Udtalelse om Kommissionens forslag om fastsaettelse af priser for landbrugsprodukter og dertil knyttede foranstaltninger (1994/1995) (1) (94/C 148/11)

Raadet for Den Europaeiske Union besluttede den 16. februar 1994 under henvisning til EF-traktatens artikel 43 og 198 at anmode om Det OEkonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennaevnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til OESU's Sektion for Landbrug og Fiskeri, som udpegede Guiseppe Pricolo til ordfoerer. Sektionen vedtog sin udtalelse den 10. marts 1994.

Det OEkonomiske og Sociale Udvalg vedtog paa sin 314. plenarforsamling af 23. og 24. marts 1994, moedet den 24. marts, med et stort flertal af stemmer for, 20 imod og 5 hverken for eller imod, foelgende udtalelse.

1. Indledende bemaerkninger om den generelle oekonomiske situation

1.1. Produktionsaarene 1994 og 1995 vil blive paavirket af to oekonomisk og politisk vigtige faktorer, der ogsaa er af afgoerende betydning for den agroindustrielle sektor.

1.1.1. Det drejer sig for det foerste om den konkrete implementering af reformen af den faelles landbrugspolitik, der blev vedtaget i 1992, og for det andet om den nylige afslutning af GATT-forhandlingerne, hvis resultater i hoej grad kan skaerpe de eksisterende vanskeligheder i landbrugssektoren inden for EU.

1.2. De samlede virkninger af disse to faktorer kombineret med forslaget om at fastfryse landbrugspriserne for hoestaaret 1994/1995 kan kun forvaerre en i forvejen ugunstig indkomstsituation i landbruget, idet der hermed skabes grundlag for et yderligere indkomstfald i 1994. Ethvert tilloeb til at opgive landbrugserhvervet undertrykkes af de meget beskedne eller manglende muligheder for at finde beskaeftigelse i andre erhverv. Arbejdsloesheden forventes tilmed at stige i 1994 og ventes at komme op over 12 % inden for EU.

1.3. Priserne paa landbrugsproduktionsmidler steg nominelt med ca. 3 % i 1993, selv om visse produktionsfaktorer er blevet billigere, f.eks. dyr til opdraet og kvaegfoder. Energiomkostningernes stigning med over 4 % i EU laegger desuden en bremse paa de diversifikations- og genopsvingsincitamenter, der indgaar i reformen af den faelles landbrugspolitik.

1.4. Spaendet i prisudviklingen for landbrugets produktionsfaktorer og produkter bliver stadig stoerre til skade for landbrugsproduktionen. Samtidig kan der ikke registreres nogen vaesentlig tilnaermelse mellem landbrugets og byerhvervenes indkomstniveau.

1.5. Der er forskelle i landbrugsindkomsterne inden for EU, men ogsaa inden for de enkelte medlemsstater, hvilket maa tilskrives forskellene i bedriftsstrukturen og i produktionens sammensaetning samt valutakursernes bevaegelser. Det falder imidlertid uden for rammerne af denne udtalelse at foretage en detaljeret analyse af indkomstforskellene paa EU-plan og nationalt plan.

1.5.1. Det er tilstraekkeligt at understrege, at landbrugets indkomster - uanset de meget forskelligartede vilkaar - i de seneste tre aar er faldet maerkbart baade totalt og gennemsnitligt.

1.6. Det er uden tvivl vigtigt og i nogle tilfaelde endog afgoerende for landbrugets indkomster, at der ydes den indkomstkompenserende stoette, der er fastsat i reformen af den faelles landbrugspolitik. Det skal dog naevnes, at visse medlemslandes administrative forsinkelser i stoetteudbetalingen betyder, at de tilsigtede virkninger for en stor del udebliver. Efter OESU's mening boer Kommissionen indfoere nye, forenklede procedurer for at undgaa forsinkelser og samtidig traeffe egnede foranstaltninger med henblik paa at sikre, at medlemslandene yder de forskellige oekonomiske incitamenter rettidigt og i overensstemmelse med ordningerne.

1.7. Hvis landbrugspriserne fra hoestaaret 1993/1994 bibeholdes uaendret, vil landbrugets indkomster blive reduceret yderligere, hvorved investeringerne og ikke mindst beskaeftigelsen vil falde endnu mere markant (baade for de selvstaendige og for arbejdstagerne i landbruget) inden for den primaere sektor, og i et vist omfang ogsaa inden for landbrugsfoedevareindustrien.

1.7.1. Forvaerringen af situationen, som ogsaa i vidt omfang vil kunne maerkes i forsynings- og forarbejdningssektoren, vil paa sigt uvaegerligt virke ind paa forbruget og koebekraften i store befolkningsgrupper.

2. Indledende bemaerkninger

2.1. Paa baggrund af ovennaevnte generelle aspekter af den oekonomiske situation maa det indledende bemaerkes, at reformen af den faelles landbrugspolitik skal gennemfoeres paa en maade, der falder bedre i traad med dens grundlaeggende maalsaetninger. De enkelte maal skal altsaa vaere indbyrdes afstemte, saa de forskellige foranstaltninger ikke modarbejder hinanden. Det maa i oevrigt vaere et krav, at de beslutninger, der er truffet i forbindelse med reformen af den faelles landbrugspolitik, ikke pludselig aendres til skade for landbrugerne.

2.2. Det grundlaeggende element i Kommissionens forslag synes klart at vaere dikteret af et oenske om at nedbringe udgifterne til landbruget for enhver pris, idet Kommissionen ikke goer sig nogen overvejelser om at sikre indkomsterne (traktatens artikel 39) og bevare beskaeftigelsen, det vaere sig inden for den primaere eller den landbrugsvareforarbejdende sektor.

2.3. Kommissionens behandling af de produkter, der er omfattet af reformen af landbrugspolitikken, er meget forstaaelig; her staar vi over for en automatisk gennemfoerelse af de beslutninger, der blev truffet i maj 1992 (gradvis saenkning af faellesskabspriserne, saa de tilpasses prisniveauet paa verdensmarkedet, kombineret med ydelse af hektarstoette). I nogle forslag er der dog - som bemaerket senere i udtalelsen - en indbyrdes modstrid i de interesser, som forfoelges.

2.4. Det forekommer til gengaeld baade uretfaerdigt og utilstedeligt at foretage en generel, total fastfrysning af priserne paa de produkter, der ikke er omfattet af reformen af den faelles landbrugspolitik. For det foerste ydes der ikke nogen form for stoette til disse produkter, og for det andet har visse af dem i 1993 vaeret udsat for meget markante prisfald i reale tal ( P9 % for frugt og groensager, P9,2 % for vin).

2.4.1. De produktions- og markedsproblemer, der allerede nu knytter sig til disse produkter, maa forventes at blive skaerpet drastisk. Det skal i oevrigt bemaerkes, at priserne paa disse produkter nu fastfryses for tredje aar i traek.

2.5. Kommissionens forslag, der rammer EU's landbrug ekstremt haardt, rummer i oevrigt ingen konkrete tilskyndelser til individuelle eller faelles initiativer til omlaegning af landbrugsproduktionen - hvilket ellers i det mindste kunne have dannet en vis modvaegt. OESU henstiller, at der afsaettes flere midler til nye eller omstillede produktioner (f.eks. morbaer og silkeorme, udvikling af landbrugsraastoffer til nonfoodsektoren saa som planter til fremstilling af medicin og andre farmaceutiske produkter, zooteknisk opdraetning af arter, der for oejeblikket er lidet udbredte osv.).

2.6. En oeget anvendelse af landbrugsprodukter til energiformaal ville ogsaa bidrage til at loese erhvervets problemer. En nedsaettelse af afgifterne paa braendstoffer fremstillet paa grundlag af landbrugsprodukter eller -raavarer kunne rumme et godt incitament til oeget anvendelse af biobraendsler.

2.7. Der er i oevrigt behov for massiv stoette til specifikke programmer til udvikling dels af nye teknologier, som tager sigte paa at udbrede anvendelsen af vedvarende energikilder, dels af landbrugsraavarer til den bioindustrielle sektor.

2.7.1. Efter OESU's mening vil det i den forbindelse vaere noedvendigt at sikre en snaever koordinering mellem Kommissionens forskellige generaldirektorater med kompetence inden for omraader som landbrug, energi og skattepolitik.

2.8. OESU beklager, at Kommissionen ikke med passende forslag har taget hoejde for de konsekvenser, der knytter sig til udsving i valutakurserne, eftersom kursbevaegelser kan have betydelig indflydelse paa landbrugets indkomster og udgoere en trussel mod det faelles landbrugsmarkeds enhed.

3. Bemaerkninger til de enkelte produkter

3.1. Korn

3.1.1. Gennemfoerelsen af prisreduktionerne foelger den plan, der blev fastlagt under reformen af den faelles landbrugspolitik, med de noedvendige tilpasninger som foelge af valutakursaendringer. Det giver ikke anledning til bemaerkninger.

3.1.2. De maanedlige forhoejelser foreslaas imidlertid reduceret med den begrundelse fra Kommissionens side, at de garanterede priser og rentesatserne er faldet.

3.1.2.1. OESU finder det imidlertid paakraevet, at de maanedlige forhoejelser fastholdes paa det nuvaerende niveau af hensyn til en regelmaessig afsaetning af kornproduktionen gennem hele hoestaaret.

3.1.3. OESU henstiller paa det kraftigste, at de gaeldende prisrelationer mellem haard hvede og andre kornsorter tages op til revision. Tilnaermelsen af prisen paa haard hvede til prisen paa andre kornsorter har - trods hektarstoetten - foert til, at dyrkningen af haard hvede opgives i visse regioner, hvor dette produkt af hoej kvalitet helt forsvinder.

3.2. Ris

3.2.1. Efter OESU's mening boer Kommissionen ikke begraense sig til at intervenere paa priserne, der i flere aar har vaeret fastfrosset, selv om produktionsomkostningerne er steget. Kommissionen boer snarere satse paa at begraense risdyrkningsarealerne ved at indfoere en hektarovergraense svarende til det gennemsnitlige niveau maalt over en repraesentativ periode i fortiden.

3.2.2. Bemaerkningerne til nedsaettelsen af de maanedlige forhoejelser for korn gaelder ogsaa for ris.

3.2.3. OESU understreger, at det er vigtigt at bibeholde den saerlige stoette til dyrkning af INDICA-ris, som stimulerer producenternes igangvaerende sortsomstilling.

3.3. Kartoffelstivelse

3.3.1. OESU bifalder Kommissionens forslag om at indfoere en maksimal garantimaengde (1,5 mio. t), idet det dog maa vaere en betingelse, at den maksimale garantimaengde kan tages op til revision i lyset af udviklingen paa det samlede marked for stivelsesprodukter. OESU tilraader imidlertid en vis fleksibilitet i ordningens forvaltning i form af tilladelse til at overfoere en andel paa over 5 % af referencemaengden til det efterfoelgende hoestaar, hvor der kan vise sig en naturlig produktionsnedgang.

3.4. Sukker

3.4.1. OESU mener, at fastfrysningen af priserne inden for sukkerroesektoren stemmer overens med Raadets beslutning om at forlaenge den nuvaerende markedsordning indtil den 1. juli 1995.

3.4.2. Det tager til efterretning, at Kommissionen agter at fremlaegge forslag til aendring af den faelles markedsordning, og haaber, at sukkerroeproducenterne rettidigt informeres om, hvilken politik Unionen agter at foere paa mellemlang og/eller lang sigt inden for sukkerroesektoren.

3.4.3. Som det er tilfaeldet med korn og ris boer heller ikke den maanedlige refusion af lageromkostningerne for sukker nedsaettes.

3.5. Olivenolie

3.5.1. Det maa erkendes, at en omlaegning af den resterende del af forbrugsstoetten til produktionsstoette vil goere det lettere at forvalte denne mekanisme og at gennemfoere de relevante kontrolforanstaltninger.

3.5.2. Den gradvise omlaegning fra forbrugsstoette til produktionsstoette paabegyndtes i produktionsaaret 1991/1992 og imoedekommer et udbredt oenske blandt olivenproducenterne og forbrugerne.

3.5.3. OESU maa imidlertid tage forbehold med hensyn til nedsaettelsen af interventionsprisen. I den sidste fase af stoetteomlaegningen boer beskyttelsen - der ydes via interventionsprisen - paa ingen maade reduceres for produktionsaaret 1994/1995 paa grund af den prisudvikling paa markedet, der kan blive resultatet af stoettesystemets omlaegning.

3.5.4. Der maa ydes en serioes, effektiv og vedvarende indsats for at fremme olivenolieforbruget. En saadan indsats kan under ingen omstaendigheder gennemfoeres effektivt med et budget paa knapt 10 millioner ECU. OESU opfordrer derfor Kommissionen til at tage dette vigtige aspekt op til fornyet overvejelse.

3.5.5. OESU goer Kommissionen opmaerksom paa, at den forsinkede udbetaling af produktionsstoetten er uacceptabel. Efter dets opfattelse indebaerer forsinkelsen en reel indkomstnedgang for mange af producenterne.

3.6. Toerret foder

3.6.1. OESU stoetter Kommissionens maalsaetninger for denne sektor, herunder navnlig bestraebelserne paa at skaerpe kvalitetskravene ved at forhoeje minimumsindholdet af proteiner i de stoetteberettigede produkter. Det tilslutter sig forslaget om at forenkle systemet, men mener, at nedsaettelsen af stoetten til toerret foder er urimeligt stor.

3.7. Spindfibre

3.7.1. Bomuld

3.7.1.1. OESU henviser til de tidligere fremlagte synspunkter, som er baseret paa den kendsgerning, at der er underskudsproduktion af bomuld inden for EU. Der boer derfor laegges vaegt paa foranstaltninger til fremme af bomuldsdyrkningen, der muligvis kan traede i stedet for overskudsproduktioner som led i den produktionsomstilling, der indgaar i reformen af den faelles landbrugspolitik.

3.7.1.2. OESU mener, at opretholdelsen af prisniveauet fra 1993/1994 og fastsaettelsen af den maksimale garantimaengde til 701 000 t i virkeligheden reducerer mulighederne for at stimulere bomuldsproduktionen, hvilket klart er i modstrid med den nye landbrugspolitiks maalsaetninger.

3.7.1.3. Hvis den maksimale garantimaengde ikke kan forhoejes, boer de samlede sanktioner (15 % + 5 % i henhold til Raadets afgoerelser for hoestaaret 1993/1994) forblive uaendrede i tilfaelde af overskridelse.

3.7.1.4. OESU bifalder Kommissionens forslag om at styrke kontrollen i alle sektorer. Det er imidlertid af den opfattelse, at standardkvaliteten, som den defineres nu, ikke maa forringes.

3.7.2. Silkeorme

3.7.2.1. Navnlig i EU-regioner med tradition for silkeormeavl er denne aktivitet et grundlaeggende element i omstillingen af landbrugsproduktionen og har en vigtig effekt paa aktiviteten i industrien og paa beskaeftigelsen. Paa baggrund heraf er den nuvaerende stoette paa 110,41 ECU/kasse for beskeden og begraenset.

3.7.2.2. Avl af silkeormelarver er en aktivitet, der har gode forudsaetninger for atter at blive rentabel, selv om GATT-aftalerne ikke sikrer en konkret beskyttelse af europaeisk silke, der ellers er den kvalitativt bedste paa verdensmarkedet.

3.7.2.3. Maalet om ekspansion i denne sektor kan opfyldes, hvis morbaertraeer til silkeormeavl udtrykkeligt medtages i den generelle stoette til plantning af hoejtstammede traeer paa tidligere dyrkningsarealer.

3.8. Vin

3.8.1. Den manglende fremlaeggelse af forslag til aendring af den faelles markedsordning for vin (skoent bebudet i Kommissionens meddelelse om vinpolitikkens udvikling og fremtid) skaber stor usikkerhed. Denne situation er ikke holdbar.

3.8.2. I den forbindelse henvises til OESU's udtalelse af 24. februar 1994 (CES 231/94) om Kommissionens meddelelse.

3.9. Frugt og groensager

3.9.1. OESU kan ikke acceptere Kommissionens forslag om at fastfryse basis- og opkoebspriserne for frugt og groensager, der har vaeret uaendrede i de seneste aar.

3.9.1.1. Medens man afventer, at den gaeldende markedsordning aendres, synes en - i det mindste beskeden - stigning i disse priser paakraevet for at beskytte EU-produktionens konkurrencestilling, som svaekkes markant af de indroemmelser, man har ydet tredjelande i forbindelse med bilaterale aftaler for ikke at tale om de seneste GATT-aftaler.

3.9.2. OESU henstiller, at Kommissionen i forbindelse med de kommende forslag fastsaetter egnede strukturforanstaltninger, der tager sigte paa at hoejne produktionens kvalitet, indfoere nye teknologier, styrke producentsammenslutningernes rolle samt gennemfoere maalrettede oplysningskampagner og markedsundersoegelser.

3.10. Maelk og mejeriprodukter

3.10.1. Forslaget om at nedsaette interventionsprisen for smoer med 5 % i den samlede foranstaltning forekommer OESU at vaere urimeligt. Naevnte nedsaettelse vil i givet fald komme oven i nedsaettelsen paa 3 % for hoestaaret 1993/1994. OESU mener, at enhver beslutning om dette spoergsmaal boer traeffes i lyset af de forskellige elementer i den rapport om situationen paa markedet for maelk og mejeriprodukter, som Kommissionen har bebudet til slutningen af marts.

3.10.2. Situationen paa smoermarkedet og de reducerede smoerlagre taler imod en saa stor nedsaettelse.

3.10.3. Nedsaettelsen af smoerprisen skal i oevrigt vurderes i tilslutning til Kommissionens forslag om at nedsaette maelkekvoten med 1 %.

3.10.3.1. Det er klart, at man ikke kan byde maelkeproducenterne to stramninger paa en gang: en nedsaettelse paa 5 % af interventionsprisen for smoer og en nedsaettelse paa 1 % af maelkekvoten.

3.10.4. Afskaffelsen af interventionsopkoeb af ost rammer ligeledes maelkeprodukterne haardt og kan derfor ikke accepteres.

3.11. Oksekoed

3.11.1. Det synes at vaere i klar modstrid med de beslutninger, der blev truffet som led i reformen af den faelles landbrugspolitik, naar Kommissionen foreslaar, at 1992 udelukkes som regionalt referenceaar i forbindelse med ydelsen af praemier for handyr.

3.11.1.1. OESU kan ikke tilslutte sig denne tekniske tilpasning, som saetter spoergsmaalstegn ved Raadets tilsagn om at overlade det til medlemsstaterne at vaelge mellem 1990, 1991 og 1992 som referenceaar.

3.11.2. OESU skal henlede Raadets og Kommissionens opmaerksomhed paa de alvorlige indkomsttab, der vil kunne opstaa i visse regioner i 1994 som foelge af, at grundlaget for udbetaling af praemien for handyr aendres fra antal slagtede dyr til antal dyr paa bedriften.

3.11.3. Af hensyn til den administrative forenkling mener OESU, at den saerlige praemie til handyr, der omhandles i artikel 4b, stk. 2, i Raadets forordning (EOEF) nr. 805/68, boer ydes som engangsstoette (dvs. kun én gang i hele dyrets levetid), nemlig i forbindelse med slagtningen, uanset dyrets alder, naar blot det har naaet den minimumsalder, der efter de gaeldende regler kraeves for tildeling af stoette. Afskaffelsen af den anden praemieudbetaling for dyr, der har naaet en alder af 22 maaneder (med undtagelse af stude), boer modsvares af en tilsvarende forhoejelse af den foerste praemie.

3.12. Svinekoed

OESU henstiller, at basisprisen nedsaettes mindre end foreslaaet af Kommissionen.

4. GATT-aftalen

4.1. Til sidst vil OESU henlede Kommissionens og Raadets opmaerksomhed paa, at de nylige GATT-aftaler noedvendigvis maa gennemfoeres i sammenhaeng og overensstemmelse med reformen af den faelles landbrugspolitik, saa det undgaas, at EU's landbrug paalaegges nye byrder og ofre.

