KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
'A Bruxelles, den 29.05.1997 
KOM(97) 217 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
OG REGIONSUDVALGET 
OM DEN VIDERE UDVIKLING INDEN FOR MOBDL-
OG TRÅDLØS KOMMUNIKATION 
Udfordringer og valg for Den Europæiske Union 
m 

I RESUMÉ 
Nærværende meddelelse giver et overblik over udviklingen på markederne for mobil- og 
trådløs kommunikation inden for det Europæiske Fællesskab siden Grønbogen af 1994 om 
mobil- og personkommunikation1 og und^rsø^er de fremtidige tendenser for udviklingen 
inden for mobil- og trådløs kommunikation. Meddelelsen er således udarbejdet som 
respons på den specifikke opfordring, som efter udarbejdelsen af Grønbogen blev rettet fra 
Rådet og Europa-Parlamentet til Kommissionen om at rapportere om udviklingen inden 
for mobilkommunikation2. Dette sker på baggrund af den markedssucces, som GSM og 
beslægtede digitale kommunikationstjenester har opnået inden for Det Europæiske 
Fællesskab og på verdensplan, den stigende anvendelse af mobilkommunikation til at 
etablere forbindelse mellem computere og få adgang til Internet, udviklingen i 
satellitbaserede personkommunikationssystemer og de betydelige reguleringsfremskridt i 
retning af en fuld åbning af telemarkederne for konkurrence i alle medlemsstater pr. 1. 
januar 1998 og indgåelsen af WTO-aftalen om grundlæggende telekommunikation. 
Med udgangspunkt i disse udviklingstendenser arbejder kommunikationsindustrien på at 
udvikle en strategisk vision for den næste generation af digitale mobilsystemer (der i 
europæisk sammenhæng betegnes Universal Mobile Telecommunications System - Det 
universelle mobiltelesystem - UMTS). Detaljerne om de fremtidige tjenestekoncepter og 
fremtidige brugerbehov må afklares, før det bliver muligt at udforme strategier for 
regulering, frekvenstildeling og standardisering på europæisk og nationalt plan. 
De politiske interesser i udviklingen af "det trådløse informationssamfund" er 
mangesidige og betydelige på baggrund af den forventede store vækst i 
mobilkommunikationssektoren, dens konvergens med intelligent netværkssamarbejde, 
levering af multimedieindhold samt navigering og positionering og tilhørende 
tillægstjenester samt dens fremtidige position i det globale telekommunikationslandskab, 
de afledte enorme eksportmuligheder og den bredere sociale og samfundsmæssige 
virkning. 
Denne meddelelse tjener som en hjælp i den politiske debat ved at søge en række 
nøglespørgsmål besvaret, der vedrører såvel udformningen af de fremtidige 
tredjegenerations systemer som det miljø, hvori sådanne systemer tænkes at opstå. Disse 
nøglespørgsmål er sammenfattet herunder: 
1 Grønbog om en fælles strategi for mobil- og personkommunikation i Den Europæiske Union, 
KOM(94) 145 endelig udg., 27.04.94 
2 Europa-Parlamentets Resolution af 19. maj 1995 (A4-0097/95; EFT nr. C 151 af 19.06.95 side 473) 
og Rådets resolution af 29. juni 1995 om videreudvikling af mobil- og 
personkommunikationssektoren i Den Europæiske Union (95/C 188/02; EFT nr. C 188 af 22.07.1995 
side 3) 
/ a 
Er dette det rigtige tidspunkt til at definere en strategi for indførelsen af UMTS, eller vil 
det være for tidligt at gennemføre reguleringstiltag i dag? 
Er der i Europa konsensus om begrebet UMTS eller tredjegenerations 
mobilkommunikation? Vil der blive tale om en ny, enkeltstående teknologi eller en 
række interoperable løsninger baseret på forskellige teknologier? 
Hvilken rolle skal henholdsvis den private sektor og de offentlige myndigheder spille i 
overgangen til UMTS? 
Hvilken indflydelse kan UMTS få på europæisk industris konkurrenceevne? 
Hvordan sikrer man, at der tages hensyn til de bredere sociale og samfundsmæssige 
interesser i udviklingen af "det trådløse informationssamfund"? 
På grundlag af reaktionerne på denne meddelelse og andre relevante faktorer vil 
Kommissionen foreslå Europa-Parlamentet og Rådet at vedtage fornødne foranstaltninger, 
når og hvor dette måtte være relevant. Kommentarer skal indsendes senest 15. Juli 1997 
til Europa-Kommissionen på adressen: European Commission, DG XIII/A/l, rue de la Loi 
200, B-1049 Bruxelles, att. M. de Cockborne (fax + 32 2 296 8391) eller via elektronisk 
post til: umts@bxl.dgl3.cec.be. 
- m -
Ib 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
RESUME II 
INDHOLDSFORTEGNELSE IV 
1. INDLEDNING 1 
2. HVOR STAR VII DAG? 5 
2.1. Mobilkommunikation i dag i Europa og resten af verden 5 
2.2. Regulcringsmiljøct og standardiscringsrammernc har været nøglefaktorer i udviklingen på 
mobilmarkederne 6 
2.3. Markederne og teknologierne er under hastig udvikling 7 
2.4. Aktiviteter på globalt og regionalt niveau understøtter denne udvikling 9 
3. DEN VIDERE UDVIKLING INDEN FOR MOBILKOMMUNIKATION: 
VÆSENTLIGE UDFORDRINGER OG SPØRGSMÅL 13 
3.1. Vigtige udfordringer for fremtidens mobilkommunikation 13 
3.2. Et nyt miljø for UMTS 13 
3.3. Grundlæggende emner for fremtidige beslutninger: nøglespørgsmål 14 
3.4. At skabe forudsætninger for udviklingen: nøglespørgsmål med relation til de offentlige 
myndigheders rolle 16 
4. KONKLUSION 21 
BILAG I: MOBILKOMMUNIKATION I EUROPA I TAL 24 
BILAG II: LOVGRUNDLAGET FOR MOBILKOMMUNIKATION 27 
BILAG Mi: OVERSIGT OVER FREKVENSER TIL 
MOBILKOMMUNIKATION 29 
BILAG IV: FORKORTELSER 33 
. iv -
/ o 
1. INDLEDNING 
Europa har i dag skabt et miljø, hvori mobilkommunikationen kan blomstre, og har 
placeret sig i forreste række indenfor mobilkommunikation over hele verden 
Mobilkommunikation har været et af de hurtigst voksende segmenter på telemarkedet i 
løbet af de seneste fem år. Dette dokumenteres af den bemærkelsesværdige vækst i antallet 
af GSM3-abonnenter og omfanget af investeringeer i GSM. Siden den kommercielle 
lancering i 1992 har GSM og de beslægtede teknologier DCS-1800 og PCS-1900 udviklet 
sig til en verdensstandard for mobilkommunikation med næsten 200 net, som benyttes af 
flere end 30 millioner brugere i over 100 lande. Asien er i færd med at udvikle sig til en af 
de største kunder for GSM-systemerne, mens PCS-1900 allerede nu er en succes i USA. 
Ved at tilbyde pan-europæisk dækning gennem et enkelt abonnement fremstår GSM som 
et konkret eksempel på praktisk anvendelse af et transeuropæisk net. Det har udviklet sig 
som resultat af et arbejde, hvori industrien har ført an, bakket op af et hensigtsmæssigt 
lovgrundlag og rettidige standardiseringsbeslutninger. 
GSM-teknologiens vækst går hånd i hånd med den fortsatte indførelse af andre mobil- og 
trådløse teknologier i Europa og andre dele af verden. Disse systemer omfatter trådløs 
telefoni, trådløse net for telefoner og computere i samme bygning, personsøgning og brug 
af trådløse teknologier til lokale abonnentkredsløb i konkurrence med det faste offentlige 
net. 
Satellitbaserede personkommunikationssystemer vil yderligere stimulere til øget 
anvendelse af mobilkommunikation4. Satellitsystemer giver mulighed for udbredelse af 
avancerede kommunikationstjenester, der ofte kræver høj kapacitet, i de dele af verden, 
hvor jordkabelnettene er underudviklede. De kan desuden tilbyde omkostningseffektiv 
dækning af fjernere egne i Europa. 
Europas borgere drager fordel af mobilsystemerne og af konkurrencen mellem 
mobilnettene 
I dag kan brugerne forblive i kontakt med hinanden, uanset hvor de befinder sig. 
Mobilkommunikation er ikke længere forbeholdt forretningsfolk eller rejsende. Den giver 
enhver mulighed for at foretage telefonopkald, modtage telefaxer, hente elektronisk post 
eller bruge Internet, mens man er undervejs fra ét sted til et andet. Mobilkommunikation er 
blevet et uundværligt værktøj for virksomheder af enhver størrelse, men finder også vej ud 
Betegnelsen GSM bruges i denne meddelelse om en række teknologier, nemlig: GSM 900, DCS-1800 
og PCS-1900, der alle understøtter samme faciliteter og tjenester. 
For at fremme en mere proaktiv rolle og en konsekvent strategi i forbindelse med 
satellitkommunikation har Kommissionen for nylig vedtaget en EU-handlingsplan: Satellite 
communications in the Information Society, Communication from the Commission to the Council, 
the European Parliament, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, 
KOM(97) 91 endelig udgave, Bruxelles, 05.03.1997 
i-rf 
i et stigende antal private hjem og har som sådan faet en vigtig socialøkonomisk funktion5. 
I Skandinavien har flere end hver fjerde indbygger en mobiltelefon, der hos nogle helt 
erstatter en fast telefonforbindelse. 
Mobilnet og trådløse net udgør desuden reelle alternativer til det faste net for 
telefonselskaberne, særlig hvor nye markedsudbydere søger at tilbyde en 
omkostningseffektiv vej ud til virksomheder og private hjem. På denne måde kan 
mobilsystemer og trådløse systemer føre konkurrencen helt ud til lokalabonnenterne. 
På vej mod et "trådløst informationssamfund" for alle borgere og virksomheder. 
De potentielle fordele ved "det trådløse informationssamfund" er indlysende6. 
Kommissionen understreger i sin meddelelse om en universel tjeneste7, at " nye interaktive 
tjenester bør være tilgængelige for alle borgere i Fællesskabet, så fordelene ved nye 
teknologier og tjenester kan udnyttes på områder som teoretisk og praktisk uddannelse, 
sundhedssektoren og adgang til offentlige oplysninger". Det kan UMTS bidrage til. 
