KOMVII SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(94) 332 endelig udg. 
Bruxelles, den 19.09.1994 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
FØRSTE STATUS OVER FASE 1 (1989-1993) 
AF PILOTPROJEKT FOR TELEMÅLING ANVENDT 
PÅ LANDBRUGSSTATISTIKKER 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
1. INTRODUKTION 
2. AKTION 1: REGIONALE OPGØRELSERR 
2.1. Mål og metoder 
2.2. Arbejdets afvikling 
2.3. Resultaterne 
2.4. Teknisk afsmitning på andre programmer 
2.5. Konklusioner og orienteringer 
3. AKTION 2: VEGATATIONSMONITERING OG UDBYTTE-
INDIKATORER 
3.1. Mål og metoder 
3.2. Arbejdets afvikling 
3.3. Resultaterne 
3.4. Teknisk afsmitning på andre programmer 
3.5. Konklusioner og orienteringer 
4. AKTION 3: UDBYTTEFORUDSIGELSESMODELLER 
4.1. Mål og metoder 
4.2. Arbejdets afvikling 
4.3. Resultaterne 
4.4. Teknisk afsmitning på andre programmer 
4.5. Konklusioner og orienteringer 
5. AKTION 4: TIDLIGE SKØN OVER AREALER OG POTENTIELLE 
UDBYTTER PÅ EUROPÆISK PLAN 
5.1. Mål og metoder 
5.2. Arbejdets afvikling 
5.3. Resultaterne 
5.4. Konklusioner og orienteringer 
6. STØTTE- OG SYNTESEAKTIONER 
6.1. Aktion 5: Avanceret landbrugsinformationsss stem 
6.2. Aktion 6: Arealundersogelsessystem 
6.3. Aktion 7: Langsigtede studier 
'6.4. Information og kommunikation 
7. INTERNE PROJEKTSTUDIER 
8. BUDGETASPEKTER 
9. RELATIONERNE TIL MEDLEMSSTATERNES REPRÆSENTANTER 
10. KONKLUSIONER 
BILAG 1 : PROJEKTETS HOVEDLEVERANDØRER 
BILAG 2: PILOTPROJEKTETS OMKOSTNINGER 
BILAG 3: PROJEKTPUBLIKATIONER 
FØRSTE STATUS OVER FASE 1 (1989-1993) 
AF PILOTPROJEKT FOR TELEMÅLING ANVENDT 
PÅ LANDBRUGSSTATISTIKKER 
1. INTRODUKTION 
Nærværende rapport gør status over de fem første år, dvs. 1989-1993, af Pilotprojektet for 
Telemåling Anvendt på Landbrugsstatistikker, i henhold til artikel 3 i Rådsbeslutning nr. 
88/503/ØF af 26. september 1988, hvoraf det fremgår at en rapport over arbejdets 
fremadskriden skal forelægges Rådet i første halvdel af 1994. Rapporten kommer også ind på 
de i 1987 og 1988 foretagne aktiviteter omkring projektet, idet der faktisk efter forslag fra 
Europaparlamentet siden 1987 er bevilget midler til forberedelse af dette program. 
Tiårsprogrammet for anvendelse af telemåling på landbrugsstatistikker er sat i gang af DG 
Vi-Landbrug i samarbejde med De Europæise Fællesskabers Statistiske Kontor (fransk 
forkortelse: OSCE) på basis af Det Fælles Forskningscenters (FFCs) studier på området. Det 
Fælles Forskningscenter er blevet pålagt at iværksætte programmet i snævert samarbejde med 
de nationale laboratorier og organer. Rådsbeslutningen vil kun virke ind på budgettet de første 
fem år, hvor projektet udgør en præcis teknisk arbejdsopgave. 
Formålet med projektet har været at iværksætte metoder, som kunne føre til en forbedring 
af Fællesmarkedets landbrugsstatistikker gennem anvendelse af telemålingsteknikker. Sådanne 
metoder skulle prøvekøres på forholdsvis store områder og skulle derefter kunne gøres 
operative. Dette forudsatte brug af arealdata, for hvilke der var garanti for kontinuitet. 
Prioriteringen af projekterne blev fastlagt som følger: 
- arealopgørelser 
- produktionsopgørelser 
- udbytteforudsigelser 
Hvad angår det sidste punkt, blev forudsigelserne af udenlandske høstudbytter, som 
oprindelig var blandt de prioriterede opgaver, udskudt til fase 2. 
De undersøgte afgrøder var de mest udslagsgivende på markederne, og altså ikke produkter 
beregnet til egetforbrug såsom foderstoffer. 
Det søgte repræsentativitetsniveau var ikke kun EU, men også det regionale eller nationale 
plan. 
For at indfri disse mål blev pilotprojektet opdelt i syv aktioner, som kort beskrives i 
nedenstående oversigt. 
AKTION METODOLOGI GEOGRAFISK 
LOKALISERING INDDATA 
Hovedaktiviteter: 
1 Regionale op-gørelser 
(arealer) 
2 Vegetations-monitering 
og udbytteindikatorer 
3 Udbytteforuds. 
modeller 
4 Tidlige skøn over 
arealer og potentielle 
udbytter på 
europæisk plan regressionsestimat 
Spatial eller temporær sam­
menligning af I. V. og T5 
(integrerede oplysninger) 
•udbygning af ek­
sisterende 
agrometeorologiske 
modeller; 
• integrering af satellitdata i 
agrometmodeller; 
• udlede de agronomiske 
parametre (E.T.R.); 
• direkte relationer 
• geografiske infor­
mationssystemer. 
Fototolkning ved hjælp af 
computer 5 udvalgte administrative 
regioner 
Udvalgte regioner, 
testsites samt 
hele Europa 
En prove på cirka 50 
testsites spredt 
Europa over Hojoploselig satellitdata 
(SPOT, Landsat TM) 
Lavopløselige 
satellitdata 
(især AVHRR) 
Meteorologiske data; 
agronomiske informationer; 
Lavopløselige satellitdata; 
Hojoploselige satellitdata. 
Hojoploselige satellitdata 
Støtteaktiviteter: 
5 Avanceret land-
brugsinforma 
6 Arcalsonderingsbaser; 
dertil knyttede 
undersøgelser. 
7 Langsigtet forskning Sammenligning med 
tidligere år 
Skon opnået ved integrering 
af de tidligere metoder med 
klassiske metoder. 
Stottedokumenter eller data 
til andre aktioner Integrering af alle 
disponible data 
Stratificering; segmentering; 
undersøgelser ved 
sonderinger i felten sammen 
med landmændene. 
Brug af nye sensorer 
Tabel 1: Landbrugsprojektet i store linier 
Aktionerne 1 til 5 svarer hver til et præcist arbejdsmål, mens aktion 6 er en støtteaktion, og 
aktion 7 repræsenterer flere langsigtede undersøgelser uden præcis tilknytning til et bestemt 
arbejdsmål. Hvad angår overgangen til praktisk anvendelse, er der forskellige tidstabeller for 
de enkelte aktioner: 
- kortsigtede (3-5 år): aktion 1, 3 og 4 
- på middellangt sigt (5-10 år): aktion 3 og 5 
- langsigtede (over 10 år): aktion 7. 
Rekrutteringen i 1987 og 1988 af projektets team, som består af 9 forskere kompletteret 
med nationale eksperter, har gjort det muligt at starte aktion 1 allerede i 1988 og det samlede 
arbejde i 1989, projektets første år. Oprettelsen af en række institutter inden for rammerne af 
Det Fælles Forskningscenter i december 1988 har gjort det muligt at give en officiel ramme til 
projektets team, som er samlet på et specielt Landbrugskontor direkte under direktøren for 
Institute of Remote Sensing Application. Denne omstrukturering skal ses i lyset af et ønske om 
at spore Det Fælles Forskningscenter ind på videnskabelige og tekniske aktiviteter til gavn for 
veldefinerede eksterne brugere og i særdeleshed for Kommissionens andre kontorer. Den har 
lettet forbindelsem både mellem Kommissionens kontorer indbyrdes og mellem disse kontorer 
og de nationale myndigheder eller forskningscentre. 
Der var lagt op til denne snævre forbindelse både i teksterne og i projektets tekniske 
orientering. Det var faktisk hensigten, at hovedparten af arbejdet skulle udføres af nationale 
virksomheder eller organer. Ud over løbende at blive holdt underrettet om projektets 
fremadskriden, har de statistiske kontorer eller landbrugsministerierne undertiden haft lejlighed 
til at tage aktiv del i visse aktioner. De har på den måde kunnet danne sig et mere konkret 
indtryk af projektet. 
Det skal erindres, at der har fundet en løbende orientering om Landbrugsprojektets 
aktiviteter sted gennem Institute of Remote Sensing Applications årsrapporter og indlæg på 
internationale og europæiske videnskabelige konferencer. Kommissionskontorerne (især DG 
VI og EUROSTAT) såvel som medlemsstaternes nationale landbrugsstatistiske kontorer har 
ligeledes været holdt underrettet om projektets fremadskriden gennem årlige indberetninger til 
projektets Styringskomite og EUROSTATs Landbrugsstatistikkomité. Desuden er en første 
rapport over de to første års arbejde blevet forelagt Rådet i begyndelsen af 1991. 
2. AKTION 1: REGIONALE OPGØRELSER 
2.1. Mål og metoder. 
Hensigten med denne aktion er at imødekomme behovet for et præcist og objektivt 
kendskab, på årsbasis, til arealer og produktioner på regionalt plan, hvad angår de vigtigste 
afgrøder. Metoden består i en kombinering af telemålingssdata og feltobservationer. Dens 
udvikling og evaluering skulle i det væsentlige bygge på den såkaldte 
regressionsestimatmetode. Aktionen er opdelt i to separate grene: 
- 1: objektive feltobservationer med prøvetagningsplan opstillet eller udbygget ved 
telemåling; 
- 2: automatisk klassificering af arealdata, der gør det muligt at forbedre skønnene fra 
tidligere feltundersøgelser, til hvilke regressionsestimatmetoden er anvendt. 
Telemåling anvendes også til at forsyne observatøren med de dokumenter, han skal bruge 
for præcist at identificere parcellerne i terrænet. 
Gren 1 er udviklet under støtteaktion 6, idet metoden var standard for alle de 
projektarbejder, der krævede kontrol i felten, herunder især aktion 4. Den bliver ikke desto 
mindre præsenteret her. 
2.2. Arbejdets afvikling. 
Den omhandlede aktion er blevet afviklet i 3 separate faser: 
- en 1988-1989 fase, i løbet af hvilken der anvendtes en fuldstændig identisk metodologi 
på 5 regioner; 
- en 1990-1991 fase, i løbet af hvilken der blev foretaget lokale tilpasninger, og man 
udbad sig aktiv medvirken fra regionernes eller de nationale organers side; 
- en 1992-1993 fase, hvor projektet ydede støtte til nationale eller regionale initiativer. 
Første fase 1988-1989 
Aktionen kunne sættes i gang allerede i 1988 takket være en Europaparlamentsbeslutning, 
der skabte betingelser for dens financiering samt for rekrutteringen af projektets team. Den 
blev foretaget i 5 administrative regioner i Tyskland, Spanien, Frankrig, Grækenland' og 
Italien. Disse områder (se figur 1 ) er i høj grad repræsentative for de vigtigste etårige afgrøder 
og repræsenterer samtidig forskellige klimatiske forhold og dyrkningsmetoder. De dækker i alt 
cirka 100.000 km2. 
I 1988 og 1989 udførtes arbejdet uafhængigt af de nationale statistiske kontorer og 
regionale administrationer, af nationale servicevirksomheder eller -organer (se 
leverandørfortegnelsen i bilag 1 ) efter nøjagtig ens procedurer og metoder. 
Den i 1988 anvendte metode var følgende: 
- stratificering ud fra topografiske dokumenter eller allerede eksisterende kort, 
- udtagning af en prøve bestående af 600 kvadratsegmenter a 50 ha; 
- feltundersøgelser på basis af luftfotografier; 
- en samtidig fuldstændig dækning af regionen med både Spot og Landsat-TM; 
- automatisk klassificering af satellitdata; 
- resultatanalyse. 
Der blev i 1990 foretaget følgende ændringer: 
- udbygning af stratificeringen ved anvendelse af 1988 satellitbilleder; 
- yderligere forbedring af prøvens effektivitet gennem reallokering af prøven i strata under 
hensyntagen til 1988 resultaterne; 
- en enkelt dækning, fortrinsvis med Landsat-TM; 
- grenen "udbytte" tilføjes ved ekstraktion af punkter i segmentet, identificering af 
landmanden og samtale med ham; 
- grenen "udbytte-ved-telemåling" tilføjes, hvortil benyttes forholdet mellem 
vegetationsindekser udledt af arealdata og opgivne udbytter. 
Anden fase 1990-1991 
Antallet af testsites udvides i samarbejde med de nationale eller regionale myndigheder, 
med hvem også financieringsudgifterne deles (se figur 2). Metoderne gennemgår en lettere 
modificering for at kunne tage hensyn til lokale særtræk eller programmer såsom brug af 
Agritprogrammets segmenter i Italien og Teruti-fotos i Frankrig. 
Der foretages metodologiske studier med henblik på løsning af særlige problemer eller en 
udvidelse af det statistiske system til også at omfatte strukturdata, som for eksempel det 
afpassede segment over for det såkaldt faste segment, der anvendes til arealer og udbytter, 
samt brug af Corine Land Cover data til udførelse af stratificeringen i Portugal. 
Tredje fase 1992-1993 
Arbejdet udføres i denne fase på medlemsstaternes initiativ, og niveauet for deltagelse i 
projektet er meget forskelligt (se figur 3). Aktiviteten har tendens til at indskrænke sig til 
teknisk og videnskabelig støtte enten direkte til de lokale eller nationale myndigheder eller som 
oftest til de servicevirksomheder eller -organer, der arbejder for dem. Der fremsendes 
adskillige anmodninger om udvikling af metoder, der kan bruges uden for De Europæiske 
Fællesskaber. 
Lettet for den administrative ledelse af aktionerne, hvad der var en meget tidskrævende 
opgave i projektets første år, kan det interne arbejde nu koncentreres om særlige aspekter 
såsom EDB- programmer, stratificering og metodologisk forskning. Koordineringen af og den 
løbende orientering om det gennemførte arbejde bliver til gengæld vanskeligere. 
Figur 1: Aktion 1 testsites i fase 1988-89 
Figur 2: Aktion 1 testsites i fase 1990-91. 
8 
ACTION ONI: SITES 
l'J'J2 
• t(rt| «HiUAllVI »II till 
U I'lMI «MIMAIIW »IMiKON-IO 
U NAtlONAt kill llfclll MTI^tHll 
U UlllNIt AI lull AHUkAIMN 
Figur 3: Aktion 1 testsites i fase 1992-1993. 
2.3. Resultaterne. 
Resultaterne bør deles op i de to førnævnte grene: stratificering og feltundersøgelser til den 
ene side og automatisk klassificering af arealdata til den anden. 
Gren 1: stratificering og feltundersøgelser. 
Stratificeringen er yderst økonomisk, idet den i regelen gør det muligt at halvere udgifterne 
til feltundersøgelser og alligevel opretholde det samme præcisionsniveau. Den kan overalt 
afskrives allerede det første år, selvom den kan bruges flere år i træk. Satellitbilleder er det 
ideale redskab både til detektion af homogene arealanvendelseszoner, til detektion af fysiske 
grænser såsom vandløb, veje og skovbryn samt til ekstraktion af segmenterne og 
forudvurdering af vanskeligheder i forbindelse med antallet af parceller. Eftersom billedernes 
leveringstid ikke er kritisk, kan metoden anvendes overalt i Europa. 
