KOMVII SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(94) 492 endelig udg. 
Bruxelles, den 23.11.1994 
MEDDELELSE TIL 
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET 
OM HØRINGEN VEDRØRENDE 
GRØNBOGEN OM 
MOBIL- OG PERSONKOMMUNIKATION 
FORSLAG TIL RÅDETS RESOLUTION AF 
OM VIDEREUDVIKLING AF MOBIL- OG PERSONKOMMUNIKATION I DEN 
EUROPÆISKI UNION 
(forelagt af Komissionen) 

Resume af kommentarer 
INFORMATIONSSAMFUNDET: EN POLITISK RAMME FOR MOBILPOLITIK. 
Mobil- og personkommunikationsscktoren er kommet til at stå centralt i debatten om 
informationssamfundet. Rapporten "Europa og det globale informationssamfund"1 betegnede 
mobilkommunikation som en nodvendig byggesten i informationssamfundet og tilrådede, at denne 
kommunikationsmådes muligheder blev styrket. 
Denne rapport har bidraget til at udbrede en bred forståelse, og således sat retningslinier, for de 
forandringer der vil revolutionere Europas okonomi, forretningsliv, industri og den enkelte borgers 
dagligdag. Denne revolution er ikke begrænset til et kontinent, men er på verdensplan i sit mål og 
repræsenterer udfordringer som har tiltrukket sig politisk opmærksomhed på højeste niveau verden 
over. En vigtig faktor for forretningsmæssig succes er adgangen til information, markeder og kunder 
overalt i verden, ligesom muligheden for at kunne komme i kontakt med hinanden. Dette vil alt sammen 
give en række fordele til borgerne i Europa i deres dagligdag. 
Bangemann-gruppens rapport bygger på retningslinierne udstukket i Kommissionens Hvidbog om 
vækst, konkurrencedygtighed og beskæftigelse (KOM(94) 700 endelig udg.). Hvidbogen ligger kraftig 
vægt på vigtigheden af at bevæge sig frem imod informations-samfundet, da dette er essentielt for 
Europa for at kunne nyde fortsat vækst, samtidig med at forblive konkurrencedygtig på verdensplan, 
og stadig fremme beskæftigelsen. 
På samme tid ma fremskridt på dette område ikke ske på bekostning af de svagest stillede i samfundet. 
Kommende politik pa området skal styrke sammenhængen i Unionen samtidig med, at den fulde 
indvirkning pa samfundet tages i betragtning. 1 særdeleshed indvirkningen pa beskæftigelse,oplænng, 
uddannelse og sundhedspleje. De muligheder som mobil-teknologien nu tilbyder må udnyttes, for at 
udvikle en universel og økonomisk mulig tilgang til de nye serviceydelser i hele Unionen. 
MOBIL OG PERSON KOMMUNIKATION I INFORMATIONSSAMFUNDET. 
Mobilkommunikation er i dag det område inden for telekommunikationssektoren, der er i størst vækst. I 
løbet af de sidste par år er antallet af abonnenter vokset i en grad, der ikke er set før, især inden for 
cclleopbygget mobiltelefoni. Der er nu mere end 11 millioner brugere af celleopbygget mobiltelefoni i 
Europa, hvilket er 3 millioner flere end i begyndelsesfasen af udarbejdelsen af Grønbogen for 
mobilkommunikation. Der er også over 8 millioner brugere af andre mobilkommunikationstjenester, 
herunder særlig personsogesystemer og såkaldte private mobilradiosystemer. Det forventes, at der i år 
2000 vil være næsten 40 millioner brugere i EU, og med den stigende udvikling henimod 
personkommunikationstjencster formoder man, at der kan være op til 80 millioner brugere i år 2010. 
Markedet præges af hastige teknologiske fremskridt, nye forretningsmuligheder og faldende priser. I de 
senere år har abonnentvækstraten i medlemsstater med et cclleopbygget telefonimarked (biltelefoner og 
håndbårne apparater) i hoj vækst ligget mellem 30 og 40%. Nylige analyser viser, at denne tendens 
fortsætter trods den nuværende økonomiske tilbagegang. 
Storre bevægelighed og fremkomsten af nye tjenester, som den nye teknologi tilbyder, er af stor 
vigtighed for udviklingen af informationssamfundet. Denne nye teknologi vil gøre det lettere at opnå 
fordelene ved informationssamfundet, for den enkelte borger samt i erhvervslivet overalt i Unionen. 
Behovet for mobilkommunikation er ved at blive en almindelig del af erhvervslivet, med brugere, der 
strækker sig fra chefen i et multinationalt selskab til den lokale blikkenslager eller murer. I løbet at de 
næste få år, efterhånden som priserne forsat falder og den nyeste teknologi vinder frem, forventes 
mobilkommunikation at gore et betydeligt indhug i masseforbrugsmarkedet. 
Kuropii og del glohale infomiationssumluiKl. Anhefalmgei til Del Kuiopæiske Råd, 26. maj 1994 
Mobilitet har en særlig betydning i sammenhæng med Den Europæiske Union. På den ene side står 
mobilitet i centrum for EU's bestræbelser på at opnå fri bevægelighed for varer, personer, 
tjenesteydelser og kapital. På den anden side vil udsigten til transeuropæiske, avancerede 
mobilkommunikations-tjenester bidrage til at udvikle informationssamfundet fra vision til virkelighed 
Dertil kommer at, samtidig med integrationen af tale-, data- og billed-overlbrsel indenfor de nye 
multimedie og on-line tjenester, fremkommer et nyt person-kommunikationsmiljo, hvor de traditionelle 
skillelinier mellem faste og mobile net forsvinder. Mobilteknologien vil hjælpe de traditionelle 
operatører til at levere kommunikationstjenester billigere ind i hvert enkelt hjem, samtidig med 
nuværende mobiloperatører vil udvikle sig side om side med de traditionelle 
telekommunikationsselskaber for at kunne levere landsdækkende og transeuropæiske net og tjenester. 
MOBIL OG PERSONKOMMUNIKATIONSSEKTORENS ØKONOMISKE POTENTIALE. 
En dannelse af de rette rammer for mobilkommunikation vil forstærke det bidrag til vækst og 
beskæftigelse, som mobilkommunikation allerede for nuværende yder sit til i Unionen. Bangemann­
rapporten fastslår at i Tyskland har mobilsektoren dannet 30.000 nye arbejdspladser, hvortil der 
yderligere ventes 100.000 nye arbejdspladser dannet, indenfor Unionen hvis lignende tiltag følges. 
Den stigende brug af mobilkommunikation vil fa stor indflydelse på hele telekommunikationsindustrien. 
Mobiltjenesterne vil fortsat opleve en hurtig vækst, både hvad angår abonnenttal og tilsvarende trafik. 
Denne vækst vil desuden være med til at øge trafikken over de faste net, idet mobilnettene vil fortsætte 
med at afvikle en stor del af trafikken over de faste net og dermed øge det samlede 
telekommunikationsforbrug. 
Med det fælleseuropæiske digitale mobilsystem, GSM, har EU etableret en teknologi, der er førende pa 
verdensplan inden for dette centrale omrade af fremtidens globale kommunikationsmarked. EU må nu 
bygge videre pa denne succes. 
Markedspotentialet for personkommunikation er enonnt. Mens den maksimale tæthed af 
kabelforbundne telefoner ikke forventes at overstige ca. 50% i gennemsnit (dvs. ca. en tilslutning pr. 
husstand, plus firmatilslutninger), har personkommunikation potentiale for at nå op på nær ved 80% 
dækning (dvs. op til én tilslutning pr. voksen). 
Mobilkommunikation har også en vigtig rolle at spille som katalysator for privat og offentlig 
investering i telenet og -tjenester og ved at bidrage til at fastholde og udvide tjenesteudbuddet i mindre 
udviklede og fjerntliggende dele af EU. 
GRØNBOGENS OVERORDNEDE MÅL. 
De overordnede mål for standpunkterne og forslagene i denne grønbog er: 
=> at gore det muligt at etablere et EU-marked for mobiltjenester, -udstyr og-terminaler 
=> hvor det er nødvendigt, at fastlægge fælles principper for, hvordan denne målsætning nås 
med hensyn til etablering af en mobilinfrastruktur, udvikling af mobilnet og -tjenester og 
levering og drift af mobilterminaler 
=> at fremme udviklingen af mobilkommunikation til personkommunikation i stor stil, med 
særlig vægt på fælleseuropæiske tjenester 
=> at lette og fremme etableringen af transeuropæiske net og tjenester inden for sektoren og at 
sikre, at sektoren udvikles på en måde, der er i overensstemmelse med offentlighedens 
interesse. 
Den repræsenterer et betydeligt skridt inden for det samlede trinvise oplæg for 
telekommunikationssektoren i henhold til Rådsresolutionen af 22juli 1993 vedrørende det fremtidige 
afbalancerede forhold mellem faste og mobile net og tjenester inden for EU og med hensyn til 
fastholdelse og fremme af universal tjeneste for sektoren for de europæiske indbyggere. 
I relation til universel service fastslår Grønbogen at lovmæssige og markedsmæssige forhold gør at 
mobilkommunikationstjenester idag sigter til et niche- og høj-pris-marked og således ikke spiller nogen 
vigtig rolle i frembringelse af universaltjencster og heller ikke virker som erstatning for faste 
telefonforbindelser i alle hjem. På samme tid anerkender Grønbogen at: "Mobilkommunikation spiller 
en vigtig rolle i fremmeisen af massive private og offentlige investeringer indenfor 
telekommunikationsnet og tjenesteydelser, samtidig med at den bidrager til at udvikle, og opretholde 
tjenester, i mindre udviklede og perifære regioner i EU". 
HOVEDEMNERNE BERØRT AF GRØNBOGEN. 
Grønbogen rejser spørgsmål der er grundlæggende for den fremtidige udvikling af sektoren vedrørende: 
• Hvor konkurrencemæssig skal mobilmarkedet være og hvordan skal mobile net og tjenesteydelser 
bevilges (tildeling/liccnsvilkår)? 
• Hvilken rolle vil serviceleverandører komme til at spille, og hvordan skal reglerne for 
sammenkobling mellem forskellige net, og mellem net og serviceleverandører opstilles? 
• Skal mobile net kunne opbygge egne infrastrukturer, eller tilknyttes faste infrastrukturer indenfor 
deres net? 
• Hvilke forholdsregler er nødvendige for at gennemføre en overgang fra det nuværende 
nichemobilkommunikationsmarked, til fremtidens massemarked i personkommunikation? 
En række arbejdsområder, der er vigtige for den generelle udvikling af sektoren, som har igangværende 
handlingsplaner, blev bedt om en kommentar Disse arbejdsområder er bl. a., adgang til 
tredjelandsmarkeder, databeskyttelse, helbreds- og sikkerheds-sager, miljø, standardisering og 
forbrugerbeskyttelse 
GRØNBOGSHØRINGERNE OG DERES REULTATER. 
Horingen blev indledt med vedtagelsen af grønbogen den 27. april 1994 og fortsatte til midt i 
september. Kommissionen har fået over 70 skriftlige indlæg fra europæiske og nationale organisationer, 
selskaber og enkeltpersoner, der beskæftiger sig med kommunikation. Herunder er der kommet bidrag 
fra mange af teleselskaberne og mobiloperatørerne i Europa såvel som fra de europæiske 
telenetoperatørers sammenslutning; fra enkelte tjenesteleverandører og nationale repræsentative 
organisationer; fra store og mellemstore brugere af teletjenester og fra brugersammenslutninger; samt 
fra fabrikantsammenslutninger og individuelle udstyrsleverandører; fra forbrugerorganisationer og 
fra fagforeningsgrupper i kommunikationsindustrien lait deltog mere end 250 organisationer i 
høringerne, med enten skriftlige eller mundtlige indlæg. 
En oversigt af resultatet af høringerne forneden illustrerer de emner hvor der er konsensus, samt de 
emner hvor der blev udtrykt divergerende synspunkter. Generelle tendenser skulle kunne afæses. 
OVERSIGT OVER DE EMNER HVOR DER ER KONSENSUS. 
Et behov for afskaffelse af specielle eller eksklusive rettigheder2 
Behovet for harmonisering af nationale licensprocedurer og licensforhold. 
Vigtigheden af tjenesteleverandører som en ny måde for levering af telekommunikations­
tjenester. 
Behovet for effektive pocedurer for at mulliggøre frekvenser og numerering tilgængelige i tide til 
fremkomsten af de nye digitale tjenester, særligt hvor mangel på enighed truer udviklingen. 
Behovet for fordeling af nummerering på en redelig, transparent og ikke-disknmerende måde. 
En udviklingsstrategi imod pcrsonkommunikationsmiljoct. 
OVERSIGT OVER EMNER HVOR DER BLEV UDTRYKT DIVERGERENDE SYNSPUNKTER. 
Den fremtidige regulering af tjenesteleverance. 
Særligt,(i) skulle der være en forudsat forpligtelse for netoperatørerne til handle med 
tjenesteleverandørerne, for således at fremme en fremkomst af pan-europæiske tjenester, (ii) 
hvorvidt et adfærdskodeks for tjenesteleverandører skal baseres pa et frivilligt eller regelskabt 
grundlag. 
De fremsatte synspunkter afspejlede nationale holdninger til regulering, samt erfaring med 
uafhængige tjenesteleverandører. 
Infrastruktur. 
Skal mobilnetoperatorer have retten til at bruge egne eller tredjeparts infrastrukturer (inklusive 
brugen af mikrobolgekoblinger)? Skal de have mulighed for direkte at kunne koble sig til andre 
mobile eller faste net, nationalt eller i andre medlemsstater 
Der var bred stotte til, med undtagelse af hovedparten af fastnetoperatørerne, dels snarlige tiltag 
for en liberalisering, dels til direkte sammenkobling. Disse synspunkter skulle dog indpasses de 
overordnede tiltag, udstukket af Grønbogen for liberalisering af infrastruktur3 
Sammenkobling. 
Der blev fremsat forskellige holdninger til Open Network Provision (ONP), som grundlag for en 
reguleringsramme i sektoren. I særdeleshed var der uenighed om, i hvilken grad indgriben skulle 
ske ved regulering, fremfor at lade det ske ved aftale mellem de enkelte forretningspartnere. 
I praksis bliver mobiltjenester stadigt mere leveret på konkiinenceagtige vilkår hvor brugerne, i så al sige alle medlemsstater, har 
muliglied for at kunne vælge mellem mindst to forskellige digitale mobiltelefonsystemer. 1 de få medlemsstater hvor dette ikke er 
tilfældet vil det ske inden for kort tid. 
Se gronbog om liberalisering af telekommunikationsinfrastrukturer og kabel-TV netværk, del 1: Principper og tidsskema KOM(94) 
440,25.10.94 
Selv hvor der ikke kunne opnås konsensus skulle de generelle tendenser vise at noget kan opnås. 
Udviklingen på tjenesteleverandørmarkedet bor overvåges nærmere, særligt med hensyn til at se om 
lovmæssige midler skulle vise sig nødvendige. 
Vedrørende infrastruktur og direkte sammenkobling er Kommissionen enige om, at de mobile nets 
anvendelse af alternativ infrastruktur, skal behandles i lyset af Grønbog om infrastrukturer(KOM(94) 
440) og denne Meddelse, der begge bidrager til den generelle debat4, uden på forhånd at sætte sig fast 
resultaterne. 
lindeligt er emnerne vedrørende de fremtidige rammer for sammenkobling tæt forbundne til den 
foreslåede tilpasning af ONP-struktur til et mere konkurrencepræget marked. Hertil bidrager denne 
Meddelelse til debatten. 
På trods af at konsensus ikke kunne opnås på alle områder, tror Kommissionen på at det er muligt at 
bringe et vidtfavnende forslagssæt til denne sektor. Dette fremgår af oversigten nedenfor. 
NØDVENDIGE TILTAG FOR EN FREMTIDIG REGULERINGSRAMME. 
På grundlag afhøringerne kan der nu foreslås et vidtfavnende handl igsprogram. 
Nogle forslag retter sig særligt til mobilsektoren. Andre, som f eks. infrastruktur, sammenkobling og 
den fremtidige rolle for ONP, er indarbejdet i igangværende forberedende arbejder, indenfor 
telekommunikation-reguleringsrammer til den fulde liberalisering aftaletelefontjenester. Alle disse tiltag 
bor ses i sammenhæng med informationssamfundet og Kommissionens handlingsplan for Europas vej 
til informationssamfundet. 
OMRÅDER AF SÆRLIG BETYDNING FOR SEKTORSPECIFIKKE TILTAG. 
• Indforelse af konkurrence. Alle tilbageværende eksklusive og særlige rettigheder skal afskaffes 
den 1. januar 1996, og konkurrencemæssige vilkår skal indfores i sektoren. 
• Udvikling af adfærdskodeks for tjenesteleverandører. 
• Garantere adgang for tjenesteleverandører til markedet. 
• Fremme de nødvendige frekvenser til de nye digitale tjenester er til rådighed, samt operatørerne 
kombinerer forskellige teknologier inden for samme net, og have en servicepakke til brugerne; 
ligesåvel som målrettede programmer til at stotte markedsintræden for kommende 
mobilteknologi. 
• Efter den 1. januar 1998, at tillade mobiloperatorer at forsyne tilgængelige taleoperations-
tjenester via de faste net, samt tillade faste netoperatører at bruge radiobaseret teknologi. 
(jionbogen foreslår: " u/eblikkelig fjernelse uf restriktioner ved brug af egen eller tredjeparts infrastrukturer autoriseret af 
medlemsstaterne al stille koblinger til rådighed, mklussive mikrobølge koblinger, indenfor mobilnettet til forsyning aj 
mobilkommunikationstjenester." 
• Sørge for at etablere licensering af sattelit PCS-tjenester på europæisk plan. 
HOVEDINDSATSOMRÅDER I TILKNYTNING TIL DEN GENERELLE REFORM AF 
TELEKOMMUNIKATION. 
• Fjernelse af restriktioner i brugen af alternative infrastrukturer indenfor mobilnet på baggrund af 
de overordnede tiltag til infrastriikunegulering i sammenhæng med Grønbogen om infrastruktur 
• Regulering af sammenkobling igennem ONP og Traktatens konkurrenceregler, set på baggrund 
af Sammenkoblingsdirektivet og forslagene til den fremtidige tilpasning af ONP, der bliver 
fremsat den 1. januar 1998. 
• Etablering/ændring af regler for gensidig anerkendelse af udstyr, licenser, databeskyttelse og 
privatlivets fred, indenfor rammerne af nuværende forslag. 
YDERLIGERE TILTRÆNGTE TILTAG TIL UDVIKLINGEN AF EN OVERORDNET REGULERINGS OG 
TEKNOLOGISK RAMME. 
• Etablering af et program for standardisering, nummerering og frekvenstildeling, såvel som 
tidsskemaer for bindende beslutninger til medlemsstaternes implementering. 
• Henvende sig til den internationale dagsorden, særlig i relation til adgang til tredjelandes 
markeder, og ligeledes ved udvikling af ny teknologi indenfor den overordnede sammenhæng af 
den globale debat om "informationsmotorveje". 
• Udvikle en vidtfavnende holdning til: Helbred og sikkerhed, miljømæssige påvirkninger af 
mobilkommunikation og til beskæftigelscstendenser og videreuddannelse 
• Aktiv stotte udviklingen af et avanceret mobilt kommunikationssystem, via Fællesskabets 
forsøgsprogrammerog andre handlingsprogrammer, særligt over for udvikling af det Universelle 
Mobiltelesystem5 (UMTS). 
KONKLUSION 
Den omfattende horing om Grønbogen for mobil- og personkommunikation har givet alle interesserede 
parter mulighed for at bidrage til de fremtidige reguleringsrammer. Denne Meddelelse udstikker 
resultaterne af høringsprocesserne i detaljer, og foreslår konkret handling til gennemførelse af de trufne 
konklusioner 
Forvirring omkring UMTS skulle undgås, idet det er en samlebetegnelse for en opdukkende familie af teknologier og et politisk mål for 
service på verdensplan. 
RESUME AF KOMMENTARER 2 
I INDLEDNING 13 
II HØRINGEN 14 
III KOMMENTARER TIL GRØNBOGENS FORSLAG TIL STANDPUNKTER 15 
III. 1 Licensvilkår for mobilnetoperatører 15 
III. 1.1 Afskaffelse af særlige og eksklusive rettigheder 15 
III. 1.2 Fremtidige licensprocedurer og licensvilkår 15 
III. 1.3 Licensperiodens længde 16 
III. 1.4 Reducerede licensbetingelser for private mobilradiosystemer 16 
III. 1.5 Anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse på udstyr og 
licenser 16 
111.2 Tjenesteydelser 17 
111.2.1 Uafhængige tjenesteleverandører ved siden af direkte 
tjenesteudbud 17 
111.2.2 Nødvendigheden af redelig konkurrence 17 
111.2.3 Fjernelse af hindringer for innovative tjenestekombinationer 17 
111.2.4 Adfærdskodeks for tjenesteleverandører 17 
111.2.5 Forpligtelse til at imødekomme rimelige anmodninger om 
netadgang 18 
III.2 6 Roaming i fremtidens mobilkommunikation 18 
111.3 Sammenkobling 19 
111.3.1 ONP som grundlag for sammenkobling, der fortrinsvis etableres 
ved forretningsmæssige aftaler mellem parterne 19 
111.3.2 Sikring affair konkurrence inden for sammenkoblingsordninger 19 
111.3.3 Gennemskuelige sammenkoblingsvilkår 19 
III 3 4 SammenkoblingsafgiUer 19 
III 3 5 Sammenkoblingsstandarder 20 
III 3 6 Sammenkobling for private mobilradiosystemer 20 
III.4 Infrastruktur 20 
111.4.1 Ret til at etablere egen infrastruktur, til at bruge tredjeparts 
infrastruktur og til direkte sammenkobling 20 
111.4.2 Fælles infrastruktur 20 
III. 5 Radiofrekvenser 21 
111.5.1 Frekvensernes betydning i det nye kommunikationsmiljø 21 
111.5.2 Støtte til EU's principielle fremgangsmåde med inddragelse af ERC .21 
111.5.3 Spektrumfordeling mellem telekommunikation, radiospredning og 
forsvar 21 
111.5.4 Prioriterede områder for frekvenspolitikken 21 
111.6 Nummerering 22 
111.6.1 Nummereringens betydning under de nye forhold 22 
111.6.2 Støtte til EU's principielle fremgangsmåde med hensyn til 
nummerering 22 
111.6.3 Prioriterede områder for nummereringspolitikken 22 
111.7 Udviklingen mod personkomnuinikationstjenester 23 
111.7.1 Hvad er personkommunikation? 23 
111.7.2 Tjenesteleverandørernes rolle i personkommunikationsmiljøet 23 
III. 7.3 Kombination af teknologier i personkommunikationsmiljøet 23 
111.7.4 Mobiloperatørers adgang til det faste net og fastnetoperatørers 
brug af trådløs teknologi 23 
111.7.5 Licenstildeling inden for personkommunikation 24 
IV STANDPUNKTER TIL GENNEMFØRELSESFORANSTALTNINGERNE OG 
INDSATSOMRÅDERNE FOR UDVIKLING AF GUNSTIGE 
RAMMEBETINGELSER 24 
IV. 1 Databeskyttelse og meddelelseshemmelighed 24 
IV.2 Sundhed og sikkerhed 24 
IV 3 Overvågning af, hvilke virkninger mobilmarkedets udvikling far for 
beskæftigelsen 25 
IV.4 Standarder 25 
IV.5 Transeuropæiske net og tjenester og satellitbaseret personkommunikation .25 
IV.6 Adgang til tredjelandsmarkeder 26 
IV. 7 Spørgsmålet om uretmæssig brug af mobilnet 26 
IV 8 Spørgsmålet om en fælles tilsynsmyndighed 26 
IV.9 Høringsprocedurer 26 
V KOMMISSIONENS VURDERING 26 
VI Områder hvor der er almindelig konsensus 27 
V.2 Generelle standpunkter til sektorens fremtidige udvikling 27 
V.3 Nødvendige foranstaltninger vedrørende de fremtidige forskriftsmæssige 
rammer 28 
VI HOVEDINDSATSOMRÅDER 29 
VI. 1 Sektorspecifikke foranstaltninger 29 
VI. 1.1 Etablering af konkurrence 29 
VI. 1.2 Etablering af en adfærdskodeks for tjenesteleverandører 29 
VI. 1.3 Sikring af tjenesteleverandørers adgang til markedet 29 
VI. 1.4 DCS 1800-licenser og adgang til frekvensbånd for udvidelse af 
GSM 30 
VI. 1.5 Offentlig adgang/telepunkt og DECT-baserede systemer 30 
VI. 1.6 Mobilnetoperatørers mulighed for at udbyde offentlig taletelefoni 
via det faste net 31 
VI. 1 7 Ophævelse af restriktioner for fastnetoperatører 31 
VI. 1.8 Målrettede programmer til støtte for nye mobilteknologiers 
fremkomst på markedet: TFTS, ERMES, TETRA, DSRR 31 
VI. 1.9 Overvågning af uretmæssig brug af mobiltjenester 32 
VI 110 Europæisk licensudstedelse til satellitbaserede 
personkommunikationstjenester 32 
10 
VI. 1.11 Høringsprocedurer 32 
VI.2 Foranstaltninger i tilknytning til den generelle reform af telesektoren (at 
iværksætte inden I. januar 1996) U 
VI.2.1 Ophævelse af restriktioner over for anvendelsen af alternativ 
infrastruktur inden for mobilnet 33 
VI.2.2 Regulering af sammenkoblingsordninger på grundlag af ONP-
princippet og traktatens konkurrenceregler 33 
VI.2.3 Ændring af direktiv 91/263/EØF om gensidig anerkendelse 
vedrørende terminaludstyr 34 
VI.2.4 Vedtagelse af foreliggende forslag inden for gensidig anerkendelse 
af licenser 34 
VI.3 Tidsplaner for standardisering, nummerplanlægning og frekvenstildeling 
samt tidsplan for vedtagelse afbindende beslutninger om gennemførelse 35 
VI 3 1 Standardisering 35 
VI. 3.2 Frekvenser 35 
VI 3 3 Nummerering 36 
VI.4 Den internationale dagsorden 36 
VI.4.1 Adgang til tredjelande 36 
VI.4.2 International samordning af udviklingen hen imod UMTS 37 
VI.4.3 Personkommunikationssystemets betydning for informations-
motorvejsnettet 37 
VI. 5 Sikring af offentlighedens interesser 38 
VI.5.1 Etablering af et globalt handlingsprogram for sikkerhed og 
sundhed i mobilsektoren 38 
VI.5.2 Løbende vurdering af miljøvirkningerne af udviklingen af mobil-
og personkommunikation 38 
VI 5.3 Løbende overvågning af beskæftigelsesudviklingen og 
uddannelsesbehovene i kommunikationssektoren 38 
VI.5.4 Databeskyttelse og privatlivets fred 38 
VI.6 Universelle mobilteletjenester 39 
VI.6.1 Fortsat støtte til EF's forskningsprogrammer inden for avanceret 
mobilkommunikation og telematik 39 
11 
VI.6.2 Støtte til ETSI's særlige gruppe for mobilteknologi (SMG) og 
fremme af et aftalememorandum om UMTS 39 
VI.6.3 Undersøgelse af mulighederne i satellitbaseret UMTS 40 
VII KONKLUSIONER OG TIDSPLAN FOR INDSATSEN 40 
BILAG 1 KORT OVERSIGT OVER GRØNBOGEN OM MOBIL-OG 
PERSONKOMMUNIKATION 44 
BILAG 2 LISTE OVER DELTAGERE I HØRINGEN VEDRØRENDE 
GRØNBOGEN OM MOBIL- OG PERSONKOMMUNIKATION 46 
BILAG 3.FORKORTELSER 49 
FORSLAG TIL RÅDETS RESOLUTION AF OM VIDEREUDVIKLING AF 
MOBIL- OG PERSONKOMMUNIKATION I DEN EUROPÆISKE UNION 50 
12 
INDLEDNING 
Mobilkommunikation har i de senere år udviklet sig til en afgørende vækstsektor i EU. Der er nu 
over 11 millioner brugere af cellcopbygget mobiltelefoni, hvilket er 3 millioner mere, end der var 
da grønbogen om mobilkommunikation blev skrevet. Desuden er der over 8 millioner brugere af 
andre mobilkommunikationstjenester, herunder især personsøgning og såkaldte private 
mobilradiosystemer. Det forventes, at der i år 2000 vil være næsten 40 millioner brugere i EU, og 
med den stigende udvikling henimod mobilkommunikationstjenester fonnoder man, at der kan 
være op til 80 millioner brugere i år 2010. 
I betragtning af, at der kan udvikle sig et meget stort massemarked for personkommunikation, er 
det absolut nødvendigt, at der fastlægges en sammenhængende politisk ramme for sektoren og for 
udviklingen af transeuropæiske net inden for rammerne af EU's overordnede strategi for vækst, 
konkurrenceevne og beskæftigelse. 
Det var på denne baggrund, at Kommissionen den 27. april 1994 godkendte grønbogen om mobil-
og personkommunikation , i det følgende benævnt "grønbogen". 
I mellemtiden er mobil- og personkommunikationssektoren også kommet til at stå centralt i 
debatten om informationssamfundet. Rapporten "Europa og det globale informationssamfund"7 
betegnede mobilkommunikation som en nødvendig byggesten i informationssamfundet og 
tilrådede, at denne kommunikationsmådes muligheder blev styrket. Både Kommissionens svar på 
rapporten - den såkaldte handlingsplan - og Det Europæiske Råds reaktion understregede, at 
mobilkommunikation har stor betydning for udviklingen af net og tjenester, og Kommissionen 
annoncerede, at den ville forelægge en rapport om resultaterne af høringen om grønbogen ved 
udgangen af 1994. 
Det er den rapport, der her forelægges. Den bor læses på baggrund af grønbogen, hvori der 
fremlægges et sammenhængende sæt forslag og redegøres detaljeret for tekniske, markedsmæssige 
og forskriftsmæssige forhold i sektoren . 
Bilag 1 indeholder en oversigt over grønbogens indhold. 
Udvikling af et personkommunikationsmiljø. Gronbog om en fælles strategi for mobil- og personkommunikation i Den Europæiske 
Union. (KOM (94) 1445 endelig udg., 27.4.1994) 
Europa og det globale informationssamfund. Anbefalinger til Det Europæiske Råd, 26. maj 1994. 
Gronbogen indeholder også en omfattende liste over tenner, der bruges i sektoren og som er benyttet i denne meddelelse. 
13 
II HØRINGEN 
Høringens formål var at indhente alle berørte parters synspunkter på, hvilke forskriftsmæssige 
rammer der skal fastlægges for mobil- og personkommunikation. 
Horingen blev indledt med vedtagelsen af grønbogen den 27. april 1994 og fortsatte til midt i 
september. Kommissionen har faet over 70 skriftlige indlæg fra europæiske og nationale 
organisationer, selskaber og enkeltpersoner, der beskæftiger sig med kommii^Ktion. Herunder er 
der kommet bidrag fra mange af teleselskaberne og mobiloperatørerne i Europa såvel som fra de 
europæiske telenetoperatorers sammenslutning; fra enkelte tjenesteleverandører og nationale 
repræsentative organisationer; fra store og mellemstore brugere af teletjenester og fra 
brugersammenslutninger; samt fra fabnkantsammenslutninger og individuelle 
udstyrsleverandører. Der er kommet skriftlige indlæg fra CEPT's Europæiske 
Radiokommunikationskomité (ERC) og dets Europæiske Udvalg for Retsforskrifter pa 
Teleområdet (ECTRA), fra fagforeningerne og fra de europæiske registerdirektører (ITU-komité: 
European Data Commissioners). Der er desuden kommet kommentarer fra 
memorandumgrupperne for GSM og ERMES . Endelig er der kommet bemærkninger fra 
organisationer og selskaber fra andre europæiske lande, herunder medlemmer af Det Europæiske 
Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) og fra Nordamerika. 
Formelle udtalelser om gronbogen er vedtaget eller undervejs fra Europa-Parlamentet, Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Det Paritetiske Udvalg for 
Telekommunikation, hvor der er repræsentanter fra ledelse og fagforeninger i teleselskaberne 
inden for EU. 
Foruden disse skriftlige indlæg er der ydet væsentlige bidrag til Kommissionens arbejde på en 
serie høringsmøder. Det første blev holdt i juli måned og var en generel samling af alle deltagere i 
sektoren (fastnet- og mobilnetoperatorer, tjenesteleverandører, udstyrsfabrikanter, 
forbrugerorganisationer og europæiske organer, der beskæftiger sig med nummerering, 
licensudstcdclse, frekvenser og databeskyttelse). Der deltog over 130 organisationer, selskaber og 
sammenslutninger. Senere blev der holdt særskilte møder for teleselskaberne og 
mobiloperatorerne, for tjcnesteleverandorbranchen og for repræsentanter for fagforeningerne i 
kommunikationssektoren. Høringsmøderne blev suppleret af henvendelser fra 
memorandumgruppen for GSM og fra forbrugerorganisationer. Der kom skriftlige eller mundtlige 
indlæg fra over 250 organisationer 
Høringerne på europæisk plan blev suppleret af høringer på nationalt plan i en række 
medlemsstater 
9 
10 
u Kommissionen har også arbejdet tæt sammen med Udvalget af Højtstående Embedsmænd fra de 
Nationale Tilsynsmyndigheder i overensstemmelse med Rådets resolution 93/C213/0111. 
Bilag 2 indeholder en oversigt over høringerne og de skriftlige kommentarer. 
Global System for Mobile communications. Se gronbogen. 
European Radio Messaging System (personsogning). Se gronbogen. 
Rådets resolution af 22. juli 1993 om forholdene inden for telekommunikationssektoren og behovet for yderligere udvikling på 
telekommunikationsmarkedet, 93/C213/01. EFr C 213, 6. august 1994, side 1. 
14 
III KOMMENTARER TIL GRØNBOGENS FORSLAG TIL STANDPUNKTER 
1 dette kapitel sammenfattes de vigtigste af de bemærkninger, som høringerne gav anledning til i 
forhold til standpunkterne, som de er fremstillet i grønbogen. De, der gerne vil se flere detaljer, 
henvises til kommentarernes fulde ordlyd, som kan fas ved henvendelse 
III.l Licensvilkår for mobilnetoperatører 
III. 1.1 Afskaffelse af særlige og eksklusive rettigheder 
Forslaget om at afskaffe særlige og eksklusive rettigheder i 
mobilkommunikationssektoren fandt bred støtte. Mange af bidragyderne mente, 
at de tilbageværende særlige og eksklusive rettigheder bremsede sektorens 
udvikling, især fordi den konkurrencebegrænsning, de indebærer, holdt priserne 
oppe og indsnævrede udbuddet af mobiltjenester. 
Der var almindelig accept af, at der mindst skulle udstedes to licenser for hver 
mobilteknologi, hvis markedets efterspørgsel tillod det. Desuden blev der udtrykt 
kraftig støtte til anbefalingen af, at der i hver medlemsstat skulle udstedes mindst 
en licens til DCS 1800-systemer12 og at der skulle sørges for adgang til DECT13. 
///. 1.2 Fremtidige licensprocedurer og licensvilkår 
Med hensyn til de fremtidige licensprocedurer og rammen for licensvilkårene blev 
der givet udtryk for stærk stotte til åbne, ikke-diskriminerende og gennemskuelige 
licensprocedurer 
For at sikre et redeligt konkurrencemiljø blev det anset for afgørende, at de 
nuværende operatorer (især hvis de også driver et fast net eller er knyttet til 
fastnetoperatoren) og de nytilkommende bør være underlagt ensartede 
licensvilkår, omend en ny operatørs licens i givet fald skulle kunne tilpasses for at 
afbalancere eventuelle særlige fordele, som den eksisterende operatør har i kraft 
af at være kommet tidligere ind på markedet. Der skulle også være lighed med 
hensyn til licenspcriodens længde. 
Bemærkningerne vedrorende lige vilkår omfattede endvidere opfordringer til: al 
fastlægge klare tidsgrænser for de nationale tilsynsmyndigheder, når de skal 
bedomme indkomne bud; al sorge for, at konkurrerende mobilsystemer så vidt 
muligt begynder driften samtidig, og til at sikre, at ingen operatør automatisk er 
berettiget til at fa fornyet sin licens. 
Hvad angår licenstildelingsmetoden, var der overvældende tilslutning fra alle dele 
af sektoren til princippet om sammenligning af bud. Lodtrækning fandt praktisk 
talt ingen stotte, og auktionsmetoden blev kritiseret for ikke at yde tilstrækkelig 
sikkerhed for en ordentlig servicekvalitet og for at føre til højere forbrugerpriser 
pa udstyr og tjenester Der var dog også medlemsstater, som fremsatte det 
synspunkt, at det i betragtning af knapheden pa frekvensressourcer ville være 
rimeligt at tillægge brugen af denne ressource en forretningsmæssig værdi 
Der var forskellige synspunkter pa, hvilke begrundelser der kan bruges for at 
afslå licens. De fleste mobiloperatører, tjenesteleverandører og brugere 
12 
Standard for mikrocellesystemer udviklet af ETSI på grundlag af GSM-standarden. Se gronbogen. 
Digital European Cordless Telecommunications. Ny standard for digitale trådløse telesystemer udviklet af ETSI. Se grønbogen. 
15 
fremhævede behovet for konkurrence og gik dermed ind for, at der kun skulle 
være få ikke-økonomiske grunde, som berettigede til at afslå licens. Andre 
kommentarer lagde vægt på grønbogens formulering om, at sådanne grunde 
kunne omfatte en vurdering af bestemte nets levedygtighed og af 
tjenestekvaliteten '4 
III. 1.3 Licensperiodens længde 
Et særligt spørgsmål, der blev rejst af mange eksisterenue mobilnet- og 
fastnetoperatører var behovet for en tilstrækkelig lang licensperiode til at 
operatørerne ikke blot kunne nå at tjene deres investeringer ind, men også havde 
en interesse i at investere videre i nettene i licensperioden, herunder tilpasse 
eksisterende net til ny teknologi. Der var endda nogle der mente, at licenser 
principielt burde være gyldige i ubegrænset tid med mulighed for inddragelse i 
tilfælde af misligholdelse. Pa den anden side opfordrede nogle mobilnetoperatører 
og tjenesteleverandører, som havde erfaring fra konkurrenceprægede markeder, 
Kommissionen til at gribe kraftigere ind - navnlig hvor de nuværende licenser er 
udstedt under monopol- eller duopolvilkår - for at vurdere om der faktisk er 
etableret reelle konkurrencevilkår, og hvis det ikke var tilfældet, da at træffe 
passende forholdsregler. 
Der var almindelig enighed om, at driftslicenser og frekvenslicenser burde have 
samirre varighed. 
///. 1.4 Reducerede licensbetingelser for private mobilradiosystemer 
Deltagerne understregede, at det var nødvendigt at gennemføre grønbogens 
forslag om at tage vidtgående hensyn til de private mobilradiotjenesters 
(PMR'ers) fremtidige rolle. PMR'ernes betydning blev især fremhævet af 
deltagere med erfaring fra de nordamerikanske markeder og udstyrsindustrienx 5. 
II1.1.5 Anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse på udstyr og licenser 
Der var tilslutning til fortsat praktisk anvendelse af princippet om gensidig 
anerkendelse for mobilterminaludstyr. Det blev specielt bemærket, at gensidig 
anerkendelse ikke kun skulle gælde for radioudstyr, der benyttes til roaming 
(GSM, DECT), men også for udstyr, der kan benyttes til fælles kollektive 
frekvenser (f.eks. DSRR-udstyr16). Der blev opfordret kraftigt til, at man 
1 7 
fremskyndede procedurerne for de relevante TBR'er og CRT'er . 
14 
I grønbogen blev dette begrænsede antal betingelser defineret som væsentlige krav og krav om varetagelse af offentlige 
servicefunktioner i form afregulering af forretningsvilkårene. 
De væsentlige krav, som der skal tages hensyn til omfatter effektiv udnyttelse af radiofrekvensspektret, elektromagnetisk kompatibilitet, 
netdriftssikkerhed, sikring af netintegritet, interoperabilitet mellem tjenester i begrundede tilfælde, databeskyttelse i begrundede tilfælde 
samt brugeres og arbejdstageres sikkerhed. 
Krav om varetagelse af offentlige servicefunktioner vedrører tjenestens permanens, disponibilité! og kvalitet. For al sikre tjenestens 
permanens, disponibilité! og kvalitet kan det være nødvendigt al stille betingelser vedrørende licensindehaverens tekniske kompetence 
og økonomiske ressourcer 
Private mobilradiosystemer drives normalt på lokal eller regional basis fra en enkelt basisstation og ved brug af en enkelt eller nogle là 
radiokanaler. Det er normalt kun en enkelt gruppe (lukket brugergruppe), der benytter systemet. 
En af deltagerne sammenlignede situationen i Europa med USA I Europa var der i 1993 5,5 mio. PMR-brugcre mod 17 mio. i USA. 
Digital Short Range Radio. En ny digital standard udviklet af ETSI til privat mobilkommunikation (PMR). Se grønbogen. 
17 
Fælles tekniske forskrifter for typegodkendelse al terminaludstyr efter procedurerne i direktiv 91/262/EØF. TBR'er leverer det tekniske 
grundlag for CTR'eme på grundlag af ETSl-standarder (E'I'S'er). 
16 15 
Der var endvidere almindelig tilslutning til grønbogens bemærkning om, at 
princippet om gensidig anerkendelse kun skulle finde begrænset anvendelse på 
mobiltjenesteområdet (satellitbaseret mobilkommunikation, PMR-systemcr, 
lokale systemer i grænseområder) på grund af de fysiske grænser, som 
frekvensspektret sætter. 
111.2 Tjenesteydelser 
///. 2.1 Uafhængige tjenesteleverandører ved siden af direkte tjenesteudbud 
Der var mange indlæg, som anerkendte værdien af at have både selvstændige og 
integrerede tjenesteleverandører, for at de side om side kan virke for at udvikle 
mobilmarkedet og øge forbrugernes valgmuligheder med hensyn til tjenesteudbud 
og tariffer. 
Flere teleselskaber og mobiloperatorer understregede, at det var vigtigt for dem at 
have et direkte udbud af tjenester integreret i deres netaktiviteter. Der blev givet 
udtryk for, at reglerne for tjenesteudbud ikke måtte begunstige den ene eller den 
anden distributionskanal. Det blev fremhævet, at direkte detailsalg af 
mobiltjenester havde haft stor betydning for, at der var opnået en høj 
dækningsgrad i de nordiske lande. På den anden side hævdede uafhængige 
tjenesteleverandører, at de var alvorligt handicappede i konkurrencen med 
mobiloperatørers integrerede tjenesteudbud, og de understregede, at det var 
vigtigt at sikre at rimelige konkurrenceforhold for at overvinde denne ulempe. 
///. 2.2 Nodvendigheden af redelig konkurrence 
Mange mobiloperatorer, tjenesteleverandører og brugere understregede, at den 
udbredte bekymring for, om konkurrenceforholdene blev rimelige, måtte 
overvindes ved at sørge for tilstrækkelig gennemskuelighed i forhold til 
operatører med egen tjenesteleverandørafdeling og navnlig ved at hindre 
krydssubsidiering. Et antal selvstændige tjenesteleverandører gik et skridt længere 
og hævdede, at virkelig konkurrence kun kunne opstå, hvis netdrift og 
tjenesteudbud blev skilt helt ad i strukturel henseende. Et særligt 
konkurrenceproblem, der blev rejst af flere bidragydere, var det aktuelle mønster, 
hvor der blev ydet store tilskud til erobring af kunder ved hjælp af billigt udstyr. 
Det blev bemærket, at ligestilhngsprincippet skulle gælde fuldt ud også for 
forholdet mellem et teleselskab og dets tjenesteleverandørafdeling, parallelt med 
eventuelle bestemmelser om, at mobilnetoperatører og integrerede 
tjenesteleverandører skal handle indbyrdes som selvstændige virksomheder 
III 2.3 Fjernelse af hindringer for innovative tjenestekombinationer 
Grønbogens forslag om at fjerne hindringer for at en enkelt tjenesteleverandør 
kan kombinere forskellige tjenester mødte almindelig tilslutning som en vigtig 
drivkraft for fornyelse i tjenesteudbuddet. 
///. 2.4 Adfærdskodeks j'or tjenesteleverandorer 
Der var stærk tilslutning til, at der ikke skulle kræves licens af 
mobiltjcnesteleverandorer 
17 
Der var også stærk tilslutning til, at der burde udarbejdes en adfærdskodeks på 
europæisk plan med tjenesteleverandørers rettigheder og pligter over for både 
operator og bruger. Man mente, at en sådan kodeks burde formuleres af alle 
parter med interesser i sektoren. 
Kommentarerne fokuserede på, om kodeksen skulle være bindende eller frivillig 
Mange fastnet- og mobilnetoperatører var ikke sikre på, at en frivillig kodeks 
ville være god nok. På den anden side blev det i mange anÙK ^' -o understreget, 
at der var behov for smidighed af hensyn til de forskellige nationale traditioner på 
reguleringsområdet. Dermed ville man hindre, at tjenesteleverandørbranchen blev 
pålagt uforholdsmæssigt byrdefulde forskrifter. 
Et særligt problem blev rejst af European Data Protection Commissioners, som 
påpegede, at en eventuel frivillig adfærdskodeks ikke måtte underminere 
gældende bindende databeskyttelsesregler i de enkelte lande. Desuden skulle EF-
lovgivningens forpligtelser med hensyn til databeskyttelse omfatte både netdrift 
og tjenesteudbud i betragtning af, hvor store mængder af data det drejer sig om. 
///. 2.5 Forpligtelse til at imødekomme rimelige anmodninger om netadgang 
Der var megen diskussion om grønbogens forslag om, at man skulle fremme 
fælleseuropæiske tjenester og innovative kombinationer af forskellige 
mobilnettjenester (og i sidste ende fastnettjenester) ved at pålægge 
netoperatørerne en pligt til at imødekomme alle rimelige anmodninger om at 
sælge deres ydelser ("forretningspligt"), idet rimeligheden af et afslag skulle 
kunne indankes for den relevante nationale tilsynsmyndighed. 
Nogle bidragydere - herunder tjenesteleverandører, teleselskaber og 
mobilnetoperatorer - støttede denne løsning. Der var dog mange af dem, der 
kommenterede spørgsmålet, som lagde hovedvægten på netoperatorernes 
forretningsmæssige selvstændighed, når de skulle træffe beslutning om, hvordan 
deres mobiltjenester skulle distribueres. De understregede behovet for fleksibilitet 
og mente, at eventuelle forpligtelser skulle ligge helt inden for grænserne af 
konkurrenceretten og normal forretningspraksis. Også her blev den vellykkede 
lancering af mobiltjenester via detailhandelsudsalg i Nordeuropa fremhævet. 
///. 2.6 Roaming i fremtidens mobilkommunikation 
Operatorer, tjenesteleverandører og brugere var enige om, at der måtte ydes støtte 
til roaming som middel til at sikre, at tjenesterne blev udbudt over hele Europa, 
og om, at roaming skulle stottes på en måde, som oger brugernes valgmuligheder 
Nogle indlæg fremhævede - på linje med grønbogens opfordring til fuld 
anerkendelse af roamingordninger - at man måtte acceptere de 
forretningsmæssige konsekvenser af aftaler, hvorefter mobiloperatører 
distribuerer deres systemers SIM-kort gennem en tjeneste i en medlemsstat, dvs. 
at tjenesteleverandøren så ville have ret til at sælge disse kort over hele EU under 
overholdelse af de sædvanlige konkurrenceregler 
18 
111.3 Sammenkobling 
III. 3.1 ONP som grundlag for sammenkobling, der fortrinsvis etableres ved 
forretningsmæssige aftaler mellem parterne 
Der var bred stotte til, at ONP-rammen skulle bruges som reguleringsmekanisme, 
forudsat at den blev justeret i overensstemmelse med Rådets resolution 
93/C213/01 , så der blev taget hensyn til den øgede konkurrence. Under alle 
omstændigheder var der tilslutning til grønbogens synspunkt, som indebar en 
fortrinsstilling for forretningsmæssige aftaler på grundlag af de generelle ONP-
pnncipper. De nationale tilsynsmyndigheder skulle kun gribe ind, når det ikke var 
muligt at indgå sådanne aftaler. 
Der var dog mindst én operatør med erfaring fra det nordamerikanske marked, 
som hævdede, at en fortrinsstilling for forretningsmæssige aftaler ville være et 
utilstrækkeligt middel til at fremkalde et ekspanderende 
mobilkommunikationsmarked, fordi fastnetoperatøren eller den dominerende 
mobilnetoperator ville stå i en stærkere forhandlingsposition. 
///. 3.2 Sikring af Ja ir konkurrence inden for sammenkoblmgsordninger 
Mange bidragydere lagde vægt på princippet om ikke-diskriminering og på, at 
forholdet mellem teleselskaber og deres datterselskaber for mobilkommunikation 
og mellem mobilnetoperatørcr og deres tjenesteleverandørafdelinger skulle være 
gennemskueligt. 
Visse mobilnetoperatører og uafhængige tjenesteleverandører pegede på, at det 
måtte sikres, at de kunne få rimelig adgang til teleselskabernes 
databehandlingskapacitet og intelligentnetfunktioner. Heroverfor mente mange 
teleselskaber, at sammenkoblingsforpligtelserne ikke burde blive mere vidtgående 
end det, der allerede nu er fastlagt ved EF-lovgivning 
Et antal fastnetoperatører mente, at det i forbindelse med sammenkobling for 
mobiltjenester må sikres, at nye deltagere på markedet påtager sig deres rimelige 
del af den almene forsyningspligt. 
///. 3.3 Gennemskuelige sammenkoblingsvilkår 
For at muliggøre tilsyn med at reglerne overholdes mente flere operatører og 
tjenesteleverandører, at i hvert fald tilsynsmyndighederne skulle kunne få indsigt i 
sammenkoblingsaftalerne, og at storre åbenhed måske ville være ønskelig. 
///. 3.4 Sammenkoblingsafgifter 
Det blev fremfort, at sammenkoblingsafgifter skal medvirke til effektiv 
ressourceallokering, være bæredygtige, fremme effektiv igangsættelse og drift og 
muliggøre effektiv prisfastsættelse. 
18 
Rådets resolution af 22 juli 1993 om forholdene inden loi telekommunikationssektoren og behovet for yderligere udvikling på 
telekommunikationsmarkedet, 93/C 213/01 EFT C 213, 6. august 1994, side 1 
19 
///. 3.5 Sammenkoblingsstandarder 
Der var almindelig tilslutning til grønbogens standpunkter, herunder ikke mindst 
fremhævelsen af frivillige standarder i det fremtidige kommunikationsmiljo. 
///. 3.6 Sammenkobling for private mobilradiosystemer 
Der var udbredt stotte til mindre restriktive holdninger til sammenkobling for 
PMR-svstemer. både indbvrdes oe med det offentliee net 
III.4 Infrastruktur 
Infrastrukturspørgsmålet var et centralt emne i diskussionerne om gronbogen. 
///. 4.1 Ret til at etablere egen infrastruktur, til at bruge tredjeparts infrastruktur og til 
direkte sammenkobling 
Der var stor tilslutning fra hele sektoren til det dobbelte princip om omgående 
liberalisering af mobilkommunikationsinfrastrukturen og fjernelse af restriktioner 
for direkte sammenkobling. Dette blev anset for at være et afgørende middel til at 
lose de nuværende flaskehalsproblemer inden for forsyningen med lejede kredsløb 
og til at give mobilnetoperatorerne kontrol over deres omkostningsstruktur, 
hvilket ville fremme prisfald og hurtigere innovation. Det blev anset for 
sandsynligt, at det ville fore til lavere priser for brugerne. 
Nogle fremhævede, at indsatsen på dette område må gå hånd i hånd med 
etableringen af en effektiv sammenkoblingsordning, og at udbredt etablering af 
egen infrastruktur ikke må gå ud over driftseffektiviteten, især med hensyn til 
brugen af radiospektrum 
Samtidig bemærkede en række eksisterende fastnetoperatører, at de var 
modstandere af, at infrastrukturspørgsmål på mobilområdet blev diskuteret uden 
sammenhæng med de generelle drøftelser om infrastrukturreguleringen. Disse 
teleselskabers hovedbekymring var, at sådanne tiltag vedrørende infrastruktur og 
sammenkobling kunne underminere teleselskabernes evne til at finansiere de 
nuværende investeringer i deres net og opfylde den almene forsyningspligt. Andre 
teleselskaber - det var især dem, der har erfaring med markeder, hvor 
infrastrukturen er liberaliseret - delte ikke denne bekymring. 
///. 4.2 bælles infrastruktur 
Der var almindelig enighed om, at dette spørgsmål var særdeles vigtigt af både 
økonomiske og miljømæssige grunde. Nogle teleselskaber mente, at fællesskab 
om infrastruktur udelukkende skulle afgøres ved forretningsmæssige aftaler, og at 
det i denne forbindelse skulle sikres, at de berørte tjenester på ingen måde blev 
forringet. Mange andre i branchen accepterede princippet om obligatorisk 
fællesskab om lokaliteter, når vægtige hensyn til miljøet eller offentlighedens 
sikkerhed taler for det. 
20 
111.5 Radiofrekvenser 
///. 5. J Frekvensernes betydning i det nye kommunikationsmiljø 
Det blev set som afgørende for ekspansion inden for mobil- og 
personkommunikation, at der var frekvensspektrum nok til rådighed på 
fælleseuropæisk basis. Klare og forudsigelige frekvensforhold var en nødvendig 
forudsætning for planlægningen af investeringsstrategier. Disse forhold skulle 
udformes under hensyntagen til både eksisterende teknologi og nye systemer og 
således, at frekvensallokeringen blev afbalanceret i forhold til efterspørgslen på 
markedet. 
///. 5.2 Støtte til EU's principielle fremgangsmåde med inddragelse af ERC 
Der var almindelig tilslutning til den fremgangsmåde med hensyn til frekvenser, 
som er skitseret i gronbogen, hvor man bygger på ekspertisen i ERC/ERO19. Der 
var dog bekymrede roster, som anså det for tvivlsomt, om man med de nuværende 
procedurer kunne holde trit med markedet og frembringe bindende og 
gennemførte beslutninger i EU. Ideen om en fælles regcludstedende myndighed, 
som skulle tage sig af fælles ressourcestyring for hele Europa, fandt en vis 
tilslutning. 
Der var tilslutning til anvendelse af ONP-principper ved frekvensallokeringen, 
herunder til kravet om at frekvensafgifter skulle være omkostningsægte. 
Spørgsmålet om, hvordan fjernelsen af eksisterende brugere skal finansieres, blev 
også rejst. 
///. 5.3 Spektrumfordeling mellem telekommunikation, radiospredning og forsvar 
Der blev fra mange sider ytret bekymring for, hvordan 
spektrumforvaltningspolitikken vil afbalancere hensynene til kommunikationens, 
radiospredningens og forsvarets konkurrerende interesser. GSM-
memorandumgruppen opfordrede til, at mobilkommunikationen skulle fa fordel af 
gevinsterne ved mere effektiv frekvensudnyttelse (p.gr.a. den digitale teknologi, 
20 
der er ved at dukke frem) i radiospredningen 
///. 5.4 Priorilerede områder for frekvenspolitikken 
Mens der var almindelig enighed om den prioritering, som grønbogen har 
opstillet, afspejlede de fremsatte hovedsynspunkter de enkelte bidragyderes 
særlige interesser. 
F.eks. opfordrede GSM-memorandumgruppen til, at der blev frigivet 
udvidelsesbånd til GSM fra januar 1996, og til, at der blev udpeget DCS 1800-
bånd i fællesskab, når det igangværende ERC-arbejde er afsluttet. Desuden var 
der stærk støtte til at oge tildelingen til PMR-tjenester, hvor den almindelige 
opfattelse var, at der ikke var frekvensområde nok i forhold til sådanne tjenesters 
En ny fremgangsmåde ved koordineringen af radiofrekvenser i Fællesskabet, meddelelse fra Kommissionen om et forslag til Rådets 
afgorelse om medlemsstaternes gennemforelse af foranstaltninger vedrorende radiofrekvenser. KOM (93) 382, 10. 9. 1993. 
Opmærksomheden blev henledt på, at der er muliglied for store gevinster i frekvenseilektivileten på f.eks. radiospredningsområdel. Del 
blev nævnt som eksempel, al nuværende nationale transmissionskanaler benytter traditionel analog teknik, som beslaglægger 50-70 
MHz, mens digitale teknikker kun ville kræve X MHz for at transmittere over 4 kanaler 
21 
potentiale21. Basisbehovet for PMR ansås at være 100 MHz i området under 1 
GHz 
II 1.6 Nummerering 
///. 6.1 Nummereringens betydning under de nye forhold 
Ligesom for frekvensernes vedkommende var der enighed om at nummerering 
spiller en central rolle for tilvejebringelsen af et konkurrencepræget 
mobilkommunikationsmarked, og at der må koordineres på europæisk plan for at 
tilvejebringe stabile og forudsigelige forhold. Der var flere indlæg, som ansa 
omkostningerne ved nummerændringer som en hovedfaktor ved afgørelsen af, 
hvor store ændringer der skal gennemføres på europæisk plan. 
///. 6.2 Støtte til EU's principielle fremgangsmåde med hensyn til nummerering 
Den principielle fremgangsmåde med hensyn til nummerering, som fremlægges i 
grønbogen, hvor man stotter sig på ETO/ENO's ekspertise via EU-mandater, 
fandt almindelig tilslutning. 
I betragtning af nummereringens virkninger for konkurrenceforholdene var der 
meget stærk stotte fra mobiloperatorer, tjenesteleverandører og brugere til, at 
principperne om ikke-disknminering, gennemskuelighed og forholdsmæssighed 
skal anvendes ved nummertildeling foretaget af uafhængige myndigheder. 
Nummereringspolitikken skal også tage fuldt ud hensyn til de 
databeskyttelsesproblemer, der rejses af mobilnumre, fordi de kan udgøre 
personlige identifikationskoder. 
///. 6.3 Prioriterede områder for nummereringspolitikken 
Mens der var almindelig tilslutning til, at oplysnings- og nødtjenestenumre skulle 
harmoniseres, var man knap sa stor sikker på, at det var nødvendigt at 
harmonisere numre for tillægstjenester, intelligentnettjenester og præfikser til 
basismobilnet. 
Både mobiloperatører og tjenesteleverandører støttede, at der blev gjort en indsats 
for at fremme udviklingen af nummerportablitet. Dette blev navnlig af 
uafhængige tjenesteleverandører anset for at være vigtigt som modvægt mod 
mobilnetopcratorernes magt over markedet. 
En række mobiloperatorer og tjenesteleverandorcr støttede opfordringen til at 
etablere et europæisk telefonnummerområdc for at fremskynde implementeringen 
af nye tjenester, mens andre bidragydere fremhævede omkostningerne ved enhver 
omorganisering 
21 Som eksempel blev det anfort, al der i gennemsnit var 50 MHz til rådighed i Europa, hvorimod der i USA var tildelt 100 MHz. Og 
desuden var lùiropa prægel af, at der var mange Ibrskellige frekvensbånd og kanaladskillelser, hvilket hindrede effektiv drill og 
stordriftsfordele 
22 
III.7 Udviklingen mod personkommunikationstjenester 
///. 7.1 Hvad er personkommunikation? 
Grønbogens idé om personkommunikation, der bygger på fuld integration af 
fastnet- og mobilnetteknologi og -tjenester, vandt bred tilslutning. Indlæggene 
fremhævede, at den igangværende udvikling i netintelligens og 
mobilkommunikationens stigende omkostningseffektivitet uden for byområderne 
viser, at markedet allerede er på vej i den retning. 
Med hensyn til UMTS22 kom der flere kommentarer fra både operator- og 
fabrikantside, hvor de understregede, at de så sådanne tjenester som en 
kombination af mobilnet- og fastnetkommunikation på forskelligt teknologisk 
grundlag fremfort til enkeltterminaler og stærkt afhængig af fuld sammenkobling 
og interoperabilitet mellem de forskellige berørte fremføringssystemer. Ved 
udformningen af forskrifter må man koncentrere sig om at tilvejebringe de rette 
betingelser for, at sådanne nye teknologier kan opstå, snarere end at forsøge at 
udpege en vindertcknologi. Andre kommentarer så UMTS som en mere ensartet 
teknologi, som krævede en langsigtet vision og fælles udviklingsindsats. 
///. 7.2 Tjenesteleverandørernes rolle i personkommunikationsmiljøet 
Der var bred accept af, at tjenesteleverandørerne skal spille en rolle i udviklingen 
af personkommunikationstjenesterne. Selvom mange integrerede og uafhængige 
tjenesteleverandører fortsat har blikket rettet mod deres nationale område, var der 
andre, som så denne form for innovation som central for udviklingen af 
fælleseuropæiske tjenester. 
///. 7.3 Kombination af teknologier i personkommunikationsmiljøet 
Det blev anset for vigtigt for det nye personkommunikationsmiljø at fremme 
udbredelsen af PBX'er og af CT2- og DECT-teknologierne. Ikke mindst burde 
man hurtigt afskaffe restriktionerne for kombination af DECT og GSM og af 
DCS 1800 og GSM for at stimulere fremkomsten af 
personkommunikationstjenester og navnlig give mulighed for fuld indendørs og 
udendørs mobilitet. 
///. 7.4 Mobiloperatørers adgang til det Jas te net og Jas tne (operatørers brug af trådløs-
teknologi 
Mange mobiloperatører og nogle teleselskaber tilsluttede sig forslaget om, at 
mobiloperatører skulle kunne fa adgang til fastnetmarkedet efter 1998. Samtidig 
støttede teleselskaberne muligheden for at bruge radiobaseret teknologi i deres 
net, hvis der var frekvenser til rådighed, ikke mindst som et middel til at udvide 
den almene forsyningspligts dækningsområde. Dog tovede visse mobiloperatorer 
ved udsigten til, at de faste net skulle forlænges med mobilnet på for tidligt et 
tidspunkt, hvis dette ville resultere i en urimelig konkurrenceforvridning. 
22 
Universal Mobile lelecoinmunications System - Det universelle inobiltelesysteni - en teknologi og standard for digitale mobilsystemer 
af tredje generation, som er under udvikling i ETSI og som led i RACE-programmet. Meningen med UMTS er at det skal danne 
grundlag for fuldt udviklede personkommunikationstjenester, som fremføres over en kombination af faste net og mobilnet. 
Inden for ITU arbejdes der med samme idéer under betegnelsen FIM.M IS (Fulure Public Land Mobile Telecommunications System). 
23 
/// 7 5 Licenstildeling inden for personkommunikation 
Hvad angår udstedelse af licenser til fremtidens systemer, herunder også 
tredjegenerationsteknologi, samlede støtten sig om samordnet national 
licensudstedelse for indførelse af satellitbaserede tjenester eller 
tredjegenerationsteknologi i hele Europa. Der blev lagt særlig vægt på, at en 
eventuel fælleseuropæisk metode til licensudstedelse ikke burde reducere antallet 
af markedsdeltagere og dermed begrænse konkurrencen. Noole indlæg gav 
tilslutning til forsøg med licensudstedelse, især i forbindelse meu satellitbaserede 
personkommunikationssystemer, som i sagens natur var regionale. Det blev også 
bemærket, at luftfartssektorens særlige behov kræver fælleseuropæisk og ikke 
national licensudstedelse. 
IV STANDPUNKTER TIL GENNEMFØRELSESFORANSTALTNINGERNE OG 
INDSATSOMRÅDERNE FOR UDVIKLING AF GUNSTIGE 
RAMMEBETINGELSER 
Grønbogens hovedforslag til indsatsområder og flankerende foranstaltninger fandt almindelig 
tilslutning med forbehold af de ovenfor refererede kommentarer. Der var bred støtte til forslaget 
om at lægge stor vægt på indsatsområdet sundhed, sikkerhed og miljøhensyn. Den generelle 
diskussion om både indsatsområderne og de flankerende foranstaltninger gav imidlertid anledning 
til at der blev rejst en række særlige spørgsmål om varetagelsen af offentlighedens interesser 
under fremkomsten af mere konkurrenceprægede forhold. 
IV.l Databeskyttelse og meddelelseshemmelighed 
I flere kommentarer, især fra European Data Protection Commissioners, blev det 
understreget, at uden effektiv databeskyttelse og forholdsregler, der kan beskytte 
privatlivets fred, kunne man ikke opnå offentlighedens accept af EU-dækkcnde mobil- og 
personkommunikationsnet og -tjenester. En indsats på dette område, herunder en hurtig 
vedtagelse af de foreliggende kommissionsforslag , blev anset for at være en hastesag. 
Herudover blev der rejst to særlige spørgsmål. For det første måtte hensynet til 
databeskyttelse styrkes ved at gore det til et "væsentligt krav", og for det andet måtte der 
træffes tilstrækkelige sikkerhedsforholdsregler, som skulle hindre ubemyndiget opsnapning 
af satellitkommunikation (især transmission op til satellitten) i forbindelse med de nye 
LEO-systemer (Low Earth Orbit - lavtliggende baner). Endelig understregede European 
Data Protection Commissioners, at de nye standarder for tredjegenerationssystemer efter 
deres opfattelse skulle give mulighed for, at man uden ekstra omkostninger kunne 
kommunikere uden at være nødt til at identificere sig. 
IV.2 Sundhed og sikkerhed 
Pa dette omrade gik kommentarerne pa behovet for at sikre at mobilsystcmer og -udstyr 
skal kunne drives og betjenes sikkerhedsmæssigt forsvarligt af både ansatte og brugere 
Kommissionens forslag om at iværksætte et omfattende handlingsprogram for at 
23 Ændret forslag til Rådets direktiv om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri 
udveksling af sådanne oplysninger. KOM (92) 422 af 15. december 1992 ("det generelle databeskyttclsesdirektiv"). 
Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om beskyttelse af personoplysninger og kommunikationshemmeligheden i 
forbindelse med digitale telenet, herunder det tjenesteintegrerede digitalnet (ISDN) og digitale mobilnet. KOM (94) 128 endelig udg., 
EFT C 288, 13.6.1994. 
24 
fremskynde udarbejdelsen af de nødvendige standarder og holde øje med spørgsmålet en 
mulig sundhedsrisiko ved elektromagnetisk stråling blev hilst velkommen. 
Der var også tilslutning til, at man fortsatte arbejdet med at begrænse virkningerne af 
elektromagnetisk stråling. 
IV.3 Overvågning af, hvilke virkninger mobilmarkedets udvikling får for beskæftigelsen 
Fagforeningerne i telesektoren påpegede, at Kommissionen måtte undersøge, hvilke 
faktiske og potentielle virkninger det fremspirende mobilmarked vil få for beskæftigelsen, 
herunder ikke mindst beskæftigelsen i teleselskaberne. På grundlag af en sådan 
undersøgelse måtte det overvejes, hvordan der kunne skabes gunstige vilkår for jobskifte og 
omskoling inden for sektoren. 
IV.4 Standarder 
Der var fuld tilslutning til at videreudvikle standardiseringen for mobil- og 
personkommunikationstjenester og -udstyr. Der var behov for en hurtig indsats for at 
fortsætte udviklingen af CTR'er og foreløbige CTR'er til støtte for gensidig anerkendelse af 
typegodkendelser for terminaludstyr. Desuden mente både mobiloperatører og 
udstyrsindustri, at det var et vigtig handelspolitisk mål for EU at udvide den gensidige 
anerkendelse ved hjælp af bilaterale aftaler. Under henvisning til erfaringen med GSM 
lagde mange bidragydere vægt pa, at der blev stillet tilstrækkelige finansieringsmidler til 
rådighed for afprøvning af udstyr og procedurer i forbindelse med fase II af GSM og andre 
nye teknologier 
To yderligere spørgsmål, som blev rejst under høringerne, vedrørte nødvendigheden af at 
finde en losning på spørgsmålet om intellektuel ejendomsret i forbindelse med arbejdet i 
ETSI. Endvidere fremhævede GSM-memorandumgruppen de problemer, der er opstået 
med at sælge GSM-teknologicn på verdensplan, hvor der benyttes andre 
krypteringsstandarder. Begge problemer krævede en politisk løsning, mente man. 
ERC og GSM-memorandumgruppen rejste særlige problemer, der vedrørte radioudstyr i 
forbindelse med direktiv 91/263/EØF Der var her behov for hurtigtvirkende procedurer for 
ændring af TBR'er og procedurer for typegodkendelse af tilbehør. Andre spørgsmål 
vedrørte gensidig anerkendelse af typegodkendelser og certificenngsprocedurer i forhold til 
tredjelande. 
Standardiseringsprocessen skulle også tage hensyn til nye PMR-standarder, og en 
organisation for erhvervsmæssige brugere foreslog, at CT2 blev ophøjet fra foreløbig til 
fuldt gyldig ETS. 
1 V.5 Transeuropæiske net og tjenester og satellitbaseret personkommunikation 
I flere indlæg blev det fremhævet, at mobiltjenesterne har en potentiel rolle at spille for 
udviklingen af informationssamfundet, og man glædede sig over, at Bangemann-gruppens 
rapport om Europa og det globale informationssamfund anerkendte GSM som en vellykket 
implementering af et transeuropæisk net 
De fremtidige satellitbaserede personkommunikationssystemer, herunder de såkaldte LEO-
systemer (Low Earth Orbit satellites), tiltrak sig særlig opmærksomhed, og der blev lagt 
vægt på at Europa skulle sikre sig en stærk rolle i disse systemer. 
25 
IV.6 Adgang til tredjelandsmarkeder 
Der var almindelig tilslutning til, at det var vigtigt at sikre åben og sammenlignelig adgang 
til tredjelandsmarkeder. Der var udbredt bekymring over andre regioners forskrifter, som 
hindrede adgangen til markedet, især i Nordamerika. GSM-tjenesternes globale karakter 
betod, at fair konkurrence på europæisk plan ikke ville være nok til at give succes pa 
verdensplan Der måtte derfor lægges vægt på de igangværende forhandlinger i 
GATT/WTO. 
Det ville være en vigtig prøvesten for denne politiks succes, om det lykkedes europæisk 
industri at komme med i USA's aktuelle forslag til satellitbaserede 
personkommunikationstjenester, og om europæisk teknologi ville blive brugt i de 
personkommunikationstjenester, som der for tiden udstedes licenser til i USA. 
Mens mange bidragydere mente, at det ville være et vigtigt middel til at gennemtvinge et 
mere åbent marked at åbne mulighed for at fastsætte ejerskabsrestriktioner i Europa, blev 
der i flere kommentarer, især - men ikke udelukkende - fra europæiske mobiloperatorer 
med stor udenlandsk ejerandel, givet udtryk for, at disse handelspolitiske mål bedst kunne 
nås ved at undgå muligheden af nationalt påtvungne ejerskabsrestriktioner. 
IV.7 Spørgsmålet om uretmæssig brug af mobilnet 
Mange tjenesteleverandører og nogle operatorer udtrykte bekymring i anledning af 
problemer med uinddrivclig gæld, kredit og uretmæssig brug af mobilnet og -udstyr. 
Selvom disse spørgsmål hovedsagelig sås som nationale problemer - og af nogle som en 
sag for forretningsmæssige forholdsregler i forbindelse med aftaler mellem operatorer og 
tjenesteleverandører - så blev det også påpeget, at de havde tydelige europæiske virkninger 
i forbindelse med sammenkobling, forretningspligt og den foreslåede adfærdskodeks for 
tjenesteleverandører samt nye databeskyttelsesregler. 
IV.8 Spørgsmålet om en fælles tilsynsmyndighed 
En række bidragydere, som tog anbefalingerne fra Bangemann-gruppens rapport op, slog 
kraftigt til lyd for en fælles styrelse på EU-plan, som skulle forvalte fælles ressourcer 
(f.eks. frekvenser og numre) og sikre ensartethed i den nationale gennemførelse af EU's 
forskriftsramme 
IV.9 Høringsprocedurer 
Der blev fra mange sider lagt vægt på, at alle aktører i sektoren - i overensstemmelse med 
EU's eksisterende praksis - skulle involveres i vigtige fremtidige beslutninger, som f.eks. 
udarbejdelsen af en adfærdskodeks for tjenesteleverandører eller fremtidige frekvens- og 
nummercringsbeslutninger. Udstyrsindustrien foreslog, at der blev oprettet et 
horingsforum, hvor alle, der beskæftiger sig med sektoren leverer input til 
reguleringsprocessen. 
KOMMISSIONENS VURDERING 
På baggrund af indlæggene og henvendelserne mener Kommissionen at kunne konstatere, at de 
hovedprincipper og målsætninger, som den fremlagde i grønbogen har fundet bred tilslutning. På 
dette grundlag mener Kommissionen, at det på dette stadium er muligt at: 
26 
- finde frem til, hvor der er almindelig konsensus blandt alle markedsdeltagere; 
- opstille en række generelle standpunkter til mobil- og personkommunikationens fremtidige 
udvikling i EU, som har tilslutning fra et bredt spektrum af parter; 
- fastlægge prioriterede foranstaltninger, som må iværksættes for at udvikle det fremtidige miljø. 
Dette fremlægges i det følgende. 
V.l Områder hvor der er almindelig konsensus 
Under høringerne har Kommissionen konstateret følgende: 
- Der er bred tilslutning til, at eksklusive og særlige rettigheder skal afskaffes i 
mobilkommunikationssektoren 
- Der er stærk tilslutning til åbne, gennemskuelige og ikke-diskriminerende 
licensprocedurer. 
- Idéen om et personkommunikationsmiljo, der bygger på fuld integration af fastnet- og 
mobilnetteknologi og -tjenester modte bred tilslutning, når licensindehavere fik mulighed 
for at tilpasse sig til ny teknologi efterhånden som efterspørgslen viser sig. 
- Der var bred accept af, at tjenesteleverandørerne skal spille en rolle i udviklingen af 
personkommunikationstjencster, især på fælleseuropæisk grundlag. 
- Det blev anset for afgørende for mobil- og personkommunikationssektorens ekspansion, 
at der i tide stod et tilstrækkeligt frekvensspektrum til rådighed på fælleseuropæisk 
grundlag, således at der kunne etableres et stabilt og forudsigeligt miljø. 
- Der var almindelig enighed om, at nummereringsspørgsmålet spiller en centrale rolle for 
etableringen af et konkurrencedygtigt mobil- og personkommunikationsmarked, og der 
var bred tilslutning til, at nummerallokcringen skulle ske gennem uafhængige 
myndigheder på grundlag af principperne om gennemskuelighed, ikke-diskriminering og 
forholdsmæssighed. 
- Der var almindelig tilslutning til samordnet licensudstedelse ved indførelse af 
satellitbaserede tjenester og tredjegenerationssystemer på fælleseuropæisk grundlag. 
V.2 Generelle standpunkter til sektorens fremtidige udvikling 
På grundlag af høringerne er Kommissionen nået frem til folgende opfattelse: 
- Der er udbredt anerkendelse af ONP's rolle i reguleringen af 
mobilkommunikationssektoren og af, at det er nødvendigt at ændre ONP-rammen i 
overensstemmelse med rådsrcsolution 93/C213//01, så der bliver taget hensyn til de 
stadig mere konkurrenceprægede forhold, idet ONP så skal spille rollen som 
reguleringsmekanisme for sammenkobling for at sikre fair konkurrence og samtidig 
hovedsagelig bygge pa forretningsmæssige aftaler mellem parterne 
- Der lægges stor vægt på, at forskelsbehandling undgås, og at der sikres tilstrækkelig 
gennemskuelighed i forholdet mellem mobiloperatører og fastnetoperatører og mellem 
mobiloperatører og deres tjcnesteleverandorafdelinger, samt på, at konkurrencereglerne 
håndhæves strengt. 
27 
Der er bred anerkendelse af, at tilsynsmyndighederne har en vigtig mission i at løse 
konflikter og fastlægge retningslinjer for at sikre en ensartet fremgangsmåde i hele EU. 
- Vedrørende tjenesteudbuddet blev der givet udtryk for bred tilslutning til nogle af 
spørgsmålene, mens det på andre punkter ikke er muligt at opnå konsensus på 
nuværende tidspunkt: 
- Alle parter i sektoren tilsluttede sig, at man skulle opstille c, '-'ironiseret sæt 
minimumskrav til en adfærdskodeks for tjenesteleverandører, hvori 
tjenesteleverandørens rettigheder og pligter blev fastlagt i forhold til både operatøren og 
brugeren. 
- Mange parter fremhævede behovet for at tilskynde til roaming som middel til at sikre et 
fælleseuropæisk tjenesteudbud og til at fremkalde nye former for tjenester og et rigt 
udbud af valgmuligheder for brugerne. 
- Der blev generelt lagt vægt på, at restriktioner i tjenesteleverandørernes mulighed for at 
kombinere forskellige tjenester skulle fjernes. Dette blev anset for at være et vigtigt 
middel til at fremme udbuddet af nye former for tjenester både i de enkelte lande og pa 
europæisk plan. 
- Muligheden af at forpligte mobilnetoperatørerne til at imødekomme rimelige 
anmodninger fra tjenesteleverandører om at få adgang til deres net ("forretningspligt") 
fik stotte fra tjenesteleverandørerne selv, navnlig med henblik på at skabe de rette 
forhold for fremkomsten af fælleseuropæiske tjenester og for at fremme innovative 
kombinationer af forskellige mobiltjenester (og i sidste ende også fastnettjenester). For 
mobiloperatorerne var det vigtigere, at de bevarede deres forretningsmæssige 
selvstændighed, så* de selv kunne bestemme, hvordan deres tjenester skulle distribueres 
- Endelig var der følgende situationen pa infrastrukturområdet: 
- Det anerkendes bredt, at der er behov for en klar ordning med hensyn til retten til at 
benytte egne infrastruktur eller bruge tredjeparts infrastruktur og retten til direkte 
sammenkobling mellem mobiloperatorer. Der var imidlertid uenighed om, hvorvidt en 
sådan beslutning kunne tages, uden at det skete i sammenhæng med de overordnede 
drøftelser om liberalisering af infrastrukturen. 
- Det anses for vigtigt, at der opstilles klare retningslinjer for, hvilke betingelser og 
kriterier der skal gore infrastrukturfællcsskab berettiget, eller hvornår det bor være 
obligatorisk ud fra miljømæssige eller tekniske hensyn 
V.3 Nødvendige foranstaltninger vedrørende de fremtidige forskriftsmæssige rammer 
På grundlag af kommentarerne og den opnåede konsensus mener Kommissionen, at 
hovedindsatsen for at gennemføre grønbogens forslag på EU-plan bør gøres på følgende 
områder: 
- foranstaltninger, der er specifikke for mobilscktoren 
- foranstaltninger pa linje med den generelle reform af telesektoren 
- tidsplaner for standardisering, nummerering og frekvenser samt for vedtagelse af 
bindende beslutninger om gennemførelsen 
28 
- den internationale dagsorden 
- sikring af offentlighedens interesse 
- universelle mobilteletjenester. 
Disse indsatsområder er nærmere beskrevet i det følgende. 
VI HOVEDINDSATSOMRÅDER 
VI.1 Sektorspecifikke foranstaltninger 
VI. 1.1 Etablering af konkurrence 
Mobil- og personkommunikationssektoren bliver et af televerdenens vigtigste 
vækstområder i det kommende årti. Det anses for afgørende for en gunstig 
udvikling, at sektoren liberaliseres 
Alle tilbageværende eksklusive og særlige rettigheder i sektoren bør afskaffes 
hurtigst muligt ved fuld anvendelse af EF's konkurrenceregler og ved ændring af 
direktiv 90/388/EØF24 i fornodent omfang. 
Disse foranstaltninger bor være gennemført inden den 1. januar 1996. 
VI. 1.2 Etablering af en adfærdskodeks for tjenesteleverandører 
Med deltagelse af alle berørte parter i sektoren må der opstilles et sæt 
minimumskrav, som fastlægger tjenesteleverandørers rettigheder og pligter. Disse 
minimumskrav bor danne basis for en adfærdskodeks for tjenesteleverandører på 
linje med de forslag, der er fremlagt i grønbogen. 
Adfærdkodeksen bor være klar inden den 1. januar 1996. Den bør tages op til 
gennemgang hvert andet år, bl.a. med henblik på at undersøge, om forbrugernes 
interesser beskyttes tilstrækkeligt, når det er frivilligt, om man følger kodeksen. 
VI. 1.3 Sikring af tjenesteleverandørers adgang til markedet 
Et overvældende flertal af indlæggene understregede, at tjenesteleverandørerne 
ville spille en stor rolle for mobil- og personkommunikationens videre udvikling. 
På linje med standpunkterne i gronbogen bør tjenesteleverandører, uanset om de 
er selvstændige eller integreret i mobilnctvirksomheder, nyde fuld 
forretningsmæssig frihed til at udbyde en kombination af tjenester, som leveres 
under forskellige mobilliccnser. De bor også have mulighed for at levere tjenester 
i forskellige medlemsstater og i denne forbindelse kun være underlagt de 
begrænsninger, der folger af traktatens konkurrenceregler. 
Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt mobilnetoperatører bør være forpligtet 
til at imødekomme rimelige anmodninger om netadgang fra tjenesteleverandører, 
er det stadig Kommissionens opfattelse, at dette princip er vigtigt som støtte for 
24 Kommissionens direktiv af 28. juni 1990 om liberalisering af markedet for teletjenester (90/388/EØF ER' L 192, 24.07.1990, s. 10). 
29 
fornyelse af tjenesteudbuddet og for tilvejebringelse af et fælleseuropæisk 
tjenesteudbud. I betragtning af de kommentarer, der indkom under høringerne, 
bor der dog indtil videre forst og fremmest satses på forretningsmæssige aflaler. 
Dette standpunkt bor gores afhængigt af udviklingen på markedet og tages op til 
revision i forbindelse med de regelmæssige undersøgelser af tjenestemarkedet, der 
skal finde sted hvert andet år som anført i afsnit VI. 1.2 
VI. 1.4 DCS 1800-licenser og adgang til frekvensbånd jor udvidelse aj ^àiv/ 
For at give et EU-dækkcnde marked for DCS 1800 mulighed for at udvikle sig 
bor medlemsstaterne hurtigst muligt udstede mindst én licens til drift af 
mobilsystemer efter DCS 1800-standarden. Dette bør ske senest når ERC har 
truffet afgørelse om allokering af DCS 1800-frekvensbånd og inden den 1. januar 
1998. 
For at give mulighed for fuld udnyttelse af GSM/DCS 1800-systemfamilien25 bor 
restriktioner i GSM-licenscr vedrorende adgang til DCS 1800-frekvenser eller i 
DCS 1800-licenser vedrorende adgang til GSM-frekvenser afskaffes senest den 
I januar 1998 Tildelingen bor ske med forbehold af, at der er frekvenser til 
rådighed og under streng overvågning af, at traktatens konkurrenceregler 
overhaldes. 
Dette er i overensstemmelse med grønbogens generelle standpunkt, der foreslår, 
at mobilnetoperatorer bør have lov til at kombinere forskellige mobiltjenester, 
som udbydes under forskellige licenser og/eller på grundlag af forskellige 
teknologier/standarder, at der ikke bør indfores nye restriktioner i nye licenser i 
denne henseende, og at restriktioner i eksisterende licenser bør ophæves. 
VI. 1.5 Ojfentlig adgang/tele punkt og DECT-baserede systemer 
Inden den 1. januar 1996 bor medlemsstaterne udstede licenser til applikationer 
for offentlig adgang/tclepunkt, herunder navnlig for systemer, der fungerer efter 
DECT-standarden. 
For at fremme en hurtig udbredelse af personkommunikationstjenester med et 
bredt tjenesteudbud bor eksisterende restriktioner over for kombination af DECT 
og andre mobiltcknologier/-systemer under eksisterende licenser afskaffes inden 
1. januar 1996. 
Navnlig bor GSM/DCS 1800-operatorer have ret til at installere og drive DECT-
systemer og koble dem til deres net uden yderligere drifts- eller 
spektrumheenser26, så de kun er underlagt tilsyn efter konkurrencereglerne. 
Ifolge kommentarenie fra GSM-memorandumgruppen bor GSM ses som en systemfamilie, der omfatter GSM fase 1, GSM fase 2, 
GSM fase 2+, DCS 1800 og DCS 1900-konceplet. 
Ifolge kommentarenie fra GSM-memorandumgruppen vil delte tilskynde til implementering af tjenester efter DECT/GSM-standarden 
for samfunktion, som nu er speeitieerel af ETSI SMG (Special Mobile Group). 
30 
VI. 1.6 Mobilnetoperatørers mulighed for at udbyde offentlig taletelefoni via det faste 
net 
I overensstemmelse med grønbogens standpunkter bør mobilnetoperatører eller 
uafhængige tjenesteleverandører kunne udbyde offentlig taletelefoni via det faste 
net, når udbud af offentlig taletelefoni er liberaliseret. 
Dette bor senest være opnået som anført i tidsplanen i Rådets resolution 
93/C213/01, nemlig den 1. januar 1998 med ekstra overgangsperioder i 
berettigede tilfælde på fem år for Spanien, Irland Grækenland og Portugal og pa 
to år for Luxembourg. Der tages forbehold for aftaler i forbindelse med sådanne 
licenser om vilkår vedrørende den almene forsyningspligt eller vedrørende 
medfinansiering af sådanne forpligtelser, og traktatens konkurrenceregler skal 
naturligvis overholdes. 
VI. 1.7 Ophævelse af restriktioner for fastnetoperatører 
Sideløbende med og i overensstemmelse med grønbogen bør eventuelle 
restriktioner for offentlige fastnetoperatører, som hindrer dem i at gå ind på 
markederne for trådlos kommunikation og mobilkommunikation, bortset fra 
restriktioner, der er berettiget efter traktatens konkurrenceregler, ophæves med 
henblik på at muliggøre fuld kombination af lastnet- og mobilnettjenestcr og 
dermed give frit spil for personkommunikationstjenesternes udvikling. 
Dette indebærer, at sådanne operatorer ikke på forhånd bør hindres i at byde 
direkte på licenser for enhver mobilkommunikationstjeneste. Eksisterende forbud 
mod sådanne bud bor ophæves senest ved den frist, der er sat for fuld 
liberalisering i ràdsresolution 93/C213/01, altså den 1. januar 1998 med ekstra 
overgangsperioder for ovennævnte medlemsstater Denne liberalisering bør kun 
være betinget af nøje overvågning af virkningerne på markedet set i forhold til 
traktatens konkurrenceregler 
VI. 1.8 Målrettede programmer til støtte for nye mobilteknologiers fremkomst på 
markedet: TFIS, ERMES, TETRA, DSRR 
Der bør igangsættes særlige programmer, som kan yde støtte, hvor der er brug 
for det, til nye mobiltcknologier, der i øjeblikket indføres på markedet. 
Programmerne bør omfatte undersøgelser af, hvordan det går med at indføre 
systemerne på markedet, og hvilken tilslutning de far, med henblik på at fremme 
de pågældende teknologiers og systemers muligheder på verdensmarkedet og i 
givet fald stille forslag om tiltrængte foranstaltninger 
Kommissionen har til hensigt at indgå kontrakter om undersøgelse af situationen 
for mobilteknologierne TFTS, ERMES, TETRA og DSRR . Undersøgelserne 
vil navnlig give oplysning om udstedte licenser, om hvordan 
markedsmulighederne opfattes i Europa og resten af verden, om nye produkter og 
27 TFTS: Del nye digitale flytelefonsystem som passagerer kan bruge til at telefonere til landjorden med (Terrestrial Flight Telephone 
System). Udviklet af ETSI 
ERMES: Det nye digitale personsogesystem, som ETSI har udviklet (European Radio Messaging System). 
IT:TRA: Det nye digitale standard, som ETSI har udviklet til applikationer, der kan bruges al private i fællesskab, f.eks. i lukkede 
brugergrupper eller i politistyrker (har særlig betydning tor genneinforelsen af Schengen-allalcn) (Trans European Trunked Radio). 
DSRR: Ivn ny digital standard, som ETSI har udviklet til private mobilradiosystemer (Digital Short Range Radio). 
Se nærmere i gronbogen. 
31 
produkter under udvikling, og om hvilke frekvenser der er til rådighed i EU's 
medlemsstater. 
En sådan indsats menes at ville lette planlægningen af fremtidige foranstaltninger 
med det sigte at fremskynde indførelsen på markedet af disse fremspirende 
mobilteknologier. 
VI. 1.9 Overvågning af uretmæssig brug af mobiltjenester 
Uretmæssig brug af mobiltjenester viste sig under høringerne at give anledning til 
store bekymringer. 
Kommissionen agter at folge fænomenet nøje og vil i givet fald stille forslag om, 
hvilke foranstaltninger der er behov for, f.eks et krav om, at netoperatører 
opretter et udstyrsidcntifikationsregister for digitale terminaler og mærker 
analoge terminaler fysisk med et løbenummer. Eventuelle foranstaltninger på 
dette område må ikke hindre den videre udvikling af roaming. 
VI. 1.10 Europæisk licensudstedelse til satellitbaserede personkommunikationstjenester 
Udstedelse af licenser til mobilsystemer mentes generelt at hore bedst hjemme pa 
nationalt plan, og samordning blev i mange indlæg anset for tilstrækkeligt til at 
sikre sammenhængen i et fremtidigt UMTS, men der var bred accept af, at 
satellitbaseret personkommunikation burde regnes for et særligt tilfælde, fordi de 
dækker hele Europa. 
I og med at der i foråret 1995 skal lanceres satellitbaserede 
personkommunikationssystemer i USA, herunder de såkaldte LEO-systemer 
(Low Earth Orbit), foreligger der et presserende behov for at finde frem til et 
samordnet standpunkt vedrorende udstedelse af licenser til sådanne systemer i 
EU 
Kommissionen mener, at det i dette tilfælde er oplagt at behandle sagen på EU-
plan for at undgå ukoordinerede bestræbelser og for at sikre Europa en stærk 
position i disse fremtidige systemer. 
Der bor tages fuldt hensyn til systemernes globale aspekter, således at der er 
mulighed for at udstede licenser til både eksisterende og fremtidige globale 
systemer på grundlag af gensidighed. 
Der bør derfor etableres procedurer for fælles udstedelse af licenser til 
satellitbaserede personkommunikationssystemer på EU-plan, og 
udstedelsesprocessen bor åbnes senest den 1. januar 1996. 
VI. 1.11 Høringsprocedurer 
1 mange indlæg blev det fremhævet, at det var vigtigt at styrke 
høringsprocedurerne i sektoren. Nogle af kommentarerne indeholdt forslag om, at 
der blev oprettet et fast horingsforum, hvor alle de parter, der beskæftiger sig 
med sektoren, er med. 
Sådanne forslag er helt i overensstemmelse med den opfordring til at styrke 
opbygningen af partnerskaber i telesektoren, som er indeholdt i den meddelelse, 
som Kommissionen udsendte den 19 juli 1994 i forlængelse af rapporten om 
32 
Europa og det globale informationssamfund Kommissionen ville derfor stotte 
oprettelsen af et sådant europæisk forum for mobil- og 
personkommunikationstjenester. 
VI.2 Foranstaltninger i tilknytning til den generelle reform af telesektoren (at iværksætte 
inden 1. januar 1996) 
En del af de nødvendige foranstaltninger er forbundet med den generelle reform af 
reguleringen af telesektoren, som skal gennemføres pr. 1. januar 1996 i overensstemmelse 
med Rådets resolution 93/C213/01 . Der er her dels tale om generelle forhold som f.eks 
den fremtidige struktur i forsknftssamarbejdet mellem medlemsstaterne og det spørgsmål 
om en fælles styrelse, som blev rejst i en række kommentarer, dels om et antal specifikke 
foranstaltninger 
Disse foranstaltninger fremlægges i det følgende. 
VI. 2.1 Ophævelse af restriktioner over for anvendelsen af alternativ infrastruktur 
indenfor mobilnet 
Spørgsmålet om frit valg af den infrastruktur, som mobilnetoperatører har brug 
for, var et af de centrale emner, der blev rejst under horingeme. 
Kommissionen mener stadig, at det er vigtigt, at mobilnetoperatørerne har frihed 
til at drive og udvikle deres net med de formål, der er tilladt i henhold til deres 
licens eller tilladelse, herunder at de frit kan vælge, hvilke anlæg de vil benytte til 
sådanne aktiviteter, hvis man skal sikre det økonomiske grundlag for dem. 
Som reaktion på rapporten om Europa og det globale informationssamfund, og 
som annonceret i meddelelsen af 19. juli 1994 har Kommissionen hermed frem 
lagt den første del af en gronbog om infrastruktur , hvori den bl.a. foreslår fuld 
liberalisering af den infrastruktur, der benyttes til mobilkommunikation. 
VI. 2.2 Regulering af sammenkoblingsordnmger pa grundlag af ONP-princippet og 
traktatens konkurrenceregler 
Kommissionen har fremlagt en meddelelse om den fremtidige tilpasning af 
princippet om tilrådighedsstillelse af åbne net (ONP: Open Network Provision) til 
T 1 
helt konkurrencebaserede forhold . Meddelelsen indeholder et forslag til et nyt 
direktiv om sammenkobling af net i et åbent system sideløbende med 
gennemforelse af konkurrencereglerne og redegor nærmere for principperne for 
og rammen om et fremstod for sammenkobling af net. 
Som hovedlinjer foreslås folgende: 
- forretningsmæssige forhandlinger skal gøres til grundlaget for 
sammcnkoblingsaftalcr; 
2X 
Europa på vej mod det globale informationssamfund. En handlingsplan. Meddelelse fra Kommissionen. KOM (94) 347, 19. juli 1994. 
29 
Rådets resolution af 22. juli 1993 om forholdene inden for telekommunikationssektoren og behovet for yderligere udvikling på 
telekommunikationsmarkedet, 93/C 213/01. El-T C 213, 6. august 1994, side 1. 
Gronbog om liberalisering af teleinlrastruktur og kabel-tv-net. Forste del. 
ONI'-vilkai (Open Network Provision) loi" telenet og -tjenesiei • Stalus og fremtidsplaner. Meddelelse Ira Kommissionen til Europa-
Parlamentet og Kadet. (Endnu ikke offentliggjort.) 
33 
- de nationale tilsynsmyndigheder skal spille en rolle ved fastlæggelsen af 
forhandlingsprincipperne; 
- der skal anvendes fælles principper for sammenkoblingsafgifter. 
To omfattende undersøgelser af spørgsmål vedrørende regnskabsføring og 
sammenkobling er ved at blive udført for Kommissionen32. Undersøgelserne vil 
blive fremlagt til en bred offentlig høring, når de offentliggør0"; i oktober 1994, 
og høringen skal være afsluttet i december 1994. 
Inden 1. januar 1996 vil Kommissionen stille forslag om et 
sammenkoblingsdirektiv. 
Det forudses endvidere, at direktiv 90/387/EØF33 skal ændres. Det er især dets 
anvendelsesområde, der skal tilpasses for at sikre, at principperne om lige 
adgang, gennemskuelighed, ikke-diskriminering og forholdsmæssighed finder 
generel anvendelse, idet disse principper er særlig relevante i forbindelse med 
licenstildelingsproccdurcr. 
Sideløbende hermed vil Kommissionen oge sin indsats for at føre tilsyn med, om 
sammenkoblingsaftaler lever op til traktatens konkurrenceregler. 
VI. 2.3 Ændring af direktiv 91/263/EØF om gensidig anerkendelse vedrørende 
terminaludstyr 
Direktiv 91/263/EØF" bor ændres inden den 1. januar 1996, så det kommer til at 
omfatte mobilterminaludstyr, der ikke kan tilsluttes det offentlige net 
Fremskyndet anvendelse må omfatte hurtig vedtagelse af fælles tekniske 
forskrifter (CTR'er), ikke mindst for terminaludstyr, der bygger på nye digitale 
teknologier. Fremskyndet anvendelse af direktiverne 91/262/EØF og 
93/97/EØF bor også give mulighed for gensidig anerkendelse af terminaludstyr 
på grundlag af opfyldelse af de væsentlige krav for de typer udstyr, som der 
endnu ikke er vedtaget CTR'er for 
VI2.4 Vedtagelse af foreliggende forslag inden for gensidig anerkendelse af licenser 
Det foreslåede satcllitlicensdirektiv , som også dækker satellitbaseret 
mobilkommunikation, er for tiden til drøftelse i Rådet. Det forventes, at Rådet vil 
vedtage en fælles holdning inden udgangen af 1994. 
Det ændrede direktivforslag om teletjenestelicenser omfatter ikke 
mobilkommunikation. Kommissionen noterer sig de forbehold, der under 
.12 
"Cost allocation and the general accounting principles lo be used in the establishment of access charges in the context of telephone 
liberalisation in the EC", Arthur Andersen & Co, Torino, Italien. 
"interconnection in the context of Open Network Provision". Wissenschaltliches Institut fur Kommunikationsdienste GmbH, Bad 
Honnef, Tyskland. 
33 
Rådets direktiv af 2X. Juni 1990 om oprettelse al del indre marked for teletjenester ved gennemførelse af tilrådighedsstillelse af åbne net 
ONP (Open Network Provision - tilrådighedsstillelse af åbne net) (90/387/EØF, EFT L 192, 24.07.1990, side 1 ). 
34 
Rådets direktiv af 29. april 1991 om indbyrdes tilnærmelse al medlemsstaternes lovgivning om teleterminaludstyr samt gensidig 
anerkendelse al udstyrets overensstemmelse (91/263/EOE; EFT L 128, 23.05.1991, side 1). 
15 
Rådets direktiv 93/97/EØF af 29. oktober 1993 om supplering af direktiv 91/263/EOF for så vidt angår satellitjordstalionsudstyr 
(93/97/1 'OF; EET I. 290, 24.11.93, side 1). 
Forslag til Europa-Pailanientels og Rådets direktiv om en politik for gensidig mierkendelse af licenser og andre nationale tilladelser 
vedrorende satellitnettjenester og/eller satcllitkommunikationstjenester (KOM (93) 652 endelig udg. - EFT C 36, 4.2.1994, side 2). 
34 
38 
39 høringerne fremkom over for ubetinget anvendelse af princippet om gensidig 
anerkendelse på visse områder inden for mobilkommunikation, især på grund af 
spørgsmål vedrørende frekvensallokering og samordning. 
VI.3 Tidsplaner for standardisering, nummerplanlægning og frekvenstildeling samt 
tidsplan for vedtagelse af bindende beslutninger om gennemførelse 
Etablering af standarder og TBR'er på mobilkommunikationsområdet følger aftalemæssige 
procedurer, der bl.a. er fastlagt i medfør af direktiv 91/263/EØF. 
For frekvens- og nummerkoordineringens vedkommende er de rammer, der blev foreslået i 
grønbogen, i mellemtiden blevet etableret i form af aftaler med henholdsvis ERC/ERO og 
ECTRA/ETO . Mellem Kommissionen og ERC/ERO og mellem Kommissionen og 
ECTRA/ETO er der undertegnet et aftalememorandum og en rammekontrakt, efter hvilke 
Kommissionen overdrager opgaver vedrørende frekvens- og nummerkoordincring til disse 
organisationer39. 
VI. 3.1 Standardisering 
I mobil- og personkommunikationsscktoren er der vedtaget en række standarder 
for GSM (TBR5 fase 1 og TBR9 fase 1), ERMES (TBR7) og DECT (TBR6, 
TBR10 OG TBR11). De fleste af disse standarder er medtaget i de obligatoriske 
fælleseuropæiske typcgodkendclsesspecifikationer, de fælles tekniske forskrifter 
(CTR'er). 
Kommissionen har rekvireret flere standarder for GSM fase 2, GSM fase 2+, 
GSM ***halv kodek***, DCS 1800, LEO-jordstationer, TFTS og TETRA. 
Disse standarder forventes vedtaget i 1995 og 1996. 
VI. 3.2 Frekvenser 
For at sikre udviklingen af ny mobilteknologi er der behov for bindende ERC-
beslutningcr40 om tildeling af frekvenser: 
- inden 1. januar 1996 til: 
37 
40 Ændret forslag til Europa-Parlamaitets og Rådets direktiv om gensidig anerkendelse af licenser og andre nationale tilladelser 
vedrørende teletjenester (KOM (94) 41 endelig udg. - EFT C 108, 16.04.1994, side 11). 
ERC og ECTRA er oprettet som to ud af tre komiteer i den nye CEPT-struktur. Se grønbogen. 
ERC: Den Europæiske Radiokommunikationskomité. ERC har oprettet Det Europæiske Radiokommunikationskontor, ERO, i 
København. 
ECTRA: Det Europæiske Udvalg for Retsforskrifter på Teleområdet (European Committee for Telecommunications Regulatory 
Affairs). ECTRA har oprettet Det Europæiske Telekommunikationskontor, ETO, i København. Det begynder sin virksomhed den 1. 
september 1994. 
Et stort antal arbejdsopgaver er aftalt eller under forhandling. Af særlig betydning for mobi{-/personkommunikation er bl.a. følgende: 
- inden for frekvensplanlægning/-koordincring (ERC/ERO): arbejdsopgaver vedrørende DCS 1800, TETRA trådløse lokalnet, 
brcdbåndssystemcr for mobilkommunikation, satellitbaserede personkommunikationssystemer, VSAT/SNG, satellitapplikationer for 
mobilkommunikation (generelt), UMTS.; 
- inden for nummcrplanlægning/-koordincring (ECTRA/ETO): arbejdsopgaver vedrørende UPT, herunder et europæisk 
nummerområde samt nummerering til personkommunikationssystemer og nununcrportabilitet, ikkc-diskriminerendc adgang lil 
nummerering, aspekter af nummereringssystemers brugervenlighed; 
- inden for etablering af licensvilkår: (ECTRA/ETO): arbejdsopgaver vedrørende satellitbaserede personkommunikationssystemer, 
satellitbaserede mobilnet og -tjenester (generelt), SNG. 
ERC-beslutninger: se grønbogen. 
35 
- TETRA 
- DCS 1800 
- satellitbaserede personkommunikationssystemer (herunder LEO-
satellitsystemer) 
- inden 1. januar 1998 til: 
- UMTS med en global målsætning om, at der bliver mulighed for på et tidligt 
tidspunkt at udpege - og for at fastlægge en tidsplan for tildeling af - de 
frekvensbånd, der blev reserveret på WARC92 til UMTS/FPLMTS. 
VI. 3.3 Nummerering 
Med hensyn til nummerering af teletjenesterne er der behov for faste ECTRA-
beslutningcr, som giver mulighed for: 
- inden 1. januar 1996: 
- at etablere et europæisk nummerområde for ***freephone***-tjenester; 
- inden 1. januar 1998: 
- at etablere et europæisk nummerområde for et fælleseuropæisk tjenesteudbud; 
- at etablere en åben og integreret nummereringsplan for Europa, der åbner 
mulighed for (fælleseuropæiske) intelligentnettjenester, for mobil- og 
personkommunikationstjencster, og for at andre tjenester kan flytte over i 
denne nye plan. 
Som noget af det første bor der i de igangværende aktiviteter, der sigter mod 
reform af nationale nummereringsplaner, tages hensyn til nødvendigheden af 
konvergens. De nationale tilsynsmyndigheder bør endvidere sikre, at der i tide 
står nye nummerblokkc til rådighed for nytilkommende markedsdeltagere - med 
"lige så gode" numre som de andre markedsdeltageres. 
VI.4 Den internationale dagsorden 
VI. 4.1 Adgang til tredjelande 
GATT (som inden længe bliver til Verdenshandelsorganisationen, WTO) bliver et 
hovedfelt for EF's indsats for at fa adgang til markederne i tredjelande. 
Telesektoren - og ikke mindst mobilkommunikationssektoren - berøres direkte af 
de GATT-rcgler, der skal udformes under forhandlinger om grundlæggende 
telekommunikation i de næste to år. 
Forhandlingerne bor ikke kun resultere i indbyrdes forpligtelser til at åbne 
adgangen til markederne, men også i et sæt grundregler for de fremtidige forhold. 
Blandt andet bør det afklares, hvordan GATT/WTO-principperne skal anvendes i 
bestemte situationer, som f.eks. på mobilkommunikationsområdct, hvor der kan 
være begrænsninger i adgangen til frekvenser, og på området global 
personkommunikation, som indebærer, at der må etableres globale forskrifter. 
36 
Der må også hurtigst muligt arbejdes med de internationale aspekter af 
frekvensallokeringen i ITU og med spørgsmålet om gensidig anerkendelse af 
typegodkendelser på verdensplan. 
På bilateralt plan bliver der behov for fælles EF-standpunkter med henblik på at 
opnå ligeværdig og effectiv markedsadgang til bestemte tredjelandsmarkeder. 
Spørgsmål, der har direkte virkning for handel og eksport på dette område, må 
der også fastlægges fælles EF-standpunkter til. Det blev bekræftet i en række 
indlæg, at det her navnlig drejer sig om effektiv håndhævelse intellektuel 
ejendomsret og om eksportrestriktioner for krypteringsteknikker og andre 
følsomme teknologier. 
VI. 4.2 International samordning af udviklingen hen imod UMTS 
International samordning bliver et hovedelement i den fremtidige udvikling hen 
imod UMTS (se nedenfor). Det vigtigste forum for en sådan samordning bliver 
ITU, hvor der arbejdes med standardisering af et sådant system under betegnelsen 
FPLMTS (Future Public Land Mobile Telecommunications System). 
Derudover samordnes udviklingen hen imod UMTS mellem USA, Japan og 
Europa i et forum, der er blevet dobt FAMOUS (Future Advanced 
Mobile/Wireless Universal System). Den europæiske delegation i FAMOUS 
omfatter repræsentanter for Kommissionen, ECTEL (sammenslutning af 
fabrikanter af teleudstyr) og ETSI. 
Hovedmålene for FAMOUS er: at fortsætte med at søge samarbejde på 
verdensplan om udveksling af idéer til, hvordan man skal løse de behov, der 
efterhånden opstår i forbindelse med tredjegenerationssystemer og -tjenester inden 
for trådlos kommunikation; at nå frem til en bred fælles opfattelse af, hvad 
kravene går ud på for at indforc dem i standardiseringsprocessen; at drøfte, 
hvilke valgmuligheder der er inden for international roaming; og at opnå størst 
muligt internationalt samarbejde på verdensplan om interoperabilitet for sådanne 
systemer. 
Viden, der indhentes gennem FAMOUS, vil blive tilført EU's 
forskningsprogrammer på dette område (se nedenfor). 
VI. 4.3 Personkommunikationssystemets betydning for informationsmotorvejsnettet 
Rapporten om Europa og det globale informationssamfund og Kommissionens 
derpå folgendc handlingsplan af 19. juli 1994 fremhævede 
mobilkommunikationens betydning som et hovedelement i etableringen af 
informationsmotorveje. 
Kommissionen vil være opmærksom på dette forhold i den videre planlægning af 
informationsmotorveje på både europæisk og globalt plan. 
37 
VI.5 Sikring af offentlighedens interesser 
VI. 5.1 Etablering af et globalt handlingsprogram for sikkerhed og sundhed i 
mobilsektoren 
Hele mobilkommunikationsbranchcns fremtid afhænger af om den almindelige 
befolkning i stigende grad accepterer at bruge radiofrekvenser som middel til at 
kommunikere. Derfor må der tages hensyn til bekymringen for, at der kan være 
fare forbundet med at bruge radiofrekvenser. Kommentarer tn grønbogen har 
bekræftet at sådanne bekymringer er koncentreret om to hovedområder: 
potentielle farer for menneskelig sundhed på den ene side og muligheden for 
elektromagnetisk interferens med andet elektronisk udstyr som f.eks. pacemakere 
på den anden. 
Der var bred tilslutning til, at man skulle opstille et omfattende handlingsprogram 
for at vurdere, hvordan radiofrekvensstråling påvirker menneskers helbred og 
sikkerhed, og for at fremskynde udviklingen af de nødvendige 
sikkerhedsstandarder. 
Kommissionen vil stille forslag om iværksættelse af sådan et program inden den 
1. januar 1996. 
115 2 Lobemle vurdering af niiljovirkningerne af udviklingen af mobil- og 
personkommunikation 
Der var almindelig enighed om, at der var behov for en løbende vurdering af, 
hvordan mobil- og personkommunikation påvirker miljøet. Især fælles udnyttelse 
af fysiske anlæg vil mindske miljøpåvirkningen ved så vidt muligt at hindre, at 
der unodigt skyder radiomaster med tilhorende anlæg frem alle vegne. 
Inden 1. januar 1998 bor der udarbejdes retningslinjer for aftaler om deling af 
infrastruktur i overensstemmelse med traktatens konkurrenceregler. 
VI. 5.3 Løbende overvågning af beskæftigelsesudviklingen og uddannelsesbehovene i 
kommunikationssektoren 
Fagforeningerne pegede under høringerne på, at det må undersøges, hvilke 
virkninger den nye teknologi får for beskæftigelsen i telesektoren. 
For at imødekomme den stigende efterspørgsel efter mobiltjenester opretter 
operatørerne flere celleanlæg, så de kan øge dækningen; de åbner flere 
servicecentre for at kunne tage imod kundernes ordrer og skaber flere 
distributionskanaler til salg af tjenester og udstyr. Alle disse aktiviteter omsættes 
i fortsat og stigende efterspørgsel efter uddannet arbejdskraft inden for branchen. 
Det forventes at resultatet bliver en vækst i beskæftigelsen ved offentlig 
ccllebaserct telefoni på 10-20% om året. 
Den lobendc overvågning af beskæftigelsesudviklingen og de deraf folgendc 
uddannelsesbehov prioriteres hojt. 
VI. 5.4. Databeskyttelse og privatlivets fred. 
Den fremtidige udviklig af mobil- og personkommunikation giver anledning til at 
stille vigtige spørgsmål med hensyn til privatlivets fred og behandling af 
38 
persondata. Det er set fra denne synsvinkel, konceptet for person til person 
opkald, unikke numre for den enkelt og personkort, at grundige undersøgelser bør 
foretages, som allerede gjort hvad angår linieidentifikation. Dette er også 
behandlet i ændringsforslaget til Direktiv om beskyttelse af persondata og 
privatlivets fred i de digitale telekommunikationsnet41. Det forventes at Rådet vil 
vedtage en fælles holdning om rammedirektivet vedrørende databeskyttelse før 
slutningen af året42. 
Kommissionen vil forberede en rapport, der undersøger behovet for yderligere 
tiltag vedrørende beskyttelse af persondata inden d. 1. januar 1996. 
VI.6 Universelle mobilteletjenester 
VI. 6.1 Fortsat støtte til EF's forskningsprogrammer inden for avanceret 
mobilkommunikation og telematik 
Det nye program for forskning og teknologisk udvikling inden for avancerede 
kommunikationsteknologier og -tjenester blev vedtaget ved rådsbeslutning den 27. 
juli 199443 
Programmets overordnede mål er at udvikle avancerede kommunikationssystemer 
og -tjenester med henblik på økonomisk udvikling og social samhørighed i 
Europa under hensyntagen til teknologiens hastige udvikling, de skiftende 
forskriftsmæssige rammer og muligheden for at udvikle avancerede 
transeuropæiske net og tjenester. 
Et af hovedområderne for teknologisk udvikling er netop mobil- og 
personkommunikationsnet. Målet er at tage højde for efterspørgslen efter 
personkommunikation på den anden side af år 2000 og at give den europæiske 
industri mulighed for at fastholde sin førende position på dette område. Der vil 
blive lagt vægt på miniaturisering, bredbåndsradioteknologi, avanceret 
elektrisk/optisk teknologi, nye ***multiadgangsprincipper*** og integration af 
satellit- og jordbaserede net. 
VI.6.2 Støtte til ETSI's særlige gruppe for mobilleknologi (SMG) og fremme af et 
aftalememorandum om UMTS 
ETSI - og her især den tekniske SMG-komité (Special Mobile Group) - vil fortsat 
spille en noglerolle for udviklingen af GSM-systemfamilien og 
tredjcgenerationsteknologier. 
ETSI SMG koncentrerer i øjeblikket sin aktivitet om udvidelse af GSM med nye 
egenskaber (fase 2, fase 2+, halv kodek). Det forventes, at gruppens efterhånden 
vil forskyde indsatsen over mod UMTS. 
Ændringsforslaget til et Parlaments- og Rådsdirektiv, der vedrorcr beskyttelse af persondata og privatlivets fred, i sammenhæng med 
digitale telekomnuinikationsnet, særligt i de Integrerede Servivice Digitale Net (ISDN) og digitale mobilnet. KOM(94) 128 endelig 
udg., OJC28X, 13.6.1994 
^ Ændringsforslag til Rådsdirektiv om beskyttelse af enkeltpersoner, med hensyn til behandling al personlige data, og den lrie bevægelse 
af sådanne data. KOM(92) 422 endelig udg., 15.10.92 
Rådets besluUiing af 27. juli 1994 om et særprogram for forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstration inden for 
avancerede kommunikationsteknologier og -tjenester (1994-1998) (94/572/EF). 
39 
Det forventes, at man vil soge at sikre en glat overgang ved at nærme sig UMTS-
teknologien gradvis, idet man baserer sig på en fornyelse af den nuværende 
GSM-systcmfamilie, så den kommer til at omfatte nye funktioner og øget evne til 
at formidle bredbåndstjenester. En sådan fremgangsmåde ser ud til at give den 
bedste sikkerhed for at GSM's nuværende succes kan overføres til næste 
generations UMTS med gavnlige virkninger for beskæftigelsen i sektoren og for 
europæisk økonomi. 
UMTS-systemets fremtidige udvikling vil forudsætte, at sektorens aktører har en 
fælles vision. Kommissionen vil derfor - i tråd med den vægt, som den i 
handlingsplanen for informationssamfundet (meddelelsen af 19. juli 1994) har 
lagt på partnerskaber med sektoren - stotte, at der inden den 1. januar 1998 
etableres et aftalememorandum for udvikling af UMTS, hvor man trækker på 
erfaringerne fra GSM-memorandurnmet og bygger på de igangværende nationale 
initiativer på området. 
VI. 6.3 Undersøgelse af mulighederne i satellitbaseret UMTS 
Fremtidens pcrsonkommunikationstjcnestcr vil gore brug af en blanding af 
jordbaserede systemer som GSM og DECT og satellitbaserede systemer. Ved at 
integrere de forskellige systemer i et fælles miljø giver man brugerne et 
sammenhængende udbud af tjenester uden mærkbare overgange, som kan 
benyttes over hele kloden. 
Europa er for tiden forende inden for digital mobil- og 
personkommunikationstcknologi. Systemer som GSM og DCS 1800/1900 er -
eller står på spring til at blive - verdensstandarder for jordbaserede systemer. 
Men jordbaserede og satellitbaserede systemer er indbyrdes komplementære, og 
det gor et kombineret systempnncip, som øger hver af delenes anvendelighed, 
særdeles attraktivt. Derfor er det vigtigt at undersøge udviklingen af en 
satellitkomponent til det kommende UMTS som en forudsætning for, at de 
nuværende jordbaserede digitale systemers succes kan videreføres til den næste 
generation af mobil- og personkommunikationsnet. 
En hovedforudsætning for, at dette kan lade sig gore, er at Europa kommer stærkt 
med inden for satellitbaserede personkommunikationssystemer, hvilket igen 
forudsætter, at der hurtigt tildeles europæiske licenser til sådanne systemer. 
VII KONKLUSIONER OG TIDSPLAN FOR INDSATSEN 
Mobil- og personkommunikationssektoren er for tiden inde i en kritisk fase i sin udvikling. For at 
sikre den videre udvikling og hoste det fulde udbytte af denne sektors muligheder, må der 
nødvendigvis etableres en sammenhængende og stabil ramme af forskrifter. I denne meddelelse 
redegøres der for, hvor der i forste række må gøres en indsats, der sigter mod at fastlægge en 
sådan ramme. Hovedelementerne i denne indsats er vist i tabel 1 (Tidsplan for indsatsen) 
nedenfor. 
Rapporten om Europa og det globale informationssamfund og Kommissionens meddelelse af 19. 
juli 1994 understregede begge, at mobil- og personkommunikation har stor betydning som et 
væsentligt element i det fremtidige informationsmiljo. Grønbogen om mobil- og 
40 
personkommunikation og de efterfølgende høringer er et første afgørende skridt i forberedelsen af 
den fuldstændige liberalisering af telemarkederne i EU fra den 1. januar 1998. 
Kommissionen offentliggjorde grønbogen som et høringsdokument med det formål at indhente alle 
interesserede parters synspunkter foruden Europa-Parlamentets og Rådets samt Det Økonomiske 
og Sociale Udvalgs og Regionsudvalgets. Der har fundet brede konsultationer sted, herunder 
offentlige horinger, og der er indkommet et stort antal skriftlige indlæg. På baggrund af disse 
høringer har Kommissionen udarbejdet denne meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet og 
formuleret det vedføjede forslag til rådsresolution. 
På baggrund af ovenstående anmoder Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet om at tilslutte 
sig denne meddelelse og opfordrer Rådet til at vedtage vedføjede resolution. 
41 
TABEL 1: TIDSPLAN FOR DEN OVENFOR BESKREVNE INDSATS 
Før 1. januar 1996 
Konkurrence. Fuld anvendelse af traktatreglerne og i givet fald ændring af direktiv 90/388/EØF for at få fjernet alle 
eksklusive og særlige rettigheder i sektoren (VI. 1.1). 
Adfærdskodeks. Etablering af en adfærdskodeks for tjenesteleverandører (VI. 1.2). 
DECT. Lettere adgang til DECT og kombineret brug af DECT og anden teknologi, især GSM/DCS 1800 (VI. 1.5). 
Støtteprogrammer. Udarbejdelse af programmer til stotte for præsentation af TFTS, ERMES, TETRA og DSRR på 
markedet (VI. 1.8). 
Satellitbaserede pcrsonkommunikationstjcncstcr. Etablering af enighed om licensprocedurer for satellitbaseret 
personkommunikation på EU-plan og iværksættelse af licensprocedurer. 
Høring. Stotte til etablering af et europæisk forum for mobil- og personkommunikationstjenester (VI. 1.11). 
Alternativ infrastruktur. Ophævelse af begrænsninger i muligheden for at etablere alternativ telekommunikations- og 
kabel-tv-infrastruktur med henblik på tilvejebringelse af mobilkommunikation på grundlag af generelle 
reguleringsprincipper på infrastrukturområdet (VI.2.1). 
ONP, sammenkobling og konkurrenceregler. Tilpasning af rammebestemmelserne om tilrådighedsstillelse af åbne 
net og forslag til direktiv om ONP-sammenkobling i sammenhæng med den generelle telekomrnunikationsreform. 
Undersøgelse af sammenkoblingsaftaler i lyset af traktatens konkurrenceregler. 
Gensidig anerkendelse. Ændring af direktiv 91/263/EØF om gensidig anerkendelse af typegodkendelser for 
mobilkommunikationsudstyr (VI.2.3). 
Foreslåede direktiver. Vedtagelse af foreslåede direktiver (om gensidig anerkendelse af satcllitlicenser og om 
databeskyttelse og kommunikationshemmclighed) (VI.2.4/5) 
Frekvenser. Vedtagelse af ERC-besluUiinger om frekvensbånd til TETRA, DCS 1800 og satellitbaseret 
personkommunikation, herunder LEO-systemer (Low Earth Orbit) (VI.3.2). 
Nummerering. Åbning af et europæisk nummcrområde til gratis telefontjenester (VI.3.3). 
Standardisering. Udarbejdelse af standardiseringsmandater (VI.3.7). 
Svig. Overvågning af ureunæssig brug af mobiltjenester og -udstyr og i givet fald undersøgelse af indgrebsmuliglieder 
(VI. 1.9). 
Tredjelandsmarkeder. Sikring af international samordning og stræben mod ligeværdig adgang til tredjelandsmarkeder 
(VI.4.1). 
Sundhed og sikkerhed. Etablering af et globalt handlingsprogram for sundhed og sikkerhed i mobilsektoren (VI.5.1). 
Beskæftigelse og uddannelse. Overvågning af beskæftigelsesudviklingen og behovene for omskoling (VI.5.3). 
42 
Før 1. januar 1998 
Adgang for tjenesteleverandører. Undersøgelse af situationen med hensyn til tjenesteleverandørers adgang til 
markedet (VI. 1.3). 
DCS 1800-licenser. Sikring af, at der i alle medlemsstater er adgang til udvidelsesfrekvenser for DCS 1800 og GSM. 
Kombination af mobiltjenester. I første fase mulighed for fri kombination af forskellige 
mobilkommunikationsteknologier, herunder elementerne i GSM-systemfamilien (GSM/DCS 1800) og ophævelse af 
alle tilbageværende restriktioner (VI. 1.6). 
Kombination af faste net og mobilnet I anden fase mulighed fri kombination af fastnet- og mobilnettjenester efter 
tidsplanen for fuld liberalisering af offentlig telefoni med yderligere overgangsperioder for visse medlemsstater, som 
fastsat i Rådets resolution 93/C213/01 (VI. 1.7). 
UMTS-frekvenser. Vedtagelse af en ERC-beslutning om frekvensbånd til UMTS (VI.3.2). 
Nummerområde. Oprettelse af et europæisk nummerområde til fælleseuropæiske tjenester, herunder dækning af 
behovet i forbindelse med personkommunikation (VI.3.3). 
Miljø, infrastrukturfællesskab. Opstilling af generelle retningslinjer. (VI.5.2). 
Aftalememorandum om UMTS. Fortsat støtte til arbejdet hen imod det universelle mobiltelesystem (UMTS) og 
fremme af et aftalememorandum om UMTS, der omfatter alle berørte parter (VI.6.2). 
43 
BILAG 1 
KORT OVERSIGT OVER 
GRØNBOGEN OM MOBIL- OG PERSONKOMMUNIKATION 
"Udvikling af et pcrsonkommunikationsmiljø: Gronbog om en fælles strategi for mobil- og 
personkommunikation i Den Europæiske Union" er grønbogens fulde titel (og dens referencenummer: 
KOM (94) 145 af 27. april 1994). Den indeholder en omfattende analyse af hele sektoren og et 
sammenhængende sæt standpunkter til, hvordan sektoren skal udvikle sig. 
Der stilles forslag om fem større forandringer for at fjerne hindringer for udviklingen: 
1. Afskaffelse af de tilbageværende eksklusive og særlige rettigheder i sektoren, idet der dog om 
nødvendigt fastlægges rimelige licens vilkår. 
2 Fjernelse af alle restriktioner for udbud af mobiltjenester både for uafhængige 
tjenesteleverandører og for mobilnctoperatorernes eget tjenesteudbud. 
Der bor f.eks. være frihed til at tilbyde en kombination af tjenester, som udbydes under 
forskellige licenser, og mulighed for at udbyde tjenester i forskellige medlemsstater. Endvidere 
bor eksisterende restriktioner ophæves, således at brugerne får lettere adgang til disse tjenester. 
3. Fuld frihed for mobilnetoperatører til at drive og udvikle deres net med det formål at udøve 
de aktiviteter, som deres licens eller tilladelse giver dem mulighed for at udøve. 
Operatorerne bor både have ret til at forsyne sig med egen infrastruktur for at udøve disse 
aktiviteter, til at benytte en tredjeparts infrastruktur med samme formål og til at deles om 
infrastruktur. 
4 Uindskrænket mulighed for at kombinere tjenesteydelser via det faste net og mobilnettet 
inden for den overordnede tidsramme for fuld liberalisering af offentlig telefoni via det faste net, 
der er fastlagt i Rådets resolution 93/213/01 af 22. juli 1993. 
Dette indebærer, at mobiloperatører og uafliængige tjenesteleverandorer skal have ret til at byde 
på licenser til gensalg af transmissionskapacitet på det faste net, og at alle restriktioner, der 
hindrer fastnetoperatorer i at gå ind på mobilmarkedet, skal ophæves. De eneste tilbageværende 
restriktioner bliver således traktatens konkurrenceregler, herunder navnlig Rådets forordning 
89/4064/EØF om kontrol med virksomhedssammenslutninger og traktatens 
konkurrcnccbcstcmmelser om misbrug af en dominerende stilling. 
5. Fremme af fælleseuropæisk netdrift og tjenesteydelser. 
Dette bor omfatte yderligere udvikling af princippet om gensidig anerkendelse af 
typegodkendelser for mobiltcrminaludtyr samt koordinering af licens- og tildelingsprocedurer, 
hvor det er hensigtsmæssigt for at lette udviklingen af transeuropæiske net. 
På grundlag af disse forslag til omfattende ændringer fremlægger grønbogen detaljerede 
standpunkter til følgende forhold: 
—• Licensvilkår for mobilnctoperatorcr 
44 
-> Tjenesteydelser 
—> Sammenkobling 
—> Infrastruktur 
—> Radiofrekvenser 
—> Nummerering 
—> Igangsættelse af udviklingen mod personkommunikationstjenester 
Gronbogen foreslår foranstaltninger til gennemforclse af forslagene på følgende punkter: 
> Liberalisering af sektoren 
-> Tilpasning af rammerne for tilrådighedsstillelse af åbne net (ONP-vilkårene) 
-> Gensidig anerkendelse af typegodkendelser for mobiludstyr 
—> Gensidig anerkendelse af licenser 
-» Etablering af en fælleseuropæisk adfærdskodeks for tjenesteleverandører 
—» Rammer for koordinering af radiofrekvenser 
—> Rammer for nummerkoordincring 
--> Beskyttelse af persondata og kommunikationshcmmclighcd i forbindelse med digitale 
mobilkommunikationsnet 
Endelig forelægger gronbogen et sæt ledsagende retningslinjer for indsatsen med henblik på 
kommentarer: 
> Varetagelse af sikkerheds- og miljøhensyn i det fremtidige mobil- og 
pcrsonkommunikationsmiljo 
-> Fremme af standardiseringsarbejdet med henblik på sammenkobling og interoperabilitet 
—> Fastsættelse af prioriteterne for frekvenskoordinering i forbindelse med mobil- og 
personkommunikation 
—> Iværksættelse af nummerkoordinering og etablering af et europæisk nummcrområde til 
personkommunikation 
—» Stotte til udviklingen af transeuropæiske net,der bygger på mobil- og 
pcrsonkommunikationstcknologicr 
—> Fastlæggelse af fælles EU-standpunkter over for tredjelande og sikring af adgang til markedet i 
disse lande 
> Lobende stotte til udviklingen af det universelle mobiltelesystem 
45 
BILAG 2 
LISTE OVER DELTAGERE I HØRINGEN VEDRØRENDE 
GRØNBOGEN OM MOBIL- OG PERSONKOMMUNIKATION 
HØRINGSMØDER 
Generelt horingsmode. 16. og 17. juni 1994, ca. 210 deltagere 
Rundbordssamtale med formændene for fastnet- og mobilnetoperatorvirksoinheder. 28. |um 1994, o 7 
deltagere. 
Mode med tjenesteleverandører. 28. juli 1994, 26 deltagere. 
Mode med GSM-memorandumgruppen. 29.. juli 1994. 
Mode med forbrugerorganisationer. 1. september 1994. 
Mode med fagforeninger, 21. september 1994. 
SKRIFTLIGE INDLÆG 
Sammenslutninger 
liedrijfstelecommunicatie Grootgebnukers 
Kontoret for de Europæiske Forbrugerorganisationer (UEUC) 
CEPT/ERC 
CEP T/ECTRA/ERC 
Club informatique de Grandes Entreprises Françaises 
Conseil National du Patronat Français 
EC Committee of the American Chamber of Commerce 
ECTEL 
ERMES-memorandumgruppen 
ETNO 
Eurocontrol 
European Council of Telecommunications User Associations (ECTUA) 
European Data Protection Commissioners 
Federation of the Electronics Industry (FEI) 
Tysk memorandumgruppe om personkommunikation 
GSM-memorandumgruppen 
International Chamber of Commerce 
Internationale du Personnel des Postes, Télégraphes et Téléphones 
LMT (norsk leverandorsammenslutning) 
Joint Committee of Telecommunications 
Matkaviestintooimittajat 
46 
Syndicat des industries de matériel professionel électronique et radioélectrique (SPER) 
UN ICI: 
IMIIVIUOI ^misahoiu r 
Airtouch International 
Alcatel 
Allgon AB 
AT&T 
ATC Finland 
Austrian Postal Administration 
Belgacom 
British Telecom 
Bundesministerium flir Post- und Telekommunikation 
Cellcom 
Cellnct 
CommEd Ltd 
Department of Trade and Industry 
Deutsche Bundespost Telekom 
E-Plus Mobilfunk 
Ericsson International 
fiance Télécom 
Gescllschaft fur Datenfunk mbll 
Hoskyns Group pic 
Instituto das Conumicaçôes de Portugal (ICP) 
Makitorppa 
Mannesmann Mobil funk 
Media and Technology International 
Mercury Communications 
Mercury onc2onc 
Finlands transport- og kommunikationsministeriiim 
Mobil Systems International 
Mobile Tele Leverantorerna 
Motorola 
Nokia 
Omnitel Pronto Italia 
Orange Personal Communications 
ODE 
Portugal Telecom 
Post & Telestyrelsen 
PTT Telecom Netherlands 
Raad voor Verkeer en Waterstaat 
Société Française du Radiotéléphone (SFR) 
Shell International Petroleum Maatschappij B.V. 
Sistelcom 
ST1-T 
Swissphone Telecominunications 
Talkland International (UK) Ltd 
Telecel 
Telecom Eircann 
Telecom Finland 
Al 
Telefonica 
Telia 
Uniqueair 
Vodafone Group pic 
Vodafone S.A. 
48 
BILAG 3 
FORKORTELSER 
CEPT European Conference of Postal and Telecommunications Administrations 
CT2 Standard for Cellular Telephony < 
CTR Common Technical Regulation 
DCS-1800 Digital Communication Standard for Cellular Communications 
DECT Digital European Cordless Telecommunications 
DSRR Digital Short Range Radio 
ECTEL Telecommunications Equipment Manufacturers Association 
ECTRA European Committee for Telecommunications Regulatory Affairs 
EIR Equipment Identification Register 
ENF European Numbering Forum 
ERC European Radiocommunications Committee 
ERMES European Radio Messaging System 
ERO European Radiocommunications Office 
ETO European Telecommunications Office 
ETS European Telecommunications Standard 
ETSI European Telecommunications Standards Institute 
FAMOUS Future Advanced Mobile Wireless Universal System 
FPLMTS Future Public Land Mobile Telecommunications System 
GSM Global System for Mobile 
IN Intelligent Network 
ISDN Integrated Services Digital Networks 
ITU International Telecommunications Union 
LAN Local Area Network 
LEOs Low Earth Orbit Satellite 
NRA National Regulatory Authority 
ONP Open Network Provision 
PBX Private Branch Exchange 
PCS Personal Communications Services 
PMR Private Mobile Radio 
PSN Physical Serial Numbers 
SIM Subscriber Identification Module 
SMG Special Mobile Group 
SNG Satellite News Gathering 
TBR Technical Basis for Regulation 
TETRA Trans European Trunked Radio 
TFTS Terrestrial Flight Telephone System 
TO Telecommunications Organisation 
UMTS Universal Mobile Telecommunications Systems 
VSAT Very Small Aperture Terminal 
WARC World Administrative Radio Conference 
49 
FORSLAG TIL RÅDETS RESOLUTION AF [] 
OM VIDLRKUDVIKLING AF MOBIL- OG PERSONKOMMUNIKATION I L)EN 
EUROPÆISKE UNION 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION, 
som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, 
som tager følgende i betragtning: 
På baggrund af undersøgelsen af telesektoren opfordrede Rådet i resolutionen af 22. juli 199344 
Kommissionen til at offentliggøre en gronbog om mobil- og personkommunikation; 
den 27. april 1994 godkendte Kommissionen gronbogen om en fælles strategi for mobil- oi-
personkommunikation ; 
Kommissionen har sendt en meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet der bygger på baggrund og 
resultaterne afhøringerne omkring Gronbogen for mobil- og personkommunikation. 
MODTAGER den brede høring gennemfort af Kommissionen omkring hovedprincipperne og målene 
med Gronbogen om person- og mobilkommunikation, og NOTERER SIG de områder, der har opnået 
konsensus, ligesåvel som de områder hvor der ikke blev opnået fuld konsensus. 
STØTTER udviklingen af forskriftsmæssige rammer for person- og mobilkommunikation, bade 
gennem sektorspecifikke foranstaltninger og ved foranstaltninger set i sammenhæng med den 
overordnede reform af telekommunikationssektoren. 
ANSER SOM HØJPRIORITET FOR SEKTORSPECIFIKKE TILTAG, foranstaltninger som pa 
Fællesskabsplan skal sikre: 
I Indforelse af konkurrencebaserede forhold, hvor det endnu ikke er sket, og antallet af 
mobilnetlicenser bor kun begrænses, når del er begrundet i væsentlige krav eller krav om 
varetagelse af offentlige servicefunktioner i form af handelsmæssige reguleringer. 
2. At tjenesteleverandørerne bor sikres adbgang til markedet, og udarbejdelsen af en adfærdskodeks 
for tjcncstelcrandorcrne bor fremmes med særlig henblik på beskyttelse af forbrugernes interesser. 
3. At der bor allokeres frekvensressourcer til DECTog DCS 1800, samt hurtigst at stilles et 
frekvensspektrum til rådighed, på et paneuropæisk plan, til stotte for udvikling af eksisterende og 
nye mobilkommunikationssystemer, såsom TETRA, ERMES, DCS 1800 og satellitbaserede 
pcrsonkommunikationstjcncstcr. Såvel som fjernelse af restriktioner på de innovative kombinationer 
af forskellige mobiltcknologicr. 
44 
Kadets resolution al' 22. juli 1993 om forholdene inden I or telekommunikationssektoren og behovet for yderligere udvikling pa 
telekommunikationsmarkedet, 93/C 21.3/01. KIT C 213, side 1 6. august 1994. 
45 
"Udvikling af et personkonuminikalioasniiljo: (m>nl>og om en helles strategi for mobil- og personkommunikation i Den Europæiske 
Union". KOM (94) 145 endelig udg., 27. april 1994). 
50 
4. At der bor etableres fuld frihed til at kombinere af faste og mobile tjenester i overensstemmelse med 
planen for den fulde liberalisering af offentlig talctjensteydclser med overgangsperioder for visse 
medlemsstater, fastsat ved rådsforordning 93/C213/01, for derved at tillade fuldstændig udvikling 
af personlig kommunikationstjenester 
5. At der bor etableres harmoniserede licensvilkår for satellitbaserede personlige 
kommunikationsmidler og procedurerne for licencering af sådanne systemer på Unionsplan skal 
påbegyndes snarest. 
ANSER PERSON- OG MOBILKOMMUNIKATION SOM VIGTIGE OMRÅDER FOR 
HANDLINGER, INDENFOR DE FORSKRIFTSMÆSSIGE RAMMER AF DEN ALMINDELIGE 
REFORM AF TELEKOMMUNIKATION. 
1. Undersøge forhindringer af alternative telekommunikations- og kabelTV- infrastrukturer til 
fremmclsc af mobilkommunikation, i lyset af de overordnede tiltag til infrastrukturregulering, med 
det mål at ophæve sådanne forhindringer. 
2. Udvikle et reguleringsmæssigt system for sammenkobling baseret på Traktatens konkurrenceregler 
ud fra ONP-rammernc, modificeret jævnfore Rådsforordning 93/C213/01, og EU's 
konkurrenceregler, for således at prioritere forretningsmæssige aftaler mellem parterne under tilsyn 
af reguleringsmæssige myndigheder og noje undersøgelse af Traktatens konkurrenceregler. 
3. At placere en passende reguleringsmæssig ramme for mobilscktorcn, baseret på nuværende 
lovmæssige forslag og vedtagne direktiver, i forbindelse med databeskyttelse og privatlivets fred, 
samt den gensidige anerkendelse af licensering og den gensidige anerkendelse af typegodkendelse 
for terminaludstyr. 
NOTERER SIG BEHOVET FOR YDERLIGERE TILTAG for at udvikle et overordnet regulerings-
og teknologisk miljo. 
1. At etablere faste tidsrammer for standardisering, nummerering og frekvensfordeling, sammen med 
tidsplaner for bindende beslutninger for implementering af Medlemsstaterne, og ligeledes for aftaler 
til etablering af et europæisk nummereringsrum, der tager hensyn til behovet for mobil- og 
personkommunikation og bærbare numre 
2. For at opretholde offentlig tillid i udvikling af mobilkommunikation skal der dannes en 
handlingsplan, der henvender sig til række områder der er forbundet med den offentlige interesse, 
særligt gennem: 
Undersøgelse af påvirkningen af radiofrekvensstråling på personers helbred og 
sikkerhed, og styrke udvikling af nødvendige sikkerhedsstandarder. 
Undersøge indvirkningen af beskæftigelse og vidcreuddannelsesbehov i sektoren. 
Undersøge problemer vedrorende svigagtig brug af mobiltjenester og udstyr, såvel som 
andre sager omkring forbrugerbeskyttelse. At foreslå passende tiltag hvor der er behov, på 
Unionsplan. At overvåge udviklingen på afgift og afgiftsmæssige strukturer (modsat 
omkostningsbestemte prisfastsættelser) indbefattende abonncmentsgebyrer og udstyrspriser, 
for således at beskytte forbrugernes økonomiske interesser. 
51 
3. Sikre at de nodvendige midler tages for at sikre succesen af fremtidige europæiske systemer og 
standarder på opdukkende verdensmarkeder i mobil- og personkommunikation, særligt med hensyn 
til rollen af det fremtidige Universallc Mobiltelcsystem (UMTS). 
UNDERSTREGER vigtigheden af sammenlignelig og effektiv adgang til tredjelands markeder og fuld 
tiltro til internationale standarder hvor det er muligt, opnået gennem bilaterale og multilaterale 
forhandlinger forestået på EU-nivcau, vedrorerende mobil- og personkommunikations teknologier, 
udstyr og tjenester. 
STØTTER dannelsen af et curopæsik forum for mobil- og personkommunikationstjenester. 
NOTERER SIG Kommissionens forslag og tidsskema i Meddelelsen og OPFORDRER Kommissionen 
til at forberede de nødvendige tiltag og, hvor det er passende, at tilstræbe aftaler og faste 
gennemførelsesbeslutninger, i samarbejde med de relevante europæiske organer på områderne for 
frekvenscring, nummerering og standardisering. 
ANMODER KOMMISSIONEN OM AT FORELÆGGE RÅDET OG PARLAMENTET RAPPORT 
om, hvordan det gar med at gennem fore ovenstående foranstaltninger, og hvilke virkninger de far. 
senest den I.januar 1996 
52 
ISSN 0254-1459 
KOM(94) 492 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 
Katalognummer : CB-CO-94-564-DA-C 
ISBN 92-77-82887-0 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg