it * KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 08.09.1995 
KOM(95)416 endelig udg. 
ERASMUS-Ptogrammet 
Årsberetning 1994 
(forelagt af Kommissionen) 

RESUME 
I årsberetningen beskrives den generelle gennemførelse af ERASMUS-programmet i kalenderåret 1994 og 
de forskellige interuniversitære samarbejdsaktiviteter, der blev finansieret i det akademiske år 1994/95, 
programmets ottende år. 
Det samlede antal interuniversitære samarbejdsprogrammer (ICFer), som Kommissionen udvalgte til at 
modtage EF-støtte, nåede op på 2.280, hvoraf de 414 var nye programmer. Hvad angår udviklingen i 
aktiviteterne under disse programmer var der tale om en stigning på 20% fra 1993/94 til 1994/95, idet 
antallet af godkendte institutionsdeltagelser og studerende, for hvem ICP'erne ansøgte om 
mobilitetsstipendier, nåede op på i alt 1.707 deltagelser og 127.221 studerende, der var berettigede til et 
studieophold i udlandet. Antallet af lærere, der rejste ud, steg med 21% (det vil sige i alt 9.753 for 
1994/95) i forhold til 1993/94. 
De højere uddannelsesinstitutioner i landene i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA) deltog 
i 1994/95 for tredje gang i ERASMUS-programmet. Samarbejdet med Schweiz og Liechtenstein fortsatte 
på grundlag af de bilaterale aftaler, der blev indgået med Fællesskabet i 1991, idet aktionerne vedrørende 
de øvrige EFTA-lande, det vil sige Sverige, Norge, Finland, Østrig og Island, fra 1994 foregår på grundlag 
af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS). Disse landes deltagelsesniveau er 
steget med ca. 50% i forhold til 1993/94 (det vil sige 1.834 deltagelser for 1994/95) og udgør 10,8% af 
deltagelserne og 9,7% af de støtteberettigede studerende i ICP'erne. 
For Det Europæiske Meritoverførselssystem (ECTS) har 1994 været et år, hvor der er sket udvidelser til 
andre fagområder og studier, samt en institutionalisering for de institutioner, der allerede deltager i 
pilotprojektet. En voksende del af universitetsverdenen har ligeledes udvist en stigende interesse, og ECTS-
principperne er blevet indført for institutioner og fag, der ligger uden for det nuværende pilotprojekt. 
I 1994 tildelte Kommissionen 22 tilskud under aktion 4 (supplerende foranstaltninger til fremme af det 
interuniversitære samarbejde). De godkendte projekter omfatter 300 institutioner og organisationer jævnt 
fordelt på Fællesskabets medlemsstater og EFTA-landene. 
Gennem hele 1994 har Kommissionen fortsat stimuleret interessen for det interuniversitære samarbejde Yed 
at tilrettelægge eller deltage i oplysningsarrangementer og ved at finansiere studiebesøg for ansatte på de 
højere uddannelsesinstitutioner. 
Publikationsprogrammet spiller fortsat en afgørende rolle i den mere omfattende formidling af informationer 
om ERASMUS-programmet. I en første forsøgsfase er brugen af.elektroniske informationsteknikker 
ligeledes blevet udviklet for at give adgang (via Internettet) til en bred vifte af oplysninger om ERASMUS, 
som indtil nu kun har været tilgængelige i trykt form 
I 1994 lancerede Kommissionen to pilotprojekter med det formål at evaluere kvaliteten af de højere 
uddannelser i Europa. Disse pilotprojekter, der skal afsluttes i 1995, vil gøre det muligt at udvikle en 
europæisk metodik, der er baseret på eksisterende systemer og på en større europæisk merværdi. 
For at markere overgangen fra ERASMUS til SOCRATES og med henblik på vedtagelsen af SOCRATES-
programmet uddelte Kommissionen bistået af de nationale stipendieadministrationskontorer (NGAA) for 
anden gang ERASMUS-prisen ved en ceremoni, der fandt sted den 4. december 1994. En ekspertjury 
uddelte to priser pr. medlemsstat, én til en underviser og én til en studerende, der på bemærkelsesværdig 
vis havde bidraget til udviklingen af det interuniversitære samarbejde i Fællesskabet. 
Kommissionen har fortsat overvågningsprogrammet og evalueringsaktiviteterne i forbindelse med 
programmet, hvilket har ført til offentliggørelsen af nogle undersøgelser over de forskellige ERASMUS-
aktiviteters status og deres betydning for fremtidige EF-handlingsprogrammer. 
{RASMUS-programmet - Årsberetning 1994 
1994 blev for Kommissionen et år med intens aktivitet med henblik på at få vedtaget de fremtidige EF-
handlingsprogrammer på uddannelses- og erhvervsuddannelsesområdet, SOCRATES og LEONARDO, som 
Kommissionen fremsatte forslag til i januar 1994 i henhold til Fællesskabets udvidede ansvarsområder som 
fastlagt i EF-Traktaten, især artikel 126 og 127. 
Derfor har 1994 været et algørende år for ERASMUS-programmet. Erfaringerne med dette program samt 
med Lingua-programrnet og de forskellige pilotprojekter er blevet styrket og uddybet i forslaget til det nye 
program, SOCRATES. 
De forhandlinger, der blev indledt den 4. januar 1994 inden for rammerne af proceduren med fælles 
beslutningstagning, fortsatte året igennem. Den 14. marts 1995 vedtog Ministerrådet og Europa-Parlamentet 
formelt SOCRATES-programmet for en fem-årig periode og med et budget på 850 mio. ECU. 
ERASMUS-programmet - Årsberetning 1994 
Indholdsfortegnelse 
Side 
Resume 1 
I Gennemførelsen af aktionerne under ERASMUS-programmet 4 
Aktion 1 : Det Europæiske Universitetsnet: 5 
Støtte til interuniversitære samarbejdsprogrammer (ICP) samt studie- og 
undervisningsbesøg 
Aktion 2: ERASMUS-stipendieprogram 9 
Aktion 3: Mobilitetsforbedring i kraft af akademisk 10 
anerkendelse af eksamensbeviser og studieperioder 
Aktion 4: Supplerende mobilitetsfremmende 11 
foranstaltninger 
II Oplysningsarbejde 13 
III Den organisatoriske og rådgivende struktur 14 
IV EFTA-landene 15 
V Overvågning og evaluering -16 
VI Synergi mellem akademisk og faglig anerkendelse 18 
VII Opfølgning af memorandummet om højere uddannelse i Fællesskabet: 18 
universiteternes europæiske ansvar 
(Det Europæiske Kollokvium i Pisa, 23.-26.11.94) 
VIII Forhandlingerne om og vedtagelsen af SOCRATES 19 
IX Samspillet med andre EF-programmer 20 
X Konklusion 21 
Bilag: Budgetoplysninger og statistikker 22 
l'RASMUS-programmet - Årsberetning 1994 3 
I Gennemførelsen af aktionerne under ERASMUS-piogiamiiict 
1. Denne beretning omhandler den generelle gennemførelse af programmet i kalenderåret 1994 og de forskellige 
interuniversitære samarbejdsaktiviteter, der blev finansieret i det akademiske år 1994/95, programmets ottende 
år. Den er udarbejdet i henhold til artikel 6 i Rådets afgørelse 87/327/EØF af 15. juni 1987 om vedtagelse 
af ERASMUS-programmet, som ændret ved Rådets afgørelse 89/663/EØF af 14. december 1989. 
Rådets syv afgørelser af 28. oktober 1991 (fra 91/61 l/EØF til 91/617/EØF) om indgåelse af bilaterale aftaler 
mellem Fællesskabet og landene i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA) har givet højere 
uddannelsesinstitutioner i disse lande mulighed for at deltage i ERASMUS-programmets samarbejdsaktiviteter 
sammen med uddannelsesinstitutioner fra Det Europæiske Fællesskab, fra og med det akademiske år 1992/93. 
I 1994 fortsatte kun samarbejdet med Schweiz og Liechtenstein på grundlag af disse bilaterale aftaler, idet 
aktioner vedrørende de øvrige EFTA-lande (Sverige, Norge, Finland, Østrig og Island) er foregået på 
grundlag af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS). 
Dette har i al væsentlighed haft til følge, at kriterierne for at være berettiget til et ERASMUS-stipendium 
er blevet de samme for studerende fra EF-lande. Tidligere skulle studerende fra EFTA-lande, der læste ved 
institutioner i en EF-medlemsstat, være fastboende i den pågældende stat for at kunne opnå dette stipendium. 
Denne betingelse gælder imidlertid stadigvæk i 1994 for borgere fra Schweiz og Liechtenstein. 
De aktiviteter, der blev finansieret under ERASMUS-programmet, er grupperet i følgende fire aktioner: 
Aktion 1 : interuniversitære samarbejdsprogrammer (ICP), der udgør det Europæiske Universitetsnet, 
samt studie- og undervisningsbesøg; 
Aktion 2: forvaltning af ordningen med ERASMUS-stipendier til de studerende; 
Aktion 3 : foranstaltninger til fremme af mobilitet via akademisk anerkendelse af eksamensbeviser og 
studieperioder, herunder gennemførelsen af fjerde år af pilotfasen i Det Europæiske 
Meritoverførselssystem (ECTS); 
Aktion 4: supplerende foranstaltninger til fremme af det interuniversitære samarbejde og af 
studentermobiliteten. 
Det budget, der for 1994 blev tildelt ERASMUS-programmet til de tolv medlemsstater, androg 82,5 mio. 
ECU. Under hensyntagen til bidragene fra EØS/EFTA-landene, Svejts og Liechtenstein på den ene side og 
bevillinger, der hidrørte fra genanvendelse af indtægter under foregående regnskabsår på den anden androg 
det samlede beløb af de disponible midler til programmet for 1994 96,7 mio. ECU. Disse disponible 
bevillinger er blevet anvendt fuldt ud. Fordelingen af det samlede budget på 96,70 mio. ECU på de 
forskellige aktioner fremgår af Bilag I. 
1'bruden den direkte tildeling af tilskud til institutioner, organisationer, lærere og studerende, der har fundet 
sted under disse aktioner, har Kommissionen fortsat støttet det europæiske universitetssamarbejde gennem 
en aktiv informationspolitik, tætte kontakter til universitetsverdenen i de støtteberettigede lande og gennem 
opfølgende aktiviteter, der vil kunne føre til forbedringer. 
Den analyse af de interuniversitære samarbejdsprogrammer (ICP), der foretages i denne beretning, vedrører 
finansieringen af aktiviteterne i det akademiske år 1994/95; alle statistikkerne om ICPernes aktiviteter er 
baseret på oplysninger, som Kommissionen afgav i april 1994 ved udvælgelsesfasens afslutning. 
ICP-ansøgningerne for det akademiske år 1994/95 viser, at der har været en betydelig stigning i 
institutionernes interesse for at deltage i programmer og i de studerendes mobilitet. Stigningen har været 
særlig mærkbar blandt EFTA-landene i det tredje år, hvor de har kunnet deltage, men også inden for 
Fællesskabet har interessen for programmet været stadig stigende. Det er indlysende, at budgettet ligger langt 
under de reelle omkostninger ved gennemførelsen af samarbejdet og studentermobiliteten inden for rammerne 
af ERASMUS. Muligheden for at tilvejebringe supplerende midler på nationalt plan er fortsat et vigtigt 
KKASMUS-prognimmet - Årsberetning 1994 
politisk mål. Ikke blot for at klare de øjeblikkelige finansielle problemer, men også for at sikre det 
interinstitutionelle samarbejdes fremtid gennem et mere eksplicit økonomisk engagement på regionalt og 
nationalt plan og fra institutionerne selv. 
Aktion 1 Det Europæiske Univeisitetsnet Støtte til interuniversitære samarbejdsprogrammer 
(ICP) og studie- og undervisningsbesøg 
2. De interuniversitære samarbejdsprogrammer (ICP'er), som de højere uddannelsesinstitutioner i de 
støtteberettigede lande gennemfører inden for rammerne af ERASMUS, omfatter en eller flere af følgende 
aktiviteter: 
• mobilitetsprogrammer for studerende (SM) 
• mobilitetsprogrammer for lærere (TS) 
• tælles udarbejdelse af nye læseplaner (CD) 
• intensive programmer (IP). 
3. Mobilitetsprogrammer for studerende af længere varighed (fra tre måneder til et helt akademisk år), der 
medfører fiild anerkendelse for studieperioden i udlandet (til og med ph.d., doktorgrad el.lign.) kan støttes 
med tilskud til udvikling af programmet, udarbejdelse af dokumenter og undervisningsmateriale, sproglig 
forberedelse af de studerende forud for afrejsen og efter ankomsten til værtslandet samt til vejledning af de 
studerende. Det økonomiske tilskud kan ligeledes anvendes til dækning af andre udgifter i direkte tilknytning 
til programmerne, som f.eks. tilrettelæggelse af møder og overvågning af de finansierede aktiviteter. Talcket 
være Kommissionens støtte har institutionerne i stadig stigende grad engageret sig i studentermobilitet, især 
hvad angår sprogundervisning, information og indkvartering. 
4. Mobilitetsprogrammer for lærere giver lærere på de højere uddannelser mulighed for at yde et væsentligt 
bidrag til partnerinstitutionens normale læseplan i en periode på mellem en uge og et akademisk år inden 
for rammerne af et struktureret projekt, der omfatter en række læreres mobilitet. Støtten kan anvendes til 
gennemførelsen af programmet, til lærernes rejse- og opholdsudgifter samt (i visse tilfælde) til vikarer for 
udstationerede lærere, der er væk i mindst tre måneder. Finansieringen af lærernes sproglige forberedelse 
gennem ERASMUS-tilskud, som for første gang blev ydet i 1993/94, blev ligeledes bevilget for 1994/95. 
Takket være lærerudvekslingerne er det ikke kun de studerende, der deltager i udvekslinger, men også 
flertallet af studerende, der ikke deltager i den geografiske mobilitet, der nyder fordel af det europæiske 
samarbejde. Erfaringerne har vist, at lærermobiliteten kan have interessante afledte virkninger i form af andre 
former for interuniversitært samarbejde, herunder fælles forskningsprojekter. 
5. De højere uddannelsesinstitutioner kan opnå tilskud til fælles udvikling af nye læseplaner med henblik på 
herefter i fællesskab at gennemføre disse læseplaner i alle de deltagende institutioner. Der lægges særlig vægt 
på projekter, som klart bidrager til at øge den akademiske anerkendelse (f.eks. gennem indførelse af en 
ordning med uddannelsesmoduler), som tilfører uddannelserne en europæisk dimension, eller som indebærer 
fælles udnyttelse eller overførsel af ekspertviden (ved hjælp af fjernundervisning eller andre metoder). Den 
økonomiske støtte kan anvendes til dækning af udgifter i forbindelse med fælles møder og fremstilling, 
oversættelse og formidling af det nødvendige skriftlige materiale. 
l^en fælles udvikling af nye læseplaner muliggør en fælles udnyttelse af undervisningskompeteneen på 
institutioner i forskellige støtteberettigede lande og ansporer dem til at udvikle nye uddannelser med 
integrerende anerkendelsesmekanismer. 
Mange "europæiske" eksamensbeviser (eksamensbeviser, der fuldt ud anerkendes i flere støtteberettigede 
lande), er blevet til som følge af fælles udvikling af nye læseplaner, og nogle af dem kan tjene som model 
for en mere omfattende anvendelse inden for det europæiske universitetsnet. 
KRASMUS-programmet - Årsberetning 1994 
6. Tilskuddene til intensive programmer sætter nettene af højere uddannelsesinstitutioner i stand til at 
tilrettelægge intensiv heltidsundervisning af kortere varighed, som involverer studerende og lærere fra flere 
støtteberettigede lande i perioder på mellem en uge og en måned. Der lægges særlig vægt på programmer, 
der er multinationale, som henvender sig til et stort antal studerende (i forhold til antallet af lærere), og som 
giver de studerende merit i forhold til deres uddannelse. Der tages ligeledes hensyn til, hvorvidt projektet 
er fokuseret på et emne, der normalt ikke undervises i på de deltagende institutioner, eller som kan bidrage 
til formidling af viden på nye områder eller områder i hastig udvikling. 
Tilskuddet kan anvendes til dækning af rejse- og opholdsudgifter for lærere og studerende, der må rejse til 
en anden støtteberettiget medlemsstat for at følge undervisningen dér samt udgifter i forbindelse med 
tilrettelæggelse af forberedende møder og udarbejdelse af materialer. 
De intensive programmer er specielt nyttige inden for fagområder, hvor det er vanskeligt at tilrettelægge 
mobilitet af længere varighed, for voksne studerende og for alle dem, der normalt ikke har mulighed for at 
deltage i en sådan mobilitet, eller for undervisning i nye fag eller nye teknikker. 
7. Tilskud til besøg ydes med henblik på at gøre det lettere eventuelt at oprette nye ICFer navnlig inden for 
de fagområder, der er svagest repræsenteret blandt ERASMUS-ICFerne, og på at udvide de eksisterende 
ICFer med nye partnere eller give institutionernes medarbejdere lejlighed til at forbedre deres kendskab til 
de andre støtteberettigede landes uddannelsessystemer. Der kan ligeledes ydes tilskud til individuelle, 
intensive undervisningsbesøg af højst fire ugers varighed, som tilrettelægges uden for ICFernes rammer. 
ICP-ansøgningeme i 1994/95 
8. Som det fremgår af bilag 11(a), har der været en let stigning i antallet af ERASMUS ICP-ansøgninger 
koordineret af institutioner i Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater i 1994, idet der var 2.424. 
Med en stigning på 18% i antallet af ansøgninger koordineret af institutioner i EFTA-landene i forhold til 
1993/94, dvs. 202 i 1994/95, er disse institutioners deltagelse i programmet fortsat beskeden sammenholdt 
med Fællesskabets. For så vidt angår "institutionsdeltagelsen" (jf. bilag 111(a)), kan medlemsstaterne (+17,6%) 
og især EFTA-landene (+45,7%) notere en betydelig stigning. Denne stigning er i overensstemmelse med 
en gennemgående tendens i ERASMUS til, at stigningen i efterspørgslen først og fremmest kommer-ti I 
udtryk som en stigning i antallet af foreslåede aktiviteter inden for nettene, og kun i anden omgang i antallet 
at' ansøgninger fra koordinatorerne. 
Inden for Fællesskabet er de betydeligste stigninger sket i Irland (+24,7%), Grækenland (+23,9%), Spanien 
(+22,6%) og i Portugal (+19,9%). 
Blandt EFTA-landene ses den største fremgang i Finland (+78,7%), Norge (+51,4%), Schweiz (+41,8%) og 
i Østrig (+35,2%). 
Af bilag IV(a) fremgår fordelingen af ICP-ansøgninger på fagområder for 1993/94 og 1994/95. Denne 
analyse viser en betydelig stabilitet, der ligeledes bekræftes i smdenteirnobilitetsprogrammerne med 
undtagelse af områderne uddannelse og rammeaftaler, hvor stigningen har været på ca. 25% og 20%. 
Udvælgelsen af ICFer for 1994/95 
9. Resultaterne af den indledende analyse af de indkomne ansøgninger blev forelagt tre akademiske 
rådgivningsgrupper bestående af eksperter. Disse eksperter spiller en vigtig rolle i forbindelse med 
kvalitetskontrollen ved udvælgelsesprocessen, og ved udvælgelsen af de 2.280 ICFer, der fik tilsagn om 
finansiering, lagde Kommissionen stor vægt på gruppernes udtalelser. 
I overensstemmelse med Rådets afgørelse af 14. december 1989 om anden fase af ERASMUS-programmet 
var det akademiske år 1994/95 det fjerde år, hvor ordningen med flerårige ansøgninger og forenklede 
forlængelsesprocedurer fungerede. Kommissionen var allerede forpligtet over for de fleste af de programmer, 
6 ERASMUS-programmet - Årsberetning 1994 
der blev godkendt i 1992/93 og 1993/94 inden for rammerne af flerårig finansiering (dvs. programmer som 
gik ind i deres andet og tredje år). I lighed med det foregående år blev budgettet for 1994/95 fordelt på en 
måde, der sikrede en afbalanceret finansiering til nye ansøgninger og til henholdsvis nye og igangværende 
aktiviteter i de programmer, der i 1994/95 gik ind i deres andet eller tredje år med flerårig finansiering, eller 
som startede på det første år som ICP "uden for perioden". 
Universitetsåret 1994/95 var nemlig det første år, hvor de programmer, der blev godkendt i 1991/92, nåede 
afslutningen af den flerårige periode. Under hensyntagen til udtalelsen fra Det Rådgivende ERASMUS-
Udvalg besluttede Kommissionen at yde dem en økonomisk støtte, der ganske vist var lavere for at kunne 
imødekomme samtlige udvalgte ansøgninger om finansiering for året 1994/95 inden for kategorien af 
programmer benævnt "uden for perioden". 997 ICFer "uden for perioden" blev således udvalgt og tik tilsagn 
om finansiering. 
Af de 2.280 godkendte ICFer (EF + EFTA) var de 414 helt nye. De fik, i lighed med de nye aktiviteter i 
de igangværende programmer, tildelt et lidt større tilskud end gennemsnittet for at sikre dem et solidt 
økonomisk grundlag i startfasen. I forhold til et samlet procenttal på 86% kunne der noteres en let stigning 
i godkendelsesprocenten for nye programmer sammenholdt med procenten for det foregående år (69%). 
Antallet af støtteberettigede institutioner, der deltog i mindst ét godkendt ICP steg med 10% (EF + EFTA) 
fra 1993/94 til 1994/95. Stigningen er stærkere i EFTA-landene (med ca. 50% til Finland og 30% til Norge), 
og tendensen er den samme for medlemsstaterne om end mere begrænset. Stigningen år for år siden 1988/89 
fremgår af bilag VIL 
De bevilgede tilskud til ICP'erne udgør gennemsnitligt 27% af de beløb, der blev ansøgt om (EF + EFTA), 
eller mere præcist: 25,6% til studentermobilitetsprograrnmer, 25,2% til lærermobilitetsprogrammer, 39,1% 
til fælles udvikling af nye læseplaner og 35,8% til intensive programmer. I 1994/95 beløber den 
gennemsnitlige støtte pr. ICP, som i 1993/94 var på 10.915 ECU, sig til 9.477 ECU til de nye ICFer, 8.667 
ECU til ICFer under flerårig finansiering og 7.366 ECU til ICFer "uden for perioden". For alle typer ICFer 
taget under ét er tilskuddet pr. deltagende institution faldet med 32,7% i forhold til det foregående år, idet 
det fremover vil være på 1.107 ECU på grund afstigningen i det gennemsnitlige antal partnere pr. ICP. 
I Bilag 11(b) vises fordelingen af godkendte ICFer på de lande, hvor koordinatorens institution ligger. Hvad 
angår Fællesskabets medlemsstater, steg antallet af programmer koordineret i Irland stærkt mellem 1993/94 
og 1994/95 efterfulgt af Spanien og Grækenland (henholdsvis +22%, +15% og +12,5%). Den samme tendens 
gør sig, om end i ringere grad, gældende for de øvrige støtteberettigede lande, der deltager i ERASMUS, 
bortset fra Danmark (-6%) og Tyskland (-1%). Deltagelsen i de godkendte programmer steg med 19%, og 
denne stigning ses i alle støtteberettigede lande (jf. bilag 111(b)). For EFTA-landene som helhed steg 
deltagelse og koordination med henholdsvis 50% og 34% fra 1993/94 til 1994/95. 
Fordelingen af de godkendte ICFer på fagområder for 1994/95 (bilag IV(b)) adskiller sig ikke meget fra den 
i 1993/94. Kommissionen bestræber sig fortsat på at skabe en vis balance mellem fagområderne, hvilket 
betyder, at kravene er større end gennemsnittet for udvælgelse af ICFer på de områder, der anses for at være 
velrepræsenterede, som f.eks. ledelse/administration. Der lægges derimod særlig vægt på ansøgninger inden 
for pædagogik eller medicin og psykologi, som Kommissionen gerne vil fremme. For 1994/95 kan man 
konstatere en ret væsentlig stigning i rammeaftaler (der dækker flere studieområder) (+30,5%), pædagogik 
(+21,6%) og billedkunst og musik (+19,3%). 
Antallet af ansøgninger om studentermobilitet, lærermobilitet, fælles udvikling af nye læseplaner og intensive 
programmer er steget fra 1993/94 til 1994/95 (bilag V(a)), og det er interessant at konstatere, at andelen af 
ansøgninger, der indgives efter proceduren med flerårig finansiering og forenklet forlængelse er stigende. 
Antallet af godkendte programmer pr. aktivitetstype er steget betydeligt i forhold til 1993/94 for de intensive 
programmer (+40%), efterfulgt af lærermobilitet (+24%) og studentermobilitet (+6%), men med et fald i 
godkendelsesprocenten for fælles udvikling af læseplaner (CD) (bilag V(b)). Hvad angår 
godkendelsesprocenten, ses en stigning for lærermobiliteten og de intensive programmer (jf. bilag VI). 
•RASMUS-programmct - Årsberetning 1994 
Der var 127.221 støtteberettigede studerende i de godkendte ICFer i 1994/95 (UF •- EFTA), svarende til en 
stigning på 22,5% i forhold til 1993/94 (103.894). Stigningen i den studentermobilitet, der udelukkende 
finder sted mellem Fællesskabets medlemsstater, er på 20%. Det Forenede Kongerige (værtsland for 23% 
af de studerende (EF + EFTA)), Frankrig (19,5%) og Tyskland (14,5%) er stadig de ERASMUS-studerendes 
foretrukne værtslande, idet 25% af dem påtænker at flytte inden for disse tre lande (der var 27% i 1993/94). 
De lande, der traditionelt "importerer" ERASMUS-studerende, er fortsat Frankrig, Irland og Det Forenede 
Kongerige (jf. bilag X for nærmere oplysninger om antallet af studerende pr. hjem- og værtslande). 
Inden for de 591 godkendte ICFer for lærermobilitet forventes det, at 9.819 (EF + EFTA) vil rejse til et 
andet støtteberettiget land, hvilket er en stigning på 21% i forhold til året før. Men den gennemsnitlige 
varighed af opholdet i udlandet er faldet fra 2,9 uger i 1993/94 til 2,5 uger i 1994/95. Alle de 
støtteberettigede lande (med undtagelse af Luxembourg, Liechtenstein og Østrig) har til hensigt at sende flere 
lærere til udlandet især Portugal (+26%), Det Forenede Kongerige (+25%) og Grækenland (+24%) og de syv 
EFTA-lande (+57% for de syv lande). 
Studiebesøg 
(Nærmere oplysninger om ansogningeme om tilskud til studiebesog og om de tildelte tilskud, fordelt på 
stotteherettigede lande og fagområder findes i bilag VIH(a) og (b)). 
10. Der var tre udvælgelsesrunder i kalenderåret 1994, så ansøgerne kunne indgive ansøgninger hele året igennem 
og hurtigt tå en afgørelse. Der indkom i alt 1.385 støtteberettigede ansøgninger, hvoraf de 730, der omfattede 
over 1.649 personer (833 kvinder og 816 mænd), blev godkendt. Der blev i alt søgt om over 4,2 mio. ECU, 
hvilket var langt mere end de 1,4 mio. ECU, der var afsat til de bevilgede stipendier. Antallet af ansøgninger 
for 1994 udgør et fald på ca. 15% sammenholdt med året før. 
