FORKORTELSER OG AKRONYMER

AVS : Stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet

CRIS : Fælles Relexinformationssystem

EUF : Den Europæiske Udviklingsfond

EUWI : EU’s vandinitiativ

GD for Udvikling og Samarbejde — EuropeAid : Generaldirektoratet for Udvikling og Samarbejde — EuropeAid

IGAD : Den Mellemstatslige Organisation for Udvikling

JMP : WHO/Unicef Joint Monitoring Programme (fælles overvågningsprogram)

MDG-målene : Millenniumudviklingsmålene

ROM : Resultatorienteret overvågning

SADC : Southern African Development Community (Det Sydlige Afrikas Udviklingsfællesskab)

Unicef : De Forenede Nationers Børnefond

WHO : Verdenssundhedsorganisationen

RESUMÉ

I. Afrika syd for Sahara er langt fra at opfylde millenniumudviklingsmålene for vand og sanitet. Formålet med revisionen var at undersøge, om Kommissionens forvaltning af EU’s udviklingsbistand til drikkevand og basal sanitet i Afrika syd for Sahara har ført til effektive og bæredygtige resultater.

II. Retten gennemgik en stikprøve på 23 projekter i seks lande, som tegnede sig for en væsentlig del af den støtte, der blev ydet til regionen, for at undersøge, hvilke projektresultater der var opnået, og om det var sandsynligt, at resultaterne ville være bæredygtige på længere sigt.

III. De vigtigste revisionsresultater var:

- Generelt var udstyret installeret som planlagt, og det var funktionsdygtigt.

- Under halvdelen af de projekter, Retten reviderede, leverede imidlertid resultater, som opfyldte modtagernes behov.

- Generelt fremmede de reviderede projekter anvendelsen af standardteknologi og lokalt tilgængelige materialer, og de var således bæredygtige teknisk set.

- For de fleste projekters vedkommende vil resultaterne og fordelene ikke vare ved på mellemlang og lang sigt, medmindre der sikres indtægter, der ikke bygger på vandafgifter, eller de vil ikke kunne vare ved som følge af institutionelle svagheder (operatørernes begrænsede kapacitet til at forvalte det udstyr, der er installeret).

- Kommissionens projektforvaltningsprocedurer dækker fuldt ud bæredygtighed, men Kommissionen anvendte ikke disse procedurer hensigtsmæssigt til at øge sandsynligheden for, at projekterne vil give varige fordele.

IV. Retten anbefaler, at Kommissionen på en række områder anvender sine eksisterende procedurer mere hensigtsmæssigt med henblik på at maksimere de fordele, der opnås fra EU’s udviklingsudgifter på dette område og inden for denne sektor.

INDLEDNING

VAND- OG SANITETSSEKTOREN: RESULTATER OG UDFORDRINGER

1. Forbedringer i vandforsyningen og sanitære forhold er vigtige elementer i opfyldelsen af millenniumudviklingsmålene (MDG-målene) [1]. Rent drikkevand og sanitet bidrager til økonomisk vækst og reducerer fattigdom, primært gennem bedre folkesundhed [2], og støtter andre udviklingsmål, herunder kønnenes ligestilling og fødevare- og ernæringssikkerhed.

2. Sektoren har en række karakteristiske udfordringer. De systemer, der installeres, skal være miljømæssigt bæredygtige, således at man både undgår en forringelse af vandressourcerne, for eksempel ved overudnyttelse, og økologiske skader, for eksempel som følge af utilstrækkelige sanitetsforhold og spildevandsafledningssystemer.

3. Sanitetsforbedringer forudsætter normalt, at der sker ændringer i den personlige adfærd, og de afhænger således af hygiejnekampagner, som skal gøre, at disse ændringer generelt accepteres og anvendes af befolkningen. Og navnlig i landområder varetages operationelle opgaver, mindre vedligeholdelsesarbejder og finansiel forvaltning normalt ikke af et permanent agentur, men af lokale, som både har brug for uddannelse i og støtte til etablering af egnede institutioner.

4. MDG-målene omfatter et specifikt mål (MDG 7, mål 7c) for vand og sanitet, som er at halvere andelen af mennesker uden bæredygtig adgang til rent drikkevand og basal sanitet inden udgangen af 2015 (i forhold til 1990). WHO/Unicefs fælles overvågningsprogram for vandforsyning og sanitet (Joint Monitoring Programme (JMP) for Water Supply and Sanitation) er De Forenede Nationers mekanisme til at overvåge de fremskridt, der er nået med hensyn til opfyldelsen af MDG-målene for vand og sanitet.

5. I henhold til den rapport vedrørende 2012, der blev udarbejdet under det fælles overvågningsprogram, har man på verdensplan nået målet for drikkevand, men det er usandsynligt, at målet for sanitet nås. Forskellene mellem by- og landdistrikter er slående: På verdensplan bor 79 % af de mennesker, der stadig ikke har adgang til en forbedret drikkevandskilde, og 72 % af de mennesker, der er uden forbedrede sanitære forhold, i landdistrikter [3].

6. Vand- og sanitetsmålene er langt fra nået i Afrika syd for Sahara. I 2010 havde 39 % af befolkningen ikke adgang til en forbedret drikkevandskilde, og 70 % var uden forbedrede sanitære faciliteter. Målene var henholdsvis 25 % og 36 %.

7. Skønnene over den finansiering (ud over den allerede planlagte), der er nødvendig for at opfylde MDG-målene for vand og sanitet, er meget forskellige. Verdensbanken offentliggjorde et skøn over finansieringsgabet i Afrika syd for Sahara (både for by- og landdistrikter) på 11,8 milliarder USD om året i perioden 2011-2015 [4]. Men ifølge Marseilleerklæringen fra marts 2012 [5] vil det samlede supplerende beløb, som der er brug for i perioden 2012-2015, hvis disse mål skal opfyldes i samtlige landdistrikter i Afrika, være 8 milliarder USD.

EU’S POLITIK OG FINANSIELLE BISTAND TIL SEKTOREN

VAND- OG SANITETSPOLITIKKER

8. EU’s udviklingsbistand til vand og sanitet bygger på Kommissionens meddelelse om vandforvaltning fra 2002 [6], som blev godkendt ved Rådets beslutning af 30. maj 2002 om vandforvaltning i udviklingslandene [7]. Vigtigheden af vand i EU’s udviklingsbistand blev gentaget i den europæiske konsensus om udvikling fra 2005 [8].

9. Kommissionens meddelelse fra 2002 identificerer som et af de vigtigste mål for udviklingsbistand, at alle mennesker, især de fattigste, skal have adgang til tilstrækkeligt drikkevand af god kvalitet og mulighed for bortskaffelse af affald.

10. På baggrund af meddelelsen iværksatte EU på verdenstopmødet om bæredygtig udvikling i Johannesburg i 2002 vandinitiativet (EUWI) for at fremme opfyldelsen af MDG-målene for drikkevand og sanitet (jf. tekstboks 1).

FINANSIERING

11. EU kanaliserer midler til vand og sanitet gennem både tematiske og geografiske (nationale og regionale) programmer [9]. EU yder endvidere midler inden for rammerne af humanitære bistandsaktioner.

12. Kommissionens informationssystem for eksterne aktioner, det fælles Relexinformationssystem (CRIS), viser, at der blev afholdt 1010 millioner euro i udgifter til vand og sanitet i lande syd for Sahara i perioden 2001-2010 (jf. bilag I). Eftersom der også er opført midler til vand og sanitet i andre bistandssektorer, for eksempel udvikling af landdistrikterne, landbrug, miljø, sundhed og uddannelse, har det samlede støttebeløb ydet af Kommissionen været højere.

TEKSTBOKS 1

MÅLENE FOR EU’S VANDINITIATIV

EU’s vandinitiativ har til formål at:

- forstærke den politiske opbakning bag aktionen og styrke vand- og sanitetsspørgsmålenes profil i forbindelse med indsatsen til bekæmpelse af fattigdom

- fremme bedre vandforvaltningsarrangementer (gennem styrkelse af den institutionelle kapacitet og offentlig/private partnerskaber)

- forbedre koordinationen af og samarbejdet om gennemførelse af vand- og sanitetsrelaterede aktiviteter

- anspore til regionalt og subregionalt samarbejde om integreret forvaltning af vandressourcer

- tilvejebringe yderligere finansielle midler.

