•it -ir KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 14 11.1995 
K()M(95) 50X cndolig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
REGNSKABSHARMONISERING: 
EN NY STRATEGI VIS-A-VIS 
INTERNATIONAL HARMONISERING 

1. Indledning og sammenfatning 
1.1 Fjerde og syvende selskabsdirektiv giver et harmoniseret grundlag for 
udarbejdelse af individuelle selskabers og koncerners regnskaber i EU. Det er med 
direktiverne lykkedes at opnå en generel forbedring af regnskabsstandarderne, at øge 
regnskabernes sammenlignelighed og dermed forbedre betingelserne for grænseover­
skridende aktiviteter og at tilvejebringe gensidig anerkendelse af regnskaber med 
henblik på notering på fondsbørser i hele Unionen. 
1.2 Direktiverne giver imidlertid ikke svar på alle de problemer, som revisorer og 
regnskabsbrugere og de organisationer, der fastsætter regnskabsstandarder støder på i 
1990'erne. Nogle problemer behandles slet ikke i direktiverne. Andre blev løst under 
forhandlingerne om direktiverne på den måde, at der blev indført en række valg­
muligheder eller anvendt formler, som kan fortolkes forskelligt. Regnskaber, der ud­
arbejdes i overensstemmelse med direktiverne og de nationale love, som implementerer 
dem, opfylder ikke de mere krævende standarder, som kræves andre steder i verden, 
bl.a. af Securities and Exchange Commission i USA. 
1.3 Sidstnævnte problem har resulteret i, at store europæiske selskaber, der søger at 
fremskaffe kapital på de internationale kapitalmarkeder, oftest på New York Stock 
Exchange, er tvunget til at udarbejde et nyt regnskab til dette formål. Dette er en ekstra 
byrde og dyrt og udgør en klar konkurrencemæssig ulempe. At fremlægge mere end ét 
regnskab skaber også forvirring. Det betyder endvidere, at selskaberne skal følge 
standarder (US Generally Accepted Accounting Principles eller GAAP), som er 
udviklet uden noget som helst europæisk input. Da flere og flere medlemsstater er ved 
at gennemføre omfattende privatiseringsprogrammer og de berørte selskabers 
kapitalbehov er voksende, støder et stigende antal selskaber på dette problem. 
1.4 Den tilgang, der foreslås i denne meddelelse, går ud på at bruge Unionens vægt 
i den internationale harmoniseringsproces, som allerede er godt i gang i International 
Accounting Standards Committee (IASC). Sigtet med denne proces er at udarbejde et 
sæt standarder, som vil blive accepteret på kapitalmarkederne overalt i verden. 
Unionen skal samtidig fastholde de hidtil opnåede harmoniseringsresultater, som er en 
fundamental del af lovgivningen for det indre marked. Den skal derfor tage skridt til at 
sikre, at de eksisterende internationale standarder (IAS) er i overensstemmelse med 
Fællesskabets direktiver, og at de IAS, der skal udarbejdes, bliver forenelige med 
fællesskabslovgivningen. 
1.5 Der er behov for et snævrere samarbejde inden for Unionen med henblik på at 
nå frem til en fælles stillingtagen til både internationale og interne regnskabsspørgsmål, 
og dette kan opnås ved at sikre, at de bestående organisationer på EU-plan, der 
behandler regnskabsspørgsmål, kommer til at fungere bedre. Dette ville styrke EU's 
indflydelse i den internationale harmoniseringsdebat og bidrage til, at de fælles 
standarder i medlemsstaterne kan anvendes mere konsekvent, specielt for så vidt angår 
koncerners konsoliderede regnskaber. 
1.6 Det foreslås, at denne reform så vidt muligt gennemføres uden ændring af 
regnskabsdirektiverne. 
2. Baggrund 
2.1 Harmoniseringen af selskabslovgivningen er baseret på Hl traktatens artikel 54, 
stk. 3, litra g). Fjerde rådsdirektiv (78/660/EØF) af 25. juli 1978 fastsætter, at alle 
selskaber med begrænset hæftelse skal udarbejde årsregnskaber. I overensstemmelse 
med retsgrundlaget for fjerde direktiv sigter direktivet ikke på at opnå en fuldstændig 
standardisering af regnskabsreglerne. Direktivets formål er snarere at sikre, at de 
finansielle oplysninger er sammenlignelige og ensartede. Direktivet indeholder derfor 
en lang række optioner for medlemsstaterne eller selskaberne, som giver mulighed for 
forskellige regnskabsbehandlinger. Sammenligneligheden mellem de forskellige 
optioner opnås ved hjælp af supplerende oplysninger i noterne, som skal ledsage 
balancen og resultatopgørelsen. Der er mulighed for undtagelser for små og 
mellemstore virksomheder. 
2.2 Syvende rådsdirektiv (83/349/EØF) af 13. juni 1983 vedrører konsoliderede 
regnskaber. Det fastsætter, at et moderselskab, ud over de individuelle regnskaber, 
skal opstille konsoliderede regnskaber og et konsolideret årsregnskab, der viser 
koncernens finansielle stilling, som var den én enkelt enhed. 
2.3 Disse direktiver blev fulgt op af to sektorale direktiver, der behandler de 
finansielle oplysninger, der henholdsvis skal offentliggøres al banker og andre 
finansielle institutioner (Rådets direktiv 86/635/EØF al 8. december 1986) og af 
forsikringsselskaber (Rådets direktiv 91/674/EØF af 19. december 1991). Disse 
direktiver indeholder de undtagelser fra fjerde og syvende direktiv, som er nødvendige 
for at tage hensyn til de pågældende enheders særlige karakteristika. 
2.4 Problemer i forbindelse med direktivernes anvendelse og fortolkning diskuteres 
i Kontaktudvalget for Regnskabsdirektiverne, der blev nedsat i henhold til artikel 52 i 
fjerde direktiv. Formandskabet i udvalget varetages af Kommissionen, og det holder 
normalt møde to gange om året. Det består af eksperter fra medlemsstaternes 
ministerier. 
2.5 Fjerde og syvende direktiv, med senere ændringer, blev vedtaget og implemen­
teret med nogen vanskelighed, og der er ikke gjort yderligere fremskridt på EU-plan 
med hensyn til at harmonisere de grundlæggende regler om regnskabsaflæggelse. 
Medlemsstaterne er ikke enige om nytten af direktivet som harmoniseringsinstrument 
på regnskabsområdet: nogle medlemsstater foretrækker en bredere international 
harmonisering og/eller harmonisering på grundlag afstandarder i stedet for lovgivning. 
2.6 På en konference, som Kommissionen organiserede i 1990 om den fremtidige 
harmonisering af regnskabsstandarder i EU, blev der udtrykt en klar præference for 
ikke at reducere antallet af valgmuligheder i direktiverne, for ikke at vedtage ny 
lovgivning i den nærmeste fremtid og for at tage hensyn til 
harmoniseringsbestræbelserne på et bredere internationalt plan. 
2.7 Efter denne konference oprettede Kommissionen Det Rådgivende Forum for 
Regnskabsaflæggelse med henblik på at skabe diskussioner om regnskabsspørgmål på 
europæisk plan og med henblik på at påvirke arbejdet i de nationale organisationer, der 
fastsætter regnskabsstandarder. De nationale organisationer, der fastsætter regnskabs­
standarder, og de europæiske organisationer for regnskabsbrugere og revisorer 
arbejder sammen i forummet for at finde tekniske løsninger på en række problemer, 
der endnu ikke er behandlet i regnskabsdirektiverne. Efter en vanskelig start har 
forummet udført et udmærket arbejde, men da der ikke foreligger et klart mandat, har 
resultaterne af dets arbejde ikke tilstrækkelig vægt til at øve en reel indflydelse på 
udviklingen på regnskabsområdet. 
2.8 Kommissionen besluttede som et resultat af konferencen al modtage invitationen 
Ira International Accounting Standards Committee (IASC) om at blive medlem af dens 
rådgivningsgruppe og om at sidde i bestyrelsen med observatorstatus. IASC er en 
privat organisation, der blev stiftet af regnskabs- og revisororganisationer i 1973. Den 
har arbejdet med at udvikle et omfattende sæt af internationale regnskabsstandarder. 
Disse standarder anvendes af mange store og multinationale selskaber overalt i verden, 
selv om de ikke er retligt bindende. De har også påvirket fastsættelsen af standarder i 
en række lande. International Organisation of Securities Commissions (IOSCO) nåede 
for nylig til enighed med IASC om et fælles arbejdsprogram, der på mellemlang sigt 
sigter på at opstille et kernesæt af internationale regnskabsstandarder, som selskaber, 
der søger om multinational notering for deres værdipapirer, skal anvende. Hvis dette 
lykkes, vil det blive lettere for de europæiske selskaber, der anvender IAS, at få 
adgang til de internationale kapitalmarkeder og navnlig kapitalmarkedet i USA. 
2.9. Der arbejdes også med regnskabsstandarder i andre internationale fora (FN, 
OECD osv.). For nylig fik WTO's arbejdsgruppe for Professional Services mandat til 
at udarbejde henstillinger med henblik på at afskaffe unødvendige barrierer for 
handelen med regnskabstjenesteydelser og navnlig med henblik på at fremme 
anvendelsen af internationale standarder under hensyntagen til arbejdet i de 
organisationer, der fastsætter internationale standarder. 
3. Behov for en ny tilgangsvinkel 
3.1 Fjerde og syvende direktiv har givet mulighed for at bevare de forskellige 
regnskabstraditioner, der eksisterede i medlemsstaterne før direktivernes vedtagelse, 
men har samtidig haft en reel positiv virkning. Kvaliteten i regnskabsaflæggelsen er 
blevet betydeligt forbedret i medlemsstaterne. Den fri bevægelighed for 
sammenlignelige finansielle oplysninger er en vigtig betingelse for, at det indre marked 
kan fungere gnidningsløst, og bidrager til at skabe konkurrence. 
3.2 Der er ikke desto mindre en række problemer, som skal tackles, hvis de 
fremskridt, der hidtil er opnået, skal bevares, og hvis Unionen skal være i stand til at 
klare de store udfordringer, den står over for. 
3.3 Det mest presserende problem vedrører europæiske selskaber, der opererer 
internationalt. De regnskaber, som disse selskaber udarbejder i overensstemmelse med 
deres nationale lovgivning, der igen er baseret på regnskabsdirektiverne, er ikke 
længere tilstrækkelige, hvis selskaberne ønsker at benytte de internationale 
kapitalmarkeder. Selskaberne er derfor tvunget til at opstille to sæt regnskaber, et sæt, 
der er i overensstemmelse med regnskabsdirektiverne, og et andet sæt, som udarbejdes 
med henblik på de internationale kapitalmarkeder. Denne situation er ikke 
tilfredsstillende. Det er dyrt, og det forhold, at der fremlægges forskellige tal i 
forskellige miljøer, forvirrer investorer og offentligheden i bred almindelighed. Der er 
en risiko for, at store selskaber i voksende omfang vil blive trukket over mod US 
GAAP. Selskaberne og medlemsstaterne forventer, at Unionen tager skridt til at finde 
en løsning, der kan implementeres hurtigt. 
3.4 Andre problemer vedrører selve direktiverne. Direktiverne tillader en række 
valgmuligheder og omhandler ikke en række regnskabsproblemer, som i stigende grad 
er blevet relevante, siden direktiverne blev vedtaget. Dette, sammen med den kends­
gerning, at nogle principper i direktiverne fortolkes forskelligt i forskellige medlems­
stater, har haft negative konsekvenser for regnskabernes sammenlignelighed. Udadtil 
har fraværet af en fælles holdning til regnskabsspørgsmål hindret MV i at spille en 
effektiv rolle i internationale fora, som diskuterer regnskabsspørgsmål. Den 
kendsgerning, at EU-landene har vanskeligt ved at koordinere deres indsats og nå frem 
til en fælles holdning, virker også uforståeligt for andre europæiske lande, som i 
stigende omfang ser på EU, når de skal etablere eller omlægge deres nationale 
regnskabssystemer. 
