DA Den Europæiske Unions Tidende C 104/53

Regionsudvalgets udtalelse »Et fælles europæiske jernbanenet«

2011/C 104/12

REGIONSUDVALGET

— støtter Kommissionens tilgang til åbningen af jernbanemarkederne, men understreger, at målet ikke er ukontrolleret konkurrence, men konkurrence for at skabe større produktivitet og yde kunderne i jernbanesektoren en bedre service. Konkurrence er et middel og ikke et mål og skal udfolde sig på helt lige vilkår for alle jernbaneoperatører;

— støtter udviklingen af specialiserede net (for højhastighedstog og godstransport), men indskærper målsætningen om europæisk samhørighed, og at man må undgå at skabe et Europa i flere hastigheder;

— er af den opfattelse, at det kommende forslag til fælles finansieringsramme bør præciseres, ikke mindst gennem en sammenligning med en »samlet fond«, som Regionsudvalget er afvisende overfor. Det ville være en middelvej, hvis man i de nye strukturfondsforordninger indførte en mekanisme til øremærkning af de midler, der gives til bæredygtig transport, som især kom finansieringen af strækninger under TEN-T's prioriterede projekter samt handlingsplaner for trafikken i byområder til gode;

— glæder sig over, at Kommissionen kobler differentierede afgifter for jernbanestøj sammen med vedtagelsen af eurovignetdirektivet om internalisering af eksterne omkostninger ved godstransport med lastbil;

— beklager med hensyn til finansieringen af infrastrukturen, at medlemsstaterne ikke er forpligtet til at høre de lokale og regionale myndigheder i forbindelse med udviklingen af nationale strategier for jernbaneinfrastruktur;

— beklager, at Kommissionen ikke gør det til et lovkrav, at der skal være total adskillelse mellem infrastrukturforvalterne og jernbanevirksomhederne.

Ordfører : Michel Delebarre (FR/PSE), borgmester i Dunkerque Basisdokument : Meddelelse fra Kommissionen om udviklingen af et fælles europæisk jernbaneområde KOM(2010) 474 endelig Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om oprettelse af et fælles europæisk jernbaneområde KOM(2010) 475 endelig

I. POLITISKE ANBEFALINGER

Meddelelse om et fælles europæisk jernbaneområde

REGIONSUDVALGET

1. støtter Kommissionens tilgang til åbningen af jernbanemarkederne, men understreger, at målet ikke er ukontrolleret konkurrence, men konkurrence for at skabe større produktivitet og yde kunderne i jernbanesektoren en bedre service. Konkurrence er et middel og ikke et mål og skal udfolde sig på helt lige vilkår for alle jernbaneoperatører;

2. gentager sin støtte til at forbedre jernbanesystemernes interoperabilitet og sikkerhed i Den Europæiske Union og til at fjerne enhver form for retlig hindring og/eller hindring, der er forbundet med infrastrukturen, og som gør jernbanetransporten mellem medlemsstaterne vanskelig eller umulig. Disse aspekter bør være EU-politikkernes hovedprioriteter inden for jernbanetransport med det formål at lette transport mellem medlemsstaterne og bidrage til en effektiv gennemførelse af det indre marked. Det europæiske jernbaneagenturs rolle skal tilpasses realiseringen af disse prioriteter. Desuden bør det europæiske jernbaneagentur have voldgiftsbeføjelser og eventuelt kunne træde i stedet for medlemsstaternes nationale sikkerhedsmyndigheder i tilfælde af tvister om certificering;

3. går ind for indførelse af princippet om, at forureneren betaler, og internalisering af eksterne omkostninger for alle transportformer for at skabe et egentligt område med lige konkurrencevilkår;

4. støtter udviklingen af specialiserede net (for højhastighedstog og godstransport), men indskærper målsætningen om europæisk samhørighed, og at man må undgå at skabe et Europa i flere hastigheder. I den henseende skal EU-institutionerne sørge for at udvikle og ikke marginalisere jernbanekorridorerne i regioner, der ligger langt fra de europæiske hovedakser, og på den måde skabe lige konkurrencevilkår og en reel og effektiv samhørighed i det indre marked;