4.1.1. Man maa navnlig holde sig for oeje, at aftalerne traeder i kraft den 1. juli 1995, hvor afsaetningsaaret 1994/1995 endnu ikke er afsluttet for alle produkter.

Bryssel, den 24. marts 1994.

Susanne TIEMANN

Formand for

Det oekonomiske og sociale Udvalg

(1) EFT nr. C 83 af 19. 3. 1994, s. 1-55.

BILAG til Det OEkonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse

Foelgende aendringsforslag blev forkastet under forhandlingerne:

Punkt 3.4.3

Udgaar.

Begrundelse

Der er et stort overskud af sukker, hvorfor der ikke er grund til at udbetale refusion af lageromkostninger. Denne refusion er meget bekostelig og beloeber sig til 35 ECU pr. ton. Sidste aar betaltes der 143 millioner ECU som refusion for 4,1 millioner ton overskydende kvotasukker, hvoraf noget blev overfoert.

Afstemningsresultat

For: 30, imod: 70, hverken for eller mod: 7.

Punkterne 3.9.1 og 3.9.1.1

Affattes i stedet som foelger:

»OESU stoetter forslagene om at fastfryse basis- og opkoebspriserne for frugt og groensager i betragtning af den utryghed, der er hos forbrugerne over tilbagekoeb og destruktion af overskud.«

Begrundelse

Selvindlysende.

Afstemningsresultat

For: 28, imod: 67, hverken for eller imod: 11.

Punkterne 3.10.1 til 3.10.4

Erstattes med foelgende:

»I betragtning af de vedvarende problemer med oplagring af smoer kan OESU tilslutte sig Kommissionens forslag. Prisnedsaettelser sender de rigtige signaler til landbrugerne, kommer forbrugerne til gode og burde oege forbruget. De er derfor langt at foretraekke frem for kvotareduktioner, hvortil kommer, at de har positive konsekvenser for EU's budget«.

Begrundelse

For at slette 3.10.1 til 3.10.3.1:

Hver gang interventionsprisen for smoer nedsaettes med 1 %, spares der 34 millioner ECU aarligt. Som foelge af samspillet med oksekoedsordningen ville en kvotareduktion faktisk foroege stoetteudgifterne i 1995. Lavere forbrugerpriser maa ogsaa forventes at stimulere efterspoergselen.

Begrundelse

For at slette 3.10.4:

Stoetten til ost ydes kun til to italienske maerker. Udtrykket »rammer ligeledes maelkeproducenterne haardt« giver generelt et forkert indtryk i forbindelse med stoetteomlaegninger, og i dette tilfaelde er det helt misvisende.

Afstemningsresultat

For: 30, imod: 63, hverken for eller imod: 7.

Nyt punkt 3.1.3. Tobak

»OESU gaar imod yderligere forhoejelse af tobaksstoetten (til 1,29 milliarder ECU). Det oensker tvaertimod stoetten reduceret. Af Revisionsrettens rapport (EFT nr. C 65 af 2. 3. 1994) fremgaar det, at EU kunne spare mere end 500 millioner ECU ved at give de samme landmaend et tilsvarende stoettebeloeb for ikke at dyrke tobak.

Kommissionen boer derfor snarest afvikle tobaksstoetten og udbetale direkte miljoemaessig stoette til landmaend, hvis jorder ikke er egnede til dyrkning af andre afgroeder. Ud over at spare skatteyderpenge ville dette tjene til at skabe konsekvens i EU's tobakspolitik, og specielt til at forebygge sundhedsproblemer, som skyldes dumping af EU-tobak paa fremmede markeder«.

Begrundelse

Selvindlysende. I sit svar bestred Kommissionen ikke Revisionsrettens tal, men oplyste, at det ikke har valgt en helt anden indfaldsvinkel ud fra oekonomiske kriterier alene. Det er paa hoeje tid, at Kommissionen skifter til en ny politik, som er baade omkostningseffektiv og paa linje med EU's overordnede tobakspolitik, og som samtidig rummer en passende stoette til de producenter, der ikke har noget alternativ.

Afstemningsresultat

For: 32, imod: 65, hverken for eller imod: 3.