Vi vurderede den potentielle indvirkning på regnskabet for 2018 af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union VII. Den 29. marts 2017 meddelte Det Forenede Kongerige formelt Det Europæiske Råd, at det agter at forlade EU. Den 10. april 2019 accepterede Det Europæiske Råd at forlænge fristen for Det Forenede Kongeriges udtræden ( 5 ) så langt som nødvendigt, men under ingen omstændigheder længere end til den 31. oktober 2019. I henhold til Rådets afgørelse vil Det Forenede Kongerige forlade EU på den første dag i den måned, der følger efter afslutningen af ratifikationsprocedurerne, eller den 1. november 2019, alt efter hvilken dato der kommer først. I henhold til artikel 50 i traktaten om Den Europæiske Union vil Det Forenede Kongerige forblive en medlemsstat indtil den nye udtrædelsesdato med fulde rettigheder og forpligtelser og have ret til når som helst at tilbagekalde sin meddelelse. VIII. Som anført i punkt II er EU’s konsoliderede regnskab for 2018 udarbejdet med henblik på at afspejle EU’s finansielle stilling pr. 31. december 2018 samt resultaterne, pengestrømmene og ændringerne i nettoaktiver i 2018. EU’s konsoliderede regnskab for 2018 afspejler forhandlingspositionen pr. 31. december 2018. På den dato — og indtil den dato, hvor vi afsluttede vores revisionsarbejde — var Det Forenede Kongerige stadig en EU-medlemsstat. IX. Vi har ikke konstateret nogen begivenheder vedrørende udtrædelsesprocessen, der kræver justeringer i henhold til den internationale regnskabsstandard om begivenheder efter regnskabsaflæggelsen ( 6 ) X. Vi vil fortsat vurdere den potentielle indvirkning på EU’s konsoliderede regnskab af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union. De fremtidige konsoliderede EU-regnskaber vil skulle afspejle udtrædelsesprocessens status eller udfald. På den dato, hvor vi afsluttede vores revision af 2018-regnskabet, vidste man endnu ikke, om Det Forenede Kongerige faktisk ville forlade EU, og på hvilken dato og hvilke betingelser det i bekræftende fald ville ske. XI. I denne situation er der intet grundlag for at rapportere om en finansiel indvirkning på EU’s konsoliderede regnskab for 2018, og vi konkluderer, at regnskabet pr. 31. december 2018 afspejler udtrædelsesprocessen korrekt pr. denne dato. Vi vurderede passivet vedrørende pensioner og andre personaleydelser XII. I EU’s balance er der opført et passiv vedrørende pensioner og andre personaleydelser på 80,5 milliarder euro pr. udgangen af 2018. Dette er et af balancens største passiver, da det udgør over en tredjedel af de samlede passiver i 2018, som var på 235,9 milliarder euro. XIII. Hovedparten af dette passiv vedrørende pensioner og andre personaleydelser (70,0 milliarder euro) vedrører pensionsordningen for tjenestemænd og øvrige ansatte ved Den Europæiske Union (EU-pensionsordningen). Det passiv, der er opført i regnskabet, repræsenterer det beløb, der skulle have været indbetalt til en pensionskasse, hvis en sådan var blevet oprettet til at udbetale de eksisterende pensionsforpligtelser ( 7 ) . Ud over alderspensioner dækker passivet invalidepensioner og pensioner til EU-ansattes enker og efterladte børn. Udbetalingerne i henhold til denne pensionsordning sker over EU-budgettet. Medlemsstaterne garanterer tilsammen udbetalingen af ydelserne, og tjenestemændene bidrager med en tredjedel til finansieringen af ordningen. Eurostat beregner passivet på vegne af Kommissionens regnskabsfører ved hjælp af parametre, der vurderes af Kommissionens aktuarrådgivere. XIV. Den næststørste del af passivet vedrørende pensioner og andre personaleydelser (8,7 milliarder euro) udgøres af EU’s anslåede forpligtelse vedrørende den fælles sygesikringsordning. Denne forpligtelse vedrører de udgifter til sundhedsydelser, som skal betales efter de EU-ansattes fratræden (minus deres bidrag). XV. Som led i vores revision vurderede vi de aktuarmæssige antagelser vedrørende pensionspassivet og den deraf følgende værdiansættelse. Vi baserede vores vurdering på arbejde, som eksterne aktuareksperter havde udført i forbindelse med en undersøgelse af forpligtelserne vedrørende pensioner og den fælles sygesikringsordning. Vi kontrollerede de numeriske data, de aktuarmæssige parametre og beregningen af passivet såvel som dets opførelse i den konsoliderede balance og bemærkningerne til det konsoliderede årsregnskab. Som oplyst i bemærkning 2.9 til det konsoliderede årsregnskab har Kommissionen fortsat sine bestræbelser på at styrke sine metoder til beregning af passivet vedrørende personaleydelser, og vi vil følge op på dette spørgsmål. Vi vurderede de væsentlige skøn ved årets udgang, der er opført i regnskabet XVI. Det anslås, at de støtteberettigede udgifter, som støttemodtagerne havde afholdt, men endnu ikke anmeldt, ved udgangen af 2018 beløb sig til 99,8 milliarder euro (udgangen af 2017: 100,9 milliarder euro). Dette beløb er opført som skyldige omkostninger ( 8 ) XVII. I EU-regnskabet anslås det, at det uudnyttede beløb i de finansielle instrumenter under delt forvaltning og støtteordninger ved udgangen af 2018 var på 6,5 milliarder euro (udgangen af 2017: 4,7 milliarder euro), og dette er på balancen opført som »Andre forskud til medlemsstater«. XVIII. Med henblik på at vurdere disse skøn ved årets udgang undersøgte vi det system, som Kommissionen havde fastlagt til cut-off-beregningerne, og kontrollerede dets korrekthed og fuldstændighed i de generaldirektorater, hvor der afholdes flest betalinger. Under vores revisionsarbejde vedrørende stikprøven af fakturaer og forfinansieringsbetalinger undersøgte vi de relevante cut-off-beregninger med henblik på at vurdere risikoen for, at de skyldige omkostninger var oplyst forkert. Vi bad Kommissionens regnskabstjenester om nærmere forklaringer vedrørende den generelle metode til udarbejdelse af disse skøn. XIX. Vi konkluderer, at det samlede beløb, der i den konsoliderede balance er opført som skyldige omkostninger og andre forskud til medlemsstaterne, er retvisende.