Europæerne vil nyde godt af UMTS som borgere, forbrugere og arbejdstagere som følge 
af en kombination af større valgmuligheder, lavere priser og fuld mobilitet. Det vil give 
større adgang til underholdningstjenester, mere hjælp til de ældre og handicappede og 
adgang til offentlige oplysninger og transaktionstjenester såsom "horne-shopping" og 
"home-banking". 
Brugen af mobil kommunikation til fjernarbejde vil fremme beskæftigelse, mobilitet og 
udvikling i landdistrikter og fjerntliggende egne og skabe en generel forbedring i 
europæisk industris konkurrenceevne. Det vil sandsynligvis øge beskæftigelsen i alle 
områder af Det Europæiske Fællesskab. 
Samtidig rejser UMTS som et springbræt til " det trådløse samfund" udfordringer af social 
og samfundsmæssig karakter, der må tages op parallelt med de teknologiske spørgsmål. 
Udfordringen fra tredjegenerations mobilsystemerne. 
Konvergensen mellem telekommunikation, informationsteknologi og -publicering, som ses 
af Internettets udvikling, er ledsaget af en konvergens mellem fastnet- og mobiltjenester. 
Dette sker samtidigt med den øgede globalisering af telekommunikationen, som blandt 
andet fremgår af de næsten verdensomspændende roaming-muligheder, som GSM-
teknologien tilbyder. Dette vil føre til stigende efterspørgsel efter tjenester, der kan tilbyde 
transmission af data, lyd og billeder, både over de faste net og mobilnettene. 
5 
7 Eksempelvis kan mobilkommunikation øge mulighederne for telearbejde eller give lettere adgang til 
oplysninger hjemme hos virksomheden, mens man er på farten. 
Se grønbogen om "Liv og Arbejde i Informationssamfundet: Mennesket i Centrum", KOM(96) 389, 
24.07.96 og "Informationssamfundet: Den Europæiske Unions rolle", meddelelse fra Kommissionen 
til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, KOM (97)..., 
der ventes vedtaget inden længe. 
Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og 
Regionsudvalget om en universel tjeneste for telekommunikation i perspektivet af et fuldt liberaliseret 
marked, KOM(96) 73 endelig udgave, 13.03.1996. 
-2-
Teleindustrien er i færd med at udvikle en strategisk vision af tredjegenerations digitale 
mobilsystemerx. I Europa fokuserer disse overvejelser både på konceptet Universal 
Mobile Telecommunications Systems (det universelle mobiltelesystem) eller UMTS og på 
ideen om Global Multimedia Mobility (global multimediemobilitet - GMM). Denne vision 
er et centralt element i den videre udvikling af mobil- og trådløs kommunikation i Europa, 
for overgangen fra mobilkommunikation til udbredelse af teknologien på massemarkedet i 
direkte konkurrence med eksisterende fastnetoperatører og for den mulige integration af 
faste og trådløse net i et personkommunikationsmiljø. Selv om mange af detaljerne for 
UMTS-systemet endnu mangler at blive udarbejdet, har ETSI identificeret en række 
overordnede formål for UMTS i sin rapport om standardiseringsrammer for GMM9. ETSI 
beskriver UMTS som et system, der tilbyder "personlige, globalt tilgængelige højkvalitets 
mobilkommunikationstjenester", som opfylder en række formål, herunder integration af 
fastnet- og mobiltjenester, mulighed for anvendelse af en enkelt terminal, 
multimediefaciliteter, prisbillighed og effektivitet i det høje frekvensspektrum10. 
Hvor den vigtigste drivkraft i udviklingen af UMTS skal komme fra industrien som 
reaktion på brugernes behov, ligger der en væsentlig udfordring for Det Europæiske 
Fællesskab og dets medlemsstater i at sikre et hensigtsmæssigt miljø, inden for hvilket 
disse initiativer kan udvikle og udbygge GSM-teknologiens succes i tredjegenerations 
systemerne. Dette giver rige muligheder for den europæiske industri som følge af 
globaliseringen af markedet for mobiludstyr og -tjenester. Dette skal ses på baggrund af 
den generelle udvikling inden for telesektoren i Europa mod fri konkurrence fra 1. januar 
1998, og ligeledes på baggrund af den vellykkede afslutning på WTO-forhandlingerne om 
åbning af verdensmarkedet for grundlæggende teletjenester og den gradvise ophævelse af 
særafgifter på informationsteknologiprodukter11. 
I bestræbelserne på at finde en hensigtsmæssig respons på disse forventede kendetegn ved 
UMTS-konceptet på Fælleskabsplan og nationalt plan må man tage hensyn til en række 
faktorer, som afspejler varierende, til tider indbyrdes modstridende interesser hos de 
involverede aktører, herunder eksisterende mobiloperatører og potentielle nye udbydere på 
markedet, udstyrsfabrikanter og brugere. Man skal blandt andet tage hesnyn til de bredere 
sociale og samfundsmæssige aspekter ved "det trådløse informationssamfund" og 
udviklingen af globale standarder. 
Denne meddelelse er Kommissionens svar på Rådets og Europa-Parlamentets opfordring 
efter høringerne om Grønbogen om Mobil- og Personkommunikation til at rapportere om 
den videre udvikling inden for området mobilkommunikation og udviklingen frem mod 
8 Analoge mobilsystemer opfattes som første generations teknologi, mens digitale teknologier som 
f.eks. GSM i Europa eller D-AMPS og PCS-1900 i USA repræsenterer anden generation. 
9 Global Multimedia Mobility, A standardisation Framework, ETSI-dokument ETSI/TA24(96)45, 
Oktober 1996 
10 Se nedenfor, afsnit 2.4. 
11 WTO GATS GBT (Basic Telecommunications) af 14. februar 1997; Information Technology 
Agreement (ITA - Aftale om informationsteknologi) på basis af ministererklæringen (WTOs 
ministermøde i Singapore, 13 december 1996) undertegnet af ITA-forhandlerne i Genève den 26. 
marts 1997. 
UMTS12. Afsnit 2 giver et overblik over de forskellige markedsmæssige, 
lovgivningsmæssige og teknologiske tendenser. Afsnit 3 indbyder de involverede parter til 
at fremkomme med deres kommentarer til en række spørgsmål, der vil hjælpe til bedre at 
kunne identificere det fremtidige UMTS-koncept samt de aktiviteter, som er nødvendige 
for at gøre dets videre udvikling mulig. 
12 Europa-Parlamentels resolution af 19. maj 1995 (A4-0097/95; EFT nr. C 151 af 19.06.1995 side 473) 
og Rådets resolution af 29. juni 1995' om videreudvikling af mobil- og 
personkommunikationssektoren i Den Europæiske Union (95/C 188/02; EFT nr. C 188 af 22.07.1995 
side 3) 
2. HVOR STÅR VI I DAG? 
[2.1 Mobilkommunikation i dag i Europa og resten af verden 
I dag er der flere end 37 millioner brugere af mobilkommunikation i Europa (Figur 1.1). 
Ud af disse er der 25 millioner, der bruger digitale (GSM) systemer, mens 12 millioner 
bruger analoge systemer. Desuden er der omkring 4,5 millioner mennesker, der anvender 
analoge og digitale personsøgningssystemer. Brugen af mobildata i Europa er i hastig 
vækst, idet det vurderes, at fra et grundlag på omkring 3 millioner mobildatabrugere i dag 
(omkring 1% af befolkningen) vil tallet vokse til 8 millioner i år 2000. Aktuelt 
repræsenterer mobilabonnentlinier henved 14% af det samlede antal linier i Europa. 
Markedsindtrængningsraten for celleopbyggede mobiltjenester har i visse EU-lande 
allerede nået 30% (Figur 1.2). Inden Europa ventes dette at stige til 40-50% af 
befolkningen i år 200513. 
I dag er der mindst to digitale mobilsystemer i drift i hver EU-medlemsstat (med 
undtagelse af Luxembourg, hvor der snart vil blive udstedt endnu en licens), idet DCS-
1800-systemet desuden anvendes på licens i 6 medlemsstater, lige som der er behov for 
tildeling af yderligere licenser til DCS-1800 efter anmodning i andre medlemsstater fra 1. 
januar 1998. Ud over disse digitale systemer findes der 20 analoge net, der stadig er i drift 
i Fællesskabet og som fortsat tegner sig for næsten en tredjedel af 
mobiltelefonabonnementerne. 
Der er et gradvist, men stadigt hurtigere skift i gang fra analoge til digitalt baserede 
tjenester inden for mobiltale- og -datatjenester samt personsøgning. Alligevel vokser de 
analoge net fortsat støt i nogle fa lande, blandt andet som følge af det begrænsede behov 
hos fastboende brugere for roaming samt de attraktivt lavere priser på serviceaftaler ved 
analoge systemer. Men GSM har allerede overgået analoge systemer som helhed, målt på 
basis af antallet af brugere i Europa (figur 1.3). 
Siden den kommercielle lancering i 1992 har GSM udviklet sig til en verdensstandard for 
mobilkommunikation. GSM og de beslægtede digitale teknologier, DCS-1800 og PCS-
1900 yder dækning gennem 187 net i 103 lande og har et abonnentgrundlag på 32,7 
millioner brugere. Asien er ved at blive en af de største kunder for GSM-systemerne, idet 
Kina ligger øverst i henseende til markedsstørrelse og kontraktomfang. I USA er PCS-
1900 allerede nu en succes, idet de licensbaserede net yder en befolkningsdækning nær de 
100%. 
Bortset til dels fra Europa, hvor GSM fremstår som det eneste digitale system i dag, er 
situationen for celleopbyggede systemer på verdensplan karakteriseret af forskelligheden 
af de teknologier - både analoge og digitale - der konkurrerer om kunderne. Derfor er 
global roaming uden for GSM-systemet praktisk talt umulig og kan ind i mellem være 
13 Der findes detaljerede markedsoplysninger og prognoser i to undersøgelser, gennemfort for 
Kommissionen: "Mobile Market Review", KPMG, november 1996 og "UMTS Market Forecast, 
Analysys/Intercai, februar 1997 
5-
vanskelig selv på nationalt plan. En bruger, der rejser, er tvunget til at leje en brugbar 
terminal på bestemmelsesstedet, men han eller hun kan alligevel få vanskeligheder med at 
opretholde kontakten. Denne konkurrence mellem systemerne har ført til det 
igangværende arbejde på fletfunktions (multi-mode) og flerbånds (multi-band) terminaler, 
der kan "tale" de forskellige regionale "sprog". 
2.2 Regulerings miljøet og standardiseringsrammerne har været 
nøglefaktorer i udviklingen på mobilmarkederne 
At muliggøre udviklingen af mobiltjenester har fra starten været et centralt tema i 
Fællesskabets telekommunikationspolitik. Aftalen i 1980"erne om allokering af frekvenser 
til GSM-tjenesterne og om tidsplanen for den koordinerede indførelse i Fællesskabet14 var 
nøglelementer i etableringen af et hensigtsmæssigt miljø for lanceringen af GSM- og DCS-
1800-tjenesterne inden for Europa. Disse beslutninger gik hånd i hånd med det detaljerede 
standardiseringsarbejde, som er udført af ETSI på basis af arbejdet inden for CEPT15 og 
GSM Memorandum of Understanding Association. 
Kommissionen har endvidere været proaktiv i arbejdet på at sikre et konkurrencedygtigt 
udbud af digitalt mobiludstyr og -tjenester siden indførelsen i 199216. Dette har indebåret 
sikring af, at der findes mindst to operatører af digitale celleopbyggede systemer i de fleste 
medlemsstater, at licenstildelingsprocedurerne har været åbne, transparente og ikke-
diskriminerende, samt at licenserne har skabt lige markedsvilkår for konkurrenter, særlig 
hvor disse er kommet senere ind på markedet end modtageren af de første licenser, som i 
de fleste medlemsstater automatisk blev tildelt fastnetoperatøren17 (se endvidere Bilag II). 
De fleste stater begunstiger nu en sådan konkurrence. De gør i stigende grad brug af 
markedsmekanismer til sikring af den bedste balance mellem tjenestekvalitet, fremme af 
offentlighedens interesse og indtægter til staten. Spektrumauktionering i forbindelse med 
radiofrekvenser har særlig været benyttet i USA for at fremme en økonomisk effektiv 
14 Se Rådets direktiv om reservation af frekvensbånd til den koordinerede indførelse af offentlig, pan­
europæisk celleopbygget digital landbaseret mobil kommunikation i Det Europæiske Fællesskab af 
25. juni 1987, 87/372/EØF, EFT nr. L 196 af 17.07.1987 side 85. Dette direktiv blev vedtaget i 
sammenhæng med Rådets anbefaling om koordineret indførelse af offentlig, pan-europæisk 
celleopbygget digital landbaseret mobil kommunikation i Fællesskabet. 87/37l/EØF, EFT nr. L 196 
af 17.07.1987 side 81. 
15 Conference Européenne des Postes et Télécommunications - Den Europæiske Konference af Post- og 
Teleadministrationer 
16 En yderligere faktor i visse medlemsstater har været den avancerede opbygning af de etablerede 
markedsføringsstrukturer. At der ud over netoperatørerne har eksisteret uafhængige tjenesteudbydere 
har bidraget til en høj grad af tjenesteindtrængning og udvikling af et innovativt udbud af 
prisarrangementer. 
17 I et antal sager har Kommissionen grebet ind for at sikre, at hvor der ikke herskede lige vilkår i 
licenstildelingen, blev der indført kompensatjonsmekanismer til fordel for konkurrenten. Se 
Kommissionens beslutning af 18. december 1996 om vilkårene for den anden GSM-operatør i 
Spanien, EFT nr. L 76 af 18 3.1997, og Kommissionens beslutning af 4. oktober 1995 om vilkårene 
for den anden GSM-operatør i Italien, EFT nr. L 280 af 23.11.1995. 
-6 
allokering af, hvad der opfattes som en værdifuld ressource18. Fællesskabsretten 
anerkender muligheden for at opkræve gebyrer inden for de nationale licensordninger (dvs. 
til spektrumallokering), hvilket afspejler behovet for at sikre den optimale brug af disse 
ressourcer, forudsat at disse ændringer ikke er diskriminerende, og at der tages hensyn til 
behovet for at fremme udviklingen af nyskabende tjenester og konkurrence19. 
2.3 Markederne og teknologierne er under hastig udvikling 
Trådløse telefonsystemer overlapper celleopbyggede mobilsystemer i nøgleanvendelser 
Ud over skiftet mod digital mobilkommunikation baseret på GSM er der sket en hurtig 
vækst inden for trådløse tjenester med begrænset mobilitet. Derfor forekommer der i 
stigende grad overlapning mellem anvendelser af trådløse systemer og celleopbyggede 
mobilsystemer. 
I Europa er Digital Enhanced Cordless Telephone (DECT)-systemet færdigudviklet og 
udbydes kommercielt (figur 1.4). Disse systemer er hurtigt ved at vinde anerkendelse som 
langt mere end blot et system, der tilbyder begrænset mobilitet på brugsstedet (trådløs 
telefon i hjemmet, trådløs omstilling), da de også kan udgøre en væsentlig komponent i 
det faste net som et såkaldt WLL (Wireless Local Loop - dvs. trådløs lokalt 
abonnentkredsløb). WLL'er er ved at blive populære i Central- og Østeuropa, hvor de ses 
som en omkostningseffektiv metode til at udvide de faste nettjenester i byområderne for at 
afkorte ventelisterne fra år til måneder og uger. I Ungarn er man for eksempel i gang med 
at tilslutte over 200.000 private hjem via WLL-systemer. Mobilteknologier er ligeledes 
blevet anvendt i tyndt befolkede egne inden for Fællesskabet, feks. dele af Spanien, for at 
færdiggøre netudbygningen ved at tilbyde en fast telefonforbindelse via en trådløs 
forbindelse. Desuden overvejes det at benytte GSM-baserede løsninger som alternativ til 
WLL-systemer i visse central- og østeuropæiske lande. 
Endvidere kan digitale trådløse systemer som DECT tilbyde offentlige tjenester med 
begrænset mobilitet (f.eks. begrænsninger i rækkevidde, lige som visse systemer kun 
tilbyder begrænsede muligheder for at viderestille opkald mellem netværksceller) som et 
billigt alternativ til komplette, celleopbyggede mobilsystemer. Dette kan være attraktivt i 
tæt befolkede områder. I andre dele af verden nyder Public Access Cordless System 
(PACS) og Personal Handyphone System (PHS) betydelig succes. Dette er særlig tilfældet 
for PHS-systemet i Japan, der blev indført i 1995, og som nu har henved 6 millioner 
brugere. Det bruges primært som en billig, offentlig mobiltjeneste (figur 1.5). 
18 I USA var bortauktioneringen af spektrum til personkommunikationstjenester ikke knyttet til valget 
af en specifik teknologi til udnyttelse af det tildelte frekvensområde. Dette kan opfattes som et 
princip, der gav markedsaktørerne større frihed til at vælge, hvordan det tildelte spektrum skulle 
udnyttes. Resultatet er, at der er mindst tre digitale teknologier (PCS 1800, D-AMPS og IS-95/IS-54 
CDMA) i brug i forskellige områder, men uden garanti for løsninger, der tilbyder landsdækkende 
roaming. 
19 Se artikel 11, stk. 2 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/13/EF om fælles rammer for en 
generel bemyndigelse og individuelle licenser på teletjenesteområdct, 10.04.1997, EFT LI 17, 7.5.97. 
7-
En kombination af mobil kommunikation og trådløse teknologier giver udsigt til reel 
konkurrence i det lokale abonnentkredsløb 
Ud over at spille en rolle i bestræbelserne på opfylde forsyningspligten i såvel 
fjerntliggende regioner som byområder giver kombinationen af dels mobiltjenester placeret 
i et prisleje, der konkurrerer mere direkte med tjenester, som tilbydes i det offentlige, faste 
net, og dels brugen af trådløse forbindelser til private hjem og virksomheder mulighed for 
at udstrække konkurrencen til den lokale kommunikation. 
I en række OECD-lande overstiger antallet af nye mobiltelefoniabonnenter nu antallet af 
nye fastnetabonnementer, hvilket afspejler såvel mobil- som fastnettjenesternes store 
gennemslagskraft i de pågældehde lande. Brugerne kan i stigende omfang forventes at 
udskifte deres faste forbindelse med en mobiltelefon. 
I den nærmeste fremtid kan mobil- og trådløst baserede net udlagt sammen med kabel-tv-
infrastrukturen, hvor en sådan findes, derfor tilbyde brugerne reelle alternativer til det 
eksisterende netværk. 
Satellitbaserede mobilsystemer giver mulighed for verdensomspændende roaming og 
kan lukke hullerne i områder med mindre udviklede kommunikationsnet 
Muligheden for global mobilitet tilbydes nu af satellitbaserede 
personkommunikationssystemer (S-PCS-systemer), som vil blive lanceret i løbet af de 
kommende to år, og som i mange tilfælde anvender hybridterminaler, der både 
understøtter satellittjenester og landbaserede mobiltjenester. Disse systemer giver ikke 
alene brugerne mulighed for at opretholde kontakten under rejser til de områder af verden, 
hvor telenettene er relativt underudviklede, men giver desuden en potentiel mulighed for 
adgang til bredbåndskapacitet. 
Digitale mobiltjenester udvikles som svar på brugerbehov 
GSM-teknologierne udvikles fortsat med det formål at opfylde brugernes behov for 
yderligere mobilitet og større understøtning af data- og Internetbaserede tjenester20: 
• GSM Tribandphone - en hybridterminal, der kan bruges i GSM-900, DCS-1800 og 
PCS-1900-miljøerne - er i øjeblikket under udvikling. Den vil gøre det muligt for 
brugerne at kommunikere over ethvert af disse net, forudsat de fornødne roaming-
aftaler er på plads. 
• Hybride GSM/PHS- og GSM/CDMA-apparater er allerede udviklet og demonstreret. 
Desuden er man i Japan i færd med at udvikle en GSM/PHS-konvergent strategi til 
etablering af infrastrukturen. 
• Der udvikles nye multimediefunktioner til GSM-teknologien, som går ud over de 
aktuelle tale- og datatransmissionsanvendelsers hastighed på 13 Kbit/s21. Et eksempel 
20 Se for eksempel "UMTS Market Forecast", Analysys / Intercai rapport, februar 1997 
på denne udvikling er High Speed Circuit-Switched Data (HSCSD), som for nylig er 
blevet standardiseret, og hvortil udstyr ventes lanceret i 1999. 
• Udviklingen af "Mobilt Internet" er et centralt element i den fortsatte ibrugtagning af 
mobil- og trådløse tjenester. Der arbejdes på at udvide mobilmultimediefaciliteterne22 
og at forbedre understøtningen af internet-baserede tjenester inden for Internet 
Protocol23. Der er lagt op til en sammensmeltning af IP-teknologier med trådløse 
tjenester i det nye General Packet Radio Service (GPRS)-system, som ventes 
præsenteret af ETSI i 1998, idet de første produkter ventes i år 2000. 
Den globale udvikling tjener brede strategiske interesser i forskellige dele af verden 
Udviklingen rundt omkring i verden inden for mobil- og trådløse forbindelser og satellit-
PCS står ikke alene, men skal ses i en bredere strategisk sammenhæng. 
Det forventede markedsparadigmeskift fra et mobilt kommunikationsmarked med fokus 
på erhvervslivet og nichebrugere til et masseforbrugermarked kan allerede ses. I Japan har 
det faet forbrugerelektronikvirksomheder, der traditionelt står stærkt på 
forbrugermarkederne, til også at spænde over mobile og trådløse forbindelser. De er nu 
gået ind i en storstilet produktion af nye kommunikationssystemer (f.eks.PHS), nyt udstyr 
og håndholdte enheder, der efterhånden vil blive målrettet mod verdens massemarkeder. 
USA står stærkt inden for satellitkommunikation, hvilket navnlig skyldes de store 
forsvarsudgifter på dette område i de seneste årtier. Nye kommercielle initiativer som 
Iridium og Teledesic bygger på denne styrke og er allerede under opbygning eller befinder 
sig i planlægningsfasen. Hvor Iridium, der forventes at påbegynde de erhvervsmæssige 
aktiviteter i 1998, hovedsageligt sigter mod den mobile bruger, er Teledesics ambitioner 
langt større, da man her søger at skabe en satellitbaseret, verdensomfattende 
informationsmotorvej, der har potentiale til at overflødiggøre jordbaserede netværk. 
Europa skal følge med i denne globale udvikling og udnytte sine styrker, herunder GSM-
teknologiens omtrent globale rækkevidde samt dens traditionelle evner på området for 
integration af kommunikationssystemer. 
21 Større hastigheder er mulige ved anvendelse af flere 'vinduer' (time slots), men en sådan udvikling 
vil kræve en betydelig yderligere båndbredde. Der arbejdes aktuelt på udvikling af en GSM-teknologi 
med flere vinduer (Multi-Slot GSM). 
22 I Mobile Data Initiative (MDI) deltager mange producenter og operatører. Dets mål er at afprøve 
protokoller til datakommunikation mellem PC'er, herunder håndholdte PC'er over GSM-
infrastrukturen. 
23 Der synes al herske konsensus blandt aktørerne inden for industrien om, at Internet Protocol 
(TCP/IP), som Internettjenesterne allerede i dag er baseret på, kan udvikle sig til den førende 
transportprotokol for fremtidige multimedietjenester og -applikationer. 
2.4 Aktiviteter på globalt og regionalt niveau understøtter denne udvikling 
Aktiviteter på globalt plan (ITU) 
• Ved WARC 92 blev et 230 MHz frekvensspektrum i 1885-2025- og 2110-2200 MHz-
båndene reserveret til FPLMTS24, herunder den satellitbaserede komponent. Som følge 
heraf overvejer Europa og Japan i dag at allokere identiske frekvensbånd til den tredje 
generation af landbaserede tjenester, hvorimod USA's allokering adskiller sig fra dette 
valg. Men WARC 92 udpegede frekvenser til mobiltjenester generelt i stedet for at 
knytte specifikke frekvenser til specifikke teknologier. Dette har givet mulighed for, at 
en del af dette spektrum i USA har kunnet tildeles andengenerations systemer, der i 
USA almindeligvis betegnes PC S-systemer. Denne udvikling vil sandsynligvis fa 
indflydelse på mulighederne for at udpege et fælles frekvensbånd til UMTS for hele 
verden. Dette vil kunne føre til fragmentering af verdensmarkedet, hvilket hindrer, at 
UMTS udvikler sig til et globalt system. 
• Der arbejdes på internationalt niveau inden for International Telecommunications 
Union (ITU) på udviklingen af International Mobile Telecommunications 2000 
(IMT2000), tidligere betegnet FPLMTS. Der er sammensat en særlig arbejdsgruppe 
(TG8/1), som drøfter forslag fra forskellige egne af verden til fremtidens 
mobilkommunikationssystemer. Den europæiske repræsentation inden for rammerne af 
dette arbejde lider imidlertid af mangel på sammenhæng og fælles perspektiv på grund 
af nogle af de usikkerhedsmomenter, der omgiver den præcise definition af 
tredjegenerations mobilkommunikationssystemer. 
• Der føres fortsat en regelmæssig dialog om fremtidens mobilsystemer mellem 
regulerende organer og industrien fra Det Europæiske Fællesskab, USA og Japan inden 
for rammerne af FAMOUS25-møderne. 
Aktiviteter på europæisk plan 
• I sammenhæng med den verdensomspændende vækst på markederne for mobil- og 
trådløs kommunikation har producenter, operatører, forskningsinstitutter og akademier 
gennemført omfattende forsknings- og udviklingsarbejde, særlig inden for rammerne af 
Fællesskabets forskningsprogrammer som feks. RACE (Research and Technology 
Development in Advanced Communications Technologies in Europe) og ACTS 
(Advanced Communications Technologies and Services). I perioden 1991-1998 vil der 
blive afsat omkring 180 millioner ECU i fællesskabsstøtte til forskning og udvikling 
inden for mobil-, trådløs og personkommunikation, herunder både land- og 
satellitbaserede systemer. 
24 FPLMTS: Future Public Land Mobile Telecommunications System (Fremtidigt offentligt landbaseret 
telekommunikationssystem). Inden for ITU-standardiseringsaktiviteterne er dçtte akronym nu 
erstattet af IMT2000 (International Mobile Telecommunications 2000 - International 
mobiltelekommunikation 2000) 
25 FAMOUS: Future Advanced Mobile Universal System, begyndte i 1991 at afholde årlige møder 
mellem statslige repræsentanter fra USA, Japan og EU for at udveksle erfaringer vedrørende 
fremtidige mobilsystemer med særligt henblik på at sikre interoperabilitet. 
- 10-
Inden for Europa har man med bred opbakning fra industrien og hjælp fra 
Kommissionen etableret UMTS-forummet, der involverer et bredt udvalg af de 
interesserede parter i udviklingen af strategier for UMTS26. Forummet udvikler en 
fælles vision for UTMS og søger at identificere præcise industri- og brugerkrav, 
herunder specifikke behov i henseende til frekvensspektrum. En første rapport vil blive 
udgivet i juni 1997. 
European Radiocommunications Committee har for nylig offentliggjort et udkast til en 
beslutning vedrørende offentlig høring om frekvensbånd til indførelse af UMTS inden 
for CEPT-landene. Udkastet foreslår at reservere 1900-1980 MHz-, 2010-2025 MHz-
og 2110-2170 MHz-båndene til landbaserede UMTS-anvendelser. Det foreslås 
endvidere, at mindst to blokke på 30 MHz spektrum stilles til rådighed pr. 1. januar 
2002. Der stilles krav om tilvejebringelse af yderligere frekvens i tilfælde af 
markedsefterspørgsel. 
Høringsperioden for beslutningen slutter den 30. maj 1997, og en endelig beslutning, 
der tager hensyn til de fremsatte kommentarer, ventes truffet i juni. Denne beslutning 
vil kun være bindende for de lande, der beslutter sig for at undertegne den. 
ETSI har defineret visse overordnede egenskaber for tredjegenerations terminaler og 
net. Der har i en årrække været arbejdet på en definition af UMTS. For nylig 
offentliggjorde ETSI sit Global Multimedia Mobility (GMM)-koncept. Dette koncept 
er et væsentligt bidrag til arbejdet med definition af UMTS. Der er stillet forslag om en 
arbejdsplan, der foreslår, at UMTS udvikles i to trin, hvor det første trin fører til 
indførelse af UMTS-tjenester i år 2002. En række væsentlige beslutninger ventes 
truffet næste år vedrørende de ætergrænseflader, som skal anvendes til UMTS. 
26 UMTS Forum blev formelt etableret d. 16. december 1996 og byggede på dot eksisterende arbejde, 
udført af UMTS Task Force. Dette forum samler regulcringsorganer, operatører, producenter, 
satellitoperatører og andre interesserede parter og organisationer, såsom ETSI, ERO og ETO. 
Forummet finansieres af sine 70 medlemmer og har et årligt budget på ca. 500.000 ECU. 
11 
ETSI formålsdefinition for UMTS 
1. Integration af private, erhvervsmæssige 
og celleopbyggede tjenester i et enkelt 
system og én type brugerudstyr (terminal) 
2. Tale- og tjenestekvalitet, der som 
minimum kan sammenlignes med 
nuværende faste net, herunder sikkerhed, 
som ikke kan kompromitteres ved mobilbrug 
3. Tjenestekapacitet op til multimedieniveau 
4. Adskillelse af tjenesteudbud og netdrift 
5. UMTS-brugernummer uafhængigt af net 
eller tjenesteudbyder 
6. Fornøden kapacitet og funktionsduelighed 
til at betjene hele befolkningen 
7. Opnåelse af gnidningsfri, global 
radiodækning 
8. Radiobærekapacitet op til 2MBit/s 9. Radioressourcefleksibilitet for flere 
net- og trafiktyper inden for et 
frekvensbånd 
10. Effektivitet i højfrekvensspektret 
11. Etablering af direkte satellitadgang 
for en massebrugerbase 
12. Brug af WARC '92-frekvensbåndene 
(1885-2025 og 2110-2200 MHz) 
13. Prisbillige tjenester og terminaler 
14. Fleksibel personlig tilpasning, 
brugervenlighed 
15. Fleksibilitet mht. indførelse af nye 
tjenester og tekniske muligheder 
16. Anvendelighed til forskellige formål; 
offentlige, private, grundlæggende 
telefoni til enkel telekommunikation, 
bredbånds-multimedier til avanceret 
telekommunikation. 
Kilde: ETSI TA 24, rapport om Global Multimedia Mobility (GMM) 
12 
3. DEN VIDERE UDVIKLING INDEN FOR MOBILKOMMUNIKATION: 
VÆSENTLIGE UDFORDRINGER OG SPØRGSMÅL 
3.1 Vigtige udfordringer for fremtidens mobilkommunikation 
Informations- og kommunikationsteknologiindustrierne er en kritisk komponent i den 
europæiske økonomi, idet de udgør en stor og voksende del af den industrielle aktivitet. 
