ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (84) 108 
 
 
 
Vol. 1984/0 040 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the open ing to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom  27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KO M (84) 108 e n d e lig  udg.
B r u x e lle s ,  den 7 . m a rts  1984
DEN ØKONOMISKE SITUATION I  FÆLLESSKABET
(M e d d e le ls e  t i l  Rå d e t f r a  K o m m issio n en , i h e n h o ld  t i l  
a r t i k e l  2 i a fg ø re ls e n  a f 1 8 . fe b r u a r  1974 om k o n v e rg e n s )
KOM(8 4 ) 108 e n d e lig  udg.

D E N  ØKONOMISKE SITUATION I FÆLLESSKABET
(M eddelelse t i l  Rådet fra  Kommissionen 
i henhold t i l  a r t ik e l 2 i a fg ø re lse n  af 18. fe b ru a r 1974
om konvergens)
INDHOLD
Side
I .  In d le d n in g  2
I I .  A k tiv ite ts u d s ig te rn e  fo r 1984 3
a) Bedre r e s u lta te r  ved udgangen a f 1983 end fo rv e n te t 3
b) Dynamiske elem enter i 1984 4
c) U d viklin g e n  i arbejdslø sheden 6
I I I .  Usikkerhedsmomenter i den in te r n a tio n a le  økonomiske
s itu a tio n  6
IV . Forbedring af den økonomiske konvergens 8
a) S tø rre  konvergens med hensyn t i l  re s u lta te rn e  8
b) G unstig a fsy n k ro n i se rin g  af k o n ju n k tu rfo rlø b e t i EF 9
c) Ø k o n o m is k -p o litis k  konvergens 9
V. K onklu sio ne r 1 1
Bi la g : De v ig t ig s te  økonomiske in d ik a to re r fo r  Det 
europæ iske Fæ llesskab, USA og Japan

-  2 -
I. Indledning
Rådet vedtog i december den økonomiske å rs b e re tn in g  fo r  1983/84, der var 
fo r e la g t a f Kommissionen. Denne b e re tn in g  in d e h o ld t en analyse af b e tin g e l­
serne fo r et v a r ig t opsving i den europæ iske økonomi, som va r udarb e jde t 
på grundlag af de o p ly s n in g e r, der fo r e lå  i o k to b e r.
U d viklin g e n  i de seneste måneder g iv e r m ulighed fo r  a t tilp a s s e  skønnene 
over re s u lta te rn e  fo r  1983 i g u n s tig  re tn in g , s e lv  om der f o r t s a t  er u s ik ­
kerhedsmomenter, og ju s te re  prognoserne fo r  1984. Der er f le r e  og f le r e  
tegn på et opsving : å re t 1983 s lu t t e r  bedre end v e n te t med en realvæ kst 
på 0,8% i BNP fo r  Fæ llesskabet som helhed (mod skønnet på 0,5% i å rs b e re t­
n in g e n ), og ifø lg e  de seneste prognoser fo rv e n te s  der en realvæ kst på 2 %  
i år (i ste d e t fo r  1,5% ).
Forbedringen af det økonomiske klima og af de økonomiske resultater skyldes 
en række for Fællesskabet specifikke forhold samt eksterne faktorer:
-  Den økonomiske t ilp a s n in g s p o lit ik  begynder nu a t få  p o s itiv e  v ir k n in g e r , 
s a m tid ig  med at de m edlem sstater, der er nået længst med hensyn t i l  øko­
nomisk g e n o p re tn in g , udøver en p o s it iv  k o n ju n k tu rv irk n in g  på p a rtn e rla n ­
denes økonomi. Der ko n sta te re s i ø v rig t en voksende konvergens i medlems­
s ta te rn e s  u d v ik lin g : uligevæ gtene form indskes i hovedparten af landene, 
hvad enten der er ta le  om b e ta lin g s b a la n c e r, budgetunderskud e lle r  i n f l a ­
tio n s r a te r .
-  Den v ig t ig s te  e kste rn e  f a k t o r ,  der har b id ra g e t t i l  o p ju s te rin g e n  af 
skønnene over den økonomiske a k t i v i t e t ,  er fo rb e d rin g e n  i verdenshandelen, 
som fo r en s to r  d e l kan t ils k r i v e s  USA. Der e r im id le r t id  f o r t s a t  u s ik ­
kerhed med hensyn t i l  u d v ik lin g e n  i de am erikanske re n te s a ts e r og d o lla r ­
kursen, som afhænger af den makroøkonomiske p o l i t i k  i USA. Den f in a n s ie lle  
s itu a tio n  i en række u d v ik lin g s la n d e  er i ø v rig t s ta d ig  fo ru ro lig e n d e
og på e t tid s p u n k t, hvor det er n ø d ve n d ig t, at u d v ik lin g s la n d e n e  d e lta g e r 
i o psvinget i den in te r n a tio n a le  handel.
Selv om  k o n ju n k tu ru d s ig te rn e  er b le v e t ly s e re  i F æ llesskabet, er der dog 
f o r t s a t  mørke p le t t e r  i h o ris o n te n . Akkum uleringen a f samfundsøkonomiske

