[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 28.1.2009

KOM(2009) 34 endeligBind I

Gennemførelse af strukturreformerne i Lissabonstrategien i forbindelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan - Årlig landevurdering: Henstilling med henblik på

RÅDETS HENSTILLING

om ajourføringen i 2009 af de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politikker og gennemførelsen af medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker

Gennemførelse af strukturreformerne i Lissabonstrategien i forbindelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan - Årlig landevurdering: Henstilling med henblik på

RÅDETS HENSTILLING

om ajourføringen i 2009 af de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politikker og gennemførelsen af medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION —

som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 99, stk. 2, og artikel 128, stk. 4,

som henviser til henstillingen fra Kommissionen,

som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd den […],

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget, og

som tager følgende i betragtning:

1. Rådet vedtog i juli 2005 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politikker (2005-2008)[1] og en beslutning om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker[2], som tilsammen udgør "de integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse". Medlemsstaterne blev opfordret til at tage hensyn til de integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse i deres nationale reformprogrammer.

2. På Det Europæiske Råds forårsmøder i 2006, 2007 og 2008 blev der indkredset fire prioriterede områder (forskning, udvikling og innovation, erhvervsklima, beskæftigelsesmuligheder og en integreret energi-/infrastrukturpolitik), som udgør søjlerne i den fornyede Lissabonstrategi. Det Europæiske Råd enedes inden for disse områder om et begrænset antal specifikke aktioner, som det stærkt opfordrede medlemsstaterne til at gennemføre inden for fastsatte tidsfrister.

3. Medlemsstaterne fremlægger hvert år rapporter om gennemførelsen af de nationale reformprogrammer (gennemførelsesrapporter).

4. På baggrund af Kommissionens analyse blev der formuleret en række landespecifikke henstillinger til medlemsstaterne i 2007 og 2008[3].

5. For at forfølge Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse på en sammenhængende og integreret måde vedtages disse henstillinger i ét enkelt instrument. Med denne tilgang tilgodeses de nationale reformprogrammers og gennemførelsesrapporternes integrerede struktur samt den nødvendige overensstemmelse mellem retningslinjerne for beskæftigelse og de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker, jf. traktatens artikel 99, stk. 2, og artikel 128, stk. 2.

6. På Det Europæiske Råds forårsmøde i 2008 blev anden cyklus i den fornyede Lissabonstrategi, der vil blive fuldført i 2010, lanceret. Rådet vedtog i maj 2008 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politikker (2008-2010)[4] og i juli en beslutning om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker[5], som tilsammen udgør "de integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse".

7. Medlemsstaterne har herefter bekræftet eller ajourført deres nationale reformprogrammer eller udarbejdet nye, som de forelagde Kommissionen i oktober 2008 sammen med en gennemførelsesrapport. For at styrke koordineringen af reformerne og fremme den multilaterale overvågning i Rådet blev medlemsstaterne på Det Europæiske Råds forårsmøde i 2008 bedt om at fastlægge deres politiske tiltag i forbindelse med de landespecifikke henstillinger og vedlægge tidsplaner ("handlingsplaner").

8. I lyset af den nuværende økonomiske nedtur har Kommissionen fremsat forslag om en europæisk økonomisk genopretningsplan (herefter benævnt "genopretningsplanen"[6]), som der blev opnået enighed om på Det Europæiske Råds møde i december 2008. Planen sikrer en koordineret finanspolitisk stimulering inden for rammerne af stabilitets- og vækstpagten for at sætte gang i efterspørgslen og genskabe tilliden, idet der tages hensyn til medlemsstaternes udgangsstilling og den indsats, de allerede har gjort som følge af de økonomiske problemer. Det forventes i genopretningsplanen, at den finanspolitiske stimulering ledsages af hurtigere strukturreformer, der har grundlag i Lissabonstrategien, for derved at stimulere økonomien, samtidig med at EU's langsigtede vækstpotentiale øges navnlig ved at fremme overgangen til en videnbaseret økonomi med et lavt kulstofforbrug.

9. I genopretningsplanen, som Det Europæiske Råd enedes om, opfordres medlemsstaterne til at fremlægge ajourførte stabilitets- eller konvergensprogrammer, som Kommissionen har vurderet, idet der skal tages behørigt hensyn til behovet for at sikre, at udviklingen i retning af en forværret finanssituation vendes, at forbedre den finanspolitiske beslutningsproces og at sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.

10. De landespecifikke henstillinger bør ajourføres, samtidig med at der tages hensyn til principperne i genopretningsplanen og de fremskridt, der gøres som følge af gennemførelsen af disse principper, siden de blev vedtaget. Disse reformer bør gennemføres hurtigt. Kommissionen vil yde bistand som en del af Lissabonpartnerskabet og overvåge og regelmæssigt rapportere om de fremskridt, der gøres.

11. Med henblik på fuld gennemførelse af Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse bør denne henstilling også omfatte specifikke henstillinger til medlemsstaterne i euroområdet.

12. Europa-Parlamentet har vedtaget en beslutning om denne henstilling -

HENSTILLER til medlemsstaterne at træffe foranstaltninger på grundlag af de retningslinjer, der er anført i bilaget.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand

BILAG

INDHOLDSFORTEGNELSE

RÅDETS HENSTILLING 2

BELGIEN 8

BULGARIEN 10

DEN TJEKKISKE REPUBLIK 12

DANMARK 14

TYSKLAND 16

ESTLAND 18

IRLAND 20

GRÆKENLAND 22

SPANIEN 24

FRANKRIG 26

ITALIEN 28

CYPERN 30

LETLAND 32

LITAUEN 34

LUXEMBOURG 36

UNGARN 37

MALTA 39

NEDERLANDENE 41

ØSTRIG 43

POLEN 45

PORTUGAL 47

RUMÆNIEN 49

SLOVENIEN 51

SLOVAKIET 53

FINLAND 55

SVERIGE 57

DET FORENEDE KONGERIGE 58

MEDLEMSSTATER I EUROOMRÅDET 60

BELGIEN

1. Væksten i BNP faldt mærkbart til 1,3 % i 2008. Det skyldtes faldende udenlandsk efterspørgsel og dæmpet indenlandsk efterspørgsel væsentligst på grund af høj inflation og følgerne af finanskrisen. Den økonomiske situation forventes at blive yderligere stærkt svækket i 2009. Inflationen i 2008 skønnes at have været på omkring 4,7 %, hvilket er næsten en fordobling i forhold til 2007 og væsentligst skyldes højere indenlandske energipriser. Faldende energipriser på verdensmarkedet forventes at føre til faldende inflation i 2009. Der regnes med et underskud på de offentlige finanser på ca. 0,9 % af BNP for 2008. Bruttogælden forventes at udgøre omkring 88 % af BNP i 2008. Overskuddet på de løbende poster faldt i 2008 og forventes at falde yderligere i 2009.

2. Stigningen i beskæftigelsen var positiv i 2008, og arbejdsløsheden faldt til 6,9 %. Udsigterne for 2009 er imidlertid meget mindre positive og peger på stigende arbejdsløshed. De sektorer, der er mest påvirket af krisen, er bil- og stålindustrien og den finansielle sektor.

3. Som reaktion på finanskrisen og som led i den koordinerede EU-indsats har Belgien vedtaget finansielle støtteforanstaltninger for at stabilisere banksektoren, hvilket også skulle forbedre adgangen til finansiering og dermed støtte økonomien generelt og bidrage til makroøkonomisk stabilitet. I lyset af den økonomiske nedtur har Belgien endvidere for nylig annonceret foranstaltninger, herunder finansiel støtte til SMV.

4. I henhold til principperne i den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil Kommissionen vurdere de foranstaltninger, Belgien har truffet som reaktion på den økonomiske nedtur. Hvad angår de offentlige finanser, vil Kommissionen vurdere, om det ajourførte stabilitetsprogram er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Endvidere bør de foranstaltninger, der anbefales i punkt 7, indføres hurtigt, navnlig for at lette overgangen til en økonomi med et lavt kulstofforbrug og fremme økonomiens langsigtede vækstpotentiale.

5. Belgien har fortsat gennemførelsen af sit nationale reformprogram. Der er annonceret foranstaltninger for yderligere at nedsætte skatten på arbejde i form af en forhøjelse af de skattefrie indkomster for arbejdstagere med lave eller gennemsnitlige indkomster, men det er stadig nødvendigt med yderligere foranstaltninger. Der kræves en yderligere indsats for at forbedre arbejdsmarkedssituationen, navnlig for ældre arbejdstagere og for dårligt stillede grupper, sikre holdbare offentlige finanser på lang sigt, styrke konkurrencen på gas- og elektricitetsmarkederne og forbedre F&U-indsatsen.

6. Belgien er en eksportorienteret økonomi, og det er derfor særlig vigtigt at bevare konkurrenceevnen. I den forbindelse er det afgørende, at enhedslønomkostningerne følger udviklingen hos de vigtigste handelspartnere. Omkostningskonkurrenceevnen blev forringet i 2008. Det vil være gavnligt med en styrket konkurrence på gas- og elektricitetsmarkederne. Det er vigtigt fortsat at investere i F&U og uddannelse for at fremme produktivitetsvæksten og styrke konkurrenceevnen. Lav arbejdsmarkedsdeltagelse, øgede aldersrelaterede udgifter og en stor offentlig gæld udgør en risiko for de offentlige finansers langsigtede holdbarhed, hvilket understreger behovet for at øge overskuddet på primærsaldoen og føre en vækst- og beskæftigelsesfremmende politik. En samlet tilgang til gennemførelsen af strukturreformer kunne sikre bedre resultater i Belgien. Gennemførelsen af den energi- og klimapakke, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil kræve stor bevågenhed.

7. På baggrund af Kommissionens vurdering af de fremskridt, der er gjort, anbefaler Rådet, at Belgien fortsætter gennemførelsen af strukturreformerne. Det anbefales navnlig, at Belgien:

- yderligere nedsætter skatten på arbejde, bl.a. ved at lempe beskatningen af lavtlønnet arbejdskraft, samtidig med at udgiftsstyringen på mellemlang sigt forbedres for at støtte den finanspolitiske konsolidering

- fremmer konkurrencen på gas- og elektricitetsmarkederne gennem mere konkurrencefremmende retlige rammer og en uafhængig og effektiv regulering og yderligere foranstaltninger i relation til transmissions- og distributionsselskaberne

- inden for rammerne af en integreret flexicurity-strategi fremmer gennemførelsen af koordinerede foranstaltninger, der giver et mere effektivt arbejdsmarked, reviderer arbejdsløshedsunderstøttelsen for at sikre de arbejdsløse en hurtig tilbagevenden til arbejdsmarkedet, fremmer arbejdsmarkedsdeltagelsen (navnlig for ældre arbejdstagere og personer med indvandrerbaggrund), mindsker de regionale forskelle og øger deltagelsen i livslang læring i alle regioner.

BULGARIEN

1. Takket være en stærk indenlandsk efterspørgsel steg væksten i BNP i Bulgarien til 7 % i de første ni måneder af 2008, hvorved BNP pr. capita nåede op på ca. 40 % af EU-gennemsnittet. Væksten forventes at aftage mærkbart i 2009, da strammere udlånsbetingelser bremser de indenlandske investeringer og det private forbrug. Inflationen nåede et rekordniveau på 12 % i 2008 som følge af den indenlandske efterspørgsel og de store lønstigninger, som langt oversteg væksten i produktiviteten, og som forventes at ligge over EU-gennemsnittet. Bulgarien har fortsat en stærk budgetstilling med et budgetoverskud på over 3 % af BNP i 2008, hvilket skyldes både en gunstig vækstsammensætning og en bedre skatteopkrævning. Den stærke indenlandske efterspørgsel har imidlertid forværret de allerede betydelige makroøkonomiske ubalancer. Det nuværende underskud på de løbende poster er stort og udgør knap 25 % af BNP, og der forventes ingen mærkbar bedring i lyset af den globale situation og Bulgariens svækkede konkurrenceevne.

2. Beskæftigelsen steg med over 3 % i 2008, men denne vækstrate vil aftage i de kommende to år. Arbejdsløsheden faldt til 6 % i 2008, men forventes at stige noget i 2009. Den nylige forværring af erhvervsklimaet og den faldende efterspørgsel i flere sektorer, navnlig fremstillings-, byggeri- og detailsektoren, forventes at medføre et betydeligt fald i beskæftigelsen i disse og tilknyttede økonomiske sektorer.

3. Som reaktion på de makroøkonomiske ubalancer har Bulgarien for nylig annonceret foranstaltninger, bl.a. til fremme af konkurrencen i energi- og detailsektoren.

4. I henhold til principperne i den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil Kommissionen vurdere de foranstaltninger, Bulgarien har truffet som reaktion på den økonomiske nedtur. Hvad angår de offentlige finanser, vil Kommissionen vurdere, om det ajourførte konvergensprogram er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. I den forbindelse bør Bulgarien fastholde en stram finanspolitik og straks rette op på de makroøkonomiske ubalancer. Endvidere bør de foranstaltninger, der anbefales i punkt 7, indføres hurtigt, navnlig for at lette overgangen til en økonomi med et lavt kulstofforbrug og fremme økonomiens langsigtede vækstpotentiale.

5. Bulgarien har fortsat gennemførelsen af sit nationale reformprogram, men fremskridtene har været langsomme. Foranstaltningerne er på det seneste blevet fremskyndet som følge af målrettede regeringsbeslutninger. Bulgarien fortsatte med at føre en forsigtig finanspolitik, selv om effektiviteten af de offentlige udgifter fortsat kan forbedres. Der er også truffet positive foranstaltninger for at styrke undervisningens organisation og kvalitet, men det er nødvendigt med yderligere moderniseringer for at forbedre forvaltningen og resultaterne. Der skal gøres en større indsats for at sikre en gennemgribende effektivisering af den offentlige forvaltning; forsinkelsen i den annoncerede funktionelle analyse, som Verdensbanken var parat til at foretage, bremser gennemførelsen af reformer. Der skal også stadig gøres meget for at begrænse bureaukratiet, investere mere i at højne kvalifikationsniveauet og reformere det offentlige F&U-system.

6. På baggrund af den globale finansielle og økonomiske krise er det mere hastende end nogensinde, at Bulgarien takler sine makroøkonomiske svagheder (høj inflation og et stort underskud på de løbende poster) ved at fastholde en stram finanspolitik og fremskynde strukturreformerne for at styrke konkurrenceevnen. Gennemførelsestempoet skal sættes op, hvis Bulgarien skal omdanne sin økonomi fra en økonomi, der væsentligst er baseret på omkostningsfordele, til en mere produktiv og videnintensiv økonomi. I den nuværende økonomiske og monetære situation er disse reformer også vigtige for den bulgarske økonomis konkurrenceevne. Den faktiske gennemførelse af de krævede reformer er i høj grad afhængig af, at Bulgarien er i stand til så hurtigt som muligt at effektivisere landets offentlige forvaltning. Gennemførelsen af den energi- og klimapakke, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil kræve stor bevågenhed.

7. På baggrund af Kommissionens vurdering af de fremskridt, der er gjort, anbefaler Rådet, at Bulgarien fortsætter gennemførelsen af strukturreformerne. Det anbefales navnlig, at Bulgarien:

- hurtigst muligt effektiviserer den offentlige forvaltning, navnlig ved at fokusere på vigtige offentlige funktioner, herunder konkurrence, tilsyns- og reguleringsmyndigheder og retsvæsen, og fortsat træffer de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre effektiv finansiel kontrol og sund forvaltning af strukturfonde

- fastholder en stram finanspolitik, forbedrer kvaliteten og effektiviteten af de offentlige udgifter, holder lønudviklingen i takt med produktivitetsstigninger og fremmer effektiv konkurrence

- hurtigt vedtager og gennemfører nye foranstaltninger for i betydeligt omfang at reducere bureaukratiet på centralt og lokalt niveau og afkorter sagsbehandlingstiden for at forbedre erhvervsklimaet, hvilket også vil bidrage til at bekæmpe korruption

- som led i en samlet flexicurity-strategi fokuserer på at øge kvaliteten af arbejdskraftudbuddet og beskæftigelsesgraden ved at forbedre de aktive arbejdsmarkedspolitikkers effektivitet, virkning og mål og at modernisere og tilpasse uddannelsessystemet yderligere for at øge kvalifikationsniveauet, så det i højere grad matcher arbejdsmarkedets behov, og at sætte ind over for problemerne med, at alt for mange forlader skolen for tidligt.

DEN TJEKKISKE REPUBLIK

1. Væksten i BNP forventes at ligge på omkring 4,2 % i 2008 og falde yderligere i løbet af 2009. Inflationen toppede medio 2008 og nåede op på 6,3 % og forventes nu at falde på grund af den aftagende virkning af tidligere skattestigninger og lavere energipriser. Budgetunderskuddet har i flere år været faldende og var på 1,2 % af BNP i 2008. Underskuddet på de løbende poster var på ca. 1 % af BNP i 2008, og der er et betydeligt overskud på handelsbalancen.

2. Beskæftigelsesfrekvensen er siden 2005 steget årligt med mere end 1 procentpoint og var på 66,6 % i 2008. Arbejdsløsheden faldt til 4,3 % i tredje kvartal af 2008 og nåede derved det laveste niveau i 12 år. De nuværende prognoser tyder på et beskedent fald i beskæftigelsesvæksten og en stigende arbejdsløshed. I lyset af den faldende eksportefterspørgsel forventes arbejdsløsheden navnlig at berøre arbejdstagere i bilindustrien og andre eksportorienterede industrier.

3. I henhold til principperne i den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil Kommissionen vurdere de foranstaltninger, Den Tjekkiske Republik har truffet som reaktion på den økonomiske nedtur. Hvad angår de offentlige finanser, vil Kommissionen vurdere, om det ajourførte konvergensprogram er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Endvidere bør de foranstaltninger, der anbefales i punkt 6, indføres hurtigt, navnlig for at lette overgangen til en økonomi med et lavt kulstofforbrug og fremme økonomiens langsigtede vækstpotentiale.

4. Den Tjekkiske Republik har fortsat gennemførelsen af sit nationale reformprogram. Der er påbegyndt en række reformer for at forbedre de offentlige finansers langsigtede holdbarhed, øge F&U-investeringerne, reformere uddannelsessystemet, sikre, at de ældre bliver længere på arbejdsmarkedet, og udvikle en flexicurity-tilgang til arbejdsmarkedsreformer. Der skal gøres en yderligere indsats for at forbedre adgangen til finansiering, øge F&U-investeringerne yderligere, styrke håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder og integrere dårligt stillede grupper på arbejdsmarkedet.

5. Den Tjekkiske Republik har en af de hurtigst aldrende befolkninger i EU, hvilket vil få stor betydning for pensions- og sundhedssystemerne. De største strukturelle udfordringer er således at sikre de offentlige finansers langsigtede holdbarhed og at fremme overgangen til en videnbaseret økonomi. Hvis disse strukturelle udfordringer takles, vil det forbedre vækstpotentialet, skabe arbejdspladser og gøre økonomien mere modstandsdygtig over for eksterne chok. Alt dette kræver yderligere reformer inden for F&U, innovation, almen og faglig uddannelse, en mere integreret flexicurity-tilgang til arbejdsmarkedsreformer og en yderligere forbedring af vilkårene for iværksættervirksomhed. Gennemførelsen af den energi- og klimapakke, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil kræve stor bevågenhed.

6. På baggrund af Kommissionens vurdering af de fremskridt, der er gjort, anbefaler Rådet, at Den Tjekkiske Republik fortsætter gennemførelsen af strukturreformerne. Det anbefales navnlig, at Den Tjekkiske Republik:

- forbedrer de offentlige finansers langsigtede holdbarhed og fortsætter reformen af pensions- og sundhedssystemet

- styrker bestræbelserne på at forbedre samarbejdet mellem virksomheder, universiteter og offentlige F&U-institutioner, afsætter øgede menneskelige ressourcer til F&U og samtidig øger effektiviteten og omfanget af offentlige F&U-investeringer med henblik på at nå F&U-udgiftsmålene

- inden for rammerne af en integreret flexicurity-strategi moderniserer lønmodtagerbeskyttelsen yderligere, fremmer et mere effektivt uddannelsessystem med lige muligheder for alle, der i højere grad matcher behovene på arbejdsmarkedet, og tilskynder til at investere i efteruddannelse, bl.a. af ældre og lavtuddannede arbejdstagere.

DANMARK

1. Væksten i BNP faldt mærkbart i 2008. De faldende huspriser har dæmpet den indenlandske efterspørgsel, bremset det private forbrug og aktiviteterne i byggesektoren. Strammere finansieringsvilkår forventes at få huspriserne til at falde endnu hurtigere, således at den globale afmatning vil få alvorligere følger for økonomien. Som følge af højere energi- og fødevarepriser var inflationen på gennemsnitlig 3,5 % i 2008, men den er begyndt at falde. Det er muligt, at overskuddet på de offentlige finanser vil overstige 3 % af BNP i 2008. Danmark forventes at få et mindre overskud på de løbende poster i 2008 og 2009.

2. Beskæftigelsen har været stigende i 2008, men forventes at falde i 2009. På samme måde forventes arbejdsløsheden på omkring 3,5 % i 2008 at stige i 2009. Selv om det forventes at lette presset på arbejdsmarkedet på kort sigt, er det stadig vigtigt at takle manglen på arbejdskraft og yderligere fremme en omstilling af arbejdsmarkedet. Udfordringen på mellemlang sigt på beskæftigelsesområdet er at øge den samlede arbejdsstyrke og arbejdsstyrkens kvalifikationer, og på kort sigt bør en skattereform understøtte bestræbelserne i den henseende.

3. Som reaktion på finanskrisen og som led i den koordinerede EU-indsats har Danmark vedtaget finansielle støtteforanstaltninger for at stabilisere banksektoren, hvilket også skulle forbedre adgangen til finansiering og dermed støtte økonomien generelt og bidrage til makroøkonomisk stabilitet. I lyset af den økonomiske nedtur har Danmark endvidere for nylig annonceret foranstaltninger, herunder investeringer i grøn transport og finansiel støtte til husholdningerne.

4. I henhold til principperne i den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil Kommissionen vurdere de foranstaltninger, Danmark har truffet som reaktion på den økonomiske nedtur. Hvad angår de offentlige finanser, vil Kommissionen vurdere, om det ajourførte konvergensprogram er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten.

5. Danmark har fortsat gennemførelsen af sit nationale reformprogram. Der er gjort yderligere fremskridt inden for rammerne af de allerede iværksatte reformplaner, navnlig for at øge arbejdskraftudbuddet. Yderligere reformplaner på skatte- og arbejdsmarkedsområdet er under udarbejdelse i lyset af den aldrende befolkning.

6. Danmarks vækstpotentiale er voldsomt afhængigt af en bedre udnyttelse og kvalitet af arbejdskraftressourcerne, en højere arbejdskraftproduktivitet og et bedre afkast af investeringer i menneskelig kapital, forskning og innovation. Den demografiske aldring er begyndt at påvirke udbuddet af arbejdskraft, og det understreger behovet for reformer, der fremmer beskæftigelsesfrekvensen og antal præsterede arbejdstimer. Det er en yderligere udfordring at fremme konkurrencen for at nedbringe de forholdsvis høje forbrugerpriser i Danmark. Gennemførelsen af den energi- og klimapakke, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil kræve stor bevågenhed.

TYSKLAND

1. Væksten i BNP i Tyskland faldt fra 2,5 % i 2007 til 1,3 % i 2008, da den globale nedtur forårsagede et drastisk fald i eksportvæksten. Endvidere må det forventes, at strammere finansieringsvilkår og forværrede økonomiske udsigter vil nedbringe investeringerne. Det forventes derfor, at den økonomiske aktivitet vil aftage mærkbart i 2009. På baggrund af de stigende råvarepriser i første halvdel af 2008 toppede inflationen på 3,2 % og forventes at falde i 2009. Budgettet var næsten i balance i 2008, men der forventes et underskud på næsten 3 % i 2009. En betydelig bedre priskonkurrenceevne i de senere år har bidraget til et overskud på de løbende poster på over 7 % af BNP i 2008.

2. I 2008 steg beskæftigelsen med 1,3 %, men den økonomiske afmatning forventes at ramme arbejdsmarkedet i form af stigende arbejdsløshed i 2009. Der er navnlig risiko for bilindustrien og byggesektoren. På grund af faldet i arbejdsstyrken og som følge af demografiske ændringer vil virksomhederne formodentlig prøve at beholde deres uddannede arbejdskraft, og afskedigelser må derfor forventes væsentligst at berøre lavtuddannede arbejdstagere og midlertidigt ansatte.

3. Som reaktion på finanskrisen og som led i den koordinerede EU-indsats har Tyskland vedtaget finansielle støtteforanstaltninger for at stabilisere banksektoren, hvilket også skulle forbedre adgangen til finansiering og dermed støtte økonomien generelt og bidrage til makroøkonomisk stabilitet. I lyset af den økonomiske nedtur har Tyskland for nylig annonceret foranstaltninger, herunder støtte til husholdninger og SMV og investeringer i skoler og infrastruktur.

4. I henhold til principperne i den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil Kommissionen vurdere de foranstaltninger, Tyskland har truffet som reaktion på den økonomiske nedtur. Hvad angår de offentlige finanser, vil Kommissionen vurdere, om det ajourførte stabilitetsprogram er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Endvidere bør de foranstaltninger, der anbefales i punkt 7, indføres hurtigt, navnlig for at lette overgangen til en økonomi med et lavt kulstofforbrug og fremme økonomiens langsigtede vækstpotentiale.

5. Tyskland har fortsat gennemførelsen af sit nationale reformprogram. Der er truffet en række positive foranstaltninger for at udvikle et vidensamfund, fremme økoinnovation og reformere arbejdsmarkedet. Der er gjort gode fremskridt med det mellemsigtede budgetmål, og kvaliteten af de offentlige finanser er god. Der kræves yderligere foranstaltninger for at fremme konkurrencen inden for tjenesteydelser, forbedre erhvervsklimaet og nedbringe den strukturelle arbejdsløshed.

6. En større produktivitetsstigning og takling af den høje arbejdsløshed blandt lavt uddannede, navnlig i det østlige Tyskland, vil bidrage til at bevare Tysklands stærke økonomiske resultater i fremtiden. I den henseende er forbedringer i F&U og innovation nyttige. Imidlertid vil en effektivisering af markederne for tjenesteydelser, herunder liberale tjenesteydelser og tjenesteydelser i energi- og jernbanesektoren, og et bedre erhvervsklima yderligere øge den tyske økonomis vækstpotentiale. Gennemførelsen af den energi- og klimapakke, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil kræve stor bevågenhed.

7. På baggrund af Kommissionens vurdering af de fremskridt, der er gjort, anbefaler Rådet, at Tyskland fortsætter gennemførelsen af strukturreformerne. Det anbefales navnlig, at Tyskland:

- forbedrer betingelserne for konkurrencen på markederne for tjenesteydelser ved yderligere at lempe de restriktive regler for lovregulerede brancher og erhverv, og ved at sikre en effektiv adskillelse af jernbaneinfrastruktur og transporttjenester

- går videre med den planlagte effektivisering af arbejdsformidlingen og i højere grad integrerer lavtuddannede arbejdstagere og langtidsledige på arbejdsmarkedet via en flexicurity-strategi, som kombinerer bedre adgang til kvalifikationsforbedring med større incitament til at arbejde.

ESTLAND

1. Efter en vækst i BNP på 6,3 % i 2007 faldt den økonomiske aktivitet i 2008. Der forventes en yderligere afmatning i 2009. Denne udvikling skyldes et faldende privatforbrug og faldende investeringer i en situation med høj inflation og strammere udlånsbetingelser. Inflationen er aftagende i takt med lavere lønstigninger og lavere internationale råvarepriser. De offentlige finanser er mærkbart forringet, og på trods af betydelige udgiftsnedskæringer var der underskud på de offentlige finanser i 2008 efter et overskud på næsten 2,7 % af BNP i 2007. Underskuddet på de løbende poster faldt markant til 10 % af BNP i 2008 og forventes at falde yderligere.

2. Den økonomiske afmatning påvirker arbejdsmarkedet med en hurtigt stigende arbejdsløshed. De nuværende prognoser viser en stigende arbejdsløshed i 2009 fra omkring 5 % i 2008. Bygge-, bolig- og detailsektoren må forventes at blive mest ramt. Der forventes et betydeligt fald i lønstigningerne og eventuelt faldende lønninger i den private sektor. Arbejdsmarkedssituationen er navnlig vanskelig for ældre arbejdstagere og unge mennesker.

3. Som reaktion på den økonomiske nedtur har Estland for nylig annonceret foranstaltninger, herunder investeringer i infrastruktur og uddannelse.

4. I henhold til principperne i den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil Kommissionen vurdere de foranstaltninger, Estland har truffet som reaktion på den økonomiske nedtur. Hvad angår de offentlige finanser, vil Kommissionen vurdere, om det ajourførte konvergensprogram er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. I den forbindelse bør Estland fortsætte den finanspolitiske konsolidering. Endvidere bør de foranstaltninger, der anbefales i punkt 7, indføres hurtigt, navnlig for at lette overgangen til en økonomi med et lavt kulstofforbrug og fremme økonomiens langsigtede vækstpotentiale.

5. Estland har fortsat gennemførelsen af sit nationale reformprogram. Der er truffet en række foranstaltninger for at forbedre F&U og innovationsindsatsen, styrke konkurrencen og fremme livslang læring. Den politiske reaktion var mere blandet, hvad angår finanspolitikken og strukturreformer med det formål at fremme tilpasningen af arbejdsmarkedet (navnlig aktive arbejdsmarkedspolitikker), der kunne bidrage til at dæmme op for inflation og løninflation. Da strukturfondene spiller en afgørende rolle for finansieringen af foranstaltningerne i det nationale reformprogram, er det vigtigt at styrke den administrative kapacitet til gennemførelse af programmerne.

6. Eksportresultaterne er en vigtig komponent i landets samlede økonomiske resultater. Det er strengt nødvendigt med strukturreformer for at støtte den krævede reallokering af ressourcer til eksportsektorer. Det er nødvendigt med fortsatte investeringer i F&U, innovation og uddannelse for at opveje den faldende omkostningskonkurrenceevne i arbejdsintensive sektorer og sikre vækst på mellemlang og lang sigt. Den forringede situation på arbejdsmarkedet vil kræve større fokus på aktive arbejdsmarkedspolitikker og livslang læring for at opfylde nye arbejdsmarkedsbehov. Et andet vigtigt aspekt for at genoprette konkurrenceevnen er at sikre, at lønudviklingen i højere grad følger produktivitetsudviklingen. Stivhederne på arbejdsmarkedet skal nedbringes yderligere. For at forbedre den makroøkonomiske stabilitet er det nødvendigt med en fast finanspolitik, en effektiv konkurrencepolitik og bedre energieffektivitet. Gennemførelsen af den energi- og klimapakke, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil kræve stor bevågenhed.

7. På baggrund af Kommissionens vurdering af de fremskridt, der er gjort, anbefaler Rådet, at Estland fortsætter gennemførelsen af strukturreformerne. Det anbefales navnlig, at Estland:

- fremskynder gennemførelsen af den nye arbejdsmarkedspakke og effektiviserer den offentlige arbejdsformidling, navnlig gennem nøje målrettede aktive arbejdsmarkedspolitikker, der skal fremme en omstilling af arbejdsmarkedet.

IRLAND

1. På grund af forværringen på boligmarkedet, der blev forstærket af finanskrisen, anslås BNP at være faldet med 2 % i 2008 (sammenlignet med en stigning på 6 % i 2007). Endvidere er Irland meget udsat på grund af de lavere vækstprognoser hos landets væsentligste handelspartnere, og realvæksten i BNP forventes at falde yderligere i 2009. Inflationen, der nåede op på 4 % medio 2008, er nu aftagende. Situationen for de offentlige finanser er forværret på grund af markant lavere skatteindtægter sammenholdt med korrektionen på ejendomsmarkedet og den generelle recession. Budgetunderskuddet var på 6 % af BNP i 2008 i modsætning til de seneste moderate overskud, og der er stor risiko for, at dette underskud efterfølgende bliver meget større. Balancen over for udlandet er svækket i de senere år på grund af en ringere omkostningskonkurrenceevne, og der forventes et underskud på de løbende poster (på ca. 6 % af BNP) i 2008 og et noget mindre underskud i 2009.

2. De nuværende arbejdsmarkedsprognoser tyder på faldende beskæftigelse i 2008 og et yderligere fald i 2009. Arbejdsløsheden steg til 6 % i 2008 og forventes at stige yderligere i 2009. Antallet af arbejdsløse, der modtog understøttelse, steg med over 50 % i 2008. Arbejdstagere fra byggesektoren, navnlig unge mænd, er mest berørt af den stigende arbejdsløshed.

3. Som reaktion på finanskrisen og som led i den koordinerede EU-strategi har Irland vedtaget finansielle støtteforanstaltninger for at stabilisere banksektoren, hvilket også skulle lette adgangen til finansiering og derved støtte økonomien generelt og bidrage til makroøkonomisk stabilitet. I lyset af den økonomiske nedtur har Irland endvidere for nylig vedtaget foranstaltninger, herunder støtte til boligsektoren og indkomststøtte til de mest udsatte grupper.

4. I henhold til principperne i den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil Kommissionen vurdere de foranstaltninger, Irland har truffet som reaktion på den økonomiske nedtur. Hvad angår de offentlige finanser, vil Kommissionen vurdere, om det ajourførte stabilitetsprogram er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Endvidere bør de foranstaltninger, der anbefales i punkt 7, indføres hurtigt, navnlig for at lette overgangen til en økonomi med et lavt kulstofforbrug og fremme økonomiens langsigtede vækstpotentiale.

5. Irland har fortsat gennemførelsen af sit nationale reformprogram. Der er truffet foranstaltninger for at øge pasningsmulighederne for børn og forbedre kvalifikationsniveauet. Der skal gøres en yderligere indsats for at reformere pensionssystemet. Udviklingen på boligmarkedet har forværret de offentlige finanser og væksten i BNP mere end forventet.

6. De hovedudfordringer, Irland på nuværende tidspunkt står over for, skyldes efterdønningerne af det boomende boligmarked og finanskrisen. Den irske økonomi er imidlertid også blevet mere sårbar, da konkurrenceevnen gradvist er blevet udhulet. Det haster nu med at afbalancere væksten og genopbygge konkurrenceevnen. På mellemlang sigt er det nødvendigt yderligere at reformere pensionssystemet for at sikre bæredygtighed. Da budgetsituationen også er mærkbart forringet, bør det være en prioritet at genskabe de offentlige finansers holdbarhed. Sammen med en omhyggelig prioritering af de offentlige udgifter og fremme af reformer, der styrker en højere vækst i produktiviteten ved at udvikle og forbedre den fysiske og menneskelige kapital, vil dette give den irske økonomi mulighed for at tilpasse sig og gradvist vende tilbage til en holdbar vækst på mellemlang sigt. I den forbindelse er det nødvendigt med mere konkurrence i detailsektoren. Gennemførelsen af den energi- og klimapakke, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil kræve stor bevågenhed.

7. På baggrund af Kommissionens vurdering af de fremskridt, der er gjort, anbefaler Rådet, at Irland fortsætter gennemførelsen af strukturreformerne. Det anbefales navnlig, at Irland:

- gradvist genskaber holdbare offentlige finanser

- sikrer en hurtig tilpasning til en holdbar vækst på mellemlang sigt gennem produktivitetsfremmende foranstaltninger.

GRÆKENLAND

1. Væksten i BNP aftog noget i 2008 og faldt til lige under 3 %, væsentligst på grund af en svækket udenlandsk efterspørgsel. Væksten forventes at aftage yderligere i 2009 på grund af nedturen på boligmarkedet og færre investeringer. Inflationen steg til over 4 % i 2008 på grund af stigende energi- og fødevarepriser, men forventes at aftage i 2009. Budgetunderskuddet var på 3,4 % af BNP i 2008 på grund af faldende indtægter og i mindre grad budgetoverskridelser. Bruttogælden forventes at ligge på omkring 94 % af BNP i 2008. De løbende poster udviser et rekordunderskud på 13,4 % af BNP i 2008. Det forventes at falde i 2009.

2. Beskæftigelsen steg i 2008, selv om væksten i beskæftigelsen var langsommere end det foregående år. Der forventes en negativ vækst i 2009. Arbejdsløsheden skønnes at stige til 9 % i 2009. Finanskrisen forventes navnlig at ramme SMV på grund af stramme lånevilkår. Følgerne mærkes allerede inden for byggeriet og i søtransportsektoren.

3. Som reaktion på finanskrisen og som led i den koordinerede EU-strategi har Grækenland vedtaget finansielle støtteforanstaltninger for at stabilisere banksektoren, hvilket også skulle lette adgangen til finansiering og derved støtte økonomien generelt og bidrage til makroøkonomisk stabilitet. I lyset af den økonomiske nedtur har Grækenland endvidere for nylig annonceret foranstaltninger, herunder støtte til SMV.

4. I henhold til principperne i den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil Kommissionen vurdere de foranstaltninger, Grækenland har truffet som reaktion på den økonomiske nedtur. Hvad angår de offentlige finanser, vil Kommissionen vurdere, om det ajourførte stabilitetsprogram er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Endvidere bør de foranstaltninger, der anbefales i punkt 7, indføres hurtigt, navnlig for at lette overgangen til en økonomi med et lavt kulstofforbrug og fremme økonomiens langsigtede vækstpotentiale.

5. Grækenland har fortsat gennemførelsen af sit nationale reformprogram. Der er truffet en række foranstaltninger for at reformere pensionssystemet. Budgetoverskridelserne i 2007 understregede behovet for at fortsætte den budgetkonsolidering, der startede i 2004. Grækenland har sat et velkomment politisk fokus på en reform af den offentlige forvaltning, og udfaldet afhænger nu af den konkrete gennemførelse. Der kræves yderligere bestræbelser, navnlig hvad angår aktive arbejdsmarkedspolitikker og foranstaltninger for at takle sort arbejde, for at Grækenland kan tage fat på udfordringerne på arbejdsmarkedet. Gennemførelsen af reformer inden for almen og faglig uddannelse skal fremskyndes.

6. Den ugunstige internationale situation gør det påkrævende at styrke indsatsen for at rette op på den græske økonomis makroøkonomiske ubalancer og strukturelle svagheder. For at fremme konkurrenceevnen og vækstpotentialet er det helt afgørende med en strukturreform. Grækenland skal navnlig fokusere på gennemførelsen af politikker, der tager sigte på at fremme investeringer i menneskelig kapital, F&U og innovation, forbedre erhvervsklimaet, herunder gennem oprettelse af one-stop-shops, effektivisere den offentlige forvaltning og arbejde for bæredygtige makroøkonomiske rammer. Et andet vigtigt aspekt for at genoprette konkurrenceevnen er at sikre, at lønudviklingen i højere grad følger produktivitetsudviklingen. Gennemførelsen af den energi- og klimapakke, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil kræve stor bevågenhed.

7. På baggrund af Kommissionens vurdering af de fremskridt, der er gjort, anbefaler Rådet, at Grækenland fortsætter gennemførelsen af strukturreformerne. Det anbefales navnlig, at Grækenland:

- fortsætter den finanspolitiske konsolidering på mellemlang sigt og forbedrer de primære udgifters effektivitet, fremskynder de igangværende reformer af skattesystemet og budgetproceduren, nedbringer gældens andel af BNP og hurtigt sikrer fremskridt med gennemførelsen af pensionsreformen

- træffer foranstaltninger for at øge konkurrencen i de liberale erhverv, gennemfører reformer for at øge investeringerne i F&U og bruger strukturfondene mere effektivt for at fremskynde vækstorienterede investeringsprojekter

- gennemfører en reform af den offentlige forvaltning ved at opbygge en effektiv regulerings-, kontrol- og håndhævelseskapacitet med vægt på at forenkle de reguleringsmæssige rammer for erhvervslivet og nedbringe bureaukratiet

- inden for rammerne af en integreret flexicurity-strategi moderniserer lønmodtagerbeskyttelsen, nedbringer de indirekte arbejdskraftomkostninger til lavtlønnede, styrker aktive arbejdsmarkedspolitikker og omdanner sort arbejde til formel beskæftigelse; fremmer gennemførelsen af reformer af almen og faglig uddannelse, øger deltagelsen i livslang læring og letter adgangen til arbejdsmarkedet, navnlig for unge.

SPANIEN

1. Væksten i Spaniens BNP i faste priser faldt væsentligt i 2008 til ca. 1,2 %. Denne tendens vil sandsynligvis fortsætte i 2009. Udviklingen påvirkes af den faldende aktivitet inden for boligbyggeriet, og situationen er blevet forværret af den globale finanskrise og stramningen af kreditvilkårene, hvilket har ført til et voldsomt fald i den indenlandske efterspørgsel. Inflationen steg til 4 % i 2008, men den forventes at dæmpes væsentligt. I 2008 blev der registreret et underskud på det offentlige budget på 3,4 % af BNP, hvilket udgør en forværring på over 5 procentpoint i forhold til 2007. Underskuddet på betalingsbalancens løbende poster nåede op på næsten 9,5 % af BNP i 2008.

2. Beskæftigelsen faldt i 2008, og det vil den fortsætte med at gøre i 2009, selv om beskæftigelsesfrekvensen, navnlig blandt kvinderne, fortsat er stor. Det førte til en arbejdsløshed på over 11 % i 2008, og den forventes at stige væsentligt til over 16 % i 2009. Det er indvandrerne, de unge og de lavt uddannede, der er mest berørt heraf, og boligbyggeriet og bilsektoren er udsat for særlige risici.

3. Som reaktion på finanskrisen og som led i den koordinerede EU-indsats har Spanien vedtaget finansielle støtteforanstaltninger for at stabilisere banksektoren, hvilket også skulle forbedre adgangen til finansiering og dermed støtte økonomien generelt og bidrage til makroøkonomisk stabilitet. Som reaktion på den økonomiske afmatning har Spanien endvidere for nylig annonceret foranstaltninger, herunder investeringer i offentlige arbejder, lempelse af SMV'ers finansieringsmuligheder og støtte til arbejdsløse.

4. I henhold til principperne i den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil Kommissionen vurdere de foranstaltninger, Spanien har truffet som reaktion på den økonomiske nedtur. Hvad angår de offentlige finanser, vil Kommissionen vurdere, hvorvidt det ajourførte stabilitetsprogram er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Endvidere bør de foranstaltninger, der anbefales i punkt 7, indføres hurtigt, navnlig for at lette overgangen til en økonomi med et lavt kulstofforbrug og fremme økonomiens langsigtede vækstpotentiale.

5. Spanien har fortsat gennemførelsen af sit nationale reformprogram. Der er sket fremskridt som følge af dagsordenen for bedre lovgivning, hvad angår bedre adgang til børnepasning samt løsning af problemerne med at forbedre den måde, hvorpå energisektoren fungerer, navnlig hvad angår sammenkoblingen med nabolande. Der er brug for yderligere foranstaltninger for at reformere uddannelsessektoren.

6. Den væsentligste udfordring på mellemlang sigt er fortsat at gennemføre strukturreformer for at fastholde den potentielle vækst, korrigere det store underskud på betalingsbalancens løbende poster og lette omstruktureringen af boligsektoren. Det væsentligste element i den henseende er at forbedre konkurrenceevnen ved at øge innovationen, styrke konkurrencen, navnlig inden for tjenesteydelser, forbedre reguleringen af lejeboligmarkedet og højne kvaliteten af de menneskelige ressourcer ved hjælp af livslang læring og yderligere uddannelsesreformer. Et andet vigtigt aspekt er i forbindelse med dialogen mellem arbejdsmarkedets parter at forbedre konkurrenceevnen for at sikre, at lønudviklingen er tættere knyttet til udviklingen i produktiviteten. En omlægning af de offentlige udgifter i en retning, hvor produktiviteten øges, f.eks. F&U og innovation, vil kunne være med til at opretholde beskæftigelsen og den økonomiske aktivitet. En øget konkurrence i sektoren for tjenesteydelser vil kunne være med til at holde inflationen nede og øge eksportens omkostningskonkurrenceevne. Gennemførelsen af den energi- og klimapakke, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil kræve stor bevågenhed.

7. På baggrund af Kommissionens vurdering af de fremskridt, der er gjort, henstiller Rådet, at Spanien fortsætter gennemførelsen af strukturreformer. Det anbefales navnlig, at Spanien:

- fremmer en hurtig overgang til arbejdslivet, yderligere fremmer mobiliteten, ajourfører arbejdstagernes kvalifikationer og dæmmer op for segmentering på arbejdsmarkedet

- sikrer en effektiv gennemførelse af uddannelsesreformerne, også på regionalt plan, med det hovedsigte at mindske antallet af unge, der forlader skolen tidligt, og øger antallet af elever, der består i højere sekundærundervisning

- forbedrer konkurrenceevnen ved at øge konkurrencen inden for tjenesteydelser og på elmarkedet ved fortsat at gøre en indsats for at fjerne eldetailsalgs- og elnetsatser, der ligger under kostprisen, og fortsat øger effektiviteten inden for F&U.

FRANKRIG

1. Væksten i Frankrigs BNP er faldet betydeligt i 2008 til ca. 0,7 %, hvilket hovedsageligt skyldes en svag indenlandsk efterspørgsel. Væksten i kapitalinvesteringerne og investeringerne i boligbyggeriet er standset som følge af de dårligere økonomiske udsigter og stramningen af kreditvilkårene. Det forventes at den svage vækst vil fortsætte i 2009. Inflationen steg i 2008 til 3,2 %, men vil falde i 2009. Underskuddet på de offentlige finanser var i 2008 på 3,2 % af BNP. Den globale opbremsning i økonomien rammer eksporten, hvilket vil bidrage til en forventet forøgelse af underskuddet på betalingsbalancens løbende poster til ca. 3,8 % af BNP i 2008, og det forventes, at denne situation fortsætter.

2. Væksten i beskæftigelsen stagnerede næsten i 2008 og forventes at blive negativ i 2009. Arbejdsløsheden var på ca. 8 % i 2008, men forventes at stige i 2009. Den nuværende økonomiske opbremsning er begyndt i væsentlig grad at påvirke arbejdsmarkedet, og der mistes arbejdspladser i industrisektoren, navnlig inden for bilindustrien og bygge- og anlægssektoren.

3. Som reaktion på finanskrisen og som led i den koordinerede EU-indsats har Frankrig vedtaget finansielle støtteforanstaltninger for at stabilisere banksektoren, hvilket også skulle forbedre adgangen til finansiering og dermed støtte økonomien generelt og bidrage til makroøkonomisk stabilitet. Som reaktion på den økonomiske afmatning har Frankrig endvidere for nylig annonceret foranstaltninger, herunder investeringer i infrastruktur, energieffektivitet og -produktion samt støtte til små og mellemstore virksomheder og bygge- og anlægssektoren.

4. I henhold til principperne i den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil Kommissionen vurdere de foranstaltninger, Frankrig har truffet som reaktion på den økonomiske nedtur. Hvad angår de offentlige finanser, vil Kommissionen vurdere, hvorvidt det ajourførte stabilitetsprogram er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Endvidere bør de foranstaltninger, der anbefales i punkt 7, indføres hurtigt, navnlig for at lette overgangen til en økonomi med et lavt kulstofforbrug og fremme økonomiens langsigtede vækstpotentiale.

5. Frankrig har fortsat gennemførelsen af sit nationale reformprogram. Som en del af et omfattende reformprogram er der truffet adskillige foranstaltninger, navnlig på områderne støtte til SMV'er, brug af informations- og kommunikationsteknologi, øget F&U, miljøstrategier, arbejdsmarkedsreform og en bedre dialog mellem arbejdsmarkedets parter. Det er nødvendigt med en yderligere indsats for at forbedre budgetkonsolideringen på mellemlang sigt, konkurrencen i energi- og jernbanegodssektoren og inden for lovregulerede erhverv, yderligere at modernisere arbejdsmarkedslovgivningen og øge mulighederne for erhvervsuddannelse.

6. Frankrigs største udfordringer på mellemlang sigt vil være at fortsætte moderniseringen af dets arbejdsmarked for at forbedre den måde, hvorpå det fungerer, og løse problemerne med segmentering på arbejdsmarkedet samt fortsat at forbedre de overordnede konkurrenceregler i sektoren for tjenesteydelser, navnlig detailsektoren. Samtidig med at der tages fat på disse udfordringer, er det nødvendigt strengt at holde det udgiftsmål, staten har sat sig, nemlig en nulvækst i statens udgifter. Gennemførelsen af den energi- og klimapakke, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil kræve stor bevågenhed.

7. På baggrund af Kommissionens vurdering af de fremskridt, der er gjort, henstiller Rådet til Frankrig, at landet fortsætter gennemførelsen af strukturreformer. Det anbefales navnlig, at Frankrig:

- fremskynder budgetkonsolideringen og nedbringelsen af gældsætningen på mellemlang sigt ved at overholde udgiftsmålene, navnlig hvad angår målet om nulvækst i statens udgifter; dette bør ledsages af en yderligere forbedring af pensionssystemet for derved at sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt

- yderligere forbedrer de overordnede konkurrenceregler med særlig vægt på netværksindustrier (gas, el og jernbanegods), lempelse af de restriktive regler inden for lovregulerede erhverv, navnlig i sektoren for tjenesteydelser og detailsektoren, og styrkelse af konkurrencemyndighedernes og jernbanetilsynsmyndighedernes beføjelser

- inden for rammerne af en integreret flexicurity-tilgang fremmer moderniseringen af beskyttelsen af beskæftigelsen for at mindske segmenteringen på arbejdsmarkedet mellem forskellige typer kontrakter og støtte indslusningen af navnlig unge på arbejdsmarkedet og forbedrer mulighederne for livslang læring, således at de i højere grad svarer til behovene på arbejdsmarkedet.

ITALIEN

1. I 2008 faldt den økonomiske aktivitet i Italien med ca. 0,6 %. Høj inflation, negative formuevirkninger og større usikkerhed har medført en opbremsning i privatforbruget, samtidig med at faldende efterspørgsel og strammere finansieringsvilkår har ført til lavere investeringer. Den dårligere omkostningskonkurrenceevne og den svagere globale efterspørgsel rammer også eksporten. Det forventes, at BNP vil falde med yderligere 2 % i 2009. Inflationen nåede et højdepunkt i tredje kvartal af 2008 og forventes at falde. Budgetunderskuddet stiger igen, efter at det faldt til 1,6 % af BNP i 2007. Bruttogælden forventes at være steget til over 105 % af BNP i 2008 og stige yderligere i 2009 og 2010. Underskuddet på betalingsbalancens løbende poster forventes at blive på over 2 % af BNP i 2008, men fortsat være behersket i 2009 og 2010.

2. Selv om væksten i beskæftigelsen skønnes at have været en anelse positiv i 2008, forventes den i 2009 at blive negativ. Da arbejdsstyrken vokser hurtigere end beskæftigelsen, steg arbejdsløsheden i 2008 for første gang i ti år, og denne negative tendens forventes at fortsætte i 2009. De lavt uddannede og arbejdstagere med atypiske arbejdskontrakter er blandt de grupper, krisen højst sandsynlig vil ramme.

3. Som reaktion på finanskrisen og som led i den koordinerede EU-indsats har Italien vedtaget finansielle støtteforanstaltninger for at stabilisere banksektoren, hvilket også skulle forbedre adgangen til finansiering og dermed støtte økonomien generelt og bidrage til makroøkonomisk stabilitet. Som reaktion på den økonomiske nedtur vedtog Italien for nylig en række foranstaltninger for at opretholde privatforbruget, navnlig ved at støtte lavindkomsthusholdningerne.

4. I henhold til principperne i den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil Kommissionen vurdere de foranstaltninger, Italien har truffet som reaktion på den økonomiske nedtur. Hvad angår de offentlige finanser, vil Kommissionen vurdere, hvorvidt det ajourførte stabilitetsprogram er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Endvidere bør de foranstaltninger, der anbefales i punkt 7, indføres hurtigt, navnlig for at lette overgangen til en økonomi med et lavt kulstofforbrug og fremme økonomiens langsigtede vækstpotentiale.

5. Italien har fortsat gennemførelsen af sit nationale reformprogram. Fremskridtene er mest synlige på området finanspolitisk justering. Der er blevet truffet visse foranstaltninger for at forbedre erhvervsklimaet. De indledende skridt hen imod en flexicurity-tilgang er taget, men det er fortsat uklart, hvilken virkning de nye foranstaltninger vil få på uddannelses- og forskningsområdet. Der kræves en supplerende indsats for yderligere at øge konkurrencen.

6. Italiens økonomi har i flere år været hæmmet af svag vækst i produktiviteten og en offentlig gæld, der vedvarende lå over BNP. Denne gæld tynger i høj grad den finanspolitiske holdbarhed. De vigtigste strategier for at tage fat på produktivitetsproblemet omfatter vidtrækkende strukturreformer, bl.a. opstramning af konkurrencereglerne, yderligere forbedring af erhvervsklimaet ved at nedbringe bureaukratiet på alle forvaltningstrin, forbedring af den måde, hvorpå arbejdsmarkedet fungerer, og fremme af F&U. Der bør være større opmærksomhed omkring uddannelsen af de menneskelige ressourcer, og uudnyttet potentiale på arbejdsmarkedet bør udnyttes bedre, navnlig i Syditalien. Et andet vigtigt aspekt for at genskabe konkurrenceevnen er at sikre, at lønudviklingen afstemmes efter udviklingen i produktiviteten via en yderligere decentralisering af mekanismen til fastsættelse af lønninger. For at bygge videre på de budgetreformer, der blev iværksat i juli 2008, er det vigtigt på mellemlang sigt vedvarende at holde de offentlige finanser på et holdbart niveau for derved at skabe gunstigere betingelser for investeringer og skabe plads til øgede udgifter til menneskelige ressourcer og infrastruktur. Gennemførelsen af den energi- og klimapakke, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil kræve stor bevågenhed

7. På baggrund af Kommissionens vurdering af de fremskridt, der er gjort, henstiller Rådet til Italien, at landet fortsætter gennemførelsen af strukturreformer. Det anbefales navnlig, at Italien:

- fortsætter den finanspolitiske konsolidering på mellemlang sigt med henblik på at forbedre de offentlige finansers holdbarhed, navnlig ved at dæmpe væksten i de løbende primære udgifter, samtidig med at det offentliges udgiftseffektivitet forbedres, og sikrer, at de kommende rammer for den finanspolitiske føderalisme fuldt ud er i overensstemmelse med dette mål

- hurtigt indfører og styrker omfattende reformer for at styrke konkurrencereglerne på markederne for varer og tjenesteydelser, navnlig detailsektoren og brændstofdistribution, de liberale erhverv og finansielle tjenesteydelser, gas, lufttransport og lokale offentlige tjenester og mindsker bureaukratiet på alle forvaltningstrin ved at reformere organisationen af den offentlige forvaltning og forbedre dens produktivitet

- tager fat på problemet med produktiviteten, forbedrer effektiviteten og resultaterne i uddannelsessystemet, bl.a. via en tættere overvågning af kvalitetsstandarderne, idet der samtidig lægges vægt på ligestillingsspørgsmål

- inden for rammerne af en flexicurity-tilgang og med henblik på at mindske de regionale forskelle reallokerer de sociale udgifter, således at der indføres et ensartet system for arbejdsløshedsundersøgelse, sikrer en effektiv drift af arbejdsformidlingskontorerne, fremmer livslang læring og øger indsatsen mod sort arbejde.

CYPERN

1. Væksten i BNP i faste priser faldt kun lidt til 3,6 % i 2008, da den indenlandske efterspørgsel og navnlig privatforbruget fortsat steg stærkt. Det forventes, at væksten vil falde væsentligt i 2009, hovedsagelig som følge af den virkning, den lavere økonomiske aktivitet hos Cyperns vigtigste handelspartnere vil få for turismen og den udenlandske efterspørgsel efter boliger. Stigende gæld i husholdningerne og usikre rammebetingelser forventes også at dæmpe privatforbruget. Inflationen i 2008 var på 4,4 %, hvilket var dobbelt så meget som i 2007. Det skyldes hovedsagelig de højere priser for importeret olie og de højere fødevarepriser. Den forventes at falde i 2009. Overskuddet på det offentlige budget forventes at have ligget på 1 % af BNP i 2008. Relativt høje lønstigninger har haft negative virkninger for den cypriotiske økonomis konkurrenceevne, hvilket sammen med en lavere udenlandsk efterspørgsel, lavere indtægter fra turisme og væsentligt højere råstofpriser har øget underskuddet på betalingsbalancens løbende poster til over 13 % af BNP i 2008. Underskuddet forventes at ligge tæt på 12 % i 2009.

2. De nuværende skøn på arbejdsmarkedet viser, at væksten i beskæftigelsen var på ca. 2 % i 2008, idet arbejdsløsheden faldt marginalt til 3,9 %. Det forventes, at væksten i beskæftigelsen vil mindskes i 2009, hvilket vil føre til en stigning i arbejdsløsheden. Den nuværende udvikling på arbejdsmarkedet tyder på, at turist- og bygge- og anlægssektoren sammen med den i vid udstrækning lavt uddannede udenlandske arbejdsstyrke, der er beskæftiget i disse sektorer, sandsynligvis vil blive hårdest ramt af krisen.

3. Som reaktion på den økonomiske nedtur annoncerede Cypern for nylig en række foranstaltninger, bl.a. støtte til lavindkomsthusholdningerne.

4. I henhold til principperne i den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil Kommissionen vurdere de foranstaltninger, Cypern har truffet som reaktion på den økonomiske nedtur. Hvad angår de offentlige finanser, vil Kommissionen vurdere, hvorvidt det ajourførte stabilitetsprogram er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Endvidere bør de foranstaltninger, der anbefales i punkt 7, indføres hurtigt, navnlig for at lette overgangen til en økonomi med et lavt kulstofforbrug og fremme økonomiens langsigtede vækstpotentiale.

5. Cypern har fortsat gennemførelsen af sit nationale reformprogram. Det er i vid udstrækning de mikroøkonomiske tiltag med henblik på at udvikle informationssamfundet og skabe betingelserne for en bæredygtig vækst, der sammen med strategier for social inklusion ligger til grund for Cyperns gode resultater i 2008. Der er truffet foranstaltninger for at hjælpe med at sikre den langsigtede finanspolitiske holdbarhed, navnlig på pensionsområdet. Derudover er der behov for yderligere foranstaltninger for at reformere sundhedsvæsenet. Der kræves supplerende foranstaltninger, hvis Cypern skal forbedre sine F&U-resultater. Cypern har vedtaget en strategi for livslang læring og har nu brug for at gennemføre den, bl.a. ved hjælp af yderligere foranstaltninger for at reformere den erhvervsfaglige sekundærundervisning og lærlingesystemet. På det mikroøkonomiske område har visse nye foranstaltninger kunne afhjælpe den utilstrækkelige konkurrence inden for de liberale erhverv.

6. I Cyperns økonomi er der en høj grad af specialisering inden for handel, hvilket sammen med landets åbenhed øger dets risiko for at blive udsat for udefra kommende chok. Den igangværende overgang til en mere diversificeret økonomi, der bygger på innovation, er vigtig for at øge kapaciteten til at modstå konkurrence fra lavomkostningsøkonomier. Der kræves en indsats for at øge arbejdsstyrkens produktivitet via investeringer i viden, kvalifikationer, erhvervsklimaet og innovation. Den umiddelbare politiske udfordring i 2009 vil være at forbedre landets konkurrenceevne. I lyset af den relativt høje ubalance over for udlandet vil det være vigtigt at afstemme lønningerne efter produktiviteten. Gennemførelsen af den energi- og klimapakke, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil kræve stor bevågenhed.

7. På baggrund af Kommissionens vurdering af de fremskridt, der er gjort, henstiller Rådet til Cypern, at landet fortsætter gennemførelsen af strukturreformer. Det anbefales navnlig, at Cypern:

- fortsætter indsatsen for at udvide mulighederne for livslang læring, navnlig for lavt uddannede, arbejdsløse og dårligt stillede grupper, ved at gennemføre foranstaltninger inden for rammerne af den godkendte nationale strategi for livslang læring, bl.a. reformer af erhvervsuddannelserne og den nye moderne lærlingeordning.

LETLAND

1. Væksten i Letlands BNP faldt drastisk i 2008 fra over 10 % i 2007 og helt ned til forventet ca. 2 %. Den svage økonomiske situation og finanskrisen har strammet lånemulighederne, hvilket har fået privatforbruget til at falde og skabt afmatning på boligmarkedet. Navnlig investeringerne er blevet påvirket, og de forventes at være faldet med ca. 9 % i 2008. Det forventes, at BNP fortsat vil falde væsentlig et stykke tid fremover. Inflationen steg til 15,3 % i 2008, men vil falde i 2009. Den dybe recession vil få negative virkninger for balancen på det offentliges budget, hvor der forventes et underskud på ca. 3,5 % af BNP i 2008. Faldende indenlandsk efterspørgsel har bidraget til en afvikling af den store ubalance over for udlandet. Importen faldt betydeligt i 2008, hvilket har været med til at indsnævre underskuddet på betalingsbalancens løbende poster til ca. 15 % af BNP.

2. Beskæftigelsen vil falde væsentligt i 2009. Arbejdsløsheden stiger nu og forventes at stige væsentligt fra ca. 6,5 % i 2008. Hidtil er det hovedsagelig lavt uddannede arbejdstagere i bygge- og anlægssektoren og detailsektoren, der er blevet hårdest ramt, men også andre grupper vil i stadig større grad blive ramt. En lang række dårligt stillede grupper og de unge vil sandsynligvis blive ramt, hvilket vil bremse de forbedringer i beskæftigelsen blandt disse grupper, landet har oplevet de senere år.

3. Som reaktion på finanskrisen og i tilknytning til den internationale finansielle bistand, der blev opnået enighed om i december, har Letland vedtaget finansielle støtteforanstaltninger for at stabilisere banksektoren, hvilket også skulle forbedre adgangen til finansiering og dermed støtte økonomien generelt og bidrage til makroøkonomisk stabilitet. Det blev i løbet af 2008 klart, at Letland står over for en udtalt og langvarig konjunkturnedgang. Presset på de lettiske kapital- og finansmarkeder og landets banksystem fik myndighederne til at acceptere det presserende behov for international finansiel bistand. I den forbindelse vedtog parlamentet den 12. december 2008 et program for økonomisk stabilisering, der skal være med til at opretholde den indenlandske og udenlandske tillid til finanssystemet, direkte og indirekte bidrage til at standse og vende den forværrede omkostningskonkurrenceevne og det højere inflationspres ved at mindske lønomkostningerne i den offentlige sektor som det centrale element i en langt strammere finanspolitisk kurs og styrke økonomiens vækstpotentiale ved hjælp af en række strukturreformer.

4. I henhold til principperne i den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil Kommissionen vurdere de foranstaltninger, Letland har truffet som reaktion på den økonomiske nedtur. Hvad angår de offentlige finanser, vil Kommissionen vurdere, hvorvidt det ajourførte stabilitetsprogram er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Letland bør respektere de mål for de offentlige finanser, der er fastsat i landets program for økonomisk stabilisering, i hast tage fat på problemet med dets makroøkonomiske ubalance og fuldt ud gennemføre sit aftalememorandum vedrørende dets betalingsbalance. Endvidere bør de foranstaltninger, der anbefales i punkt 7, indføres hurtigt, navnlig for at lette overgangen til en økonomi med et lavt kulstofforbrug og fremme økonomiens langsigtede vækstpotentiale.

5. Letland har fortsat gennemførelsen af sit nationale reformprogram. Staten strammede op på de planlagte udgifter og foreslog foranstaltninger til at begrænse lønvæksten i den offentlige sektor. Der er truffet foranstaltninger til at forbedre resultaterne på F&U-området. For at øge arbejdsudbuddet på mellemlang sigt er der truffet en række bemærkelsesværdige foranstaltninger, men der er brug for flere for at udvikle strategien for livslang læring. De retlige rammer er blevet yderligere forbedret. Der er sket visse fremskridt med hensyn til at forbedre adgangen til børnepasning.

6. Den umiddelbare udfordring for Letlands økonomiske politik er at sikre makrofinansiel stabilitet, da der er risiko for en udtalt og langvarig konjunkturnedgang. På mellemlang sigt skal investeringer i F&U, innovation og uddannelse med henblik på at øge produktiviteten være med til at lette overgangen fra sektorer, der bygger på den indenlandske efterspørgsel, til sektorer, der bygger på eksportvarer. Der er et presserende behov for strukturreformer for fremme fleksibiliteten på arbejdsmarkedet og støtte overgangen, hovedsagelig via en mere effektiv aktivering og uddannelse. Strategien for de offentlige lønninger bør udsende det rette signal til den private sektor om løntilbageholdenhed med henblik på at dæmme op for inflationen og opretholde eksportens omkostningskonkurrenceevne. En rettidig og målbevidst gennemførelse af strukturfondsprogrammerne vil have en positiv virkning, hvad angår en styrkelse af økonomiens udbudspotentiale, støtte beskæftigelsen og sikre erhvervslivets adgang til finansiering. Det er vigtigt at opretholde den administrative kapacitet til at gennemføre programmerne. Gennemførelsen af den energi- og klimapakke, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil kræve stor bevågenhed.

7. På baggrund af Kommissionens vurdering af de fremskridt, der er gjort, henstiller Rådet til Letland, at landet fortsætter gennemførelsen af strukturreformer. Det anbefales navnlig, at Letland:

- fører en restriktiv finanspolitik, hvor der foretages en omhyggelig prioritering af udgifterne, og både skatte- og udgiftsforanstaltningerne fokuserer på at styrke økonomiens udbudspotentiale; det bør fremmes ved at vedtage stærke mellemsigtede finanspolitiske regler med stramme udgiftslofter

- fremmer løntilbageholdenhed i den offentlige og den private sektor for at mindske inflationen og forbedre konkurrenceevnen

- inden for rammerne af en flexicurity-tilgang intensiverer indsatsen for at øge udbuddet af arbejdskraft og produktiviteten ved at styrke aktiveringsforanstaltningerne og øge uddannelsessystemernes lydhørhed over for arbejdsmarkedets behov, herunder gennemførelse af en sammenhængende strategi for livslang læring

- i højere grad integrerer strategierne for F&U samt innovation, navnlig gennem partnerskaber mellem vigtige private og offentlige sektorer og via yderligere incitament til den private sektor til at investere.

LITAUEN

1. BNP forventes at være steget med 3,4 % i 2008, hvilket er meget mindre end i 2007 (8,9 %). Som følge af korrektionen på boligmarkedet faldt investeringerne. Strammere kreditbetingelser, svindende realindkomst og faldende tillid hos erhvervslivet og forbrugerne må nødvendigvis føre til et fald i den indenlandske efterspørgsel i 2009. Inflationen nåede et højdepunkt på 11 % i 2008 som følge af høje råstofpriser og indenlandsk lønpres, men den er efterfølgende faldet. Som følge af den forværrede økonomiske situation og de supplerende udgifter stiger underskuddet på det offentlige budget hurtigt. Det forventes at have udgjort tæt på 3 % af BNP i 2008 og at stige yderligere i 2009, hvis der ikke vedtages yderligere besparelsesforanstaltninger. Betydelige lønstigninger har undermineret konkurrenceevnen over for udlandet, hvilket sammen med den svage efterspørgsel fra udlandet forventes at dæmpe væksten i eksporten i 2009. Den afdæmpede indenlandske efterspørgsel vil dog sandsynligvis svække væksten i importen, hvilket vil mindske underskuddet på betalingsbalancens løbende poster fra 12,6 % af BNP i 2008.

2. De nuværende tal for arbejdsmarkedet tyder på, at væksten i beskæftigelsen i 2008 blev negativ, og arbejdsløsheden forventes at stige til over 5 %. Der finder allerede i stadig højere grad storstilede afskedigelser af arbejdstagere sted, hvilket navnlig rammer de lavt uddannede, dårligt kvalificerede unge, personer på landet og ældre arbejdstagere. De regionale forskellige i arbejdsløsheden kan blive meget udtalte.

3. Den 9. december 2008 vedtog den nyvalgte regering et statsligt kriseprogram, hvori der bebudes en række finanspolitiske foranstaltninger for at løse problemet med landets makroøkonomiske ubalancer og mindske underskuddet på det offentliges budget generelt fra 2009.

4. I henhold til principperne i den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil Kommissionen vurdere de foranstaltninger, Litauen har truffet som reaktion på den økonomiske nedtur. Hvad angår de offentlige finanser, vil Kommissionen vurdere, hvorvidt det ajourførte stabilitetsprogram er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Litauen bør i den forbindelse respektere de mål for de offentlige finanser, der er fastsat i dets kriseprogram. Endvidere bør de foranstaltninger, der anbefales i punkt 7, indføres hurtigt, navnlig for at lette overgangen til en økonomi med et lavt kulstofforbrug og fremme økonomiens langsigtede vækstpotentiale.

5. Litauen har fortsat gennemførelsen af sit nationale reformprogram. Der er blevet gennemført en række foranstaltninger for at forbedre unges beskæftigelsesmuligheder og tilbyde iværksætteruddannelser. Der kræves en større indsats for at tage fat på problemerne på de vigtigste politiske områder for derved at forbedre den makrofinansielle stabilitet og mindske inflationen. Der vil desuden være behov for yderligere støtte for at fremme udenlandske direkte investeringer, forbedre resultaterne inden for F&U samt innovation og lovgivningsrammerne, øge mulighederne for børnepasning og forbedre arbejdsmiljøet.

6. Den høje økonomiske vækst og udvandring har strammet situationen på arbejdsmarkedet og sat gang i stigningen i udgifterne til arbejdskraft, hvilket har undergravet Litauens konkurrenceevne. Den nuværende økonomiske afmatning vil dog føre til stigende arbejdsløshed, og det vil derfor blive af vital betydning, at der føres en aktiv arbejdsmarkedspolitik. Den mest pressende udfordring er imidlertid fortsat at mindske de omfattende makroøkonomiske ubalancer. For at dæmme op for inflationen og standse forværringen af konkurrenceevnen er der behov for at sikre en tæt afstemning af lønudviklingen og produktiviteten, og erhvervsklimaet og den administrative kapacitet bør styrkes. For at skabe øget produktivitet er der desuden behov for at forbedre arbejdstagernes kvalifikationer og skabe øgede resultater på innovationsområdet, bl.a. ved at tiltrække udenlandske direkte investeringer. Gennemførelsen af den energi- og klimapakke, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil kræve stor bevågenhed.

7. På baggrund af Kommissionens vurdering af de fremskridt, der er gjort, henstiller Rådet til Litauen, at landet fortsætter gennemførelsen af strukturreformer. Det anbefales navnlig, at Litauen:

- styrker den makroøkonomiske stabilitet ved at føre en restriktiv finanspolitik, hvor der omhyggeligt foretages en prioritering af udgifterne

- bevarer konkurrenceevnen over for udlandet ved at lade lønudviklingen følge væksten i produktiviteten

- sikrer, at der gennemføres strukturreformer inden for F&U, og at innovation fortsat er en prioritet, der skal ledsages af tilstrækkelige finansielle forpligtelser og større fokus på menneskelige ressourcer til F&U samt større engagement i innovation blandt virksomheder

- intensiverer indsatsen for at reformere uddannelsessystemet for at sikre uddannelsernes kvalitet og relevans for behovene på arbejdsmarkedet og fremme livslang læring, navnlig for ældre arbejdstagere.

LUXEMBOURG

1. Væksten i BNP faldt i 2008 til ca. 1 %, hvilket er meget mindre end i 2007 (5,2 %), da opbremsningen i den internationale økonomi begyndte at slå igennem. Det forventes, at væksten i BNP vil fortsætte med at falde i 2009. Denne udvikling skyldes den lave udenlandske efterspørgsel og de lave private investeringer. Inflationen steg til over 4 % i 2008 som følge af de stigende energi- og fødevarepriser, men forventes at dæmpes i 2009. Den økonomiske afmatning vil sandsynligvis have mindsket budgetoverskuddet til 3 % af BNP i 2008. Luxembourg forventes at udvise et overskud på betalingsbalancens løbende poster på over 8 % af BNP i 2008, hvilket sandsynligvis vil falde lidt i 2009.

2. Beskæftigelsen steg fortsat i 2008, og arbejdsløsheden forblev på 4,1 %. Situationen i 2009 forventes at blive mindre positiv, idet væksten i beskæftigelsen vil aftage og arbejdsløsheden vokse. Luxembourg vil stå over for udfordringer, der skyldes den nuværende krise, som sandsynligvis vil påvirke finans-, transport- og stålsektoren samt virksomheder i tilknytning til bilindustrien.

3. Som reaktion på finanskrisen og som led i den koordinerede EU-indsats har Luxembourg vedtaget finansielle støtteforanstaltninger for at stabilisere banksektoren, hvilket også skulle forbedre adgangen til finansiering og dermed støtte økonomien generelt og bidrage til makroøkonomisk stabilitet. Som reaktion på den økonomiske recession har Luxembourg desuden for nylig bebudet en række foranstaltninger, bl.a. lavere erhvervsskatter og støtte til lavindkomsthusholdninger.

4. I henhold til principperne i den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil Kommissionen vurdere de foranstaltninger, Luxembourg har truffet som reaktion på den økonomiske nedtur. Hvad angår de offentlige finanser, vil Kommissionen vurdere, hvorvidt det ajourførte stabilitetsprogram er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten.

5. Luxembourg har fortsat gennemførelsen af sit nationale reformprogram. Luxembourg har gjort visse fremskridt for at øge beskæftigelsesfrekvensen blandt ældre arbejdstagere, mindske antallet af unge, der forlader skolen tidligt, og fjerne kunstige barrierer i uddannelsessystemet samt gøre erhvervsklimaet mere attraktivt. Der er behov for yderligere foranstaltninger for at løse disse bagved liggende problemer.

6. Da finanssektoren står for mere end en fjerdedel af landets BNP, kan den nuværende finanskrise ramme landet meget hårdt. Derudover vil de forholdsmæssigt hurtige stigninger i enhedslønomkostningerne sandsynligvis påvirke konkurrenceevnen negativt. Denne forværring vil sandsynligvis fortsætte de kommende år, fordi produktiviteten forventes at falde i 2008 og 2009. I et længere perspektiv er der behov for en reform af pensionssystemet for sikre dets holdbarhed på lang sigt. Beskæftigelsesfrekvensen blandt den fastboende befolkning vil fortsat være lavt sammenlignet med gennemsnittet på europæisk plan. Især blandt ældre arbejdstagere vil den være lav. Luxembourg har også brug for at gøre sit erhvervsklima endnu mere attraktivt. Gennemførelsen af den energi- og klimapakke, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil kræve stor bevågenhed.

UNGARN

1. Efter at væksten i BNP var faldet drastisk til 1,1 % i 2007 (hovedsagelig som følge af det finanspolitiske justeringsprogram, der blev iværksat i midten af 2006), faldt den til 0,9 % i 2008 trods den betydelige landbrugsproduktion. Når der ses fremad, forventes der en hård økonomisk nedtur som følge af den hurtige forværring af de ydre forhold. Finanskrisen har i særlig grad haft negativ indvirkning på Ungarns finans- og valutamarkeder, hvilket har ført til en midlertidig fastfrysning af markedet for statsobligationer, et skarpt fald på aktiemarkedet og store valutakursfald. Inflationen var på over 6 % i 2008, men der er konstateret en nedadgående tendens siden midten af 2007, og inflationen forventes fortsat at falde. Trods afmatningen forventes budgetunderskuddet at blive reduceret til 3,3 % af BNP i 2008, og myndighederne har planlagt yderligere justeringer. Underskuddet på betalingsbalancens løbende poster steg noget til ca. 7 % af BNP i 2008.

2. Beskæftigelsen faldt i 2008 med ca. 1 %, og denne tendens vil fortsætte i 2009. Arbejdsløsheden forventes fortsat at stige fra ca. 7,7 % i 2008. Afhængig af omfanget af den økonomiske afmatning begrænses arbejdsløsheden måske ikke til lavt uddannede og dårligt stillede grupper.

3. I forbindelse med at Fællesskabet ydede et betalingsbalancelån for at støtte Ungarns reaktion på turbulensen på finansmarkedet, undertegnede myndighederne den 19. november 2008 et aftalememorandum, hvori de økonomisk-politiske betingelser, der er knyttet til udbetalingen, fastsættes, navnlig finanspolitisk konsolidering og reformen af den finanspolitiske styring.

4. I henhold til principperne i den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil Kommissionen vurdere de foranstaltninger, Ungarn har truffet som reaktion på den økonomiske nedtur. Hvad angår de offentlige finanser, vil Kommissionen vurdere, hvorvidt det ajourførte stabilitetsprogram er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Ungarn bør i den forbindelse fuldt ud gennemføre sit aftalememorandum vedrørende betalingsbalancen. Endvidere bør de foranstaltninger, der anbefales i punkt 7, indføres hurtigt, navnlig for at lette overgangen til en økonomi med et lavt kulstofforbrug og fremme økonomiens langsigtede vækstpotentiale.

5. Ungarn har fortsat gennemførelsen af sit nationale reformprogram. Finanspolitikken vil sandsynligvis igen medføre et konsolideringsniveau i 2008, der er bedre end det fastsatte mål. Der er behov for en yderligere indsats, hvad angår struktur- og arbejdsmarkedsreformer. Strukturfondene spiller en nøglerolle i forbindelse med det nationale reformprogram, og gennemførelsen heraf går i vid udstrækning efter planen. Efter turbulensen på finansmarkedet vedtog de ungarske myndigheder en række foranstaltninger for at genskabe tilliden på markedet, bl.a. en fremskyndet formindskelse af underskuddet, øget finanspolitisk styring og styrkelse af reguleringen og tilsynet med finanssektoren.

6. Den politiske udfordring for Ungarn består i at afbøde den negative virkning af finanskrisen, samtidig med at landet opretholder den finanspolitiske stabilitet og skaber troværdighed omkring den økonomiske politik. Med henblik herpå bør det forhindres, at konkurrenceevnen over for udlandet forværres yderligere ved at sikre, at lønstigninger afpasses efter produktiviteten. På mellemlang sigt er det altafgørende, at der gøres en indsats for at forbedre den makroøkonomiske og finanspolitiske stabilitet. Det kræver øget effektivitet i den offentlige sektor og i sundhedssektoren og forbedring af den måde, hvorpå arbejdsmarkedet fungerer. Selv om der er gjort visse fremskridt, kan der foretages yderligere effektivitetsbesparelser i den offentlige sektor. Den samlede beskæftigelsesfrekvens i Ungarn (67,3 %) var den tredje laveste i EU i 2007. Den var navnlig lav blandt unge og ældre og andre dårligt stillede grupper. Uddannelsessystemets lydhørhed over for arbejdsmarkedets behov skal yderligere udvikles for effektivt at mindske problemet med misforholdet mellem de udbudte og efterspurgte kvalifikationer. Gennemførelsen af den energi- og klimapakke, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil kræve stor bevågenhed.

7. På baggrund af Kommissionens vurdering af de fremskridt, der er gjort, henstiller Rådet til Ungarn, at landet fortsætter gennemførelsen af strukturreformer. Det anbefales navnlig, at Ungarn:

- bygger på de væsentlige fremskridt, der er gjort, hvad angår finanspolitisk konsolidering, gennemfører de nødvendige foranstaltninger for at sikre en varig mindskelse af underskuddet på det offentlige budget og den offentlige gældskvote ved i højere grad at holde de offentlige udgifter nede

- fortsætter reformen af den offentlige administration, sundhedsvæsenet og pensions- og uddannelsessystemerne for at sikre langsigtet finanspolitisk holdbarhed og forbedrer den økonomiske effektivitet; dette bør omfatte foranstaltninger til yderligere at hæve den reelle pensionsalder, strengt at gennemføre den vedtagne reform af invalidepensionssystemet og yderligere omstrukturere sundhedsvæsenet

- yderligere styrker og i højere grad målretter den aktive arbejdsmarkedspolitik for at forbedre situationen på arbejdsmarkedet, navnlig for dårligt stillede grupper og geografiske områder

- fortsat forbedrer arbejdstagernes kvalifikationer, bl.a. ved at øge voksnes deltagelse i livslang læring, yderligere forbedrer uddannelsessystemets lydhørhed over for arbejdsmarkedets behov og sikrer adgangen til uddannelse af høj kvalitet for alle.

MALTA

1. BNP forventes at være steget med 2,1 % i 2008 mod 3,9 % i 2007, men væksten i BNP forventes at blive svagere i 2009. Inflationen steg til 4,7 % i midten af 2008, hvilket skyldtes høje internationale fødevare- og oliepriser. Denne tendens blev muligvis styrket yderligere af den svage indenlandske konkurrence og den høje afhængighed af energiimport. Landets budgetstilling blev forværret i 2008, hvor budgetunderskuddet steg til 3,5 % af BNP. En svagere global efterspørgsel har ført til en forøgelse af underskuddet på betalingsbalancens løbende poster.

2. Væksten i beskæftigelsen faldt i 2008, og det vil fortsætte i 2009, efterhånden som den økonomiske aktivitet bliver lavere. Beskæftigelsesfrekvensen for kvinder steg lidt i 2007, men er med 36,9 % fortsat den laveste i EU. Beskæftigelsesfrekvensen blandt ældre arbejdstagere faldt (til 28,3 %) i 2007. Arbejdsløsheden vil sandsynligvis stige fra 6,5 % i 2008, hvilket hovedsagelig vil påvirke lavt uddannede arbejdstagere i fremstillings- og turistsektoren, selv om andre sektorer (finansielle tjenesteydelser og informations- og kommunikationsteknologi) nu i stadig større grad også risikerer at blive ramt.

3. Malta bebudede for nylig en række foranstaltninger, bl.a. øgede investeringer i infrastruktur, miljø og turisme og lavere beskatning af husholdningerne, som reaktion på den økonomiske recession.

4. I henhold til principperne i den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil Kommissionen vurdere de foranstaltninger, Malta har truffet som reaktion på den økonomiske nedtur. Hvad angår de offentlige finanser, vil Kommissionen vurdere, hvorvidt det ajourførte stabilitetsprogram er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Endvidere bør de foranstaltninger, der anbefales i punkt 7, indføres hurtigt, navnlig for at lette overgangen til en økonomi med et lavt kulstofforbrug og fremme økonomiens langsigtede vækstpotentiale.

5. Malta har fortsat gennemførelsen af sit nationale reformprogram. Der er sket fremskridt for at løse problemerne med konkurrencen og reformeringen af arbejdsmarkedet. Blandt de positive initiativer i 2008 er de første skridt i retning af en privatisering af skibsværfterne, indførelse af en integreret flexicurity-tilgang og fastsættelse af et mål for at mindske de administrative byrder. Der er behov for yderligere foranstaltninger for at forbedre sundhedssystemet, erhvervsklimaet og den måde, hvorpå energimarkedet fungerer. Der er sket færre fremskridt, hvad angår fortsættelsen af budgetkonsolideringen i 2008.

6. Malta er meget afhængig af importeret energi, naturressourcer, produktionsinput og forbrugsvarer. Grundlaget for Maltas økonomiske udvikling er landets menneskelige ressourcer, hvor der er behov for omfattende forbedringer, navnlig for at mindske antallet af unge, der forlader skolen tidligt. Da økonomien er lille, er konkurrencespørgsmålet i særlig grad relevant og kræver forbedringer af erhvervsklimaet samt en diversificering af energikilderne. For at sikre en effektiv anvendelse af de offentlige finanser kræves der yderligere reform af sundhedssystemet. Selv om Malta har diversificeret sit økonomiske grundlag, kræves det, at der gøres yderligere fremskridt for at løse problemet med den nuværende store afhængighed af turisme og elektronikfremstilling. For at sikre landet konkurrenceevne kræves der yderligere strukturreformer, der vil øge produktiviteten, og lønstigninger, der er afstemt efter produktivitetsstigningerne. Gennemførelsen af den energi- og klimapakke, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil kræve stor bevågenhed.

7. På baggrund af Kommissionens vurdering af de fremskridt, der er gjort, henstiller Rådet til Malta, at landet fortsætter gennemførelsen af strukturreformer. Det anbefales navnlig, at Malta:

- styrker konkurrencen med henblik på at dæmme op for inflationen og opretholde konkurrenceevnen, navnlig ved at mindske statsstøtten og omdirigere støtten til horisontale mål samt ved at styrke konkurrencemyndighederne

- optrapper indsatsen for at tiltrække flere mennesker, navnlig kvinder og ældre arbejdstagere, til arbejdsmarkedet, bl.a. ved at lette mulighederne for børnepasning, og intensiverer indsatsen for at bekæmpe sort arbejde og fremme beskæftigelsesfrekvensen, herunder ved at stramme betingelserne for at modtage sociale ydelser.

NEDERLANDENE

1. Væksten i BNP i faste priser i Nederlandene er faldet fra 3,5 % i 2007 til 1,9 % i 2008. Det forventes, at væksten falder i 2009 som følge af den globale nedtur, færre investeringer og et væsentligt fald i privatforbruget. Inflationen steg i 2008 til 2,2 % som følge af de tidligere stigninger i fødevare- og energipriserne. Budgetoverskuddet steg i 2008 til 1,1 % af BNP. Trods den globale nedtur forventes Nederlandene at have et overskud på betalingsbalancens løbende poster på over 8 % af BNP i 2008, og det vil sandsynligvis falde til 6,5 % af BNP i 2009.

2. Væksten i beskæftigelsen, der lå på lidt under 2 %, fortsatte med at stige i 2008, men forventes at blive negativ i 2009. Som følge heraf faldt arbejdsløsheden i 2008, men den forventes at stige i 2009. Arbejdsgiverne har hidtil været tøvende med at afskedige medarbejdere, da de frygter, at de ikke vil være i stand til at finde kvalificeret personale, når økonomien igen kommer på fode. Det er sandsynligvis industrisektoren og den finansielle sektor, der vil blive hårdest ramt.

3. Som reaktion på finanskrisen og som led i den koordinerede EU-indsats har Nederlandene vedtaget finansielle støtteforanstaltninger for at stabilisere banksektoren, hvilket også skulle forbedre adgangen til finansiering og dermed støtte økonomien generelt og bidrage til makroøkonomisk stabilitet. Som reaktion på den økonomiske recession har Nederlandene desuden for nylig bebudet en række foranstaltninger, bl.a. lavere selskabsskatter for SMV'er og lavere socialsikringsbidrag for arbejdstagerne.

4. I henhold til principperne i den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil Kommissionen vurdere de foranstaltninger, Nederlandene har truffet som reaktion på den økonomiske nedtur. Hvad angår de offentlige finanser, vil Kommissionen vurdere, hvorvidt det ajourførte stabilitetsprogram er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Endvidere bør de foranstaltninger, der anbefales i punkt 7, indføres hurtigt, navnlig for at lette overgangen til en økonomi med et lavt kulstofforbrug og fremme økonomiens langsigtede vækstpotentiale.

5. Nederlandene har fortsat gennemførelsen af sit nationale reformprogram. Der er blevet truffet foranstaltninger for at øge udbuddet af arbejdskraft, men det er nødvendigt at gøre mere for at øge det samlede antal præsterede arbejdstimer. Der er sket visse fremskridt med at forbedre forvaltningsstrukturerne og etablere en sammenhængende strategi for F&U og innovation samt strømline policy-mixet på innovationsområdet.

6. Ved at øge det samlede antal præsterede arbejdstimer og forbedre resultaterne på F&U- og innovationsområdet vil de gode økonomiske resultater kunne bevares fremover. Udfordringen består i at omsætte den langsigtede strategi på F&U- området i et sæt sammenhængende og effektive politiske foranstaltninger for at stimulere navnlig udgifterne i den private sektor til F&U. I lyset af befolkningens aldring og den deraf følgende mindskelse af udbuddet af arbejdskraft vil det være nødvendigt at sikre de offentlige finansers holdbarhed. Gennemførelsen af den energi- og klimapakke, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil kræve stor bevågenhed.

7. På baggrund af Kommissionens vurdering af de fremskridt, der er gjort, henstiller Rådet til Nederlandene, at landet fortsætter gennemførelsen af strukturreformer. Det anbefales navnlig, at Nederlandene:

- udvikler yderligere foranstaltninger, bl.a. fremmer overgangen til ny beskæftigelse inden for rammerne af en integreret flexicurity-strategi for at få flere kvinder, ældre arbejdstagere og dårligt stillede grupper ud på arbejdsmarkedet og øge det samlede antal præsterede arbejdstimer.

ØSTRIG

1. Væksten i BNP aftog i 2008, idet den faldt fra 3,1 % i 2007 til 1,7 %. Væksten forventes at falde med over 1 % som følge af faldende eksport og en nedgang i investeringerne. Den samlede inflation nåede næsten op på 4 % i 2008, men er nu aftagende. Østrig havde et lille budgetunderskud på 0,6 % i 2008, som ser ud til at blive udvidet markant i 2009. Med et forventet overskud på de løbende poster på over 3 % af BNP i 2008, som ifølge prognoserne vil ligge tæt på dette niveau i 2009 og 2010, er balancen over for udlandet sund.

2. Beskæftigelsen steg med 1,6 % i 2008, men forventes at blive mindre i 2009, og der forventes en stigning i arbejdsløsheden. De grupper på arbejdsmarkedet, som traditionelt har begrænsede beskæftigelsesudsigter, navnlig ældre arbejdstagere og lavt kvalificerede unge, der forlader skolen, er dem, der sandsynligvis vil blive hårdest ramt. Antallet af lærepladser og stillinger til midlertidigt ansatte arbejdere i industrien er først blevet skåret ned. For tiden er det bilindustrien, der er den værst ramte del af økonomien.

3. Som reaktion på finanskrisen og som led i en koordineret EU-strategi har Østrig vedtaget finansielle støtteforanstaltninger for at stabilisere banksektoren, hvilket også skulle forbedre adgangen til finansiering og dermed støtte økonomien generelt og bidrage til makroøkonomisk stabilitet. Desuden bebudede Østrig for nylig som reaktion på den økonomiske nedtur en række foranstaltninger, der omfatter lavere beskatning og yderligere finansiel støtte til husholdningerne samt fremskyndelse af investeringerne i infrastruktur, energieffektivitet og F&U.

4. I henhold til principperne i den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil Kommissionen vurdere de foranstaltninger, Østrig har truffet som reaktion på den økonomiske nedtur. Hvad angår de offentlige finanser, vil Kommissionen vurdere, om det ajourførte stabilitetsprogram er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Endvidere bør de foranstaltninger, der anbefales i punkt 7, indføres hurtigt, navnlig for at lette overgangen til en økonomi med et lavt kulstofforbrug og fremme økonomiens langsigtede vækstpotentiale.

5. Østrig har fortsat gennemførelsen af sit nationale reformprogram. Der er gjort nogle bestræbelser på at øge beskæftigelsen blandt ældre arbejdstagere, skabe bedre uddannelsesresultater hos dårligt stillede unge, få løst problemet med kønsopdeling på arbejdsmarkedet og få skabt bedre muligheder for iværksætteruddannelse. Der er behov for yderligere foranstaltninger til at styrke den finanspolitiske konsolidering på mellemlang sigt og at øge konkurrencen.

6. Østrig vigtigste udfordring på mellemlang sigt er at ændre sig til en mere videnintensiv økonomi. Trods øgede midler til F&U og innovation er dette skift endnu ikke blevet til virkelighed, hvilket lader formode, at der bør rettes større opmærksomhed mod uddannelse af menneskelige ressourcer. En konsekvent løntilbageholdenhed har øget Østrigs globale konkurrencemæssige stilling og har ført til jobskabelse for en voksende arbejdsstyrke. Det vil være en udfordring for Østrig at sikre en bedre udnyttelse af arbejdskraftressourcerne, navnlig ældre arbejdstagere, og at forbedre integration, uddannelse og jobtræning af dårligt stillede grupper. Hvis man vil sikre holdbarheden i det sociale velfærdssystem, kræver det en varig finanspolitisk konsolidering, som skal forliges med øgede offentlige udgifter på områder, der er af vigtig betydning for væksten på mellemlang sigt. Gennemførelsen af den energi- og klimapakke, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil kræve stor bevågenhed.

7. På baggrund af Kommissionens vurdering af de fremskridt, der er gjort, anbefaler Rådet, at Østrig fortsætter gennemførelsen af strukturreformerne. Det anbefales navnlig, at Østrig:

- yderligere forbedrer incitamenterne for ældre arbejdstagere til at blive på arbejdsmarkedet ved at gennemføre en omfattende strategi, der omfatter en styrkelse af den jobrelaterede uddannelse, tilpasning af arbejdsvilkår og en stramning af betingelserne for tidlig pensionering, samt forbedrer uddannelsesniveauet for dårligt stillede unge.

POLEN

1. Væksten i Polens BNP faldt til 5 % i 2008 efter at være steget med 6,7 % i 2007. Denne kraftige vækst er hovedsagelig blevet drevet frem af det private forbrug og et højt investeringsniveau. Væksten i BNP vil tage yderligere af i 2009 som følge af en lavere eksport og et fald i investeringerne. Inflationen nåede helt op på 4¼ % i 2008, men skulle falde i 2009. Budgetunderskuddet forventes at være øget en smule til 2,5 % af BNP i 2008, og ifølge fremskrivningerne vil det være yderligere forringet med omkring 1 procentpoint i 2009. Underskuddet på de løbende poster på 5,6 % af BNP i 2008 forventes at blive liggende på dette niveau i 2009.

2. Beskæftigelsen steg med 3 % i 2008, og arbejdsløsheden faldt yderligere til 7,4 %. Imidlertid vil væksten i beskæftigelsen aftage i betydelig grad i løbet 2009, mens arbejdsløsheden forventes at stige til et godt stykke over 8 %. De aktuelle udviklingstendenser på arbejdsmarkedet viser, at eksportorienterede sektorer, fremstillingsindustrien, byggeriet og transporterhvervet er dem, der er hårdest ramt af nedgangen i den økonomiske aktivitet. Der vil blive lagt mere pres på for at øge aktiviteten på arbejdsmarkedet og forbedre arbejdstagernes mobilitet på tværs af sektorer og industrier, hvilket også vil hjælpe med til at genoprette økonomiens konkurrenceevne på omkostningssiden efter en periode med hurtig vækst i beskæftigelse og lønninger.

3. Polen bebudede for nylig foranstaltninger, der omfatter støtte til SMV'er og husholdninger med lave indkomster som respons på den økonomiske nedgang.

4. I henhold til principperne i den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil Kommissionen vurdere de foranstaltninger, Polen har truffet som reaktion på den økonomiske nedtur. Hvad angår de offentlige finanser, vil Kommissionen vurdere, om det ajourførte konvergensprogram er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Endvidere bør de foranstaltninger, der anbefales i punkt 7, indføres hurtigt, navnlig for at lette overgangen til en økonomi med et lavt kulstofforbrug og fremme økonomiens langsigtede vækstpotentiale.

5. Polen har fortsat gennemførelsen af sit nationale reformprogram. Der er truffet en række foranstaltninger til at forbedre konkurrencen i netværksindustrier, styrke de aktive arbejdsmarkedspolitikker, forbedre de juridiske forhold for iværksættere og skabe en forbindelse mellem uddannelse/erhvervsuddannelse og arbejdsmarkedet. Der er behov for en yderligere indsats for at styrke kontrollen med udgifter, skabe bedre F&U-resultater, tage de sociale sikringsordninger op til fornyet vurdering og få flere til at deltage i livslang uddannelse.

6. Polens økonomiske præstationer er begrænset af en række indbyrdes forbundne strukturproblemer, lav arbejdsproduktivitet og lav udnyttelse af arbejdsstyrken. Hvis man fik afsluttet reformen af socialsikringssystemerne og sikrede en stigning i antallet af ældre arbejdstagere på arbejdsmarkedet, kunne man samtidig styrke udbuddet af arbejdskraft og forbedre holdbarheden i de offentlige finanser på lang sigt. Det ville have en positiv indvirkning på vækst og beskæftigelse, hvis man forstærkede indsatsen for at forbedre erhvervsklimaet, udbyggede infrastrukturen og forbedrede kvaliteten af den menneskelige kapital. Gennemførelsen af den energi- og klimapakke, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil kræve stor bevågenhed.

7. På baggrund af Kommissionens vurdering af de fremskridt, der er gjort, anbefaler Rådet, at Polen fortsætter gennemførelsen af strukturreformerne. Det anbefales især, at Polen:

- opretholder den budgetmæssige disciplin på mellemlang sigt og indfører yderligere redskaber til at styrke kontrollen med udgifterne, især ved at reformere landmændenes socialsikringssystem

- fortsætter reformen af den offentlige forskningssektor for at fremme F&U og innovation samt stimulerer den private sektors F&U

- fremskynder investeringerne i energi- og transportinfrastruktur ved at strømline procedurerne for strukturfondene og sikre en effektiv udnyttelse af disse

- opstiller en integreret flexicurity-strategi ved at gennemføre en aktiv ældrepolitik, forstærke indsatsen for at forbedre den aktive arbejdsmarkedspolitik, navnlig for ugunstigt stillede grupper, ved at nyvurdere de sociale sikringsordninger for at forbedre incitamenterne til at arbejde og ved at indføre en strategi for livslang uddannelse.

PORTUGAL

1. Væksten i Portugals BNP faldt til 0,2 % i 2008 fra næsten 2 % i 2007. Denne afmatning skyldtes vigende investeringer og dårligere eksportresultater. I 2009 forventes den indenlandske efterspørgsel at blive svækket yderligere, hvilket vil føre til en endnu langsommere vækst. Inflationen steg til 2,7 % i 2008, men den holdt sig under gennemsnittet i euroområdet og er for nedadgående som følge af den seneste tids faldende tendens i verdensmarkedspriserne og en træg efterspørgsel. Portugal har forsat de seneste års kontraktive politik, og landets budgetunderskud lå på lige over 2 % af BNP i 2008. Underskuddet på de løbende poster er steget til 11,8 % af BNP i 2008 som følge af en langsommere vækst i eksporten og høje råvarepriser. Underskuddet på de løbende poster vil formodentlig blive forbedret i 2009.

2. Beskæftigelsen i Portugal steg en smule i 2007, og beskæftigelsesgraden blev stabiliseret på omkring 68 %. Arbejdsløsheden nåede et højdepunkt på 8,1 % i 2007, men faldt en anelse i 2008. Den svage udenlandske efterspørgsel er så småt begyndt at påvirke beskæftigelsen i den store eksportorienterede sektor. Efterhånden som økonomien gennemgår yderligere ændringer, vil den strukturelle arbejdsløshed fortsætte med at stige, hvilket især vil påvirke de lavtuddannede og ugunstigt stillede grupper.

3. Som reaktion på finanskrisen og som led i en koordineret EU-strategi har Portugal vedtaget finansielle støtteforanstaltninger for at stabilisere banksektoren, hvilket også skulle forbedre adgangen til finansiering og dermed støtte økonomien generelt og bidrage til makroøkonomisk stabilitet. Derudover bebudede Portugal for nylig som reaktion på den økonomiske nedgang en række foranstaltninger, som omfatter lavere virksomhedsbeskatning og økonomisk støtte til lavindkomstfamilier.

4. I henhold til principperne i den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd har vedtaget, vil Kommissionen vurdere de foranstaltninger, Portugal har truffet som reaktion på den økonomiske nedtur. Hvad angår de offentlige finanser, vil Kommissionen vurdere, om det ajourførte stabilitetsprogram er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Endvidere bør de foranstaltninger, der anbefales i punkt 7, indføres hurtigt, navnlig for at lette overgangen til en økonomi med et lavt kulstofforbrug og fremme økonomiens langsigtede vækstpotentiale.

5. Portugal har fortsat gennemførelsen af sit nationale reformprogram. Der er taget en række vigtige skridt, der skal føre til en holdbar nedbringelse af statsunderskuddet, til en reform af den offentlige administration og en forbedring af de offentlige finansers holdbarhed. Der er truffet foranstaltninger for at nå det offentlige F&U-mål, og der er taget skridt til at øge de private investeringer og til at råde bod på mangler i innovationssystemet. Uddannelsessystemet er blevet mere effektivt, og de