DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 12.10.2005 
KOM(2005) 491 endelig 
  
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
EN STRATEGI FOR DEN EKSTERNE DIMENSION AF OMRÅDET MED FRIHED, 
SIKKERHED OG RETFÆRDIGHED 
 
DA 2   DA INDHOLDSFORTEGNELSE 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN: EN STRATEGI FOR DEN EKSTERNE 
DIMENSION AF OMRÅDET MED FRIHED , SIKKERHED OG RETFÆRDIGHED ......... 1 
I. INDLEDNING............................................................................................................. 3 II. UDFORDRINGER ...................................................................................................... 3 III. MÅL....................................................................................................................... ...... 4 
IV. TEMAER ..................................................................................................................... 6 
V. PRINCIPPER ............................................................................................................... 7 VI. POLITIKINSTRUMENTER ....................................................................................... 8 VII. GEOGRAFISKE EKSEMPLER PÅ DEN FREMTIDIGE KURS ............................. 9 
VIII. DE NÆSTE SKRIDT ................................................................................................ 11 
 
DA 3   DA I. INDLEDNING 
Det Europæiske Råd erklærede på sit m øde den 16.-17. juni 2005 på baggrund af "Haag-
programmet til styrkelse af frihed, sikkerh ed og retfærdighed i Den Europæiske Union"1 
følgende: 
Da den eksterne dimension af området med frihed, sikker hed og retfærdighed får stadig større betydning, vil 
[handlingsplanen for gennemførelsen af Haag-programmet] ved udgangen af dette år blive suppleret med den 
strategi, som Rådet skal vedtage på dette område efter forslag fra generalsekretæren/den højtstående 
repræsentant og Kommissionen. 
For at garantere EU's indre sikkerhed er de t nødvendigt at udbrede de værdier, som udgør 
grundlaget for området med frihed, sikkerhed  og retfærdighed. Trusler som terrorisme, 
organiseret kriminalitet og ulovlig narkotikahandel kommer ofte udefra. Derfor er det afgørende, at EU udvikler en strategi for samarbejde med tredjelande verden over. 
I denne meddelelse beskrives de største ekst erne udfordringer for området med frihed, 
sikkerhed og retfærdighed, målene for EU's foranstaltninger udadtil på dette område, de 
spørgsmål, som skal tackles på verdensplan, de instrumenter, som EU råder over, og principperne for udvælgelse af egnede foranstalt ninger; det skitseres, hv ordan strategien kan 
anvendes på forskellige geografiske områder, og der fremsættes en række anbefalinger vedrørende gennemførel sen af strategien. 
II. UDFORDRINGER 
Det Europæiske Råd vedtog på sit møde i Feira i juni 2000 et program me d prioriteter, mål og 
foranstaltninger for udvikling af den eksterne dimension af polit ikken for frihed, sikkerhed og 
retfærdighed.
 Fem år senere er der allerede iværksat en lang række aktiviteter med et stigende 
antal tredjelande og regioner, som bidrager t il at styrke området me d frihed, sikkerhed og 
retfærdighed. 
Politikkerne vedrørende EU's område med fr ihed, sikkerhed og retf ærdighed har siden 2000 
udviklet sig betydeligt og er blevet udbygget med henblik på at  opfylde EU-borgernes ønsker 
og behov. Der er således nu indfør t lovgivning om migration og asyl, grænseforvaltning og 
visa, bekæmpelse af organiseret kriminal itet og terrorisme, narkotika, politi- og 
retshåndhævelsessamarbejde, korruption, da tabeskyttelse og civil- og strafferetligt 
samarbejde. Denne lovgivning danner et bredt grundlag for samarbejdet med tredjelande. 
Den eksterne dimension af området med frih ed, sikkerhed og retfærdighed udvikles for at 
imødegå de vigtigste udfordringer udefra: 
• Terrorangreb som dem, der fandt sted de n 11. september 2001, den 11. marts 2004 og den 
7. juli 2005, har ført til et vokse nde internationalt engagement  i bekæmpelse af terrorisme , 
hvilket illustreres af, at EU den 13. juli 2005 besluttede at frems kynde gennemførelsen af 
handlingsplanen for bekæmpelse af terrorisme2. EU søger kontakt me d tredjelande og 
                                                 
1 Vedtaget af Det Europæiske Råd den 4.-5. november 2004. 
2 Rådets afgørelse af 13. juli 2005. 
 
DA 4   DA regionale og internationale organisa tioner med henblik på at udvikle og udbygge 
samarbejdet om bekæmpelse af terrorisme. 
• De stadig mere sofistikerede metoder, som anvendes i forbinde lse med organiseret 
kriminalitet , herunder hvidvaskning af penge og a ndre finansielle forbrydelser og 
grænseoverskridende handel med narkotika,  mennesker og våben, kan kun modarbejdes 
gennem et bedre retshåndhævelsessamarbejde og retligt samarbejde, både inden for EU og udadtil, og ved at støtte kap acitetsopbygning i tredjelande. 
• Den ulovlige indvandring
 forventes at fortsætte, hvorfor EU har fundet det nødvendigt at 
udarbejde en overordnet strategi. Denne strate gi skal ikke blot omfatte spørgsmål som 
indrejse og modtagelse, men også de grundlæggende årsage r til indvandring og 
virkningerne heraf for opri ndelses- og transitlandene. 
• Når institutioner som domstolene og de retshåndhævende myndigheder svigter  i svage 
stater og kriseområder rundt om i verde n, skaber det et vakuum , der kan udnyttes i 
forbindelse med organiseret kriminalitet. EU  hjælper visse tredje lande med at omdanne 
svage retshåndhævende myndigheder til velf ungerende organer eller med at oprette 
sådanne myndigheder. 
• Der er behov for retssikkerhed og forudsige lighed i forbindelse med grænseoverskridende 
transaktioner i en stadig me re global økonomi. Ved at tage disse udfordringer op får man 
mulighed for at forbedre forholdene for virk somhederne og borgerne i Europa og forbedre 
beskyttelsen af børn i he le verden betydeligt. 
III. MÅL 
Formålet med denne meddelelse er at belyse, hvordan den eksterne dimension af retlige og 
indre anliggender bidrager til at skabe det interne område med frihed, sikkerhed og 
retfærdighed og samtidig støtter de politiske mål for Den Europæiske Unions eksterne 
forbindelser , herunder tilslutning til og fremme af  frihed, sikkerhed og retfærdighed i 
tredjelande. Der er allerede indført en række in strumenter vedrørende de  eksterne aspekter af 
EU's politikker for frihed, sikkerhed og retfærdighed, men det er første gang, EU samler dem i en strategi, der bygger på klare principper og re tningslinjer. Denne strategi skal udgøre en 
integrerende del af EU's politik for de ekster ne forbindelser, men inden for denne politik bør 
aspekterne vedrørende frihe d, sikkerhed og retfærdighed styr kes. Kun ved at følge klart 
definerede principper og prioriteter og ved syst ematisk at arbejde hen imod de mål, som er 
beskrevet nedenfor, kan EU effektivt hjæl pe tredjelande med at  klare de voksende 
udfordringer og dermed leve op til deres forventninger. 
Frihed, sikkerhed og retfærdighed står centralt i bestræbelserne på at bevare international 
stabilitet og sikkerhed både uden for og inden for Den Europæiske Union. Den frie 
bevægelighed i EU, de generelt mere åbne græn ser og den stigende globale integration har 
føjet en ny dimension til det internationale sama rbejde. En effektiv forvaltning af grænserne 
er af afgørende betydning for bekæmpelse n af trusler som terrorisme og organiseret 
kriminalitet og bidrager desuden til gode forbin delser mellem nabostater. Et uafhængigt og 
effektivt retsvæsen er nødvendigt for at gara ntere retsstaten og si kre beskyttelse af 
menneskerettighederne; samarbejde mellem doms tolene er af væsentlig betydning, både med 
henblik på at lette internationale forretningstran saktioner og for at sikre, at personer, der er 
mistænkt for at have begået kriminelle handl inger, ikke kan blive ved med at unddrage sig 
 
DA 5   DA retsforfølgning. Velfungerende asylsystemer er nødvendige for at sikre beskyttelse af 
flygtninge, uanset hvor i verden de  befinder sig. Det er vigtigt at  have effektive politistyrker, 
som kan samarbejde med deres modparter i andr e lande, for at kunne bekæmpe alle former for 
terrorisme og organiseret kriminalitet og garantere borgernes sikkerhed i dagligdagen. Hvis man skal kunne nå disse mål, kræver det hård t arbejde, tid og en fælles indsats fra såvel 
Kommissionens som Rådets side . Det er afgørende, at EU udvi kler initiativer og foreslår 
løsninger på det stigende antal udfordringer på dette område. 
Det er vigtigt at fremme retsstatsprincippet ek sternt gennem samarbejde, hvis man vil styrke 
området med frihed, sikkerhed og retfærdighed inte rnt. Det er almindeligt anerkendt, at de 
interne og eksterne aspekter af EU's sikkerhed er tæt for bundet med hinanden. Samfund, som 
bygger på fælles værdier, såsom god forvaltnings praksis, demokrati, retsstatsprincippet og 
respekt for menneskerettighederne, vil mere effektivt kunne forhindr e interne trusler mod 
deres egen sikkerhed og være i stand til og villige til at samarbejde om fælles internationale 
trusler. Det internationale samfund har desude n også peget på disse principper som kritiske 
faktorer i realiseringen af millenniumudvik lingsmålene. Udvikling, sikkerhed og menneske-
rettigheder styrker hinanden gensidigt; en st yrkelse af retsstaten  – både internt og 
internationalt – er ikke blot et mål i sig selv, men et væse ntligt element i en bæredygtig 
udvikling, som bør støttes me d foranstaltninger udadtil. 
EU har inden for sine grænser indført en omfattende lovgivning for området med frihed, 
sikkerhed og retfærdighed. Strukt uren er selvfølgelig forskellig fra det ene land til det andet, 
men området med frihed, sikkerhed og retf ærdighed kan ikke desto mindre tjene som 
inspiration for tredjelande. Eksterne politikker har en central rolle at spille med hensyn til at fremme sikkerhed og stabilitet. En udvidelse in debærer, at kandidatlandene og de potentielle 
kandidatlande skal gennemføre fællesskabsrette n i deres nationale lovgivning og omdanne en 
række institutioner. En styrkelse af instituti oner som domstolene og politiet er et afgørende 
bidrag til at styrke re tsstaten og respekten for menneskeret tighederne i kandidatlandene. Disse 
aspekter underbygger desuden samarbejdet på de tte område med de lande, som deltager i den 
europæiske naboskabspolitik. 
EU kan gøre mere for at styrke kapaciteten og samarbejdet i hele verden. Der kan ikke 
forventes øjeblikkelige resultater; en reform af retssystemet eller indfør else af et effektivt 
asylsystem tager ikke måneder, men år. Alligevel er de spørgsmål, som EU, dets naboer og alle andre lande i verden står over for, de sa mme. EU's erfaringer og resultater i forbindelse 
med spørgsmål som grænseforvaltning, migra tionsstyring og bekæmpel se af organiseret 
kriminalitet er en nyttig reference for tredje lande, som står over for lignende udfordringer. 
EU bør fortsætte med at støtte regionalt sa marbejde. Grænseoverskridende udfordringer, 
såsom migration, grænseforvaltn ing og organiseret kriminalitet, kan ofte bedst tackles 
gennem en samordnet indsats på regionalt plan. EU  bør på grundlag af sine egne erfaringer og 
arten af de problemer, som de pågæ ldende regioner står over for,  støtte en regional dialog og 
regionalt samarbejde om spørgsmål vedrørende  frihed, sikkerhed og retfærdighed i regioner 
som Østeuropa og Mellemøsten eller med regi onale organisationer som Den Afrikanske 
Union. 
På multilateralt plan er der i de seneste år blevet vedtaget en række vigtige internationale 
retsinstrumenter, som har skab t nye standarder (f.eks. FN's  konvention om bekæmpelse af 
grænseoverskridende organiseret kriminalite t og FN's konvention om bekæmpelse af 
korruption), og der er blevet lagt større vægt på indførelse af internationale standarder, såsom 
FATF's anbefalinger til bekæmp else af hvidvaskning af penge. EU er parat til at støtte 
 
DA 6   DA multilaterale initiativer, der kan styrke politikkern e på dette område, både for at øge sin rolle i 
internationale organer og for at tilskynde til, at der udvikles a ndre internationale instrumenter. 
Styrkelsen af samarbejdet og støtten til kapacitetsopbygning i tredjelande har allerede givet 
resultater. Det tætte samarbejde med de tyrkiske  myndigheder har i de seneste måneder ført til 
rekordstore beslaglæggelser af narkotika gennem kontrollerede leverancer i EU. EU 
samarbejder med Marokko om at styrke grænse forvaltningen og er i gang med at etablere 
partnerskaber vedrørende hvidvaskning af penge  og menneskehandel. En grænseforvaltnings-
mission vil indlede sit arbejde i december for at  hjælpe myndighedern e i Ukraine og Moldova 
med at bekæmpe smugling og ulovlig handel på tværs af deres fælles grænse. Der vil inden 
for kort tid blive indgået aftaler med Rusland om lempelse af visumreglerne og tilbagetagelse for at fjerne unødvendigt bureaukrati for personer , som rejser i lovlig t ærinde, og samtidig 
gøre det hurtigere at udvise ul ovlige indvandrere. Disse aktiv iteter giver allerede konkrete 
resultater for mennesker både i og uden for EU; vedtagelsen af  denne strategi vil gøre det 
muligt for EU at styrke si n indsats på dette område. 
IV. TEMAER 
Der kan udledes flere politiske prioriteter  af Haag-programmet og den dertil knyttede 
handlingsplan
3, som danner det generelle grundlag for forbindelserne med tredjelande, mens 
en række tematiske prioriteter er fastlagt i sæ rskilte strategier og hand lingsplaner (f.eks. EU-
handlingsplanen mod terrorisme4 og det strategiske koncept med henblik på bekæmpelse af 
organiseret kriminalitet5). 
• Menneskerettigheder: Fremme menneskerettighederne i tredjelande i overensstemmelse 
med internationale standarder og sikre,  at menneskerettighede rne står centralt i 
retshåndhævelsespolitikkerne; støtte udvikling og uddannelse af uafhængige og upartiske 
domstole, som forsvarer menneskeretti ghederne og retsstatsprincippet. 
• Styrkelse af institutioner og god forvaltningspraksis : Styrke de retshåndhævende 
myndigheder og deres evne til at samarbejde internationalt; øge indsatsen mod korruption 
og fremme gennemsigtighed, ansvarlighed og forsvarlig forvaltning i offentlige 
institutioner. 
• Migration, asyl og  grænseforvaltning : Forbedre tredjelandes kapacitet inden for 
migrationsstyring og beskytte lse af flygtninge i overensstemmelse med folkeretten; 
forbedre deres operationelle grænseforvaltn ingskapacitet; forbedre dokumentsikkerheden; 
forhindre ulovlig migration; støtte syne rgier mellem migration og udvikling; give 
flygtninge bedre adgang til holdbare løsninger; sikre tilbagesendelse af ulovlige migranter. 
• Bekæmpelse af terrorisme : Yde støtte til tredjelande med henblik på 
institutionsopbygning og implementering af inte rnationale instrumenter; samarbejde med 
tredjelande med henblik på at løse problemet med rekruttering af terrorister og finansiering 
af terrorisme; fortsætte med at  støtte FN's nøglerolle; udbygge forbindelserne med USA for 
at forbedre samarbejdet. 
                                                 
3 KOM(2005) 184 af 10.6.2005. 
4 Vedtaget af Det Europæiske Råd i juni 2004. 
5 KOM(2005) 232 af 2.6.2005. 
 
DA 7   DA • Organiseret kriminalitet, herunder handel med mennesker, narkotika og 
menneskeorganer, falskmøntneri, økon omisk og finansiel kriminalitet og 
cyberkriminalitet : Støtte udviklingen af institutione l kapacitet og opbygge et operationelt 
samarbejde. 
V. PRINCIPPER 
Der må opstilles en række princippe r for politikken over for tredjelande: 
• Geografisk prioritering : Der skal foretages en prioritering med hensyn til politikken for 
udvidelse, udvikling og eksterne  forbindelser, som afspejler EU 's særlige forbindelser med 
de forskellige tredjelande og regioner. I den forbindelse vil der blive udviklet overordnede politikker, som omfatter alle aspekter af frihed, sikkerh ed og retfærdighed, over for 
prioriterede lande, såsom kandidatlandene el ler de lande, som er omfattet af EU's 
naboskabspolitik, mens samarbejdet med andre lande koncentreres om specifikke spørgsmål. 
• Differentiering : Der kan ikke fastlægges én generel strategi. Der er behov for en 
skræddersyet tilgang, som er afpa sset efter de enkelte landes og regioners særlig e situation.  
• Fleksibilitet : Programmeringen skal være tilstræ kkelig fleksibel til, at EU i 
krisesituationer eller under æ ndrede omstændigheder hurtigt kan reagere på nye prioriteter. 
• Koordination på tværs af søjlerne : Foranstaltningerne udadtil vedrørende frihed, 
sikkerhed og retfærdighed berø rer sommetider flere søjler, idet de i kke kun vedrører de 
områder, som hører ind under Fællesskabets kompetence, men også den fælles udenrigs- 
og sikkerhedspolitik eller politis amarbejde og retligt samarbej de, og dermed kræver en tæt 
koordination mellem Rådet og Kommissionen for at sikre sammenhæng i EU's eksterne 
aktiviteter. Fællesskabets kompetenceområder skal opretholdes i forbindelse med forhandlinger med tredjelande. 
• Partnerskab : Samarbejdet vedrørende frihed, sikkerhed og retfærdighed skal i 
overensstemmelse med de principper, der li gger til grund for udvidelsen af EU og 
politikken for de eksterne forbindelser og udvikling, udformes i nært partnerskab med 
tredjelande under hensyntagen til princippet om ejerskab. 
• Relevansen af foranstaltningerne udadtil : Der bør skabes en klar forbindelse mellem 
interne tiltag, der sigter mod at skabe et om råde med frihed, sikkerhed og retfærdighed, og 
eksterne tiltag, der sigter mod at støtte de nne proces, i overensstemmelse med den strategi 
for sammenhæng i udviklingspolitikken, som De t Europæiske Råd vedtog i juni 2005. 
• Merværdi : Det er vigtigt, at der foregår en  løbende udveksling af information om 
aktiviteter i tredje lande mellem medlemsstaterne og Kommissionen for at undgå 
overlapninger eller dobbeltarb ejde og for at sikre komplementaritet mellem foranstalt-
ningerne. 
• Benchmarking : Alle foranstaltninger skal omfatte ev alueringsordninger, der skal gøre det 
muligt at vurdere fremskridt i tredjelande og fo ranstaltningens relevans for målene for EU's 
eksterne forbindelser. 
 
DA 8   DA VI. POLITIKINSTRUMENTER 
Den brede vifte af politikinstrumenter, som EU har til rådighed, er en betydelig fordel, som 
sætter EU i stand til at afpasse sit eksterne samarbejde efter si tuationen i hvert land. For at 
underbygge samarbejdet med tredjelande må følgende instrumenter anvendes på en 
sammenhængende og koordineret måde. 
(1) Bilaterale aftaler 
Associerings-, partnerskabs- og samarbejdsafta ler, som indeholder bestemmelser vedrørende 
frihed, sikkerhed og retfærdighed; tilbagetagelsesaftaler; aftaler om lempelse af visumreglerne; aftaler om juridisk bistand og udlevering. 
For nogle lande er en aftale om lempelse af vi sumreglerne af stor be tydning. En strategi er 
under udarbejdelse som led i tilbagetagelsespolitikken. 
(2) Udvidelser og førtiltrædelsesprocesser 
Udvidelsesprocessen med Kroatien og Tyrkiet og stabiliserings- og associeringsprocessen 
med landene på Vestbalkan omfatter en række  prioriteter vedrørende frihed, sikkerhed og 
retfærdighed. 
(3) Handlingsplaner som led i den eu ropæiske naboskabspolitik 
Der er vedtaget handlingsplaner med væsentli ge komponenter vedrørende frihed, sikkerhed 
og retfærdighed sammen med Ukraine, Moldov a, Marokko, Tunesien, Israel, Jordan og Den 
Palæstinensiske Myndighed, mens andre er  under udarbejdelse med Egypten, Libanon, 
Armenien, Aserbajdsjan og Georgien. 
(4) Regionalt samarbejde 
Regionale organisationer såsom taskforcen om organiseret kriminalitet i Østersøområdet, 
ASEM og Euro-Med-processen samler aktørern e omkring spørgsmål af fælles interesse 
vedrørende frihed, sikkerhed og retfærdighed. 
(5) Individuelle ordninger 
Hvad angår forholdet til USA, indgår spørgsmå l vedrørende frihed, sikkerhed og retfærdighed 
i den nye transatlantiske dagsorden, men de behandles også på ministerplan som led i den 
politiske dialog om grænse- og transportsikke rhed. Disse spørgsmål drøftes med Canada, 
Australien, Japan og Kina som led i en hori sontal dialog. Der afholdes ministermøder 
vedrørende frihed, sikkerhed og retfærdighed med Rusland (det permanente partnerskabsråd), 
Ukraine og EU-Vestbalkan-forummet.  
(6) Operationelt samarbejde 
Europol, Eurojust, Det Europæiske Politiakademi  og Grænseforvaltningsagenturet har indgået 
eller vil indgå aftaler og arbejdsarrangementer  med tilsvarende organer i tredjelande. I nogle 
tredjelande etableres der netværk af fo rbindelsesofficerer fra medlemsstaterne.  
(7) Institutionsopbygning og partnerskaber 
 
DA 9   DA Et af de vigtigste aspekter af aktiviteterne med mange tredjelande er at udvikle institutioner 
og øge implementeringskapaciteten. Partnerskaber mellem institutioner i medlemsstaterne og tilsvarende institutioner i tredjelande er et yderst nyttigt middel til kapacitetsopbygning, mens 
udsendte eksperter kan levere  viden om særlige emner. 
(8) Udviklingspolitik 
Udvikling er et effektivt langsigtet svar på  problemer vedrørende frihed, sikkerhed og 
retfærdighed. I Kommissionens forslag til en ny udviklingspolitik for EU fastslås det, at god 
forvaltningspraksis og menneskerettighede r er komplementære mål i forhold til det 
overordnede mål om fattigdomsbekæmpelse
6. 
(9) Programmer for bistand til tredjelande 
Projekterne vedrørende frihe d, sikkerhed og retfærdighed fina nsieres via programmerne for 
bistand til tredjelande (f.eks. CARDS, TA CIS og MEDA). I de nye finansielle overslag 
omfatter de foreslåede instrumenter for ekst erne forbindelser passende bestemmelser 
vedrørende disse foranstaltninge r. Kommissionen har stillet fors lag til et tematisk program for 
migration og asyl, som skal afløse det iga ngværende AENEAS-program, der yder finansiel 
bistand til en bedre styring af migration7. 
(10) Internationale organisationer 
EU og medlemsstaterne er vigtige aktører i internationale organisationer (f.eks. UNHCR, 
UNODOC, Europarådet, FT AF, UNIDROIT, UNCITRAL og Haagerkonferencen om 
International Privatret), hvilk et udgør et nyttigt grundlag for at udbrede fælles værdier og 
prioriteter. EU tilskynder tredjelande til at ratificere og gennemføre internationale konventioner, som bliver hjørnestene i udvi klingen af internationalt samarbejde. 
(11) Overvågning 
Evalueringsmekanismerne bør tilpasses, så de kan bruges i nye situationer. Blandt aktuelle 
eksempler kan nævnes de europæiske partners kaber for Vestbalkan, handlingsplanen med 
Rusland vedrørende organiseret kriminalitet, handlingsplanen for retlige og indre anliggender 
(RIA) mellem EU og Ukraine, overvågnings- og evalueringsordninger for tredjelande i 
forbindelse med bekæmpelsen af ulovlig i ndvandring, underudvalg og ekspertmissioner. 
VII. GEOGRAFISKE
 EKSEMPLER  PÅ DEN  FREMTIDIGE  KURS 
De centrale elementer i en strategi  for de eksterne aspekter af EU's politik vedrørende frihed, 
sikkerhed og retfærdighed er stort set på plads , navnlig med hensyn til nabolandene, som er de 
første naturlige partnere for et tættere samarbejde. Samarbejdet om disse spørgsmål udbredes 
hurtigt til andre tred jelande, herunder Indien og Ki na, og til udviklingslandene. 
Sammen med USA  udvikles der et stærkt sikkerhedspartnerskab  baseret på fælles værdier, 
som har fokuseret på bekæmpelse af terrorisme siden den 11. september 2001. En stor del af samarbejdet på dette område er nyskabende, f.eks. aftaler om gensidig retshjælp og 
                                                
 
6 KOM(2005) 311 af 13.7.2005. 
7 KOM(2005) 324 af 3.8.2005. 
 
DA 10   DA udlevering, og de transatlantiske forbindelser ve drørende frihed, sikkerhed og retfærdighed er 
blomstret op som følge af den fælles interesse  i at tackle nye udfordringer. Da denne 
dimension er relativt ny, har EU behov for at de finere sine sikkerhedsinteresser på basis af 
gensidighed og for aktivt at fremme sine politikmål såsom udvidelse af visumfritagelsespro-
grammet til alle medlemsstaterne . Behovet for et samarbejde om grænsesikkerhed og 
retshåndhævelse åbner nye muligheder for samarbejde mellem EU og USA , som altid 
sigter mod at modvirke sikkerhedsrisici. 
Der foregår et omfattende samarbejde med landene på Vestbalkan  med henblik på at styrke 
stabiliteten  i regionen i lyset af landenes udsigt til en tættere tilknytning til EU. Som led i 
stabiliserings- og associeringsprocessen stø tter EU landene på Ve stbalkan gennem CARDS-
programmet med henblik på at forbedre deres re sultater på de fire pr ioriterede områder, 
nemlig politi og organiseret kriminalitet, integrer et grænseforvaltning, reform af retsvæsenet 
og asyl og migration. Fremskridt hen imod indgåel se af tilbagetagelsesaftaler og aftaler om 
lempelse af visumreglerne vil være et tegn på, at parterne ønsker at  styrke samarbejdet. 
Der er også etableret et samarbejde som reak tion på specifikke problemer, såsom organiseret 
kriminalitet, bl.a. i form af regionalt samarbejde mellem anklagemyndigheder eller 
samarbejde om bekæmpelse af hvidvaskning af  penge. Andre tiltag støtter udviklingen af 
nøglekapacitet i hvert land, heru nder oprettelse af finansie lle efterretni ngsenheder og 
specialiserede teams af anklagere og dommere,  der skal behandle sager om organiseret 
kriminalitet. Øget samarbejde med Europol og Euro just og udvikling af Det Regionale 
Center for Bekæmpelse af Grænseoverskrid ende Kriminalitet (SECI) og nettet af 
forbindelsesofficerer vil være med til at forbedre den måde , hvorpå EU udnytter sine 
instrumenter på området politisamarbejde og  strafferetligt samarbejde til at bekæmpe 
organiseret kriminalit et på Vestbalkan . 
Hvad angår Rusland , er frihed, sikkerhed og retfærdighe d blevet et centralt træk ved det 
strategiske partnerskab , hvilket afspejles i det omfattende fælles område med frihed, 
sikkerhed og retfærdighed , som nu skal gennemføres effek tivt på prioriterede områder, 
såsom retsstaten, bekæmpelse af terrori sme og organiseret kriminalitet, herunder 
hvidvaskning af penge, korruption, menneskehande l og ulovlig narkotikahandel, bekæmpelse 
af børnepornografi på internettet, databesky ttelse, dokumentsikkerhed  og grænsetrækning og 
-forvaltning. Foruden en aktiv dialog på ma nge niveauer danner aftalen mellem Europol og 
Rusland sammen med handlingspl anen vedrørende organiseret kriminalitet, kontakter med 
Eurojust og nettet af forbindelsesofficerer et praktisk grundlag for tættere operationelle 
forbindelser. Indgåelsen af aftaler om tilbagetagels e og lempelse af visumreglerne viser 
en stærk tilslutning til et yderligere samarbejde  og vil samtidig befordre drøftelserne om 
udsigterne på lang sigt for visumfri rejser. 
Med hensyn til Ukraine  sigter det stadig tættere samarbejde mod at udbrede stabilitet  til det 
udvidede EU's naboer og støtte reformproce ssen. EU bidrager gennem den europæiske 
naboskabspolitik og RIA-handlingsplanen mellem EU og Ukraine, som snart skal ajourføres, 
til kapacitetsopbygning, f.eks. den grundlæggende reform af retsvæsenet og udvikling af 
grænseforvaltning og en asylordning efter europæiske standarder . Som eksempel på 
institutionel reform kan nævnes Kommissionens støtte til udvikling af kapaciteten hos den 
ukrainske finansielle efte rretningsenhed, der har bi draget til at få fjer net Ukraine fra FATF's 
sorte liste vedrørende hvidvaskning af penge. Det overvejes at indlede forhandlinger om en 
aftale med Eurojust. Der er forhandlinger i gan g om tilbagetagelse, og det forventes, at 
der snart vil blive indled t forhandlinger om lemp else af visumreglerne . Prioriteterne 
revideres hvert år på ministertrojkaplan, og implementeringsresultaterne registreres i en 
resultattavle. 
 
DA 11   DA For Middelhavslandenes  vedkommende er hovedmålene at styrke god forvaltningspraksis 
og retsstatsprincippet  og at forbedre forvaltningen af migration og sikkerheden . Den 
europæiske naboskabspolitik har givet en ny impuls til samarbejdet i denne region, som allerede indgår i Barcelona-processen. På re gionalt plan har programmet om migration, 
politisamarbejde og retligt samarbejde udgjort et  skridt fremad med hensyn til at støtte 
kapacitetsopbygning og fremme samarbejdet mellem embedsmænd, hvilket viser værdien af at støtte regionalt samarbejde. Samtidig med at der på de t næste Barcelona-topmøde 
lanceres et ambitiøst arbejdsprogram med henb lik på at skabe et område med gensidigt 
samarbejde om retfærdighed, sikkerhed, migr ation og social integration, vil der blive 
iværksat et nyt regionalt program vedrør ende frihed, sikkerhed og retfærdighed, og 
dialogen på højt niveau om terrorisme vil blive styrket . 
På bilateralt plan støtter MEDA-programme t projekter for samarbejde om migration, 
retsvæsen og retshåndhævelse i flere la nde, herunder partnerskaber med Marokko om 
hvidvaskning af penge og med Jordan om retsvæ senet. Med ikrafttrædelsen af nye aftaler 
skabes der et godt klima for samarbejde om bl.a. bekæmpelse af terrorisme, organiseret 
kriminalitet og narkotika og beskyttelse af børn. Migration og grænseforvaltning står 
øverst på dagsordenen, og partnerskaberne med oprindelses- eller transitlandene i 
regionen bør styrkes. Der er behov for yderligere fremskridt med hensyn til 
tilbagetagelsesaftaler, og indsatsen for at udvikle dialogen med Liby en om migration må 
videreføres . 
VIII. DE
 NÆSTE  SKRIDT 
Der er to formål med strategien for den ekster ne dimension af området med frihed, sikkerhed 
og retfærdighed: for det første at bidrage til etableringen af et internt område med frihed, 
sikkerhed og retfærdighed ved at skabe et sikkert eksternt miljø og for det andet at realisere målene for EU's eksterne forbindelser ved at fremme retsstatsprincippet, de demokratiske 
værdier og stærke institutioner. 
I Haag-programmet og den dertil knyttede handlingsplan nævne s der en række områder for 
samarbejde med tredjelande. EU har en lang ræ kke gennemførelsesinstrumenter til rådighed, 
som vil blive taget i brug alt efter de t pågældende partnerlands særlige behov. 
Det er vigtigt at fremme re tsstatsprincippet uden for EU  for at underbygge sikkerheden, 
stabiliteten og udviklingen både i EU og på inte rnationalt plan. Den eksterne dimension af 
området med frihed, sikkerhed og retfærdighed må  ikke ses som et uafhængigt politikområde, 
men skal være en del af EU's udenrigspolitiske aktiviteter
. 
Der bør tages diverse skridt til at lette gennemførelsen af strategien: 
Prioritering og overvågn ing af gennemførelsen 
• Kommissionen bør fastsætte prio riteterne og udstikke passende  strategier inden for sine 
ansvarsområder. 
• For at lette overvågningen af de praktiske resultater set i fo rhold til de fastsatte mål og 
prioriteter bør Kommissionen fremlægge en  samlet oversigt og løbende overvåge 
gennemførelsen. 
 
DA 12   DA • Da den eksterne dimension af området me d frihed, sikkerhed og retfærdighed vokser 
hurtigt og får større betydning i forbindelserne med tredjelande, bør Rådet regelmæssigt se 
nærmere på de fremskridt, som er gjort,  og de prioriteter, som er fastsat. 
Effektivitet og sammenhæng 
• Koordinationen  mellem de geografiske arbejdsg rupper i Rådet og de grupper, der 
beskæftiger sig med spørgsmål vedrørende frihed, sikkerhed og retfærdighed, bør 
forbedres. Coreper har også en vigtig rolle at spille med hensyn til koordination på dette 
område. 
• Indbyrdes sammenhæng i EU's  foranstaltninger udadtil : Der er behov for en bedre 
koordination for at sikre sammenhæng på EU -plan mellem forskelli ge politikker og 
instrumenter og garantere deres effektiv itet under hensyntagen til Kommissionens 
kompetence. Medlemsstaterne skal samtidig involveres. 
• Hurtig reaktion : Foruden den langsigtede støtte til in stitutionsopbygning vil EU yderligere 
skulle udvikle sin kapacitet til hurtigt at reag ere på pludselige behov og nye trusler. Der er 
efterhånden flere og flere situationer, hvor EU bør øge sin evne til at levere hurtig bistand. 
• Internationale organisationer : Kommissionen må fuldt ud spille sin rolle i internationale 
organisationer i koordination med medlemsstater ne for at stimulere udviklingen af nye 
redskaber. Der bør tages passende skridt t il at gøre EU's indsats mere synlig i 
internationale organisationer. 
• Regionalt samarbejde : Kommissionen må gøre en større indsats for at støtte regionalt 
samarbejde om spørgsmål vedrørende frihe d, sikkerhed og retfærdighed gennem bistand til 
eksisterende organer såsom Den Afrikanske Un ion og støtte nye initiativer på områder, 
hvor det regionale samarbejde er svagt, f.eks. i Mellemøsten og i Østeuropa.