DA Den Europæiske Unions Tidende C 130/15

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2013/C 130/11

Denne offentliggørelse giver ret til at rejse indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) NR. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (2)

»RIGOTTE DE CONDRIEU«

EF-Nr.: FR-PDO-0005-0782-07.07.2009

BGB ( ) BOB ( X )

1. Betegnelse

»Rigotte de Condrieu«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produktets art

Kategori 1.3. Oste

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Rigotte de Condrieu« er en lille ost lavet på rå ikke-standardiseret gedesødmælk. Der er tale om en blød ost, lavet på surmælk, som ikke presses.

Osten modnes i mindst 8 dage, efter at den er kommet ud af den form, der giver osten dens runde form på 4,2-5 cm i diameter og 1,9-2,4 cm i højden. Den skal veje mindst 30 gram, også efter en længere modningsperiode.

Overfladefloraen består af elfenbenshvid, hvid eller blå skimmel. Ostemassen er hvid til elfenbensfarvet, fast og glat. Den indeholder mindst 40 gram fedt pr. 100 gram efter endt tørring, og indholdet af tørstof skal være mindst 40 gram pr. 100 gram.

Osten har en aroma af hasselnød, skovbund og valle, og smagen er en anelse salt.

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Rå, sød, ikke-standardiseret gedemælk fra racerne Alpine eller Saanen fra den lokale gedebestand på Centralmassivet eller af en blanding af de to racer.

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

Gedernes basisfoder består overvejende af grovfoder fra det geografiske område.

Grovfoderet omfatter frisk græs, hø fra permanente græsarealer eller græsarealer i omdrift, alle de planter, som gederne indtager, når de græsser, tørret lucerne med et proteinindhold på under 20 % og andre ikke-fermenterede fodertyper, som ikke giver mælken en dårlig smag, f.eks. umodent korn, proteinafgrøder, olieafgrøder, rodknolde og bælgfrugter.

Derudover er det tilladt at bruge græsensilage i gedernes foder, forudsat at det indeholder mindst 55 % tørstof og kommer fra bedriftens marker.

Gederne græsser på eller fodres med grøntfoder fra det geografiske område, når vejrforholdene tillader det, i mindst 120 dage om året.

Den årlige mængde tilskudsfoder må ikke overstige 350 kg råvare pr. ged. Der findes en liste over tilladte typer tilskudsfoder. Kun planter, biprodukter og tilskodsfoder fra ikke-genmodificerede produkter er tilladt.

Foder og tilskudsfoder fra det geografiske område er at foretrække.

Foder og tilskudsfoder, der ikke kommer fra det geografiske område, må højst udgøre 40 % af den mængde tørstof, som det enkelte dyr indtager. Fra den 1. januar 2014 nedsættes mængden til 20 %.

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Mælkeproduktionen og forarbejdning og modning af osten skal foregå i det geografiske område.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

—

3.7. Specifikke mærkningsregler

Udover de almindelige bestemmelser, der gælder for ost i almindelighed, skal hver enkelt ost med oprindelsesbetegnelsen »Rigotte de Condrieu« eller i hvert fald hver salgsenhed markedsføres med en etikette med navnet på den beskyttede oprindelsesbetegnelse med bogstaver, der måler mindst to tredjedele af højden på de største bogstaver på etiketten, samt Den Europæiske Unions logo for beskyttede oprindelsesbetegnelser.

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område

»Rigotte de Condrieu« fremstilles på Pilatmassivet, der ligger sydvest for byen Lyon. Massivet breder sig over to de departementer Rhône og Loire og hører under regionen Rhône-Alpes.

Mælkeproduktionen, forarbejdningen til ost og modningen skal ske inden for de følgende kommuner:

Kommuner i departementet Rhône: Kommuner, som er fuldstændigt omfattet: Ampuis, Condrieu, Echalas, Les Haies, Loire-sur-Rhône, Longes, Sainte-Colombe, Saint-Cyr-sur-Rhône, Saint-Romain-en-Gal, Trèves og Tupin-et-Semons. Kommuner, som er delvist omfattet, eksklusive byzonen: Givors og Saint-Romain-en-Gier.

Kommuner i departementet Loire: Kommuner, som er fuldstændigt omfattet: Le Bessat, Bessey, Bourg-Argental, Burdignes, La Chapelle-Villars, Châteauneuf, Chavanay, Chuyer, Colombier, Doizieux, Farnay, Graix, Lupe, Maclas, Malleval, Pavezin, Pelussin, Planfoy, Roisey, Saint-Appolinard, Sainte-Croix-en-Jarez, Saint-Julien-Molin-Molette, Saint-Michel-Sur-Rhône, Saint-Paul-en-Jarez, Saint-Pierre-de-Boeuf, Saint-Sauveur-en-Rue, Tarentaise, La Terrasse-sur-Dorlay, Thélis-la-Combe, La Valla-en-Gier, Veranne, Verin og La Versanne. Kommuner, som er delvist omfattet, eksklusive byzonen: Saint-Chamond og Saint-Etienne.

5. Tilknytning til det geografiske område

5.1. Det geografiske områdes egenart

Det geografiske område for fremstilling af »Rigotte de Condrieu« kendetegnes ved nogle særlige geografiske og menneskelige faktorer. Da der er tale om et massiv, har området et varieret klima og mange stejle skråninger, sur og fladgrundet brunjord og en stor mangfoldighed.

Landbrugsproduktion og gedeopdræt spiller traditionelt set en stor rolle og har været med til at bevare en bemærkelsesværdig dynamik i området.

Naturbestemte faktorer

Pilatmassivet er et område midt på bjerget omgivet af dale mod nordvest og øst (Gier-, Ondaine- og Rhônedalene) og mod syd af stigningen Eteize. Området er en del af Centralmassivet, men er som massiv meget atypisk med en kompleks geologi med lette surjorder, et bjergrigt landskab og særdeles bratte fald. Massivet kendetegnes ved meget gamle metamorfe og vulkanske bjergarter. Man støder her på de sjældne geologiske formationer af sammenkilede klipper, der kaldes »chirats«. Jordbundens kemiske sammensætning er forholdsvis homogen. Den er rig på kisel og fattig på jern. Det gør, at den nemt udvikler sig surt.

På Pilatmassivet støder forskellige vejrtyper sammen, og klimaet i området påvirkes således både af Atlanten, Middelhavsområdet og kontinentet. Det bjergrige terræn indvirker i særdeleshed på temperaturen og nedbørsmængden. Der falder en moderat mængde regn på mellem 580 og 1 000 mm ulige fordelt over året, og sommeren er således meget tør. Desuden blæser der ofte kraftige vinde i området.

Den naturlige plantevækst er typisk for bakke- og bjerglandskaber. På trods af den moderate højde og den kontinentale og sydlige placering er plantevæksten i området typisk for bjergområder.

Landbrugsområderne ligger koncentreret omkring bjergtoppene. Landsbyerne ligger i klynger på bjergskråningerne, der er dækket af hede og fyrreskove, mellem de bratte fald og dalene.

Halvdelen af området er dækket af skov, og 80 % af det dyrkbare landbrugsareal, som i alt udgør blot 36 % af området, bruges til at dyrke foder, hvoraf to tredjedele kommer fra naturlige græsarealer.

Den bemærkelsesværdigt mangfoldige flora i området (40-60 arter på de forskellige typer græsareal) har ført til, at et stort antal er blevet optaget som typer af fællesskabsbetydning i direktivet om bevaring af naturtyper.

Floraen består overvejende af arter, der foretrækker eller tolererer en sur jordbund. De mest typiske arter er græsser som draphavre, bælgplanter som kællingetand eller andre arter som djævelsbid eller blåhat.

Menneskelige faktorer

Området har en lang tradition for gedeopdræt på blandede bedrifter, hvor gedeopdræt, som oprindeligt var et arbejde for kvinder, med tiden førte til en større diversificering.

Opdræt af geder udviklede sig fra det 18. århundrede overvejende i de tørreste områder, hvor det var sværere at holde kvæg. Oprindeligt blev der både fremstillet ko- og gedeost på bedrifterne i området. Man spiste selv koosten og solgte gedeosten, da den gav et højere afkast.

I områder med begrænset produktionskapacitet var gedeopdræt rentabelt, da det lod sig gøre på jord, der ikke var egnet til kvægopdræt. Man kunne dermed også producere mere mælk på de samme kvadratmeter.

På grund af den korte afstand til afsætningsområdet Lyon og Saint-Étienne fremstillede man små oste, der tørrede og modnede hurtigt. Valget af små osteforme på ca. 7 cm i diameter gjorde det desuden muligt at skelne gedeostene fra koostene, der blev formet i større forme. Valget skyldes endvidere, at gedemælk produceres i mindre mængder, da gedebesætninger naturligt er små.

Traditionelt set er der tale om rå ikke-standardiseret gedesødmælk. Forarbejdningen foregår således, at der først fremstilles en surmælk, der efterfølgende modnes og syrnes. Der tilsættes fortrinsvist mælkesyrebakterier fra tidligere syrekoaguleringer. Formen skal passe til ostemassens struktur, som ikke skæres, drænes eller presses. Senest tolv timer efter at osten er blevet lagt i formen, vendes den og tørsaltes på begge sider.

Inden for 8 dage efter formningen har »Rigotte de Condrieu« fået sine særlige kendetegn.

5.2. Produktets egenart

»Rigotte de Condrieu« kendetegnes ved:

— den lille størrelse (en lille skive, der vejer lidt over 30 gram)

— den elfenbenshvide, hvide eller blå overfladeflora

— ostemassens konsistens, der er fast, glat, uden huller, og som føles blød i munden

— aromaen af hasselnødder, skovbund og valle og den let salte smag.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Den sure, sandede og fladgrundede jordbund, der kendetegner området, samt klimaforholdene og opdrætsmetoden har resulteret i græsarealer med en særdeles rig flora, der typisk trives godt i sure miljøer.

Den mangfoldige flora og dennes botaniske sammensætning påvirker indholdet og sammensætningen af de fedtopløselige forbindelser i mælken. Disse forbindelser gør det desuden muligt at udvikle en mikroflora, som sidenhen findes i den valle, der tilsættes mælken inden koaguleringen, og som hjælper med at modne osten og udvikle dens aroma.

Metoden til fremstilling af »Rigotte de Condrieu«, der fremmer anvendelsen af lokale ressourcer, lokalfremstillingen af foder, brugen af de lokale græsarealer og dyrenes adgang til det fri er alt sammen medvirkende til, at områdets ressourcer udnyttes optimalt.

Forarbejdningen af rå sødmælk og tilsætningen af bakteriekulturer fra tidligere syrekoaguleringer sikrer mælkens flora.

Mælkens egenskaber efter forarbejdningen og formningen, der respekterer ostemassens struktur, gør det muligt at opnå en ensartet konsistens. Ved at vende osten, efter at den er blevet formet, og salte den på begge sider, sikres en god saltfordeling. Disse forarbejdningsmetoder resulterer i en ost med en fast og ensartet masse, der føles blød i munden.

Pilatmassivets centrale placering i nærheden af vigtige handelscentre, den karakteristiske blæst (tidligere blev »Rigotte de Condrieu« tørret udenfor i en slags kurveskabe med gitterværk) og producentsammenslutningerne har været befordrende for fremstillingen af disse små gedeoste. Som følge af sin ringe størrelse tørrer osten forholdsvis hurtigt, hvorefter den modnes.

Naturen, dyrenes lokalproducerede foder og forarbejdningsteknikken, som fremmer valleafdrypningen og bevarer mælkens flora, er alt sammen med til at give de små oste (på 4,2-5 cm i diameter) en fin overfladeflora i forskellige farver. I overensstemmelse med traditionen afsættes denne ost, der har en aroma af hasselnød, skovbund, valle og en let salt smag, på forskellige modningsstadier.

Denne lille ost, der med sine særlige egenskaber er blevet fremstillet på Pilatmassivet siden slutningen af det 18. århundrede, har med tiden vundet regional hævd. Først blev den kaldt »Rigotte« og siden »Rigotte de Condrieu«, der stammer fra navnet på kantonen Condrieu, som indtil udviklingen af dampskibene i midten af det 19. århundrede var et aldeles aktivt handelscentrum i Rhône-området. I Guicherd og Ponsarts landbrugsværk »L’Agriculture du Rhône en 1926« fra 1927 nævnes »Rigotte de Condrieu« som en af de to bemærkelsesværdige gedeoste fra departementet Rhône.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (3))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCRigottedeCondrieu.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12 Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3) Se fodnote 2.