Bruxelles, den 6.4.2005

SEK(2005) 440 endelig

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Grækenlands opdaterede stabilitetsprogram, 2004-2007

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], fastsætter, at deltagende medlemsstater, dvs. dem, der har indført den fælles valuta, skulle forelægge stabilitetsprogrammer for Rådet og Kommissionen senest den 1. marts 1999. I overensstemmelse med artikel 5 i forordningen skulle Rådet undersøge hvert enkelt stabilitetsprogram på grundlag af vurderinger foretaget af Kommissionen og det ved traktatens artikel 114 nedsatte udvalg (Det Økonomiske og Finansielle Udvalg). På grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg afgav Rådet en udtalelse efter at have undersøgt programmet. Ifølge forordningen skal medlemsstaterne hvert år forelægge opdaterede stabilitetsprogrammer, der også kan undersøges af Rådet efter samme procedurer.

Med henvisning til et offentligt underskud på 3,2 % af BNP og en gældskvote på 103,0 % af BNP i 2003 vedtog Rådet den 5. juli 2004 en beslutning om, at Grækenland befandt sig i en situation med et uforholdsmæssigt stort underskud, og det henstillede til de græske myndigheder at bringe denne situation til ophør senest i 2005. Den 18. januar 2005 fastslog Rådet, at Grækenland ikke havde truffet virkningsfulde foranstaltninger til opfølgning af Rådets henstilling. Den 17. februar 2005 besluttede Rådet efter henstilling fra Kommissionen i overensstemmelse med artikel 104, stk. 9, at pålægge Grækenland at træffe foranstaltninger med henblik på senest i 2006 at bringe underskuddet ned under tærsklen på 3 % af BNP. Grækenland fik også pålæg om at kortlægge og kontrollere faktorer ud over nettolåntagning, der bidrager til det ændrede gældsniveau, og at forbedre indsamlingen og behandlingen af offentlige data.

Grækenlands første stabilitetsprogram, der dækkede perioden 2000-2004, blev forelagt den 19. juni 2000 og vurderet af Rådet den 12. februar 2001. Grækenland har forelagt opdateringer hvert efterfølgende år. Grækenland forelagde den seneste opdatering, der dækker perioden 2004-2007, den 17. december 2004. Kommissionen foretog ikke nogen vurdering heraf. Der blev forelagt en revideret opdatering af stabilitetsprogrammet den 21. marts 2005. Den græske regering offentliggjorde en finanspolitik pakke omfattende en række supplerende foranstaltninger den 29. marts. Kommissionens tjenestegrene har foretaget en teknisk gennemgang af denne opdatering, hvor der er taget hensyn til resultaterne af Kommissionens økonomiske prognoser fra foråret 2005, adfærdskodeksen[2], den i fællesskab aftalte metode til beregning af det potentielle output og konjunkturkorrigerede saldi, henstillingerne i de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer for perioden 2003-2005 samt principperne i Kommissionens meddelelse af 27. november 2002 til Rådet og Europa-Parlamentet om en bedre samordning af finanspolitikken[3]. Denne gennemgang giver grundlag for følgende vurdering:

- Grækenland forelagde en revideret 2004-opdatering af stabilitetsprogrammet den 21. marts 2005. Den dækker årene 2004-2007. Målene i programmet tager hensyn til de budgetmæssige virkninger af en finanspolitisk pakke, som regeringen offentliggjorde den 29. marts, og som skal understøtte gennemførelsen af det reviderede program, herunder det officielle tilsagn om at satse på et underskud på under 3 % af BNP i budgetudkastet for 2006. Programmet er stort set i overensstemmelse med adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form. Programmet indeholder ingen nærmere oplysninger om, hvilke foranstaltninger der skal sikre opfyldelsen af de for 2007 fastsatte mål. Prisudviklingen er udtrykt ved deflatoren for det private forbrug og ikke ved det harmoniserede forbrugerprisindeks. Med hensyn til de grundlæggende eksogene antagelser indeholder programmet ingen oplysninger om BNP-væksten uden for EU og ej heller om vækstraten på relevante udenlandske markeder, således som adfærdskodeksen forlanger.

