Nr. C 290/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 10. 83 
11. Om nødvendigt bør de offentlige myndighe­
der foretage en tilpasning af arbejdsmarkeds-
og sociallovgivningen med henblik på at lette 
indførelsen af nyskabende arbejdstidsbestem­
melser og oprettelsen af nye arbejdspladser. 
12. De offentlige myndigheder bør gøre en øget 
indsats for at fremme arbejdstagernes faglige 
og geografiske mobilitet, især i form af er­
hvervsuddannelses- og omskolingsforanstalt-
ninger, således at de beskæftigelsesfremmende 
virkninger af en nedsættelse og omlægning af 
arbejdstiden ikke modvirkes af stivnede ar­
bejdsmarkedsstrukturer eller mangel på ar­
bejdskraft med bestemte kvalifikationer. 
13. Eftersom det offentlige er samfundets største 
arbejdsgiver, har de offenlige myndigheder et 
særligt ansvar, nå det drejer sig om at foregå 
den private sektor med at godt eksempel, for 
så vidt angår en nedsættelse og omlægning af 
arbejdstiden, kombineret med oprettelse af 
nye jobs, især til unge. 
B. En mere håndfast begrænsning af den systematiske 
anvendelse af overarbejde 
14. Systematisk anvendelse af overarbejde er i alle 
tilfælde uforsvarlig, omend der må udvises en 
vis smidighed i forbindelse med visse produk­
tionsformer og virksomhedstyper. 
15. Der bør i stigende omfang ske en afspadsering 
af overarbejdet. 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE 
FÆLLESSKABER HAR — 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det 
europæiske økonomiske Fællesskab, særlig artikel 
235, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamen­
tet, og 16. Der bør ligeledes tages hensyn til arbejdsmar­
kedsforholdene, og arbejdsmarkedets parter 
bør opfordres til gennem forhandling at fast­
sætte lavere overarbejdslofter, der kan finde 
anvendelse i perioder med særlig stor ledig­
hed. 
17: Der bør generelt foretages en nedbringelse af 
de omtalte lofter for betalt overarbejde i takt 
med nedsættelsen af den individuelle arbejds­
tid. 
18. Der bør træffes foranstaltninger til beskyttelse 
af de lavtlønsgrupper, for hvilke betalingen 
for systematisk overarbejde rent faktisk er 
blevet en del af deres normale indtægt. 
RÅDET OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL: 
— med regelmæssige mellemrum at oplyse Kommis­
sionen om den politik og den praksis, der udvikles 
på dette område, og under alle omstændigheder 
året efter vedtagelsen af denne henstilling og der­
efter hvert år at underrette Kommissionen om, 
hvilke foranstaltninger de har truffet med henblik 
på at efterkomme henstillingen, således at Fælles­
skabets arbejdstidspolitik kan videreudvikles; 
— især at undersøge mulighederne for at nedbringe 
den arbejdsmængde, der udføres af den enkelte 
gennem den samlede erhvervsaktive periode, even­
tuelt i sammenhæng med andre mål, såsom en 
højnelse af uddannelsesniveauet, en mere ligelig 
fordeling af opgaverne i hjemmet og fleksibel 
pensionering, samt at underrette Kommissionen 
om resultaterne af disse undersøgelser. 
ud fra følgende betragtninger: 
Det er vigtigt for Fællesskabet, at det realiserer de 
energipolitiske mål, det har sat sig, herunder at det 
iværksætter en samlet og afbalanceret politik i sekto­
ren for fast brændsel; 
det er nødvendigt, at der sikres Fællesskabet en kon­
kurrencedygtig og sikker produktionskapacitet for 
kul; Forslag til Rådets afgørelse om et bidrag til Det europæiske Kul- og Stålfællesskab over 
Fællesskabernes almindelige budget 
KOM(83) 583 endelig udg. 
(Forelagt Rodet af Kommissionen den 11. oktober 1983) 
26.10. 83 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 290/7 
det er en forudsætning for virkeliggørelsen af dette 
mål, at der finder en strukturomlægning og moderni­
sering sted inden for Fællesskabets kulindustri; 
moderniseringen og især strukturomlægningen af kul­
industrien fører ud over en øget investerings- og 
forskningsaktivitet uundgåeligt til omfattende afskedi­
gelser, og der bør derfor fastsættes ledsageforanstalt­
ninger for at mindske følgerne af disse afskedigelser; 
det er i denne henseende nødvendigt fuldt ud at ud­
nytte de støttemuligheder med hensyn til omskoling 
og omstilling, som i EKSF-traktatens artikel 56, stk. 
2, er fastsat til fordel for arbejdstagerne i denne 
sektor; 
samtlige strukturomlægnings- og moderniseringstiltag 
bør ligge inden for rammerne af et flerårigt program; 
Europa-Parlamentet gav i sin beslutning af 16. de­
cember 1982 (') om krisen inden for kulsektoren i 
Fællesskabet udtryk for ønsket om, at der hurtigst 
muligt træffes hensigtsmæssige afgørelser med henblik 
på indførelse af en europæisk kulpolitik som integre­
rende del af en samlet energipolitik for Fællesskabet; 
Rådet (energiministrene) bekræftede under samlin­
gerne den 21. april og den 11. juli 1983 på ny, at de 
var besluttede på at fastlægge en fællesskabsstrategi 
for fremstilling og forbrug af fast brændsel; 
O EFT nr. C 13 af 17. 1. 1983, s. 88. under de nuværende omstændigheder giver de finan­
sielle midler, der er fastsat i EKSF-traktaten, ingen 
mulighed for at sikre en tilstrækkelig finansiering af 
disse tiltag; 
hvis denne situation ikke afhjælpes, vil det komme til 
at gå ud over den variation og sikkerhed i energifor­
syningen, som Fællesskabet har sat sig som mål; en 
sådan situation ville have skadelige virkninger for den 
harmoniske udvikling af den økonomiske virksomhed 
i Fællesskabet, særlig for en tilbagevenden til en mere 
tilfredsstillende beskæftigelsessituation; 
der bør i denne sammenhæng fastsættes et midlerti­
digt ekstraordinært bidrag på ca. 180 mio ECU til 
EKSF over Fællesskabernes almindelige budget i 
1984, 1985 og 1986; 
traktaten indeholder ingen bestemmelser om de speci­
fikke aktionsbeføjelser, som er påkrævede til dette 
formål — 
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Der kan ydes Det europæiske Kul- og Stålfællesskab 
bidrag over Fællesskabernes almindelige budget til 
finansiering fra Fællesskabets side af aktiviteter i til­
knytning til strukturomlægnings- og moderniserings­
programmet for kulindustrien. 
Artikel 2 
Beløbet for de i artikel 1 omhandlede bidrag fast­
sættes som led i budgetproceduren.