MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

Udvidelsesstrategi og vigtigste udfordringer 2011-2012

1. Indledning

Den Europæiske Unions udvidelsesproces er gået ind i en ny fase. Afslutningen af tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien, som åbner mulighed for medlemskab i midten af 2013, blåstempler den politik, som er blevet ført efter 1990'ernes ødelæggende Balkankonflikt, og som skal bringe fred, stabilitet og demokrati og i sidste ende EU-medlemskab til hele regionen. Det er et nyt bevis på, at EU's udvidelsespolitik kan skabe forandring, og det sætter fornyet skub i reformerne i alle udvidelseslandene.

EU's udvidelsespolitik, som er forankret i traktaten om Den Europæiske Union[1], er reaktionen på de europæiske befolkningers naturlige ønske om at tage del i bestræbelserne på at skabe et forenet Europa. Det seneste årtis integrering af landene i Central- og Østeuropa har vist, at udvidelser er til gavn for EU som helhed og sætter EU i stand til bedre at løse globale udfordringer.

Udvidelsespolitikken har vist sig at være et redskab, der kan skabe samfundsmæssige forandringer. De lande, som allerede er tiltrådt EU, og de, der er på vej til det, har undergået slående forandringer som følge af demokratiske og økonomiske reformer, som har udgangspunkt i tiltrædelsesprocessen. Engagement, betingelser og troværdighed har været den gennemgående tråd i tiltrædelsesprocessen og grundlaget for dens succes.

Den fornyede konsensus om udvidelsen, som Det Europæiske Råd nåede frem til i december 2006, og som bygger på principperne om konsolidering af forpligtelser, rimelige, men strenge betingelser og god dialog med borgerne kombineret med EU's kapacitet til at integrere nye medlemmer, danner fortsat ramme om EU's udvidelsespolitik.

EU udbygger sit område med fred, stabilitet, demokrati og velstand gennem udvidelsespolitikken. Disse værdier har fået fornyet betydning i lyset af den seneste udvikling:

· De dramatiske begivenheder i det sydlige Middelhavsområde og i Mellemøsten og den efterfølgende usikkerhed understreger betydningen af stabilitet og demokrati i Sydøsteuropa solidt forankret i EU's udvidelsesproces.

· Den globale finanskrise og de aktuelle vanskeligheder i euroområdet har tydeliggjort, hvor afhængige de nationale økonomier er af hinanden både inden for og uden for EU. Begivenhederne fremhæver, hvor vigtigt det er at konsolidere den økonomiske og finansielle stabilitet yderligere og skabe vækst, også i udvidelseslandene. Udvidelsesprocessen er i den forbindelse et virkningsfuldt redskab.

Der er siden vedtagelsen af den seneste udvidelsespakke sket nye positive fremskridt på Vestbalkan. Ratko Mladić og Goran Hadžić er blevet anholdt og fremstillet for Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende Det Tidligere Jugoslavien (ICTY), hvilket har fjernet en stor hindring på Serbiens vej mod EU-medlemskab og markerer et vigtigt skridt på vej mod forsoning. Der er indledt en dialog mellem regeringerne i Beograd og Pristina for bl.a. at skabe fremskridt i tiltrædelsesprocessen, og dialogen har givet de første resultater. Der kan meldes om fremskridt med EU-relaterede reformer i de fleste udvidelseslande. Borgerne i endnu to af landene på Vestbalkan, Albanien og Bosnien-Hercegovina, har fået ophævet visumpligten ved indrejse i EU.

I en række lande er vigtige reformer dog blevet forsinket, ofte som følge af interne politiske forhold og konflikter. Forsinkelserne og blokeringerne var særlig alvorlige i Bosnien-Hercegovina og i Albanien. God regeringsførelse, retsstaten, administrativ kapacitet, arbejdsløshed, økonomiske reformer og social inklusion er fortsat store udfordringer i de fleste lande. På området ytringsfrihed i medierne har udviklingen i en række tilfælde været foruroligende. Uenighed om status har fortsat en negativ indvirkning på Kosovo[2] og regionen som helhed. De seneste begivenheder i det nordlige Kosovo giver anledning til alvorlig bekymring. Der er endnu ikke fundet en løsning på navneproblemet vedrørende Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien.

Islands tiltrædelsesproces har taget fart i løbet af det seneste år. Fremskridtene i forhandlingerne skyldes, at de islandske strukturer allerede er særdeles integrerede som følge af landets lange demokratiske tradition, dets medlemskab af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og Schengenområdet og dets meget velfungerende offentlige administration.

I Tyrkiet er tiltrædelsesprocessen fortsat det mest effektive udgangspunkt for at fremme EU-relaterede reformer, udbygge dialogen om udenrigs- og sikkerhedspolitiske spørgsmål, styrke erhvervslivets konkurrenceevne og diversificere energiforsyningen. Det har i forbindelse med tiltrædelsesforhandlingerne desværre ikke været muligt at indlede forhandlinger om et nyt kapitel i over et år. Der skal på grundlag af konkrete tiltag på områder af fælles interesse sættes gang i en ny konstruktiv fase i forholdet til Tyrkiet.

Kroatiens forestående tiltrædelse viser, at udvidelsesprocessens evne til at skabe forandring i de berørte lande kan maksimeres. De forbedringer af processen, som blev sikret med den fornyede udvidelseskonsensus i 2006, blev gennemført i praksis i forbindelse med Kroatien og har vist deres værdi. De igangværende og kommende forhandlinger med andre udvidelseslande bør bygge videre på disse erfaringer. Især bør der tidligst muligt tages fat på vanskelige forhandlingskapitler, bl.a. om retsvæsen og grundlæggende rettigheder og retfærdighed, frihed og sikkerhed, for at sikre, at kandidatlandene har tilstrækkelig tid til at opnå de nødvendige reformresultater.

Kroatiens tiltrædelse bliver et stort skridt i det historiske projekt med at integrere Vestbalkan i EU. EU har konsekvent fastholdt rummeligheden i sin politik over for Vestbalkan, som startede med den "regionale tilgang" i midten af 1990'erne og blev efterfulgt af de mest markante tiltag, nemlig stabiliserings- og associeringsprocessen, som blev lanceret i 1999, og topmødet i Thessaloniki i 2003, hvor det blev bekræftet, at Vestbalkans fremtid ligger i EU. Tiltrædelsen medfører på ingen måde en skillelinje på Vestbalkan, men skal tværtimod fungere som et incitament og en katalysator for resten af regionen og fremskynde de øvrige landes tiltrædelse af EU. Der vil i lyset af EU's forpligtelser og regionens historie og geografiske forhold fortsat være uløste problemstillinger, så længe hele Vestbalkan ikke har opfyldt betingelserne og er tiltrådt.

Kommissionen er i den forbindelse fuld tilhænger af princippet om egen fortjeneste. Det, der især er afgørende for, hvor hurtigt et land nærmer sig medlemskab, er dets resultater i forbindelse med opfyldelsen af de fastsatte kriterier og betingelser.

Kroatiens gode erfaringer sender et stærkt budskab til andre udvidelseslande om, at:

· EU holder sine løfter, når landene har opfyldt betingelserne

· kriterierne og betingelserne for tiltrædelse er strenge, og at deres gennemførelse overvåges nøje. Dette er dog ikke en hindring, for det betyder, at kandidatlandet opnår en højere grad af parathed, som vil være til gavn for både landet selv og EU ved tiltrædelsen

· bilaterale tvister med nabolandene bør og kan løses gennem dialog og kompromis i overensstemmelse med gældende principper.

Det er af hensyn til reformfremskridtene i udvidelseslandene og opbakningen i medlemsstaterne vigtigt, at der fortsat er tillid til udvidelsesprocessen. Det seneste års udvikling har bekræftet, at det også er muligt at opnå konkrete resultater undervejs mod et EU-medlemskab, når de respektive betingelser er opfyldt. Kommissionens anbefalinger i denne meddelelse om at gå videre til nye faser i tiltrædelsesprocessen og udvide visumfritagelsen til Albanien og Bosnien-Hercegovina er klare eksempler derpå. Hvis politikerne derimod ikke har vist vilje til eller gjort bestræbelser på at skabe konkrete resultater, er der ikke sket fremskridt i tiltrædelsesprocessen, som dermed risikerer at gå i stå.

I denne meddelelse gøres der status over Den Europæiske Unions udvidelsesdagsorden, som vedrører Vestbalkan, Tyrkiet og Island. Det vurderes på grundlag af de tilhørende dybdegående landeanalyser[3], hvad disse lande har opnået i forbindelse med deres forberedelser frem mod medlemskab, hvor de står i dag, og hvad deres udsigter for de kommende år er, og der fremsættes i den forbindelse en række anbefalinger. Der lægges som i de forgangne år særlig vægt på en række vigtige udfordringer.

2. Vigtige udfordringer

2.1. Øget fokus på styrkelse af retsstaten og reform af den offentlige forvaltning

Styrkelse af retsstaten er en vedvarende og stor udfordring og en afgørende forudsætning for opnåelse af EU-medlemskab. Spørgsmålet er i de senere år blevet tillagt større opmærksomhed i alle faser af tiltrædelsesprocessen i overensstemmelse med den nye udvidelseskonsensus.

At der lægges vægt på retsstaten afspejles i den store betydning, som spørgsmålet blev tillagt under tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien, især i forbindelse med kapitlerne om retsvæsenet og grundlæggende rettigheder og om retfærdighed, frihed og sikkerhed. Retsstatsspørgsmålets betydning i forbindelse med de hovedprioriteter, som afgør, om der kan indledes tiltrædelsesforhandlinger med Albanien og Montenegro, er et andet eksempel på dette områdes vigtighed forud for de egentlige forhandlinger.

De erfaringer, som er opnået gennem tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien, vil blive anvendt i forbindelse med igangværende og kommende forhandlinger med andre lande. Kommissionen vil i den forbindelse foreslå en ny tilgang til spørgsmål vedrørende retsvæsen og grundlæggende rettigheder og retlige og indre anliggender. Der bør tages fat på disse spørgsmål tidligt i tiltrædelsesprocessen, og forhandlingerne om de tilhørende kapitler bør indledes i overensstemmelse hermed på grundlag af handlingsplaner, eftersom det er et krav, at der opnås overbevisende resultater på disse områder. Kommissionen vil i alle faser af processen regelmæssigt aflægge rapport om de fremskridt, der er opnået på disse områder i henhold til de delmål, som er fastsat i handlingsplanerne, og eventuelt påpege nødvendige korrigerende foranstaltninger. Midler fra førtiltrædelsesinstrumentet vil blive anvendt målrettet til støtte for denne proces.

Kommissionen har inden for rammerne af førtiltrædelsesprocessen opmuntret landene til at opbygge et uafhængigt og effektivt retsvæsen og afhjælpe eksisterende mangler. Kroatien har i den forbindelse forbedret måden, hvorpå dommere udnævnes, Serbien har iværksat en revision af proceduren for genudnævnelse af dommere og anklagere, og Montenegro har påbegyndt en revision af vigtige forfatnings- og lovgivningsmæssige bestemmelser om retsvæsenet. Kosovo har afsluttet sin grundige undersøgelse om dommere og anklagere.

Korruptionsbekæmpelse er i de fleste udvidelseslande en af de vigtigste udfordringer på retsstatsområdet. Korruption er stadig et alvorligt problem, som ikke kun påvirker borgernes hverdag på vigtige områder som sundhed og uddannelse. Korruption har også alvorlige negative konsekvenser for investeringsniveauet og erhvervslivet og belaster det nationale budget, især hvad angår offentlige indkøb og privatisering. Kommissionen har i de seneste år skærpet sit fokus på korruptionsbekæmpelse i udvidelseslandene.

Den vigtige erfaring, der er opnået gennem samarbejdet med udvidelseslandene, har været med til at udvikle EU's egen tilgang til korruptionsbekæmpelse på alle politikområder, internt som eksternt[4]. Kommissionen er ved at oprette en mekanisme til overvågning af korruption i medlemsstaterne og vil samtidig fortsat lægge stor vægt på overvågningen af antikorruptionspolitikkerne i udvidelseslandene, med fokus resultater og bæredygtighed, fra de tidlige faser af tiltrædelsesforberedelserne. Kommissionen vil også fremme et tæt samarbejde mellem internationale donorer for at sikre en optimal ressourceanvendelse.

Det er fortsat vigtigt, at udvidelseslandene prioriteter bekæmpelsen af organiseret kriminalitet. Denne indsats er tæt forbundet med korruptionsbekæmpelse og etablering af et uafhængigt retsvæsen. Det forhold, at meget kriminalitet foregår på tværs af grænserne, gør bekæmpelsen af organiseret kriminalitet til en meget stor udfordring. Regionalt samarbejde mellem retshåndhævende og retslige instanser, herunder oprettelsen af faglige netværk, er særlig vigtigt, hvis denne udfordring skal løses. Kommissionen støtter oprettelsen af et regionalt netværk for anklagere, som bistås af udsendte eksperter fra medlemsstaterne og af relevante europæiske agenturer. Kommissionen hjælper også med oprettelsen af koordinerede vidnebeskyttelsesprogrammer i regionen.