Metoden med de kvadratiske segmenter er hurtig og effektiv. Den bedste hjælp, man kan 
give den person, der skal foretage feltundersøgelsen, er et forstørret luftfoto. Men næsten 
overalt kan sagen klares med en 1/10.000 forstørrelse af Spot billeder af segmentet, hvis der 
skulle være problemer med at anvende luftfotos. 
At identificere landmanden og derefter foretage en normal undersøgelse på samtalebasis er 
en vej til et komplet undersøgelsessystem, som ikke begrænser sig til afgrødernes arealer. 
Resultaterne af gren 1 har været præsenteret i Tele-agri- news nr. 1 til 5, som vist i 
eksemplet i tavle 2 nedenfor vedrørende Makedonien, hentet i bulletin nr. 3 fra maj 1990. 
Afgrøde 
Aim. hvede 
Durum-hvede 
Byg 
Tørr.bælgfr. 
Majs 
Solsikke 
Kartoffel 
Sukkerroe 
Ris 
Bomuld 
Tobak Officielle 
statistikker 
(x 1000 Ha) 
1988 
195.5 
150.3 
5.0 
30.4 
16.3 
4.0 
10.3 
12.0 
57.7 
20.5 Skon 
M.A.R.S. 
(x 1000 Ha) 
1988 
158.5(11.7) 
175.4 (12.3) 
60.4 (6.4) 
0.6 (0.3) 
27.5 (3.3) 
16.6 (3.5) 
6.0 (3.0) 
15.9(3.8) 
14.1 (1.1) 
73.9 (6.2) 
31.7(4.7) 1989 
163.6 
(HO) 
161.1 
(10.0) 
65.5 (5.5) 
2.2(1.0) 
22.5 (2.0) 
4.0(1.2) 
0.9 (0.7) 
13.9(1.2) 
9.9 (0.5) 
60.5 (0.4) 
17.7(2.2) T.M stratificering 
relativ effektivitet 
1988 
1.25 
1.17 
1.12 
1.44 
1.70 
1.16 
0.67 
1.36 
7.04 
2.26 
1.30 1989 
1.39 
1.49 
1.29 
1.72 
1.99 
1.09 
1.10 
1.99 
6.27 
2.47 
1.60 1988 
1.84 
2.17 
C) 
3.56 
1.67 
1.38 
0.99 
1.23 
6.31 
1.54 
1.06 1989 
1.99 
2.13 
1.67 
(•) 
3.11 
1.41 
7.61 
7.16 
18.86 
3.19 
2.21 Crop 
Common wheat 
Durum wheat 
Barlev 
Dried pulses 
Maize 
Sunflower 
Potatoes 
Sugar 
Rice 
Cotton 
Tobacco 
Tallene i parentes er standardfejl 
(*) Korrektion ved regression har ikke fundet sted 
Tabel 2: Resultater vedrørende Makedonien 
Komponent 2: automatisk klassificering af arealdata 
Regressionsestimatmetoden anvendes i samtlige regioner, der er omfattet af aktionen. Både 
Spots og Landsat-TMs opløsningsevne egner sig glimrende til automatisk behandling, men 
styringen er lettest med Landsat. Metoden har imidlertid betydelige tekniske og økonomiske 
begrænsninger, for eksempel hvad angår fremskaffelsen afbilleder. 
Faktisk har det bortset fra i Grækenland i 1989 aldrig været muligt at dække en hel region 
på 20.000 km2 i en optimal defineret periode på cirka 40 dage med en enkelt type satellit. Det 
har nok næsten altid kunnet lade sig gøre at dække regionen, men kun ved at gøre brug af 
både Spot og Landsat på en gang, hvad der komplicerer behandlingen, samt ved for nogle dele 
af territoriets vedkommende at fjerne sig fra det optimale vindue, hvilket nedsætter 
effektiviteten. Også den tekniske gennemførelse har voldt visse problemer. 
De i løbet af første fase valgte servicevirksomheder eller -organer har ikke haft de store 
problemer med arbejdets tekniske gennemførelse, sådanne problemer er til gengæld opstået, 
når nationale krav har indvirket på valget af servicevirksomhed eller -organ. Teknikken til 
automatiske klassificeringer over et stort område er teknisk vanskelig at håndtere for et 
administrativt kontor eller én virksomhed, som ikke er yderst specialiseret i telemåling. På det 
stade, hvor teknik og billedpriser befinder sig i dag, løber man derfor ind i høje omkostninger 
for nogle resultater, der ikke er sikre for alle afgrøders vedkommende, bortset fra under 
gunstige betingelser som for eksempel i Grækenland. Ud fra et operationelt synspunkt bør 
gren 2 af samme grund ikke anbefales til regionale eller nationale statistiske kontorer. 
10 
2.4. Teknisk afsmitning på andre programmer. 
De metoder, der er blevet udviklet inden for rammerne af aktion 1, har i mange henseender 
smittet positivt af på andre programmer eller arbejder, af statistisk eller ikke statistisk art 
P ILARE-programmet. EU-Kommissionen har oprettet et hjælpeprogram til mellem- og 
østeuropæiske lande. Gren 1 giver mulighed for at opstille et vist antal indikatorer knyttet til 
landbrugsstatistikker, afgrødearealernes udvikling, men også til strukturomlægninger. En 
metode baseret på en ejendomsfortegnelse ville være meget lidt effektiv på grund af de årlige 
ændringer, der sker. Efter to teststudier viser metoden tendens til at brede sig under PHARE-
programmets ægide. 
CORINE-programmet. Til støtte for programmet CORINE Landcover Updating fra DGXI-
EEA-TF er en metodologi til ajourføring af CORINE Landcover databasen blevet fastlagt i 
1991. Den bygger på stratificeringsmetoden. På basis af denne metodologi er der blevet 
udarbejdet et prototype processing system, som blev testet i 1993 Det endelige system vil 
blive distribueret til medlemsstaterne (formodentlig i 1994). 
Styring og kontrol. Landbrugsstatistikkerne er et redskab til kontrol på et forholdsvis 
globalt regionalt eller nationalt plan af alle individuelle tilskudsansøgninger. Da statistikkerne 
sædvanligvis udarbejdes på basis af samtaler med landmændene, kan der indsnige sig 
skævheder. Sådanne skævheder i op- eller medadgående retning har kunnet påpeges i durum-
hvedestatistikkerne for Syditalien og Nordgrækenland fra 1990. 
Inden for rammerne af den nye fælles landbrugspolitik (PAC) vokser problemet omkring 
troværdigheden af opgørelserne fra de gårde, der har ret til de af PAC-reformen indførte 
tilskud, ligesom også kontrolproblemerne tager yderligere til i styrke. 
Hjælp til servicevirksomhederne. De nationale servicevirksomheder og -organer deltager 
ofte i licationer udskrevet af internationale organer om udførelse af statistisk arbejde i 
udviklingslandene, både hvad angår præcisionsarbejde og aktiviteter af mere rutinemæssig 
karakter. De udviklede metoder gør det muligt at klare mange situationer. Projektets 
medarbejdere optræder ofte som konsulenter, hvilket bidrager til at styrke de europæiske 
servicevirksomheders og -organers kapacitet. 
2.5. Konklusioner og orienteringer. 
De statistiske kontorer ved nu ganske godt, hvad de kan forvente af telemåling med hensyn til 
afgrødeopgørelser på regionalt eller lokalt plan. At indføre telemåling svarer til at introducere 
nogle teknikker til arealundersøgelser, som tidligere ikke var særlig anvendt i Europa, idet man 
foretrak undersøgelser baseret på ejendomslister. Overgangen til anvendelse af aktion Is 
metoder vil konkret sige, at man til strukturundersøgelserne og de obligatoriske optællinger 
føjer en arealundersøgelse, som gør det muligt at fremskaffe hurtigere, mere objektive og mere 
præcise plantestatistikker. Dette synes et positivt alternativ i lande, hvor der eksisterer 
punktuelle svagheder, eller hvor de nuværende systemer ikke helt tilfredsstiller de nye krav, 
som den fælles landbrugspolitiks nye regler har affødt. Det har vist sig, at det er landene mod 
syd i det 
11 
europæiske fællesskab, der slås med disse vanskeligheder, som til dels skyldes det store antal 
landmænd i disse lande. Det er ligeledes i dette område, at telemåling viser sig mest effektiv. 
Arealundersøgelsessystemet kan spille en positiv rolle her, og anbefales derfor. Det er også i 
Sydeuropa, at der iværksættes programmer af praktisk karakter, nemlig i Grækenland, Spanien 
og Italien. 
Selve regressionsestimatmetoden anbefales ikke. Dette ikke fordi metoden ikke er teknisk 
gennemførlig, men fordi den er for besværlig at iværksætte, med mindre man tyr til højt specia­
liserede servicevirksomheder eller -organer, for - bortset måske lige fra i Grækenland eller 
Sydspanien - at fa nogle i økonomisk henseende ikke videre overbevisende resultater ud af det. 
Via projektet har man både på de statistiske kontorer og i servicevirksomheder og -organer 
erhvervet en teknisk knowhow, som gør det muligt at håndtere og tilpasse sig nye, uforudsete 
situationer. Ved brug af statistiske systemer baseret på landmandslister og såvel punkt- som 
segmentbaserede arealundersøgelsessystemer samt gennem et godt kendskab til mulighederne 
og begrænsningerne ved anvendelse af telemåling via stratificering eller automatisk behandling 
af arealdata, er det muligt at vælge den metode, der passer bedst til et bestemt formål. 
I løbet af projektets anden fase er det meningen at videreføre aktionen i begrænset omfang 
for at støtte de nationale statistiske kontorer, som har engageret sig i disse metoders operative 
gennemførelse. Denne aktion på nedsat kraft skal tage sig af metodespørgsmål, men også af 
aspekter omkring udvikling af meget målrettet software samt uddannelse. 
Det er meningen, at Eurostat skal sikre en god koordinering af disse aktioner. 
En teknologisk overvågning af aktionens gren 2: regressionsestimatmetoden skal 
opretholdes for at kunne registrere de eventuelle ændringer, som nye sensorer som for 
eksempel radar vil medføre. 
12 
3. AKTION 2: VEGETATIONSMONITERING OG UDBYTTEINDIKATORER 
3.1. Mål og metoder. 
Aktion 2s mål er anvendelse af meteorologiske satellitdata til vegetationsmonitering og til 
levering af udbytteindikatorer for de vigtigste afgrøder. Hvad der især har interesse, er - ud 
over metodens mål - muligheden for at levere indikatorer på forskellige geografiske planer: 
regionalt, nationalt, europæisk. 
Metoden består i at behandle dataene, så man får to indikatorer ud af dem: 
vegetationsindekset og jordtemperaturen. Eftersom disse indikatorer er korrelerede til 
vegetationens eller afgrødernes tilstand, må det være muligt via en spatial og temporær 
sammenligning af disse data med tilsvarende data fra andre år eller områder at danne sig et 
skøn over udbytte-niveauerne. 
3.2. Arbejdets afvikling. 
Der er udført to typer arbejde, uafhængigt af hinanden: 
- udvikling af anvendelsesmetoder; 
- forbehandling af AVHRR dataene, der i råformat ikke er særligt egnede til 
jordobservation. 
Disse studier er foregået parallelt, idet de griber ind i hinanden på visse punkter. Dog er 
hovedparten af arbejdet med metoderne blevet udført i begyndelsen af projektet, og 
hovedparten af databehandlingen i slutningen af det. 
Anvendelsesmetoder. 
Anvendelsesmetoderne er blevet ufviklet på kontrakt (se rapport SP-1.89.04 EN og figur 4 
nedenfor, som viser de forskellige testsites og de respektive forskningscentre): 
Tema 1: Undersøgelse af de agronomiske anvendelser. Studiet består i en flerårig analyse 
af to typer data, nemlig den normaliserede vegetationsdifferenceindeks ("Normalized 
Difference Vegetation Index") udledt af data i det synlige og nære infrarøde og dets 
udviklingsprofil, det termiske infrarøde med jordtemperaturkalkule 1% og søgning af 
tørkestress-indikatorer. 
Tema 2: Modellering af vegetationsresponser på NOAA-AIURR- data niveau. En sådan 
modellering foregår ved integrering af eksterne data både af typen højopløselige spatiale 
satellitdata og af den mere klassiske type såsom data fra meteorologiske stationer. 
Tema 3: Definering af produkter, der kan være til nytte i forbindelse med et centraliseret 
landbrugsinformationsnet. Det første - allerede identificerede - produkt er klassificering af 
NOAA-AVHRR data ud fra det optagne areal. 
13 
Tanden omgang er der udført et mere basalt forskningsarbejde, primært med henblik på at 
aflæse den reelle évapotranspiration af data hidrørende fra AVHRR-sensorens termiske bånd 
samt af lufttemperaturen. 
Udviklingen af disse metoder har kun været vendt mod NOAA- AVHRR satelittens data. 
Forskningsarbejdet synes imidlertid at pege på vigtigheden af de fra METEOSAT satellitterne 
hidrørende data, som for enkelthedens skyld og for ikke at sprede sig for meget, ikke er blevet 
analyseret inden for rammerne af projektet. 
LOGICA 
NUTIS Univ. Reading 
<)$J^ Univ. Athens 
<» *"*sUi\iv.The$«loniki 
4 
Figur 4: Aktion 2s testsites med de respektive forskningscentre 
Databehandlingen. 
Udviklingen og justeringen af NOAA-AVHRR databehandlingen og -strømmen er udført i 
samarbejde med Den Europæiske Rumfartsorganisation (ESA) (se figur 5), som faktisk er 
ansvarlig for dataenes indsamling og arkivering, hvilket forudsætter en koordinering af 
modtagerstationerne. ESA har forpligtet sig til at indsamle og arkivere alle de data, der er 
nødvendige for at sikre den daglige dækning af Europa, ud over en række historiske data. Til 
gengæld har projektet påtaget sig at udvikle nogle i videst muligt omfang automatiserede 
behandlingsalgoritmer, som kan gøre det muligt ud fra rådataene at opnå et geometrisk og 
radiometrisk korrigeret produkt (niveau 2), hvori det initiale billede er bevaret. Dette produkt 
vil 
14 
blive stillet til disposition for ESA og de nationale stationer, der er med i nettet. Algoritmernes 
præcise specifikationer blev opstillet i 1989. Udskriften afkoderne samt bestemmelsen af 
diverse koefcienter, der indgår i algoritmerne - som for eksempel sensorernes 
kalibreringskoefcienter indhentet fra forskellige satellitter - blev bestilt eksternt. Disse 
forskellige elementer er indløbet i slutningen af 1990. I 1991 har man påbegyndt en fase 
nummer to i behandlingen for at nå frem til de ønskede produkter: 
- en daglig mosaik af Unionen ud fra NOAA-AVHRR data (niveau 3) 
- en database som gør det muligt at integrere data for et homogent område eller en 
nærmere defineret periode, på 10 dage for eksempel, og at opnå et mere elaboreret 
synteseprodukt (niveau 4). 
Der kan være tale dels om tidsprofiler for et givent område, dels om et kartografisk produkt 
for en nærmere defineret periode. 
Siden 1992 finder der en løbende softwareforbedring sted parallelt med den operationelle 
behandling af de historiske data. „„^^ ^ 
ACTION 2 
RAW SATELLITE IMAGES 
GENERATE 
DAILY MOSAICS OF=UROPE 
DAILY MOSAIC 
OF EUROPE 
I 
GATHER PARAMETERS 
ON A 30X50 KM GRID 
GENERATE 
NDVI TIME PROFILES 
NDVI 
TIME PROFILES .PARAMETERS 
TIMESERIES 
GENERATE 
NDVI EVOLUTION Mf 
NDVIEVOLU 
MAPS" 
Figur 5: Behandling og flow af NOAA-AVHRR data 
3.3. Resultaterne. 
Undersøgelsernes resultater har været yderst tilfredsstillende, men deres omsætning til 
operationsprocesser, som implicerer automatiserede operationskæder, har vist sig langt 
vanskeligere end ventet. 