I løbet af hele året var mange ansøgninger af en enestående kvalitet. 11994 faldt godkendelsesprocenten kun 
med 2% og udgør 53% til trods for de budgetmæssige stramninger. 
Som tidligere blev flertallet af besøgsstipendier (ca. to tredjedele) tildelt for at bidrage til oprettelse eller 
udbyggelse af ICFer. Lidt under en tredjedel omhandlede "informationsbesøg", selv om de to typer besøg 
kan føre til andre resultater end de oprindeligt påtænkte. Generelt har de forbindelser, der blev skabt mellem 
medarbejdere takket være disse studiebesøg, bidraget betydeligt til en bedre forståelse for problemer og 
kvaliteter inden for den videregående uddannelses forskellige sektorer i medlemsstaterne. Kun 8% af 
ansøgningerne vedrørte undervisningsbesøg af kortere varighed, idet disse besøg er alternativer (der kun 
bevilges én gang) til lærermobiliteten, der integreres i ICP-aktionerne. Denne programtype er mere 
integrerende og forekommer mere attraktiv for institutionerne. Under alle omstændigheder er det interessant 
at konstatere, at interessen for denne type aktiviteter inden for rammerne af besøg på nuværende tidspunkt 
er steget fra 3% (1987) til 8%. 
Som i de foregående år blev der givet en fortrinsstilling til ansøgninger vedrørende de lande, der er 
underrepræsenteret i ICFerne, samtidig med at Kommissionens politik om kun at godkende ansøgninger af 
god kvalitet blev overholdt. Over en tredjedel (46,9%) af de bevilgede besøgsstipendier gik til Fællesskabets 
fire Middelhavslande (Portugal, Spanien, Italien og Grækenland), og dette tal er langt højere end deres 
nuværende deltagelse i ICFeme (31,1%). 
Hvad angår akademiske fagområder, har Kommissionen fortsat tilskyndet til besøg, som især vedrørte 
underrepræsenterede fagområder i ICFeme, selv om dette bliver mindre og mindre væsentligt i lyset af den 
generelle afbalancering, der sker i de af ERASMUS-programmet dækkede fagområder. Inden for aktionen 
"besøg" har antallet af ansøgninger pr. fagområde stabiliseret sig i de seneste fem år, og fordelingen af 
godkendte ansøgninger dækker alle fagområder. 
IRASMl IS-prograinmct - Årsberetning 1994 
Aktion 2 ERASMUS-stipendieprogiam 
11. Af de 2.280 ICFer, der blev godkendt i det akademiske år 1994/95 (EF + EFTA), omfattede 93% 
studentermobilitet. Stipendierne til studerende inden for disse ICFer, til ECTS-studerende og til det 
begrænsede antal "uafhængige studerende" udgør 73% af ERASMUS-programmets samlede budget. En 
studerende kan højst modtage et stipendium på 5.000 ECU om året, selv. om det faktisk udbetalte beløb i alle 
landene er betydeligt lavere. Da aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde trådte i kraft 
den 1. januar 1994, blev betingelserne for støtteberettigelse for de studerende ændret. Fra 1994/95 er enhver 
studerende fra et af disse lande (medlemsstaterne, Østrig, Finland, Island, Norge og Sverige) berettiget til 
at modtage et ERASMUS-stipendium. Imidlertid kan studerende fra EFTA-landene kun opnå stipendier til 
studieophold ved institutioner i Fællesskabet. 
Den samlede efterspørgsel efter stipendier, som den fremgår af ansøgningerne for 1994/95, er steget med 
24,3% i forhold til 1993/94. Inden for de 2.112 godkendte IÇFer for studentermobilitet steg antallet af 
støtteberettigede studerende med 22,5%. Den gennemsnitlige varighed af et studieophold i udlandet faldt til 
ca. 5 måneder. 
På grund af det uundgåelige tidsinterval fra gennemførelsen af programmets aktiviteter og til de endelige 
statistikker på grundlag af ICP-rapporterne og De Nationale Stipendiebevilgende Myndigheder (NGAA) 
foreligger, er de tal for studentermobili teten, der anvendes i dette dokument og i afsnit 9 udtryk for de 
maksimale skøn, der er foretaget i de godkendte ansøgninger. Efter hvad NGAA'eme har oplyst de tidligere 
år, kan man med rimelighed gå ud fra, at omkring 60% af det støtteberettigede antal studerende reelt kommer 
til at gennemføre et studieophold i udlandet, hvilket vil sige, at mellem 70.000 og 80.000 studerende har 
modtaget ERASMUS-stipendier i 1994/95. 
12. Bevillingen til aktion 2 for 1994/95 blev fordelt mellem de støtteberettigede medlemsstater i 
overensstemmelse med reglerne i Rådets afgørelse af 14. december 1989. Resultatet af denne fordeling findes 
i bilag DC Kommissionen kunne frit disponere over 5% af budgettet til at forbedre den samlede balance 
mellem studenterstrømmene. Hver støtteberettiget stat fik herefter et fast beløb på 200.000 ECU, og resten 
af budgettet til aktion 2 blev fordelt på grundlag af antallet af 18-25 årige i hvert land og antallet af 
studerende ved højere uddannelsesinstitutioner. Dette beløb blev derefter justeret på basis -af 
rejseomkostninger og forskelle i leveomkostningerne. 
Kommissionen fordelte 5%-puljen efter de samme principper som i 1993/94. Der blev fastsat et loft på 150% 
ai' grundbeløbet til alle de lande, der modtager en tildeling fra denne pulje. I kraft af denne pulje blev det 
gennemsnitlige stipendium nedsat til 120 ecu om måneden i Grækenland og Portugal, mens der blev fastsat 
en nedre græase på 70,5 ECU om måneden for alle de andre lande (undtagen Irland, hvor loftet på 150% 
blev nået med et beløb på 65,5 ECU). De lande, der modtog bevillinger fra denne reserve, er Belgien, 
( irækcnland, Irland og Portugal og, i mindre grad end sidste år, Danmark, Nederlandene og Sverige. Disse 
lande kunne således notere en forhøjelse af det gennemsnitlige stipendiebcløb for deres studerende. I ar har 
Sverige for første gang nydt godt af en del af disse midler. Gennemsnitsstipendiet for samtlige lande er 
anslået til 89,2 ECU om måneden. Desuden blev 71.000 ECU (svarende til 1% af det samlede budget for 
aktion 2) direkte tildelt Det Europæiske Universitetsinstitut i Firenze og Fondation Universitaire 
Luxembourgeoise i Arlon med henblik på at finansiere mobilitetsstipendier til deres studerende, eftersom 
disse institutioner ikke dækkes af de nationale stipendiebevilgende myndigheder. På samme måde blev 20.000 
ECU af ECTS-bevillingen direkte tildelt gruppen European Partnership of Business Schools (EPBS) 
repræsenteret af ESC i Reims. 
Der blev tildelt supplerende tilskud til NGAA til finansiering af mobilitetsstipendier til ECTS-studerende på 
grundlag af ti teoretiske stipendier af et akademisk års varighed pr. institution (eller konsortium), der deltager 
i ECTS' inderkreds. 
13. For så vidt angår de forventede studenterstrømme for 1994/95, kan man konstatere, at mobil itetsstigningen 
for EFf A-landene fortsætter. De studerende fra disse lande (11.177) udgør 8,8% af det samlede antal 
I RASMI !S-pm<jranimet - Årsberetning 1994 
støtteberettigede studerende (6,8% for 1993/94), mens 8,8% af det samlede antal støtteberettigede studerende 
i Den Europæiske Union (10.217) har planlagt at gennemføre et studieophold ved en institution i et EFTA-
land. 
14. Princippet om, at Fællesskabets finansiering og medlemsstaternes bidrag skal supplere hinanden, har altid 
været anset som en væsentlig faktor for programmets udvikling. Det gælder navnlig for finansieringen af de 
studerendes mobilitet, fordi ERASMUS-stipendierne skal være et supplement (der kun skal dække 
ekstraudgifterne i forbindelse med mobiliteten), og fordi forskellen mellem de beløb, der ansøges om, og det 
til rådighed værende budget bliver stadig større. I visse af Fællesskabets medlemsstater tildeles visse eller 
alle ERASMUS-studerende, der rejser ud, supplerende offentlig støtte fra nationale eller regionale fonde. 
(Denne form for støtte kan tildeles ERASMUS-studerende direkte, eller den kan anvendes til at fremme de 
studerendes internationale mobilitet generelt, og de to ordninger kan også kombineres). Særlige forhold gør 
sig gældende for Luxembourg, eftersom landets statsstipendiesystem allerede i de fleste tilfælde tager sigte 
på et studieophold i udlandet, da Storhertugdømmet ikke selv har et fuldt udbygget system af højere 
uddannelser. I Grækenland og Irland findes der ikke i øjeblikket nogen ordning med supplerende støtte. Med 
hensyn til EFTA-landene har især Østrig en ordning med betydelig supplerende støtte. 
Aktion 3 MDbilitetsfoibedring i kraft af akademisk anetkendelse af eksamensbeviser og 
studieperioder 
Det Europæiske Meritoverføiselssystem (ELIS) 
15. Pilotprogrammet ECTS - Det Europæiske Meritoverførselssystem - blev lanceret for en 6-årig periode ( 1989-
1995) inden for aktion 3 i ERASMUS-programmet med det formål at gøre det lettere at opnå anerkendelse 
af studieperioder i udlandet. 
ECTS-systemet kan karakteriseres ved tre nøgleelementer: 
• gennemsigtighed i læseplaner 
• en forudgående aftale mellem partnerinstitutioneme om de læseplaner, de pågældende studerende 
skal følge 
• anvendelse af studiepoints for at angive de omfanget af de studerendes arbejdsbyrde. 
For at afprøve og udvikle dette system oprettede Kommissionen et begrænset net bestående af højere 
uddannelsesinstitutioner i alle medlemsstaterne (oprindelig 84 i 1992, siden udvidet til 145, inklusive EFTA-
landene) inden for fem fagområder (medicin, kemi, virksomhedsledelse, historie, rnaskiningeniørvidenskab). 
Pilotprojektet har været genstand for en intens overvågning, såvel intern som ekstern, og dets 
funktionsdygtighed samt ECTS-systemets forenelighed med de forskellige uddannelsessystemer er blevet 
bekræftet. 
I løbet af det akademiske år 1994/95 har de fem grupper (der repræsenterer de fem udvalgte fagområder) 
ikke blot fortsat deres studenterudvekslinger under anvendelse af ECTS-systemet (2.054 studerende for det 
akademiske år 1994/95 sammenholdt med 1.850 i 1993/94), men de har også med begejstring reageret på 
Kommissionens opfordring og foreslået projekter til udvidelse af anvendelsen af ECTS både inden for deres 
egen institution - ved at indføre ECTS på andre fagområder - og inden for deres samarbejdspartnerskaber 
især i ICFeme. Kommissionen har vurderet forslagene med bistand fra en ad hoc gruppe bestående af 
akademiske eksperter, og der er ydet en gennemsnitlig støtte på 13.000 ECU til de 143 deltagende 
universiteter. 
Kommissionen vil nøje følge gennemførelsen af denne udvidelse, og erfaringerne vil utvivlsomt blive meget 
nyttige, når man skal udvikle de støtteforanstaltninger, der er forudsat i SOCRATES-programmet. 
Bilag XI viser antallet af ECTS-studerende pr. fagområde og for hvert af oprindelseslandene for 1993/94, 
som er det seneste år, for hvilket der foreligger reelle tal for mobiliteten. 
ERASMUS-programmet - Årsberetning 1994 
EF-Nettet af Nationale Informationscentre vedrerende Akademisk Anerikendelse (NARIC-Nettet) 
16. Alle medlemsstater i Den Europæiske Union og EFTA har udpeget et nationalt center, der har til opgave at 
bidrage til mobiliteten blandt studerende, lærere og forskere ved at give informationer og råd om spørgsmål 
vedrørende akademisk anerkendelse af eksamensbeviser og studieperioder i andre lande. 
De fleste NARIC-centre fungerer også som "kontaktcentre", når det gælder oplysninger om gennemførelsen 
af direktiv 89/48 om et generelt system til anerkendelse af eksamensbeviser for højere uddannelser af mindst 
tre års varighed. 
Kommissionen har oprettet et net af disse nationale centre med henblik på at sikre et snævert samarbejde og 
en optimal informationsudveksling til gavn for studentermobiliteten. Med dette formål tilrettelægger 
Kommissionen to møder om året for repræsentanter for de nationale centre, hvoraf det ene møde 
tilrettelægges sammen med ENIC-nettet under Europarådet og UNESCO-CEPES, der dækker et større antal 
lande. Møderne i 1994 fandt sted i Budapest (fra den 19. til den 21. juni 1994) og i Bruxelles (den 5. 
december 1994). 
Fællesskabsstøtten inden for rammerne af ERASMUS-programmet (67.250 ECU i 1994) muliggør ligeledes 
studiebesøg mellem de nationale centre og gennemførelse af fælles projekter navnlig undersøgelser og 
sammenfattende rapporter. I 1994 udarbejdede medlemmer af nettet uddannelsesmoduler vedrørende 
vurdering af udenlandske eksamensbeviser, der sikrer en bedre formidling af viden og erfaringer på disse 
områder. 
Aktion 4 Supplerende mobilitetsfremmende foranstaltninger 
17. Under aktion 4 ydes der bl.a. tilskud til sammenslutninger af højere uddannelsesinstitutioner eller til personer, 
der arbejder eller studerer inden for de højere uddannelser med det formål at støtte projekter, der fremmer 
samarbejdet og informationsformidlingen på europæisk plan. De pågældende samrrænslutninger kan enten 
være helt nyoprettede eller eksisterende grupper, der ønsker at indgå i et specifikt projekt med en europæisk 
dimension. Der ydes også tilskud til publikationer, der har til formål at forbedre kendskabet til mulighederne 
for at studere og undervise i de forskellige støtteberettigede stater eller gøre opmærksom på særligt vigtige 
resultater inden for samarbejdet mellem de højere uddannelsesinstitutioner. Tilskud under aktion 4 ydes til 
kortvarige enkeltprojekter eller i form af igangsætningstilskud, hvis det drejer sig om langsigtede projekter. 
Kommissionen kan også selv eller i samarbejde med forskellige institutioner tage særlige initiativer med 
henblik på at styrke visse fagområders eller regioners deltagelse i programmet eller afprøve nye 
samarbejdsformer. 
Der var tre udvælgelsesrunder i 1994. Af de 88 indkomne ansøgninger vedrørte de 64 finansiering af 
studenter- og lærersammenslutninger og de 24 mobilitetsrelaterede publikationer. 22 projekter fik tilskud -
9 projekter til iværksættelse af sammenslutningernes aktiviteter og 13 projekter vedrørende publikationer. Det 
samlede budget var på 187.200 ECU (67.000 ECU til sammenslutningerne og 120.200 ECU til 
publikationerne). 
I alt findes der over 300 institutions- og organisationsdeltagelser med en afbalanceret fordeling mellem Det 
Europæiske Fællesskabs medlemsstater og EFTA-landene. Af det samlede beløb, der blev tildelt 
sammenslutningerne og publikationer, gik de 87% (162.200 ECU) til 19 projekter inden for 9 specifikke 
fagområder bl.a. medicin (6 projekter) og oversættelse (3 projekter). Resten, dvs. 13% af det samlede beløb 
(25.000 ECU), gik til tværfaglige projekter. 
I 1994 blev der ydet fem aktion 4-tilskud til sftidentersammenslutninger, navnlig et tilskud til publikationer 
om studenterorganisationen DvflSO (Intersectorial Meeting of International Student Organisations), der 
omfatter studenterorganisationer inden for fire fagområder, samt til AEGEE's (Association des Etats Généraux 
des Etudiants de l'Europe) tilrettelæggelse af et kollokvium om fysisk og intellektuel mobilitet. 
l-RASMUS-programmet - Årsberetning 1994 
Et andet interessant projekt, der blev finansieret under aktion 4, er udarbejdelsen af en fortegnelse over 
institutioner, der tilbyder en juridisk uddannelse uden for de juridiske fakulteter i Det Europæiske 
Økonomiske Samarbejdsområde. 
Med henblik på at udvikle aktioner inden for områderne åben uddannelse og fjernundervisning ydede 
Kommissionen støtte til et projekt, der blev fremsendt af DOMUS (the European Open and Distance 
Learning Students' Association), og som har til formål at fa udarbejdet materiale, hvori de studerendes 
meninger kommer til udtryk. Dette materiale vil blive præsenteret for offentligheden under konferencen 
"Educational and cultural barriers to Open and Distance Learning" (uddannelsesmæssige og kulturelle 
barrierer for åben uddannelse og fjernundervisning), der tilrettelægges af Universitetet i Sheffield. 
Der blev ydet tilskud til et andet specifikt projekt, nemlig COTEC (Committee of Occupational Therapists 
for the European Communities) med henblik på at etablere et europæisk uddannelsesnetværk inden for 
ergoterapi. 
På grundlag af en europæisk kampagne med det formål at formidle oplysninger til højere 
uddannelsesinstitutioner i den ikke-univeisifcære sektor, som stadig er underrepræsenteret i ERASMUS-
programmet, tilrettelagde Kommissionen otte af de 10 planlagte arrangementer for at fremme disse 
institutioners deltagelse i ERASMUS. Kommissionen overdrog tilrettelæggelsen af denne kampagne til 
nationale organisatorer, for de flestes vedkommende medlemmer af EURASHE (European association for 
institutions of higher education), den europæiske sammenslutning af højere uddannelsesinstitutioner uden-for 
den universitære sektor. En lang række institutioner, der var med til disse arrangementer, deltog for første 
gang i en aktion om europæisk samarbejde. 
De deltagende medlemsstater, der har et meget repræsentativt net af højere uddannelsesinstitutioner i den 
ikke-universitære sektor, var Belgien (NL), Danmark, Finland, Grækenland, Irland, Nederlandene, Norge og 
Portugal. Til trods for at de nationale forhold i de pågældende lande er meget forskellige, dukkede ret 
ensartede spørgsmål op. Et fælles samarbejde mellem de forskellige lande er nødvendigt for at løse 
problemerne. Dette kan især gøres ved at formidle modeller for god praksis til medarbejdere med mindre 
erfaring i europæisk samarbejde og ved at hente nye ideer hos hinanden i kraft af sektorens naturlige 
forskelligartethed. 
18. Undersøgelser om de højere uddannelser 
Et vist antal undersøgelser, som kontaktudvalget for CRE og EURASHE havde på programmet, blev støttet 
af Kommissionen. Fordelen ved de udarbejdede publikationer er, at de dækker hele spektret af højere 
uddannelsesinstitutioner og gør det muligt for Kommissionen at vide, hvornår forskellene mellem 
institutionstypeme betyder noget for gennemførelsen af dens politik. Disse publikationer, hvoraf 
undersøgelsen af lærermobilitet nævnes længere fremme i denne beretning (jf. F Overvågning og evaluering), 
omfatter: 
• Forbedring af de akademiske net (OŒ/EURASHE) 
Formålet med denne undersøgelse var at se på, hvad der karakteriserer de akademiske net, at udnytte de 
indhøstede erfaringer og at fremsætte anbefalinger for fremtidige aktioner. Den overordnede fremgangsmåde 
er en undersøgelse af de forskellige typer af net med henblik på at se, hvordan og hvorfor de fungerer. Der 
er lagt særlig vægt på de nettyper, der planlægges for SOCRATES-programmet. I den endelige rapport 
understreges behovet for en garanti for det akademiske engagement i enhver netstruktur. 
• Forbindelser mellem låseplaner (pensa) og erhvervslivet (EURASHE) 
Undersøgelsen af forbindelserne mellem læseplanerne og erhvervslivet omfatter et vist antal spørgsmål inden 
for andre områder end højere uddannelse i snæver forstand, navnlig faglige organisationer og arbejdsgivere. 
Denne publikation vedrører ligeledes "erhvervsuddannelse", nærmere betegnet LEONARDO-programmet. 
Samspillet mellem behovene for færdigheder og uddannelse, der munder ud i basiskvalifikationer, er den 
væsentligste grund til interessen for udviklingen af læseplaner i denne undersøgelse. 
FRASMUS-programmet - Årsberetning 1994 
• Den europæiske dimension i den institutionelle ledelse (CRE) 
I denne undersøgelse foretog et hold "besøgende konsulenter" (rektorer eller ledere på samme niveau) et 
rundspørge blandt medarbejdere på forskellige niveauer og fra forskellige kategorier (centralt niveau, fakultet, 
lærere, teknisk/administrativt personale, men også i de "ydre rammer", såsom EF-plan, regeringsplan og 
nationalt plan) om emner set under forskellige synsvinkler: uddannelse, forskning, ledelse, politik osv. Der 
blev foretaget en sammenligning mellem konklusionerne på denne undersøgelse og konsulenternes personlige 
erfaringer, således at hele undersøgelsen kunne være til gavn for de institutioner, der var involveret i den, 
og også for deltagerne i et seminar/case study, der blev afholdt i samme forbindelse. I den endelige rapport 
fremsættes der en række anbefalinger både om den europæiske dimension i ledelsen af institutionerne og om 
muligheden for at anvende denne nye "individuelle indfaldsvinkel" på andre højere uddannelsesinstitutioner 
i Europa. 
II Oplysniiigsaibejde 
19. I 1994 fortsatte arbejdet med at give oplysninger om ERASMUS til universitetsverdenen, til relevante, 
nationale organer og myndigheder, til medierne og til offentligheden. Arbejdet har bestået i at fremstille og 
formidle en række elementære oplysninger til potentielle ansøgere, at forbedre præsentationen af programmet 
på konferencer og messer, at modtage og rådgive gæster samt at ekspedere forespørgsler fra 
universitetsverdenen, fra politisk hold og fra pressen. Offentlighedens kendskab til programmet har været 
stadigt voksende takket være det meget brede grundlag, programmet nu hviler på og takket være den nære 
kontakt til pressen. I løbet af 1994 blev over 5.000 skriftlige forespørgsler ekspederet i Bruxelles, hvortil 
kommer talrige personlige henvendelser og over 2.000 telefoniske forespørgsler. Et betydeligt antal af disse 
forespørgsler kommer fra universiteternes internationale kontorer, studentersammenslutninger eller medierne, 
som selv spiller en afgørende "multiplikatorrolle" for den videre formidling af oplysningerne. 
Programmet af publikationer om ERASMUS spiller fortsat en altafgørende rolle. De publikationer, der er 
blevet udarbejdet eller offentliggjort i 1994, omfatter: 
Fortegnelse over ERASMUS & Lingua Il-pwgrammer 1994/95 (1.622 sider, med detaljerede oplysninger 
om alle godkendte ICP'er; udkom i december 1994) 
Prisuddelingen - ERASMUS-prisen 1994 (Uddeling af ERASMUS-prisen 1994: belønning for den succes, 
programmet har haft siden 1987) 
Tidsskriftet Uddannelse og Ungdomsanliggender er GD XII's eneste tidsskrift, der dækker alle områder 
vedrørende uddannelse og ungdomsanliggender, herunder aktiviteterne i ERASMUS-programmet (som 
tidligere blev dækket af ERASMUS Nyhedsbladet) 
ERASMUS-programmets Årsrapport 1993 (beskriver ERASMUS-programmets generelle gennemførelse 
i 1993) 
Vejledning for ansøgere 1994/95 (foreligger på ni sprog og indeholder ansøgningsskemaer og en 
redegørelse om procedurerne og de forskellige former for tilskud, der kan ansøges om); denne vejledning 
udsendes til samtlige støtteberettigede institutioner 
en ajourført udgave af ECTS-brochuren på ni sprog 
et vægkort over deltagelsen i ERASMUS i Det Europæiske Fællesskabs og EFTA-landenes regioner. 
Det øvrige oplysningsarbejde omfatter: 
udbygning af forbindelserne med pressen, hvilket har ført til en betydelig udvidelse af pressedækningen 
af ERASMUS 
ICP-koordinatorer og NGAA-repræsentanter deltog i lokale eller nationale arrangementer eller i radio- og 
fjernsynsprogrammer 
Præsentation af programmet (enten ved fysisk tilstedeværelse eller gennem tilsendelse af 
oplysningsmateriale) på 19 internationale messer. 
Det undersøges, om man kan informere om ERASMUS ad andre kanaler, herunder ved en mere udbredt 
anvendelse af elektroniske kommunikationsmidler. 
HRASMUS-progrnmmet - Årsberetning 1994 
20. Med henblik på at lette adgangen til informationer og fremskynde formidlingen heraf har GD XII Uddannelse 
og Ungdomsanliggender etableret en ERASMUS Gopher og dermed i en første forsøgsfase åbnet mulighed 
for ad elektronisk vej at få informationer (der hidtil kun var tilgængelige i trykt form). Forberedelsen af 
opkoblingen til serveren, opbygningen af denne og af informationsfileme på nettet foregik i de sidste tre 
måneder af 1994. Siden januar 1995 har oplysninger om ERASMUS-programmet faktisk været tilgængelige 
på Internettet ERASMUS Master Gopberen føres konstant ajour, og man kan bl.a. hente kontraktmodeller, 
oplysninger om ECTS, om besøgsprogrammet, regionale statistikker om udvalgte programmer og andre 
praktiske oplysninger. 
21. ERASMUS-prisen 1994 
I henhold til afgørelsen, hvori ERASMUS-programmet vedtages, kan Kommissionen tildele ERASMUS-priser 
"til studerende og undervisere, som på bemærkelsesværdig vis har bidraget til udviklingen af det 
interuniversitære samarbejde i Fællesskabet". Den første uddeling af ERASMUS-prisen fandt sted i 1990. 
I 1994 ønskede Kommissionen at markere overgangen - og samtidig kontinuiteten - fra ERASMUS til 
SOCRATES ved at tildele ERASMUS-priser til de personer, der havde gjort sig mest fortjent hertil. Der blev 
uddelt to priser pr. land, der deltager i programmet: én til kategorien universitetsmedarbejder og én til 
kategorien studerende. Valget af kandidater, der blev præsenteret af NGAA og udvalgt af Kommissionen, 
blev overdraget en international jury under forsæde af næstformand for Europa-Parlamentet Nicole Fontaine, 
som bestod af personligheder i den europæiske, akademiske verden, som var kendt for deres bidrag til det 
interuniversitære samarbejde. 
Ceremonien, hvor ERASMUS-priserne 1994 blev overrakt, fandt sted den 4. december 1994 under 
overværelse af juryen, kommissær Ruberti og undervisningsministrene fra EU og EFTA-landene. 
Ceremonien, der blev krydret med kunstneriske indslag ved ERASMUS-studerende, blev transmitteret over 
Euronews og fik en god dækning i den europæiske presse. 
III Den organisatoriske og rådgivende struktur 
Det Rådgivende ERASMUS-Udvalg 
22. Det Rådgivende ERASMUS-Udvalg (EAC), der bistår Kommissionen ved gennemførelsen af programmet, 
mødtes to gange i Bruxelles i 1994, den 21. marts og den 3. oktober. 
Hovedformålet med det første af disse møder var at diskutere udvælgelsespolitikken for ICPeme for 1994/95, 
og man blev navnlig enige om at forlænge finansieringen af de gamle programmer ud over de tre år for at 
sikre, at universiteterne effektivt og gradvist blev forberedt på den institutionskontrakt, der forudsættes i 
SOCRATES-programmet. På mødet i oktober udarbejdede Kommissionen etaperne i proceduren for 
vedtagelsen af SOCRATES-programmet og præsenterede en række igangværende aktiviteter. Det drejede sig 
om lanceringen af pilotprojekter om evaluering af kvaliteten af de højere uddannelser, Kollokviet i Pisa, den 
gradvise udbygning af ECTS, møder med henblik på evaluering af samarbejdet pr. fagområde samt 
ERASMUS-prisen. 
De akademiske rådgivningsgrupper 
23. Kommissionen bistås i udvælgelsen af ICPeme af tre akademiske rådgivningsgrupper, der hver især dækker 
et bredt spektrum af fagområder og består af repræsentanter for universitetsverdenen, der er udpeget af 
Kommissionen; disse tre grupper trådte sammen i marts 1994. 
De nationale stipendiebevilgende myndigheder 
24. Alle de stater, der deltager i ERASMUS, har udpeget en national stipendiebevilgende myndighed (NGAA), 
der er ansvarlig for at forvalte de stipendier, der ydes til de studerende på det pågældende lands højere 
uddannelsesinstitutioner, som ønsker at gennemføre en anerkendt studieperiode i udlandet, hvad enten det 
ERASMUS-programmet - Årsberetning 1994 
sker inden for rammerne af ICFeme eller pilotprojektet ECTS eller som "uafhængig studerende". Selv om 
de nationale myndigheder kan tildele mobilitetsstipendierne direkte til stipendiemodtageme, er det mest 
almindeligt, at dette sker via afsenderinstitutionen. De lande, der deltager i ERASMUS, uddeler kun ta 
stipendier til uafhængige studerende med undtagelse af Danmark, Grækenland, Italien og Portugal samt 
EFTA-landene. EFTA-landene uddeler i 1994/95 væsentligt færre stipendier til uafhængige studerende end 
året før, fordi antallet af studerende fra EFTA-landene, der deltager i ICPer, er stadigt stigende. 
NGAA'erne deltog som observatører i EAC's møde, der blev afholdt i Bruxelles den 21. marts 1994. Der blev 
desuden afholdt et møde for NGAA'erne den 22. marts. På dagsordenen stod Kommissionens forslag til 
forenkling af procedurerne i forbindelse med aktion 2, især hvad angår den egentlige forvaltning, 
konfrollbranstaltninger og NGAA'ernes indførelse af edb. Kommissionen indkaldte den 24. juni 1994 en 
arbejdsgruppe vedrørende sidstnævnte punkt. 7 NGAA'er deltog (A, D, GR, L, N, S, UK). Efter dette møde 
med begrænset deltagelse blev der udarbejdet et spørgeskema til NGAA'erne. De afgivne svar giver et godt 
grundlag for at analysere den nuværende situation med henblik på at undersøge mulighederne for edb-baseret 
kontakt (ekspedition og forsendelse af dokumenter) mellem Kommissionen og NGAA'erne. 
I årets løb foretog NGAA'erne uformelle besøg i Bruxelles, og medarbejdere fra Tysklands, Nederlandenes 
og Finlands NGAA'er var i kortvarige perioder udstationeret ved ERASMUS Bureau, Efter at forvaltningen 
af ERASMUS Aktion 2 er overført til Kommissionen, foretog denne i 1994 besøg hos NGAA'erne i praktisk 
talt alle de deltagende lande for at styrke kontakten med disse organer og sammen med de ansvarlige nøje 
undersøge, hvilke spørgsmål der skal løses. 
NGAA'erne ekspederer ligeledes mange lokale forespørgsler, og mange af dem har deltaget i eller tilrettelagt 
nationale eller regionale informationsmøder med universiteter, ICP-koordinatorer, potentielle ICP-deltagere 
og studerende. Desuden har mange af dem taget andre informationsinitiativer såsom udgivelse af brochurer 
og kataloger om programmet i deres land eller tilrettelæggelse af særlige kampagner for den ikke-universitære 
sektor. 
ERASMUS Bureau 
25. Kommissionen bistås fortsat ved gennemførelsen af programmet af ERASMUS Bureau, der er et uafhængigt, 
ikke-kommercielt organ under Den Europæiske Kulturfond. Fra 1994 er forvaltningen af mobilitetsstipendier 
til studerende (aktion 2) samt supplerende støtte til sammenslutninger og publikationer (aktion 4) imidlertid 
overført til Kommissionen. Bistanden fra ERASMUS Bureau ydes i henhold til en kontrakt mellem 
Kommissionen og Kulturfonden. 
IV EFTA-landene 
26. Det akademiske år 1994/95 er det tredje år, hvor EFTA-landene deltager i El^SMUS-programmet, og denne 
deltagelse er, som allerede nævnt, blevet kraftigt udvidet i forhold til .1993/94. 
Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde trådte, som tidligere nævnt (Jf Resume), i kraft 
den 1. januar 1994, hvilket førte til, at ERASMUS-programmet automatisk gælder for Østrig, Sverige, 
Finland, Norge og Island. Disse lande har herefter deltaget i møderne i Det Rådgivende ERASMUS-Udvalg, 
og Schweiz og Liechtenstein har været repræsenteret som observatører. 
EØS-landenes bidrag til ERASMUS var på 9,44%. I øvrigt blev Schweiz' bidrag til ERASMUS-budgettet 
beregnet på samme grundlag som i 1993, idet beløbet blev fastsat på grundlag af forholdet mellem landets 
bruttonationalprodukt og summen af Schweiz' og Det Europæiske Fællesskabs BNP. Endelig bidrog 
Liechtenstein med et forud fastsat beløb på 35.000 ECU. 
ERASMUS-programmet - Årsberetning 1994 15 
V Overvågning og evaluering 
27. Siden starten er der blevet lagt stor vægt på en såvel kvalitativ som kvantitativ overvågning og evaluering 
af ERASMUS-programmet. Overvågningen er for en stor del sket hvad angår den operationelle forvaltning 
af programmet, mens evalueringen er blevet varetaget af rådgivende ekspertgrupper. Der er desuden en tredje 
evalueringsakse, idet deltagerne selv foretager evaluering. Udfordringerne i selv-evalueringen viser 
programmets stigende modenhed og viser fremgangsmåden for dets fremtidige udvikling. 
28. Kommissionen bistås i sit evalueringsarbejde af Wissenschaftliches Zentrum fur Berufs- und 
Hochschulforschung (Center for Forskning i Højere Uddannelse og Erhverv) ved Gesamthochschule Kassel-
Universitet, der indsamler statistiske oplysninger og foretager en kvalitativ analyse af de spørgeskemaer, der 
sendes til bestemte kategorier af deltagere i programmet. 
I 1994 blev følgende undersøgelser afsluttet: 
• ERASMUS beyond Departments - Infrastructure in Support of Mobility and Cooperation (på engelsk): 
undersøgelse over de foranstaltninger institutionerne har truffet for at støtte undervisningsaktiviteter på 
europæisk plan under hensyntagen til, at der findes forskellige kategorier af højere uddannelsesinstitutioner, 
forskellige former for deltagelse i europæiske aktiviteter og forskellige procedurer for beslutningstagning 
på de berørte områder. Denne undersøgelse har vist sig meget nyttig som basisdokument under 
diskussionerne om overgangen fra ERASMUS-programmet til SOCRATES-programmet. 
• Study abroad and early career: Experiences of former ERASMUS students (på engelsk): den anden 
opfølgende undersøgelse (der supplerer et første dokument på dette område) om erfaringerne hos de 
studerende, der deltog i ERASMUS-programmet i 1988/89, fem år efter deres ophold i udlandet. 
• Student Mobility within ERASMUS 1992/93 (på engelsk): årlig statistisk undersøgelse. 
• ERASMUS Student Mobility programmes in the view of the local directors (på engelsk). 
• Experiences of ECTS students 1990/91 and 1991/92 (på engelsk). 
Den sammenfattende rapport over hele ERASMUS-programmet (under udarbejdelse) er det vigtigste 
overvågnings- og evalueringsdokument, hvori der gives et resumé af udtalelserne om ERASMUS siden 
programmets start samt retningslinier for fremtiden. Denne rapport er en sammenfatning af alle de 
undersøgelser, Kassel-eksperterne har foretaget til dato: erfaringer fra studerende, lærere, koordinatorer-og 
andre medarbejdere ved institutionerne. Rapporten vil blive gjort færdig medio 1995. 
I løbet af 1994 blev tre andre analyser gjort færdige på grundlag af undersøgelsen ERA SMUS Teaching Staff 
Mobility, der blev udfærdiget i Kassel i 1993. I disse undersøgelser ses der nærmere på lærermobiliteten 
inden for universiteterne, den ikke-universitære sektor og ud fra en samlet synsvinkel. De fire undersøgelser 
vil blive offentliggjort samlet i 1995. 
29. Konferencer til evaluering af det interuniveisifcere samarbejde i Europa 
I slutningen af 1993 opfordrede Kommissionen i 
"ERASMUS Nyhedsblad" læserne til at tilkendegive, hvorvidt der var interesse for konferencer til evaluering 
af det samarbejde, der - inden for hvert fagområde - var blevet udviklet inden for rammerne af ERASMUS-
programmet. 
Inden for hvert af de behandlede områder har hver konference tre mål: 
• Oversigt over tilrettelæggelsen af uddannelsen i hver medlemsstat på det pågældende område. 
• Evaluering af resultaterne af det interuniversitære samarbejde på det pågældende fagområde. 
• Perspektiver for faget i lyset af SOCRATES-programmet og sandsynlige og/eller ønskelige udviklinger 
inden for området. Kommissionen er især interesseret i at modtage forslag til nyskabende aktiviteter, der 
er specifikke for det berørte fagområde. 
16 ERASMUS-programmet - Årsberetning 1994 
Mange universiteter og universitetskonsortier besvarede opfordringen og fremsendte forslag. Under 
hensyntagen til de budgetmæssige muligheder udvalgte Kommissionen følgende områder til evaluering: 
farmaci, jura, biologi, fysik, kemi, turisme og fritid, landbrug, sprog, læreruddannelse, arkæologi, 
kommunikationsvidenskab, kvinder og ledelse. 
Deltagerne i disse konferencer er universitetsfolk fra fakulteter og institutter inden for det pågældende 
område, koordinatorer og deltagere i ICP'er, fagfolk og repræsentanter fra europæiske organisationer samt 
repræsentanter fra andre af Kommissionens generaldirektorater med interesse for fagområdet. 
Med henblik på tilrettelæggelsen af konferencen bliver tilrettelæggerne bistået af et videnskabeligt udvalg 
bestående af en universitetslærer pr. medlemsstat. Yderligere bliver en repræsentant fra de berørte erhverv 
eller fra erhvervslivet, der er interesseret i fagområdet, inviteret til at deltage i det videnskabelige udvalgs 
arbejde. 
Hvert udvalgsmedlem udarbejder - for sit eget land - en national rapport i tre dele: 
• struktur og tilrettelæggelse af uddannelsen (universitets-/erhvervs-) inden for det pågældende fagområde 
• identificering af nye uddannelsesbehov 
• forslag til foranstaltninger/aktioner, der er specifikke for det pågældende fagområde, og som skal 
iværksættes for at imødekomme disse nye behov. 
Man har valgt den samme struktur for alle rapporterne for at kunne foretage sammenligninger landene 
imellem 
Tilrettelæggerne har ansvaret for at udarbejde en sammenfattende rapport over konferencedeltagernes indlæg 
og over samtlige fremsatte forslag. Denne rapport vil sammen med de nationale rapporter blive offentliggjort 
senere. Det hele udgør - for hvert fag - en egentlig syntese over studiernes tilrettelæggelse og samarbejdet 
mellem højere uddannelsesinstitutioner. 
30. Pilotprojekter om evaluering af kvaliteten i de højere uddannelser i Europa 
Som følge af konklusionerne, som undervisningsministerrådet vedtog i 1991, udgav Kommissionen 
undersøgelsen "Kvalitetsforvaltning og kvalitetssikring indenfor de højere uddannelser i Europd' i oktober 
1993.1 denne komparative undersøgelse forklares metoder og mekanismer for kvalitetsforvaltning i de højere 
uddannelser i EF og EFTA-landene. På grundlag af denne publikation og som følge af konklusionerne 
undenåsnmgsministerrådet i 1993 udarbejdede Kommissionen med bistand fra en ekspertgruppe to 
europæiske pilotprojekter på dette område, der skal være færdige i slutningen af 1995. 
Movedmålsætningeme for disse pilotprojekter om evaluering af kvaliteten i de højere uddannelser er: 
• at gøre opmærksom på behovet for evaluering af kvaliteten i de højere uddannelser 
• at udvikle den europæiske dimension i kvalitetsevaluering 
• at forbedre de eksisterende, nationale procedurer for kvalitetsevaluering 
• at bidrage til at forbedre den gensidige anerkendelse af eksamensbeviser og studievarigheder ved at fremme 
samarbejdet mellem institutionerne og ved at forbedre den gensidige forståelse for uddannelsernes indhold 
i de forskellige lande. 
De foranstaltninger, der er truffet i forbindelse med disse pilotprojekter, vedrører mere præcist selv-evaluering 
i hver af deltagerinstitutionerne, evaluering af de samme institutioner af en gruppe eksterne eksperter samt 
et evalueringsbesøg på stedet. Projekterne skal ligeledes overholde et sæt retningslinier, der i fællesskab er 
accepteret af alle partnerne. De deltagende institutioner skal undersøge de fælles elementer i 
evalueringsmetoderne, idet de tager udgangspunkt i deres egen ekspertise og tager højde for deres 
institutionelle og regionale situation. Denne fremgangsmåde vil gøre det muligt for dem ikke blot at 
identificere muligheder for at overføre erfaringer mellem forskellige lande på grundlag af en gensidig 
interesse og udveksling mellem institutionerne, men også at identificere specifikke vanskeligheder for 
ERASMUS-programmet - Årsberetning 1994 17 
institutioner i forskellige uddannelsessystemer, inden for forskellige områder osv. Medlemsstaterne udpeger 
nationale udvalg til at udfærdige rapporter, hvor institutionernes erfaringer og deres fælles metoder beskrives 
og analyseres. Senere skal der i en europæisk rapport foretages en analyse af de nationale rapporter, og 
resultaterne af denne analyse skal præsenteres i slutningen af 1995. 
De to eksisterende pilotprojekter, der hver især har deltagelse af 23 institutioner, vedrører ingeniørvidenskab 
og knnimunilcitioiis-/inrormationsvidenskab eller kunst/design. 
I november 1994 afholdt Kommissionen en konference i Bruxelles, hvor disse pilotprojekter blev lanceret. 
Hertil var inviteret alle de nationale udvalgsformænd og -sekretærer, repræsentanter for de deltagende 
institutioner og de af hver medlemsstat udpegede koordinatorer. 
VI Synergi mellem akademisk og faglig anerkendelse 
31. Kommissionens meddelelse om anerkendelse af eksamensbeviser med akademiske formål og med 
erhvervsmæssige formål, som blev vedtaget af Kommissionen den 13.12.1994 (KOM(94) 596 endelig udg.), 
blev forelagt for Uddannelsesudvalget på mødet den 31. januar 1995 og blev vel modtaget af 
medlemsstaterne. Formålet med meddelelsen er at inddrage de forskellige institutioner i Fællesskabet i en 
overvejelse om synergieffekten ved anerkendelse af eksamensbeviser i akademisk og fagligt øjemed og at 
starte en diskussion på alle niveauer i medlemsstaterne (højere uddannelsesinstitutioner, relevante nationale 
myndigheder, faglige organisationer, erhvervslivet) med henblik på at hver aktør kan yde sit bidrag inden 
for sit kompetence- og aktivitetsfelt. 
Kommissionen bad hver medlemsstat om at udpege en koordinator, hvis opgave skulle være at tilrettelægge 
nationale eller regionale arrangementer med medvirken af eksperter inden for akademisk og faglig 
anerkendelse samt relevante myndigheder. De skal ligeledes udarbejde en national rapport over disse 
arrangementer. 
Debatten vil blive fulgt op af GD XXII og GD XV i fællesskab. Meddelelsen vil desuden blive diskuteret 
i Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget samt i andre europæiske 
organisationer eller sammenslutninger. Kommissionen ønsker at modtage reaktioner i juli 1995 fra 
fællesskabsinstitutionerne og fra interesserede aktører, som opfordres til at fremkomme med deres reaktioner, 
idet det foretrækkes, at de slutter sig sammen med aktører fra andre medlemsstater. De nationale rapporter 
og de reaktioner, der indkommer fra andre europæiske organisationer, vil blive analyseret af Kommissionea 
Den endelige sammenfattende rapport vil blive færdiggjort i december måned 1995 med henblik på 
eventuelle fremtidige foranstaltninger. 
VE Opfølgning af memorandummet om højeie uddannelse i Fællesskabet univeisitetemes 
europæiske ansvar (Det Europæiske Kollokvium i Pisa, 23.-26.11.94) 
32. Memorandummet om højere uddannelse i Fællesskabet vakte stor interesse i Europa. Denne øgede interesse 
ligger til grund for Kommissionens ønske om at gå længere i overvejelserne om uddannelse i Europa. I det 
perspektiv afholdt Kommissionen i samarbejde med Universitetet i Pisa et kollokvium om universiteternes 
europæiske ansvar fra den 23. til den 26. november 1994, fire år efter kollokviet i Sienna, som gik forud for 
memorandummet. I kollokviet deltog omkring 200 rektorer, ansvarlige fra undervisningsministerierne, 
repræsentanter fra internationale organisationer, repræsentanter fra landene i Den Europæiske Union saml 
observatører fra de øvrige europæiske lande. På kollokviet udforskede man de forskellige facetter ved 
universiteternes europæiske ansvar via spørgsmål om enhed og forskelligartethed, forskning og undervisning 
samt forholdet mellem fri forskning og målrettet forskning. 
Gennem dette kollokvium ønskede Kommissionen at formidle visse nøglebudskaber. Via sproglig og 
historisk-kulturel viden er universiteterne i stand til at tilskynde til mobilitet og forståelse mellem Den 
Europæiske Unions medlemsstater. Kommissionen fremsatte desuden henstillinger vedrørende samarbejde 
med de øvrige europæiske lande og resten af verden, livslang uddannelse, som kræver overvejelser og en 
ERASMUS-programmet - Årsberetning 1994 
tilbundsgående ændring af strukturer og pædagogiske metoder, forskning og oprettelse af et tværeuropæisk 
net om forskning og uddannelse. Dette net ville være et første skridt mod etableringen af et 
informationssamfund, som kunne drage fordel af de nye teknologier på alle områder. 
Stillet over for rigdommen og omfanget af behandlede temaer og de perspektiver, der blev stillet i udsigt, 
ønsker Kommissionen fortsat at spille en katalysatorrolle i overvejelserne om uddannelse på europæisk plan 
og har i 1996 til hensigt at offentliggøre et andet memorandum om universiteternes europæiske ansvar. 
VIII FoihandUngeme om og vedtagelsen af SOCRATES 
33. 1994 blev en periode med intens forberedelsesaktivitet med henblik på vedtagelsen af Fællesskabets nye 
programmer på uddannelses- og erhvervsuddannelsesområderne, SOCRATES og LEONARDO DA VINCI. 
I disse to programmer tages der højde for Det Europæiske Fællesskabs udvidede ansvarsområder inden for 
uddannelse og erhvervsuddannelse i henhold til artikel 126 og 127 i EF-Traktaten. Der fandt lange 
forhandlinger sted i 1994 mellem Kommissionen, Rådet og Europa-Parlamentet med henblik på at få vedtaget 
programmerne1. 
34. SOCRATES adskiller sig fra de foregående fællesskabsinitiativer ved at dække alle uddannelsestyper og -
niveauer inden for ét enkelt samarbejdsprogram om uddannelse, hvilket således bidrager til at forbedre 
uddannelseskvaliteten. Programmet omfatter tre kapitler: 
• Videregående uddannelse kaldet 'ERASMUS" (interuniversitært samarbejde, studentermobilitet og net) 
• Skoleuddannelse kaldet 'Cbmenius" (partnerskaber mellem skoler, undervisning af børn af vandrende 
arbejdstagere og sigøjnere og tværkulturel undervisning, uddannelse på jobbet og kurser for lærere) 
• Tværgående aktioner (fremme af sprogkundskaber, informationsteknologier og åben uddannelse og 
fjernundervisning, infonnations- og erfaringsudveksling, voksenuddannelse og supplerende foranstaltninger). 
35. De nuværende aktiviteter under ERASMUS og Lingua [aktion 2] er indarbejdet i SOCRATES-programmets 
kapitel I, der dækker højere uddannelse. 
De erfaringer, der er indhøstet i tidligere fællesskabsprogrammer som ERASMUS og Lingua samt det 
forberedende arbejde, der senere er beskrevet i Årsrapporten 1993, ligger til grund for Kommissionens 
vedtagelse af forslaget om SOCRATES af 4. januar 1994 [KOM (93) 708]. Forslaget er fremsat i henhold 
til artiklerne 126 og 127 i EF-Traktaten. 
Forslaget om SOCRATES blev sendt videre til Rådet og til Europa-Parlamentet den 3. marts 1994. 
Udtalelserne fra Det Økonomiske og Sociale Råd og Regionsudvalget blev modtaget henholdsvis den 27. 
april 1994 og den 17. maj 1994. 
Som fastlagt i proceduren om fælles beslutningstagning i artikel 189B i EF-Traktaten, vedtog Europa-
Parlamentet efter førstebehandlingen af Kommissionens forslag sin udtalelse den 22. april 1994 herunder 104 
ændringsforslag. Som følge af denne vedtagelse fremsatte Kommissionen i henhold til Traktatens artikel 
189B et ændret beslutningsforslag den 17. maj 1994. Dette ændrede forslag omfattede 48 af Parlamentets 
i alt 104 ændringsforslag, mere præcist de, der vedrørte grupper af mindre begunstigede stipendiemodtagere, 
information af offentligheden og tværkulturel undervisning. 
Den 18. juli 1994 vedtog Rådet sin fælles holdning til forslaget (som fastlagt i Traktatens artikel 189B). 
Rådet accepterede helt eller delvis 29 af de af Kommissionen 48 accepterede ændringsforslag samt tre andre 
ændringsforslag, som Kommissionen ikke havde medtaget. Den 19. juli 1994 anerkendte Europa-Parlamentet 
modtagelsen af Rådets fælles holdning. 
1 IHMKIH) progammel bk-v formelt vaille! af Rådet, den (i deeember 1991 |KI'T I, :M0/H f<) \?Jh\ (91 /!tl!)/Mïï| 
SOCRATKS progammel, blev formelt, vedtag! afKuropa l'atiamenlel. OL; Kadet den 11 maris ]',}% (ril'T I, 87 <'!() 
i!()(M. !):')) 
ERASMUS-programmet - Årsberetning 1994 19 
Den 15. juli fremlagde Kommissionen sin stillingtagen til Rådets fælles holdning for Rådet og for Europa-
Parlamentet. De væsentligste forskelle mellem Rådets fælles holdning og Kommissionens forslag vedrørte 
indføjelsen af en ny artikel om det såkaldte MEN (det anslåede nødvendige beløb) og det samlede beløb, der 
skulle tildeles programmet (760 mio. ECU i stedet for de af Kommissionen foreslåede 1.005,6 mio. ECU) 
samt typen og opbygningen af det udvalg, der skal bistå Kommissionen ved programmets gennemførelse. 
Den 26. oktober 1994 afgav Europa-Parlamentet efter andenbehandlingen sin udtalelse om den fælles 
holdning, som omfattede 22 ændringsforslag. Kommissionen accepterede 18 af de 22 ændringsforslag, og 
den 11. november 1994 vedtog den på grundlag af ændringsforslagene sit ændrede forslag, som blev 
fremsendt til Rådet og Europa-Parlamentet. 
Den 5. december 1994 meddelte Rådet og undervisningsministrene, forsamlet i Rådet, at de ikke kunne 
acceptere samtlige Europa-Parlamentets ændringsforslag. Forligsudvalget mødtes derfor samme dag for at 
undersøge de to væsentligste ændringsforslag vedrørende komitologien og MEN. Forligsudvalget holdt sit 
andet møde den 25. januar 1995 for at finde en løsning på de resterende spørgsmål, der omfattede det 
samlede beløb til programmet. Der blev indgået en aftale om 850 mio. ECU for programmets femårige 
periode, som også indeholdt en fælles erklæring om, at budgetrammen skulle tages op til revision to år efter 
vedtagelsen og på grundlag af en rapport til Kommissionen. På samlingen den 28. februar 1995 gav Europa-
Parlamentet forslaget sin endelige godkendelse, og Rådet vedtog formelt programmet på 
tbrskningsministerrådet den 14. marts 1995. 
IX Samspillet med andre EF-ptogrammer 
36. Den fremtidige udvikling af ERASMUS inden for rammerne af SOCRATES-programmet skal ses som et 
led i et bredere spektrum af fællesskabsinitiativer på uddannelsesområdet, der tager sigte på at udnytte de 
muligheder, det indre marked giver. Derfor gøres der en indsats for at sikre en passende koordination mellem 
ERASMUS og andre EF-programmer inden for relevante aktivitetssektorer. 
37. 1994 var det femte år, hvor Lingua-programmet var i gang. Formålet med programmet er at fremme 
undervisning i og indlæring af de ni officielle fællesskabssprog (samt irsk og letzeburgesch). Lingua-
programmets aktion II administreres efter samme procedurer som ERASMUS-programmet, og de samme 
bestemmelser er gældende for begge programmer. Lingua dækker udgifter i forbindelse med besøg og 
udveksling af studerende og lærere mellem højere uddannelsesinstitutioner. 
El'TA-landene kan ikke deltage i Lingua-programmet. 
38. Kommissionen følger fortsat nøje samspillet mellem TEMPUS og ERASMUS for at opnå en optimal synergi 
mellem de to programmer. TEMPUS indgår som en del af Phare- og Tacis-programmerne, der har til formål 
at yde bistand til økonomiske og samfundsmæssige omlægninger i de central- og østeuropæiske lande og i 
de nye stater i det tidligere Sovjetunionen. TEMPUS-programmets udformning er i vid udstrækning inspireret 
af de eksisterende fællesskabsforanstaltninger på uddannelses- og erhvervsuddannelsesområdet, og en stor 
del af ansøgningerne til TEMPUS er baseret på erfaringerne fra ERASMUS. 
39. De samme betragtninger er relevante for COMETT-programmet for samarbejde mellem højere 
uddannelsesinstitutioner og erhvervslivet. Praktikophold er grundelementet i studentermobiliteten inden for 
COMETT, mens det kun er én af de mulige former for udveksling, der finder sted under ERASMUS, der 
desuden omfatter et langt bredere spektrum af fagområder. 
20 l-RASMUS-programmet - Årsberetning 1994 
40. Programmet menneskelig kapital og mobilitet, hvis aktiviteter fortsættes i programmet Stimulering af 
erhvervsuddannelse og fotskermobilitet (4. rammeprogram) har til formål at stimulere de menneskelige 
ressourcer i Europa inden for forskning og udvikling både kvalitativt og kvantitativt. Programmets 
foranstaltninger, der overvejende henvender sig til unge forskere på postdoktoralt niveau, er komplementære 
med de aktiviteter, der støttes under ERASMUS. 
41. Jean Monnet-projektet bidrager med støtte til europæiske lærestole, permanente kurser og 
uddannelsesmoduler også til udviklingen af den europæiske dimension inden for de højere uddannelser. 
42. Der foretages en evaluering af det interuniversitære samarbejde, der er udviklet under ERASMUS-
programmet, inden for hvert fagområde. Kommissionens foiskellige tjenestegrene, hvis kompetenceområde 
har forbindelse til et af de evaluerede fagområder, er blevet inviteret med til disse konferencer. De har med 
deres deltagelse sikret mere berigende debatter med universiteterne, idet de navnlig har bidraget med en 
fremsynet vision udviklingstendenserne på området og de uddannelsesbehov, der skal dækkes i betragtning 
af udviklingen på arbejdsmarkedet og i Fællesskabets initiativer som helhed. 
X Konklusion 
43. 1994 betegner et afgørende vendepunkt for ERASMUS-programmet såvel som for de andre EF-programmer 
på uddannelses- og erhvervsuddannelsesområdet. I løbet af dette år er de erfaringer, der er opnået gennem 
disse EF-programmer samt gennem diverse pilotprojekter, blevet styrket og udvidet i forslaget til det nye 
program SOCRATES. 
Indtil iværksættelsen af det nye SOCRATES-program, hvori aktiviteterne vedrørende højere uddannelse vil 
fa en væsentlig plads, har Kommissionen fortsat varetaget overvågning og evaluering af deltagelsen i 
ERASMUS på nationalt og regionalt plan samt for de enkelte fagområder. 
HRASMUS-programmet - Årsberetning 1994 
Bilag 
liRASMUS-programmet - Årsberetning 1994 
Tabel I 
Bevillinger til det akademiske år 1994/95 (i ECU) 
AKTION 1 
A Interuniversitære samarbejdsprogrammer 
a. Studentermobilitet 
b. Lærermobilitet 
c. Udv. af nye læseplaner 
d. Intensive programmer 
B. Besøg 20.481.700 
19.086.400 
12.581.340 
2.934.920 
2.459.560 
1.110.580 
1.395.300 
AKTION 2 
A Studentermobilitetsstipendier 
B. ECTS studenterstipendier 67.600.000 
2.900.000 70.500.000 
AKTION 3 
A ECTS tilskud til institutioner 
B. Tilskud til NARIC-Nettet 2.761.175 
67.250 2.828.695 
AKTION 4 
A Sammenslutninger & Publikationer 187.200 
B. Information om programmet, administration, overvågning 
og evaluering, Ortelius 2.704.459 
TOTAL 2.891.659 
96.702.054 
N.B. Af tekniske årsager kan der forekomme mindre forskelle på de samlede tal for de 
forskellige aktiviteter, der er angivet ovenfor og de samlede tal for støtten til 
institutionerne, som er angivet i teksten til rapporten. 
ERASMUS-programmet - Årsberetning 1994 23 
Tabel II (a) 
Erasmus ICP-ansøgninger modtaget fordelt på de koordinerende institutioners 
respektive støtteberettigede stater 
Støtteberettiget 
stat 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
1 
LUX 
NL 
P 
UK 
EF i alt 
A 
FIN 
IS 
N 
S 
CH 
FL 
illililliilil 
EF + EFTA i alt 1S93794 
Antal 
209 
59 
305 
84 
197 
380 
45 
227 
0 
214 
55 
524 
2299 
52 
26 
7 
25 
42 
19 
0 
Ulfiiill 
llli;§lllllllli % 
8.5 
2.4 
12.3 
3.4 
8.0 
15.4 
1.8 
9.2 
0.0 
8.7 
2.2 
21.2 
93.1 
2.1 
1.1 
0.3 
1.0 
1.7 
0.8 
0.0 
iiiiiiiiiii 
il|l§||l!BI % EF alene 
9.1 
2.6 
13.2 
3.7 
8.6 
16.5 
2.0 
9.9 
0.0 
9.3 
2.4 
22.7 
100,0 1994/95 
Antal 
219 
67 
3U 
91 
214 
402 
53 
230 
0 
222 
53 
562 
2424 
58 
52 
4 
23 
45 
20 
0 
lllllllliiil 
jllillllllli % 
8.3 
2.6 
11.9 
3.5 
8.1 
15.3 
2.0 
8.8 
0.0 
8.5 
2.0 
21.3 
92-3 
2.2 
2.0 
0.2 
0.8 
1.7 
0.8 
0.0 
lllllillll Isllllllliii; % EF alene 
9.0 
2.8 
12.8 
3.8 
8.8 
16.6 
2.2 
9.5 
0.0 
9.2 
2.2 
23.2 
100,0 
24 ERASMUS-programmet - .Årsberetning 1994 
Tabel II (b) 
Godkendte Erasmus ICP-ansøgninger fordelt på de koordinerende institutioners 
respektive støtteberettigede stater 
Støtteberettiget 
stat 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
1 
LUX 
NL 
P 
UK 
EF i alt 
A 
FIN 
IS . 
N 
S 
CH 
FL 
EFTA t alt 
EF + ÊFTAÎaît 1993/94 
Antâl 
188 
51 
270 
71 
156 
330 
36 
194 
0 
189 
48 
480 
2013 
49 
21 
4 
14 
36 
16 
0 
140 
2153 % 
8.7 
2.4 
12.5 
3.3 
7.3 
15.3 
1.7 
9.0 
0.0 
8.8 
2.2 
22.3 
93.6 
2.3 
1.0 
0.2 
0.6 
1.7 
0.7 
0.0 
6.5 
100.0. %EFaiene 
9.3 
2.5 
13.4 
3.5 
7.8 
16.4 
1.8 
9.6 
0.0 
9.4 
2.4 
23.9 
1Û0.Û 1994/95 
Antal 
190 
48 
267 
80 
179 
356 
44 
203 
0 
194 
49 
482 
2092 
56 
48 
4 
19 
43 
18 
0 
188 
2280 % 
8.3 
2.1 
11.8 
3.5 
7.9 
15.6 
1.9 
8.9 
0.0 
8.5 
2.1 
21.2 
91,8 
2.4 
2.1 
0.2 
0.8 
1.9 
0.8 
0.0 
8.2 
100.0 % EF alene 
9.1 
2.3 
12.8 
3.8 
8.6 
17.0 
2.1 
9.7 
0.0 
9.3 
2.3 
23.0 
100.0 
ERASMUS-programmet - Årsberetning 1994 
Tabel III (a) 
Erasmus ICP-ansøgninger fordelt på støtteberettigede stater og antallet af 
deltagelser 
Støtteberettiget 
stat 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
1 
LUX 
NL 
P 
UK 
EF i alt 
A 
FIN 
IS 
N 
S 
CH 
FL 
EFTA talt 
EF + EFTAiaK Antal 
838 
434 
2132 
561 
1628 
2422 
441 
1500 
6 
950 
612 
2654 
14178 
267 
263 
17 
210 
385 
208 
1 
1351 
16529 1993/94 
% 
5.4 
2.8 
13.8 
3.6 
10.5 
15.6 
2.8 
9.7 
0.0 
6.1 
3.9 
17.1 
91.3 
1.7 
1.7 
0.1 
1.4 
2.5 
1.3 
0.0 
8J 
100,0 % EF alene 
5.9 
3.1 
15.0 
4.0 
11.5 
17.1 
3.1 
10.6 
0.0 
6.7 
4.3 
18.7 
100>Q Antal 
959 
498 
2520 
695 
1996 
2793 
550 
1781 
8 
1065 
734 
3074 
16673 
361 
470 
20 
318 
503 
295 
1" 
1968 
18641 1994/95 
" % 
5.1 
2.7 
13.5 
3.7 
10.7 
15.0 
3.0 
9.6 
0.0 
5.7 
3.9 
16.5 
89.4 
2.0 
2.5 
0.1 
1.7 
2.7 
1.6 
0.0 
10>6 
1ÛÛ.Û % EF alene 
5.8 
3.0 
15.1 
4.2 
12.0 
16.8 
3.3 
10.7 
0.0 
6.4 
4.4 
18.4 
100,0 
— —-— 
26 ER,ASMUS-programmet - Årsberetning 1994 
Tabel III (b) 
Godkendte Erasmus ICP-ansøgninger fordelt på støtteberettigede stater og antallet 
af deltagelser 
:|$t||e|ereigiit| siiiiiisiii 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
1 
LUX 
NL 
P 
UK 
EF talt 
A 
FIN 
IS 
N 
S 
CH 
FL 
EFTA 1 aft 
EF + EFTA i alt ; W^^£$i&ÊÊÈâMÈÊÊÊÊÊM 
754 
399 
1974 
513 
1507 
2242 
406 
1381 
6 
862 
561 
2450 
13065 
245 
238 
12 
188 
348 
188 
1 
1220 
14275 llillllfi 
5.3 
2.8 
13.9 
3.6 
10.6 
15.7 
2.8 
9.7 
0.0 
6.0 
3.9 
17.2 
91.5 
1.7 
1.7 
0.1 
1.3 
2.4 
1.3 
0.0 
8.5 
100.0 _ % EF atene_ 
5.8 
3.1 
15.1 
3.9 
11.5 
17.2 
3.1 
10.6 
0.0 
6.6 
4.3 
18.8 
100,0 
__. ^^^W: ^Ê1ÊÊ^^^i¥^^^h•:• 
865 
450 
2276 
637 
1823 
2548 
512 
1622 
8 
957 
665 
2784 
15147 
340 
437 
20 
293 
468 
275 
1 
1834 
16981 5.1 
2.7 
13.5 
3.8 
10.7 
15.0 
3.0 
9.6 
0.0 
5.6 
3.9 
16.4 
89,3 
2.0 
2.6 
0.1 
1.7 
2.8 
1.6 
0.0 
10.8 
100.1 |^j|i|pie-:!' 
5.7 
3.0 
15.0 
4.2 
12.0 
16.8 
3.4 
10.7 
0.1 
6.3 
4.4 
18.4 
100.0 
„ 
liliASMUS-programmet - Årsberetning 1994 
Tabel IV (a) 
Erasmus ICP-ansøgninger modtaget fordelt på fagområder 
Fagområde 
Landbrug 
Arkitektur 
Kunst/musik 
Erhvervsstudier 
Uddannelse/ 
Lærerudddannelse 
Ingeniørvidenskab 
Geografi/geologi 
Humaniora 
Sprog 
Jura 
Matematik 
Medicin/Psykologi 
Naturvidenskab 
Samfundsvidenskab 
Kommunikation 
Andet 
Rammeaftaler 
laiF " 1993/94 
Antal 
80 
95 
109 
249 
115 
343 
91 
149 
262 
133 
109 
171 
205 
256 
32 
31 
40 
2470™ % 
3.2 
3.8 
4.4 
10.1 
4.7 
13.9 
3.7 
6.0 
10.6 
5.4 
4.4 
6.9 
8.3 
10.4 
1.3 
1.3 
1.6 
"IQOTO 1994^96 
Antal 
79 
94 
121 
258 
142 
366 
97 
147 
269 
132 
124 
175 
215 
281 
42 
34 
50 
"2626' % 
3.0 
3.6 
4.6 
9.8 
5.4 
13.9 
3.7 
5.6 
10.2 
5.0 
4.7 
6.7 
8.2 
10.7 
1.6 
1.3 
1.9 
. 100.0 
2S ERASMUS-programmet - Årsberetning 1994 
Tabel IV (b) 
Godkendte Erasmus ICP-ansøgninger fordelt på fagområder 
iiiiiiÉ^^ 
Landbrug 
Arkitektur 
Kunst/musik 
Erhvervsstudier 
Lærerudddannelse 
Ingeniørvidenskab 
Geografi/geologi 
Humaniora 
Sprog 
Jura 
Matematik 
Medicin/Psykologi 
Naturvidenskab 
Samfundsvidenskab 
Kommunikation 
Andet 
Rammeaftaler 
lilllli^illl^^i^ip^ màWÈÊM^MÊÊÈMmWlM 
lllllllllllll 
68 
80 
93 
208 
97 
313 
76 
127 
231 
123 
97 
148 
183 
219 
28 
26 
36 
lllllllllsl^; llllillll; 
3.2 
3.7 
4.3 
9.7 
4.5 
14.5 
3.5 
5.9 
10.7 
5.7 
4.5 
6.9 
8.5 
10.2 
1.3 
1.2 
1.7 
lillillllllilP M&^MÊÈÊÊ&ïi^àÊt 
illlillllllf 
68 
79 
111 
212 
118 
330 
84 
129 
233 
122 
106 
152 
184 
243 
33 
29 
47 
:llillllllil itliiïliïlll 
3.0 
3.5 
4.9 
9.3 
5.2 
14.5 
3.7 
5.7 
10.2 
5.4 
4.6 
6.7 
8.1 
10.7 
1.4 
1.3 
2.1 
liiiiiW 
KRASMUS-proerammet - Årsberetning 1994 29 
Tabel V (a) 
ICP-ansøgninger modtaget i 1993/94 og 1994/95 fordelt på aktivitetstyper 
Aktivitetstype 
Studentermobilitet (SM) 
Lærermobilitet (TS) 
Udvikling af læseplaner (CD) 
Intensive programmer (IP) _J99; 
_ Antal __ 
2250 
1024 
432 
500 */94 
.3*LZ 
91 
41 
17 
20 1994/96 
Antal %* 
2404 92 
1093 
492 
573 42 
19 
22 Stigning/Fa Id 
_ Anjal %_ 
154 6.8 
69 
60 
73 6.7 
13.9 
14.6 
* % af ICP-ansøgninger, der omfatter denne aktivitet 
NB : Ansøgningerne dækker ofte flere aktivitetstyper 
ER-VSML'S-proarammet - Arsberetnine 1994 
Tabef V (b) 
Godkendte ICP-ansøgninger i 1993/94 og 1994/95 fordelt på aktivitetstyper 
Studentermobilitet (SM) 1997 93 2112 93 115 5.8 
Lærermobilitet (TS) 476 22 591 26 115 242 
Udvikling af læseplaner (CD) 232 11 201 -31 -13.4 
Intensive programmer (IP) 188 264 i 12 76 40.41 
* % af ICP-ansøgninger, der omfatter denne aktivitet 
NB : Ansøgningerne dækker ofte flere aktivitetstyper 
FRASMlJS-nrour.inrmet - Årsberetning 1994 
Tabel VI 
Godkendeisesprocent for ICP'er fordelt på aktivitetstype 1993/94 og 1994/95 
Aktivitetstype 1993/94 ; 1994/95 
Studentermobilitet (SM) 89 88 
Lærermobilitet (TS) 47 54 
Udvikling af læseplaner (CD) 54 41 
Intensive programmer (IP) 38 46 
Alle ICP'er ; 87 87 
ERASMUS-programmet - .Arsberctnini! 1994 
Tabel VII 
Højere uddannelsesinstitutioner, der er støtteberettigede under Erasmus 
Støtteberettiaet Antal Antal 'nstitutioner 'et e"er»flere godkendte Erasmus ICP'er 
stat støtteber. 
inst. (1994) 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 1992/93 1993/94 1994/95 
B 419 26 49 69 76 100 126 142 
D 351 83 126 132 176 186 205 217 
DK 243 16 32 44 42 56 60 72 
E 87 37 42 42 47 55 60 63 
F 1989 150 247 268 300 369 405 411 
GR 63 12 23 22 24 26 30 32 
I 114 43 59 59 65 72 77 85 
IRL 66 12 19 20 22 31 31 35 -
LUX 422 32222 
NL 333 24 51 53 72 88 94 96 
P 188 15 28 35 41 67 70 74 
UK 489 106 148 157 172 .197 212 220 
EUR 1 2 2 1_ 
EF i alt 4347 526 826 904 1039 1251 1374 1450 
A 58 20 28 34 
CH 139 14 17 25 
FL 2 111 
IS 13 2 4 5 
N 141 19 41 56 
S 75 25 34 41 
FIN 360 29 51 95 
EFTA i alt 788 110 176 257 
EF + EFTA i alt 
5135 1361 1550 1707 
NB : Det er de støtteberettigede lande, der tager stilling til, hvem der er støtteberettiget. Tallene i kolonnen "Antal 
støtteberettigede uddannelsesinstitutioner" er blevet ajourført i maj 1994. 