-  3 -
u lig e væ g te , fo r eksempel med hensyn t i l  de o f f e n t lig e  fin a n s e r, e lle r  u d v ik ­
lin g e n  i virksom hedernes n e tto in d k o m s te r, der længe har været u tils træ k k e ­
lig e ,  nødvendiggør, at en række m edlem sstater v id e re fø re r tilp a s n in g s p o ­
lit ik k e n ,  som kun g iv e r et beskedent råderum fo r at s tim u le re  den samlede 
e fte rs p ø rg s e l. D e fo re lø b ig e  r e s u lta te r , der a fte g n e r s ig , opm untrer i 
ø v rig t t i l  at fo rts æ tte  ad denne v e j.
A rb e jd s lø s h e d s s itu a tio n e n  er s ta d ig  et meget a lv o r lig t  problem . A rbejds­
løsheden voksede igen i 1983, om end b e ty d e lig t m indre h u r tig t  end i 1982. 
Selv om  o psving e t befæ stes i 1984, v i l  der a llig e v e l b liv e  ta le  om  en min­
dre s tig n in g  i den g en n e m sn itlig e  a rb e jd s lø s h e d , der fo rv e n te s  at andrage 
11% af a rb e jd s s ty rk e n  mod 10,6% i 1983. Det skal im id le r t id  u nd e rstre ge s, 
at der regnes med et fa ld  i den g en n em snitlige  a rb ejd slø sh e dsp ro ce nt i 
Forbundsrepublikken Tyskland og Det forenede Kongerige i løbet af 1984.
M edlem sstaternes økonomiske p o l i t i k  bør i denne s itu a tio n  s ig te  pa at skabe 
b e tin g e ls e rn e  f o r ,  at fo rb e d rin g e n  af det økonomiske klim a og a f de øko­
nomiske p ræ s ta tio n e r kan k o n k re tis e re s  i et a fb a la n c e re t a k tiv ite ts o p s v in g .
I I .  A k tiv ite ts u d s ig te rn e  fo r  1984
a) Bedre r e s u lta te r  ved udgangen af 1983 end fo rv e n te t
K onjunkturundersø gelserne v is e r en b e ty d e lig  fo rb e d rin g  a f det økonomiske 
klim a i Fæ llesskabet i de s id s te  måneder af 1983. I fje rd e  k v a rta l steg 
p ro d u k tio n s k a p a c ite ts u d n y tte ls e n  i næsten a lle  m edlem sstater, og a k tie in ­
dekset fo r  Fæ llesskabet som helhed var fo r t s a t  stig en d e  i a lle  EF-lande 
b o rts e t fr a  I t a li e n .
G enerelt har re s u lta te rn e  i de s id s te  måneder af 1983 været bedre end f o r ­
v e n te t, således at å rs re s u lta te rn e  i B e lg ie n , F orbundsrepublikken Tyskland, 
Grækenland, F ra n k rig , Nederlandene og Det forenede Kongerige b le v l i d t  
g u n s tig e re , end skønnene fr a  oktoebr 1983 tydede pa. G en n em snitligt er 
BNP i Fæ llesskabet vokset med 0,8% i fa s te  p r is e r  i 1983, medens væksten 
t id lig e r e  b le v a n slå e t t i l  0,5%. I Forbundsrepublikken Tyskland er der 
t a le  om  en k la r a k tiv ite ts fo r b e d r in g , id e t BNP i s id s te  k v a rta l af 1983

-  4 -
steg med 5,3% i fa s te  p r is e r  på å rs b a s is , og i Det forenede Kongerige har 
der i de s id s te  to  år været en å r lig  væ kstrate på 2-3%.
Denne s tig n in g  i den økonomiske vækst i Fæ llesskabet i 1983 kan hovedsage­
l i g  t i ls k r i v e s  fo rb ru g e t og lageropbygningen i de m edlem sstater, hvor der 
a lle re d e  er et opsving i gang, nem lig Forbundsrepublikken Tyskland og Det 
forenede K ongerige. Denne s tig e n d e  indenlandske e fte rs p ø rg s e l har f ø r t 
t i l ,  at importmængden a tte r  er begyndt at s tig e  h u r tig e r e , men s tig n in g e n  
i verdenshandelen har fremmet e ksp o rte n , således a t v a re - og tje n e s te b a la n ­
cens b id ra g  t i l  den økonomiske vækst har været l i d t  p o s it iv .
Den k r a ftig e  s tig n in g  i USA's im port (+ 25% i årsgennem snit i andet h a lv å r 
a f 1983) har s m itte t a f på verdenshandelen, hvor der i andet h a lv å r af 
1983 ses en s tig n in g  på 6,6% på å rs b a s is  mod 2,5% i a re ts  fø rs te  seks mane­
d e r.
Im p o rt, regnet i mængder
1982 1983 1984 (1)
EF + 2,4% + 1,7% + 3,5%
USA + 1,3% + 12,1% + 14,7%
O ECD + 1,0% + 3,8% + 6,6%
Verden -  0,1% + 1,7% + 5,0%
(1) Prognoser
b) Dynamiske elem enter i 1984
Der ses s ta d ig  f le r e  tegn på, at a k tiv ite ts fo r b e d r in g e n  v i l  fo rts æ tte  i 
1984:
- virksomhedsledernes forventninger til produktionsudviklingen i  Fælles­
skabet er præget af jævnt stigende optimisme. Denne generelle konstate­
ring, dækker over en kraftig genopblussen af optimismen i  Forbundsrepu­
blikken Tyskland og i  Det forenede Kongerige, men også over en mere usik­
ker udvikling i  Frankrig og Italien;

-  5 -
-  Inden fo r  fre m s tillin g s v irk s o m h e d  er in v e s te rin g s in te n tio n e rn e  g u n stig e .
I 1984 ventes en g e n n e m sn itlig  s tig n in g  i in v e s te rin g e rn e  i Fæ llesskabet 
på 10%  i løbende p r is e r  og 4,7% i fa s te  p ris e r mod henholdsvis 3 %  og 
-3% i 1983. Det er i Danmark og Nederlandene, at der s t i l l e s  de s tø rs te  
fo rv e n tn in g e r t i l  en s tig n in g  i e rh v e rv s in v e s te rin g e rn e , medens der i 
F ra n krig  og Det forenede Kongerige s a n d s y n lig v is  b liv e r  ta le  om  en mærk­
bar s tig n in g .
K on so lid e rin g e n  af o psvinget i 1984 ska l hovedsagelig komme fr a  in v e s te ­
rin g e rn e . M alt i fa s te  p r is e r  har der i de seneste t r e  år været en nedgang 
i de fa s te  b ru tto in v e s te r in g e r , men fo r  1984 ventes en s tig n in g  på l i d t  
over 2 %  i årsgennem snit i Fæ llesskabet som helhed, og i å re ts  s id s te  h a lv ­
del kan der b liv e  ta le  om  s tig n in g e r på mellem + 3,5% og + 7%  i årsgennem­
s n it i fem m edlem sstater (B e lg ie n , Danmark, F orbundsrepublikken T yskland, 
I t a li e n  og Det forenede K on g erig e). Den k r a ftig e  s tig n in g  i a k tie in d e k s e t, 
som konstateredes s id s te  å r, v i l  s a n d s y n lig v is  v ir k e  t i l  gunst fo r en s t ig ­
ning i in v e s te rin g e rn e  i 1984. S am tidig hermed ventes den fo r t s a t t e  i n f l a -  
tionsdæ mpelse at gøre det m u lig t igen at nå op på en m indre s tig n in g  i 
husholdningernes d is p o n ib le  re a lin d k o m s t, således at der i EF sa n d syn lig ­
v is  b liv e r  ta le  om  en g e n n e m sn itlig  s tig n in g  i p r iv a tfo rb ru g e t pa 1,1% 
i fa s te  p r is e r  mod 0,9% i 1983.
Også u d v ik lin g e n  i handelsbalancen i Fæ llesskabet v i l  b idrage t i l  o p svin ­
g e t. Prognoserne fo r verdenshandelen ty d e r på en b e ty d e lig  s ty rk e ls e  af 
importstrømmene i 1984 (+ 5 %  regnet i mængder). De im p u ls e r, s tig n in g e n  
i USA's im port g iv e r verdenshandelen, v i l  b liv e  s ty rk e t a f en s tig n in g  
i Japans e fte rs p ø rg s e l. S tig n in g e n  i in d u s trila n d e n e s  im port v i l  i anden 
omgang g ive  u d v ik lin g s la n d e n e  m ulighed fo r  en mængdemæssig fo rø g e lse  af 
deres im p o rt. Handelsbalancen ventes således at yde et b e ty d e lig t b id ra g  
t i l  den økonomiske vækst i Fæ llesskabet, n e lig  ca. 0 ,6  p ro c e n tp o in t af 
BNP.
Disse vækstbegunstigende faktorer ma imidlertid ses i  forhold til mindre 
gunstige faktorer. Priserne pa rastoffer - bortset fra olie - som udtryk 
kes i  dollar, er i  mange tilfælde stærkt stigende. Hvis det antages, at 
dollarkursen fortsat vil ligge pa et højt niveau, vil der i  ar kunne blive 
tale om en mindre forværring af Fællesskabets bytteforhold. Pa den anden

-  6 -
sid e  v i l  u d v ik lin g e n  i r is t o fp r is e r n e  fremme en g enopretning af u d v ik lin g s ­
landenes handelsbalancer og b e ta lin g s b a la n c e rn e s  løbende p o s te r, id e t den 
t ilp a s n in g , som b le v påbegyndt i 1983, ventes at b liv e  e f t e r f u lg t  af en 
generel n e d b rin g e lse  a f underskuddene i 1984.
En anden f a k t o r ,  som p å v irk e r væksten i Europa, er u d v ik lin g e n  i re a lre n te - 
s a tse rn e . R enteniveauet er fo r  ø je b lik k e t meget h ø jt ,  og det er endnu u s ik ­
k e r t, om det v i l  b liv e  la v e re , h v ilk e t kan bremse in v e s te rin g s ry tm e n . Denne 
r is ik o  begrænses im id le r t id  a f en fo rb e d rin g  a f k a p ita le n s  r e n t a b i l i t e t ,  
som v i l  fremme en u d s k iftn in g  a f p ro d u k tio n s k a p a c ite te n .
c) U d viklin g e n  i arbejdslø sheden
I 1983 har arbejdslø sheden f o r t s a t  været s tig e n d e , s e lv  om den er steg e t 
langsommere end i 1982. Ved udgangen af ja n ua r 1984 udgjorde b ru tto a rb e jd s - 
løsheden i EF 12,9 mio a rb e jd s ta g e re , h v ilk e t er 600 000 mere end ved ud­
gangen af januar 1983. Det ser dog ud t i l ,  at denne u d v ik lin g  b le v vendt 
i 1983 og b le v  e f t e r f u lg t  af en v is  s t a b ilis e r in g  a f a rb ejd slø sh e dsp ro ce n ­
te n . I b e tra g tn in g  af den sa ndsynlige u d v ik lin g  i a rb e jd s s ty rk e n  kan man 
endnu ikke  regne med, at a k tiv ite ts o p s v in g e t v i l  åbne m ulighed fo r  en g lo ­
b a l n e d b rin g e lse  af a rb ejd slø sh e dsp ro ce nte n  i 1984, skønt der ved å re ts  
udgang ventes en mere p o s it iv  u d v ik lin g . Disse g e n e re lle  u d s ig te r fo r E F 
dækker over re t fo r s k e llig a r te d e  s it u a t io n e r ,  id e t arbejd slø sh e dsp ro ce nte n  
i 1984 fo r  fø rs te  gang siden 1979 v i l  fa ld e  i F orbundsrepublikken Tysk­
land og Det forenede K ongerige.
I I I . Usikkerhedsm om enter i den in te r n a tio n a le  økonomiske s itu a tio n
Det afgørende spørgsmål i dag e r , om et opsving i Europa sammen med en 
ekspansion i USA v i l  kunne g ive  in d u s trila n d e n e , og dermed i anden omgang 
også u d v ik lin g s la n d e n e , et v a r ig t økonomisk opsving .
En a fb a la n c e re t d o se rin g  a f fin a n s - og p e n g e p o litik k e n  er en forudsæ tning 
fo r  et vedvarende o p svin g . Ud fr a  denne s y n s v in k e l er s itu a tio n e n  i USA 
e t problem . I 1983 fø r te  s tø rre ls e n  af det a k tu e lle  og det fo rve n te d e  frem ­
t id ig e  budgetunderskud sammen med en lid e t  f le k s ib e l p e n g e p o litik  t i l  en

- 7 -
ny s tig n in g  i de amerikanske re n te s a ts e r og en y d e rlig e re  a p p re c ie rin g  
af d o lla re n . F orventningerne om en f o r t s a t  r e s t r i k t i v  p e n g e p o litik  p i de 
ameriaknske markeder skaber s ta d ig  spændinger om kring re n te s a ts e rn e . I 
b e tra g tn in g  af den faldende in f la t io n s t a k t  er re a lre n te n  igen kommet op 
p i et meget h ø jt niveau.
Pa k o rte re  s ig t havde USA's budgetunderskud s a n d s y n lig v is  en b e ty d e lig  
p o s itiv  in d fly d e ls e  på det o p svin g , der er kommet i USA, men da d e tte  un­
derskud varede ved p i m ellem lang s ig t ,  har det som fø lg e  af den u lig e ­
vægt, det har skabt på penge- og k a p ita lm a rke d e rn e , og den udtræ ngnings- 
e ffe k t ("cro w d ing  o u t " ) ,  det har h a f t ,  h in d re t en a fb a la n c e re t og dermed 
holdbar u d v ik lin g  i den amerikanske væ kst, så længe der ikke  er r e tte t 
op på d e tte  underskud, er der d e rfo r r is ik o  f o r ,  at denne p eriode med u lig e ­
vægt og dermed mere s k rø b e lig  vækst v i l  b liv e  e f t e r f u lg t  af en ny stagna­
tio n s fa s e .
K a p ita lflu g te n  over i d o lla r s  b le v fremmet af høj am erikansk væ kst, h ø jt 
re n te n ive au  og hausse på det am erikanske børsmarked. I dag ser det im id ­
l e r t i d  ud t i l ,  at den b e ty d e lig e  s tig n in g  i underskuddet pa handelsbalancen, 
de amerikanske virksom heders fo rrin g e d e  konkurrenceevne og u d sig te rn e  t i l  
en f o r ts a t høj re a lre n te  og dermed høje lin o m k o s tn in g e r også kan v irk e  
i re tn in g  af en p o te n tie l afm atning i den økonomiske a k t i v i t e t  p i den anden 
sid e  a f A tla n te n .
Si længe der ikke  er r e t t e t  op p i USA's budgetunderskud, er der næppe ud­
s ig t t i l  en m indskelse af spændingerne om kring re n te s a ts e rn e . U d vikling e n  
i d o lla re n s  værdi p å v irk e s  af to  indbyrdes m odstridende fa k to r e r : pa den 
ene side v ir k e r  det høje a fk a s t a f d o lla r -a n b rin g e ls e r som en s ty rk e ls e  
på den am erikanske v a lu ta , men på den anden side kan s tig n in g e n  i under­
skuddet på b e ta lin g s b a la n c e n  samt fo rv e n tn in g e rn e  om et nyt in fla tio n s o p ­
svin g  og en e ve n tu e l afm atning i den økonomiske a k t i v i t e t  v irk e  i modsat 
re tn in g .
Denne u sikkerhed kunne begrænses i b e ty d e lig t omfang, h v is  der b le v  r e t t e t  
op p i det amerikanske budgetunderskud, og h vis de s to re  in d u s trila n d e s  
økonomiske p o l i t i k  b le v samordnet bedre. En bedre d ose rin g  a f USA's makro­
økonomiske p o l i t i k  v i l l e  g ive  EF-landene s tø rre  h a n d le frih e d  i deres penge- 
og f in a n s p o lit ik .

