DA   DA 
 
 
 EUROPA -
KOMMISSIONEN   
Bruxelles, den 8.2.2022  
COM(2022) 45 final  
 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA -PARLAMENTET, RÅDET, 
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG 
REGIONSUDVALGET  
En lovpakke om europæiske mikrochips   
 
1 
  
EN LOVPAKKE OM EUROPÆ ISKE MIKROCHIPS  
1. Indledning  
Halvlederchips er en vigtig del af digitale og digitaliserede produkter. Hvad enten det er i 
smartphones, biler, kritiske anvendelser og infrastrukturer til sundhedspleje, energi, mobilitet, 
kommunikation eller industriel automatisering, er mikrochips af central betydning for den 
moderne digitale økonomi. De bestemmer digitale systemers ydeevnekar akteristika som 
eksempelvis sikkerhed og energieffektivitet, hvilket har stor betydning for EU's digitale og 
grønne omstilling. De er ligeledes altafgørende for fremtidens vigtige digitale teknologier, 
herunder kunstig intelligens (AI), 5G og edge computin g, hvilket også er fastsat i EU's 
program for det digitale årti 2030.1 Det digitale område kan ganske enkelt ikke fungere uden 
mikrochips.  
Siden pandemiens begyndelse primo 2020 har Europa og andre regioner i verden oplevet 
væsentlige forsyningsvanskeligh eder og mangel på mikrochips. I takt med, at den digitale 
omstilling skrider frem i alle dele af samfundet, underminerer manglen på mikrochips den 
industrielle produktion og den økonomiske udvikling i alle sektorer, hvilket potentielt kan få 
store samfunds mæssige konsekvenser. Afbrydelser i forsyningskæden for halvledere har rettet 
verdens fokus mod den store betydning, mikrochips har for økonomien og vores dagligdag.  
Sektoren for halvledere er både kapital - og vidensintensiv og genstand for hurtig teknolo gisk 
udvikling. Produktionen af chips foregår i en global, kompleks og — i visse vigtige segmenter 
— alt for koncentreret forsyningskæde. I dag er der f.eks. kun to virksomheder i verden, 
beliggende i Taiwan og Sydkorea, som er i stand til at fremstille de  mest avancerede chips.  
Hvad angår halvledere står Europa stærkt på visse områder såsom udformning af 
komponenter til effektelektronik, radiofrekvensudstyr og analogt udstyr, sensorer og 
mikrocontrollere, der i vid udstrækning bruges i bil - og fremstillin gsindustrien. Europa er 
ligeledes globalt centrum for forskning i halvledere. Det har ledende forskningscentre, der 
fremmer den globale udvikling af banebrydende halvlederteknologier. Europæisk teknologi er 
faktisk katalysator for miniaturisering2 inden fo r chips. Koncepter såsom FinFET og Gate All 
Around3 er nødvendige for fremstillingen af næste generation af kraftige chips, og FDSOI -
teknologi4 er afgørende for reduktion af energiforbruget.   
Europa er desuden godt placeret med hensyn til de materialer og det udstyr, der er nødvendigt 
for at drive store produktionsanlæg for mikrochips, og mange virksomheder har en vigtig rolle 
i forsyningskæden. Europa har stærke og diversificerede industri - og slutbrugersektorer som 
eksempelvis bilproduktion, industriel au tomatisering, sundhedspleje, energi, kommunikation, 
landbrug m.m.  
                                                 
1  COM(2021) 118.  
2 Miniaturisering (Moores lov), som har fundet sted i næsten 60  år, er en af de primære drivkræfter bag 
udformningen af mikrochips, hvor mængden af transistorer på et givet område af halvlederen og dermed 
datakraften fordobles hver 18. måned. I dag indeholde r de mest avancerede chips flere milliarder transistorer 
for hver cm2 silicium.  
3  Gate -all-around field -effect -transistorer (GAAFET'er), der er efterfølgeren til Fin field effect -transistorer 
(FinFET'er) og anvendes til avancerede chips, er en vigtig tek nologi til at opnå transistorstørrelser på under 
3 nm. 
4 En procesteknologi som fuldt ud depleteret silicium på insulatorer (FDSOI) giver fordele ved reducerede 
siliciumformer med forenklede fremstillingsprocesser og er et godt kompromis mellem ydeevne og 
energiforbrug.  
 
2 
 Disse styrker til trods har Europa en samlet andel af det globale halvledermarked på blot 
10 %5 og er stærkt afhængig af leverandører fra tredjelande.  I tilfælde af afbrydelser i 
forsyningsk æden kan Europas reserver af mikrochips i visse industrisektorer, f.eks. 
bilindustrien, opbruges på blot få uger6, hvorved mange europæiske industrier vil gå i stå. 
Dertil kommer, at Europa har begrænset chipproduktionskapacitet, navnlig når det gælder 
modne produktionsnoder (på 22  nm og derover), og slet ingen for så vidt angår avancerede 
chips (på 7  nm og derunder)7. Desuden er Europa meget afhængig af andre, når det drejer sig 
om udformning, emballering og samling8. 
Da den digitale omstilling skrider fre m, og den globale efterspørgsel efter mikrochips vokser 
hastigt9 med en forventet fordobling ved årtiets udgang10, er halvledere genstand for stærke 
geostrategiske interesser og en del af det globale teknologiske kapløb. Førende økonomier er 
opsat på at sik re deres forsyninger af de mest avancerede chips, da disse i stigende grad er en 
forudsætning for deres muligheder for at handle (økonomisk, industrielt og militært) og drive 
den digitale omstilling fremad. De investerer allerede kraftigt og indfører 
støtteforanstaltninger for at forny og styrke deres produktionskapacitet. I forslaget om en 
amerikansk lovpakke om mikrochips er der afsat 52  mia. USD til fremstilling og FoU frem til 
202611. Kina har sat skub i bestræbelserne på at lukke den teknologiske kløft,  og det anslås, at 
landet i 2025 vil have investeret omkring 150  mia. USD over det seneste årti i en række 
planer og initiativer såsom "Made in China 2025"12. Japan har for nylig meddelt, at der vil 
blive investeret 8  mia. USD i offentlige midler i halvlede re, hvilket skal suppleres af 
yderligere finansiering13. Sydkorea vil styrke sin halvlederindustri ved via skatteincitamenter 
at støtte indenlandske virksomheders private investeringer i FoU og fremstilling, der anslås til 
450 mia. USD frem til 203014.  
Euro pa skal over for de voksende geopolitiske spændinger, den hurtigt stigende efterspørgsel 
og risikoen for yderligere afbrydelser i forsyningskæden bruge sine styrker og indføre 
effektive mekanismer for at etablere en stærkere førerposition samt sørge for 
                                                 
5 Kilde: Boston Consulting og SIA (Semiconductor Industry Association), " Strengthening the semiconductor 
supply chain in an uncertain era ". 
6 Skøn fra Kommissionen, baseret på "just in time" -fremstillingspraksis, hvor affaldet minimeres, og 
effektiviteten øges ved at holde lagerbeholdningen nede. Denne praksis bruges i høj grad i forsyningskæden 
for biler. Se McKinsey, "The semiconductor shortage in autos: Strategies for success" . I USA er 
lagerbeholdningen af mikrochips e ksempelvis faldet fra 40 dages forsyninger i 2019 til mindre end 5:  
https://www.commerce.gov/news/blog/2022/01/results -semiconductor -supply -chain-request -information .  
7 I fremstillingen af halvledere har procesteknologien traditionelt været betinget af transistorstørrelsen og 
måles i nanometer  (nm). En nanometer svarer til en milliardtedel af en meter. Mindre procesnoder giver 
højere ydeevne og  energieffektivitet, men de er samtidig mere komplekse og dyrere at fremstille. I dag bliver 
der fremstillet chips på ned til 5  nm. 3  nm er på vej i produktion, og 2  nm er under udvikling.  
8 Emballering og samling er de sidste faser i fremstillingen af chips. Det drejer sig om en række 
forarbejdningstrin, som er nødvendige for at kunne levere mikrochipsene i en form, der er brugbar i 
elektroniske enheder. Wafere skæres op i firkanter, og kredsløbene etableres, hvorpå chipsene indkaples for 
at sikre, at d e er beskyttede mod eksterne faktorer såsom fugt, kemikalier osv. Ved avanceret emballering 
integreres flere forskellige komponenter i en enkelt enhed.  
9 Efterspørgslen var 17  % større i 2021 end i 2019, men blev ikke mødt af en tilsvarende øget forsyning,  
hvilket førte til et stort misforhold, https://www.commerce.gov/news/blog/2022/01/results -semiconductor -
supply -chain -request -information .  
10 Prognose fra SEMI (Semiconductor Equipment and Materials International) og VLSI Research.  
11 https://www.congress.gov/bill/117th -congress/senate -bill/1260?s=1&r=52 .  
12 https://crsreports.congress.gov/product/pdf/R/R46767 .  
13 https://www .reuters.com/technology/japan -create -scheme -subsidise -domestic -chip-output -nikkei -2021 -11-
07/.  
14 https://spectrum.ieee.org/south -koreas -450billion -investment -latest -in-chip-making -push .  
 
3 
 forsyningssikkerhed i den globale industrikæde. Det er den eneste måde, hvorpå Europa kan 
få den indflydelse, der kræves i krisetider, og holde de globale forsyningskæder kørende til 
trods for de nye geopolitiske aspekter. Det handler om at skabe større bala nce i den indbyrdes 
afhængighed og om at fremme modstandsdygtige forsyningskæder uden svage led.  
Europa har aktiverne til at blive industriel leder på fremtidens halvledermarkeder. Ambitionen 
er at nå mindst 20  % af verdensproduktionen i værdi af avancered e, innovative og 
bæredygtige halvledere senest i 203015. Målet er ikke blot at reducere overdreven 
afhængighed, men også at gribe de muligheder, som de stadig mere digitaliserede markeder 
og den teknologiske udvikling tilbyder. Dette vil forbedre konkurrenc eevnen for det 
europæiske økosystem for halvledere og europæisk industri som helhed, herunder SMV'er, da 
industrien i hele EU vil få mere sikker adgang til velfungerende og energieffektive chips og 
således kunne fremstille innovative produkter til Europas borgere og det globale marked.  
Europa vil skulle forøge sin produktionsmængde markant og skabe kapacitet inden for 
avanceret teknologi. Uden hurtigere og tilstrækkelige investeringer vil Europas 
markedsandele falde til under 5  % som følge af markedets fordobling og den indsats, der ydes  
andre steder i verden. Det kan ligeledes forsinke den europæiske industris brug af næste 
generation af mikrochips, hvilket vil bringe Europas konkurrenceevne og teknologiske 
autonomi i fare.  
Om end halvlederindustrien investerer mere end andre industrier  i FoU og anlægsaktiver, har 
risici i forbindelse med investeringer og deres meget langsigtede afkast kombineret med 
halvlederteknologiens strategiske relevans betydet, at sektoren altid har modtaget offentlig 
støtte16. EU har navnlig støttet sektoren genne m sine forskningsrammeprogrammer og har 
sammen med industrien tidligere sat ambitiøse mål for markedsandelen17. De fleste af disse 
investeringer har imidlertid haft fokus på FoU og har ikke været tilstrækkelige til at tackle 
sektorens betydelige udfordringe r. Der er behov for en mere omfattende række tiltag og 
finansieringsordninger samt et meget tættere samarbejde mellem aktører på henholdsvis 
forsynings - og efterspørgselssiden.   
Mikrochipmanglens konsekvenser for den europæiske økonomi har understreget beh ovet for 
hurtigt at skride til yderligere handling. Der skal tages fat nu, og alle relevante offentlige og 
private aktører skal mobiliseres, styrkerne udnyttes, kapaciteterne diversificeres, de 
strukturelle mangler afhjælpes, nye markedsmuligheder gribes o g internationale partnerskaber 
bygges op.  
I sin tale om Unionens tilstand18 den 15. september 2021 varslede Kommissionens formand, 
Ursula von der Leyen, en EU -lovpakke om mikrochips og understregede behovet for at samle 
Europas forskningskapaciteter i verde nsklasse og koordinere europæiske og nationale 
investeringer i værdikæden.  
I lovpakken om europæiske mikrochips foreslås det at bygge på Europas styrker og afhjælpe 
svagheder for at skabe et blomstrende økosystem for halvledere og en modstandsdygtig 
forsyn ingskæde, idet der fastsættes foranstaltninger til forberedelse på, foregribelse af og 
reaktion på fremtidige afbrydelser i forsyningskæden.  
                                                 
15 Se fodnote  1. 
16  Rapport fra PCAST  om halvledere, 2017.  
17  Electronics industry submits plan to make Europe a global leader in micro and nano -electronics .  
18  Unionens tilstand 2021 — Europa -Kommissionens streamingtjeneste (europa.eu) .  
 
4 
 Lovpakken om mikrochips giver Europa en enestående mulighed for koordineret handling i 
alle medlemsstater til gavn for hele Europa. På kort sigt vil den gøre det muligt at forstå og 
foregribe fremtidige chipkriser og håndtere dem i tæt samarbejde med medlemsstaterne og 
samtidig udstyre Unionen med de instrumenter, som visse ligesindede lande har til deres 
disposition19. På kort til mellemlang sigt vil den styrke produktionsaktiviteterne i Unionen og 
støtte opskaleringen og innovationen i hele værdikæden med fokus på forsyningssikkerhed og 
et mere modstandsdygtigt økosystem. På mellemlang til lang sigt vil den styrke Euro pas 
teknologiske førerposition og samtidig forberede den nødvendige teknologiske kapacitet til at 
overføre viden fra forskning til produktion og placere Europa som teknologisk førende på de 
innovative downstreammarkeder.   
I denne meddelelse beskrives konte ksten, og der foreslås en række foranstaltninger, der skal 
ruste Europas økosystem for halvledere til det digitale årti. Meddelelsen ledsages i den 
forbindelse af:  
– et forslag til Europa -Parlamentets og Rådets forordning om opbygning af et 
modstandsdygtigt  europæisk økosystem og styrkelse af Europas teknologiske 
førerposition, etablering af en passende ramme for investeringer i fremstillingen af 
mikrochips og sikring af effektiv koordinering mellem medlemsstaterne og 
Kommissionen i håndteringen af kriser på  halvledermarkedet  
– en henstilling fra Kommissionen til medlemsstaterne, som foregriber de vigtigste 
foranstaltninger i forslaget til forordning i afventning af forslagets vedtagelse, og hvori der 
foreslås en forvaltningsramme, der kan iværksættes øjeblikkeligt for at afhjælp e den 
aktuelle mangelsituation  
– et forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EU) 2021/2085 om 
oprettelse af fællesforetagenderne under Horisont Europa.  
2.  Europas perspektiver og markedsmuligheder  
2.1 Global mangel på halvledere  
Den aktuelle mangel på halvledere har flere årsager: en stor og hastigt voksende efterspørgsel 
efter digitale teknologier, strukturelle  forhold ved forsyningskæden for halvledere såsom 
lange fremstillingscyklusser, der kolliderer med just -in-time-produktio n blandt brugere af 
halvledere, eller en ufleksibel og koncentreret forsyning, som blev forværret af covid -19-
krisen, samt geopolitiske spændinger. Grundet den vidtrækkende digitalisering af økonomien 
og samfundet er efterspørgslen efter mikrochips vokset betydeligt, også før pandemien (f.eks. 
i 5G -telefoner og -antenner, nye videospil, sensorer og udstyr til tingenes internet m.m.). 
Pandemien har via en række parallelle  udviklinger forværret situationen og understreget den 
vigtige rolle, som mikrochips spi ller for moderne økonomier og samfund.   
Nedlukningernes telearbejde, hjemmeskoling og digitale underholdning har skabt en stigende  
efterspørgsel efter IT -udstyr, bl.a. PC'er, laptops og periferiudstyr, trådløse netværk og 
spilkonsoller såvel som datacentre , servere og netværksudstyr og således en stigende  
efterspørgsel efter de nødvendige chips.  
En række mikrochipfabrikkers midlertidige nedlukning grundet pandemien og de sidste par 
års naturkatastrofer har lagt pres på de globale værdikæder for halvledere.  Forsendelserne af 
halvledere fra Østasien til Europa er blevet endnu langsommere grundet generelle 
                                                 
19 F.eks. den amerikanske "Defence Production Act".  
 
5 
 forsyningskædeproblemer, som skyldes de transportrestriktioner, regeringer rundt omkring i 
verden har indført for at bekæmpe pandemien.  
Det er blevet sværer e for industrien at planlægge og forudse efterspørgslen. Bl.a. 
bilproducenterne er blevet ramt hårdt af manglen. Primo 2020 skar bilproducenterne ned på 
chipordrerne i takt med den faldende efterspørgsel. Anlæggene brugte deres kapacitet til 
produktion af IT-udstyr. Da efterspørgslen efter køretøjer atter steg ved udgangen af 2020, 
arbejdede fabrikkerne på højtryk, og bilproducenterne måtte vente i op til et år eller mere på 
levering20. Som konsekvens måtte adskillige bilproducenter lukke, både i og uden for  Europa, 
og de ansatte blev afskediget21. De europæiske bilproducenter har krævet øget produktion af 
europæiske mikrochips og mindre afhængighed af udenlandsk import22. Globalt set kunne 
11,3 mio. biler (i forhold til stående ordrer) ikke blive produceret i 202123 på grund af 
manglende mikrochips, og i visse medlemsstater faldt produktionen med 34  % sammenlignet 
med 2019, hvilket svarer til niveauet i 197524. Sektoren for industrielt udstyr blev ligeledes 
hårdt ramt25. 
Forsyningsknapheden blev yderligere forværr et af handelsspændinger mellem USA og Kina, 
og det antages, at frygten for, at USA kommer med flere eksportforbud, har ført til visse 
kinesiske virksomheders hamstring af mikrochips.  
Vigtigst af alt fulgtes udbud og efterspørgsel ikke ad, da produktionen i kke kunne øges med 
tilstrækkelig hastighed. Der etableres produktionslinjer for hver type chip — en proces, der 
tager mange måneder og koster adskillige milliarder euro. Der er ligeledes kun få og 
koncentrerede produktionslinjer. De er nødt til altid at ar bejde tæt på fuld kapacitet for at 
dække de meget høje investeringsomkostninger, hvilket giver en meget lille fleksibilitet til at 
efterkomme stigninger i efterspørgslen.  
Samlet set er mange forskellige økonomiske sektorer blevet påvirket. Forsinket lever ing af 
specielle chips til sundhedsudstyr såsom overvågningsudstyr til intensivpleje, pacemakere, 
blodsukkermålere eller defibrillatorer kan potentielt have livstruende konsekvenser26. Der kan 
ikke fremstilles tilstrækkeligt med betalingskort, og forbrugere lektronik er ikke på lager. 
Strategiske sektorer såsom forsvar, sikkerhed og rummet er ligeledes truet. Upålidelige, 
forfalskede mikrochips er begyndt at dukke op på markederne, og de kompromitterer de 
elektroniske apparaters sikkerhed og pålidelighed27. 
                                                 
20 J.P. Kleinhans & J. " Understanding the global chip shortages’ ", Hess, Stiftung Neue Verantwortung (2021).  
21  Mangler relateret til halvledere anslås at koste bilindustrien 210  mia. USD i indtægter i 2021, Alixpartners  
(2021).  
22  https://www.acea.auto/message -dg/chip -shortage -auto-industry -calls-for-more -eu-made -semiconductors/ .  
23  Skøn fra AutoForecast Solutions . 
24 Kilde: Verband der A utomobilindustrie . 
25 Manglen førte til et tab på 5,1  procentpoint i EU's industriproduktion i perioden fra januar til oktober 2021. 
En tredjedel af dette tab fandt sted i sektoren for motorkøretøjer (0,9  %) og maskiner og udstyr (0,8  %). 
https://voxeu.org/article/impact -shortages -manufacturing -eu.  
26 En nylig undersøgelse  fra Advanced Medical Technology Association har vist, at to tredjedele af de 
virksomheder, der beskæftiger sig med medicinsk teknologi, bruger halvledere i mindst halvdelen af deres 
produkter.  Samtlige responden ter har oplevet afbrydelser i deres forsyningskæde for mikrochips. 
Forsinkelserne i leveringstiderne varierer markant med alt fra to til mere end 52  uger.   
"Pacemaker, Ultrasound Companies Seek Priority Amid Chip Shortage", The Wall Street Journal (2021).  
27 På mødet om halvledere mellem regeringer/myndigheder (Government & Authorities Meeting on 
Semiconductors (GAMS)) i november 2021 blev problemet med forfalskede halvledere drøftet.  
 
6 
 Den aktuelle mangel vil sandsynligvis vare ved indtil 2023, hvis ikke 2024. Eftersom 
efterspørgslen vil vokse yderligere, og det tager tid at styrke produktionskapaciteten, vil 
manglen på mikrochips vare ved, og inflationspresset øges.  
2.2 Udviklingen af ha lvledermarkeder og -teknologi  
Værdien af det globale mikrochipmarked i 2021 var rundt regnet 550  mia. USD28. 
Størstedelen af den globale efterspørgsel kommer i dag fra slutanvendelsesapplikationer inden 
for databehandling, herunder PC'er og datacenterinfrastruktur (32  %), kommunikation, 
herunder mobiltelefoner og netværksinfrastruktur (31  %) og forbrugerelektronik (12  %). 
Vækstraten er hurtigere i segmenter, som hidtil har været domineret af analoge og mekaniske 
teknologier, såsom bil - og ind ustriproduktion (hver især 12  %), og hvor Europa står stærkt29 
(figur 1).  
 
 
Figur 1: Segmenter af halvledermarkedet efter type af enhed og efter efterspørgsel i 
slutbrugersektoren30 
Drevet af den uafladelige vækst i datamængder og integration af stadigt voksende 
computerkraft, kunstig intelligens og konnektivitet i alle ting, forventes det globale marked 
for mikrochips at overstige 1  billion USD i 2030.  
Stigende efterspørgsel efter mikrochips drives også af nye markedsmuligheder, bl .a.: 
 Kunstig intelligens: Kunstig intelligens vil i stigende grad påvirke mange forskellige 
sektorer. Det kræver særlig computer - og sensorarkitektur at levere den fornødne ydeevne, 
og segmentet for chips til kunstig intelligens er langt det hurtigst vokse nde segment inden 
for mikroelektronik med en forventet årlig vækstrate på over 40  % i de kommende år31. 
 Edge computing : Databehandling bevæger sig gradvist fra clouddatacentre til periferien af 
det netværk, hvor dataene genereres. 5G -konnektivitet vil sætte  yderligere skub i 
markedsudvidelsen af tingenes internet, og analytikere forventer, at op til 80  % af dataene 
i 2025 vil blive behandlet i udkanten af netværket, hvilket vil få den årlige vækstrate op på 
                                                 
28 Ifølge IC Insights  var salget i 2021 26  % højere end i 2020, og den forventede vækst i 2022 er på 11  %. 
29  Semiconductor Industry Association "Factbook 2021"  (tal for 2020).  
30  Kilde: SIA/WSTS  IC insights.  
31 Prognoser fra Technavio , Allied Market Research  og Market Research Future . 

 
7 
 35 % for edge computing -markeder omkring tingenes i nternet og virksomhedsgenererede 
data32 — sektorer, hvor EU har kernekompetencer.  
 Digital omstilling generelt set og udviklingen af lodrette markeder:  Dette er kernen i 
strategien for enhver industri. Frem til 2025 forventes der en tidobling af forbundne 
enheder. Det er navnlig tilfældet for sektorer som fremstilling og automatisering, 
landbrug, telekommunikationsnet, energiinfrastruktur og sundhedsydelser. Der forventes 
eksempelvis en årlig vækst i brugen af halvledere i sundhedssektoren på 10  % i perioden  2020 -
202533. Også i bilbranchen vokser efterspørgslen som følge af elektrificering og 
selvkørende biler: Elektronikmarkedet for køretøjer forventes at vokse med næsten 15  % årligt 
til 78  mia.  USD frem til 202634. 
Af relevante tendenser kan også nævnes udfor mning af mikrochips, der er skræddersyet til 
specifikke industriers behov. Forskellig anvendelse i traditionelle og nye markedssegmenter 
og opnåelse af højere ydeevne kræver områdespecifikke arkitekturer, hvilket øger 
efterspørgslen efter skræddersyede mik rochips. Halvledernes stigende værdi får 
brugervirksomheder som eksempelvis onlineplatforme og bilproducenter til at bidrage til 
udformningen eller endog fremstille egne chips.  
Sektoren  drives  også af den hurtige  teknologiske  udvikling,  der udvider  grænser ne for 
miniaturisering,  giver  stærkere  databehandling,  reducerer  omkostningerne  og begrænser  
energiforbruget.  Repræsentative  eksempler  omfatter:  nye transistorteknologier  såsom  Gate  All 
Around  og avanceret  FDSOI ; nye arkitekturer  for systemintegration,  der muliggør  bundtning  
af forskellige  chips ; nye, banebrydende  teknologier  såsom  kvanteteknologi35 og neuromorfisk  
databehandling36; såvel  som nye databehandlingsarkitekturer  baseret  på avancerede  
processorkerner,  herunder  open  source . Desuden  vil brugen  af nye wafermaterialer  såsom  
siliciumcarbid  eller galliumnitrid  give større  ydeevne  med hensyn  til kommunikations - og 
effektelektronikanvendelser  inden  for elektromobilitet  og vedvarende  energi.   
Produktudformning med henblik på holdbarhed og o pgradering forlænger brugen af 
elektronikprodukter og reducerer hastigheden, med hvilken de erstattes, og behovet for nye 
produkter. Mikrochipmaterialer kan genvindes fra elektronikaffald. Det er f.eks. teknisk 
muligt at genanvende materialer fra sammensat te halvledere, om end p.t. kun i meget små 
mængder.  
2.3 Europas position  
Europas industri har mange styrker og visse svagheder i værdikæden for halvledere. Figur 2 
giver et overblik over Europas position.  
Halvledersektoren er kendetegnet ved en intens FoU -aktivitet, hvor virksomhederne 
geninvesterer mere end 15  % af deres indtægter i forskning i nye teknologier . EU er hjemsted 
for forsknings - og teknologiorganisationer i verdensklasse, og mange universitete r og 
                                                 
32  IOT Analytics .  
33 "Semiconductor in Healthcare Market: Industry Insights, Major Key Players and Current Tren ds Analysis", 
MarketWatch , 2021.  
34  Prognose  fra Yole Developpement . 
35 Kvanteteknologier ser meget lovende ud som hidtil u set databehandlings -, kommunikations - og 
sensorkapacitet, som enkeltstående løsninger eller som integreret i klassiske løsninger. De første 
komponenter baseret på kvanteteknologier er allerede ved at dukke op på markedet.  
36  Neuromorfiske arkitekturer efte rligner den menneskelige hjernes neurale struktur og funktion og fremmer 
mikrochipsenes læring over tid med betydelige energieffektivitetsforbedringer.   
 
8 
 forskningsinstitutter af topkvalitet kan findes over hele EU. Europas forsknings - og 
teknologiorganisationer er banebrydende udviklere af de teknikker, der ligger til grund for 
fremstillingen af nogle af verdens mest avancerede chips. Databehandlingse vnen ved de 
chips, der findes i dag, kan tilskrives den konstante miniaturisering i FinFET -
procesteknologien, der muliggøres af ekstremt ultraviolet (EUV) litografi udviklet i Europa. 
En supplerende procesteknologi, FDSOI, der er udviklet og industrialiser et i Europa, giver 
væsentlige fordele med hensyn til ydeevne og energieffektivitet til brug i batteridrevne 
enheder. Chips baseret på både FinFET - og FDSOI -procesteknologier findes i samtlige af de 
mobiltelefoner, der fremstilles i dag.  
 
Figur 2 : Forsyningskæde for halvledere: EU's globale markedsandele af relevante segmenter  
Fremstilling af halvledere kræver enorme mængder af enestående materialer, kemikalier og 
sofistikeret udstyr fra specialiserede leverandører for hvert stadium i fremstillingsprocessen. 
Europa er hjemsted for verdensførende leverandører af udstyr og råmaterialer såsom 
substrater og gasser37. I denne del af forsyningskæden står visse europæiske aktører inden for 
fremstillingsudstyr me get stærkt inden for deres respektive marked ssegmenter, faktisk i en 
grad, så ingen avanceret chip i verden kan fremstilles uden udstyr fremstillet i EU såsom 
EUV -litrografimaskiner.  
Europa har også førende chipproducenter, som er specialiserede i udformning af specifikke 
halvlederkomponenter. EU's halvlederleverandører er globale ledere inden for mikrochips til 
bilindustrien og industriudstyr, der er to markeder i stor vækst38.  
Europa er også hjemsted for industrisektorer, der udgør et stærkt bruge rgrundlag og vil være 
blandt drivkræfterne  for den fremtidige efterspørgsel, herunder — men ikke begrænset til — 
                                                 
37 Til trods for disse styrker er Europa afhængig af tredjelande, når det kommer til visse materialer så som 
fotoresist og siliciummetal. For at opbygge modstandsdygtighed inden for råmaterialer har Europa -
Kommissionen etableret den europæiske råstofalliance .  
38 EU-virksomheder er stærke med hensyn til udformning af chips til bilindustrien, men dele af produktionen 
finder sted i andre regioner.  
EU: 5  % 
 
Udformning af 
mikrochips  
Fremstilling  af 
halvledere  
Samling, 
prøvning og 
emballering  
Fremstillings -
udstyr  
EU: 23  % 
Intellektuel 
ejendom/  
Udformning  af 
elektronik   
EU: 2  % 
Råmaterialer/  
siliciumwafere  
EU: 14  % 
FoU 
EU: 8  % 
 EU: 7  % 
Producenter af 
originalt udstyr  
 
9 
 efterspørgsel efter mere avancerede mikrochips. Halvlederproducenter er i stigende grad med 
til at udforme chips i samarbejde med slutbrugervir ksomheder med henblik på at forbedre 
systempræstationen — en tendens, hvor Europa har plads til forbedring.  
Disse styrker til trods ligger EU's andel af de globale indtægter vedrørende halvledere på 
omkring 10  %, hvor den lå på mere end 20  % i 1990'erne39. Fremstillingen i Europa er aftaget, 
delvist fordi der ikke findes store databehandlingsvirksomheder, og fordi 
mobiltelefonproducenterne bliver færre og færre, og derfor kan de betydelige investeringer 
ikke retfærdiggøres. De høje fremstillingsomkostninger  har også ført til, at produktionen er 
flyttet til Asien, hvor omkostningerne er lavere og den offentlige støtte større.  I de senere år er 
Europas halvlederindustri atter begyndt at investere i fremstilling, men ikke i et omfang, der 
er tilstrækkeligt til at efterkomme den forventede fremtidige vækst.  
I dag driver de fleste virksomheder deres forretning på basis af fabless - (eller fab -lite-) 
modeller, hvor de outsourcer hele (eller en del af) deres fremstilling til produktionsanlæg. 
Europas mikrochipproduce nter har rettet deres produktion mod markeder, hvor de står stærkt, 
såsom markedet for analoge enheder, og hvor der endnu ikke kræves avancerede noder til 
databehandling og kommunikation. Selv om udstyret til fremstilling af mikrochips på under 
7 nm kun pr oduceres i Europa, har Europa ingen produktionsanlæg, der laver procesnoder på 
under 22  nm, alt imens fremtidens markeder vil bevæge sig mod mikrochips med procesnoder 
på under 5  nm. Hvad angår samling, prøvning og emballering af mikrochips er disse etaper  
traditionelt blevet udliciteret til Østasien.  
Med milliarder af transistorer i en enkelt mikrochip kan en ny udformning kræve en årelang 
indsats fra hundredevis af ingeniører samt brug af ekstern IP - og EDA -software. De største 
leverandører befinder sig uden for Europa. Der er dog en betydelig talentmasse i Europa, og et 
voksende antal mindre europæiske virksomheder er på det seneste gået aktivt ind i 
udformningen af avancerede processorer og acceleratorer til især AI -chips.  
3. En mikrochipstrategi for det digitale årti  
3.1 Europas vision og strategiske aktiver, der kan realisere denne vision  
I betragtning af den centrale rolle, som mikrochips spiller for den digitale økonomi, deres 
geopolitiske dimension og den aktuelle markante koncentration af produktionskapaciteten er 
Unionen nødt til hurtigt at styrke sit økosystem for halvledere, øge sin modstandsdygtighed 
og forsyningssikkerhed og reducere sin eksterne afhængighed.  
I december 2020 underskrev 22  medlemsstater erklæringen om det europæiske initiativ 
vedrørende processorer og halvlederteknologier40. De noterede sig, at Europas andel af det 
globale halvledermarked ligger et godt stykke under den økonomiske formåen. De blev enige 
om at yde en særlig indsats for at styrke økosystemet for processorer og halvledere og øge den 
industrielle tilstedeværelse i hele forsyningskæden med henblik på at ta ckle vigtige 
teknologiske, sikkerhedsmæssige og samfundsmæssige udfordringer. På grundlag heraf blev 
der i Kommissionens digitale kompas41 fra marts 2021 fastsat en målsætning for 2030 om, 
at produktionen af avancerede og bæredygtige halvledere i Unionen sk al udgøre mindst 
20 % af den globale produktion i værdi . Forslaget til politikprogrammet for 2030, "Vejen 
                                                 
39 Kilde: Decision/Carsa . 
40 Fælles erklæring om processorer og halvlederteknologier . Europas digitale fremtid i støbeskeen (europa.eu) .  
41  COM(2021) 118.  
 
10 
 mod det digitale årti"42, bekræfter atter denne ambition.  
Europa har meget stærke aktiver, der er diversificeret og spredt over mange medlemsstater, og  
kan realisere sin ambitiøse vision med den fornødne indsats og en kritisk masse af både 
offentlige og private investeringer.   
Europa kan og skal mobilisere et hidtil uset investeringsniveau i betragtning af de store 
positive afsmittende virkninger, sektor en har på hele økonomien og mange områder af 
offentlig interesse. Store offentlige investeringer vil være afgørende for at tiltrække store 
private investeringer, hvilket i europæiske virksomheders tilfælde allerede ligger i 
størrelsesordenen 6  mia. EUR om året. Øgede investeringer i halvledere vil tjene alle 
industrisektorer og samfundet som helhed og medføre fordele for samtlige medlemsstater.  
Et endnu tættere samarbejde vil være en yderligere succesfaktor. Europa kan og skal 
mobilisere alle sine talenter og aktiver. Et tæt samarbejde mellem mange af de relevante 
offentlige og private interessenter finder allerede sted inden for rammerne af 
fællesforetagendet for centrale digitale teknologier (KDT)43. Dette samarbejde skal styrkes og 
udvides yderligere til a t omfatte alle aktører i værdikæden og forskersamfundets ledende 
skikkelser via europæiske projekter, hvor medlemsstaternes fælles interesser varetages.  
Desuden bør den værdi, som Europa tillægger sikkerhed, herunder for kritiske infrastrukturer, 
databesk yttelse og energieffektivitet, højnes ved f.eks. at indføre certificeringskrav i 
forbindelse med offentlige indkøb, hvilket kan være med til at sætte gang i efterspørgslen.  
Om end Europa er førende inden for forskning med vigtige organisationer rundt omkr ing på 
kontinentet, kan og skal det lukke kløften mellem forskning og produktion ved at øge sine 
styrker inden for i) udstyr og materialer, ii) systemløsninger og -integration, iii) markant 
tilstedeværelse i markedssegmenter med høj vækst såsom køretøjer, medicinsk teknologi, 
kommunikation, energi og maskiner og iv) øge ekspertisen inden for forskning og den 
akademiske verden, hvor de teknologiske kapaciteter bør styrkes yderligere. Et positivt 
resultat afhænger i høj grad af en fælles indsats og tæt samarb ejde mellem alle parter — 
industrien langs værdikæden, den offentlige sektor og forskningsorganisationerne.  
Endelig bør Europas bestræbelser fokusere på fremtidige muligheder. For det første skal der 
ses på, hvad det voksende marked og den cirkulære økonom i har brug for, dvs. 
energibesparende komponenter, en ny generation af processorer, der er kraftigere og egnet til 
dataanalyse, kunstig intelligens og edge computing, radiofrekvensudstyr og 5G/6G -
komponenter til terabitkommunikation samt mere integreret ef fektelektronik, herunder 
genanvendelighed og bredere bæredygtighedsaspekter. For det andet skal der fokuseres på, 
hvordan teknologien kan imødekomme disse behov: 2 nm -mikrochips og derunder i FinFET 
og Gate -all-around og under 10  nm i FDSOI, kvanteteknolog i og neuromorfisk 
databehandling, men også EUV -litografi  til produktion. Europa skal øge sin kapacitet på disse 
områder, føre an i den teknologiske udvikling og den dertil hørende industrialisering, 
mobilisere investeringer og fremme europæisk industris, n avnlig SMV'ernes, anvendelse af 
disse nye teknologier for at sikre, at Europa kan blive ved med at holde konkurrencemæssigt 
                                                 
42  COM(2021) 574.  
43 Fællesforetagendet for centrale digitale teknologier ( https://www.kdt -ju.europa.eu ) blev lanceret i november 
2021. Det er en trepartsindsats mellem Kommissionen, deltagende stater (medlemsstater og associerede 
lande) og industrien. Frem til 2027 vil der blive mobiliseret op til 3,6  mia. EUR i offentlige investeringer (fra 
EU og deltagende stater). Private interessenter skal efter planen investere et tilsvarende beløb.  
 
11 
 trit i det teknologiske kapløb, herunder blandt industrier, der traditionelt har været mere 
fokuserede på modne mikrochips.  
3.2 Strategiske målsætninger  
For at realisere denne vision bygger den europæiske mikrochipstrategi på følgende fem 
strategiske målsætninger:  
For det første skal Europa styrke sin førerposition inden for forskning og teknologi . Dette 
er en forudsætning for at bevare Europas nuværende aktiver inden for adskillige 
banebrydende teknologier, herunder i fremstilling af udstyr og avancerede materialer, som er 
nødvendige for at etablere næste generation af produktionsfaciliteter, der skal tjene alle 
sektorer.  
For det andet skal Europa opbygge og styrke sin egen kapacitet til at innovere i 
udformning, fremstilling og emballering af avancerede, energieffektive og sikre chips og 
forvandle dem til produkter . Dette vil garantere forsyninge n af chips på længere sigt, 
hvilket tjener industriens og den offentlige sektors behov og stimulerer innovation i 
økonomien som helhed. I den forbindelse er investeringer i pilotlinjer samt i avanceret 
udformning og prøvnings - og forsøgsfaciliteter og -værktøjer afgørende. Pilotlinjer vil være 
tilgængelige for forsyningskædens aktører på åbne og ikkediskriminerende vilkår. Som 
enestående faciliteter i verdensklasse vil de gøre Europa til en stærk partner på den globale 
scene og udgøre et solidt grundlag for  en forstærkning af det internationale samarbejde.  
For det tredje bør Europa fastsætte en passende ramme for betydeligt at øge sin 
produktionskapacitet inden 2030 . Da der forventes en fordobling af markedet inden 2030, 
er en firdobling af produktionen nød vendig for at nå Europas målsætninger. Det handler ikke 
kun om mængde. Det handler også om, at Europa bliver i stand til at producere de mest 
avancerede chips, imødekomme brugernes behov og diversificere adgangen til markeder med 
fokus på de markeder, hvor  Europa ikke er til stede i dag, samt at sikre, at der i 
mikrochipfremstillingen også tages hensyn til det eventuelle miljøaftryk. Det er endvidere 
vigtigt at styrke forsyningssikkerheden, navnlig for kritiske sektorer som dem, der er 
relevante for den off entlige sikkerhed. Europa skal derfor tiltrække investeringer både inde - 
og ude fra  Unionen i produktionsfaciliteter på sit område og skabe de rette betingelser og en 
gunstig ramme for, at private investeringer kan finde sted .  
For det fjerde bør Europa afhjælpe den akutte mangel på færdigheder, tiltrække nyt 
talent og støtte etableringen af en kvalificeret arbejdsstyrke , da den aktuelle knaphed 
hæmmer bestræbelserne på at styrke økosystemet .  
Generelt set bør Europa udvikle et indgående kendskab til global e forsyningskæder for 
halvledere  for at overvåge deres funktion, forstå fremtidige tendenser, foregribe afbrydelser, 
opbygge internationale partnerskaber baseret på mere afbalancerede kapaciteter og fælles 
interesser, reagere rettidigt for at forhindre ned brud i internationale forsyningskæder og sætte 
EU i stand til at træffe passende foranstaltninger, når det er nødvendigt.  
For at realisere ovenstående bør Unionen arbejde tæt sammen med medlemsstaterne  og alle 
relevante offentlige og private interessenter for at koordinere indsatsen, samle viden og 
ressourcer og skabe et levende og modstandsdygtigt økosystem for halvledere i Europa. Den 
globaliserede værdikæde for halvledere taget i betragtning bør Unio nen desuden opbygge 
stærke internationale partnerskaber med især ligesindede partnere. Dette vil øge 
koordineringen og minimere potentielle modstridende målsætninger. Sådanne partnerskaber 
vil gøre det muligt nøje at vurdere tredjelandes politikker på områ det og anlægge fælles 
 
12 
 tilgange til tackling af forsyningsudfordringer, herunder via gensidigt fordelagtige 
diversificeringsstrategier.  
Gennemførelsen af ovenstående bør gør det muligt at etablere et dynamisk økosystem overalt 
i EU til gavn for alle medlems stater, tiltrække investeringer i produktion, udformning og FoU 
såvel som de største talenter fra hele verden, som kan være med til at realisere visionen. 
Denne udvikling vil styrke Europas evne til at nå sine miljømål, sætte skub i den digitale og 
den grø nne omstilling og øge Unionens sikkerhed. Det kræver en målrettet indsats her og nu, 
og det er derfor, Kommissionen foreslår en pakke med foranstaltninger som skitseret i denne 
meddelelse.  
3.3 Opfyldelse af ambitionen  
Den europæiske mikrochipstrategi indeh older en række foranstaltninger og initiativer, som i 
kombination med væsentlige investeringer skal realisere ovennævnte vision og målsætninger.  
På baggrund af hidtidige udmeldinger anslås det overordnede niveau af politisk drevne 
investeringer44 til støtt e for lovpakken om europæiske mikrochips at overstige 43  mia. EUR 
frem til 2030. Dette vil sandsynligvis være med til at tiltrække og mobilisere yderligere 
langsigtede private investeringer af en betydelig størrelse.  
Disse offentlige investeringer omfatte r 11 mia. EUR afsat til Mikrochips til Europa -
initiativet45 til finansiering af den teknologiske førerposition inden for forskning, udformning 
og produktionskapacitet frem til 2030.  Det vil kræve, at Unionen og medlemsstaterne samler 
deres investeringer, li gesom private aktører også forventes at deltage. Investeringerne vil blive 
suppleret med egenkapitalstøtte til opstartsvirksomheder, vækstvirksomheder og andre 
virksomheder i forsyningskæden via investeringsfaciliteringsaktiviteter, som under ét kaldes 
"mikrochipfonden", med en anslået samlet investeringsværdi på mindst 2  mia. EUR. Disse 
forskellige tiltag bør tilsammen direkte resultere i offentlige og private investeringer på et 
godt stykke over 15  mia. EUR. Beløbet kommer oveni de lån, som EIB vil kunne tilbyde hele 
økosystemet for halvledere.  
Desuden kan medlemsstaternes støtte til Mikrochips til Europa -initiativet også komme fra 
foranstaltninger i deres genopretnings - og resiliensplaner vedrørende mikroelektronik eller fra 
nationale eller regionale fonde. Medlemsstaterne kan også overveje at anvende uudnyttet 
lånekapacitet under genopretnings - og resiliensfaciliteten til at yde yderligere støtte.  
Medlemsstaterne har f.eks. allerede planer om at investere i et nyt vigtigt projekt af 
fælleseuropæisk in teresse, som støtter grænseoverskridende innovative projekter i 
værdikæden for mikroelektronik, herunder gennem genopretnings - og resiliensfaciliteten og 
strukturfonde.  Denne investering supplerer den kommende støtte til etableringen af store 
fremstillings faciliteter.  
Ovenstående investeringer vil supplere eksisterende programmer og tiltag inden for forskning 
og innovation i halvledere såsom Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa. Når 
det kommer til støtte til teknologisk lederskab, vil anvend elsesområdet for programmet for et 
digitalt Europa blive udvidet. Fællesforetagendet for centrale digitale teknologier vil desuden 
blive styrket og reorienteret mod målsætningerne for Europas mikrochipstrategi og i den 
forbindelse ændre navn til "fællesfor etagendet for mikrochips". Fællesforetagendet vil skærpe 
                                                 
44 Offentlige investeringer og mobiliseret egenkapitalstøtte.  
45 Herunder det eksisterende fællesforetagende for centrale digitale teknologier.  
 
13 
 indsatsen for at kombinere de finansielle og tekniske midler, der er afgørende for at holde trit 
med det stadig stigende innovationstempo på halvlederområdet, skabe vigtige afsmittende 
virkninger for  samfundet og dele risikoen ved at samle strategier og investeringer i fælles 
europæisk interesse. Det vil samarbejde med medlemsstaterne om at lette en 
sammenhængende tilpasning til nationale programmer og støtte innovative projekter i stor 
skala. Det ska l tjene medlemsstaternes fælles interesse for så vidt angår udvikling af 
infrastruktur og styrkelse af kapaciteter til gavn for værdikædens aktører i hele Unionen. 
Hvorvidt det bliver en succes, afhænger derfor udelukkende af en kollektiv indsats fra 
medle msstaternes side sammen med Unionen for at støtte både de betydelige 
kapitalomkostninger og den brede tilgængelighed af ressourcer til virtuelt design, prøvning og 
pilotforsøg samt udbredelse af viden, færdigheder og kompetencer. Fællesforetagendet vil 
som del af sin nye mission blive Unionens fyrtårn på halvlederområdet.  
I de følgende afsnit beskrives de specifikke foranstaltninger og initiativer, der skal bidrage til 
at nå målene.  
3.3.1  Førerposition inden for forskning, innovation og fremstilling af ud styr 
For at bevare og styre førerpositionen inden for forskning og innovation såvel som 
fremstilling af udstyr har Europa allerede planlagt at investere i næste generation af 
teknologier under Horisont Europa -programmet.  
Fremtidige forskningsaktiviteter, der vil blive støttet under fællesforetagendet for mikrochips, 
vil bidrage til at øge støtten til lodrette industriers fremtidige behov og sikre, at der tages hånd 
om samfunds - og miljømæssige udfordringer. Forskningsindsatsen vil bl.a. fokusere på 
teknolo gier, ved hjælp af hvilke der kan fremstilles transistorer på under 2  nm, disruptive 
teknologier til kunstig intelligens, meget energibesparende og energieffektive processorer, nye 
materialer46 såvel som heterogen integration og 3D -integration af forskellig e materialer og 
nye designløsninger, som eksempelvis er baseret på open source -computerarkitektur (RISC -
V). 
Fællesforetagendet kan også deltage i andre relevante europæiske partnerskaber om f.eks. 
materialer, fremstilling, intelligente net og intelligent s undhedsvæsen eller brugerindustrier, 
der anvender mikrochips.  
Dertil kommer, at et kvanteflagskibsinitiativ47 til 1 mia. EUR under Horisont Europa støtter 
forskning i kvantechips grundet disses disruptive potentiale til brug i komplekse 
databehandlingsopgaver eller til ultrasikker kommunikation.  
Yderligere støtte til industriel forskning og innovation kommer fra medlemsstaterne via 
vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse. Et nyt vigtigt projekt af fælleseuropæisk 
interesse om mikroelektronik er p.t. under forberedelse48. De vigtige projekter af 
fælleseuropæisk interesse forventes at inddrage mere end 100  potentielle deltagere fra 
omkring 20  medlemsstater. Der vil blive taget hånd om alle store markedssegmenter med 
særligt fokus på innovation inden for områder som processorer til kunstig intelligens, edge 
                                                 
46 Den 7. februar 2 022 fremlagde vigtige aktører inden for industri og forskning "Manifesto proposing a 
Systemic Approach of Advanced Materials for Prosperity: a 2030 Perspective", hvori det understreges, at 
næste generation af halvledermaterialer vil sætte skub i nye "innov ationsmarkeder" i Europa.  
47 Kvanteflagskibsinitiativet er et langsigtet forskningsinitiativ om udvikling af kvanteteknologier såsom 
kvantedatabehandling og -simulering, kvantekommunikationsnetværk samt kvantesensorer og -metrologi.  
48 https://ec.europa.eu/commission/commissioners/2019 -2024/breton/blog/ipcei -microelectronics -major -step-
more -resilient -eu-chips -supply -chain_en .  
 
14 
 computing, elektrisk mobilitet, sikkerhed og energieffe ktivitet. Det vigtige projekt af 
fælleseuropæisk interesse omfatter også projekter inden for kommunikation, som er et vigtigt 
lodret marked, der kan styrke Europas kompetencer for så vidt angår 5G - og 6G -teknologier. 
Projekterne vil følge en holistisk tilg ang, der involverer hele forsyningskæden for halvledere.  
3.3.2  Førerposition inden for udformning, fremstilling og emballering  
Det nye initiativ "Mikrochips til Europa" har til formål at styrke EU's kapacitet inden for 
halvlederteknologi og innovation o g sikre den teknologiske førerposition på mellemlang til 
lang sigt.  Det vil sikre udbredelsen i hele Europa af avancerede værktøjer til udformning af 
halvledere, pilotlinjer til næste generation af chips og testfaciliteter til innovative anvendelser 
af den  nyeste halvlederteknologi. Endelig vil det fremme avanceret teknologi og teknisk 
kapacitet inden for kvantechips ved at opbygge kapacitet inden for avanceret teknologi og 
ingeniørarbejde.  
Initiativet vil udvide og bygge videre på Europas førerposition in den for forskning, herunder 
kapaciteten i forsknings - og teknologiorganisationerne og hos de vigtigste leverandører af 
produktionsudstyr, producenter af integreret design49 og stærke brugersektorer.  
Initiativet vil samle investeringer fra Unionen og medlem sstaterne for at mobilisere yderligere 
investeringer fra private investorer. Det supplerer allerede planlagte forskningsaktiviteter, hvis 
resultater løbende vil indgå i pilotlinjer og infrastrukturer for udformning. Initiativet vil 
hjælpe med at konsolider e fragmenterede indsatser og øge dem betydeligt for at bygge bro 
mellem forskning og produktion og skabe et fremtidssikret økosystem, hvor Europas 
forsknings - og innovationsekspertise kan omsættes til kapacitet inden for industriel 
innovation.  
Initiativet vil nære et levende og modstandsdygtigt økosystem for halvledere i Europa og 
inddrage aktører inden for teknologiinnovation og forsynings - og brugerindustrier, hvilket vil 
fremme tidlig indførelse og deling af fordelene i hele Europa. Et tæt samarbejde mel lem 
aktører på udbuds - og efterspørgselssiden vil være en væsentlig forudsætning for succes. Den 
europæiske alliance om processorer og halvlederteknologier50 vil fungere som rådgiver for 
initiativet sammen med andre relevante interessenter.   
Gennemførelsen af det nye Mikrochips til Europa -initiativ vil navnlig finde sted via 
fællesforetagendet for mikrochips. Kombinationen af forsknings - og innovationsaktiviteter og 
kapacitetsopbygning i Mikrochips til Europa -initiativet vil inden for fællesforetagendets 
rammer føre til gensidige fordele takket være synergier mellem initiativet og det eksisterende 
fællesforetagendes anvendelsesområde og målsætninger.  
Udformningsstrategi  
Udformning af halvledere er en central kapacitet inden for udvikling af nye systemer tilpasset 
forskellige anvendelser og brugernes behov. For at styrke Europas kapacitet til innovation i 
udformning, fremstilling og emballering af avancerede mikrochips vil  der blive etableret en 
storstilet infrastruktur for udformning af integrerede halvlederteknologier  via en virtuel 
platform, der kan tilgås i hele Europa. Interessenter, herunder innovative SMV'er og 
forsknings - og teknologiorganisationer, vil have adgang til infrastrukturen med klare regler 
for intellektuel ejendom.  
                                                 
49 Halvledervirksomheder, der både udformer og fremstiller mikrochips og sælger dem til kunderne.  
50 https://digital -strategy.ec.europa.eu/en/policies/alliance -processors -and-semiconductor -technologies .  
 
15 
 Platformen vil bygge på eksisterende og nye designbiblioteker, som integrerer et stort antal 
banebrydende og nye teknologier. I kombination med de eksisterende elektroniske 
designautomatisering sværktøjer vil platformen gøre det muligt at udforme nye komponenter 
og systemer med nye funktioner såsom lavt energiforbrug og sikkerhed samt ny 
systemintegration og muligheder for 3D -samling. Den vil løbende blive opdateret med ny 
udformningskapacitet, d a den vil integrere flere og flere teknologier og muligheder for 
udformning af processorer, herunder open source. Krav til innovativ udformning vil også 
vedrøre bæredygtighed og mulighed for opgradering af elektroniske produkter.  
Alliancen og fællesforetag endet for mikrochips vil samle mikrochipproducenter og -brugere 
om udformning og udvikling af særlige processorer på områder som industriel automatisering, 
bilindustri eller kommunikation, ligesom de mange europæiske SMV'er, der er aktive inden 
for udformn ing, vil blive inddraget.  Det internationale samarbejde vil også være vigtigt for 
adgangen til de nyeste udformningsværktøjer.  Platformen vil tilskynde til et bredt samarbejde 
mellem brugerfællesskaber, designvirksomheder, leverandører af intellektuel ejen dom og 
værktøjer, designere og forsknings - og teknologiorganisationer og vil være med til at sikre, at 
den intellektuelle ejendomsret over næste generation af mikrochips kommer fra Europa.  
Pilotlinjer til forberedelse af innovativ produktion samt prøvning og eksperimenteren  
De mellemste stadier af chipproduktudviklingen kan være meget dyre og risikable og blive 
reelle flaskehalse for industrialiseringen. Med initiativet vil pilotlinjer blive etableret og 
udvidet for at skabe prototyper og opskalere innovat ionen, så der bygges bro mellem 
demonstration i laboratoriet og fremstilling i produktionsanlægget.  
Initiativet vil bygge på eksisterende pilotlinjer, og der vil blive udviklet en infrastruktur, der 
kan bringe nye avancerede teknologier op på et højere mo dningsniveau, så der sættes skub i 
industriens ibrugtagning og kommercialisering. Sådanne avancerede faciliteter vil give 
industrien mulighed for at afprøve, eksperimentere med og validere nye prototyper for 
systemudformning og integrere nye banebrydende t eknologier såsom kvanteteknologi, kunstig 
intelligens og neuromorfisk databehandling såvel som nye funktioner som sikkerhed og 
energieffektivitet. Dermed vil designerne få øjeblikkelig feedback, så de kan forfine og 
forbedre deres modeller, før de går i pr oduktion. Dette forkorter udviklingscyklussen 
betydeligt.  
Initiativet vil støtte udviklingen af nye pilotlinjer som eksempelvis en pilotlinje for FDSOI 
(10 nm og derunder), en for avancerede noder (under 2  nm) og en for heterogen 3D -
systemintegration og a vanceret emballering.  Disse pilotlinjer vil skabe europæisk intellektuel 
ejendom inden for produktionsteknologi og avanceret fremstilling af udstyr og materialer. De 
vil styrke partnerskaber med leverandører af udstyr til udvikling af avanceret teknologi o g vil 
støtte industridrevne projekter, som fokuserer på overgangen fra forskning til produktion for 
prototyper, på validering af proof of concept og på teknologioverførsler til produktionslinjer. 
Disse pilotlinjer — og navnlig pilotlinjen for FDSOI — vil gøre det muligt at udvikle yderst 
energieffektive mikrochips, som er af central betydning for den grønne omstilling i sektorer 
som bilindustrien, IKT og mobilitet.  
Pilotlinjer og designplatformen vil blive forbundet, da pilotlinjerne vil sætte designsamfun det 
i stand til at afprøve og validere teknologiske løsninger, før disse bliver kommercielt 
tilgængelige. Denne forbindelse sikrer, at den nye chip - og systemudformning fuldt ud 
udnytter potentialet ved nye teknologier og er med til at skabe banebrydende i nnovation.  
 
16 
 Teknologiinfrastrukturen er fundamental for udbyggelsen af Europas viden og kapaciteter, 
idet den lukker innovationskløften mellem forskning og kommercielt finansieret fremstilling, 
og for forøgelsen af både efterspørgslen og produktionen i Euro pa ved årtiets udgang51. Der 
kan opnås stærke synergier gennem en kombineret udvikling af de forskellige pilotlinjer, 
f.eks. via et europæisk konsortium for infrastruktur for mikrochips, der samler Unionens 
bidrag med medlemsstaternes og andre deltageres ko llektive ressourcer.  
Dertil kommer, at kvanteteknologi er en meget lovende ny teknologi til brug ved 
databehandling og kommunikation og i sensorer. Initiativet vil støtte opbygning af 
teknologisk og ingeniørmæssig kapacitet med det formål at sætte skub i udviklingen af 
kvantec hips (dvs. chips, der udnytter kvantevirkninger). Aktiviteterne inkluderer udviklingen 
af pilotlinjer for kvantechips og afprøvning af og forsøg hermed.  
Certificering af mikrochips  
Fremtidens intelligente enheder, systemer og konnektivitetsplatforme vil være afhængige af 
avanceret elektronik og vil skulle leve op til krav om energieffektivitet, tillid og 
cybersikkerhed, som i overvejende grad vil afhænge af den underliggende teknologi. 
Medlemsstaterne har allerede indvilliget i at arbejde hen imod fælles standarder og, hvor det 
er relevant, certificering af pålidelig elektronik såvel som fælles krav i forbindelse med 
indkøb af sikre mikrochips og indlejrede systemer til anvendelser, der afhænger eller gør 
omfattende brug af chipteknologi.  
Europas verdensf ørende position inden for udvikling af grønne, pålidelige og sikre 
mikrochips taget i betragtning52 er referenceprocedurer for certificering for specifikke kritiske 
sektorer og teknologier med potentiel stor social indvirkning afgørende. Certificering af di sse 
chips som grønne, pålidelige og sikre bør omfatte hele værdikæden op til integration i 
slutprodukterne og vil blive afspejlet i offentlige indkøb og fremmes i internationale 
standardiseringsaktiviteter.  
Kommissionen vil efter høring af offentlige og p rivate interessenter, herunder inden for 
rammerne af alliancen om processorer og halvlederteknologier, identificere og prioritere 
sektorer og produkter med relevante problemstillinger vedrørende grønne, pålidelige og sikre 
mikrochips, hvor der er brug for certificeringsprocesser, idet der tages højde for juridisk 
gældende krav, der hidrører fra harmoniseret EU -lovgivning, og relevante aktiviteter inden for 
den europæiske ramme for cybersecuritycertificering53. 
3.3.3  Forstærkning af Europas økosystem og sikri ng af forsyningssikkerheden  
Investeringer i nye avancerede produktionsanlæg er afgørende for at sikre Unionens 
forsyningssikkerhed og modstandsdygtighed i forsyningskæden og samtidig skabe betydelige 
positive virkninger for økonomien som helhed.  Positive v irkninger finder sted, både når 
produktionen bevæger sig hen imod mere avancerede teknologier (f.eks. skalering, funktionel 
integration eller ydeevne, herunder energimæssig  ydeevne), og når innovative teknologiske 
processer sættes i værk.  
                                                 
51 Investeringerne i designinfrastrukturen og pil otlinjerne vil kunne kræve medlemsstaternes medfinansiering, 
som vil skulle overholde statsstøttereglerne, hvor det er relevant.  
52 Førende EU -producenter udstedte i 2020 en række certifikater baseret på fælles kriterier.  
53 Europa -Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/881 af 17. april 2019 om ENISA (Den Europæiske 
Unions Agentur for Cybersikkerhed), om cybersikkerhedscertificering af informations - og 
kommunikationsteknologi og om ophævelse af forordning (EU) nr. 526/2013 (forordningen om 
cybersikker hed). 
 
17 
 Private invester inger i disse avancerede anlæg kan kræve betydelig offentlig støtte. I 
betragtning af de ekstremt store hindringer for at komme ind på markedet og sektorens 
kapitalintensitet erkender Kommissionen behovet for individuelle vurderinger, hvis den 
offentlige s tøtte omfatter statsstøtte, som ikke falder under eksisterende retningslinjer. Som 
allerede bebudet i meddelelsen om en konkurrencepolitik egnet til nye  udfordringer54 kan det i 
sådanne tilfælde retfærdiggøres at dække en dokumenteret finansieringskløft med offentlige 
ressourcer på op til 100  %, hvis de pågældende faciliteter ellers ikke ville eksistere i Europa. 
Sådanne tilfælde skal vurderes direkte af K ommissionen i henhold til artikel 107, stk. 3, litra 
c), i TEUF. I henhold til denne bestemmelse kan Kommissionen betragte statsstøtte til 
fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner som forenelig med 
det indre marked, når den ik ke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den 
fælles interesse, idet de positive virkninger af en sådan statsstøtte vejes op mod de eventuelle 
negative virkninger på handel og konkurrence.  
I sin overordnede afvejning af støttens positive virkninger i forhold til dens negative 
virkninger på konkurrence og handel vil Kommissionen tage højde for, om de nye 
produktionsanlæg er de første af deres slags i Unionen, dvs. at de er anlagt med henblik på 
fremstilling af teknologier, der går videre en d de allerede kendte teknologier i Unionen, f.eks. 
med hensyn til teknologinode, substratmateriale såsom siliciumcarbid eller galliumnitrid eller 
anden form for produktinnovation, der kan give bedre ydeevne, procesinnovation eller energi - 
og miljøpræstatio n. Kommissionen vil også se på, om disse faciliteter er levedygtige på lang 
sigt, uden at der er behov for fortsat operationel støtte, og på et klart tilsagn om fortsat 
innovation i EU's økosystem for halvledere55.  
Den foreslåede forordning om europæiske m ikrochips indeholder en definition af 
"pioneranlæg", som Kommissionen vil tage højde for i sine statsstøttevurderinger. I den 
foreslåede forordning introduceres der ligeledes to typer pioneranlæg: " Åbne EU -
produktionsanlæg ", der afsætter en betydelig del a f deres produktionskapacitet til at producere 
for andre industrielle aktører, og " integrerede produktionsanlæg ", der udformer og producerer 
komponenter til deres egne markeder. Status som en af de to typer anlæg udløser en række 
fordele. Det giver adgang t il hurtig udstedelse af tilladelser og prioriteret adgang til pilotlinjer, 
som oprettes under det foreslåede Mikrochips til Europa -initiativ. Desuden bekræfter denne 
status, at investeringer i produktionsanlægget bidrager til forsyningssikkerheden for 
halvledere i Unionen, og at det derfor er i offentlighedens interesse. Procedurerne for opnåelse 
af status som "åbent EU -produktionsanlæg" eller "integreret produktionsanlæg" og for 
godkendelse af statsstøtte, hvor det er relevant, vil forløbe parallelt. Kommi ssionens 
tjenestegrene vil koordinere disse parallelle vurderinger for at sætte skub i 
beslutningstagningen med det formål at træffe samtidige beslutninger.  
Støtten skal have en tilskyndende virkning og være nødvendig, hensigtsmæssig og 
forholdsmæssig. Det  betyder navnlig, at der ikke må ydes støtte til investeringer, som der 
allerede er truffet beslutning om, inden der er indgivet en støtteansøgning, at der kun kan ydes 
støtte til investeringer, der ikke ville finde sted uden støtten, at offentlig finansie l støtte er et 
egnet redskab, og at der ikke findes noget mindre fordrejende alternativ, og at urimelige 
konkurrencefordrejninger minimeres. I den forbindelse spiller de betingelser, på hvilke anlæg 
under forordningen om europæiske mikrochips kan betragtes  som pioneranlæg, også en rolle, 
da de sikrer, at støtten begrænses til områder, hvor der ikke findes tilstrækkelig forsyning i 
                                                 
54  COM(2021) 713 final.  
55 Sådanne yderligere FoU -investeringer i fremtidige teknologier vil blive ydet som uafhængige bidrag fra 
støttemodtagerne og vil ikke indgå i beregningen af finansieringskløften.  
 
18 
 Unionen, og hvor eksisterende eller planlagte initiativer ikke bliver fortrængt56. For at 
begrænse konkurrencefordrejninger og si kre proportionalitet, er det desuden vigtigt at undgå 
overkompensation. Statsstøtte, der dækker op til den tilstrækkeligt dokumenterede 
finansieringskløft, kan følgelig godkendes57. 
Afhængigt af omstændighederne i hvert enkelt tilfælde, der vurderes, vil de r blive set på 
yderligere positive virkninger, som kan opveje de resterende risici for 
konkurrencefordrejning. Der er bl.a. tale om de positive virkninger, det støttede projekt 
vedrørende værdikæden for halvledere har med hensyn til at sikre forsyningssikk erheden og 
øge den kvalificerede arbejdsstyrke, eller de positive virkninger på innovationspotentialet hos 
SMV'er og lodrette virksomheder, som kan få direkte adgang til innovative produkter, eller 
andre fordele, der kan deles bredt og uden forskelsbehandl ing i hele EU's økonomi. I den 
forbindelse er betingelserne som fastsat i den foreslåede forordning om europæiske 
mikrochips for opnåelse af status som åbent EU -produktionsanlæg og integreret 
produktionsanlæg, der kommer oveni kriterierne for at være først  på området, relevante — 
navnlig forpligtelsen til at investere i næste generation af mikrochips58 og de garantier, der 
ydes for at undgå ekstraterritorial anvendelse af forpligtelser til offentlig tjeneste, der kan 
underminere kravet om at levere prioriter ede ordrer. Positive bidrag til sammenhørighed og 
grænseoverskridende samarbejde kan også betragtes som relevante.  
Hvad angår projekter, for hvilke der er meddelt statsstøtte forud for vedtagelsen af den 
foreslåede forordning om europæiske mikrochips, vil  Kommissionen tage deres opfyldelse af 
kriterierne for åbne EU -produktionsanlæg og integrerede produktionsanlæg som fastsat i den 
foreslåede forordning om europæiske mikrochips i betragtning, i den forventning, at sådanne 
projekter vil kunne opnå den forme lle status, når forordningen træder i kraft.  
Investeringer i et innovativt og levende økosystem for halvledere  
Halvlederindustrien tenderer til at være mindre attraktiv for investorer end andre sektorer pga. 
stor kapitalintensitet, høje risici og kompleks e tekniske projekter, og fordi det tager længere 
tid, før investeringerne giver afkast. Denne industri har derfor oplevet store problemer med 
adgang til finansiering, heriblandt gennem egenkapital og lån. Især opstartsvirksomheder og 
SMV'er har ofte haft s vært ved at sikre tilstrækkelig markedsfinansiering til investeringer i 
innovative højteknologiske eller digitale teknologier til trods for gode vækstperspektiver og 
fornuftige forretningsplaner.  
                                                 
56  Det kan ske, at flere forskellige parallelle  projekter opnår status som pioneranlæg, så længe det kan 
dokumenteres, at statsstøttede aktiviteter ikke fortrænger eksisterende eller planlagte private aktiviteter. 
Hvert statsstøtteforslag vil blive vurderet ud fra omstændighederne for at undgå konkurre ncefordrejninger. 
Det inkluderer et samlet overblik over nødvendigheden for at undgå situationer med overkapacitet.  
57 Det betyder, at den finansiering, som faciliteten i Unionen mangler for at etablere sig, skal dokumenteres 
tilstrækkeligt ved f.eks. en sa mmenligning mellem de forventede produktionsomkostninger i Europa (med 
realistiske antagelser som del af en troværdig forretningsplan, herunder benchmarkafkast af kapital i 
sektoren) og omkostningerne ved realistiske leverance - og produktionsalternativer ( også globalt) baseret på 
konkret dokumentation fra støttemodtagerne, og/eller ved garantier, der sikrer en retfærdig fordeling af 
yderligere gevinster, som ikke blev forudset i den fremlagte analyse af finansieringskløften.  
58 Investeringerne i forskning, u dvikling og innovation vil finde sted uafhængigt af analysen af 
finansieringskløften under en eventuel statsstøttevurdering, der dækker produktionskapacitet.  
 
19 
 For at fremme adgang og støtte til udvikling af et dynamisk og modstandsdygtigt økosystem 
for halvledere vil Unionen iværksætte aktiviteter under det, der kaldes "mikrochipfonden", via 
to investeringsmuligheder59.  
For det første vil der blive etableret en særlig blandingsfacilitet under InvestEU i tæt 
samarbejde me d Den Europæiske Investeringsbank -Gruppen. Den vil yde egenkapital - og 
kvasiegenkapitalfinansiering, navnlig via venturekapitalfonde for at støtte 
opstartsvirksomheder og SMV'er, som udmærker sig inden for halvleder og 
kvanteteknologier, med henblik på at lette deres markedsudvidelse og således underbygge 
Europas økonomiske modstandsdygtighed. EIB er også klar til at øge sin finansiering i 
værdikæden for halvledere i overensstemmelse med EU's ambitioner. EIB -lån kan støtte op til 
50 % af investeringerne i h ele værdikæden fra forskning, udvikling og innovation til udstyr, 
herunder pilot - og prøvningscentre, fra udformning til fremstilling i stor skala og 
kapacitetsudvidelser for avancerede mikrochips60.  
For det andet vil Det Europæiske Innovationsråd (EIC) under Horisont Europa, navnlig 
gennem sin acceleratorordning, stille særlige investeringsmuligheder til rådighed i form af 
tilskud og egenkapital til støtte for opstartsvirksomheder og SMV'er, der har 
markedsskabende innovationspotentiale i sektorerne for halvleder - og kvanteteknologi og 
hjælpe dem med at modne deres innovationer og tiltrække investorer.  
 
3.3.4  Færdigheder og kompetencer  
Efterspørgslen efter kvalificeret arbejdskraft i elektroniksektoren har været stigende i de 
seneste 20 år, og mikroelektr onikindustrien i Europa alene tegnede sig i 2018 for 455  000 
højtkvalificerede job. Der er imidlertid få kvinder inden for uddannelse og beskæftigelse på 
elektronikområdet, og manglen på arbejdskraft er en stor hindring for yderligere vækst i 
sektoren.  
Den største udfordring for sektoren er at tiltrække og fastholde højtkvalificeret arbejdskraft. 
Der er brug for adgang til det nyeste udformnings - og fremstillingsudstyr, der bruges i 
industrien, og for at de studerende undervises i forretningsmæssige proble mer, som de opstår i 
det virkelige liv.  
Med initiativet "Mikrochips til Europa" støttes uddannelses -, kvalifikations - og 
omskolingsinitiativer.  Tiltaget skal støtte adgangen til postgraduate programmer inden for 
mikroelektronik, kortvarige uddannelseskurs er, praktikophold og lærlingeuddannelser, 
uddannelse på avancerede laboratorier m.m. Desuden vil initiativet støtte et netværk af 
kompetencecentre i hele Europa, som giver adgang til teknisk ekspertise og eksperimenteren 
inden for halvlederområdet, for at hjælpe virksomheder, især SMV'er, med at nærme sig og 
forbedre udformningskapaciteter og udvikle færdigheder.  Kompetencecentrene vil blive 
kraftcentre for innovation og nyt talent.  
Ovennævnte vil kræve et tæt samarbejde med relevante aktører  såsom uddannel sesudbydere, 
industrien og arbejdsmarkedets parter for at øge tilgængeligheden af praktikophold og 
lærlingeuddannelser, øge de studerendes bevidsthed om mulighederne på området og støtte 
                                                 
59 Medlemsstater kan medfinansiere projekter, der støttes af mikrochipfonden, i overensstemmelse me d EU's 
statsstøtteregler. Medlemsstaternes medfinansiering kan finde sted via statslige organer eller instrumenter, der 
anvender offentlige ressourcer, såsom nationale erhvervsfremmende banker eller institutter, via 
blandingsoperationer eller medlemsstatssegmentet under InvestEU -forordningen.  
60 Supplerende finansiering fra EIB finder sted på anmodning og med rettidig omhu.   
 
20 
 særlige stipendier til mastere og ph.d.'er, også med henblik på at øg e kvinders deltagelse. Det 
vil bl.a. ske via EU -STEM -Koalitionen.  
Aktiviteterne vil bygge på erfaringer fra Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi 
(EIT), og tage den europæiske strategi for universiteter  og handlingsplanen for digital 
uddanne lse i betragtning.   
Medlemsstaterne bør ligeså styrke deres nationale strategier for færdigheder på 
mikroelektronikområdet, herunder i de strategier, der afspejles i de nationale reformplaner, og 
gennem Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Den Europæiske Socialfond Plus .  
Endelig kan den europæiske alliance om processorer og halvlederteknologier spille en 
afgørende rolle for at sikre industriens engagement i gennemførelsen af pagten for 
færdigheder61 ved at øge kendskabet på de relevante uddannel sesinstitutioner, men også ved 
at give tilsagn om at øge antallet af praktikophold og lærlingeuddannelser.  Erasmus+ gør det 
også muligt for studerende at komme i praktik i andre europæiske lande62. 
3.3.5  Forståelse af de globale forsyningskæder og foregribe lse af fremtidige kriser  
Værdikæden for halvledere er i risiko for mangelsituationer. Der er en stærkt stigende 
efterspørgsel, visse markeder er koncentrerede, omkostningerne er høje, og udbuddet er ikke 
fleksibelt. Dertil kommer, at der mangler gennemsig tighed i udbud og efterspørgsel. Når der 
opstår mangler, udsætter disse faktorer Europa for geopolitiske spændinger. For at afbøde 
risiciene bør Unionen og medlemsstaterne koordinere deres tiltag og opbygge kapacitet til at 
overvåge, hvordan forsyningskæde rne for mikrochips fungerer, herunder indsamling af 
oplysninger, og til opdage og reagere på kriser via korrigerende foranstaltninger.  
Unionen og medlemsstaterne vil i den forbindelse foretage en koordineret risikovurdering, 
som skal indkredse tidlige advarselsindikatorer og forudse store risici for forsyningskæden. 
Der er tale om to typer foranstaltninger: De, der vedrører konstant overvågning (beredskab), 
og de, der kun må aktiveres i krisesituationer (krisereaktion). I tilfælde af manglende 
forsyning er vil der blive truffet foranstaltninger, der skal sørge for Europas 
forsyningssikkerhed. Sammenhæng og koordinering med andre kriseinstrumenter såsom 
Myndigheden for Kriseberedskab og -indsats på Sundhedsområdet (HERA)63 og det 
kommende nødinstrument for det indre marked64 vil blive sikret.  
Hvad angår beredskab vil medlemsstaterne fremlægge dokumentation om relevante nationale 
markeder for at udføre en risikovurdering og indføre tidlig varsling for at foregribe mangler 
på halvledere. Kommissionen vil også iværksætte interessentundersøgelser målrettet 
virksomheder, der er involveret i fremstilling og indkøb af halvledere.  
Disse input vil gøre det muligt for Kommissionen at vurdere relevante faktorer, herunder 
flaskehalse, tendenser og begivenheder, som kan føre til afbrydelser af forsyningskæden for 
halvledere i Unionen. Derudover bør medlemsstaterne give relevante 
                                                 
61  Pagt for færdigheder:  initiativ om opkvalificering og omsko ling for dem, der er under uddannelse eller 
arbejder i mikroelektronikindustrien | Europas digitale  fremtid i støbeskeen (europa.eu) . Pagten for 
færdigheder er et af flagskibsinitiativerne under den europæiske dagsorden for færdigheder (europa.eu ) og 
blev lanceret den 10. november 2020. Hvad angår mikroelektronik repræsenterer den offentlige og private 
investeringer på 2  mia. EUR til opkvalificering og omskoling af mere end 250  000 arbejdstagere og 
studerende (2021 -2025) i Europas elektronikklynger . 
62  https://myinternship.eu/ .  
63  COM(2021) 576 final.  
64  COM(2021) 350 final.  
 
21 
 interessentorganisationer, herunder industrisammenslutninger og repræsentanter for de 
vigtigste brugerkategorier, mulighed for at fremsende oplys ninger om atypiske ændringer af 
udbud og efterspørgsel og kendte forstyrrelser i deres forsyningskæder, blandt andet mangel 
på kritiske halvledere eller råmaterialer, længere gennemløbstid end gennemsnitligt, 
leveringsforsinkelser og usædvanlige prisstigni nger.  
Analysen af situationen baseret på data, der er indsamlet i overvågningsfasen, og drøftelser 
med internationale partnere er afgørende for at kunne foregribe mulige afbrydelser i 
værdikæden. Sådanne oplysninger er afgørende for at kunne bygge på inte rnationale 
partnerskaber med specifikke initiativer, der kan hjælpe med at afværge eller i det mindste 
afbøde virkningerne af sådanne afbrydelser. For at øge potentialet for pålidelige og gensidigt 
fordelagtige løsninger vil EU's mikrochipstrategi være afg ørende for at reducere ikke blot det 
asymmetriske forhold mellem midler og forhandlingsstyrke men også den asymmetriske 
industriudvikling. Hvis der konstateres en potentiel forsyningskædekrise, vil Unionen forsøge 
at indgå drøftelser med partnere med henbl ik på at finde en fælles løsning på problemet.  
I tilfælde af betydelige afbrydelser, som påvirker kritiske sektorer i økonomien og samfundet, 
vil der udløses en krisereaktion for at muliggøre hurtig, effektiv og koordineret EU -handling.  
En kriseresponsvæ rktøjskasse vil kunne aktiveres via en række foranstaltninger, som står i et 
rimeligt forhold til krisesituationen. Værktøjskassen vil inkludere foranstaltninger såsom 
obligatorisk informationsindsamling, prioritering af ordrer til kritiske sektorer og fæl les 
indkøbsordninger. Dertil kommer, at Halvlederrådet over for Kommissionen kan udtrykke sin 
holdning til, hvorvidt det er passende at indføre eksportkontrol. En sådan EU -reaktion berører 
ikke eventuelle nye sideløbende initiativer, der måtte iværksættes med internationale partnere.  
Med henblik på håndtering af ovenstående og for at sørge for et gnidningsfrit, effektivt og 
harmoniseret samarbejde vil der blive nedsat et europæisk halvlederråd. Det vil bestå af 
repræsentanter på højt niveau fra medlemsstaterne og Kommissionen. Det vil rådgive og bistå 
Kommissionen med håndtering af spørgsmål om forberedelse  og overvågning relateret til 
forsyningssikkerhed og modstandsdygtighed.  
For øjeblikkeligt at aktivere en sådan koordineringsmekanisme og muliggøre en hurtig, 
effektiv og koordineret  EU-reaktion på den aktuelle mangel på mikrochips fremlægger 
Kommissionen en henstilling til medlemsstaterne, der opfordrer medlemsstaterne til at arbejde 
sammen med Kommissionen om at overvåge forsyningskæden for halvledere og foregribe 
potentielle afbryd elser. Medlemsstaterne opfordres til at indsamle og dele oplysninger om 
halvlederkrisens betydning for deres nationale markeder og drøfte og vedtage passende, 
effektive og forholdsmæssige kriseforanstaltninger på nationalt plan og EU -plan. Gennem den 
umidd elbare koordineringsmekanisme kan der tages vigtige skridt til at afhjælpe den 
nuværende mangel, indtil forordningen er vedtaget.  
4. Internationalt samarbejde  
Ved at øge forsyningssikkerheden og gennem sin evne til at udforme og producere hurtige og 
ressourceeffektive halvledere bidrager EU til at genskabe balancen i den globale 
forsyningskæde for halvledere. Målet er at øge kapaciteten i forsyningskæden, herund er for 
avancerede mikrochips, og undgå geografisk opdeling eller koncentration i bestemte dele af 
forsyningskæden for at have en effektiv forhandlingsstyrke i krisetider. Desuden har EU som 
overordnet mål at imødekomme den globale efterspørgsel, som vil st ige betydeligt, og dermed 
tage en andel af dette voksende marked.  
 
22 
 For at opfylde denne ambition vil EU proaktivt skulle styre sin afhængighed af resten af 
verden med det dobbelte mål at: i) sikre en pålidelig global markedsplads for europæiske 
produkter o g ii) sikre forsyningssikkerheden, herunder i krisesituationer.  
Realiseringen af disse målsætninger kræver, at der etableres afbalancerede partnerskaber om 
halvledere med ligesindede lande. Formålet med partnerskaberne vil være at samarbejde om 
initiativer  af fælles interesse og opnå tilsagn for at sikre forsyningskontinuitet i krisetider. For 
at sådan en forpligtelse skal give mening, er der brug for et stærkt, faktuelt grundlag med 
input fra interessenter i industrien — på både udbuds - og efterspørgselssi den.  
Følgende elementer kunne være del af partnerskaberne for så vidt angår forsyningssikkerhed: 
større synlighed af potentielle chok via regelmæssig udveksling af oplysninger, bedste praksis 
og efterretninger om afbødning af kommende mangelsituationer; e ffektive mekanismer til 
tidlig varsling, som skal styrke beredskabet i krisesituationer; udveksling af oplysninger om 
langsigtede investeringsstrategier; internationale standardiseringsaktiviteter; koordinering af 
eksportkontrol, som sikrer forudgående hør ing og styring af utilsigtede konsekvenser. Andre 
relevante spørgsmål, navnlig udvikling af arbejdsstyrken, bedste praksis for reduktion af 
produktionens miljøpåvirkning og øget forskningssamarbejde, kunne være en del af et 
afbalanceret partnerskab med kla re fordele for alle parter hvad angår modstandsdygtighed og 
forsyningssikkerhed samt gensidighed65.  
Ovenstående vil som første skridt på vejen blive undersøgt — via eksisterende eller nye fora 
— med ligesindede partnere såsom De Forenede Stater, Japan, Syd korea, Singapore, Taiwan 
m.fl.  
Desuden vil EU etablere et stærkt samarbejde med nabolandene med henblik på at øge 
modstandsdygtigheden i forsyningskæderne for halvledere.  
Europas mål vil være at etablere en samarbejdsbaseret tilgang, der tager fat på 
forsyningssikkerheden. Samtidig bør EU være forberedt på, at en sådan tilgang kan slå fejl, at 
der sker pludselige ændringer i den politiske situation, eller at der opstår uforudsete kriser, 
som kan true EU's forsyningssikkerhed. Kriseresponsværktøjskassen i EU's lovpakke om 
mikrochips vil give EU de nødvendige midler til at håndtere sådanne situationer og i sidste 
ende sikre Europas overordnede modstandsdygtighed.  
5. Konklusion  
En styrkelse af Europas førerposition inden for halvledere er en forudsætning for den  
fremtidige konkurrenceevne og desuden et spørgsmål om teknologisk suverænitet og 
sikkerhed. Gennemførelsen af lovpakken om europæiske mikrochips vil være et stort skridt på 
vejen mod at afhjælpe Europas strukturelle svagheder for så vidt angår halvledere og befæste 
positionen i et globalt og uafhængigt økosystem. Rådet og Europa -Parlamentet opfordres til at 
støtte denne tilgang, så ambitionerne hurtigst muligt kan omsættes til virkelighed.  
                                                 
65 EU's forskningsprogram, Horisont Europa, som delvist vil finansiere fællesforetagendet for mikrochips, er 
allerede det program i verden, der er mest åbent over for partnere fra tredjelande. Unionen bør inden for 
rammerne af et bredere partnerskab med en eller flere ligesindede partnere om spørgsmål, der er relevante 
for EU's modstandsdygtighed og forsyningssikkerhed, være parat til at undersøge  mulighederne for et øget 
samarbejde med sådanne partnere, herunder i forbindelse med fællesforetagendet, på basis af gensidighed og 
i EU's strategiske interesse.