Regionsudvalgets udtalelse om:

- »Kommissionens meddelelse vedrørende et fælles handlingsprogram på fællesskabsplan om sundhedsovervågning som et led i indsatsen på folkesundhedsområdet«, og - »forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om vedtagelse af et handlingsprogram om sundhedsovervågning som led i indsatsen på folkesundhedsområdet« (96/C 129/11)

Regionsudvalget besluttede den 18. juli 1995 under henvisning til artikel 198 C i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, at afgive udtalelse om de ovennævnte emner.

Det forberedende arbejde henvistes til Underudvalg 8 »Økonomisk og Social Samhørighed, Sociale og Arbejdsmarkedspolitiske Spørgsmål og Sundhedsvæsen«, som udpegede Bengt Mollstedt til ordfører.

Regionsudvalget vedtog på sin 11. plenarforsamling af 17.-18. januar 1996, mødet den 18. januar 1996, følgende udtalelse.

1. Indledning

Regionsudvalget har med stor interesse studeret den fælles handlingsplan om sundhedsovervågning, som tager sigte på indsamling af data om sundhed på fællesskabsniveau samt udvikling af fællesskabssundhedsindikatorer til opbygning af en kapacitet til analysering af data, fremskaffet gennem informationsudbredelse om sundhed, og som en afgørende faktor at sætte såvel Fællesskabet som medlemslandene i stand til at sætte prioriteter, at bedømme fremgangsmåder og aktioner og at assistere ved bestemmelse af ressourcefordeling.

Informationer om sundhed klassificeres i artikel 129 som et specielt område for fællesskabshandling og er et grundlæggende instrument i Fællesskabets taktiske planlægningsproces. Data og indikatorer om sundhed er en vigtig del af sundhedsovervågningssystemet, som kan tilgodese ønsket om overvågning af sundhed og sundhedsfaktorer i Fællesskabet. De muliggør sammenligninger med tredjelande, de letter planlægning, kontrol, gennemførelse og vurdering af fællesskabsprogrammer og aktioner, og de tjener endelig til at forsyne medlemslandene med sammenlignende indikatorer og data af høj kvalitet, og de underbygger og supplerer de nationale sundhedsovervågningssystemer og bidrager til udvikling af nationale sundhedspolitikker.

I henhold til Kommissionen skal systemet bygge på allerede tilgængelige europæiske data og indikatorer, og alt unødvendigt dobbeltarbejde skal undgås. Systemet skal ikke påtvinge unødvendige byrder for de medlemslande, som allerede udsender data om sundhed til en række internationale organisationer; tilgængelige metoder til udvikling af forskellige dele af systemet skal være omhyggeligt vurderet, og systemet skal være udtænkt til at være så fleksibelt som muligt.

Kommissionen forudser tre handlingsforløb: Oprettelse af fællesskabssundhedsindikatorer, udvikling af et bredt fællesskabsnetværk for dataindsamling og udbredelse samt kapacitet til og udførelse af analyser. Dette er foreslået at skulle sættes igang ved et 5 års-fællesskabshandlingsprogram.

2. Generelle bemærkninger

2.1. Kommissionen har vist interesse for folkesundhedsområdet og har betonet vigtigheden af sundhedsovervågning med forskellige indikatorer. Da folkesundhed er meget vigtig for alle borgere, i hvert lokalsamfund og hver region, er emnet af stor interesse for Regionsudvalget. Meddelelsen og Forslaget fra Kommissionen understreger vigtigheden af subsidiaritetsprincippet, men tager ikke hensyn til, at dette princip involverer aktiv deltagelse af de lokale og regionale myndigheder. Regionsudvalget ser subsidiaritetsprincippet som et værktøj til at inddrage den enkelte borger, specielt hvad angår sundhed. På denne måde skal aktiviteterne med at fremme sundhed primært være hos de lokale og regionale myndigheder. Det nationale plan bør kun involveres i specielle tilfælde. Imidlertid er det nødvendigt, når der skal indsamles data om sundhed, at arbejde med store folkemængder, såsom regioner og større byer.

2.2. Regionsudvalget insisterer på, at, når rapporter og den foreslåede femårsplan er iværksat, skal Regionsudvalget og de lokale og regionale myndigheder gives et betydeligt engagement i proceduren. Regionsudvalget vil betragte programmet som en start til en mere intens handling fra Fællesskabet med hensyn til folkesundhed, med passende hensyn til de lokale og regionale myndigheders nuværende ansvar.

2.3. Meddelelsen og Forslaget drejer sig om to forskellige aspekter, det politiske og det tekniske engagement. De politiske aspekter drejer sig om indvirkningen på folkesundheden i Unionens fremtid og nødvendigheden af fremskridt for sundheden for hele befolkningen. Rapporten beskriver vigtigheden af mulighederne for at sammenligne folkesundheden i forskellige områder, regioner og medlemslande, hovedsageligt for at give mulighed for at forbedre sundheden. Der er også beskrivelser af, hvordan data kan bruges til at analysere årsager og virkninger, - altsammen for at skabe en baggrund for bedre sundhed for den europæiske befolkning.

2.4. Regionsudvalget har ingen indvendinger imod de politiske mål, som er omtalt i rapporten. Imidlertid er det vigtigt at give regionerne, store byer osv. mulighed for at bruge materialet, bragt ned til et niveau, som også vil passe til administrationer, som er mindre end medlemslandenes.

2.5. Regionsudvalget mener, at dette program kan bruges til at oprette minimumsstandarder for sundhed i alle medlemslande i fremtiden.

2.6. De tekniske aspekter drejer sig om indsamling og udbredelse af data til og fra medlemslandene. Sundhedsindikatorer er givet som eksempel, og antallet af indikatorer bør besluttes så hurtigt som muligt i samarbejde med WHO, skoler for folkesundhed og andre eksperter. Kommissionen bør tage hensyn til og medtage lokal og regional ekspertise i dette arbejde, f. eks. lokale og/eller regionale miljøsundhedstjenestemænd. Endelig bør begrebsindholdet også nævnes. Sundhedsaspekter angår den enkelte borger, som lever uden sygdomme, handicaps osv. Den samlede mængde data om de enkelte borgere vil give en illustration af folkesundhed. Når en syg person får pleje, behandling osv., er betegnelsen lægebehandling passende. Imidlertid er lægebehandling og sundhedsomsorg ikke entydige begreber og skal adskilles i den intellektuelle proces.

3. Særlige bemærkninger til meddelelsen

3.1. Punkterne 1-3

Regionsudvalget er enig i de generelle principper, men understreger (i punkt 2), at også lokale myndigheder og regioner med fremragende resultater kan sættes som mål.

Regionsudvalget understreger, at sundhedsindikatorerne skal sikre en værdiforøgelse, også inden for de lokale og regionale myndigheder.

3.2. Punkt 5

Udtrykket »subsidiaritet« skal forstås i dens bredeste betydning, dvs. at overdrage de lokale og regionale myndigheder deres behørige opgaver angående folkesundhed.

3.3. Punkt 9

Regionsudvalget noterer sig med interesse, at systemet skal »støtte fællesskabet og medlemslandene i sundhedspolitik og evaluering«. Det er vigtigt, at overvågningssystemet er dynamisk og involveret i dag-til-dag aktiviteter, samt at systemet ikke isolerer sig selv.

3.4. Punkt 15

Regionsudvalget deler den opfattelse, at overvågningssystemet bør samarbejde med WHO. Det skal imidlertid bemærkes, at nogle WHO-programmer, f. eks. »Sunde byer«, er baseret på samarbejde mellem lokale myndigheder, - og ikke mellem nationer. Et sådant system kan bruges som et eksempel.

3.5. Punkt 26

Kommissionen nævner »lægebehandling«. Dette er ikke i overensstemmelse med det princip, at lægebehandling udføres i de enkelte medlemslande. Imidlertid kan dette accepteres, hvis »lægelig behandling« defineres som »involvering af den lægelige omsorgssektor og den lægelige erfaring på folkesundhedsområdet«.

3.6. Punkt 30

Dette punkt drejer sig om faktorer med indvirkning på folkesundhed, såsom uddannelse, fysisk miljø, beskæftigelse og socialpolitik. Her findes en af de vigtige grunde til, at Fællesskabet bør have en generel interesse i folkesundheden. Imidlertid forbliver ansvaret for de mange praktiske handlinger på disse områder hos de lokale og/eller regionale myndigheder, og princippet om hjælp må endnu engang fremhæves.

3.7. Punkt 40

Regionsudvalget noterer med tilfredshed, at Kommissionen erkender behovet for at beskytte den enkelte borger og hans/hendes integritet og understreger, at dette er en vigtig del af programmet.

3.8. Punkt 43

Regionsudvalget mener, at det til den vigtige liste om formål er nødvendigt at tilføje:

»- at analysere årsagssammenhængen inden for folkesundhedsområdet, specielt når de samlede datamængder fra mange medlemslande er nødvendige for at kunne drage konklusioner.«

3.9. Punkt 46

Listen over indikatorer, som er anført i bilag A er et vigtigt eksempel, som bør analyseres indgående. Regionsudvalget foreslår, at det assisterende udvalg, som der henvises til i artikel 5 i Forslaget bør undersøge denne liste i samarbejde med tekniske eksperter fra folkesundhedsområdet. Imidlertid finder Regionsudvalget sondringen mellem årsags- og baggrundsfaktorerne væsentlig.

3.10. Punkterne 62-63

Regionsudvalget mener, at systemet skal kunne ændres med tiden, men det skal også være konstant, for at kunne måle langtidsforandringer. Således kan diskussionen om harmonisering blive begrænset.

3.11. Punkt 74

Regionsudvalget er enig i, at måling af folkesundhedstilstanden kun er et afsæt for en forbedring af folkesundhedspolitikken. Fællesskabet og dets medlemmer, inklusive berørte lokale og regionale myndigheder, skal bruge dem til fortsatte diskussioner og forbedringer.

3.12. Punkt 77

Regionsudvalget bemærker, at dette er første gang, at teksten omtaler regioner og befolkningsundergrupper. Regionsudvalget vil foretrække at få denne henvisning anført tidligere i meddelelsen.

3.13. Punkt 90

Regionsudvalget accepterer, at der udgives en rapport hvert år, men vil gøre opmærksom på, at der også kan findes gode eksempler i forskellige lokale, regionale og nationale rapporter, og at disse kan bruges som inspiration til Kommissionens årlige rapporter.

3.14. Punkt 97

Programmet for evaluering kan accepteres, men Regionsudvalget forlanger at blive konsulteret eller inddraget i en evalueringsgruppe.

3.15. Bilag A

Regionsudvalget vil pege på følgende områder, som bør inkluderes i sundhedsindikatorerne, belyst i bilag A:

- astma/allergi,

- madhygiejne (overvågning af restauranter og institutionskøkkener),

- overforbrug af antibiotika, både som lægemiddel og i kødproduktion.

4. Særlige bemærkninger til forslaget

4.1. Artikel 2, stk.1

Regionsudvalget understreger, at samarbejdet skal involvere ikke blot medlemslandene, men også repræsentanter fra de lokale og regionale myndigheder. Disse bør underrettes og inddrages i arbejdet i god tid.

4.2. Artikel 2, stk. 2

Regionsudvalget foreslår, at organisationer, såvel WHO som OECD og Eurostat, omtales i teksten.

4.3. Artikel 3

Regionsudvalget mener, at det tildelte budget, 13,8 millioner ECU, måske ikke er tilstrækkeligt, når der tages hensyn til det nødvendige samarbejde med andre virksomheder, lokale og regionale myndigheder osv.

4.4. Artikel 5, stk. 1

Det foreslåede udvalg skal have mange medlemmer. Regionsudvalget foreslår, at udvalget kun skal bestå af en repræsentant fra hvert medlemsland (nationalt niveau) og af yderligere udvalgsmedlemmer fra regionale forsamlinger såsom Regionsudvalget, Nomesko (Det nordiske udvalg for medicinske statistikker) og andre.

4.5. Artikel 6, stk. 2

Regionsudvalget understreger vigtigheden af at inddrage associerede lande i programmet.

5. Konklusioner

Regionsudvalget støtter det foreslåede system om sundhedsovervågning og understreger:

- at systemet skal bruge eksisterende nationale data,

- at systemet skal udbrede informationer og analyser til de berørte myndigheder så hurtig som muligt,

- at lokale og regionale myndigheder skal have mulighed for at deltage i systemet,

- at måling af folkesundhedstilstanden kun er udgangspunkt og baggrund for forbedringen af folkesundhedspolitikken,

- at det foreslåede overvågningssystem er begyndelsen til en mere intens aktivitet i den Europæiske Union på folkesundhedsområdet, omend inden for rammerne af den nuværende artikel 129 i EU-traktaten.

Bruxelles, den 18. januar 1996.

Jacques BLANC

Formand for Regionsudvalget