ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
C 123/87

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af Rådets beslutning 2003/17/EF og 2005/834/EF for så vidt angår ligestilling af markinspektioner og kontrol med vedligeholdelsesavl af landbrugsplantearter foretaget i Det Forenede Kongerige

(COM(2020) 853 final — 2020/0379 (COD))

(2021/C 123/20)

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 18.1.2021 Rådet, 8.1.2021 Retsgrundlag Artikel 43, stk. 2, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø Vedtaget på plenarforsamlingen 27.1.2021 Plenarforsamling nr. 557 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) Enstemmigt vedtaget

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 557. plenarforsamling den 27.-28. januar 2021, mødet den 27. januar, enstemmigt at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
C 123/84

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige og midlertidige foranstaltninger i lyset af covid-19-udbruddet vedrørende fornyelse eller forlængelse af visse certifikater, licenser og godkendelser eller tilladelser samt udsættelse af visse periodiske kontroller og efteruddannelser inden for visse områder af transportlovgivningen for referenceperioder, der følger dem, som omhandles i forordning (EU) 2020/698

(COM(2021) 25 final — 2021/0012 (COD))

(2021/C 123/17)

Anmodning om udtalelse Rådet for Den Europæiske Union, 28.1.2021 Europa-Parlamentet, 8.2.2021 Retsgrundlag Artikel 91, artikel 100, stk. 2, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet Vedtaget på plenarforsamlingen 27.1.2021 Plenarforsamling nr. 557 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) Enstemmigt vedtaget

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 557. plenarforsamling den 27.-28. januar 2021, mødet den 27. januar, enstemmigt at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
EØSU mener, at det af hensyn til modstandsdygtighed og intelligent regulering bør overvejes at indføre bestemmelser, der gør det muligt at lempe reglerne for udnyttelse af slots i henhold til forordning (EØF) nr. 95/93, ikke kun i tilfælde, der vedrører covid-19, men også i forbindelse med fremtidige begivenheder, der har en betydelig indvirkning på luftfartsindustrien. Det er ikke første gang, at det har været nødvendigt at ændre reglen om udnyttelse af slots i forordning (EØF) nr. 95/93:

— i 2002 i kølvandet på terrorangrebet den 11. september (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 894/2002 (17)),

— i 2003 efter udbruddet af SARS (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1554/2003 (18)),

— i 2009 under den globale finanskrise (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 545/2003 (19)).

Sådanne ordninger bør give mulighed for at reagere hurtigt uden behov for yderligere regulering og for en fleksibel reaktion, der spænder fra fuldstændige fravigelser og justerede tærskler til en kombination af tidlige returneringer af slots og tærskler, som foreslået af WASB for sommersæsonen 2021.
C 123/85

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2017/2403 for så vidt angår fiskeritilladelser til EU-fiskerfartøjer i Det Forenede Kongeriges farvande og fiskeri, der udøves af Det Forenede Kongeriges fiskerfartøjer i EU-farvande

(COM(2020) 830 final — 2020/0366 (COD))

(2021/C 123/18)

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 14.12.2020 Rådet: 11.12.2020 Retsgrundlag Artikel 43, stk. 2, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø Vedtaget på plenarforsamlingen 27.1.2021 Plenarforsamling nr. 557 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) Enstemmigt vedtaget

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 557. plenarforsamling den 27.-28. januar 2021, mødet den 27. januar, enstemmigt at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
C 123/86

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af Rådets beslutning 2008/971/EF for så vidt angår ligestilling af forstligt formeringsmateriale produceret i Det Forenede Kongerige med forstligt formeringsmateriale produceret i Unionen

(COM(2020) 852 final — 2020/0378 (COD))

(2021/C 123/19)

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 18.1.2021 Rådet, 8.1.2021 Retsgrundlag Artikel 43, stk. 2, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø Vedtaget på plenarforsamlingen 27.1.2021 Plenarforsamling nr. 557 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) Enstemmigt vedtaget

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 557. plenarforsamling den 27.-28. januar 2021, mødet den 27. januar, enstemmigt at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
2.9.

For ikke at undergrave den sociale inklusion og for at sikre, at de valgte løsninger står i forhold til målet, er det nødvendigt at sørge for, at der ikke er for stor forskel mellem samfundets opfattelse af terrortruslen og denne trussels reelle omfang, sådan som det er tilfældet i en række medlemsstater. Trusselsforskning og -vurdering er derfor af afgørende betydning for at undgå, at der indføres tiltag, som skader de grundlæggende rettigheder urimeligt. Sikkerhedspolitikkerne bør kun tilpasses efter en undersøgelse, der er foretaget på grundlag af dokumenterede data om reelle, målte trusler og risici.
4.3.

Det foreslås, at Europol bør spille en central rolle med hensyn til at bistå medlemsstaterne med at udvikle nye teknologiske løsninger baseret på kunstig intelligens, som vil være til gavn for de nationale retshåndhævende myndigheder i hele EU. At udpege innovative løsninger er en vigtig del af bekæmpelsen af international kriminalitet for at sikre, at de kriminalpræventive myndigheder holder trit med udviklingen på området. Det kan kun gøres gennem koordineret forskning. EØSU støtter derfor Europols proaktive rolle med hensyn til at yde centraliseret støtte til de retshåndhævende myndigheder i medlemsstaterne til i) at udpege innovationer og ii) at udvikle disse myndigheders kompetence og redskaber ved brug af teknologier og innovationer, som er udviklet inden for EU, i stedet for at anvende sikkerhedsløsninger, som indkøbes i tredjelande.
4.15.

Hvad angår planerne for mobilitet i byer efter offentliggørelsen i 2013 af retningslinjerne i planen for bæredygtig bytrafik, har Kommissionen finansieret hundreder af byer over hele Europa via EU-midler (f.eks. Civitasinitiativet) for at sikre en afbalanceret og integreret udvikling af bæredygtige transportformer i byer. De imponerende og udbytterige følger af indførelsen af planer for bæredygtig bytrafik i Europa illustrerer dette. Det er vigtigt at notere sig, at der her er tale om at anlægge en deltagerbaseret tilgang til behovene hos dem, der i centrum for processen. Den samlede og bæredygtige planlægning af bytrafikken har påvist sin evne til at blive et effektivt middel til håndtering af udfordringerne på klima-, energi- og miljøområdet. EØSU ønsker at anspore til et EU-initiativ, hvilket synes nødvendigt, hvis der skal fastlægges nationale rammer i EU-landene for udarbejdelsen og gennemførelsen af bæredygtige bytrafikplaner, der udgør de centrale strategiske værktøjer for planlægning af bytrafikken.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af de bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, der skal anvendes i området for konventionen om bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav, og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 520/2007«

(COM(2021) 198 final — 2021/0103 (COD))

(2021/C 341/17)

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 26.4.2021 Rådet, 6.5.2021 Retsgrundlag Artikel 43, stk. 2, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø Vedtaget på plenarforsamlingen 9.6.2021 Plenarforsamling nr. 561 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 221/0/7

Da EØSU går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 561. plenarforsamling den 9.-10. juni 2021, mødet den 9. juni, med 221 stemmer for og 7 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
4.7.

Vellykket kræftbekæmpelse kræver også uddannelse af høj kvalitet inden for kræftrelaterede fagområder, herunder et solidt samarbejde mellem medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter omkring EU-støttede programmer til fremme af uddannelse og færdigheder, f.eks. det tværfaglige uddannelsesprogram på kræftområdet og Kommissionens pagt for færdigheder. Planen bør komme ind på behovet for løbende faglig udvikling, information og bevidstgørelse af sundhedspersonalet i bl.a. håndtering og administration af farlige lægemidler. Desuden er der behov for højtuddannede og kvalificerede fagfolk til at levere de forskellige ydelser, hvad enten der er tale om indledende diagnosticering og fastlæggelse af en behandlingsplan eller administration af lægemidler, kirurgi og radiologi. Et tæt samarbejde mellem kræftforskere, sundhedspersonale og patienter er ligeledes en betingelse for vellykket pleje. Endvidere er et intensivt samarbejde med partnere uden for EU afgørende for at fremme videndeling.
2.3.5.

Udvalget giver sin uforbeholdne støtte til EU's tilsagn om at fremme og beskytte menneskerettigheder og værdier på verdensplan. At handelsaftaler og deres potentielle indvirkning på de grundlæggende rettigheder understreges er fuldt berettiget. Som nævnt i en lang række udtalelser henleder udvalget også opmærksomheden på, at migrations- og asylpolitikken er en vigtig prøvesten for EU's forpligtelse til at beskytte de grundlæggende rettigheder. Udvalget ønsker også at påpege, at demokratisk stabilitet og de heraf følgende systemer til beskyttelse af menneskerettighederne i det europæiske naboskabsområde er under pres, og at der bør gøres mere for at støtte dem. Der bør gives en mere aktiv støtte til menneskerettighedsforkæmpere i hele verden.
4.9.

EØSU mener, at der er behov for en udførlig forklaring på proceduren for udarbejdelse af arbejdsprogrammet for hvert fællesforetagende, og at denne bør inkluderes i del I af forordningen. Det er klart, at situationer, hvor fællesforetagender finansierer forskningsprogrammer, som virksomheder ville have gennemført under alle omstændigheder, bør undgås. Endelig opfordrer EØSU til, at slutresultaterne bliver gjort tilgængelige for alle interessenter i EU.
4.7.

EØSU understreger betydningen af metrologi som en integreret del af den innovation, der er nødvendig for at støtte den økonomiske genopretning, og fremhæver de EU-baserede metrologiske institutters vilje til at støtte samarbejdsbaseret forskning og innovation inden for metrologi. Metrologi binder grundlæggende videnskab og økonomisk aktivitet tæt sammen, idet måling er en hjørnesten for økonomiske transaktioner, optimering af produktionen, forbrugernes og erhvervslivets tillid samt innovation. Avanceret metrologi giver også virksomhederne mulighed for at opnå en optimal produktionsmængde, hvilket fører til kulstofneutralitet. En reduktion af energiforbruget i industrien er således i tråd med et af de vigtigste mål for Next Generation EU's genopretnings- og resiliensfacilitet. Igangværende forskning og innovation inden for metrologi støtter endvidere både innovations- og klimamålene. Det er også relevant at nævne, at fremskridt inden for metrologi støtter udbydere af offentlige tjenester i at gennemføre regulering langt mere effektivt, end det er tilfældet i dag.
5.2.3.

Hvad angår foranstaltninger til støtte for mediepluralisme (punkt 3.4), er EØSU skuffet over handlingsplanens manglende præcisering af, hvad Kommissionen påtænker at gøre for at bevare mediepluralismen, der er forankret i chartret om grundlæggende rettigheder, især med hensyn til det særligt vigtige spørgsmål om medieejerskab. Der er brug for en mere målrettet tilgang fra Den Europæiske Union i lyset af konstateringen i årsrapporten om retsstatsprincippet 2020 af, at nogle medlemsstater ikke har indført noget system til at sikre gennemsigtigheden af medieejerskab eller står over for hindringer for reelt at offentliggøre et sådant ejerskab. EØSU opfordrer derfor Kommissionen til at øge sin forståelse af, hvem aktørerne inden for mediemarkederne er, og hvilke beskyttelsesforanstaltninger og betingelser der er gunstige for pluralisme, samt til at overvåge koncentrationen af distributionsnetværk og mellemled, der i stigende grad har indflydelse på eller bestemmer betingelserne for og typen af adgang til medierne og indholdet. Den offentlige høring vedrørende handlingsplanen for europæisk demokrati viste også bred støtte til indførelsen af klare forpligtelser for alle mediekanaler og -selskaber om at offentliggøre detaljerede informationer om deres ejerskab.
1.4.

EØSU gentager, at det er nødvendigt at bidrage til opnåelsen af EU's mål for luftkvalitet, men mener samtidig, at forslaget sikrer et velfungerende marked samt en økonomisk balance mellem de berørte parter og høje standarder for folkesundhed og miljøbeskyttelse.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2017/625 for så vidt angår offentlig kontrol af dyr og animalske produkter, der eksporteres fra tredjelande til Unionen, for at sikre overholdelse af forbuddet mod visse anvendelser af antimikrobielle stoffer«

(COM(2021) 108 final — 2021/0055 (COD))

(2021/C 341/16)

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 11.3.2021 Rådet, 17.3.2021 Retsgrundlag Artikel 43, stk. 2, artikel 114, artikel 168, stk. 4, litra b), og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø Vedtaget på plenarforsamlingen 9.6.2021 Plenarforsamling nr. 561 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 212/0/4

Da EØSU går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 561. plenarforsamling den 9.-10. juni 2021, mødet den 9. juni, med 212 stemmer for og 4 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
4.6.2.

Listen over fonde, der kan bruges til integration og inklusion, eller som er relevante for tiltag til støtte for migranter, er imponerende og omfatter bl.a. AMIF, ESF+ og EFRU. Samtidig skal det afdækkes, hvor der er synergier med andre fonde som f.eks. Erasmus+, genopretnings- og resiliensfaciliteten, ELFUL og InvestEU. Når instrumentet for teknisk støtte er vedtaget, vil også dette instrument kunne yde bistand til medlemsstaterne til udvikling eller forbedring af integrations- og inklusionspolitikkerne. Endelig vil det kommende program for borgere, lighed, rettigheder og værdier også kunne bidrage til finansieringen af specifikke tiltag målrettet mod EU-borgere med migrantbaggrund. Man har besluttet, at der skal være en stor portefølje af mulige fonde, men en bedre løsning havde måske været en særlig fond for integrationsspørgsmål. EØSU foreslår, at Kommissionen gør det lettere at få adgang til støttemidler ved f.eks. at etablere et særligt instrument for integration af migranter.
3.13.

EØSU bemærker, at der er mange mangler forbundet med princippet om oprindelsesland og opfordrer til, at man nøje overvejer alternative metoder som f.eks. princippet om bestemmelsesland, navnlig i forbindelse med spørgsmål vedrørende beskatning, arbejdskraft og forbrugere, medmindre reguleringen på EU-niveau er skrappere, således at der sikres en retfærdig konkurrence og det højest mulige forbrugerbeskyttelsesniveau. Det bør sikres, at der gælder samme arbejdsretlige bestemmelser for platformsarbejderen som dem, der er indført i det land, hvor tjenesten leveres, da dårlige arbejdsvilkår for arbejdstagerne er blevet et stort problem for den retfærdige konkurrence. Det overordnede mål er at fremme og styrke det indre marked ved at sikre lige vilkår for alle aktører.
4.1.

For så vidt angår artikel 3, stk. 6, bør det i højere grad overvejes at inddrage medlemsstaternes myndigheder i beslutningsproceduren. EØSU mener, at myndighederne i en medlemsstat bør have ret til at anmode Kommissionen om at træffe en afgørelse i henhold til stk. 6, og at Kommissionen bør have en tilsvarende forpligtelse til at behandle anmodningen og, hvor det er hensigtsmæssigt, at tillade den pågældende medlemsstat at træffe foreløbige foranstaltninger i afventning af Kommissionens afgørelse. Med henblik på afgørelsen bør Kommissionen også indhente en udtalelse fra alle de medlemsstater, hvor den potentielle gatekeeper driver virksomhed.
3.9.

EØSU foreslår en »gruppepres«-tilgang. En sådan tilgang kunne være effektiv og gøre det meget vanskeligere for medlemsstaterne at afvige fra og skabe hindringer for et velfungerende indre marked. Medlemsstaterne ville skulle forklare, hvorfor der er sket en afvigelse i gennemførelsen. Ifølge EØSU bør medlemsstaterne ikke modsætte sig gennemsigtighed og ansvarlighed.
3.46.

På et så vigtigt område er Kommissionen imidlertid nødt til at fastsætte en frist for etablering af en samarbejdsmodel, og i stedet for blot at håbe, at institutionerne selv finder ud af det, må det forpligte sig til at indføre et instrument (muligvis et direktiv) for også i dette tilfælde at pålægge en mekanisme baseret på digitaliseringens muligheder.
4.11.

EØSU er også enigt i, at uddannelsen skal være af tilstrækkelig høj kvalitet til at opfylde de mål, der er sat for den, at behovsvurderinger er obligatoriske, men også at retsvæsenets aktører har brug for adgang til forskellige former for læring, der omfatter en blanding af klasseundervisning, e-læringsredskaber og oplæring på arbejdspladsen. EØSU er imidlertid bekymret for, at fælles metoder og nationale uddannelsesudbydere ikke vil være tilstrækkelige i denne henseende, og at medlemsstaterne, selv om der i øjeblikket er masser af ressourcer, god praksis og vejledninger til rådighed på EU-plan, ikke er fuldt ud indstillet på at bruge dem.
EØSU understreger, at det grønne certifikat skal være fuldt interoperabelt, sikkert og kontrollerbart for at være effektivt. Derfor bør alle europæiske lande arbejde sammen for hurtigst muligt at fastlægge ensartede rammebetingelser (dvs. indhold, format, principper og tekniske standarder for certifikatet). Dette omfatter fælles standarder for, hvor længe (og hvilke) test og vacciner er gyldige, og hvor længe folk regnes for at være »restituerede«.

EØSU påpeger, at rejseprotokoller skal være klare og gældende for international rejseaktivitet med fly, ad landevej og til søs. Det skal bemærkes, at anvendelsen af det grønne certifikat er et fælles ansvar for grænsemyndighederne og transportvirksomhederne.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/2222 med hensyn til den grænseoverskridende infrastruktur, der forbinder Unionen og Det Forenede Kongerige gennem den faste forbindelse under Den Engelske Kanal

(COM(2021) 402 final — 2021/0228 (COD))

(2021/C 517/19)

Anmodning om udtalelse Rådet for den Europæiske Union, 15.7.2021 Europa-Parlamentet, 13.9.2021 Retsgrundlag Artikel 91, stk. 1, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet Vedtaget på plenarforsamlingen 22.9.2021 Plenarforsamling nr. 563 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 239/1/5

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 563. plenarforsamling den 22.-23. september 2021, mødet den 22. september, med 239 stemmer for, 1 imod og 5 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
3.23.

Problemet med bekæmpelse af organiseret kriminalitet, som drøftes indgående i Kommissionens strategi for 2021-2025, skyldes, at de kriminelle aktiviteter hele tiden ændrer sig og i forskellige former trænger ind på alle områder af vores liv og på det politiske og sociale område. De kriminelle grupper udnytter den digitale tidsalders seneste fremskridt og fortsætter traditionen tro med at udnytte fattigdom og de laveste instinkter ved at gøre desperate mennesker afhængige og tvinge dem ud i kriminelle aktiviteter ved at holde dem i et rædselsgreb. EØSU er klar over, at det kræver fælles handling fra EU's og medlemsstaternes side og en forståelse af behovet for at være foran de kriminelle organisationer og identificere nye tendenser hos de kriminelle grupper, der opererer uafhængigt af politiske og administrative grænser.
3.5.6.

EØSU beklager, at planen ikke behandler potentielle fælles overvejelser omkring arbejdsmarkedet og dets fremtid i forbindelse med automatiseringen. At sikre arbejdstagernes tillid til AI-anvendelser forudsætter en styrket social dialog, som er nødvendig for at indføre AI-systemer, der har konsekvenser for arbejdstagerne, bl.a. på ledelsesplanet og med hensyn til menneskelige ressourcer. Over for mulige nedlæggelser af arbejdspladser, øget ulighed og omlægning af produktionssektorer er det nødvendigt at sikre en perfekt koordinering mellem medlemsstaterne i tæt samarbejde med virksomhederne, de regionale og lokale myndigheder, arbejdsmarkedets parter og formidlende organer med henblik på at: — udvikle institutionaliserede, varige og fremadrettede kapaciteter inden for automatisering — udvikle innovative og proaktive ordninger for omstilling af arbejdspladser og færdigheder — sikre komplementaritet ikke kun for at »udvikle kunstig intelligens« på arbejdspladserne, men også for at kortlægge ændringer i kultur og praksis og fastlægge standarder for »god komplementaritet«, der fremmer personlig udfoldelse.
3.4.8.

EØSU fremhæver behovet for systematisk at »tænke småt først« og gøre udstrakt anvendelse af »SMV-testen« i konsekvensanalyser. Udvalget minder Kommissionen om de 10 principper, der skal fungere som en rettesnor i den politiske beslutningstagning om SMV'er, som fastlagt i »Small Business Act« for Europa (SBA). Det understreger, at for SMV'er, og særligt for mikrovirksomheder, skal EU-lovgivningen være effektiv og nem at anvende. EØSU bifalder, at det af meddelelsen fremgår, at EU's SMV-repræsentant vil blive hørt i forbindelse med konsekvensanalysedrøftelser, og opfordrer SMV-repræsentanten til at indgå i en struktureret dialog og et struktureret samarbejde med nationale organisationer, der repræsenterer SMV-interesser. Endelig opfordrer EØSU Kommissionen til at begrænse byrderne for SMV'er, herunder mikrovirksomheder, og mere systematisk vurdere muligheden for mindre krævende ordninger, sådan som der lægges op til i værktøj nr. 22 i værktøjskassen for bedre regulering, uden at det må skade opfyldelsen af de i lovgivningen fastlagte mål eller etablerede normer og standarder. Dette kan ske ved hjælp af en individuel vurdering med henblik på at kortlægge, om alle SMV'er er berørt, eller om det kun gælder mikrovirksomheder.