DA    DA DA 
 
DA 1   DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 20.10.2009 
SEK(2009) 1397  
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN  
  
Ledsagedokument til 
  
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TI L EUROPA-PARLAM ENTET, RÅDET, 
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG 
REGIONSUDVALGET 
 
Solidaritet på sundhedsområdet: Begrænsnin g af uligheder på sundhedsområdet i EU 
  
{KOM(2009) 567 endelig} 
{SEK(2009) 1396}  
 
DA 2   DA 1. I NDLEDNING  
Dette dokument indeholder et resumé af kon sekvensanalysen, der omhandler de politiske 
valgmuligheder, for så vidt angår EU-ini tiativet "Solidaritet på sundhedsområdet: 
Begrænsning af uligheder på sundhedsområdet  i EU". Kommissionen påpegede behovet for 
tiltag i EU's sundhedsstrategi1 og bekendtgjorde i den nye  sociale dagsorden fra 20082, at der 
vil blive gennemført et EU-initiativ om ul igheder på sundhedsområdet. I nærværende 
dokument findes konsekvensanalyseudvalgets be mærkninger vedrørende målsætningerne, 
brugen af begreberne ulighede r og uretfærdigheder, proporti onalitet, subsidiaritet og 
omkostninger. Denne rapport forpligter kun de tjenestegrene i Kommissionen, der har været 
involveret i udarbejdelsen, og foregriber på ingen måde Kommissione ns endelige afgørelse. 
Hovedansvaret for begrænsning af uligheder på sundhedsområdet påhviler medlemsstaterne, 
men EU's politikker kan have indirekte virkninger for sundheden og kan bidrage til 
overvindelse af eksisterende hindringer for til tag. I denne rapport vurderes EU's tiltag for at 
støtte og supplere medlemsstaternes og de berø rte parters indsats og at mobilisere EU-
politikker med henblik på at begrænse ulighe der på sundhedsområdet und er fuld overholdelse 
af subsidiaritetsprincippet.  
EU's tiltag bør støtte forbedringer af hele  befolkningens sundhed, men med fokus på at 
begrænse urimelige forskelle på sundhedsom rådet mellem forskellige socialgrupper og 
regioner i EU, som kan undgås – dvs. en tilgang,  hvor der skal opnås et fælles højt niveau.  
Der gennemføres allerede en række relevante tiltag på både EU-pla n og nationalt plan. De 
nuværende tiltags effektivitet lider dog under et  utilstrækkeligt kendskab til problematikken, 
en utilstrækkelig prioritering og inddragelse af  de berørte parter, ma ngelfulde oplysninger og 
mangelfuld viden, utilstrækkelig udv eksling af god praksis og vans keligheder med at skabe en 
tværfaglig politik. Nærværende dokument omhandl er derfor foranstaltninger, som skal løse 
disse problemer.  
2. P ROBLEMFORMULERING  
På nuværende tidspunkt er forskellen i forven tet levealder mellem EU -medlemsstaterne på 
otte år for kvinder og på 14 år for mænd. De r er også store forskelle med hensyn til 
dødelighed, handicap og sygdom me llem de forskellige medlemsstater og regioner i EU. I 
visse lande er situationen med hensyn til sygdom  set i forhold til EU's gennemsnit og landene 
med de bedste resultater blevet forværret i de sidste to årtier. 
Der er store forskelle på sundhedsområdet me llem de forskellige socialgrupper som defineret 
på grundlag af indkomst, erhverv, uddann elsesniveau og etnisk gruppe i alle 
medlemsstaterne3. Personer med lavere uddannelsesgrad, lavere indkomst eller beskæftigelse 
                                                 
1 KOM(2007) 630. 
2 KOM(2008) 412.  
3 Health Status & Living Conditions. Overvågningsrapport udarbejdet af det europæiske 
observationscenter for den sociale situation. Europa-Kommissionen 2008.  
 