- I programmet gennemgås tre forskellige makroøkonomiske scenarier. Det såkaldte baseline-scenario falder sammen med de makroøkonomiske rammer, der blev lagt i 2005-budgettet. Det består i en optimistisk forventning om, at man vil være i stand til at fastholde det momentum, som den græske økonomi vandt frem til 2004 takket være den stærke indenlandske efterspørgsel. Dette scenario ligger klart uden for, hvad der realistisk kan forventes ifølge de aktuelle prognoser. I et andet og mindre optimistisk scenario, der ligger på linje med Kommissionens allerede forældede økonomiske prognoser fra efteråret 2004, forventes der en BNP-vækst på 3,3 % over programperioden. Endelig er der det tredje scenario, ifølge hvilket BNP i faste priser forventes at vokse med 2,9 % i 2005 og accelerere marginalt til 3 % i 2006 og 2007, hvilket stort set svarer til Kommissionens økonomiske prognoser fra foråret 2005. Med udgangspunkt i de senest tilgængelige oplysninger bør dette tredje scenario derfor betegnes som det mest plausible og benyttes som referencegrundlag for vurderingen af programmet. Scenariet bygger på tal, der viser, at den potentielle outputvækst gradvist vil aftage over programperioden fra omkring 3,3 % i 2005 til 3 % i 2007. Dette stemmer stort set også overens med de beregninger, der kan foretages på basis af Kommissionens økonomiske prognoser fra foråret 2005. Der forventes en afdæmpning af stigningen i den underliggende vækstrate som følge af totalfaktorproduktiviteten. Det store positive outputgab, der blev registreret i 2004, forventes at blive indsnævret noget frem til 2007.

- Ifølge indberetningen i marts 2005 af tallene for det offentlige underskud og gældsniveauet i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 3605/93 (i det følgende "EDP-indberetningen") skønnes den offentlige saldo at have udvist et underskud på 6,1 % af BNP (6,0 % af BNP i henhold til ENS95-definitionen, dvs. ekskl. swap-relaterede strømme). Underskuddet ligger 0,8 procentpoint over de 5,3 % af BNP, som den græske regering havde forventninger om på det tidspunkt, hvor den foretog EDP-indberetningen i september 2004. EDP-indberetningen fra marts 2005 fremviser nok en afvigelse oven i dem, der allerede blev afsløret i EDP-indberetningen fra september 2004. Foruden rentebetalinger, der er 0,3 procentpoint af BNP højere end forventet, drejer det sig om svigtende skatteindtægter og budgetoverskridelser til en værdi af et halvt procentpoint af BNP. Den 18. marts 2004 udtalte Eurostat, at man ikke kunne validere tallene for det græske underskud på grund af den inkonsekvente opgørelse af betalingsstrømmene mellem Grækenland og EU-budgettet. Eurostat påpegede også, at der endnu ikke forelå en endelig opgørelse af de seneste års hospitalsudgifter og udgifterne forbundet med De Olympiske Lege. Det kan derfor blive nødvendigt at opjustere det offentlige underskud i 2004 og tidligere år.

- I det referencescenario, der benyttes til vurdering af målsætningerne i programmet, satses der på et fald i det nominelle underskud på de offentlige finanser på 3,6 procentpoint over programperioden, nemlig fra et udgangspunkt på 6,1 % af BNP i 2004 til 2,4 % af BNP i 2007. Den finanspolitiske tilpasning vil især finde sted i 2005 og i lidt mindre grad i 2006, mens tilpasningen kun svarer til 0,5 procentpoint af BNP i 2007. Strategien tager sigte på at reducere underskuddet til under referenceværdien på 3 % af BNP senest i 2006, jf. også Rådets beslutning i henhold til artikel 104, stk. 9. For at nå disse mål bygger programmet på en blanding af indtægtsforøgende foranstaltninger og besparelser, som forventes at resultere i stigende primære overskud. Det skønnes, at den primære saldo vil bevæge sig fra et underskud på 0,4 % af BNP i 2004 til et overskud på 1,8 % af BNP i 2005, der efterfølgende vil vokse til 3,3 % af BNP ved udgangen af programperioden. Kommissionens tjenestegrene har foretaget en række beregninger ved at anvende den i fællesskab aftalte metode på tallene i programmet, og de viser, at det konjunkturkorrigerede underskud vil falde fra 7 % af BNP i 2004 til 4,4 % af BNP i 2005, 3,5 % af BNP i 2006 og 3 % i 2007.

- Referencescenariets mål for underskuddet er lavere end fremskrivningerne i Kommissionens økonomiske prognoser fra foråret 2005, ifølge hvilke underskuddet skønnes at komme til at udgøre 4,5 % af BNP i 2005 og 4,4 % af BNP i 2006. En stor del af forskellen kan forklares med den budgetmæssige virkning i 2005 og den afsmittende virkning i 2006 af de supplerende finanspolitiske foranstaltninger i 2005, som blev bebudet efter skæringsdatoen for Kommissionens prognoser, og som repræsenterer en værdi af omkring 0,5 procentpoint af BNP i 2005 og 0,9 procentpoint af BNP i 2006. Desuden er udsigterne for budgetudviklingen i 2005 og derefter behæftet med visse risici på såvel indtægts- som udgiftssiden. Specielt fremskrivningen af socialsikringsbidragene forekommer noget optimistisk, mens den forventede udvikling i det offentlige forbrug, især hospitalsudgifterne og de offentlige lønninger, kan være undervurderet. Derfor kan det blive nødvendigt for de græske myndigheder at træffe supplerende foranstaltninger foruden dem, der allerede er planlagt for 2005, for at bringe underskuddet ned under referenceværdien på 3 % af BNP. Dette vil være helt i overensstemmelse med det tilsagn, de afgav den 29. marts. Med fradrag af cykliske faktorer skønner Kommissionens tjenestegrene, at underskuddet i 2005 og 2006 vil ligge over 5 %. Underskuddet forbliver over 3 %, selv når der tages hensyn til de supplerende foranstaltninger, der blev truffet i marts. Den i programmet anførte budgetstilling giver ikke en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP i en situation med normale konjunktursvingninger, og den opfylder heller ikke stabilitets- og vækstpagtens krav om en mellemfristet budgetsaldo tæt på balance eller i overskud i hele programperioden.

- Gældskvoten forventes kun at falde fra 110,5 % af BNP i 2004 til 109,5 % i 2005, 107,2 % i 2006 og 104,7 % i 2007. Det voksende primære overskud kombineret med en høj vækst i det nominelle BNP kan forventes at blive hoveddrivkræfterne bag den forventede nedbringelse af den offentlige gæld. En hurtigere nedbringelse af gældende vanskeliggøres af de mange gældsforøgende stock/flow-tilpasninger, der ganske vist er aftagende sammenholdt med 2004, men som forventes at forblive betydningsfulde trods indtægterne fra en række planlagte privatiseringer. Programmet indeholder en detaljeret redegørelse for transaktionerne bag stock/flow-tilpasningerne i 2004. Der er således tegn på, at der er gjort visse fremskridt med identifikationen af kilderne til stock/flow-tilpasningerne. Programmet indeholder imidlertid ingen oplysninger om de forventede stock/flow-tilpasningers oprindelse i 2005-2007. Gældskvotens udvikling kan blive mindre gunstig end forventet i henhold til fremskrivningerne som følge af ovennævnte risici for opfyldelsen af budgetmålene.