REVISIONENS OMFANG OG REVISIONSMETODEN

13. Revisorerne undersøgte, om EU’s udviklingsbistand til drikkevandsforsyning og sanitet i Afrika syd for Sahara fører til bæredygtige resultater. Revisionen blev gennemført i seks lande i Afrika syd for Sahara, der var udvalgt på grund af deres økonomiske betydning blandt de ti største modtagere, og den var koncentreret om følgende to spørgsmål:

a) Opnåede de EU-finansierede projekter de planlagte resultater, og er resultaterne bæredygtige?

b) Tog Kommissionen passende skridt til at sikre bæredygtige resultater på områderne vandforsyning og sanitet?

14. Revisorerne undersøgte, om projekterne opfyldte de tekniske, finansielle og institutionelle betingelser, der er nødvendige for at gøre dem bæredygtige. Så vidt muligt blev det også taget i betragtning, om projekterne ligeledes havde social og miljømæssig effekt [10].

15. Revisionsarbejdet blev gennemført mellem februar og december 2011. Det omfattede en detaljeret gennemgang af EU-finansierede vand- og sanitetsprojekter i seks modtagerlande: Angola, Benin, Burkina Faso, Ghana, Nigeria og Tanzania (jf. bilag II). Revisorerne aflagde besøg i Burkina Faso, Nigeria og Tanzania mellem april og juli 2011.

16. Revisorerne gennemgik en stikprøve på 23 projekter og programmer, der blev gennemført under kontrakter finansieret over 7., 8. og 9. Europæiske Udviklingsfond, herunder den første AVS-EU-vandfacilitet (finansieret over 9. EUF), og over EU’s almindelige budget. De samlede omkostninger til disse kontrakter beløb sig til mere end 400 millioner euro, hvoraf 49 % blev finansieret af EU. Bilag III er en liste over alle de projekter og programmer, der blev udvalgt til revision.

BEMÆRKNINGER

UDSTYRET BLEV INSTALLERET, MEN MODTAGERNES BEHOV BLEV I DE FLESTE TILFÆLDE IKKE OPFYLDT PÅ TILFREDSSTILLENDE VIS, OG BÆREDYGTIGHEDEN ER I FARE

GENERELT BLEV UDSTYRET INSTALLERET SOM PLANLAGT, OG DET FUNGEREDE

17. Rettens besøg og analyser af rapporter viste, at der var installeret egnet udstyr til vandforsyning i forbindelse med alle projekterne. I nogle tilfælde var de oprindelige planer blevet justeret med hensyn til kvantitet, tekniske specifikationer, sted og tidsplan for at tage hensyn til lokale forhold, som gjorde sig gældende under gennemførelsen (jf. bilag IV og tekstboks 2).

+++++ TIFF +++++

Vandstander på en skole i Kilolo, Tanzania© Den Europæiske Revisionsret

18. Da revisionen blev gennemført, forelå der oplysninger (enten fra EU-delegationer eller som følge af kontroller foretaget af Rettens revisorer) om den aktuelle drift af:

- vandforsyningsudstyr i 18 af de 23 projekter

- sanitetsfaciliteter i 10 af de 17 projekter med en sanitetskomponent.

TEKSTBOKS 2

PROJEKTET "CLOSING THE GAP": FORBEDRING AF VANDFORSYNINGEN OG SANITETEN I MINDRE BYER I NIGERIA

"Closing the gap"-projektet bidrog til at tilvejebringe rent vand og sanitet i 12 mindre byer i delstaten Jigawa i det nordlige Nigeria. Projektet finansierede opførelsen af simple vandforsyningssystemer (borehuller og et vandnetværk), som var i god stand og fungerede korrekt, da revisorerne aflagde deres besøg (juli 2011). Hertil kommer, at der ved etableringen af latriner i private boliger blev anvendt materialer, der var til rådighed lokalt.

+++++ TIFF +++++

Projektet gjorde mere end at levere infrastruktur. Ved at hjælpe lokalsamfundet med selv at identificere, hvad de behøvede fra projektet, var projektet med til at skabe langsigtede adfærdsændringer. Vandforbrugerorganisationer deltog i drøftelserne om de tekniske specifikationer vedrørende vandforsyningen og sanitære systemer, der blev taget hensyn til kundernes behov, og vandforbrugerorganisationerne stod for den daglige drift af systemerne. De blev bistået af det statslige agentur for vand og sanitet, når der var behov for vedligeholdelse og reparationer.

Projektet har haft positive virkninger for lokalbefolkningens liv. Det kunne ses, at de mindre byer var fri for problemet med afføring i det fri, og der har været et fald i antallet af vandbårne sygdomme.

Da revisionen blev gennemført, var projektet blevet gentaget i mere end 100 mindre byer.

VANDFORSYNING OG SANITET I DELSTATEN CROSS RIVER STATE, NIGERIA

Modtageren af tilskuddet indgav en foreløbig rapport (Interim Narrative Report) den 7. juni 2011. Denne rapport dækker hele gennemførelsesperioden (fra 1. januar 2005 til 31. december 2010). I henhold til denne foreløbige rapport er de vigtigste projektoutput blevet leveret i overensstemmelse med projektforslaget og støtteaftalen, dog med to vigtige undtagelser, nemlig a) antallet af reparerede borehuller var blevet reduceret til 61 (mod 120 i aftalen) og b) man havde opgivet at opføre sanitetscentre og latriner. Som kompensation for, at antallet af borehuller var blevet reduceret, lavede støttemodtageren 15 supplerende nye borehuller.

19. I 10 af de 18 projekter, som der forelå oplysninger om, var det installerede vandforsyningsudstyr holdt i ren og god stand, og det fungerede. 7 projekter led under mindre svagheder, der indvirkede på en del af projektet, mens der i ét projekt blev konstateret en alvorlig svaghed (jf. tekstboks 3).

20. 5 af de 10 projekter med en sanitetskomponent, som der forelå oplysninger om, var vellykkede, i to tilfælde var de etablerede faciliteter ikke i drift eller fungerede ikke tilfredsstillende, og i tre tilfælde var der mindre svagheder (jf. bilag IV).

+++++ TIFF +++++

TEKSTBOKS 3

VANDFORSYNING OG SANITET I LANDDISTRIKTER I DEN NORDLIGE REGION, GHANA

I henhold til den endelige projektevalueringsrapport var der placeret håndpumper i områder, der var kendt for regelmæssigt at blive oversvømmet, for let at blive forurenede og for i perioder at være utilgængelige.

For så vidt angår de borehuller, der blev genetableret i den østlige del af Gonja og i den vestlige del af Mamprusi, blev der rapporteret følgende problemer i forbindelse med et kontrolbesøg, der blev gennemført i 2010::

I den østlige del af Gonja fungerede fem af de 17 kontrollerede borehuller ikke, mens tre ikke blev brugt.

I den vestlige del af Mamprusidistriktet fungerede et af de 7 kontrollerede borehuller ikke.

Efter et første besøg i 2009 blev det rapporteret, at et af de 7 borehuller, der var udvalgt til kontrol i de to distrikter, ikke var blevet fundet, og at tre var i ringe stand. Hertil kommer, at 3 af de 40 borehuller, der blev kontrolleret i den vestlige del af Gonjadistriktet inden for rammerne af de tekniske og finansielle revisioner, der blev gennemført i 2009, ikke fungerede.

MEN MODTAGERNES BEHOV BLEV I DE FLESTE TILFÆLDE IKKE OPFYLDT PÅ TILFREDSSTILLENDE VIS

21. Modtagernes behov, som de var defineret i projekterne, blev kun opfyldt fuldt ud i 2 af de 23 reviderede projekter, og de blev opfyldt med mindre svagheder i yderligere 6 tilfælde. I andre tilfælde var der mere alvorlige svagheder (jf. bilag IV og tekstboks 4).

22. Med to undtagelser foretog de enheder, der drev faciliteterne, ikke regelmæssig kontrol for at sikre, at vandkvaliteten opfylder de minimumsstandarder, der gør dem egnet til konsum (jf. tekstboks 5).

23. Vanskeligheder forbundet med at gennemføre regelmæssige kontroller og risikoen for forurening [11] var nogle af de hyppigst forekommende hindringer for opfyldelsen af disse standarder. De befolkningsgrupper, der anvender disse faciliteter, anbefales derfor kraftigt at koge vandet, inden det bruges som drikkevand eller til madlavning.

FOR DE FLESTE PROJEKTERS VEDKOMMENDE VIL RESULTATERNE OG DE OPNÅEDE FORDELE IKKE VARE VED PÅ MELLEMLANG OG LANG SIGT, MEDMINDRE DER SIKRES IKKEAFGIFTSBASEREDE INDTÆGTER

24. Retten vurderede de reviderede projekters tekniske, finansielle og institutionelle bæredygtighed, og, hvor det var muligt, deres sociale og miljømæssige effekt, ved at analysere tekniske dokumenter og besøge projekter (jf. punkt 14 og bilag IV).

TEKSTBOKS 4

PROGRAMMET FOR VANDFORSYNING OG SANITET I MINDRE BYER (STWSSP), NIGERIA

Programmet omfattede etablering af borehuller, pumper og distributionsnetværk i 24 mindre byer i delstaterne Adamawa, Delta og Ekiti.

Ifølge planerne skulle elforsyningsnettet drive pumperne, men i dette tilfælde var elforsyningen næsten ikke eksisterende. Der blev installeret reservegeneratorer, men det var for dyrt i diesel at lade dem køre rutinemæssigt. Selv om installationerne var i god driftstilstand, blev de — da revisionen blev gennemført — således kun sjældent taget i brug. De potentielle brugere fortsatte derfor med at bruge de vandkilder, som de tidligere havde brugt, og programmet, hvis formål var at sikre en forbedret kilde til drikkevand, havde i praksis ikke givet nogen fordele.

PROGRAMMET FOR VANDFORSYNING TIL REGIONALE CENTRE FASE I, TANZANIA

I Mwanza blev opførelsen af det oprindeligt planlagte spildevandsbehandlingsanlæg udskudt til fase II, selv om implementeringen af projektets vandforsyningskomponent allerede var færdig.

TEKSTBOKS 5

VANDKVALITET I ANGOLA OG TANZANIA

I byen Tombwa, Angola, oplyste den enhed, der var ansvarlig for at forvalte vandforsyningssystemet, at der blev foretaget vandanalyser hver dag. Der blev dog ikke fremlagt nogen fortegnelse over disse analyser for revisorerne.

Vand leveret til Luandas forstæder blev kemisk renset i spildevandsbehandlingsanlæg, inden det blev distribueret, og ifølge rapporterne opfyldte det de kriterier, der var fastsat i WHO’s retningslinjer. Vandforsyningsnettet var imidlertid kendetegnet ved hyppige brud, hvilket øgede risikoen for vandforurening under distributionen til brugerne.

I landdistrikterne blev der i forbindelse med projektet om levering af vand til ti landsbyer i den nordlige provins Uige ikke foretaget vandanalyser som følge af logistiske problemer med at få adgang til afvandingsområdet.

I Tanzania kunne landdistriktsprojektet om levering af vand til landsbyer i Njombe regne med støtte fra det lokale laboratorium til gennemførelse af vandanalyser, selv om der ikke blev foretaget kvalitetstest regelmæssigt. Lokale landbrugere havde imidlertid kort forinden plantet byg tæt ved afvandingsområdet og anvendt kemiske gødningsstoffer og pesticider. Det lokale laboratorium havde ikke det rette udstyr til at afsløre sådanne former for forurening, og vandprøverne måtte sendes til hovedstaden, hvilket betød, at der gik lang tid, inden resultaterne af analyserne blev meddelt, og det førte til øgede omkostninger.

TEKNISK BÆREDYGTIGHED

25. Generelt fremmede de reviderede projekter anvendelsen af standardteknologi og lokalt tilgængelige materialer for både vandforsynings- og sanitetskomponenternes vedkommende. Navnlig i forbindelse med landdistriktsprojekter (15 af de 23 projekter) blev der bygget borehuller, der var nemme at vedligeholde, og skaktbrønde, der var udstyret med håndpumper til vandforsyning, og man fremmede opførelsen af billige toiletmodeller, hvortil der blev anvendt lokalt tilgængelige materialer.

+++++ TIFF +++++

Vandstander, Burkina Faso© Den Europæiske Revisionsret.

FINANSIEL BÆREDYGTIGHED

26. Efter at vand- og sanitetsprojekterne er blevet overdraget, kan der kun drages fordel af dem, hvis de har en tilstrækkeligt pålidelig indtægt til at dække driftsomkostningerne, herunder almindelig vedligeholdelse, samt reparationer, når det er nødvendigt. Med tiden vil det også være nødvendigt at erstatte eller reparere installationerne. Rådet konkluderede i 2002, at prisfastsættelsen for vandforsyning bør sikre finansiel bæredygtighed, men tilføjede, at det er en forudsætning for at kunne imødekomme de fattige og udsatte gruppers grundlæggende behov, at der fastsættes egnede takststrukturer og opsamlingssystemer [12]. De nationale og lokale politikker i partnerlandene varierer, og både af praktiske og politiske årsager gøres der ofte brug af skatter og overførsler samt vandafgifter [13].

27. Projektudformningen inkluderer planer, der skal sikre bæredygtighed efter overdragelsen, og den bør derfor omfatte en analyse af de muligheder, der er til rådighed lokalt, for at sikre finansiering, herunder de hermed forbundne risici (f.eks. at den nationale offentlige finansiering ikke vil blive videreført, eller at omstændighederne vil gøre, at der er behov for flere tilskud). Praktiske forhindringer i forbindelse med fastsættelse af afgifter og opkrævning kan behandles i forbindelse med den detaljerede projektudformning, og for eksempel ved at der tilbydes undervisning som led i projektgennemførelsen.

28. Der forelå kun få regnskaber for driften af de installerede systemer, navnlig for landdistriktsprojekter. Rettens revisorer analyserede derfor den dokumentation, der var til rådighed (f.eks. opgørelser over opkrævning af afgifter og bankudskrifter), og når det var muligt, drøftede de den økonomiske situation med de enheder, der var ansvarlige for at drive systemerne, samt de endelige modtagere.

29. Kun i 4 af de 23 projekter, Retten gennemgik, var vandafgifterne fastsat således, at beløbene dækkede driftsomkostningerne. For de andre projekters vedkommende vil bæredygtigheden være i fare, medmindre det er muligt at anvende overførsler og skatter. Som forklaret i de tre følgende punkter var satserne påvirket af faktorer som:

a) hvad man mente, modtagerbefolkningen ville kunne betale for ydelsen

b) afvisning af vandafgifter med den begrundelse, at regeringen burde levere vand gratis

c) ineffektiv fakturering og opkrævning af gebyrer.

30. I 2 landdistriktsprojekter i Burkina Faso (regionalt solenergiprogram — fase II og selvforvaltning af drikkevand og sanitet i landdistrikter i 4 provinser i Burkina Faso) blev prisen fastsat af borgmestre, uden at der i tilstrækkelig grad blev taget hensyn til behovet for at dække omkostninger. Det var også tilfældet ved to byprojekter, der blev gennemgået i Angola, hvor vandpriserne var subsidierede. Dette er eksempler på projekter, hvor vandafgifterne vil være utilstrækkelige til at dække omkostningerne, og hvor der vil være behov for skatter eller overførsler til at sikre bæredygtigheden.

31. I henhold til det agentur, som gennemfører et af de projekter, der blev revideret i Nigeria ("Vandforsyning og sanitet i delstaten Cross River State"), betragter lokalbefolkningen vand som et gratis socialt gode og er imod, at husstande eller enkeltpersoner skal betale for drikkevand. I forbindelse med projektet vandforsyning og sanitet i landdistrikter i den nordlige del af Ghana fremgik det af den endelige evalueringsrapport, at mange vand- og sanitetsudvalg ikke opkrævede vandafgifter.

32. I 8 projekter noterede Retten udbredte problemer med fakturering og opkrævning (lavt antal tilslutninger og en betydelig mængde vand, der ikke blev faktureret, kombineret med en svag målingskapacitet). I forbindelse med projektet for vandforsyning og sanitet i forstæder til Luanda, Angola, fakturerede EPAL (Luandas offentlige vandværk) i henhold til sin aktivitetsrapport for 2010 f.eks. kun 46,5 % af det vand, der blev produceret (31,1 million euro), og kun halvdelen af dette beløb blev opkrævet (15,4 millioner euro).

INSTITUTIONEL BÆREDYGTIGHED

33. For så vidt angår institutionel bæredygtighed er det vigtigt, at lokale enheder, som for eksempel vandforbrugersammenslutninger og -udvalg, får bemyndigelse til at forvalte og drive installationerne, og de bør have adgang til den nødvendige kapacitet og tekniske ekspertise.

34. De reviderede projekter sikrede, at modtagerne var involveret i de oprindelige valg, der blev truffet, og de omfattede generelt udvikling af den nødvendige lokale viden og ekspertise.

35. I forbindelse med syv af de reviderede projekter var de ansvarlige enheder imidlertid ikke i stand til at sikre, at installationerne fungerede tilfredsstillende. Blandt de vanskeligheder, der blev konstateret, var, at der ikke var tilstrækkeligt udviklede tekniske færdigheder, og at det ikke var lykkedes at opbygge ejerskab (jf. tekstboks 6). I praksis kan begge disse begrænsninger betyde, at udstyret ikke anvendes.

TEKSTBOKS 6

PROGRAM FOR VANDFORSYNING OG SANITET I MINDRE BYER (STWSSP), NIGERIA

Myndighederne havde ikke de nødvendige færdigheder til at stå for vedligeholdelse og reparationer af systemet og endnu mindre kapacitet til at implementere adfærdsændringer. I 2006 blev det i midtvejsevalueringsrapporten antydet, at vandforbrugersammenslutninger ville have brug for støtte længe efter, at bygge- og anlægsarbejdet var afsluttet.

I den efterfølgende overvågningsrapport fra midten af 2010 konstateres det, at situationen ikke havde ændret sig, "eftersom der ikke var nogen til at fremskynde udviklingen af en model for lokalsamfundets ejerskab, der gik ud over afslutningen af byggekontrakten". Rapporten konkluderede, at den utilstrækkelige støtte til lokalsamfundene undergravede projektets bæredygtighed. Dette blev bekræftet af Rettens revision.

PARTNERLANDENES ANSVAR

36. Når driften af projekter afhænger af finansiering, teknisk støtte eller andre aktioner fra partnerlandenes regeringers eller lokale myndigheders side, er det nødvendigt, at disse myndigheder forpligter sig, hvis bæredygtigheden skal sikres. I de 3 projekter, hvor der var indgået formelle forpligtelser, blev disse ikke overholdt (jf. tekstboks 7). I de øvrige 20 projekter var der ikke indgået formelle forpligtelser.

SOCIALE OG MILJØMÆSSIGE VIRKNINGER

37. Eftersom der ikke foreligger relevante data og miljømæssige indikatorer, er det ikke muligt at vurdere, i hvilket omfang de reviderede projekter har bidraget til forbedringer i målbefolkningernes generelle levevilkår og til miljøbevarelse.

38. Selv om det var meningen, at alle projekterne skulle fokusere på de fattiges behov, blev der ikke desto mindre fundet seks tilfælde, hvor de fattigste og mest sårbare ikke havde adgang til drikkevand og basal sanitet.

39. Man havde i vidt omfang også fremmet hygiejnebevidstheds- og sensibiliseringskampagner, men den relativt ringe betydning, som man havde tildelt sanitetskomponenten, og det forhold, at man ikke klart og effektivt havde integreret vand-, sanitets- og hygiejnespørgsmål, reducerede effekten af disse aktiviteter væsentligt (jf. tekstboks 8).

TEKSTBOKS 7

DRIKKEVANDSFORSYNING TIL BYEN TOMBWA, ANGOLA

Angolas regering overholdt ikke de forpligtelser, den havde indgået i finansieringsaftalen med hensyn til anlægsarbejder (udvidelse af vandforsyningssystemet og elnettet), tilpasning af vandafgifterne til de faktiske omkostninger og støtte til omstruktureringen af EMAST (Tombwas offentlig vandværk). Det er ekstremt vigtigt, at regeringen overholder sådanne forpligtelser med henblik på at sikre interventionernes bæredygtighed.

TEKSTBOKS 8

REGIONALT SOLENERGIPROGRAM — FASE II, BURKINA FASO

Programmet fokuserede primært på drikkevandsrelaterede aktiviteter. Der blev ikke i samme grad lagt vægt på sanitetsaspekter, og planlægningsdokumenterne omfattede ikke en sanitetsinfrastruktur.

Som følge af forsinkelser i opførelsen af installationerne kunne dele af foranstaltningerne vedrørende undervisnings-/bevidstgørelseskampagner ikke gennemføres eller blev gennemført for tidligt.

EN INTEGRERET STRATEGI FOR UDRYDDELSE AF SYGDOMMEN GUINEAORM GENNEM VANDFORSYNING, SANITET OG HYGIEJNE I DEN NORDLIGE REGION, GHANA

Et af de fire væsentligste resultater i projektet omhandlede hygiejnebevidsthedskampagner og inkluderede aktiviteter, der havde til formål at implementere bedre hygiejnepraksis.

Resultaterne af de aktiviteter, der blev gennemført på områderne hygiejnefremme i skoler og i lokalsamfundet, blev imidlertid i stor udstrækning betragtet som ineffektive (anden rapport om resultatovervågning, 2009, og ROM-rapport, 2010).

+++++ TIFF +++++

DRIKKEVANDSFORSYNING TIL TOMBWA, ANGOLA

Projektet omfattede ikke en sanitetskomponent, selv om det i feasibilityforundersøgelserne var blevet påpeget, at dårlig sanitet udgjorde en betydelig risiko for befolkningens sundhedstilstand. Da revisionen blev gennemført, var situationen ikke ændret. Afføring i det fri og andre dårlige sanitetspraksis, som øger de sundhedsmæssige farer, var stadig udbredte.

40. I et projekt ("Closing the gap": forbedring af vandforsyningen og saniteten i mindre byer i Nigeria, jf. tekstboks 2) var gennemførelsen af hygiejnebevidsthedskampagnerne en succes. Det kunne ses, at lokalsamfundene var blevet fri for problemet med afføring i det fri. Da revisionen blev gennemført, var projektet blevet gentaget i mere end 100 mindre byer. Delegationer fra Niger (grænsen ligger 25 km væk) besøgte endvidere lokalsamfundene, fordi de ønskede at lære om den anvendte metode, så de kunne anvende den i deres land.

FORVALTNINGSPROCEDURERNE VAR DÆKKENDE, MEN VIGTIGE FORHOLD MED HENSYN TIL BÆREDYGTIGHED BLEV IKKE AFHJULPET

41. I vandsektoren har Kommissionen i meget stor udstrækning brugt projekttilgangen til levering af udviklingsbistand. Projekter gennemføres ikke direkte af Kommissionens ansatte, men udformes og gennemføres enten af et agentur under ledelse af det relevante ministerium i partnerlandet eller af en ngo eller en international organisation.

42. Kommissionen har fastsat procedurer, giver instrukser og vejledning og rådgiver om godkendelse og overvågning. Retten konstaterede, at bæredygtigheden ofte er i fare (jf. punkt 25-40), og den undersøgte derfor, om disse procedurer i princippet var i stand til at give rimelig sikkerhed for, at projekterne ville være bæredygtige, og om de reelt blev anvendt tilfredsstillende i de reviderede projekter.

KOMMISSIONENS PROJEKTFORVALTNINGSPROCEDURER DÆKKEDE FULDT UD BÆREDYGTIGHED

43. Kommissionen yder intern vejledning om hver enkelt af de vigtigste faser i projektcyklussen: programmering, fastlæggelse, udformning, gennemførelse og evaluering og revision. Og der er specifikke retningslinjer for vand og sanitet [14].

44. Retningslinjerne henviser overalt til bæredygtighed og anbefaler en række foranstaltninger og kontroller til de enkelte stadier, der tilsammen giver sikkerhed for, at risiciene med hensyn til bæredygtighed identificeres og forvaltes. De skal blandt andet sikre:

a) På programmeringsstadiet: at de nationale landeprogrammer er på linje med partnerlandenes strategier og fattigdomsbekæmpelsesstrategier og er koordineret med andre donorer.

b) På fastlæggelses- og udformningsstadiet: at der tilbydes tilfredsstillende tekniske løsninger, at der er stabile finansieringskilder til rådighed, og at der er fastlagt klare indikatorer, mål og målsætninger. I tilfælde af tilskudsaftaler [15] finansieret af Kommissionen, for eksempel aftalerne under vandfaciliteten, tages udfaldet af lignende analyser i betragtning under udvælgelsesprocessen.

c) På gennemførelsesstadiet: at Kommissionen overvåger fremskridt og træffer afhjælpende foranstaltninger i rette tid.

d) I både gennemførelses- og evaluerings- og revisionsfaserne: at Kommissionens resultatorienterede overvågningssystem [16] omfatter en vurdering af resultaternes potentielle og reelle bæredygtighed henholdsvis under og efter afslutningen af projektgennemførelsen.

e) I tilfælde af, at Kommissionen rekvirerer endelige evalueringer: at det angives i opgavebeskrivelsen, at det skal vurderes, om projektresultaterne er bæredygtige.

MEN I ET STORT ANTAL SAGER VAR DET IKKE LYKKEDES KOMMISSIONEN AT TACKLE VANSKELIGE FORHOLD MED HENSYN TIL RESULTATERNES BÆREDYGTIGHED

45. Der var intet bevis for, at Kommissionen havde identificeret eller taget skridt til at adressere følgende svagheder i projektudformningen:

a) I 9 projekter manglede der vigtige aspekter af de tekniske specifikationer, eller der var ikke redegjort tilstrækkeligt for disse.

b) I 11 tilfælde var de økonomiske og finansielle analyser ikke tilstrækkeligt udviklede.

c) I 8 projekter var målene ikke klart definerede, og i andre 10 var der ikke klart definerede indikatorer, basisværdier og målsætninger.

46. Der var blandt andet følgende svagheder:

a) Der var ikke tilstrækkeligt detaljerede oplysninger hverken om de tekniske løsninger, der var foreslået, eller om de afhjælpende foranstaltninger, der skulle træffes i tilfælde af kendte risici for projekternes bæredygtighed (navnlig i tilfælde af hydrogeologiske forhold, der var ufavorable for udnyttelsen af grundvand).

b) Tilfælde, hvor den anvendte tekniske løsning viste sig at være utilstrækkelig.

c) Tilfælde, hvor der var ubalance mellem projekters vandforsynings-, spildevandsaflednings- og spildevandsbehandlingskomponenter.

47. Økonomiske og finansielle aspekter har stor betydning for bæredygtigheden. Eftersom afgifterne normalt ikke er tilstrækkelige til at dække drifts- og vedligeholdelsesomkostningerne, er det afgørende, at der identificeres alternative finansieringskilder, og at der, hvis det er muligt, indgås forpligtelser herom, inden projektets finansiering godkendes.

48. Kun i ét tilfælde — fase II af det regionale solenergiprogram i Burkina Faso — blev finansiel bæredygtighed drøftet indgående i finansieringsforslaget. I 11 andre tilfælde fremgik det ikke af de dokumenter, som Retten gennemgik, hvordan vedligeholdelse og udskiftning af infrastrukturen skulle finansieres.

49. De meget vanskelige forhold, som disse projekter forvaltes under (lavindkomstsamfund, manglende vilje til at betale for vand etc.), og problemerne med at generere tilstrækkelige midler til at dække driftsomkostningerne (jf. punkt 29), talte endvidere for, at det i vurderingsfasen analyseres, hvordan finansieringsgabet skal udfyldes, og ville have berettiget, at finansieringsbeslutningen blev gjort afhængig af specifikke forpligtelser i den henseende. Det var ikke tilfældet i forbindelse med nogen af de reviderede projekter.

50. Der manglede især klart definerede projektmål med hensyn til det planlagte udstyr, driftsniveauet (kvantitet og kvalitet) og den målbefolkning, der forventedes at nyde godt af projektresultaterne. Manglen på klare og kvantificerede foranstaltninger hæmmede i stor udstrækning Kommissionens evne til at overvåge fremskridt under gennemførelsen og senere hen til at måle og kontrollere, om de opnåede resultater blev videreført eller ej (jf. tekstboks 9).

51. Kommissionen overvågede 18 af de 23 projekter ved hjælp af ROM-proceduren. For otte af disse projekter var der intet bevis for, at Kommissionen fulgte de anbefalinger, der blev fremsat i ROM-rapporterne.

52. De endelige evalueringer iværksættes som hovedregel inden afslutningen af projektaktiviteterne eller umiddelbart efter, dvs. at det er for tidligt at vurdere bæredygtigheden. På den anden side gennemføres det efterfølgende tilsyn og den efterfølgende evaluering længe efter, at projektet er afsluttet, netop for at man skal kunne se på bæredygtigheden. Der blev foretaget en endelig vurdering af 10 af de 23 gennemgåede projekter, men der blev kun foretaget efterfølgende tilsyn af 2 af de 20 projekter, der kunne have været genstand for et sådant tilsyn [17]. Bilag V indeholder mere detaljerede oplysninger.

53. Endelig skal det noteres, at andre faktorer, der er relevante for projektresultaternes bæredygtighed, ligger uden for Kommissionens kontrol, for eksempel pålideligheden af de data, der anvendes til at måle projekternes effekt (såsom sundhed, uddannelse og miljø).

TEKSTBOKS 9

NEDBRINGELSE AF BØRNEDØDELIGHEDEN OG ØGET SKOLESØGNING VIA BEDRE ADGANG TIL VAND OG SANITET I LANDDISTRIKTERNE I ANGOLA

Det fremgik ikke af projektforslaget, hvor vandforsyningen og sanitetsinfrastrukturen skulle etableres, og der var ikke fastsat klart definerede mål med hensyn til vandkvalitet.

VANDFORSYNING OG SANITET I LANDDISTRIKTER I DEN NORDLIGE REGION, GHANA

Der forelå ikke ensartede data om den befolkningsgruppe, som projektet var rettet mod. I henhold til den feasibilityundersøgelse, der blev gennemført i 2000, var der en samlet befolkning på 576000 indbyggere i 865 landsbyer i de tre berørte distrikter, mens der i henhold til rapporten om midtvejsevalueringen blev henvist til en befolkning på 386000 indbyggere i 2002 i samme område.

6. MIKROPROJEKTPROGRAM, GHANA

Selv om projektdokumentationen henviste til forbedret adgang til drikkevand, var der ikke fastsat mål med hensyn til vandkvantitet og -kvalitet.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

KONKLUSIONER

54. I forbindelse med de projekter, der var omfattet af Rettens revision, var udstyret blevet installeret i henhold til planen, og det fungerede (jf. punkt 17-20). Men under halvdelen af projekterne leverede resultater, der opfyldte modtagernes behov (jf. punkt 21-23). For størstedelen af projekternes vedkommende vil resultaterne og de opnåede fordele ikke vare ved på mellemlang og lang sigt, medmindre der sikres ikkeafgiftsbaserede indtægter (jf. punkt 24-36).

55. Retten fandt, at den anvendte teknologi var hensigtsmæssig (jf. punkt 25).

56. De fastsatte vandafgifter dækkede imidlertid ikke alle omkostningerne, enten fordi de var blevet fastsat på basis af befolkningens betalingsevne, eller på grund af manglende vilje til at betale og ineffektiv fakturering og opkrævning. Det var derfor nødvendigt at finde anden finansiering til at dække projekternes driftsomkostninger på lang sigt (jf. punkt 26-32).

57. I syv af projekterne havde operatørerne ikke kapacitet til at varetage deres ansvarsopgaver på grund af utilstrækkelige tekniske færdigheder eller manglende evne til at opbygge ejerskab (jf. punkt 33-35). I de tre projekter, hvor partnerregeringerne havde indgået formelle forpligtelser, blev disse ikke overholdt (jf. punkt 36).

58. Retten fandt både gode og dårlige eksempler på sociale og miljømæssige virkninger, men uden relevante data og miljøindikatorer er det ikke muligt at vurdere projekternes bidrag (jf. punkt 37-40).

59. Kommissionens projektforvaltningsprocedurer dækkede fuldt ud bæredygtighed i de reviderede projekter, men Kommissionen formåede ikke at tackle vigtige forhold med hensyn til resultaternes bæredygtighed. I projektudformningsfasen blev de foreslåede tekniske løsninger (8 projekter) og den finansielle levedygtighed (11 projekter) ikke analyseret tilstrækkeligt. For 18 projekters vedkommende blev der ikke defineret klare mål, indikatorer og målsætninger (jf. punkt 41-50).

60. Overvågnings-, kontrol- og evalueringsrapporter blev ikke anvendt fuldt ud, hvilket begrænsede Kommissionens kapacitet til at indføre korrigerende foranstaltninger. Hertil kommer, at det i de fleste af de afsluttede projekter ikke var muligt at foretage en anvendelig vurdering af resultaternes bæredygtighed, fordi der ikke var foretaget et efterfølgende tilsyn eller en efterfølgende evaluering (jf. punkt 51 og 52).

61. EU’s støtte har således forbedret adgangen til drikkevand og basal sanitet i de seks reviderede lande syd for Sahara gennem anvendelse af standardteknologi og lokalt tilgængelige materialer, selv om modtagernes behov kun blev mødt i mindre end halvdelen af de projekter, som Retten gennemgik. For de fleste projekters vedkommende vil resultaterne og de opnåede fordele ikke vare ved på mellemlang og lang sigt, medmindre der kan sikres ikkeafgiftsbaserede indtægter. Forvaltningsprocedurerne var dækkende, men det lykkedes ikke Kommissionen at tackle en række vigtige spørgsmål vedrørende bæredygtighed.

ANBEFALINGER

62. Med henblik på at maksimere de fordele, der opnås fra EU’s udviklingsudgifter på dette område og inden for denne sektor, bør Kommissionen gøre følgende:

a) sikre, at dens procedurer anvendes korrekt, navnlig i forbindelse med følgende punkter på projektvurderingsstadiet:

i) definition af eksplicitte projektmål (kvantitet, type, placering, direkte og indirekte støttemodtagere)

ii) beskrivelse af og begrundelse for de foreslåede teknologiske løsninger (hvis muligt med henvisning til alternative muligheder)

iii) fastsættelse af objektive, verificerbare indikatorer for projekternes gennemførelse samt basisværdier og kvantificerede målsætninger for projektresultater

b) gennemføre tilstrækkelige økonomiske og finansielle analyser til at gøre det muligt umiddelbart at identificere de forventede kilder til projektfinansiering fremover (herunder anslået bidrag og tidsplan)

c) inden projektgodkendelsen eksplicit overveje om det er sandsynligt, at betingelserne for succes, herunder partnerlandets forpligtelser, vil blive opfyldt

d) sikre, at resultaterne af overvågnings-, kontrol- og evalueringsarbejdet anvendes fuldt ud, og at de anbefalinger, der fremsættes i rapporterne tages i betragtning og gennemføres.

Vedtaget af Afdeling III, der ledes af Karel PINXTEN, medlem af Revisionsretten, i Luxembourg på mødet den 10. juli 2012.

På Revisionsrettens vegne

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Formand

[1] Millenniumudviklingsmålene blev fastsat i De Forenede Nationers millenniumerklæring, der blev underskrevet i september 2000 af 189 nationer (http://www.un.org/millennium/declaration/ares552e.pdf), for at udrydde ekstrem fattigdom og imødekomme de mange forskellige afsavn inden 2015. Disse mål drejer sig om at nedbringe fattigdom og sult, sikre undervisning til alle, fremme kønnenes ligestilling, nedbringe børnedødeligheden, forbedre mødresundheden, bekæmpe hiv/aids, sikre et bæredygtigt miljø og deltage i et globalt partnerskab for udvikling. Vand og sanitet er inkluderet i MDG-mål nr. 7 om sikring af et bæredygtigt miljø, men yder et vigtigt bidrag til opfyldelsen af alle MDG-målene.

[2] Verdenssundhedsorganisationen (WHO) skønner, at 6,3 % af alle dødsfald på verdensplan (8 %, hvis man kun tager udviklingslandene i betragtning) kunne undgås med bedre vandforsyning, sanitet og hygiejne. Størstedelen af disse undgåelige dødsfald er blandt børn i udviklingslandene.

[3] Unicef/WHO JMP definerer en forbedret drikkevandskilde som én, der er beskyttet fra udefrakommende forurening, navnlig forurening med fækalier. I JMP betragtes følgende som forbedrede vandkilder: indlagt vand i boligen, på gårdspladsen eller jordstykket; offentlig vandhane eller vandstander, rørbrønd eller boring; beskyttet skaktbrønd, beskyttet kilde og regnvandsopsamling. En forbedret sanitær facilitet defineres som en facilitet, der på hygiejnisk vis holder menneskeekskrementer adskilt fra mennesker, som for eksempel vandklosetter eller manuelle toiletter (pour-flush) tilknyttet et kloakrørsystem, septiktank, latrin, ventileret forbedret latrin, latrin med plade; komposteringstoilet (http://www.wssinfo.org/definitions-methods/introduction/).

[4] Tabel 8.7, Sudeshna Ghosh Banerjee og Elvira Morella: Africa’s Water and Sanitation Infrastructure: Access, Affordability, and Alternatives. Verdensbanken, 2011.

[5] Erklæring fra konferencen om initiativet for vandforsyning og sanitet og den afrikanske vandfacilitet (Conference on the Rural Water Supply and Sanitation Initiative and the African Water Facility) i Marseille, den 14. marts 2012 (http://www.afdb.org/fileadmin/uploads/afdb/Documents/Generic-Documents/RWSSI-AWF%20Conference%20Declaration%20Final%2014%20Mar%202012.pdf).

[6] KOM(2002) 132 endelig af 12. marts 2002 — Vandforvaltning i udviklingslandene — strategi og prioriteter for EU’s udviklingssamarbejde.

[7] Rådets dokument 9696/02.

[8] Punkt 80 og 81 i den europæiske konsensus om udvikling (EUT C 46 af 24.2.2006); vand er (sammen med energi) blandt de ni prioriterede områder for EU’s udviklingspolitik.

[9] De europæiske udviklingsfonde (EUF) for AVS-staterne og for den finansielle ramme 2007-2013, instrumentet for udviklingssamarbejde for Asien og Latinamerika og det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument for de omkringliggende lande.

[10] I overensstemmelse med den holdning Kommissionen gav udtryk for i KOM(2002) 132 endelig: "Strategien for bæredygtig adgang til og forvaltning af vandressourcer omfatter sektorale, tværgående emner og alle aspekter af bæredygtighed. Økonomisk, social og miljømæssig bæredygtighed ..."

[11] Gamle vandforsyningsrør og utilstrækkeligt beskyttede vandressourcer er blandt de faktorer, som i større omfang er medvirkende til at forurene det vand, der leveres. Når faciliteterne er nye, men der ikke anvendes forsyningsrørsystemer, øger transportprocessen og oplagringen af vand i huse også risikoen for forurening.

[12] Rådets resolution om vandforvaltning i udviklingslandene — strategi og prioriteter for EU’s udviklingssamarbejde (9696/02 af 7.6.2002), punkt 7.

[13] Anvendelsen af en blanding af afgifter, skatter og — for kapitalinvesteringer — overførsler er hidtil ikke blevet behandlet i erklæringer om EU’s udviklingspolitik, men det blev for eksempel drøftet i Managing Water for All (Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling, 2009).

[14] Kommissionens retningslinjer for udviklingssamarbejde om vandressourcer (guidelines for water resources development co-operation) (1998, ajourført i 2008) og et sæt retningslinjer for den 10. EUF-programmeringsperiode (The Role of Water and Sanitation in Achieving the Millennium Development Goals).

[15] I henhold til punkt 6.1.1 i "Practical Guide to Contract Procedures for EU external actions" (januar 2012-udgaven) er tilskud direkte finansielle bidrag uden krav om tilbagebetaling, der ydes over EU’s budget eller EUF’s midler til finansiering af:

- enten foranstaltninger, der skal fremme virkeliggørelsen af et mål, der indgår i en af Den Europæiske Unions politikker

- eller driften af et organ, der arbejder for virkeliggørelsen af et mål af generel europæisk interesse eller et mål, der indgår i en af Den Europæiske Unions politikker.

[16] Kommissionens resultatorienterede overvågningssystem (ROM) blev etableret i 2000 med henblik på at yde ekstern, objektiv og uvildig feedback om resultaterne af EU-finansierede bistandsprojekter og -programmer. ROM er en del af EuropeAids overordnede kvalitetssikringscyklus, som starter med udformningen af projekterne og ender efter gennemførelsen. Det fremsætter anbefalinger til foranstaltninger, mens projekterne er i gang.

[17] Det efterfølgende tilsyn iværksættes normalt inden for to år efter projektets afslutning.

--------------------------------------------------

BILAG I

VAND OG SANITET (LANDE SYD FOR SAHARA): KONTRAHEREDE BELØB I PERIODEN 2001-2010

Område, som foranstaltningen gennemføres i | Kontraherede beløb (euro) |

Geografiske programmer | EU-vandfacilitet (9. EUF) [1] | I alt |

Mozambique | 50937409,24 | 37018074,60 | 87955483,84 |

Burkina Faso [2] | 59080872,33 | 7125461,00 | 66206333,33 |

Tanzania | 38059850,98 | 27852366,00 | 65912216,98 |

Nigeria | 61930227,68 | 3416645,95 | 65346873,63 |

Lesotho | 34779134,56 | 10000000,00 | 44779134,56 |

Benin [2] | 24225786,83 | 19863828,00 | 44089614,83 |

Ghana | 37998463,78 | 2764826,00 | 40763289,78 |

Etiopien | – | 39947063,39 | 39947063,39 |

Mauritius [2] | 38945583,78 | – | 38945583,78 |

Rwanda | 29957191,50 | 8573355,25 | 38530546,75 |

Angola | 32026905,70 | 5018240,00 | 37045145,70 |

Uganda | 8017687,04 | 28107637,00 | 36125324,04 |

Elfenbenskysten | 34664325,20 | 1400001,00 | 36064326,20 |

Kenya | 2995171,46 | 30462679,60 | 33457851,06 |

Madagaskar | – | 30400952,00 | 30400952,00 |

Mali | 19910603,30 | 9451714,00 | 29362317,30 |

Tchad | 19099441,52 | 675000,00 | 19774441,52 |

Malawi | 4725,00 | 17619266,75 | 17623991,75 |

Zambia | 3025570,00 | 13546210,00 | 16571780,00 |

Senegal | 1221044,55 | 14350685,37 | 15571729,92 |

Niger | 1608065,01 | 9491300,64 | 11099365,65 |

Namibia | 6183029,77 | 4641954,00 | 10824983,77 |

Djibouti | 9448628,25 | – | 9448628,25 |

Congo (Den Demokratiske Republik) | 77174,00 | 8303900,00 | 8381074,00 |

Zimbabwe | – | 7860277,62 | 7860277,62 |

Kap Verde | 6398887,39 | 609351,00 | 7008238,39 |

Mauretanien | 6398797,59 | – | 6398797,59 |

Guinea Conakry | 2556626,03 | 3092556,00 | 5649182,03 |

Mayotte | 1824749,33 | 2563390,00 | 4388139,33 |

Sierra Leone | 4267566,78 | – | 4267566,78 |

São Tomé | – | 3792465,00 | 3792465,00 |

Ækvatorialguinea | 2511626,65 | 1032898,00 | 3544524,65 |

Botswana | 3493422,26 | – | 3493422,26 |

Eritrea | 3350467,76 | – | 3350467,76 |

Den Centralafrikanske Republik | – | 2979328,75 | 2979328,75 |

Seychellerne | 172136,00 | 2648430,01 | 2820566,01 |

Gabon | 2814129,34 | – | 2814129,34 |

Cameroun | 2752488,51 | – | 2752488,51 |

Burundi | – | 2679034,95 | 2679034,95 |

Sudan | – | 2569826,25 | 2569826,25 |

Comorerne | – | 2153914,00 | 2153914,00 |

Guinea-Bissau | – | 2136805,16 | 2136805,16 |

Somalia | 87206,94 | 1754270,90 | 1841477,84 |

Togo | – | 1337428,00 | 1337428,00 |

Swaziland | – | 1056742,00 | 1056742,00 |

Projekter vedrørende flere lande | – | 629867,00 | 629867,00 |

Multi-country | 2850188,63 | 31037242,25 | 33887430,88 |

Andet EU-vandinitiativ: | |

Det afrikanske initiativ om vand | – | 20000000,00 | 20000000,00 |

Nilbassin-initiativet | – | 19458290,62 | 19458290,62 |

Landområder i Sydsudan | – | 8000000,00 | 8000000,00 |

Infrastrukturpartnerskab mellem EU og Afrika | – | 7986026,00 | 7986026,00 |

Andet (geografiske programmer): | |

SADC-regionen | 647456,00 | – | 647456,00 |

IGAD-regionen | 139331,00 | – | 139331,00 |

I alt | 554461971,69 | 455409304,06 | 1009871275,75 |

[1] I den pågældende periode blev der under den 2. vandfacilitet (10. EUF) kun indgået kontrakter for under 400000 euro. I henhold til oplysningerne i CRIS blev der indgået kontrakter for yderligere 117 millioner euro i 2011.

[2] Tallene for de geografiske programmer inkluderer sektorbudgetstøtte: 38 millioner euro til Burkina Faso, 4,8 millioner euro til Benin og 37,4 millioner euro til Mauritius.

--------------------------------------------------

BILAG II

BEFOLKNING, DER ANVENDER IKKEFORBEDREDE VANDKILDER OG SANITÆRE FACILITETER, I PROCENT (SKØNNET DÆKNING)

Kilde: Unicef/WHO Joint Monitoring Programme, marts 2010 opdatering

(http://www.wssinfo.org/data-estimates/introduction/).

(%) |

| Vand | Sanitet |

Byområder | Landområder | I alt | Byområder | Landområder | I alt |

Angola | 1990 | 70 | 60 | 64 | 42 | 94 | 75 |

2008 | 40 | 62 | 50 | 14 | 82 | 43 |

Benin | 1990 | 28 | 53 | 44 | 86 | 99 | 95 |

2008 | 16 | 31 | 25 | 76 | 96 | 88 |

Burkina Faso | 1990 | 27 | 64 | 59 | 72 | 98 | 94 |

2008 | 5 | 28 | 24 | 67 | 94 | 89 |

Ghana | 1990 | 16 | 63 | 46 | 89 | 96 | 93 |

2008 | 10 | 26 | 18 | 82 | 93 | 87 |

Nigeria | 1990 | 21 | 70 | 53 | 61 | 64 | 63 |

2008 | 25 | 58 | 42 | 64 | 72 | 68 |

Tanzania | 1990 | 6 | 54 | 45 | 73 | 77 | 76 |

2008 | 20 | 55 | 46 | 68 | 79 | 76 |

--------------------------------------------------

BILAG III

OVERSIGT OVER REVIDEREDE PROJEKTER OG PROGRAMMER

Intervention | Finansieringskilde | Gennemførelsesform | Omkostninger (millioner euro) | Europa-Kommissionens bidrag (millioner euro) |

Angola

Drikkevandsforsyning til Tombwa, Angola | 8. EUF | Enkeltstående projekter | 8,8 | 8,8 |

Vandforsyning og sanitet i forstæderne til Luanda | 9. EUF | Enkeltstående projekter | 21,4 | 21,4 |

Nedbringelse af børnedødeligheden og øget skolesøgning via bedre adgang til vand og sanitet i landdistrikterne i Angola | 9. EUF- vandfacilitet | Bidragsaftale med international organisation | 4,9 | 3,7 |

Installation eller renovering af vandforsyningssystemer og fremme af hygiejne og basal sanitet i 10 landsbyer i landdistrikter i Uigeprovinsen | 9. EUF- vandfacilitet | Aktionstilskud | 1,0 | 0,5 |

Benin

Vandinitiativ i bymæssige centre (budgetstøtteprogram) | 9. EUF | Sektorbudgetstøtte | 15,7 | 4,8 |

Forsyning af drikkevand og basal sanitet i 200 sårbare områder i Benin | 9. EUF- vandfacilitet | Bidragsaftale med international organisation | 2,2 | 1,2 |

Integreret forvaltning af vand til husholdningsbrug af "Associative and Council Development" i det nordvestlige Benin | EU’s almindelige budget | Aktionstilskud | 0,7 | 0,5 |

Burkina Faso

Drikkevandsforsyning til Ouagadougou | 8. EUF | Enkeltstående projekter | 202,6 | 30,0 |

Regionalt solenergiprogram fase II — Burkina Faso | 8. EUF | Enkeltstående projekter | 14,2 | 13,2 |

Selvforvaltning af drikkevand og sanitet i landdistrikter i fire provinser i Burkina Faso | 9. EUF- vandfacilitet | Aktionstilskud | 1,2 | 0,9 |

Rehabilitering og udnyttelse af vandoptagelsessystemet i Zibako | 9. EUF- vandfacilitet | Aktionstilskud | 0,4 | 0,1 |

Ghana

Vandforsyning og sanitet i landdistrikter i den nordlige region | 8. EUF | Enkeltstående projekter | 12,2 | 12,2 |

En integreret strategi for udryddelse af sygdommen guineaorm gennem vandforsyning, sanitet og hygiejne i den nordlige region, Ghana | 9. EUF | Bidragsaftale med international organisation | 20,0 | 15,0 |

6. mikroprojektprogram, Ghana | 9. EUF | Enkeltstående projekter | 20,2 | 20,2 |

Styrkelse af vand-, sanitets- og hygiejnefremmetjenesterne i Ghana | EU’s almindelige budget | Aktionstilskud | 1,3 | 0,9 |

Tilvejebringelse af bæredygtigt vand, sanitet og hygiejnefremme til fattige og ugunstigt stillede by- og landsamfund i Ghana | EU’s almindelige budget | Aktionstilskud | 2,0 | 0,7 |

Nigeria

Vandforsyning og sanitet i mindre byer | 7. EUF | Enkeltstående projekter | 19,1 | 7,2 |

Projektet "Closing the gap": forbedring af vandforsyningen og saniteten i mindre byer i Nigeria | 9. EUF- vandfacilitet | Aktionstilskud | 3,9 | 2,9 |

Vandforsyning og sanitet i delstaten Cross River State, Nigeria | EU’s almindelige budget | Aktionstilskud | 0,9 | 0,7 |

Tanzania

Program for vandforsyning til regionale centre, fase I, Tanzania | 8. EUF | Enkeltstående projekter | 44,8 | 33,6 |

Program for vandforsyning til regionale centre, fase II, Tanzania | 9. EUF | Enkeltstående projekter | 50,2 | 38,3 |

Vandforsyning og sanitet i 14 landsbyer i Njombedistriktet | 9. EUF- vandfacilitet | Aktionstilskud | 2,5 | 1,6 |

Bæredygtigt udviklingsprogram, Kilolo | EU’s almindelige budget | Aktionstilskud | 0,5 | 0,4 |

--------------------------------------------------

BILAG IV

VURDERING AF DE REVIDEREDE PROJEKTER

Ja | Mindre svagheder | Alvorlige svagheder |

Nej | Utilstrækkelig dokumentation | I/R |

| Projektoutput blev leveret | Udstyret er i god stand og vedligeholdes | Driftsniveauet opfylder modtagernes behov | Indtægterne fra afgifterne dækker drifts-omkostningerne | De enheder, der driver faciliteterne har tilstrækkelig kapacitet |

Vand | Sanitet | Vand | Sanitet |

Angola | Drikkevandsforsyning til Tombwa, Angola | | I/R | | I/R | | | |

Vandforsyning og sanitet i forstæderne til Luanda, Angola | | | | | | | |

Nedbringelse af børnedødeligheden og øget skolesøgning via bedre adgang til vand og sanitet i landdistrikterne i Angola | | | | | | | |

Installation eller renovering af vandforsyningssystemer og fremme af hygiejne og basal sanitet i 10 landsbyer i landdistrikter i Uigeprovinsen | | | | | | | |

Benin | Vandinitiativ i bymæssige centre (budgetstøtteprogram) | | I/R | | I/R | | | |

Forsyning af drikkevand og basal sanitet i 200 sårbare områder i Benin | | | | | | | |

Integreret forvaltning af vand til husholdningsbrug af "Associative and Council Development" i det nordvestlige Benin | | | | | | | |

Burkina Faso | Drikkevandsforsyning til Ouagadougou | | | | I/R | | | |

Regionalt solenergiprogram fase II, Burkina Faso | | I/R | | I/R | | | |

Selvforvaltning af drikkevand og sanitet i landdistrikter i fire provinser i Burkina Faso | | I/R | | I/R | | | |

Rehabilitering og udnyttelse af vandoptagelsessystemet i Zibako | | I/R | | I/R | | | |

Ghana | Vandforsyning og sanitet i landdistrikter i den nordlige region | | | | | | | |

En integreret strategi for udryddelse af sygdommen guineaorm gennem vandforsyning, sanitet og hygiejne i den nordlige region, Ghana | | | | | | | |

6. mikroprojektprogram, Ghana | | | | | | | |

Styrkelse af vand-, sanitets- og hygiejnefremmetjenesterne i Ghana | | | | | | | |

Tilvejebringelse af bæredygtigt vand, sanitet og hygiejnefremme til fattige og ugunstigt stillede by- og landsamfund i Ghana | | | | | | | |

Nigeria | Program for vandforsyning og sanitet i mindre byer | | | | | | | |

"Closing the gap": forbedring af vandforsyningen og saniteten i mindre byer i Nigeria | | | | | | | |

Vandforsyning og sanitet i delstaten Cross River State | | | | | | | |

Tanzania | Program for vandforsyning til regionale centre, fase I | | I/R | | I/R | | | |

Program for vandforsyning til regionale centre, fase II | | | | | | | |

Vandforsyning og sanitet i 14 landsbyer i Njombedistriktet | | | | | | | |

Bæredygtigt udviklingsprogram, Kilolo | | | | | | | |

--------------------------------------------------

BILAG V

ENDELIGE EVALUERINGER

Projekt | Modtagerland | Afslutningsdato | Dato for endelig evaluering | Bemærkninger |

Drikkevandsforsyning til Tombwa | Angola | 30.6.2009 | – | Da revisionen blev gennemført, var opgavebeskrivelsen for den endelige evaluering under udarbejdelse |

Vandforsyning og sanitet i forstæderne til Luanda | Angola | 30.6.2009 | – | Efter planen skulle den endelige evaluering finde sted i første kvartal af 2012 |

Nedbringelse af børnedødeligheden og øget skolesøgning via bedre adgang til vand og sanitet i landdistrikterne i Angola | Angola | December 2009 | – | Et efterfølgende ROM-kontrolbesøg blev gennemført i marts-april 2011 |

Installation eller renovering af vandforsyningssystemer og fremme af hygiejne og basal sanitet i 10 landsbyer i landdistrikter i Uigeprovinsen | Angola | 31.5.2009 | – | Der var ikke planlagt en endelig evaluering |

Vandinitiativ i bymæssige centre (budgetstøtteprogram) | Benin | December 2011 | – | Projektet var stadig i gang, da revisionen blev gennemført |

Forsyning af drikkevand og basal sanitet i 200 sårbare områder i Benin | Benin | August 2011 | – | Da revisionen blev gennemført, var der ikke foretaget en endelig evaluering |

Integreret forvaltning af vand til husholdningsbrug af "Associative and Council Development" i det nordvestlige Benin | Benin | Februar 2009 | Januar 2009 | |

Drikkevandsforsyning til Ouagadougou | Burkina Faso | 31.6.2010 | – | Da revisionen blev gennemført, var der endnu ikke foretaget en endelig evaluering |

Regionalt solenergiprogram fase II, Burkina Faso | Burkina Faso | 30.9.2010 | Marts 2009 | |

Selvforvaltning af drikkevand og sanitet i landdistrikter i fire provinser i Burkina Faso | Burkina Faso | 29.6.2009 | Juli 2009 | |

Rehabilitering og udnyttelse af vandoptagelsessystemet i Zibako | Burkina Faso | 30.6.2008 | – | Der var ikke foretaget en endelig evaluering |

Vandforsyning og sanitet i landdistrikter i den nordlige region | Ghana | 31.10.2007 | Februar 2008 | |

En integreret strategi for udryddelse af sygdommen guineaorm gennem vandforsyning, sanitet og hygiejne i den nordlige region, Ghana | Ghana | 5.6.2011 | – | Da revisionen blev gennemført, var der ikke foretaget en endelig evaluering |

6. mikroprojektprogram, Ghana | Ghana | 30.6.2009 | Januar 2010 | |

Styrkelse af vand-, sanitets- og hygiejnefremmetjenesterne i Ghana | Ghana | 1.4.2005 | – | Der var ikke foretaget en endelig evaluering |

Tilvejebringelse af bæredygtigt vand samt sanitet og hygiejnefremme til fattige og ugunstigt stillede by- og landsamfund i Ghana | Ghana | 31.3.2009 | – | Der var ikke foretaget en endelig evaluering |

Program for vandforsyning og sanitet i mindre byer (STWSSP), Nigeria | Nigeria | 31.12.2008 | Maj 2009 | Der blev gennemført et efterfølgende ROM-kontrolbesøg i juli 2010 |

"Closing the gap": forbedring af vandforsyningen og saniteten i mindre byer i Nigeria | Nigeria | 13.9.2012 (planlagt) | – | Projektet var stadig i gang, da revisionen blev gennemført |

Vandforsyning og sanitet i delstaten Cross River State, Nigeria | Nigeria | 31.12.2010 | Jan.-feb. 2011 | |

Program for vandforsyning til regionale centre, fase I | Tanzania | 31.12.2009 | September 2009 | |

Program for vandforsyning til regionale centre, fase II | Tanzania | 31.12.2011 (planlagt) | – | Projektet var stadig i gang, da revisionen blev gennemført |

Bæredygtigt udviklingsprogram, Kilolo | Tanzania | 30.6.2007 | 2005-2008 | Evalueringseksperterne besøgte projektet tre gange i november 2005, marts 2007 og maj 2008 |

Vandforsyning og sanitet i 14 landsbyer i Njombedistriktet | Tanzania | 31.12.2009 | December 2009 | |

--------------------------------------------------