15 
Testene. 
Testenes kvalitative eller kvantitative resultater er især gode i den forstand, at de på 
fortrinlig vis afspejler afgrødernes eller vegetationens tilstand. En punktuel evaluering er 
umulig på grund af NOAA-AVHRR sensorernes meget lave opløsningsevne - 1 km - men 
vegetationsindeks-variationerne afspejler udmærket udbyttevariationerne hvad angår de etårige 
afgrøder med relativ stor overfladedækning. (Se rapportreferencerne i bilag 3). 
Det er imidlertid nødvendigt at fortolke disse resultater med en vis forsigtighed, eftersom 
man altid når frem til dem a posteriori og man følgelig kender de variationer, man søger, 
samtidig med at behandlingen er meget varierende og ustandardiseret. Da resultaterne er i høj 
grad påvirkelige af billedvalget såvel som af dataenes behandling, er der altid en vis tvivl om 
resultaternes gyldighed i praksis. 
Forbehandlingen af dataene har været den mest arbejdskrævende del af studierne, men 
resultaternes kvalitet afhang stærkt af evnen til at processere at stort antal billeder. 
Resultaterne er særligt interessante, når der indtræffer exceptionelle begivenheder, som for 
eksempel en voldsom tørke. Disse data vinder ved at blive tilkoblet agrometeorologiske 
modeller, hvilket dog først vil kunne komme i betragtning i en senere fase af projektet. 
Databehandlingen. 
I slutningen af 1993 fungerer databehandlingen internt. Der er ingen manifeste fejl i 
softwaren, og systemet er fuldstændig automatiseret. Det er muligt ikke bare at behandle 
satellitdataene i næsten real time, men også at behandle det siden 1982 eksisterende arkiv. Den 
følsomhed, hvormed resultaterne oversætter variationer i vegetationens tilstand, er ikke kendt, 
lige så lidt som man er bekendt med responstiderne. Vi kender med andre ord for øjeblikket 
ikke helt softwarens evne til at eliminere visse forstyrrende faktorer, der gennem forskellige 
parametre som atmosfæretykkelse, sigtevinkel og solvinkel kan indvirke på den radiometriske 
kvalitet. Et skydække over et bestemt område kan medføre et lavere antal støttepunkter, 
hvilket igen kan forringe billedernes geometriske kvalitet. 
Selve softwaren er vanskelig transportabel, fordi der mangler en præcis dokumentation, og 
fordi den er blevet udviklet ved om man. så må sige at føle sig frem skridt for skridt. Uddataene 
er imidlertid interessante, og det er muligt at begynde at bruge dem, selvom der er behov for 
en evaluerings- og industrialiseringsperiode for softwarens vedkommende. 
På figur 6 svarer den i Spanien observerede anomali til den tørkeperiode i 1992, som kan 
aflæses af tidsprofilen for samme land (figur 7). De to produkter gør det muligt at identificere 
de hårdest ramte områder og den periode, hvor der var tørke i 1992. 
Denne analyse ville kunne forbedres ved hjælp af profiler af mere afgrænsede områder 
(figur 7) og en kartografisk reference til et gennemsnitsår i stedet for til det foregående år. 
16 
• e» w« rw'«UH nm MUW DIFFERENCE CURRENT NDVI - PREVIOUS YEAR NDVI 
01.07.93 
Figur 6: Forskellen mellem NDVI vegetationsindeksene for 1993 og for 1992 (per 1. juli) 
(NDVI: "Normalized Difference Vegetation Index". Indekset vises på et 50kmx50km 
net). 
SPMH PO.YOCN: OCNVEXHULL CCMVWISCN 
08 
0.7 
0.6 
0.5 
I 04 
03 
0.2 
0.1 
0 - - 1992 
1993 
100 300 
DqrNunfev 
ITAJ.Y PaYOCrt OONVIXMULL ODM>A«ISCN 
06 
as 
i 04 
03 
02 
ai - - - W92 
1993 
X» 2» 
OqrNuTfaar 
Figur 7: Eksempler på NDVI vegetationsindeks tidsprofiler. 
17 
3.4. Teknisk afsmitning på andre programmer. 
Resultatet af den automatiske behandling af NOAA-AVHRR data i næsten real time indtil 
det ovenfor definerede niveau 2 er enestående i Europa. Den nuværende ikke-meteorologiske 
udnyttelse af sådanne data drejer sig om et begrænset antal data, som behandles billede for 
billede og ikke som her i en automatisk og permanent proces. De to typer behandling har hver 
deres fordele og mangler, men den automatiske er velegnet til alt, hvad der kræver vedvarende 
monitering. Anvendelsesmulighederne er derfor mangfoldige, især inden for området 
miljøproblemer. Det er hensigten inden for projektets rammer især at studere mulighederne for 
metodens anvendelse til foderstoffer og skove. 
3.5. Konklusioner og orienteringer. 
Tilknytningen til ESA har medført en række krav med hensyn til formater, den anvendte 
hardware og datastrømmen, men disse krav, som nok forsinker programmets gennemførelse, 
er på længere sigt en garanti for en mere operationsdygtig service, så meget des mere som 
niveau 2 behandlingen har utallige anvendelsesmuligheder og i fremtiden skal danne basis for 
en fælles service. Kun niveau 3 s og niveau 4s produkter er beregnet til anvendelse på EU-
landbrugsstatistikker. 
I modsætning til aktion 1, som hurtigere end det var forudset i projektet har kunnet 
indtræde i en operativ fase, skrider arbejdet her frem i overensstemmelse med programmet. 
Et vist antal potentielle anvendelsesområder er blevet påvist ved undersøgelser a posteriori, 
som ofte har krævet en modificeret databehandling. 
Der er blevet fremstillet en standard databehandlingssoftware, som skulle give mulighed for 
at inddrage disse anvendelsesområder, men de er ikke blevet afprøvet på det nye program, hvis 
følsomhed man ikke helt kender. 
Hele dataindsamlings- og behandlingskæden har endnu en håndværksmæssig karakter. 
Overgangen til en mere operativ fase vil kræve en industrialisering. Men procedurerne bør i så 
fald fastlåses, og det er endnu ikke muligt. 
Det er nødvendigt med en fast tilknytning til de af projektets andre aktioner, der har med 
afgrødemonitering at gøre, hvilket vil sige til aktion 3 og 4. Denne tilknytning, som faktisk 
forudsås ved aktionernes projektering, er endnu kun i sin første spæde start, eftersom niveau 3 
og 4 produkternes produktionskæde først er påbegyndt i 1993. 
Det vil derfor højst sandsynligt kræve mindst tre år at gøre aktion 2 operativ, hvilket vil sige 
egnet til transport, som for aktion Is vedkommende for eksempel. Til gengæld er alle 
elementer på plads for at kunne teste anvendelserne i fuldt omfang og real time, ligesom også 
forbindelserne til de forskellige andre aktioner er parate til at blive inkorporeret i det 
avancerede landbrugsstatistiksystem. 
18 
4. AKTION 3: UDBYTTEFORUDSIGELSESMODELLER 
4.1. Mål og metoder. 
Udbytteforudsigelserne er et af projektets væsentlige mål. Der bliver her set på udbyttet af 
de vigtigste etårige afgrøder, men også af de vigtigste vedvarende afgrøder såsom vin, oliven 
og citrusfrugter. 
Udbytteforudsigelserne er hidtil i det væsentlige blevet effektueret efter den kvalitative 
metode, eller på basis af korrespondentinformation. Kun nogle få lande foretager objektive 
målinger efter en præcis statistisk plan, og da kun for nogle fa udvalgte afgrøder. Der 
eksisterer modeller, som i det væsentlige er baseret på data fra de meteorologiske stationer 
ved jorden, men deres udnyttelse er ikke særlig tilfredsstillende. 
På europæiske plan har Eurostat anvendt Agromet-modellen til etårige afgrøder, men 
resultaterne har her i det væsentlige drejet sig om tendenser. Der eksisterer lokalt nogle 
forudsigelsesmodeller, som er udviklet af forskningscentrene, men de vedrører hovedsagelig 
de etårige afgrøder, og modellernes inddata er normalt ikke tilgængelige på europæisk plan. 
De eksisterende forudsigelsesmodeller byggende på telemålingsdata har vist sig at være dels 
ineffektive - for eksempel inden for rammerne af aktion 1 -, dels relativt komplicerede at 
iværksætte, jvf resultaterne af aktion 2. Formålet med aktion 3 er derfor at udvikle modeller 
til udbytteforudsigelse på basis af terrændata, i særdeleshed meteorologiske data, som skal 
være tilgængelige for hele EU og på et senere tidspunkt kan udbygges med telemålingsdata. 
En særlig indsats og særlige teknikker er nødvendige for de vedvarende afgrøder, for hvilke 
nytten af telemåling er mindre evident. 
Aktion 3 er blevet opdelt i 3 afgrænsede underaktioner: 
- udvikling af en semideterministisk agrometeorologisk model til udbytteforudsigelse for 
etårige afgrøder; 
- udvidelse af Eurostats agrometmodel til også at omfatte de vedvarende afgrøder; 
- model til udbytteforudsigelse for vin (og oliven) baseret på pollenindsamlingsmetoden. 
Hovedparten af arbejdet har været koncentreret om den semideterministiske agrometriske 
model, eller med andre ord om en model som simulerer planternes udvikling i modsætning til 
agromet-modellen, der er strengt statistisk. Hvad denne model angår, er målet at opnå en 
tilstrækkelig præcis forudsigelse af de studerede afgrøders ydelse på regionalt, nationalt og 
europæisk plan ud fra daglige meteorologiske data. Modellerne skulle gøre det muligt at levere 
kvantitative data for store områder suppleret med aktion 2s lokale, men kvalitative data. 
19 
Udviklingen af modellen forudsætter, at der bliver oprettet en database om jordbund, klima, 
planter såvel som udbytter. Det forudsætter tillige en harmonisering på europæisk plan af 
undermodeller som den potentielle og reelle fordampning og vandbalancen. Herefter opstilles 
de fenologiske stadier og dertil knyttede kvantitative parametre såsom bladindekser, 
kernevægt osv. gennem interaktion mellem disse struktuelle basisdata og de løbende 
meteorologiske data. 
Udbytteforudsigelserne fås på basis af en statistisk relation mellem den historiske 
udbytterække og den historiske række af de nedenfor definerede kvantitative parametre. (Se 
figur 8). 
TEMPERATURE T 
RAYONNEMENT GLOBAL R. 
mgC02 SAISON 
\ 
\ 
\ 
\ 
~D, 
BILAN D'EAU 
ETR/ETM 
RR/RU MODELISATION DE LA CROISSANCE 
besoins en eau 
-E/F- -temps 
racines (durée jour) 
TYPE DB SOL 
TENDANCE 
Rendement 
année PRATIQUES CULTURALES 
REGIONALES ACCIDENTS 
- météorologiques 
- phytosanitaires 
- économiques 
Figur 8: Eksempel på en almindelig type agrometeorologisk model. 
(hvor ETM og ETR = hhv. maksimal og reel évapotranspiration; RU og RR = hhv. disponibel reserve og reel 
resene; S = såning. EC = etablering af kultur; F = blomstring; MC = voksmodenhed (fransk: maturité 
cireuse); C = komplet modenhed; De = kritisk daglængde; T = Temperatur). 
20 
4.2. Arbejdets afvikling. 
4.2.1. Den agrometeoroloeiske model 
Rammerne for arbejdet blev allerede lagt i 1988. I 1989 og 1990 bestod arbejdet i alt 
væsentligt i at oprette databasen, som siden er blevet løbende udbygget. Harmoniseringen af 
undermodellerne samt konstruktionen af selve modellerne er foregået i to etaper: først de 
kvalitative modeller, derefter de kvantitative. 
Databasen. 
Databasen indeholder data vedrørende jordbunden, planten og klimaet (se figur 9): 
DONNEES METEOROLOGIQUES, 
SPATIALISATION I 
(50 x 50 km) 
DONNEES PEDOLOGIQUES 
RESERVES UTILES 
\/ (CARTES: 1/1000.000) 
INFORMATIONS ACROHET. 
• I 
INFORMATIONS AGRONOMIQUES/' *>- - -
(PAR REGION) 
'STATISTIQUES AGRICOLES 
I / EUROSTAT 
| / (PAR PAYS OU REGION) + TELBDETECTIOS: 
- T.. ETR 
- SPATIALISATION 
TELEDETECTION: 
- ALARMES METEO 
- CALAGE DU CYCLE 
DE CROISSANCE 
- ZONE DE CULTURE 
• TELEDETECTION: 
- SPATIALISATIOH 
DES SORTIES 
PREVISIONS QUANTITATIVES DES RENDEMENTS 
(A L'ECHELLE NATIONALE ET POUR LES GRANDES REGIONS) 
SUIVI QUALITATIF DE L'ETAT DES CULTURES 
(PRODUITS CARTOGRAPHIQUES) 
Figur 9: Organigram for aktion 3 ("Udbytteforudsigelsesmodeller"). 
21 
Hvad angår jordbundsdata, har samarbejdet med Institut National de la Recherche 
Agronomique i Orleans (Frankrig) og oprettelsen af en Ekspertgruppe Jordbund og 
Geografiske Informationssystemer gjort det muligt at fremstille det pedologiske kort over den 
Europæiske Union i skala 1/1.000.000 og af dette at uddrage oplysningen disponibel 
vandreserve i jordbunden. Denne etape er fuldført af hensyn til modellen. 
Indsamlingen af agronomiske data, eller mere nøjagtigt af de agrometeorologiske 
parametre der knytter sig til hver enkelt afgrøde, er foretaget eksternt, på diverse kontrakter, 
som tilsammen har gjort det muligt at dække de mest interessante afgrøder (se bilag 1 og 3). 
Vi har således for eksempel for hvert enkelt fenologisk stadium af durum-hvede fået oplyst de 
optimale, de acceptable og de skadelige vækstbetingelser, og disse data er generelt blevet 
offentliggjort i en publikation. 
Der er indsamlet meteorologiske data af historisk karakter for stationer, der har registreret 
disse data over en forholdsvis lang periode, hvilket vil sige over 25 - 30 år. De indsamlede 
oplysninger er den slags data, som normalt kan fås på GTS (Global Telecommunications 
Systems) nettet, og som oplagres som model- eller undermodel-input. Det drejer sig om 
daglige data angående: 
- regn 
- maksimum/minimumstemperatur 
- damptryk eller relativ fugtighed 
- gennemsnitlig vindhastighed 
- solindstrålingstid eller skydækkes varighed. 
Det har kunnet lade sig gøre at indhente disse historiske data for omkring 350 europæiske 
meteorologiske stationer. Dataene i real time er identiske, men de er opnået for en anden 
gruppe meteorologiske stationer, idet der nu er tale om cirka 700 stationer. 
De historiske udbyttedata hidrører fra data i Eurostats REGIO base. 
Undermodellerme. 
Undermodellen for potentiel évapotranspiration. 
De forskellige meteorologiske stationer anvender forskellige formler. Over for 
lysimetermålingerne er der blevet udviklet en kalkulationsmetode, som gælder for hele EU. 
Justeringerne er meget fine for den vigtigste periode, marts-oktober. De nødvendige data er 
daglige. 
Undermodellen for global stråling. 
Den globale stråling er en nødvendig værdi for ovennævnte undermodel, men de data, der 
registreres af stationerne ved jorden, er ofte skydækket i forskellige tidsrum eller solind-
strålingstiden, og altså ikke den globale stråling. En konverteringsformel er derfor nødvendig 
og er blevet udviklet inden for rammerne af Aktion 3. Konverteringsformlen er blevet testet på 
omkring 30 stationer, hvor begge typer observationer fandtes. 