De er også nøglen til den fremtidige konkurrenceevne i forbindelse med industriprocesser, 
-produkter og -tjenester og tjener som en platform for det informationssamfund, som er 
under udvikling. Hvis Europa skal kunne bygge videre på GSM-teknologiens succes, er 
der to udfordringer, som skal tages op, nemlig: 
• At opfylde de ændrede brugerbehov for mobiltjenester 
• At videreudvikle vilkårene for industriens konkurrenceevne inden for 
mobilkommunikationssektoren 
At nå disse mål vil være af vigtighed ikke alene for telesektoren, men også for økonomien 
i bredere forstand. Forbedring af den europæiske mobilkommunikationsindustris 
konkurrenceevne vil desuden hjælpe industrien til at bygge videre på sin lederposition på 
de globale markeder for mobilkommunikationsteknologi og -tjenester. 
3.2 Et nyt miljø for UMTS 
Miljøet, da GSM blev indført 
(sidst i 80'erne) Miljøet i dag 
(sidsti 90'erne) 
lille marked 
nichemarked for specifikke brugere 
kun mobil taletransmission 
netoperatører med monopol 
mobiltjeneste alene 
(kun landbaseret) 
regionalt marked 
begrænset teknologisk innovation førende 
til høje priser og begrænset tjenesteudbud stort marked 
massemarked, alment tilgængelige tjenester 
forskelligartede tjenester (stadigt stigende) 
konkurrence (to til tre nationale net i de 
fleste medlemsstater og stigende antal) 
integration af tjenester 
(faste, landbaserede mobiltjenester, satellit) 
globalt konkurrencepræget marked 
stort udbud af nye teknologiske muligheder 
(højere grad af integration, 
komprimeringsteknologier, effektiv 
frekvensudnyttelse, energibesparelse) 
førende til lavere priser på tjenester og 
udstyr 
13 
I forsøget på at afstikke en kurs for en vellykket overgang fra anden- til tredjegenerations 
mobilteknologier kan man drage lære af den tidlige overgang fra analoge systemer til 
GSM. Samtidig er det afgørende, at man er opmærksom på den radikale ændring af miljøet 
for mobilkommunikation, som er sket i løbet af de seneste 5 år, og som planlægningen af 
enhver overgangsstrategi må tage højde for. 
Det ændrede miljø betyder, at der findes en række mulige scenarier for udviklingen mod 
tredjegenerations systemer, der kan pege på alternative eller supplerende veje til 
udformningen af fremtidens mobilsektor. 
Rettidige beslutninger truffet af industrien (dvs. om, hvilke investeringer der skal 
foretages, hvilke tjenester der skal tilbydes, hvilke markeder der skal være mål for 
markedsføringen, hvorvidt man skal koncentrere sig om at udvikle eksisterende tjenester 
eller at bevæge sig mod mere innovative strategier?) vil være grundlæggende for at kunne 
bestemme den faktiske udvikling, som kommer til at finde sted. Som et resultat af 
telesektorens specifikke natur (feks. behovet for netinteroperabilitet, allokering afknappe 
ressourcer) har de offentlige myndigheder et særligt ansvar for at sikre, at der træffes 
hensigtsmæssige beslutninger, der muliggør udviklingen af disse tjenester og hjælper til at 
etablere en konkurrencedygtig europæisk industri. 
Der er behov for et klart og relativt detaljeret billede af den fremtidige udvikling, før det 
bliver muligt fuldt ud at definere, hvilke eventuelle aktiviteter der vil være behov for på 
europæisk plan for at bidrage positivt til den fremtidige udvikling inden for mobil- og 
trådløse teknologier. 
3.3 Grundlæggende emner for fremtidige beslutninger: nøglespørgsmål 
Fem nøglespørgsmål danner grundlag for beslutningerne om en hensigtsmæssig regulering 
vedrørende UMTS. De vedrører særlig tidsplanen, metoden, som skal følges, og de 
konsekvenser, som beslutningerne kan have på Europas industrielle konkurrenceevne. 
Er dette det rigtige tidspunkt til at definere en strategi for indførelsen af UMTS, eller 
vil det være for tidligt at gennemføre reguleringstiltag i dag? 
Det synes klart, at de ændrede brugerforventninger, særlig inden for områder som 
multimedietjenester, vil føje en ny dimension til de tjenester, som der vil være behov 
for. Samtidig er det faktum, at der i dag findes nye teknologier, som kan 
demonstreres, ikke nogen garanti for, at nye tjenester vil blive accepteret af markedet 
eller for den sags skyld efterspurgt af brugerne. Dette kunne pege på, at man bør 
undgå reguleringsaktiviteter på et for tidligt tidspunkt. Men at forsinke aktiviteterne 
kan bringe udviklingen frem mod UMTS i fare og skabe en potentiel risiko for den 
førende stilling, som den europæiske industri for øjeblikket indtager. 
Er der i Europa konsensus om begrebet UMTS eller tredjegenerations 
mobilkommunikation? Vil der blive tale om en ny, enkeltstående teknologi eller en 
række interoperable løsninger baseret på forskellige teknologier? 
Den aktuelle GSM-generation er fortsat under udvikling med det formål at kunne 
tilbyde brugerne forbedrede og forskelligartede tjenester inden for eksisterende 
teknologiske rammer, efterhånden som de nye teknologiske muligheder udnyttes. Vil 
overgangen til den næste generation af mobiltjenester ske i form af gradvise 
-14-
forbedringer i GSM-teknologien, eller vil den på et tidspunkt kræve et samlet skift fra 
GSM til et nyt system, der fra starten tilbyder øget kapacitet og højere 
datahastigheder? Vil der kunne udvikles mellemliggende løsninger, som ville 
kombinere elementer fra de to strategier, feks. brug af forskellige ætergrænseflader 
indenfor en fælles integrationsplatform? Vil UMTS blive udformet som et omfattende 
system, hvor brugerne udvælger de tjenesteelementer, de har behov for, eller som et 
antal tekniske løsninger, der skønt de er interoperable, hver især vil kunne stille krav 
om specialiserede terminaler? 
Hvilken rolle skal henholdsvis den private sektor og de offentlige myndigheder spille i 
overgangen til UMTS? 
Det er klart, at den private sektor skal indtage en førende rolle i etableringen af et 
nyt mobilkommunikationsmiljø. Alligevel må man overveje den rolle, som de 
offentlige myndigheder på nationalt plan og fællesskabsplan kan spille i etableringen 
af et miljø, der kan muliggøre en markedsstyret udvikling af nye systemer og et øget 
udbud af valgmuligheder til lavere priser for brugerne. Hvilken grad af konsensus er 
er behov for i forbindelse med definitionen af UMTS for at gøre det muligt at træffe 
hensigtsmæssige politiske beslutninger? 
Hvilken indflydelse kan UMTS fa på den europæiske industris konkurrenceevne? 
Bør frekvensadministrationspolitikkerne prioritere udviklingen af UMTS højere end 
andre mobil- og trådløse teknologier? Hvis ja, hvordan ville dette så påvirke Europas 
muligheder for at opretholde en konkurrencedygtig teleindustri på globalt plan? 
Markedet udvikler sig ekstremt hurtigt over hele verden. Dette omfatter både 
udviklingen inden både mobil- og trådløse systemer og udviklingen, som er knyttet til 
"Mobilt Internet ". Hvilket tidspunkt ville i denne henseende være det rigtige for at 
indføre UMTS? Er tidspunkterne, som er foreslået af ETSI (pilotintroduktion i år 
2002 og fuldstændig ibrugtagning af UMTS i år 2005) hensigtsmæssige? 
Hvordan skal vi sikre, at de bredere sociale og samfundsmæssige interesser sikres i 
udviklingen af "det trådløse informationssamfund"? 
Mobil- og trådløs kommunikation ses som et vigtigt middel til at bringe 
informationssamfundet ud på massemarkedet. Er der behov for yderligere 
foranstaltninger for at styre den bæredygtige udvikling af "det trådløse 
informationssamfund", og i bekœrftende fald hvilke spørgsmål bør man så tage op? 
Er det feks. nødvendigt med yderligere foranstaltninger for at sikre alle europæiske 
borgere adgang tit disse nye tjenester og teknologier? Hvordan bør man udvikle 
tværeuropæisk roaming, der er et af de store resultater af GSM, i den fremtidige 
mobile multimediealder'? Indførelsen af "det trådløse informationssamfund" vil også 
afhænge af, om offentligheden har en opfattelse af, at det er sikkert at benytte 
radiokommunikationsudstyr. Man planlægger yderligere forskning for at skaffe flere 
oplysninger om dette emne.27 
27 Kommissionen er i færd med at udarbejde et forskningsprogram om den mulige sundhedsmæssige 
virkning af brugen af mobiltelefoner. Det sker på opfordring af en uafhængig tværfaglig 
- 15-
3.4 At skabe forudsætninger for udviklingen: nøglespørgsmål med relation 
til de offentlige myndigheders rolle 
Lovgrundlaget: 
Det Europæiske Fællesskab har etableret et omfattende lovgrundlag, der sikrer fuld 
liberalisering af telesektoren fra 1. januar 1998. Dette grundlag dækker både fastnet- og 
mobilkommunikationstjenester. Grundlaget er udformet teknologineutralt og tilstrækkeligt 
fleksibelt til at kunne rumme nye teknologiske og markedsmæssige udviklinger. Set i lyset 
af UMTS bør dette grundlag ikke desto mindre undersøges med henblik på at afgøre, 
hvorvidt indførelsen af UMTS nødvendiggør en ændring af lovgivningsstrategierne på 
mellemlangt sigt: 
Stiller UMTS krav om yderligere ændringer i det overordnede lovgrundlag for 
telekommunikation? 
De omfattende og forventede rammer for konkurrencen indenfor Det Indre Marked 
behandler nøgleaspekter som licenstildeling, netsammenkobling, forsyningspligt samt 
allokering af numre og frekvenser. De søger at etablere et grundlag, som kan gælde 
for virksomheder, der tilbyder tjenester via fastnet-, mobil- og trådløse forbindelser. 
Højeste prioritet må gives til en effektiv omlægning af den gældende EU-lovgivning og 
effektiv og rettidig implementering af beslutninger i frekvensspørgsmål, som er truffet 
sammen med European Radiocommunications Committee. 
Et nøgleprincip for disse rammer er etableringen af vilkår for levering af innovative 
tjenester. Rammerne gør desuden processen i forbindelse med tildeling af frekvenser 
og/eller licenser mere åben ved at forhindre medlemsstaterne i automatisk at tildele 
frekvenser/licenser til eksisterende operatører, men forhindrer samtidig automatisk 
udelukkelse af sådanne operatørers mulighed for at få tildelt frekvenser eller licenser 
til nye eller supplerende mobilsystemer, undtagen hvor sådanne udelukkelser kan 
retfærdiggøres ved, at en tildeling ville føre til etablering eller udvidelse af en 
dominerende position på et eksisterende marked. I lyset af udviklingen på markedet 
bør man tage aspekter vedrørende forsyningspligten op til revision i fremtiden. 
Er der knyttet særlige konkurrencespørgsmål til UMTS, som bør behandles på 
europæisk plan? 
Et af de væsentligste spørgsmål i henseende til lige markedskonkurrence vedrører 
ekspertgruppe, der i fjor konkluderede, at de tilgængelige undersøgelser og den eksisterende litteratur 
ikke påviser en øget sundhedsrisiko, men at der er for få og utilstrækkelige oplysninger til at drage 
endelige konklusioner på nuværende tidspunkt, og at det er nødvendigt med yderligere forskning, 
specielt af de atermiske virkninger. 
-16 
problematikken om roaming. I hvert fald i de første ibrugtagningsfaser kan det være 
nødvendigt for UMTS-systemerne at indgå roaming-aftaler med GSM-netfor at kunne 
tilbyde en tilstrækkeligt høj grad af national og international dækning. Afvisning af 
indgåelse af roaming-aftaler med UMTS-operatører på grundlag af kommercielle 
aftaler mellem operatørerne ville være en faktor, der i væsentlig grad ville afskrække 
fra brugen af UlMS-syslemer. Det ville også kunne udgøre en konkurrencehindrende 
praksis som defineret af EF-traktatens konkurrenceregler. På et senere tidspunkt vil 
roaming få en ny dimension, efterhånden som forskellige mobil- og/eller 
fastnettjenestesegmenter konvergerer. Dette vil kræve en nøje overvågning af 
roaming-aftalerne. 
Frekvensspørgsmål med relation til UMTS: 
0 Hvilke frekvenskrav stiller UMTS? Hvilken beslutning skal der træffes i henseende til 
reservation af frekvensspektrum på baggrund af UMTS? 
Indenfor det frekvensspektrum, som blev udpeget til brug for mobilkommunikation 
ved WARC 92, vil det sandsynligvis være af kritisk betydning for udviklingen i Europa 
og på verdensplan, at man handler hurtigt for at allokere præcise frekvensbånd til 
UMTS. På denne baggrund holder Kommissionen et vågent øje med kommentarerne 
og reaktionerne på den foreslåede, tidligere nævnte, ERC-beslutning. 
Der var forskel på fremgangsmåderne ved tildeling af frekvenser til andengenerations 
systemerne i hhv. EF og USA. At der blev truffet en beslutning i tide vedrørende 
tildeling af GSM-frekvenser og medlemsstaternes rydning af disse frekvenser på en 
forudbestemt dato havde central betydning for GSM-teknologiens succes. I USA findes 
imidlertid et antal konkurrerende digitale standarder, og tildeling af licenser til PCS-
frekvensspektret har ikke været knyttet til anvendelsen af nogen bestemt teknologi. 
Hvilken balance skal man stræbe efter at nå i forbindelse med UMTS mellem på den 
ene side en hurtig allokering af frekvenser til UMTS og på den anden side behovet for 
at holde muligheden for konkurrence mellem fremtidige mobilsystemer åben, set i 
forhold til de fordele, som dette vil kunne føre til i henseende til innovation, 
tjenestekvalitet og valgmuligheder? Hvornår er der behov for at træffe beslutninger 
vedrørende frekvensallokering? Bør frekvensallokeringen være tjenesterelateret 
(f.eks. til multimedie-mobiltjenester) eller teknologiorienteret (dvs. for at give 
mulighed for én eller flere interoperable teknologier)? 
Hvilke prioriteringer kan identificeres for Europa i relation til UMTS på de kommende 
WRC-møder? 
Hvor der blev truffet vigtige afgørelser ved WARC 92 om frekvensspektrum til 
FPLMTS, skal der gøres overvejelser i lyset af det UMTS-koncept, som er under 
udvikling, for at sikre, at der udvikles et klart europæisk perspektiv forud for de 
kommende WRC-møder. At der træffes klare beslutninger om frekvensbånd vil være af 
afgørende betydning for udviklingen af fremtidige systemer og for at vise en klar 
17 
politisk vilje til fordel for tredjegenerations systemerne - selv om valget af\ 
teknologi(er) til sådanne systemer først fastlægges på et senere tidspunkt. 
Spørgsmål med relation til standardisering: 
Skaber UMTS nye prioriteringer eller et behov for nye strategier inden for området 
standardisering? 
Efterhånden som den grundlæggende udformning af UMTS eller andre 
tredjegenerations systemer bliver klar, vil ETSI sandsynligvis fortsætte med at spille 
en central rolle i tæt samarbejde med UMTS-forummet og andre interesserede parter i 
beslutningen af de præcise krav til standardisering. Hvordan kan det sikres, at denne 
proces forbliver tilstrækkeligt åben til at føre til en bred konsensus blandt de 
interesserede parter både indenfor og udenfor Fællesskabet? 
Hvordan kan det sikres, at udviklingen af UMTS finder den rette balance mellem 
formel, åben standardisering, hvor dette er hensigtsmæssigt (hvilket er ensbetydende 
med, at man må acceptere visse minimumsperioder til vedtagelse af standarder) og 
industriudviklede de-facto-standarder, som ofte kan udvikles i et tempo, der svarer 
mere til den hurtige livscyklus hos de informationsteknologier og -tjenester, som 
UMTS kan forventes at tilbyde? 
GSM-teknologien er en omfattende og åben standard, der giver mulighed for 
udvikling i retning af forskellige tjenesteformer, samtidig med, at man fastholder 
GSM-platformens integritet. I hvilket omfang kan eller bør en sådan strategi anvendes 
på UMTS-konceptet? 
Kræver UMTS, at standardiseringen ændres fra telekommunikation i sig selv mere i 
retning af informationsteknologi? 
Hvordan kan standardiseringsaktiviteterne blive ændret i fornødent omfang fra en 
telekommunikations- og netorienteret strategi til at tage højde for den meget hurtige 
udvikling på tjenestesiden, feks. for at tage højde for mobil adgang til 
internet/intranet-tjenester (i TCP/IP-verdenen) og multimedietjenester generelt? 
18-
Forskning og udvikling: 
Hvilke strategiske teknologiske F&U-mål bør man forfølge inden for rammerne af 
mobil- og personkommunikation? 
I forbindelse med det tredje og det fjerde F&U-rammeprogram har Europa ydet et 
betydeligt bidrag til udvikling og validering af de væsentlige teknologier, 
komponenter, systemer, netværk, tjenester og anvendelsesområder for mobil- og 
trådløs kommunikation. Sådanne bestræbelser har bidraget til at bevare Europas 
teknologiske førerposition på dette område. Den hastige udvikling og den land- og 
satellitbaserede kommunikations stadigt større rolle peger imidlertid på et behov for 
at styrke forskningen og udviklingen inden for denne sektor under det femte 
rammeprogram. Det primære mål med dette arbejde bør være at sikre global 
konnektivitet i fremtidige integrerede telekommunikationsnetværk, så der gives adgang 
til bredbånds-multimediekommunikation for alle, overalt og når som helst ved hjælp 
af mobile og trådløse tjenester med muligheder, hvis kvalitet skal kunne tåle 
sammenligning med de faste netværkstjenesters. 
Hvilket niveau af forsknings- og udviklingsaktiviteter skal man forudse i forbindelse 
med forberedelsen af UMTS? 
Forskning og udvikling (F&U) er et vigtigt emne, fordi det skaber videnskabeligt og 
teknologisk førende resultater og samtidig bidrager til definitionen af en hurtig 
konsensus om de vigtigste teknologiske muligheder. Denne konsensus giver næring til 
den efterfølgende standardiseringsproces og øger Europas konkurrenceevne. I hvilket 
omfang er de teknologier, som kræves til UMTS blevet tilstrækkeligt undersøgt i 
sammenhæng med F&U-aktiviteter og/eller hvilken yderligere F&U er der behov for? 
Internationale aspekter: 
Hvad skal være Det Europæiske Fællesskabs prioriteringer for samarbejde i relation til 
UMTS? 
Udviklingen af tredjegenerations systemer skal nødvendigvis inddrage forslag om 
regionale og globale tjenestekoncepter samt for WTO-te leaf talen. Over 60 WTO-
medlemmer har forpligtet sig i henseende til spørgsmål så som markedsadgang for 
mobiltjenester og frekvenser. I denne sammenhæng skal Det Europæiske Fællesskab 
og medlemsstaterne, operatørerne, producenterne og tjenesteudbyderne samarbejde 
aktivt med organer og virksomheder på globalt plan for at sikre, at de fremtidige 
systemer opfylder brugernes krav om en høj grad af global interoperabililel og er 
kompatible med de WTO-forpligteiser, som er indgået. I forbindelse med udviklingen 
af et koncept for UMTS i Europa, hvor skal man påtænke at tage initiativer til globalt 
eller regionalt samarbejde, og hvilke mål skal det fokusere på? 
Hvordan kan et UMTS-koncept, udviklet inden for Europa, bedst fremmes i 
internationale organisationer? 
-19-
Kommissionen støtter fortsat samarbejde inden for området frekvenstildelinger til 
tredjegenerations digitale systemer og trådløse lokale kommunikationssystemer (WLL-
systemer) og inden for standardisering. Hvordan kan medlemsstaterne bedst og i 
overensstemmelse med EF-traktaten sikre koordineringen af deres holdninger i de 
internationale organisationer og fora, hvor beslutningerne vedrørende frekvenser 
træffes? Hvordan kan det globale samarbejde om standardisering styrkes? 
Hvordan kan eksisterende erfaringsudvekslinger fra medlemsstaterne og Kommissionen 
ved regelmæssige kontakter med tredjelande bedst udnyttes til at fremme europæiske 
holdninger vedrørende de fremtidige mobilsystemer? _^^ 
20-
4. KONKLUSION 
Efter den vellykkede etablering af et miljø for andengenerations digitale mobile 
celleopbyggede kommunikationssystemer er der ved at opstå efterspørgsel efter 
videreudvikling af mobil- og trådløse systemer. Brugerne lægger vægt på integrationen af 
mobilkommunikationsanvendelser, højere ydelse (som i særlig grad giver mulighed for 
multimedieanvendelser), global og gnidningsfri dækning af kabelforbundne og trådløse 
tjenester samt større mulighed for individuel tilpasning af tjenesterne. 
På nuværende tidspunkt er der stadig mange usikkerhedsmomenter tilbage hvad angår den 
konkrete specifikation af den næste generation af trådløse systemer, men diskussionen 
mellem de involverede aktører og inden for standardiseringsorganerne er sat i gang. 
Resultaterne, særlig fra UMTS Forum og ETSI, vil være af særlig betydning for 
definitionen af et eller flere UMTS-koncepter. I denne sammenhæng skal de europæiske 
producenters og operatørers legitime interesser afvejes med brugernes interesser. 
Kommissionen har udpeget fire områder, inden for hvilke en strategi på europæisk plan 
kunne have betydning, nemlig lovgivning, standardisering, frekvensallokering og 
internationalt samarbejde. Formålet er at etablere rammer, der fører til større valgfrihed, 
forbedret kvalitet og lavere priser på mobiltjenester for alle brugere og samtidig sikrer fuld 
konkurrence inden for et miljø, der virker fremmende for den konkurrenceevne, som 
sektoren indtil nu har opnået. 
Den seneste udvikling af det reguleringsmæssige miljø på baggrund af den fulde 
liberalisering af telesektoren har skabt vide rammer for både fastnet- og 
mobiltelesystemerne. Det vil være vigtigt at vurdere fleksibiliteten af disse rammer i 
forhold til de nye krav, som fremkomsten af et UMTS-koncept kan stille til dem. Det 
samme gælder for beslutningen om prioriteringer for standardisering og for den mest 
hensigtsmæssige tildeling af frekvensbånd i det spektrum, der indtil videre er reserveret til 
UTMS. Den aktuelle ERC-høringsproces vil udgøre et vigtigt bidrag i denne henseende. 
På internationalt plan støtter Kommissionen samarbejdet inden for frekvenstildeling og 
standardisering for tredjegenerations digitale systemer gennem de relevante organisationer 
på basis af det UMTS-koncept, som for øjeblikket diskuteres. 
Formålet med denne meddelelse er at udstrække diskussionen om fremtiden for UMTS, en 
diskussion, som allerede er startet i industrien, til alle interesserede parter. Man indbydes 
til at fremkomme med kommentarer og udtalelser i relation til alle spørgsmål, som er rejst 
i meddelelsen. På grundlag af reaktionerne på denne meddelelse og andre relevante 
faktorer vil Kommissionen foreslå Europa-Parlamentet og Rådet at vedtage fornødne 
foranstaltninger, når og hvor dette måtte være relevant. 
Kommentarer28 skal indsendes senest 15 Juli 1997 til Europa-Kommissionen, på adressen 
European Commission, DG XIII/A/1, rue de la Loi 200, B-1049 Bruxelles, att. M. de 
Cockborne (fax + 32 2 296 8391) eller via elektronisk post til: umts@bxl.dgl3.cec.be. 
28 Kommentarerne vil blive offentliggjort, med mindre der fremsættes en specifik anmodning om det 
modsatte. 
-21 -
Bilag 
fr 
INDHOLDSFORTEGNELSE, BILAG 
BILAG I: MOBILKOMMUNIKATION I EUROPA I TAL 24 
BILAG II: LOVGRUNDLAGET FOR MOBILKOMMUNIKATION 27 
BILAG III: OVERSIGT OVER FREKVENSER TIL 
MOBILKOMMUNIKATION 29 
BILAG IV: FORKORTELSER 33 
-23 
BILAG I: MOBILKOMMUNIKATION I EUROPA I TAL 
25 
20 
15 
10 
Abonnenter (Mio.) 
5 2o Dækningsgrad pr. 
1000 indbyggere 
10 
Sep-93 Mar-94 Aug-94 Mar-95 Sep-95 Apr-96 Sep-96 Mar-97 
%&%. Analog Digital Dækningsgrad 
kilde: Mobile Communications 
Figur 1.1: Vækst i antallet af europæiske mobilkommunikationsabonnenter 
Schweiz 
Sverige max 
Spaniens 
Portugal 
ederlandene 
Luxemburg W& 
Italien 
Irland ss 
Island 
Grækenland mm 
Tyskland s»aw» 
Frankrig tt&tsffmtttsamatt 
Finland asaBBssaaMas^^ 
Danmark 
Belgien 
Østrig w«: 
0 5 10 15 20 25 30 
% af befolkningen 35 
kilde: Mobile Communications 
-24 
Figur 1.2: Dækningsgraden for mobilkommunikation fordelt efter medlemsstat 
(pr. marts 97) 
7 li! 
6 1 
5-fê 
£4I 
•Ç 3 
2* 
H: Digital share of the market = 53% 
•,y,—•••,,K.v^.v,,>,v •,•••,•,)••• 
*o S) ô O 
Kilde: KPMG 
Figur 1.3: Europæiske mobilkommunikationsabonnenter: Analoge kontra 
digitale systemer 
total DECT terminal equipment estimates 
30.000.000 
25.000.000 
20.000.000 
15.000.000 
10.000.000 
5.000.000 
0 • Æ 
mm 
1994 1995 1996 mm 
m 
1997 ffil»S? •:• 
1998 1999 2000 
kilde: ETSI 
Figur 1.4: Udbredelsen af DECT i Europa 
25-
PH$-abonnenter (Japan) 
6,000,000 
5.000.000: 
4.000.0001 
3.000.000g 
2.000.000g 
1.000.000g 
Jul-95 Sep-95 Nov-95 Jan-96 Mar-96 Maj-96 Jul-96 Sep-96 Nov-96 Jan-97 
kilde: MPT, Japan 
Figur 1.5 Udbredelsen af PHS i Japan 
26 
BILAG II : LOVGRUNDLAGET FOR MOBILKOMMUNIKATION 
Efter Grønbogen af 1994 om mobil- og personkommunikation har Kommissionen 
videreført en vision for et personkommunikationsmiljø, der afspejler den stigende 
konvergens mellem kabelbaserede og trådløse fastnet- og mobilløsninger med henblik på 
at opfylde brugernes behov. Specielt har lovgrundlaget29 fastlagt nøgledatoer for 
yderligere åbning af mobilkommunikationen i hele Fællesskabet. 
NØGLEDATOER FOR UDVIKLING AF MOBILTJENESTER I FÆLLESSKABET 
November 1996 
• Meddelelse om de foranstaltninger, der er truffet for at afskaffe specielle og eksklusive 
rettigheder for mobiltelefoni; 
• Meddelelse om de foranstaltninger, der er truffet for at ophæve de restriktioner, der 
hindrer mobiloperatører i at opbygge deres egne net / mikrobølgeforbindelser og/eller 
bruge tredjepartsejet infrastruktur inden for deres egne mobilnet; 
• Meddelelse om foranstaltninger, der er taget for at gøre det muligt for mobiloperatører 
direkte at sammenkoble deres net med det faste eller mobile net i andre EU-
medlemsstater30; 
Inden januar 1998 
• Anvendelserne skal vurderes af medlemsstaterne med henblik på tildeling af licenser til 
drift af DCS 1800-tjenester, under forudsætning af, at frekvenser er tilgængelige. 
• Aktuelle fastnet- eller mobiloperatører må ikke automatisk tildeles nye 
frekvenser/licenser til nye mobiltjenester, særlig DCS 1800-tjenester. Ejheller må de 
automatisk udelukkes fra at ansøge om sådanne frekvenser/licenser, medmindre det kan 
påvises, at tildeling til den pågældende operatør i realiteten ville påvirke konkurrencen 
ved at styrke de aktuelle operatørers (fælles) dominerende position. 
29 Se særlig Kommissionens direktiv 96/2/EF af 16. januar 1996, der er en ændring af Direktiv 
90/388/EØF vedrørende spørgsmålet om mobil- og personkommunikation, EFT nr. L 20 af 26.1.1996 
side 59 (Mobildirektivet); Kommissionens direktiv 96/19/EØF vedrørende implementering af fuld 
konkurrence på telemarkederne, EFT nr. L 74 af 22.3.1996; direktiv 97/.../EF fra Europa­
parlamentet og Kommissionen vedrørende ensartede principper for generelle tilladelser og 
individuelle tilladelser for teletjenester, EFT nr. L..., Direktiv 97/.../EF fra Europa-Parlamentet og 
Rådet om samtrafik på teleområdet med henblik på at sikre forsyningspligtydelser og interoperabilitet 
ved anvendelse af ONP-principperne, EFT nr... 
30 Yderligere overgangsperioder, der forsinker sammenkoblingen indtil 1. januar 1999. er bevilget 
Irland Portugal. Der afventes fortsat beslutninger vedrørende forespørgsler fra Grækenland, Spanien 
og Luxembourg. 
-27 
Restriktioner, som hindrer udbud og brug af flerfunktions (multi-mode) udstyr, der 
giver mulighed for anvendelse af samme telefonapparat til forskellige mobilsystemer, 
eksempelvis en GSM-DECT dobbeltfunktionstelefon, skal fjernes, hvor de måtte findes. 
Desuden muliggøres udviklingen inden for mobilkommunikation af en række 
nøgleelementer under det overordnede lovgrundlag for liberaliseringen, som gælder både 
fastnet- og mobilnetoperatører og tjenesteudbydere. Dette grundlag er udformet 
teknologineutralt. Samtidig begrænser det den lovgivningsmæssige indgriben til det 
nødvendige minimum for at sikre en effektiv konkurrence og beskytte offentlighedens 
interesser. 
Dette betyder for eksempel, at mobiloperatører har ret til at: 
• koble sig på de offentlige faste telenet i deres medlemsstater; 
• nyde godt af kostpriser for tilkobling på net, der tilhører operatører med betydelig 
markedsposition, samt har ret til at vælge ikke-kombinerede tilkoblingstilbud fra en 
standardliste, og 
• modtage licenser på basis af åbne, transparente og ikke-diskriminerende procedurer 
inden for fastlagte tidsgrænser. Medlemsstaternes mulighed for at begrænse antallet af 
tildelte licenser, begrænses til kun at kunne bringes i anvendelse ved mangel på 
båndbredde eller - midlertidigt - mangel på ledige numre. 
Et nøgleformål med det nye lovgrundlag er at sikre en balance mellem regulering og 
konkurrenceomfanget på bestemte markeder. Når de nationale lovgivningsmyndigheder 
pålægger markedsaktørerne forpligtelser, skal de tage de pågældende aktørers position og 
graden af konkurrencen på de relevante markeder i betragtning. Således er for eksempel 
mobiloperatører ikke på nuværende tidspunkt udsatte for så detaljeret regulering hvad 
angår servicekvalitet eller prisovervågning, som den, der pålægges fastnetoperatører med 
betydelig markedsposition. Desuden vil det relevante marked ved vurderingen af, hvorvidt 
mobilnet indtager en betydelig markedsposition, ofte være hele telemarkedet og ikke blot 
mobilsektoren. 
Alligevel kan mobiloperatører inden for andre områder allerede blive bedt om at påtage sig 
ansvar, som er relateret til deres status som udbyder (ofte på national basis) af offentlige 
telenet og/eller -tjenester. 
28 
BILAG III: OVERSIGT OVER FREKVENSER TIL MOBILKOMMUNIKATION 
Tabel III. 1 indeholder en oversigt over det frekvensspektrum som hruges til forskellige 
mobilteknologier i hele Europa. 
Tabel III.l: Oversigt over frekvensanvendelsen hos forskellige mobiltjenester i Europa 
Frekvensområde 
47-88 MHz 
138-174 MHz 
380-430 MHz 
420-470 MHz 
862-960 MHz 
1670-1900 MHz 
1885-2200 MHz Systemer 
CT1, personsøgning, PMR, MOBITEX 
først PLMNs31, RC2000, PMR, PAMR (MPT 1327), ERMES, personsøgning32, 
MOBITEX 
TETRA 
RC2000, NMT 450, System C, RTMS, PMR, personsøgning 
TACS, ETACS, NMT 900, GSM, DSRR, CT2, PMR 
TFTS33,DCS 1800, DECT 
FLMTS/UMTS 
Kilde: KPMG 
Tabel III.2 viser de harmoniserede frekvensbånd, som er allokeret til udvalgte 
mobilsystemer i Europa. Grundlaget for harmoniseret valg af frekvensbånd i hele Europa 
er indtil dato blevet skabt ved hjælp af to mekanismer: Direktiver fra Det Europæiske 
Fællesskab (dvs. til GSM, DECT og ERMES) og ERC-afgørelser. 
Tabel III.2: Frekvensbånd udpeget til udvalgte mobilsystemer i Europa 
System 
GSM 
DCS 1800 
DECT 
ERMES 
TFTS 
DSRR 
TETRA Tildelt frekvens 
890-915 MHz og 935-960 MHz 
1710-1785 MHz og 1805-1880 MHz 
1880-1900 MHz 
169.4-169.8 MHz 
1670-1675 MHz 
888-890 MHz og 933-935 MHz 
380-400 MHz til nødtjenester og 410-
430 MHz til offentlige tjenester Grundlag for allokeringen 
87/372/EØF 
ERC/DEC/(95)3 
91/281/EØF 
90/544/EØF 
ERC/DEC/(92)1 
ERC/DEC/(96)6 
ERC/DEC/(96>4 
Kilde: Europa-Kommissionen, ERC 
31 De fleste er allerede dcaktiverct eller skal deaktiveres på kort sigt. 
32 Primært POGS AG. 
33 Allokering af ITU/WARC92. 
29-
Figur III. 1 viser en oversigt over frekvenser, allokeret til GSM-tjenester og analoge tjenester i 900 
MHz-båndet. 
Figur III.l: Frekvenser, allokeret til GSM og analoge, celleopbyggede systemer i 870-960 
MHz-båndet 
MHz 
960-
•S950-
P94CH 
930-
920-
910-
-900-
r> 
890 
880-
870. a-tsssMss 
-cd cm 
mm 
CD mm 
mm 
(lill 
m £ a m -^ "O 
< -2" 3 m E 2 « E £ 2 i 
-2 £ </) 
l^i frequency used for GSM technology * frequency range not confirmed 
| | frequency used for analogue technology 
Kilde: KPMG 
Frekvensudnyttelsen i dette bånd er relativt ens i de forskellige lande. Visse lande 
har gennemført frekvensharmoniseringen fuldt ud og fuldt koordineret deres GSM-
frekvenser. På denne måde er interferensproblemerne minimeret, og såvel brugere 
som operatører oplever færre problemer. 
Selv om frekvensudnyttelsen er koordineret, er der store forskelle på, hvor meget 
frekvensspektrum der allokeres til operatørerne i forskellige lande, og endda, hvad 
der allokeres til forskellige operatører i samme land. I visse tilfælde kan forskellene 
mellem landene begrundes med forskelle i markedsvilkår, særlig hvad angår brugen 
af analoge systemer omkring 1990, da GSM blev indført. 
Men det er sværere at begrunde forskelle inden for det enkelte land. Meget ofte vil 
en eksisterende operatør med et mobildatterselskab udnytte sin adgang til både 
analoge og digitale frekvensbånd. På denne måde vil en privat operatør i samme land 
stå i en væsentligt svagere situation. 
30 
Figur III.2 viser de frekvenser, som bruges til mobilkommunikation i 1800 MHz-båndet. 
1900 
1880 
I 1860 
I 1840 
1820 
1800 
1780 
1760 
1740 j| 
1720 
1700 
ili allocated to DCS 1800 * frequency range not confirmed 
HJÊ used for DCS 1800 services 
Kilde: ERO 1995 
Figur III.2: Frekvensallokering og brug til mobile, celleopbyggede systemer i 1800 MHz-
båndet 
Implementeringen af DCS-1800 er fortsat på et tidligt stadium, sammenlignet med GSM, 
selv om lovgrundlaget nu kræver overvejelse fra Fællesskabets medlemsstaters side af 
anmodninger om licenser til sådanne systemer inden 1. januar 1998. Uden for Fællesskabet 
har mange lande, særlig østeuropæiske og baltiske stater ingen planer om i det hele taget 
at implementere denne teknologi. En af hovedårsagerne hertil er, at frekvenserne, som er 
udpeget til DCS-1800 er i konflikt med de aktuelle frekvensallokeringer til andre systemer 
i mange lande. 
1992 World Administrative Radio Conference (WARC) under ITU øremærkede 230 MHz 
i 2 GHz-båndet på verdensplan til FPLMTS/IMT-2000, herunder både landbaserede og 
satellitbaserede komponenter. Det mål, som blev identificeret, var, at der gennem 
hensigtsmæssige globale standarder og koordineret tildeling af frekvenser af nationale og 
regionale myndigheder skulle etableres ægte globalt dækkende personkommunikation med 
en gnidningsfri infrastruktur. 
Hele dette 230 MHz frekvensspektrum, identificeret af WARC-92, blev reserveret i 
Europa til tredjegenerations UMTS-teknologi. Andre steder, særlig i USA, er situationen 
langt mere kompliceret, og der er kun ringe håb om, at man nogensinde når frem til en 
fælles global standard med de forskellige regionale løsninger, som allerede er på plads. 
Figur III.3 viser allokeringen af spektrum til fremtidig mobilkommunikation og den 
aktuelle situation i de forskellige egne af verden. 
-31 
MSS= Mobile 
Satellite System 
UOO 2 4 6 8 1800 2 4 6 8 190Q 2 4 6 8 2000 2 4 6 8 2100 20 40 6 8 220020 40 6 8 
•4—9—9—9i—i—P—9—9—Bi—i—q—o,—Q—flk—i—q—q—<h—o,—•—, ,—o,—81 1—1—1—e>—a 
Figur III.3: Frekvensallokering til fremtidig mobilkommunikation (FPLMTS) omkring 2 
GHz 
-32 
BILAG IV: FORKORTELSER 
ACTS Advanced Communications Technologies and Services 
(Avancerede kommunikationsteknologier og tjenester) 
CDMA Code Division Multiple Access 
(Samtidig adgang ved deling af frekvenskoder) 
CEPT Den Europæiske Konference af Post- og Teleadministrationer 
D-AMPS Nordamerikansk digitalt celleopbygget kommunikationssystem 
DCS-1800 Digitalt celleopbygget kommunikationssystem, svarende til GSM men i 
1800 MHz-båndet 
DECT Digital Europæisk Trådløs Telekommunikation 
ERC Den Europæiske Radiokommunikationskomité 
ETSI Det Europæiske Institut for Telestandarder 
FAMOUS Future Advanced Mobile Universal System 
(Fremtidigt avanceret mobiluniversalsystem) 
FPLMTS Future Public Land Mobile Telecommunications System 
(Fremtidigt offentligt landbaseret mobiltelesystem) 
F&U Forskning og udvikling 
GMM Global Multimedia Mobility, global multimediemobilitet, koncept 
udviklet af ETSI 
GPRS General Packet Radio Service 
(Generel radiotjeneste baseret på signalpakker) 
GSM Global System for Mobile 
(Globalt mobilsystcm) 
HSCSD High-Speed Circuit Switched Data 
(Højhastigheds datavideregivelse) 
IMT2000 International Mobile Telecommunications 2000 
(International mobiltelekommunikation 2000) 
IP Internet Protokol 
ITU Den Internationale Telekommunikationsunion 
OECD Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling 
PACS Offentligt trådløst system 
PBX Privat bicentral 
PHS Personal Handyphone System 
PCS-1900 Personkommunikationssystem, grundlæggende som GSM ved 1900 MHz 
RACE Program for forskning og udvikling inden for avanceret 
kommunikationsteknologi i Europa 
PCS Personkommunikationssystem 
S-PCS Satellitbaseret personkommunikationssystem 
33 
TCP/IP Transmissionskontrolprotokol/Internet protokol 
UMTS Det universelle mobiltelesystem 
WARC/WRC De verdensomspændende administrative radiokonferencer 
WLL Wireless Local Loop - trådløst lokalabonnentkredsløb 
WTO Verdenshandelsorganisationen 
-34-
ISSN 0254-1459 
KOM(97) 217 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 16 
Katalognummer : CB-CO-97-259-DA-C 
ISBN 92-78-20733-0 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg