings-
tidenfordeninvesterede kapitalformindrevirksomheders ve&kotamende være
ca.5-6år(ellermere)5substitutionsbeslutningerneudskydesderforofte.
Skulleprisfordelen vedkuliforholdtilolieifremtiden "blivestørre,.
ellerkapitalindsatsen blivemindreellerbilliggjort somfølgeafstøtte-
foranstaltninger .kunnedenskepsis,-dernukankonstateres ,overvindes .

O^0r,i°C~7nkoitciiritcrier^ro"1ideenkelt ?
industrivir^som 7"1eder'"ar5.ndflTrde1sen"afp1"'reisen'on
erstp.T/nxnrr?.foliomedkul
laVedpfgnrelscn onomstilling affyringsanlæg tilkulm*virksom -
hccsraei"den .øvrigeindustri "g*<resigovervejelser vedrørend
tonrohlcmo nir':.der :
-denuclenmorvirkcomh.edenlistende generelle datakreds
-virksonhedencindividuelle internedriftsforhold itekniskos
finansiel henseende -
2^'C~o^dci ■"or\ri*i?.coriPcconli. c'i::i."hp*'vT*prj 1
■I■!«!■■■■■■Il^»l»n|l■–■■■!»■–»IH■■I■■IIIIIIII>■!■■■■IIIII|||||■IVif"'l|VW–.HlMlHI«II^l~»■«|||■ I II _'I
Zor.ieksempel r:anidigende synspunkter nornes :
-dotalmindelige udviklingsstade forfyringsteknikken vedkul
(rationel ,bekvem,renlig,miljuvenligo.s.v«)
-anskaffelscsvanskeligheder vedkul(forhandler -ogfordelernet
adgangtilimportellerproduktion ,transport )
-bortskaffelse ellerudnyttelse afaske
-vurdering afforsyningsrisici vedoliehhv.Icul
~fremtidige udviklingstendenser iprisforskellenpAgrundlag af
bre?ndvo3rdien mellemolie,importkul ,frollesskabskul,brunkul ,
gas,elo.s.v.
-alternative muligheder foranvendelsen afandreenergibærere
endkul(brunkul,ges,elo.s,v.)vederstatning afolie
-eksisterende lokalemiljøbestemmelser ogmyndighedernes god-
kendelsesprocedurer idenneforbindelse
-udviklingen i""milj^lovgivningen
-konkurrenternes a.dfcordispørgsmålet omomstilling
»
-udsigterfordenalmindelige konjunkturudvikling
-udsigterformarkedsudviklingen fordespecielle produkter ,
somvirksomheden fremstiller .

-2-
2#Virksomhedens individuelle interne driftsforhold iteknisk 0° ;
•finansiel henseende
a)Iteknisk henseende '
-Byggehøjde ogdimensioner -forkedelhuse ,ked' er,ovnanlæg ,
skorstene o.s.v .
-lagerpladser påvirksomheder ,,bunkere -overjordiske ,under -
~jordiske . ,
--transport fra'lagerplads eller bunker til ,kedelhus
-til-ogfrakørselsveje påvirksomhedens areal
-oplagring afasl<e ,udnyttelse ,eller bortskaffelsé
-tekniske krav tilproduktionsprocessen (renhed ,regelmæssighed ,
stjTbarhed ,flammen enstemperatur ). • •
b)Ifinansiel "henseende
S ' v
1)Finansiel fordel -.-
Dergives kun énfordel :prisforskellen pågruridlag afbrænd­
værdien ,Den forudselige brændværdiprisforskel til fordel for
kul måmindskes med effekten afden eventuelt mindre virk­
ningsgrad .Vedvirkningsgrad skal der ikke kun forstås kedlen ,
men også driftsberedskabets /enkelte krav medhenblik påpro-'
. .duktionsformålene (skal flammen anvendes kontinuerligt eller
' , kuiiperiodevis ?)
<·' ·' -· ■ ν ■ .ι ·
\ '^'' '* '2)Finansiellé .ulemper ..
-Tilvejebringelse afinvesteringssummen tilomstillingen
(herunder arealer tillagerplads o.s.v .).Dette erenten
etproblem ikapitalanskaffelsen ,såfremt dermåfinansieres
medfremmede midler (særlig vigtigt ved .småogmellemstore
virksomheder ,.derikke haradgang tilatblive noteret på
børsen ),eller detdrejer sigometproblem medegen
likviditet (selvfinansiering ).

-renteuc.giit 02anortiseringsvilk".r forinvesteringen ved
fremmedfinansiering -
-afskrivninger ;debestår aftokategorier :
-ekstr^ordniære afskrivninger pådeudbyggede gamle
fyringsanlæg
-ordinære afskrivninger pådenyinstallerede anlæg
-arbe jdsomkostninger ,ivrige omkostninger ogreparationer
ved drift afdet omstillede anlæg
farer ,bliv .følger afafbrydelsen afproduktionen ved
omstillingen (kanmildnes ved enmidlertidig udnyttelse
afhjælpeaggregater eller vedproduktion tillager ).
?"onklu sion
leunder pkt .2og3omtalte aspekter måafinvestor saLiraenfp .tt.es
til enslags status ogunderkastes envardering .
Det erikke pånogen måde påvist forenkelttilfælde ,atenc-*dan
samlet vurdering udelukkende vil bero påberegnelige finansielle
betragtninger .Den finansielle faktor vil med sikkerhed være en
bærende faktor ved afgørelsen .Denne faktor mådogvægtes relativt ,
når den ses isammenhæng med forsyningsrisici ved olie ,ogforsy­
ningssikkerheden ved kul .

.BILAG II
Tab.el 1
Satrietslutsnerriiforbrug 1"denqvriffeindustri "
(eksklusive anvendelse iindustrikraftværker )
- (1000 toe )
'Stenkul ,,koke
.fyringsolie
(letogsvær)
.·naturgas ,Andei
brændsel'Hellem·'
facitElektri-
citet
È·
."Τ·*'νI·alt·
IÀ,
Belgique I960
1970
19783913
6652
6235494
468
3444407
7120
i579 .1763.-
3129
4093'6170
10249-,
10677
Danmark I960
1970
1978992
3291
2402105
232
2551097
■3523
2657335 .
769
11131432
4292
3770
Deutschland
(BR)I960
-1970
197819570
32613
31606 1"6303
3830 ·
2615.25873'
36-443
3422115266
22482 .
2513141139
58925
62402
France ιI960
»1970
197814517
27012
.244441200
1027
157216017
28039
260168606 Nlj7$3
1633924623
41332
42855'
Ireland i960
1970
1973682
1248
131763
123682 .
1311 .
1440I75
427 .
730357
1738
2170
Italia I960
1970
197810136
'22940
'21538320
2289
64210456
25229
•22180 ■:·',6413.
12441
.15HO16-369
37670
37290
Luxembourg I960
1970
197859
138
151 .3
26
2662
I64
17752
107
266114
1271
443
Nederland I960
1970
1978·,.3653
7269:
8252585
460
'29742¿3.
7729
85491713
3736
57105956'··.Ι
11¿65
14259 Ι
UnitedKingdomI960
1970
197828699
31199
271942835
2731
165931534
33930-
23253 -10675
18328
19471,42209 ï
52758j
JÍ224'j
Gemeinschaft I960
1970
197832526
'1323.-2
12313911845
11126
753394371
143433
1306724$048
75712
91513139J19j
219200
222190

BILAGII
Tabel2
FÆLLESSKABET
Slutforbrug P.fudv?.lrtc energibærere i"denovrir;cIndnctri "
(eksklusive anvendelse iindustrikraftværker )
(1000toe)
Industrisektor -AUl Iloks· lietfy-
ringsolieSværfy-
ringsolieNatur-
ΓΓ'~>CIalt
■Kemi I960
1970
1976
1978
1978"7271
4066
1223
1125
15782712
1317
759
662
23425
2239
2I56
1742
1074217
13315
14620
14964
34031079
6910 ·
10316
103^2
207515704
27oV
29109
231Ύ}
71SÓ
-¿ten,1erir,¿o
glassamt197O
keramik 1976
1973
1978»9766
1837
2717
3470
22104
1336
497
364645
3174
1871
18436135
18371
13169
12342
10707
5375
9730
9372
11193j7
32193
23CC4
275:·6
23
ITærings-196O
ognydel-1970
sesnidler Τ97^
1978
197C"5267
22cM
8c3
855
94532
2?4
192
187
4903
2903
1945
183^
337-71
9020
β157
79^3
311246
1541
3617
4217
169106?.·,
16CV.
M719
151V
536
'Papir-og196Ο
grafisk 1970
;industri 1076
■»SYS
1978*3913
2057
366
531
55Ο134
83
5
4
999
529
442
424
132034
58.?3
49-0
4800
1118241
922
2045
2632
35764"6
9414
7Sj3
8441
2C47
Jern-og ■1960
metalfor-197Ö
arbejdning 1976
1978
1970"3652
1852
1393
1474
1271831
1374
639
454
61622
6427
4790
460ό
1135'-2
726;
4976
4801
272476
2653
6546
7433
149111C3
196η
i;j:·.ρ
13ί·.η
565
Anden 196Ο
industri 1970
1976
1978
1978·10,302
2932
1331
1196
7891380
1057
667
514
72274
8926
7050
726',
124512
124Ó¿'
10163
9422
1441644
1SP3
5912
5655
4551911';
27."04
?5ιΓ'*
24052
,2-Λ:
Ialt-I960
197Ο
1976
i978
1978"40276
17073
7C.1Ö
8651
31403693
5511
2759
2135
495973
24250
13254
17770
15124191
602u4
56035
54317
65553393
19259
33?2ό
40216
32lon'.r?·:JÍ.■
13·"-¿2
1?3172
1Γ3η9
13m
1
x)Pororugetiindustrikraf tværter
"T2;–or"ks"1leis,ir|r'ioriaftalangivelserne fordeenkelte"ledlemsstater"(tabel2-11)skyldes"oriregr .ingentiloe

..• BÏ1A.GIT
• , .Tabel3
' IR^XvGX^'Tsrutforbru *afudvalgte enor.qibwreré i"denavrire''Industri "
.(eksklusive anvendelseiindustrilcraf tværker)
(1000toe)
Industrisektor ■Kul Koks Letfy-Sværfy-iîatur-1.1·■■■■■··τ
alt_ringsolie ringsolie gas' •
Kemi i960 161 .110 40 330 «. 641
1970 2 90 112 '909. 293 1406 i
1976 8 50 66 643 838 1605 ;
1973 20 29 70 380 733 1237 !
1978" – - - 27 1C6133i
",.Sten,1er·19CO 307 80 82 306 7*15i
glassamt 1970 320 97 318 f199 287 2221 !
keramik 1976 422 32 187 433 997 2071 i
1973 935 22 196 453 .875 2/o.i'Wl »
19734 - - '- - ■- 1
-Færings- 1%0 172 22 73 22? • ■-· 4Γ»9
ognydel-19/0 32 13 s155 341 6-va ;sesmidler 1976 8 6 109 230 117 520 !
ζ 1978 3 7 114 294- 67 4O5'
1975^ –'■ - ■ - 22 3'25'
Papir-og1900 125 15 93 mm ■ 23?.
1970 Ú 34 52 193 2 3C0grafisk
industri1976 18 122 57 197
1973 ·· _ , 19 129 54 212 '
1973' -'■ 20 11 31
.J_em-og
metalior-19ÓO 68 22 85 145I'--3301
1970 16 164 186 2931 69 733!
•'arbejdning1976 14 44 120 157'· 151 51cl·'
1978 6 22 126 ..197' 137 A2· ■
197?* - -- s -3
w
AndenI960 .509 176 222 543' -+ 1450
1970 57 66 531 630 157 1441industri1976\9 "52 303 451 231 1c>1
1973v7 41 322 75- 210 133·:
'I97G*mm «► 32 82 1'4
:Ialt19OO 1342 410 517 1cu • $3PIλ
1970 441 464 1353 3575 814 665·;
1976 461 184 eos 211Ó 2391 5
1973 971 121 847 2205 2091'6235'
1973' - - 109. 202 311
x)forbrugetiindustrikraftrørker

3TI.\nIT
Tabel4
•Dr'ïï'APS .
Slutforbru .^ndv^l^tscner^itercre i"derihtr.t^eindustri 11
(eksklusive anvendelseiindustrikraf tvcorker)
(1000toe)
Industrisektor Kul KoksLetfy-
ringsolieSværfy-
ringsolienatur-
gas"Ialt
':Kemi i960
1970
197Ó
1978
1978*1
31
1
øm14
70
43
4956
145
111
111 -71i
216
155
163
.Sten,""lor1(XO
glassamt1970
kerajnik 1976
I97B
1973«170
149
230
33314
19
14
1218
69
55
62194
759
335
381-396
996
734
843
Irrings-.1960
-ognydel-1970
sesmidler 1976
1973
1973*5
7,
21
49'1
3
4
318
68
54
61212
8:2
417
413 -23c
000
';26
. 1960Papir-og1970
FV1"1976industriv7β
15.3*42
77-4
12·
!»
1147
183
93
92 -51
195
144
ICO
jJern-"ogJ960metalior-'970
arbejdnir.g 19/6
1978
1973*-1
1
2
121
82
66
7345
176
89
87-67
2^9
157
16Í
Anden 1960"
indUstri1970
1976
19/3
I97C44
1
31
1124
463
335
431'a6
2^7
92
92
70-171
7?5
473
520
70
""Ialt 196O
1970
1976
1973.
'1973*175
160
y.5
52018
25
20
16199
764
6;?
69O6C0
2y.'j
1107
i176
70-792
3?9Î
2164
2402
70
x)'Jorbrugotiindustrikraf tv^r^er

.- '-BILAG -TI
- Tabel5
* -TYSKLAÏÏD
Slutforbrur 1:afudvalgte' energibærere i"dernyrigeinduetri"
(eksklusive anvendelse iindustrikraftværker )
(1000toe)
Industrisektor Kul-' KoksLetfy-•ringsolieSværfy-
ringsoliq
Kemi i960 1813 1137. 93 932 103 4033
•1970 969.558 477 3461 2324 .7709
¡1976 •900 305 440 3802 264ì'8033
1970 .730 --336 431.4104 3421 9072
197C· 1166 1 594 694 2455
'Sten,1er196O 3214 1293 T63 1157 _ 5837
glassamt1970 509 692 1315 4231. 1733 Ö535
kreamik 197Ó 231V280 816 32(6 2179 6772
I97O 264 197 795 ·3C.J 2343 6639 .
197Ö' 2 -.■· 10 8 20
Næriiigs-"19t"-0 1303 182 144 610 _ 2245
ognydel-1970 535 69 792 1737 218 33r1
sesmidler 1976 214 47 861 1935 524 3r.?l
1970 210 50 021 1917 •633 363!
197fi"24-■ 110 101 235
Papir--ogI960 873' 61 19 380 133"'
..grafisk 1970 324 9 235 14Û1 164 2213
industri 1976 V131 2 226 1331 407 2ο;·7.
1973 133 1 198 1379 593 23:·ν
1973"'92',,- mm 545 162 799
1.Jern-og19Í-0 787 587 402 649 _ 2425
i"metalfor-1970 413 245 2100 1322 1133 5213 /
–arbejdning1976 213 112 1979 10.10 1347 46τ.
1978 153 103 1771 1024 1670 Α771
19/3' 73 1 192 132 403
!Anden '19¿0 2054 433. 234 762"•49 3*■12
ïindustri 1970.J;t703 522 1443 21¿4 715 5512
197c325 329 1369 1790 2599 6412
197Ö 2¿9 231 1.399 1305 1S3? 506?
1975' 33'- - 107 136.2S1
Ialf.190010059 ■:;3743 1110 4496 157 1957'»
1970 3453'2095 6362 1440ό 6292 32613'
1976 2014 1075 5691 13164 0
y697 316^1
1973.1924 923 5415,12799 10TAr>316c6
1978"1400'2 1553Λ•¿33 4193Natur-
sas 'Ialt
x)Forbrugetiindustrikraftværker