22 
Undermodellen for spatial interpolering af meteorologiske data. 
Eftersom de historiske data ikke stammer fra samme gruppe stationer som dataene i real 
time - og sidstnævnte kan variere alt efter om der er tale om europæiske eller regionale 
anvendelses-områder - må der skabes fiktive stationer gennem interpolering 
Et net af punkter med 50 kilometers indbyrdes afstand repræsenterer de fiktive stationer. 
Parametrene fas fra de omkringliggende stationer. Af oprindelig 7 stationer udvælges fra 1 til 4 
efter udelukkelsesprincippet, sådan at forstå at de stationer der fjerner sig mest fra den norm, 
som kan opstilles på basis af de 7 oprindeligt udvalgte, sorteres fra. For eksempel vil stationer 
beliggende i deciderede byområder eller store højder blive valgt fra som afvigende fra normen. 
Parametrene fas ved en afvejning af de valgte stationers værdier, bortset fra regnværdien. 
Regnparametret bestemmes ud fra en enkelt station, valgt på samme måde som før: ud fra 
kriteriet mindst mulig afvigelse fra den tidligere definerede norm. 
Ekspertgruppen Agrometeorologi (SuGrAm), der er oprettet i 1990, har gjort det muligt at 
evaluere nettet af meteorologiske stationer, interpoleringsmetoden såvel som undermodellerne 
til beregning af den potentielle évapotranspiration og den globale stråling. Denne 
ekspertgruppe koordineres af World Meteorology Organization. 
Udviklingsmodellen eller den kvalitative model. 
Bygger på den af Winand Staring Centre under Det Hollandske Kontor for 
Landbrugsforskning (DLO) i Wageningen udviklede WOFOST- model, som er en 
deterministisk model baseret på energibalancen og vandbalancen. Modellen er tilpasset de 
tidligere definerede input produceret af undermodellerne. 
Dens output er følgende: 
- anormale meteorologiske forhold 
- udviklingsindikatorer, for ti-dagesperioden samt fra cyklens start: 
• biomasse 
• kornproduktion 
• reel vandreserve 
• fenologisk stadium 
• vandbalance 
• vandoverskud 
• 
- relaterede kartografiske produkter. 
Denne model afhænger direkte af de agronomiske parametre, der knytter sig til hver 
afgrøde. I midten af 1993 fungerede den for en typekultur, nemlig vinterhvede. Uddataene er 
kvantitavive, men da parametret ikke direkte er det søgte udbytte, er der en første tilnærmelse 
til et kvalitativt output. 
Modellen for udbytteforudsigelse eller den kvantitative model. 
Denne model har som input en variabel koblet til tendensen taget fra de historiske 
udbyttedata, samt en variabel taget fra udviklingsmodellen. Som i et 50 x 50 km net 
sameksisterer diverse typer 
23 
jordbund og en række forskellige afgrøder, der giver forskellige resultater. Resultaterne for et 
elementært kvadrat fas ved en afvejning af modellens elementære resultater. 
Denne del er under udvikling, men endnu ikke operativt (i evalueringsfasen). 
EDB-systeme.r 
Der har måttet udvikles en række programmer eller EDB- systemer, hvoriblandt især kan 
nævnes softwaren AMDaC til modtagning, dekodning, kvalitetskontrol, indsætning af 
manglende værdier og arkivering af synoptiske meteorologiske data. Denne software er den 
første af sin art, der er anvendelig uden for de nationale grænser og som er transportabel til 
andre lande eller regioner inden for den Europæiske Union. 
Det på Kommissionens anbefaling anvendte geografiske informationssystem er Arc-info. 
Eftersom databasesystemet i Arc- info ikke er det allerbedste, køres databasen over ORACLE-
systemet. Softwaren er udviklet i Fortran eller C og kører på UNIX. Den er endnu under 
udvikling og må industrialiseres for at kunne transporteres og være let at vedligeholde, hvilket 
i dag er vanskeligt. De forskellige modeller og undermodeller er udviklet uafhængigt af 
hinanden af forskellige organer, men er alle integreret i projektet, hvor de statistiske og 
kartografiske output produceres. 
4.2.2. Den aeropalvnologiske model. 
Da metoden allerede anvendes af forskellige grupper af vinproducenter til deres egne 
forudsigelser, har arbejdet her bestået i at oprette et net af pollenfangere i de vigtigste 
vinproducerende lande. Vanskeligheden ligger i på den ene side at have et netværk af personer 
til rådighed til at sikre pollenindsamlingen, vedligeholdelsen af filtrene og stationen os v., og på 
den anden at foretage et forholdsvis objektivt valg af beliggenhed. For denne koordinering har 
CEMAGREF i Bordeaux stået, i samarbejde med CNRS' Aeropalvnologiske Center i 
Montpellier. 
Det tager cirka fem år at afpasse mængden af indsamlet pollen til den regionale 
vinproduktions omfang. De indhentede data kan imidlertid allerede efter de første to-tre år 
bruges kvalitativt. En for omfattende pollenindsamling leder til opfattelsen af en større 
produktion, uden at en kvantificering er mulig. Et vigtigt aspekt ved resultaterne er den 
blomstringsdato, der kan aflæses af pollenindsamlingskurven. Denne gør det muligt at justere 
en fenologisk parameter til en eventuel agrometeorologisk model og tillader samtidig at 
undersøge de meteorologiske forhold på blomstringstidspunktet, hvilket i sig selv er en vigtig 
faktor. 
Et samarbejde i form af en udveksling af resultater har kunnet indgås med organer, der 
allerede før projektets start havde oprettet et sådant net, lige såvel som metoden har kunnet 
testes lokalt. Et problem ligger i kapaciteten til en hurtig behandling af pollenfiltre, der alle 
indløber på samme tid. 
Det i dag eksisterende net bliver vist i nedenstående figur 10. 
24 
FFC FINANCIERING 
FINANCIERING UDEN FOR FFC 
BLANDET FINANCIERING 
Figur 10: Landbrugsprojektets net af aeropalvnologiske stationer. 
4.2.3. EUROSTATS AGROMET-model udvidet til vedvarende afgrøder. 
Den statistiske AGROMET-model for etårige afgrøder, som for tiden anvendes af 
EUROSTAT, er blevet udvidet til også at dække vedvarende afgrøder samt vin, oliven og 
citrusfrugter. Den eneste ændring, der er foretaget af modellen til forudsigelse af udbyttet for 
indeværende år, er introduktionen af forrige års udbytte som en forklarende variabel. 
25 
4.3. Resultaterne. 
4.3.1. Den agrometeorologiske model. 
Der er blevet oprettet en database, som er enestående i verden for sine samlede daglige 
agrometeorologiske anvendelser. Denne base indeholder således ikke bare de daglige 
meteorologiske data, men også ekspertsystemer for de vigtigste afgrøder, det ajourførte 
jordbundskort over EU samt skøn over jordens reserveydeevne i de forskellige lande. 
Databasen er fuldstændig harmoniseret over hele Unionen. Den er komplementær med Corine-
databasen, der for eksempel har flere registrerede vejrstationer, for hvilke periodiciteten dog er 
månedlig, og som kun indeholder temperatur- og regnmålingsgennemsnit på årsbasis. 
Den idemæssige udformning af alle fenologiske modeller og vandbalance- samt 
udbytteforudsigelsesmodeller har allerede fundet sted. De kvalitative data har for den dels 
vedkommende, som ikke er specifik for en afgrøde, en periodicitet på ti dage, mens de 
meteorologiske datas ankomst- og kontrolsekvens er i real time. (se figur 11, 12, 13 og 14). 
Eksperterne er allerede i stand til at anvende disse produkter kombineret med andre 
informationer. Figurerne 12 og 13 viser klart problemerne i starten af 1992-kampagnen i 
Portugal samt i slutningen af kampagnen i Danmark og den østlige del af Tyskland. 
Tidskurverne for en af Danmarks kvadrater (figur 14) viser vegetationsoverskuddet i 1992 i 
forhold til et normalt år, men også underskuddet i biomasse og kernevægt. 
Den afgrødespecifikke del samt udbytteforudsigelsesmodellen skal endnu evalueres, men 
samtlige de elementer, der skal til for at gøre det, forefindes. Tavle 3 viser de første 
udbytteskøn for en række afgrøder udarbejdet af Landbrugsprojektet i slutningen af oktober 
1993, sammenholdt med udbytterne for 1992 (Eurostat- tal). Denne tavle stammer fra 
bulletinen Y.S.P.R.A. ("Yield Surface Production Report on Agriculture'"), som siden januar 
1993 er blevet udsendt hver måned af Landbrugsprojektet. Denne bulletin er et forsøgsprodukt 
med en meget begrænset distribution i DG Vi-og EUROSTAT-regi. Den tjener især til at 
evaluere metodologien og har endnu ikke værdi af et operativt produkt. Der er tale om et 
arbejde på et meget præliminært stade, og disse skøn såvel som metodologien skal endnu 
udvikles og evalueres. 
26 
Figur 11: Sommerafgrødernes generelle tilstand i slutningen af eptember 1993. 
Kultur 
Hvede 
Aim hvede 
Durum hvede 
Byg 
Majs-
korn 
Solsikke Maj 
May 
5.56 
5.35 
6.22 
5.94 
3.02 
2.78 
4.13 
4.10 
7.67 
7.54 
1.79 
1.63 Juni 
June 
5.46 
5.36 
6.08 
5.94 
3.02 
2.79 
3.96 
4.10 
7.68 
7.55 
1.66 
1.63 Juli 
July 
5.47 
5.35 
6.10 
5.94 
3.02 
2.79 
3.97 
4.11 
7.68 
7.51 
1.66 
1.61 August 
August 
5.46 
5.29 
6.10 
5.87 
2.95 
2.78 
4.14 
4.08 
7.73 
7.65 
1.54 
1.50 Sept. 
Sept. 
5.40 
5.27 
6.04 
5.85 
2.95 
2.75 
4.13 
4.04 
7.79 
7.66 
1.52 
1.49 M 
12.93 
5.26 
6.01 
2.41 
4.19 
7.73 
1.15 Crop 
(E) Wheat 
(Y) 
(E) Common 
(Y) wheat 
(E) Durum 
(Y) wheat 
(E) Barley 
(Y) 
(E) Grain 
(Y) maize 
(E) Sunflower 
(Y) 
Tavle 3: Første udbytteskøn for en række afgrøder udarbejdet af Landprugsprojektet i 1993 
og sammenholdt med Eurostats tal. (Udbytte: T/ha; E: Eurostats tal; Y: Aktion 3s skøn; M: 
Eurostats tal, ajourført den 09.12.93). 
27 
CUMULATED WEIGHT ABOVE GROUND DIO. 
PERCENT DEVIATION FROM LONG TERM ME 
1992 
second decade of June 
cumulated since (he first decade of January 
t^Z& 
Figur 12: Afvigelse fra vinterhvedes biomassegennemsnit 
(situationen i midten af juni 1992). 
CUMULATED WEIGHT AIJOVE GROUND UIOMASS 
PERCENT DEVIATION I-ROM LONG TERM MEAN 
IW2 
C^^3 
Figur 13: Afvigelse fra vinterhvedes biomassegennemsnit 
(situationen i midten af september 1992). 
28 
[CumUalsd wøt btomon 1992/m*an | 
wdm 
wdmh 
S 2 S i R » 
Decade aocc 
7U0U 
6000 
6CO0 
40UU 
3000 
JUUO 
I0UU [Cumuloled wgt SIOIOB« oignn l992/m»on» 
wso 
wsoh 
•- *l F*. O « <> o IN 
Decade 
lecrf Af*a Ind» I«2/m»on)| 
• • — loi 
-•— lam 
0 toMMllH+T ^IÏIIUIU , 
Decade p*<Blopm»nl Sloo» IK}/mion| 
2SÛ 
| »J 
C 
O I bu 
o 
5 loo 
o 
c 
ï su 
o. 
o >.t /••••aaaaaa 
dvs 
dvsh 
Us;?r_ r* O «•> O » JN 
Decade 
Figur 14: Tidsprofiler for biomasse produceret i Danmark under 1992-kampagnen. 
(wdm: biomasse i 1992; wso: lagerorganernes akkumulerede vægt; 
bladarealindeks; dvs: udviklingsstade; h: årsgennemsnit). lai: 
4.3.2. Den aeropalvnologiske model. 
Der er indløbet brutto årsresultater for hver eneste pollenindsamlingsstation (se figur 15). 
De har endnu ikke eksisteret i tilstrækkelig mange år til, at det er muligt at afpasse resultaterne 
og udlede et skudsikkert forhold mellem produktion og indsamlingsomfang. De på nogle 
stationer analyserede resultater er imidlertid opmuntrende, og de indhentede oplysninger er 
allerede til stor gavn for eksperter som har mulighed for at konfrontere dem med andre 
informationer. Hvad angår Frankrig for eksempel, hvor nettet er tættest og stationerne ældst, 
har'en gruppe eksperter, som modtog både disse resultater og resultaterne fra aktion 3 s 
kvalitative modeller, i juli 1992 anslået en vinproduktion på 65 millioner hektoliter, hvilket kun 
ligger cirka 400.000 hl fra det officielle tal, der blev oplyst i slutningen af 1992. Den samme 
gruppe har i juli 1993 forudsagt en produktion på 60 millioner hektoliter i 1993, hvor også 
SCEES officielle skøn - foretaget uafhængigt og efter en anden metode - lå på 60 millioner 
hektoliter. 
29 
60 T 
50 • 
«g <°T 
VI 
J 30 -f-
1 
1,0 
10 + 
120 130 600 
500 H 
- 300 
o 200 H 
ioo H 
"1987 
.U 1968 1969 1990 1991 
140 150 160 170 180 190 
FOI H9 FOI 91 * F01 93 8000 
7000 
h 5001! 
Y 400' 5 
1-3000 
2000 
1992 1993 
Figur 15: Eksempel på bestøvningskurver og på forholdet pollen/vinproduktion. 
4.4. Teknisk afsmitning på andre programmer. 
Gennem Aktion 3 har vi faet en række nye produkter til rådighed, som både er til gavn for 
den videnskabelige verden og en god støtte ved planlægning og beslutningstagning: 
- agro-pedo-klimatologiske ekspertsystemer om de vigtigste afgrøder (se også bilag 3); 
- softwaren AMDaC til dekodning, kvalitetskontrol, indsætning af manglende værdier og 
oplagring af synoptiske meteorologiske data; 
- et up-to-date og korrigeret jordbundskort over EU i skala 1:1.000.000; 
- databasen "jordens reserveydeevne"; 
- metoder til en uniformiseret kalkulation af den potentielle évapotranspiration og den 
globale solindstråling ud fra visuelle meteorologiske observationer. 
Aktion 3 har ligeledes ydet en vigtig videnskabelig og teknisk støtte til DG Vis arbejde med 
ajourføringen af vinområderne i Den Europæiske Union. Der er blevet udviklet, evalueret og 
kartograferet algoritmer til vurdering af vinplantens modningspot entiale og fenologiske faser. 
30 
I slutningen af 1993 var i øvrigt en del af den erhvervede ekspertise under transport til et 
net af perifere middelhavsregioner med henblik på en strukturel og situationel monitering af 
vandreserverne i disse områder. 
4.5. Konklusioner og orienteringer. 
De resultater, der allerede er opnået med udbytteforudsigelsesmodellerne, kan udmærket 
anvendes, omend med en smule forsigtighed, idet deres nøjagtige evaluering er i gang og vil 
kræve to-tre år endnu. 
For nogle regioner og endog lande, som ønsker en finere inddeling, er resultaternes 
outputniveau - per storregion for udbytternes vedkommende og per 50 x 50 km2 net, hvad 
angår de kvalitative data - ikke tilfredsstillende. Der bør arbejdes med modellernes følsomhed 
for at finde ud af, hvad der står i vejen for en større præcision. 
Hvis præcisionen, som det er sandsynligt, begrænses af inputtet, er det op til 
medlemstaterne eller regionerne, som undertiden ligger inde med mere nøjagtige data, at 
forbedre modellen. Forbedringer, som vil kunne foretages af Landbrugsprojektet og faktisk 
allerede er påtænkt, er at inddrage kapillærvandets genopstigning i vandbalancen og også at 
tage højde for de overrislede arealer. 
En kombination med telemålingsaspekterne er ikke taget i betragtning, selv om output fra 
disse modeller som for eksempel bladindekset er en parameter, der udmærket lader sig 
kombinere med de fra satellitdataene tagne vegetationsindekser. Visse indikatorer såsom den 
globale stråling, der hentes i en undermodel, ville lige så godt kunne tages fra satellitdata af 
typen METEOS AT. Heller ikke dette aspekt har man dog set på endnu. 
En sådan kombination er imidlertid nødvendig, idet det vil være muligt på den måde at 
kontrollere modellen på basis af uafhængige, objektive data. Der bør følgelig udarbejdes 
komplette arbejdsprocedurer på basis af de allerede udviklede systemer og metoder, ligesom 
man straks må gå i gang med at perfektionere dem, hvilket vil kunne lade sig gøre takket være 
den anvendte halvdeterministiske modeltype og de mulige kombinationer med de telemålte 
data. 
Den udviklede model er en minimumsmodel, som er identisk for hele Den Europæiske 
Union. Den kan forbedres lokalt på steder, hvor der eksisterer mere pålidelige basisdata. Dette 
vil kunne lade sig gøre ved transport og lokal udbygning af modellen. Parallelt hermed kan der 
inden for rammerne af projektet også foretages mere generelle forbedringer. 
31 
5. AKTION 4: TIDLIGE SKØN OVER AREALER OG POTENTIELLE 
UDBYTTER PÅ EUROPÆISK PLAN 
5.1. Mål og metoder. 
Det er denne aktions mål i god tid at give information på EU-plan om ændringer i 
afgrødearealerne i det til enhver tid indeværende år i forhold til året før, såvel som at levere 
udbytteindikatorer. Et andet mål er at opstille en forudsigelsesmodel, som er anvendelig på 
udenlandske afgrøder. 
Metoden består i at udtage en prøve af repræsentative testsites, cirka 50 for hele EU (se 
figur 16), at indhente og tolke alle højopløselige satellitbilleder (cirka 3-4 stykker om året for 
hver site) og udlede de nødvendige oplysninger af dem. Hvad europæiske forudsigelser angår, 
anvender metoden ingen terrændata for indeværende år, men inkorporerer feltobservationer fra 
året før. Dette gør det også muligt at kontrollere metodens gyldighed a posteriori. 
Figur 16: Aktion 4s prøve på 53 testsites (Tidlige skøn). 
32 
5.2. Arbejdets afvikling. 
Arbejdet er blevet afviklet i 3 faser: 
- 1987-1988 : udvikling af metoden i detaljer 
- 1989-1991 : metodens implementering 
- 1992-1993 : halvoperationel test i fuldt omfang 
5.2.1. Udvikling af metoden i detaljer (1987-1988). 
Metoden blev udviklet internt i FFC i 1988. Den har gjort det muligt at bestemme: 
- antallet af testsites og deres beliggenhed 
- fremgangsmåden ved rekvirering afbilleder 
- typen af komplementære feltundersøgelser 
- metoden til fototolkning ved hjælp af computer 
- den statistiske behandlingsmodus. 
Antal testsites og deres beliggenhed. 
De tidlige skøn i år n, som er aktionens mål, forudsætter tilstedeværelsen af præcise, på 
anden vis opnåede statistikker over år n-1. I praksis kræver det, at der af Eurostat den første 
marts i år n på europæisk plan bliver stillet sådanne data til rådighed vedrørende afgrøderne i 
år n-1. Antallet af testsites kan i så fald nedsættes, som det fremgår af et studium af rurudsigel­
serne af udenlandske afgrøder foretaget af SCEES i 1985-86. Ud fra resultaterne af dette 
studium samt af budgetmæssige årsager blev antallet af testsites fastsat til 50. 
Aktionen hviler for en stor del på den tekniske mulighed for retningsomstilling af Spot-
satellitten, som over de nordlige egne tillader en teoretisk indhentningsfrekvens af ét billede 
hver 2-3 dag. Eftersom prisen for et udsnit er den samme som for et helt billede (60 km x 60 
km), sørger man for at siten har en sådan størrelse, at den kan være på et Spot-billede, lige 
meget fra hvilken vinkel dette tages. Dette har ført til, at sitenes dimensioner er blevet fastsat 
til 40 km x 40 km. Prøven sammensættes ved systematisk ekstraktion på EU-nettet over Spot 
scenecentre. Et ønske om at gøre prøven så effektiv som muligt har dog medført så mange 
krav til den, at tendensen i praksis går mod et rationelt og ikke et tilfældigt valg. I 
prioritetsrækkefølge er kravene som følger. 
- national fordeling af sitene proportionalt med landbrugsjordarealet; 
- forlods stratificering i tre afgrødetæthedszoner, især med henblik på ekskludering af 
ubegunstigede områder; 
- stratificering a posteriori og ekskludering, hvis en site for over 80% vedkommende 
ligger i et ikke-landbrugsområde. I praksis erstattes den i så fald med den næste site 
langs linien; 
- den initiale ekstraktionslinie tages ikke på må og fa, som en vilkårlig udtrækning ville 
kræve det, men maksimiserer inklusion i de af Landsat-TM dækkede områder, så man 
opnår en potentiel Landsatbilledfrekvens ikke på et billede hver sekstende dag, men på et 
billede hver ottende dag. 
33 
Ekstraktionskvaliteten har vist sig væsentlig for resultaternes kvalitet både i statistisk 
forstand og hvad angår muligheden for at opnå billeder. 
Fremgangsmåden ved rekvirering afbilleder. 
For at opfylde to væsentlige betingelser, nemlig muligheden for at opnå fra 3 til fire billeder 
per site over en periode af cirka fem måneder og at reducere billedernes leveringstid til 5 eller 
10 dage fra optagelsesdatoen til datoen for billedets modtagelse på analysestedet, er der blevet 
indledt et samarbejde mellem FFC og billedproducenterne, Spot-image og Eurimage. 
Rekvireringsprincippet hviler på valg af det billede, som man hurtigst kan få fat på, uanset om 
det er et Landsat-TM eller Spotbillede. 
Komplementære feltobservationer. 
Aktionen forudså 16 segmenter på hver 50 ha, udtrukket systematisk blandt sitene med 
henblik på en feltundersøgelse. Hvad testsites beliggende i store områder uden meget landbrug 
angår, blev der indført stratificering. Observationsdataene fra år n-1 er tænkt som støtte for 
fototolken i år n. Undersøgelsesresultaterne fra år n-1 må følgelig være tilgængelige i starten af 
år n. Disse resultater bliver endvidere brugt til kontrol af telemålingsarbejdet a posteriori. De 
kunne godt udgøre en informationskilde i sig selv, eftersom der er forudset identifikation af 
landmændene på 25 punkter i hvert segment for at indsamle data om udbytterne i år n og 
forudsige afgrøderne i år n+1. 
Metode til fototolkning ved hiælp af computer. 
Hvis en tidlig analyse af en site skal kunne foretages på 3-4 dage, er det ikke muligt at 
fototolke hele den 1600 km2 store site. Den foreslåede metode bestod i at fototolke cirka 
tredive vilkårligt udtrukne segmenter, hvoraf de 16 skulle indgå i feltundersøgelserne. Senere 
blev en automatisk site-klassificering foretaget og de deraf opnåede arealer udvalgt efter 
regressionsestimatmetoden. Denne metode er senere blevet forladt til fordel for det direkte 
resultat af klassificeringen. 
Den statistiske model. 
Der anvendes variationen n/n-1 på Eurostats statistikker for år n-1 på såvel nationalt som 
europæisk plan. Den statistiske model er senere blevet perfektioneret af leverandøren, så der 
kan tages højde for uskelnelige afgrøder og manglende testsites. 
5.2.2. Metodens implementering. 
Analysen blev udført af en række selskaber grupperet omkring SCOT (Société -de 
Consultance en Observation de la Terre), omfattende blandt andet den under det franske 
landbrugsministerium sorterende Service Central des Enquetes et Etudes Statistiques (SCEES) 
samt selskaberne SGS og Geosys (F). I 1989 lod det sig gøre at gennemføre projektets første 
fase bestående i at definere og skrive billedbehandlings-softwaren. Endvidere definerede 
fototolkene ved en analyse af en del af sitene deres metode til tolkning ved hjælp af computer. 
Der blev i løbet af 1990 analyseret 20 testsites. I denne anden fase var målet at anbringe sig i 
en praktisk arbejdssituation. Justeringerne i softwaren, eller fototolkningsmetoden, gjorde det 
imidlertid ikke muligt at overholde tidsfristerne. Disse vil først blive krævet respekteret i 
slutningen af anden fase og som forberedelse til tredje fase. 
34 
Adgangen til billeder har været tilfredsstillende selv for de nordvestlige dele af Europa, 
hvor der ofte er overskyet. Leveringstiden på omkring 7 til 10 dage fra optagelsen at regne er 
generelt blevet overholdt.. 
Resultaterne fra de analyserede testsites lover godt for metodens brugbarhed. Afgrøde 
situation-bulletiner for de vigtigste analyserede afgrøder på hver site har med satellitbilleder 
som eneste kilde leveret oplysninger, der stemmer overens med tilsvarende oplysninger 
indhentet ad anden vej. 
De komplementære feltundersøgelser er der ikke meget at sige om; de svarer til dem, der er 
gjort rede for i aktion 1. De har gjort det muligt at afprøve denne type undersøgelse på alle 
Unionens medlemslande, hvilket ikke var tilfældet med aktionerne på basis af opgørelser. De 
statistiske kontorer eller landbrugsministerierne har i øvrigt undertiden direkte selv udført 
arbejdet, som for eksempel i Portugal, Frankrig og Danmark. Disse undersøgelser har især 
været nyttige, når telemåling af forskelige årsager - som for eksempel markernes dimensioner -
har haft begrænsede anvendelsesmuligheder. 
5.2.3. Test af metoden i fuldt omfang (1992-1993). 
En test af metoden i fuldt omfang er blevet foretaget på kontrakt af en række selskaber 
grupperet omkring SCOT, bl.a. GAF, NRSC, Telespazio og CISI Informatique. 
Arbejdsværkstedet er blevet skilt fra udviklingsafdelingen med oprettelsen af selskabet 
SOTEMA, som samler de franske deltagere. 
Denne etape er kendetegnet ved implementeringen af en afgrødesituationsvurderings-
funktion, som er af stor betydning for muligheden for at opnå resultater for alle 53 testsites 
(der er kommet 3 testsites til for den østlige del af Tyskland). Samtidig er også den statistiske 
model blevet forbedret. 
Det har været nødvendigt at foretage ændringer for at imødekomme nye krav fra DG VI 
såsom studie af brakmarkerne, hvilket oprindelig ikke var forudset. 
I 1992 lykkedes det at billeddække samtlige testsites, mens der i 1993 den 9. august endnu 
var to udækkede testsites. Den statistiske model anvender i tilfælde af manglende testsites de 
omkringliggendes adfærd. 
Billedernes leveringstid har kunnet holdes på omkring 4-5 dage og analysen på 3-4 dage. 
Målet om, når der udsendes en bulletin eller informationsfax, at fa alle indhentede data med 
undtagen dem fra de sidste ti dage, er dermed nået. 
For at holde omkostninger og tider nede har der måttet foretages forbedringer af softwaren 
til billedbehandlingen, især hvad angår de geometriske korrektioner af billederne. Tidligere 
blev denne forbehandling foretaget eksternt. 
I 1993 blev der fremstillet en mere industrialiseret og transportabel software, så man kunne 
hoppe frem og tilbage mellem system Vax/VMS og system SUN/UNIX. Dette blev gjort for at 
forberede overgangen til den operative fase. 
Af økonomiske grunde har det til gengæld ikke været muligt at gennemføre 
feltundersøgelserne i 1993. Dette har imidlertid ikke haft nogen direkte konsekvenser, idet 
metoden i sin 
35 
modenhedsfase kan klare sig foruden. Fototolkene har imidlertid brug for et up-to-date 
ekspertsystem, og dette spørgsmål må omhyggeligt undersøges for at opretholde systemets 
kvalitet. 
Afgrødearealdataene udledes på site-niveau direkte af billedanalysen. Hvad angår 
udbytterne, er telemåling kun et element i vurderingen. Fra og med 1993 inkorpores aktion 3s 
data for hver site som et større element i vurderingen. 
5.3. Resultaterne. 
Der er flere måder at vurdere resultaterne på. Den første er teoretisk. Den består i at 
udregne prøvens nøjagtighed ved at forudsætte vurderingen på site-niveau perfekt, eller med 
andre ord ved at forudsætte fototolkningsteknikken perfekt. For de vigtigste afgrøders 
vedkommende er fejl i vurderingen, som skyldes prøven, af en størrelsesorden på 2%, hvilket 
vil sige, at prøven i tilfælde af en udvikling i areal på 5%, gør det muligt at sætte den til mellem 
3% og 7% (med 90% sandsynlighed). 
En anden metode består i efter endt arbejde at sammenligne resultaterne med en kilde, der 
anses for korrekt, dvs. Eurostats statistikker. 
Da det drejer sig om en tidlig forudsigelse, er det vigtigste udviklingen i tid, og at 
oplysningerne indløber tidligt i forhold til andre kilders. I praksis kan Eurostats vurderinger 
variere temmelig kraftigt seks måneder efter høsten og for en halv snes fax og en halv snes 
afgrøders vedkommende, så syntesen er ikke alt for let. 
Nedenstående kurver (figur 17) for durum-hvede og almindelig hvede - afgrøder som er 
vanskelige at holde ude fra hinanden i områder, hvor de eksisterer side om side - har været 
perfekt estimerede lige fra faxen af 9. juni 1992 hvad angår både areal og produktion, selvom 
deres variationer 92/91 var stærkt kontrasterende. Efter analyse af omkring hundrede billeder, 
har variationerne ikke undergået flere modifikationer. Forudsigelserne var klart bedre end den 
professionelle institution Cocerals. 
En sammenligning af resultaterne per 12.10.92 vedrørende de forskellige afgrøders arealer 
synes at give bedre resultater end de ovenfor nævnte teoretiske 2%, undtagen for solsikkes 
ved-kommende (figur 18). En detaljeret analyse har for denne afgrødes vedkommende vist, at 
nogle marker kvalificeret som solsikkemarker var blevet fortolket som bar jord, sandsynligvis 
på grund af et meget ringe udbytte, hvilket i givet fald kan forklare et glimrende resultat for 
produktionsforudsigelsen på basis af en meget dårlig arealforudsigelse. 
Når dataene afviger temmelig kraftigt, som for eksempel for produktionen af durum-hvede, 
hvor værdierne ligger cirka 10% fra hinanden, vil dette ikke nødvendigvis sige, at aktion 4 er 
slået fejl. En yderligere revision af Eurostats tal har faktisk formindsket afstanden til nogle få 
procent. 
Derimod er registreringen dårlig for visse stærkt lokaliserede afgrøder som for eksempel 
kartofler og sukkerroer. 