3.5 Der er endvidere også behov for en ny tilgang, fordi der siden regnskabs-
direktivernes vedtagelse er sket ændringer i medlemsstaterne med hensyn til den 
proces, ved hvilken regnskabsstandarderne vedtages. Da der er behov for, at 
regnskabsstandarderne følger den økonomiske udvikling, har mange medlemsstater 
oprettet organisationer for fastsættelse af regnskabsstandarder, der yderligere udvikler 
de regnskabsregler, der inkorporeres i lovgivningen. Der er behov for, at arbejdet med 
regnskabsproblematikken på europæisk plan tilpasses disse ændringer, men uden at 
opgive den nuværende tilgangsvinkel, der er baseret på direktiverne. 
4. 
4.1 Kommissionen har undersøgt flere mulige måder, hvorpå man kan tackle 
ovenstående problemer, og har drøftet dem med medlemsstaterne, senest på mødet i 
kontaktudvalget den 11.-12. september. 
4.2 For så vidt angår det mest påtrængende spørgsmål, nemlig problemet 
vedrørende store børsnoterede selskaber, kunne man vælge den løsning, at de undtages 
fra at falde ind under direktivernes anvendelsesområde, og dermed give dem mulighed 
for at følge andre regler. Dette ville rejse en række spørgsmål med hensyn til, hvilke 
selskaber der skal undtages fra direktivernes anvendelsesområde (alle børsnoterede 
selskaber, nogle børsnoterede selskaber, selskaber med betydelige ikke-EU-
kapitalinteresser osv.), og med hensyn til de regler, som disse selskaber så skulle 
anvende (internationale regnskabsstandarder, US-standarder eller begge). Det ville 
kræve en ændring af direktiverne, og det ville tage tid. Det ville endelig indebære, at 
man gik bort fra den ensartede tilgang til regnskabsharmonisering, som har tjent 
Unionen godt indtil nu. 
4.3 En anden løsning kunne være at få en aftale med USA om gensidig 
anerkendelse af regnskaber. Kommissionen har forsøgt at indlede sådanne 
diskussioner, men amerikanerne haj ikke været særligt interesseret. Regnskaber, som 
US-selskaber udarbejder efter US GAAP, anerkendes faktisk allerede i alle 
medlemsstater, men de regnskaber, som europæiske selskaber udarbejder i 
overensstemmelse med regnskabsdirektiverne, anerkendes ikke i USA. Direktiverne 
giver ikke et tilstrækkeligt detaljeret sæt af standarder, som kan opfylde US-kravene. 
4.4 Blandt de forskellige internationale organisationer, der arbejder med 
internationale standarder, er det i øjeblikket kun IASC, der frembringer resultater, der 
har klare udsigter til at blive anerkendt på de internationale kapitalmarkeder inden for 
en tidshorisont, der er af praktisk relevans i betragtning af problemets presserende 
karakter. 
4.5 En anden delløsning, der tager sigte på de interne problemer, kunne bestå i at 
ajourføre regnskabsdirektiverne med henblik på at medtage tekniske løsninger på 
forskellige regnskabsproblemer, som endnu ikke er blevet taget op. Det ville imidlertid 
være vanskeligt at nå til enighed om de spørgsmål, som skulle dækkes af en sådan 
revision. Nogle medlemsstater ville antagelig forsøge at genforhandle de dele i 
direktiverne, som de ikke synes om. Forberedelsen af og forhandlingerne om en sådan 
betydelig revision af direktiverne ville tage lang tid, og der ville sandsynligvis opstå 
nye problemer, når ændringerne var blevet endeligt vedtaget og implementeret i 
medlemsstaterne. Ændringer af direktiverne skulle helst begrænses til tilfælde, hvor det 
er nødvendigt at skabe retssikkerhed. 
4.6 En anden mulighed, som har været overvejet, er at oprette en europæisk 
organisation for fastsættelse af regnskabsstandarder. At stifte en sådan organisation 
(som forudsætter lovgivning) og at udvikle et omfattende sæt af europæiske regnskabs­
standarder ville kræve lang tid. De fleste medlemsstater har udtrykt betænkelighed ved 
at skabe et nyt lag af standarder, særlig på baggrund af, at der allerede er gjort 
fremskridt med IAS. 
5. Foreslået tilgangsvinkel 
5.1 Ved udarbejdelsen af den anbefalede tilgang til de aktuelle regnskabsproblemer 
har Kommissionen lagt særlig vægt på at overholde subsidiaritets- og proportionalitets­
principperne som fastsat i Maastricht-traktaten. Ny lovgivning eller ændringer af 
eksisterende lovgivning på EU-plan bør så vidt muligt undgås. Det er også ønskeligt, 
at der ikke skabes et nyt lag standarder oven på dem, der allerede eksisterer eller er 
ved at blive udarbejdet. Der er behov for en mere fleksibel ramme, der hurtigt kan 
tilpasses til den aktuelle og fremtidige udvikling. Samtidig skal den nødvendige grad af 
retssikkerhed fastholdes, ligesom fællesskabslovgivningen skal respekteres. 
5.2 Med hensyn til det presserende spørgsmål om europæiske selskaber, der søger 
børsnotering på de internationale kapitalmarkeder, foreslås det, at Kommissionen 
sammen med medlemsstaterne inden for rammerne af kontaktudvalget først, og som et 
prioriteret punkt, undersøger, om de eksisterende internationale regnskabsstandarder 
(IAS) er i overensstemmelse med regnskabsdirektiverne. At konstatere, at disse 
standarder er i overensstemmelse med regnskabsdirektiverne, er et væsentligt første 
skridt, hvis medlemsstaterne skal give deres store selskaber lov til ;il udarbejde deres 
regnskaber på dette grundlag. (Det er op til medlemsstaterne at foretage en tilsvarende 
øvelse med hensyn til deres nationale lovgivning. Da de nationale lovgivninger ikke 
benytter alle valgmulighederne i direktiverne, kan en IAS, der er i overensstemmelse 
med direktiverne, således være i strid med den nationale lovgivning.) 
5.3 Hvis denne undersøgelse afslører konflikter mellem direktiverne og IAS, skal 
disse uoverensstemmelser undersøges fra sag til sag. Kommissionen har umiddelbart 
den opfattelse, at der kun vil vise sig at være problemer i beskedent omfang. Hvis der 
er konflikt, skal der findes en løsning. En løsning kunne være at anmode IASC om at 
ændre den pågældende standard. En anden løsning kunne være at ændre direktiverne. 
IASC's ledelse har givet udtryk for, at den er rede til at foretage en ny undersøgelse af 
enhver IAS, som ikke er i overensstemmelse med direktiverne. Hvis det er absolut 
nødvendigt, vil Kommissionen foreslå ændringer af direktiverne. Hvis direktiverne skal 
ændres for at løse en konflikt mellem en IAS og en bestemmelse i et direktiv, mener 
Kommissionen, at man alvorligt burde overveje at delegere beføjelser til et udvalg, 
således at proceduren for at ændre regnskabsdirektiverne kunne accellereres. Det kan 
nemlig ikke udelukkes, at der i fremtiden vil opstå andre konflikter med IAS. Det ville 
være hensigtsmæssigt, hvis EU så var i stand til at tilpasse sine regler hurtigere. 
5.4 For at sikre et passende europæisk input i IASC's løbende arbejde vil kontakt­
udvalget undersøge mulighederne for og søge at skabe en fælles holdning til de 
fremtidige Exposure Drafts (høringsudkast), som IASC offentliggør. En fælles 
unionsholdning til høringsudkastene kan således oversendes til IASC. Dette vil gradvis 
give Unionen mulighed for at opnå større indflydelse på IASC's arbejde, herunder 
fastlæggelse af IASC's dagsorden, således at IASC's output i stigende grad vil afspejle 
EU's synspunkter. 
5.5 Med henblik på at skabe en mekanisme, der gør det lettere at nå frem til en 
fælles holdning til spørgsmål som f.eks. forenelighed med IAS, foreslås det at tildele 
kontaktudvalget en større rolle. Udvalgets evne til at behandle tekniske spørgsmål vil 
blive styrket, hvis der nedsættes underudvalg, som vil være i stand til at trække på den 
nødvendige tekniske ekspertise. Arbejdet vil blive tilrettelagt på en pragmatisk måde i 
samarbejde med medlemsstaterne for at reducere ekstraomkostningerne til et minimum. 
5.6 Kontaktudvalgets arbejde bør fokusere på konsoliderede regnskaber. En mere 
generel tilgang, der også omfatter individuelle regnskaber, kunne sandsynligvis lettere 
give anledning til uenighed, da disse regnskaber i mange medlemsstater direkte 
vedrører den til skatteformål benyttede regnskabsaflæggelse. Fokuseringen på 
selskaber, der udarbejder konsoliderede regnskaber, er også berettiget, fordi disse 
selskaber er mere direkte påvirket af de problemer, der er beskrevet ovenfor. 
5.7 For de selskaber, der ikke er direkte berørt af presset fra de internationale 
kapitalmarkeder, og som udarbejder konsoliderede regnskaber, er det hensigten at 
fortsætte bestræbelserne på at forbedre regnskabernes sammenlignelighed. Kontakt 
udvalget burde øge sine bestræbelser på at fremme en harmonisereret tilgang ved 
behandlingen af praktiske problemer, som opstår i forbindelse med anvendelsen al 
direktiverne. Gennem diskussioner i kontaktudvalget vil Kommissionen søge at sikre en 
bedre samordning af de aktiviteter, der udføres af de forskellige organisationer i 
medlemsstaterne, som arbejder med regnskabsstandarder. Kommissionen vil beslutte, 
hvordan den bedst muligt kan benytte udvalgets rådgivning, f.eks. ved at lade den 
indgå i en fortolkningsmeddelelse eller i en henstilling. Kommissionen vil i passende 
omfang sikre åbenhed omkring kontaktudvalgets arbejde. Det forventes, at små og 
mellemstore virksomheder, der ønsker at fremskaffe ekstern kapital, også kan opnå 
fordele ved en forbedret regnskabsaflæggelse med hensyn til konsoliderede regnskaber. 
5.8 Det er klart, at denne fleksible tilgang kun er mulig inden for de rammer, der er 
bestemt af regnskabsdirektiverne. Direktiverne skal overholdes, og Kommissionen vil i 
det omfang, retssikkerheden kræver det, om nødvendigt ikke tøve med at fremsætte 
forslag til ændring af direktiverne. Et effektivt teknisk samarbejde i kontaktudvalget vil 
give mulighed for, at man i de fleste tilfælde undgår lovgivning. Det er derfor 
afgørende, at alle institutioner, som deltager i fastlæggelsen al regnskabsstandarder 
på nationalt plan, involveres i arbejdet i kontaktudvalget, og at deres repræsentanter 
har den nødvendige ekspertise til at deltage i tekniske diskussioner. 
5.9 Det Rådgivende Forum for Regnskabsaflæggelse vil fortsat have en rådgivende 
funktion. Det skal sikre, at brugere og revisorer klart inddrages i EU-arbejdet på 
regnskabsområdet. Der kunne sikres en passende samordning mellem forummet og 
kontaktudvalget ved at invitere medlemmerne i kontaktudvalget til at deltage i møderne 
i forummet og ved at inddrage sagkundskaben i forummet i kontaktudvalgets tekniske 
arbejde. 
6. Konklusioner 
Unionen bør hurtigt stille regnskabsbrugere og revisorer klart i udsigt, at selskaber, 
der søger børsnotering i USA og på andre verdensmarkeder, vil blive i stand til at 
forblive inden for EU-regnskabsrammen, og at US GAAP, som selskaberne og deres 
regeringer ikke kan øve indflydelse på, ikke er den eneste mulighed. Der er også behov 
for at gøre det klart, at Fællesskabet ikke vil være passivt på 
regnskabsharmoniseringsområdet, men at det tværtimod vil øge sine bestræbelser og 
bidrage til den internationale regnskabsstandardiseringsproces, som frembyder den 
mest effektive og hurtigste løsning på problemerne for de selskaber, der opererer på 
internationalt plan. Hvis dette budskab skal slå klart igennem, kræver det utvetydigt 
støtte og samtykke fra medlemsstaternes side. 
FINANSIERINGSOVERSIGT 
1. FORANSTALTNINGENS BENÆVNELSE 
"Regnskabsharmonisering: En ny strategi vis-à-vis international harmonisering". 
