Bruxelles, den 9.10.2007

KOM(2007) 571 endelig

2007/0211 (CNS)

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om oprettelse af fællesforetagendet for brændselsceller og brint

(forelagt af Kommissionen) {SEK(2007) 1272}{SEK(2007) 1273}

BEGRUNDELSE

BAGGRUNDEN FOR FORSLAGET |

110 | Begrundelse og formål Fælles teknologiinitiativer (FTI) introduceres i det syvende rammeprogram (RP7)[1] som en måde, hvorpå der kan oprettes offentligt-private forskningspartnerskaber på EU-niveau. Fælles teknologiinitiativer er et udtryk for EU's stærke engagement, hvad angår samordningen af forskningsindsatsen med henblik på at styrke det europæiske forskningsrum og nå målene for Europas konkurrenceevne. De fælles teknologiinitiativer er først og fremmest et resultat af arbejdet i de europæiske teknologiplatforme (ETP). I nogle enkelte tilfælde har ETP opnået et så ambitiøst omfang, at det vil kræve mobilisering af store offentlige og private investeringer samt betydelige forskningsressourcer at gennemføre vigtige elementer i deres strategiske forskningsdagsordener. FTI foreslås som et effektivt middel til at opfylde disse europæiske teknologiplatformes behov. I særprogrammet ”Samarbejde”[2] udpeges brændselsceller og brint som et af seks områder, hvor et FTI kunne være særlig relevant. De øvrige fem områder er luftfartsteknik og lufttransport, innovative lægemidler, indlejrede databehandlingssystemer, nanoelektronik og global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES). Fællesforetagendet for brændselsceller og brint, der er et resultat af den europæiske teknologiplatform for brint og brændselsceller, bidrager til gennemførelsen af handlingsplanen for miljøteknologi (ETAP) i henhold til Kommissionens meddelelse KOM(2004) 38, som lader denne teknologiplatform falde ind under de prioriterede foranstaltninger under ETAP. Brændselsceller er støjsvage og meget effektive energiomdannere, der kan sikre en betydelig samlet reduktion af drivhusgasemissioner og forurening. De giver mulighed for fleksibilitet i energimikset, da de kan anvende brint og andre brændstoftyper, såsom naturgas, ethanol og methanol. Brændselsceller, der anvender brint, er naturligt rene energiomdannere, eftersom det eneste udstødningsprodukt er damp, men andre typer brændselsceller, der anvender naturgasser og andre fossile brændstoffer, reducerer ligeledes emissionerne, da de på grund af deres højere effektivitet anvender mindre brændstof. Indførelsen af brint som en fleksibel energibærer kan bidrage positivt til energisikkerheden og stabilisere energipriserne, da brint kan fremstilles af en hvilken som helst primær energikilde og derfor kan sikre diversitet i transportsystemet, som på nuværende tidspunkt er 98 % afhængigt af olie. Brint kan anvendes i brændselsceller eller brændes med henblik på enten at skabe varme eller drive turbiner eller interne forbrændingsmotorer, der skal sikre mekanisk eller elektrisk drivkraft. Brint kan ligeledes anvendes som et middel til lagring af energi. Når produktionen af vedvarende energi til elektricitet er større end efterspørgslen, kan den overskydende energi f.eks. anvendes til fremstilling af brint ved elektrolyse, hvorved integrationen af vedvarende elektricitet på energimarkedet fremmes. Selv om der allerede er afsat betydelige offentlige EU-midler til forskning i brændselsceller og brint, og selv om disse allerede er omfattet af energi- og transportforskningsaktiviteterne under RP7 som en vigtig del af strategien for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (RTD&D), bliver de pågældende teknologier sandsynligvis ikke kommercielt tilgængelige så hurtigt, som det kunne ønskes. Der er fare for, at den industrielle udvikling inden for brændselsceller og brint stagnerer, og at det europæiske erhvervsliv sakker yderligere agterud i forhold til globale konkurrenter. Af bidragende faktorer i denne forbindelse kan nævnes: den nødvendige forskning er ofte så kompleks, at en enkelt brændselscellevirksomhed eller offentlig forskningsinstitution ikke kan gennemføre den alene; fraværet af en langsigtet budgetplan og strategiske tekniske og markedsrelaterede målsætninger, der skal tilskynde erhvervslivet og forskningsmiljøet til at afsætte flere af deres egne ressourcer til forskningen; den langt fra optimale anvendelse af midler, der skaber huller og overlapninger i en fragmenteret forskningsdækning; utilstrækkelige midler til et integreret program, der strækker sig fra grundforskning til omfattende demonstrationsaktiviteter på EU-niveau; den kendsgerning, at den europæiske brændselscellesektor er spredt over forskellige lande og aktivitetsområder (den akademiske verden, nye industrielle virksomheder, højteknologiske SMV’er), hvilket begrænser udvekslingen og samlingen af viden og erfaring; den kendsgerning, at der er behov for tekniske gennembrud med henblik på at forbedre præstationer, materialer, pålidelighed og varighed og reducere systemomkostningerne med henblik på at leve op til potentielle kunders forventninger. Uden et målrettet og sammenhængende industrielt RTD&D-program, der kan trække på offentlige og private kilder til RTD&D-investering på europæisk niveau, vil indsatsen for at forhindre flaskehalsproblemer inden for forskning og jagten på teknologiske gennembrud fortsat være spredt og ustruktureret. Et offentligt-privat fælles teknologiinitiativ, der gennemføres gennem et fællesforetagende, der er baseret på EF-traktatens artikel 171, ville give store virksomheder og SMV'er i hele EU, herunder de nye medlemsstater, mulighed for at samarbejde indbyrdes og med andre interesserede parter for at nå følgende fælles målsætninger: sikre et markedsgennembrud for brændselscelle- og brintteknologier, som vil sætte kommercielle markedskræfter i stand til at skabe betydelige offentlige fordele; sikre, at Europa er på forkant med udviklingen inden for brændselscelle- og brintteknologier på globalt niveau; nå den kritiske masse i forskningsindsatsen med henblik på at sikre, at erhvervslivet, de offentlige og private investorer, beslutningstagerne og andre interesserede parter i nødvendigt omfang føler sig rustet til at give sig i kast med et langsigtet program; fremme yderligere industrielle, nationale og regionale RTD&D-investeringer; opbygge det europæiske forskningsrum gennem et tæt samarbejde med forskningsmiljøer på nationalt og regionalt niveau – idet subsidiaritetsprincippet respekteres; integrere forskning, udvikling og demonstration og fokusere på at nå langsigtede mål for bæredygtighed og industriel konkurrencedygtighed, for så vidt angår omkostninger, præstationer og varighed, og løse kritiske teknologiske flaskehalsproblemer; stimulere innovation og fremkomsten af nye værdikæder, som omfatter SMV’er; fremme samarbejdet mellem erhvervsliv, universiteter og forskningscentre om grundforskning; fremme nye medlemsstaters og kandidatlandes deltagelse; gennemføre bredt funderet samfundsøkonomisk-teknologisk forskning med henblik på at vurdere og overvåge teknologiske fremskridt og ikke-tekniske hindringer for markedsadgang; gennemføre forskning med henblik på at støtte udviklingen af nye og gennemgangen af eksisterende forordninger og standarder med henblik på at eliminere kunstige hindringer for markedsadgang og støtte udskiftelighed, interoperabilitet, grænseoverskridende handel med brint og eksportmarkeder, idet der samtidig sikres sikker drift, og idet det sikres, at innovationen ikke begrænses. stille pålidelig information til rådighed for offentligheden om brintsikkerhed og fordelene ved de nye teknologier, for så vidt angår miljø, forsyningssikkerhed, energiomkostninger og beskæftigelse. Generel baggrund Energi er afgørende for det moderne samfund og for bæredygtig udvikling. En eventuel energimangel eller energiforsyningsusikkerhed ville få alvorlige konsekvenser for borgere, samfund og virksomheder, både umiddelbart og i deres fremtidsplanlægning. Nylige afbrydelser og usikkerheder fremover i forbindelse med forsyningen af olie og gas og de heraf følgende prissvingninger hæmmer den økonomiske vækst, øger inflationen og arbejdsløsheden og sænker værdien af finansielle og andre aktiver. Olie- og gasressourcerne udtømmes, og ifølge nogle eksperter vil topproduktionsniveauet snart være nået[3]; det er en kendsgerning, at de resterende ressourcer i stigende grad er koncentreret i nogle få lande, hvortil der er begrænset politisk adgang, og at forsyningssikkerhed vil blive et alvorligt problem for de fleste industrilande og navnlig EU. I en situation med konkurrerende og gradvist mere integrerede globale transport- og energimarkeder vokser energiefterspørgslen hurtigt i store vækstøkonomier. Globalt står vi over for det alvorlige spørgsmål om klimaændringer som følge af stigende drivhusgasniveauer. Der er mange usikkerheder, men de fleste forskere er enige om, at der er behov for omgående at reducere drivhusgasemissionerne betydeligt og opretholde denne udvikling over en lang periode[4]. Den nuværende struktur i brændselscelle- og brintsektorerne i Europa er utilstrækkelig og giver anledning til bekymring, for så vidt angår dens evne til at tilpasse sig forandringer. EU har forskningsfaciliteter i verdensklasse og er f.eks. internationalt førende inden for brændselsceller til store ubåde og brændselscellemembraner, men sektoren er generelt umoden, og der er endnu ikke adgang til storstilede produktionsprocesser og infrastruktur til brændstofpåfyldning og støttetjenester, såsom uddannet personale. Brændselscellesektoren på internationalt plan består af meget store selskaber og meget små og innovative SMV’er. Europa er hjemsted for mange af sidstnævnte type, og det er afgørende, at deres innovationspotentiale udnyttes, da disse virksomheder kan komme til at udgøre rygraden i EU’s komponentleverandørkæde. Brændselscellesektoren og brintsektoren er i høj grad indbyrdes forbundne, men ikke fuldstændig gensidigt afhængige. Karakteren og graden af konkurrence i de to sektorer er meget kompleks. Anvendelsen af bulkleveret brint i forarbejdningsindustrierne er en mangeårig og veletableret praksis, og industrivirksomheder ser muligheden for åbning af nye markeder inden for energi og transport gennem yderligere anvendelse af dels brændselscelleteknologier og dels brintdrevne motorer. Samtidig er brændselscelleproducenter, som er i opstartsfasen, ikke fuldstændig afhængige af brint, da visse brændselsceller kan anvende alternative brændstoffer, herunder naturgas, methanol og ethanol. Nye virksomheder på markedet, som anvender brændselscelle- og brintteknologier, står over for adgangsbegrænsende foranstaltninger, som er truffet af interesserede parter med væsentlige økonomiske interesser i industrier og fysiske infrastrukturer, som trues af en ændring i energimikset. Markedsadgangen vanskeliggøres endvidere af manglen på en prisfastsættelsesmekanisme, der belønner intern varetagelse af eksterne faktorer[5] (f.eks. CO2-emissioner); den langsigtede investering, der er nødvendig for at skifte til en ny generation af produkter og opbygge infrastruktur for brændselsceller og brint; og de vanskeligheder, der er forbundet med at etablere fælles forordninger, kodekser og standarder til fremme af en global markedsudvikling. Der er behov for en integreret strategi med henblik på at maksimere fordelene ved overgangsteknologier med brændselsceller, der anvender naturgas, biogas, methanol og ethanol, om muligt kombineret med CO2-opsamling og -lagring (CCS) undervejs, og udnyttelse af strategiske nichemarkeder i planlagte og optimerede rammer med henblik på at undgå økonomiske forstyrrelser. Den årlige omsætning på verdensplan i brændselscellesektoren i 2005 beløb sig til ca. 300 mio. EUR med markedsandele på 52 % for Nordamerika, 14 % for Japan, 12 % for Europa og 22 % fordelt på resten af verden. Der er relativt færre virksomheder i Europa – sammenlignet med Nordamerika og Japan – der udvikler deres egen brændselscellestak- og -komponentteknologi, navnlig til vejtransport. Privat RTD&D-investering vurderes til ca. 700 mio. EUR pr. år, hvoraf de 78 % genereres i Nordamerika og kun 10 % i Europa. Det europæiske erhvervsliv har behov for yderligere tilskyndelse til at investere i disse teknologier med henblik på at blive mere konkurrencedygtige. Større konkurrenter arbejder videre med ambitiøse programmer for integreret forskning og udvikling, der skal sætte produkter på markedet og etablere de facto-standarder, som senere ankomne på markedet vil skulle efterleve. Ifølge en EF-undersøgelse[6] er EU fem år bagud i forhold til Japan og Nordamerika, når det gælder demonstration af brændselscellekøretøjer. De amerikanske og japanske programmer forvaltes strategisk i tæt samarbejde med de respektive sektorer. Det amerikanske DoE har udviklet en ”Hydrogen Posture Plan”[7], som er et resultat af omfattende høringer med de vigtigste interesserede parter. Det japanske ministerium for økonomi, handel og industri (METI) yder målrettet støtte til grundforskning. Japan støtter endvidere et ambitiøst program for demonstration af nationale kraftvarmebrændselscellesystemer (CHP), udvikling af brintdistributionsinfrastruktur og test af en række brintproduktionsmuligheder som led i ”Fuel Cell Commercialisation Conference of Japan” (FCCJ)[8]. De amerikanske og japanske programmer har således veludviklede processer til håndtering af forsknings- og teknologivalideringen, som er vanskelige at opnå i det nuværende EU-forskningsmiljø, som er spredt over de enkelte medlemsstater. Fællesforetagendet ville bringe EU på lige fod med disse lande ved at oprette en enkelt juridisk enhed, som skal håndtere alle de JTI-midler, der tildeles fra den offentlige og den private sektor gennem kontrakter inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration, med henblik på at udvikle kerneteknologierne inden for brændselsceller og brint. Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører Der er ingen bestemmelser på det område, forslaget vedrører. |

Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål Som et af de initiativer, der blev lanceret i januar 2007 i meddelelsen ”En energipolitik for Europa”[9], er Kommissionen i øjeblikket i gang med at udvikle en europæisk strategiplan for energiteknologi (SET-plan)[10], der skal fungere som retningslinjer for forløbet af den energiteknologiske udvikling i de kommende årtier, sikre effektive og CO2-fattige teknologier, herunder brændselsceller og brint, og nå frem til et mere bæredygtigt energisystem. Europa-Parlamentet vedtog en skriftlig erklæring[11] i maj 2007, hvori EU-institutionerne blev opfordret til at støtte brændselscelle- og brintteknologierne med henblik på transportable og stationære applikationer og transportapplikationer gennem et partnerskab med engagerede regioner og byer, SMV’er og civilsamfundets organisationer. Den foreslåede forordning er i overensstemmelse med fællesskabspolitikkerne for forskning. Den er ligeledes i overensstemmelse med den nye Lissabon-strategi[12] og Barcelona-målsætningerne om, at EU inden 2010 skal investere 3 % af BNP i forskning og udvikling. Det syvende rammeprogram (RP7) (2007-2013) spiller en vigtig rolle i den europæiske indsats for at nå disse målsætninger. Forordningen afspejler endvidere, at der er enighed om, at Europa må øge sin indsats for at forbedre udbyttet af sine RTD&D-investeringer med henblik på at blive en konkurrencedygtig og dynamisk videnbaseret økonomi. Det foreslåede initiativ er en del af en bred og ambitiøs fællesskabsstrategi, der sigter mod at takle innovationsefterslæbet, og som bl.a. omfatter forslaget om etablering af et Europæisk Teknologisk Institut. |

HØRING AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSE |

Høring af interesserede parter og udnyttelse af ekspertise |

211 | I forbindelse med udarbejdelsen af forslagene om oprettelse af fælles teknologiinitiativer tog Kommissionen hensyn til de synspunkter, som mange interesserede parter fra forskningsmiljøet og erhvervslivet havde givet udtryk for i en bred høringsproces, der involverede medlemsstaterne og Europa-Parlamentet. Kommissionen rådførte sig også med den europæiske teknologiplatform for brint- og brændselsceller (HFP)[13], som udarbejdede den strategiske forskningsdagsorden, udbredelsesstrategien og gennemførelsesplanen for 2006, som er det vigtigste referencedokument, og som beskriver de tekniske og markedsrelaterede ”Snapshot 2020”-målsætninger for brændselscelle- og brintteknologier. Gennemførelsesplanen fastlægger prioriteterne for et omfattende, integreret RTD&D-program med tidsfrister og anbefalede budgetbevillinger over syv år med henblik på at fremskynde markedsføringen af nye teknologier. Member States Mirror Group under HFP blev ligeledes hørt på alle trin i processen. Ud over HFP-organerne blev der udbredt information via HFP-hjemmesiden og nyhedsbreve, hvilket har givet alle interesserede parter mulighed for at bidrage til debatten. De interesserede parter omfattede Original Equipment Manufacturers (OEM), brændselscelle- og energiudstyrsvirksomheder, herunder mange SMV’er[14], offentlige virksomheder, industrielle gasvirksomheder, energivirksomheder, universiteter og forskningscentre. Den treårige høringsproces har involveret flere hundrede interesserede parter, offentlig internethøring om de nævnte platformsdokumenter, bidrag fra EF-forskningsprojekter og undersøgelser om de vidtrækkende samfundsøkonomiske og miljømæssige virkninger af brint- og brændselscelleteknologier og den økonomiske gennemførlighed af udbredelsen heraf. Kommissionen afholdt ligeledes fire større konferencer (tre generalforsamlinger og Technical Review Days) og workshopper for regioner og forskningsmiljøet. En peer review-gruppe bestående af fire internationalt anerkendte, uafhængige eksperter blev nedsat for at bistå Kommissionen med afslutningen af konsekvensanalysen[15]. |

230 | Konsekvensanalyse Dette forslag til Rådets forordning har været genstand for Kommissionens konsekvensanalyse, som sammenlignede de potentielle konsekvenser af et FTI med alternativerne, navnlig ”business as usual”-RP7 plus nationale og regionale foranstaltninger. Kommissionens konklusioner er, at det fælles teknologiinitiativ har en række klare fordele i forhold til ”business as usual”-tilgangen: Tidsrummet frem til markedsføringen bliver to til fem år kortere – betydningen af at være først på et nyt marked kan ikke fremhæves nok og betaler sig i form af reducerede samlede investeringer, fremskyndelse af balancepunktet og styrkelse af den konkurrencemæssige position for virksomheder, som kommer først ind på markedet, hvoraf mange kunne være SMV’er; Langsigtede forpligtelser og et skarpt budget skærper tilliden til offentlige og private investorer; Additionalitet: samfinansieringsprincippet vil sikre mindst 600 mio. EUR mere end ”business as usual”, hvilket svarer til mindst 2½ gange de private forskningsinvesteringer; Der sikres tilsvarende tidligere udbytte, for så vidt angår forbedring af energieffektivitet og forsyningssikkerhed og reduktion af drivhusgasser og forurening. De øgede RTD&D-udgifter under FTI sammenlignet med ”business as usual” har potentialet til at reducere det tidsrum, der går, inden balancepunktet er nået, med to til fem år og reducere de samlede omkostninger med ca. 20-30 %. De positive virkninger for EU’s konkurrenceevne på kort, mellemlang og lang sigt ville, som indikeret i modelsimulationer, blive ledsaget af almennyttige fordele i en størrelsesorden på flere mia. euro i form af reduktioner af drivhusgasemissioner og forurening, større energiforsyningssikkerhed, mere bæredygtig transport og mere effektiv og renere energiproduktion og slutforbrug for perioden 2025-2050. |

FORSLAGETS RETLIGE ASPEKTER |

305 | Resumé af forslaget Forslaget består af Rådets forordning om oprettelse af fællesforetagendet for brændselsceller og brint. |

310 | Retsgrundlag Retsgrundlaget for forslaget er artikel 171 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. |

320 | Subsidiaritet og proportionalitet Subsidiaritetsprincippet finder anvendelse, da forslaget ikke hører under Fællesskabets enekompetence. Målene med forslaget kan ikke opfyldes på tilfredsstillende vis af medlemsstaterne, da denne udfordring ikke kan løftes af medlemsstaterne alene. Samlingen og samordningen af forsknings- og udviklingsindsatsen på EU-niveau har en bedre chance for at lykkes i lyset af den tværnationale karakter af den infrastruktur og de teknologier, der skal udvikles, og behovet for at opnå en tilstrækkelig mængde ressourcer. Fællesskabets indsats vil bidrage til at rationalisere forskningsprogrammerne og sikre interoperabilitet mellem de udviklede systemer, ikke kun gennem fælles prænormativ forskning til støtte for udarbejdelsen af standarder, men ligeledes gennem den de facto-standardisering, der vil opstå af det tætte forskningssamarbejde og de tværnationale demonstrationsprojekter. Denne standardisering vil åbne for et bredere marked og fremme konkurrence. Forslagets anvendelsesområde bør tilskynde medlemsstaterne til at indlede supplerende initiativer på nationalt niveau med henblik på at styrke det europæiske forskningsrum – formålet med FTI er da også at fremme disse nationale og regionale programmer med henblik på at drage størst mulig nytte af den kombinerede indsats. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet går bestemmelserne i denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |

Reguleringsmiddel/reguleringsform |

341 | Foreslået middel: forordning. Andre midler ville af følgende årsag ikke være hensigtsmæssige: Oprettelsen af et foretagende, som Fællesskabet deltager i, kræver en rådsforordning. |

BUDGETMÆSSIGE KONSEKVENSER |

401 | Den ”finansieringsoversigt”, der er vedlagt dette forslag til forordning, fastlægger de budgetmæssige konsekvenser og de menneskelige og administrative ressourcer og angiver vejledende tal for perioden 2007-2013. EF-budgettet, der samlet beløber sig til 470 mio. EUR, vil komme fra følgende RP7-budgetposter under særprogrammet ”Samarbejde”: energi; nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi; transport (herunder luftfartsteknik) og miljø (herunder klimaændringer) i GD RTD og Transport under GD TREN. Fællesforetagendet BCB’s løbende omkostninger vil fra starten blive dækket med lige store dele (50/50) af EF og industrigruppen (IG). Hvis der nedsættes en forskningsgruppe, som ansøger om at deltage i fællesforetagendet, får denne forskningsgruppe en plads i bestyrelsen og bidrager i givet fald med 1/12 til de løbende omkostninger. Forskningsaktiviteterne finansieres i fællesskab af EF, IG og de deltagende universiteter, offentlige forskningscentre osv. EF-midlerne tildeles i form af kontanttilskud, og deltagernes bidrag i form af naturalydelser som led i projekterne. |

YDERLIGERE OPLYSNINGER |

510 | Overgangsperiode |

511 | Arbejdsprogrammet for 2007 fastlægger en koordinations- og finansieringstilskudsaktivitet som en overgangsaktivitet med henblik på at gennemføre forberedelser til FTI i løbet af 2007-2008. |

Evaluering |

EF vil forelægge en årlig rapport om de fremskridt, som fællesforetagendet BCB har opnået. EF vil ligeledes foretage en midtvejsevaluering og en endelig evaluering ved afslutningen af FTI. Decharge for gennemførelsen af fællesforetagendet BCB’s budget meddeles af Europa-Parlamentet efter henstilling fra Rådet under hensyntagen til de særlige aspekter, der følger af FTI’s særlige status som et offentligt-privat partnerskab. Fornyet evaluering/revision/udløbsklausul Forslaget indeholder en klausul om evaluering. Forslaget indeholder en udløbsklausul. |

2. 2007/0211 (CNS)

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om oprettelse af fællesforetagendet for brændselsceller og brint (EØS-relevant tekst)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 171,

under henvisning til forslag fra Kommissionen[16],

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet[17],

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[18], og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013)[19] (i det følgende benævnt ”syvende rammeprogram”) indeholder bestemmelser for fællesskabsbidrag med henblik på at etablere længerevarende offentligt-private partnerskaber i form af fælles teknologiinitiativer (i det følgende benævnt ”FTI”), som gennemføres via fællesforetagender, jf. EF-traktatens artikel 171. Disse fælles teknologiinitiativer blev etableret som et resultat af arbejdet i de europæiske teknologiplatforme (i det følgende benævnt ”ETP”), der allerede blev oprettet under det sjette rammeprogram, og som omfatter udvalgte aspekter vedrørende forskning på deres område. De bør kombinere investeringer fra den private sektor og europæisk offentlig finansiering, herunder finansiering fra det syvende rammeprogram.

(2) I Rådets beslutning nr. 971/2006/EF af 19. december 2006 om særprogrammet Samarbejde til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-13)[20] understreges behovet for ambitiøse fælleseuropæiske offentligt-private partnerskaber for at fremskynde udviklingen af betydelige teknologier og stort anlagte forskningstiltag på fællesskabsniveau, herunder bl.a. FTI.

(3) I Lissabon-dagsordenen for vækst og beskæftigelse understreges behovet for at udvikle gunstige betingelser for investeringer i viden og innovation i Europa med henblik på at styrke konkurrenceevnen, væksten og beskæftigelsen i Fællesskabet.

