DA

Bruxelles, den 11.9.2007

KOM(2007) 511 endelig

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

om dialogen mellem den offentlige og den private sektor inden for forskning og innovation på sikkerhedsområdet

{SEK(2007) 1138}

{SEK(2007) 1139}

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

om dialogen mellem den offentlige og den private sektor inden for forskning og innovation på sikkerhedsområdet

Indledning

Truslerne mod Europas sikkerhed har mange facetter, er indbyrdes forbundne og komplekse og gør sig i stigende grad gældende på tværs af grænserne, og den indre og ydre sikkerhed hænger derfor i stigende grad uløseligt sammen [1]. Ingen medlemsstat kan opretholde sikkerhed på egen hånd. Hen ved ni ud af ti EU-borgere mener, at sikkerhedsspørgsmål ikke kun bør tackles nationalt, men også på EU-plan [2]. I denne sammenhæng er det et af Europas hovedmål at bevare værdier som et åbent samfund og borgerlige rettigheder, samtidig med at den øgede sikkerhedstrussel imødegås. Sideløbende skal Europa sikre sin økonomi og konkurrenceevne mod en øget risiko for forstyrrelse af den grundlæggende økonomiske infrastruktur, herunder industrianlæg og transport-, energi- og informationsnet.

En effektiv sikkerhedspolitik i Europa kræver et omfattende sæt instrumenter, som dækker både retshåndhævelsesmæssige, efterretningsmæssige, retlige, økonomiske, finansielle og teknologiske aspekter. I en stadig mere teknologisk verden, der er i konstant udvikling, er det næsten umuligt at garantere sikkerheden uden knowhow og teknologi. Forskning og innovation på sikkerhedsområdet leverer praktiske tiltag og løsninger, der kan understøtte den politiske gennemførelse. Med nyskabende sikkerhedsløsninger kan sikkerheden for borgerne øges, uden at de pålægges unødvendige ekstra byrder i hverdagen.

Teknologi gør det lettere at afsløre handel med farlige stoffer. Dette er også tilfældet med grænsekontrollen, der skal hindre ulovlige indvandrere, menneskehandlere, narkotikahandlere og terrorister i at udnytte, at kontrollen ved de indre grænser er afskaffet i Schengen-området. Innovative og avancerede løsninger og systemer kan bidrage til at forhindre forfalskning af identitetspapirer, bl.a. gennem biometriske oplysninger i visa, pas, opholdstilladelser og andre dokumenter.

Kommissionen har øget midlerne til forskning og innovation på sikkerhedsområdet markant. I EU's 7. rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling er sikkerhed centralt placeret. Formålet er at sikre, at der bliver udviklet den teknologi, der kræves for at kunne beskytte borgerne mod trusler som terrorisme og kriminalitet, naturkatastrofer og industriulykker, samtidig med at de grundlæggende menneskerettigheder overholdes, og der tages hensyn til samfundsmæssige aspekter. Programmet vil også medvirke til at strukturere og koordinere den europæiske og nationale forskningsindsats. Det finansielle rammeprogram om sikkerhed og beskyttelse af frihedsrettigheder inden for retlige anliggender, frihed og sikkerhed omhandler det operative samarbejde og politikorienterede undersøgelser om forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet og terrorisme. Offentlige investeringer er altafgørende for sikkerhedssektoren. Slutbrugerne af sikkerhedsapplikationer og -teknologier vil i mange tilfælde være offentlige og statslige organer. Den offentlige sektor generelt skal inddrages mere aktivt i udviklingen af et velstruktureret og effektivt sikkerhedsmarked.

Den private sektor spiller også en vigtig rolle: Udvikling af den rette sikkerhedskapacitet kræver et stærkt og konkurrencedygtigt industrigrundlag, som tager hensyn til behovene hos de kunder, der er målgruppe for de nye produkter, systemer og tjenesteydelser. For at kunne udvikle et sådant konkurrencedygtigt industrigrundlag og varetage den offentlige sektors og borgernes sikkerhedsbehov er der en række tværgående politiske spørgsmål, der skal løses. Systemernes kompatibilitet og interoperabilitet skal f.eks. forbedres, primært ved at udvikle fælles standarder, udveksle bedste praksis og bidrage til overvejelserne om forbedring af udbudsprocedurerne, samordne europæiske og nationale programmer for sikkerhedsforskning, fremme små og mellemstore virksomheders inddragelse i forsyningskæden, inddrage slutbrugerne og fastlægge en strategi for internationalt samarbejde.

Udviklingen og gennemførelsen af en effektiv strategi for sikkerhedsforskning kræver derfor deltagelse af alle berørte parter i den offentlige og den private sektor både på nationalt og europæisk plan.

I denne sammenhæng har dialogen mellem den offentlige og den private sektor inden for forskning og innovation på sikkerhedsområdet følgende specifikke politiske mål:

– at bringe alle relevante berørte parter sammen for at drøfte tværgående spørgsmål af fælles interesse, gøre det lettere at vurdere de enkelte parters styrker og ressourcer og kortlægge områder, hvor man kan opnå synergier, eller fastlægge fælles programmer

– at udarbejde forslag til udvikling af en strategisk forsknings- og innovationsplan på sikkerhedsområdet sammen med de berørte parter på nationalt og europæisk plan for at opnå et fælles og klart syn på behov og prioriteter inden for europæisk sikkerhedsforskning

– at udveksle idéer, synspunkter og bedste praksis for at sikre en bedre udnyttelse af den eksisterende kapacitet og for at fremme brugen af teknologi på sikkerhedsrelaterede områder, bl.a. gennem optimal udnyttelse af de forskellige finansieringsinstrumenter, der er til rådighed i den nuværende finansielle programmeringsperiode.

Kommissionen forventer, at oprettelsen af et forum for udvikling af en dialog mellem den offentlige og den private sektor inden for forskning og innovation på sikkerhedsområdet i EU bliver afgørende for at nå disse mål. Dette Europæiske Forum for Forskning og Innovation på Sikkerhedsområdet (herefter ESRIF) skal bygge videre på det arbejde, som allerede er udført af Gruppen af Fremtrædende Personer [3] og Det Europæiske Rådgivende Udvalg for Sikkerhedsforskning (ESRAB) [4].

Formålet med denne meddelelse er at redegøre for principperne for en europæisk plan for sikkerhedsforskning og at understrege vigtigheden af en stærk dialog mellem den offentlige og den private sektor inden for europæisk forskning og innovation på sikkerhedsområdet. Meddelelsen skal skabe basis for gensidig tillid og bane vejen for en øget integration af fællesskabsinitiativer på sikkerhedsområdet.

1. Det er nødvendigt med et fælles og klart syn på behov og prioriteter inden for europæisk sikkerhedsforskning

EU har reageret på behovet for mere forskning på sikkerhedsområdet med to 7-årige rammeprogrammer [5] på sikkerhedsområdet med et samlet budget på 2,135 mia. EUR for perioden 2007-2013. Det drejer sig om det 7. rammeprogram, som bl.a. omfatter temaet sikkerhed, og EU's rammeprogram om sikkerhed og beskyttelse af frihedsrettigheder. Der tilstræbes sammenhæng mellem de to programmer, så der sikres indbyrdes samspil mellem de forskellige former for forskningsaktiviteter. Der kan i øjeblikket sondres mellem to former for sikkerhedsaktiviteter:

Med et budget på 1,4 mia. EUR skal temaet sikkerhed under 7. rammeprogram støtte udviklingen af teknologier til at opbygge den nødvendige kapacitet til beskyttelse mod terrorisme og kriminalitet, grænsekontrol, beskyttelse af kritiske infrastrukturer og krisestyring. Sikkerhedstemaet er baseret på de henstillinger, der blev fremsat af Gruppen af Fremtrædende Personer [6] og Det Europæiske Rådgivende Udvalg for Sikkerhedsforskning (ESRAB) [7]. ESRAB byggede allerede på princippet om en dialog mellem den offentlige og den private sektor, herunder også slutbrugerne, og bidrog til at fastlægge forskningsaktiviteterne under 7. rammeprogram. Det er en opfølgning af den 3-årige "forberedende aktion vedrørende sikkerhedsforskning" (PASR), som blev indledt af Kommissionen i 2004 med et samlet budget på 45 mio. EUR.

Der gennemføres også vigtige aktiviteter på sikkerhedsområdet inden for temaet informations- og kommunikationsteknologi (ikt) under rammeprogrammet. I det 6. rammeprogram var der afsat 150 mio. EUR til forskning i ikt-sikkerhed, og der er allerede øremærket 90 mio. EUR til de første to år af det 7. rammeprogram.

De sikkerhedsrelaterede aktiviteter falder nu ind under rammeprogrammet om sikkerhed og beskyttelse af frihedsrettigheder, som omfatter to særprogrammer:

– forebyggelse, beredskab og konsekvensstyring i forbindelse med terrorisme og andre sikkerhedsrelaterede risici

og

– forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet.

Der er afsat 745 mio. EUR til disse programmer i perioden 2007-2013.

Der er gennemført politikorienterede undersøgelser af kortere varighed med midler fra de finansieringsinstrumenter, der er adgang til på det sikkerhedspolitiske område. Som eksempel kan nævnes det tidligere AGIS-program, som har bistået retshåndhævelsesmyndigheder, retsvæsen og fagfolk fra EU-medlemsstaterne og kandidatlandene ved samarbejdet i straffesager og bekæmpelsen af kriminalitet. Programmet, som løb fra 2003 til udgangen af 2006, havde et budget på ca. 59 mio. EUR.

- Internationalt samarbejde

Den europæiske sikkerhedsforskning indgår i en global kontekst, og Europa skal derfor være åben over for dialog med tredjelande inden for forskning og innovation på sikkerhedsområdet.

Det 7. rammeprogram skal fremme deltagelsen af forskere og forskningsinstitutioner fra alle samarbejdspartnerlande og industrialiserede lande, men der skal naturligvis være passende restriktioner af hensyn til fortrolighedsaspektet.

Derudover kan juridiske personer fra associerede lande deltage i sikkerhedsforskning under 7. rammeprogram med samme rettigheder og pligter som medlemsstaterne [8].

Ved at inddrage tredjelande sikres det, at der inddrages synspunkter af forskellig art, og at der er sammenhæng mellem den fælles plan for forskning og innovation på sikkerhedsområdet og sikkerhedsforskningen i andre dele af verden.

Med ikrafttrædelsen af de to EU-rammeprogrammer vil der blive afsat betydeligt flere midler til sikkerhed og sikkerhedsforskning, og samarbejdet og synergierne vil blive styrket. |

2. Fremme af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed i EU gennem sikkerhedsforskning

Et af hovedmålene med EU's sikkerhedspolitik er at forebygge, afsløre, reagere på og overvinde sikkerhedstrusler mod EU's territorium, befolkning eller kritiske infrastrukturer. EU udfører flere forskellige sikkerhedsrelaterede aktiviteter inden for forskellige politikområder, bl.a. frihed, sikkerhed og retfærdighed, forskning, transport og energi, informationssamfundet, miljø, sundhed og forbrugerbeskyttelse og eksterne forbindelser. EU beskytter EU-borgernes ret til sikkerhed og fremmer og værner samtidig om friheden til at arbejde og færdes overalt i EU, retsstatsprincipperne, ytrings- og forsamlingsfriheden, retten til privatlivets fred og databeskyttelse og retten til en retfærdig rettergang. Sikkerhedsforskning kan medvirke til at garantere både sikkerheden og databeskyttelsen. En dialog mellem den offentlige og den private sektor om sikkerhedsforskning kunne være særlig relevant på følgende områder:

- Mere sikkerhed for infrastrukturer og forsyningssystemer

Udfordringen består i at beskytte kritiske infrastrukturer og forsyningssystemer, så de ikke beskadiges, ødelægges eller forstyrres af terrorhandlinger, naturkatastrofer, forsømmelser, ulykker eller computerhacking, kriminel aktivitet og hærværk. Der skal udvikles effektive teknologiske løsninger. Den 12. december 2006 vedtog Europa-Kommissionen en meddelelse om et EU-program for beskyttelse af kritisk infrastruktur (EPCIP) [9] og et forslag til direktiv om indkredsning og klassificering af europæisk kritisk infrastruktur.

- Organiseret kriminalitet og terrorisme

For at kunne afsløre og forfølge terrorhandlinger og organiseret kriminalitet skal der udvikles sikre værktøjer til informationsudveksling og overførsel af finansielle midler. Det indebærer bl.a. sikre kommunikationssystemer og overvågning af informationsinfrastrukturer som internettet. Hvad angår terroristvåben, prioriteres det højt at afsløre, spore, lokalisere, identificere og neutralisere kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare stoffer og sprængstoffer og radiofrekvensvåben. Offentlige og private aktører skal arbejde på at gøre lovligt fremstillede sprængstoffer mere sikre for at forhindre terrorister i at bruge improviserede sprængstoffer. Kommissionen vil inden længe vedtage en EU-handlingsplan for sikkerheden i forbindelse med sprængstoffer og detonatorer.

- Sikkerhed og samfund

Teknologi er et vigtigt værktøj til at forebygge, reagere på, forvalte og mindske potentielle sikkerhedstrusler mod det europæiske samfund. Teknologi virker dog kun i kombination med organisatoriske foranstaltninger og menneskelig medvirken. Den teknologiorienterede forskning skal derfor suppleres med forskning i politiske, samfundsmæssige og menneskelige spørgsmål.

Databehandlingssystemer er til for borgernes skyld. De skal være i overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder, der gælder for mennesker, uanset statsborgerskab og bopæl, og bidrage til at sikre økonomiske og sociale fremskridt og til at fremme samhandelen og det enkelte menneskes velfærd. Den fremtidige teknologiske udvikling bør forbedre beskyttelsen af personoplysninger og privatlivets fred og samtidig levere midler til en åben og ansvarlig retshåndhævelse. I denne henseende er udviklingen af teknologier til beskyttelse af privatlivets fred [10] en vej, der skal forfølges under dialogen mellem den offentlige og den private sektor.

- Intelligent overvågning og bedre grænsekontrol

Grænsesikkerheden skal gribes an som led i en integreret grænseforvaltning, der sikrer den lovlige samhandel og bevægelighed for personer og dermed understøtter Schengen-systemet og de bestræbelser, der gøres af de nationale myndigheder og Det Europæiske Grænseagentur (Frontex). Indsatsen inden for konvergens af informationsstyringssystemer, interoperabilitet, uddannelse og udbredelse af bedste praksis skal videreføres. Det er vigtigt at sikre sammenhæng i forhold til standardisering, regulering og lovgivning og i forhold til afprøvningen, vurderingen og certificeringen i forbindelse hermed. Med hensyn til den ulovlige indvandring er det målet at udvikle nye, pålidelige og fleksible løsninger til at identificere ulovlige bevægelser, uden at dette indebærer unødige hindringer for det store flertal af lovlige rejsende og køretøjer.

Hvad angår handlen med narkotika, våben og ulovlige stoffer, er det målet at opsplitte netværkene og samtidig forbedre sporbarheden, forsyningskædernes sikkerhed og standardiseringen inden for de logistiske net, udvikle billigere robuste løsninger og finde metoder, der kan sænke enhedsomkostningerne og forkorte screeningstiden.

Med den aktuelle teknologi er overvågningen begrænset til bestemte dele af den ydre grænse, f.eks. kystområder, og denne teknologi er ikke egnet til at afsløre og spore små fartøjer, der bruges til at smugle mennesker, narkotika osv. ind i Schengen-området. Forskningen og den teknologiske udvikling bør koncentrere sig om tekniske overvågningsværktøjer (f.eks. ubemandede luftfartøjer og satellitter).

- Genoprettelse af sikkerhed i en krisesituation

Vi skal sikre, at regeringerne, beredskabstjenesterne og samfundet er bedre forberedt på at håndtere uforudsete katastrofesituationer ved hjælp af nye innovative løsninger, der er økonomisk overkommelige. I denne forbindelse skal værktøjerne, infrastrukturerne, procedurerne og de organisatoriske rammer også forbedres, så man kan reagere og afhjælpe følgerne mere effektivt, både under og efter kriser.

3. En konkurrencedygtig europæisk industri for sikkerhedsforskning

Sikkerhedsmarkedet er et sammensat og uensartet marked med civile og militære anvendelser. Sikkerhedsteknologi og sikkerhedsløsninger er i sagens natur en del af og er udviklet inden for en bred vifte af industrier, bl.a. transport, energi, miljø, informationssamfundet, telekommunikation og sundhed. Det gør det også muligt for små og mellemstore virksomheder at deltage i det spirende sikkerhedsmarked.

Sikkerhedsteknologi og sikkerhedsløsninger i sig selv er mangeartede og vedrører aspekter som positionsbestemmelse, autentificering, identificering, risikovurdering og situationsforståelse. En effektiv industripolitik bør for at fremme sikkerhedsmarkedet omfatte regulering, standardisering, adgang til risikokapital, en sammenhængende forskningsstrategi og vedvarende finansiering.

Standardisering i overensstemmelse med de relevante konkurrenceregler [11] har vist sig at være et effektivt værktøj til at sikre en konsekvent og effektiv gennemførelse af europæisk lovgivning på mange af EU's politikområder.

Standarder sikrer interoperabilitet og holdbarhed for at opfylde slutbrugernes behov og er derfor effektive værktøjer for alle relevante berørte parter, herunder også den offentlige sektor, når der skal indkøbes varer og tjenesteydelser. På udbudsområdet er standarder et vigtigt aspekt ved skabelsen af et sikkerhedsmarked på europæisk og internationalt plan.

Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) har nedsat en arbejdsgruppe om beskyttelse af borgerne og borgernes sikkerhed ("Protection and Security of the Citizen", BT/WG161), som specielt beskæftiger sig med:

– koordinering af standardiseringsarbejdet på området, bl.a. med ISO

– mulige nye standardiseringsaktiviteter

– besvarelse af forespørgsler fra berørte parter, særlig fra EU-institutionerne.

ESRIF kan bidrage til at finde frem til de områder, hvor standardiseringsarbejdet bør prioriteres højt på europæisk plan, med tanke på, at standarderne skal være tilgængelige for små og mellemstore virksomheder. ESRIF bør også kortlægge hele forsyningskæden inden for civil sikkerhedsteknologi og undersøge de økonomiske vilkår på sikkerhedsområdet samt fremme initiativer til identificering og fastsættelse af kvantitative mål.

En brugerorienteret fælles plan for sikkerhedsforskning, som omfatter alle offentlige og private berørte parter på europæisk plan, både udbydere og aftagere, åbner mulighed for en mere sammenhængende programlægning og finansiering på forskningsområdet, hvilket bør skabe bedre innovation. Det bør også fremme private investeringer i de strategiske prioriteringer på forskningsområdet som supplement til offentlige investeringer. Desuden er det i overensstemmelse med det generelle mål om at skabe et egentligt europæisk forskningsrum, bl.a. ved at fremme en bedre sammenhæng mellem investeringer i forskning og udvikling på nationalt, regionalt og europæisk plan [12]. I sidste ende vil det styrke EU's sikkerhedsmarked og konkurrenceevnen hos industrien og hos andre udbydere af teknologi og løsninger.

Et stærkere og mere sammenhængende sikkerhedsmarked vil bidrage til vækst og understøtte Lissabon-processen.

4. Der skal skabes kontakt mellem sikkerhedsforskning og de berørte parter i den offentlige og den private sektor

Der er en række spørgsmål, der skal behandles i denne sammenhæng:

– Dialogen mellem udbyderne og aftagerne af sikkerhedsteknologi og sikkerhedsløsninger skal styrkes for at opnå et fælles og klart syn på behov og prioriteter inden for europæisk sikkerhedsforskning.

– Ressourcerne til sikkerhedsforskning er spredt på det europæiske, nationale og regionale niveau og offentlige og private parter. En god samordning vil bidrage til en optimal udnyttelse af den eksisterende kapacitet og øget informationsudveksling for at undgå unødigt dobbeltarbejde og forbedre samarbejdet, f.eks. på grænseoverskridende områder som lufthavnssikkerhed, afsløring af flydende sprængstoffer osv.

– Det internationale samarbejde skal udbygges på visse områder.

– Der bør samarbejdes med europæiske organer som Europol, Frontex og Det Europæiske Forsvarsagentur og internationale organisationer (f.eks. UNICRI).

– Synergierne mellem de forskellige aspekter af den europæiske sikkerhed (politik, gennemførelse, standardisering, forskning og andre aktiviteter i forbindelse hermed) på europæisk og nationalt plan skal styrkes.

– Slutbrugerne inddrages undertiden først i de sidste faser af et forskningsprojekt. Forskningen bør være tværfaglig og inddrage slutbrugerne og udbyderne helt fra begyndelsen.

– Udbredelsen og udnyttelsen af forskningsresultater skal forbedres.

– Udbuddet af og adgangen til forskning af høj kvalitet på EU-plan bør forbedres.

– Forskningen på sikkerhedsområdet vil føre til udvikling af nye systemer og processer. Anvendelsen af disse vil blive fremmet af udviklingen af europæiske standarder, som de europæiske standardiseringsorganisationer efter behov bør have standardiseringsmandater til at udarbejde.

– Disse mål bør opstilles klart i en køreplan og have stor politisk opbakning og synlighed.

Brugen af eksisterende databaser som CORDIS (Fællesskabets Informationstjeneste for Forskning og Udvikling (http://cordis.europa.eu)) vil hurtigt gøre det muligt at opnå tilslutning til målene med ESRIF, dvs. udveksling af idéer, formidling af information og fremme af forskningsresultater.

Sikkerhedsforskningen kan yde et væsentligt bidrag til dagsordenen for vækst og beskæftigelse, da europæisk industri har mulighed for at blive en vigtig aktør på det globale sikkerhedsmarked.

Udbyderne og aftagerne af teknologi og løsninger, EU-institutionerne og medlemsstaterne skal bringes sammen for at behandle en række konkrete spørgsmål og problemer i forbindelse med sikkerhedsforskning. |

5. Forenede kræfter: oprettelse af Det Europæiske Forum for Forskning og Innovation på Sikkerhedsområdet (ESRIF)

1. Opgaver og mål

· Målet med ESRIF er at understøtte den civile sikkerhedspolitik med en passende teknologi- og videnbase ved at opstille og videreudvikle en mellem- og langsigtet fælles plan for sikkerhedsforskning, som omfatter alle berørte parter i Europa, herunder også repræsentanter fra de lande, der er associeret det 7. rammeprogram, bl.a. både udbyderne og aftagerne, industrien og den akademiske verden. Planen bør indeholde en forskningskøreplan, som er baseret på de offentlige og de private slutbrugeres fremtidige behov og moderne sikkerhedsteknologi. Gennemførelsen bør nøje følges af alle berørte parter. Ved at forummet omfatter både udbydere og aftagere af sikkerhedsforskning, skal det sikres, at forskningen er relevant og tages i betragtning ved fastlæggelse af sikkerhedspolitikken. Forummet skal også bidrage til at skabe et fælles grundlag for forskningsaktiviteter, bl.a. inden for rammerne af medlemsstaternes og EU's programmer. ESRIF får alene en rådgivende funktion, hvilket er i overensstemmelse med ESRAB's henstillinger.

ESRIF skal udøve sine aktiviteter med fuld respekt for de grundlæggende rettigheder, særlig beskyttelsen af personoplysninger, og overholde forskrifterne om sikkerhed i Kommissionens afgørelse 2001/844/EF/EKSF/Euratom (herunder forskrifterne om industriel sikkerhed i afgørelse 2006/548/EF/Euratom).

· Konkret er målet med ESRIF at bistå den europæiske sikkerhedssektor ved at:

– styrke og fremhæve vigtigheden af en dialog mellem den offentlige og den private sektor inden for europæisk sikkerhedsforskning, bringe udbyderne og aftagerne af sikkerhedsteknologi sammen, åbne nye perspektiver for udnyttelsen af teknologi og skabe en atmosfære af gensidig tillid og samarbejde

– tilskynde til nytænkning til at imødegå den voksende trussel og til at fremme udviklingen af fremtidige muligheder og fremskridt inden for videnskab, teknologi og andre områder (sociologi, kultur, økonomi osv.)

– løbende undersøge de fremtidige behov for sikkerhedskapacitet i forhold til de eksisterende og fremtidige trusler, på basis af systematiske sårbarhedsvurderinger og under hensyn til udbydernes kapacitet til at levere de relevante teknologier og løsninger, hvilket i givet fald også bør indebære fastlæggelse af fælles behov både hos de offentlige og de private brugere

– fremme integrationen af den samlede forsyningskæde på innovationsområdet i hele Europa (slutbrugerne, forskning og industri, herunder små og mellemstore virksomheder). Det er vigtigt med effektive ordninger for teknologiovervågning for at sikre, at de mest velegnede omkostningseffektive teknologier integreres i sikkerhedsløsningerne.

2. Struktur

ESRIF vil blive oprettet efter aftale med medlemsstaterne og tilrettelagt af de berørte parter.

I dets plenarforsamling vil der være en ligelig repræsentation af alle berørte parter inden for sikkerhedsforskning fra den offentlige og den private sektor, dvs. industri, forskningsinstitutioner, offentlige og private slutbrugere, civilsamfundets organisationer, EU-institutioner (bl.a. Europa-Parlamentet) og europæiske organisationer [13].

ESRIF vil, når det er oprettet, nedsætte en række arbejdsgrupper med ca. 200-300 deltagere samt mindre ad hoc-grupper for specifikke aktiviteter.

Der vil muligvis blive nedsat en gruppe til at ledsage processen på politisk plan i bestemte faser, bl.a. ved udarbejdelsen af ESRIF's slutrapport.

Det Europæiske Forum for Forskning og Innovation på Sikkerhedsområdet skal opstille en fælles EU-plan for sikkerhedsforskning og følge gennemførelsen. Det vil også bidrage til den offentlige debat i Europa om sikkerhed, teknologi og innovation. |

6. Konklusioner og vigtigste tiltag

1. En stærk dialog mellem den offentlige og den private sektor inden for europæisk forskning og innovation på sikkerhedsområdet er afgørende for at kunne sikre gensidig tillid mellem alle de relevante berørte parter. Dette vil også skabe et solidt grundlag for at sikre langsigtede sikkerhedsløsninger til gavn for borgerne i EU.

Det vigtigste værktøj til at nå disse mål bør være et forum for udvikling af en dialog mellem den offentlige og den private sektor inden for forskning og innovation på sikkerhedsområdet i EU, ESRIF.

2. ESRIF holder efter planen sit første møde i september 2007 og ventes at være fuldt operationelt senere på året. Det oprettes for en begrænset periode, dvs. indtil udgangen af 2009.

3. Kommissionen vil deltage aktivt i forummets aktiviteter. ESRIF vil aflægge beretning om fremskridtene i 2008, og Kommissionen vil gøre status over disse første resultater og forelægge en meddelelse i løbet af efteråret 2008.

4. ESRIF skal forelægge en fælles plan for sikkerhedsforskning ved udgangen af 2009. Planen vil efter behov indeholde henstillinger til de offentlige myndigheder.

5. ESRIF bliver det første skridt til en dialog mellem den offentlige og den private sektor, som skal skabe mere varige og strukturerede forbindelser mellem de berørte parter på sikkerhedsområdet.

ANNEX

The Security theme under FP7 and

security activities under the EU Framework Programme on ‘Security and Safeguarding Liberties’

1. In March 2004, the Commission launched a three-year “Preparatory Action” in the field of Security Research. With three annual budgets of € 15 million, the Preparatory Action was a first step towards the Security theme of FP7.

Participants included companies in the aerospace, information & communication technologies, system integrators and defence sectors. Under the Preparatory Action, 39 projects have been launched covering the areas of situation awareness, protection of networked systems, protection against terrorism, crisis management and interoperability of control and communications systems.

The Security theme in FP7 will develop the technologies for building capabilities needed to ensure the security of citizens from threats such as terrorism and crime, natural disasters and industrial accidents, while having due regard for fundamental human rights and societal aspects. It will also be an instrument to structure and coordinate European and national research efforts. Its budget is € 1.4 billion over seven years (2007-2013).

The Security theme work programme is based on the ESRAB report [14]. It is structured on the basis of four security missions of high political relevance which relate to specific security threats.

Missions:

(1) Security of citizens

(2) Security of infrastructures and utilities

(3) Intelligence surveillance and border security

(4) Restoring security and safety in a crisis

Three domains of cross-cutting interest were selected as well:

Cross cutting:

(5) Security systems integration, interconnectivity and interoperability

(6) Security and society

(7) Security research coordination and structuring

The governance of the FP7 Security theme is organised in close cooperation between Member States' authorities and the Commission. On this basis, mutual information on national security research activities and results can be exchanged and common strategies developed.

2. The EU Framework Programme on ‘Security and Safeguarding Liberties’

AGIS (2003-2006) was set up to help legal practitioners, law enforcement officials and representatives of victim assistance services from the EU Member States and Candidate Countries to set up Europe-wide networks, as well as to exchange information and best practices. It also aimed at encouraging Member States to step up co-operation with applicant and third countries.

The EU Framework Programme on ‘Security and Safeguarding Liberties’ (2007-2013) consists of two financial instruments encompassing the following specific programmes: "Prevention of and Fight against Crime" [15] and "Prevention, Preparedness and Consequence management of Terrorism and other Security related risks" [16].

Budget 2007-2013

| Total amount over the 2007-2013 period |

Framework programme: Security and safeguarding LibertiesIncluding: | € 745.00 million |

- Specific programme: Prevention of and fight against crime | € 597.60 million |

- Specific programme: Prevention, Preparedness and Consequence Management of Terrorism and other Security related risks | € 137.40 million |

As a follow-up to AGIS, the framework programme is concerned with effective operational co-operation in the fight against, and prevention of, crime and terrorism.

The objectives of the Specific programme: Prevention of and fight against crime are:

(a) to stimulate, promote and develop horizontal methods and tools necessary for strategically preventing and fighting crime and guaranteeing security and public order, such as the work carried out in the European Union Crime Prevention Network, public-private partnerships, best practices in crime prevention, comparable statistics, applied criminology and an enhanced approach towards young offenders;

(b) to promote and develop coordination, cooperation and mutual understanding among law enforcement agencies, other national authorities and related Union bodies in respect of the priorities identified by the Council, in particular as set out by Europol's Organised Crime Threat Assessment;

(c) to promote and develop best practices for the protection of and support for witnesses;

(d) to promote and develop best practices for the protection of crime victims.

The objectives of the Specific programme: Prevention, Preparedness and Consequence Management of Terrorism and other Security related risks are to stimulate, promote and develop measures on prevention, preparedness and consequence management based, inter alia, on comprehensive threat and risk assessments, subject to supervision by Member States and with due regard for existing Community competence in that matter, and aiming to prevent or reduce risks linked with terrorism and other security related risks.

The most recent examples of research projects financed by AGIS include:

· Police Detention in Europe: a comparative study of the provision of services for problematic drug and alcohol users

· Implementation study for an international child sexual exploitation image database

· Optimisation of methods for identifying persons in photographs (photo identification): a contribution to combating and preventing crime in Europe

· Study on Corruption within the Public Sector

· Cyber crime Investigation (developing an international training programme for the future / delivering an intermediate level accredited modular international training programme (two projects)

· Training in efficient amphetamine comparison using a harmonised methodology and sustainable database.

Calls for proposals for action and operating grants are regularly published for these specific programmes. Information is available at:

http://ec.europa.eu/justice_home/funding/intro/funding_security_en.htm

[1] Kommissionen vil se nærmere på, hvorvidt og hvordan resultaterne af tiltagene under denne meddelelse kan bidrage og supplere de udenrigspolitiske tiltag og relevante instrumenter. Kommissionen arbejder i øjeblikket på en meddelelse om bedre samordning af EU's indsats i forbindelse med bistanden til tredjelande på sikkerhedsområdet.

[2] Special Eurobarometer, "The role of the European Union in Justice, Freedom and Security policy areas", feltarbejde: juni-juli 2006, offentliggjort: februar 2007.

[3] Gruppen af Fremtrædende Personer blev nedsat i 2003. I sin slutrapport om forskning for sikkerheden i Europa ("Research for a Secure Europe: Report of the Group of Personalities in the field of Security Research", 15. marts 2004, http://ec.europa.eu/enterprise/security/doc/gop_en.pdf.) anbefalede gruppen at medtage temaet sikkerhedsforskning i det 7. rammeprogram og at afsætte mindst 1 mia. EUR om året til temaet samt at nedsætte Det Europæiske Rådgivende Udvalg for Sikkerhedsforskning (ESRAB).

[4] Det Europæiske Rådgivende Udvalg for Sikkerhedsforskning blev nedsat ved Kommissionens afgørelse 2005/516/EF af 22. april 2005 og forelagde sin slutrapport den 22. september 2006. Udvalget anbefalede at udføre tværfaglig opgaveorienteret forskning. Slutbrugerne og udbyderne bør ifølge udvalget medvirke ved fastlæggelsen og gennemførelsen af projektet. I rapporten nævnes der en række områder, der kan stimulere innovation og bidrage til bedre udnyttelse af forskningsresultater i indkøbte produkter og tjenesteydelser. Endelig foreslog udvalget også i rapporten at nedsætte et europæisk sikkerhedsudvalg (ESB) for at fremme dialogen og et fælles syn på de europæiske sikkerhedsbehov. ESB bør ifølge udvalget på en ubureaukratisk måde bringe højtstående repræsentanter fra den offentlige og den private sektor sammen, så de i fællesskab kan udvikle en strategisk sikkerhedsplan og fungere som muligt referenceorgan for gennemførelsen af de eksisterende programmer og initiativer.

[5] I et rammeprogram samles forskellige EU-finansieringsprogrammer om et bestemt emne under en fælles paraply.

[6] "Research for a Secure Europe: Report of the Group of Personalities in the field of Security Research", 15. marts 2004. "Sikkerhedsforskning: De næste skridt", 9. september 2004.

[7] Det Europæiske Rådgivende Udvalg for Sikkerhedsforskning anbefalede i sin rapport fra 2006 at udføre tværfaglig opgaveorienteret forskning. Slutbrugerne og udbyderne bør ifølge udvalget medvirke ved fastlæggelsen og gennemførelsen af projektet. I rapporten nævnes der en række områder, der kan stimulere innovation og bidrage til bedre udnyttelse af forskningsresultater i indkøbte produkter og tjenesteydelser.

[8] Følgende ni lande er i øjeblikket associeret det 7. rammeprogram: Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Island, Israel, Kroatien, Liechtenstein, Norge, Schweiz, Serbien og Tyrkiet.

[9] KOM(2004) 702.

[10] Se Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om bedre databeskyttelse med teknologier til beskyttelse af privatlivet, KOM(2007) 228.

[11] Se bl.a. Kommissionens retningslinjer for anvendelse af EF-traktatens artikel 81 på horisontale samarbejdsaftaler, EFT C 3 af 6.1.2001, s. 2, kapitel 6.

[12] Kommissionen har i sin grønbog "Nye perspektiver på det europæiske forskningsrum" af 4. april 2007 slået til lyd for en proces for fælles programmering på forskningsområdet mellem medlemsstaterne, regionerne og andre parter om en række samfundsmæssige udfordringer, KOM(2007) 161.

[13] Forummets første medlemmer er blevet foreslået af medlemsstaterne og de associerede lande efter anmodning fra Kommissionen.

[14] The ESRAB Board was created by Commission Decision 2005/516/EC on 22 April 2005 and published its final report on 22 September 2006.

[15] Council Decision 2007/125/JHA of 12 February 2007 establishing for the period 2007 to 2013, as part of General Programme on Security and Safeguarding Liberties, the Specific Programme ‘Prevention of and Fight against Crime’.

[16] Council Decision 2007/124/EC of 12 February 2007 establishing for the period 2007 to 2013, as part of General Programme on Security and Safeguarding Liberties, the Specific Programme ‘Prevention, Preparedness and Consequence Management of Terrorism and other Security related risks’.

--------------------------------------------------