Når man ser på dette skema, skal der tages hensyn til, at i visse lande, herunder specielt Frankrig, har en meget stor 
procentdel af de institutioner, der anses for at være støtteberettigede, i virkeligheden aktiviteter, der overvejende må 
betegnes som undervisning på sekundærtrinnet (og som derfor formentlig aldrig vil komme til at deltage i EF-
foranstaltninger for den højere uddannelse). 
FRASMUS-proarammet - Årsberetning 1994 
Tabel VIII (a) 
Ansøgninger om Erasmus besøg i 1994 fordelt på støtteberettigede stater 
Støttober. 
Stat 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
lllllllililll 
A 
FIN 
IS 
N 
S 
CH 
FL 
EFTA i alt 
EF + EFTA i 
alt StøtteLwretttøedø ansøgninger 
Antal 
73 
37 
101 
251 
125 
108 
45 
99 
0 
46 
37 
184 
iiiil^iiiilllliill^i^ii 
n 
117 
5 
22 
41 
10 
0 
206 
1312 % 
6.6 
3,3 
9,1 
22,7 
11,3 
9,8 
4 
9 
0,0 
4,2 
3,3 
16,7 
||ll|;il|;|,0||l|llll:ll 
5,3 
56,8 
2,4 
10,7 
20 
4,8 
0,0 
100 Godkendte ansøgninger 
Arrtal 
37 
21 % 
6.4 
3,6 
51 | 8,7 
130 
63 
49 
31 
53 
0 
20 
26 
100 
llllllilllllSill; 22,4 
10,9 
8,4 
5,3 
9,1 
0,0 
3,5 
17,2 
||||l:l|||;|lj!||: 
7 | 6,7 
59 I 56,8 
2 | 1,9 
13 j 12,3 
16 
7 
0 
104 
685 15,4 
6,7 
0,0 
100 
34 ERASMUS-programmet - Årsberetning 1994 
Tabel VIII (b) 
Ansøgninger om Erasmus besøg i 1994 fordelt på fagområder 
Fagområde 
Landbrug 
Arkitektur 
Kunst/musik 
Erhvervsstudier 
Uddannelse/ 
Læreruddannelse 
Ingeniørvidenskab 
Geografi/geologi 
Humaniora 
Sprog 
Jura 
Matematik 
Medicin/Psykologi 
Naturvidenskab 
Samfundsvidenskab 
Kommunikation 
Andet 
Rammeaftaler 
Administratorers studiebesøg 
lait Støtteberettigede ansøgninger 
Antal 
36 
55 
107 
142 
117 
136 
41 
45 
105 
25 
72 
140 
52 
108 
35 
15 
16 
65 
1.312 % 
2,7 
4,2 
8,2 
10,8 
8,9 
10,4 
3,1 
3,4 
8 
1,9 
5,5 
10,7 
4 
8,2 
2,7 
1,1 
hl 
5 Godkendte ansøgninger 
Antal 
22 
35 
65 
70 
58 
67 
24 
26 
48 
13 
42 
74 
28 
52 
20 
7 
9 
25 
100 1 685 % 
3,2 
5,1 
9,5 
10,2 
8,5 
9,8 
3,7 
3,8 
7 
1,9 
6,1 
10,8 
4 
7,6 
2,9 
1 
1,3 
3,6 
100 
RRASMUS-programmct - Årsberetning 1994 
Tabel IX 
Erasmus 1994/95 
Fordelingen af bevillingerne til studenterstipendier 
Støtteberettiget 
stat 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
EUR 
EF i alt 
A 
FIN 
IS 
N 
S 
CH 
FL 
EFTA i alt 
EF + EFTA i alt Budgettet for Erasmus Aktion 2 
(ekskl. ECTS) 
MECU 
2 606 
1 099 
11 495 
2 775 
7 678 
9 678 
1 358 
9 504 
228 
2 951 
2 618 
9 026 
71 
61 537 
1 394 
1 091 
200 
1 010 
1 412 
966 
10 
6 083 
67 620 % 
3,9 
1,7 
17,7 
4,1 
11,3 
14,3 
2 
14 
0,3 
4,3 
3,9 
13,3 
0,1 
91 
2,1 
1.6 
0,3 
1,5 
2 
1,5 
0 
9 
100 ECTS 
MECU 
140 
140 
300 
140 , 
300 
300 
140 
300 
20 
140 
140 
340 
20 
2 420 
100 
100 
20 
80 
100 
60 
0 
460 
2 880 % 
4,9 
4,9 
10,4 
4,9 
10,4 
10,4 
4,9 
10,4 
0,7 
4,9 
4,9 
11,8 
0,7 
84 
3,5 
3,5 
0,7 
2,8 
3,5 
2,1 
0 
16 
100 Det samlede budget for Erasmus 
Aktion 2 
MECU 
2 764 
1 239 
12 245 
2 915 
7 978 
9 978 
1 498 
9 804 
248 
3 091 
2 758 
9 366 
91 
63 957 
1 494 
1 191 
220 
1 090 
1 512 
1 026 
10 
6 543 
70 500 % 
3,9 
1,8 
17,4 
4,1 "" 
11,3 
14,2 
2,1 
13,9 
0,4 
4,4 
3,9 
13,3 
0,1 
90,8 
2,1 " 
1,7 
0,3 
1,5 
2,1 
1,5 
0 
9,2 
100 
NB : Der gælder særlige regler for Luxembourg, Island og Liechtenstein. Den økonomiske støtte til "EUR" omfatter de direkte 
tilskud til ECTS-konsortiet EPBS (som er baseret i Frankrig) og til de europæiske institutter i Arlon og Firenze. 
36 ERASMUS-programmet - .Årsberetning 1994 
Tabel X 
Studentermobilitetsprogrammer for 1994/95 : 
anslået antal studerende efter disses hjemlande og værtslande 
Hjem­
lande 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
EUR 
EF i alt 
A 
FIN 
IS 
N 
S 
CH 
FL 
EFTA i alt 
EF + EFTA 
i alt Værtslande 
B DK D GR E F IRL I L NL P UK EUR 
-- 137 829 221 798 1162 312 526 4 671 217 1330 4 
151 -- 424 53 277 372 118 127 0 236 71 792 1 
738 353 -- 441 1951 4352 800 1484 0 1087 408 5083 11 
262 74 552 -- 264 657 128 358 1 240 99 816 0 
881 270 1628 241 -- 3242 450 1718 0 784 464 3210 3 
870 344 3964 443 3297 -- 890 1729 0 926 514 7682 7 
263 90 689 84 345 813 -- 174 0 187 75 412 0 
647 152 1463 311 1717 2112 257 -- 0 606 285 2092 0 
00 51 0 20 0- 0 0 2 0 
631 231 1011 182 763 1050 231 501 0 -- 174 2165 4 
287 90 388 98 507 682 89 2S5 0 222 » 675 1 
1022 675 4063 577 2587 6807 399 1569 2 2000 474 -- 9 
21 11 0 3 70 00 1 0 8 » 
5754 2417 15027 2652 12509 21258 3674 8481 7 6960 2781 24267 40 
103 57 282 78 300 422 79 296 0 158 61 534 1 
145 110 561 64 140 222 106 104 0 210 52 730 0 
1 2 17 0 5 15 0 10 0 5 0 13 0 
'98 71 308 36 105 219 52 109 0 '174 41 339 3 
191 73 592 66 250 530 130 194 0 425 86 853 0 
123 30 222 32 155 224 29 170 0 108 43 213 0 
0000 0 0 000 00 00 
661 343 1982 276 955 1632 396 883 0 1080 283 2682 4 
6415 2760 17009 2928 13464 22890 4070 9364 7 8040 3064 26949 44 EF i alt 
6211 
2622 
16708 
3451 
12891 
20666 
3132 
9642 
10 
6943 
3334 
20184 
33 
105827 
2371 
2444 
68 
1555 
3390 
1349 
0 
11177 
117004 A FIN IS N S CH FL 
100 108 0 89 206 138 0 
53 86 2 57 67 38 0 
303 470 16 269 594 220 1 
97 58 0 33 93 45 0 
258 122 4 105 246 158 0 
387 256 7 159 483 202 0 
68 73 1 39 90 22 0 
280 105 7 119 224 185 0 
0 0 0 0 0 0 0 
157 191 3 148 432 118 0 
63 58 0 42 101 56 0 
437 554 7 237 694 173 0 
1 0 0 2 0 0 0 
2204 2081 47 1299 3230 1355 1 
- ' 
--—----_ .. „ 
2204 2081 47 1299 3230 1355 1 EFTA i 
alt 
641 
303 
1873 
326 
893 
1494 
293 
920 
0 
1049 
320 
2102 
3 
10217 
--
.. 
10217 EF + 
EFTA i alt 
6852 
2925 
18581 
3777 
13784 
22160 
3425 
10562 
10 
7992 
3654 
22286 
36 
116044 
2371 
2444 
68 
1555 
3390 
1349 
0 
11177 
127221 
Tabel XI 
Antal ECTS studerende fordelt på fagområder 1993/94 
1993/94 
Land 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
A 
SF 
N 
S 
CH 
IS 
EPBS* 
lait Maskiningeniør­
uddannelsen 
ud 
11 
24 
99 
6 
78 
32 
4 : 
10 
2 
5 
13 
21 
11 
10 
3 
9 
0 
0 
0 
365 ind 
1 
6 
51 
5 
29 
62 
12 
20 
2 
7 
5 
132 
12 
4 
4 
13 
0 
0 
0 
365 Medicin 
ud 
39 
18 
172 
19 
66 
15 
14 
39 
0 
10 
15 
27 
15 
11 
14 
10 
15 
0 
0 
499 ind 
45 
12 
39 
16 
50 
121 
18 
32 
0 
22 
7 
45 
18 
4 
5 
20 
45 
0 
0 
499 Kemi 
ud 
1 
11 
40 
18 
58 
64 
17 
12 
0 
10 
9 
34 
9 
8 
4 
8 
2 
0 
0 
305 ind 
13 
7 
28 
2 
22 
46 
22 
10 
0 
22 
0 
89 
10 
2 
14 
11 
7 
0 
0 
305 Historie 
ud 
10 
8 
34 
12 
37 
24 
14 
16 
0 
9 
9 
25 
8 
8 
X 
10 
10 
8 
0 
242 ind 
5 
12 
25 
10 
39 
37 
21 
27 
0 
11 
2 
38 
4 
5 
X 
3 
1 
2 
0 
242 Virksomhedsledelse 
ud 
27 
27 
32 
26 
60 
126 
20 
51 
0 
36 
22 
38 
10 
13 
12 
28 
. 0 
0 
11 
539 ind 
40 
35 
37 
3 
88 
83 
16 
55 
0 
10 
6 
94 
24 
7 
12 
21 
0 
0 
10 
541 lait 
ud 
88 
88 
377 
81 
299 
261 
69 
128 
2 
70 
68 
145 
53 
50 
33 
65 
27 
8 
11 
1923 % 
4.6 
4.6 
19.6 
4.2 
15.5 
13.6 
3.6 
6.7 
0.1 
3.6 
3.5 
7.5 
2.8 
2.6 
1.7 
3.4 
1.4 
0.4 
0.6 
100.0 ind 
104 
72 
180 
36 
228 
349 
89 
144 
2 
72 
20 
398 
68 
22 
35 
68 
53 
2 
10 
1952 % 
5.3 
3.7 
9.2 
1.8 
11.7 
17.9 
4.6 
7.4 
0.1 
3.7 
1.0 
20.4 
3.5 
1.1 
1.8 
3.5 
2.7 
0.1 
0.5 
100.0 
* European Partnership of Business Schools : Middlesex University, Fachhochschule T.W. Reutlingen, ICADE Madrid, Groupe ESC (Ecole Supérieure de 
Commerce) Reims 

ISSN 0254-1459 
KOM(95) 416 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 
Katalognummer : CB-CO-95-458-DA-C 
ISBN 92-77-93036-5 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
59