36 
Fremlæggelsen af resultaterne såvel som kommentarerne til dem - to vigtige sider af en 
afgrødesituationsanalyse - til-fredsstiller DG VI, der er den tilsigtede bruger af en aktion som 
denne. Mangelen på forudsigelsesdata på nationalt plan er en iboende mangel ved testsite-
metoden. For lande med en halv snes testsites synes dog indikationerne for 2-3 afgrøder mere 
eller mindre i orden. Den kartografiske fremstilling site for site leverer en information, som for 
eksempel for solsikke i 1993, hvor udviklingen var modsætningsfyldt mellem den Hiberiske 
Halvø og resten af Europa (jvf. figur 19). Disse oplysninger på subeuropæisk plan er imidlertid 
stærkt begrænsede og bør betragtes med nogen forsigtighed, da prøven ikke er udtaget i det 
øjemed. 
BLE DUR BLE TENDRE 
Evolution da la superficie Evolution de la superficie 
%• °' EUROSTAT 1»I 
EUROSTAT «1.01 jm Si 9 
<B -10-
Q. 
3 
<0 EUROSTAT «1.0JJ») 
EUROSTAT 17*1 
Estuiuaon «imbtc I 
[JJ Sil«, t* lnt|a 
37.04 nas 22oo sa 07 17.0» 14.09 1210 
Date (1992) 1104 11.09 OBOS 00.07 00.08 31.00 2B.C9 
27.04 29,09 2200 2007 17.08 14.06 121C 
AGSOMET 
X 
EUPOSTAT 14.10.B2 Date (1992) 
Evolution de la production Evolution de la production 
EUROSTAT 1W1 
JL EUROSTAT ««.MJ») 7~ZE&~^. 
«9«. SkHfa I r- O-
'.S 
.2 
O EUROSTAT 1W1 
EUROSTATolMjm 
lEraouooo rable 
I» Silo. 1« tout«. 
^ 
27.04 25.03 22.00 »07 17.01 14.00 1210 
Date (1992) ' 27.04 29. OS 22.08 70,07 17.C 
Date (1992) 14.09 1210 
Figur 17: Udvikling i areal og produktion for almindelig hvede og durum-hvede under 1992-
kampagnen: sammenholdning af de inden for rammerne af aktion 4 foretagne skøn med 
Eurostats skøn. 
37 
1993-resultaternes gyldighed kan først verificeres, når de officielle tal foreligger, hvilket vil 
sige i begyndelsen af 1994. En første evaluering viser, at de af aktion 4 foretagne areal- og 
produktionsskøn for størsteparten af afgrødernes vedkommende stemmer overens med de tal 
(skøn), EUROSTAT har modtaget fra medlemsstaterne. Imidlertid har den totale 
kornproduktion, herunder især produktionen af almindelig hvede, vist sig vanskelig at vurdere 
i 1993 på grund af de nye PAC- reglers ikrafttræden samt, og især, af fastfrysningen af 
arealerne. Hvis denne analyse holder, kunne det se ud som om det generelt er de mindst 
frugtbare jorder, der er blevet braklagt i dette første år efter ordningens ikrafttræden. Det har 
desuden været vanskeligt at iværksætte de traditionelle modeller, der gør det muligt at skønne 
sig til udbyttet, uden at tage højde for denne udvikling. 
EVOLUTIONS DES SUPERFICIES 
Action 4 et Eurostat, 1992 sur 1991 
Blé dur Céréale« toti I Pomme de terre Tournesol 
Blé tendre Orge Colz» Miis groin Betterave * sucre 
Action 4 I I Eurostat 
U -EVOLUTIONS DES PRODUCTIONS 
Action 4 et Eurostat, 1992 sur 1991 
Blé dur Céreiles total Pomme de terre Tou* 
Blé tendre Orge Colzo Mai* grain Betterave à «ucre 
Action 4 I I Eurostat 
Figur 18: Udvikling i areal og produktion for de vigtigste afgrøder i 1992 i forhold til 1991 
Sammenligning mellem Aktion 4s og Eurostats skøn. 
38 
SITUATIONEN I PROJEKT MARS TESTSITES (Aktion 4) 
1993-KAMPAGNEN 
Arealsituationen per 09/08/1993 
Solsikke 
( J 28000 Ha 
Ç_) 21000 Ha 
O 14000 Ha 
O 7000 Ha Evolution : 
< -50» OS* -25» -IS» -5* 
= 10» 20« 30« 40« > 50« 
Figur 19: Kort vedrørende solsikke taget fra Konjunkturfax af 9 august 1993. 
39 
5.4. Konklusioner og orienteringer. 
Hvis kvaliteten af resultaterne i 1993 bekræfter 1992s resultater, kan den udviklede metode 
betragtes som operativ for hele Unionen uden større ændringer. 
Der bør inkorporeres yderligere forbedringer såsom inddragning af analyse af ERS.l 
radarbilleder for at opnå større sikkerhed og pålidelighed fremover. Forbindelsen til andre 
kilder bør udbygges, især m.h.t. udbytteaspekter. 
Det er sandsynligt, at metoden vil kunne finde en mere varieret anvendelse, sådan som vi 
har set det med hensyn til braklægningsordningerne, som der oprindelig ikke var tænkt på. 
På EU-territoriet vil det være på sin plads at revidere feltundersøgelsernes rolle, hvis disse 
fortsat skal bevares. Deres funktion som instrument til prøvning af kvaliteten af fototolkenes 
arbejde er faktisk ikke mere væsentlig i en operativ fase. 
Under studierne og diskussionerne forud for projektets udformning var man ganske på det 
rene med betydningen af forudsigelserne af udenlandske høstudbytter. Imidlertid mente man 
det af tekniske grunde bedst først at tage en sådan aktion i betragtning i anden halvdel af 
tiårsplanen. 
Hvad angår den anvendelse af aktion 4 på andre lande, som altså ved dens udformning blev 
anset for en vigtig funktion, vil det være på sin plads at undersøge, hvilket ekspertsystem der 
kræves for at kunne afløse feltundersøgelserne. Det vil samtidig være opportunt bedre at 
dosere inddragningen af aktion 2 og 3, der i den operative fase er billigere end aktion 4, for 
hvilken fototolkningsarbejdet er og bliver væsentligt, og omkostningerne derfor nødvendigvis 
høje. 
40 
6. STØTTE- ELLER SYNTESEAKTIONER 
Der er i pilotprojektet defineret tre støtte- eller synteseaktioner. 
- aktion 5: et avanceret landbrugsinformationssystem 
- aktion 6: et arealundersøgelsessystem 
- aktion 7: langsigtede studier. 
Desuden har de mange kontakter, der skal passes, og den store mængde information, der 
skal gives, krævet en betydelig arbejdsindsats inden for området information-kommunikation. 
6.1. Aktion 5: Avanceret landbrugsinformationssystem. 
Målet med denne aktion er at integrere de forskellige aktioner dels med hinanden, dels med 
de traditionelle undersøgelser for at skabe et komplet informationssystem, som inkorporerer 
de ovenfor nævnte nye metoder. Det er med andre ord en aktion, som følger efter og samler 
op af de tidligere. Arbejdet har i hovedsagen drejet sig om relationen feltundersøgelser af 
arealtypen og analyse af aktion Is og 4s højopløselige billeder, jvf. paragraf 6.2.: 
arealundersøgelser. 
Også syntesearbejder som bulletinen Y.S.P.R.A. (se afsnit 4.3.1.) er en måde at trække på 
de forskellige arbejder, der er blevet udført, for at integrere deres resultater. Y.S.P.R.A. 
bulletinen trækker på aktion 4 med hensyn til arealerne, og på aktion 2 og 3 hvad angår 
udbytterne. I modsætning til SOTEMA- bulletinen leverer den oplysninger på nationalt plan. 
6.2. Aktion 6: arealundersøgelsessystemet. 
Denne aktion har haft til formål at definere en undersøgelsestype, som er velegnet til 
telemåling og dermed til de forskellige feltaktiviteter, som projektet .kræver. Et andet mål har 
været at definere et komplet landbrugsstatistiksystem baseret på arealerne. 
Alle de inden for rammerne af projektet udførte feltundersøgelser er faktisk af arealtypen. 
Undersøgelsesstatistik-enhederne er ikke økonomiske enheder, som et jordbrug er det, men 
små geografiske enheder kaldet segmenter. Disse segmenter eller små arealenheder opnås ved 
segmentering af territoriet. I vort projekt er basisenheden et kvadrat på 50 ha. Efter tre års 
studier har denne form og størrelse vist sig som regel at ligge ret tæt på det optimale i 
størstedelen af de undersøgte regioner. Fysisk afgrænsede, ikke-kvadratiske segmenter ville 
måske være nemmere at have med at gøre for observatørerne, men optrækningen af alle disse 
fine grænser er en ret bekostelig affære. Eftersom det italienske Agrit-projekt til egne formål 
har investeret i en inddeling af denne type i Emilia Romagna, har vi dog faktisk siden 1990 
anvendt sådanne fysisk afgrænsede segmenter. Resultaterne synes imidlertid ikke bedre end for 
de kvadratiske segmenters vedkommende og retfærdiggør følgelig ikke en sådan investering. 
Forholdet er også blevet undersøgt i Navarra, hvor serviceselskabet er kommet til samme 
konklusion. 
41 
At financière to forskellige undersøgelsessystemer - et baseret på bedriftsfortegnelser og et 
på arealer - er dyrt. I visse tilfælde som for eksempel for de mellem- og østeuropæiske 
overgangslandes vedkommende er et fortegnelsessystem for øjeblikket umuligt at anvende. 
Dette aspekt er blevet studeret inden for rammerne af projektet med henblik på at skabe et 
komplet system på arealbasis. 
I aktion 1 opnås komponenten udbytte ved at identificere landmændene og udspørge dem. 
Disse landmænd selektioneres ikke ud fra landbrugsstatistikker, men udvælges ved 
"identificering" på basis af arealundersøgelsen. Samme metode anvendes i aktion 4 til kontrol 
af fototolkningens resultater. 
En sådan metode har vist sig praktisk gennemførlig, og svarprocenterne er generelt yderst 
tilfredsstillende. De afhænger imidlertid i høj grad af den støtte, der ydes eller ikke ydes fra de 
officielle organers side. Når disse er direkte impliceret, nærmer svarprocenten sig de 100%. 
Metoden har ligeledes været anvendt på data, der er klassificeret som strukturelle, såsom 
ejerskabsforhold eller landbrugstype. I det her beskrevne eksempel fra Tjekkoslovakiet, som 
har testet projektets metode, er nedenstående resultater blevet registreret i 1992 (Figur 20). 
Undersøgelse vil senere blive gentaget for at følge udviklingen. 
Det er vigtigt at bevare det tekniske forspring, der er opnået på området 
arealundersøgelser, som faktisk er anvendelige ikke bare til landbrugsstatistikker, men også til 
miljø- og strukturstatitistikker. Tilknytningen til telemålingsteknikken gør, at de konstant kan 
forbedres. For øjeblikket ligger den økonomiske anvendelse af telemåling dog især i aspektet 
stratificering og allokering af feltundersøgelser, og ikke så meget i de automatiske 
klassificeringer, som i starten var studiets hovedemne. 
privat (person) (4%) 
privat (bedrift) (6%) _ stat f 31%) 
kooperativ (59%) offentlig (0%) 
Figur 20: Diagram over landbrugsbedrifter i Tjekkoslovakiet. 
42 
6.3. Aktion 7: Langsigtede studier. 
Målet har her været at anvende en del af projektets midler til aktiviteter, som sandsynligvis 
ikke ville munde ud i operative aktioner i projektsperioden, men som havde mellem- til 
langsigtede anvendelsesudsigter. 
I 1989 og 1990 blev disse midler i det væsentlige anvendt til grundstudier i radarteknik. 
Efter opsætningen af ERS.l satellitten i 1991 har dette arbejde kunnet videreføres på basis af 
reelle data, som man kan regne med fortsat vil blive leveret. Henimod midten af 1993 viste det 
sig, at radarbilleder potentielt er anvendelige i projektet, både hvad angår aktion 1 og aktion 4. 
Det står dog endnu tilbage at efterprøve dette over større områder, og især vil det være 
nødvendigt at verificere den reelle mulighed for at modtage billederne, idet ERS.l satellitten er 
af multimission typen og de tilsigtede hovedanvendelsesområder er maritime. 
Der er ligeledes blevet arbejdet på udviklingen af softwaren Space på parallelcomputere til 
understøttelse af aktion 2. Den operationelle behandling af et tiårigt arkiv af satellitbilleder fra 
hele Europa såvel som dets behandling i real time er et yderst omfattende arbejde. 
Parallelprocessering kunne måske lette opgaven, hvad de tidsbesparelser der er opnået med 
denne type computere faktisk synes at vise. 
Der må imidlertid gås videre med arbejdet for at kontrollere, at de nævnte tidsbesparelser 
ikke helt eller delvis ophæves af manipuleringstiden eller den tid, det tager at hente og gemme 
data på lagermedierne. 
6.4. Information og kommunikation. 
Projektets store antal deltagere har fået os til at ofre, hvad der svarer til en person på 
informations- og kommunikationsaktiviteter. Der er opstillet fire punkter: 
- redaktion af Tele-agri-news bulletinerne 
- afholdelse af konferencer, møder og besøg 
- afholdelse af uddannelseskurser 
- oprettelse af ekspertgrupper 
Der er blevet udgivet fem Tele-agri-news bulletiner. Disse publikationer offentliggør de 
vigtigste resultater, der er opnået inden for rammerne af projektet, samt informerer om de 
valgte videnskabelige orienteringer. Den hyppighed og regelmæssighed, bulletinerne 
udkommer med, lader noget tilbage at ønske, men disse er da også kun et af flere 
kommunikationsmidler. 
Der bliver afholdt en konference hvert andet år. Den første fandt sted i Varese i Italien den 
10. og 11. oktober 1989, den anden i Belgirate, Italien, den 26. og 27. november 1991 og den 
tredje igen i Belgirate den 17. og 18. november 1993. Disse konferencer har muliggjort en 
grundig redegørelse for projektets fremadskriden samt en konfrontation med andre metoder. 
Samtidig har de gjort det muligt for landbrugsstatistikerne at kommunikere med 
telemålingscentrenes forskere. 
43 
Flere uddannelseskurser omkring aktion 1 : regionale opgørelser, er blevet afholdt i Ispra, 
Lissabon og Athen. Der har deltaget nogle enkelte regionale eller nationale 
landbrugsstatistikere i disse kurser, men generelt henvender de sig til et ret bredt publikum. 
Der er oprettet adskillige ekspertgrupper til støtte for projektet. En teknisk ad hoc gruppe 
har studeret de specielt for middelhavsområdet typiske nomenklatur- og satellitdatabehand-
lingsproblemer. Ekspertgruppen Jordbund og Geografiske Informationssystemer er blevet 
oprettet for at bidrage til evalueringen af arbejdet med det inden for rammerne af projektet 
udarbejdede jordbundskort. Ekspertgruppen Agrometeorologi (SuGrAm) har fulgt de til 
udbytteforudsigelsesmodellen knyttede aspekter. 
Landbrugsprojektet er endvidere repræsenteret i adskillige internationale organisationer og 
arbejdsgrupper som for eksempel PASSAGER VEGETATION, GISIG (Geographical 
Information Systems International Group), International Society for Photogrammetry and 
Remote Sensing, etc. 
Projektet har oprettet en snæver kontakt til blandt andre Det Europæiske Rumagentur, 
F.A.O., World Meteorology Organization, Det Europæiske Miljøagentur (task force), FNs 
Miljøprogram, De Forenede Staters Landbrugsministerium, De Forenede Staters Ministerium 
for Landbrugsforskning, etc. 
7. INTERNE PROJEKTSTUDIER 
Hovedparten af projektets videnskabelige arbejde består i at vurdere de forskellige 
alternative metoder, udvælge en eller flere af dem og foranledige de relevante studier udført 
eksternt på kontrakt. Arbejdet med at følge kontrakterne og evaluere dem gør det på sin side 
muligt at påbegynde en ny etape. Egne studier i større omfang inden for rammerne af projektet 
er især foretaget omkring EDB-aspekter. 
En komplet proceskæde ved navn MARS-PED er blevet oprettet med henblik på 
behandling af højopløselige data inden for rammerne af aktion 1. Denne proceskæde er 
udviklet ud fra - og bruger formaterne fra - en software ved navn Peditor, som anvendes på 
det amerikanske landbrugsministerium. Den for øjeblikket tilgængelige version er udviklet på 
micro VAX. Faktisk har vi gjort brug af nogle programmer, som tidligere er blevet udviklet på 
FFC og alle er udført på VAX, system VMS. Der er også blevet udviklet et system til 
digitalisering af feltundersøgelserne ved hjælp af videokamera for at nedsætte 
digitaliseringstiden for disse undersøgelser. En behandling af en region og af cirka 400 
observationer, som før tog omkring halvanden måned, er med det nye system blevet udført på 
en uge. Metoden anvendes i dag af en halv snes servicevirksomheder og -organer. 
Disse aktioner har til formål at hjælpe de firmaer, der udarbejder opgørelserne, men 
samtidig også at harmonisere EDB- systemerne. De giver projektets team mulighed for at 
tilegne sig teknikkerne til bunds, så de kan hjælpe de regionale eller nationale organer, der 
måtte ønske at anskaffe sig tilsvarende systemer. Vægten er blevet lagt på aktion 1, idet 
databehandlingen for de andre aktioners vedkommende er. centraliseret og 
koordineringsproblememe derfor ikke slet så store, samt på produktionen af kartografiske 
dokumenter ud fra satellitbilleder til støtte for feltaktiviteterne (Aktion 6). 
44 
Den centraliserede programudvikling til aktion 2 og 3 foretages på SUN hardware med 
operativsystem UNIX. Der er installeret udstyr, som egner sig til behandling af NOAA-
AVHRR data i næsten real time. Det er kopieret efter det udstyr, som ESA bruger på 
området, dvs. SUN hardware plus optiske diske. Det geografiske informationssystem og de 
agrometeorologiske udbytteforudsigelsesmodeller er ligeledes installeret på SUN. Dette udstyr 
har kunnet implementeres gradvis og har skabt betingelser for en progressiv integrering af 
eksternt udførte arbejder. 
8. BUDGETASPEKTER 
Tavlen i bilag to over projektets omkostninger aktion for aktion viser en udvikling med 
store afvigelser de enkelte aktioner imellem. 
De med aktion 1: regionale opgørelser, forbundne omkostninger var meget høje i 
begyndelsen af programmet, hvilket skyldes at aktionen er startet før tiden. Desuden har man 
fulgt fem regioner i stedet for de oprindeligt planlagte tre eller fire. Overgangen til den 
operative fase er blevet accellereret af en større investering, hvilket til gengæld har skabt 
mulighed for besparelser til sidst i programmet. 
Også aktion 4s omkostninger virker meget høje. Dette hænger sammen med en kraftigere 
stigning end beregnet af prisen for højopløselige satellitbilleder. En anden forklaring er, at en 
del af det, der skulle foretages i aktion 5, har fundet sted som en kontrol af aktion 4 og derfor 
er blevet medregnet her. 
De med aktion 2 og 3 forbundne udgifter er til gengæld meget lavere end forudset. Dette 
skyldes til dels den forrykning på cirka et år, der er sket for disse aktioners vedkommende, 
som på grund af personalemangel faktisk ikke blev påbebegyndt med det samme. Forsinkelsen 
er blevet indhentet uden ekstraomkostninger takket være en lav pris for NOAA-billeder. 
Behandlingen er i øvrigt udført internt, hvilket har muliggjort besparelser. Det er vanskeligt at 
adskille omkostningerne for disse to aktioner, eftersom udstyret og dets vedligeholdelse er 
fælles for dem begge. 
For de tre relativt centraliserede aktioner, aktion 2, 3 og 4, skulle arbejdsomkostningerne 
være af en størrelsesorden på henholdsvis 500 KEcus, 500 KEcus og 2500 KEcus. En 
tredjedel heraf dækker køb af inddata, meteorologiske data eller satellitbilleder til de enkelte 
aktioner. Men udgifterne til analytikerne er ikke inkluderet i beløbene for aktion 2s og> 3s 
vedkommende, hvorimod den er med i tallet for aktion 4. Analysen må nødvendigvis være 
decentraliseret for hvert analyseniveau i aktion 2 og 3. 
9. RELATIONERNE TIL MEDLEMSSTATERNES REPRÆSENTANTER 
Inden for rammerne af den Permanente Landbrugsstatistik Komité (jvf. artikel 2 og 4 i 
Rådsbeslutning nr. 88/503/OØF) og af arbejdsgrupperne om planteproduktionsstatistik 
præsideret af det Statistiske Kontor, er medlemsstaternes repræsentanter blevet holdt løbende 
underrettet om projektets fremadskriden. En af arbejdsgrupperne har holdt møde i Ispra den 
26., 27. og 28. marts 1991 og har især beskæftiget sig med telemålingsområdet. 
45 
De nationale organer vil faktisk komme til at spille en aktiv rolle i de af pilotprojektet 
udviklede metoders overgang til den operative fase. Dette er allerede tilfældet med hensyn til 
aktion 1 : regionale opgørelser, hvis anvendelse i omstruktureringsplanen for 
landbrugsundersøgelsessystemet i Grækenland i ht Rådsbeslutning nr 90/386/OØF af 16. juli 
1990 fortjener at blive fremhævet 
Andre operationer med sigte på at indføre telemålingsmetoderne i det nationale system er 
blevet foretaget i Portugal og Spanien. 
Der er blevet foreslået oprettet en informel arbejdsgruppe til at følge disse operationer og 
give råd og vejledning under overgangen til den operative fase. Koordineringen er betroet 
Eurostat. 
10. KONKLUSIONER 
I løbet af den første fase, 1989-1993, er pilotprojektet for telemåling anvendt på 
landbrugsstatistikker skredet frem i overensstemmelse med det i Rådsbeslutning nr. 
88/503/OØF opstillede og godkendte program. 
Hvad angår aktion 1 : regionale opgørelser, er overgangen til den operative fase gennemført 
allerede i 1991, selv om man ikke havde regnet med, at det ville ske før efter tre til fem år. 
Programmer for overgangen er opstillet i samråd med de pågældende lande. 
Inden for rammerne af aktion 2 og 3, som knytter sig til vegetationsmonitering og 
agrometeorologiske udbytteforudsigelser, er der blevet oprettet en georeferentieret database, 
som har stor komplementaritet med Corine databasen og vil kunne finde mangfoldige 
anvendelsesmuligheder ikke bare på landbrugsområdet, men også inden for miljø. 
Disse modeller har affødt nogle kartografiske produkter og tidsprofiler for afgrødernes 
situation, som allerede bliver anvendt inden for rammerne af aktion 4. Der er dog her snarest 
tale om en afprøvningsfase, som sandsynligvis vil resultere i nogle ændringer. Disse produkter 
skal tilpasses de nationale og fremfor alt de regionale behov. Aktion 3s modeller er ikke blevet 
koblet sammen med telemålingsdataene, hverken som model input eller som kontrol af visse 
stadier. 
Aktion 4: tidlige europæiske skøn over arealer og potentielle udbytter, har siden 1992 
været i stand til meget tidligt at levere forudsigelser, som har vist sig ret præcise. Aktionen vil 
formentlig kunne blive operativ fra udgangen af første fase uden større ændringer, bortset 
måske lige fra kontrollen i felten. 
Der er udført en række arbejder vedrørende tredjelande i overensstemmelse med 
anbefalingerne i Rådsberetningen fra 1991. 
Efter en første femårsperiode er alle de påtænkte basissystemer mere eller mindre på plads. 
Telemålingens muligheder som en ny informationskilde til landbrugsstatistikker er grundigt 
undersøgt. Resultaterne af visse aktiviteter som for eksempel aktion 4 har vist sig helt i 
overensstemmelse med, hvad man havde regnet med ved ideens undfangelse, i andre tilfælde 
såsom aktion 1 har telemåling vist sig mere effektiv med hensyn til stratificering end med 
hensyn til automatisk klassificering, mens projektet havde lagt særlig vægt på det sidstnævnte 
aspekt. 
46 - Iff 
Hvad angår de kvalitative og kvantitative afgrødeudbytteforudsigelsesmodeller, ventede 
man sig først resultater med aktion 2, senere ikke før i projektets anden fase, med aktion 3. De 
væsentlige produkter er opnået fra og med fjerde og femte år. De er dog endnu ikke evalueret 
og optræder ikke i en form, der tillader overgang til den operative fase endnu. Man kan godt 
begynde at bruge dem, men den endelige justering og udformning til stabile produkter vil 
kræve to-tre år endnu. 
Den væsentlige del af det fremtidige arbejde bør rette sig mod en integrering af forskellige 
komponenter, som gensidigt styrker hinanden. Aktion 2s og 3s produkter skal integreres 
bedre. Aktion 4, som muliggør en præcis observation af en række testsites, skal forbedre disse 
modeller. Til gengæld skaber modellerne betingelser for at forbedre aktion 4s 
udbyttekomponent. Denne krydsning og komplimentaritet af de forskellige aktioner turde være 
ligeså essentiel for igangsættelsen af den udvikling af metoder til forudsigelse af udenlandske 
høstudbytter, som oprindelig var blandt de prioriterede arbejdsopgaver, men senere af tekniske 
årsager blev udskudt til et senere tidspunkt. 
Efterhånden som aktionerne bliver operationelle, er det vigtigt med en god koordinering i 
betragtning af, at brugerne er så mange. En sådan koordinering foretaget af Eurostat vil være 
væsentlig for fortsættelsen af aktion 1, men også for medlemsstaternes anvendelse af aktion 2s 
og 3 s metoder. 
Spiller Det Fælles Forskningscenter en vigtig rolle for de aktioner, der skal undergå en 
videre udvikling, såsom aktion 2, 3 og forudsigelserne af udenlandske høstudbytter, så bør det 
til gengæld for de aktioner, der bliver operative, kun optræde i en teknisk-støtterolle, som det 
endnu står tilbage at definere. Det er her brugeren og koordinatoren, som spiller en væsentlig 
rolle og lægger retningslinierne for en sådan teknisk støtte. 
48 
BILAG 
Bilag 1: Projektets hovedleverandører 
Bilag 2: Pilotprojektets omkostninger 
Bilag 3: Projektets publikationer 
Hy 
Bilag 1: Projektets hovedleverandører 
Main Contractants of the Project 
Aktion 1 : Regionale opgørelser 
Tyskland 
Spanien 
Frankrig 
Grækenland 
Italien 
EDB Leverandører 
GAF (D) 
Hunting (UK) 
Sodeteg/Sysame (F) 
BDPA/Sysame (F) 
Aquater (I) 
R.S.D.E. (I) Underleverandører 
Aurenza (E) 
Aquater (I) 
ADK (G) BRGM (F) 
Sodeteg/Sysame (I) 
Aktion 2: Vegetationsmonitering 
Tematiske studier 
EDB 
1990-1991 
1992-1993 
Aktion 3: 
Agrometeorologiske modeller 
Modeludvikling og statistisk 
evaluering 
EDB 
Modeller vedr. potentiel 
fordampning 
Agrometeorologiske 
opgørelser D.H.V. 
Hunting 
INMG 
INRA 
Logica 
Silsoe College 
Telespazio 
Tecnodata 
E.O.S. (NL) 
(UK) 
(P) 
(F) 
(UK) 
(UK) 
(I) 
(I) 
(UK) 
Winand Staring Centre, 
Wagéningen (NL) 
Fac. Sciences Agron 
de Gembloux (B) 
Hunting Technical 
Services (UK) 
Univ.East Anglia (UK). 
SGS-Qualitest (F) 
Fac. Sciences Agron. 
de Gembloux (B) 
INRA (F) 
Scottish Crop Inst. (UK) 
Univ. Edinburgh (UK) 
Meteorological Office(UK) 
AGPM (F) 
Aquater (I) LERTS,CEMAGREF (F) 
Reading (UK) 
Univers. (G) 
Centre for Agrobiological 
Research-CABO (NL) 
O & R Agrimatics (NL) 
Meteo Consult (NL) 
Meteo-France (F) 
I.N.R.A.-France (F) 
Tfc 
Behandling af meteoro­
logiske data og interpolering 
Global stråling 
Vinforudsigelser - Pollen 
Statistisk model, forud­
sigelser f. frugt og vin 
Aktion 4: Tidlige 
europæiske skøn 
Billedanalyse 
1988-1991 
1992-1993 
Arealdata dokumenter 
Feltobservationer 
Aktion S: Avanceret 
Landbrugsinformationssystem Meteo Consult 
Winand Staring 
British Met. 
Office 
World Met. 
Organization 
CEMAGREF 
Fac. Sciences 
Agron. de Gembloux (NL) 
(NL) 
(UK) 
(F) 
(B) CNRS (F) 
SCOT 
SCOT (F) 
(F) SCEES/SGS/GEOSYS(F) 
SOTEMA, CISI (F) 
TELESPAZIO (I) 
GAF (D) 
NRSC (UK) 
IGN-Espace (F) 
Hunting (UK) 
ERA (I) 
Bureau of Land Data (DK) 
Agrar (D) 
DGPA (P) 
Organotechnica (G) 
KUL (B) 
Ibersat (E) 
SCEES (F) 
RSDE (I) 
Hunting (UK) 
NRL (NL) 
-$• ~7 
Bilag 2: Projektomkostninger / Project Costs 
i KEcus KEcus 
Bevillinger og personale / Credits and Staff 
B: Budgetteret 
R: Reelt 
Specifikke bevillinger 
Specific Credits 
Antal forskere 
Staff number B 
R 
B 
R 1989 
4825 
4825 
12 
9 1990 
5425 
5425 
12 
9 1991 
5725 
4600 
12 
8 1992 
6025 
5370(1) 
12 
12 1993 
6000 
4840 (2) 
12 
12 
(1) 4670 planlagt ved arsstart, senere suppleret med ekstra 700 
(2) 3540 planlagt ved arsstart, men 1300 kan bruges som tillæg udgang 1992. 
Omkostninger per aktion / Costs per Action 
1989 1990 1991 1992 1993 Total 
Aktion 1 
Aktion 2/3 
Aktion 4 
Forskning/ 
Research 
Andre/ 
Others 
TOTAL 1300 
825 
1400 
600 
700 
4825 1400 
1225 
1500 
600 
700 
5425 600 
1100 
2100 
200 
600 
4600 550 
1370 
2600 
300 
550 
5370 250 
1590 
2300 
200 
500 
4840 4100 
6110 
9900 
1900 
3050 
25060 
5^ 
Annexe 1 : Principaux Contractants du Projet 
Main Contractants of the Project 
Action 1: Inventaires Régionaux 
Allemagne 
Espagne 
France 
Grèce 
Italie 
Informatique Contractant 
GAF (R.E.A.) 
Hunting (R.U.) 
Sodeteg/Sysame (F) 
BDPA/Sysame (F) 
Aquater (I) Sous-contractant 
Aurenza 
Aquater 
ADK(G)BRGM 
Sodeteg/Sysame (E) 
(I) 
(F) 
(F) 
R.S.D.E. (I) 
Action 2: Suivi de la Végétation 
Etudes Thématiques 
Informatique 
1990-1991 
1992-1993 DHV (P.B.) 
Hunting (R.U.) 
INMG (P) 
INRA (F) 
Logica (R.U.) 
Silsoe College (R.U.) 
Telespazio (I) 
Tecnodata (I) 
E.O.S. (R.U.) LERTS,CEMAGREF (F) 
Reading (R.U.) 
Univers. (G) 
Action 3: Modèles Aqrométéoroloqiques 
Développement des modèles 
et validation statistique 
Informatique 
Modèles d'Evaporation 
Potentielle 
In ven ta ires Agrométéo Winand Staring Centre, 
Wageningen (P.B.) 
