[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 20.4.2007

KOM(2007) 200 endelig

BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

OM KVALITETEN AF DE BUDGETDATA, MEDLEMSSTATERNE INDBERETTEDE I 2006

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Baggrund 3

2. De vigtigste konstateringer i forbindelse med indberetningerne for 2006 af det offentlige underskud og den offentlige gæld 4

2.1. Aktualitet og fuldstændighed 4

2.1.1. Aktualitet 4

2.1.2. Skemaernes fuldstændighed og supplerende oplysninger 4

2.2. Overholdelse af regnskabsregler og de statistiske datas konsistens 5

2.2.1. Udveksling af oplysninger og redegørelser 5

2.2.2. Dialogbesøg og metodologiske besøg 5

2.2.3. Særlig rådgivning, redegørelser og afgørelser truffet af Eurostat 6

2.2.4. Nyere metodologiske spørgsmål 6

2.2.5. Overensstemmelse med de tilgrundliggende offentlige regnskaber 7

2.3. Offentliggørelse 7

2.3.1. Offentliggørelse af overordnede tal og detaljerede indberetningsskemaer 7

2.3.2. Forbehold vedrørende dataenes kvalitet 8

2.3.3. Ændring af de indberettede data 9

2.3.4. Overgangsperiode for klassificering af fuldt finansierede bidragsdefinerede pensionsordninger 10

2.3.5. Offentliggørelse af metadata (oversigter) 10

3. Konklusioner 11

BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

OM KVALITETEN AF DE BUDGETDATA, MEDLEMSSTATERNE INDBERETTEDE I 2006

BAGGRUND

Ifølge artikel 8a, stk. 3, i Rådets forordning (EØF) nr. 3605/93[1], der blev ændret i 2005, skal Kommissionen (Eurostat) regelmæssigt aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om kvaliteten af de faktiske data, der indberettes af medlemsstaterne. Rapporten skal omhandle den generelle vurdering af de faktiske data, der indberettes af medlemsstaterne, for så vidt angår disses overensstemmelse med regnskabsreglerne og deres fuldstændighed, pålidelighed, aktualitet og konsistens.

Denne rapport er den første, der forelægges Europa-Parlamentet og Rådet, og er et resumé af de vigtigste undersøgelsesresultater vedrørende kvaliteten af de budgetdata, der er baseret på de indberettede tal for underskud og gæld i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (EDP). Formålet er at give en samlet vurdering af de statistiske oplysninger, som medlemsstaterne er retligt forpligtet til at afgive. Eurostat vurderer regelmæssigt kvaliteten af de faktiske data, som medlemsstaterne indberetter, og de tilgrundliggende offentlige regnskaber udarbejdet i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 af 25. juni 1996 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab (ENS95)[2].

Vurderingen foretages for det meste efter modtagelsen af EDP-indberetningerne. Medlemsstaterne indberetter to gange om året underskuds- og gældstallene til Eurostat, nemlig den 1. april og den 1. oktober. Vurderingen baseres desuden på andre oplysninger, f.eks. EDP-spørgeskemaer og bilaterale redegørelser fra medlemsstaterne. Der aflægges i løbet af året en række opfølgende EDP-kontrolbesøg for at opretholde en løbende dialog med medlemsstaterne.

Denne rapport tager udgangspunkt i de vigtigste resultater og konstateringer vedrørende medlemsstaternes EDP-indberetninger i 2006, idet der fokuseres på de senest tilgængelige oplysninger, dvs. fra den sidste indberetning (i oktober 2006), og der sammenlignes i relevante tilfælde med indberetningerne fra april 2006.

De vigtigste konklusioner af EDP-dialogen og de metodologiske besøg, som Eurostat har gennemført i 2006, er sammenfattet i bilaget.

DE VIGTIGSTE KONSTATERINGER I FORBINDELSE MED INDBERETNINGERNE FOR 2006 AF DET OFFENTLIGE UNDERSKUD OG DEN OFFENTLIGE GÆLD

Aktualitet og fuldstændighed

Aktualitet

Medlemsstaterne skal underrette Kommissionen om deres (forventede og faktiske) overskud og gæld inden den 1. april og den 1. oktober i år n[3]. I 2006 dækkede EDP-indberetningerne årene 2002 til 2006. Tallene for 2006 er de forventede tal, mens tallene for 2002 til 2005 er endelige, foreløbige eller anslåede. Indberetningsfristerne overholdes stort set altid. I forbindelse med den anden indberetning i 2006 indberettede alle medlemsstater undtagen Luxembourg deres data senest den 30. september 2006. Luxembourg indsendte sine tal den 3. oktober 2006. Ved indberetningen i april indsendte Irland sine tal efter fristen, nemlig den 4. april 2006.

Medlemsstaterne reviderer ofte de tal, de har indberettet, eller færdiggør deres EDP-skemaer efter de første indberetninger. I april 2006 modtog Eurostat 36 reviderede indberetninger fra 19 lande, mens 16 lande indsendte 28 reviderede indberetninger i oktober 2006[4]. De fleste reviderede indberetninger indsendes, efter at Eurostat har rettet kommentarer, tekniske spørgsmål eller bemærkninger til medlemsstaterne.

Skemaernes fuldstændighed og supplerende oplysninger

Det er lovpligtigt at udfylde indberetningsskemaerne, og det er nødvendigt, hvis Eurostat skal overvåge datakvaliteten på en passende måde. Det er i artikel 8a, stk. 2, i forordning (EF) nr. 3605/93 fastsat, at medlemsstaterne skal give Kommissionen relevante statistiske oplysninger, hvilket især " omfatter (…): data fra de nationale regnskaber, oversigter, EDP-indberetningsskemaer, supplerende spørgeskemaer og beretninger i forbindelse med indberetningerne ".

Hvad angår fuldstændigheden af de indberettede skemaer[5], har de fleste medlemsstater udfyldt alle EDP-indberetningsskemaer (selv om skema 4 er udfyldt i varierende omfang, og oplysningerne er ufuldstændige). Otte medlemsstater gav i forbindelse med den seneste EDP-indberetning for oktober 2006 ingen oplysninger om sammenhængen mellem de offentlige budgetters saldo og det offentlige underskud/overskudsbaseret på ENS95 for alle undersektorer eller for alle år, eller der blev indberettet saldi, som svarede til fordringserhvervelsen, netto.

Hvad angår EDP-skema 3, havde ikke alle medlemsstater medtaget de krævede underopdelinger vedrørende (den offentlige sektors) lån og aktier og andre ejerandelsbeviser i skema 3A, hvor der sondres mellem erhvervelser af aktiver (svarer normalt til udgående pengestrømme) og afhændelser (indgående pengestrømme). Ni medlemsstater gav ikke nærmere oplysninger om lånene, og seks medlemsstater foretog ingen opdeling af aktier og andre ejerandelsbeviser.

Eurostat bad også medlemsstaterne om at besvare et spørgeskema vedrørende indberetningsskemaerne[6] . Alle medlemsstaterne indsendte spørgeskemaet[7], sædvanligvis sammen med deres indberetninger. Besvarelsernes dækning blev bedre mellem april og oktober 2006. Nogle medlemsstater indgav dog ikke visse vigtige oplysninger. I oktober 2006 gav Grækenland f.eks. ikke de ønskede detaljerede oplysninger om privatiseringer, og Tyskland gav ikke kvalitative svar om militærudgifter.

Overholdelse af regnskabsregler og de statistiske datas konsistens

Udveksling af oplysninger og redegørelser

I vurderingsperioden (tre uger efter sidste frist for indberetning den 1. oktober 2006) tog Eurostat kontakt til de nationale statistiske myndigheder i alle medlemsstaterne for at anmode om yderligere oplysninger og for at præcisere, hvordan regnskabsreglerne skal anvendes i forbindelse med bestemte transaktioner. Denne proces indebærer flere runder korrespondance mellem Eurostat og de nationale myndigheder med meget korte svarfrister. Den første række anmodninger om redegørelser blev afsendt inden den 6. oktober (med svarfrister på nogle få dage), og den næste række blev afsendt mellem den 10. og 12. oktober (med svarfrister på et par dage). I enkelte tilfælde blev der sendt en tredje eller sågar en fjerde anmodning om redegørelser. I nogle tilfælde anmodede Eurostat om reviderede indberetningsskemaer[8].

I april 2006 fulgte man en lignende fremgangsmåde, hvor den første række anmodninger blev afsendt inden den 7. april 2006 og den anden række omkring den 12. april med en sidste svarfrist den 18. april 2006.

Dialogbesøg og metodologiske besøg

Der er i forordning (EF) nr. 3605/93 fastsat bestemmelser om dialogbesøg og metodologiske besøg. Der aflægges regelmæssigt dialogbesøg i medlemsstaterne, hvor formålet er at gennemgå de indberettede data, undersøge metodologispørgsmål, drøfte de statistiske kilder og processer, der er beskrevet i oversigterne, og vurdere overholdelsen af de relevante regnskabsregler, f.eks. afgrænsning af den offentlige sektor, registreringstidspunktet og klassifikationen af offentlige transaktioner og forpligtelser. Metodologiske besøg finder normalt kun sted, når Kommissionen (Eurostat) konstaterer betydelige risici eller potentielle problemer i forbindelse med dataenes kvalitet, navnlig hvad angår de metoder, begreber og klassificeringer, der er anvendt på data, som medlemsstaterne har pligt til at indberette.

I 2006 aflagde Eurostat følgende dialogbesøg: Portugal (23.-24. januar), Slovenien (9.-10. februar), Litauen (9.-10. marts), Malta (21. marts), Frankrig (5. april), Belgien (10. april), Cypern (7. juni), Irland (4.-5. juli), Ungarn (20.-21. juli), Danmark (18. september), Grækenland (29. september), Luxembourg (20. november) og Letland (18.-19. december). De forhold, der konstateres under besøgene, meddeles Det Økonomiske og Finansielle Udvalg (EFC) og offentliggøres nogle få måneder senere på Eurostats hjemmeside. Der blev aflagt to metodologiske besøg i Grækenland (29. maj-2. juni og 27.-29. september 2006). Der er i bilag 2 en oversigt over de vigtigste konklusioner og konstateringer fra disse besøg. Derudover blev der aflagt dialogbesøg i tiltrædelseslandene den 20.-22. juni (Rumænien) og den 10.-12. juli (Bulgarien).

Særlig rådgivning, redegørelser og afgørelser truffet af Eurostat

S iden april 2006 har en række lande spurgt Eurostat til råds om forskellige regnskabstekniske spørgsmål vedrørende transaktioner, der er foretaget, eller som er på planlægningsstadiet. Eurostat yder særlig rådgivning om foranstaltninger eller aktioner, der endnu ikke er gennemført, dvs. planlagte foranstaltninger (forudgående rådgivning), og altså ikke kun om tidligere sager (redegørelser og afgørelser) i overensstemmelse med de offentliggjorte retningslinjer for denne rådgivning[9]. Eurostat har nu henvendt sig til de berørte medlemsstater for at høre, om de indvilliger i at offentliggøre de råd, Eurostat gav dem i 2006. Eurostat har planer om at offentliggøre de råd, der er givet til medlemsstaterne (dvs. i form af et brev) på sin særlige webside om offentlige finanser.

Nyere metodologiske spørgsmål

Eurostat lagde i 2006 som sædvanligt særlig vægt på anvendelsen af ENS95-reglerne , som har været omfattet af de seneste Eurostat-afgørelser, hvori visse metodologiske aspekter ved reglerne præciseres nærmere, med det formål at sikre, at medlemsstaterne gennemfører dem. De allerseneste offentliggjorte metodologiske afgørelser truffet af Eurostat har titlerne "Flows from and to the EU budget" (udbetalinger fra og indbetalinger til EU-budgettet) og "Military expenditure" (militærudgifter).

Udbetalinger fra og indbetalinger til EU-budgettet. Anvendelsen af Eurostats afgørelse om præcisering af, hvordan overførsler fra EU-budgettet til medlemsstaterne skal behandles[10], er stadig til gennemlæsning i en række medlemsstater. De fleste medlemsstater med undtagelse af Danmark, Tyskland, Frankrig, Luxembourg og Sverige har erklæret, at de anvender Eurostat-afgørelsen i fuldt omfang.

Militærudgifter. I denne Eurostat-afgørelse præciseres det, hvordan afholdelse af militærudgifter skal registreres[11]. Det lader til, at 21 medlemsstater registrerer sådanne udgifter ved leveringen (to medlemsstater indberetter ingen afholdelse af militærudgifter) eller bruger en alternativ løsning, således at forskellen udtrykt i kontanter ikke ville være særlig stor i den nuværende situation for militærkontrakter. Eurostat-afgørelsen synes ikke at være blevet anvendt i fuldt omfang af Tyskland og Grækenland. Begge disse lande registrerer stadig afholdelsen af udgifter til anskaffelse af militært udstyr ved betalingen.

Eurostat rejste andre begrebsmæssige spørgsmål af almen interesse i 2006. I de relevante arbejdsgrupper drøfter Eurostat for øjeblikket regnskabsbehandlingen af spørgsmål, som får indflydelse på statistikkerne over offentlige finanser: securitiseringstransaktioner gennemført af det offentlige, betaling for brug af vejene, dubiøse offentlige fordringer, overførsel af pensionsforpligtelser og kuldioxidemissionsrettigheder . Alle disse (bortset fra den sidstnævnte) blev oprindeligt omtalt i pressemeddelelsen fra april 2006 og igen nævnt i pressemeddelelsen fra oktober 2006.

Overensstemmelse med de tilgrundliggende offentlige regnskaber

De nye frister for indberetning, som ved forordning (EF) nr. 3605/93 blev fastsat til den 1. april og den 1. oktober hvert år, blev indført for at sikre overensstemmelse med de tilgrundliggende årlige og kvartalsvise regnskaber for den offentlige sektor som meddelt i diverse ENS95-indberetninger til Eurostat. De nye frister blev første gang taget i brug i 2006. Eurostats vurdering i 2006 fandt sted inden offentliggørelsen af EDP-indberetningerne og omfattede derfor en systematisk analyse af EDP-indberetningernes overensstemmelse med andre indberetninger om de tilgrundliggende regnskaber for den offentlige sektor. Eksempelvis skulle de samlede udgifts- og indtægtsbeløb være i overensstemmelse med de indberettede underskud. Hvis der var afvigelser, eller hvis EDP-dataene blev revideret, bad Eurostat medlemsstaterne om at indsende nye udgifts- og indtægtstal. Eurostat offentliggjorde også data om indtægter og udgifter i procent af BNP i sin pressemeddelelse om den offentlige sektors underskud og gæld.

EDP-dataene er generelt i overensstemmelse med de indberettede ENS95-regnskaber for den offentlige sektor, hvilket er tilfredsstillende. I sammenligning med april 2006, som var første gang denne procedure blev gennemført, er der tegn på, at der er en bedre konsistens, især i de finansielle data.

Offentliggørelse

Offentliggørelse af overordnede tal og detaljerede indberetningsskemaer

Det hedder i artikel 8g i forordning (EF) nr. 3605/93: "Kommissionen (Eurostat) fremlægger dataene om det faktiske offentlige underskud og den faktiske offentlige gæld med henblik på anvendelsen af protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud senest tre uger efter udløbet af indberetningsfristerne (…). Fremlæggelsen af dataene sker ved offentliggørelse" .

Tallene for det offentlige underskud og den offentlige gæld blev offentliggjort den 24. april 2006 og den 23. oktober 2006 (dog ikke de forventede data for 2006)[12]. De offentliggjorte tal er anført i bilag 1. Den 23. oktober 2006 lagde Eurostat alle de indberetningsskemaer, som landene havde indsendt i forbindelse med deres sidste indberetning til Eurostat, ud på sin hjemmeside under afsnittet om offentlige finanser. Eurostat offentliggør også de årlige statistikker over offentlige finanser, som ligger til grund for EDP-dataene, på sin hjemmeside[13], tillige med oplysninger om stock-flow-tilpasning i medlemsstaterne, euroområdet og EU25. Indtægter og udgifter på kvartalsbasis, finansielle kvartalsregnskaber og kvartalsvise gældsdata for den offentlige forvaltning offentliggøres ligeledes.

Ifølge forordning (EF) nr. 3605/93 skal medlemsstaterne offentliggøre deres faktiske data om underskud og gæld. Kun 13 medlemsstater har indberettet til Eurostat, at de offentliggør eller nu vil til at offentliggøre alle indberetningsskemaer (Belgien, Danmark, Estland, Irland, Cypern, Letland, Ungarn, Nederlandene, Østrig, Portugal, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige). Selv om der selvfølgelig stadig kan ske større forbedringer, er det lovende, at der i forhold til april 2006 nu er seks yderligere medlemsstater, der offentliggør deres indberetningsskemaer.

Forbehold vedrørende dataenes kvalitet

I oktober 2006 trak Eurostat sine forbehold vedrørende de indberettede data for april 2006 for Belgien og Grækenland tilbage , og der er ikke taget andre forbehold vedrørende dataene.

For så vidt angår Belgien , blev forbeholdene trukket tilbage, efter at Eurostat havde ændret dataene for 2005 (jf. afsnit 2.3.3). Det blev i forbindelse med forbeholdet i april 2006 nævnt, at statens overtagelse af jernbaneselskabet SNCB's gæld på 7 400 mio. EUR i 2005 efter Eurostats mening måtte medføre en kapitaloverførsel fra staten til SNCB, hvilket i henhold til ENS95-reglerne ville få en virkning for det offentlige underskud af samme størrelsesorden (svarende til 2,5 % af BNP). De belgiske statistiske myndigheder meddelte imidlertid Eurostat, at den belgiske regering agtede at vedtage lovgivning for at annullere denne transaktion med tilbagevirkende kraft. Det var derfor nødvendigt at klarlægge de regnskabsmæssige følger heraf inden den næste EDP-indberetning i oktober 2006.

For så vidt angår Grækenland , blev forbeholdene vedrørende de data, der var blevet indberettet i september 2005 og april 2006, også trukket tilbage. Det skete på grundlag af de metodologiske besøg, der var blevet gennemført i juni 2006 og september 2006, hvor der blev set nærmere på registreringen af transaktionerne i forbindelse med EU-budgettet, regnskaberne vedrørende socialsikringsmidler og midler til poster uden for budgettet samt andre forfaldne ikke-betalte mellemværender, hvilket resulterede i en omfattende revision af det græske underskud for 2002-2005. Det blev i forbindelse med forbeholdet i april 2006 nævnt, at der til trods for en nylig forbedring af de statistiske procedurer og et godt samarbejde mellem Eurostat og de græske statistiske myndigheder stadig var strukturelle og systemiske problemer med den græske offentlige forvaltnings regnskaber. Eurostat ville kort efter aflægge et metodologisk besøg for at klarlægge visse udestående spørgsmål. I pressemeddelelsen af 26. september 2006 blev der taget forbehold vedrørende de græske data, og det blev nævnt, at der stadig var udestående spørgsmål vedrørende registreringen af EU-transaktioner, regnskaberne vedrørende socialsikringsmidler samt andre forfaldne ikke-betalte mellemværender for årene 2002-2004.

Ændring af de indberettede data

I 2006 ændrede Eurostat de budgetdata, der var indberettet af tre medlemsstater (Belgien[14], Frankrig og Det Forenede Kongerige). I oktober 2006 blev de data, der var indsendt af Belgien og Det Forenede Kongerige, ændret. Eurostat besluttede i oktober 2006 endvidere ikke at anvende de BNP-data, som Grækenland havde indberettet, og på grund af denne revisions store omfang og kompleksitet er Eurostat nu ved at foretage en komplet kontrol af BNP-data. I april 2006 blev der foretaget ændringer af de data, der var indsendt af Det Forenede Kongerige, og de underskudstal, der var indberettet af Frankrig. Eurostat gav følgende forklaringer i forbindelse med indberetningerne i både april og oktober[15]:

EDP-indberetningen i oktober 2006

Belgien : "Eurostat ændrede de af Belgien indberettede tal for det offentlige underskud og den offentlige gæld med henvisning til, at staten (FIF - Fonds de l'infrastructure ferroviaire) havde overtaget jernbaneselskabet SNCB's gæld på 7 400 mio. EUR (2,5 % af BNP) i 2005. I henhold til ENS95-reglerne er virkningen for det offentlige underskud af samme størrelsesorden. Virkningen for den offentlige gæld ultimo 2005 udgør 5 200 mio. EUR (1,7 % af BNP)".

Spørgsmålet vedrører indvirkningen på regnskabet af omstruktureringen i det belgiske jernbaneselskab, der betød en opsplitning af SNCB i flere enheder, nemlig en operatør (SNCB), en infrastrukturforvalter (Infrabel) og en specifik enhed (FIF), der overtog en stor del af SNCB's gamle gæld til markedet på 7 400 mio. EUR (2,5 % af BNP). På grundlag af en analyse af de nærmere detaljer ved transaktionen mener Eurostat, at FIF må klassificeres som værende en del af den offentlige sektor, og at gælden på 7 400 mio. EUR derfor bør betegnes som offentlig gæld. Endvidere mener Eurostat, at denne gældsstigning bør afspejles i underskuddet, da gældsovertagelsen ikke falder ind under de tre undtagelser i ENS95, punkt 5.16 (privatisering, kvasi-selskab eller afvikling af en enhed).

Det Forenede Kongerige (der blev også offentliggjort en identisk erklæring i april 2006) : " Eurostat har ændret de af Det Forenede Kongerige indberettede tal for årene 2002-2005 for at skabe overensstemmelse i registreringen af provenuet fra UMTS-licenser. Det har medført en stigning i det offentlige underskud for 2002, 2004 og 2005 (også for regnskabsårene 2002-2003, 2004-2005 og 2005-2006) på 1 045 mio. GBP (0,1 % af BNP) og for 2003 (regnskabsåret 2003-2004) på 1 044 mio. GBP (0,1 % af BNP). Der er ingen ændringer i de indberettede tal for gælden" . Eurostat foretog rutinemæssigt denne ændring af de britiske data i de foregående år, og det er en afspejling af, at de nationale britiske statistiske myndigheder er fortsat med at indberette data uden at tage Eurostat-afgørelsen fra 2000 om klassifikationen af provenuet fra UMTS-mobiltelefonlicenser i betragtning. Ifølge denne afgørelse skal et sådant provenu registreres som reduktion af underskuddet i det år, hvor licenserne tildeles, hvorimod Det Forenede Kongerige indberetter provenuet som løbende i licensernes fulde levetid.

Grækenland : "Eurostat anvender i forbindelse med denne EDP-indberetning de BNP-tal, der blev meddelt i april 2006, og ikke de reviderede BNP-tal indberettet af de græske myndigheder den 1. oktober 2006. Da de reviderede BNP-data er meget omfattende og komplicerede (en stigning på 25 % i forhold til de gamle tal), vil Eurostat foretage en komplet kontrol af BNP-dataene, så snart Grækenland har indsendt en fuld opgørelse over de kilder og metoder, der er anvendt ved de nye beregninger".

EDP-indberetningen i april 2006

Frankrig : "Eurostat har ændret de underskudsdata, Frankrig indberettede for året 2005, som følge af en omklassificering af et kapitalindskud i jernbaneselskabet SNCF på 250 mio. EUR (0,01 % af BNP) til en kapitaloverførsel. Der er ingen ændringer i de indberettede tal for gælden " . Den franske stat indskød et beløb i SNCF Fret, som Kommissionen betragtede som forenelig statsstøtte. Om en sådan transaktion klassificeres som kapitaloverførsel eller som erhvervelse af aktier og andre ejerandelsbeviser, er betinget af transaktionens indhold snarere end form, og især om transaktionen dækker over tidligere tab, eller om staten har handlet på samme måde som en privat investor. Eurostat mener på baggrund af sagens forskellige elementer, især Kommissionens statsstøttebeslutning nr. C(2004)3955, at transaktionen ikke var en investering og bør bogføres som en kapitaloverførsel.

Overgangsperiode for klassificering af fuldt finansierede bidragsdefinerede pensionsordninger

I et bilag til sine pressemeddelelser gav Eurostat som sædvanligt oplysninger om de skønnede virkninger af sin afgørelse om sektorbaseret klassificering af fuldt finansierede bidragsdefinerede pensionsordninger for de medlemsstater, der selv havde udnyttet overgangsperioden indtil marts 2007.

Ved overgangsperiodens slutning er det nødvendigt at revidere de underskuds- og overskudstal, der er indberettet af medlemsstaterne for 2005 og offentliggjort af Eurostat, som følger[16]: for Danmark nedjusteres overskuddet ned med 0,9 % af BNP til 4,0 % af BNP, for Ungarn opjusteres underskuddet med 1,3 % af BNP til 7,8 % af BNP, for Polen opjusteres underskuddet med 1,9 % af BNP til 4,4 % af BNP, og for Sverige nedjusteres overskuddet med 1,0 % af BNP til 2,0 % af BNP.

Gælden opjusteres med 0,3 % af BNP for Danmark, med 3,9 % af BNP for Ungarn, med 5,3 % af BNP for Polen og med 0,6 % af BNP for Sverige. Den variable virkning på gælden afspejler de forskellige strategier for investering af midlerne i statsobligationer eller andre aktiver, f.eks. obligationer udstedt af ikke-statslige enheder eller aktier.

Offentliggørelse af metadata (oversigter[17])

Danmark, Frankrig, Østrig, Finland og Det Forenede Kongerige har meddelt, at de allerede har offentliggjort deres oversigter, mens Belgien, Estland, Grækenland, Irland, Cypern, Letland, Litauen, Luxembourg, Nederlandene, Polen, Slovenien og Sverige har meddelt, at de har til hensigt at offentliggøre dem snart. Det er i henhold til forordningen obligatorisk at offentliggøre oversigterne, som gøres offentligt tilgængelige på Eurostat's hjemmeside i 2007.

KONKLUSIONER

Der opnåedes generelt en forbedring af kvaliteten af budgetdataene i 2006, idet medlemsstaterne fremsendte mere fuldstændige oplysninger til Eurostat i form af både EDP-indberetningsskemaer og spørgeskemaer vedrørende indberetningsskemaerne. EDP-dataenes overensstemmelse med de indberettede ENS95-regnskaber for den offentlige sektor er nu tilfredsstillende og er blevet bedre på især den finansielle side i forhold til situationen i april 2006.

I lyset heraf faldt antallet af forbehold vedrørende indberettede data i 2006, og de forbehold, Eurostat tog i april 2006, blev siden trukket tilbage i oktober 2006. Der blev ikke offentliggjort nogen nye forbehold over for dataene i oktober 2006.

I forbindelse med en så krævende statistisk opgave er der ikke desto mindre stadig visse problemer vedrørende overholdelsen af regnskabsregler og kvaliteten af nogle af de fremsendte statistiske oplysninger. Kommissionen vil derfor opfordre medlemsstaterne til fortsat at gøre en indsats for at forbedre kvaliteten af statistikkerne over de offentlige finanser for således at overholde traktatens bestemmelser. Kun herved er det muligt at opnå den ønskede kvalitet for så vidt angår overholdelsen af regnskabsregler og fuldstændigheden, pålideligheden, aktualiteten og konsistensen af de data, der indberettes af den offentlige sektor.

[1] EFT L 332 af 31.12.1993, s. 7. Senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 2103/2005 (EUT L 337 af 22.12.2005, s. 1).

[2] EFT L 310 af 30.11.1996, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1267/2003 af 16. juni 2003 (EUT L 180 af 18.7.2003, s. 1).

[3] Artikel 4, stk. 2 og 3, i forordning (EF) nr. 3605/93.

[4] Til sammenligning indsendte ti lande 19 reviderede indberetninger i september 2005, og i marts 2005 indsendte otte lande 15 nye indberetninger.

[5] EDP-indberetningsskemaerne består af et sæt på fire skemaer, der dækker de centrale aggregater, herunder det offentliges underskud/overskud opdelt efter undersektor, gæld opdelt efter finansielt instrument og BNP (skema 1), data til forklaring af overgangen fra de offentlige budgetters saldo for de enkelte undersektorer til ENS95-baserede offentlige underskud/overskud (skema 2) eller sammenhængen mellem det offentlige underskud/overskud og variationer i gælden (skema 3), også opdelt efter undersektor. Skema 4 omhandler en række variabler, der ikke nævnes specifikt i retsakterne, men som landene har forpligtet sig til at sende til Kommissionen ("handelskreditter og forudbetalinger", bruttonationalindkomst og forskellen mellem gældens nominelle værdi og nutidsværdi). En nærmere beskrivelse af skemaerne findes på Eurostats webside om offentlige finanser: (http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=PORTAL)

[6] Spørgeskemaet omfatter syv dele, hvor der anmodes om kvantitative oplysninger inden for flere områder, bl.a. transaktioner i forbindelse med EU-budgettet, statsgarantier, gældseftergivelser, offentlige kapitaltilførsler til offentlige selskaber osv.

[7] Cypern udfyldte for første gang spørgeskemaet i oktober 2006.

[8] Jf. afsnit 2.1.

[9] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_0/TAB_MET/EUROSTAT%20EX-ANTE%20ADVISE-%2019%20JULY%202006%20-%20FINAL%20(2)_1.PDF

[10] "The treatment of transfers from the EU budget to Member States" af 15. februar 2005 (Eurostats pressemeddelelse 22/2005).

[11] "The recording of military equipment expenditures" af 9. marts 2006 (Eurostats pressemeddelelse 31/2006).

[12] Eurostats pressemeddelelser nr. 48/2006 og 139/2006.

[13] Afsnittet om offentlige finanser (åbnet i april 2006) på Eurostats hjemmeside giver offentligheden adgang til oplysninger om statistikker vedrørende proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud og de tilgrundliggende regnskaber for den offentlige sektor, herunder indberettede data og tilgrundliggende regnskaber, metodologiske afgørelser og resultaterne af EDP-dialogbesøg: (http://epp.eurostat.cec.eu.int/portal/page?_pageid=2373,47631312,2373_58674332&_dad=portal&_schema=PORTAL).

[14] Belgien har ved Retten i Første Instans anfægtet Eurostats afgørelse om at ændre dataene (sag T-403/06, Belgien mod Kommissionen).

[15] I henhold til artikel 8h, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 3605/93 kan Kommissionen (Eurostat) ændre de faktiske data, medlemsstaterne har indberettet, og fremlægge de ændrede data sammen med en begrundelse for ændringen, hvis de indberettede faktiske data klart ikke opfylder kravene i artikel 8a, stk. 1.

[16] Klassifikationen af sådanne pensionsordninger uden for den offentlige sektor vil ved dataindberetningerne fra og med april 2007 medføre en stigning i underskuddet / en reduktion af overskuddet samt en gældsstigning.

[17] Oversigter over metoder, procedurer og kilder, der er anvendt til at indsamle data om det faktiske underskud og den faktiske gæld og de tilgrundliggende offentlige regnskaber.