EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 14.6.2010 
SEK(2010) 716 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
  
Ledsagedokument til 
 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG 
REGIONSUDVALGET 
 
Handlingsplan vedrørende applikationer fo r det globale satellitnavigationssystem 
(GNSS) 
 
{KOM(2010)308} 
{SEK(2010)717} 
 
 
DA 2   DA 2
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
1. P ROBLEMSTILLINGEN : HVAD ER PROBLEMET HELT PRÆCIST , HVEM PÅVIRKES 
MEST , OG HVORFOR ER OFFENTLIG INDGRIBEN PÅKRÆVET ? 
I 2000 fik verden adgang til en ny teknologi, so m i mange år havde været forbeholdt det 
amerikanske militær, satellitbaseret steds- og tidsforbrugsbestemmelse til civil brug, idet USA 
gav gratis adgang til landets GPS-signal, men dog uden serviceg aranti. Det medførte, at der 
blev skabt et nyt marked for GNSS-produkter og -tjenester, som kaldes downstream-markedet 
for GNSS-applikationer og i 2008 havde  en værdi af 124 mia. EUR. 
Markedet er hovedsageligt base ret på positions- og tidssignaler, men forventes at kunne 
udnytte den planlagte indførelse af autentif ikation og kryptering af  signaler. Eksperter 
forudser, at produkter og tjene ster til mobil telekommunikati on og telefonapparater vil tegne 
sig for 75 % af dette marked, intelligente vejtra nsportsystemer vil tegne sig for 20 %, mens 
andre anvendelsesområder vil tegne  sig for de resterende 5 %. 
Da der ikke blev stillet gara nti for driften og pålideligheden  af GPS, besluttede EU's 
medlemsstater sig i 2001 for at iværksætte EU's  GNSS-projekt med to systemer, der leverer 
signaler, hvis egnethed til civil brug gara nteres: Egnos og Galileo. Andre lande (Rusland, 
Kina, Indien og Japan) har anerkendt den strate giske værdi af GNSS og erklæret, at de har til 
hensigt at anvende de mulighe der, som GNSS giver, til civi le formål, herunder at deres 
industri udvikler applikationer, der er baseret på deres eget system. 
På trods af Europas investeringer i GNSS- infrastrukturen og adgangen til Egnos har den 
europæiske industri kun en beskeden andel af det globale marked for GNSS-applikationer set 
i forhold til den andel, som den er i stand til at opnå i andre højteknologiske sektorer, hvilket 
er et problem, fordi: 
– Applikationer baseret på Galileo og Egnos vil give et betydningsfuldt bidrag til 
udviklingen af et videnbaseret samfund og sk abelsen af job med høj merværdi i EU. 
Europa går derfor glip af enorme muligheder,  hvis der ikke opnås en passende andel af de 
forventede økonomiske fordele ved GNSS-applik ationerne. Hvis Galileo og Egnos ikke 
bliver den underliggende GNSS-standard i Eu ropa, vil mange anvendelsesområder være 
låst til teknologier, som står i vejen for udnyttelsen af nye avancerede tjenesters merværdi. 
– Den begrænsede brug af applikationer basere t på Egnos og Galileo fører til en kritisk 
afhængighed, da GNSS bruges i vidt omfang og giver oplysninger om position, navigation 
og tid, som er en forudsætning for en hel række dagligdagsaktiviteter og for Europas 
sikkerhed og sociale og økonomiske udvikling. Hvis EU udelukkende er afhængig af GPS-
baserede applikationer, er der risiko for, at EU ikke længere har adgang til GPS-signalet, hvilket EU ikke vil kunne kontrollere, da det pr imære formål med signalet er at støtte et 
tredjelands militære operationer. 
Følgelig har problemet virkninger for de t europæiske samfund generelt og på mange 
forskellige måder. 
Usikkerhed med hensyn til det europæiske GNSS-sy stem har imidlertid svækket tilliden til de 
potentielle forretningsmuligheder på downstr eam-markedet. Stigende "konkurrence" fra 
tredjelande (USA, Rusland, Kina , Indien og Japan ha r også ændret rammerne for udviklingen 
 
DA 3   DA 3
af GNSS-applikationer, hvilket er  til skade for de europæiske aktører, da disse systemer kan 
blive driftsklare samtidig med Galileo. GNSS kan desuden ikke betragtes som et traditionelt 
marked, da de amerikanske, russiske og kinesi ske systemer kontrolleres  af militæret, og deres 
specifikationer fastlægges af militæret og ikke på grundlag af kommercielle overvejelser: Disse landes industrier på hjemmemarkedet ka n drage direkte fordel af programmer, der 
støttes af militæret, hvilket betyder at dere s applikationer og tjenester når en tilstrækkelig 
udviklingsgrad, før de lanceres på det civile marked.  
Følgelig og som kompensation for, at der ik ke er sådanne ressourcer til rådighed, er det 
nødvendigt, at man i Europa udnytter de overord nede indirekte fordele ved Egnos og Galileo, 
ligesom man i USA udnytter fordelene ved GPS. 
De nuværende planer i den sammenhæng omfa tter kun bevidstgørelse af aktørerne i 
luftfartsbranchen om fordelene ved at anvende  Egnos og Galileo til livreddende applikationer 
(primært til en-route-navigation og landi ngsprocedurer), markedsundersøgelser og 
oplysningsaktiviteter for aktører i andre segmenter,  som potentielt er interesseret i at bruge 
Egnos' og Galileos åbne signal eller kommerc ielle tjenester (f.eks. præcisionslandbrug, 
brugerbetaling for trafikanter, sporing af aktive r, videnskabelige applikationer, olie og gas, 
overvågning og kortlægning) eller Galileos fremtidige eftersøgnings- og redningstjeneste 
(primært inden for fiskeri og søtran sport), tildeling af de 38 mio. EU R, der resterer til støtte til 
forskning og udvikling inden for GNSS-applikati oner, og overvågning af de igangværende 
projekter inden for området, som har et samlet budget på 50 mio. EUR.  
I denne konsekvensanalyse påvises behovet for en mere omfattende handlingsplan gennem 
analyse af en række politiske valgmuligheder, der er udviklet med henblik på at fremme 
udviklingen af downstream-applikationer for E gnos og Galileo og at opnå den hurtigste og 
mest omfattende udvikling af applik ationer inden for alle områder. 
2. A
NALYSE AF SUBSIDIARITET : ER DER BEHOV FOR EU- FORANSTALTNINGER , OG 
GIVER DE EN MERVÆRDI ? 
Grundlaget for EU's ret til at træ ffe foranstaltninger er navnlig artikel 172 i traktaten om Den 
Europæiske Unions funktionsmåde og forordningerne om Galileo og Egnos1. 
Brugen af EU's satellitnavigationssystemer  kan have omfattende økonomiske, sociale og 
miljømæssige virkninger; fremme  af EU's GNSS udgør en direkt e støtte til EU's strategiske 
prioriteringer som f.eks. Lissa bondagsordenen, og der er tale om  et tværnationalt initiativ, 
som går på tværs af en række forskellige politikområder, de r nødvendigvis skal koordineres 
på EU-plan. 
Indførelse af EU's GNSS-si gnaler inden for en række anvendelsesområder forudsætter 
overholdelse af internationale standarder og certificering, f.eks. inden for lufttrafik og 
søtransport. Med foranstaltninger på EU-p lan undgås overlapning og ressourcespild på 
medlemsstatsplan.  
                                                 
1 Rådets forordning (EF) nr. 1321/2004 af 12. juli 2004 om forvaltningsstrukturerne for de europæiske 
programmer for satellitbaseret radionavigation og Eu ropa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 
683/2008 af 9. juli 2008 om den videre gennemførelse af de europæiske satellitbaserede 
navigationsprogrammer (Egnos og Galileo). 
 