BILAGIT
Tabel 6
-FRA'.T.RTH -
Slutforbrup :afudvalgteenergibærere i"denr?vri i?eind^s^ri "
(eksklusive anvendelse Iindustrikraftværker )
(1000toe)
Industrisektor Kul KoksLet .fy-Sværfy-Natur-Τal+ringsolie ringsolie ^"?.S
Kemi1960 351 257 149 413 339 2009
:197o 559 317 855 1666 741 4133
1976 292 135 339 2916 110Õ •48fì3
;1970 257 177 332 2925 .1335 5136
'197ft' 24 - 17 273 259 573
.Sten,1er1960 1635 233 272 83O '141 311ó
'glassamt 1970 /]80 271 ■1050 3305 697 5303
keramik 1970 120 80 413 3617 '1457 5637
1978 91 48 424 3640 1496 5699
1978" - - - - -
Udrings--1960 1199 103 561 411 7 2231 I
ogTiyael-1970 305 67.1540 1693 70 3339 !
POCIJàlQ-r*1976 56 50"'403 2303 225 3υ.;2'
1973 80 66 397 2371 304 3213:
1970» 3 - - 80 - £λ !
Papir-og19Ó0 740 1 33 353 .85 1212
grafisk 1970 274 - 140 861 191 1466
Industri 1976 38 – 82 1122 194 1ΔVj
1973,50– 81 1145 233 1514
-1078 7 - - 246 10 2Ο3
Jem-..og 1960 470 362 753 317 2Λ 1
metalfor-1970 209 313 3010 817 260 46-7
arbejdning 1976 37 66 1337 777 83o 3'.53
1973 100 50 1325 707 1236 341?
1973« - - - - -
AndenI960 2079 363 10)6 743 27 4273
1970;947 340 3695 2036 93 7161
ITICLUSoZ*l1976 453 199 2565 1790 436 54^3
1973 393 135 2500 1732 599 545?
197ß" 14 - 2 101 22
I133
Ialt i960 6974 1324 2sr>4 3072 623 1-1Γ:ν
1970 277.'. 1303 10200 10923 2O32 270V.7
(976 1Oló 5SO 5194 125:5 43C,4 23
1973 971 526 >".o? 12630 5203 24Α···'.
1973«/,3 - '19 700
Í291 1033
x)Forbrugstiir.ductrikraftT^rker

BIL'ACrII
Tabel7
"IRLAJTD
Slutforbrnjr ?.fudvalgte energibærere i"denmrrireIndustri "
(eksklusive anvendelse iindustrikraftværker )
(1000toe)
Industrisektor Kul KokSLetfy-'
ringsoli eoVccrfy­ringsolieNatur-Ialt
Kemi i960
1970
1976
1978
1978*\
Sten,ler1960
glassamt1970krcamik 1976
1978
1978*
-rTsringc-1960
ognydel-1970
•ses- 1976
midler 1978
1978*
.Papir-og1960
grafisk 1970
industri '1976
■1978
1978*
mem-i960
og 1970
metalfor-1976
arbejd-1978
r.ing 1978*Opdelingefterforb.j.gssektorer foreligger
ikke;,alleangivelser ersammenfattet under
"'øvrigeindustrier "
Anden ,
industrii960
1970
1976
1978
1978*462
104
21
257
7
7
749
156
177
367164
981
953
918
49682
243
150
317
49
-Ialt i960
1970
1976
1978
1978*462
104
21
257
7
7
749
156
177
367164
981
953
918
49£c2
248
158
317
49
x)forbruget i.industrikraftvnrker

BTI.AtII
•TabelB
Ι?ΛΙΙ::.·
Slntfor'hrn ^P"±udv?.lr{"hcGv^GX*rr.i'U;^T0T8i"don^vtI^gflnnfrrl 11
(eksklusive anvendelseiindustrikraf tvarker)
(1000toe)
Industrisektor Xul-XoksLetfy-
ringsoli :Svarfy-
ringsolieMatur-
gasIalt"'
Kemi 1^°
1970
1976
•197^
1973"186
87
13■.
10198
146
83
563
453
36
31
41110
4769
4916
4653
1493631
853
1576
1366
1372123
6313
6624
6116
1634
Sten,1er1^°glassant19ίθ
keramik .197ö
1973
1972"6Ö0
131
53
84171
145
31
215
40
106
982169
6OJO
4292
3666566
1823
3104
'304035T1
810?
7591
6509
-Irrings-19^0
ogr.ydsl-1970
ses.~idler 1976
1978
1973«11
4
1
124
34
45
353
12
70
59350
1450
1250
1019
34233
355
701
.724
361126
1855
2C67
1ó¿3
70
Parar-ogerraf-s^ 1970industri 1976
1973
1973"'4
-3
10
•19
17390
1350
1153
930
23ó157
221
333
516
126554
1531
1560
1463
412
•Jerr.-og1960
metalíor-1970"arbelóning 1976
1973
1973"31
9
6
764
218
279
140•25
63
235
215630
1600
1046
913
54•452
433
1303
1073
151202
2373
2874
2353
69
Anden 196O
industri 1970
1976
ì 1973
! 197S*63
2S
52
59
1527
16
66
352
9
170
151904
2T21
2299
190.;
1009534
¿50
753
710
r.o1535
2624
3ν.π
28;,?
11y.
196OIalt 1970
1976
ι 1973
1973"qSo
259
130
,161
•5484
559
504
28741
592
636
571
46093
17340
1495-5
130-35
28762573
4190
733')
7¿34
4¡410ΐ3·;
2?-τ4';
24Col
21533
3>-9
x)?orbrugetiindustrikrç.ftv^rker

BÏLAC-II
Tabel9
Lu-a^ouriQ •
Slutforhmp :?fvelvalgte ener ,Titrerei"denfvrtneindustri "
(eksklusive anvendelse iindustrikraft ,værker)
(1000toe)
-* ''.
Industrisektor "Kul KoksLetfy-
ringsolieSværfy-
ringsolieNatur-
easIalt ■'
KehiI960
1970
1976
1973
I97O*■- ..3
34
148
29
46
38-11
63 ■-·
46'
52
Sten,1er
glassaint
keramikI960
1970
1976
1978
1978*13 1 5
19
14·3
,11.
1
-22
30
15
Nsrings-
:ognydel-
sesmidlerI960
1970.
1976
1978
1978»V.;.
Papir-og
.grafisk
•industri'19CO
1970
1976
1978
1978*•·,Opdelingefterforhrugssektorer foreligger
'ikke;alleangivelser ersammenfattet under
"ivrigeindustrier "
-Jera-og.aetalfor-
arbeadningI960
1970;
'1976
1978
I978*■: '
Anden
-industriI960
1970
1976
1978
1978*12
-14·
w3
1
1
14
16
18.
217
14
15
7217
526
45
51
99
»"*
IaltI960
1970
1976
1978
1978*25
144
1
1"
112
69
32
35.18
54
62
11017
559
13S
112
151
x)?oi*oru£etiindustrilcraftvsricer

BTLAOII
Ta'oel10
Slutfor QITJ.PI?.fudvalgte ererrinærøre jnde^^rri.rcIrd^.stri "
(eksklusive anvendelse iindustrikraftværker )
(1000toe)
Industrisektor Kul.KoksLetfy-
ringsolie3νΞΓfy-
ringsolieNatur-
gasIaltI
Xemi ]¿601970
1976
1978
,1970*136
22
15
36
35123
99
100
1233
14
1021
591530
•5&1
309
690
CO2·183
26S5
2175
603C22
2903
4130
3504
723
Sten,1er,1960
glassa.~t1970kcranik .19/6
.1970
:197Ö*216
92
7
313
1
15
1619
7
12
22216
340
106
124650
794
82946/1
1090 ·
934
994
„. i960
:\·Γ~·τ»ηγιΤc–--1<?%1970ogr.ycol-
"e^nidle· ^ '"e°niG-Le-1978
197S-222
1
725
11
1519
30
34
38691
692
172
173
30822
1129
1367-
27957 !
1556
1350
1573
64
"Papir-og1?6°grafisk !^70
-industri 1976
1970
1973·226
14-4
12
2
4207
329
30
39
20333
284
532
48437
674
316
575
82
t
_- 1960
-°erv-~°S1970
Ee:at'or"1976aroe^-ng^
197Ο·39
2
143
19
20
1356
93
50
117162
203
44
55270
442
736300.
592
557
921
Ar.den i960
industri 19/0
1976
1978
1973*240
29
7
1
236
142
74
26
44355
407
71
92
3135
'303
253
543
1C4673
61Λ
3"7
on
-T-a!t 1960" 1970
1976
1973
I97O*1079
1/lü
30
40
79210
127
150
41173
220
1V-,
81υ2161
2500
732
1'.73
16à3S
dr-C(>
3617
61Γ-2
727¡3í^3
7t?.r)
7¿7·'.
0->rρ
U..J<.
110:7
x)Porcruget iir.dvistri:<r?.i tvnr-cer

• -F'TIAC -II
Tabel 11
DDT F0RLT2B2 I'07TGEïïIC-i :
Slutfororurr afi;.dv?.lTte erer .Titrere i"den ^vrijre industri "
(eksklusive anvendelse iindustrikraftværker ) 1 ."
(1000 toe)
Indus trisektor Kul1
..Koks ',JLet fy-
ringsolieSvær
ringfy-
solieNatur -
gasIalt
•Kemi 19*04124 887 91 839 «· 5941I
*9702427 110 274 1722 5O65039i
976 1:36 154-1877 14f,93567!
i. '970 20 52 175 2003 12G7 3517i
970*353 23 85 936 220 1617;t
•.Sten ,1er ,9603531.290.„77 1259– 5157
"glas samt970 2207 161 357 2426'179 5330
keramik 976 1599 45 263 1090 11994201
973 1685·47•252 1003 •1239-4231
- 973 - - - – 3 3
J
-·Nærings -9602455 175 91 769 ·».14°'>¡
ogr.ydel - .970 1397 97 305 2123 703
sesmidler 976 503 26 410 1801 921 3tío
973 513 26 396 1000 1122 33r;7
973" 61 3 8 36 211'J j
Papir -og960 1945 71 21 559'– ?5^6 ;
·'·grafisk 970 1445 40 60 1422 112937!
·>·'industri 97Ó 156 380'.1129 715 20?9
. 973 220 3 94.■1035 739 2142
973*'437 9 13– 459:
Jern -og 9602257:752 280 1573_ 4Ü.")"w-,rcetalfor -970 1205 415 839 28.',3 474 5ÖJ?
■„arbejdning 9761076 116 1002 1794 2413 64^1
973 1162 120 9C.0 1013 2631 6711 ;
973* •48 6 10 18 2T*»
ν·*·
Anden.0604·863 3164*9 930' 60'··*
,industri 970 •1043 102 2537 42y. 10680.-2
976 462 ■122039 2702 157067?5
'973 4.10 14202^2503 1704.66'.3
*973· Ó99 7 10 41 2759
9C.0191íiO2491 1α·,9 5979_ 23¿9η
*XâXν97097?2 925 4431 14775 134631ivi
976 3302 233 395° 10303 8317 TC?
9734O'.O 262 39-«-'10213 8r>227ΙΓ-Î
973*1593 48 126 1031 229 30>,2
2)Forbruget iindustrikraftværker
\

BUAQTII
Tabel1
Sammenfatning afforskellige worao?er forkulforbruget
i"c.enc/rir:cindustri "
IVïLLüSSKABET
(I'toe)
Basisår 1990 2000
STEAMCOAL2000(l) 122Ã
10,8 21,3 37,2
CEPC20(2) 1976
11,9 •· 70,0-105,0
WOCOL(3) 1221
13,6 24,5-41,8 42,2-78,9
Dok.KOM(80iU7endel,ucg.^4)1930
14,5 30,0 35,0
^-rssskona.
ECB-SP"0(5) 1228 «.mm?
f 44,9 65,7-67,3 •·
1)I1jA/0.JCI>:"3tcamCoalProspects to2CC0",Paris1973(dampkulprognose
fremtil20C0);talfrabilag1,tabel1-1,'kol$?r,S+;17q?-l pt*:ar".-Hisseangivelser onfa~ter foruden !,denavrige/"SSk^o^cr^e '-ai.croldning
05samfcordso"' ..jConnis^ioren hartruKcetdetosidsteposterfraba-sisåret03fodretT:roT.ocerr.esvarendetilantagelser ,afyderligere
tilbagegang iforbruget ihusholdningerne ,
2)unders^gclsesudvalgvr.derdenvesteuropæiske kulnineirdustri :rapport'
omudsigterne forkulforbruget p*>onr'det "den-"Trigeindustri "?c\
Pool!esskabetsenergimarked ,2nucelles 19"9(ikkeoffentliggjort ).
3)COAL-Bridgetothe-nture,Reportofthe''orldCoalStudy("OCCL),
Cambridge ,Ilassachusetts ,USA1930,s.22',ff.Tallenefor?elgien,
Lujcertboiirg ogIrlaivierersel'leta.?noirroiscionen«
4)Kommissionen forl>eeuropæiske Fællesskaber :"Perspektiver idenlangsigtede efterspørgsels -ogudbuasudvikling forstenkuliPelles-
skabet'';dok.IlCh(SC)117endel.udg.af13,3.19^0.
5)Cvarfranedlcmsstatemes regeringer v\spørgeskema 1979fraDen,økonomiske konnissior .forJuropa(-Cl).Talleneerstrengttaget
ikkesammenlignelige ,dadeuncerforbehold afvissekorrektioner
omfatter stålindustriens forbrug.

BILAGIII
TaTiel2
Promoserforkni?orhrureti"denovri.^eindustri "
l
."70C0L1980
(îîtoe)
>*'>
•1977 1990 2C00
Belgique (l) ι0.7 2,0-2,4 2·,73,4
Danmark 0,5 0,5-0K8 0,5-1,0
Deutschland (BR) 3,5 4,2-6,3 5,6-8,4
Prance 2,1 4,9-13,3 9,8r28,0
Ireland(l) 0,1' 0,1-0,2 ■'0,2-0,3
Italia 0,2 1,4 '1,7-2,1
Luxembourg (l) -0 0· ·
Nederland 0,2· 1,6-2,0 2,1-2,8
UnitedKingdora 6,3 9,8-15,4 19,6-32,9
Pællesskabet 13,6 245-41,3 42.,2-<8,9
1)TalanslåetafICo^issionen -erikkeIndeholdt iT"OCOL-
unders<?"elsen .