2. BERØRTE BUDGETPOSTER 
Del A: Menneskelige ressourcer (jf. punkt 10) 
A 130: Tjenesterejser 
A 1178: Faglig bistand 
A 1520: Nationale eksperter 
A 2510: Udvalgsmøder 
3. RETSGRUNDLAG 
EF-traktaten: Artikel 54 (3)(g) og 3b). 
Hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse (kapitel 2). 
4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 
4.1 Generelt mål 
De generelle målsætninger med den nye regnskabsstrategi kan sammenfattes således: 
at lukke kløften mellem de nuværende regnskabskrav i EU og kravene på de 
internationale kapitalmarkeder 
at fortsætte bestræbelserne på at forbedre sammenligneligheden af regnskaber 
at sikre et passende europæisk input i den internationale harmoniseringsdebat. 
4.2 Den dækkede periode og forlængelse af foranstaltningen 
Selv om den nye strategi skal gælde på lang sigt, vil der ved udgangen af 1997 blive 
fremlagt en første rapport om dens effektivitet. Strategien vil så blive tilpasset under 
hensyntagen til resultaterne i rapporten. Dette er forklaringen på, hvorfor den 
nuværende finansieringsplan kun omfatter 1996 og 1997. 
5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTER ELLER INDTÆGTER 
5.1 Obligatoriske/ikke-obligatoriske udgifter 
Ikke-obligatoriske udgifter. 
5.2 Opdelte/ikke-opdelte bevillinger 
Ikke-opdelte bevillinger 
5.3 Indtægtstype 
Der er ikke tale om indtægter. 
6. UDGIFTS- ELLER INDTÆGTSTYPE 
Udgifterne består i omkostninger til supplerende personale, de nødvendige 
tjenesterejser og de tjenesteydelser, der skal leveres af specialiserede konsulenter, som 
anført i punkt 10. De omkostninger, der er anført i tabellerne nedenfor, omfatter kun 
Kommissionens udgifter. Det antages, at medlemsstaterne vil dække alle andre 
udgifter, der har forbindelse med strategien, og som ikke er inkluderet i denne 
finansieringsplan. 
100% subsidier: NEJ 
Subsidier til fælles finansiering med andre kilder i den offentlige og/eller 
private sektor: NEJ 
Rentesubsidier: NEJ 
Andet: NEJ 
Hvis foranstaltningen viser at blive en økonomisk succes, er der så bestemmelse 
om, at alle eller en del af Fællesskabets bidrag skal tilbagebetales? NEJ 
Vil den foreslåede foranstaltning medføre ændringer i indtægterne? Hvis dette 
er tilfældet, hvilken slags ændring og hvilken type indtægter er der så tale om? 
NEJ 
7. FINANSIEL VIRKNING: 
INGEN VIRKNING PÅ BUDGETTETS DEL B. 
8. FORANSTALTNINGER TIL FOREBYGGELSE AF SVIG 
I betragtning af foranstaltningens karakter er det ikke nødvendigt med specifikke 
foranstaltninger til forebyggelse af svig. 
9. ELEMENTER I COST-EFFECTIVENESS-ANALYSEN 
9.1 Specifikke og kvantitative mål; målpopulation 
Foranstaltningerne vil sikre: 
at europæiske selskaber, der opererer internationalt, og som søger børsnotering 
på kapitalmarkeder uden for EU, vil få mulighed for kun at skulle fremlægge et 
sæt regnskaber. Dette vil reducere selskabernes omkostninger 
10 
at konsoliderede regnskaber bliver mere sammenlignelige for andre selskaber. 
Dette vil forbedre konkurrencen inden for EU og vil i sidste instans også være 
til fordel for små og mellemstore virksomheder, der søger at fremskaffe ekstern 
kapital. 
9.2 Begrundelse for foranstaltningen 
Den foreslåede nye strategi er baseret på subsidiaritets- og 
proportionalitetsprincipperne og vil medføre et øget samarbejde mellem Kommissionen 
og medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne på regnskabsområdet. Den 
tilgangsvinkel, der foreslås i meddelelsen, er blevet valgt, efter at alle andre mulige 
alternativer har vist sig at være uigennemførlige. 
