Det skal bemærkes, at dette er den første rapport om data fra dyreforsøg, der er indsamlet i overensstemmelse med de ændrede rapporteringskrav i henhold til direktivet som beskrevet i Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2012/707/EU. Disse krav er væsentligt anderledes og dækker områder inden for anvendelse af dyr, der ikke var omfattet af den tidligere lovgivning. Det er derfor generelt set ikke muligt at sammenligne de detaljerede oplysninger, der indgår i denne rapport, med tidligere rapporter, som blev offentliggjort i henhold til det tidligere direktiv 86/609/EØF.

Femårsrapporten om direktivets gennemførelse angiver desuden for 2017 det antal dyr, der blev opdrættet og aflivet uden at blive anvendt i forsøg. Dette gør det for første gang og en gang hvert femte år muligt at opnå et samlet billede af alle dyr, der er nødvendige for at støtte forskning og afprøvning i EU.

Alle 28 medlemsstater indsendte data for årene 2015 til 2017 i henhold til Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2012/707/EU af 14. november 2012 om fastlæggelse af et fælles format for indgivelse af oplysninger i henhold til direktivet.

Forordningen ophævede også Kommissionens forpligtelse til at forelægge en statistisk rapport for Europa-Parlamentet og Rådet. Da forbedret gennemsigtighed er et af de vigtigste mål i direktivet, finder Kommissionen det imidlertid – til støtte for de øvrige mål i direktivet – både passende og nødvendigt, at de data, som medlemsstaterne indsender, stilles til rådighed hvert år frem til 2022.

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1010 ("forordningen"), som ændret ved artikel 54, stk. 2, pålægger medlemsstaterne at fremsende statistiske data til Kommissionen ved elektronisk overførsel i et ikke-sammenfattet format. Da forordningen blev vedtaget i juni 2019, vil det første årlige datasæt i overensstemmelse med den nye ordlyd i artikel 54, stk. 2, blive indsamlet i 2020 og forelagt for Kommissionen senest den 10. november 2021. Disse data fra medlemsstaterne vil derpå blive stillet til rådighed gennem en database med åben adgang i 2022 ledsaget af en sammenfattende rapport herom.

På den baggrund er den eneste begrænsede sammenligning, der kan forsøges, med det antal dyr, der blev anvendt til forskning og afprøvning for første gang . Selv her er sammenligningen ikke indlysende, fordi (1) hvirvelløse arter ikke var medtaget i de forudgående rapporter, hvilket de er nu, og (2) de tidligere tal omfattede til dels de dyr, der blev anvendt til at oprette genetisk ændrede dyrestammer (som nu opregnes separat), så sammenligningen mellem 2011 og det nuværende antal dyr kun er et skøn. Hovedforskellene er opsummeret nedenfor:

1.Anvendelsesområdet omfatter nye dyreklasser, nemlig alle blækspruttearter. Det omfatter desuden udvikling og bevarelse (opdræt) af genetisk ændrede dyr.

2.Indberetningstidspunktet - Oplysningerne indgives, når anvendelsen af et dyr er færdig, og ikke når stammen først tages i brug.

3.Hver enkelt anvendelse af et dyr registreres, både antallet af anvendelser og de nærmere detaljer.

4.Dyrenes genetiske status.

5.Den faktiske belastningsgrad, som et dyr udsættes for under et forsøg, er en af de vigtige tilføjelser til den nye rapport.

Datakvalitetskontrollen afslørede mangler, men den samlede vurdering viste en acceptabel kvalitet. Nogle elementer i den nye rapportering har vist sig at være yderst krævende og nødvendiggjorde en betydelig indsats fra medlemsstaternes og Kommissionens side. Disse vedrører især indberetningen af den belastning, som dyrene oplever, og den konsekvens, hvormed anvendelsen af dyr indberettes med henblik på at bevare genetisk ændrede dyr i og mellem medlemsstater og over en årrække.

Foruden vejledningen til rammerne for vurdering af belastningsgrad, som Kommissionen har udarbejdet sammen med interessenter, har nogle medlemsstater været særligt aktive i deres bestræbelser på at forbedre datakvaliteten. Visse interessentorganisationer har desuden tilbudt workshopper for at behandle spørgsmål om rapportering af belastningsgrad. Disse og andre tiltag forventes at foranledige en fortsat forbedring af de statistiske data. Det er derfor klart, at nogle af de statistiske udsving, der endog kan ligne tendenser i denne tidlige fase, i stedet kan skyldes en bedre forståelse af indberetningsforpligtelserne. Endelig er det af samme årsag for tidligt at drage nogen faste konklusioner med hensyn til tendenser alene på grundlag af data fra de første tre år.

2.4.Præsentationen af dataene

For at intensivere bestræbelserne på at forbedre gennemsigtigheden af, hvordan dyr anvendes i EU, er de statistiske oplysninger nu meget mere detaljerede og uddybede. Det gør det muligt at opnå en meget bedre forståelse af, hvornår og hvordan dyr stadig anvendes inden for forskning i EU.

Håbet er, at dette i overensstemmelse med direktivets mål vil gøre det lettere at identificere områder, hvor der bør fokuseres på at udvikle og validere alternative tilgange til anvendelsen af dyr.

I rapporten analyseres dataene på tre forskellige områder:

1.Antal dyr som anvendes til forskning, afprøvning, rutinemæssig produktion og uddannelse (herunder erhvervsuddannelse) ("forskning og afprøvning" i det efterfølgende). Disse dyr kan både være konventionelle dyr eller dyr, der er genetisk ændret.

2.Oplysninger om alle anvendelser (første og alle efterfølgende anvendelser) af dyr til forskning og afprøvning. Dette bidrager til at tegne et samlet billede af alle anvendelser af dyr til forskning og afprøvning og tager hensyn til forsøgenes art, den lovgivningsmæssige sammenhæng, genanvendelse af dyr, dyrenes genetiske status og den belastningsgrad, som dyrene udsættes for.

3.Antallet og anvendelsen af dyr til udvikling og bevarelse af genetisk ændrede dyrestammer. Det tredje afsnit fokuserer på tilvejebringelse af genetisk ændrede dyr, som er nødvendige for at understøtte den videnskabelige forskning i EU. Disse dyr er ikke blevet brugt i andre videnskabelige forsøg som beskrevet i afsnit et og to ovenfor.

Der er forelagt generelle oplysninger for de tre år, dvs. 2015-2017. En mere detaljeret analyse anvender imidlertid de seneste og sandsynligvis mest nøjagtige data fra 2017.

III.RESULTATER

3.1.Det samlede antal dyr, der anvendes i EU

Både det antal dyr, der anvendes til forskning og afprøvning, og dem, der anvendes til udvikling og bevarelse af genetisk ændrede dyrestammer, synes at tegne en nedadgående tendens i EU.