MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET En strategi for tjenester i det indre marked

1. Resumé

Kommissionen blev af Det Europæiske Råd i Lissabon opfordret til at foreslå en global strategi for det indre marked med henblik på at fjerne hindringer for handel med tjenester. Hensigten med denne meddelelse er derfor at lancere en proces, hvormed det indre marked tilpasses de betydelige ændringer i den måde, hvorpå tjenester tilbydes og aftages.

Informationssamfundet har givet servicesektoren ny dynamik ved at reducere omkostningerne til transmission og søgning af information og ved at øge hastigheden, hvormed innovation spredes på tværs af de nationale grænser. Der er således opstået et stadig større potentiale for grænseoverskridende efterspørgsel og levering af tjenester i det indre marked. En forbedring af betingelserne for fri bevægelighed for tjenester burde frigøre det indre markeds dynamik og således fremme både konkurrenceevne, vækst og beskæftigelse i vores økonomi.

Vores målsætning er at gøre det lige så nemt at levere tjenester på tværs af de nationale grænser som inden for en enkelt medlemsstat. Denne målsætning vil blive forsøgt opfyldt i to trin. Først vil Kommissionen inden for de kommende 12 måneder fremskynde en række initiativer inden for specifikke problemområder, samtidig med, at der foretages en gennemgribende analyse af de eksisterende hindringer for fri bevægelighed af tjenester på tværs af de nationale grænser. Kommissionen vil opfordre Europa-Parlamentet og Rådet til primo 2001 at nå til enighed om de initiativer, der allerede er programsat.

Dernæst vil Kommissionen i 2002 fremlægge en yderligere initiativpakke, hvormed der fastsættes en præcis kalender for medlemsstaternes ophævelse af enhver specifik hindring, der er blevet identificeret i den analyse, som er blevet foretaget i løbet af de forudgående 12 måneder. Denne pakke vil ligeledes omfatte ikke-lovgivningsmæssige ledsageforanstaltninger samt specifikke eller horisontale harmoniseringsinstrumenter sammen med supplerende lovgivningsmæssige foranstaltninger med henblik på at afskaffe enhver resterende hindring og forhindre dannelsen af nye, samtidig med at der fastholdes et højt niveau af beskyttelse af de almene hensyn.

Kommissionen opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til at støtte denne totrinsstrategi. Kommissionen opfordrer ligeledes alle berørte parter til at komme med kommentarer.

2. Behovet for en ny strategi for tjenester i det indre marked

Det Europæiske Råd i Lissabon fastsatte et dristigt mål for EU, nemlig at vi skulle blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, og at vi skulle være i stand til at sikre en bæredygtig økonomisk vækst med flere og bedre arbejdspladser og større social samhørighed. EU skal til dette formål forbedre servicesektorens kvalitet og konkurrenceevne, eftersom disse faktorer er afgørende for den europæiske økonomis fortsatte succes. Den teknologiske udvikling gør det bydende nødvendigt at fjerne enhver uberettiget hindring for tjenesters fri bevægelighed.

De nødvendige instrumenter findes allerede takket være de konkrete resultater af de seneste tiltag vedrørende det indre marked, særlig som følge af gennemførelsen af handlingsplanen for det indre marked i 1997 og strategien for EU's indre marked [1]. Denne meddelelse understøtter alle fire strategiske nøglemål i strategien for EU's indre marked, nemlig at forbedre borgernes livskvalitet, at effektivisere EU's produkt- og kapitalmarkeder, at forbedre erhvervsklimaet og at udnytte fordelene ved det indre marked i en verden i forandring. Desuden har erfaringen i forbindelse med udviklingen af det indre marked understreget behovet for at finde en balance mellem lovgivningsmæssige og ikke-lovgivningsmæssige tiltag og mellem harmonisering og gensidig anerkendelse. Denne meddelelse fremsættes som første led i en proces, hvormed det indre marked skal tilpasses de grundlæggende ændringer i den måde, hvorpå tjenester udbydes og leveres. Kommissionen opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til at støtte denne nye strategi, og den opfordrer alle interesserede parter til at komme med kommentarer.

[1] KOM(1999) 624 endelig udg. af 24.11.1999. Se ligeledes meddelelsen "Tjenestesektoren i fokus" til Det Europæiske Råd, CSE(96)6 endelig udg. af 27.11.1996.

Servicesektoren er drivkraften i den nye økonomi

Det burde ikke længere være nødvendigt at fremhæve servicesektorens store betydning. Virksomhedernes konkurrenceevne afhænger i stadig stigende grad af deres evne til at udforme og forvalte deres tjenester samt integrere disse i deres øvrige drifts- og salgsaktiviteter. Mange fremstillingsvirksomheder tilbyder nu tjenester som supplement til varer for at opnå en merværdi og adskille sig fra deres konkurrenter. En effektiv levering af tjenester er således blevet af afgørende betydning for konkurrenceevnen. En stor del af borgernes husholdningsbudget går til tjenester, hvorfor adgangen til effektive tjenester af høj kvalitet i høj grad påvirker EU-borgernes livskvalitet. Det er således et problem, hvis der findes uberettigede og unødvendige hindringer for handel med tjenester, som forhindrer virksomhederne i at aftage eller levere tjenester på tværs af grænserne.