Kommissionen har i løbet af det forgangne år styrket sin retsstatsdialog med landene på Vestbalkan. Formålet er at styrke det forberedende arbejde i tidligere faser af førtiltrædelsesprocessen på grundlag af grundige analyser af området retlige og indre anliggender. Der blev i den forbindelse gennemført ekspertmissioner i de fleste udvidelseslande. Kommissionen har styrket samarbejdet og informationsudvekslingen med de relevante EU-agenturer, bl.a. Europol, Frontex, Eurojust og Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug, regionale instanser, Europarådet og andre internationale institutioner. Benchmarking blev anvendt i tidlige faser af processen, hvis det var relevant. Der blev indledt en struktureret dialog om retlige anliggender med Bosnien-Hercegovina, og Kommissionen foreslår at indlede en lignende dialog med Kosovo om retsstaten for at løse udfordringerne på dette område og støtte reformen af retsvæsenet.

Reformen af den offentlige forvaltning, som skal styrke gennemsigtigheden, ansvarligheden og effektiviteten og er afgørende for demokrati og retsstat, er fortsat en af hovedprioriteterne blandt de politiske kriterier i de fleste udvidelseslande. Passende administrative procedurer, bl.a. hvad angår menneskelige ressourcer og forvaltning af de offentlige finanser, er afgørende for gennemførelsen af EU-retten. Landene er nødt til at øge deres indsats for at forbedre deres offentlige forvaltning på grundlag af nationale helhedsstrategier.

Der er i visse udvidelseslande flere og flere tegn på, at regeringspartiernes og statens forskellige roller ikke respekteres i tilstrækkelig grad, hvilket risikerer at undergrave retsstaten og demokratiet.

2.2. Ytringsfrihed i medierne

Ytringsfrihed er en grundlæggende rettighed, som er beskyttet af folkeretten og udgør en integrerende del af et pluralistisk demokrati. I tiltrædelsesprocessen er sikringen af denne rettighed et vigtigt aspekt af de politiske Københavnskriterier for medlemskab.

Udvidelseslandene er generelt kendetegnet ved pluralistiske medielandskaber. I en række lande er der dog på det seneste registreret visse negative tendenser på området. Det er kilde til alvorlig bekymring. Kommissionen undersøger i detaljer ytringsfriheden i de tilhørende rapporter, hvor situationen i det enkelte land er beskrevet.

De udfordringer, der er forbundet med ytringsfrihed og medier, omfatter: politisk indblanding, som i nogle tilfælde også kommer til udtryk gennem retssystemet; økonomisk pres; påvirkning af medierne via kriminalitet og korruption; og utilstrækkelig beskyttelse af journalister mod chikane eller sågar voldelige overgreb. De økonomiske udfordringer er forbundet med manglende gennemsigtighed og koncentreret ejerskab, manglende fair konkurrence og manglede uafhængige markedstilsynsmyndigheder. I en række udvidelseslande er den generelle gennemførelse af medielovgivningen ikke tilfredsstillende. Flere sager om overgreb og også drab på journalister er endnu ikke blevet opklaret adskillige år efter, at begivenhederne fandt sted. I Tyrkiet er ytringsfriheden endnu ikke tilstrækkeligt beskyttet i lovgivningen. Det store antal retssager og efterforskninger, der er indledt mod journalister, og det urimelige pres på medierne vækker alvorlig bekymring.

Alt dette sætter alvorlige begrænsninger for medier, der er kritiske over for regeringen, og hæmmer undersøgende journalistik. Medier og journalister påtvinges ofte selvcensur.

Det er vigtigt, at udvidelseslandene garanterer åbne og pluralistiske medielandskaber, som kan skabe en kritisk og uafhængig journalistisk kultur. Udbydere af public service radio- og tv skal forbedre deres økonomiske stilling og selvstændighed for at kunne varetage deres opgave. Mediebranchen bør samtidig tilstræbe at anvende selvregulering på grundlag af omfattende etiske regler og branchestandarder.

Kommissionen afholdt i maj 2011 en konference om ytringsfrihed, som samlede interesserede parter fra mediebranchen og civilsamfundet på Vestbalkan og i Tyrkiet. Konferencen skulle nå ud til de, der er direkte berørt – ikke kun til regeringernes officielle forhandlingsparter – for at høre deres synspunkter og få indblik i deres erfaringer. Resultaterne af konferencen vil fortsat blive anvendt i Kommissionens arbejde på området.

Kommissionen vil nøje overvåge udviklingen inden for rammerne af eksisterende aftaler og strukturerede dialoger med udvidelseslandene. Den vil i højere grad inddrage disse spørgsmål i tiltrædelsesforhandlingerne, navnlig under kapitlet om retsvæsen og grundlæggende rettigheder. Den vil fastlægge prioriteter og opmuntre regeringerne til at iværksætte tiltag med henblik på indførelsen af europæiske standarder for ytringsfrihed. Samarbejdet med de relevante partnerlande og internationale organisationer – navnlig Europarådet og Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa – vil i den henseende blive styrket. Dialogen med journalister og journalistorganisationer vil blive videreudviklet.

2.3. Regionalt samarbejde og forsoning på Vestbalkan

Regionalt samarbejde og gode naboskabsforbindelser er vigtige elementer i stabiliserings- og associeringsprocessen og overvåges som sådan nøje af Kommissionen i alle faser af tiltrædelsesprocessen. Regionalt samarbejde underbygger og styrker forsoningen i en region, som har været ramt af alvorlige konflikter i nyere tid. Regionalt samarbejde og handel kan sikre regionen flere økonomiske fordele. Det er også en integrerende del af EU-integrationsprocessen, som ofte kræver regionale tilgange og foranstaltninger.

Der er i den forbindelse gjort markante fremskridt i det seneste årti, og der er taget nye vigtige skridt i det forgangne år. Ledere i regionen, navnlig de serbiske og kroatiske, har besøgt deres nabolande, og der er fremsat erklæringer om konflikterne i 1990'erne, hvilket i høj grad har bidraget til den regionale forsoning. Gennemførelsen af Sarajevo-processen vedrørende flygtninges tilbagevenden til Serbien, Kroatien, Bosnien-Hercegovina og Montenegro har været vellykket og vil blive afsluttet inden for en nær fremtid. Initiativer fra ngo'ers og civilsamfundets side, såsom ungdomsinitiativet for menneskerettigheder, Sandheds- og Forsoningskommissionen og Igman-initiativet, har stor betydning, når forsoningen skal styrkes ud over regeringsniveau blandt indbyggerne i regionen.

Samarbejdet inden for bestemte sektorer fungerer godt og skrider fremad, bl.a. gennem Energifællesskabet, det fælles europæiske luftfartsområde og fælles uddannelse på den regionale offentlige forvaltningshøjskole, som i dag er fuldt kørende. Kommissionen fremlagde i december 2010 et forslag til en strategi, der skal fremme udviklingen i Donau-regionen, og forslaget blev efterfølgende godkendt af medlemsstaterne[5]. Den regionale handel inden for rammerne af den centraleuropæiske frihandelsaftale (CEFTA) vokser, og aftalen er ved at blive udvidet til bl.a. også at omfatte konkurrencepolitik, afskaffelse af yderligere toldbarrierer og liberalisering af tjenesteydelser. Det Regionale Samarbejdsråd har påbegyndt gennemførelsen af sit treårige strategi- og arbejdsprogram, der skal fremme mere resultatorienterede tiltag.

Samtidig udgør problemstillinger, som udløber af tidligere konflikter, og uløste bilaterale spørgsmål fortsat store udfordringer for stabiliteten på Vestbalkan og påvirker det regionale samarbejde, forholdet mellem landene og deres interne funktion og reformproces. Det er vigtigt hurtigt at få løst disse tilbageværende problemstillinger, for det vil fjerne en væsentlig hindring på Vestbalkans vej mod EU-medlemskab.

Stridigheder, der vedrører forholdet mellem forskellige etniske grupper eller status, navnlig i Bosnien-Hercegovina og Kosovo, forhindrer fortsat institutionerne i at fungere normalt og bremser reformprocessen og den europæiske dagsorden og kan indimellem have mere vidtrækkende regionale konsekvenser. Kommissionen fastholder, at landene bedst løser disse problemer ved at fortsætte tilnærmelsen til EU. Den seneste udvikling, især fremskridtene med den EU-støttede dialog mellem regeringerne i Beograd og Pristina, er afgørende i den forbindelse. Tiåret for undertegnelsen af Ohrid-rammeaftalen, som blev fejret i august i år, er en påmindelse om, at de vanskelige etnisk relaterede problemer kan løses gennem dialog og kompromis.

Der blev for nylig opnået positive resultater i forbindelse med løsning af problemer, som vedrører regionale initiativers inddragende aspekt og skyldes uenigheder om Kosovos status, men der skal gøres endnu mere. Der blev inden for rammerne af dialogen mellem regeringerne i Beograd og Pristina opnået enighed om Serbiens anerkendelse af Kosovos toldstempler. Dette skal sikre, at den regionale handel kan genoptages inden for rammerne af CEFTA. Desuden blev afholdelsen af møder i CEFTA og Det Regionale Samarbejdsråd med deltagelse af alle parter genoptaget, og pan-Euro-Middelhavs-konventionen om præferenceoprindelsesregler blev undertegnet. Uenighederne om Kosovos status vanskeliggør dog fortsat færdigbehandlingen og undertegnelsen af transportfællesskabstraktaten og udvidelsen af de autonome handelsforanstaltninger for Kosovo og andre partnere på Vestbalkan. Disse uenigheder er fortsat en hindring for udviklingen af kontraktuelle forbindelser mellem EU og Kosovo.

Der er endnu ikke fundet en samlet løsning på problemstillinger vedrørende regionalt samarbejde inden for rammerne af dialogen mellem regeringerne i Beograd og Pristina. Kommissionen opfordrer alle involverede parter til fortsat at forsøge at finde praktiske og pragmatiske løsninger, der kan sikre et bredt regionalt samarbejde under hensyntagen til de forskellige holdninger til Kosovos status. De fremskridt, der er gjort i det forgangne år, viser, at det er muligt.

Afslutningen af den proces, der skal sikre retfærdighed til ofre for forbrydelser begået under krigene i Det Tidligere Jugoslavien, er afgørende for varig forsoning. Fuldt samarbejde med Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende det Tidligere Jugoslavien (ICTY) er fortsat en væsentlig forudsætning for Vestbalkans tiltrædelse af EU. Den nylige anholdelse og overførsel til Haag af de to sidste personer, der står tiltalt for krigsforbrydelser ved Krigsforbrydertribunalet, er et stort skridt i den retning. Kommissionen opfordrer desuden de berørte regeringer til mere aktivt at sikre, at retssager om krigsforbrydelser føres korrekt.

Kommissionen ser med stor alvor på den rapport, som Europarådets Parlamentariske Forsamling godkendte i januar (Marty-rapporten) vedrørende forbrydelser, herunder organhøst, som angiveligt fandt sted i perioden under og efter konflikten i Kosovo. Den støtter fuldt ud den undersøgelse, som EULEX gennemførte, bemærker betydningen af vidnebeskyttelse i forbindelse hermed og bifalder etableringen af en EULEX-taskforce med base i Bruxelles samt samarbejdet mellem de regeringer, der deltager i taskforcen.

Der er generelt vigtigt, at regeringerne og civilsamfundsorganisationerne i regionen gør mere for at forklare borgerne, at forsoning er en integrerende del af deres europæiske fremtid, og at retfærdighed til ofre for krigsforbrydelser er en absolut nødvendig del af denne proces. De politiske ledere bør undgå udtalelser og tiltag, der kan så tvivl om disse vigtige principper.

Bilaterale problemstillinger skal målrettet og tidligst muligt i udvidelsesprocessen løses af de berørte parter i god naboskabsånd og under hensyntagen til EU's overordnede interesser. Kommissionen tilskynder parterne til at sætte alt ind på at løse uafklarede grænsestridigheder i tråd med gældende principper og midler, bl.a. ved eventuelt at indbringe spørgsmålene for Den Internationale Domstol. Bilaterale spørgsmål bør ikke forsinke tiltrædelsesprocessen. Kommissionen er parat til at hjælpe med at fremme det politiske incitament, som skal til for, at der kan findes en løsning, og vil støtte initiativer i forbindelse hermed.

Aftalen om bilæggelse af grænsestriden mellem Slovenien og Kroatien, hvis gennemførelse efter planen skal påbegyndes senere i år, baner vejen for en løsning af bilaterale spørgsmål. Kommissionen opfordrer på det kraftigste parterne i striden om navnet på Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien til at anvende en lige så konstruktiv tilgang i forbindelse med de igangværende forhandlinger i FN-regi.

2.4. Holdbart økonomisk opsving og tilslutning til Europa 2020-strategien

Alle udvidelseslandene er nu ved at få gang i økonomien igen, dog i forskelligt tempo. Tyrkiet er kommet ud af krisen med en større økonomi, og landets vækst er fortsat imponerende, om end der er flere og flere tegn på overophedning. Økonomierne på Vestbalkan er også ved at komme sig, selv om der vil gå noget tid, før de når samme niveau som før krisen. Islands økonomi er fortsat på vej fremad oven på den meget alvorlige økonomiske uro, som landet oplevede under krisen.

Udvidelseslandene står dog over for store socioøkonomiske udfordringer. Arbejdsløsheden er fortsat høj og stigende i de fleste lande. Arbejdsløsheden i Kosovo, Bosnien-Hercegovina og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien er stadig den højeste i Europa. Erhvervsfrekvensen er lav, især for kvinder og unge, og udbredt sort arbejde er fortsat et problem. Eksporten fra Vestbalkan, som bidrager til opsvinget, er stadig domineret af varer med en lav forarbejdningsgrad, bl.a. råvarer, som er udsat for prisvolatilitet og skarp konkurrence fra de nye vækstmarkeder.

De fleste udvidelseslande har fastholdt overordnet forsigtige makroøkonomiske politikker. Budgetkonsolidering og arbejdsmarkedsreformer er fortsat de vigtigste prioriteter på kort sigt, og landene står i store træk over for de samme udfordringer, som EU i øjeblikket kæmper med. Der er behov for flere strukturreformer, hvis konkurrencen skal øges og investeringsklimaet forbedres og dermed tiltrække udenlandske direkte investeringer, fremme beskæftigelsen og sikre holdbar vækst. På Vestbalkan er det en særlig udfordring at forbedre kapaciteten i den offentlige forvaltning og styrke retsstaten, hvilket bl.a. skal ske gennem en reform af retsvæsenet og bekæmpelse af den udbredte korruption. Fremskridt på disse områder vil også forbedre erhvervsklimaet. Der er fortsat knaphed på offentlige tjenesteydelser til erhvervslivet og infrastrukturinvesteringer.

Arbejdsmarkedsreformer, herunder en revision af overførselsordninger, beskatningsspørgsmål og gennemgang af uddannelsessystemerne, forventes at kunne være med til at løse store strukturelle svagheder på Vestbalkan og gøre det lettere at skabe større, holdbar og inklusiv vækst.

Tilslutning til målsætningerne i Europa 2020-strategien

Europa 2020 er EU's vækststrategi for dette årti, og strategien skal gøre Unionen til en intelligent, bæredygtig og inklusiv økonomi i en verden i forandring. Udvidelseslandene opmuntres til at tilslutte sig Europa 2020-strategien og dens flagskibsinitiativer[6]. Dette er et nyttigt udgangspunkt for reformer.

Europa 2020-målene er afspejlet i Kommissionens og udvidelseslandenes dialog om den økonomiske politik og beskæftigelses- og socialpolitikken, hvis det er relevant. Kommissionen har styret planlægningen af den finansielle bistand i retning af Europa 2020-målene, især hvad angår den socioøkonomiske udvikling. Der tages i Kommissionens samarbejde med de internationale finansielle institutioner højde for disse mål.

Den aktuelle gældskrise i Europa har understreget vigtigheden af sunde offentlige finanser, og Kommissionen deler nogle af sine mekanismer for fagfællebedømmelse med kandidatlandene og potentielle kandidatlande. EU's multilaterale finanstilsyn er et vigtigt redskab i den forbindelse. Det vil gradvist blive tilpasset til den kommende stramning af den økonomiske styring i EU.

På området udvikling af den private sektor er den politiske koordinering med Vestbalkan og Tyrkiet styret af bestemmelserne i EU's regelsæt for små virksomheder (Small Business Act)[7]. Denne koordinering, som er baseret på regelmæssige evalueringer, der tager udgangspunkt i eksisterende EU-benchmarks, har affødt veldokumenterede anbefalinger, som afspejler særlige nationale forhold i udvidelseslandene. Kommissionen foreslår, at resultaterne af Small Business Act anvendes som referenceredskab i forbindelse med kommende SMV-relaterede aktiviteter i regionen.

Kommissionen opmuntrer gennem investeringsrammen for Vestbalkan internationale finansielle institutioner til at støtte nye former for SMV-finansiering, især tilførsel af egenkapital eller risikovillig kapital og garantiordninger. Kommissionen vil medfinansiere en SMV-platform for Vestbalkan, som skal forbedre SMV'ers adgang til finansiering gennem garantier og risikovillig kapital.

På forsknings- og udviklingsområdet er udvidelseslandenes samarbejde med EU allerede fremskredent med hensyn til mulighederne for at deltage i EU-initiativer. Udvidelseslandene deltager i det syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling og i rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation. De aktuelle indikatorer viser dog, at landene i de fleste tilfælde ligger væsentligt under EU-gennemsnittet med hensyn til investeringer og udvikling af forsknings- og innovationspolitikker. Regionens ledere opmuntres bl.a. på de kommende ministerkonferencer til at forpligte sig til at øge investeringerne i forskning, innovation og menneskelig kapital.

Udvidelseslandene skal blive bedre i stand til at håndtere klimaændringer og tilpasse sig EU's indsats for at imødegå denne udfordring, bl.a. gennem oplysning. Progressive klimatiltag vil medføre fordele gennem kulstoffattig udvikling og kan skabe beskæftigelse.

Det spirende økonomiske opsving er endnu ikke kommet til udtryk i forbedringer af den sociale situation. Andelen af befolkningen, som lever under fattigdomsgrænsen, er fortsat høj på Vestbalkan, og den vokser stadig. Udbredt sort arbejde påvirker den sociale situation negativt, især hvad angår unge.

Det er vigtigt at skaffe beskæftigelse til udsatte grupper og sikre deres deltagelse i samfundet. Der er dog kun foretaget få reelle investeringer i den sociale sektor, og samarbejdet med internationale donorer har været ramt af problemer i den strategiske planlægning. Kommissionen fremhæver beskæftigelse og socialpolitikker i sin politiske dialog og opmuntrer landene til at fastsætte klare og realistiske mål på disse to områder og blive bedre til at styre og prioritere de sociale udgifter. Udvidelseslandene bør tilslutte sig målene i den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse, når det er relevant.

Der bør vedtages vedvarende foranstaltninger, som kan inddrage alle udsatte grupper i det almindelige samfund. Med hensyn til det særligt udsatte romamindretal har Kommissionen opfordret Vestbalkan og Tyrkiet til et samarbejde inden for rammerne af EU's romaplatforme, hvor der sker en systematisk overvågning af den sociale inklusion og foreslås tiltag. Kommissionen har afholdt en række seminarer om romaspørgsmål for at opmuntre landene i regionen til at revidere og styrke de nationale handlingsplaner for bekæmpelse af forskelsbehandling og forbedring af romaernes integration og gennemførelsen heraf, især på uddannelses-, beskæftigelses-, bolig- og sundhedsområdet. Landene på Vestbalkan bør gøre en stor indsats for at sikre, at det bliver lettere for fordrevne personer at blive optaget i folkeregistret.

Bedre uddannelse har afgørende betydning for strukturændringer til sikring af bæredygtig og inklusiv vækst. Investeringerne i uddannelse, kompetencer og kvalifikationer har indtil videre typisk været beskedne, og nationale kvalifikationer anerkendes ikke i tilstrækkelig grad på regionalt plan. Der skal gennemføres reformer af de statslige uddannelsessystemer og -infrastrukturer, og der er behov for internationalt sammenlignelige almene og faglige uddannelsesprogrammer for at imødegå de eksisterende kvalifikationsmæssige ubalancer.

Kommissionen har åbnet mulighed for, at kandidatlandene kan deltage i 2020-strategien på uddannelsesområdet, hvilket Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Montenegro endnu ikke har benyttet sig af. Kommissionen har foreslået at udvikle en uddannelsesplatform for Vestbalkan, som er baseret på den åbne koordinationsmetode, for at give alle udvidelseslande mulighed for at deltage. Dette vil styrke dialogen om vigtige politiske udfordringer og sikre gennemførelsen og kontrollen. Landene på Vestbalkan har fået tilbud om at deltage i de centraliserede aktiviteter under EU's program for livslang læring.

2.5. Udvidelse af transport- og energinettene

Et forbedret transport- og energisamarbejde med udvidelseslandene er til direkte gavn for europæiske borgere og virksomheder. Sammenkobling af transport- og energinet er vigtige aspekter af EU's samarbejde med alle nabolande og har til formål at fremme holdbar økonomisk vækst, handel og kulturel udveksling, beskæftigelse og bedre levevilkår. I udvidelseslandenes tilfælde skal dette samarbejde også forberede dem på tilpasning og gennemførelse af EU-rettens bestemmelser på transport- og energiområdet.

Tyrkiet har med sin strategiske beliggenhed på grænsen mellem Europa, Mellemøsten og Kaukasus støt udviklet og styrket sine forbindelser til EU, hvilket bl.a. illustreres af den seneste udvikling i luftfartssektoren og Tyrkiets rolle i forbindelse med etableringen af den sydlige gaskorridor. En videreudvikling af disse forbindelser vil være en fordel for begge parter. Den sydlige gaskorridor vil være med til at sikre Europas forsyning af naturgas, da den i høj grad vil udvide forsyningsruterne og øge konkurrencen på det internationale gasmarked. Kommissionen støtter Tyrkiet økonomisk i forbindelse med videreudviklingen af landets transportnet, især med etableringen af højhastighedsjernbanenet og moderniseringen af havnefaciliteter. Tyrkiet bør samtidig opfordres til at udvikle sit gasmarked ved at øge likviditeten og indføre mere fleksible kontrakter. Denne proces vil skabe et "energiknudepunkt", som kan øge energiforsyningssikkerheden.

På Vestbalkan er der i regi af det sydøsteuropæiske transportobservatorium fastlagt et regionalt transportnet og udpeget vigtige projekter af regional interesse. Landene på Vestbalkan deltager sammen med EU-medlemsstaterne og andre europæiske lande i aftalen om oprettelse af et fælles europæisk luftfartsområde, som blev undertegnet i 2006. Samarbejde på transportområdet indgår også i Donau-strategien.

Kommissionen har siden 2008 ført forhandlinger om oprettelse af et transportfællesskab med landene på Vestbalkan med henblik på etablering af et integreret marked for infrastruktur, landtransport, transport ad indre vandveje og søtransport. Forhandlingerne er tæt på en afslutning, men forsinkes på grund af uenighed om Kosovos status. Kommissionen tilskynder de berørte parter til at tage de nødvendige skridt til at sikre en hurtig afslutning af forhandlingerne og undertegnelse af traktaten.

Kommissionen har foreslået, at EU's transeuropæiske transportnet (TEN-T) revideres for at forbedre forbindelserne til lande, der er omfattet af udvidelses- og naboskabspolitikkerne[8].

På energiområdet arbejder EU desuden på at integrere nettene, især via støtte til Energifællesskabet, som omfatter EU og medlemsstaterne, hele Vestbalkan og visse nabolande[9]. Energifællesskabet er baseret på EU's energibestemmelser og sikrer et åbent, gennemsigtigt og konkurrencepræget regionalt marked, som er med til at tiltrække investeringer. EU-rettens bestemmelser om Energifællesskabet dækker allerede det indre energimarked, energieffektivitet og vedvarende energi samt visse dele af EU-rettens miljøregler, sociale bestemmelser og konkurrenceregler. Energifællesskabet vil blive udvidet og kommer ud over el- og gasmarkedet til også at dække obligatoriske olielagre.

3. Fremskridt i udvidelseslandene og dagsorden for 2011-2012

3.1. Vestbalkan

Kroatien

Tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien blev afsluttet i juni. Det var resultatet af, at Kroatien i løbet af det forgangne år opfyldte benchmarkene på de tilbageværende områder, bl.a. inden for vanskelige kapitler som retsvæsen og grundlæggende rettigheder og konkurrencepolitik. Kroatien har opnået slående resultater i bekæmpelsen af korruption, har indført et nyt objektivt og gennemsigtigt system til udpegning af dommere og anklagere og har i høj grad forbedret gennemførelsen af bolighjælpsprogrammer for tilbagevendende flygtninge. Der er sket væsentlige fremskridt med omstruktureringen af landets skibsværfter, som er i vanskeligheder.

Resultatet af tiltrædelsesforhandlingerne vil blive indarbejdet i en tiltrædelsestraktat, der ventes undertegnet inden udgangen af året som forudset på Det Europæiske Råds møde i juni. Det skulle betyde, at Kroatien kan tiltræde EU den 1. juli 2013, såfremt de nødvendige ratificeringsprocedurer er blevet afsluttet. Kroatien har opnået et meget højt forberedelsesniveau med hensyn til at kunne påtage sig forpligtelserne ved medlemskab efter tiltrædelse. Kroatien opfylder de politiske Københavnskriterier og forventes at opfylde de økonomiske og EU-retlige kriterier inden 1. juli 2013. Dette tempo skal fastholdes.

Kroatien skal fortsat bygge videre på de reformer og den kapacitet, som er blevet skabt under tiltrædelsesforhandlingerne. Kommissionen vil nøje overvåge, at Kroatien opfylder alle indgåede forpligtelser og fortsat arbejder hen imod at kunne påtage sig det ansvar, der er forbundet med EU-medlemskab ved tiltrædelse. Overvågningen vil især have fokus på de forpligtelser, som Kroatien har påtaget sig på følgende områder: retsvæsen og grundliggende rettigheder, retfærdighed, frihed og sikkerhed og konkurrencepolitik.

Overvågningen vil bestå af regelmæssigt ajourførte overvågningstabeller, en dialog i henhold til stabiliserings- og associeringsaftalen, fagfællevurderingsmissioner, økonomiske førtiltrædelsesprogrammer og finanspolitiske indberetninger. Kommissionen vil frem mod Kroatiens tiltrædelse udsende halvårlige vurderinger af status for opfyldelsen af de forpligtelser, som landet har indgået inden for disse kapitler. Kommissionen vil forelægge en generel overvågningsrapport for Europa-Parlamentet og Rådet i efteråret 2012.

Hvis der under overvågningen påpeges problemstillinger, som vækker bekymring, og som ikke bliver løst af Kroatien, vil Kommissionen om nødvendigt sende tidlige varslingsskrivelser til de kroatiske myndigheder og eventuelt foreslå Rådet at træffe de fornødne foranstaltninger allerede inden tiltrædelsen. Som det var tilfældet i forbindelse med den femte udvidelse, vil tiltrædelsestraktaten desuden indeholde en generel økonomisk beskyttelsesklausul, en beskyttelsesklausul vedrørende det indre marked og en beskyttelsesklausul for området retfærdighed, frihed og sikkerhed.

Kroatien forventes fortsat at spille en aktiv rolle i det regionale samarbejde på Vestbalkan. Kommissionen ser frem til, at aftalen om bilæggelse af grænsestriden mellem Slovenien og Kroatien bliver gennemført. Den vil støtte etableringen og driften af den voldgiftsret, som er omhandlet i førnævnte aftale. Kommissionen glæder sig over den kroatiske regerings erklæring om at ville støtte de andre lande i regionen på deres vej mod EU-medlemskab og opmuntrer Kroatien til at få løst de tilbageværende bilaterale problemer med nabolandene inden tiltrædelsen. De politiske ledere bør samtidig undgå udtalelser og tiltag, der kan så tvivl om vigtigheden af forsoning eller negligere alvoren af krigsforbrydelser.

Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien

Parlamentsvalget i juni i Den Tidligere Jugoslaviske Republik var stort set i tråd med internationale standarder, og landet fortsatte arbejdet med tiltrædelsesrelaterede reformer. Koalitionsregeringen har været stabil. Landet opfylder fortsat på tilstrækkelig vis de politiske kriterier. Der er gjort visse fremskridt med hensyn til reformen af parlamentet, retsvæsenet og den offentlige forvaltning og med hensyn til respekten for og beskyttelsen af mindretal, om end der stadig er store udfordringer. Der skal gøres en yderligere indsats, især med hensyn til ytringsfrihed i medierne, retsvæsenets uafhængighed, reformen af den offentlige forvaltning og bekæmpelsen af korruption. Politikernes indsats for at samarbejde skal styrkes.

Landet opfylder fortsat sine forpligtelser i henhold til stabiliserings- og associeringsaftalen. Kommissionen fastholder sit forslag om at indlede anden fase af associeringsprocessen som fastlagt i stabiliserings- og associeringsaftalen og opfordrer Rådet til straks at følge op herpå.

Kommissionen bemærker, at Rådet ikke har været i stand til at følge Kommissionens anbefaling fra 2009 om at indlede tiltrædelsesforhandlinger med Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. Hvis næste fase af landets tiltrædelsesproces indledes, vil det gavne reformtempoet og forholdet mellem de forskellige etniske befolkningsgrupper og have en positiv indvirkning på regionen.

Striden mellem Grækenland og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien over sidstnævntes navn er efter næsten to årtier stadig ikke blevet løst. Dialogen i FN-regi har været i gang siden 1990'erne og har siden 2009 været suppleret af bilateral kontakt, bl.a. på premierministerniveau. Tiltagene har dog endnu ikke givet resultater. Det er stadig afgørende, at der opretholdes gode naboskabsforbindelser, og at der bl.a. findes en frivillig og gensidigt acceptabel løsning på navneproblemet i FN-regi. Kommissionen understreger, at der skal gøres en dobbelt så stor indsats for straks at finde en løsning. Den minder også om, at tiltag og udtalelser, som kan påvirke de gode naboskabsforbindelser i negativ retning, bør undgås. Der burde for længst have været fundet en løsning på navneproblemet.

Montenegro

Det Europæiske Råd gav i december 2010 Montenegro status som kandidatland og godkendte de syv hovedprioriteter, som er beskrevet i Kommissionens udtalelse om Montenegros ansøgning om EU-medlemskab, med henblik på indledning af tiltrædelsesforhandlinger.

Montenegro har siden udtalelsens vedtagelse gjort gode fremskridt med hensyn til at opfylde de politiske Københavnskriterier og har generelt opnået tilfredsstillende resultater, især på de fastlagte nøgleområder. De lovgivningsmæssige og institutionelle rammer er blevet forbedret for at styrke det parlamentariske arbejde og valgreglerne, øge fagligheden og afpolitisere den offentlige forvaltning, styrke retsvæsenets uafhængighed og ansvarlighed, fremme bekæmpelsen af korruption og organiseret kriminalitet og styrke mediefriheden og samarbejdet med civilsamfundet. Der er dog behov for en vedvarende indsats for at skabe flere resultater på retsstatsområdet, især i forbindelse med korruption på højt plan og i sager om organiseret kriminalitet. Der er taget skridt til at styrke politikkerne til bekæmpelse af forskelsbehandling og forbedre fordrevne personers situation. Disse tiltag skal nu mindske forskelsbehandlingen af udsatte grupper, bl.a. fordrevne personer, i praksis.

Kommissionen vil i særlig grad overvåge Montenegros fremskridt på områderne retsstat og bekæmpelse for forskelsbehandling for at fastholde reformtempoet på disse områder og vil fortsat støtte Montenegros gennemførelse af EU-relaterede reformer.

Albanien

Albaniens hjemlige politiske scene har i høj grad været præget af det fortsatte politiske dødvande og en forværring af konflikterne. Fire mennesker døde under voldelige sammenstød mellem regeringsmodstandere og politi, og situationen har øget mistilliden mellem de politiske kræfter og til visse statslige institutioner. Selv om lokalvalgene i maj blev betragtet som åbne kampvalg, var de afgjort præget af mangler, som der skal rettes op på. Navnlig var polemikken omkring optællingen af glemte stemmesedler vedrørende borgmesterposten i Tirana med til at øge polariseringen mellem regeringsflertallet og oppositionen.

Det er vigtigt, at de politiske kræfter i Albanien nu hurtigt genetablerer og fastholder en politisk dialog, der sikrer, at vigtige demokratiske institutioner, især parlamentet, kan fungere ordentligt, og at der sker fremskridt med EU-integreringen. De store mangler, som blev påpeget ved de to seneste valg, viser, at der er behov for en omfattende valgreform, som kunne hjælpes på vej af ekstern uafhængig rådgivning og konsensus blandt de politiske partier.

De to største politiske partier har taget imod EU's udspil om en konstruktiv genoptagelse af arbejdet med landets europæiske integrationsprioriteter. Det er afgørende, at Albaniens politiske partier nu sammen engagerer sig i et struktureret og vedvarende samarbejde om europæiske reformer. Vejen frem bør omfatte en fælles gennemgang og vedtagelse af handlingsplanen for anbefalingerne i udtalelsen og en tidsplan for gennemførelsen af vigtige reformer af bl.a. det parlamentariske arbejde og afholdelsen af valg.

Albanien har generelt gjort begrænsede fremskridt med hensyn til de politiske kriterier for medlemskab og de 12 hovedprioriteter for indledning af tiltrædelsesforhandlinger, som er opstillet i Kommissionens udtalelse, som Rådet godkendte i december 2010. Der er sket visse fremskridt med bekæmpelsen af organiseret kriminalitet, behandlingen af indsatte er blevet forbedret, og børns rettigheder er blevet styrket, men der er stadig ikke sket tilstrækkelige fremskridt med hensyn til retsvæsenet, antikorruptionspolitikken, ejendomsrettigheder og forbedring af romaernes levevilkår, og der skal endvidere gøres en indsats for at forbedre de parlamentariske procedurer og valgprocedurerne. Albanien har påbegyndt gennemførelsen af en handlingsplan, der skal imødekomme anbefalingerne i Kommissionens udtalelse. Der skal dog gøres en yderligere indsats for at sikre, at de påtænkte tiltag er effektive og fuldstændige, bl.a. gennem et tæt samarbejde med oppositionen. Albanien skal gøre en vedvarende indsats og opnå synlige fremskridt på alle disse områder, inden Kommissionen kan anbefale at tildele landet kandidatstatus og indlede associeringsforhandlinger.

Albanien gennemfører fortsat planmæssigt stabiliserings- og associeringsaftalen. Landets borgere fik i december 2010 ophævet visumpligten ved indrejse i Schengenområdet som følge af Albaniens tilfredsstillende resultater i forbindelse med dialogen om visumfritagelse.

Kommissionen er opsat på fortsat at støtte Albaniens EU-relaterede reformarbejde og gennemførelse af de hovedprioriteter, der er fastsat i udtalelsen.

Bosnien-Hercegovina

I Bosnien-Hercegovina afspejler indsatsen fra landets politikere, at der ikke er enighed om landets overordnede kurs og fremtid og om dets institutionelle struktur. Der er ikke opnået enighed om, hvordan institutionerne, navnlig i lyset af det udbredte ønske om EU-medlemskab i landet, kan komme til at fungere bedre, samtidig med at de forskellige befolkningsgruppers interesser beskyttes. Arbejdet med at etablere udøvende og lovgivende myndigheder efter valget i oktober 2010 er endnu ikke afsluttet, idet der er ikke dannet en centralregering. Dette langvarige forløb har stået i vejen for Bosnien-Hercegovinas hårdt tiltrængte reformer, som skal give landet mulighed for at gøre yderligere fremskridt på vejen mod EU-medlemskab. EU-tiltrædelse forudsætter, at der er funktionsdygtige institutioner på alle niveauer og findes en effektiv koordinationsmekanisme for samarbejdet med EU, som sætter landet i stand til at tale med én stemme.

De overordnede reformfremskridt har som følge heraf været meget beskedne. Der er opnået visse resultater, som navnlig har ført til, at landets borgere i december 2010 fik ophævet visumpligten ved indrejse i EU. I juni indvilgede landets ledere i at indlede en struktureret dialog med EU om retlige anliggender i forbindelse med stabiliserings- og associeringsprocessen for at sikre et uafhængigt, effektivt, uvildigt og ansvarligt retsvæsen.

Overholdelsen af den europæiske menneskerettighedskonvention er en væsentlig betingelse i interimsaftalen og stabiliserings- og associeringsaftalen. Den omstændighed, at forfatningen endnu ikke er blevet ændret i overensstemmelse med en afgørelse fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol om forskelsbehandling på grund af etnisk oprindelse i forbindelse med varetagelse af hverv i landets institutioner, vækker fortsat alvorlig bekymring[10]. Der skal indføres en troværdig proces for håndtering af Menneskerettighedsdomstolens afgørelse og vedtages en lov om statsstøtte på nationalt plan. Der skal også ske fremskridt med hensyn til vedtagelsen af en lov om folketælling på nationalt plan, og Bosnien-Hercegovina skal fremskynde reformer, som kan lette landets EU-integrationsproces. Vedtagelsen af overordnede finanspolitiske rammer er afgørende for de offentlige finansers holdbarhed.

Styringen af landet involverer fortsat international tilstedeværelse på grundlag af et eksklusivt mandat. Med hensyn til den endelige afgørelse om Brčko, som er et af målene med og en af betingelserne for lukningen af den højtstående repræsentants kontor[11], skete der fremskridt med løsningen af spørgsmålet om elektricitet. Der skal gøres en yderligere indsats for at opfylde de tilbageværende mål, lette overgangen fra international styring og beskyttelse til et system med nationale institutioner, der har det fulde ansvar for den politiske og lovgivningsmæssige proces, i overensstemmelse med de krav, der stilles til et land, som ønsker at blive medlem af EU. Der er helt overordnet behov for stabile politiske forhold.

Etableringen af den strukturerede dialog om retlige anliggender og erfaringen med de reformer, som blev gennemført i forbindelse med visumfritagelsen, viser vejen frem. Landet vil nemlig gennem vedtagelsen af en europæisk tilgang til dialog og kompromis og ved at fokusere på EU-dagsordenen blive i stand til gradvist at bevæge sig fra handlingslammelse og konfrontation til samarbejde og fra international overvågning til en fremtid i EU.

EU har styrket sin rolle i Bosnien-Hercegovina, hvor EU's første fælles repræsentant i Bosnien-Hercegovina nu er tiltrådt. EU vil i tråd med Rådets konklusioner fra marts 2011 fortsat øge sin støtte til landets institutioner i forbindelse med gennemførelsen af EU-dagsordenens mål.

Serbien

Kommissionen har sideløbende med denne meddelelse vedtaget en udtalelse om Serbiens ansøgning om EU-medlemskab. Udtalelsens konklusioner og anbefalinger findes som bilag til denne meddelelse.

Kosovo

I en periode præget af parlamentsvalg, som blev udskrevet før tid, og parlamentets langsommelige valg af en ny præsident er der sket få fremskridt med reformdagsordenen. Valgene var i sig selv præget af alvorlige mangler, som der skal rettes op på. Forfatningsdomstolen spillede en positiv rolle i kraft af den måde, som den varetog sit ansvar på.

Den nye regering har vist, at den støtter Kosovos europæiske perspektiv, bl.a. gennem en vedvarende indsats på områder som visumpolitik og handel og etableringen af et nationalt råd for EU-integration. Det nye parlament begyndte for nylig at vedtage lovgivning, der skal sætte skub i vigtige reformer. Der skal gøres langt mere for at bekæmpe organiseret kriminalitet og korruption. Den offentlige forvaltning er svag, og gennemførelsen af retsreformer er fortsat en udfordring.

Efter vedtagelsen af FN's Generalforsamlings resolution fra september 2010 blev der indledt en EU-støttet dialog mellem regeringerne i Pristina og Beograd. Dialogen skal fremme samarbejde, skabe fremskridt på vejen mod EU-medlemskab og forbedre befolkningernes levevilkår. Dialogen var indtil september præget af en generelt konstruktiv indstilling og førte til aftaler på flere områder: fri bevægelighed for varer og personer og oprettelse af et folkeregister og et matrikelregister. Denne konstruktive indsats skal fortsættes og sikre en yderligere normalisering af forbindelserne mellem de to lande. De indgåede aftaler skal gennemføres i god tro.

Det går bedre med integreringen af Kosovo-serberne syd for floden Ibër/Ibar. Kosovo-serberne deltog i Kosovos folketælling, og deres deltagelsesprocent ved det seneste parlamentsvalg steg. I det nordlige Kosovo er der til gengæld fortsat spændinger og optrin mellem de forskellige etniske befolkningsgrupper. Særskilte serbiske organer, som støttes af regeringen i Beograd, modsatte sig folketællingen og opfordrede til boykot af de valg, som blev afholdt af Kosovos myndigheder. Kommissionen opfordrer alle berørte parter i Kosovo til at dæmpe spændingerne og fuldt ud samarbejde med EULEX.

Hvis der skal skabes fremskridt i Kosovo, må der findes løsninger gennem dialog, og de ensidige handlinger og volden må høre op. Kommissionen opfordrer alle aktører til at indstille volden og afstå fra at træffe foranstaltninger, der kan true stabiliteten.

Kosovo tilslutter sig Vestbalkans europæiske perspektiv. Kommissionen fremsatte i marts sit forslag til en rammeaftale, der giver Kosovo mulighed for at deltage i EU-programmer, hvilket er et af de vigtige initiativer, som er omhandlet i meddelelsen om Kosovo fra 2009[12]. Kommissionen vil fortsat støtte Kosovos indsats for at nå de to andre nøglemålsætninger – visumfritagelse og en handelsaftale med EU – og andre reformtiltag, der kan styrke Kosovos europæiske perspektiv. Kommissionen vil revidere sin meddelelse fra 2009 for at sikre, at Kosovo kan drage endnu større fordel af EU-tiltrædelsesprocessen. Kommissionen foreslår, at der indledes en struktureret dialog med Kosovo om retsstaten. Kommissionen understreger samtidig vigtigheden af, at Kosovo fastsætter en omfattende dagsorden for det nordlige Kosovo.

3.2. Tyrkiet

Tyrkiet er med sin dynamiske økonomi og vigtige regionale rolle og gennem sit bidrag til EU's udenrigspolitik og energiforsyningssikkerhed et land af stor betydning for Den Europæiske Unions sikkerhed og velstand. Landet er via toldunionen allerede i vid udstrækning integreret i EU for så vidt angår handel og udenlandske investeringer. Landet er blevet en vigtig industriel platform for en række førende europæiske virksomheder og er derfor værdifuld for Europas konkurrenceevne. Den kraftige vækst i Tyrkiets BNP, som var på knap 9 % i 2010 og forventes at blive på 6,1 % i år, samt landets medlemskab af G-20 øger landets økonomiske betydning yderligere.

Tyrkiets bidrag til Den Europæiske Union på en række afgørende områder vil kun have fuld virkning, hvis tiltrædelsesprocessen er aktiv og troværdig. Processen skal være i tråd med EU's forpligtelser og de fastsatte betingelser.

Det er stadig afgørende, at Tyrkiet fortsætter sine reformer vedrørende de politiske tiltrædelseskriterier. Oprettelsen af et specifikt ministerium for EU-anliggender er i den forbindelse et opmuntrende signal. Selv om der er gjort væsentlige fremskridt i løbet af de seneste ti år, skal der gøres en yderligere indsats for at garantere grundlæggende rettigheder i praksis, især ytringsfrihed, kvinders rettigheder og regionsfrihed. Tyrkiets nylige vedtagelse af lovgivning om religiøse sammenslutninger, som gør det lettere for religiøse sammenslutninger at generhverve konfiskeret ejendom, er et markant skridt fremad. Kommissionen er parat til i endnu højere grad at hjælpe Tyrkiet med at fremme de nødvendige reformer, bl.a. en omfattende reform af forfatningen.

Tyrkiet har øget sin diplomatiske indsats yderligere efter den seneste udvikling i Nordafrika og Mellemøsten. Landet er fortsat også en konstruktiv partner på Vestbalkan. Eftersom Tyrkiet er en stabil stat med demokratiske institutioner, en hurtigt voksende økonomi og et kandidatland, der forhandler om tiltrædelse af EU, kan landet spille en vigtig rolle, hvis det giver et billede af stabilitet og støtter reformer i nabolandene, som også er EU's nabolande. EU er i gang med at udvikle sin politiske dialog med Tyrkiet om udenrigspolitiske spørgsmål af fælles interesse. Det er i den aktuelle situation vigtigt, at en sådan dialog videreudvikles og bliver et supplement til tiltrædelsesprocessen og kan øge koordineringen.

I lyset af de fremskridt, der i FN's Generalsekretærs regi er opnået mellem lederne af det tyrkisk-cypriotiske og det græsk-cypriotiske samfund i forhandlingerne om en samlet løsning på Cypern-problemet, opfordres Tyrkiet til konkret at øge sit engagement i og sit bidrag til disse forhandlinger. En samlet løsning er i alle parters interesse, eftersom den vil øge stabiliteten i det sydøstlige Middelhavsområde, skabe nye økonomiske muligheder og være et kraftigt incitament i tiltrædelsesforhandlingerne med EU, som har nået et kritisk punkt.

Kommissionen er bekymret over de seneste spændinger i forholdet mellem Tyrkiet og Cypern. Den minder om, at Rådet på det kraftigste har opfordret til at undgå enhver form for trussel, kilde til konflikt eller handling, som kan skade de gode naboskabsforbindelser og en mindelig løsning af uoverensstemmelser. EU har også fremhævet EU-medlemsstaternes suveræne rettigheder, bl.a. retten til at indgå bilaterale aftaler i overensstemmelse med EU-retten og folkeretten, herunder FN's havretskonvention. Kommissionen gentager i tråd med Rådets og Kommissionens holdning gennem de seneste år, at det er vigtigt, at Tyrkiet hurtigt opfylder sin forpligtelse til fuldt ud at gennemføre tillægsprotokollen og skabe fremskridt, der kan normalisere de bilaterale forbindelser med Republikken Cypern. Den opfordrer også til at undgå enhver form for trussel, kilde til konflikt eller handling, som kan skade de gode naboskabsforbindelser og en mindelig løsning af uoverensstemmelser. EU vil fortsat følge op på og revidere fremskridtene på disse områder i overensstemmelse med relevante rådsafgørelser.

Tyrkiet er nødt til at øge indsatsen for at løse bilaterale spørgsmål sammen med sine naboer, bl.a. uenigheder om grænsedragning. Grækenland har talrige gange officielt klaget over Tyrkiets krænkelse af Grækenlands territorialfarvande og luftrum, bl.a. overflyvninger af græske øer.

Kommissionen vil arbejde for at skabe en ny god cirkel i tiltrædelsesprocessen med Tyrkiet. Der bør på grundlag af en pragmatisk tilgang og konkrete tiltag på områder af fælles interesse, gensidig enighed om begrænsninger og bestræbelser på at skabe fremskridt i Tyrkiet tilpasning til EU udarbejdes en ny og positiv dagsorden, der kan sikre mere konstruktive og positive forbindelser.

Denne dagsorden bør dække en bred vifte af områder, bl.a. en udvidet dialog og et udvidet samarbejde om politiske reformer, visumpolitik, mobilitet og migration, energi, terrorbekæmpelse, Tyrkiets deltagelse i fællesskabsprogrammer såsom "Europa for Borgerne", venskabsbysamarbejde, handel og toldunionen, for at fjerne vedvarende handelsforstyrrelser, sikre en tættere koordinering i forhandlingerne om frihandelsaftaler og undersøge nye muligheder for optimal udnyttelse af EU's og Tyrkiets fælles økonomiske potentiale. Kommissionen agter sideløbende med tiltrædelsesforhandlingerne at styrke sit samarbejde med Tyrkiet for at støtte landets reformindsats og tilpasning af lovgivning til EU-retten, også på de områder, hvor der på nuværende tidspunkt ikke kan indledes tiltrædelsesforhandlinger. Kommissionen underretter Rådet, så snart den mener, at Tyrkiet har opfyldt relevante benchmarks[13].

3.3. Island

Island er fortsat ved at komme sig oven på det finansielle og økonomiske sammenbrud i 2008/2009. Den politiske situation er forblevet stabil, selv om koalitionsregeringen er blevet sat på prøve ved flere lejligheder og har måttet se sit flertal i parlamentet skrumpe.

Islands tiltrædelsesproces er blevet videreført, og gennemgangen af Islands lovgivning er ved at være afsluttet. Landets allerede omfattende EU-integrering på en lang række politikområder er en væsentlig fordel i denne proces. Kommissionen tager højde for Islands særlige forhold og forventninger inden for rammerne af den eksisterende tilgang til tiltrædelsesforhandlingerne og under fuld beskyttelse af Unionens principper og gældende EU-ret. Der kan gennem et fortsat åbent og konstruktivt arbejde skabes løsninger, som afspejler det tætte samarbejde mellem EU og de islandske myndigheder.

Der er på grundlag heraf indledt tiltrædelsesforhandlinger om bestemte kapitler. Det drejer sig om fire kapitler, hvoraf forhandlingerne om to af dem foreløbig er afsluttet. I lyset af det generelt gode tilpasningsniveau, særlig hvad angår de kapitler, som er omhandlet i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) og Schengenaftalen, forventes forhandlingerne at forløbe planmæssigt. Island har endnu ikke opfyldt eksisterende forpligtelser såsom dem, som EFTA-Tilsynsmyndigheden har påpeget i henhold til EØS-aftalen.

Der er iværksat oplysningskampagner, som skal fremme en saglig debat om Islands tiltrædelsesproces. EU-medlemskab er fortsat et kontroversielt spørgsmål i Island. Kommissionen vil fortsat yde støtte til oplysning og mellemfolkelig dialog.

4. Støtte til udvidelsesprocessen

4.1. Finansiel bistand

Kommissionen yder finansiel og teknisk bistand til udvidelseslandene i forbindelse med deres forberedelse til tiltrædelse. Bistanden ydes primært via instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA), som har et samlet budget for perioden 2007-2013 på 11,6 mia. EUR[14].

Kommissionen har siden 2010 gradvist ændret grundlaget for tildeling af finansiel bistand og anvender nu i højere grad en sektororienteret helhedsstrategi med vægt på nøgleområder i modtagerlandenes reformdagsordener i stedet for at støtte individuelle projekter. Udvidelseslandenes regeringer opfordres til at vedtage overordnede og bæredygtige politikker på prioriterede områder såsom retlige og indre anliggender, offentlig forvaltning, udvikling af den private sektor, transport, energi, miljø og klimaændringer, social udvikling, landbrug og udvikling af landdistrikter.

De flerårige vejledende planer for perioden 2011-2013 fastlægger de vigtigste indsatsområder for hvert enkelt land i henhold til landets specifikke situation og fremskridtene i tiltrædelsesprocessen. Der lægges særlig vægt på korruptionsbekæmpelse, udvikling af civilsamfundet og ytringsfrihed. Cirka 10 % af de tilgængelige IPA-midler vil gå til samarbejdsprojekter mellem landene på Vestbalkan og i Tyrkiet. Kommissionen har netop vedtaget sin årlige revision af de flerårige vejledende rammer for bistand under IPA for perioden 2012-2013.

Kommissionen er i tråd med sin meddelelse fra juni 2011 om "Et budget for Europa 2020"[15] netop nu i gang med at udarbejde lovgivning med henblik på tildeling af førtiltrædelsesbistand under den næste flerårige finansielle ramme, som dækker perioden 2014-2020. Bistanden vil indgå i en pakke af instrumenter på området eksterne aktioner.

Den bistand, der ydes under den nuværende IPA-forordning, har vist sig at være effektiv og virkningsfuld. I forslaget til et nyt finansielt instrument, som præsenteres i december 2011, trækkes der på erfaringen med gennemførelsen af det nuværende instrument. Det nye instrument vil således både dække støtte til opfyldelse af tiltrædelseskriterierne og støtte til socioøkonomisk udvikling.

Kommissionen har i dialog med modtagerlandene, de øvrige donorer og civilsamfundet og på grundlag af tidligere erfaring overvejet, hvordan forbindelsen mellem finansiel bistand og prioriteterne i udvidelsesstrategien kan styrkes, hvordan den finansielle bistand kan gøres mere strategisk, mere målrettet og mere fleksibel, og hvordan procedurerne kan forenkles. De ting, der i den forbindelse skal ses på, er bl.a. langsigtet og overordnet planlægning af bistand for alle politikområder, større fokus på modtagerlandenes behov og prioriteter, belønning for fremskridt i tiltrædelsesprocessen, anvendelse af IPA-midler med henblik på at tiltrække flere midler fra andre donorer og den private sektor og styrkelse af civilsamfundets rolle.

4.2. Visumfritagelse og mobilitet

Ophævelse af visumpligten ved indrejse i EU er af største betydning for borgerne i alle udvidelseslandene og er et led i tiltrædelsesprocessen. Visumfritagelse forudsætter dog, at landene opfylder visse betingelser, som beskytter EU's indre sikkerhed og migrationspolitiske interesser.

Island deltager allerede i Schengensamarbejdet. På Vestbalkan har de kroatiske borgere altid kunne rejse ind i EU uden visum. Borgere fra Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro og Serbien fik i december 2009 ophævet visumpligten ved indrejse i Schengenområdet, og det samme gjaldt året efter borgerne i Albanien og Bosnien-Hercegovina.

Den seneste beslutning om at ophæve visumkravet for borgere i landene på Vestbalkan var baseret på, at disse lande opfyldte benchmarkene i de køreplaner, som blev udarbejdet i forbindelse med visumfritagelsesdialoger under ledelse af Kommissionen. Dialogerne har fungeret som et kraftigt reformincitament for indførelse af EU-standarder på området retlige og indre anliggender, navnlig en styrkelse af den administrative grænseforvaltningskapacitet og dokumentsikkerheden, men også en styrkelse af retsstaten og bekæmpelsen af organiseret kriminalitet på tværs af grænserne, korruption og ulovlig indvandring.

Efter ophævelsen af visumkravet har visse EU-medlemsstater imidlertid oplevet en markant stigning i antallet af asylansøgninger fra borgere fra de pågældende lande, især Serbien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, hvilket typer på, at visumfritagelsesordningen misbruges. Som reaktion herpå oprettede Kommissionen med virkning fra januar 2011 en mekanisme til efterkontrol af visumliberaliseringen inden for rammerne af stabiliserings- og associeringsprocessen og indledte en dialog med de berørte lande for at vurdere, om gennemførelsen af reformerne er konsekvent, og om de korrigerende foranstaltninger er effektive. De berørte lande har siden skærpet deres kontrol og iværksat oplysningskampagner, der skal informere borgerne om de rettigheder og pligter, der er forbundet med visumfri indrejse. Kommissionen opfordrer de berørte landes myndigheder til at træffe de fornødne foranstaltninger til sikring af visumfritagelsesordningens problemfri anvendelse. Hvis sådanne foranstaltninger skal være givtige, skal der samtidig ydes større støtte og sikres bedre levevilkår for de mest udsatte grupper, bl.a. romaer.

Kommissionen har i forbindelse med en omfattende revision af EU's visumpolitik forelagt Rådet et forslag til ændring af visumforordningen, som vil give mulighed for midlertidigt at ophæve en visumfritagelsesordning med et tredjeland i tilfælde af en pludselig tilstrømning af personer[16].

Indførelsen af en visumfritagelsesordning for Kosovo vil afslutte denne proces for Vestbalkans vedkommende. Rådet bekræftede i december 2010 dette perspektiv under forudsætning af, at alle betingelser er opfyldt. For at opfylde betingelserne har Kosovo vedtaget lovgivning om tilbagetagelse og undertegnet bilaterale tilbagetagelsesaftaler med 13 Schengenlande. Landet har vedtaget planer for reintegrering og er i gang med at gennemføre dem. Kommissionen vil derfor hen mod slutningen af året indlede en visumdialog med Kosovo.

EU og Tyrkiet er begyndt at styrke deres samarbejde om visumspørgsmål, og Kommissionen indledte en dialog med Tyrkiet om visum, mobilitet og migration i overensstemmelse med Rådets konklusioner fra februar 2011. Denne proces er begyndt at give resultater, både med hensyn til udstedelse af visum til tyrkiske rejsende og håndtering af ulovlig indvandring til EU, og vil kunne være med til at udpege konkrete tiltag, som Tyrkiet skal iværksætte for senere at få ophævet visumkravet. Et vigtigt skridt vil i den forbindelse være, at Tyrkiet sørger for en hurtig vedtagelse af tilbagetagelsesaftalen.

4.3. Information og kommunikation

Offentlig støtte er vigtig, hvis udvidelsespolitikken skal lykkes. Medlemsstaternes og udvidelseslandenes myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt plan har i den forbindelse en central rolle at spille med hensyn til informations- og kommunikationstiltag.

Kommissionen er opsat på at fremme en saglig offentlig debat om udvidelsesprocessen på grundlag af brugervenlige og faktiske oplysninger, som formidles via alle typer medier. Oplysningerne skal i særlig grad henvende sig til unge og centrale meningsdannere såsom journalister og repræsentanter for civilsamfundsorganisationer og erhvervslivet. Parlamentariske udvekslinger kan også have stor betydning for, at der skabes en saglig debat og gensidig forståelse for udvidelsesprocessen.

De næste skridt i tiltrædelsesprocessen med udvidelseslandene vil blive drøftet i den kommende tid. Konkrete resultater er den bedste reklame for EU's udvidelsespolitik. Det vellykkede resultat af forhandlingerne med Kroatien kan blive et virkningsfuldt eksempel, og det samme gælder økonomisk robusthed i Sydøsteuropa og konkrete resultater på vigtige områder som energiforsyning og transportnet. Det er vigtigt at forklare borgerne, hvordan udvidelsesdagsordenen kan bidrage til EU's opfyldelse af sine mål med hensyn til den økonomiske krise, beskæftigelse, miljø og klimaændringer, sikkerhed og migration og samtidig fremskynde reformdagsordenen og forbedre levevilkårene i udvidelseslandene.

5. Konklusioner og anbefalinger

Kommissionen fremsætter på baggrund af ovenstående analyse følgende konklusioner og anbefalinger:

1. Målet med udvidelsespolitikken er at udvide EU's område med fred, stabilitet, demokrati og velstand. Udvidelser er til gavn for EU som helhed og sætter EU bedre i stand til at imødegå globale udfordringer. Afslutningen af tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien i juni betyder, at EU's udvidelsesproces er gået ind i en ny fase.

2. Udvidelsespolitikken har vist sig at være et effektivt redskab, der kan forandre samfund. De lande, der allerede er tiltrådt EU, og de, der er på vej til det, har undergået slående forandringer gennem demokratiske og økonomiske reformer i forbindelse med tiltrædelsesprocessen. Den udvikling, som Kroatien har været igennem, siden landet påbegyndte tiltrædelsesprocessen, er et nyt bevis på, at EU kan skabe forandring.

3. EU's udvidelsespolitik bygger på den nye konsensus, som Det Europæiske Råd godkendte i december 2006, og indebærer strenge krav og øget overvågning af landenes fremskridt. Det betyder, at udvidelseslandene opnår en høj grad af parathed, som vil gavne både dem og EU.

4. Erfaringerne fra forhandlingerne med Kroatien vil blive brugt i forbindelse med igangværende og kommende forhandlinger. Kommissionen vil i forbindelse hermed foreslå en ny tilgang til spørgsmål vedrørende retsvæsen og grundlæggende rettigheder og retfærdighed, frihed og sikkerhed. Der bør tages fat på disse spørgsmål tidligt i tiltrædelsesprocessen, og forhandlingerne om de tilhørende kapitler bør på grundlag af handlingsplaner indledes i overensstemmelse hermed, eftersom der skal opnås overbevisende resultater på disse områder. Kommissionen vil i alle faser af processen regelmæssigt aflægge rapport om de fremskridt, der opnås på disse områder og inden for de delmål, som er fastsat i handlingsplanerne, og eventuelt påpege behov for korrigerende foranstaltninger. Der vil målrettet blive afsat IPA-midler til støtte for denne proces.

5. En troværdig udvidelsesproces, som sikrer et klart tiltrædelsesperspektiv på grundlag af opfyldelsen af strenge krav, er afgørende for styrkelsen af reformerne i udvidelseslandene og sikrer landenes borgere konkrete resultater allerede under tiltrædelsesprocessen. Betingelserne for at opnå EU-medlemskab er et kraftigt incitament til at indlede vanskelige reformer. De er også afgørende for opbakningen til udvidelsespolitikken i medlemsstaterne.

6. Kroatiens succesfulde forløb frem mod EU-medlemskab viser vejen for de øvrige udvidelseslande. Når det første land på Vestbalkan tiltræder EU, bliver regionens europæiske fremtid en realitet.

7. Styrkelsen af retsstaten er stadig en stor udfordring for de fleste udvidelseslande og er samtidig en væsentlig betingelse for EU-medlemskab. Kommissionen prioriteter fortsat reformer af retsvæsenet og den offentlige forvaltning og bekæmpelse af organiseret kriminalitet og korruption, bl.a. gennem regelmæssig overvågning, strukturerede dialoger, fagfællebedømmelser, institutionsopbygning, parvist samarbejde (twinning) og finansiel bistand.

8. Der har i en række udvidelseslande været en negativ udvikling på området ytringsfrihed. Det er vigtigt, at udvidelseslandene garanterer åbne og pluralistiske medielandskaber, som giver mulighed for kritisk og uafhængig journalistik. Kommissionen vil nøje overvåge udviklingen på området og i højere grad inddrage disse spørgsmål i tiltrædelsesforhandlingerne, navnlig under kapitlet om retsvæsen og grundlæggende rettigheder.

9. Regionalt samarbejde, som understøtter forsoning og integrering i EU, er fortsat en væsentlig del af stabiliserings- og associeringsprocessen. Selv om det regionale samarbejde har været med til at sikre fremskridt på en række områder, har spørgsmål, som primært udspringer af tidligere konflikter, fortsat en negativ virkning og skaber usikkerhed om stabiliteten på Vestbalkan. Det er vigtigt hurtigt at få løst disse problemstillinger. Det er særligt presserende at sikre et bredt regionalt samarbejde. Det bør være muligt, uanset uenigheden om Kosovos status, hvis alle parter anlægger en konstruktiv og pragmatisk tilgang.

10. De berørte parter skal sørge for, at bilaterale problemstillinger løses målrettet, i god naboskabsånd og under hensyntagen til overordnede EU-interesser. De skal løses så tidligt som muligt og må ikke bremse tiltrædelsesprocessen. Hindringer med tilknytning til bilaterale spørgsmål kan gå ud over udvidelsesprocessens evne til at skabe forandring. Kommissionen tilskynder de berørte parter til at sætte alt ind på at løse uafklarede uenigheder om grænsedragning i tråd med gældende principper og midler, bl.a. ved eventuelt at indbringe spørgsmål for Den Internationale Domstol. Gode naboskabsforbindelser er fortsat afgørende. EU er parat til at hjælpe med at finde løsninger og støtte initiativer på området.

11. Ophævelse af visumpligten ved indrejse i EU er af største betydning for borgerne i alle udvidelseslandene. På området visumfritagelse, som er en del af tiltrædelsesprocessen, er der sket yderligere fremskridt. Borgere fra Bosnien-Hercegovina og Albanien fik nemlig ophævet visumkravet i december 2010, efter at begge lande havde opfyldt betingelserne herfor. Kommissionen opfordrer myndighederne i landene på Vestbalkan til at træffe alle fornødne foranstaltninger for at forhindre misbrug af visumfritagelsesordningen. Kommissionen har for sin del styrket den efterfølgende overvågning af visumliberaliseringen gennem oprettelsen af en dialogmekanisme med de berørte lande, herunder foranstaltninger, der skal afhjælpe misbrug.

12. Kommissionen vil i betragtning af Kosovos fremskridt med tilbagetagelse og reintegrering af tilbagevendte flygtninge og i overensstemmelse med Rådets konklusioner fra december 2010 indlede en visumdialog med Kosovo hen mod slutningen af året. Med hensyn til Tyrkiet har EU styrket samarbejdet om visumspørgsmål, og Kommissionen har indledt en dialog med Tyrkiet om visum, mobilitet og migration og vil udpege konkrete tiltag, som Tyrkiet skal iværksætte for senere at få ophævet visumkravet. Et vigtigt skridt vil være, at Tyrkiet sørger for en hurtig vedtagelse og ikrafttrædelse af tilbagetagelsesaftalen.

13. Oven på den globale økonomiske krise er udvidelseslandene nu i gang med at skabe et økonomisk opsving, dog i forskelligt tempo. Tyrkiet er kommet ud af krisen med en større økonomi, og landets vækst er fortsat imponerende. Alle udvidelseslandene står dog over for store udfordringer. Arbejdsløsheden er fortsat høj og stigende i de fleste lande. Budgetkonsolidering, strukturreformer og forbedring af erhvervsklimaet, bl.a. gennem en styrkelse af retsstaten og arbejdsmarkedsreformer, er vigtige prioriteter, som skal sikre et holdbart opsving og inklusiv vækst. Kommissionen opfordrer i den forbindelse udvidelseslandene til at anvende målene i Europa 2020-strategien som udgangspunkt for reformer.

14. Kommissionen vil i december 2011 præsentere rammerne for bevilling af finansiel førtiltrædelsesbistand under den flerårige finansielle ramme for 2014-2020. Rammerne bygger på de positive erfaringer med det nuværende instrument. Kommissionen vil trække på denne erfaring og styrke forbindelsen mellem bistand og udvidelsesstrategiens prioriteter, med vægt på socioøkonomisk udvikling, øget fleksibel bistand og enklere procedurer.

15. Befolkningens opbakning er vigtig, hvis udvidelsespolitikken skal lykkes. Medlemsstaternes og udvidelseslandenes myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt plan har i den forbindelse en central rolle at spille med hensyn til informations- og kommunikationstiltag. Kommissionen er opsat på at fremme en saglig offentlig debat om udvidelsesprocessen på grundlag af brugervenlige og faktiske oplysninger. Kommissionen opmuntrer til, at der udvikles et aktivt civilsamfund, da det er en væsentlig del af et demokrati og også kan fremme en saglig debat om EU-udvidelse.

16. Kommissionen afgav en positiv udtalelse om Kroatiens tiltrædelse af EU pr. 1. juli 2013. Det var muligt at afslutte tiltrædelsesforhandlingerne, fordi Kroatien opfyldte benchmarkene på de tilbageværende områder, bl.a. inden for vanskelige kapitler som retsvæsen og grundlæggende rettigheder og konkurrencepolitik. Kroatien skal fortsat fastholde og styrke sine reformer i overensstemmelse med de forpligtelser, som landet påtog sig under tiltrædelsesforhandlingerne. Kommissionen vil nøje overvåge Kroatiens fortsatte forberedelser med henblik på at kunne påtage sig det ansvar, der er forbundet med EU-medlemskab ved tiltrædelse. Kroatien forventes fortsat at støtte tiltrædelsesprocessen i de øvrige lande på Vestbalkan.

17. Tyrkiet er med sin dynamiske økonomi og vigtige rolle i regionen et land med stor betydning for Den Europæiske Union. Dette understreges af den aktuelle regionale og globale politiske og økonomiske udvikling. Tyrkiet har arbejdet videre med EU-relevante reformer, men skal stadig gøre en markant indsats, bl.a. for at garantere vigtige grundlæggende rettigheder. Der er desværre ikke sket fremskridt i tiltrædelsesforhandlingerne i over et år. Kommissionen vil arbejde på at skabe en ny positiv dagsorden for forbindelserne mellem EU og Tyrkiet med fortsat opbakning til reformer, navnlig til en bred forfatningsreform og økonomisk integration. Dagsordenen kunne omfatte en bred vifte af områder af fælles interesse, bl.a. politiske reformer, udenrigspolitisk dialog, tilpasning til gældende EU-ret, visum, mobilitet og indvandring, energi, terrorbekæmpelse, handel og deltagelse i EU-programmer. Landets bidrag til EU vil kun have fuld virkning, hvis tiltrædelsesperspektivet er troværdigt og aktivt.

Kommissionen er bekymret over de seneste spændinger i forholdet mellem Tyrkiet og Cypern. Kommissionen minder om, at Rådet på det kraftigste har opfordret Tyrkiet til at undgå enhver form for trussel, kilde til konflikt eller handling, som kan skade de gode naboskabsforbindelser og en mindelig løsning af uenigheder om grænsedragning. EU har også fremhævet EU-medlemsstaternes suveræne rettigheder, bl.a. retten til at indgå bilaterale aftaler i overensstemmelse med EU-retten og folkeretten, herunder FN's havretskonvention.

EU har gentagne gange understreget vigtigheden af, at Tyrkiet hurtigst muligt opfylder sin forpligtelse til fuldt ud og uden forskelsbehandling at gennemføre tillægsprotokollen til associeringsaftalen og arbejder hen imod en normalisering af de bilaterale forbindelser med Republikken Cypern. Dette kunne i høj grad fremme tiltrædelsesprocessen. EU vil fortsat følge op på og revidere de fremskridt, der gøres på områder, som er omfattet af erklæringen af 21. september 2005, i overensstemmelse med relevante rådskonklusioner. Hvis der ikke sker fremskridt, anbefaler Kommissionen, at EU fastholder sine foranstaltninger fra 2006.

18. Med hensyn til Cypernspørgsmålet har lederne af det græsk-cypriotiske og tyrkisk-cypriotiske samfund optrappet forhandlingerne om en samlet løsning i FN-regi. Kommissionen støtter i høj grad deres indsats og yder teknisk rådgivning om emner, der falder ind under EU's beføjelser. Kommissionen opfordrer på det kraftigste begge landes ledere til at indgå de nødvendige kompromiser og afslutte forhandlingerne og tilskynder alle involverede parter til at sætte alt ind på at finde en samlet løsning i Cypern. Det er under den igangværende intensive fase af Cypernforhandlingerne vigtigt, at alle involverede parter udviser beherskelse og gør deres yderste for at sikre en positiv stemning, der kan fremme en vellykket afslutning af processen, som konkret kan bidrage til en samlet løsning.

19. Tiltrædelsesprocessen med Island skrider fremad, og der er indledt forhandlinger om specifikke kapitler i EU-retten. Landets omfattende EU-integrering på en lang række politikområder viser sig at være en betydelig fordel. Kommissionen tager højde for Islands særlige forhold og forventninger under fuld hensyntagen til den fastsatte tilgang til tiltrædelsesforhandlinger og under fuld beskyttelse af Unionens principper og gældende EU-ret samt rammerne for forhandlingerne. Kommissionen vil fortsat støtte den offentlige debat om tiltrædelse i Island gennem faktuel oplysning om EU-medlemskab.

20. Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien opfylder fortsat i tilstrækkelig grad de politiske kriterier. Der er gjort visse fremskridt med hensyn til vigtige reformer. Gennemførelse af vedtaget lovgivning, sikring af ytringsfrihed i medierne, styrkelse af retsvæsenets uafhængighed, indførelse af reformer i den offentlige forvaltning og bekæmpelse af korruption er dog fortsat store udfordringer.

Kommissionen anbefaler endnu engang, at der indledes forhandlinger om tiltrædelse af Den Europæiske Union med Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. Kommissionen fastholder desuden sit forslag om straks at gå over til anden fase af associeringsprocessen som fastlagt i stabiliserings- og associeringsaftalen.

Det er afgørende, at der opretholdes gode naboskabsforbindelser, og at der bl.a. findes en frivillig og gensidigt acceptabel løsning på navneproblemet i FN-regi. Der må ikke spildes endnu et år.

21. Montenegro har gjort en vellykket indsats på de nøgleområder, som EU i 2010 udpegede som forudsætninger for indledning af tiltrædelsesforhandlinger. Landet har styrket den nationale konsensus om "Europæisk Integration". Kommissionen mener i lyset af de opnåede fremskridt, at Montenegro på tilfredsstillende vis opfylder medlemskabskriterierne og navnlig de politiske Københavnskriterier. Det er dog fortsat afgørende, at landet fastholder reformtempoet, med særligt fokus på gennemførelsen af lovgivning og politikker på retsstatsområdet. I den forbindelse agter Kommissionen i Montenegros tilfælde at foreslå at anvende den nye tilgang til forhandlingskapitlerne om retsvæsen og grundlæggende rettigheder og retfærdig, frihed og sikkerhed som nævnt under punkt 4 ovenfor.

Kommissionen anbefaler i lyset af disse betragtninger og under hensyntagen til Rådets konklusioner fra december 2010, at der indledes tiltrædelsesforhandlinger med Montenegro.

22. I Albanien har den hjemlige politiske scene i det forgangne år i høj grad været præget af det politiske dødvande mellem regeringsflertallet og oppositionen og en forværring af konflikterne. Det er vigtigt, at de politiske kræfter i Albanien på grundlag af de seneste opmuntrende signaler nu hurtigt genetablerer og fastholder en politisk dialog, der sætter vigtige demokratiske institutioner i stand til at fungere normalt og forbedrer valgreglerne og gennemførelsen af vigtige reformer. Kommissionen opmuntrer centrale aktører til sammen at udvikle konkrete metoder, der kan slå bro over uenighederne på nationalt plan, så landets europæiske perspektiv kan udmønte sig i praksis.

23. Kommissionen har netop fremsat sin udtalelse om Serbiens ansøgning om medlemskab. Kommissionen anbefaler, at Det Europæiske Råd giver Serbien status som kandidatland i betragtning af de foreløbige fremskridt og ud fra den antagelse, at Serbien genoptager dialogen med Kosovo og hurtigt går i gang med i god tro at gennemføre de hidtil indgåede aftaler.

Serbien er godt på vej til på tilfredsstillende vis at opfylde de politiske kriterier, som blev fastsat på Det Europæiske Råds møde i København i 1993, og betingelserne i stabiliserings- og associeringsprocessen, men det er nødvendigt, at processen fortsætter, og at der findes praktiske løsninger på problemerne med Kosovo.

Kommissionen anbefaler derfor, at der indledes forhandlinger med Serbien om tiltrædelse af Den Europæiske Union, så snart landet har opnået betydelige fremskridt med gennemførelsen af følgende hovedprioriteter:

– Yderligere skridt hen imod en normalisering af forbindelserne med Kosovo i overensstemmelse med betingelserne i stabiliserings- og associeringsprocessen ved: fuldt ud at overholde principperne for et inklusivt regionalt samarbejde; fuldt ud at overholde bestemmelserne i energifællesskabstraktaten; finde løsninger for telekommunikation og gensidig anerkendelse af eksamensbeviser; fortsat gennemføre alle indgåede aftaler i god tro; samarbejde aktivt med EULEX, så missionen kan udføre alle sine opgaver i alle dele af Kosovo.

Kommissionen vil afgive beretning om Serbiens gennemførelse af ovennævnte hovedprioriteter, så snart der er opnået tilstrækkelige fremskridt.

24. EU vil fortsat fremme dialogen mellem regeringerne i Beograd og Pristina for at styrke samarbejdet, skabe fremskridt på vejen mod EU-medlemskab og forbedre befolkningernes levevilkår. Dialogen har foreløbig vist sig at være en nyttig måde at løse uenigheder mellem de to parter på og har ført til flere aftaler på områder som fri bevægelighed for varer og personer og oprettelse af et folkeregister og et matrikelregister.

25. I Kosovo var det forgangne år præget af langsommelige valgprocesser, og fremskridtene med reformdagsordenen var derfor begrænsede. Præsidenten og regeringen har vist, at de støtter Kosovos europæiske perspektiv. Det har skabt visse indledende reformer. Der er fortsat store problemer med bekæmpelse af organiseret kriminalitet og korruption og styrkelse af den offentlige forvaltning. Kommissionen foreslår at indlede en struktureret dialog med Kosovo om retsstaten for at løse disse problemer og støtte retsreformer.

Integrationen af Kosovo-serbere er blevet forbedret i syd, men spændingerne er til gengæld forværret i nord. Befolkningen i nord har også brug for at drage fordel af det europæiske perspektiv. Kommissionen understreger i den forbindelse vigtigheden af, at Kosovo iværksætter en samlet dagsorden for det nordlige Kosovo.

Kommissionen vil fortsat støtte Kosovos indsats for at opfylde landets europæiske perspektiv, især med hensyn til visumfritagelse, en handelsaftale og Kosovos deltagelse i EU-programmer, i overensstemmelse med meddelelsen fra 2009. Kommissionen vil i den forbindelse revidere sin meddelelse fra 2009 for at sikre, at Kosovo i endnu højere grad kan drage fordel af EU-tiltrædelsesprocessen. Kommissionen opmuntrer til at gøre en indsats for at løse problemer, der skyldes uenighed om Kosovos status og står i vejen for udviklingen af forbindelserne mellem EU og Kosovo.

26. I Bosnien-Hercegovina fortsætter det politiske og institutionelle dødvande og blokerer stadig statsapparatet og gennemførelsen EU-relaterede reformer. Det er vigtigt, at der hurtigst muligt dannes en centralregering, som kan sikre en effektiv styring af landet på statsligt plan. Hvis der skal skabes fremskridt med henblik på EU-medlemskab, er landet fortsat nødt til at ændre sin forfatning i overensstemmelse med en afgørelse fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol og afskaffe forskelsbehandling på grund af etnisk oprindelse i forbindelse med varetagelse af hverv i statslige institutioner og vedtage en lov om statsstøtte. Der er fortsat ikke vedtaget en lov om folketælling. Landets deltagelse i en struktureret dialog om retlige anliggender i forbindelse med stabiliserings- og associeringsprocessen viser vejen frem gennem dialog og kompromis og fokus på EU-dagsordenen.

Det er fortsat vigtigt, at der gøres fremskridt med hensyn til opfyldelsen af de mål og betingelser, der er fastsat for lukningen af den højtstående repræsentants kontor. Udnævnelsen af EU's første fælles repræsentant i Bosnien-Hercegovina styrker EU's tilstedeværelse og støtter landet på dets vej fra international overvågning til en fremtid i EU i overensstemmelse med Rådets konklusioner fra marts 2010.

27. EU's udvidelsespolitik har skabt omfattende demokratiske og økonomiske forandringer i de lande, som ønsker at tiltræde EU. Det seneste års resultater understreger værdien af en troværdig udvidelsespolitik. Hvis politikerne derimod ikke har vist vilje til eller gjort bestræbelser på at skabe konkrete resultater, er der ikke sket fremskridt i tiltrædelsesprocessen, som dermed risikerer at gå i stå. Gennemførelsen af vanskelige reformer vil bringe stabile, bedre forberedte og mere velstående udvidelseslande tættere på EU.

BILAG 1

Konklusioner og anbefalinger i Kommissionens udtalelse om Serbiens ansøgning om medlemskab

I lyset af de betydelige reformer i de seneste år har Serbien gjort betydelige fremskridt med hensyn til opfyldelse af de politiske kriterier om stabile institutioner til sikring af demokratiet, retsstaten, menneskerettigheder og respekt for og beskyttelse af mindretal, som blev fastsat på Det Europæiske Råds møde i København i 1993, og der er desuden sket fremskridt vedrørende betingelserne i stabiliserings- og associeringsprocessen. Serbien har en overordnet forfatningsmæssig, lovgivningsmæssig og institutionel ramme, som generelt svarer til europæiske og internationale standarder. Parlamentet er blevet langt mere effektivt i sit lovgivningsmæssige arbejde i den nuværende valgperiode. Den retlige og institutionelle ramme for gennemførelse af retsstatsprincippet er omfattende, herunder hvad angår bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet, hvor de første resultater er opnået. Den retlige ramme for beskyttelse af menneskerettigheder og minoriteter er veludviklet og er begyndt at blive gennemført. Serbien har nået et fuldt tilfredsstillende niveau i sit samarbejde med ICTY og har påtaget sig en stadig mere aktiv rolle med at fremme forsoning i regionen. Serbien har godkendt og deltaget i en dialogproces med Kosovo for at gøre livet lettere for befolkningen, og denne proces har ført til flere aftaler (fri bevægelighed for personer og varer, person- og matrikelregister), og Serbien har taget de indledende skridt til gennemførelse heraf.

Hvad angår de økonomiske kriterier, har Serbien taget vigtige skridt hen imod oprettelse af en fungerende markedsøkonomi, og landet har opnået en vis grad af makroøkonomisk stabilitet på trods af den globale økonomiske og finansielle krise. Det vil imidlertid være nødvendigt med en yderligere indsats for at omstrukturere økonomien og forbedre erhvervsklimaet, navnlig ved at styrke retsstaten og fjerne bureaukratiet, fremme konkurrence og den private sektors rolle og takle stivhederne på arbejdsmarkedet. Hvis Serbien på mellemlang sigt skal være i stand til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne i EU, skal landet fortsætte strukturreformerne for at styrke økonomiens produktionskapacitet og skabe et klima, der kan føre til øgede udenlandske investeringer.

Serbien har opnået positive resultater, hvad angår gennemførelsen af de forpligtelser, der følger af stabiliserings- og associeringsaftalen og interimsaftalen.

Serbien er i stand til på mellemlang sigt at påtage sig de forpligtelser, der er forbundet med et medlemskab, inden for næsten alle områder af EU-retten, dog forudsat at tilpasningsprocessen fortsætter, og at der fortsat gøres en indsats for at sikre, at lovgivningen gennemføres og håndhæves. Der skal være særlig opmærksomhed på landbrug og udvikling af landdistrikter, retsvæsen og grundlæggende rettigheder, retfærdighed, frihed og sikkerhed og finanskontrol. Fuld overensstemmelse med EU-retten vedrørende miljø og klimaforandringer kan kun opnås på lang sigt og forudsætter øgede investeringer.

Ud fra et foreløbigt skøn vil Serbiens tiltrædelse have begrænset indflydelse på Den Europæiske Unions politikker, og den vil ikke påvirke Unionens evne til at opretholde og intensivere sin egen udvikling.

Kommissionen anbefaler, at Rådet giver Serbien status som kandidatland i betragtning af de hidtil opnåede fremskridt og ud fra den antagelse, at Serbien genoptager dialogen med Kosovo og hurtigt går i gang med i god tro at gennemføre de hidtil indgåede aftaler.

Serbien er godt på vej til på tilfredsstillende vis at have opfyldt de politiske kriterier, som blev fastsat på Det Europæiske Råds møde i København i 1993, og betingelserne i stabiliserings- og associeringsprocessen, forudsat at processen fortsætter, og der findes praktiske løsninger på problemerne med Kosovo.

Kommissionen anbefaler derfor, at der indledes forhandlinger med Serbien om tiltrædelse af Den Europæiske Union, så snart landet har opnået betydelige fremskridt med at opfylde følgende hovedprioriteter:

– Yderligere skridt hen imod en normalisering af forbindelserne med Kosovo i overensstemmelse med betingelserne i stabiliserings- og associeringsprocessen ved: fuldt ud at overholde principperne for et inklusivt regionalt samarbejde; fuldt ud at overholde bestemmelserne i energifællesskabstraktaten; finde løsninger for telekommunikation og gensidig anerkendelse af eksamensbeviser; fortsat gennemføre alle indgåede aftaler i god tro; samarbejde aktivt med EULEX, så missionen kan udføre alle sine opgaver i alle dele af Kosovo.

Kommissionen vil afgive beretning om Serbiens gennemførelse af ovennævnte hovedprioriteter, så snart der er opnået tilstrækkelige fremskridt.

Serbien opfordres til at holde reformtempoet i arbejdet for at opnå den nødvendige grad af overensstemmelse med medlemskabskriterierne med særlig vægt på retsstaten og et fortsat konstruktivt engagement i det regionale samarbejde og en styrkelse af de bilaterale forbindelser med nabolande. Gennemførelse af interimsaftalen, og stabiliserings- og associeringsaftalen, når den træder i kraft, forventes at fortsætte. Kommissionen vil fortsat støtte denne indsats gennem IPA-finansieringsinstrumentet.

BILAG 2

Konklusioner vedrørende Kroatien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro, Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kosovo[17], Tyrkiet og Island

Kroatien

Tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien blev afsluttet i juni 2011 efter landets opfyldelse af benchmarkene på de tilbageværende områder. Kroatien skal nu bygge videre på de gode tilpasningsresultater og fokusere på de tilbageværende opgaver forud for tiltrædelsen. Denne statusrapport er en del af Kommissionens kontrol med Kroatiens opfyldelse af de forpligtelser, der blev indgået under tiltrædelsesforhandlingerne, og med landets videre forberedelser med henblik på at kunne påtage sig det ansvar, der er forbundet med EU-medlemskab.

Kroatien opfylder fortsat de politiske kriterier. Der er gjort markante fremskridt på alle områder, herunder retsstatsområdet, og resultaterne er ved at være synlige. Der skal gøres en indsats for at fastholde og styrke disse resultater.

Demokratiet og retsstaten er blevet styrket yderligere. Regeringen og parlamentet fungerer fortsat effektivt. Der skal med hensyn til reformen af den offentlige forvaltning gøres en yderligere indsats for at sikre en effektiv gennemførelse af lovgivningen, så opbygningen af en moderne, pålidelig, afpolitiseret og borgerorienteret offentlig administration kan færdiggøres.

Kroatien har gjort gode fremskridt på området retsvæsen. Der er gennemført ny lovgivning, som styrker den juridiske uafhængighed, og der er truffet mange foranstaltninger for at gøre retsvæsenet mere effektivt. Der er indført et nyt system for udnævnelse af juridiske embedsmænd. Der er visse tilbageværende udfordringer, bl.a. skal retssystemet gøres endnu mere effektivt, og de nye foranstaltninger vedrørende retsvæsenets uafhængighed, uvildighed og ansvarlighed skal gennemføres i praksis. Der er gjort fremskridt med at sikre en uvildig behandling af retssager om krigsforbrydelser. De fire specialiserede afdelinger for krigsforbrydelser har alene fået beføjelse til at behandle alle nye sager, og deres rolle bør styrkes yderligere i uafsluttede sager. Justitsministeriet har vedtaget en strategi, der skal gøre op med straffrihed, navnlig i sager, hvor ofrene var etniske serbere, eller hvor de formodede gerningsmænd var en del af de kroatiske sikkerhedsstyrker.

Der er sket markante fremskridt med hensyn til bekæmpelsen af korruption. Indsatsen for at bekæmpe korruption er blevet styrket med positivt resultat. Lovgivningen er således blevet forbedret, og myndighederne på området er blevet styrket. Der mangler konkrete eksempler på, at håndteringen af korruptionssager er effektiv, især i forbindelse med korruption på højt plan og på lokalt plan, og i forbindelse med offentlige indkøb og inden for retsvæsenet. Der er behov for større erfaring med gennemførelse af ny præventiv lovgivning i praksis, og gennemførelsesstrukturerne skal styrkes yderligere.

Menneskerettighederne respekteres generelt stadig på tilfredsstillende vis, og der er gjort nye fremskridt på området menneskerettigheder og beskyttelse af mindretal. Kroatien træffer fortsat forskellige foranstaltninger, der skal øge borgernes bevidsthed om og forbedre beskyttelsen af menneskerettighederne. Med hensyn til adgang til klage og domstolsprøvelse sker der fortsat fremskridt med gennemførelsen af loven om retshjælp, navnlig gennem en forenkling af procedurerne. Vedrørende fængselsvæsenet arbejdes der fortsat på at udbygge de nuværende fængsels- og behandlingsfaciliteter, men de kroatiske fængsler er stadig overbelagte. Med hensyn til mishandling modtager ombudsmanden stadig klager over overdreven magtanvendelse fra politiets side, og der skal følges ordentligt op på disse klager.

Ytringsfrihed, herunder mediefrihed og mediepluralisme, er garanteret i kroatisk lovgivning og respekteres generelt. Der er skabt større åbenhed omkring, hvem der ejer medierne, men kun gjort begrænsede fremskridt i efterforskningen af tidligere sager om trusler mod journalister, der skriver om korruptionssager og organiseret kriminalitet. Der er dog kun indberettet få nye sager. Det er navnlig økonomisk pres, der gør det vanskeligt at fremme undersøgende journalistik. Der er fortsat problemer med politisk indblanding på lokalt plan. Der skal gøres en videre indsats for at sikre forsamlingsfrihed i forbindelse med afvikling af demonstrationer.

Der er sket visse fremskridt med hensyn til kvinders rettigheder og ligestilling mellem mænd og kvinder. Kvinders stilling på arbejdsmarkedet har dog ikke ændret sig væsentligt, og arbejdsløsheden blandt kvinder er stadig høj. Der er sket begrænsede fremskridt med hensyn til børns rettigheder. Børneombudsmanden er i stigende grad gået ind i sager om vold mod børn, hvis sagerne ikke er blevet korrekt håndteret af myndighederne.

Der er sket begrænsede fremskridt med hensyn til inklusion af socialt udsatte grupper og handicappede. Kapaciteten