Den nye regnskabsstrategi vil blive baseret på fælles holdninger, der vil udkrystallisere 
sig gennem et øget antal møder i Kontaktudvalget for Regnskabsdirektiverne og i dets 
underudvalg. Disse fælles holdninger vil have en multiplikatoreffekt, da de, når de er 
vedtaget af medlemsstaterne, vil blive fulgt af de virksomheder, der er etableret i disse 
medlemsstater. 
Ovennævnte møder vil finde sted i de forskellige medlemsstater, som vil dække de 
hermed forbundne omkostninger. Som følge heraf skal Kommissionen kun dække 
udgifterne til tjenesterejser for de tjenestemænd, der deltager i møderne. 
9.3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen 
Der vil blive foretaget en evaluering af foranstaltningen i 1997 på grundlag af en 
rapport, der udarbejdes af Kommissionen om arbejdet i perioden 1996-1997. 
10. ADMINISTRATIVE UDGIFTER (SEKTION III, DEL A, I BUDGETTET) 
Den faktiske mobilisering af de nødvendige administrative ressourcer vil afhænge af 
Kommissionens årlige beslutning om ressourceallokeringen under hensyntagen til 
personalets størrelse og de supplerende beløb, som budgetmyndigheden godkender. 
Fordelingen af de supplerende midler skal ses i sammenhæng med den prioritering, 
som Kommissionen fastsætter inden for grænserne af de til rådighed stående 
budgetmidler i det årlige budget. 
11 
10.1 Virkning på antallet af stillinger 
Stillingstype 
Tjenestemænd 
eller midlertidigt 
ansatte A 
B 
C 
Andre ressourcer 
lait Personale, der skal styre 
foranstaltningen 
Permanente 
stillinger Midlertidige 
stillinger 
1 
2 
3 Kilde 
Eksisterende 
ressourcer i 
GD eller den 
pågældende 
afdeling 
2 
2 .Supplerende 
ressourcer 
1 
1 Varighed 
1997 
1996-1997 
Implementeringen af den nye strategi kræver personaleressourcer. På grund af 
arbejdets specialiserede karakter er det nødvendigt at ansætte en udstationeret national 
ekspert i kategori A i perioden 1996-1997. Det er også nødvendigt at få faglig bistand 
fra en specialist i to år (1996 + 1997). På grundlag af de erfaringer, der indhøstes i 
1996, vil det blive nødvendigt at få en ny vurdering af ressourcebehovet i 1997, hvilket 
muligvis vil indebære ansættelse af en midlertidig ansat i kategori A. 
10.2 Samlet finansiel virkning af de ekstra menneskelige ressourcer 
iCV 
Beløb (ECU) Beregningsmetode 
Tjenestemænd 
Midlertidigt ansatte 100 000 1 A-stilling for en midlertidigt 
ansat i 1 år (1997) 
(betegnelse Al, A2, A5) 
Andre ressourcer 
lait 100 000 
12 
Omkostningen for det personale, der skal afsættes til at styre foranstaltningen ved 
anvendelse af bestående ressourcer i GD XV, anslås til følgende: 
Faglig bistand (A 1178) 200 000 ECU (1996-1997) 
Nationale eksperter (A 1520) 70 000 ECU (1996-1997) 
I alt 270 000 ECU 
10.3 Stigningen i andre administrative udgifter som følge af foranstaltningen 
ECU 
Budgetpost Beløb (ECU) Beregningsmetode 
- Tjenesterejser (A 130) 51 000 
- Møder (A 2510) 24 000 2 møder (1996 + 1997) 
I alt 75 000 
Omkostningerne til tjenesterejser omfatter transportomkostninger og dagpenge for to 
tjenestemænd i kategori A. Der regnes med 28 tjenesterejser af to dages varighed (og 
en nat). Omkostningerne er beregnet i konstante ECU (basis 1995). 
Omkostningen til møder repræsenterer omkostningen ved et ekstra møde i Kontakt­
udvalget for Regnskabsdirektiverne pr. år. Kontaktudvalget holder i øjeblikket to 
møder om året, til en årlig omkostning af 24 000 ECU. 
13 

ISSN 0254-1459 
KOM(95) 508 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 09 10 11 
Katalognummer : CB-CO-95-601-DA-C 
ISBN 92-77-96189-9 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg