Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Tacis - teknisk bistand til de nye uafhængige stater og Mongoliet« (98/C 214/22)

Det Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede på sin plenarforsamling den 10. juli 1997 at udarbejde en udtalelse om »Tacis - teknisk bistand til de nye uafhængige stater og Mongoliet«.

På sin plenarforsamling den 29. og 30. oktober 1997 besluttede Det Økonomiske og Sociale Udvalg under henvisning til forretningsordenens artikel 23, stk. 3, i stedet at afgive en udtalelse.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Eksterne Forbindelser og Handels- og Udviklingspolitik, som udpegede Filip Hamro-Drotz til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 15. april 1998.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 354. plenarforsamling af 29. og 30. april 1998, mødet den 29. april 1998, med 90 stemmer for, 1 imod og 1 hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Indledning

»Tacis« er en forkortelse for »Technical Assistance to the Commonwealth of Independent States« og er EU's program for teknisk bistand til de nye uafhængige stater i Øst- og Sydøsteuropa samt Mongoliet.

De tolv nye uafhængige stater er Den Russiske Føderation, Ukraine, Kasakhstan, Belarus, Usbekistan, Aserbajdsjan, Georgien, Armenien, Moldova, Kirgisistan, Turkmenistan og Tadsjikistan. Mongoliet har været tilknyttet programmet siden 1993. De tre baltiske stater blev placeret under dette program i 1991, men har siden 1992 været tilknyttet Phare-programmet.

Den europæiske integration ligger ØSU meget på sinde, og det har tidligere fremlagt udtalelser og rapporter om EU's forbindelser med Rusland og de andre nye uafhængige stater. I denne udtalelse tages der hensyn til disse udtalelser og rapporter, uden at der direkte henvises til dem.

Bilag A, der er vedlagt udtalelsen, indeholder baggrundsinformation om Tacis-programmet og dets situation.

2. Konklusioner

Under udarbejdelsen af denne udtalelse har ØSU bl.a. skrevet til forskellige organisationer i de lande, som modtager Tacis-støtte, for at høre om deres syn på programmet og dets virkning i de pågældende lande. Repræsentanter for sådanne organisationer i visse af modtagerlandene deltog i januar 1998 i en høring, som ØSU arrangerede i Bruxelles. ØSU har desuden skrevet til de vigtigste erhvervs- og interesseorganisationer i EU for at høre om deres syn på Tacis-programmet.

Disse synspunkter er opført separat i bilag B og C. ØSU har i de følgende konklusioner og henstillinger taget hensyn til disse synspunkter.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg konstaterer følgende:

- Tacis-programmet har indtil nu med forholdsvis stor succes gennemført de vedtagne målsætninger om at støtte modtagerlandenes overgang til markedsøkonomien samt fremme demokratiseringsprocessen.

- ØSU er imidlertid klar over, at Revisionsretten har valgt at rette særlig hård kritik mod Tacis (og Phare), mens Europa-Parlamentet nægter at godtage Kommissionens redegørelse for sine udgifter i 1996, før man har klaret problemerne i forbindelse med disse støtteprogrammer.

- For at kunne gennemføre de vedtagne målsætninger vil modtagerlandene også fremover have brug for mange forskellige typer støtte fra EU og dets medlemsstater samt fra andre lande og internationale finansieringsinstitutter og organisationer.

- Tacis-programmet vil i de kommende år komme til at spille en central rolle i udviklingen af relationerne mellem EU og modtagerlandene, især i betragtning af Samarbejds- og Partnerskabsaftalernes ikrafttræden og EU's igangværende udvidelsesbestræbelser i Centraleuropa. Tacis-programmet bør efterhånden helt koncentreres om gennemførelsen af målsætningerne for Partnerskabs- og Samarbejdsaftalerne.

- Den nye Tacis-forordning, som er under udarbejdelse, vil væsentligt forbedre EU's muligheder for at effektivisere samarbejdet med modtagerlandene. Denne chance må udnyttes, således at forordningen har virkning fra og med år 2000.

3. Henstillinger

Det er hensigtsmæssigt at bevare Tacis-programmets opdeling i nationale programmer, multilaterale regionale programmer og såkaldte faciliteter, og ØSU fremsætter følgende henstillinger med henblik på at effektivisere det nuværende Tacis-program, og især den nye Tacis-forordning, der er under udarbejdelse.

3.1. Tacis-programmets hovedmål for de enkelte sektorer (f.eks. energi og landbrug) og prioriteringer bør defineres nærmere. Der bør fastlægges så klare politiske, økonomiske, sociale og miljørelaterede målsætninger som muligt for Tacis-projekterne. Der bør foretages en vurdering af Tacis-projekternes betydning for bl.a. beskæftigelsen.

Hovedvægten i Tacis-programmet bør fortsat lægges på at fremme en velfungerende økonomi og iværksætterånd i modtagerlandene, styrke SMV's og industriens internationale konkurrenceevne, forbedre lederuddannelser og knowhow, skabe en sociallovgivning og et socialsikringssystem, der fungerer, samt udvikle infrastrukturen, trafiknettet og landbruget over en bred front.

Disse Tacis-foranstaltninger bør ledsages af aktioner med henblik på at støtte reformprocesser, der bygger på principperne om borgerrettigheder, demokrati og retssikkerhed. Til en velfungerende økonomi hører også et velfungerende arbejdsmarked og en frugtbar social dialog mellem repræsentative og selvstændige interesseorganisationer, f.eks. på arbejdsmarkedet og i landbrugssektoren, samt mellem disse og regeringen. Modtagerlandene bør med Tacis-bistand bestræbe sig på at skabe og udvikle disse strukturer såvel som deres knowhow og velfungerende trepartssystemer.

Det bør overvejes, om programmet vedrørende nuklear sikkerhed bør tages ud af Tacis-programmet for at gøre administrationen af denne vigtige og meget ressourcekrævende opgave så effektiv som mulig.

3.2. De multilaterale regionale programmer bør prioriteres højere for at styrke modtagerlandenes indbyrdes samarbejde og samarbejde med nabostaterne over en bred front. Dette bør man også holde sig for øje i forbindelse med EU's udvidelsesforberedelser i Centraleuropa.

Administrationen og samordningen af projekter under Tacis-programmerne for grænseoverskridende samarbejde bør væsentligt forbedres, så programmerne kan fungere effektivt. Ordningerne for samfinansiering mellem flere programmer (Tacis, Phare og Interreg) bør gøres mere fleksible.

3.3. Henstillingerne i Kommissionens evalueringsrapport om at effektivisere Tacis-programmet peger generelt i den rigtige retning. ØSU har med tilfredshed bemærket, at Kommissionen allerede har iværksat passende foranstaltninger og retningslinjer. Det er vigtigt at udbedre de identificerede mangler inden den nye forordnings ikrafttræden.

Der er fortsat behov for at forenkle og effektivisere de administrative procedurer i programplanlægningen. Phare-programmet kan tjene som forbillede ved reformen af programplanlægningen. Man bør fortsat arbejde på at udrydde overflødigt bureaukrati, overlapninger og ringe samordning. For at effektivisere Tacis-programmet og dettes gennemførelse bør EU konsultere erhvervs- og interesseorganisationerne på EU-niveau og i medlemsstaterne. Kommissionen og medlemsstaterne bør i forbindelse med programmets gennemførelse benytte sig af disse aktører, ligesom der bør tages hensyn til de tilsvarende aktørers synspunkter og prioriteter i modtagerlandene.

3.4. Tacis-programadministrationen bør i større grad lægges ud til modtagerlandene. Man bør øge Kommissionens tilstedeværelse i disse, f.eks. ved at oprette nye Tacis-kontorer, og de administrative procedurer bør udvikles fra land til land på grundlag af det pågældende lands specifikke udvikling og knowhow.

Tacis-programmet bør fremme initiativer i modtagerlandene, så støtten kan kanaliseres ud til projekter, som modtagerlandene anser for vigtige. Man bør i større udstrækning støtte udnyttelsen af den lokale ekspertise, og modtagerlandene bør ud fra hvert enkelt lands særlige forudsætninger gives større beslutningskomptence i forbindelse med programmets retningslinjer og gennemførelse. Man bør også stræbe efter at knytte Tacis-projekterne sammen med modtagerlandenes egne udviklingsprojekter for at forbedre koordinationen med de pågældende staters og regioners budgetter, bl.a. med henblik på at sikre større medfinansiering. I forbindelse med Tacis-finansieringen skal der også tages hensyn til de enkelte modtagerlandes fremskridt, for så vidt angår opfyldelsen af programmets målsætninger.

Administrationen af Tacis-programmet bør via en hensigtsmæssig social dialog tage højde for synspunkterne hos modtagerlandenes virksomheder, lønmodtagere, landbrugskredse, forbrugere og andre vigtige erhvervs- og interessegrupper. Der vil være langt bedre muligheder for at opfylde Tacis-programmets målsætninger, hvis man hører disse kredse om programmets målsætninger og prioriteringer og om planlagte projekter, og hvis man inddrager dem i projekternes gennemførelse og den regelmæssige vurdering og opfølgning af projekterne, idet man herved drager nytte af den viden og de erfaringer og synspunkter, de har.

Der er i denne henseende brug for større åbenhed mellem de ansvarlige myndigheder i modtagerlandene, f.eks. mellem Tacis-koordinatorerne og de relevante organisationer. Dette kræver, at der i modtagerlandene etableres rådgivnings- og interaktionsmekanismer i forbindelse med Tacis-administrationen. Hvis de selvstændige og repræsentative erhvervs- og interesseorganisationer i modtagerlandene ikke har tilstrækkelig kompetence til at yde en troværdig vejledning, bør der udarbejdes Tacis-projekter med sigte på at udrydde netop sådanne mangler.

Bl.a. »Democracy and Partnership«-programmerne bør udnyttes i denne forbindelse, så interesseorganisationerne kan integreres i Tacis-programmets samfundsudviklende aktiviteter. Samtidig bør det være muligt at bruge andre programmer, f.eks. Bistro, idet man ud fra objektive kriterier giver forskellige uafhængige aktører adgang.

Der er blevet skabt nye virksomhedsstrukturer, navnlig inden for den mindre industri, ved hjælp af Tacis-programmets projekter. De små og mellemstore virksomheder har dog ofte svært ved at klare sig, når Tacis-finansieringen standser. For at afhjælpe problemer af denne type kunne de samfundsmæssige aktører i EU (erhvervslivet, landbruget og lønmodtagerne mv.) stille deres ekspertise og knowhow til rådighed for modtagerlandene og deres organisationer.

3.5. Skønt der er blevet gjort meget for at informere om Tacis-programmet i modtagerlandene, bør man fortsat satse målbevidst på dette. Tacis-programmets informationskanaler i modtagerlandene bør styrkes, eventuelt ved at iværksætte særlige projekter med sigte på at forbedre den nødvendige knowhow og systemerne til at behandle og sprede information. Det er vigtigt, at dette sker på en effektiv måde, f.eks. ved at inddrage modtagerlandenes sociale aktører og deres organisationer i informationsformidlingen og efter behov forbedre deres forudsætninger for at deltage i disse aktiviteter. Der er også et større behov i modtagerlandene for mere regelmæssig videreformidling af opdateret information og feedback, herunder også om afsluttede Tacis-projekter.

3.6. Man bør sikre, at der i EU's næste budget afsættes tilstrækkelige ressourcer til den nye Tacis-forordning. Samtidig bør man tilstræbe en bedre koordination af den økonomiske støtte med de øvrige internationale og nationale finansieringskilder. Det spirende samarbejde mellem EU, Verdensbanken og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) er et godt eksempel. Også nye finansieringskilder såsom Den Europæiske Investeringsbank bør inddrages i denne koordination.

Tacis-programmet bør også have som mål at stabilisere modtagerlandenes banksystemer og børsmarkeder, der er en betingelse for at tiltrække national og udenlandsk privatkapital til produktionsinvesteringer. Tacis-støtte til fremme af en lovgivning, der konsoliderer ejendomsretten og retsstaten vil fortsat være en vigtig forudsætning for investeringer. Tacis-programmet bør ikke mindst skabe bedre forudsætninger for EU-landes investeringer o.l.

Norge har tilkendegivet, at landet er parat til at forhandle med EU om bidrag til Tacis-programmets finansiering af bl.a. infrastruktur. ØSU finder dette positivt, idet et samarbejde med Norge antagelig kun vil forbedre mulighederne for at opfylde Tacis-programmets målsætninger.

3.7. Der bør afsættes betydeligt flere midler fra Tacis-programmets budget til støtte af investeringsprojekter for at fremskynde strukturreformerne, under forudsætning af at modtagerlandene samtidig påtager sig en tilsvarende større del af ansvaret for finansieringen. For at øge investeringerne i modtagerlandene bør de midler, som er øremærket til at forberede projekter, også kunne anvendes til at støtte fremstillingsvirksomheders projektforberedelser. En del af Tacis-programmets ressourcer bør kunne anvendes som garantisum, bl.a. i modtagerlandenes miljøbeskyttelses- og infrastrukturprojekter, og sådanne investeringer bør fremmes med rentestøtte.

ØSU understreger dog, at Tacis i henhold til den oprindelige hensigt fortsat primært bør være et program til formidling af teknisk bistand med henblik på skabe en investeringsfremmende atmosfære. I denne forbindelse er investeringer i lederuddannelse og anden udvikling af de menneskelige ressourcer og administrationen af stor betydning.

3.8. Programplanlægning, projektforberedelse og projektgennemførelse bør gøres hurtigere, hvilket også vil sikre en mere effektiv udnyttelse af Tacis-programmets midler. Der bør totalt afsættes flere midler til støtte af den type, som er til rådighed under Bistro-programmet, og den maksimale størrelse for projekter, som finansieres med midler fra de såkaldte faciliteter, bør hæves, bl.a. for at nedbringe omkostningerne ved overflødigt bureaukrati til fordel for den egentlige støtte.

3.9. ØSU vil fortsat bistå Kommissionen ved at fremlægge sine synspunkter om programmet og knytte tættere forbindelser til modtagerlandenes erhvervs- og interesseorganisationer. ØSU har i sinde at afgive tillægsudtalelser, styrke samarbejdet med Europa-Parlamentet og Regionsudvalget, sætte sig ind i aktørernes synspunkter og observationer i modtagerlandene om Tacis-programmets aktiviteter i de pågældende lande og videreformidle dette til Kommissionen og andre EU-institutioner samt støtte, at man, som foreslået i denne udtalelse, styrker modtagerlandenes samfundsstrukturer. Målet er at bidrage til at opfylde målsætningerne for EU's Tacis-program.

Bruxelles, den 29. april 1998.

Tom JENKINS

Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg