I deres statusrapporter 2019 anerkender medlemsstaterne ESI-fondenes afgørende rolle i forbindelse med håndteringen af miljømæssige, økonomiske og sociale forandringer og fondenes bidrag til indførelsen af de reformer, der er nødvendige for at sikre en bæredygtig fremtid. I kølvandet på finanskrisen bidrog ESI-fondene ved at støtte investeringer og hjælpe med at få den økonomiske konvergens tilbage på sporet .

Det nuværende politiske fokus og den fleksible ramme sikrer, at ESI-fondene kan yde et vigtigt bidrag til nye og voksende udfordringer. De fleste finansieringsområder støtter allerede FN's mål for bæredygtig udvikling samt klimatilpasnings- og risikobegrænsningstiltag, og dette fokus kan efter behov styrkes inden for ESIF-programmerne.

Denne rapport og ESI-fondenes Open Data Platform giver en detaljeret oversigt over fremskridtene inden for alle de tematiske områder.

4.5. Bedre komplementariteter for at opnå større virkning

·Mere end 62,5 mia. EUR er blevet tildelt udvalgte projekter med det formål at fremme SMV'ernes konkurrencedygtighed og har medvirket til at skabe de fleste af de 300 000 nye job, der skabes under EFRU. I landdistrikter modtager mere end 130 000 landbrug finansiel støtte for at hjælpe dem med at omstrukturere og modernisere driften og opnå produktivitetsforbedringer.

·På området for forskning, teknologisk udvikling og innovation er der blevet afsat mere end 42,6 mia. EUR til projekter, hvor næsten 20 000 nye forskere støttes, og næsten 30 000 virksomheder hjælpes med at bringe nye produkter på markedet.

For denne programmeringsperiode er investeringer i forskning og innovation blevet udpeget som en central drivkraft for vækst og konvergens. Støtte til innovationsledet territorial udvikling, navnlig gennem strategier for intelligent specialisering, har ført til en drastisk stigning i det antal projekter, der er udvalgt inden for forskning, teknologisk udvikling og innovation, IKT og små og mellemstore virksomheders konkurrencedygtighed. Ved udgangen af 2018 nåede projektudvælgelsen op på et samlet omfang af mere end 117 mia. EUR ud af de tilgængelige 163 mia. EUR.

Med hensyn til gennemførelsen af finansielle instrumenter nåede programbeløbene for operationer under udvalgte finansielle instrumenter op på 21,9 mia. EUR ved udgangen af 2018, hvilket svarer til ca. 77 % af de beløb, der er planlagt i programmerne vedrørende denne type støtte. Dette bekræfter, at de fleste af de finansielle instrumenter leverer konkrete resultater.

Med hensyn til faktiske udgifter var 27 % af det tilgængelige budget for ESI-fondene som helhed blevet udbetalt til medlemsstaterne ved udgangen af december 2018 (36 % ved udgangen af oktober 2019). Dette niveau af anmeldte udgifter er lavere end niveauet for tidligere perioder og antyder, at der stadig er behov for et øget fokus på udgifter på medlemsstatsniveau.

Ifølge tallene er projektudvælgelsen (finansiering er vedtaget) for ESI-fondene som helhed blevet mere end fordoblet siden den første strategiske rapport i 2017 og beløber sig nu til 464 mia. EUR (72 % af de samlede planlagte investeringer). Fremskridtene er bemærkelsesværdige i sektorer som f.eks. forskning og innovation, hvilket især kan tilskrives katalysatorvirkningen af intelligente specialiseringsstrategier, informations- og kommunikationsteknologi (IKT) og transportinfrastrukturer. Der er også sat skub i projektudvælgelsen, dog i et mere moderat tempo, på områder som f.eks. lavemissionsøkonomien og bæredygtig beskæftigelse af høj kvalitet.

Med de nye elementer, der blev indført ved forordning (EU) nr. 1303/2013, navnlig koncentrationen af investeringer om centrale udviklingsmål og det øgede fokus på resultater, kan ESIF-programmerne effektivt medvirke til at nå EU's mål om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. Denne tendens er blevet yderligere styrket af Kommissionens praktiske og fleksible tilgang, navnlig gennem programændring, overvågning af udsatte programmer og gennemførelse af pilotprojekter, der har bidraget med skræddersyet støtte og erfaringer til brug for fremtidig gennemførelse.

