EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 12.3.2018 COM(2018) 123 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET Årsrapport om gennemførelsen af instrumenterne til finansiering af Unionens optræden udadtil i 2016 {SWD(2018) 64 final}



1.Globale forpligtelser I 2016 indledte EU drøftelser om Europas fremtid og om gennemførelsen af 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og dennes 17 mål for bæredygtig udvikling, der blev vedtaget på FN's generalforsamling i 2015. EU fastlagde ligeledes en global strategi for EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik (den globale strategi). I 2016 var EU og medlemsstaterne tilsammen fortsat verdens største yder af udviklingsbistand og bidrog med over halvdelen af den officielle udviklingsbistand (ODA) globalt. Europa-Kommissionen alene udbetalte over 10,3 mia. EUR i ODA på vegne af EU med det formål at mindske fattigdommen i verden, sikre en bæredygtig udvikling i økonomisk, social og miljømæssig henseende og fremme demokrati, retsstatsprincippet, god regeringsførelse og respekt for menneskerettighederne. Som reaktion på de mange menneskeskabte katastrofer og naturkatastrofer, der indtraf i 2016, var EU's humanitære bistandsbudget i 2016 det højeste nogensinde, nemlig på 2,3 mia. EUR (inklusive EUF-midler), og der blev ydet nødhjælp, herunder i form af mad, husly, beskyttelse, lægehjælp og rent vand, til over 120 mio. mennesker i over 80 lande. Global strategi for EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik (global strategi) Den globale strategi fra 2016 har til formål at skabe en "fælles vision" og "fælles handling" for "et stærkere Europa". I strategien opstilles EU's vigtigste interesser og principper og en køreplan for et mere troværdigt, ansvarligt og dynamisk EU i verden, som er retningsgivende for EU's indsats i de næste mange år. Målene for EU's optræden udadtil og visionen i 2030-dagsordenen er fuldt forenelige, og målene for bæredygtig udvikling vil være en tværgående dimension i gennemførelsen af EU's globale strategi. I overensstemmelse med denne strategi havde EU i 2016 fokus på sine fem prioriterede politikområder: investering i modstandsdygtigheden i stater og samfund øst og syd for Europa og en integreret tilgang til konflikter og kriser, styrkelse af sikkerhed og forsvar, styrkelse af sammenhængen mellem interne og eksterne politikker med særlig fokus på migration, opdatering af eksisterende eller udarbejdelse af nye regionale og tematiske strategier og styrkelse af indsatsen inden for offentligt diplomati. En stærkere global aktør EU fortsætter arbejdet for en fredelig verden og har ledet og støttet forhandlinger med det formål at mindske spændingerne rundt omkring i verden. I 2016 blev gennemførelsen af den historiske aftale om Irans atomprogram og fredsaftalen mellem regeringen og FARC-bevægelsen (Fuerzas Armadas Revolucionarias de Colombia) i Colombia således indledt. I løbet af året spillede EU ligeledes fortsat en ledende rolle i de internationale bestræbelser på at tackle krisen i Ukraine og samarbejdede fortsat med sine internationale partnere om at yde støtte i Syrien, Irak og Libyen til bekæmpelsen af Da'eshs aktiviteter. Instrumentet, der bidrager til stabilitet og fred (IcSP), er et af de instrumenter, som EU kan anvende til at opfylde sin rolle som en "stærkere global aktør" ved at øge effektiviteten af og sammenhængen i Unionens aktioner i forbindelse med krisestyring, forebyggelse af konflikter, fredsopbygning og kriseberedskab og ved håndtering af globale og tværregionale trusler. Kriseindsatser er en øjeblikkelig reaktion på uforudsete begivenheder og et vigtigt aktiv, der gør det muligt for EU hurtigt at etablere politiske projekter, som kan bidrage til følsomme diplomatiske processer og i konfliktsituationer og skabe nye muligheder for dialog og konfliktløsning. Dette instrument kan desuden anvendes til at yde støtte til opbygning og styrkelse af kapaciteten i civilsamfundet og andre organisationer, der er involveret i fredsopbygning. EU øgede endvidere tredjelandes modstandsdygtighed og beredskab med hensyn til at beskytte deres strategiske aktiver mod trusler fra forskellige potentielle hybride angreb som følge af terrorisme eller organiseret kriminalitet og med hensyn til at mindske kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare (CBRN) risici, jf. den fælles meddelelse om imødegåelse af hybride trusler . Ny konsensus om udvikling I september 2015 vedtog det internationale samfund 2030-dagsordenen og dens 17 mål for bæredygtig udvikling som reaktion på en række nye tendenser og globale udfordringer. Som reaktion herpå fremlagde Europa-Kommissionen i 2016 et forslag til en ny europæisk konsensus om udvikling , som bringer EU's udviklingspolitik i overensstemmelse med 2030-dagsordenen under behørig hensyntagen til Addis Abeba-handlingsplanen og Parisaftalen om klimaforandringer. I den nye europæiske konsensus om udvikling, der blev underskrevet i juni 2017 efter trilaterale drøftelser med Europa-Parlamentet og Rådet, opstilles en fælles vision og en ramme for indsatsen inden for udviklingssamarbejde for EU og medlemsstaterne.

Den fremmer en sammenhængende tilgang til mennesker, kloden, velstand, fred og partnerskab. Udryddelse af fattigdom er stadig hovedformålet, og de økonomiske, sociale og miljømæssige dimensioner af bæredygtig udvikling skal integreres fuldt ud. Den europæiske konsensus om udvikling bekræfter EU's engagement i udviklingsvenlig politikkohærens, som indebærer, at der skal tages hensyn til målene for udviklingssamarbejde i alle politikker, der kan forventes at berøre udviklingslandene, som et vigtigt bidrag til opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling i partnerlandene. Efter Cotonouaftalens udløb Den nuværende Cotonouaftale mellem EU og 79 lande i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-landene) udløber i 2020. Aftalen har været det største, mest omfattende og længst varende geografiske partnerskab i verden. Det har bidraget til at mindske fattigdommen, øge stabiliteten og integrere AVS-landene i den globale økonomi. I den fælles meddelelse om et fornyet partnerskab med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet fra 2016, der er udarbejdet på baggrund af en bred høring, redegøres for de byggesten, der kræves for at skabe et stærkere, fornyet politisk partnerskab med AVS-landene baseret på et ægte partnerskab mellem ligeværdige parter og fælles løsninger på fælles problemer. Køn EU har siden oprettelsen haft stor fokus på ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders og pigers position. I handlingsplanen om ligestilling i EU's eksterne forbindelser 2016-2020 fastlægges en ambitiøs ramme for foranstaltninger til støtte for integration af ligestillingsaspektet i alle EU's programmer, politikker og politiske dialoger med partnerlande og i internationale forhandlinger og for en styrkelse af partnerskaber med alle relevante interessenter. Den omfatter fire hovedelementer: sikring af pigers og kvinders fysiske og psykiske integritet, herunder gennem bekæmpelse af alle former for vold mod kvinder og skadevoldende skikke, økonomisk og social indflydelse, styrkelse af kvinders indflydelse og deltagelse og ændring af den institutionelle kultur. Der blev i denne forbindelse bl.a. iværksat en række nationale analysestudier i 2016. Integrering af kønsaspektet i Zambia For så vidt angår udviklingssamarbejdet med Zambia, navnlig gennem Den Europæiske Udviklingsfond (EUF), er der god praksis for at styrke integrationen af kønsaspektet med vedvarende fokus på ligestilling mellem mænd og kvinder i de forskellige programmer og aktiviteter. Der er f.eks. fokus på kvindelige handlende i landbrugssektoren, på kønsspørgsmål i forvaltningen og på integration af kønsaspektet i den politiske dialog. Bæredygtig energi og klimaforandringer Strategien for EU-flagskibsinitiativet den globale klimaalliance (GCCA+) er blevet opdateret for at afspejle Parisaftalen om klimaforandringer og 2030-dagsordenen, og der blev afholdt et globalt læringsarrangement i Bruxelles i september med over 250 deltagere fra 45 lande. GCCA+ godkendte syv nye foranstaltninger i 2016 og ydede fortsat støtte til de mest sårbare lande (små udviklingsøstater (SIDS) og de mindst udviklede lande (LDC). Det samlede bidrag fra EU og medlemsstaterne til støtte for udviklingslandenes reducering af deres drivhusgasemissioner og håndtering af virkningerne af klimaændringer var på 20,2 mia. EUR i 2016 (heraf 2,7 mia. EUR fra EU-budgettet og Den Europæiske Udviklingsfond og 1,9 mia. EUR fra Den Europæiske Investeringsbank). EU vedtog fortsat nye klimatiltag med strategiske partnere såsom Kina, Brasilien, Mexico og Sydkorea inden for rammerne af partnerskabsinstrumentet. Disse tiltag understøtter EU's ledende rolle i håndteringen af klimaændringer og støtte til overgangen til kulstoffattige økonomier. Landbrugsskoler i Malawi Der er blevet etableret landbrugsskoler til fremme af bæredygtigt landbrug inden for rammerne af GCCA+ for at tackle klimaændringer i Malawi og fremme et modstandsdygtigt landbrug. Landbrugere har lært at øge og diversificere deres produktivitet gennem "learning by doing", og de har reduceret jordforringelsen og integreret sociale aktiviteter for at sikre samhørighed. Projektet er til gavn for 43 000 sårbare personer i 7 200 husstande i fire distrikter. Europa-Kommissionen arbejder på at forbedre adgangen til pålidelige og bæredygtige energikilder som en "grøn" drivkraft for vækst. Gennem forpligtelser indgået i 2016 er det Europa-Kommissionens mål at forbedre adgangen til energi for 40 mio. mennesker på verdensplan (30 mio. i Afrika), at øge produktionen af vedvarende energi med 6,5 gigawatt (GW) på verdensplan og med 5 GW i Afrika og at spare 15 mio. ton kuldioxidemissioner på verdensplan (11 ton i Afrika) årligt inden 2020. Menneskerettigheder og god regeringsførelse

I 2016 gennemførte EU menneskerettighedsdialoger og høringer med 43 partnerlande og regionale grupperinger og ydede fortsat støtte til menneskerettigheds- og civilsamfundsorganisationer og menneskerettighedsforkæmpere. En ny multisektoriel tilgang blev indført for at bekæmpe korruption. Dette vil yderligere styrke forbindelserne mellem en række forskellige områder (retsvæsenet, reform af den offentlige forvaltning, reform af sikkerhedssektoren, forbedring af erhvervsklimaet og toldreform) og aktører, der udøver en eller anden form for tilsyns- og kontrolfunktion (civilsamfund, medier, whistleblowere, øverste revisionsmyndigheder og parlamenter). God regeringsførelse i Benin På grundlag af en række anbefalinger fra Transparency International samles støtten til forvaltning af offentlige finanser, retsvæsenet og den private sektor under ét i den kontrakt om god regeringsførelse og udvikling for Benin, som Europa-Kommissionen lancerede i 2016 for at forbedre Benins generelle mekanismer til fremme af integritet. Støtte til partnerlandenes omstilling af deres sikkerhedssystemer er et vigtigt element i forbedringen af regeringsførelsen. Respekt for de grundlæggende friheder og en vurdering, på participatorisk vis, af behovene hos forskellige grupper, herunder de mest sårbare, er nogle af de vigtigste mål i den nye EU-dækkende strategiske ramme for støtte til en reform af sikkerhedssektoren (SSR) . Udviklingsfinansiering Ud over forsvarlige politikker skal der gennemføres større investeringer for at opfylde målene for bæredygtig udvikling, navnlig i udviklingslandene. Officiel udviklingsbistand (ODA) i form af tilskud er fortsat afgørende, men skal suppleres med andre værktøjer og finansieringskilder såsom national ressourcemobilisering eller private investeringer. I 2016 fortsatte gennemførelsen af dagsordenen for innovative foranstaltninger, der blev vedtaget i 2015 på den tredje internationale konference om udviklingsfinansiering i Addis Abeba, med fokus på alle finansieringskilder og samarbejde om en række spørgsmål, herunder teknologi, videnskab, innovation, handel og kapacitetsopbygning. Den foreslåede plan for europæiske eksterne investeringer (EIP) er et klart eksempel på, at EU er fast besluttet på at gennemføre denne dagsorden. EIP er baseret på den nye filosofi i dagsordenen om at anvende en bred vifte af gennemførelsesmidler for at opfylde målene for bæredygtig udvikling. Den nye Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling vil være EU's vigtigste redskab til at fremme private og offentlige investeringer i fattige og sårbare lande. Fonden tager afsæt i en ny integreret tilgang til samarbejdet med EU's partnerlande, medlemsstaterne, internationale finansielle institutioner, andre donorer og den private sektor om at forbedre investeringerne i Afrika og i EU's nabolande for at fremme skabelsen af anstændige job og en bæredygtig udvikling og tackle de underliggende årsager til irregulær migration og tvangsfordrivelse.

2.Globale indvirkninger Migration og mobilitet I 2016 intensiverede EU indsatsen for at opfylde sine forpligtelser vedrørende migration og mobilitet i overensstemmelse med den europæiske dagsorden for migration fra 2015 . Europa-Kommissionens tjenestegrene reagerede på de øjeblikkelige situationer, der opstod på grund af den massive tilstrømning af flygtninge og migranter, og havde samtidig fokus på de underliggende årsager til migration. Tackling af de udfordringer og muligheder, der er forbundet med migration og tvangsfordrivelse på længere sigt, er en integrerende del af EU's integrerede politik for udvikling og samarbejde. For at imødegå udfordringerne som følge af det stigende antal migranter og flygtninge, der risikerer deres liv for at nå frem til Europa, har EU truffet en række foranstaltninger. Efter erklæringen fra EU og Tyrkiet af 18. marts 2016 og den effektive lukning af Vestbalkanruten er antallet af migranter, der forsøger at passere, og antallet af omkomne blevet væsentligt reduceret. Til trods for denne indsats lå antallet af migranter og flygtninge på vej til Europa, der omkom, på sit højeste i 2016, hvor antallet af omkomne på den centrale Middelhavsrute fra Libyen steg stærkt. EU har øget sin støtte til og styrket dialogen med alle interessenter på migrationsområdet i Libyen for at forbedre styringen af migrationsstrømmene. Den nye resultatorienterede partnerskabsramme blev lanceret i juni 2016 og er baseret på en ny EU-tilgang til migration ved at styrke samarbejdet med EU's prioriterede partnerlande. Rammen har til formål at redde liv, bekæmpe menneskesmugling og menneskehandel og bekæmpe de grundlæggende årsager til irregulær migration og tvangsfordrivelse ved at kombinere øjeblikkelige foranstaltninger med foranstaltninger på længere sigt. I april 2016 offentliggjorde Europa-Kommissionen sit forslag "Et værdigt liv: fra afhængighed af bistand til selvhjulpenhed – Tvangsfordrivelse og udvikling" , der styrker EU's udviklingsorienterede tilgang til tvangsfordrivelse. Denne politiske ramme, der omfatter støtte til både fordrevne befolkninger og værtssamfund, var et vigtigt EU-bidrag til det humanitære verdenstopmøde, der blev afholdt i maj 2016, og er retningsgivende for EU's finansielle bistand på området tvangsfordrivelse. Med hensyn til finansiel bistand blev EU-finansieringen på baggrund af den ovenfor beskrevne hurtige udvikling i migrationssituationen hurtigt mobiliseret, herunder de 3 mia. EUR fra EU og medlemsstaterne koordineret via EU-faciliteten for flygtninge i Tyrkiet og EU's regionale trustfond som reaktion på den syriske krise. Ved udgangen af 2016 blev der ligeledes indgået to EU-aftaler (Compacts) med Jordan og Libanon, der bidrog til at sikre uddannelse og beskæftigelse til mennesker, der var blevet fordrevet på grund af krisen i Syrien i deres værtssamfund. Program for bedre forvaltning af migration Programmet for bedre forvaltning af migration i tilknytning til Afrikas Horn-vinduet i EU's trustfond for Afrika tager sigte på en bedre forvaltning af migration på regionalt plan. Dette opnås gennem kapacitetsopbygningsprogrammer og tilvejebringelse af udstyr til offentlige institutioner, der er involveret i Khartoumprocessen (en løbende dialog for et styrket samarbejde om migration og mobilitet). Der ydes støtte for at lette genereringen og anvendelsen af statistiske data om migration, efterforskningen, retsforfølgningen og indbringelsen af sager om menneskehandel og -smugling for retten eller for at forbedre grænseforvaltningen. Der ydes også bistand til at udarbejde politikker til bekæmpelse af menneskehandel og -smugling, sikre beskyttelsen af ofre og skabe opmærksomhed omkring farerne ved irregulær migration samt mulighederne for lovlig migration og mobilitet. EU's nødtrustfond for stabilitet og håndtering af de grundlæggende årsager til irregulær migration og til fordrivelse af personer i Afrika, der blev oprettet i 2015, er et ny gennemførelsesredskab til at tackle de underliggende årsager til irregulær migration. Den gør det muligt for EU at være mere koordineret, fleksibel og lydhør over for de reelle behov på stedet end nogensinde før. I sit første fulde driftsår godkendte trustfonden for Afrika over 100 projekter til over 1,5 mia. EUR.

Sammenhængen mellem sikkerhed og udvikling I EU's instrument, der bidrager til stabilitet og fred (IcSP), er sikkerhedsrelaterede krisestyringsbehov en forudsætning for udviklingssamarbejde. Aktioner, der finansieres under IcSP, fremmer sikkerheden gennem støtte til mægling, fredsopbygning, øjeblikkelig fredsdividende, bekæmpelse af våbenhandel, støtte til sikkerhedssektoren og andre hermed forbundne aktioner. I juli 2016 blev der foreslået en ændring til IcSP, således at EU fik mulighed for at udvide sin bistand under (IcSP) til at omfatte kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling (CBSD) med et øget fokus på sammenhængen mellem sikkerhed og udvikling i udformningen af sine programmer. Ændringen ville gøre det muligt for EU at tilvejebringe uddannelse og mentorordninger, udstyr, der ikke er bestemt til at dræbe, og infrastrukturforbedringer og – under særlige omstændigheder – støtte til militære aktører i partnerlande inden for rammerne af en omfattende reform af sikkerhedssektoren eller kapacitetsopbygning til støtte for udvikling og sikkerhed for udvikling. Dette er i overensstemmelse med det overordnede mål om bæredygtig udvikling, og det er en forudsætning, at der findes konsensus mellem EU og det pågældende partnerland om, at denne tilgang er afgørende for at bevare eller genoprette de nødvendige betingelser for bæredygtig udvikling, herunder i kriser og skrøbelige og destabiliserede sammenhænge. Sammenhængen mellem humanitær bistand og udvikling EU lægger stor vægt på sammenhængen mellem humanitær bistand, der er nødvendig som en umiddelbar reaktion på krisesituationer, og en mere mellem- og langsigtet udviklingsindsats. Sammenhængen mellem humanitær bistand og udvikling er kompleks og kræver øget koordinering. Den fælles dagsorden for humanitær bistand og udvikling har længe været benævnt sammenkobling af nødhjælp, rehabilitering og udvikling (LRRD) og er et vigtigt mål for international bistand. Behovet for at investere yderligere i denne tilgang blev bekræftet i Rådets konklusioner af 12. maj 2016 om det humanitære verdenstopmøde. For at tackle udfordringen med stabiliseringen af Irak efter bekæmpelsen af Da'esh er der f.eks. behov for en hurtig og koordineret indsats. Europa-Kommissionen har derfor koordineret humanitære foranstaltninger og udviklingsforanstaltninger for at tage den langsigtede udvikling i betragtning tidligt i processen, og Europa-Kommissionens tjenestegrene har i fællesskab udarbejdet en omfattende handlingsplan, der integrerer alle aktiviteter og planer i et LRRD-koncept, med henblik på at fremme den tætte programmering med medlemsstaterne og andre ligesindede donorer.



3.Ansvarlighed og resultater Europa-Kommissionen overvåger og rapporterer regelmæssigt om resultaterne af EU-finansierede aktioner rundt om i verden ved hjælp af EU's internationale samarbejds- og udviklingsresultatramme. Følgende er et udvalg af de samlede resultater, der kan tilskrives EU-finansierede projekter og programmer, som blev afsluttet medio 2015 – medio 2016. EU-tiltag – Vigtigste resultater i 2016 God regeringsførelse 923 000 mennesker drog direkte fordel af retshjælpsprogrammer, der er af central betydning for at sikre lighed for loven ved at sikre retten til et forsvar og retten til en retfærdig rettergang. Konfliktforebyggelse, fredsopbygning og sikkerhed 314 000 mennesker drog direkte fordel af programmer specifikt rettet mod at støtte civil fredsopbygning i tiden efter konflikter og/eller konfliktforebyggelse. Bæredygtigt landbrug, fødevaresikkerhed og ernæring 1 118 000 personer modtog landbrugsrådgivning for at give deres produkter merværdi og styrke forbindelserne mellem landbrugere og markeder. Energi

1 103 000 mennesker fik adgang til bæredygtige energitjenester. Uddannelse 84 000 lærere er blevet uddannet, hvilket skaber et grundlag for fremtidig læring og færdigheder. Sundhed Der blev uddelt 165 000 000 insektmiddelbehandlede net for at forhindre spredning af malaria . Naturressourcer, miljø og klimaforandringer 12 694 000 ha beskyttede områder blev forvaltet for at bidrage til at sikre biologisk mangfoldighed og bevare naturarven. Transport 4 100 km veje blev bygget, genopbygget eller vedligeholdt for at give bedre adgang til transport, navnlig for de mest ugunstigt stillede grupper. Beskæftigelse og social beskyttelse 198 000 mennesker fik gavn af almen og erhvervsfaglig uddannelse eller opkvalificeringsprogrammer til forbedring af beskæftigelsen, produktiviteten og konkurrenceevnen i partnerlandene. Udvikling af handel og den private sektor 13 000 virksomheder fik adgang til kredit med henblik på forebyggelse af risici og investeringer.



4.Global rækkevidde I Afrika I april 2016 mødtes kommissionen for Den Afrikanske Union og Europa-Kommissionen i Addis Abeba for at drøfte prioriterede områder i den fælles Afrika-EU-strategi (JAES), herunder migration, fred, sikkerhed og bæredygtig vækst. Styrkelse af det strategiske partnerskab mellem Afrika og EU var en central politisk prioritet og samarbejdsprioritet i 2016. og EU fortsatte sine bestræbelser på at fremme bæredygtig og inklusiv vækst i Afrika. I den fælles meddelelse "Et fornyet partnerskab med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet" blev der opstillet en vision om at omdanne partnerskabet til en stærkere alliance, der effektivt kan bidrage til at opbygge fredelige, stabile, velstående og modstandsdygtige stater og samfund på hele kontinentet. EU's samarbejde med Afrika om fred og sikkerhed er blevet væsentligt styrket i 2016 med betydelig støtte under fredsfaciliteten for Afrika (APF) for at styrke den afrikanske freds- og sikkerhedsarkitektur og finansiere afrikanskledede fredsbevarende operationer såsom den multinationale fælles taskforce til bekæmpelse af Boko Haram (Multinational Joint Task Force against Boko Haram – MNJTF).

MIKES-projekt vedrørende bekæmpelse af krybskytteri Formålet med MIKES-projektet (Minimising the Illegal Killing of Elephants and other Endangered Species) er at generere pålidelige og objektive data om status for og trusler mod vigtige truede arter i Afrika, Vestindien og Stillehavet, styrke retshåndhævelsen for at bekæmpe krybskytteri af og ulovlig handel med vilde dyr og etablere et beredskab til imødegåelse af pludselige stigninger i antallet af ulovlige drab og den ulovlige handel. Foto: APN Michael Lorentz EU's trustfond for Afrika i aktion: Sahel og Tchadsøen Ved udgangen af 2016 var 65 projekter til et beløb af 918,5 mio. EUR blevet godkendt under Sahel- og Tchadsøen-vinduet i tilknytning til EU's trustfond for Afrika, der omfatter vigtige oprindelses- og transitlande for migration, herunder Mali, Niger, Nigeria og Senegal. Projekterne har bl.a. til formål at forbedre modstandsdygtigheden hos de mest sårbare grupper i oprindelseslandene, fremme ungdomsbeskæftigelsen, udviklingen af den private sektor og iværksætteri og støtte civilsamfundets arbejde med at bekæmpe radikalisering samt at forbedre fødevare- og ernæringssikkerheden, sundheds- og uddannelsestjenesterne og den sociale beskyttelse. I udvidelsesregionen Europa-Kommissionen fortsatte gennemførelsen af sin udvidelsesstrategi på mellemlangt sigt som fastlagt i meddelelsen om EU's udvidelsespolitik, der blev vedtaget i november 2016 . Der er fortsat stærk fokus på princippet om "grundlæggende elementer" i tiltrædelsesprocessen, hvori de centrale punkter er retsstatsprincipperne, grundlæggende rettigheder, styrkelse af demokratiske institutioner, herunder reform af den offentlige forvaltning, samt økonomisk udvikling og konkurrenceevne. I de europæiske nabolande I 2016 blev den reviderede europæiske naboskabspolitik (ENP) indført. I ENP er stabiliseringen i EU's nabolande en vigtig politisk prioritet for EU. I løbet af det seneste år har EU styrket sine forbindelser med ENP-landene ved at indlede forhandlinger om prioriteter for partnerskabet både i de østlige og sydlige lande. Forbindelserne med Ukraine, Georgien og Moldova blev styrket gennem den fortsatte gennemførelse af de respektive associeringsaftaler. I 2016 fortsatte EU sin politiske dialog med Middelhavsunionen for at fremme regionalt samarbejde i de sydlige lande. EU's regionale trustfond som reaktion på den syriske krise blev oprettet i december 2014 for at sikre en sammenhængende og integreret EU-bistandsindsats over for krisen. Fondens oprindelige geografiske fokus var på Syriens nabolande Jordan, Libanon og Tyrkiet, men det blev udvidet til Irak i 2015 og til det vestlige Balkan, idet der er tale om tredjelande, som også er berørt af flygtningekrisen. Ved udgangen af 2016 havde EU's regionale trustfond som reaktion på den syriske krise mobiliseret 932 mio. EUR i aftalte bidrag, heraf 815 mio. EUR fra EU's budget, med et bidrag på 92 mio. EUR fra medlemsstaterne og på 24 mio. EUR fra Tyrkiet. EU's regionale trustfond som reaktion på den syriske krise i aktion Sundhed, eksistensgrundlag og kapacitetsopbygning Et flagskibsprogram på 53 mio. EUR i fem lande under Røde Kors/Røde Halvmåne (RCRC) er til gavn for mindst 700 000 flygtninge i Tyrkiet, Libanon og det nordlige Irak, Jordan og Egypten og omfatter målrettede projekter vedrørende livsgrundlag, sundhed og kapacitetsopbygning. I Asien, Centralasien og Stillehavet I 2016 satte den globale strategi yderligere skub i EU's engagement i Asien. I den globale strategi anerkendes Europas historiske bånd med Asien og den direkte forbindelse mellem europæisk velstand og asiatisk sikkerhed. En uddybning af sikkerhedssamarbejdet mellem EU og Asien, herunder om terrorbekæmpelse, og en forbedring af forbindelserne mellem EU og Asien er prioriterede områder. EU fortsatte sine bestræbelser på at øge sit samarbejde med vigtige bistandsydere fra tredjelande i overensstemmelse med FN's 2030-dagsorden, og de strategiske partnerskaber blev styrket gennem vellykkede topmøder med Indien, Kina og Japan i 2016.