5. er enig i, at der skal stilles de nødvendige ressourcer til rådighed for udviklingen af jernbaneinfrastrukturen;

6. er af den opfattelse, at det kommende forslag til fælles finansieringsramme bør præciseres, ikke mindst gennem en sammenligning med en »samlet fond«, som Regionsudvalget er afvisende overfor. Udvalget er imod, at der oprettes en samlet fond, som omfatter alle de europæiske instrumenter, der er til rådighed for transportinfrastruktur og primært benytter midler afsat til samhørighedspolitikken. En sådan overførsel af midler ville nemlig kunne betyde et nettotab af midler bevilget til transportpolitikken, og der kunne tillige opstå tvivl om, hvorvidt transportprojekter skal medtages inden for rammerne af de territoriale udviklingsstrategier. Det ville være en middelvej, hvis man i de nye strukturfondsforordninger indførte en mekanisme til øremærkning af de midler, der gives til bæredygtig transport, som især kom finansieringen af strækninger under TEN-T's prioriterede projekter samt handlingsplaner for trafikken i byområder til gode.

Forslag til omarbejdning af den første jernbanepakke - regionale udfordringer

REGIONSUDVALGET

7. bemærker med hensyn til undtagelserne fra lovgivningens anvendelsesområde (artikel 2), at Kommissionen fastholder, at jernbanevirksomheder, som kun forestår transport i byer og forstæder samt regional transport, skal være undtaget (artikel 2), og at denne undtagelse er i overensstemmelse med den nugældende forordning om public service-forpligtelser inden for persontransport;

8. anerkender, at de regionale jernbaner yder et betydeligt bidrag til den lokale og regionale udvikling ved at øge de europæiske regioners attraktivitet, styrke den bæredygtige godstransport, fremme miljøvenlig turisme og skabe nye beskæftigelsesmuligheder;

9. glæder sig, hvad angår jernbanerelaterede tjenesteydelser (artikel 13, bilag III), over, at brugen af elforsyningsudstyr til levering af kørestrøm og brændstofforsyningsfaciliteterne omfattes af minimumsadgangsydelserne, således at der sikres ikke-diskriminerende adgang til disse grundlæggende tjenesteydelser. Det er vigtigt, at infrastrukturforvalteren garanterer, at der er tilstrækkelig elforsyning til den planlagte trafik, og fremmer brugen af energikilder med lav miljøbelastning til levering af trækkraft;

10. konstaterer med tilfredshed, at der skal være adskillelse mellem den dominerende transportoperatør og operatøren af de servicefaciliteter, der er opregnet i bilag III. En sådan adskillelse muliggør en bedre udvikling af såvel de lokale som de internationale jernbanemarkeder;

11. glæder sig over, at havnefaciliteter med forbindelse til jernbaneaktiviteter omfattes af de servicefaciliteter, hvortil der skal være mere gennemsigtig og åben adgang;

12. ser gerne, at der fastlægges en mere nøjagtig definition af de levedygtige alternativer, der gør det muligt for operatøren af servicefaciliteter at afvise adgang hertil, hvis der findes en lignende ydelse »på samme rute på økonomisk acceptable vilkår«;

13. mener, at tilsynsorganet bør kunne træffe afgørelse om fordelingen af kapacitet til jernbanetjenesteydelser;

14. anmoder om, at der tilføjes en bestemmelse til artikel 47, stk. 5, der principielt sidestiller transporten til og fra havne med den grænseoverskridende godstransport;

15. er af den opfattelse, at princippet »use it or lose it« skal gælde for servicefaciliteter (forpligtelse til at sende i udbud med henblik på at udpege en ny operatør af faciliteten), så snart det kan forudses, at driften vil blive indstillet. Nybyggede vedligeholdelsesfaciliteter og tekniske faciliteter, som er udviklet specifikt til nyt rullende materiel, bør ikke forbeholdes en enkelt jernbanevirksomhed i fem år;

16. konstaterer, for så vidt angår støjen fra godstog (artikel 31, stk. 5, og bilag VIII), at støj er jernbanetransportens miljømæssige akilleshæl. Den giver anledning til et stort antal klager fra naboerne til jernbanestrækninger;

17. slår fast, at støjen fra tog mest effektivt bekæmpes ved at udstyre vogne med »støjsvage« bremseklodser. Finansieringen og den tekniske definition af dette udstyr er imidlertid forbundet med problemer;

18. glæder sig principielt over, at Kommissionen kobler differentierede afgifter for jernbanestøj sammen med vedtagelsen af eurovignetdirektivet om internalisering af eksterne omkostninger ved godstransport med lastbil. Regionsudvalget bemærker imidlertid, at forslaget, i sin nuværende form, gør opkrævningen af støjafgifter obligatorisk for jernbanetransporten og frivillig for vejtransporten, hvilket kan resultere i ulige konkurrencevilkår;

19. glæder sig over Kommissionens forslag om at indføre afgifter, der skal virke som incitament til at nedbringe jernbanestøjen, men beklager, at Kommissionens forslag ikke gør kravet om, at afgifter skal virke som incitament til at nedbringe jernbanestøjen, betinget af et lignende krav for vejgodstransport. Udvalget er i øvrigt af den opfattelse, at det bør sikres, at støjsvage køretøjer ikke permanent underlægges en tung administrativ procedure. Når målet for støjreduktionen er nået, og det ikke længere er til gavn for offentligheden, at processen fortsættes, bør et støjafgiftssystem tilpasses til situationen eller helt afskaffes;

20. beklager med hensyn til finansieringen af infrastrukturen (artikel 8, artikel 30, bilag VII), at medlemsstaterne ikke er forpligtet til at høre de lokale og regionale myndigheder i forbindelse med udviklingen af nationale strategier for jernbaneinfrastruktur. Disse myndigheder kunne tillige udarbejde lokale strategier for jernbaneinfrastrukturen for en periode på mindst 5 år;

21. støtter den obligatoriske indførelse af flerårige kontrakter mellem staten og infrastrukturforvalterne om finansieringen af vedligeholdelse og udskiftning af spor. Det bør dog sikres, at beslutninger om offentlig interesse angående infrastruktur og om de fornødne infrastrukturegenskaber fortsat træffes af medlemsstaterne selv;

22. beklager imidlertid, at de lokale og regionale myndigheder ikke udtrykkeligt inddrages i forhandlingerne om disse aftaler, som vil have meget stor betydning for deres jernbanenets tilstand;

23. glæder sig over, at gruppen af ansøgere, der kan godkendes (artikel 3, nr. 12, artikel 44), er blevet udvidet. Det vil blive lettere for organisationer, som ikke har jernbanelicens som f.eks. leverandører og havne, at reservere kapacitet. Dette burde også bane vejen for udviklingen af operatører, der transporterer gods over korte distancer (shortliners).

Forslag til omarbejdning af den første jernbanepakke - øvrige politiske udfordringer

REGIONSUDVALGET

24. støtter, når det gælder åbningen af markedet og regulering, generelt foranstaltninger, der sigter mod at styrke tilsynsmyndighedens kompetencer, således at der bliver bedre muligheder for at føre tilsyn med, at der er ikke-diskriminerende adgang til jernbanemarkedet, og skabe incitamenter til større effektivitet hos infrastrukturforvalteren. Hertil hører også, at medlemsstaternes hidtidige mulighed for at skabe sådanne incitamenter vha. regulerende foranstaltninger bibeholdes. Under hensyntagen til at de problemstillinger, der knytter sig til jernbanerne, bliver stadigt mere multinationale, bør man overveje at etablere en europæisk tilsynsmyndighed, som under overholdelse af nærhedsprincippet og med respekt af de nationale tilsynsmyndigheders kompetencer kan behandle spørgsmål, der vedrører flere medlemsstater. I første omgang kunne Kommissionen nedsætte en europæisk komité af tilsynsmyndigheder for jernbanesektoren, som skulle have til opgave at fungere som appelinstans for nationale tvister vedrørende reguleringen af nettene, og som skulle råde over retsmidler med henblik på at håndhæve gennemførelsen af sine beslutninger over for medlemsstaterne. Regionsudvalget mener endvidere, at Kommissionen mere aktivt skal arbejde for at indføre en fælles forvaltningsterminologi, fælles arbejdsnormer og et fælles trafikstyringssystem for at effektivisere trafikken;

25. beklager, at Kommissionen ikke gør det til et lovkrav, at der skal være total adskillelse mellem infrastrukturforvalterne og jernbanevirksomhederne. Med en sådan adskillelse ville det være lettere at sikre ikke-diskriminerende adgang til infrastrukturen og samtidig undgå interessekonflikter mellem forvalteren af et naturligt monopol og brugerne heraf. Der skal være klare retningslinjer for, hvem der er ansvarlig for adgang til netværket, perroner, terminaler og øvrig infrastruktur;

26. understreger, at en total adskillelse mellem infrastrukturforvalterne og jernbanevirksomhederne under ingen omstændigheder kan tilsidesætte princippet i artikel 345 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvoraf det fremgår, at »De ejendomsretlige ordninger i medlemsstaterne [ikke] berøres […] af traktaterne«;

27. konstaterer med tilfredshed, hvad angår gennemsigtighed og prissætning, at såvel gods- og persontransportaktiviteter som forvaltningen af infrastrukturen og transporttjenesterne skal være skarpere adskilt i regnskaberne (artikel 6);

28. konstaterer, at de præstationsordninger og (de allerede obligatoriske) præstationsforbedringsordninger, der skal anvendes til at fastlægge ansvaret for togforsinkelser, stadig ikke fungerer optimalt i Den Europæiske Union;

29. sætter imidlertid spørgsmålstegn ved detaljeringsgraden af de oplysninger, der skal gives om grundene til forsinkelser som anført i bilag VIII. Udvalget foreslår, at det til en begyndelse gøres til et krav at udarbejde planer for forbedring af præstationer, der er afpasset efter de enkelte infrastrukturforvalteres behov og midler;

30. glæder sig over tilføjelserne til netvejledningen, navnlig vedrørende jernbanetjenester (artikel 27, artikel 56, stk. 2);

31. konstaterer med hensyn til delegerede retsakter, at Kommissionen foreslår at give sig selv meget vide beføjelser, eftersom de fleste af bilagene i forslaget vil kunne ændres ved en delegeret retsakt (artikel 60). Bilagene indeholder imidlertid elementer »af væsentlig betydning« for de lovgivningsmæssige rammer for jernbanesektoren.

II. FORSLAG TIL ÆNDRINGER

Ændringsforslag 1

Artikel 6, stk. 3

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Medlemsstaterne skal sikre, at der føres og offentliggøres særskilte driftsregnskaber og balancer på den ene side for aktiviteter i forbindelse med jernbanegodstransport og på den anden side for aktiviteter i forbindelse med passagertransport. Offentlige midler, der udbetales til aktiviteter i forbindelse med transporttjenester som led i offentlig tjeneste, skal figurere særskilt for hver kontrakt om offentlig tjeneste i de relevante regnskaber, og de må ikke overføres til aktiviteter i forbindelse med andre transporttjenester eller anden form for aktivitet. Medlemsstaterne skal sikre, at der føres og offentliggøres særskilte driftsregnskaber og balancer på den ene side for aktiviteter i forbindelse med jernbanegodstransport og på den anden side for aktiviteter i forbindelse med passagertransport. Offentlige midler, der udbetales til aktiviteter i forbindelse med transporttjenester som led i offentlig tjeneste, skal figurere særskilt for hver kontrakt om offentlig tjeneste i de relevante regnskaber, og de må ikke overføres til aktiviteter i forbindelse med andre transporttjenester eller anden form for aktivitet.

Begrundelse

Når flere kontrakter om offentlige tjenester varetages af samme selskab, og dette selskab ikke lader lokale filialer gennemføre de enkelte kontrakter, er der i øjeblikket ikke noget krav om offentliggørelse af særskilte regnskaber. I en sådan situation er et selskab således ikke tvunget til at holde administrationen af de tjenesteydelseskontrakter, som det har fået overdraget, strengt adskilt, hvilket modvirker en god kontrol med anvendelsen af offentlige midler.

Ændringsforslag 2

Artikel 8, stk. 1

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Medlemsstaterne skal udvikle den nationale jernbaneinfrastruktur, idet de i givet fald tager hensyn til Unionens samlede behov. Med henblik herpå offentliggør de senest to år efter dette direktivs ikrafttræden en udviklingsstrategi for jernbaneinfrastrukturen med henblik på at opfylde fremtidige mobilitetsbehov på grundlag af en sund og bæredygtig finansiering af jernbanesystemet. Strategien skal dække en periode på mindst fem år og skal kunne forlænges. Medlemsstaterne skal udvikle den nationale jernbaneinfrastruktur, idet de i givet fald tager hensyn til Unionens samlede behov. . Med henblik herpå offentliggør de senest to år efter dette direktivs ikrafttræden en udviklingsstrategi for jernbaneinfrastrukturen med henblik på at opfylde fremtidige mobilitetsbehov på grundlag af en sund og bæredygtig finansiering af jernbanesystemet. Strategien skal dække en periode på mindst fem år og skal kunne forlænges. .

Begrundelse

Medlemsstaterne bør være forpligtet til at høre de lokale og regionale myndigheder i forbindelse med udviklingen af nationale strategier for jernbaneinfrastrukturen. Disse myndigheder kunne tillige udarbejde lokale strategier for jernbaneinfrastrukturen for en periode på mindst 5 år.

Ændringsforslag 3

Artikel 30, stk. 3

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Medlemsstaterne skal høre de berørte parter mindst én måned, før aftalen undertegnes, og offentliggøre den senest en måned efter indgåelsen. Medlemsstaterne skal høre de berørte parter mindst én måned, før aftalen undertegnes, og offentliggøre den senest en måned efter indgåelsen.

Begrundelse

De lokale og regionale myndigheder bør udtrykkeligt inddrages i forhandlingerne om de flerårige finansieringsaftaler, der har meget stor betydning for jernbanenettets tilstand.

Ændringsforslag 4

Artikel 31, stk. 5

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Når det i henhold til EU-lovgivningen er tilladt at opkræve afgifter for omkostninger ved støjgener fra vejgodstransport, skal infrastrukturafgifterne ændres for at tage hensyn til omkostningerne ved støjgener, der er forårsaget af togdriften i overensstemmelse med bilag VIII, punkt 2.

Begrundelse

Teksten i artikel 31 bør indeholde endnu et krav, nemlig at et støjafgiftssystem ikke kun tager højde for de eksterne omkostninger ved støjgener, men også tilgodeser de betydelige omkostninger til opgraderingen af godsvogne og lokomotiver, der er et vigtigt incitament i processen.

Ændringsforslag 5

Artikel 47, stk. 5

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag (5) Ved fastlæggelsen af prioriteringskriterierne tages der behørigt hensyn til betydningen af godstransporttjenester og især internationale godstransporttjenester. (5) Ved fastlæggelsen af prioriteringskriterierne tages der behørigt hensyn til betydningen af godstransporttjenester, og især internationale godstransporttjenester, .

Begrundelse

Godstransporten fra havne til varemodtagere i oplandet og omvendt udgør en uforholdsmæssig stor belastning for visse strækninger. Hvis der tages højde for dette faktum ved fastlæggelsen af prioriteringskriterierne kan dette bidrage til en løsning af problemet og forbedre havnenes netværksforbindelser til oplandet.

Ændringsforslag 6

Bilag I

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Liste over jernbaneinfrastrukturelementer Jernbaneinfrastruktur omfatter følgende elementer, såfremt disse hører til hoved- og sidesporene, med undtagelse af spor inden for reparationsværksteder, baneværksteder eller lokomotivremiser samt private sportilslutninger: — grunde — banelegeme og planum, især dæmninger, gennemskæringer, dræninger og afvandingsgrøfter, gennemløbsrør, beklædningsmure og beplantninger til beskyttelse af skråninger osv.; personperroner og læsseramper; rabatter og sidestier; indhegningsmure, hække, stakitter; brandlinier; opvarmningsanlæg til sporskifter; snehegn — særlige konstruktioner: broer, stenkister og øvrige baneoverføringer, tunneller, overdækkede gennemskæringer og øvrige baneunderføringer; støttemure og afskærmninger mod laviner, nedstyrtende sten osv. — niveauoverkørsler med de til sikring af vejtrafikken nødvendige anlæg — overbygning: skinner, rilleskinner, tvangsskinner; sveller og langsveller, let profiljern til skinnesamling; ballast inklusive grus og sand; sporskifter og skinnekryds; drejeskiver og skydebroer (med undtagelse af dem, der kun bruges til motorvogne) — vejanlæg på banegårdsforpladser og i godsbanegårde med tilkørselsveje — sikrings-, signal- og telekommunikationsanlæg på fri strækning, på banegårde og rangerbanegårde, herunder anlæg til produktion, transformering og fordeling af elektrisk strøm til signalvæsenet og telekommunikationsanlæggene; de til nævnte anlæg hørende bygninger; skinnebremser — belysningsanlæg til trafikkens afvikling og sikring — anlæg til transformering og tilførsel af strøm til den elektriske togfremdrift; understationer, strømforsyningsledninger mellem understation og køretråd, køreledninger med master, tredjeskinne med bærestolper — bygninger med tilknytning til infrastrukturen. Liste over jernbaneinfrastrukturelementer Jernbaneinfrastruktur omfatter følgende elementer, såfremt disse hører til hoved- og sidesporene, med undtagelse af spor inden for reparationsværksteder, baneværksteder eller lokomotivremiser samt private sportilslutninger: — grunde — banelegeme og planum, især dæmninger, gennemskæringer, dræninger og afvandingsgrøfter, gennemløbsrør, beklædningsmure og beplantninger til beskyttelse af skråninger osv.; personperroner og læsseramper; rabatter og sidestier; indhegningsmure, hække, stakitter; brandlinier; opvarmningsanlæg til sporskifter; snehegn — særlige konstruktioner: broer, stenkister og øvrige baneoverføringer, tunneller, overdækkede gennemskæringer og øvrige baneunderføringer; støttemure og afskærmninger mod laviner, nedstyrtende sten osv. — niveauoverkørsler med de til sikring af vejtrafikken nødvendige anlæg — overbygning: skinner, rilleskinner, tvangsskinner; sveller og langsveller, let profiljern til skinnesamling; ballast inklusive grus og sand; sporskifter og skinnekryds; drejeskiver og skydebroer (med undtagelse af dem, der kun bruges til motorvogne) — vejanlæg på banegårdsforpladser og i godsbanegårde med tilkørselsveje — sikrings-, signal- og telekommunikationsanlæg på fri strækning, på banegårde og rangerbanegårde, herunder anlæg til produktion, transformering og fordeling af elektrisk strøm til signalvæsenet og telekommunikationsanlæggene; de til nævnte anlæg hørende bygninger; skinnebremser — belysningsanlæg til trafikkens afvikling og sikring — anlæg til transformering og tilførsel af strøm til den elektriske togfremdrift; understationer, strømforsyningsledninger mellem understation og køretråd, køreledninger med master, tredjeskinne med bærestolper — bygninger med tilknytning til infrastrukturen —

Begrundelse

Transportrelaterede elementer i stationsbygninger bør tilføjes i bilag I.

Ændringsforslag 7

Bilag III

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Ydelser, der skal leveres til jernbanevirksomhederne (jf. artikel 13) 1. Minimumsadgangsydelser omfatter: a) behandling af ansøgninger om jernbaneinfrastrukturkapacitet b) ret til at benytte den kapacitet, der tildeles c) brug af køresporskifter og skiftestationer d) togkontrol, herunder signalgivning, regulering, ekspedition samt fremsendelse og tilvejebringelse af oplysninger om togbevægelser e) brug af elforsyningsudstyr til levering af strøm til elektrisk kørsel, hvor dette forefindes f) brændstofpåfyldningsfaciliteter, når disse forefindes g) alle andre oplysninger, der er nødvendige for at iværksætte eller drive den tjeneste, hvortil der er tildelt infrastrukturkapacitet. Ydelser, der skal leveres til jernbanevirksomhederne (jf. artikel 13) 1. Minimumsadgangsydelser omfatter: a) behandling af ansøgninger om jernbaneinfrastrukturkapacitet b) ret til at benytte den kapacitet, der tildeles c) brug af køresporskifter og skiftestationer d) togkontrol, herunder signalgivning, regulering, ekspedition samt fremsendelse og tilvejebringelse af oplysninger om togbevægelser e) brug af elforsyningsudstyr til levering af strøm til elektrisk kørsel, hvor dette forefindes f) brændstofpåfyldningsfaciliteter, når disse forefindes g) alle andre oplysninger, der er nødvendige for at iværksætte eller drive den tjeneste, hvortil der er tildelt infrastrukturkapacitet 2. ⇨ Der skal også gives ⇦ adgang til servicefaciliteter og levering af ydelser ⇨ i følgende faciliteter ⇦: a) passagerstationer og dertil hørende bygninger og andre faciliteter ⇨, herunder billetsalg og rejseinformation ⇦ b) godsterminaler c) rangerterræner d) togformeringsfaciliteter e) depotspor f) vedligeholdelsesfaciliteter og andre tekniske faciliteter g) havnefaciliteter, som er knyttet til jernbaneaktiviteter h) hjælpefaciliteter, herunder slæbetjenester 2. ⇨ Der skal også gives ⇦ adgang til servicefaciliteter og levering af ydelser ⇨ i følgende faciliteter ⇦: a) passagerstationer og dertil hørende bygninger og andre faciliteter ⇨ ⇦ b) godsterminaler c) rangerterræner d) togformeringsfaciliteter e) depotspor f) vedligeholdelsesfaciliteter og andre tekniske faciliteter g) havnefaciliteter, som er knyttet til jernbaneaktiviteter h) hjælpefaciliteter, herunder slæbetjenester. i) 3. Ekstra ydelser kan omfatte: a) strøm til elektrisk kørsel ⇨, idet afgifterne herfor på fakturaerne skal figurere særskilt fra afgifterne for brug af elforsyningsudstyr ⇦ b) forvarmning af passagertog c) levering af brændstof ⇨, idet afgifterne herfor på fakturaerne skal figurere særskilt fra afgifterne for brug af brændstofpåfyldningsfaciliteter ⇦ d) særlige kontrakter om: — kontrol af transport af farligt gods — assistance til kørsel af specialtog. 3. Ekstra ydelser kan omfatte: a) strøm til elektrisk kørsel ⇨, idet afgifterne herfor på fakturaerne skal figurere særskilt fra afgifterne for brug af elforsyningsudstyr ⇦ b) forvarmning af passagertog c) levering af brændstof ⇨, idet afgifterne herfor på fakturaerne skal figurere særskilt fra afgifterne for brug af brændstofpåfyldningsfaciliteter ⇦ d) særlige kontrakter om: — kontrol af transport af farligt gods — assistance til kørsel af specialtog. 4. Hjælpeydelser kan omfatte: a) adgang til telenet b) levering af supplerende oplysninger c) teknisk inspektion af rullende materiel 4. Hjælpeydelser kan omfatte: a) adgang til telenet b) levering af supplerende oplysninger c) teknisk inspektion af rullende materiel

Begrundelse

Information, der skal gøre det muligt for de rejsende at orientere sig og få adgang til tjenester på stationen, må ikke splittes op på flere operatører, fordi dette vil gå ud over sammenhængen og læseligheden. Ved at holde fast ved ensartede og fælles informationsmetoder garanteres operatørerne, at deres service er synlig, uden at de behøver at fordele de fælles modtagelses- og informationsområder i mellem sig.

Ændringsforslag 8

Bilag VIII

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag 2. For støjdifferentierede infrastrukturafgifter, jf. artikel 31, stk. 5, skal følgende krav opfyldes: 2. For støjdifferentierede infrastrukturafgifter, jf. artikel 31, stk. 5, skal følgende krav opfyldes: a) Afgiften skal være differentieret, således at den afspejler sammensætningen af et tog bestående af køretøjer, som overholder de grænseværdier for støj, der er fastsat i Kommissionens beslutning 2006/66/EF (TSI'en om støj). a) Afgiften skal være differentieret, således at den afspejler sammensætningen af et tog bestående af køretøjer, som overholder de grænseværdier for støj, der er fastsat i Kommissionens beslutning 2006/66/EF (TSI'en om støj). b) Godsvogne skal prioriteres. b) c) En differentiering i overensstemmelse med godsvognes støjemissionsniveauer skal gøre det muligt inden for en rimelig periode at tilbagebetale investeringer til modernisering af vogne med den mest økonomisk bæredygtige bremseteknologi, der er til rådighed. c) En differentiering i overensstemmelse med godsvognes støjemissionsniveauer skal gøre det muligt inden for en rimelig periode at tilbagebetale investeringer til modernisering af vogne med den mest økonomisk bæredygtige bremseteknologi, der er til rådighed. d) Ved differentieringen af afgifter kan andre elementer tages i betragtning, f.eks. i) tidspunkt af døgnet, navnlig nattetimer for støjemissioner ii) togsammensætning med indvirkning på støjemissionsniveauet iii) følsomheden i det område, der er berørt af lokale emissioner iv) andre støjemissionskategorier, som er betydeligt lavere end dem, der er anført under litra a). d) Ved differentieringen af afgifter kan andre elementer tages i betragtning, f.eks. i) tidspunkt af døgnet, navnlig nattetimer for støjemissioner ii) togsammensætning med indvirkning på støjemissionsniveauet iii) følsomheden i det område, der er berørt af lokale emissioner iv) andre støjemissionskategorier, som er betydeligt lavere end dem, der er anført under litra a).

Begrundelse

Direktivforslaget har til formål at sikre, at det kun bliver muligt at indkalkulere eksterne støjrelaterede omkostninger i jernbanetransporten, hvis det samme også er muligt for vejtransportens vedkommende. Kun på den måde kan det sikres, at der etableres lige konkurrencevilkår for henholdsvis jernbane- og vejtransport. Denne strategi realiseres imidlertid ikke, idet definitionen af togdrift, hvis støjgener kan indgå som en ekstern omkostning i infrastrukturafgifterne under ovennævnte betingelse, kan misforstås:

Artikel 31, stk. 5 henviser til bilag VIII, punkt 2. Hvad angår de støjemissioner, som der kan tages højde for ved beregningen af infrastrukturafgifterne, henvises der her til Kommissionens beslutning 2006/66/EF (TSI'en om støj) – EUT L 37/1 af 8. februar 2006 (se litra a). I bilaget til denne beslutning specificeres imidlertid ikke blot støjemissionsværdier for godsvogne, men også for bl.a. passagervogne.

Dette medfører, at eksterne omkostninger med relation til støjgener også kan lægges passagertransporten med jernbane til last. For vejtransportens vedkommende er det imidlertid kun muligt at indkalkulere disse omkostninger i godstransporten og ikke i persontransporten.

Ændringsforslaget sigter på igen at skabe lige konkurrencevilkår.