ESI-fondene, der kanaliseres via delt forvaltning, sætter lokale og regionale aktører i stand til at modarbejde disse tendenser, idet de støtter territorial samhørighed, vækstfremmende investeringer, jobskabelse, virksomhedernes konkurrenceevne, forskning og innovation og økosystemer for nystartede virksomheder, miljøtiltag, klimatilpasning og modstandsdygtighed over for klimaændringer, katastrofeforebyggelse, social inklusion samt sundheds- og uddannelsesprojekter, med det formål at forbedre menneskers liv og bringe EU tættere på borgerne.

Flere medlemsstater påpeger imidlertid de fortsatte territoriale og regionale uligheder og fortsat social udstødelse samt de voksende problemer i forbindelse med demografisk forandring. Der er stadig uligheder mellem og inden for regioner og mellem byområder og landdistrikter. En række regioner, som har mistet deres konkurrencefordel, befinder sig nu i "mellemindkomstfælden" , og nogle kæmper med høj ledighed, især blandt unge. Andre er mere sårbare over for virkningerne af den dobbelte omstilling, der følger af klimaindsatsen og digitaliseringen, eller de aktuelle konsekvenser af flygtninge- og migrationskrisen. Disse geografiske forskelle har medvirket til at skabe en stemning imod EU .

·Med hensyn til uddannelse er 28,3 mia. EUR blevet forpligtet til konkrete projekter. Ved udgangen af 2018 havde 11,6 mio. lavtuddannede fået hjælp, 3,4 mio. havde opnået en kvalifikation, og 1,2 mio. var under uddannelse takket være ESF-støtte. EFRU-investeringer vil sikre, at mere end 8 mio. mennesker vil få adgang til forbedrede børnepasnings- eller uddannelsesfaciliteter. I landdistrikter blev mere end en million erhvervsuddannelsesaktiviteter støttet af ELFUL.

·Der er også opnået fremskridt for investeringerne i sundhedsrelaterede foranstaltninger. Indtil videre er der blevet investeret mere end 8 mia. EUR i over 7 000 sundhedsrelaterede projekter (vedrørende ulighed i adgangen til sundhedspleje, reform af sundhedssystemer, fremme af e-sundhed, forskning og innovation). Samlet set har de udvalgte projekter til formål at forbedre sundhedstjenesterne for mere end 60 mio. mennesker.

·De udvalgte projekter vedrørende forbedring af beskæftigelsesmulighederne tegner sig for mere end 34 mia. EUR, og det betyder, at 23 mio. mennesker modtager støtte fra ESF. Ved udgangen af 2018 havde 2,1 mio. mennesker fundet et job, herunder som selvstændig erhvervsdrivende.

I de senere år har EU lagt stor vægt på den sociale dagsorden, navnlig med vedtagelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder i 2017. I denne sammenhæng har ESI-fondene – navnlig ESF – understøttet strukturreformer, herunder moderniseringen af offentlige tjenester, fremme af ungdomsbeskæftigelse og bekæmpelse af fattigdom og ulighed. Ved udgangen af 2018 udgjorde de udvalgte projekter to tredjedele af den samlede planlagte bevilling og beløb sig til næsten 103 mia. EUR.

·EHFF forpligtede 1,25 mia. EUR til fremme af en bæredygtig balance mellem fiskerflåder, tilgængelige ressourcer og beskyttelse af havøkosystemer. Yderligere 428 mio. EUR blev forpligtet til støtte for bæredygtig akvakultur og 625 mio. EUR til støtte for den socioøkonomiske udvikling i sektoren. Fonden støttede mere end 34 000 foranstaltninger, hvoraf 2 000 vedrørte bedre forvaltning af Natura 2000-områder, og mere end 1 500 vedrørte andre beskyttede havområder.

·Med hensyn til klimaindsatsen i landbrugssektoren (f.eks. kulstofbinding og reduktion af drivhusgas- og ammoniakemissioner) er der gjort gode fremskridt, hvor landbrugere f.eks. deltager i frivillige ordninger for miljø- og klimavenligt landbrug med henblik på at udvikle miljøvenlig forvaltning af landbrugsdrift. Målet er at få i) 18 % af EU's landbrugsjord under forvaltning med henblik på biodiversitet, ii) 15 % under bedre jordforvaltning og iii) 15 % under bedre vandforvaltning. I alle tre tilfælde er over 85 % af målene blevet nået.

For denne programmeringsperiode blev 20 % af EU-budgettet tildelt klimaindsatsen, og Kommissionen har foreslået, at andelen hæves til 25 % i det næste EU-budget. ESI-fondene har spillet en central rolle i udformningen af relevante ændringer. Takket være de tildelte beløb og forudsætningerne for investering har ESI-fondene tilført klimaindsatsen og den bæredygtige vækst klar politisk gennemslagskraft. Ved udgangen af 2018 var mere end 169 mia. EUR blevet tildelt projekter i regioner og byer til støtte for dekarbonisering, klimamodstandsdygtighed og risikoforebyggelse, energieffektivitet og bæredygtig transport.

3.1. Bidraget fra ESI-fondene til det europæiske semester

De fleste af de struktur- og politikudfordringer, der identificeres gennem det europæiske semester, er relevante for ESI-fondene. De nuværende programmer omhandlede allerede de strukturudfordringer, der er udpeget i de investeringsrelevante landespecifikke henstillinger. Som det understreges af medlemsstaterne i deres statusrapporter, har ESI-fondene støttet reformer på områder som f.eks. jobbeskyttelse og socialpolitik, erhvervsmiljø, forskning og innovation, energi- og ressourceeffektivitet, telekommunikation, transport, sundhed, uddannelse og administrative reformer.

Da de relevante landespecifikke henstillinger, som blev udstedt i 2014-2015, primært vedrørte områder med langsigtede udviklingsudfordringer, er EU's midler under samhørighedspolitikken i høj grad afpasset efter de investeringsbehov, der er identificeret i de landespecifikke henstillinger for 2019. Disse landespecifikke henstillinger kan sammen med dette års landerapporter bruges til at foretage en analyse med henblik på at identificere investeringsprioriteterne for perioden 2021-2027.

3.2. Forudsætninger for støtte: forhåndsbetingelser

En af de største reformer i 2014-2020 var indførelsen af specifikke forudsætninger, dvs. forhåndsbetingelser, der har til formål at sikre, at medlemsstaterne og regionerne anvender ESI-fondene på en effektiv og virkningsfuld måde. Proceduren for forhåndsbetingelserne 2014-2020 er nu blevet afsluttet.

Generelt har forhåndsbetingelserne vist sig at være et nyttigt politikinstrument, især gennem deres bidrag til forbedringen af investeringsmiljøet i EU og deres tilskyndelse til iværksættelse af en række strukturreformer. For den næste programmeringsperiode foreslår Kommissionen i sit forslag til en forordning om fælles bestemmelser for 2021-2027, at mekanismen videreføres og forbedres ved at indføre et nyt system af forudsætninger med enklere administrative procedurer og styrkede krav til opfyldelse og opfølgning.

3.3. Frigørelsesreglen "N+3"

Frigørelsesreglen "N+3", hvorved forpligtet EU-støtte, som ikke er blevet anvendt inden for tre år, kan fortabes, blev indført ved forordningen for 2014-2020 som erstatning for "N+2"-reglen. Den fandt anvendelse på alle medlemsstater for første gang i 2018.

Denne reform gav forvaltningsmyndighederne mere tid til at udvælge og gennemføre projekter, men den mindskede presset for hurtig budgetgennemførelse. Sammen med procedurerne for årsregnskaber og rullende afslutning, som har vist sig at føre til overdreven forsigtighed over for risici for finansielle nettokorrektioner, var "N+3"-reglen i høj grad medvirkende til, at niveauet af betalinger fra EU-budgettet til medlemsstaterne var så lavt. Den gradvise tilbagevenden til "N+2"-reglen, som Kommissionen har foreslået for programmeringsperioden 2021-2027, samt de omfattende forenklingsforanstaltninger og roll-over-ordninger for forvaltning og kontrol bør føre til hurtigere gennemførelse til gavn for de europæiske borgere.

3.4. Resultatrammen

6 % af ESI-fondenes bevillinger til programmerne under målet om investeringer i vækst og beskæftigelse blev hensat som en resultatreserve. I 2019 gennemgik Kommissionen programmernes resultater (resultatgennemgang) og frigav resultatreserven til de prioriteter, der nåede midtvejsmilepælene inden udgangen af 2018.

Resultatgennemgangen viste sig at være en god metode til at indføre resultatbaserede incitamenter til at gennemføre politikken. Den resultatbaserede tilgang anvendes også i Kommissionens forslag til en forordning om fælles bestemmelser for 2021-2027, men der gives mere plads til politiske hensyn. Gennemgangen skal omfatte en bredere og mere kvalitativ vurdering af programmernes resultater under hensyntagen til de udfordringer, der er identificeret i de landespecifikke henstillinger for 2024, medlemsstaternes eller regionernes socioøkonomiske situation og fremskridtet med opnåelsen af midtvejsmilepælene for programmerne. I Kommissionens forslag om strategiske planer under den fælles landbrugspolitik for perioden 2021-2027 er der også stærkt fokus på resultater, idet udgifternes støtteberettigelse hænger sammen med leveringen af praktiske resultater.

3.5. Støtte til integreret territorial udvikling

ESI-fondene er EU's vigtigste redskab til fremme af integreret territorial udvikling i medlemsstaterne og regionerne. Mere end 3 800 territoriale, bymæssige og lokale strategier modtager EU-støtte. ESI-fondene hjalp desuden også medlemsstaterne med at gennemføre foranstaltninger til at imødekomme behovene i specifikke områder, herunder områder, som lider under fattigdom eller social udstødelse, tyndt befolkede områder, bjergområder, øer og fjerntliggende regioner. Denne skræddersyede tilgang er blevet styrket i Kommissionens forslag til en forordning om fælles bestemmelser for 2021-2027, navnlig gennem et øget fokus på funktionelle områder (f.eks. vandområder, kystområder, bjergkæder osv.) for at afhjælpe administrative siloer og på lokale initiativer.

3.5.1 Integrerede investeringer i byer

Det øgede fokus på bymæssige forhold i denne programmeringsperiode har sammen med det unikke politiske momentum, der blev udløst af EU's dagsorden for byerne , sat byerne i stand til at udforme deres egne integrerede bystrategier med støtte fra ESI-fondene. Af de 81 mia. EUR, som var investeret i byområder ved udgangen af 2018, har byer valgt projekter til en værdi af omkring 10,8 mia. EUR, som skal gennemføres via mere end 900 integrerede bystrategier. Den vellykkede gennemførelse af initiativet Urban Innovative Actions, som har hjulpet byområder med at afprøve innovative løsninger vedrørende bæredygtig byudvikling gennem 75 foranstaltninger , bør også nævnes.

3.5.2 Gennemførelse af territoriale instrumenter

Integrerede territoriale investeringer og instrumentet vedrørende lokaludvikling styret af lokalsamfundet blev indført for at tilskynde til integrerede territoriale udviklingsstrategier, der går ud over de traditionelle nationale og regionale niveauer.

Integrerede territoriale investeringer er blevet anvendt til at gennemføre mere end 200 bystrategier og 120 territoriale strategier og har mobiliseret i alt 15,9 mia. EUR i ESIF-støtte. Instrumentet vedrørende lokaludvikling styret af lokalsamfundet, som udspringer af LEADER-metoden, har hjulpet med at mobilisere i alt 9,1 mia. EUR i ESIF-støtte. Til dato er der i hele EU nedsat mere end 3 000 lokale aktionsgrupper, som er ansvarlige for gennemførelsen af strategier under lokaludvikling styret af lokalsamfundet. I mange tilfælde var opstarten af integrerede territoriale investeringer og lokaludvikling styret af lokalsamfundet langsom, da der først skulle udarbejdes overordnede strategier, og det var vanskeligt at kombinere de forskellige fonde. Statusrapporterne viser imidlertid, at medlemsstaterne generelt er begejstrede for disse instrumenter: De har hjulpet med at overvinde vanskelighederne ved at gennemføre byudviklingsforanstaltninger på tværs af flere sektorer og med at imødegå territoriale behov mere effektivt.

Den nye politiske tilgang, som Kommissionen introducerede i sit forslag til en forordning om fælles bestemmelser for 2021-2027, tager udgangspunkt i de positive erfaringer med integrerede territoriale investeringer og lokaludvikling styret af lokalsamfundet og foretager territoriale investeringer på en enklere og mere effektiv måde. I Kommissionens forslag om strategiske planer under den fælles landbrugspolitik for perioden 2021-2027 er LEADER fortsat obligatorisk, og mindst 5 % af det samlede ELFUL-bidrag til disse planer vil blive afsat dertil.