DA 3   DA på et lavere niveau har en lavere levealder og oplever længere perioder  med dårligt helbred. 
Forskellen i forventet leveal der mellem de socioøkonomiske gruppe r er på mellem fire og ti år 
for mænd og to og seks år for kvinder. De tte mønster afspejles i en lang række 
foranstaltninger vedrørende fy sisk og psykisk sundhed. I visse lande er forskellene blevet 
større i løbet af de seneste årtier.  
Uligheder på sundhedsområdet hænger sammen med uligheder med hensyn til de sociale 
determinanter af betydning for sundheden, he runder levevilkår (bolig og miljø), 
sundhedsrelateret adfærd (kost, rygning og mo tion), beskæftigelse og arbejdsbetingelser, 
uddannelse og adgang til social sikring, herunder adgang til sundhedspleje af høj kvalitet. En 
betydelig del af ulighederne på sundheds området kan undgås og re guleres ved hjælp 
politikker, som EU har indflydelse på. 
Der er blevet udpeget tre områder, hvor der kan konstateres svagheder, der udgør hindringer 
for effektive tiltag over for uligheder på sundheds området. Der er tale om områder, hvor EU 
kan støtte og supplere medlemsstaternes indsats:  
Manglende kendskab til problematikken og utilstrækkelig politisk prioritering og 
utilstrækkeligt engagement fra medlemsst aternes og andre berørte parters side. 
Manglen på sammenlignelige data om udviklingen, overvågning og afrapportering. 
Manglende viden om determinanterne, og hvilk e politikker der med held kan gennemføres. 
Utilstrækkelig samordning, for så vidt angår EU's tilgang til uligheder på sundhedsområdet 
(manglende mainstreaming på EU-plan). 
Medlemsstaterne gennemfører fo rskellige politikker, men der mangler omfattende strategier. 
Mere end halvdelen af medlemsstaterne giver ikke høj politisk prioritet til begrænsning af ulighederne på sundhedsområdet. Desuden evalueres politikkerne ikke, ligesom kendskabet til dem ikke udbredes.  
Selv om der findes solid dokumentation, er de r behov for flere oplysninger om virkningerne 
(årsagssammenhæng) og betydningen af visse sundhedsdeterminanter, hvis medlemsstaterne 
skal gøre en effektiv indsats over for bestemte  befolkningsgrupper eller determinanter. Der er 
også behov for sammenlignelige data, der ud arbejdes løbende og dækker hele EU, om 
resultater på sundhedsområdet og determinanter for uligheder på sundhedsområdet opdelt efter socioøkonomisk gruppe.  
Mangel på EU-data og forskningsresultater er  en hindring for udviklingen af politikker. 
Bedre, fælles dokumentation og en begrundelse for tiltag kan give det engagement, som 
savnes hos en række berørte parter på nuværende tidspunkt. 
På EU-plan er uligheder på sundhedsområdet bl evet givet højere politi sk prioritet, og der 
findes allerede en række EU-politikker, som ha r positive virkninger. Det er dog vanskeligt at 
foretage en kvantificering, og de r har ikke været foretaget noge n betydelig mainstreaming af 
uligheder på sundhedsområdet i alle relevante EU-politikker.  
 
DA 4   DA 3. M ÅLSÆTNINGER  
EU's tiltag vedrørende uligheder på sundhedsom rådet har til formål at støtte og supplere 
medlemsstaternes og andre berørte parters tiltag og at sikre, at EU-politikker og –aktiviteter 
giver et højt niveau for sundhedsbeskyttelse, jf. traktaten. Den sundhedsbeskyttelse, som EU-
politikkerne giver, bør så vidt muligt omfatte alle borgere, uans et hvor de bor og deres sociale 
baggrund. Ved opfyldelsen af disse mål kan EU's ti ltag bidrage til at begrænse ulighederne på 
sundhedsområdet i EU.  
3.1. Overordnede målsætninger 
Den overordnede målsætning med de tte initiativ er at støtte og supplere medlemsstaternes og 
de berørte parters indsats og at mobilisere EU-politikker med henblik på at begrænse 
uligheder på sundhedsområdet. 
3.2. Specifikke målsætninger  
Specifikke målsætninger: 
Forøgelse af kendskabet og fremme af oplysnings aktiviteter, udveksling af bedste praksis, 
politisk koordinering samt begr ænsning af uligheder på su ndhedsområdet som en politisk 
prioritet på både EF- og medlemsstatsp lan og blandt andre berørte parter. 
Forbedring af adgangen til data, af de mekani smer, der anvendes til måling, af overvågning og 
afrapportering om uligheder på sundhedsområde t i hele EU, af vidensbasen vedrørende 
årsager til uligheder på sundhedsområ det og af dokument ationen for tiltag. 
Udvikling af relevante EU-politikkers bidrag til begrænsning af uligheder på sundhedsområdet, herunder bedre støtte til medl emsstaternes og de berørt e parters indsats for 
at gøre op med uligheder på sundhedsområde t, og særlig fokus på sårbare grupper og 
tredjelande. 
4. A
NALYSE AF SUBSIDIARITET : ER DET BERETTIGET , AT EU GRIBER IND ?  
Selv om hovedansvaret for at tackle ulighede r på sundhedsområdet påhviler medlemsstaterne, 
er problemet af politisk interesse for EU af en række forskellige årsager.  
For det første tyder udbredelsen og den vedvarend e karakter af uligheder på sundhedsområdet 
på uoverensstemmelse mellem den nuværende situ ation og nogle af EU's overordnede mål 
som f.eks. styrkelse af den økonomiske og sociale samhørighed, sikring af lige muligheder, 
fremme af begrænsning af uligheder samt fremme af ligestilling mellem kvinder og mænd og 
solidaritet mellem medlemsstaterne (EU-traktate ns artikel 2 og EF-tra ktatens artikel 2).  
For det andet medfører det store antal persone r med dårligt helbred i visse dele af EU's 
befolkning betydelige offerom kostninger for EU og giver et  økonomisk incitament til at 
forsøge at løse problemerne. På baggru nd af befolkningens aldring er et højt 
folkesundhedsniveau vigtigt for at opnå et længe re arbejdsliv samt høj ere produktivitet, større 
konkurrenceevne og højere beskæftigelse. Helb redsproblemer, som kan undgås, medfører 
store omkostninger for sundhedsvæsnerne og lægger et unødigt pres på de offentlige budgetter. En reduktion af de unødvendige tab på  grund af dårlig sundhedstilstand og for 
 
DA 5   DA tidlige dødsfald kan bidrage til opfyldelse af  Lissabonmålene og udnyttelse af hele Europas 
potentiale for at opnå velstand.  
Retsgrundlaget for tiltag kan findes i en række forskellige artikler i EF-traktaten, herunder: 
artikel 12 og 13 (bekæmpelse af  forskelsbehandling), artikel 125 (fremme af beskæftigelse og 
en veluddannet, velkvalificeret og smidig ar bejdsstyrke), artikel 136 og 137 (forbedring af 
leve- og arbejdsvilkår, social beskyttelse og bekæmpelse af social udstødelse), artikel 152 
(sikring af et højt sundhedsbeskyt telsesniveau i forbindelse med alle Fællesskabets politikker) 
samt artikel 158 og 159 (styrkelse af den økonomis ke og sociale samhørighed). Disse artikler 
udgør grundlaget for, at Fællesskabet kan st øtte og supplere medl emsstaternes tiltag. 
Behovet for tiltag på EU-plan kan findes 1) i be hovet for EU-dækkende indsamling af data og 
overvågning, da EU har bedre muligheder for at  sikre pålidelige og sammenlignelige data end 
de enkelte medlemsstater, og 2) i samh ørighedspolitikken, hvorigennem EU giver 
medlemsstaterne, navnlig fattige regioner, økonomi sk støtte, som kan investeres i centrale 
determinanter for uligheder på sundhedsområde t som f.eks. levevilkår, erhvervsuddannelse og 
arbejdsformidlinger samt sundhedsydelser (fremme, forebyggelse og behandling). EU kan også give en merværdi
 ved at øge kendskabet til og opmærksomheden på uligheder på 
sundhedsområdet, at forbedre overvågnings mekanismerne, at forbedre forskningen og 
vidensindsamlingen, at sørge for relevant e tiltags synlighed gennem forbedring af 
udvekslingen af erfaringer og god praksis samt kapacitetsopbygning og at forbedre 
sammenhængen mellem EU's politikker. Dette er blevet foreslået i høringssvarene og i 
forbindelse med gennemgangen af forskning på området.  
5. POLITISKE VALGMULIGHEDER  
Der foretages en analyse af tre muligheder fo r at opfylde målsætningerne. Valgmulighed I 
indebærer fortsættelse af de nuværende aktiviteter ("status quo" ). Valgmulighed II ("status 
quo plus") indebærer, at der bygges videre på igangværende arbejde, som kan videreudvikles 
inden for en kort tidshorisont uden yderligere e ller omfattende ændringer af Fællesskabets 
nuværende instrumenter, gennem udarbejde lse af en meddelelse. Valgmulighed III 
("omfattende ændringer") forudsætter en længere tidshorisont, ændringer af eksisterende EU-
instrumenter og en rådshenstilling. Valgmuli ghederne er kumulative (valgmulighed III bygger 
på valgmulighed II, som til gengæld bygger på valgmulighed I – jf. tabellen). 
5.1. Valgmulighed I: Status quo  
Med valgmulighed I fortsættes indsatsen for at fremme begrænsning af uligheder på 
sundhedsområdet under den åbne koordinationsmetode  for social sikring og social integration 
og sundhedsstrategien. Lighed på sundheds området er et overordnet princip i 
sundhedsstrategien, og begrænsning af u ligheder i forbindelse med adgangen til 
sundhedspleje og resultater på  sundhedsområdet er en fæ lles målsætning under den åbne 
koordinationsmetode for social sikring og social integration. EU bistår medlemsstaterne med 
at omsætte denne målsætning i de nationale strategier gennem udveksling af erfaringer. 
Redskaberne omfatter bl.a. nationale strate girapporter og den fælles rapport om social 
beskyttelse og social integration, peer reviews, møder i Udvalget  for Social Beskyttelse samt 
møder i EU's ekspertgruppe om sociale de terminanter for sundhed og uligheder på 
sundhedsområdet og Rådets folkesundhedsgruppe. Der ydes økonomisk støtte gennem 
 
DA 6   DA Progress og sundhedsprogrammet (2008-2013). Ligeledes støttes en  række aktiviteter 
vedrørende centrale determinanter for sundhe den under samhørigheds politikken, den fælles 
landbrugspolitik og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne. Andre 
EU-aktioner, som dog ikke fokuserer på uli gheder på sundhedsområdet, vil fortsætte. 
5.2. Valgmulighed II: Status quo plus  
Valgmulighed II indebærer, at Kommissionen vedtager en  meddelelse, som skal øge 
kendskabet til uligheder på sundhedsområdet og sætte fokus på deres økonomiske, politiske 
og etiske betydning. Valgmulighed II bekræfte r, at begrænsning af uligheder på 
sundhedsområdet er en politisk prioritet, fo rbedrer dialogen med de berørte parter og 
tilstræber en bedre udnyttelse af eksisterende  oplysninger og mekanismer for udveksling samt 
eksisterende økonomisk støtte. Den støtter aktioner, der har til fo rmål at tilvejebringe viden 
for at gøre tiltagene effektive,  og søger at forbedre systemer ne for måling af uligheder på 
sundhedsområdet mellem medlemsstater, EU-r egioner og socialgrupper. Den tilskynder 
relevante politiske myndigheder til at foretage de første overvejelser om deres muligheder for 
at gennemføre foranstaltninger inden for dett e område (som foreslået af de nationale 
myndigheder under høringen). Den indebærer, at der gennemføres en række specifikke tiltag 
for at styrke aktiviteterne, uden at der er be hov for udvikling af omfattende nye politikker. Det 
er stadig medlemsstaternes ansvar  at udvikle konkr ete politikker. 
5.3. Valgmulighed III: Omfattende ændringer  
Med valgmulighed III foreslår Kommissionen des uden: en rådshenstilling om uligheder på 
sundhedsområdet, mål for begrænsning af ulighe der på sundhedsområdet i EU som helhed, et 
interinstitutionelt rådgivende udvalg på højt niv eau, en revision af en række politikområder, 
således at de kommer til at omfatte begrænsn ing af uligheder på sundhedsområdet som en 
eksplicit politisk prioritet, hvilket  indebærer omfordeling af ressourcer eller tilførelse af flere 
ressourcer for perioden efter 2013, en revision af de fællesskabsforanstaltninger, der bidrager 
til at sikre, at de grundlægge nde behov på sundhedsområdet dækkes (sundhedspleje, bolig, 
mad, vand og oplysning), og et st ørre internationalt initiativ  vedrørende uligheder på 
sundhedsområdet på verdensplan. 
6. K ONSEKVENSANALYSE  
Dette er et initiativ uden lovgivn ing, som har til formål at styrke arbejdet for at støtte og 
supplere medlemsstaternes og andr e berørte parters i ndsats for at begrænse uligheder på 
sundhedsområdet. De foranstaltninger, som foreslås under valgmulighed I, II og III 
indebærer: 1) en øget indsats for at forbed re koordineringen og kendskabet til emnerne på 
EU-plan og 2) en øget indsats for at øg e medlemsstaternes og andre berørte parters 
opmærksomhed på betydningen af at fokusere på sundhedsmæ ssige og sociale spørgsmål, 
navnlig under den nuværende økonomiske krise.  Aktiviteternes evne til at forbedre 
medlemsstaternes og andre berø rte parters indsats for at begrænse uligheder på 
sundhedsområdet er den faktor, som er af st ørst betydning for fors lagenes virkninger.  
 
DA 7   DA 6.1. Sociale virkninger 
Tiltagene under de tre valgmuligheder forventes at have positive sociale virkninger, og ingen 
af dem forventes at have negative sociale vi rkninger. Set i forhold til valgmulighed I vil 
valgmulighed II og III sandsynligvis have større positive sociale virkninger. 
Det er vigtigt at være opmærksom på, at  den nuværende økonomiske krise kan forøge 
ulighederne på sundhedsområdet på grund af en forværring af visse determinanter for 
sundheden. Valgmulighed II og III kunne med de me re omfattende oplysningstiltag bidrage til 
at sikre, at medlemsstaterne i en tid, hvor der må prioriteres, ikke forsømmer dette 
politikområde og senere oplever nega tive økonomiske og sociale konsekvenser.  
6.2. Økonomiske virkninger 
Der kan potentielt være betragtelige, indire kte økonomiske omkostninger forbundet med store 
uligheder på sundhedsområdet. Der kan ikke foretages et præcist skøn over disse. I en 
undersøgelse af spørgsmålet skønnes det, at de potentielle økonomiske fordele forbundet med, 
at hele befolkningens sundhed når op på niveau et for de bedst uddannede, vil være på mellem 
1,2 og 9 % af BNP.  
Det er vanskeligt at fastlægge  omkostningerne forbundet med fo ranstaltninger til forbedring 
af adgangen til og sammenligneligheden af data, navnlig hvis de er opdelt efter 
socioøkonomisk status.  
Overordnet set er det dog sandsynligt, at frem skridt med hensyn til determinanterne for 
sundhed og uligheder på sundhedsområdet vil ha ve positive økonomiske virkninger. På lang 
sigt kan forbedringer af sundheden og forøge lse af antallet af sunde leveår være 
omkostningsneutrale eller overordne t set være en økonomisk fordel.  
7. V URDERING AF VALGMULIGHEDERNE  
Alle tre valgmuligheder vil bidrage til opfyldelsen af de overordnede målsætninger, men 
valgmulighed III vil dog sandsynligvis have de største virkninger. Valgmulighed III 
indebærer dog yderligere omkostninger, og  der er også en række hindringer for 
gennemførelsen. Valgmulighed II foretrækkes på grund af gennemførligheden (navnlig evnen 
til at agere under den nuværende krise) og om kostningerne. Valgmulighed II kan betragtes 
som et udgangspunkt for yderligere arbejde vedrør ende uligheder på sundhedsområdet på EU-
plan og er fuldt ud i overensstemmels e med subsidiaritetsprincippet.  
8. O VERVÅGNING OG EVALUERING  
De tiltag, som er blevet vurderet, omfatte r forslag til forbedring af oplysningen, 
overvågningen og rapporteringen om udvik lingen med hensyn til uligheder på 
sundhedsområdet og determinanter herfor, so m kan anvendes til overvågning og evaluering.  
Kommissionen vil også søge eksperthjælp til regelmæssig analyse af udviklingen i EU's 
politikker gennem det europæiske observati onscenter for den sociale situation og det 
 
DA 8   DA europæiske observatorium for sundhedssystemer og –politikker.  Overvågningen vil også 
omfatte en rapport fra Kommissionen i 2012 om  gennemførelsen af dette initiativ og 
initiativets bidrag til begrænsn ing af uligheder på sundhedsområ det. Yderligere rapporter skal 
udarbejdes senere.  
 
DA 9   DA Valgmulighed I  
– Status quo  Valgmulighed II  
– Status quo  plus Valgmulighed III  
– Omfattende ændringer  
 
DA 10   DA