Fac. Sciences Agron 
de Gembloux (B 
Hunting Technical 
Services (R.U.) 
Univ. East Anglia (R.U.) 
SGS-Qualitest (F) Centre for Agrobiological 
Research-CABO (P.B.) 
0 & R Agrimatics 
Meteo Consult 
Météo-France 
I.N.R.A. -France 
Fac. Sciences Agron. 
de Gembloux (B) 
INRA (F) 
Scottish Crop Inst. (R.U.) 
Univ. Edinburgh (R.U.) 
Meteorological Office (R.U.) 
AGPM (F) 
Aquater (I) (P-B.) 
(P.B.) 
(F) 
(F) 
*3 
Traitement données Météo­
rologiques et interpolation Meteo Consult (NL) 
Winand Staring (NLJ 
Rayonnement solaire global The British Met. 
Office (RU) 
The World Met. 
Organization 
Prévision Viticoles - Pollen CEMAGREF (F) 
Modèle statistique, prévision Fac. Sciences. (B) 
fruits et vin Agron. de Gembloux C.N.R.S. (F) 
Action 4: Estimations Européennes Rapides 
Analyse d'Images 
1988-1991 
1992-1993 
Documents Terrain 
Observations Terrain SCOT 
SCOT 
IGN-Espace 
Hunting (F) 
(F) 
(F) 
(R.U.) SCEES/SGS/GEOSYS(F) 
SOTEMA, CISI (F) 
TELESPAZIO (I) 
GAF (RFA) 
NRSC (R.U.) 
ERA (I) 
Bureau of Land Data (Dan.) 
Agrar (EFA) 
DGPA (P) 
Organotechnica (G) 
KUL (B) 
Ibersat (E) 
SCEES (F) 
RSDE (I) 
Hunting (R.U.) 
Action 5: Système Avancé d'Information Agricole 
NRL (P.B.) 
^ 
Annexe 2: Coût du Projet / Project Costs 
en KEcus KEcus 
Crédits et Personnel / Credits and Staff 
P: Prévision 
R: Réalisation 
Crédits Spécifiques 
Specific Credits 
Nombre d'Agents 
Staff Number P 
R 
P 
R 1989 
4825 
4825 
12 
9 1990 
5425 
5425 
12 
9 1991 
5725 
4600 
12 
8 1992 
6025 
5370(1) 
12 
12 1993 
6000 
4840 (2) 
12 
12 
(1 ) 4670 inscrits en début d'année mais 700 supplémentaires ultérieurement 
(2) 3540 inscrits en début d'année mais 1300 utilisables en supplément de fin 
1992. 
Coûts par Action / Costs per Action 
1989 1990 1991 1992 1993 Total 
Action 1 
Actions 2/3 
Action 4 
Recherche/ 
Research 
Autres/ 
Others 
TOTAL 1300 
825 
1400 
600 
70Q 
4825 1400 
1225 
1500 
600 
700 
5425 600 
1100 
2100 
200 
600 
4600 550 
1370 
2600 
300 
550 
5370 250 
1590 
2300 
200 
500 
4840 4100 
6110 
9900 
1900 
3050 
25060 
^S~ 
Bilag 3: Et udvalg af de vigtigste publikationer skrevet af FFC forskere tilknyttet 
projektet eller FFC publikationer 
A selection from the main Publications of the J.R.C. Scientists within the 
Project or J.R.C. Publications 
1. General 
The 10-Year Research and Development Plan for the Application of Remote 
Sensing in Agricultural Statistics - JRC, Report SP.I.88.35/EN. 
Proceedings of the Conference on the Application of Remote Sensing to 
Agricultural Statistics - Varese (Italy) 10-11 October 1989 - June 1990 - JRC, Report 
EUR12581/EN. 
Proceedings of the Conference on the Application of Remote Sensing to 
Agricultural Statistics - Belgirate, Italy, 26-27 November 1991 - 1992 - JRC, Report 
14262 EN. 
J. Meyer-Roux, C. King, 1992. Agriculture and Forestry. International Journal of 
Remote Sensing, Special Issue: European Achèvements in Remote Sensing, Vol. 
13, No. 6 and 7, pp. 1329-1342, April/May 1992. 
J. Meyer-Roux, 1992. Remote Sensing Applied to Agriculture: State of the Art and 
New Trends. Space in the Service of the Changing Earth. In Proc. of the Central 
Symposium of the "International Space Year" Conference, ESA SP-341, p. 647-649 
Munich (Germany), 30 March-4 April 1992. 
J. Meyer-Roux, M. Cornaert, 1991. Stato deH'Arte, Esempi dei Progetti MARS e 
CORINE. Atti del Convegno Europeo sui Sistemi Informativi per la Difesa del Suolo 
e la Tutela del Territorio, Roma 14-15 Maggio 1991. 
TeleAgriNews no. 1-5. 
J. Meyer-Roux, 1991. La Télédétection Appliquée aux Statistiques Agricoles, 
Commission Economique pour l'Europe, 8-11 Juillet 1991, Document 
FAO/ECE:ESS(91)-7. 
A. Burrill, 1992. GIS Applications at the European Communities' Institute for 
Remote Sensing Applications. EUROCARTO X: Pan-European Environmental 
Policy: some relevant GIS applications, Oxford (GB) 16-18 Sept., 1992. 
?G 
2. Action 1 
J, Delincé, 1993. La Prévision et l'Estimation des Productions Végétales en Europe: 
Les Applications de la Télédétection dans le Projet MARS. In Proceedings of 
International Symposium MARISY92, Rabat (Maroc), Oct.7-9, 1992 
Géo Observateur MARISY 92, Numéro Spécial, pp. 37-42,1993. 
J. Gallego 1992. Applications of Remote Sensinq to Agricultural Statistics in the 
MARS Project of the EC. 2° Convegno Nazionale ' Informatica e Agricoltura" 
Firenze, 17-18 Dicembre 1992. 
J.P. Le Gorgeu, J. Meyer-Roux, J.M. Terres1992. Area Frame Sampling Surveys in 
Romania and Czechoslovakia. 12th EARSeL Symposium, Eger (Hungary), 8-11 
September 1992. 
J. Gallego, C. Rueda,1991. Area Estimates with Sampling Units Shared by 
Different Strata. 19th European Meeting of Statisticians, Barcelona (Spain), Sept. 
2-6,1991. 
FJ. Gallego 1992. Flàchenschàtzungen fur einjahrige Feldfrùchte mit Hilfe 
Fernerkundung: Neue Wege raumbezogener Statistik. Forum der Bundesstatstik 
No. 20, pp. 109-120, Wiesbaden: Statistisches Bundesampt. 
V. Perdigao, 1992. Stratification of Tras-os-Montes using integrated GIS and 
Landsat TM data, JRC EUR 14638 EN. 
D. Avenier, V. Perdigao, J.M. Terres, 1992. Méthodologies de stratification sur 
images satellitaires et urilisation d'un système d'information géographique. Mise 
en place du plan d'échantillonage, JRC EUR 14855 FR. 
V. Perdigao, 1992. Guide pratique à l'interprétation des images satellitaires pour 
la stratification, EurocoursesTélédét. App.. Stat. Agr, Lisboa 1992. 
3. Action 2 
M. Sharman, I. Barnes, Ph. Bierlaire, A. Le Lerre, 1991. Software for Processing 
AVHRR Data for the European Communities: Algorithms, Benchmarks and 
Standards. 5th AVHRR Data Users Meeting, Tromso (Norway), 25th-28th June 
1991. 
M. Sharman, I. Barnes, Ph. Bierlaire 1991 Automatic Extraction from AVHRR of 
Data on Vegetation Condition for the European Communities. 5th AVHRR Data 
Users Meeting, Tromso (Norway), 25th-28th June 1991. 
§^f 
4. Action 3 
P. Vossen, 1992. Forecasting of National Crop Production: the Methodologies 
Developed in the Joint Research Centre in Support to the Commission of 
European Communities. EARSeL Workshop on Agrometeorology, Florence 
(ltaly)13-14 April 1992. 
P. Vossen, 1992. La Prévision du Potentiel de Production Viti- et Oléicole à l'Aide 
de la Méthode Aéropalynologique: Evaluation Primaire de la Méthode et des 
Investissements Faits par le Centre Commun de Recherche de la CE. In: Résumé 
de la Conférence Méthodes Aéropalynologiques, Phénologie de la Floraison et 
Prévision de Rendements, Bordeaux (France) 10-11 Mars 1992. 
P. Vossen, 1992. Timely forecasting of national sugar beet production in Europe: 
the CEC methodology and planned improvements using satellites. In: 
Proceedings of the 55th Winter Congress of the International Institute for Sugar 
Beet Research, Brussels, Belgium, February 1992, pp. 261-281. 
J. Vogt, P. Vossen, 1993. Suivi des ressources hydriques de la zone 
méditerrannéenne par l'intégration des modèles agrométéorologiques et de 
données satellitaires: premiers résultats du projet hydre. In: Proceedings of the 
Conference Télédétection des Ressources en Eau, Tunis, Tunisie, Sept. 21-24, 
1993. 
A. Burrill, . P. Vossen, 1992. Development of an operational agrometeorological 
monitoring system. Proceedings of the Conference Application of Remote 
Sensing to Agricultural Statistics, Belgirate, Italy, 26th - 27th November 1991, pp. 
357-360. 
A. Burrill, P. Vossen, 1993. Agro-climatic zonation of grape sugar content in the 
E.C., Proceedings of the 4th European Conference on Geographical Information 
System (EGIS '93), 29 March -1 April, 1993, Genova. 
J.Meyer-Roux and A.Burrill, 1993. Remote Sensing and Geographic Information 
Systems Within the MARS Project, Geodetical Info Magazine, Vol. 7, no. 1, pp. 65-
69. 
A.Burrill, 1992. An AML-Driven Crop State Monitoring System, Proceedings of 
the Twelfth Annual ESRI User Conference. 8-12 June, 1992, Palm Springs. 
Ph. Bierlaire, A.Burrill and P.Vossen, 1992. Outline of an Operational Crop State 
Monitoring System. Paper presented at the Third European Conference on 
Geographical Information Systems (EGIS '92), April, 1992, Munich. 
5-g 
5. Collection 
Un système d'Information Agronomique pour la Communauté Européenne /An 
Agricultural Information System for the European Community: 
G. Russell, 1990. Barley Knowledge Base. JRC, EUR 13040 EN. 
E. Choisnel, O. de Villele, F. Lacroze, 1992. Une Approche Uniformisée du Calcul 
de l'Evapotranspiration Potentielle pour l'Ensemble des Pays de la Communauté 
Européenne. JRC, EUR 14223 FR. 
A. Carbonneau, R. Riou, D. Guyon, J. Riom, C. Schneider, 1992. 
Agrométéorologie de la Vigne en France. JRC, EUR 13911 FR. 
A. Falisse, 1992. Aspects Agrométéorologiques du Développement des Cultures 
dans le Benelux et les Régions Voisines. JRC, EUR 13910 FR. 
G. Narciso, P. Ragni, A. Venturi, 1992. Agrometeorological Aspects of Crops in 
Italy, Spain and Greece. JRC, EUR 14124 EN. 
R. Palm, P. Dagnelie:, 1993. Tendance Générale et Effet du Climat dans la 
Prévision des Rendements Agricoles des Différents Pays des CE. JRC, EUR 15106, 
J. Bignon, 1990. Agrométéorologie et Physiologie du Mais Grain dans la 
Communauté EuropéenneJ. RC, EUR 13041. 
M.N. Hough, 1990, Agrometeorological Apsects of Crops in the United Kingdom 
and Ireland. A Review of Sugar Beet, Oliseed Rape, Peas, Wheat, Barley, Oats, 
Potatoes, Apples and Pears. JRC, EUR 13039. 
E.G. Beek, 1991.Spatial Interpolation of Daily Meteorological Data. The Winand 
Staring Centre for Integrated Land, Soil and Water Research, '2 Volumes. 
M.N. Hough and J. Parker, 1992. The Estimation, for the EC, of Global Solar 
Radiation and Sunshine Hours from Cloud Cover for 1-Day and 10-Day Periods. 
Meteorological Office. 
G.H.J, de Koning, M.J.W. Jansen, E.R. Boons-Prins, CA. van Diepen, F.W.T. 
Penning de Vries, 1993. Crop Growth Simulation and Statistical Validation for 
Regional Yield Forecasting Across the European Community. Simulation Reports 
CABO-TT, no. 31. JRC-CABO-DLO. 
E.R. Boons-Prins, G.H.J, de Koning, A. van Diepen, Penning de Vries, 1993 
Crop-specific Simulation Parameters for Yield Forecasting Across the European 
Community. Simulation Reports CABO-TT, no. 32. JRC-CABO-DLO, 250 pp. 
R. Palm, P. Dagnelie, 1993. Tendance Générale et Effects du Climat dans la 
Prévision des Rendements Agricoles des Différents Pays des CE. JRC, EUR 15106. 
I. Supit, 1993. Optimizing the Uses of European Solar Radiation Network. JRC-
EUR report. 
S^ «d 
6. Action 4 
M. Sharman, 1990. Visual Image Interpretation of High Resolution Imagery for 
Real Time Agricultural Monitoring in Europe. ISPRS Symposium, Victoria B.C., 
Sept. 17-21,1990. 
M. Sharman, H. de Boissezon, 1992. Action 4 - From image statistics: operational 
review after two years of rapid estimates of acreages and potential yields of 
major annual crops throughout the European Community. Proceedings of the 
European International Space Year Conference, Munich, 30th March - 4th April, 
1992 ESA Publication ISY1. 
M. Sharman, J. Meyer-Roux, 1991. The Use of High Resolution Imagery in an 
Advanced Agriculture Information System. 5ème Colloque International Masures 
Physiques et Signatures en Télédétection, Courchevel (France) 14-18/01/1991. 
SOTEMA, 1992. Estimation Rapides au Niveau Européenne des Superficies et des 
Rendements Potentiels. Rapport final Phase 2. Centre Common de Recherche et 
SOTEMA, Toulouse, 130 pp. 
SOTEMA, 1933. Estimations Rapides au Niveau Européenne des Superficies et des 
Rendements Potentiels. Rapport final Phase 3. Centre Commun de Recherche et 
SOTEMA, Toulouse, 146 pp. 
SOTEMA, 1933. Rapid Estimates of Crop Acreages and Potential yields at 
European Scale. Document de Synthèse. Centre Commun de Recherche et 
SOTEMA, Toulouse, 11 pp. 
7. Action 6 
V. Perdigao, J. Delincé, J.P. Cantou, V. Rodriguez, 1990. Utilisation des Imaqes 
Numériques pour l'Organisation des Enquêtes Agricoles - Production d un 
Nouveau Type de Documents. In: Proc. of Symposium International de 
Cartographie Thématique Dérivée des Images Satellitaires, Saint-Mandé (France), 
1990, Comité Français de Cartographe Bull. 127-128. 
V. Perdigao, et al., 1991. Synthetic Cartographie Documents Based on High 
Resolution Satellite Imagery. In: Proc. 11th EARSeL Symposium, Graz, 1991, pp. 
406-417. 
V. Perdigao, 1991. Ground Survey Documents Based on High Resolution Satellite 
Imagery-1990 Campaign. JRC; S.P.I. 91.29. 
8. Support to DG XI EEA-FF 
V. Perdigao, A. Annoni, 1993. Integration of Remote Sensing and G.I.S. to Update 
a Multisources Land Cover Database. In: Proc. of Int. Symp. Operationalization of 
Remote Sensing, Vol. 6, pp. 53-60, Enschede. 
6o 
ISSN 0254-1459 
KOM (94) 332 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 03 
Katalognummer : CB-CO-94-406-DA-C 
ISBN 92-77-80555-2 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
(o^i î