DA 4   DA 4
Hvis EU ikke træffer foranstaltninger, eller de enkelte medlemsstater træffer fragmenterede 
og ukoordinerede foranstaltninger, begrænses sal gbarheden af de pågældende applikationer 
(f.eks. forskellige standarder inden for GN SS-baserede systemer for brugerbetaling for 
trafikanter), og der skabes hi ndringer for den fri bevægelighe d for varer og tjenesteydelser, 
eller Europas borgere udsættes for forskelsbehandling. 
3. EU- INITIATIVETS MÅLSÆTNINGER : HVILKE POLITISKE HOVEDMÅLSÆTNINGER 
FORVENTES OPFYLDT ?  
Målsætningen med EU's foranstaltninger er at  fjerne hindringer, som står i vejen for 
maksimering af de fordele, som Egnos og Galileo skaber for borgerne og EU-medlemsstaternes industri, ved at: 
(1) sikre, at Egnos- og Galileo-teknologi er indføres og anvendes hurtigt i 
transportsektoren og andre sektor er, hvor de kan give fordele 
(2) sikre, at den europæiske industri (navnlig SMV'er) vi nder større andele af GNSS-
downstream-markedet (mindst 33 %
2). 
4. V ALGMULIGHEDER : HVILKE ALTERNATIVER ER OVERVEJET , OG HVILKE ER 
VURDERET UDFØRLIGT ? 
Følgende politiske valgmuli gheder er blevet vurderet: 
Valgmulighed 1:  Ingen politikændring ( dvs. referencescenariet). 
Kommissionen gennemfører kun de ak tiviteter, der allere de er omfattet af dens arbejdsplan, 
og der vil ikke være behov for yde rligere midler eller ressourcer. 
Valgmulighed 2:  Afbrydelse af igangværende EU-ak tioner (f.eks. en nedskæring i FoU-
midlerne) 
Kommissionen kunne beslutte sig for at afbryde a lle aktiviteter, der sigter mod at fremme 
udviklingen af downstream-applikationer. 
Valgmulighed 3:  Lovgivning om anvendelsesområderne,  som gør brugen af Egnos eller 
Galileo obligatorisk. 
Kommissionen foreslår Rådet og Parlamentet om fattende retsakter for at gøre brugen af 
GNSS obligatorisk inden for så mange cen trale anvendelsesområder som muligt. 
Valgmulighed 4a:  Forbedring af rammebetingelserne for, at markedet kan fungere, ved hjælp 
af en omfattende handlingsplan. 
                                                 
2 Europa er i andre højteknologiske se ktorer i stand til at opnå en andel af det globale marked på ca. 33 
%. Inden for telekommunikation er markedsandelen på 38 % (kilde: ISTAG's rapport til EU: "Shaping 
Europe's Future through ICT", 2006). Et sådant mål er rent faktisk i overensstemmelse med Lissabon-
målsætningerne om, at EU skal være den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede 
økonomi i verden. 
 
DA 5   DA 5
Kommissionen vil gennemføre over 70 aktioner, der behandler alle de emner (dækkende ca. 
10 områder i transportsektoren og andre sektorer), der blev peget på i de n høring af de berørte 
parter, der blev påbegyndt med grønbogen fra 2006. 
Valgmulighed 4b:  Forbedring af rammebetingelserne for,  at markedet kan fungere, ved hjælp 
af en målrettet handlingsplan.  
Kommissionen udvælger en række af de aktioner, der peges på  under valgmulighed 4a. Første 
fase i forbindelse med valgmulighed 4b vil være at begrænse de områdespecifikke aktioner til 
et begrænset antal af de mest  lovende områder, samtidig med at der gives tilstrækkelig 
mulighed for innovation på tværs af område rne og for udbredelse af GNSS-tjenester, der 
udvikles blandt brugerne. Kommissi onen vil gennemføre 24 aktioner. 
Valgmulighed 5:  En høringsbaseret fremgangsmåde (dvs . koordinering og opfordring af alle 
aktører til at gennemføre de nødvendige aktioner). 
Kommissionen inddrager alle relevante offentlige og private aktører i et permanent 
rådgivende organ, som nedsættes på ad hoc-basi s og skal følge udvik lingen af downstream-
applikationer for Egnos og Galileo tæt og løse centrale problemer, således at 
markedskræfterne kan fungere effektivt. 
5. K ONSEKVENSANALYSE : HVILKE ØKONOMISKE , MILJØMÆSSIGE OG SOCIALE 
HOVEDVIRKNINGER (FORDELE OG OMKOSTNINGER ) OPNÅS ? 
Når målsætningerne forfølges, vil det have betydelige økonomiske, sociale og miljømæssige 
virkninger for de 27 medlemsstater og andre la nde. EU's GNSS kan også blive et pålideligt 
redskab til brug ved gennemførelsen af interne og eksterne politikker. 
Som en række afprøvninger, te st og FoU-projekter har påvi st, kan Egnos eller Galileo 
forbedre effektiviteten og sikkerheden inden for luftfart samt jernbane - og søtransport. Egnos 
og Galileo kan også muliggøre indførelse af nye brugerbetalingsordninger for trafikanter, 
hvilket er fuldt ud i overensstemmelse med plan erne om at mindske kulstofemissionerne og er 
et centralt element i nye strategier og tjen ester, som skal forbedre vejtransporten. 
Handicappedes og ældres mobilitet vil blive fo rbedret, og alle borgere vil kunne udnytte 
nøjagtige lokalitetsbaserede tjenester so m f.eks. tidstro oplysninger om offentlige 
transportmidler, adgang til tjenester i det område, hvor de opholder sig, eller 
udrykningstjenester.  
Downstream-applikationer til sate llitnavigation er et vidensin tensivt forretningsområde, der 
muliggør skabelse af job, der giver stor mervær di, i hele værdikæden (dvs. fra hardware- og 
softwareproduktion til tjenesteyde lser). Størrelsen af markedet for downstream-applikationer 
for GNSS forventes at vokse med gennemsnitligt 22 % om året i løbet af de næste 11 år3. 
Visse applikationer forbedrer infrastrukturen  og skaber en række økonomiske spill-over-
effekter. Forøgelse af den nuvæ rende infrastrukturs kapacitet og mere effektiv udnyttelse 
                                                 
3 Len Jacobson, baseret på en række forskellige kilder (2007). 
 
DA 6   DA 6
heraf vil også bidrage til at mindske problem erne vedrørende overbelastning af vejene, 
forurening og andre miljøskader4. 
De forskellige politiske valgmuligheder vil medføre omkostninger på mellem 3 og 50 mio. 
EUR om året fra og med 2010. Dette beløb om fatter midler på budgettet for FoU. Der 
forudses hverken en markant stigende administ rativ byrde eller omkostninger til overholdelse 
af reglerne på nuværende tidspunkt, da de fore slåede politiske valgmuli gheder sigter mod at 
skabe bedre rammebetingelser for, at marked skræfterne kan fungere. Overordnet set vil 
indsatsen for at gennemføre politikken være meget lille set i forhold til de forventede fordele. 
6. S AMMENLIGNING AF VALGMULIGHEDER : HVAD ER DEN FORETRUKNE MULIGHED 
OG UD FRA HVILKE KRITERIER ELLER HVILKEN BEGRUNDELSE ?  
Valgmulighed 1  medfører ingen ændringer i forhold ti l den nuværende situation. Dens største 
fordel er, at den hverken indebærer nye opgaver og aktiviteter eller tilførsel af nye ressourcer 
til Kommissionen. Igangværende aktioner vil bliv e gennemført (med undtagelse af FoU, som 
der ikke er afsat midler til i perioden efter 2011) , men dette vil ikke være tilstrækkeligt til at 
løse problemet vedrørende en  langsom udvikling i downstream -applikationerne. Det vil i 
sidste ende betyde, at EU's GNSS-industri forbliver svag og præget af den nuværende 
usikkerhed. 
Den eneste fordel ved valgmulighed 2  er, at der skæres marginalt i de meget beskedne 
ressourcer, der på nuværende tidspunkt afsættes til udvikling af downstream-applikationer for 
GNSS, men den medfører i endnu større grad end valgmulighed 1 meget negative virkninger 
for EU's GNSS-industri, medl emsstaterne og EU-borgerne. 
Valgmulighed 3  sender umiddelbart et positivt signa l til EU's GNSS-industri og kan endog 
skabe tilstrækkelig opmærksomhed til, at der udvikles applikationer inden for visse områder, men der vil være stor modstand fra en række medlemsstater og berørte parter, som betragter 
lovgivning som et formynderisk og uhensigtsmæssigt tiltag. Omkostningerne forbundet med 
indførelse af lovgivning og Ko mmissionens håndhævelse heraf vil også være betydelige. 
Valgmulighed 4a
 dækker en lang række segmenter og skaber balance mellem lovgivning og 
støtteforanstaltninger for markedet for do wnstream-applikationer. De menneskelige 
ressourcer, der kræves til gennemførelsen, ka n dog ganske enkelt gøre denne valgmulighed 
for dyr, da omkostningseffektivite ten vil være meget ringere, e nd den vil være i forbindelse 
med næste valgmulighed. Denne politik k unne muliggøre opfyldelse af alle vores 
målsætninger, men ville kræve langt flere mi dler end Europa-Kommissionen kan tildeles. 
Valgmulighed 4b  fokuserer de begrænsede ressourcer, de r er til rådighed, på prioriterede 
applikationssegmenter og fremmer således den downstream-industri, der beskæftiger sig med 
de mest lovende markeder, hvor ved der potentielt opnås bedre re sultater, end der lægges op til 
i handlingsplanen. Omkostningerne vil i stort omfang blive modsvaret af handlingsplanens 
forventede resultater. Denne politik foruds ætter færre ressourcer end valgmulighed 4a, og 
anvendelsen af dem fokuseres med henblik på opfy ldelse af de fleste af vores målsætninger. 
                                                 
4 Nogle eksempler: Forskning, som Navteq har gennemført, viste, at navigationsanlæg i biler mindsker 
brændstofforbruget med 12 %, landinger, der gennemføres ved hjælp af Egnos-systemet, mindsker 
brændstofforbruget og støjen over beboelsesom råder, og jernbanenetværket kan optimeres. 
 
DA 7   DA 7
Dette stemmer ganske godt med de holdninger, der blev givet udtryk for i forbindelse med 
høringerne. 
Valgmulighed 5  kan skabe interesse for EU's GNSS-pr ogrammer blandt visse berørte parter 
og således skabe en positiv hol dning til Egnos og Galileo. De resultater, der opnås med denne 
valgmulighed, vil dog sandsynligvis være beskedne , hvis der ikke suppleres med yderligere 
incitamenter, og da der er behov for et langvarigt samarbejde for at koordinere så mange aktører, kan problemet, som er presserende , ikke løses hurtigt nok. Der kunne dog opnås 
resultater på lang sigt i form af et be dre overblik over brugern es krav til GNSS. 
Europa-Kommissionen foreslår på grundlag af konsekvensanalysen Rådet og Europa-
Parlamentet, at det problem, der forårsages  af den begrænsede og langsomme udvikling og 
indførelse af downstream-applikationer, der er  baseret på Egnos eller Galileo, løses gennem 
vedtagelse af den målrettede handlingspl an, der er beskrevet under valgmulighed 4b
. 
 
DA 8   DA 8
Tabel: Fordele og ulemper ved de fem valgmuligheder og begrundelse for den foreslåede valgmulighed:  
 Effektivitet med 
hensyn til opfyldelse af målsætningerne Effektiv udnyttelse af 
ressourcerne Overensstemmelse 
med EU's målsætninger, strategier og prioriteringer 
Valgmulighed 1 Stor risiko  for 
ineffektivitet: indsatsen er for begrænset Forudsætter kun ressourcer 
af begrænset omfang Overensstemmelse 
Valgmulighed 2  Meget ineffektiv : 
vil sende det forkerte signal til GNSS-industrien og de berørte parter Sparer FoU-midler, 
forvaltningen fokuseres på andre emner Ingen 
overensstemmelse 
Valgmulighed 3 Ineffektiv , 
hovedsageligt som følge af medlemsstaternes og industriens store modstand mod formynderisk lovgivning Begrænset indsats, stor 
administrativ byrde for medlemsstaterne og den private sektor Ikke fuldstændig 
overensstemmelse 
Valgmulighed 4a: Stor risiko for 
ineffektivitet , da 
den dækker for mange områder og forudsætter ressourcer af et urealistisk stort omfang Stor indsats, hvad angår 
administration, forvaltning og finansiering Overensstemmelse 
Valgmulighed 
4b: Effektiv: 
ressourcer af et rimeligt omfang 
fokuseres på et 
begrænset antal prioriterede områder Fokuseret indsats, hvad 
angår administration/forvaltning, 
og rimelig finansiering Overensstemmelse 
Valgmulighed 5 Meget ineffektiv : 
ufokuseret indsats, kan let løbe af sporet, tidsplanen vil i bedste fald ikke være i Tidskrævende, sparer midler 
til FoU Overensstemmelse 
 
DA 9   DA 9
overensstemmelse 
med behovet for hurtig handling, når muligheden er der 
 
DA 10   DA 10
7. O VERVÅGNING OG EVALUERING : HVORDAN KONSTATERES DE FAKTISKE 
OMKOSTNINGER OG FORDELE OG OPNÅELSEN AF DE ØNSKEDE VIRKNINGER ? 
Den foreslåede politik rækker ud over 2020, men fokuserer indledningsvis på 2010-2013. 
Handlingsplanen kan blive revideret betragteli gt på baggrund af de udnyttelsesplaner for 
Egnos og Galileo, der skal foreslås senest i 2010. Aktionerne vil blive gennemført af Europa-
Kommissionen og dens organer, idet nationale  og regionale myndighede r i medlemsstaterne 
inddrages i passende omfang. 
Kommissionen vil overvåge markedstendenserne  og løbende måle virkningerne af de 
aktioner, der gennemføres, hvilket kan medfør e, at visse aspekter af handlingsplanen 
ajourføres regelmæssigt, muligvis en gang om året , som det er tilfældet i forbindelse med et 
"rullende program". 
Da den foretrukne politik hovedsagelig har f okus på markedsudvikling, er den vigtigste 
indikator for fremskridt, der skal tages i be tragtning, den markedsandel, som Galileo og 
Egnos vil være i stand til at vinde inden for hvert enkelt område, som handlingsplanen er 
rettet mod, samt den udvikling på downstream -markedet, som kan tilskrives lanceringen af 
Galileo/Egnos. 
De øvrige indikatorer vil variere alt ef ter område: Inden for vejtransport vil 
succesindikatorerne f.eks. omfatte faldet i døde og tilskadekomne i den type ulykker, som har 
været genstand for aktionerne. Inden for luftfa rt vil indikatorerne omfatte antallet af 
luftfartøjer, der er forsynet med Egnos-udsty r, og antallet af luftha vne, som har indført og 
certificeret Egnos-procedurer. Hvad angår applik ationer for handicappede og ældre, kunne en 
af indikatorerne være ande len af Europas borgere, som anvender sådanne tjenester. 
Salg, beskæftigelse, investeringer og innovation saktiviteter, som EU's  GNSS-industri skaber, 
målt i såvel absolutte som relative tal, vil blive overvåget i hele handlingsplanens gennemførelsesfase, eventuelt med Euro stats bistand, og udviklingen i downstream-
applikationer for GNSS i Europa vil blive gjor t til genstand for benchmarking i forhold til 
udviklingen i andre lande inden for rammerne af  arbejdsgrupper, som allerede er blevet 
etableret i sammenhæng med specifikke inte rnationale GNSS-aftaler, overvågningen af 
internationale konkurrencer som f.eks. Ga lileo Masters og støtten til en række 
informationscentre i Asien, Latin amerika og Middelhavslandene. 
Ultimo 2010 vil der være en makro-økonome trisk model til rådighed, som kan måle 
forskellige aspekter af virkningerne af GNSS- applikationernes indf ørelse. Den vil blive 
anvendt til at opnå et overblik  over virkningerne af denne polit ik. En resultattavle vil give 
mulighed for at vurdere udvikl ingen i handlingsplanens genne mførelse, og resultaterne vil 
blive delt med de berørte parter. Desuden vi l der blive aflagt rapport til Rådet for Den 
Europæiske Union og Europa-Parlamentet.