(4) I sine konklusioner af 3. marts 2003, af 22. september 2003 og af 24. september 2004 fremhævede Rådet betydningen af at udvikle yderligere foranstaltninger på baggrund af 3 %-handlingsplanen for forsknings- og innovationspolitik[21], herunder udvikling af nye initiativer med det formål at intensivere samarbejdet mellem erhvervslivet og den offentlige sektor om at finansiere forskning for at styrke tværnationale forbindelser mellem den offentlige og den private sektor.

(5) I november 2003 vedtog Det Europæiske Råd et europæisk vækstinitiativ som beskrevet i en meddelelse fra Kommissionen[22]. Dette initiativ under quick start-programmet omfatter et ”hydrogenøkonomi”-projektområde, der samlet beløber sig til 2,8 mia. EUR mellem 2004 og 2015, og mulig støtte fra RTD&D-rammeprogrammerne og strukturfondene.

(6) I maj 2003 forelagde en gruppe på højt plan om brint- og brændselsceller en visionsrapport med titlen ”Hydrogen Energy and Fuel Cells – a vision of our future”, der bl.a. anbefaler, at der oprettes et brændselscelle- og brintteknologipartnerskab og et væsentligt øget RTD&D-budget samt et demonstrations- og pilotprogram med henblik på at udvide teknologivalideringsaktiviteterne til markedsudviklingsområdet.

(7) I december 2003 indledte Kommissionen etableringen af European Hydrogen and Fuel Cell Technology Platform, der samler alle interesserede parter i en fælles indsats for at realisere den vision, som gruppen på højt plan gjorde sig til fortaler for. I marts 2005 vedtog teknologiplatformen en strategisk forskningsdagsorden og udbredelsesstrategi, der skulle fremskynde udviklingen og markedsføringen af brændselscelle- og brintteknologier i Fællesskabet.

(8) Den teknologiske udfordring i forbindelse med brændselsceller og brint er meget kompleks og omfattende, og de tekniske kompetencer er meget spredte. Det er derfor med henblik på at opnå en kritisk masse, for så vidt angår aktivitetsniveau, ekspertise og innovationspotentiale, nødvendigt, at denne udfordring håndteres på en målrettet og sammenhængende måde på EU-niveau. Der er derfor og som følge af teknologiens potentielle bidrag til Fællesskabspolitikkerne, navnlig energi, miljø, transport, bæredygtig udvikling og økonomisk vækst, behov for FTI-tilgangen i denne sektor.

(9) FTI’s mål, for så vidt angår ”brændselsceller og brint”, er at gennemføre et program for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktiviteter inden for brændselscelle- og brintområdet i Europa. Dette bør ske i samarbejde med og under inddragelse af interesserede parter fra erhvervslivet, herunder SMV’er, forskningscentre, universiteter og regioner.

(10) Idet der tages hensyn til det offentligt-private partnerskab, der omfatter vigtige interesserede parter, og dets aktiviteter på lang sigt, de samfundsøkonomiske fordele for de europæiske borgere, samlingen af finansielle ressourcer og Kommissionens og erhvervslivets samfinansiering af RTD&D-aktiviteter inden for brændselsceller og brint, behovet for højtkvalificeret videnskabelig og teknisk ekspertise og anvendelsen af industrielle ejendomsrettigheder, er det afgørende, at der oprettes et fællesforetagende for brændselsceller og brint (i det følgende benævnt ”fællesforetagendet BCB”) i medfør af traktatens artikel 171. Denne juridiske enhed skal sikre samordnet og effektiv forvaltning af de midler, der tildeles FTI vedrørende ”brændselsceller og brint”. Med henblik på at sikre fornuftig forvaltning af aktiviteter, der er indledt, men som endnu ikke er afsluttet, under det syvende rammeprogram (2007-2013) bør fællesforetagendet BCB oprettes for en indledende periode på ti år, der strækker sig frem til den 31. december 2017. Denne periode kan forlænges.

(11) Fællesforetagendet BCB’s målsætninger bør søges indfriet ved at samle ressourcer fra den offentlige og den private sektor, der skal støtte RTD&D-aktiviteter med henblik på at øge den overordnede effektivitet i den europæiske forskningsindsats og fremskynde udviklingen og udbredelsen af brændselscelle- og brintteknologier. Til dette formål bør fællesforetagendet BCB kunne afholde indkaldelser af konkurrerende forslag til projekter med henblik på gennemførelse af forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktiviteter. Forskningsaktiviteterne bør respektere de grundlæggende og etiske principper, der finder anvendelse på det syvende rammeprogram.

(12) De stiftende medlemmer af fællesforetagendet BCB bør være Det Europæiske Fællesskab og European Fuel Cell and Hydrogen Joint Technology Initiative Industry Grouping (i det følgende benævnt ”industrigruppen”), som repræsenterer erhvervslivets interesser og er åben for private virksomheder. En forskningsgruppe kan blive medlem af fællesforetagendet BCB.

(13) Fællesforetagendet BCB’s løbende omkostninger bør fra starten dækkes af kontanttilskud fra Det Europæiske Fællesskab og industrigruppen. Hvis der nedsættes en forskningsgruppe, bør denne bidrage med 1/12 til de løbende omkostninger.

(14) Driftsomkostningerne til RTD&D bør finansieres af Fællesskabet og den private sektor.

(15) Fællesforetagendet BCB bør være et organ, der oprettes af Fællesskabet, og decharge for gennemførelsen af dets budget bør meddeles af Europa-Parlamentet efter henstilling fra Rådet. Der bør imidlertid tages hensyn til de særlige aspekter, der følger af FTI’s særlige status som et offentligt-privat partnerskab, og navnlig til den private sektors bidrag til budgettet.

(16) Fællesforetagendet BCB bør efter forudgående samråd med Kommissionen vedtage specifikke finansielle bestemmelser baseret på principperne i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget[23]. Disse bestemmelser bør tage hensyn til de specifikke driftsbehov, der opstår som følge af behovet for at kombinere Fællesskabsfinansiering og privat finansiering.

(17) Bestemmelserne vedrørende organiseringen og driften af fællesforetagendet BCB bør fastlægges i vedtægterne for fællesforetagendet BCB, som er anført i bilaget.

(18) Fællesforetagendet BCB bør varetage opfyldelsen af forpligtelser i overensstemmelse med internationale aftaler. Det bør i den forbindelse betragtes som et internationalt organ som defineret i artikel 22 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester[24] samt artikel 15 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/18/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter[25].

(19) Politikken for intellektuelle ejendomsrettigheder bør sikre deltagerne i projekterne rettigheder som indehavere af de industrielle ejendomsrettigheder, der skabes gennem det fælles teknologiinitiativ BCB og bør gøre det muligt at udnytte disse.

(20) Der bør træffes passende foranstaltninger til forebyggelse af uregelmæssigheder og svig, og de nødvendige skridt bør tages for at kræve tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser[26], Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder[27] og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)[28].

(21) Da fællesforetagendet BCB har status af juridisk person, bør det kunne stilles til regnskab for sine handlinger. De Europæiske Fællesskabers Domstol bør have kompetence til at behandle eventuelle tvister i tilknytning til fællesforetagendets aktiviteter.

(22) Målet for den påtænkte foranstaltning, nemlig at oprette fællesforetagendet BCB, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, fordi den forskningsmæssige udfordring har tværnational karakter, hvilket stiller krav om, at komplementær viden og finansielle ressourcer lægges sammen på tværs af sektorer og grænser, og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. samme artikel, omfatter denne forordning kun, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1 Oprettelse

1. Med henblik på gennemførelse af det fælles teknologiinitiativ (i det følgende benævnt ”FTI”) vedrørende ”brændselsceller og brint” oprettes der herved et fællesforetagende (i det følgende benævnt ”fællesforetagendet BCB”), jf. EF-traktatens artikel 171, for en periode, der udløber den 31. december 2017. Denne periode kan forlænges ved revision af denne forordning.

2. Fællesforetagendet BCB har status som juridisk person. Det har i medlemsstaterne den mest vidtgående rets- og handleevne, som disse staters lovgivning tillægger juridiske personer. Det kan eksempelvis erhverve og afhænde fast ejendom og løsøre og optræde som part i retssager.

3. Fællesforetagendet BCB anses for en international organisation, jf. artikel 22, litra c), i direktiv 2004/17/EF og artikel 15, litra c), i direktiv 2004/18/EF.

4. Fællesforetagendet BCB har hjemsted i Bruxelles, Belgien.

5. Fællesforetagendet BCB’s vedtægter er anført i bilaget.

Artikel 2 Formål og opgaver

1. Fællesforetagendet BCB bidrager til gennemførelsen af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013), især følgende temaer under særprogrammet ”Samarbejde”: ”energi”, ”nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi”; ”miljø (herunder klimaændringer)” og ”transport (herunder luftfartsteknik)”.

2. Det har især til formål at:

3. støtte koordineret forskning, teknologisk udvikling og demonstration (RTD&D) i medlemsstaterne og associerede lande med henblik på at overvinde markedssvigt og målrettet udvikle markedsapplikationer og dermed fremme en yderligere industriel indsats for hurtig udbredelse af brændselscelle- og brintteknologier

4. støtte gennemførelsen af forskningsprioriteterne under FTI vedrørende brændselsceller og brint, navnlig ved at yde tilskud efter indkaldelser af konkurrerende forslag

5. fremme øget offentlig og privat forskningsinvestering i brændselscelle- og brintteknologier i medlemsstaterne og associerede lande

6. indgå de tjenesteydelses- og indkøbskontrakter, der er nødvendige for driften af fællesforetagendet BCB

7. sikre effektivitet i FTI vedrørende brændselsceller og brint.

Artikel 3 Medlemmer

1. De stiftende medlemmer af fællesforetagendet BCB (i det følgende benævnt ”stiftende medlemmer”) er:

8. Det Europæiske Fællesskab repræsenteret ved Kommissionen og

9. European Fuel Cell and Hydrogen Joint Technology Initiative Industry Grouping Aisbl, der er nedsat i overensstemmelse med belgisk lovgivning (i det følgende benævnt ”industrigruppen”).

2. En forskningsgruppe, der repræsenterer non profit-forskningsorganisationer, universiteter og forskningscentre, kan blive medlem (i det følgende benævnt ”medlem”), forudsat at der er etableret en enhed, der skal repræsentere forskningsmiljøet. Såfremt der nedsættes en sådan forskningsgruppe, har den én plads i bestyrelsen.

Artikel 4 Organer

1. Fællesforetagendet BCB har følgende forvaltningsorganer:

10. bestyrelsen og

11. programkontoret.

2. Fællesforetagendet BCB har følgende rådgivende organer:

12. High Level Member States Group[29] og

13. det videnskabelige udvalg.

3. De interesserede parters generalforsamling er et forum for høring om fremskridt, gennembrud inden for teknologien samt tilpasning og målretning af forskningsaktiviteterne i fremtiden.

De interesserede parters generalforsamling er åben for alle offentlige og private interesserede parter og internationale interessegrupper fra medlemsstater og tredjelande. Der afholdes generalforsamling én gang om året.

Artikel 5 Finansieringskilder

1. Fællesforetagendet BCB’s aktiviteter samfinansieres gennem bidrag fra de stiftende medlemmer og medlemmerne. Der kan endvidere accepteres bidrag til projekterne fra medlemsstater, associerede stater, regioner eller andre interesserede parter, der deler FTI’s målsætninger.

2. Fællesforetagendet BCB’s løbende omkostninger dækkes fra starten i lige dele af kontanttilskud fra Det Europæiske Fællesskab og industrigruppen. Hvis der nedsættes en forskningsgruppe, bidrager denne med 1/12 til de løbende omkostninger. I givet fald nedsættes Kommissionens bidrag tilsvarende.

3. Driftsomkostningerne til RTD&D samfinansieres gennem Fællesskabets finansielle bidrag og bidrag i form af naturalydelser fra private juridiske enheder, der deltager i aktiviteterne, svarende til et beløb, der mindst er lig med Fællesskabets bidrag.

4. Fællesskabets maksimale bidrag til fællesforetagendet BCB’s løbende omkostninger og driftsomkostninger er på 470 mio. EUR. Det skønnes, at de løbende omkostninger ikke overstiger 20 mio. EUR. Bidragene stammer fra særprogrammet ”Samarbejde” til gennemførelse af det syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013), som gennemfører Fællesskabets budget i overensstemmelse med artikel 54, stk. 2, litra b), i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002. De nærmere bestemmelser for Fællesskabets finansielle bidrag fastlægges i en generel aftale og årlige finansielle gennemførelsesaftaler, som indgås mellem Kommissionen på Fællesskabets vegne og fællesforetagendet BCB.

5. Medmindre der tilbydes finansiering efter 2013 (når RP7 afsluttes), fortsætter kun projekter, for hvilke der er undertegnet en støtteaftale senest den 31. december 2013, i perioden 2014-2017.

Artikel 6 Deltagelse i projekter

1. Deltagelse i projekter er åben for juridiske enheder og internationale organisationer, der er etableret i en medlemsstat, og associerede lande eller tredjelande, såfremt minimumsbetingelserne er opfyldt.

2. Følgende minimumsbetingelser gælder for projekter, der finansieres af fællesforetagendet BCB:

14. Mindst tre juridiske enheder skal deltage, hvoraf hver enhed er etableret i en medlemsstat eller et associeret land, og hvoraf to ikke må være etableret i samme medlemsstat eller associerede land.

15. Alle tre juridiske enheder skal være uafhængige af hinanden i henhold til artikel 6 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1906/2006 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i foranstaltninger under syvende rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2007-2013)[30].

16. Mindst én juridisk enhed skal være medlem af industrigruppen eller forskningsgruppen, hvis der er nedsat en sådan forskningsgruppe.

3. De juridiske enheder, der ønsker at deltage i et projekt, danner et konsortium og udpeger et af deres medlemmer til at fungere som projektkoordinator. Koordinatoren er sædvanligvis medlem af industrigruppen eller forskningsgruppen, hvis der er nedsat en sådan forskningsgruppe. Undtagelser godkendes af bestyrelsen.

4. I forbindelse med tjenesteydelses- og indkøbskontrakter, støtteaktioner, undersøgelser og uddannelsesaktiviteter, der finansieres af fællesforetagendet BCB, kræves det som minimum, at én juridisk enhed deltager heri.

Artikel 7 Støtteberettigelse

1. Fællesskabets bidrag til fællesforetagendet BCB til finansiering af RTD&D-aktiviteterne tildeles efter indkaldelser af konkurrerende forslag.

2. I særlige tilfælde kan fællesforetagendet BCB anvende udbud, hvis det skønnes formålstjenligt for effektivt at kunne opfylde forskningsmålsætningerne.

3. Private juridiske enheder, der opfylder alle nedenstående kriterier, kan modtage støtte:

17. De er etableret i en medlemsstat eller har deres hjemsted eller centrale kontor eller hovedkontor i en stat, der er kontrahent i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, eller som er et associeret land eller kandidatland.

18. De varetager relevante RTD&D-, industrialiserings- eller udbredelsesaktiviteter inden for brændselsceller og/eller brint og/eller konkrete planer om at gøre dette i den nærmeste fremtid i Den Europæiske Union eller Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.

4. Følgende enheder kan ligeledes modtage støtte:

19. offentlige non profit-organisationer, der er etableret i en medlemsstat, et associeret land, et kandidatland eller inden for EØS, herunder sekundære og højere uddannelsesinstitutioner

20. internationale organisationer, der har status som juridisk person i henhold til folkeretten, samt specialiserede agenturer, der er etableret af sådanne mellemstatslige organisationer

21. juridiske enheder fra tredjelande, forudsat at bestyrelsen skønner, at deres deltagelse er særligt gavnlig for projektet.

Artikel 8 Finansielle bestemmelser

1. De finansielle bestemmelser for fællesforetagendet BCB er baseret på principperne i forordning nr. 1605/2002. Bestemmelserne kan afvige fra forordning nr. 1605/2002, hvor det er nødvendigt af hensyn til de særlige krav, som fællesforetagendet BCB’s drift stiller, og forudsat at afvigelserne på forhånd er aftalt med Kommissionen.

2. Fællesforetagendet BCB opretter sin egen, interne revisionskapacitet.

Artikel 9 Personalevedtægt

1. Fællesforetagendet BCB’s personale er omfattet af vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber samt de regler, som De Europæiske Fællesskabers institutioner sammen har vedtaget om anvendelsen af disse bestemmelser.

2. Fællesforetagendet BCB udøver over for personalet de beføjelser, som er overdraget til ansættelsesmyndigheden i henhold til vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og til den myndighed, der har kompetence til at indgå ansættelseskontrakter i henhold til ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber.

3. Bestyrelsen vedtager efter aftale med Kommissionen de nødvendige gennemførelsesbestemmelser under iagttagelse af artikel 110 i vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber.

Artikel 10 Privilegier og immuniteter

Protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter gælder for fællesforetagendet BCB og dets personale.

Artikel 11 Ansvar

1. For fællesforetagendet BCB’s ansvar i aftaleforhold gælder de relevante kontraktbestemmelser og den lovgivning, der finder anvendelse på den pågældende aftale eller kontrakt.

2. For så vidt angår ansvar uden for aftaleforhold, erstatter fællesforetagendet BCB i overensstemmelse med de almindelige retsgrundsætninger, medlemsstaterne har til fælles, skader, dets ansatte har forvoldt under udøvelsen af deres hverv.

3. Fællesforetagendet BCB’s udbetalinger som følge af et erstatningsansvar som omhandlet i stk. 1 og 2 samt omkostninger og udgifter i denne forbindelse anses for udgifter for fællesforetagendet BCB og afholdes af fællesforetagendet BCB’s midler.

Artikel 12 Domstolens kompetence og lovvalg

1. Domstolen har kompetence til at træffe afgørelse om:

22. enhver tvist mellem de stiftende medlemmer og/eller medlemmerne i anliggender vedrørende denne forordning og de vedtægter, der er nævnt i artikel 1, stk. 5;

23. enhver voldgiftsbestemmelse i de aftaler og kontrakter, der er indgået af fællesforetagendet BCB;

24. sager anlagt mod fællesforetagendet BCB, herunder vedrørende afgørelser truffet af dets bestyrelse, på de betingelser, der er fastsat i traktatens artikel 230 og 232;

25. tvister vedrørende erstatning for skader, som fællesforetagendet BCB’s ansatte har forvoldt under udøvelsen af deres hverv.

2. I spørgsmål, der ikke dækkes af denne forordning eller andre fællesskabsretsakter, gælder lovgivningen i den stat, hvor fællesforetagendet BCB har hjemsted.

Artikel 13 Rapportering, evaluering og decharge

1. Kommissionen forelægger Rådet og Europa-Parlamentet en årlig rapport over de fremskridt, som fællesforetagendet BCB har gjort.

2. Senest to år efter fællesforetagendet BCB’s oprettelse og under alle omstændigheder senest i 2010 foretager Kommissionen en foreløbig evaluering af fællesforetagendet BCB med bistand fra uafhængige eksperter. Evalueringen omhandler kvaliteten og effektiviteten i fællesforetagendet BCB samt fremskridt mod opfyldelsen af de fastlagte mål. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet konklusionen af evalueringen sammen med sine bemærkninger.

3. Ved udgangen af 2017 foretager Kommissionen en endelig evaluering af fællesforetagendet BCB med bistand fra uafhængige eksperter. Resultaterne af den endelige evaluering forelægges Europa-Parlamentet og Rådet.

4. Decharge for gennemførelsen af fællesforetagendet BCB’s budget meddeles af Europa-Parlamentet efter henstilling fra Rådet i overensstemmelse med en procedure i henhold til finansforordningen for fællesforetagendet BCB.

Artikel 14 Revisioner

1. Det samlede bidrag i form af naturalydelser fra private organisationer, hvad enten de er medlemmer af industrigruppen eller ej, evalueres og revideres, for så vidt angår dets overensstemmelse med kravet om, at det mindst skal svare til det offentlige finansieringsniveau. Den første evaluering skal foretages to år efter vedtagelsen af denne forordning. Derefter foretages evalueringen ved udgangen af hvert år.

Hvis det i evalueringen fastslås, at bidraget i form af naturalydelser fra private kilder ikke når op på det krævede niveau, reducerer Kommissionen sit bidrag det efterfølgende år.

Hvis det fastslås, at bidraget i form af naturalydelser fra private kilder i to år i træk ikke når op på det krævede niveau, kan Kommissionen foreslå Rådet at ophæve fællesforetagendet BCB.

2. Kommissionen tager initiativ til og foretager en midtvejsevaluering og en endelig evaluering. Midtvejsevalueringen foretages senest i 2012 og den endelige evaluering ved fællesforetagendets afslutning.

Artikel 15 Beskyttelse af de stiftende medlemmers og medlemmernes finansielle interesser og foranstaltninger mod svig

1. Fællesforetagendet BCB sikrer, at dets stiftende medlemmers og medlemmernes finansielle interesser er tilstrækkeligt beskyttet ved at udføre eller foranledige egnede interne og eksterne kontroller.

2. I tilfælde af uregelmæssigheder begået af fællesforetagendet BCB eller dets ansatte har de stiftende medlemmer og medlemmerne ret til at søge uretmæssigt anvendte beløb tilbagebetalt eller mindske eller suspendere eventuelle efterfølgende bidrag til fællesforetagendet BCB.

3. Med henblik på bekæmpelse af svig, korruption og andre ulovlige handlinger anvendes bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1073/1999.

4. Kommissionen og/eller Revisionsretten kan om nødvendigt foretage kontrol på stedet hos modtagerne af midler fra fællesforetagendet BCB samt hos de medarbejdere, som er ansvarlige for tildelingen af disse midler. Med henblik herpå sikrer fællesforetagendet BCB, at støtteaftaler og kontrakter giver Kommissionen og/eller Revisionsretten ret til på vegne af fællesforetagendet BCB at udføre passende kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, at pålægge sanktioner, der har afskrækkende virkning og står i et rimeligt forhold til overtrædelsens grovhed.

5. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) har samme beføjelser over for fællesforetagendet BCB og dets personale, som det har over for Kommissionen. Så snart fællesforetagendet BCB er oprettet, tiltræder det den interinstitutionelle aftale af 25. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen vedrørende OLAF’s interne undersøgelser[31]. Bestyrelsen godkender denne tiltrædelse og vedtager de nødvendige foranstaltninger med henblik på at lette interne undersøgelser foretaget af OLAF.

Artikel 16 Fortrolighed

Fællesforetagendet BCB sikrer beskyttelse af følsomme oplysninger, hvis videregivelse vil kunne skade dets stiftende medlemmers og medlemmernes interesser.

Artikel 17 Intellektuelle ejendomsrettigheder

Fællesforetagendet BCB vedtager bestemmelser vedrørende anvendelse og formidling af RTD&D-resultater, herunder, hvor det er relevant, bestemmelser om udøvelse af de intellektuelle ejendomsrettigheder, der genereres i forbindelse med RTD&D-aktiviteter i medfør af denne forordning. Disse bestemmelser sikrer, at RTD&D-resultater anvendes og formidles.

Artikel 18 Forberedende foranstaltninger

De stiftende medlemmer træffer alle de forberedende foranstaltninger, der er nødvendige for oprettelsen af fællesforetagendet BCB, indtil dets organer er fuldt operationelle.

Artikel 19 Støtte fra værtsstaten

Der indgås en værtsstatsaftale mellem fællesforetagendet BCB og Belgien om kontorlokaler, privilegier og immuniteter og anden støtte fra Belgien til fællesforetagendet BCB.

Artikel 20 Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den […]

På Rådets vegne

Formand

BILAG

VEDTÆGTER FOR FÆLLESFORETAGENDET FOR BRÆNDSELSCELLER OG BRINT

Artikel I.1 Navn, beliggenhed, varighed og juridisk status

1. Fællesforetagendets navn er ”fællesforetagendet for brændselsceller og brint” (i det følgende benævnt ”fællesforetagendet BCB”).

2. Fællesforetagendet har hjemsted i Bruxelles, Belgien.

3. Fællesforetagendet BCB oprettes fra offentliggørelsen af disse vedtægter i Den Europæiske Unions Tidende for en første periode, der udløber den 31. december 2017.

4. Denne første periode kan forlænges ved at ændre disse vedtægter i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel I.23 under hensyn til de fremskridt, der er gjort med hensyn til at opfylde målene for fællesforetagendet BCB, og under forudsætning af, at den økonomiske levedygtighed er sikret.

Artikel I.2 Målsætninger og primære opgaver

1. Fællesforetagendet BCB arbejder som led i RP7 mod at sikre et markedsgennembrud for brændselscelle- og brintteknologier med det formål at give de kommercielle markedskræfter mulighed for at skabe væsentlige potentielle offentlige fordele.

2. Blandt målsætningerne kan følgende fremhæves:

- at sikre, at Europa er på forkant med udviklingen inden for brændselscelle- og brintteknologier på globalt plan;

- at nå den kritiske masse i forskningsindsatsen med henblik på at sikre, at erhvervslivet, de offentlige og private investorer, beslutningstagerne og andre interesserede parter i nødvendigt omfang føler sig rustet til at give sig i kast med et langsigtet program;

- at fremme yderligere industrielle, nationale og regionale RTD&D-investeringer;

- at opbygge det europæiske forskningsrum gennem et tæt samarbejde med forskningsmiljøer på nationalt og regionalt niveau – idet subsidiaritetsprincippet respekteres;

- at integrere forskning, teknologisk udvikling og demonstration, fokusere på at nå langsigtede mål for bæredygtighed og industriel konkurrencedygtighed, for så vidt angår omkostninger, præstationer og varighed, og løse kritiske teknologiske flaskehalsproblemer;

- at stimulere innovation og fremkomsten af nye værdikæder, som omfatter SMV’er;

- at fremme samarbejdet mellem erhvervsliv, universiteter og forskningscentre, herunder om grundforskning;

- at fremme deltagelse af institutioner fra alle medlemsstater, herunder nye medlemsstater og kandidatlande;

- at gennemføre bredt funderet samfundsøkonomisk-teknologisk forskning med henblik på at vurdere og overvåge teknologiske fremskridt og ikke-tekniske hindringer for markedsadgang;

- at gennemføre forskning med henblik på at støtte udviklingen af nye og gennemgangen af eksisterende forordninger og standarder med henblik på at eliminere kunstige hindringer for markedsadgang og støtte udskiftelighed, interoperabilitet, grænseoverskridende handel med brint og eksportmarkeder, idet der samtidig sikres sikker drift, og idet det sikres, at innovationen ikke begrænses;

- at stille pålidelig information til rådighed for at øge offentlighedens bevidsthed om og skabe offentlig accept af brintsikkerhed og fordelene ved de nye teknologier, for så vidt angår miljø, forsyningssikkerhed, energiomkostninger og beskæftigelse.

3. Fællesforetagendet BCB’s primære opgaver er at sikre oprettelsen og den effektive forvaltning af det fælles teknologiinitiativ vedrørende brændselsceller og brint.

4. Opgaverne omfatter følgende elementer:

- at udarbejde og gennemføre en flerårig forskningsaktivitetsplan;

- at fordele Fællesskabsmidlerne og mobilisere de ressourcer fra den private sektor og andre ressourcer fra den offentlige sektor, der er nødvendige for at gennemføre foretagendets RTD&D-aktiviteter;

- at sikre fornuftig drift af RTD&D-aktiviteterne og fornuftig finansiel forvaltning af ressourcerne;

- at samarbejde med og høre High Level Member States Group;

- at samarbejde med og høre det videnskabelige udvalg;

- at afholde årlige møder i de interesserede parters generalforsamling;

- at meddele og formidle oplysninger om projekterne, herunder deltagernes navne, resultaterne af RTD&D-aktiviteterne og beløbet for fællesforetagendet BCB’s finansielle bidrag;

- at underrette de juridiske enheder, der har indgået en støtteaftale med fællesforetagendet BCB, om de potentielle lånemuligheder fra Den Europæiske Investeringsbank, især finansieringsfaciliteten for risikodeling, der er oprettet under det syvende rammeprogram;

- at sikre et højt niveau for gennemsigtighed og loyal konkurrence under betingelser med lige adgang for alle ansøgere til forsknings- og demonstrationsaktiviteterne under fællesforetagendet BCB, uanset om de er medlemmer af forskningsgruppen eller industrigruppen (navnlig små og mellemstore virksomheder);

- at følge den internationale udvikling inden for området og om nødvendigt indgå i internationalt samarbejde.

Artikel I.3 Medlemmer og interessegrupper

1. De stiftende medlemmer (i det følgende benævnt ”stiftende medlemmer”) af fællesforetagendet BCB er:

- Det Europæiske Fællesskab repræsenteret ved Europa-Kommissionen og

- European Fuel Cell and Hydrogen Joint Technology Initiative Industry Grouping Aisbl, der er nedsat i overensstemmelse med belgisk lovgivning (i det følgende benævnt ”industrigruppen”).

2. Industrigruppen:

- er en non profit-organisation, hvis formål er at bidrage til at nå målsætningerne for fællesforetagendet BCB;

- er nedsat i overensstemmelse med belgisk lovgivning og opererer under sine registrerede vedtægter, der er behørigt vedtaget, således at de er i overensstemmelse med det fælles teknologiinitiativ;

- sikrer, at dets bidrag til fællesforetagendet BCB’s ressourcer i henhold til artikel 5 i denne forordning ydes på forhånd som et kontanttilskud til dækning af 50 % af fællesforetagendet BCB’s løbende omkostninger og overføres til fællesforetagendet BCB’s budget inden hvert regnskabsårs påbegyndelse;

- sikrer, at erhvervslivets bidrag til gennemførelsen af de RTD&D-aktiviteter, der finansieres af fællesforetagendet BCB, ydes som naturalydelser og dækker mindst 50 % af de samlede projektomkostninger, beregnet på årsbasis;

- er åben for medlemskab for private juridiske enheder (herunder små og mellemstore virksomheder), der er dannet i overensstemmelse med lovgivningen i en medlemsstat, et associeret land eller en EØF-stat, og som har sit hjemsted, centrale administration eller hovedkontor i dette område, forudsat at de er aktive inden for brændselsceller og brint i Europa og har forpligtet sig til at bidrage til fællesforetagendet BCB’s målsætninger og ressourcer.

3. En forskningsgruppe, der repræsenterer non profit-forskningsorganisationer, universiteter og forskningscentre, kan blive medlem efter oprettelsen af fællesforetagendet BCB, forudsat at der er oprettet en enhed, der skal repræsentere forskningsmiljøet. Bestyrelsen behandler og træffer afgørelse om ansøgningen fra forskningsgruppen.

4. Forskningsgruppen:

- er en non profit-organisation, hvis formål er at bidrage til at nå målsætningerne for fællesforetagendet BCB;

- er nedsat i overensstemmelse med belgisk lovgivning og opererer i henhold til sine registrerede vedtægter, der er behørigt vedtaget, således at de er i overensstemmelse med det fælles teknologiinitiativ;

- sikrer, at dets bidrag til fællesforetagendet BCB’s ressourcer ydes på forhånd som et kontanttilskud til dækning af 1/12 af fællesforetagendets løbende omkostninger og overføres til fællesforetagendet BCB’s budget inden hvert regnskabsårs påbegyndelse;

- er åben for medlemskab for non profit-forskningsorganisationer, universiteter eller forskningscentre, der er etableret i en medlemsstat, et associeret land eller et kandidatland.

5. Et stiftende medlem kan ophæve sit medlemskab af fællesforetagendet BCB. I givet fald afvikles fællesforetagendet BCB i overensstemmelse med artikel I.22 .

6. Forskningsgruppen kan ophæve sit medlemskab af fællesforetagendet BCB. Ophævelsen træder i kraft og bliver uigenkaldelig seks måneder efter meddelelsen til de stiftende medlemmer, hvorefter det udtrædende medlem fritages for andre forpligtelser end de forpligtelser, der blev godkendt af fællesforetagendet BCB forud for ophævelsen af medlemskabet.

Artikel I.4 Organer

Fællesforetagendet BCB’s forvaltningsorganer er bestyrelsen og programkontoret. Fællesforetagendet BCB’s rådgivende organer er High Level Member States Group[32], de interesserede parters generalforsamling og det videnskabelige udvalg.

Artikel I.5 Bestyrelsen

1. Bestyrelsen sammensættes af seks repræsentanter, der udnævnes af industrigruppen, og seks repræsentanter, der udnævnes af Kommissionen.

2. Hvis der nedsættes en forskningsgruppe, overdrager Kommissionen en plads til dennes repræsentant.

3. Mindst én af de repræsentanter, der udnævnes af industrigruppen, repræsenterer små og mellemstore virksomheder.

4. Bestyrelsen vælger sin formand. Formanden vælges for to år.

5. Bestyrelsen afholder ordinært møde to gange om året. Den kan afholde ekstraordinære møder på opfordring fra Kommissionen eller et flertal af repræsentanterne for industrigruppen eller på formandens foranledning. Møderne foregår normalt på fællesforetagendet BCB's hovedkontor. Bestyrelsens møder indkaldes af formanden.

6. Formanden indkalder til de interesserede parters generalforsamling.

7. Bestyrelsens sekretær er direktøren. Direktøren deltager i forhandlingerne, men har ikke stemmeret.

8. Bestyrelsen kan fra gang til gang invitere observatører til at deltage i møderne uden stemmeret, navnlig repræsentanter for regionerne og regelfastsættende organer.

9. Hver plads i bestyrelsen giver én stemme. Medlemmerne bestræber sig på at opnå enighed. Hvis der ikke er opnået enighed, træffer bestyrelsen afgørelse ved et flertal på tre fjerdedele af medlemmerne.

10. Fællesskabet har vetoret, for så vidt angår alle beslutninger, der træffes af bestyrelsen, angående anvendelsen af Fællesskabets finansielle bidrag, principperne for vurdering af bidrag i form af naturalydelser, ændringer af disse vedtægter og finansforordningen for fællesforetagendet BCB samt spørgsmålet om de flerårige forskningsaktivitetsplaners overensstemmelse med RP7.

11. Repræsentanterne for de stiftende medlemmer og medlemmerne kan ikke holdes personligt ansvarlige for handlinger, der udføres i deres egenskab af repræsentanter i bestyrelsen.

12. Bestyrelsen vedtager sin forretningsorden.

13. Bestyrelsens rolle er at påtage sig det overordnede ansvar for fællesforetagendet BCB’s drift.

14. Opgaverne omfatter følgende elementer:

- ansvar for gennemførelsen af fællesforetagendet BCB’s RTD&D-aktiviteter;

- ansvar for fornuftig varetagelse af den funktion, som Kommissionens interne revisor er betroet i henhold til artikel 185, stk. 3, i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002.

15. Bestyrelsen varetager navnlig følgende opgaver:

- godkendelse af de årlige og flerårige forskningsaktivitetsplaner og de tilhørende anslåede udgifter på forslag af direktøren efter samråd med High Level Member States Group og det videnskabelige udvalg;

- godkendelse af det årlige budget, herunder stillingsfortegnelsen;

- godkendelse af den årlige aktivitetsrapport, herunder de tilhørende udgifter;

- godkendelse af den årlige resultatopgørelse og balance;

- varetagelse af etableringen af fællesforetagendet BCB’s interne revisionskapacitet;

- begrundelse og godkendelse af eventuelle afvigelser fra finansforordningen for fællesforetagendet BCB i overensstemmelse med artikel 8;

- begrundelse og vedtagelse efter aftale med Kommissionen af gennemførelsesbestemmelserne til fællesforetagendet BCB’s personalevedtægt;

- udnævnelse af direktøren, vejledning af direktøren, overvågning af direktørens præstationer og om nødvendigt udskiftning af direktøren;

- godkendelse af programkontorets organisatoriske struktur på forslag af direktøren;

- godkendelse af principperne for vurdering af bidrag i form af naturalydelser;

- godkendelse af retningslinjer for evaluering og udvælgelse af projektforslag fra direktøren;

- godkendelse af listen over projektforslag, der er udvalgt til at modtage støtte;

- godkendelse af standardstøtteaftalen;

- godkendelse af tjenesteydelses- og indkøbskontrakter;

- godkendelse af den årlige uafhængige vurdering af niveauet for bidrag i form af naturalydelser, inden den forelægges for Kommissionen;

- godkendelse af ændringsforslag til fællesforetagendet BCB’s vedtægter i overensstemmelse med artikel I.23;

- fordeling af opgaver, der ikke specifikt er tildelt et af fællesforetagendet BCB’s organer;

- godkendelse af fællesforetagendet BCB’s procedurer, herunder politikken for intellektuelle ejendomsrettigheder.

Artikel I.6 Programkontoret

1. Programkontoret består af en direktør og personale.

2. Programkontoret varetager under direktørens ansvar alle fællesforetagendet BCB’s ansvarsområder.

3. Programkontoret er ansvarligt for de operationelle, budgetmæssige og finansielle aspekter af fællesforetagendet BCB.

4. Programkontoret varetager navnlig følgende opgaver:

- håndtering af indkaldelser af projektforslag i henhold til den årlige forskningsaktivitetsplan, evaluering og udvælgelse af projektforslag, forhandling om de udvalgte projektforslag og opfølgning på og administration af støtteaftalerne, herunder samordning heraf;

- ansvar for etablering og forvaltning af den hensigtsmæssige regnskabsordning for de reelle offentlige og private bidrag til projekterne;

- tilvejebringelse af relevant dokumentation og logistisk støtte til bestyrelsen og andre hjælpeorganer;

- udarbejdelse af de flerårige forskningsaktivitetsplaner og de tilhørende anslåede udgifter;

- udarbejdelse af det årlige budgetforslag, herunder stillingsfortegnelsen;

- udarbejdelse af den årlige aktivitetsrapport, herunder de tilhørende udgifter;

- udarbejdelse af den årlige resultatopgørelse og balance;

- udarbejdelse af alle de dokumenter, der er nødvendige for midtvejsevalueringen og den endelige evaluering;

- håndtering af udbudsprocedurer for varer og tjenesteydelser i henhold til finansforordningen for fællesforetagendet BCB;

- varetagelse af eventuelle andre opgaver, som bestyrelsen betror fællesforetagendet eller uddelegerer til det.

5. Direktøren er ansvarlig for den daglige ledelse af fællesforetagendet BCB i overensstemmelse med bestyrelsens afgørelser. Som led i denne opgave informerer han/hun løbende bestyrelsen og besvarer ad hoc-forespørgsler fra denne.

6. Direktøren er fællesforetagendet BCB’s retlige repræsentant. Han/hun udfører sine opgaver i uafhængighed og står til ansvar over for bestyrelsen.

7. Direktøren udøver over for personalet de beføjelser, der er fastlagt i artikel 9 i denne forordning om oprettelse af fællesforetagendet BCB.

8. Direktøren ansættes af bestyrelsen for en første periode på op til tre år på grundlag af en liste over ansøgere foreslået af Kommissionen. Efter en evaluering af direktørens præstationer kan bestyrelsen forlænge ansættelsesperioden én gang med en periode på højst fire år.

9. Direktøren varetager navnlig følgende opgaver:

- indgivelse til bestyrelsen af den årlige og flerårige forskningsaktivitetsplan og de tilhørende anslåede udgifter;

- indgivelse til bestyrelsen af det årlige budgetforslag, herunder stillingsfortegnelsen;

- indgivelse til bestyrelsen af den årlige aktivitetsrapport, herunder de tilhørende udgifter;

- indgivelse til bestyrelsen af den årlige resultatopgørelse og balance;

- indgivelse til bestyrelsen af ordninger og retningslinjer for evaluering og udvælgelse af projektforslag, herunder procedurer for formidling af forskningsresultater;

- overvågning af håndteringen af indkaldelserne af projektforslag;

- indgivelse til bestyrelsen med henblik på godkendelse af listen over projektforslag, der er udvalgt til at modtage støtte;

- indgivelse til bestyrelsen med henblik på godkendelse af de støtteaftaler, der skal indgås;

- godkendelse og undertegnelse af de enkelte støtteaftaler, der er indgået i overensstemmelse med standardstøtteaftalen. Støtteaftaler med bestemmelser, der ikke fuldt ud er i overensstemmelse med standardstøtteaftalen, indgives til bestyrelsen med henblik på godkendelse;

- indgivelse til bestyrelsen med henblik på godkendelse af de tjenesteydelseskontrakter og indkøbskontrakter, der skal indgås;

- indgivelse af hans/hendes forslag vedrørende programkontorets organisatoriske struktur og organisering, ledelse og overvågning af fællesforetagendet BCB’s personale;

- indkaldelse til bestyrelsens møder;

- varetagelse af sekretariatet for de interesserede parters generalforsamling;

- efter behov deltagelse i det videnskabelige udvalgs møder som observatør;

- hvis det er relevant, nedsættelse af ad hoc-ekspertgrupper på foranledning af bestyrelsen med henblik på rådgivning fra eksperter;

- overvågning af offentlig og privat finansiering og ansvar for at foreslå bestyrelsen, hvilke foranstaltninger den kan træffe for at opretholde 50/50-finansieringsbalancen;

- indledning af en årlig uafhængig vurdering af niveauet for bidrag i form af naturalydelser (den første ved udgangen af det andet regnskabsår efter fællesforetagendet BCB’s påbegyndelse) og ansvar for, at vurderingsresultaterne godkendes af bestyrelsen og forelægges for Kommissionen senest fire måneder efter hvert regnskabsårs afslutning;

- tilvejebringelse til bestyrelsen af eventuelle yderligere ønskede oplysninger;

- tilvejebringelse til Kommissionen af oplysninger og tjenester, der er nødvendige for midtvejsevalueringen og den endelige evaluering;

- ansvar for risikovurdering og risikostyring;

- ansvar for at foreslå bestyrelsen forsikringer, der måtte være nødvendige for, at fællesforetagendet BCB kan opfylde sine forpligtelser;

- ansvar for udarbejdelse, forhandling og indgåelse af støtteaftaler med henblik på gennemførelse af RTD&D-aktiviteter og de tjenesteydelses- og indkøbskontrakter, der er nødvendige for fællesforetagendet BCB’s operationer;

- ansvar for Europa-Parlamentets årlige dechargeprocedure.

Artikel I.7 Det videnskabelige udvalg

1. Det videnskabelige udvalg fungerer som rådgivende organ for bestyrelsen. Det videnskabelige udvalg udfører sine aktiviteter med støtte fra programkontoret.

2. Det videnskabelige udvalg består af en formand og [8] medlemmer. Formanden er medlem af bestyrelsen, normalt repræsentanten for forskningsgruppen.

3. Bestyrelsen fastlægger de specifikke kriterier og udvælgelsesprocesser for medlemmerne af det videnskabelige udvalg. Bestyrelsen udpeger medlemmerne på forslag fra direktøren. Medlemmerne afspejler en afbalanceret fordeling af ekspertise. Kollektivt har medlemmerne af det videnskabelige udvalg den nødvendige videnskabelige kompetence, faglige viden og ekspertise inden for brændselscelle- og brintteknologi og relaterede sociale og økonomiske spørgsmål, således at de kan fremsætte strategiske videnskabeligt baserede henstillinger til gennemførelsen af det fælles teknologiinitiativ BCB.

4. Det videnskabelige udvalg varetager følgende opgaver:

- udarbejdelse af udtalelser om relevansen af og fremskridtene i de årlige RTD&D-aktiviteter og henstillinger til ændringer;

- udarbejdelse af udtalelser om de videnskabelige prioriteter for den flerårige RTD&D-aktivitetsplan;

- rådgivning af bestyrelsen om de videnskabelige gennembrud, der er beskrevet i den årlige aktivitetsrapport.

5. Det videnskabelige udvalg mødes mindst én gang om året.

6. Det videnskabelige udvalg kan invitere observatører til at deltage i møderne uden stemmeret.

Artikel I.8 Finansieringskilder

1. Det samlede bidrag fra Fællesskabet til fællesforetagendet BCB’s løbende omkostninger og driftsomkostninger til RTD&D-aktiviteter overstiger ikke 470 mio. EUR fra det syvende rammeprogram. Det forventes, at de løbende omkostninger ikke overstiger 20 mio. EUR.

2. Alle fællesforetagendet BCB’s ressourcer og aktiviteter helliges målsætningerne og de primære opgaver i artikel I.2 .

3. Eventuelle yderligere ekstraordinære finansielle bidrag i form af kontantbidrag, ressourcer og indtægter kan accepteres efter bestyrelsens godkendelse.

4. Evaluerings- og udvælgelsesprocessen sikrer, at fordelingen af fællesforetagendet BCB’s offentlige midler respekterer principperne for ekspertise og konkurrence[33].

5. Eventuelle renter af bidrag, når de er modtaget af fællesforetagendet BCB, anses for fællesforetagendets indtægter.

6. Renter af forudbetalte tilskud fra fællesforetagendet BCB anses for projektkonsortiets indtægter.

7. Den private sektor, navnlig medlemmerne af industrigruppen, bidrager til projektets driftsomkostninger i form af naturalydelser. Bidragene i form af naturalydelser svarer som minimum til den offentlige finansiering. Det samlede niveau for bidrag i form af naturalydelser beregnet på årsbasis vurderes én gang om året. Den første vurdering indledes ved afslutningen af hvert regnskabsår efter påbegyndelsen af fællesforetagendet BCB. Vurderingen foretages derefter hvert regnskabsår af en uafhængig enhed. Resultaterne af vurderingen forelægges Kommissionen senest fire måneder efter udgangen af hvert regnskabsår.

8. Fællesforetagendet BCB ejer alle de aktiver, der genereres af fællesforetagendet eller overdrages hertil med henblik på opfyldelse af dets målsætninger i henhold til artikel I.2 .

Artikel I.9 Deltagelse i projekter

1. Deltagelse i projekter er åben for juridiske enheder og internationale organisationer, der er etableret i en medlemsstat, eller tredjelande, såfremt minimumsbetingelserne er opfyldt.

2. Følgende minimumsbetingelser gælder for projekter, der modtager støtte fra fællesforetagendet BCB:

(a) mindst tre juridiske enheder skal deltage, hvoraf hver enhed er etableret i en medlemsstat eller et associeret land, og hvoraf to ikke må være etableret i samme medlemsstat eller associerede land;

(b) alle tre juridiske enheder skal være indbyrdes uafhængige i henhold til artikel 6 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1906/2006 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i foranstaltninger under syvende rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2007-2013)[34];

(c) mindst én juridisk enhed skal være medlem af industrigruppen eller forskningsgruppen.

3. De juridiske enheder, der ønsker at deltage i et projekt, danner et konsortium og udpeger et af deres medlemmer til at fungere som projektkoordinator. Koordinatoren er sædvanligvis medlem af industrigruppen eller forskningsgruppen, hvis der er nedsat en sådan forskningsgruppe. Undtagelser godkendes af bestyrelsen.

4. I forbindelse med tjenesteydelses- og indkøbskontrakter, støtteaktioner, undersøgelser og uddannelsesaktiviteter, der finansieres af fællesforetagendet BCB, kræves det som minimum, at én juridisk enhed deltager heri.

Artikel I.10 Støtteberettigelse

1. Fællesskabets bidrag til fællesforetagendet BCB anvendes til finansiering af RTD&D-aktiviteterne efter indkaldelser af konkurrerende forslag.

2. I særlige tilfælde kan fællesforetagendet BCB anvende udbud, hvis det skønnes nødvendigt for effektivt at kunne opfylde forskningsmålsætningerne.

3. Private juridiske enheder, der opfylder alle nedenstående kriterier, kan modtage støtte:

(a) de er etableret i en medlemsstat eller har deres hjemsted eller centrale kontor eller hovedkontor i en stat, der er kontrahent i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, eller som er et associeret land eller kandidatland;

(b) de varetager relevante RTD&D-, industrialiserings- eller udbredelsesaktiviteter inden for brændselsceller og/eller brint og/eller konkrete planer om at gøre dette i den nærmeste fremtid i Den Europæiske Union eller Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.

4. Følgende enheder kan ligeledes modtage støtte:

(a) offentlige non profit-organisationer, der er etableret i en medlemsstat, et associeret land, et kandidatland eller inden for EØS, herunder sekundære og højere uddannelsesinstitutioner;

(b) internationale organisationer, der har status som juridisk person i henhold til folkeretten, samt specialiserede agenturer, der er etableret af sådanne mellemstatslige organisationer;

(c) juridiske enheder fra tredjelande, forudsat at bestyrelsen skønner, at deres deltagelse er særligt gavnlig for projektet.

Artikel I.11 Finansielle bestemmelser

1. De finansielle bestemmelser for fællesforetagendet BCB er baseret på principperne i forordning nr. 1605/2002 (Euratom). Bestemmelserne kan afvige fra forordning nr. 1605/2002, hvor det er nødvendigt af hensyn til de særlige krav, som fællesforetagendet BCB’s drift stiller, og forudsat at afvigelserne på forhånd er aftalt med Kommissionen.

2. Fællesforetagendet BCB opretter sin egen, interne revisionskapacitet.

Artikel I.12 Finansielle forpligtelser

1. Fællesforetagendet BCB’s finansielle forpligtelser må ikke overstige værdien af de ressourcer, som det har til sin rådighed.

2. Medmindre der tilbydes finansiering efter 2013 (når RP7 afsluttes), fortsætter kun projekter, for hvilke der er undertegnet en støtteaftale senest den 31. december 2013, i perioden 2014-2017.

Artikel I.13 Regnskabsår

Regnskabsåret følger kalenderåret.

Artikel I.14 Regnskabsaflæggelse og decharge

1. Direktøren forelægger hvert år bestyrelsen et foreløbigt budgetforslag, der indeholder et overslag over de årlige udgifter for de efterfølgende to år. I dette overslag anføres de forventede indtægter og udgifter for det første af disse to regnskabsår så detaljeret, som det er nødvendigt af hensyn til hvert stiftende medlems eller medlems interne budgetprocedure i forhold til dets finansielle bidrag til fællesforetagendet BCB. Direktøren giver bestyrelsen alle supplerende oplysninger, der er nødvendige med henblik herpå.

2. Bestyrelsen meddeler straks direktøren sine bemærkninger til det foreløbige budgetforslag og i særdeleshed til overslaget over indtægter og udgifter i det følgende år.

3. Under hensyntagen til bestyrelsens bemærkninger udarbejder direktøren budgetforslaget for det følgende år. Inden den 1. september hvert år forelægger direktøren bestyrelsen det årlige budgetforslag til godkendelse.

4. Senest to måneder efter hvert regnskabsårs afslutning forelægger direktøren den årlige resultatopgørelse og balance for det foregående år for bestyrelsen med henblik på godkendelse.

5. Senest to måneder efter hvert regnskabsårs afslutning forelægges fællesforetagendets foreløbige årsregnskab for Kommissionen og Revisionsretten for De Europæiske Fællesskaber (”Revisionsretten”). Revisionsretten fremsætter senest den 15. juni efter hvert regnskabsårs afslutning sine bemærkninger til fællesskabsforetagendets foreløbige årsregnskab. Den årlige resultatopgørelse for regnskabsåret sendes det følgende år til Kommissionens regnskabsfører i overensstemmelse med de frister, der fastlægges i rammefinansforordningen, således at Kommissionens regnskabsfører kan konsolidere disse i Fællesskabets årsregnskaber. Fællesforetagendet årsregnskab skal udarbejdes og revideres i henhold til EF-regnskabsreglerne som vedtaget af Kommissionens regnskabsfører.

6. Decharge for gennemførelsen af budgettet meddeles af Europa-Parlamentet efter henstilling fra Rådet i overensstemmelse med en procedure i henhold til finansforordningen for fællesforetagendet BCB.

Artikel I.15 Årlig planlægning og rapportering

1. Den flerårige forskningsaktivitetsplan beskriver det rullende program for fællesforetagendet BCB’s RTD&D-aktiviteter. Den årlige forskningsaktivitetsplan indeholder en detaljeret plan for RTD&D-aktiviteterne og tilhørende anslåede udgifter for det kommende år.

2. De RTD&D-aktiviteter og andre aktiviteter, der er gennemført det foregående år, og omkostningerne hertil beskrives i en årlig aktivitetsrapport.

Artikel I.16 Personale

1. Personaleressourcerne fastlægges i stillingsfortegnelsen, der vil blive opstillet i det årlige budget.

2. Fællesforetagendet BCB’s medarbejdere ansættes som midlertidigt ansatte og kontraktansatte på tidsbegrænsede kontrakter, der kan forlænges en gang til en maksimal samlet periode på syv år.

3. Personaleudgifterne bæres af fællesforetagendet BCB.

Artikel I.17 Ansvar og forsikring

1. Fællesforetagendet BCB har alene ansvaret for at opfylde sine forpligtelser.

2. De stiftende medlemmers og medlemmernes økonomiske ansvar for fællesforetagendet BCB’s gæld er begrænset til deres bidrag til de løbende omkostninger.

3. Fællesforetagendet BCB tegner en passende forsikring.

Artikel I.18 Interessekonflikter

Fællesforetagendet BCB og dets organer undgår interessekonflikter i forbindelse med udførelsen af deres aktiviteter.

Dette er navnlig vigtigt, når der kan være tale om en interessekonflikt, der vedrører repræsentanterne i bestyrelsen.

Artikel I.19 Støtteaftaler og konsortieaftaler

1. Fællesforetagendet BCB støtter RTD&D-aktiviteter efter indkaldelser af konkurrerende forslag, en uafhængig evaluering og indgåelse af en støtteaftale og en konsortieaftale for hvert projekt.

2. Fællesforetagendet BCB definerer procedurerne og mekanismerne for gennemførelse, overvågning og kontrol af støtteaftalerne.

3. Støtteaftalen:

- sikrer passende foranstaltninger med henblik på gennemførelsen af RTD&D-aktiviteterne;

- fastlægger passende finansielle ordninger og bestemmelser om intellektuelle ejendomsrettigheder på basis af principperne i artikel I.24;

- indeholder bestemmelser om forholdet mellem projektkonsortiet og fællesforetagendet BCB.

4. Konsortieaftalen:

- indgås af projektdeltagerne forud for indgåelsen af støtteaftalen;

- sikrer passende foranstaltninger med henblik på gennemførelsen af støtteaftalen;

- indeholder bestemmelser om forholdet mellem deltagere i et projekt, navnlig bestemmelser om intellektuelle ejendomsrettigheder.

Artikel I.20 Tjenesteydelses- og indkøbskontrakter

Fællesforetagendet BCB fastlægger samtlige de procedurer og mekanismer for gennemførelse, overvågning og kontrol af tjenesteydelses- og indkøbskontrakter, der er nødvendige for driften af fællesforetagendet BCB i henhold til bestemmelserne i finansforordningen for fællesforetagendet.

Artikel I.21 Beskyttelse af finansielle interesser

1. Fællesforetagendet BCB udfører kontrol på stedet og finansielle revisioner hos modtagere af fællesforetagendet BCB’s offentlige midler.

2. Kommissionen eller Revisionsretten kan efter behov udføre kontrol på stedet hos modtagerne af fællesforetagendet BCB’s midler. Med henblik herpå sikrer fællesforetagendet BCB, at støtteaftaler og kontrakter giver Kommissionen og Revisionsretten ret til at udføre passende kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, at pålægge sanktioner, der har afskrækkende virkning og står i et rimeligt forhold til overtrædelsens grovhed.

3. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), som blev oprettet ved Kommissionens afgørelse 1999/352/EF, EKSF, Euratom, har samme beføjelser over for fællesforetagendet BCB og dets personale, som det har over for Kommissionen. Så snart fællesforetagendet BCB er oprettet, tiltræder det den interinstitutionelle aftale af 25. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen vedrørende OLAF’s interne undersøgelser. Bestyrelsen godkender denne tiltrædelse og vedtager de nødvendige foranstaltninger med henblik på at lette interne undersøgelser foretaget af OLAF.

Artikel I.22 Afvikling

1. Fællesforetagendet BCB afvikles ved udgangen af den i artikel I.1 omhandlede periode eller efter Rådets afgørelse.

2. Afviklingsproceduren udløses automatisk, hvis et af de stiftende medlemmer opsiger sit medlemskab af fællesforetagendet BCB, medmindre ansøgningen om opsigelse ledsages af et forslag om overdragelse af medlemskabet til en juridisk enhed, der kan accepteres af de resterende stiftende medlemmer.

3. Til at forestå afviklingen af fællesforetagendet BCB udpeger bestyrelsen en eller flere likvidatorer, som handler i overensstemmelse med bestyrelsens afgørelser.

4. Under afviklingen leverer fællesforetagendet BCB fysiske genstande, som værtsstaten [Belgien] har stillet til rådighed efter værtsstatsaftalen, tilbage til værtsstaten.

5. Når fysiske genstande, der indgår i støtten fra værtsstaten, er tilbageleveret som anført i denne artikels stk. 4, anvendes eventuelle tilbageværende aktiver til at dække fællesforetagendet BCB’s passiver og udgifterne til afvikling. Over- eller underskud fordeles mellem eller dækkes af de stiftende medlemmer i forhold til deres faktiske bidrag til fællesforetagendet BCB.

6. Resterende aktiver, gæld eller passiver fordeles mellem de stiftende medlemmer i forhold til deres faktiske bidrag til fællesforetagendet BCB.

7. Der oprettes en ad hoc-procedure for at sikre en hensigtsmæssig forvaltning af eventuelle støtteaftaler, jf. artikel I.19 , og kontrakter om indkøb og tjenesteydelser, jf. artikel I.20 , af en varighed, der overstiger varigheden af fællesforetagendet BCB.

Artikel I.23 Ændring af vedtægterne

1. Ethvert stiftende medlem eller medlem af fællesforetagendet BCB kan stille forslag til bestyrelsen om ændring af disse vedtægter.

2. Forslag til vedtægtsændringer godkendes af bestyrelsen i henhold til bestemmelserne i artikel I.5 og indgives til Kommissionen med henblik på afgørelse.

3. Uanset stk. 2 anses et eventuelt ændringsforslag til artikel I.1 , artikel I.8 eller artikel I.21 for et afgørende aspekt og er derfor genstand for en ændring af Rådets forordning om oprettelse af fællesforetagendet BCB.

Artikel I.24 Politikken for intellektuelle ejendomsrettigheder

1. Fællesforetagendet BCB vedtager generelle bestemmelser for sin politik for intellektuelle ejendomsrettigheder og inkorporerer dem i støtteaftalerne og konsortieaftalerne.

2. Uanset konkurrencereglerne[35] er formålet med fællesforetagendet BCB’s politik for intellektuelle ejendomsrettigheder at generere forgrundsviden, fremme udnyttelse, anvendelse og formidling heraf med henblik på hurtige fremskridt mod kommercielle resultater, at opnå retfærdig fordeling af rettigheder, at belønne innovation og opnå bred deltagelse af private og offentlige enheder i projekter.

3. Politikken for intellektuelle ejendomsrettigheder afspejler følgende principper:

- Hver deltager i et projekt forbliver ejer af den baggrund, som vedkommende bibringer til et projekt, og forbliver ejer af den forgrund, som vedkommende genererer i et projekt, medmindre andet er aftalt indbyrdes mellem deltagerne i et projekt. Betingelserne og vilkårene for adgang til disse rettigheder og licenser, for så vidt angår baggrund eller forgrund, defineres i støtteaftalen og konsortieaftalen for det pågældende projekt.

- Deltagerne i et projekt påtager sig at formidle og tillade anvendelse af forgrund i henhold til de betingelser og vilkår, der er defineret i støtteaftalen og konsortieaftalen, idet der tages hensyn til beskyttelsen af deres intellektuelle ejendomsrettigheder, krav om fortrolighed og især fællesforetagendet BCB’s særlige karakter som et privat-offentligt partnerskab, hvis deltagere fra den private sektor har stillet en stor del af midlerne til rådighed og har en legitim interesse i at beskytte deres kommercielle interesser.

Artikel I.25 Lovvalg

I spørgsmål, der ikke dækkes af disse vedtægter eller fællesskabsretsakter, gælder den belgiske stats lovgivning.

FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET

1. FORSLAGETS BETEGNELSE:

Forslag til Rådets forordning om oprettelse af fællesforetagendet for brændselsceller og brint (BCB).

2. ABM/ABB-RAMME

Politikområde(r) og dermed forbundet/-ne aktivitet(er):

Forskning og teknologisk udvikling: syvende rammeprogram, særprogrammet ”Samarbejde”: temaer for energi, nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi (NMP), transport (herunder luftfartsteknik) og miljø (herunder klimaændringer) i GD Forskning og temaerne energi og transport i GD energi og transport.

3. BUDGETPOSTER:

3.1 . Budgetposter (aktionsposter og dermed forbundne poster vedrørende teknisk og administrativ bistand) med overskrifter:

08.01 04 20 Fællesforetagendet BCB – administration[36]

08.05 01 10 Energi – RTD – aktion (181,9 mio. EUR)

08.04 01 10 NMP – RTD – aktion (47,9 mio. EUR)

08.07 01 30 Transport – RTD – aktion (67,0 mio. EUR)

08.06 01 10 Miljø – RTD – aktion (19,1 mio. EUR)

06.06 01 10 Energi – TREN – aktion (119,7 mio. EUR)

06.06 02 10 Transport – TREN – aktion (14,4 mio. EUR)

De samlede administrative udgifter vil blive fordelt på hver budgetpost i forhold til det samlede bidrag.

Tema | Anslåede administrative udgifter, mio. EUR |

Energi – RTD | 8,1 |

NMP – RTD | 2,1 |

Transport – RTD | 3,0 |

Miljø – RTD | 0,9 |

Energi – TREN | 5,3 |

Transport – TREN | 0,6 |

3.2 . Foranstaltningens og de finansielle virkningers varighed:

Fællesforetagendet for brændselsceller og brint forventes oprettet ved en rådsforordning primo 2008 for en periode, der udløber den 31. december 2017. Den finansielle indvirkning på EU's budget ophører efter 2013.

3.3 . Budgetoplysninger:

Budgetpost | Udgifternes art | Ny | EFTA-bidrag | Bidrag fra ansøgerlandene | Udgifts-område i de finansielle overslag |

08.05 01 10 | IOU | OB | JA | JA | JA | Nr. 1A |

08.01 04 20 | IOU | IOB | JA | JA | JA | Nr. 1A |

08.04 01 10 | IOU | OB | JA | JA | JA | Nr. 1A |

08.07 01 30 | IOU | OB | JA | JA | JA | Nr. 1A |

08.06 01 10 | IOU | OB | JA | JA | JA | Nr. 1A |

06.06 01 10 | IOU | OB | JA | JA | JA | Nr. 1A |

06.06 02 10 | IOU | OB | JA | JA | JA | Nr. 1A |

4. SAMMENFATNING AF RESSOURCERNE

4.1. Finansielle ressourcer

4.1.1. Sammenfatning af forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB)

Mio. EUR (3 decimaler)

Udgiftstype | Punkt | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | I alt |

Driftsudgifter[37]

Forpligtelsesbevillinger[38] (FB) | 8.1 | a | 28,100 | 70,300 | 90,100 | 106,800 | 73,800 | 80,900 | 450,000 |

Betalingsbevillinger (BB) | b | 28,100 | 70,300 | 90,100 | 106,800 | 73,800 | 80,900 | 450,000 |

Administrative udgifter inden for referencebeløbet

Teknisk og administrativ bistand (IOB) Personaleomkostninger + 50 % | 8.2.4 | c | 1,900 | 2,700 | 3,400 | 4,190 | 3,705 | 4,105 | 20,000 |

SAMLET REFERENCEBELØB

Forpligtelsesbevillinger | a+c | 30,000 | 73,000 | 93,500 | 110,990 | 77,505 | 85,005 | 470,000 |

Betalingsbevillinger | b+c | 30,000 | 73,000 | 93,500 | 110,990 | 77,505 | 85,005 | 470,000 |

Administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet

Personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IOB) | 8.2.5 | d | 0,117 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 1,287 |

Administrative udgifter, undtagen udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter, ikke medtaget i referencebeløbet (IOB) | 8.2.6 | e | 0 | 0,200 | 0,200 | 0 | 0,200 | 0,200 | 0,800 |

Samlede anslåede finansielle omkostninger ved foranstaltningen

FB I ALT, inkl. udgifter til personaleressourcer | a+c+d+e | 30,117 | 73,434 | 93,934 | 111,224 | 77,939 | 85,439 | 472,087 |

BB I ALT, inkl. udgifter til personaleressourcer | b+c+d+e | 30,117 | 73,434 | 93,934 | 111,224 | 77,939 | 85,439 | 472,087 |

Samfinansiering

De stiftende medlemmer af fællesforetagendet BCB er:

- Det Europæiske Fællesskab repræsenteret ved Kommissionen og

- European Fuel Cell and Hydrogen Joint Technology Initiative Industry Grouping (IG), der er oprettet som en non profit-organisation i henhold til belgisk lovgivning.

IG deler programkontorets løbende omkostninger i et 50/50-forhold med Kommissionen (kontanttilskud) og dækker mindst 50 % af driftsomkostningerne til fællesforetagendets forskningsaktiviteter (bidrag i form af naturalydelser).

De løbende omkostninger vurderes til ikke at overstige 4,5 % af de samlede omkostninger.

Mio. EUR (3 decimaler)

Samfinansierende organ | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | I alt |

Industrigruppe for FTI vedrørende brændselsceller og brint | f | 30,117 | 73,434 | 93,934 | 111,224 | 77,939 | 85,439 | 472,087 |

FB I ALT, inkl. samfinansiering | a+c+d+e+f | 60,234 | 146,868 | 187,868 | 222,448 | 155,878 | 170,878 | 944,174 |

4.1.2. Forenelighed med den finansielle programmering

( Forslaget er foreneligt med den gældende finansielle programmering.

4.1.3. Finansielle virkninger på indtægtssiden

( Forslaget har ingen finansielle virkninger på indtægterne

4.2. Personaleressourcer (fuldtidsækvivalenter) (herunder tjenestemænd, midlertidigt ansatte og eksternt personale) – se nærmere under punkt 8.2.1.

Årlige behov | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

AD/AST-personaleressourcer i alt | 11 | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 |

5. SÆRLIGE FORHOLD OG MÅL

5.1. Behov, der skal dækkes på kort eller lang sigt

Der er behov for at:

- oprette fællesforetagendet BCB som en ny form for partnerskab mellem Kommissionen og erhvervslivet med henblik på finansiering af forskning;

- afholde indkaldelser af konkurrerende forslag, evaluere og udvælge projekter, hvor erhvervslivet vil samfinansiere de udvalgte samarbejdsforskningsprojekter i en medlemsstat, et kandidatland eller et associeret land under det syvende rammeprogram sammen med fællesforetagendet BCB;

- overvåge og følge op på finansielle og videnskabelige aspekter af projekter, der har indgået en støtteaftale med fællesforetagendet BCB;

- gennemføre de udbudsprocedurer, der er nødvendige for driften af fællesforetagendet BCB;

- fastlægge og gennemføre alle procedurerne i fællesforetagendet BCB, herunder finansiel revision;

- planlægge fællesforetagendet BCB’s formidlingsaktiviteter;

- planlægge fællesforetagendet BCB’s kommunikationsaktiviteter;

- planlægge andre aktiviteter i tilknytning til fællesforetagendet BCB.

5.2. Merværdien af Fællesskabets deltagelse og forslagets sammenhæng med andre finansielle instrumenter og eventuel synergi

Disse spørgsmål behandles i konsekvensanalysedokumentet, der er vedhæftet dette forslag som bilag. Konsekvensanalysen er baseret på en samfundsøkonomisk undersøgelse, Kommissionens arbejdsdokument samt et ”nøgler til succes”-bidrag fra industrigruppen. Konsekvensanalysen er blevet revideret af et panel bestående af fire eksterne uafhængige eksperter på højt plan.

5.3. Forslagets mål, forventede resultater og øvrige indikatorer set i forbindelse med ABM-rammen

Det overordnede mål er at etablere politiske rammer på EU-niveau med henblik på at stimulere en integreret indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration inden for brændselscelle- og brintteknologier med tilstrækkelig kritisk masse til at bidrage væsentligt til europæiske offentlige politiske energimål. Konsekvensanalysen indeholder detaljerede målsætninger og dokumentation.

Nogle af de specifikke mål er at fremme et markedsgennembrud for brændselscelle- og brintteknologier, at gøre det muligt for markedskræfterne at skabe væsentlige offentlige fordele, at nå den kritiske masse i forskningsindsatsen med henblik på at sikre, at erhvervslivet, de offentlige og private investorer, beslutningstagerne og andre interesserede parter i nødvendigt omfang føler sig rustet til at give sig i kast med et langsigtet program, at fremme samarbejdet mellem erhvervsliv, universiteter og forskningscentre om grundforskning og at fremme nye medlemsstaters og kandidatlandes deltagelse.

Et foruddefineret budget med tilstrækkelig kritisk masse og en tidshorisont på seks år skaber tillid hos investorer i den private sektor og giver erhvervslivet mulighed for at udarbejde langsigtede investeringsplaner og forvalte pengestrømmene.

De forventede resultater er følgende:

- en væsentlig stigning i det private forskningsinvesteringsniveau sammenlignet med ”business as usual”-niveauerne;

- en løbende opdatering af den strategiske forskningsdagsorden med henblik på at sikre, at midlerne anvendes optimalt;

- en forkortelse af tidsrummet frem til markedsføringen på mellem to og fem år;

- en bred deltagelse af SMV’er og juridiske enheder fra de nye medlemsstater.

Der vil blive etableret en række kvantitative og kvalitative resultatindikatorer med henblik på at følge op på gennemførelsen af FTI BCB Disse resultatindikatorer vil måle det fælles teknologiinitiativs betydning for EU’s konkurrencedygtighed og forskningsmiljøet inden for brændselsceller og brint. De kvantitative indikatorer vil blive målt i stor skala på komparativ og systematisk vis, mens den kvalitative tilgang vil omfatte case studies og tekniske revisioner. Indikatorerne bør vurderes i forhold til udgangspunktet i de år, der går forud for det fælles teknologiinitiativs påbegyndelse, med henblik på at vurdere additionalitetsvirkningerne i initiativets levetid.

Initiativets fremskridt vil løbende blive overvåget i forhold til en række objektivt verificerbare indikatorer, herunder:

- overvågning af offentlige (EF mm.) og private midler;

- opfølgning på additionalitet;

- udvælgelse af projekter og fordeling af midler;

- teknisk overvågning i forhold til veldefinerede specifikke programmilepæle;

- overholdelse af tidsplanen;

- kvantificeret overvågning af markedsindtrængningen i målsektorer;

- niveau for SMV-deltagelse og deltagelse fra de nyere medlemsstater;

- bæredygtighedsindikatorer.

FTI’et vil midtvejs i forløbet blive evalueret af uafhængige eksperter på Kommissionens vegne. Denne evaluering vil dække fællesforetagendets kvalitet og effektivitet og dets fremskridt mod målsætningerne og anbefale nødvendige justeringer af programmet og eventuelt en strategi for ophævelse af fællesforetagendet. Kommissionen forelægger Rådet konklusionen. Ved udgangen af 2017 gennemfører Kommissionen en endelig evaluering, og resultaterne forelægges Europa-Parlamentet og Rådet.

5.4. Gennemførelsesmetode (vejledende)

( Central forvaltning

( indirekte ved delegation til:

( organer oprettet af Fællesskaberne, jf. artikel 185 i finansforordningen

6. OVERVÅGNING OG EVALUERING

6.1. Overvågningssystem

Fællesforetagendet vil blive overvåget i henhold til vedtægterne.

6.2. Evaluering

6.2.1. Forudgående evaluering

Disse spørgsmål behandles i konsekvensanalysedokumentet.

Det er baseret på en samfundsøkonomisk undersøgelse, der supplerer konsekvensanalysen med omfattende input fra sektorens ”nøgler til succes”-dokument. Det indeholder de oplysninger, der er nødvendige for en forudgående evaluering i forbindelse med oprettelsen af fællesforetagendet BCB.

6.2.2. Forholdsregler efter en midtvejsevaluering eller efterfølgende evaluering (konklusioner, der kan drages af lignende tidligere erfaringer)

Ikke relevant

6.2.3. Regler for fremtidige evalueringer og deres hyppighed

Beskrevet i artikel 19 i forslaget til forordning.

7. Forholdsregler mod svig

Beskrevet i artikel 21 i forslaget til forordning.

8. RESSOURCER

8.1 . Finansielle omkostninger i forbindelse med forslagets mål

Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (3 decimaler)

Energi, RTD | 1,900 | 1,100 | 1,800 | 1,900 | 0,400 | 1,000 | 8,100 |

NMP, RTD | 0,000 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,500 | 2,100 |

Transport, RTD | 0,000 | 0,200 | 0,200 | 0,600 | 1,000 | 1,000 | 3,000 |

Miljø, RTD | 0,000 | 0,100 | 0,100 | 0,200 | 0,200 | 0,300 | 0,900 |

Energi, TREN | 0,000 | 0,780 | 0,780 | 0,970 | 1,585 | 1,185 | 5,300 |

Transport, TREN | 0,000 | 0,120 | 0,120 | 0,120 | 0,120 | 0,120 | 0,600 |

I ALT, mio. EUR | 1,900 | 2,700 | 3,400 | 4,190 | 3,705 | 4,105 | 20,000 |

8.2 . Administrative udgifter

8.2.1. Personaleressourcer – antal og type

Stillingstyper | Personale til forvaltning af aktionen ved brug af eksisterende og/eller yderligere ressourcer (antal stillinger/fuldtidsækvivalenter) |

8.2.2. Opgavebeskrivelse

Fællesforetagendet BCB’s opgaver er beskrevet i vedtægternes artikel I.2 . Direktørens og programkontorets specifikke opgaver er beskrevet i vedtægternes artikel I.6 .

8.2.3 . Kilder til personaleressourcer (vedtægtsomfattende)

( Der vil ikke være behov for nye stillinger fra Kommissionen.

8.2.4 . Andre administrative udgifter, der er medtaget i referencebeløbet

(XX 01 04/05 – udgifter til administrativ forvaltning):

Mio. EUR (3 decimaler)

Budgetpost (nummer og betegnelse) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | I ALT |

Teknisk og administrativ bistand i alt | 1,900 | 2,700 | 3,400 | 4,190 | 3,705 | 4,105 | 20,000 |

Beregning – (i fællesforetagendet BCB’s levetid) |

De vejledende udgifter i tabellen ovenfor er Fællesskabets bidrag til fællesforetagendet BCB’s løbende omkostninger. Dette bidrag udgør 50 % af de samlede løbende omkostninger. |

Personale: gennemsnitlig omkostning på 117 000 EUR pr. fuldtidsækvivalent pr. år for AD/AST og 63 000 EUR pr. fuldtidsækvivalent pr. år for eksternt ansatte. Andre løbende udgifter omfatter: evaluering foretaget af eksterne eksperter, overvågning af projekter, kommunikationsaktiviteter, afholdelse af møder, rejser og ophold, it-udvikling, revision af projekter osv. Disse udgifter skønnes at udgøre omtrent 50 % af omkostningerne til personaleressourcer. |

8.2.5 . Udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet:

Mio. EUR (3 decimaler)

Arten af personaleressourcer | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Tjenestemænd og midlertidigt ansatte | 0,117 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 |

Person