Konsekvenserne af eventuelle mangler i det indre marked for tjenester er meget vidtrækkende. Enhver virksomhed benytter tjenester fra andre virksomheder som input i egne aktiviteter, f.eks. revision, finansielle tjenester, juridisk rådgivning, konsulentbistand. Hvis ikke disse tjenester leveres så effektivt som muligt, eller hvis der er hindringer i vejen for deres anvendelse, vil det gå ud over hver enkelt virksomhed og i den sidste ende den enkelte forbruger [2]. Vi skal ved at forbedre virksomhedernes muligheder for at tilbyde grænseoverskridende levering af tjenester og forbrugernes muligheder for at aftage grænseoverskridende tjenester, sikre, at den dynamik, der kendetegner et indre marked, overføres til hele økonomien i EU.

[2] Betydningen af denne påvirkning er blevet analyseret i Kommissionens meddelelse: "Forretningstjenesters bidrag til erhvervslivets ydeevne", KOM(1998) 534 endelig udg. af 21.9.1998.

Informationssamfundet har tilført servicesektoren ny dynamik ...

Den teknologiske revolution: Informationssamfundet har reduceret omkostningerne til transmission og søgning af information, øget hastigheden, hvormed innovation spredes, fjernet behovet for fysisk nærhed og ændret omkostnings- og indtægtsstrukturen for mange serviceaktiviteter, hvilket har skabt potentiale for mere vækst og beskæftigelse i hele den europæiske økonomi. Mange forbrugere og mindre virksomheder kan nu for første gang deltage direkte i det indre marked, og udviklingen gælder ikke kun online-anvendelser. Virksomhederne har således mange nye muligheder for at innovere med hensyn til levering af tjenester, uanset om de benytter sig af online- eller offline-applikationer eller en kombination af begge. De fleste virksomheder vil inden for de dynamiske rammer, som den nye økonomi har medført, benytte sig af begge modeller ("bricks and clicks"). En virksomhed kan således indgå en kontrakt online, men rent fysisk levere sine varer eller tjenester offline. En lille eller mellemstor virksomhed vil typisk starte med at investere i fysiske aktiver til produktion og detailsalg for derefter at skifte til online-applikationer for at spare penge.

Konsekvenserne for innovation: Det er forkert at tro, at tjenester karakteriseres ved en lav produktivitet og et lavt innovationsniveau. Overgangen til en servicebaseret økonomi i Europa har været præget af stærk vækst og et højt niveau af teknologisk udvikling, hvilket viser, at man bør ændre sin traditionelle opfattelse af servicesektoren. Innovation er en meget vigtig konkurrencefaktor for servicevirksomheder. Især videnintensive tjenester (f.eks. software-udvikling, faglig uddannelse og rådgivning) er dynamiske kilder til innovation inden for andre sektorer. Kommissionen påpegede for nylig i sin meddelelse om innovationspolitik [3], at man ikke i tilstrækkelig grad havde været opmærksom på innovation i servicesektoren. Der findes med hensyn til innovation en ny dimension, der medfører nye udfordringer. Virksomhederne skal nemlig på grund af den hurtigere spredning af information innovere hurtigt, reducere omkostningerne og forbedre deres reaktionsevne. De succesrige virksomheder får brug for hurtigere adgang til større geografiske markeder for at få et større udbytte af innovation i løbet af de korte perioder, hvor de har mulighed for indtjening. EU-virksomhederne vil ikke være tilskyndet til at investere og konkurrere, hvis de ikke kan få adgang til større markeder, især det indre marked.

[3] Innovation i en videnbaseret økonomi, KOM(2000) 567 endelig af 20.9.2000.

Konsekvenser for markedet: På grund af informationsteknologiens mange anvendelsesmuligheder ved levering og aftagelse af tjenester medfører innovation højere standarder og flere skræddersyede tjenester. Internet gør det for eksempel meget nemmere for forbrugerne at finde de bedste tilbud - både online og offline - på et større geografisk marked. Selv tjenester, der kun kan leveres lokalt og offline, vil blive påvirket af den teknologiske udvikling, ganske enkelt fordi man meget hurtigere end tidligere kan få oplysninger om pris, kvalitet og tilgængelighed. Dette vil medføre en skærpet konkurrence og tvinge virksomhederne til at tilbyde et højere serviceniveau og/eller flere skræddersyede løsninger. Der vil opstå nye tjenester, herunder tjenester, som det ikke ville have været muligt at oppebære på et begrænset lokalt eller endog nationalt marked. Hvis virksomhederne ikke kan eller vil innovere ved at samle efterspørgslen på større geografiske markeder, vil dette incitament til at konkurrere på grundlag af kvalitet gå i sig selv igen. EU-borgerne vil ikke få adgang til de kvalitetstjenester, som de fortjener. Hvis kunderne støder på hindringer, når de ønsker at aftage tjenester, eller har betænkeligheder vedrørende den grænseoverskridende handel, vil de potentielle fordele ved det indre marked for tjenester ligeledes blive sat over styr.

Konsekvenser for den globale konkurrence: Informationssamfundets hurtige udvikling, især i USA, har givet de europæiske virksomheder nye konkurrenter, som møder færre og færre hindringer for deres adgang til de europæiske hjemmemarkeder. En fjerdedel af de største amerikanske websteders indtægt vurderes således til at stamme fra salg til kunder i andre lande (heraf mange europæiske lande). De europæiske virksomheder kan kun gøre sig gældende i denne nye konkurrence, hvis de er i stand til at operere effektivt inden for EU's indre marked.

... og skabt potentiale for en forbedring af EU-borgernes livskvalitet.

Det er ikke kun en økonomisk nødvendighed for EU at fremme de grænseoverskridende tjenester. Væksten i den grænseoverskridende handel med tjenester vil give borgerne og virksomhederne flere valgmuligheder og bedre muligheder for at gøre en god forretning med hensyn til pris, valgmuligheder og kvalitet. Vi kan forbedre tjenesternes kvalitet ved at fjerne hindringer, stimulere leverandørernes konkurrenceevne og løsne op for forbrugernes betænkeligheder. Dette skulle på varig vis forbedre konkurrencevilkårene ved konstant at anspore til mere innovation og effektivitet. En strategi for servicesektoren er således en nøgleingrediens for EU's økonomiske succes i fremtiden. Leveringen af tjenester er af afgørende betydning, hvis man vil fjerne de hindringer, der skiller EU-borgerne, og hvis man vil give borgerne mulighed for at få det bedste, som EU har at tilbyde.

Men denne nye dynamik kræver et effektivt indre marked for tjenester

Virksomhederne og borgerne i EU har tendens til først at undersøge mulighederne på nationalt plan, før de vender sig mod grænseoverskridende køb/levering eller forbrug som en alternativ mulighed. Selv om dette delvist afspejler kulturelle og sproglige forskelle i EU, er det også udtryk for lovgivningsmæssige og administrative forskelle.

EU-politikken på området har traditionelt været fokuseret på strategiske nøglesektorer, som ofte kendetegnes ved et højt niveau af lovgivning, der er udformet for at opfylde en række specifikke målsætninger med den offentlige politik (f.eks. inden for telekommunikation og finansielle tjenester). Sådanne politikker har allerede givet betydelige resultater i form af flere valgmuligheder for forbrugerne, øget omkostningseffektivitet og mere dynamik inden for de pågældende sektorer, herunder forsyningspligtydelser, som for nylig har været genstand for en meddelelse fra Kommissionen [4].

[4] Forsyningspligtydelser i Europa, KOM(2000) 580 endelig af 20.9.2000.

Virksomhedsmodeller eksporteres sjældent: Succesrige virksomheder med vinderløsninger, der tilfredsstiller kunderne og giver et højt produktivitetsniveau, bør have mulighed for frit at anvende deres forretningsmetoder (eller forretningsmodeller) i hele EU. Det er i dag kun nogle få, der er i stand til dette, og der er en række helt klare årsager hertil. Tabel 1 viser de seks trin i forretningsprocessen og de hindringer, der kan opstå i hvert trin.

Når først en virksomhed er blevet etableret i en medlemsstat, skal den for at kunne konkurrere og levere sine tjenester så effektivt som muligt anvende input (f.eks. arbejdskraft, finansielle tjenester, forretningstjenester) og være i stand til at markedsføre, distribuere, prisfastsætte og sælge sine tjenester så effektivt som muligt. Virksomheden skal ligeledes anvende sin eftersalgsservice for at sikre efterbestillinger og for at få feedback fra markedet med henblik på at forbedre tjenesterne.

Tabel 1: Typen af regler, der kan påvirke en leverandør af tjenester

>TABELPOSITION>

Der findes seks faser i forretningsgangen, som er fælles for alle servicevirksomheder på tværs af alle økonomiske sektorer. Der findes forskellige hindringer inden for hver fase. Eksistensen af forskellige regler medfører et meget splittet indre marked for tjenester, hvor leverandørerne af tjenester ikke er i stand til at konkurrere lige så effektivt på andre medlemsstaters marked som på deres hjemmemarked. I stedet for at kunne nyde godt af stordriftsfordelen ved at anvende samme forretningsmodel over en større skala i EU er leverandøren nødsaget til at anvende (to eller flere) forskellige systemer. Meromkostningerne som følge af dette betales af forbrugerne gennem højere priser. I stedet for at kunne nyde godt af mere skræddersyede og målrettede tjenester, tilbydes forbrugerne tjenester af en dårligere kvalitet.

Eksempel: Et rejsebureau kan på grund af begrænsninger på visse rabatter, f.eks. i form af tilbud på afbudsrejser eller særlige ordninger for forretningsrejsende, som kun findes i enkelte medlemsstater, afstå fra at eksportere sin forretningsmodel til andre lande.

Tjenesternes økonomi er i stigende grad indbyrdes beslægtede, hvilket forværrer skaden: Det er ofte nødvendigt at anvende en tjeneste som input for at kunne levere en anden. En hindring inden for en servicesektor kan således fordreje en leverandørs forretningsmodel hen imod en national løsning. Hindringerne har bivirkninger fra en sektor til en anden, og det er ikke kun de direkte brugere af en tjeneste, der påvirkes af hindringerne, men også alle brugere af andre tjenester, der er forbundet i dette store netværk af tjenester, påvirkes.

Den internationale handels betydning for EU's servicesektor

EU's serviceerhverv er fuldt integrerede i verdenshandelen og afhænger heraf. EU er verdens største eksportør af tjenester og den største investor i serviceerhvervene med en andel på 26 % af verdens eksport af tjenester (eksklusive eksport inden for EU) mod 24 % til USA og 6 % til Japan. Et mere integreret indre marked for tjenester vil bidrage til at forbedre de europæiske virksomheders internationale konkurrenceevne og yderligere udvikle deres førende position inden for international handel. EU er også verdens største importør af tjenester, hvilket giver gode muligheder for andre lande, der leverer konkurrerende tjenester.

3. En strategi til fjernelse af hindringer

De muligheder, der opstår som følge af den nye servicebaserede økonomi, skal udnyttes fuldt ud. Det indre marked skal gøres til et naturligt hjemmemarked for alle leverandører af tjenester, især små og mellemstore virksomheder, og deres kunder. Tendensen til først at tænke i nationale baner for først i anden omgang at tænke på EU's større marked bør ændres. Denne strategi for tjenester har til formål at lancere denne proces på grundlag af fem grundlæggende principper:

1) Strategien skal være global: Den nye strategi skal omfatte alle servicesektorer og deres indbyrdes forbindelser. Vi skal sikre, at de igangværende sektorspecifikke initiativer (f.eks. telekommunikation, finansielle tjenester) færdiggøres så hurtigt som muligt under hensyntagen til deres indbyrdes sammenhæng og ved at sikre, at de er forenelige med den overordnede strategi for tjenester. Man skal gå længere end til blot at behandle specifikke problemer inden for specifikke servicesektorer, som er afgrænset til isolerede punkter i forretningsprocessen. Sådanne spredte anstrengelser vil ikke tilvejebringe den dynamiske økonomi, som vi behøver.

2) Strategien skal gøre det lige så nemt at udøve grænseoverskridende aktiviteter som nationale aktiviteter: Et virkeligt indre marked, der bygger på en effektiv gennemførelse af de grundlæggende rettigheder i traktaten og anvendelsen af gensidig anerkendelse og proportionalitetstest, vil fjerne eventuelle unødvendige og ofte modstridende regulerende bestemmelser, der fungerer som vejspærringer for den grænseoverskridende handel og kvæler innovation. Tjenesterne skal være tilgængelige i hele EU uanset grænser. Det skal ikke være nødvendigt at tilpasse tjenester til forskellige retlige og administrative krav, og det skal være lige så nemt at levere tjenester fra Amsterdam til Athen som fra Amsterdam til Rotterdam.

3) Strategien skal sikre, at både virksomheder og forbrugere drager fordel af de nye muligheder, som opstår: Det indre marked for tjenester skal ikke bare være en idé på papiret, som forbrugerne ikke anvender. For at puste liv i denne nye realitet skal forbrugerne gøres opmærksomme på de nye muligheder i det indre marked, og de skal have tillid til den grænseoverskridende levering af tjenester. Det kræver, at man sikrer et højt niveau af sundheds- og forbrugerbeskyttelse i hele det indre marked, og at man sørger for at iværksætte effektive systemer med hensyn til behandling af grænseoverskridende klager, bilæggelse af tvister, klageadgang og håndhævelse.

4) Strategien skal tage højde for udviklingen: Den servicebaserede økonomi udvikler sig konstant og reagerer på nye impulser. Der indføres hele tiden nye nationale retlige og administrative krav. Regeringerne skal holde lovgivning og administrative bestemmelser ajour, men det må ikke ske på bekostning af det indre marked i form af nye hindringer. Den nye servicebaserede økonomi er dynamisk, hvorfor man ikke kan anvende en statisk fremgangsmåde.

5) Strategien skal være sammenhængende med andre politikker: Fællesskabspolitikkerne skal gensidigt styrke hinanden. Strategien for tjenester skal især være ledsaget af en konsekvent gennemførelse af EU's konkurrencepolitik. Hertil kommer, at Kommissionen allerede har forpligtet sig til at foretage en overordnet og gennemgribende revurdering af reglerne for beskatning af alle tjenester [5]. Andre EU-foranstaltninger (f.eks. omstrukturering, modernisering og harmonisering af toldpraksis, og forslagene om nye lovgivningsmæssige rammer for elektroniske kommunikationsnetværk og -tjenester) viser tydeligt, at EU anvender en global fremgangsmåde, som vil give en servicebaseret økonomi af verdensklasse. Der findes en tydelig synergi mellem EU's politik for tjenester i det indre marked og EU's politik for udenrigshandel. EU fortsætter sine overordnede bestræbelser på at lancere en omfattende handelsrunde om liberalisering af handlen, ny regelvedtagelse, en udviklingsdagsorden og anliggender af interesse for den almene befolkning. De kommende GATS 2000-forhandlinger skal være omfattende og føre til, at samtlige WTO-medlemmer indgår en både uddybet og udvidet pakke med forbedrede forpligtelser til at give markedsadgang og national behandling. Vi bør forsøge at styrke GATS-anliggenderne med henblik på at sikre gennemsigtige og ensartede retlige rammer.

[5] Strategi til forbedring af momssystemet i det indre marked, KOM(2000) 348 endelig af 7.6.2000.

4. Hvordan skal strategien udføres i praksis-

Denne meddelelse bygger på en totrinsstrategi.

Trin 1 - Foranstaltninger i 2001

Først skal Kommissionen i løbet af de næste 12 måneder lancere den første række lovgivningsmæssige og ikke-lovgivningsmæssige initiativer, der tager sigte på særlige problemområder. Disse områder omfatter initiativer inden for kommerciel kommunikation (særlig markedsføring), lovregulerede erhverv, finansielle tjenester og e-handel.

Derefter vil Kommissionen foretage en revurdering af alle eksisterende direktiver, der vedrører fri bevægelse for tjenester.

For det tredje vil der blive fremlagt en række ikke-lovgivningsmæssige ledsageforanstaltninger. Disse foranstaltninger vil tage sigte på at forbedre de statistiske oplysninger om tjenester, styrke kvalifikationerne informations- og kommunikationsteknologi i serviceindustrien og fremme innovationsevnen i virksomheder, der leverer tjenester til andre virksomheder.

For det fjerde opfordres Europa-Parlamentet og Rådet til at blive enige om en række omfattende indre marked-initiativer, som påvirker tjenesterne. Disse initiativer omfatter direktivet om fjernsalg af finansielle tjenester, telekommunikationspakken [6], de to direktiver om offentlige kontrakter, postdirektivet, direktivet om ophavsret i informationssamfundet, den lovgivningsmæssige opfølgning på EU's regnskabsstrategi, direktivet om overtagelsestilbud og et direktiv om moms på onlinetjenester.

[6] Denne pakke består af direktivforslag om: fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, KOM(2000) 393 endelig, forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, KOM(2000) 392 endelig, adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter, KOM(2000) 384 endelig, behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor, KOM(2000) 385 endelig, tilladelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, KOM(2000) 386 endelig. Pakken omfatter ligeledes et beslutningsforslag om et regelsæt for radiospektrumpolitikken i Det Europæiske Fællesskab, KOM(2000) 407 endelig.

Disse fire målrettede aktioner vil dog ikke være tilstrækkelige til at skabe et virkeligt indre marked for tjenester på grund af det meget komplekse netværk af indbyrdes forbindelser mellem de forskellige sektorer i økonomien. Kommissionen bør bane vejen for en horisontal fremgangsmåde med hensyn til fri bevægelighed for tjenester med henblik på gennemførelsen heraf i 2002. Kommissionen vil for første gang siden 1962 [7] foretage en global og systematisk analyse af de resterende hindringer for fri bevægelighed for tjenester og af deres bivirkninger på tværs af de økonomiske sektorer.

[7] Almindeligt program for ophævelse af begrænsninger i etableringsfriheden og den frie udveksling af tjenesteydelser, EFT nr. 2 af 15.1.1962.

Dette arbejde vil blive udført i form af en omfattende analyse af de regler og den praksis, der gør sig gældende i hver af forretningsgangens seks faser. Analysen vil også omfatte en vurdering af, hvorledes forskellene i regler og administrativ praksis medfører hindringer for den grænseoverskridende levering af tjenester og hæmmer eksporten af succesfulde virksomhedsmodeller i hele EU. Analysen vil blive baseret på den forretningsgang i seks faser, der er beskrevet ovenfor (se ligeledes tabel 2). Resultaterne af denne omfattende undersøgelse (der også suppleres med yderligere undersøgelser) vil blive fremlagt i en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet primo 2002. Kommissionen vil til den tid være i stand til at identificere de nøgleområder, hvor det kan blive nødvendigt at indlede overtrædelsesprocedurer, eller hvor de eksisterende procedurer, som hjælper virksomheder og forbrugere at drage fordel af det indre marked (f.eks. den internetbaserede "Dialog med borgere og virksomheder" [8].

[8] Dialogen med borgere og virksomheder er en internetbaseret service, der administreres af Kommissionen, og som giver de virksomheder, der ønsker at udøve deres aktiviteter på tværs af grænserne, mulighed for at indhente oplysninger om forskellige aspekter af det indre marked (offentlige indkøb, søgning af forretningspartner, afgivelse af bud på offentlige kontrakter osv.) og melde tilbage om de problemer, som de eventuelt er stødt på.

Tabel 2: Analyse af hver fase

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Trin 2 - Aktioner i 2002

2001 er et handlings- og analyseår. Det efterfølgende år vil der på grundlag af denne analyse blive iværksat en yderligere initiativpakke. Der vil være tre grundlæggende typer initiativer: aktioner mod hindringer, der kan fjernes ved en direkte gennemførelse af principperne i traktaten, aktioner af ikke-lovgivningsmæssig art og endelig aktioner med målrettet harmonisering til fjernelse af hindringer.

(i) Hindringer, der kan fjernes ved direkte gennemførelse af principperne i traktaten - Principperne om etableringsfrihed og fri udveksling af tjenester skal i givet fald finde direkte anvendelse for at fjerne eventuelle hindringer. Kommissionen vil foretage en omhyggelig vurdering af de almene hensyn, der er målsætningen med de nationale bestemmelser, og rigoristisk anvende proportionalitetstesten på grundlag af Domstolens retspraksis. Sådanne hindringer omfatter enhver foranstaltning, der er retligt eller faktisk diskriminerende, foranstaltninger, der ikke er berettigede under henvisning til almene hensyn, eller de foranstaltninger, der er uforholdsmæssige. Når der ikke allerede er blevet iværksat en overtrædelsesprocedure, vil medlemsstaterne blive anmodet om at fjerne eventuelle hindringer i henhold til stramme tidsfrister.

Eksempler på potentielle hindringer: Krav, der pålægger virksomheder, som er etableret i en medlemsstat, at etablere sig i en anden medlemsstat, hvis de ønsker at levere deres tjenester i denne medlemsstat - Krav til virksomheder, der tilbyder tjenester på tværs af grænserne, der er en gentagelse af de krav, de pågældende virksomheder allerede har opfyldt i deres hjemland - Krav, der forhindrer en virksomhed i at rejse med hele sit personale på tværs af grænserne for at levere tjenester - Mindre gunstig behandling af aftagere af tjenester i skattesager, når leverandøren af tjenesten er etableret i en anden medlemsstat.

(ii) Foranstaltninger til fjernelse af ikke-lovgivningsmæssige hindringer - Visse ikke-lovgivningsmæssige hindringer kan i praksis udgøre betydelige hindringer for det indre marked. Disse hindringer bør så vidt muligt forsøges fjernet ved hjælp af ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger. Kommissionen kan i givet fald foreslå en pakke ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger. Kommissionen kan ligeledes opfordre alle berørte parter til at videreudvikle disse foranstaltninger.

Eksempler: Leverandører af tjenester kan være dårligt informeret om deres muligheder i det indre marked - Forbrugerne kan mangle tillid til de grænseoverskridende tjenester eller der mangler passende retsmidler, særlig muligheder for udenretsligt forlig - Der kan mangle information om efterspørgslen efter grænseoverskridende tjenester.

(iii) Målrettet harmonisering til fjernelse af resterende hindringer - Det vil blive nødvendigt med harmonisering for at fjerne enhver resterende hindring. Dette skal være sammenhængende med Fællesskabets øvrige politikker og tilvejebringe et højt niveau af beskyttelse af de almene hensyn. Hvis de hindringer, der identificeres, er af horisontal art (fælles for flere sektorer eller med bivirkninger for leveringen af andre tjenester), vil det være nødvendigt med et horisontalt retligt instrument og specifikke harmoniseringsforanstaltninger.

Konklusion

Den foreslåede fremgangsmåde i to trin beskrives nærmere i bilag 1. Kommissionen opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til at støtte denne totrinsstrategi. Kommissionen opfordrer ligeledes alle de berørte parter til at komme med kommentarer inden den 1. juni 2001. Disse kommentarer kan sendes til:

GD for det Indre Marked

Europa-Kommissionen

200, rue de la loi

B-1049 Bruxelles

eller som e-post til: markt-services@cec.eu.int

Bilag: Totrinsstrategien

2001

Kommissionen opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til hurtigt at opnå enighed i 2001 om de større lovgivningsforslag, som de har fået forelagt, og som har konsekvenser for serviceaktiviteterne i det indre marked:

- forslag til direktiv om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige indkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter (KOM/2000/275 endelig)

- forslag til direktiv om fjernsalg af finansielle tjenesteydelser og om ændring af direktiv 97/7/EF og 98/27/EF (KOM/99/385 endelig)

- alle forslag som følge af Kommissionens revurdering for 1999 af rammelovgivningen på teleområdet med henblik på at oprette et fuldt integreret og liberaliseret telemarked inden udgangen af 2001

- forslag til direktiv om yderligere åbning af Fællesskabets marked for posttjenester (KOM/2000/319 endelig)

- forslag til direktiv om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet (SEC/2000/1734 endelig)

- lovgivningsmæssig opfølgning på Kommissionens meddelelse om opdatering af EU's regnskabsstrategi (KOM/2000/359 endelig)

- forslag til direktiv om overtagelsestilbud (KOM/97/565 endelig)

- forslag til direktiv om ændring af direktiv 77/338/EØF for så vidt angår momsordninger for tjenester, der leveres elektronisk

Kommissionen vil ligeledes iværksættes følgende aktioner:

Aktion 1 Iværksættelse af nye initiativer til fjernelse af hindringer i det indre marked og styrkelse af servicesektorens konkurrenceevne i EU, særlig vedrørende:

- kommercielle kommunikationer (markedsføring)

- lovregulerede erhverv (anerkendelse af kvalifikationer)

- finansielle tjenester og e-handel

- varemærkeforfalskning og piratkopiering.

Aktion 2 Udarbejdelse af en rapport, hvor de enkelte direktiver gennemgås for at opnå den fulde virkning af disse for det indre marked for tjenester, med særlig vægt på:

- direktiv 98/48/EF om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter - direktiv 98/84/EF om retlig beskyttelse af adgangsstyrede og adgangsstyrende tjenester

- direktiv 93/83/EØF om ophavsrettigheder og ophavsretsbeslægtede rettigheder i forbindelse med radio- og tv-udsendelse via satellit og viderespredning pr. kabel - direktiv 96/9/EF om retlig beskyttelse af databaser.

Aktion 3 Iværksættelse af ledesageforanstaltninger til støtte af servicesektorens konkurrenceevne i EU:

- forbedre EU's statistiske oplysninger om tjenester ved at accelerere gennemførelsen af den eksisterende statistiske lovgivning og i givet fald foretage supplerende undersøgelser

- iværksætte et benchmarkingsprojekt med henblik på at udvikle en pålidelig metodologi til levering af indikatorer og tilbagemelding om servicevirksomhedernes immaterielle aktiver

- analysere, hvorledes der i forbindelse med uddannelserne i informations- og kommunikationsteknologi i højere grad kan fokuseres på servicevirksomhedernes specifikke behov

- fokus på en forbedring af innovationsprocessen inden for rammerne af det sjette rammeprogram for forskning og udvikling.

Aktion 4 Iværksættelse af en systematisk undersøgelse af hindringer for tjenester i det indre marked med henblik på at afdække specifikke problemområder. Resultaterne af denne undersøgelse vil blive:

- analyseret for at afdække nøgleområder, hvor eventuelle overtrædelsesprocedurer skal fremskyndes

- anvendt til yderligere at forbedre Kommissionens websted "Dialog med borgere og virksomheder"

- forelagt et panel af eksperter på højt plan fra medlemsstaterne og berørte parter med henblik på at drøfte og i givet fald finde en løsning på de problemer, der er blevet identificeret

- indføjet i en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om det indre marked for tjenester som grundlag for aktioner i 2002.

2002

Der vil på grundlag af analysen foretaget i 2001, hvormed hindringerne for den fri bevægelighed for tjenester vil være blevet identificeret, blive iværksat følgende aktioner:

Aktion 1 - Etablering af en liste over hindringer, som kan fjernes ved anvendelse af principperne i traktaten: Kommissionen vil udarbejde en systematisk og udtømmende liste over alle hindringer, som kan fjernes ved en direkte anvendelse af traktaten, og hvor der endnu ikke er blevet indledt overtrædelsesprocedurer. Denne liste vil blive forelagt medlemsstaterne sammen med en anmodning om at fjerne alle disse hindringer inden for en stram tidsfrist. Eventuelle overtrædelsesprocedurer, der allerede er blevet indledt i 2001, vil fortsætte.

Aktion 2 - Iværksættelse af en pakke af ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger: Kommissionen vil for de ikke-lovgivningsmæssige forhindringer, der kan fjernes ved hjælp af alternative ikke-lovgivningsmæssige instrumenter, foreslå specifikke initiativer, herunder EU-adfærdskodekser, alternative mekanismer til bilæggelse af tvister, og oplysningskampagner for at forbedre spredningen af information.

Aktion 3 - Iværksættelse af harmoniseringsforanstaltninger: Der vil for hindringer af horisontal art blive foreslået et instrument indeholdende følgende elementer:

- målrettet harmonisering af de krav, der gælder flere sektorer, eller som har bivirkninger på tværs af sektorerne, på grundlag af et højt niveau af beskyttelse af de almene hensyn

- en mekanisme, der skal sikre, at alle europæiske leverandører af tjenester kan anvende det indre marked som deres hjemmemarked, herunder gennem en effektiv anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse.

- procedurer for at følge markedets og den lovgivningsmæssige udvikling med henblik på at undgå risikoen for en ny opdeling af det indre marked og for på et tidligt tidspunkt at kunne identificere behovet for ny fællesskabslovgivning.

Lovgivningsmæssige hindringer, som det ikke er muligt at rydde af vejen ved hjælp af et sådan horisontalt instrument, vil blive forsøgt fjernet ved hjælp af supplerende harmoniseringsforanstaltninger. Erfaringerne viser, at der sandsynligvis vil blive brug for sådanne supplerende harmoniseringsforanstaltninger på områder med betydelige sundheds- og forbrugerhensyn.

FINANSIERINGSOVERSIGT

1. Foranstaltningens betegnelse

Meddelelse fra Europa-Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet - En strategi for tjenester i det indre marked.

2. Budgetpost

B5-3001 - Gennemførelse og udvikling af det indre marked

B5-3002B - Det indre markeds funktion og udvikling

3. Retsgrundlag

Meddelelse fra Europa-Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet - En strategi for tjenester i det indre marked (Artikel 47, 49, 55, 95 og 157 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab).

4. Beskrivelse af foranstaltningen

4.1 Foranstaltningens generelle formål

Servicesektoren er i stigende grad en af drivkrafterne i den europæiske økonomi. Det Europæiske Råd i Lissabon anmodede derfor Kommissionen om at udarbejde en ny strategi for det indre marked med henblik på at fjerne hindringer for handel med tjenester, hvilket skulle udgøre en af hjørnestenene i den politik, der sigter på at gøre Europa til "den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, som kan sikre en varig økonomisk vækst ledsaget af en kvalitativ og kvantitativ forbedring af beskæftigelsen og en større social samhørighed".

Den teknologiske udvikling gør det bydende nødvendigt at fjerne alle uberettigede hindringer for den fri bevægelighed for tjenester. Virksomhedernes konkurrenceevne er i stadig stigende grad afhængig af deres evne til at udforme og forvalte deres tjenester samt integrere disse i deres øvrige drifts- og salgsaktiviteter. Mange fremstillingsvirksomheder tilbyder nu tjenester som supplement til varer for at opnå en merværdi og adskille sig fra deres konkurrenter. En effektiv levering af tjenester er således blevet af afgørende betydning for konkurrenceevnen. EU-borgernes livskvalitet påvirkes tydeligt af deres mulighed for at få adgang til effektive tjenester af høj kvalitet. Det er således et generelt problem, hvis der findes unødvendige hindringer for handel med tjenester, som tvinger virksomhederne til at levere deres tjenester på nationalt niveau i stedet for i hele det indre marked.

Kommissionen vil som svar på den anmodning, som Det Europæiske Råd i Lissabon fremsatte til både Kommissionen og medlemsstaterne om at iværksætte en global strategi med henblik på at fjerne hindringer for handel med tjenester i det indre marked, fremlægge en meddelelse som første led i en proces, hvormed det indre marked skal tilpasses de betydelige ændringer i den måde, hvorpå tjenester tilbydes og leveres.

Politikken til fjernelse af hindringer for handel med tjenester vil blive baseret på en række konkrete resultater af den seneste politik for det indre marked, og der vil blive anvendt teknikker, som er blevet udviklet i forbindelse med gennemførelsen af handlingsplanen for det indre marked i 1997 og strategien for EU's indre marked. Erfaringen i forbindelse med disse initiativer har understreget behovet for af finde en balance mellem lovgivningsmæssige og ikke-lovgivningsmæssige tiltag og mellem harmonisering og gensidig anerkendelse samt for at inddrage alle berørte parter på et tidligt tidspunkt.

Kommissionen vil undersøge, om de lovgivningsmæssige rammer for serviceaktiviteter er blevet forældede som følge af teknologiens og markedets udvikling, og om der findes andre hindringer, som medfører, at virksomheder eller borgere undlader at benytte de grænseoverskridende tjenester, der tilbydes. Denne undersøgelse vil blive foretaget ved hjælp af eksterne oplysninger (en rundspørge og en opfølgningsundersøgelse), deltagelse af en ekspertgruppe bestående er repræsentanter for medlemsstaterne samt en analyse foretaget af Kommissionen.

Kommissionen vil undersøge nedenstående seks hovedområder:

1. Hindringer for virksomhedernes etablering

2. Hindringer for virksomheders og private forbrugeres aftagelse af tjenester

3. Hindringer for virksomhedernes markedsføring

4. Hindringer for virksomhedernes distributionsaktiviteter (herunder detailhandel)

5. Hindringer for at nå frem til salgs- eller kontraktindgåelsesfasen i forbindelse med kommercielle transaktioner

6. Hindringer på grund af mangler i infrastrukturen med henblik på ydelse af en effektiv eftersalgsservice

Kommissionen vil på grundlag af en omhyggelig vurdering af disse hindringer foreslå en række lovgivningsmæssige og ikke-lovgivningsmæssige aktioner.

4.2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens fornyelse

2001-2002

5. Klassifikation af udgifterne/indtægterne

6. Udgifternes/indtægternes art

Den største virkning vil være inden for menneskelige ressourcer. Der vil ligeledes være behov for kvantitative og kvalitative oplysninger med henblik på med nøjagtighed at fastslå arten af hindringer for leverandører og aftagere af tjenester og af deres bivirkninger for andre områder af økonomien. Det samlede behov for operationelle undersøgelser og rundspørger vurderes til ca. 0,85 mio. EUR.

7. Finansielle virkninger

Generaldirektoratet for det Indre Marked

(i 1000 EUR)

>TABELPOSITION>

Generaldirektoratet for Erhvervspolitik.

>TABELPOSITION>

I alt

>TABELPOSITION>

8. Forholdsregler mod svig

Verifikationen af omkostninger omfatter en kontrol af, om opgaverne er blevet udført korrekt, før der foretages nogen betaling, idet der tages hensyn til de kontraktlige forpligtelser og principperne for god forvaltning. Samtlige aftaler eller kontrakter, der indgås mellem Kommissionen og medkontrahenterne, vil indeholde foranstaltninger til bekæmpelse af svig (kontrolforanstaltninger, rapportering osv.).

9. Oplysninger om cost/effectiveness

Servicesektoren udgør den største del af EU's økonomi, hvorfor ethvert horisontalt initiativ fra Kommissionen for at fjerne hindringer kan forventes at have en ikke ubetydelig effekt på de menneskelige ressourcer. Fordi det arbejde, der lægges op til i meddelelsen, er meget omfattende og originalt, og fordi tidsfristen er meget kort, vil den mest effektive måde til at opnå succes være at anvende en række erfarne menneskelige ressourcer intensivt (se punkt 10) over en relativ kort periode (2 år).

Stillingerne vil blive fordelt på følgende måde:

4 stillinger til forskriftsmæssig vurdering af hindringer

2 stillinger til økonomisk analyse af hindringernes effekt og af deres bivirkninger for EU's samlede økonomi

4 stillinger til forberedelse af harmoniseringen og andre forslag til fjernelse af hindringer

2 C-stillinger til support

0,5 A-stilling til koordinering

Vurderingen af hindringerne og udarbejdelsen af forslag til fjernelse af disse hindringer er et meget følsomt arbejde, og det er nødvendigt med et meget tæt samarbejde med Kommissionens øvrige tjenestegrene, andre EU-institutioner og medlemsstaterne, hvorfor den mest effektive fremgangsmåde vil være at begrænse udliciteringen af arbejdet til de undersøgelser, der er beskrevet i punkt 7.

9.1 Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe

Den tilpasning af de lovgivningsmæssige rammer til ændringerne på markedet, herunder ændringer som følge af den teknologiske udvikling, som den i meddelelsen foreslåede strategi tager sigte på, vil give aftagere og leverandører af tjenester mulighed for at handle mere effektivt på det indre marked. Der vil blive foretaget kvantitative målinger ved hjælp af standardinstrumenterne til vurdering af politikken for det indre marked: den halvårlige resultattavle for det indre marked, den årlige undersøgelse af det indre markeds erhvervsaktiviteter, Kommissionens årlige rapport om konkurrenceevnen og Kommissionens årlige rapport om produkt- og kapitalmarkederne (også kaldet "Cardiff-rapporten").

9.2 Begrundelse for foranstaltningen

Meddelelsen er et svar på en anmodning fra det Europæiske Råd i Lissabon om at fremlægge en global strategi for det indre marked med henblik på at fjerne hindringer for handel med tjenester. Meddelelsen tager højde for, at informationssamfundet har stor indflydelse på, hvorledes tjenester kan leveres, både online og offline. En hurtigere spredning af innovation vil påvirke de forskellige aspekter af leveringen af tjenester, eftersom det vil øge konkurrencen og give et hurtigere afkast af investeringer. For at kompensere for dette er behovet for større geografiske markeder nu større end nogensinde før.

9.3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen

Kommissionen overvejer at fremlægge sine midtvejskonklusioner om de nødvendige foranstaltninger ultimo 2001 og et eller flere lovgivningsmæssige forslag og en endelig vurdering ultimo 2002 for Europa-Parlamentet og Rådet.

10. Udgifter til administration (det almindelige budgets sektion III, del A)

De nødvendige menneskelige og administrative ressourcer skal dækkes af de ressourcer, der er tildelt det ansvarlige GD.

10.1 Indvirkningen på antallet af stillinger

Overordnet indvirkning

>TABELPOSITION>

Der vil blive behov for mest personale midt i 2001.

10.2 De supplerende menneskelige ressourcers samlede finansielle indvirkning

(i 1000 EUR)

>TABELPOSITION>

10.3 Forøgelse af andre driftsudgifter som følge af foranstaltningen

(i 1000 EUR)

>TABELPOSITION>

Beløbene vil blive fundet på det eksisterende budget for GD MARKT.