- Programmet gennemgår regeringens strukturreformprogram, der fokuserer på en omlægning af de offentlige udgifter i retning af mere produktive formål. Det skitserer også de foranstaltninger, der skal bidrage til at mindske omkostningerne i forbindelse med start-ups og gøre markedet mere konkurrencepræget, navnlig til gavn for netværksindustrierne. På sundhedsområdet er regeringen i færd med at forberede en reform, der skal sikre systemets finansielle holdbarhed og rette op på nogle af dets svagheder. Programmet indeholder imidlertid ikke mange detaljer om reformens forskellige foranstaltninger, og planerne for en vidtgående reform befinder sig fortsat på et meget tidligt stadium. Med hensyn til omlægningen af de offentlige udgifter agter regeringen ifølge 2005-budgettet at reducere forbrugsudgifterne med over 16 % i nominelle termer. Besparelser af denne størrelsesorden forekommer optimistiske, da de påvirker bestemte poster på budgettet (lønninger, sociale overførsler), der altid har været meget modstandsdygtige over for udgiftskontrollerende foranstaltninger.

- Der synes at optræde en alvorlig risiko for, at Grækenland ikke vil være i stand til at sikre holdbarheden i de offentlige finanser på lang sigt, når der bl.a. henses til de betydelige omkostninger, som befolkningens aldring forventes at føre med sig. Den betydelige vækst i de forventede aldersbetingede udgifter viser, at der kan være behov for at træffe nye foranstaltninger for at begrænse de offentlige pensionsudgifter, herunder en resolut gennemførelse af de reformforanstaltninger, man allerede har vedtaget. Den strategi, der skitseres i programmet, bygger først og fremmest på implementeringen af de pensionsreformer, hvorom der er allerede lovgivet, og den nødvendige konsolidering af de offentlige finanser på mellemlang sigt. Ikke desto mindre vil bruttogældskvoten, der ganske skønnes at ville falde, forblive over 100 % af BNP i hele programperioden. Selv hvis den planlagte budgetkonsolidering skulle blive en realitet over programperioden, vil der opstå et betydeligt "sustainability gap", hvilket peger i retning af, at der er behov for en bredt forankret tilgang til, hvordan man kan sikre holdbarheden i de offentlige finanser. Disse resultater viser, at en strategi, der udelukkende bygger en finanspolitisk konsolidering, næppe vil være mulig.

- I det store og hele lever de økonomiske politikker, der er skitseret i opdateringen, stort set op til de landespecifikke økonomisk-politiske retningslinjer for udviklingen i de offentlige finanser. Programmet indeholder imidlertid ikke oplysninger om en tilstrækkeligt virkningsfuld indsats for at tilvejebringe en budgetsaldo, der ligger tæt på balance eller udviser et overskud. Det konjunkturkorrigerede underskud, som Kommissionens tjenestegrene har beregnet ved at anvende den i fællesskab aftalte metode på de data, der knytter sig referencescenariet, vil forblive over 3 % af BNP i hele programperioden, om end det ifølge fremskrivningerne vil blive reduceret med mindst 0,5 procentpoint om året. Inden for rammerne af Rådets beslutning af 17. februar i henhold til traktatens artikel 104, stk. 9, om situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland har Kommissionen konkluderet[4], at denne budgetstrategi er i overensstemmelse med Rådets henstillinger i beslutningen, og at der ikke er behov for at tage nye skridt som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud på nuværende tidspunkt. Der vil blive foretaget en vurdering af, om Grækenland efterkommer henstillingerne på basis af den rapport, som de græske myndigheder skal forelægge i oktober, jf. Rådets beslutning.

- I betragtning af vurderingen ovenfor vil det være hensigtsmæssigt for Grækenland (i) at træffe de foranstaltninger af permanent karakter, der er nødvendige for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2006, (ii) at mindske det konjunkturkorrigerede underskud med mindst 0,5 % af BNP fra og med 2007, fortrinsvis gennem en begrænsning af de primære udgifter, og dermed sikre en budgetsaldo tæt på balance eller i overskud på mellemlang sigt, (iii) at forstærke bestræbelserne på at kortlægge og kontrollere faktorer ud over nettolåntagning, der bidrager til ændringen i gældsniveauet, med henblik på at sikre et hurtigere fald i den offentlige bruttogældskvote i retning af referenceværdien, (iv) at kontrollere de offentlige pensionsudgifter og sikre en resolut gennemførelse af de reformer, hvorom der allerede er lovgivet, for at opnå holdbarhed i de offentlige finanser og (v) at forbedre indsamlingen og behandlingen af offentlige data i samarbejde med Eurostat, især ved at styrke de mekanismer, der kan sikre en hurtig og korrekt indsamling af sådanne data.

På grundlag af denne vurdering har Kommissionen vedtaget vedlagte henstilling med henblik på Rådets udtalelse om Grækenlands opdaterede stabilitetsprogram og fremsender den til Rådet.

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Grækenlands opdaterede stabilitetsprogram, 2004-2007

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[5], særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

1. Den 12. april 2005 gennemgik Rådet Grækenlands opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2004-2007. Programmet er delvis i overensstemmelse med datakravene i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form. Programmet indeholder ingen nærmere oplysninger om, hvilke foranstaltninger der skal sikre opfyldelsen af de for 2007 fastsatte mål. Prisudviklingen er udtrykt ved deflatoren for det private forbrug og ikke ved det harmoniserede forbrugerprisindeks. Med hensyn til de grundlæggende eksogene antagelser indeholder programmet ingen oplysninger om BNP-væksten uden for EU og ej heller om vækstraten på relevante udenlandske markeder, således som adfærdskodeksen forlanger. Grækenland opfordres derfor til at sikre, at datakravene overholdes i fuldt omfang.

2. I programmet gennemgås tre forskellige makroøkonomiske scenarier. Med udgangspunkt i de senest tilgængelige oplysninger, som er inkorporeret i Kommissionens økonomiske forårsprognoser, er det det andet af de alternative scenarier, og ikke baseline-scenariet, der benyttes som referencegrundlag for vurderingen af programmet, fordi det synes at afspejle nogle plausible makroøkonomiske antagelser. I dette referencescenario, der altså benyttes til vurderingen af programmet, forventes BNP i faste priser at vokse med 2,9 % i 2005 og accelerere marginalt til 3 % i 2006 og 2007. Den potentielle outputvækst forventes gradvist at aftage over programperioden fra omkring 3,3 % i 2005 til 3 % i 2007, mens det store positive outputgab, der blev registreret i 2004, forventes at blive indsnævret noget frem til 2007.

3. Den 5. juli 2004 vedtog Rådet en beslutning om, at Grækenland befandt sig i en situation med et uforholdsmæssigt stort underskud, og det henstillede til de græske myndigheder at bringe denne situation til ophør senest i 2005. Den 18. januar 2005 fastslog Rådet, at Grækenland ikke havde truffet virkningsfulde foranstaltninger til opfølgning af Rådets henstilling. Den 17. februar 2005 besluttede Rådet efter henstilling fra Kommissionen i overensstemmelse med artikel 104, stk. 9, at pålægge Grækenland at træffe foranstaltninger med henblik på senest i 2006 at bringe underskuddet ned under tærsklen på 3 % af BNP. Grækenland fik også pålæg om at kortlægge og kontrollere faktorer ud over nettolåntagning, der bidrager til det ændrede gældsniveau, og at forbedre indsamlingen og behandlingen af offentlige data.

4. Ifølge EDP-indberetningen fra marts 2005 skønnes den offentlige saldo at have udvist et underskud på 6,1 % af BNP. Underskuddet ligger 0,8 procentpoint over de 5,3 % af BNP, som den græske regering havde forventninger om på tidspunktet for EDP-indberetningen i september 2004, hvilket afspejler nye svigtende skatteindtægter og budgetoverskridelser til en værdi af et halvt procentpoint af BNP. Den 18. marts 2005 besluttede Eurostat ikke at validere tallene for det græske underskud, eftersom det grundet visse uafklarede spørgsmål kan være nødvendigt at opjustere det offentlige underskud i 2004 og tidligere år.

5. Den græske regerings budgetstrategi tager sigte på at reducere underskuddet til under referenceværdien på 3 % af BNP senest i 2006 i overensstemmelse med Rådets beslutning i henhold til artikel 104, stk. 9, gennem en blanding af indtægtsforøgende foranstaltninger og besparelser, som forventes at resultere i stigende primære overskud. Med henblik herpå har den græske regering vedtaget en pakke af finanspolitiske foranstaltninger, der skal gennemføres i 2005 sammen med dem, der allerede indgår i 2005-budgettet. I referencescenariet satses der på en mindskelse af det nominelle offentlige underskud på 3,6 procentpoint over programperioden, nemlig fra et udgangspunkt på 6,1 % af BNP i 2004 til 2,4 % af BNP i 2007. Det skønnes, at den primære saldo vil blive væsentligt forbedret fra et underskud på 0,4 % af BNP i 2004 til et overskud på 1,8 % af BNP i 2005, der efterfølgende vil vokse til 3,3 % af BNP ved udgangen af programperioden.

6. Der optræder en risiko for, at budgetresultatet i 2005 og årene derefter kan blive dårligere end skønnet i programmet. Navnlig kan fremskrivningen af udviklingen i socialsikringsbidragene og de offentlige forbrugsudgifter vise sig at være for optimistisk, og de påtænkte tilpasninger i især de sidste år af programperioden er ikke beskrevet tilstrækkeligt detaljeret. Endvidere indeholder programmet ingen foranstaltninger, der kan bidrage til at udligne de potentielle afsmittende virkninger af de nye statistiske revisioner for 2004 og 2005. De græske myndigheder har bebudet, at de vil være rede til at træffe supplerende foranstaltninger i 2006 foruden dem, man allerede har vedtaget i 2005, for på effektiv vis at reducere underskuddet til under referenceværdien på 3 % af BNP i 2006 som påkrævet af Rådet. Den i programmet anførte budgetstilling giver ikke en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP i en situation med normale konjunktursvingninger, og den opfylder heller ikke stabilitets- og vækstpagtens krav om en mellemfristet budgetsaldo tæt på balance eller i overskud i hele programperioden.

7. Gældskvoten forventes kun at falde fra 110,5 % af BNP i 2004 til 109,5 % i 2005, 107,2 % i 2006 og 104,7 % i 2007. En hurtigere nedbringelse af gælden vanskeliggøres af de mange gældsforøgende stock/flow-tilpasninger, der ganske vist er aftagende sammenholdt med 2004, men som forventes at forblive betydningsfulde trods indtægterne fra en række planlagte privatiseringer. Gældskvotens udvikling kan blive mindre gunstig end forventet i henhold til fremskrivningerne som følge af ovennævnte risici for opfyldelsen af budgetmålene.

8. Der synes at optræde en alvorlig risiko for, at Grækenland ikke vil være i stand til at sikre holdbarheden i de offentlige finanser på lang sigt, når der bl.a. henses til de betydelige omkostninger, som befolkningens aldring forventes at føre med sig. Den betydelige vækst i de forventede aldersbetingede udgifter viser, at det er nødvendigt at træffe nye foranstaltninger for at begrænse de offentlige pensionsudgifter, herunder en resolut gennemførelse af de reformforanstaltninger, man allerede har vedtaget.

9. I det store og hele lever de økonomiske politikker, der er skitseret i opdateringen, stort set op til de landespecifikke økonomisk-politiske retningslinjer for udviklingen i de offentlige finanser. Programmet indeholder imidlertid ikke oplysninger om en tilstrækkeligt virkningsfuld indsats for at tilvejebringe en budgetsaldo, der ligger tæt på balance eller udviser et overskud. Det konjunkturkorrigerede underskud, som Kommissionens tjenestegrene har beregnet ved at anvende den i fællesskab aftalte metode på de data, der knytter sig referencescenariet, vil forblive over 3 % af BNP i hele programperioden, om end det ifølge fremskrivningerne vil blive reduceret med mindst 0,5 procentpoint om året. Når henses til de skridt, der allerede er blevet taget for at rette op på de budgetmæssige ubalancer, er denne budgetstrategi imidlertid i overensstemmelse med Rådets henstillinger i beslutningen af 17. februar i henhold til artikel 104, stk. 9, og der er ikke behov for at tage nye skridt som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud på nuværende tidspunkt. Der vil blive foretaget en vurdering af, om Grækenland efterkommer henstillingerne på basis af den rapport, som de græske myndigheder skal forelægge i oktober, jf. Rådets beslutning.

* * *

Med henvisning til vurderingen ovenfor er Rådet af den opfattelse, at Grækenland bør:

- gennemføre de nødvendige foranstaltninger af permanent karakter, der kan føre til en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2006

- mindske det konjunkturkorrigerede underskud med mindst 0,5 % af BNP fra og med 2007, fortrinsvis gennem en begrænsning af de primære udgifter, og dermed sikre en budgetsaldo tæt på balance eller i overskud på mellemlang sigt

- forstærke bestræbelserne på at kortlægge og kontrollere faktorer ud over nettolåntagning, der bidrager til ændringen i gældsniveauet, med henblik på at sikre et hurtigere fald i den offentlige bruttogældskvote i retning af referenceværdien

- kontrollere de offentlige pensionsudgifter og sikre en resolut gennemførelse af de reformer, hvorom der allerede er lovgivet, for at opnå holdbarhed i de offentlige finanser

- forbedre indsamlingen og behandlingen af offentlige data yderligere i samarbejde med Eurostat, især ved at styrke de mekanismer, der kan sikre en hurtig og korrekt indsamling af sådanne data.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Realt BNP (%-ændring) | SP marts 2005 | 4,2 | 2,9 | 3,0 | 3,0 |

KOM marts 2005 | 4,2 | 2,9 | 3,1 |

SP dec. 2003 | 4,2 | 4,0 | 3,8 | n.a. |

HICP-inflation (%) | SP marts 2005 | 3,0 | n.a. | n.a. | n.a. |

KOM marts 2005 | 3,0 | 3,2 | 3,2 |

SP dec. 2003 | 3,0 | 2,8 | 2,6 | n.a. |

Offentlig saldo (% af BNP)(*) | SP marts 2005 | -6,1 | -3,7 | -2,9 | -2,4 |

KOM marts 2005 | -6,1 | -4,5 | -4,4 |

SP dec. 2003 | -1,2 | -0,5 | 0,0 | n.a. |

Primær saldo (% af BNP)(*) | SP marts 2005 | -0,4 | 1,8 | 2,7 | 3,3 |

KOM marts 2005 | -0,4 | 1,0 | 1,0 |

SP dec. 2003 | 4,7 | 5,1 | 5,3 | n.a. |

Konjunkturkorrigeret saldo (% af BNP)(*) | SP marts 20051 | -7,0 | -4,4 | -3,5 | -3,0 |

KOM marts 2005 | -7,1 | -5,5 | -5,3 |

SP dec. 2003 | -1,2 | -0,5 | 0,0 | n.a. |

Offentlig bruttogæld (% af BNP) | SP marts 2005 | 110,5 | 109,5 | 107,2 | 104,7 |

KOM marts 2005 | 110,5 | 110,5 | 108,9 |

SP dec. 2003 | 98,5 | 94,6 | 90,5 | n.a. |

1Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet. (*) Kommissionens fremskrivninger tager ikke hensyn til de foranstaltninger, der blev bebudet den 29. marts. Kilder: Revideret opdatering af stabilitetsprogrammet fra marts 2005 (SP). Kommissionens økonomiske prognoser fra foråret 2005 (KOM). Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

[1] EFT L 209 af 2.8.1997. Alle de dokumenter, der skal refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs revideres udtalelse om stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form, der blev godtkent af Økonfin-Rådet den 10.7.2001.

[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[4] Kommissionens meddelelse om de foranstaltninger, som Grækenland har truffet som reaktion på Rådets beslutning af den 17.2.2005 i henhold til traktatens artikel 104, stk. 9, med henblik på at tilvejebringe den nedbringelse af underskuddet, som skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud (SEK(2005) 443 af 6.4.2005).

[5] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Alle de dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.