1»-* i "i 
#"Jf, 
c? * 
•I; f ï ]> 
) fô ,r<, l' ti1- «^ ^ 
i 'J»f \ ,;» 
iff! 
mm KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 18.10.1996 
KOM(96) 501 endelig udg. 
'?Jfcï 
t^i* Mr f * 
]f4 BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
om Den Europæiske Investeringsbanks lån til projekter i 
central- og østeuropæiske lande 
Vif J-V'-S 
'..fe, f^ 
3 
I *\ «js . 
4* *>» *?!% li ? 
r<I i * 1 
, r/ii' 
^ n "i -, 
" ,'J 1 ' 
'€%< '< 
, -" f ' ' 
<» *»' . 
å? » (Polen, Ungarn, Den Tjekkiske Republik, Den Slovakiske Republik, 
Rumænien, Bulgarien, Letland, Estland, Litauen og Albanien) 
(1.1.1995 -31.12.1995) 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
1. Indledning 
2. Retlig ramme 
3. Den Europæiske Investeringsbanks virksomhed i Central- og Østeuropa i 1995 
4. Bankens mål og prioriteringer 
5. Samarbejdet med andre institutioner 
1. Indledning 
Denne årsrapport om Den Europæiske Investeringsbanks (EIB) virksomhed i Central-
og Østeuropa er udarbejdet i overensstemmelse med Rådets afgørelse 93/6967EF af 
13. december 1993 (EFT L 321 af 23. december 1993). Den vedrører det andet år for 
rådsafgøref s ens anvendelse og dækker perioden fra 1. januar til 31. december 1995. 
2. Retlig ramme 
Den retlige og institutionelle ramme for--det mandat, som EIB har flet for Central- og 
'Østeuropa, «i fastsat i følgende afgørelser og dokumenter: 
- Rådets afgørelse. 93/696/EF af 13. december 1993 (EFT L 321 af 23. december 
1993) om. en fællesskabsgaranti til Den %ropæiske Investeringsbank med henblik 
på at dække tab på lån til projekter i central- og østeuropæiske lande. Garantien er 
begrænset til et samlet låneloft på 3 mia. $CU for en periode på 3 år, der begyndte 
å&n. 23. december 1993. Garantien dækker tilfælde, hvor Banken ikke modtager 
betalinger på forfaldne lån, som den har ydet i overensstemmelse med sine 
sædvanlige kriterier til investeringsprojekter i de lande, der er anført i afgørelsen. 
(Lånegarantiloftet omfatter foranstaltninger, der træffes med hensyn tU mvesteringer 
i Estland, Letland og Litauen efter Rådets afgørelse 93/166/EØF af 15. marts 1993). 
- EIB-Styrelsesrådets beslutning af 2. maj 1994, der bemyndiger Banken til at give 
lån på grundlag af Rådets afgørelse af 13. december1993. 
- Aftale om sikkerhedsstillelse mellem Fællesskabet og EIB af 22. juli og 
12. august 1994. Denne aftale aftøser garantiaftalen vedrørende Rådets ovennævnte 
afgørelse af 15. marts 1993. 
3. EIB's virksomhed i Central-, og ftyfturopa ' j J995 
11995 undertegnede EIB 19 låneaftaler i Central- og Østeuropa til et samlet beløb af 
973 mie; ECU sammenlignet med 921 mio. ECU i det foregående år. 
3.1 Geografisk spredning 
11 ; ; ^virksomheden er snævert korreleret med rytmen i de økonomiske 
reformer De lande, hvor reformerne blev iværksat tidligt, og som er nået længst, 
k * Jift^ bedst absorbere lånene. Tabel 1 viser, at lån undertegnet i Den 
i ske Republik, Ungarn, Rumænien og Polen udgjorde næsten 80% af den 
• . ic långivning i 1995. Den resterende långivning gik til Bulgarien, Albanien 
K,\ f-,iic gang), Litauen og Estland. 
Tabel 1. Geografisk fordeling af EIB's långivning i 1995 
Land Antal Samlet beløb for 
lån undertegnede låneaftaler 
(mio. ECU) 
Den Tjekkiske Republik 3 260 (26,7%) 
Ungarn 2 200 (20,6%) 
Rumænien 3 175(18,0%) 
Polen 2 140(14,4%) 
Den Slovakiske Republik 2 80 (8,2%) 
Bulgarien 1 60 (6,2%) 
Albanien 3 34 (3,5%) 
Litauen 2 19 (2,0%) 
Estland 1 5 (0,5%) 
lait 1 19 1 973(100%) 
3.2. Fordeling på sektorer 
Bankens transaktioner i Central- og Østereuropa er spredt på alle økonomiske 
sektorer (tabel 2). EIB-lånene har bidraget til at iværksætte forskellige infra­
strukturprojekter, som spiller en væsentlig rolle i reformbestræbelserne, og til 
at støtte industrielle projekter i små og mellemstore virksomheder. 
Energi er den førende sektor inden for infrastruktur med fire projekter i tre 
lande med et samlet beløb af 290 mio. ECU og udgjorde næsten 30% af EIB's 
samlede långivning på dette område i 1995. Projekter i denne sektor vedrører 
forbedringen af varmekraftanlæg og modernisering af elproduktion og -
transmission. Projekter inden for transportsektoren tegnede sig næsten for en 
lige så stor andel med 24% af den samlede långivning. Der blev undertegnet 
lån i seks lande til et samlet beløb af 238 mio. ECU til støtte for syv projekter, 
der går ud på at opgradere transportsystemerne til europæisk standard. Vej- og 
jernbaneprojekter, der støttes af Banken, indgår som led i de transeuropæiske 
net eller i transitakser af vital betydning for Fællesskabet og dets 
transportpolitik. Projekter inden for telekommunikationssektoren udgjorde 
13,4% af EIB's samlede långivning i 1995. Der blev undertegnet 2 lån til et 
samlet beløb af 130 mio. ECU til udvidelse og modernisering af 
telekommunikationsnet. 
Støtte til iudustrisektoren (over 32%), hvor de vigtigste lånemodtagere var 
små og mellemstore virksomheder, tegnede sig for den største andel af 
Bankens virksomhed i Central- og Østeuropa i 1995. Der mindes om, at EIB's 
støtte til små og mellemstore virksomheder kanaliseres gennem 
pengeinstitutter, der har adgang til EIB's midler i form af enten et globalt lån -
en kreditlinje, der aftales mellem Banken og et bestemt pengeinstitut - eller et 
•'*n - en kreditlinje, der står åben for en række pengeinstitutter i et 
bo<!.c,-n. land, og som sædvanligvis kanaliseres via Centralbanken. Lån 
ir \ vgnet i industrisektoren androg alt i alt 315 mio. ECU, hvoraf lige over 
« ' • u zloballån. 
Tabe! 2. EIB's undertegne^ M jj }pflg, tetøt på tø)og flfttøor 
Land ] Samlet beløb for 
undertegnede 
låneaftaler 
1 (mio. ECU) 
! 260 
'• >ke ' 
>t'Jc ; . 
. -.n !• 200 
il, * Kernen • •:" 175 
140 
ûai 80 
Slovakiske j ' 
Republik 
Bulgarien i 60 
Albanien 1 314 
Litauen 19 
Estland 1 5 
i 
I alt 1 973 
(100%) heraf 
Energi 
200 
60 
30 
290 Transport 
60 
35 
40 
M 
29 
14 
238 Tete-
kommunikation 
50 
m 
m Industri, 
andet, 
blandet 
150 
100 
50 
5 
5 
5 
315 
Tabel 3 giver en kort beskrivelse af de låneaftaler, der blev undertegnet i 
1995. I bilaget anføres en oversigt over alle lån, der var undertegnet pr. 
51 december 1995 på grundlag af det nuværende mandat. 
3.3- Overvågning 
i over/åger investeringerne under projekternes gennemførelse og frem 
igen af låneperioden. Udbetalingerne spredes over ret lange perioder, 
r. er normalt for lån til infrastrukturer med lange løbetider (12-20 år) og 
for krsditlinjer, hvor udbetalingerne først finder sted, når beslutningen 
støtte gennemførelsen af en investering er truffet. 
% vidt angår gældsbetjeningen af lånene, er betalingerne altid faldet til 
Tabel 3. EIB-lån undertegnet mellem 1. januar og 31. december 1995 i overensstemmelse med Rådets afgørelse af 13. december 
1993 (93/696/EF) 
LAND 
Albanien 
Bulgarien 
Den Tjekkiske Republik 
Estland 
Ungarn PROJEKT 
Øst-vest vejkorridorer 
Færgeterminal i Durrës Havn 
APEX-globallån 
Transitveje II 
C'EZ I (Forbedringer af 
kraftværk) - Tranche A 
C'EZ I (Forbedringer af 
kraftværk) - Trache B 
Veje 
Estlands investeringsbank, 
globallån - Tranche B 
Finanssektor - globallån 
Telekommunikation II -
Tranche B BESKRIVELSE 
Forbedring og modernisering af 94 km veje langs øst-
vest vejkorridoren 
Udvidelse af bestående færgeterminal i Durrës havn og 
nødvendige reparationer af kajer og oplagringsområder 
Finansiering af små og mellemstore industri- og 
agroindustrivirksomheder, turisttiltag og hermed 
forbundne tjenesteydelser såvel som projekter til 
fremme af miljøbeskyttelse og energibesparelser 
Forbedring og nyanlæggelse af omkring 900 km 
hovedtransitveje 
Installering af afsvovlingsudstyr på seks 
varmekraftværker 
Installering af afsvovlingsudstyr på seks 
varmekraftanlæg 
Forbedringer af vejnettet 
Finansiering af små og mellemstore virksomheder inden 
for industri, turisme og hermed beslægtede 
tjenesteydelser 
Finansiering af industri-, infrastruktur- og 
turistprojekter. 
Udvidelse og modernisering af 
telekommunikationsnetværk LÅNEBELØB 
(mio. ECU) 
24 
5 
5 
60 
100 
100 
60 
5 
150 
50 I ALT PR. LAND 
(mio. ECU) 
34 
60 
260 
5 
200 
1 
Litauen 
• 
Folen 
Dca Slovakiske Republik VRO^Kï 
TM?v.?-rir- ^.dviklir^bank, 
piobaMfi 
Jernbane m 
Telekommnnikation 
Renovering af varme- og 
kraftanlæg 
Forbedring af Constantas havn 
Statsbanken og glohallAn II 
SPP gastnmsmission BESKRIVELSE 
Opførelse af en lille containertennixial ogToibcdriu^ al 
roU-on/roU-off-tenninalen 
FiBansiering af små og mellemstore virksaaJ^der iadvii 
for industri, turisme og beslægtede -tieneçt^y^iser 
Finansiering af små og mellemstore I^VvSiaLiger indoîi 
for industri, infrastruktur og turisme 
Renovering og opgradering af det første afsnit af 
jernbanelinjen Warszawa-Terespol inden for rammerne 
af de transeuropæiske net 
Udvidelse og modernisering af telekommunikationsnettet 
Renovering og modernisering af varme-og 
kraftørodnktion og elektrieàetstransniission og 
distributionsfaciliteter 
Udbedring af stos»- og ulyiiesskader på bølgebryderne 
o« ualwjonnii af bøtøebryderne 
Finansiering af ttnfitraiwrirtioBer inden for industri, 
turisme og beslagtede ^enesteydelser, mu^øbeskyttelse 
og energibesparelser 
Modernisering og udvidelse af det slovakiske 
lAfcT • LÀNÏ£1SEL0B 
14 
5 
100 
40 
80 
60 
35 
50 
30 ÏÀLÏPR. LAM) i 
19 
140 
175 
80 
973 m 
4. Bankens mål og prioriteringer 
Banken hjælper de central- og østeuropæiske lande, der sigter på at blive med­
lemmer af EU, således at de kan skabe de nødvendige økonomiske forudsætninger 
for at blive medlemmer. Grækenland, Portugal og Spanien er eksempler på en 
historisk parallel. Også i dette tilfælde påbegyndte EIB sin långivningsvirksomhed 
mange år, før disse lande endelig blev medlemmer af Fællesskabet, og hjalp dem 
således til at opfylde betingelserne for medlemskab. 
EIB's rolle består først og fremmest i at være katalysator i den vanskelige opgave 
med at mobilisere finansieringsløsninger i forbindelse med store infrastruktur­
projekter. Dette er helt i overensstemmelse med Bankens særlige rolle som 
formidler af supplerende kapital, dvs. som en bank, der træder til, når der ikke 
foreligger midler fra den kommercielle sektor, eller når disse midler er 
utilstrækkelige. 
EIB er særlig involveret i at udvide det transeuropæiske net af veje og jernbaner til 
også at omfatte landene i Central- og Østeuropa som led i de vej- og 
jernbanekorridorer, som blev defineret på transportministrenes fælleseuropæiske 
konference som udviklingsprioriteringer på mellemlang sigt. 
5. Samarbejde med andre institutioner 
Bankens virksomhed i central- og østeuropæiske lande finder sted inden for 
rammerne af EU-programmet, der skal hjælpe landene til at blive medlemmer af 
Unionen, særlig ved at finansiere investeringer, som tager sigte på at integrere de 
pågældende landes infrastrukturer (transport, telekommunikation, energi, miljø) med 
infrastrukturerne i EU, og ved at hjælpe små og mindre virksomheder. Når det er 
muligt, foretages der samfinansiering med andre institutioner for at realisere 
ovenstående mål. Bankens virksomhed udgør således en del af en samordnet 
approach i snævert samarbejde med Kommissionen og, når det er hensigtsmæssigt, 
de internationale finansielle institutioner, der arbejder på dette område. 
Banken har et tæt samarbejde med Kommissionen, særligt inden for rammerne af 
PHARE-programmet. Ud over den hjælp, som PHARE ofte har ydet i investe­
ringsplanlægningsfasen (studier og teknisk bistand) i referenceperioden, har Banken 
og PHARE samfinansieret et jernbaneprojekt i Polen, et vejprojekt i Den Tjekkiske 
Republik, vej- og havneudviklingsprojekter i Albanien, et energiprojekt i Rumænien 
og et havneudviklingsprojekt i Litauen. 
Blandt de internationale finansielle institutioner arbejder EIB snævert sammen med 
Verdensbanken og EBRD. Nogle af de projekter, der er blevet iværksat i området, 
har de finansieret i fællesskab for at maksimere virkningerne af deres virksomhed til 
gavn for de pågældende lande. I den betragtede periode finansierede EIB sammen 
med EBRD og Verdensbanken et projekt i energisektoren i Rumænien. 
De forskellige finansieringskilders andel i de projekter, som EÏB fjar finansieret, 
vises nedenfor. 
Tabel 4. PHARE'S Q% m^rftfttioa^g fififtH^Jgllf. institutioners, ar^el i projeter, 
$om EIB fwm'mfø i 
Land 
Albanien 
l Bulgarien 
Den Tjekkiske 
Republik 
Estland 
Ungarn 
1 Litauen 
Polen 
Rumænien 
Den Slovakiske 
Republik , 
I ALT EIB 
34 
60 
260 
5 
200 
19 
140 
175 
80 
973 
(33%) EBRD 
2 
183 
185 
(7%) Vei^as-
banken 
160 
160 
<6«) Andre1 
2 
61 
280 
5 
840 
36 
23 
176 
73 
1496 (mio. ECU) 
PHARE 
31 
12 
10 
5 
20 
15 
93 I ALT 
69 
133 
550 
10 
1040 
60 
183 
709 
153 
2907 
am%) 
Stater, offentlige organisationer eller andre indenlandske finansielle kilder, 
herunder låntagers/investors egenkapital. 
Bilag 1 
CENTRAL- OG ØSTEUROPA 
EIB-lån, der i perioden 15.3.1993-31.12.1995 blev undertegnet på grundlag af 
Rådets afgørelser af 15. marts 1993 (93/166/EF) og 13. december 1993 (93/696/EF) 
LAND 
Albanien 
Bulgarien 
Den 
Tjekkiske 
Republik 
Estland 
Ungarn 
Letland Undertegn in 
gs-tidspunkt 
1995 
1995 
1995 
1994 
1995 
1994 
1994 
1994 
1995 
1995 
1995 
1993* 
1994 
1994 
1994 
1995 
1994 
1994 
1995 
1995 
1993* PROJEKT 
Øst-vest vejkorridor 
Færgeterminal i Durrës havn 
APEX-globallån 
Lufttrafiktjenestcr - B 
Transitveje II 
Berlin-Wien jernbanekorridor 
MERO-IKL (D-CZ) pipelinen 
Telekommunikation 1 - B 
C'EZ I (Forbedring af kraftværk) - A 
C'EZ I (Forbedring af kraftværk) - B 
Veje 
Globallån via Estlands 
Investeringsbank- tranche A 
Opgradering af lufttrafiktjenester 
Godsterminal i Muugas havn 
Modernisering af fjernvarme 
Globallån via Estlands 
Investeringsbank - tranche B 
Telekommunikation II 
Globallån til kommunale 
infrastrukturer 
Globallån til finanssektoren 
Telekommunikation II - tranche B 
Letlands Investeringsbank -
globallån Lånebeløb 
(mio. ecu) 
24 
5 
5 
30 
60 
125 
100 
30 
100 
100 
60 
5 
20 
15 
7 
5 
100 
40 
150 
50 
5 I ALT 
PR. LAND 
34 
90 
515 
52 
340 
5 
10 
LAND 
Litauen 
Polen 
Rumænien 
Den 
Slovakiske 
Republik Undcrtcgnin 
gs-
tidspunktct 
1994 
1995 
1995 
1994 
1994 
1994 
1994 
1995 
1995 
1994 
1994 
1995 
1995 
1995 
1994 
1994 
1995 
1995 PROJEKT 
Vilnius' lufthavn 
Klaipedas havn 
Litauens Udviklingsbank - globallån 
Telekommunikation II 
Motorveje 
Spildevandsbehandlingsanlæg i 
Warszawa 
Globallån via 
Eksportudviklingsbanken 
Globallån til finanssektoren 
Jernbaner III 
Forbedring og modernisering af 
Romgaz 
Lufttrafiktjcncster - B 
Telekommunikation 
Renovering af varme- og kraftværk 
Modernisering af Constantas havn 
Telekommunikation 1 - B 
Lufttrafiktjenester 
Statsbanken og globallån II 
SPP gastransmission Lånebeløb 
(mio. ecu) 
10 
14 
5 
150 
125 
45 
13 
100 
40 
50 
16 
80 
60 
35 
20 
15 
50 
30 I ALT 
PR. LAND 
29 
473 
241 
115 
I ALT 1 894 1894 
Undertegnet på grundlag af Rådets afgørelse 93/166/EØF. 
11 

ISSN 0254-1459 
KOM(96) 501 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 11 
Katalognummer ; CB-CO-96-504-DA-C 
ISBN 92-78-09945-7 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
il