Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om undertegnelse og foreløbig anvendelse af en tillægsprotokol til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Malta, med henblik på at associere Republikken Malta med det femte rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002)

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

1. I konklusionerne fra topmødet i Luxembourg den 12.- 13. december 1997 bekræftede Det Europæiske Råd, at kandidatlandene kan associeres med Fællesskabets rammeprogrammer for forskning og teknologisk udvikling som led i førtiltrædelsesstrategien for disse lande.

På mødet i Helsingfors den 10. og 11. december 1999 vedtog Det Europæiske Råd at indkalde en bilateral regeringskonference om Maltas tiltrædelse af Den Europæiske Union.

Malta har den 3. april 2000 formelt meddelt Europa-Kommissionen, at landet ønsker en associering med det femte rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002) (herefter benævnt "det femte rammeprogram") fra 1. januar 2001.

2. Den 26. juli anmodede Kommissionen Rådet om mandat til at forhandle en tillægsprotokol til associeringsaftalen med Malta af 1971 med henblik på at associere landet med det femte rammeprogram. Den 17. oktober 2000 bemyndigede Rådet Kommissionen til at føre forhandlinger om en sådan tillægsprotokol.

3. Forhandlingerne udmundede i vedlagte udkast til en tillægsprotokol samt to bilag hertil. Udkastet til tillægsprotokollen er i overensstemmelse med de forhandlingsdirektiver, som Rådet vedtog den 17. oktober 2000.

4. På baggrund af ovenstående foreslår Kommissionen, at Rådet

-træffer afgørelse om, at tillægsprotokollen undertegnes på Fællesskabets vegne;

-bemyndiger Rådets formand til at udpege den person, der skal have beføjelse til at undertegne protokollen på Fællesskabets vegne;

-træffer afgørelse om, at tillægsprotokollen anvendes foreløbigt fra 1. marts 2001, indtil procedurerne i forbindelse med indgåelsen er afsluttet, forudsat at den foreløbige anvendelse er gensidig.

Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om undertegnelse og foreløbig anvendelse af en tillægsprotokol til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Malta, med henblik på at associere Republikken Malta med det femte rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 170 sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første punktum,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [1], og

[1] EFT C , , s. .

ud fra følgende betragtninger:

(1) Aftalen om oprettelse af en associering mellem Fællesskabet og Malta (i det følgende benævnt "associeringsaftalen") mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Malta (i det følgende benævnt "Malta") trådte i kraft den 1. april 1971.

(2) I konklusionerne fra topmødet i Luxembourg den 12.- 13. december 1997 bekræftede Det Europæiske Råd, at kandidatlandene kan associeres med Fællesskabets rammeprogrammer for forskning og teknologisk udvikling som et led i førtiltrædelsesstrategien for disse lande.

(3) Europa-Parlamentet og Rådet for Den Europæiske Union har ved afgørelse nr. 182/99/EF vedtaget Det Europæiske Fællesskabs femte rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002), i det følgende benævnt "det femte rammeprogram".

(4) På mødet i Helsingfors den 10. og 11. december 1999 vedtog Det Europæiske Råd at indkalde en bilateral regeringskonference om Maltas tiltrædelse af Den Europæiske Union.

(5) Malta meddelte den 3. april 2000 formelt Europa-Kommissionen, at landet ønsker en sådan associering med det femte rammeprogram fra 1. januar 2001.

(6) Den 17. oktober 2000 traf Rådet afgørelse om at bemyndige Kommissionen til at føre forhandlinger op Fællesskabets vegne om en tillægsprotokol til associeringsaftalen med henblik på at associere Malta med det femte rammeprogram (i det følgende benævnt "tillægsprotokollen").

(7) Tillægsprotokollen, der blevet paraferet den 6. december 2000, bør undertegnes på Fællesskabets vegne med forbehold for senere indgåelse.

(8) Tillægsprotokollen bør anvendes foreløbigt fra 1. marts 2001, indtil de nødvendige procedurer i forbindelse med den formelle indgåelse er afsluttet, forudsat at den foreløbige anvendelse er gensidig -

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Rådets formand bemyndiges herved til at udpege den person, der skal have beføjelse til, på Fællesskabets vegne og med forbehold for senere indgåelse, at undertegne tillægsprotokollen til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Malta. Tillægsprotokollens tekst er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Tillægsprotokollen anvendes foreløbigt fra 1. marts 2001, indtil procedurerne i forbindelse med indgåelsen er afsluttet, forudsat at den foreløbige anvendelse er gensidig.

Artikel 3

Denne afgørelse offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Den træder i kraft på dagen for offentliggørelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den .

På Rådets vegne

Formand

TILLÆGSPROTOKOL til aftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og Republikken Malta

DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB, herefter benævnt "Fællesskabet",

på den ene side, og

REPUBLIKKEN MALTA, herefter benævnt "Malta",

på den anden side,

som tager følgende i betragtning: Aftalen om oprettelse af en associering mellem Fællesskabet og Malta, i det følgende benævnt "associeringsaftalen", trådte i kraft den 1. april 1971.

På mødet i Helsingfors den 10. og 11. december 1999 vedtog Det Europæiske Råd at indkalde en bilateral regeringskonference om Maltas tiltrædelse af Den Europæiske Union.

Det Europæiske Råd konkluderede på sit møde i Luxembourg den 12. og 13. december 1997, at visse fællesskabsprogrammer (f.eks. inden for forskning) skulle åbnes for ansøgerlandene, så de kan gøre sig bekendt med EU's politikker og arbejdsmetoder; i den forbindelse forventes hvert ansøgerland selv at yde et finansielt bidrag, som gradvis vil blive forhøjet.

Ifølge ovennævnte konklusioner bør ansøgerlandene endvidere, for så vidt angår de punkter, der vedrører dem, kunne deltage som observatører i de udvalg, der bistår Kommissionen med at gennemføre de programmer, som ansøgerlandene bidrager finansielt til.

Europa-Parlamentet og Rådet for Den Europæiske Union har ved afgørelse nr. 182/99/EF vedtaget et rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002), i det følgende benævnt "det femte rammeprogram".

Maltas regering har ved skrivelse af 3. april 2000 anmodet om associering med det femte rammeprogram fra 1. januar 2001 -

ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

Artikel 1

1. Forskningsforetagender, der ifølge maltesisk lov er hjemmehørende i Malta, kan deltage i alle særprogrammerne under det femte rammeprogram. Maltesiske videnskabsfolk og forskningsforetagender kan deltage i Det Fælles Forskningscenters aktiviteter.

2. Forskningsforetagender hjemmehørende i Fællesskabet kan deltage i forskningsprogrammer og -projekter i Malta inden for emner, der svarer til emnerne for programmerne under det femte rammeprogram.

3. Ved "forskningsforetagender" forstås i denne protokol bl.a.: universiteter, organisationer, der udfører forskningsaktiviteter, erhvervsvirksomheder, herunder små og mellemstore virksomheder, og fysiske personer.

Artikel 2

Samarbejdet kan antage følgende former:

1. Deltagelse af forskningsforetagender hjemmehørende i Malta i gennemførelsen af alle særprogrammer under det femte rammeprogram i overensstemmelse med de betingelser og vilkår, der er fastsat i "regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i forskning samt regler for formidling af forskningsresultater med henblik på gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs femte rammeprogram".

2. Finansielle bidrag fra Malta til budgetterne for programmerne under det femte rammeprogram, baseret på forholdet mellem Maltas og Den Europæiske Unions medlemsstaters bruttonationalprodukt.

3. Deltagelse af forskningsforetagender hjemmehørende i Fællesskabet i maltesiske forskningsprojekter og i rettighederne til resultaterne heraf i overensstemmelse med Maltas love i hvert enkelt tilfælde; mindst et forskningsforetagende fra Malta skal deltage i samarbejdet. Sådanne forskningsforetagender, der deltager i maltesiske forskningsprojekter under forsknings- og udviklingsprogrammer, afholder deres egne omkostninger, herunder deres forholdsmæssige del af de generelle omkostninger til ledelse og administration.

4. Hurtig udveksling af information om gennemførelsen af FTU-programmer i Malta og Fællesskabet og om resultaterne af det arbejde, der gennemføres som led i samarbejdet.

5. Samarbejdet kan når som helst tilpasses og udbygges efter aftale mellem parterne.

Artikel 3

1. Forskningsforetagender, der er hjemmehørende i Malta og deltager i Fællesskabets forskningsprogrammer, har samme rettigheder og pligter som forskningsforetagender, der er hjemmehørende i Fællesskabet, med hensyn til ejendomsret, udnyttelse og formidling af oplysninger og intellektuel ejendomsret, der opstår som følge af deltagelsen, jf. bilag A.

2. Forskningsforetagender, der er hjemmehørende i Fællesskabet og deltager i maltesiske forskningsprojekter under forsknings- og udviklingsprogrammer, har samme rettigheder og pligter som maltesiske forskningsforetagender i det pågældende projekt med hensyn til ejendomsret, udnyttelse og formidling af oplysninger og intellektuel ejendomsret, der fremkommer som følge af en sådan deltagelse.

Artikel 4

Under denne protokol nedsættes et fælles udvalg benævnt "Forskningsudvalget EF-Malta", som bl.a. har til opgave at:

-at overvåge, evaluere og drøfte foranstaltninger for at sikre gennemførelsen af denne protokol

-at undersøge, hvilke tiltag der kan bidrage til at forbedre og udbygge samarbejdet,

Udvalget, som sammensættes af repræsentanter for Kommissionen og Malta, fastsætter selv sin forretningsorden.

Udvalget mødes, når en af parterne anmoder om det, og mindst en gang om året.

Artikel 5

1. Hvor stort et beløb Malta skal bidrage som følge af landets deltagelse i særprogrammerne, fastsættes i forhold til og som tillæg til det beløb, der hvert år er afsat på Den Europæiske Unions almindelige budget til forpligtelsesbevillinger til dækning af Kommissionens finansielle forpligtelser hidrørende fra enhver form for arbejde, der er nødvendigt for gennemførelse, forvaltning og drift af disse programmer.

2. Den proportionalitetsfaktor, der danner grundlag for Maltas bidrag, fremkommer ved at udregne forholdet mellem Maltas bruttonationalprodukt, angivet i markedspriser, og summen af bruttonationalprodukterne, angivet i markedspriser, for medlemsstaterne i Den Europæiske Union og Malta. Dette forhold udregnes på grundlag af de seneste tal fra De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor (Eurostat), der foreligger for samme år på det tidspunkt, hvor det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget offentliggøres.

3. For at lette Maltas deltagelse i særprogrammerne gennemføres betalingen af landets bidrag således:

År 2001: Bidrag ifølge den proportionalitetsfaktor, der er fastsat i overensstemmelse med stk. 2, multipliceret med 0,5.

År 2002: Bidrag ifølge den proportionalitetsfaktor, der er fastsat i overensstemmelse med stk. 2, multipliceret med 0,9.

4. Bestemmelserne om Maltas finansielle bidrag er fastlagt i bilag B.

5. Regler for Fællesskabets finansielle bidrag er fastlagt i bilag IV til Europa-Parlamentet og Rådets afgørelse nr. 182/99/EF af 22. december 1998.

Artikel 6

1. Uden at dette berører bestemmelserne i artikel 3, har forskningsforetagender, der er hjemmehørende i Malta og deltager i det femte rammeprogram, samme kontraktlige rettigheder og forpligtelser som forskningsforetagender hjemmehørende i Fællesskabet, idet der tages hensyn til Fællesskabets og Maltas fælles interesser.

2. Vilkårene for indsendelse og evaluering af forslag og for tildeling og indgåelse af kontrakter under Fællesskabets programmer er de samme for maltesiske forskningsforetagender som for forskningsforetagender hjemmehørende i Fællesskabet, idet der tages hensyn til Fællesskabets og Maltas fælles interesser.

3. Når der udvælges bedømmere eller eksperter til Fællesskabets FTU-programmer og udpeges medlemmer af rådgivende grupper og andre rådgivende organer, der bistår Kommissionen ved gennemførelsen af det femte rammeprogram, tages maltesiske eksperter i betragtning på linje med eksperter fra Fællesskabet.

4. Uden at dette berører bestemmelserne i artikel 3, har forskningsforetagender, der er hjemmehørende i Fællesskabet og deltager i forskningsprojekter under forsknings- og udviklingsprogrammer, samme kontraktlige rettigheder og forpligtelser som maltesiske forskningsforetagender, under hensyntagen til Fællesskabets og Maltas fælles interesser.

5. Et maltesisk forskningsforetagende kan være koordinator for et projekt på samme vilkår som foretagender fra Fællesskabet. I overensstemmelse med Fællesskabets finansforordning indeholder kontrakter, der indgås med eller af maltesiske forskningsforetagender, bestemmelser om kontrol- og revisionsforanstaltninger, der gennemføres af Kommissionen og Revisionsretten eller under disses ansvar. Der kan foretages en regnskabsrevision med det formål at kontrollere sådanne foretagenders indtægter og udgifter i forbindelse med deres kontraktlige forpligtelser over for Fællesskabet. Af hensyn til samarbejdet og den fælles interesse yder de relevante myndigheder enhver rimelig og gennemførlig bistand, der måtte være nødvendig eller hensigtsmæssig under de givne omstændigheder, ved gennemførelsen af sådanne kontrol- og revisionsforanstaltninger.

6. Vilkårene for indsendelse og evaluering af forslag og for tildeling og indgåelse af kontrakter vedrørende projekter under maltesiske forsknings- og udviklingsprogrammer er de samme for forskningsforetagender fra Fællesskabet som for forskningsforetagender fra Malta, under hensyntagen til Fællesskabets og Maltas fælles interesser.

Artikel 7

1. På grundlag af egne regler og bestemmelser forpligter parterne sig til at lette flytning og ophold for forskningsmedarbejdere, der, i Malta og i Fællesskabet, deltager i aktiviteter i medfør af denne protokol, og til at lette grænseoverskridende transport af varer, der skal anvendes under sådanne aktiviteter.

2. Varer og tjenesteydelser, der skal anvendes under samarbejdet i henhold til denne protokol, er fritaget for direkte og indirekte skatter, toldafgifter, import- og eksportforbud og -restriktioner i Malta.

Artikel 8

1. Maltesiske repræsentanter deltager, for så vidt angår de punkter, der vedrører dem, som observatører i programudvalgene under det femte rammeprogram. Når der stemmes, mødes disse udvalg uden de maltesiske repræsentanter. Malta underrettes om afstemningens resultat.

2. For deltagelse som anført i stk. 1 gælder samme regler, herunder procedurer for modtagelse af information og dokumentation, som for deltagelse fra medlemsstaterne.

Artikel 9

1. Denne protokol indgås for årene 2001 og 2002.

2. Parterne kan hver især når som helst opsige protokollen med tolv måneders skriftligt varsel, jf. dog stk. 1. Projekter og aktiviteter, der er i gang på tidspunktet for opsigelsen og/eller ved udløbet af aftalen, fortsætter, indtil de er fuldført i henhold til vilkårene i protokollen.

3. Hvis Fællesskabet træffer afgørelse om ændring af et eller flere fællesskabsprogrammer, kan denne protokol opsiges på gensidigt acceptable vilkår. Malta underrettes om det præcise indhold af de ændrede programmer senest en uge efter, at de er vedtaget af Fællesskabet. Ønsker en af parterne i en sådan situation at opsige protokollen, underretter vedkommende den anden part senest en måned efter, at Fællesskabet har truffet afgørelsen.

4. Når Fællesskabet vedtager et nyt flerårigt rammeprogram for forskning og udvikling, kan denne protokol genforhandles eller forlænges på gensidigt acceptable vilkår.

Artikel 10

Protokollen træder i kraft, når parterne har meddelt hinanden, at de hertil nødvendige procedurer er gennemført.

I mellemtiden anvendes alle protokollens dele midlertidigt fra 1. marts 2001 med forbehold af gensidighed.

Artikel 11

Protokollen og dens bilag A og B udgør en integrerende del af aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Malta.

Artikel 12

Denne protokol er udfærdiget i to eksemplarer på dansk, engelsk, finsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk, tysk og maltesisk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Det Europæiske Fællesskabs vegne

På Republikken Maltas vegne

BILAG A

PRINCIPPER FOR TILDELING AF INTELLEKTUEL EJENDOMSRET

Rettigheder til intellektuel ejendom, der frembringes eller stilles til rådighed i medfør af protokollen, tilkendes efter bestemmelserne i dette bilag.

I. Anvendelse

Dette bilag finder anvendelse på fælles forskning, der gennemføres i medfør af nærværende protokol, medmindre parterne specifikt beslutter andet.

II. Ejendomsret samt tildeling og udøvelse af rettigheder

1. I denne protokol forstås ved "intellektuel ejendomsret" intellektuel ejendomsret som defineret i artikel 2 i konventionen om oprettelse af Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret, udfærdiget i Stockholm den 14. juli 1967.

2. Dette bilag omhandler fordelingen af rettigheder, interesser og royalties mellem parterne og deres deltagere. Hver part og dennes deltagere sikrer, at den anden part og dens deltagere kan opnå de intellektuelle ejendomsrettigheder, som tilkendes i overensstemmelse med dette bilag. Dette bilag ændrer og berører i øvrigt ikke fordelingen af rettigheder, interesser og royalties mellem en part og dens statsborgere eller deltagere, idet dette spørgsmål afgøres i henhold til den pågældende parts gældende love og praksis.

3. Følgende principper finder anvendelse og danner grundlag for bestemmelserne i de kontrakter, der indgås:

a) Behørig beskyttelse af intellektuel ejendomsret. Parterne og/eller om relevant deres myndigheder og/eller deltagere sikrer, at de inden for et rimeligt tidsrum underretter hinanden om intellektuel ejendom, der fremkommer i medfør af denne protokol eller gennemførelsesordninger hertil, og søger beskyttelse for sådan intellektuel ejendom inden for et rimeligt tidsrum.

b) Hensyntagen til, hvilket bidrag parterne eller deres deltagere har ydet, når det afgøres, hvordan rettigheder og interesser fordeles.

c) Effektiv udnyttelse af resultater.

d) Ikke-diskriminerende behandling af deltagere fra den anden part, set i forhold til den behandling, ens egne deltagere får.

e) Beskyttelse af fortrolige forretningsoplysninger.

4. Deltagerne udarbejder i fællesskab en teknologiforvaltningsplan for ejendomsret og anvendelse, herunder offentliggørelse, af viden og intellektuel ejendom, der frembringes som led i den fælles forskning. En vejledende beskrivelse af, hvad teknologiforvaltningsplanen bør indeholde, findes i tillægget til denne protokol. Teknologiforvaltningsplanen skal godkendes af den bevilgende myndighed (styrelse, ministerium) hos den part, der medvirker til finansieringen af forskningsarbejdet, før der indgås en specifik kontrakt om forsknings- og udviklingssamarbejde, og planen vedlægges kontrakten.

Teknologiforvaltningsplanen udarbejdes under hensyntagen til målsætningerne for den fælles forskning, parternes og deltagernes forholdsmæssige finansielle eller andre bidrag, fordele og ulemper ved at tildele rettigheder for bestemte territorier eller anvendelsesområder, overførsel af eksportkontrollerede data, varer og tjenesteydelser, krav i henhold til gældende love, herunder parternes lovgivning om intellektuel ejendomsret, samt andre faktorer, som parterne finder relevante.

Rettigheder og forpligtelser vedrørende intellektuel ejendomsret til forskning udført af gæsteforskere, omfattes også af teknologiforvaltningsplanen.

5. Rettigheder til viden eller intellektuel ejendom, der frembringes som led i den fælles forskning, og som ikke er omhandlet af teknologiforvaltningsplanen, tildeles med parternes godkendelse efter de principper, der er opstillet i planen, idet parternes særlige bestemmelser vedrørende intellektuel ejendomsret dog har forrang. I tilfælde af uenighed ejes sådan viden eller intellektuel ejendom i fællesskab af alle deltagere, der er involveret i den fælles forskning, som den pågældende viden eller intellektuelle ejendom er et resultat af. Hver deltager, der er omfattet af denne bestemmelse, tildeles retten til at udnytte sådan viden eller intellektuel ejendom til egne forretningsmæssige formål uden geografiske begrænsninger.

6. Hver part sikrer, at den anden part og dens deltagere kan få de rettigheder til intellektuel ejendom, som tildeles dem i overensstemmelse med disse principper.

7. Parterne fastholder konkurrencevilkår på de områder, der er berørt af protokollen, men bestræber sig samtidig på at sikre, at de rettigheder, der erhverves i henhold til denne protokol og ordninger i medfør heraf, udøves på en sådan måde, at det fremmer især i) formidling og anvendelse af viden, der er frembragt, frigivet eller på anden måde gjort tilgængelig som led i protokollen, og ii) vedtagelse og indførelse af internationale standarder.

8. Protokollens udløb eller opsigelse berører ikke rettigheder og forpligtelser i henhold til dette bilag.

III. Ophavsretligt beskyttede værker

Ophavsret, der tilhører parterne eller deres deltagere, forvaltes i overensstemmelse med principperne i TRIPS-aftalen (aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder, der forvaltes af Verdenshandelsorganisationen) samt Bernerkonventionen (Paris-akten af 1971).

IV. Videnskabelig litteratur

Medmindre andet er aftalt i teknologiforvaltningsplanen, skal parterne eller deltagerne i den fælles forskning sammen stå for offentliggørelsen af forskningsresultater, jf. dog afsnit V. Ud over denne generelle regel skal følgende procedurer overholdes:

1. I tilfælde, hvor en af parterne eller dennes offentlige institutioner udgiver videnskabelige og tekniske tidsskrifter, artikler, rapporter, bøger, herunder videoer og programmel på grundlag af fælles forskning i henhold til protokollen, tilfalder der den anden part en verdensomspændende, ikke-eksklusiv, uigenkaldelig og royaltyfri ret til at oversætte, reproducere, tilpasse, transmittere og offentligt distribuere sådanne værker.

2. Parterne sikrer, at litterære værker af videnskabelig karakter, som er blevet til på grundlag af fælles forskning i henhold til denne protokol, og som er offentliggjort af uafhængige forlag, får videst mulig udbredelse.

3. Alle eksemplarer af et ophavsretligt beskyttet værk, der omfattes af denne bestemmelse og distribueres offentligt, skal være forsynet med forfatternavn(e), medmindre en forfatter udtrykkeligt anmoder om ikke at blive nævnt ved navn. Desuden skal de klart og tydeligt omtale parternes fælles medvirken.

V. Ikke-frigivet viden

A. Ikke-frigivet viden i dokumentform

1. Hver af parterne, eller i givet fald deres myndigheder eller deltagere, fastlægger så tidligt som muligt og helst i teknologiforvaltningsplanen, hvilken viden de fortsat ikke ønsker frigivet, og tager herunder bl.a. tages til følgende kriterier:

a) den pågældende videns fortrolige karakter i den forstand, at den ikke som helhed eller i sin nøjagtige form eller sammenstilling af enkeltdele er alment kendt blandt eller umiddelbart tilgængelig med lovlige midler for sagkyndige på området

b) den pågældende videns faktiske eller potentielle forretningsmæssige værdi i kraft af, at den holdes fortrolig

c) tidligere beskyttelse af den pågældende viden i den forstand, at den person, som lovligt sidder inde med denne viden, har taget skridt, der efter omstændighederne er rimelige, for at holde den fortrolig.

Parterne, eller i givet fald deres myndigheder eller deltagere, kan i visse tilfælde aftale, at den viden eller dele af den viden, der stilles til rådighed, udveksles eller frembringes som led i den fælles forskning, ikke må frigives, medmindre andet fremgår.

2. Hver af parterne sørger for, at de og deres deltagere tydeligt angiver, hvad der er ikke-frigivet viden, f.eks. ved en passende mærkning eller brugsindskrænkende påtegning. Dette gælder også for enhver hel eller delvis gengivelse af den pågældende viden.

Når en part eller deltager modtager ikke-frigivet viden, skal den respektere denne videns beskyttede karakter. Dette krav bortfalder automatisk, når ejeren gør den pågældende viden alment tilgængelig.

3. Ikke-frigivet viden, som meddeles i medfør af denne protokol, kan af den modtagende part eller dennes organisation videregives til personer inden for eller ansat af den modtagende part eller organisation, når disse har særlig bemyndigelse hertil med henblik på den igangværende fælles forskning, under den forudsætning, at sådan ikke-frigivet viden kun videregives på grundlag af en aftale om fortrolighed, og at den som anført ovenfor let kan identificeres som sådan.

4. Med forudgående skriftligt samtykke fra den part, der stiller ikke-frigivet viden til rådighed, kan den modtagende part give sådan viden større udbredelse end tilladt efter punkt 3. Parterne samarbejder om at fastlægge procedurer for anmodning om og opnåelse af forudgående skriftligt samtykke til en sådan større udbredelse, og hver part giver sit samtykke i den udstrækning, det er muligt efter denne parts nationale politik, love og bestemmelser.

B. Ikke-frigivet viden, der ikke er i dokumentform

Ikke-frigivet viden eller anden fortrolig viden, der ikke forelægges i dokumentform, men som stilles til rådighed på seminarer eller møder, der afholdes i henhold til denne protokol, eller som er tilvejebragt gennem udstationering af personale, brug af faciliteter eller gennem fælles projekter, behandles af parterne og deres deltagere efter principperne for ikke-frigivet viden i dokumentform, dog forudsat at modtageren af sådan ikke-frigivet eller fortrolig eller beskyttet viden, er blevet gjort opmærksom på denne videns fortrolige karakter på det tidspunkt, hvor den pågældende viden blev meddelt.

C. Forvaltning af ikke-frigivet viden

Parterne bestræber sig på at sikre, at ikke-frigivet viden, som de får stillet til rådighed i henhold til protokollen, forvaltes på den måde, som er fastlagt heri. Hvis en af parterne bliver opmærksom på, at den vil blive eller med rimelighed kan forventes at blive ude af stand til at opfylde fortrolighedsbestemmelserne i litra A og B, giver den omgående den anden part meddelelse herom. Parterne rådfører sig derefter med hinanden om, hvilke skridt der bør tages.

TILLÆG

Vejledende principper for teknologiforvaltningsplaner

En teknologiforvaltningsplan er en særlig aftale, der indgås mellem deltagerne, om gennemførelsen af den fælles forskning og deltagernes respektive rettigheder og pligter.

For så vidt angår intellektuel ejendom, vil teknologiforvaltningsplanen normalt omhandle bl.a.: ejendomsret, beskyttelse, ret til anvendelse til forsknings- og udviklingsformål, udnyttelse og formidling, herunder også ordninger for fælles offentliggørelse, gæsteforskeres rettigheder og pligter samt procedurer for bilæggelse af tvister. Teknologiforvaltningsplanen kan også omhandle forgrunds- og baggrundsviden, videregivelse af rettigheder og forskningsresultater.

BILAG B

FINANSIELLE BESTEMMELSER VEDRØRENDE MALTAS FINANSIELLE BIDRAG, JF. PROTOKOLLENS ARTIKEL 5

1. Fastsættelse af det finansielle bidrag

1.1. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber underretter snarest muligt og senest den 1. september i hvert regnskabsår Malta og det underudvalg, der er omtalt i protokollens artikel 4, om følgende, ledsaget af det relevante baggrundsmateriale:

a) forpligtelsesbevillingerne til det femte rammeprogram, som opført i oversigten over udgifter i det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget

b) den anslåede størrelse af Maltas bidrag med henblik på dets deltagelse i det femte rammeprogram, som opført i det foreløbige budgetforslag.

For at lette de interne budgetprocedurer fremlægger Kommissionen dog vejledende tal senest den 30. maj hvert år.

1.2. Så snart det almindelige budget er endeligt vedtaget, underretter Kommissionen Malta om ovennævnte beløb for Maltas deltagelse som opført i oversigten over udgifter.

2. Betalingsprocedurer

2.1. Kommissionen sender senest den 1. januar og den 15. juni i hvert regnskabsår Malta en indkaldelse af midler på et beløb svarende til Maltas bidrag i henhold til denne protokol. Ifølge disse indkaldelser skal Malta betale:

-seks tolvtedele af sit bidrag senest den 20. februar, og

-seks tolvtedele af sit bidrag senest den 15. juli.

Imidlertid udregnes de seks tolvtedele, der skal betales senest den 20. februar, på grundlag af beløbet i oversigten over indtægter i det foreløbige budgetforslag. Det beløb, der betales til denne frist, justeres derfor i forbindelse med betalingen af de seks tolvtedele, der forfalder den 15. juli.

2.2. For så vidt angår det første år af gennemførelsen af denne protokol sender Kommissionen en første indkaldelse af midler inden for 30 dage fra protokollens ikrafttræden. Hvis denne indkaldelse sendes efter den 15. juni, skal det fremgå af indkaldelsen, at Malta skal betale tolv tolvtedele af sit bidrag, beregnet på grundlag af beløbet i oversigten over indtægter i budgettet, inden for 30 dage.

2.3. Maltas bidrag udtrykkes og betales i euro.

2.4. Malta betaler sit bidrag under denne protokol inden for fristerne i punkt 2.1 og 2.2. Hvis fristerne ikke overholdes, skal der betales renter svarende til enmåneds-interbankrenten (EURIBOR) i euro, som anført af Telerate. Denne sats forøges med 1.5% for hver måneds forsinkelse. Den forøgede sats gælder for hele perioden efter betalingsfristens udløb. Dog skal der kun betales rente, hvis bidraget betales mere end 30 dage efter de fastlagte forfaldsdatoer, jf. punkt 2.1 og 2.2.

2.5. Rejseomkostninger, der opstår for maltesiske repræsentanter og eksperter i forbindelse med deres deltagelse i arbejdet i det udvalg, der er omtalt i artikel 4, artikel 6, stk. 3, og artikel 8, stk. 1, i denne protokol, og for dem, der medvirker ved gennemførelsen af det femte rammeprogram, refunderes af Kommissionen på samme grundlag og efter samme procedurer, som er gældende for repræsentanter og eksperter fra medlemsstaterne i Den Europæiske Union.

3. Gennemførelse

3.1. Maltas finansielle bidrag til det femte rammeprogram i overensstemmelse med protokollens artikel 5 kan normalt ikke ændres i det pågældende regnskabsår.

3.2. Som led i opgørelsen af indtægter og udgifter ved afslutningen af hvert regnskabsår (n) foretager Kommissionen en regulering af regnskaberne med hensyn til Maltas bidrag, idet der tages hensyn til ændringer, der har fundet sted, enten ved overførsler, annulleringer, fremførsler, frigørelser eller ved tillægs- og ændringsbudgetter i løbet af regnskabsåret. Denne regulering finder sted, når den anden rate for år n + 1 betales. Der foretages yderligere reguleringer hvert år indtil juli 2006.

Maltas betalinger krediteres fællesskabsprogrammerne som budgetindtægter, der opføres på den relevante konto i oversigten over indtægter i Den Europæiske Unions almindelige budget.

Finansforordningen vedrørende Den Europæiske Unions almindelige budget gælder for forvaltningen af bevillingerne.

4. Oplysninger

Senest den 31. marts i hvert regnskabsår (n + 1) udfærdiges og sendes oversigten over bevillinger til det femte rammeprogram vedrørende det foregående regnskabsår (n), opstillet på samme måde som Kommissionens driftsregnskab, til Maltas orientering.

FINANSIERINGSOVERSIGT

1. Foranstaltningens betegnelse

Forslag til Rådets afgørelse om undertegnelse og foreløbig anvendelse af en tillægsprotokol til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Malta, med henblik på at associere Republikken Malta med det femte rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002)

2. Budgetpost

Udgifter til deltagelse i direkte og indirekte FTU-aktioner samt tjenesterejser for eksperter og EF-tjenestemænd vil blive afholdt over de særlige budgetposter for programmerne under Fællesskabets FTU-rammeprogram.

Maltas deltagelse:

-Kapitel 60 (indtægter), artikel B6-451 og B6-551 (udgifter).

-Maltas bidrag til rammeprogrammet beregnes på grundlag af dets BNP set i forhold til EU's BNP (se punkt 7.1.1.).

3. Retsgrundlag

-Artikel 170 og artikel 300 i EF-traktaten.

-Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 182/99/EF om femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002).

4. Beskrivelse af foranstaltningen

4.1 Foranstaltningens generelle formål

Det grundlæggende formål er at fremme FTU-samarbejdet mellem EF og Malta i forbindelse med rammeprogrammet for forskning.

4.2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlængelse/fornyelse

2001-2002.

5. Klassificering af udgifter/indtægter

5.1 Ikke-obligatoriske udgifter

5.2 Opdelte bevillinger

5.3 Indtægtstype

Et tredjelands deltagelse i særprogrammerne under vedkommende rammeprogram.

6. Udgifternes/indtægternes art

Udgifter:

-Deltagelse i direkte FTU-aktioner, indirekte FTU-aktioner (aktioner med omkostningsdeling, uddannelsesstipendier, støtte til net, samordnede aktioner, ledsageforanstaltninger).

-Op til 100% tilskud.

-Tjenesterejser til Malta for Kommissionens tjenestemænd og EU-eksperter, afholdelse af workshopper, seminarer og møder i medlemsstaterne og Malta.

Indtægter:

-Finansielt bidrag fra et tredjeland til budgettet for det femte rammeprogram.

7. Finansielle virkninger

7.1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen (fastlæggelse af gennemsnitsomkostningerne pr. enhed)

7.1.1. Maltas bidrag til EU's budget (vejledende)

EU's budget for 1998-2002 (5 år) til rammeprogrammet (vejledende)

>TABELPOSITION>

Maltas fulde bidrag til EU's budget (vejledende)

>TABELPOSITION>

Maltas fulde bidrag til EU's budget pr. år (vejledende, mio. EUR)

>TABELPOSITION>

Maltas reducerede bidrag til EU's budget pr. år (mio. EUR)

>TABELPOSITION>

7.2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer

7.3 Driftsudgifter til undersøgelser, eksperter mv. under budgettets del B

Bevillinger, mio. EUR (i løbende priser)

>TABELPOSITION>

7.4 Forfaldsplan for forpligtelses- og betalingsbevillingerne

mia. EUR

>TABELPOSITION>

8. Forholdsregler mod svig

Der er mange administrative og finansielle kontrolforanstaltninger på hvert trin i undertegnelsen og gennemførelsen af forskningskontrakter. Det drejer sig navnlig om følgende:

Før der indgås kontrakt:

-En første udvælgelse af forslag på grundlag af projekternes videnskabelige kvalitet og ud fra, hvor realistisk forskningsomkostningerne er bedømt i forhold til projekternes indhold, varighed og potentielle virkninger.

-Analyse af de finansielle oplysninger, som forslagsstillerne har anført på kontraktforhandlingsblanketten.

Efter at kontrakten er underskrevet:

-Gennemgang af udgifterne på flere niveauer (videnskabelig medarbejder, finansmedarbejder), før betalingen finder sted.

-Intern revision foretaget af finanskontrollen.

-Revision på stedet, hvor fejl og andre uregelmæssigheder kan påvises ved gennemgang af bilag. For at gøre denne kontrol mere effektiv har Kommissionen oprettet en revisionsgruppe, som koordinerer al kontrolvirksomhed. Kontrollen gennemføres enten af medlemmerne af denne gruppe eller af et revisionsfirma, som Kommissionen har indgået kontrakt med, under revisionsgruppens tilsyn.

-Kontrol på stedet udført af Kommissionens tjenestegrene og Den Europæiske Unions Revisionsret.

9. Oplysninger om cost/effectiveness

9.1 Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe

-Specifikke mål: Afgørelsen har til formål at sætte Malta og Fællesskabet i stand til at opnå gensidig fordel af de teknisk-videnskabelige fremskridt, der opnås i deres respektive forskningsprogrammer, gennem deltagelse fra Maltas forskermiljø og industri i Fællesskabets forskningsprogrammer. Dette vil endvidere være en nyttig forberedelse på tiltrædelsen, idet Malta bliver bekendt med rammeprogrammets mekanismer.

-Målgruppe: De direkte og indirekte virkninger af samarbejdet vil gavne de videnskabelige kredse, industrien og befolkningen generelt i både EU og Malta.

9.2 Begrundelse for foranstaltningen

-EF-støtte er absolut nødvendig, da det planlagte samarbejde er et led i gennemførelsen af rammeprogrammet, herunder budgetdelen: Maltas deltagelse i særprogrammerne og de administrative udgifter hertil fra EU-hold (eksperters og EU-tjenestemænds tjenesterejser; afholdelse af seminarer i EU og i Malta).

-De nærmere bestemmelser om bevillingerne fra budgettet hænger sammen med karakteren af det planlagte samarbejde (deltagelse af et tredjeland i EF's særprogrammer for forskning).

-Et generelt usikkerhedsmoment er, i hvor høj grad Malta rent faktisk vil deltage i særprogrammerne, og hvorledes dette vil påvirke budgettet.

9.3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen

Afgørelsen vil regelmæssigt blive evalueret af de relevante tjenestegrene i Kommissionen, og desuden vil Kommissionen og Malta hvert år foretage en evaluering i fællesskab. Evalueringen omfatter:

a. Resultatindikatorer:

-antallet af forslag, der indsendes fra Malta pr. særprogram, sammenholdt med antallet af forslag, der udvælges til at modtage støtte under programmet,

-antallet af forslag fremsat af Malta sammenholdt med antallet af forslag, der udvælges til finansiering under rammeprogrammet,

-antallet af forslag, der indsendes under rammeprogrammets særprogrammer, sammenholdt med Maltas bidrag til disse programmer,

-antallet af forslag fra Malta, der udvælges til at modtage støtte under særprogrammerne, sammenholdt med Maltas bidrag til disse programmer.

b. Indsamling af oplysninger:

På grundlag af data om rammeprogrammets særprogrammer.

c. Samlet evaluering af foranstaltningen:

Ved afslutningen af det femte rammeprogram vil Kommissionen evaluere alle de samarbejdsaktiviteter, der er omfattet af afgørelsen.

d. Korrigerende indgreb:

De berørte samarbejdspartnere på begge sider orienteres om de praktiske ordninger vedrørende deltagelse i særprogrammerne under rammeprogrammet. Orienteringen sker efter anbefaling fra det relevante underudvalg, der er nedsat i henhold til tillægsprotokollen til associeringsaftalen mellem EØF og Malta.

10. Udgifter til administration (budgettets del a, sektion III)

Kommissionen anmoder ikke om ekstra stillinger til forvaltning af afgørelsen.

Ingen tjenestemænd vil specifikt få til opgave at forvalte afgørelsen. Den vil blive forvaltet af det personale, der er afsat til det femte rammeprogram.