-  8 -
En mere holdbar vækst i in d u s trila n d e n e  v i l l e  få  p o s itiv e  v irk n in g e r fo r 
u d v ik lin g s la n d e n e s  økonomi. En stig e n d e  e k s p o rte fte rs p ø rg s e l kunne sammen 
med en b edring a f b y tte fo r h o ld e t g ra d v is  r e tte  op på u d v ik lin g s la n d e n e s  
b e ta lin g s b a la n c e . Et y d e rlig e re  fa ld  i re n te sa tse rn e  v i l l e  le t te  deres 
gæ ldsbyrde over fo r  u d la n d e t.
IV . Forbedring a f den økonomiske konvergens
a) S tø rre  konvergens med hensyn t i l  re s u lta te rn e
In fla tio n s r a te r n e  er f o r t s a t  fa ld e n d e . I 1983 var in fla tio n e n  faldende 
i a lle  m edlem sstater, og den ventes i 1984 at fa ld e  y d e rlig e re  i syv med­
le m s s ta te r. Denne g e n e re lle  nedgang i in fla tio n e n  v i l  s a n d s y n lig v is  ligesom  
i 1983 være ledsaget a f en indsnæ vring af p ris s tig n in g s d iv e rg e n s e rn e . Den 
g en n em snitlige  in f la t i o n  på 6,2% i 1983 dækkede over in f la t io n s r a t e r  på 
mellem 2,7% og 14,5%, når der ses b o rt fr a  et e n k e lt land. I 1984 ventes 
in fla tio n e n  at svinge mellem 3,1% og 10%, når der også her ses b o rt fra  
ét la n d, og gennem snitsraten s k u lle  b liv e  b ra g t ned på 5,2%. Den fo r t s a t t e  
infLationsdæ m pelse går således hånd i hånd med en ny indsnæ vring af divei— 
genserne mellem de e n k e lte  m edlem sstater. Det m å i ø v r ig t bemærkes, at 
denne u d v ik lin g  v i l  være ledsaget af en ny dæmpelse af s tig n in g s ta k te n  
i enhedslønom kostningerne i in d u s trie n , hvor den g e n n e m sn itlig e  s tig n in g  
kun ventes at b liv e  på 3%.
Budgetunderskuddet i sa m tlig e  EF-lande som helhed steg fr a  5,4% af BN P 
i 1982 t i l  5,7% i 1983, men ventes i 1984 at fa ld e  fo r  fø rs te  gang siden 
1980 og b liv e  b ra g t ned på 5,2% a f BNP. D ette gæ lder im id le r t id  ikke Græken­
la n d, F ra n krig  og Nederlandene, hvor der ventes en m indre s tig n in g  i under­
skuddets andel a f BNP.
Bedringen a f b e ta lin g s b a la n c e rn e  er f o r t s a t .  Fæ llesskabets handelsoverskud 
ventes i år at s tig e  med 0 ,3  p ro c e n tp o in ts  t i l  0,9% a f BNP, og der b liv e r  
overskud på b e ta lin g s b a la n c e n s  løbende p o s te r (0,3% a f BNP). S am tlige med­
le m s s ta te r, s a n d s y n lig v is  med undtagelse a f Grækenland og Det forenede 
K ongerige, v i l  opleve en b e d rin g  af handelsbalancen og b e ta lin g sb a la n ce n s 
løbende p o s te r.

-  9 -
b) G unstig a fs y n k ro n i s e rin g  a f k o n k u n k tu rfo rlø b e t i EF
Den g e n n em snitlige  u d v ik lin g  i de makroøkonomiske aggregater i EF dækker 
over fo r s k e llig a r te d e  k o n ju n k tu rs itu a tio n e r i m edlem sstaterne, og d e tte  
hænger hovedsagelig sammen med, at s ta b ilis e r in g s fo r a n s ta ltn in g e r n e  ikke 
længere gennemføres synkront i a lle  EF-landene, og at de u lig e væ g te , der 
ska l k o rrig e re s , har f o r s k e l lig t  omfang.
Den tilb a g e g a n g  i husholdningernes mængdemæssige fo rb ru g , som a lle re d e  
i 1981 s is  n a v n lig  i Forbundsrepublikken T yskland, Ir la n d , Luxembourg og 
Nederlandene, er fa k t is k  fø rs t s lå e t igennem i 1983 i B e lg ie n , F rankrig 
og I t a li e n .  I 1984 ventes et uændret fo rb ru g , e lle r  måske en mindre tilb a g e ­
gang i v is s e  m edlem sstater. Derimod ser det ud t i l ,  at de f le s te  medlems­
s ta te r v i l  opleve en s tig n in g  i in v e s te rin g e rn e  i 1984.
B edringen i de økonomiske u d s ig te r er fru g te n  a f de b e stræ b e lse r, der er 
u d fo ld e t af sa m tlig e  m edlem sstater, som dog ikke  har handlet lig e  h u r tig t 
og på samme måde. I denne fo rb in d e ls e  kan det bemærkes, at Forbundsrepu­
b lik k e n  Tyskland og Det forenede K ongerige, som var de fø rs te  t i l  at ivæ rk­
sætte en t ilp a s n in g s p o lit ik ,  også var de lande, hvor ko n ju n ktu ro p svin g e t 
slo g  fø rs t igennem.
De ø vrig e  m edlem sstater kan i deres egen t ilp a s n in g s p o lit ik  få gavn af 
s itu a tio n e n  i de lande, der lig g e r fo r r e s t i k o n ju n k tu ro p s v in g e t, ved at 
u d n ytte  s tig n in g e n  i e k s p o rte fte rs p ø rg s le n . I 1984 ventes d e t, at va re - 
og tje n e ste b a la n ce n s re a le  b id ra g  t i l  væksten v i l  b liv e  s tø rre  end den 
re a le  s tig n in g  i BNP i B e lg ie n , F ra n k rig , Irla n d  og Luxembourg.
c) Ø k o n o m is k -p o liti sk konvergens
Det europæ iske monetære System har i p ra k s is  k la r t  v is t  fo rd e le n e  ved en 
s t a b il valutazone i en in te r n a tio n a l v a lu ta s itu a tio n , der er præget af 
s to r u s t a b i l i t e t .  D ette har s ty rk e t EMS' b etyd ning  og sa m tid ig  fo rø g e t 
system ets b id ra g  t i l  samordningen af den økonomiske p o l i t i k .  Inden fo r 
Fæ llesskabet ses i ø v rig t voksende a lm in d e lig  t i l s l u t n i n g  t i l  de re tn in g s ­
l i n j e r ,  der lægges t i l  grund fo r  den økonomiske p o l i t i k .

-  10  -
I m edlem sstaterne ses i dag en række fæ lle s træ k  i den økonomiske p o l i t i k :
-  n ed b rin ge lse  af de s tru k tu rb e tin g e d e  budgetunderskud ved hjæ lp af fo ra n ­
s ta ltn in g e r , der fø r s t og fremmest ta g e r s ig te  p i at begrænse s tig n in g e n  
i de o f f e n tlig e  u d g if t e r .  S am tidig søger m edlem sstaterne at fo rh in d re
en s tig n in g  i den andel a f BNP, det o f f e n t lig e  e r nødt t i l  a t lægge be­
sla g  på, i nogle lande søger man endog at nedbringe denne a n d e l;
-  fa s th o ld e ls e  a f p e n g e p o litik k e n s  inflationsdæ m pende v irk n in g e r og mobi­
lis e r in g  af opsparingen over i in v e s te rin g e r;
-  f o r ts a t bekæmpelse a f s tiv h e d e r med det fo r m il at skabe s tø rre  f l e k s i b i ­
l i t e t  p i markederne og fremme en sm idigere tilp a s n in g  a f de europæiske 
økonom ier;
-  s ty rk e ls e  a f k a p ita le n s  og a rb e jd s k ra fte n s  p r o d u k t iv it e t  gennem en s tru k ­
turom læ gning i de p ro d u k tiv e  erhverv samt fremme a f in n o v a tio n  og in v e ­
s te rin g e r i de avancerede s e k to re r;
-  tilr e tte læ g g e ls e  af in d k o m s tp o litik k e n  med det fo r m ll at dæmpe s t ig n in ­
gerne i lønom kostningerne og genskabe virksom hedernes r e n t a b i l i t e t .  I 
lø n fo rh a n d lin g e rn e  er man e fte rh ln d e n  i s a m tlig e  m edlem sstater begyndt 
at tage s tø rre  hensyn t i l  behovet fo r  øget p r o d u k tiv ite t og in f la t io n s -  
dæmpelse.

-  11  -
V. K onklusioner
For 1984 ventes en fo rb e d rin g  af Fæ llesskabets økonomi i fo rh o ld  t i l  1983. 
For fø rs te  gang siden 1979 er Fæ llesskabet p i vej in d  i e t o p svin g , som 
både skyldes de fø rs te  r e s u lta te r  af den t ilp a s n in g s p o lit ik ,  der er f ø r t ,  
og et k r a f t ig t  opsving i verdenshandelen, der er godt p i vej t i l  at komme 
op på t id lig e r e  tid e r s  væ kstra te .
Opsvinget i  Fællesskabet ventes at give sig udslag i  en kraftig stigning 
i  investeringerne, et nyt fald i  inflationsraten og en øget konvergens 
med hensyn til de økonomiske resultater.
T il tro d s  h e rfo r er den sa nd syn lig e  u d v ik lin g  i arbejdslø sheden i hele 
Fæ llesskabet i 1984 f o r t s a t  fo ru ro lig e n d e . Skønt der i ø je b lik k e t ses en 
k la r nedgang i a rb e jd slø sh e d sp ro ce n te n , ventes arbejdslø sheden at nå op 
på g e n n e m s n itlig t 11% af a rb e jd s s ty rk e n  i 1984. Der ses dog a lle re d e  tegn 
på en v is  fo rb e d rin g  i v is s e  m edlem sstater (F orbundsrepublikken Tyskland, 
Det forenede K on g erig e).
U d viklin g e n  i lø bet a f 1984 v i l  f o r t s a t  være behæ ftet med s to r usikkerhed 
som fø lg e  af den u s ik re  in te r n a tio n a le  s it u a t io n ,  n a v n lig  på grund a f ud­
s ig te rn e  t i l  a lt  fo r høje re a lre n te s a ts e r og usikkerheden om kring d o lla r ­
kursens u d v ik lin g .
Den v ig t ig s te  opgave i 1984 m å d e rfo r være at k o n s o lid e re  o p s v in g e t, f o r t ­
sat søge at t ilv e je b r in g e  s tø rre  monetær og fin a n s ie l s t a b i l i t e t  pa det 
in te r n a tio n a le  plan og holde markederne åbne.
In d a d til v i l  den øgede konvergens med hensyn t i l  de økonomiske r e s u lta te r , 
den s tø rre  sammenhæng i den økonomiske p o l i t i k  og a fs y n k ro n is e rin g e n  af 
k o n ju n k tu rfo rlø b e n e  g ive  n a v n lig  de lande, som endnu ikke  har kunnet t i l ­
endebringe tilp a s n in g s p ro c e s s e n , m ulighed fo r  at v id e re fø re  den nødvendige 
s t a b ilis e r in g  og s t r u k tu r tilp a s n in g , der a lle re d e  er i gang, og g ra d vis 
skabe de re tte  forud sæ tning e r fo r  at få d e l i det økonomiske opsving. De 
ø k o n o m is k -p o liti ske r e t n in g s lin je r ,  som b le v f a s t la g t  i december 1983, 
gælder d e rfo r f o r t s a t .  I denne fo rb in d e ls e  er det v i g t i g t ,  at den begyn-

-  1 2  -
dende k o n ju n k tu rfo rb e d rin g  ikke  fø re r t i l ,  at der slækkes pa b e stræ b e lse r­
ne, ligesom  man fo r t s a t  m å a rb ejd e  på at fje r n e  de s tru k tu rb e tin g e d e  u lig e ­
vægte, s ty rk e  in n o v a tio n s k a p a c ite te n  og fo rb e d re  konkurrenceevnen, id e t 
d e tte  er afgørende fo r  en v a rig  fo rb e d rin g  a f b e sk æ ftig e ls e n .

DE VIG77GSTE DKONOMISKE INOIKATORER fOfi OET EU«öPAIS« FALLESSKAB, USA OG JAPAN
r|  TABEL1: BRUTTONATIONALPRODUKT (X-ffNDRING I FASTE PRISER 1 FORHOLD TIL1
1  TABEL2: AFLEOEDE FORBRUGERPRISER (X-XNORING 1 FORHOLD TIL DET FOREGÅ-
I DET FOREGÅENDE AR, EFUSA,JAPAN,1970-1984)1 ENDE ÅR,EF, USA, JAPAN,1970-198«),----
19
70 1 1978
1979 1  980 19Q1 1982 1983 1984 1 -1979 1989 1981 1982 1983 1984
I 1  9 79 1 1979
!  ---
\b 3n 2_531 -
1 1 1 .0 .0 13 IB 6.7 3.7 6.7 8 . 8 7.4 7.7 6.5
iDK2t,37-A 73. A :*.o n6 i  DK 9.810.4 1 0 .2 11.9 10.5 6.7 5.3
|U 9 A1 19 2 -1 .0 1 .030 ID 5.1 4.2 5.4 S. 65.3 3.0 3.3
I  GR 4037 16· ·7 0.3 16 i  GR 11 .5 17.5 2 2 . 2 24.4 21.1 19.B 19.2
ir 363 1J ?!  7 .  3 6 F 8 . 6 1 0 .6 13.3 12.9 1 0 .8 9.5 7.2
I  1KL • 133437 16 1 -  2.  5n3 URL 1 2 .8 13.4 1 0 .6 20.1 17. 1 1 0 .8 9.0
I  I 3* ■ *4939-* 1- .3-1 .3 n2 II 13.1 15.0 20.3 19.0 16.8 14.5 (0.5
IL 31 A0 17 --1 8- 9-2.4 -1 0 L 6.3 5.8 7.7 7.7-1 0 .0 8.4 7.7
INL 3Ó24 9 -1 6 -1 .6 1 .0 17 NL 7.5 4.3 6.9 6.4 5.7 2.7 3.1
I  UKn16,.o0 02.4 3.2 25 UK 12.3 13.2 16.4 1 1 .6 6.3 5.4 5.5j----
l£
f 3133 13-A .0 .810 EF 9.1 8.9 1 1 .2 10.1 8 . 8 6 . 2 5.2
I  USA- >9 24-3'y3 3.4 50 USA 6.1 9.010.5 8.9 5.8 3.9 5.1
I  JAF' 6951 AA322.9 3.3 46 JAP—7.7 3.5 7.0 4.5 2.9 1.4 1 .4
TABEL3: ANTALARBEJDSLØSE I  X AF DEN CIVILEARBEJDSSTYRKE
<EF,USA, JAPAN, 1970-1984)
197Q
-1979 1980 1981 1982 1983 1  984
1979
b 5.0 8 . 8 9.4 1 1 .2 13.1 14.5 14.9
DK 3.3 6.  17.0 9.2 9.910.5 1 0 .8
D 2.5 3.4 3.4 4.7 6 . 8 8.4 7.8
GR - - - 5.8 7.8 8 . 6
F 3.3 6 . 0 6.4 7.8 8.7 8.9 9.7
1RL 7.1 7.4 8 . 2 1 0 .2 12.3 14.7 16.6
I 5.6 7.5 8 . 0 8 . 8 9.110.7 1  .9
L. 'j .  7 .  7 1 .0 1 .2 1 .6 .9
NL 3.0 5.7 6.59.412.7 15.4 16.8
UK 4.0 5.0 6.4 9.6 1 1 .0 11.7 11.4
Ef 3.8 5.3 5.9 7.8 7.5 1 0 .6 1 1  .0
USA 6 . 2 6 . 0 5.8 7.6 9.7 9.5 7.8
JAF- 1  .7n n2.p .  7 >2.4 2 . 6 2.5TABEL4: BETALINGSBALNCENS 
1970-19&4)LØBENDEPOSTER (X AF BNP,EF, USA, JAPAN,
1970
19791979 1980 1981 1982 1983 1984
b .4-2.7 -4.7 -1.2-3.6 -1.5 -.5
DK -2.9 -4.7 -3.7 -3.1 -4.1 -2.1-1 .9D .9 - . 8-1 .9 -1 .0 .6 .7 1 .0GR -2 .8-2.9 -.9 ~.  2-3.9 -3.8 -4.3
F -.3 .0-1 .4 -1 .4 -2.9 -1 .7 - . 8
IftL -4.2-1 1.3 -9.9-13.1 -0.4 -2 .8-1 .3
I _ 42 i  .7-2.4 -2.3 -1 .6 -. 2 - . 1
L 22.5 28.3 2 2 .6 31.5 39.2 37.7 36.1
NL .  3 -1 1-1 .5 2 .2 2.7 3.3 3.9
UK -.9 .0 1 .6 2 . 6 2 .0 .7 .6
EF -. 1-.4-1 .3 -.5 -.5 - . 1 .3
USA .  1 - . 1 .3 .1-.4-1.4 -2.4
JAP .8 - . 8-1 .0 .5 .61  .9 2 . 6
TABEL5: DET OF 
(l X «FENTLIGES 
F BNP, EF,FINANSIER
1970-1981NGSEVNE E  
4)LLER -BEH 5V (-)
1970
19791979 1  900 19H1 1982 1  VB3 1984
8 -4n-71-91-12 6-ti. 6-I 1Ó-10.9
DK 0_ - i036-71-9.o -8n-6.9
D -1.5 8-31-39-3.5-30-1.8
GR -4.  4-48-54 -10 6-8.3-9n-9.8
K -6-7 3 -18 6-34-3.5
IRL -85 -1 19 -128-158-16. 2-134-12.3
I -86-95 -84 -1 17-11.9- 1  19-11.9
L ?3 7-8 3 -14 -23 -.6
NL - 1.3-43-40-5 -7.n -66-6.8
UK -3n-3- »-34_7_ - >0-35-2.5
t f -2.9-36-35-54-54-57-5.2TABEL 6:  PENGER 
EF, USKMGDE (X-/ 
A, JAPAN,ENDRING UL 
1970-1984t.  Året i
)FORHOLD T IL ÅRET Ft R,
1970
-1979 1980 1981 1982 1983 1984
1979
b 10.9 6 . 0 2.7 6 . 6 5.9 5.5 6.7
DK 1 1 .0te.s 8.1 9.6 1 1 .8 25.4 7.5
D 10.1 6 . 0 6 . 2 5.0 7.1 5.3 5.3
GR 23.3 18.4 24.7 34.3 31 .5 2 0 . 0 21.3
F I5.«C—*“~I4.4 9.711.4 1 0 .8 8 . 8 6 . 0
IRL 18.2 19.0 16.9 17.« 12.9 7.51  1  .4
I 19.6 26.3 1 2 .0 16.0 17.2 14.4 14.2
NL 1 1 .6 7.6 3.6 5.2 7.610.3 1 0 .0
UK 13.6 12.7 18.6 14.6 9.211.5 8.9
EF 13.9 1  1  .9 10.5 1 0 .8 10.7 9.8 8 . 6
USA 9.5 8 . 2 9.0 1 0 .0 9.2 - -
JAP 16.9 9.1 7.2 8.7 7.0 “ -
F, NU, USA: H2, D, GR, I  RU: N3, 8 , DK: K H ,  UK: STERLING W  
(FINANSÅRET); U: N2 ( 6 8 -7 9 ), NJ (8 0 -8 A ), JAP: N2 O G  CD.
ANN: SKRNNET STIGNING I  H2 PÅ 13,0X 1 1983 06 PÅ 1 2 ,8 * I  198«.