Nr. C 139/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 6. 89 
Udtalelse om Kommissionens forslag til Rådets beslutning om vedtagelse af to særprogrammer 
for forskning og teknologisk udvikling på miljøområdet: STEP: miljøvidenskab og -teknologi, 
EPOCH: europæisk program for klimatologi og naturkatastrofer 1989-1992 (*) 
(89/C 139/02) 
Rådet for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 8. december 1988 under henvisning til 
EØF-traktatens artikel 130 Q at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
om det ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektion for miljø-, sundheds- og forbru­
gerspørgsmål, som udpegede Enrico Vercellino til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse 
den 28. februar 1989. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 264. plenarforsamling, den 30. marts 1989, 
enstemmigt følgende udtalelse. 
1. Generelle bemærkninger 
1.1. ØSU er tilfreds med, at Kommissionen har taget 
initiativ til en styrkelse og tilpasning af den kombinere­
de forskningsindsats, der skal bidrage til bedre at vurde­
re, kontrollere og imødegå miljømæssige og klimatiske 
ændringer og risici, som har alvorlige konsekvenser for 
de socio-økonomiske aktiviteter og for livskvaliteten 
generelt. 
Dette nye tiltag forekommer særlig værdifuldt og ak­
tuelt nu, hvor miljøændringer og -risici er genstand for 
stor opmærksomhed fra videnskabens, regeringernes 
og offentlighedens side verden over. Hvor omfattende 
konsekvenserne af miljøpåvirkningen vil være for men­
nesket og naturen, og hvornår de vil optræde, vurderes 
meget forskelligt. 
Trods forskellene i beregninger og prognoser over om­
fanget af de mulige virkninger kan det antages, at de 
vil udgøre en for stor belastning for mennesket og for 
naturen, og at de ikke længere fortaber sig i en ubestemt 
fremtid. 
De mest autoritative prognoser siger, at processerne 
snart vil være uigenkaldelige, eller at de kun kan vendes 
til en pris, som mennesket og naturen vil have vanskeligt 
ved at betale. De mest pessimistiske taler om ti år, mens 
andre siger nogle tiår. Der er imidlertid bred enighed 
om, at tidshorisonten er tilstrækkelig snæver til at beret­
tige en hurtig indsats. Det er således i dag nødvendigt 
at gå virkelig radikalt til værks og foretage mere detalje­
rede vurderinger inden for dette vanskelige og komplek­
se forskningsområde for at udforme en mere passende 
og effektiv politik. 
1.1.1. Efter en nøje gennemgang af særprogrammer­
ne, STEP og EPOCH, godkender ØSU Kommissionens 
forslag. Programmerne tager sigte på at levere »Det 
i1) EFT nr. C 327 af 20. 12. 1988, s. 10. Europæiske Fællesskabs svar på 90'ernes miljømæssige 
udfordringer« og »tilvejebringe et videnskabeligt og 
teknisk grundlag for Fællesskabets miljøpolitik med 
særlig vægt på udvikling af en forebyggende og foregri­
bende politik«. Dette vil give nye impulser til EF's 
politik på dette område, som der er kommet gang i på 
ny, efter at der i traktaterne er blevet indsat et særskilt 
kapitel om miljøet. Forureningens socio-økonomiske 
konsekvenser har ligeledes øget behovet for at inddrage 
miljømæssige hensyn i andre relevante EF-politikker. 
1.1.2. ØSU godkender ligeledes følgende tre generelle 
mål, som er fælles for programmerne: 
1) at styrke det videnskabelige grundlag for miljøhand­
lingsprogrammet; 
2) at forbedre EF-forskningen på dette felt ved at for­
bedre koordineringen af de nationale programmer 
for forskning og udvikling (F&U) og foranstalt­
ninger; 
3) at bidrage til at øge og konsolidere EF's økonomiske 
og sociale samhørighed. 
1.1.3. ØSU godkender Kommissionens forslag om 
at koncentrere indsatsen på to snævert forbundne og 
indbyrdes supplerende programmer: EPOCH, som 
dækker klimaet og naturlige risici, som truer mennesket 
og miljøet, og STEP, som dækker samspillet mellem 
produktionssystemet og mennesket, menneskelige akti­
viteter og det naturlige miljø. 
1.1.4. ØSU henstiller følgelig til Kommissionen, 
Rådet og medlemsstaterne at godkende og iværksætte 
de to programmer så hurtigt som muligt samt at afsætte 
5. 6. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 139/5 
passende midler hertil og opstille de nødvendige priori­
teter for de vigtigste forskningsområder, -emner og 
-projekter. 
1.2. Finansiering 
1.2.1. Til programmet som helhed er der afsat 115 
millioner ECU for den fireårige periode. Beløbet forde­
les således: 
— 75 millioner ECU til STEP, heraf 6 millioner ECU 
til forvaltning og koordinering, 
— 40 millioner ECU til EPOCH, heraf 4 millioner ECU 
til forvaltning og koordinering. 
1.2.2. STEP-programmet er underopdelt i 9 
forskningsområder og 28 projekter, som igen omfatter 
73 forskningsemner (gennemsnitlig 0,94 millioner ECU 
over 4 år til hvert forskningsemne og 2,46 millioner 
ECU over 4 år til 28 projekter). EPOCH-programmet 
omfatter 4 forskningsområder, som er underopdelt i 21 
projekter (gennemsnitlig 1,74 millioner ECU over 4 år 
til hvert projekt). 
1.2.3. De foreslåede midler lever ikke op til program­
mernes generelle linje og mål, som også vedrører EF's 
videnskabelige bidrag og forpligtelser i forbindelse med 
forskellige internationale programmer, såsom »Interna­
tional Geosphere Biosphere Programme« (IGBP) eller 
»Global Change«-programmet. I sin udtalelse fra 1986 
om programmet for 1986-1990 (*) beklagede ØSU de få 
midler, der var afsat dertil (105 millioner ECU 1986), 
på trods af at vurderingen af tidligere programmer var 
yderst positiv, og at der var en betydelig efterspørgsel 
efter forskning. Fra industriens side blev der således 
slået kraftigt til lyd for forskning i større teknologiske 
risici og i miljøkonsekvenserne af produktionsanlæg. 
Hertil kom, at offentligheden krævede, at der blev 
forsket i de mulige konsekvenser for vor klode af kli­
maændringer og andre naturfænomener. 
Kravet om mere indgående viden om disse spørgsmål 
— et krav, der blev præciseret klart i 1986 — er siden 
vokset. Trods dette bevilges der i dag stort set ikke flere 
midler hertil end dengang. 
1.2.4. Midlernes fordeling på de to programmer 
synes at være til fordel for STEP (2,46 millioner ECU 
pr. projekt over for 1,74 millioner ECU til EPOCH). 
De typer problemer, som STEP-projekterne skal tage 
sig af (forurening og risici i mange forskellige sektorer), 
kræver imidlertid flere forskningsemner. På den anden 
side skal EPOCH behandle komplicerede og relativt 
nye emner inden for klimaforandringer og naturkatas­
trofer; og selv om programmet allerede er blevet styrket, 
0) EFT nr. C 101 af 28. 4. 1986, s. 1. vil der uden tvivl komme yderligere emner og forsk-
ningslinjer ud af det. I den forbindelse bør man støtte sig 
på de humanistiske videnskaber og navnlig på historiske 
undersøgelser af klimaændringer og de dermed for­
bundne potentielle risici. 
1.3. Programmernes indhold 
1.3.1. ØSU henstiller, at der opstilles klare, operatio­
nelle mål, som ressourcerne og forskningen skal fokuse­
re på. 
1.3.2. ØSU godkender de nærmere bestemmelser for 
gennemførelsen af programmerne, som omfatter kon­
traktforskning med omkostningsdeling, samordnede 
aktioner, samordningsaktiviteter, uddannelse, studier 
og evaluering. 
1.4. Internationalt samarbejde 
1.4.1. ØSU går ind for et bredest muligt internatio­
nalt samarbejde. Det bør omfatte de europæiske lande, 
der ikke er medlem af EF, og skabe synergivirkninger i 
samspillet med andre internationale forskningspro­
grammer, som for øjeblikket er under udarbejdelse. 
1.4.2. Nogle projekter — f.eks vedrørende transport 
af forurening over store afstande, undersøgelser af 
trækfugle eller af klimaet generelt — nødvendiggør et 
verdensomspændende samarbejde. 
1.5. Industriens deltagelse 
1.5.1. Den europæiske industri, som er bevidst om 
de miljøproblemer, den kan skabe, bør tilknyttes de 
foreslåede forskningsprogrammer, især fordi den via 
sine forskningscentre råder over de nødvendige midler 
til at sikre et effektivt samarbejde. 
1.5.2. Industrien er naturligvis mest interesseret i 
forskningsområder med direkte praktiske anvendelses­
muligheder, såsom større teknologiske risici og produk­
tionsanlægs konsekvenser for miljøet. Der bør imidler­
tid også tages hensyn til såvel den snævre indbyrdes 
forbindelse, der er mellem de foreslåede programmer, 
som til betydningen af grundforskningen, der er absolut 
nødvendig for den funktionelle forskning, der finder 
sted inden for industrien. 
1.5.3. ØSU foreslår at forenkle de administrative 
procedurer i forbindelse med de to programmer for 
dermed at tilskynde industrien til at deltage. Dette vil 
bidrage til at gøre europæisk industri konkurren-
Nr. C 139/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 6. 89 
cedygtig på internationalt plan, hvor der er et stadigt 
voksende krav om at beskytte miljøet. 
1.5.4. De små og mellemstore virksomheders 
forskningsbehov bør imødekommes af de store indus­
trier via teknologioverførsel inden for de igangværende 
projekter og andre foranstaltninger. 
1.6. Udbredelse af forskningsresultaterne 
1.6.1. Det er efter ØSU's mening særlig vigtigt, at alt 
sættes i værk for at sikre, at resultaterne af de to 
programmer bliver godt udnyttet af myndighederne i 
medlemsstaterne, erhvervslivet og de berørte sam­
fundsgrupper. 
1.6.2. 1 dette øjemed er det nødvendigt at udvikle 
forskellige kanaler, hvorigennem målgrupperne kan in­
formeres. 
1.6.3. For øjeblikket forekommer informationskana­
lerne til medlemsstaternes myndigheder at fungere på 
tilfredsstillende vis. Derimod synes der ifølge den vurde­
ring, som Det Rådgivende Udvalg for industriel 
forskning og udvikling (IRDAC) har foretaget af det 
tidligere program om samme emner, at være vanskelig­
heder med at kanalisere forskningsresultaterne ud til 
offentligheden. 
2. Særlige bemærkninger 
2.1. STEV-programmet 
2.1.1. Forskningsområdet »miljø og sundhed« må 
have en fastlæggelse af forholdet mellem forurenende 
koncentrationer i miljøet og virkninger for sundheden 
som hovedmål. 
Undersøgelsen af tidligere indikatorer og udviklingen 
af nye metoder til at foretage epidemiologiske analyser 
er af yderst stor betydning, da de kan bidrage til at nå 
ovennævnte mål. 
2.1.2. Under forskningsområdet »risikovurdering i 
forbindelse med kemikalier« forekommer projektet ved­
rørende relationerne mellem den kemiske struktur og 
de biologiske virkninger (QSAR) formuleret temmelig 
generelt: det er ikke klart, om disse relationer allerede 
eksisterer og skal anvendes, således at de kan verificeres, 
eller om de endnu ikke er blevet etableret. Under alle 
omstændigheder forekommer projektet, således som det 
præsenteres, at være yderst bredt. 
ØSU foreslår, at man definerer målene mere klart og 
præcist. 
2.1.3. Forskningsområdet »processer i atmosfæren 
og luftkvalitet« må kædes nøje sammen med EPOCH-
programmet; endvidere må det passes ind i aktion 611 
under COST samt koordineres med EUROTRAC 
(EUREKA). Der må oprettes et administrativt og orga­nisatorisk maskineri, som koordinerer de forskellige 
programmer i den udstrækning, det er muligt. 
Resultaterne på dette område kunne anvendes til at 
vurdere de miljømæssige konsekvenser af produktions-
eller serviceanlæg, forudsat at der foretages en kvantifi­
cering via en form for indeks. Sådanne er allerede 
forsøgt udarbejdet, men deres brugbarhed er diskutabel. 
ØSU foreslår, at man inden for denne sektor afsætter 
forskningsressourcer til opstilling af et eller flere indek­
ser for luftkvalitet. 
2.1.4. Forskningsområdet »vandkvalitet« må lige­
som området for »luftkvalitet« kædes sammen med 
andre internationale projekter. Da man inden for denne 
sektor går frem på en anden måde end i den foregående, 
kan dette behov dog umiddelbart forekomme mindre 
indlysende. 
ØSU foreslår ud fra samme overvejelser som i pkt. 2.1.3, 
at der afsættes ressourcer til at få opstillet indekser (eller 
et indeks) for vandkvalitet. 
2.1.5. Forskningsområdet »beskyttelse af jordbun­
den og grundvandet« må kædes sammen med forsk­
ningsprogrammer vedrørende anvendelse af kunstgød­
ning og pesticider i landbruget samt med erosionsforsk-
ningen under EPOCH-programmet. Endvidere foreslår 
ØSU, at der afsættes ressourcer til at opstille indekser 
(eller et indeks) for jordkvalitet (ud fra samme overve­
jelser som i pkt. 2.1.3). 
2.1.6. Forskningsområdet »forskning i økosystemer« 
må passes ind i igangværende internationale projekter 
såsom COST 647 og EUROCARE (EUREKA), og der 
bør arbejdes med emner, som er af fundamental betyd­
ning for udarbejdelsen af en ansvarlig miljøpolitik. ØSU 
bemærker imidlertid, at målene for projektet »landøko­
systemer« ikke er klart defineret, og at forskningsem­
nerne beskrives temmelig generelt. 
2.1.7. Forskningsområdet »beskyttelse og bevarelse 
af den europæiske kulturarv« tager sigte på at beskytte 
alle aspekter af vor kulturarv, og omfatter følgelig også 
de fysiske udtryk for den europæiske kulturhistorie 
såsom monumenter. Hvad dette spørgsmål angår, vil 
den effektive indsats fra det foregående program blive 
videreført. 
2.1.8. ØSU henstiller, at man etablerer alle mulige 
former for samarbejde med industrierne i medlemssta­
terne for i fællesskab at udvikle projekterne vedrørende 
5. 6. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 139/7 
»teknologier til miljøbeskyttelse«. Dette vil give en di­
rekte kontrol med målenes praktiske gennemførlighed. 
2.1.9. Forskningsområdet »større teknologiske risici 
og brandsikring« nødvendiggør ligeledes et omfattende 
samarbejde med industrien. Denne vil kunne tilvejebrin­
ge den nødvendige information til brug for udviklingen 
af projekterne samt kontrollere, om resultaterne kan 
anvendes i praksis. ØSU foreslår, at man trækker på 
de erfaringer, som Det Fælles Forskningscenter i Ispra 
har indhøstet på dette område. 
2.2. EPOCH-programmet 
2.2.1. Forskningsområdet »tidligere klimaforhold og 
klimaændringer« forekommer at være særdeles nyttigt 
til vurdering af modellernes evne til at følge ændringer 
i klimaet og i atmosfærens sammensætning i de foregå­
ende århundreder. 
2.2.2. Forskningsområdet »klimaprocesser og -mo­
deller« må kædes snævert sammen med STEP-program-
mets område »processer i atmosfæren og luftkvalitet«. 
ØSU mener, at projekterne er beskrevet meget klart og 
udtømmende. Endvidere mener ØSU, at resultaterne 
kan være af stor nytte ved vurderingen af produktions-
og serviceanlægs miljømæssige konsekvenser. 
2.2.3. Forskningsområdet »klimaets indvirkning og 
klima-afhængige risici« er af stor betydning bl.a. på 
grund af dets potentielle bidrag til forskningsprogram­
met »The International Geosphere Biosphere Program-
me«. Også her udtrykker ØSU tilfredshed med projek­
ternes udformning. 
2.2.4. Forskningsområdet »risiko for jordskælv« fo­
rekommer velgennemtænkt, og projekterne fokuserer 
på specifikke og realistiske mål. ØSU henstiller, at dette 
område koordineres med De Forenede Nationers planer 
for det internationale tiår for mindskelse af naturkata­
strofer. 
Bryssel, den 30. marts 1989. 3. Konklusion 
ØSU godkender de to forskningsprogrammer og 
— udtrykker tilfredshed med den omhyggelige måde, 
hvorpå de er blevet formuleret, idet de dækker alle 
større miljøproblemer, som i dag gør, at forene­
ligheden mellem produktions- og servicesystemet og 
det naturlige miljø bliver kritisk, 
— understreger betydningen af, at de to programmer 
ikke blot er begrænset til, hvad der umiddelbart 
ligger inden for medlemsstaternes interessesfære, 
men omfatter udviklingen på hele kloden, 
— understreger nødvendigheden af, at de to program­
mer koordineres med andre lignende internationale 
programmer, 
— foreslår, at der oprettes et fælles koordineringsud­
valg for de to programmer, som også er ansvarligt 
for forbindelserne med andre ikke-kommissionspro-
grammer, 
— opfordrer kraftigt til, at man træffer alle de nødven­
dige foranstaltninger og udnytter de forskellige in­
formationskanaler til at gøre de offentlige myn­
digheder, industrien, arbejdsmarkedets parter og 
befolkningen interesseret og få dem til at deltage i 
stort omfang i gennemførelsen af forskningsprojek­
terne og i en korrekt anvendelse af forskningsresul­
taterne, 
— beklager, at de midler, der er afsat, ikke er tilstræk­
kelige til at nå alle de generelle og specifikke mål, 
der er nævnt. ØSU insisterer på at få øget midlerne 
i det efterfølgende firårige program eller helst før, 
dvs. i forbindelse med revisionen af F&U-ramme-
programmet. Der bør følgelig foretages en priorite­
ring, idet de disponible midler koncentreres på mål, 
som under arbejdet viser sig at fortjene yderligere 
opmærksomhed, og som vil kunne sikre forsknin­
gens videre udvikling og succes. 
Alberto MASPRONE 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg