EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den7.6.2018 COM(2018) 437 final 2018/0226(NLE) Forslag til RÅDETS FORORDNING om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskabs forsknings- og uddannelsesprogram for perioden 2021-2025, som komplementerer Horisont Europa – rammeprogrammet for forskning og innovation {SEC(2018) 291 final}

{SWD(2018) 307 final}

{SWD(2018) 308 final}

{SWD(2018) 309 final}



BEGRUNDELSE 1.Baggrund for forslaget 1.1.Forslagets begrundelse og formål Dette forslag indgår i lovgivningspakken vedrørende "Horisont Europa" – rammeprogrammet for forskning og innovation. Det er udformet med henblik på gennemførelse af EU's næste langsigtede finansielle ramme for 2021-2027 og Kommissionens prioriteter som fastsat i dagsordenen for job, vækst, retfærdighed og demokratisk forandring og Kommissionens overordnede politiske prioriteter (Horisont Europa). Med forslaget til Euratoms forsknings- og uddannelsesprogram tages der fat på centrale områder af kerneenergiens forskellige anvendelser i Europa. Anvendelsen af kerneenergi til elproduktion og andre anvendelser til gavn for befolkningen i Europa fordrer en indsats på lang sigt for at mindske sikkerheds- og sikringsrelaterede risici og støtte udviklingen af mere sikker nuklear teknologi og optimal strålingsbeskyttelse. Offentlig og privat forskning i medlemsstaterne kan spille en væsentlig rolle i denne indsats. Euratom har til opgave at supplere medlemsstaternes bidrag ved hjælp af et fællesskabsbaseret forsknings- og uddannelsesprogram. I dette forslag til Euratoms forsknings- og uddannelsesprogram for 2021-2025 (i det følgende benævnt "Programmet") anmoder Kommissionen Rådet om at godkende et femårsprogram, der vil videreføre de centrale forskningsaktiviteter inden for det aktuelle program, udvide forskning i andre anvendelser af ioniserende stråling end elproduktion og foretage forbedringer inden for uddannelse og adgang til forskningsinfrastruktur. Det foreslåede program vil supplere Horisont Europa, og de samme instrumenter og regler for deltagelse anvendes. Med forslaget fastlægges budgettet og et sæt fælles forskningsmålsætninger for både direkte og indirekte aktioner, der skal gennemføres i overensstemmelse med de arbejdsprogrammer, der aftales med medlemsstaterne. Programmet vil støtte forskning i strålingsbeskyttelse i forbindelse med både kernekraft og andre anvendelser af ioniserende stråling end elproduktion. Forskningen i sidstnævnte vil blive udformet med henblik på at mindske eksponeringsrisiciene fra lave doser som følge af anvendelsen af disse teknologier. Sundhedssektoren har allerede draget fordel af forskningen i strålingsbeskyttelse. Der er også et betydeligt potentiale for at gøre en forskel i borgernes liv i andre sektorer såsom industri, landbrug, miljø og sikkerhed. En bestemmelse, hvormed der åbnes mulighed for tværgående aktiviteter og synergier med Horisont Europa, vil ligeledes være til fordel for forskning i andre anvendelser af stråling end elproduktion. Et af Programmets mål går ud på at gøre nukleare teknologier mere sikre ved at skabe en bedre forståelse af kernereaktorers aldring og forbedre strategier for håndtering af ulykker. Programmet støtter også forskning i vurdering og demonstration af sikkerhedsaspekter i forbindelse med fremtidige fissionsteknologier i det omfang, det er nødvendigt for at opretholde ekspertise på sikkerhedsområdet i Fællesskabet. Den hastige vækst i anvendelsen af nukleare fissionsteknologier på verdensplan gør denne del af Euratoms forskningsaktiviteter så meget desto vigtigere. Andre nok så vigtige opgaver i Programmet går ud på at fremme løsninger til håndtering og bortskaffelse af brugt brændsel og radioaktivt affald og støtte nødberedskabet i forbindelse med strålingsrelaterede uheld. I lyset af den betydelige stigning i udbredelsen af nuklear fission på verdensplan vil Euratoms forskningsaktiviteter skulle videreføres med henblik på at udvikle teknikker til støtte for indsatsen inden for nuklear sikkerhedskontrol, sikkerhed og ikkespredning. Programmet fokuserer ligeledes på udviklingen af fusionsenergi, som er et af de få mulige fremtidige alternativer mht. elproducerende grundlastværker med et lavt kulstofforbrug. Der er behov for at forske i denne teknologis gennemførlighed af hensyn til fremtidige generationers trivsel. Skønt ibrugtagningen af fusionskraftværker, som kan bidrage til dekarboniseringen af Unionens energimiks, stadig ligger langt ude i fremtiden, tilsigter Programmet at gennemføre den europæiske køreplan for fusionsenergi med henblik på at opfylde målet om at producere el med fusionsenergi. Dette omfatter demonstration af gennemførligheden af fusion som energikilde ved at udnytte eksisterende og fremtidige fusionsanlæg, herunder ITER, og forberedelser til fremtidige fusionskraftværker ved at udvikle skitseprojekter, materialer og teknologier. Programmet vil i forbindelse med indsatsen for at udvikle fusionsenergi styrke industriens rolle med særligt fokus på at lette overførsel af knowhow fra fusionsforskningslaboratorier til industrien, som bør overtage ansvaret for konstruktionen af DEMO på et egnet tidspunkt. Foruden disse forskningsaktiviteter tilvejebringer forslaget mere specifik forskning i dekommissionering af nukleare anlæg. Programmet vil tage fat på emner såsom forbedring af de nødvendige færdigheder, udveksling af bedste praksis samt udvikling af teknikker og samfinansieret forskning i fælles problemer angående nuklear dekommissionering. På området nuklear ekspertise og topkvalitet i Fællesskabet vil den forslåede Euratomforordning og forslaget til Horisont Europa nu gøre det muligt for atomforskere at deltage i uddannelsesprogrammer såsom Marie Skłodowska-Curie-aktiviteter. Dette vil bidrage til at opretholde de nødvendige færdigheder i Fællesskabet. På forskningsinfrastrukturområdet indeholder forslaget bestemmelser om finansiel støtte til udbud og tilgængelighed af samt passende adgang til europæiske og internationale forskningsinfrastrukturer, herunder JRC's infrastrukturer. Ifølge dette forslag skal det anvendes fra den 1. januar 2021. Det omfatter Unionens 27 medlemsstater i overensstemmelse med den meddelelse, som Det Europæiske Råd modtog den 29. marts 2017 fra Det Forenede Kongerige om dets beslutning om at udtræde af Det Europæiske Atomenergifællesskab i henhold til artikel 50 i traktaten om Den Europæiske Union, som anvendes i kraft af artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab. 1.2.Sammenhæng med de gældende regler på samme område Med Programmet videreføres de væsentligste forskningsaktiviteter fra Euratomprogrammet for 2014-2020, samtidig med at de ovennævnte ændringer gennemføres. Programmet er også i overensstemmelse med forslagene om Horisont Europa, idet de som de eneste EU- og Euratomprogrammer støtter forskning og innovation, og de supplerer national finansiering. De fleste af bestemmelserne vedrørende gennemførelse, evaluering og forvaltning er ens for begge programmer. Forskningsområder, der støttes af Euratomprogrammet, er ikke medtaget i Horisont Europa af såvel retlige (særskilte traktater) som ledelsesmæssige (overlapning undgås) årsager. Dog vil der være mere fokus på at udvikle synergier med Horisont Europa. 1.3.Sammenhæng med Unionens politik på andre områder

Forslaget er i fuld overensstemmelse og fuldt foreneligt med eksisterende EU-politikker. Dette initiativ blev udarbejdet under hensyntagen til den nuværende Kommissions prioriteter, "det resultatorienterede budget" (hvilket indebærer, at EU's udgiftsprogrammer skal levere endnu bedre resultater for pengene end hidtil), gennemførelsen af EU's globale strategi og Kommissionens forslag om EU's næste langsigtede finansielle ramme. Programmet er også i overensstemmelse med Unionens politikker om nukleare aspekter og sikkerhedsaspekter. Programmet bidrager dermed til gennemførelsen af: –Rådets direktiv 2009/71/Euratom om EF-rammebestemmelser for nukleare anlægs nukleare sikkerhed, som ændret ved Rådets direktiv 2014/87/Euratom –Rådets direktiv 2011/70/Euratom om fastsættelse af en fællesskabsramme for ansvarlig og sikker håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald –Rådets direktiv 2013/59/Euratom om fastlæggelse af grundlæggende sikkerhedsnormer til beskyttelse mod de farer, som er forbundet med udsættelse for ioniserende stråling –Kapitel 7 i Euratomtraktaten vedrørende EU's nukleare sikkerhedskontrolsystem. Programmet bidrager også til Fællesskabets sikkerhedsdagsordener og -strategier. Programmets aktioner bør anvendes til at imødegå markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på en forholdsmæssigt afpasset måde, uden at dette medfører overlapning eller fortrænger privat finansiering, og en klar europæisk merværdi sikres. Dermed sikres overensstemmelse mellem aktionerne inden for rammerne af Programmet og EU-statsstøttereglerne, idet uberettiget konkurrenceforvridning på det indre marked undgås. 2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET 2.1.Retsgrundlag I henhold til Euratomtraktaten har Kommissionen til opgave at fremme og lette den nukleare forskning i medlemsstaterne og at supplere denne ved gennemførelsen af Fællesskabets forsknings- og undervisningsprogram (traktatens artikel 4). Dette program skal vedtages af Rådet med enstemmighed på forslag af Kommissionen (traktatens artikel 7). 2.2.Nærhedsprincippet Det problem, som Euratomprogrammet søger at løse, berører Unionen som helhed, fordi problemer med nuklear sikkerhed og sikring rækker ud over landegrænserne, og fordi udviklingen af fusionsenergi fordrer en forskningsindsats i en meget stor målestok. Selv om kun halvdelen af medlemsstaterne benytter kernekraftværker i deres nationale energimiks, driver mange flere reaktorer til forskningsformål eller produktion af radioisotoper. Da en kernekraftulykke kan påvirke flere medlemsstater på tværs af landegrænser, har alle EU-lande interesse i nuklear sikkerhed, også selv om de ikke selv driver reaktorer. Alle medlemsstater benytter stråling til medicinske formål og i industrielle anvendelser (landbrug, behandling af fødevarer med ioniserende stråling, metrologi osv.). Selv om de enkelte EU-medlemsstater kan tillægge området forskellig prioritet, har alle derfor en interesse i nuklear sikkerhed og strålingssikkerhed, og de producerer alle i forskelligt omfang radioaktivt affald, som kræver forarbejdning og eventuel slutdeponering. De harmoniserede standarder, der er fastsat ved de forskellige direktiver, og de hermed forbundne forskningsimplikationer understreger tydeligt behovet for at behandle tekniske og uddannelsesmæssige spørgsmål på en ensartet måde i hele Unionen. Nuklear sikkerhed er ganske vist et nationalt ansvar, men Programmets direkte aktioner bidrager til at imødegå nogle af de sikringsrelaterede udfordringer, som Unionen står over for, og deres globale dimension på området nuklear detektion samt nuklear eftersporing og uddannelse. 2.3.Proportionalitetsprincippet Der vil blive truffet foranstaltninger på EU-niveau for at styrke de overordnede rammer for forskning og innovation og samordne medlemsstaternes forskningsindsats for derved at undgå overlapning, bevare den kritiske masse på centrale områder og sikre, at de offentlige midler udnyttes bedst muligt. Sådanne foranstaltninger kan spille en rolle som løftestang for yderligere offentlige og private investeringer i forskning og innovation. De er også nødvendige for at støtte Unionens politiske beslutningsproces og opfylde de målsætninger, der fastsættes i EU-politikker. De foreslåede foranstaltninger går ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at opfylde Fællesskabets målsætninger. 2.4.Valg af retsakt Denne retsakt tager form af en forordning, fordi den skaber rettigheder og forpligtelser for modtagerne, der er bindende i alle enkeltheder og umiddelbart gældende i alle EU-medlemsstater og lande, der er associeret til programmet. 3.Resultat af efterfølgende evalueringer, høringer af interesserede parter og konsekvensanalyser 3.1.Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning

Den foreløbige evaluering af Euratomprogrammet for 2014-2018 konkluderede, at programmet er meget relevant med hensyn til alle omfattede aktiviteter, herunder nuklear sikkerhed, sikring og sikkerhedskontrol, håndtering af radioaktivt affald, strålingsbeskyttelse og fusionsenergi. Med hensyn til programmets effektivitet og virkning pegede evalueringen på en række områder, som kræver handling fra Kommissionens og/eller støttemodtagernes side. Konklusionen af evalueringen blev, at følgende foranstaltninger bør træffes: –støtten til nuklear forskning med fokus på nuklear sikkerhed, sikkerhedskontrol, sikring, håndtering af affald, strålingsbeskyttelse og udvikling af fusion videreføres –sammen med støttemodtagerne forbedres organisationen og forvaltningen af de europæiske fælles programmer på det nukleare område yderligere –Euratoms samarbejdstiltag inden for uddannelse videreføres og styrkes for at udvikle relevante kompetencer, der ligger til grund for samtlige aspekter af nuklear sikkerhed, sikring og strålingsbeskyttelse –synergier mellem Euratomprogrammet og andre tematiske områder af Unionens rammeprogram udnyttes yderligere for at behandle tværgående aspekter såsom medicinske anvendelser af stråling, klimaændringer, sikring, nødberedskab og bidraget på det nuklearvidenskabelige område –synergier mellem direkte og indirekte aktioner i Euratomprogrammet udnyttes yderligere. Konsekvensanalysen indeholder en nærmere redegørelse for, hvordan dette forslag behandler disse emner. 3.2.Høringer af interesserede parter Kommissionens tjenestegrene har foretaget følgende høringer: en generel høring om den flerårige finansielle ramme (FFR) og kapitlet "konkurrenceevne", herunder forskning (januar – marts 2018), en målrettet høring om nogle af Programmets aktiviteter ud fra et webbaseret spørgeskema (januar – februar 2018) og en workshop med interesserede parter på forskningsområdet, der blev afholdt den 21. februar 2018 i Bruxelles. Høringerne omfattede alle centrale evalueringsområder af relevans for konsekvensanalysen, herunder relevans, effektivitet, virkningsfuldhed, gennemførelse og EU-merværdi. Flere interesserede parter på forskningsområdet har ligeledes fremsendt udtalelser vedrørende forskellige aspekter af euratomforskning til Kommissionen. I konsekvensanalysen sammenfattes de indkomne bidrag, og hvordan der er taget hensyn til disse i forslaget. 3.3.Indhentning og brug af ekspertbistand I forbindelse med udarbejdelsen af sit forslag har Kommissionen indhentet input og ekspertise fra en række kilder. I 2017 afgav Euratoms Videnskabelige og Tekniske Udvalg udtalelse om Euratomprogrammets fremtid, og to uafhængige ekspertgrupper rapporterede om den foreløbige evaluering af direkte og indirekte aktioner, som er gennemført inden for Euratomprogrammet 2014-2018. I 2016 foretog et særskilt ekspertpanel en midtvejsevaluering af det europæiske fælles program for forskning i fusionsenergi, således som det er gennemført af konsortiet EUROfusion. Konsekvensanalysen indeholder nærmere oplysninger om den indhentede faglige ekspertise, og hvordan der er taget hensyn til den i forslaget. 3.4.Konsekvensanalyse Forslaget understøttes af en konsekvensanalyse, som fik en positiv udtalelse fra Udvalget for Forskriftskontrol. I konsekvensanalysen, der ledsager nærværende forslag, fokuseres på resultatet af Euratomprogrammets foreløbige evaluering og høring af interesserede parter. Der udpeges nødvendige ændringer af Programmets anvendelsesområde, målsætninger og gennemførelsesmåde, og der tages hensyn til tværgående målsætninger i den nye FFR (fleksibilitet, fokus på performance, kohærens og synergi samt forenkling). Den opfylder finansforordningens krav om, at der skal gennemføres en forudgående evaluering af forslaget til Rådets forordning om Euratoms forsknings- og uddannelsesprogram for 2021-2025. 3.5.Forenkling Programmet vil blive gennemført med de samme instrumenter og regler for deltagelse som gælder for Horisont Europa – rammeprogrammet. Forenklingsforanstaltninger, der foreslås i Horisont Europa, anvendes også for Euratomprogrammets ansøgeres og støttemodtageres vedkommende. Samtidig med at behovet for kontinuitet om fornødent tilgodeses, forventes de foreslåede regler yderligere at nedbringe den administrative byrde og yderligere at forenkle de nuværende programmer. Programmet vil blive forenklet yderligere, idet der vil blive foreslået en fælles liste over målsætninger for direkte og indirekte aktioner. De sandsynlige indvirkninger på forenkling og administrative byrder gennemgås nærmere i konsekvensanalysen. 3.6.Grundlæggende rettigheder I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. 4.Virkninger for budgettet Budgettet for forslaget er opstillet i løbende priser. I finansieringsoversigten, der er vedlagt dette forslag, gøres der rede for virkningerne for budgettet samt for de nødvendige menneskelige- og administrative ressourcer.

5.Andre aspekter 5.1.Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering Programmet vil blive gennemført af Kommissionens tjenestegrene. Kommissionen kan imidlertid, hvis det skønnes nødvendigt, i overensstemmelse med Euratomtraktatens artikel 10 beslutte at overdrage gennemførelsen af visse dele af Programmet til medlemsstater, personer eller virksomheder, såvel som til tredjelande, internationale organisationer eller statsborgere i tredjelande. Evalueringen foretages i overensstemmelse med punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016, hvori de tre institutioner bekræftede, at evalueringer af eksisterende lovgivning bør danne grundlaget for konsekvensanalyser af muligheder for yderligere tiltag. Evalueringerne har til formål at vurdere Programmets konkrete virkninger baseret på programindikatorer/-mål og en detaljeret analyse af, i hvor høj grad Programmet kan anses for relevant, effektivt og virkningsfuldt, og af om det giver tilstrækkelig merværdi for Unionen og er i overensstemmelse med andre EU-politikker. Evalueringerne vil omfatte tidligere erfaringer for at afdække eventuelle mangler/problemer eller muligheder for yderligere at forbedre aktionerne eller deres resultater og bidrage til at maksimere udnyttelsen/virkningerne heraf. Med overvågnings- og evalueringssystemet, som deles med Horisont Europa, etableres centrale virkningsveje, som skal lette rapporteringen om fremskridt med hensyn til at opfylde Programmets målsætninger. De opdeles i fire komplementære kategorier af virkninger (videnskabsrelaterede, samfundsrelaterede, innovationsrelaterede og politikrelaterede), hvilket afspejler karakteren af investeringer i forskning og innovation. For hver kategori af virkninger vil der blive anvendt indikatorer til at rapportere om fremskridt på kort, mellemlang og lang sigt. En fælles foreløbig evaluering vil blive gennemført for direkte og indirekte aktioner. 5.2.Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget Med forslaget ændres det eksisterende Euratomprogram på følgende måde: –Struktur for specifikke målsætninger (artikel 3 og bilag I): ved basisretsakten indføres et fælles sæt specifikke målsætninger for direkte og indirekte aktioner. Dette vil gøre det muligt for Kommissionen ved forberedelsen af arbejdsprogrammerne at foreslå at kombinere instrumenter og aktiver såsom sine egne forskningsinfrastrukturer og JRC's videnbase. Denne tilgang er udformet med henblik på at opfylde en af FFR's tværgående målsætninger: mere forenkling og synergi. –Revision af specifikke målsætninger (artikel 3 og bilag I): ·Reduktion i antallet af specifikke målsætninger fra 13 i programmet for 2014-18 til fire – for både direkte og indirekte aktioner. ·En specifik målsætning om støtte til Unionens politik inden for nuklear sikkerhed, sikkerhedskontrol og sikring indføres. ·Fastlæggelse af forskning til støtte for dekommissionering: de støtteberettigede foranstaltninger omfatter forskning til støtte for udvikling og evaluering af teknologier til dekommissionering af nukleare anlæg og udbedring af miljøskader samt udveksling af bedste praksis og viden. Dette fokus på dekommissionering afspejler den stigende efterspørgsel efter den type tjeneste, princippet om udbedring af miljøskader og de mange nukleare reaktorer, som vil blive nedlukket permanent. ·Revision af anvendelsesområdet for forskning i strålingsbeskyttelse, der forventes at bidrage til en sikker brug af nuklear videnskab og teknologiske anvendelser af ioniserende stråling, herunder en sikret og sikker forsyning med og brug af radioisotoper. Anvendelser i relation til sundhed, industri, rumfart og forskning er nogle af mulighederne. ·Den fælles specifikke målsætning om fusionsforskning afspejler et skift hen imod udformningen af fremtidige fusionskraftværker. Med den nye målsætning for fusionsforskning kombineres tre specifikke målsætninger fra det igangværende program. ·Fælles specifik målsætning for alle de foranstaltninger, der er nødvendige til opretholdelse og videreudvikling af ekspertise og topkvalitet i EU. Den omfatter uddannelsesforanstaltninger, støtte til mobilitet, adgang til forskningsinfrastruktur, teknologioverførsel samt videnforvaltning og -formidling (det aktuelle program har særskilte målsætninger for disse foranstaltninger). –Adgang til "Marie Skłodowska-Curie-aktiviteter (MSCA)" for atomforskere: med forslag til nye bestemmelser i Horisont Europa og Euratomprogrammet gøres det muligt for studerende og forskere på det nukleare område at komme i betragtning til MSCA. Ved hjælp af et veletableret instrument til støtte for uddannelse i Europa er det nye program udformet med henblik på at opfylde en af FFR's tværgående målsætninger om at opnå synergier mellem finansieringsinstrumenter. –Retlige bestemmelser, der kan lette synergier mellem Euratomprogrammet og Horisont Europa (bilag 1 til basisretsakten for Horisont Europa): begge basisretsakter vil åbne mulighed for synergier, som fastlægges nærmere i arbejdsprogrammet i samråd med medlemsstaterne. For det nye Euratomprogram vil tildelingskriterierne i lighed med tidligere programmer være gennemførelsens topkvalitet, virkning, kvalitet og virkningsfuldhed. Regler for deltagelse og formidling i Horisont Europa vil også finde anvendelse på Euratomprogrammet. Kommissionen bistås i gennemførelsen af Programmet af et udvalg (se artikel 16) i den i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendte betydning. Udvalget holder møde i to sammensætninger (fission og fusion), alt efter hvilket emne der skal drøftes.

2018/0226 (NLE) Forslag til RÅDETS FORORDNING om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskabs forsknings- og uddannelsesprogram for perioden 2021-2025, som komplementerer Horisont Europa – rammeprogrammet for forskning og innovation RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 7, første afsnit, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: (1)Et af målene for Det Europæiske Atomenergifællesskab ("Fællesskabet") er at bidrage til højnelse af levestandarden i medlemsstaterne, herunder ved at fremme og støtte nuklear forskning i medlemsstaterne og komplementere den ved at gennemføre et forsknings- og uddannelsesprogram inden for rammerne af Fællesskabet. (2)Nuklear forskning kan bidrage til social velfærd, økonomisk velstand og miljømæssig bæredygtighed ved at forbedre den nukleare sikkerhed og sikring samt strålingsbeskyttelsen. Forskningen i strålingsbeskyttelse har skabt forbedringer inden for medicinsk teknologi, som kommer mange borgere til gode, og denne forskning kan nu føre til forbedringer i andre sektorer såsom industri, landbrug, miljø og sikkerhed. Lige så vigtigt er den nukleare forsknings potentielle bidrag til den langsigtede dekarbonisering af energisystemet på en sikker, virkningsfuld og sikret måde. (3)For at sikre kontinuiteten i nuklear forskning på fællesskabsplan er det nødvendigt at fastlægge forsknings- og uddannelsesprogrammet for Fællesskabet for perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2025 ("Programmet"). Programmet bør videreføre tidligere programmers centrale forskningsaktiviteter, samtidig med at nye specifikke målsætninger indføres, og samme gennemførelsesmetode anvendes. (4)Kommissionens rapport om den foreløbige evaluering af Euratoms program for forskning og uddannelse 2014-2018 (COM(2017) 697 final) indeholder et sæt vejledende principper for Programmet. Der er tale om følgende: støtten til nuklear forskning med fokus på nuklear sikkerhed, sikkerhedskontrol, sikring, håndtering af affald, strålingsbeskyttelse og udvikling af fusion videreføres; sammen med støttemodtagerne forbedres organisationen og forvaltningen af de europæiske fælles programmer på det nukleare område yderligere; Euratoms samarbejdsaktioner inden for uddannelse videreføres og styrkes for at udvikle relevante kompetencer, der ligger til grund for samtlige aspekter af nuklear sikkerhed, sikring og strålingsbeskyttelse; synergier mellem Euratomprogrammet og andre tematiske områder af Unionens rammeprogram udnyttes yderligere, og synergier mellem direkte og indirekte aktioner i Euratomprogrammet udnyttes yderligere. (5)Programmet er udtænkt og udformet med henblik på behovet for at etablere en kritisk masse af støttede aktiviteter. Dette opnås ved at fastsætte et begrænset antal specifikke målsætninger, der er målrettet en sikker udnyttelse af nuklear fission til elproduktion og anden anvendelse end elproduktion, opretholde og videreudvikle den nødvendige faglige ekspertise, fremme fusionsenergi og støtte Unionens politik inden for nuklear sikkerhed, sikkerhedskontrol og sikring. (6)Forskning i fusionsenergi gennemføres i overensstemmelse med den europæiske køreplan for fusionsenergi, som indeholder en skitse over den forskning og udvikling, der kræves for at skabe grundlaget for et elproducerende fusionskraftværk. På kort til mellemlang sigt er det vigtigste skridt opførelsen og driften af ITER, og et solidt fusionsforskningsprogram skal supplere de europæiske aktiviteter vedrørende ITER med henblik på at støtte ITER's fremtidige drift og forberedelse af DEMO. (7)Programmet bør med sin støtte til nuklear forskning bidrage til at opfylde målene for Horisont Europa – rammeprogrammet for forskning og innovation ("Horisont Europa"), der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [...], og lette gennemførelsen af Europa 2030-strategien og styrkelsen af det europæiske forskningsrum. (8) Programmet skal tilstræbe synergier med Horisont Europa og andre EU-programmer fra deres udformning og strategiske planlægning til projektudvælgelse, forvaltning, kommunikation, formidling og udnyttelse af resultater samt overvågning, revision og styring. For at undgå overlapninger og dobbeltarbejde og tillige øge EU-finansieringens løftestangseffekt kan der foretages overdragelser fra Unionens øvrige programmer til aktiviteter inden for rammerne af Horisont Europa. I sådanne tilfælde følger disse reglerne i Horisont Europa. (9)Programmets aktioner bør dog anvendes til at imødegå markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold, på en forholdsmæssigt afpasset måde, uden at dette medfører overlapning eller fortrænger privat finansiering, og en klar europæisk merværdi sikres. Dermed sikres overensstemmelse mellem aktionerne inden for rammerne af Programmet og EU-statsstøttereglerne, idet uberettiget konkurrenceforvridning på det indre marked undgås. (10)Ved denne forordning fastlægges der en finansieringsramme for Euratoms forsknings- og uddannelsesprogram, som skal udgøre det primære referencebeløb, jf. [henvisningen skal ajourføres i henhold til den nye interinstitutionelle aftale: jf. punkt 17 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning], for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure.

(11)Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [...] ("finansforordningen") finder anvendelse på Programmet, medmindre andet er angivet i nærværende forordning. Deri fastsættes regler for gennemførelsen af Unionens budget, herunder for tilskud, priser, udbud, indirekte gennemførelse, finansiel bistand, finansielle instrumenter og budgetgarantier. (12)Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i henhold til denne forordning bør vælges ud fra den mulighed, som de giver for at nå aktionernes specifikke målsætninger og levere resultater, bl.a. under hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. For tilskud bør dette omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste satser og enhedsomkostninger. (13)Horisontale finansielle bestemmelser, der vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet med hjemmel i artikel 322 i TEUF og artikel 106A i Euratomtraktaten, finder anvendelse på denne forordning. Disse regler er fastsat i finansforordningen, de regulerer navnlig proceduren for opstillingen og gennemførelsen af budgettet ved hjælp af tilskud, udbud, priser og indirekte gennemførelse, og de sikrer kontrol med de finansielle aktørers ansvar. Regler, der vedtages med hjemmel i artikel 322 i TEUF og artikel 106A i Euratomtraktaten, vedrører også beskyttelsen af Unionens budget i tilfælde af generelle mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet, idet overholdelsen heraf er en væsentlig forudsætning for forsvarlig økonomisk forvaltning og effektiv fællesskabsfinansiering. (14)Dette programs politiske målsætninger kan også tages op via finansielle instrumenter under InvestEU-fondens politikområde forskning og innovation. Finansiel støtte bør anvendes til at imødegå markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på en forholdsmæssig måde, og aktionerne bør ikke overlappe eller fortrænge privat finansiering eller forvride konkurrencen på det indre marked. Aktioner bør have en tydelig europæisk merværdi. (15)For at sikre en så effektiv gennemførelse som muligt og opnå en kohærent, komplet og gennemsigtig ramme for modtagere bør deltagelse i Programmet og formidling af forskningsresultater være underlagt relevante regler i Horisont Europa med visse tilpasninger eller undtagelser. Definitioner og de væsentligste typer af aktioner, der er fastlagt i Horisont Europa, bør gælde for Programmet. (16)Den deltagergarantifond, der er oprettet inden for rammerne af Horisont 2020 og forvaltes af Kommissionen, har vist sig at være en vigtig beskyttelsesmekanisme, der mindsker risiciene i forbindelse med skyldige beløb, som misligholdende deltagere ikke tilbagebetaler. Derfor bør den videreføres, og den gensidige forsikringsmekanisme (Mekanismen), der oprettes i henhold til Horisont Europa, bør også omfatte aktioner inden for rammerne af nærværende forordning. (17)Det Fælles Forskningscenter (JRC) bør fortsat levere uafhængig, kundeorienteret videnskabelig dokumentation og teknisk støtte til Unionens politikker gennem hele den politiske cyklus. JRC's direkte aktioner bør gennemføres på en fleksibel, effektiv og gennemsigtig måde, som tager hensyn til de relevante behov hos JRC's brugere og EU-politikkernes behov foruden at sikre beskyttelsen af Unionens finansielle interesser. JRC bør vedblive med at generere ekstra ressourcer. (18)Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger, herunder ved forebyggelse, påvisning, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder, herunder svig, tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og efter omstændighederne ved anvendelse af administrative sanktioner, jf. finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013, Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2988/95, Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 og Rådets forordning (EU) 2017/193. Nærmere bestemt kan Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), jf. forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 og forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96, foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller andre ulovlige forhold, der skader Unionens finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) kan, jf. forordning (EU) 2017/1939, efterforske og retsforfølge svig og andre strafbare handlinger, der skader Unionens finansielle interesser, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371. I henhold til finansforordningen skal personer eller enheder, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om at beskytte Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, EPPO og Den Europæiske Revisionsret de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, indrømmer ækvivalente rettigheder. (19)For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af aktionerne i Programmet bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011. (20)Som anført i punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016 er der behov for at evaluere dette program på grundlag af oplysninger, der er tilvejebragt via specifikke overvågningskrav, samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig for medlemsstaterne. Disse krav kan eventuelt omfatte målbare indikatorer, der kan tjene som grundlag for evaluering af Programmets praktiske virkninger. (21)Styrelsesrådet for Det Fælles Forskningscenter (JRC), som er oprettet ved Kommissionens afgørelse 96/282/Euratom, er blevet hørt om det videnskabelige og teknologiske indhold af JRC's direkte aktioner. (22)Kommissionen har hørt Euratoms Videnskabelige og Tekniske Udvalg. (23)Af hensyn til retssikkerheden bør forordning (EU) nr. […] ophæves — VEDTAGET DENNE FORORDNING: KAPITEL I GENERELLE BESTEMMELSER Artikel 1 Genstand Ved denne forordning fastlægges Det Europæiske Atomenergifællesskabs forsknings- og uddannelsesprogram for perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2025 ("Programmet") samt reglerne for deltagelse i indirekte aktioner i henhold til dette Program og formidling af resultater. Der fastsættes målsætninger for Programmet, et budget for perioden 2021-2025, finansieringsformer for Det Europæiske Atomenergifællesskab ("Fællesskabet") samt regler for ydelsen af denne finansiering.

Artikel 2 Definitioner De definitioner, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) xxx ("Horisont Europa"), finder anvendelse i nærværende forordning. Henvisninger i definitionerne til Unionen og Programmet betragtes som henvisninger til Fællesskabet og nærværende Program, hvis det er relevant. Som en fravigelse forstås ved "arbejdsprogram" det dokument, som Kommissionen har vedtaget til gennemførelse af Programmet i henhold til artikel 16 i nærværende forordning. Artikel 3 Programmets målsætninger 1.Programmet har følgende generelle målsætninger: (a)forsknings- og uddannelsesaktiviteter på det nukleare område gennemføres til støtte for den fortsatte forbedring af nuklear sikkerhed, sikring og strålingsbeskyttelse (b)der bidrages potentielt til den langsigtede dekarbonisering af energisystemet på en sikker og effektiv måde. 2.Programmet har følgende specifikke målsætninger: (a)anvendelse af kerneenergi og anden anvendelse end elproduktion af ioniserende stråling gøres mere sikker og sikres bedre, og dette gælder nuklear sikkerhed, sikring og sikkerhedskontrol, strålingsbeskyttelse, sikker håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald samt dekommissionering (b) ekspertise og topkvalitet i Fællesskabet opretholdes og videreudvikles (c)udviklingen af fusionsenergi fremmes, og der bidrages til gennemførelsen af køreplanen for fusionsenergi (d) Fællesskabets politik inden for nuklear sikkerhed, sikkerhedskontrol og sikring støttes. 3.De målsætninger, der er anført i stk. 1 og 2, skal gennemføres i henhold til bilag I. Artikel 4 Budget 1.Finansieringsrammen for gennemførelsen af Programmet er fastsat til […]1 675 000 000 EUR i løbende priser. 2.Den vejledende fordeling af det beløb, der er omhandlet i stk. 1, er som følger: (a)724 563 000 EUR til fusionsforskning og -udvikling (b)330 930 000 EUR til nuklear fission, sikkerhed og strålingsbeskyttelse

(c)619 507 000 EUR til direkte aktioner, der gennemføres af Det Fælles Forskningscenter. Kommissionen må ikke inden for rammerne af den årlige budgetprocedure afvige fra det beløb, der er omhandlet i stk. 2, litra c). 3.Det beløb, der er omhandlet i stk. 1, kan også dække udgifter til forberedelse, overvågning, kontrol, revision, evaluering og andre aktiviteter samt udgifter, der er nødvendige for at forvalte og gennemføre Programmet, herunder administrationsudgifter, og evaluere opfyldelsen af dets målsætninger. Det kan desuden omfatte udgifter til undersøgelser, ekspertmøder og informations- og kommunikationstiltag, for så vidt som de vedrører Programmets målsætninger, samt udgifter i forbindelse med informationsteknologinet med henblik på behandling og udveksling af oplysninger, eksempelvis institutionelle IT-værktøjer og anden teknisk og administrativ bistand, som er påkrævet i forbindelse med forvaltningen af Programmet. 4.Bevillinger kan om nødvendigt opføres i budgettet efter 2025 til dækning af udgifterne i stk. 3, således at aktioner, der ikke er afsluttet senest den 31. december 2027, fortsat kan forvaltes. 5.Budgetforpligtelser for aktioner, der løber over mere end et regnskabsår, kan opdeles på flere år i årlige trancher. 6.For så vidt andet ikke er fastsat i finansforordningen, kan udgifter til aktioner vedrørende projekter, som er omfattet af det første arbejdsprogram, være støtteberettigede fra og med den 1. januar 2021. 7.Midler, som er tildelt medlemsstaterne ved delt forvaltning, og som kan overdrages i henhold til artikel 21 i forordning (EU) XX [forordningen om fælles bestemmelser], kan på disses anmodning overføres til Programmet. Kommissionen forvalter disse midler direkte i overensstemmelse med finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra a), eller indirekte i overensstemmelse med nævnte artikels litra c). De omhandlede midler anvendes om muligt til fordel for den pågældende medlemsstat. Artikel 5 Tredjelande, der er associeret til Programmet 1.Følgende tredjelande kan komme i betragtning til associering til Programmet: (a)tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidater i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i fællesskabsprogrammer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem Fællesskabet og disse lande (b)lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i fællesskabsprogrammer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem Fællesskabet og disse lande (c)tredjelande og områder, der opfylder alle følgende kriterier: –de har en god kapacitet inden for videnskab, teknologi og innovation –de tilslutter sig princippet om en regelbaseret og åben markedsøkonomi, herunder en retfærdig og rimelig behandling af intellektuelle ejendomsrettigheder, som understøttes af demokratiske institutioner –de fremmer aktivt politikker med henblik på at forbedre borgernes økonomiske og sociale velfærd. Associeringen til Programmet for hvert af disse tredjelande, jf. litra c), skal være i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i den konkrete aftale om tredjelandets deltagelse i fællesskabs- eller EU-programmer, forudsat at der i aftalen: –sikres en rimelig balance for så vidt angår bidrag og fordele for det tredjeland, som deltager i Programmet –fastsættes betingelser for deltagelse i Programmet, herunder beregningen af finansielle bidrag til Programmet og dets administrationsomkostninger; disse bidrag udgør formålsbestemte indtægter i henhold til finansforordningens artikel 21, stk. 5

–ikke indrømmes et tredjeland beslutningskompetence over Programmet –garanteres Unionen ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og beskytte sine finansielle interesser. 2.Anvendelsesområdet for hvert tredjelands associering til Programmet skal tage hensyn til målsætningen om at fremme økonomisk vækst i Unionen gennem innovation. Dermed kan dele af Programmet være udelukket fra et konkret lands associeringsaftale – dette gælder dog ikke tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidater. 3.Associeringsaftalen fastsætter, hvor det er relevant, bestemmelser om, at retlige enheder, der er etableret i Unionen, må deltage i associerede landes ækvivalente programmer på de deri fastlagte betingelser. 4.I betingelserne for fastlæggelse af den finansielle støttes omfang sikres det, at en eventuel betydelig uligevægt automatisk korrigeres i forhold til det beløb, som enheder etableret i associerede lande modtager i kraft af deres deltagelse i Programmet, idet der tages hensyn til omkostningerne i forbindelse med Programmets forvaltning, gennemførelse og drift. Artikel 6 Gennemførelse af og former for finansiering 1.Programmet gennemføres ved direkte forvaltning i overensstemmelse med finansforordningen eller ved indirekte forvaltning med finansieringsorganer, der er omhandlet i finansforordningens artikel 61, stk. 1, litra c). 2.Programmet kan yde finansiering i enhver af de former, der er fastsat i finansforordningen, særlig tilskud, priser og udbud. Det kan også yde finansiering i form af finansielle instrumenter inden for blandingsoperationer. 3.De vigtigste typer af aktioner, der skal anvendes i Programmet, er fastlagt og defineret i bilag II til Horisont Europa. 4.Programmet støtter også direkte aktioner, der gennemføres af JRC. Artikel 7 Europæiske partnerskaber 1.Dele af Programmet kan gennemføres ved hjælp af europæiske partnerskaber. 2.Fællesskabets deltagelse i europæiske partnerskaber kan antage enhver af følgende former: (a)deltagelse i partnerskaber, der oprettes på grundlag af aftalememoranda eller kontrakter mellem Kommissionen og offentlige og private partnere, med angivelse af partnerskabets målsætninger og de tilknyttede forpligtelser angående partnernes finansielle bidrag og/eller bidrag i naturalier og de centrale indikatorer for performance og virkninger samt output, der skal leveres. De omfatter udpegning af komplementære forsknings- og innovationsaktiviteter, der gennemføres af partnerne og i Programmet (europæiske partnerskaber med fælles programlægning) (b)deltagelse i og finansielle bidrag til et program for forsknings- og innovationsaktiviteter på grundlag af partnernes tilsagn om finansielle bidrag og/eller bidrag i naturalier og integration af deres relevante aktiviteter ved hjælp af en programsamfinansieringsaktion (samfinansierede europæiske partnerskaber). 3.Europæiske partnerskaber skal: (a)oprettes i de tilfælde, hvor de mere effektivt vil opfylde Programmets målsætninger, end det er muligt for Fællesskabet på egen hånd (b)efterleve principperne om Unionens merværdi, gennemsigtighed, åbenhed, virkning, løftestangseffekt og langsigtede finansielle tilsagn fra alle de involverede parter, fleksibilitet, kohærens og komplementaritet med Unionens, lokale, regionale, nationale og internationale initiativer

(c)være tidsbegrænsede og omfattet af betingelser for udfasning af Programmets finansiering. 4.Bestemmelser og kriterier for deres udvælgelse, gennemførelse, overvågning, evaluering og udfasning er anført i bilag III til Horisont Europa. Artikel 8 Fri brugsret og åben videnskab Bestemmelserne vedrørende fri brugsret og åben videnskab, der er fastsat i Horisont Europa, finder anvendelse på Programmet. Artikel 9 Støtteberettigede aktioner samt regler for deltagelse og formidling af forskningsresultater 1.Der kan kun ydes finansiering til aktioner, som gennemfører de i artikel 3 omhandlede målsætninger. 2.Med forbehold af tredje og fjerde afsnit finder afsnit II om regler for deltagelse i Horisont Europa anvendelse på aktioner, der støttes inden for rammerne af Programmet. Henvisninger deri til Unionen og Programmet betragtes som henvisninger til Fællesskabet og nærværende program, hvis det er relevant. Henvisninger deri til "sikkerhedsregler" skal omfatte medlemsstaternes forsvarsinteresser, jf. artikel 24 i Euratomtraktaten. 3.Uanset artikel 36, stk. 4, i Horisont Europa kan retten til indsigelse omfatte tildeling af ikke-eksklusive licenser. 4.Uanset artikel 37, stk. 5, i Horisont Europa skal en støttemodtager, der har modtaget fællesskabsstøtte, give fællesskabsinstitutionerne, finansieringsorganer eller fællesforetagendet "Fusion for Energy" adgang til sine resultater med henblik på at udvikle, gennemføre og overvåge Fællesskabets politikker og programmer eller forpligtelser i forbindelse med internationalt samarbejde med tredjelande og internationale organisationer. Denne brugsret omfatter ret til at bemyndige tredjemand til at bruge resultaterne i forbindelse med offentlige indkøb og ret til underlicensgivning og er begrænset til ikkekommerciel og ikkekonkurrencemæssig anvendelse og gives royaltyfrit. 5.Den gensidige forsikringsmekanisme, der er oprettet i medfør af Horisont Europa, dækker den risiko, der er forbundet med de skyldige beløb, som ikke kan inddrives fra modtagere, til Kommissionen eller finansieringsorganer i henhold til denne forordning. Artikel 10 Kumulativ, supplerende og kombineret finansiering 1. Programmet gennemføres i synergi med andre af Unionens finansieringsprogrammer, og for at nå målsætningerne i Programmet og imødegå de udfordringer, som er fælles for Programmet og Horisont Europa, kan aktiviteter, som går på tværs af de målsætninger, der er fastsat i Programmet, og/eller aktiviteter, der gennemfører Horisont Europa, komme i betragtning til finansiel støtte fra Fællesskabet. Programmet kan navnlig yde et finansielt bidrag til Marie Skłodowska-Curie-aktiviteterne (MSCA) for at støtte aktiviteter af relevans for nuklear forskning. 2. En aktion, som har modtaget et bidrag fra et andet EU-program, kan også modtage et bidrag fra Programmet, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger. Hvert bidragende EU-programs regler skal gælde for dettes respektive bidrag til aktionen. Den kumulerede finansiering må ikke overstige aktionens samlede støtteberettigede omkostninger, ligesom støtten fra de forskellige EU-programmer kan beregnes på et pro rata-grundlag i overensstemmelse med de dokumenter, hvori støttebetingelserne er fastsat. 3. Aktioner, som opfylder følgende kumulerede, sammenlignelige betingelser – a) de er blevet vurderet som led i en indkaldelse af forslag inden for rammerne af Programmet b) de opfylder minimumskravene til kvalitet i den pågældende indkaldelse af forslag c) de kan ikke finansieres inden for rammerne af den pågældende indkaldelse af forslag på grund af budgetmæssige begrænsninger

– kan modtage støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Socialfond Plus eller Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne i henhold til artikel [67], stk. 5, i forordning (EU) XX [forordningen om fælles bestemmelser] og artikel [8] i forordning (EU) XX [finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik], forudsat at sådanne aktioner er i overensstemmelse med det pågældende programs målsætninger. Reglerne for den fond, der yder støtte, skal anvendes. KAPITEL II PROGRAMMERING, OVERVÅGNING, EVALUERING OG KONTROL Artikel 11 Arbejdsprogrammer 1.Programmet gennemføres ved hjælp af arbejdsprogrammer, der er omhandlet i artikel 110 i finansforordningen ved hjælp af gennemførelsesretsakter efter undersøgelsesproceduren i henhold til artikel 16, stk. 4. Hvis det er relevant, angives det samlede beløb, der er afsat til blandingsoperationer, i arbejdsprogrammerne. 2.Ud over kravene i finansforordningens artikel 110 skal arbejdsprogrammerne, når det er relevant, indeholde følgende: (a)en angivelse af det beløb, der er afsat til hver aktion, og en foreløbig tidsplan for gennemførelsen (b)i forbindelse med tilskud angives prioriteterne, udvælgelses- og tildelingskriterierne og de forskellige tildelingskriteriers relative vægt samt den maksimale sats for finansiering af de samlede støtteberettigede omkostninger (c)eventuelle yderligere forpligtelser for modtagerne, jf. artikel 35 og 37 i Horisont Europa. 3.I forbindelse med det flerårige arbejdsprogram for direkte aktioner, der gennemføres af JRC, indhenter Kommissionen udtalelse fra JRC's Styrelsesråd i overensstemmelse med afgørelse 96/282/Euratom. Artikel 12 Overvågning og rapportering 1.Indikatorer, som skal rapporteres vedrørende Programmets fremskridt hen imod opfyldelsen af målsætningerne i artikel 3, er fastsat i bilag II sammen med virkningsveje. 2.For at sikre en effektiv vurdering af de fremskridt, der gøres med hensyn til at opfylde Programmets målsætninger, skal Kommissionen vedtage gennemførelsesretsakter med henblik på at udvikle bestemmelser for en overvågnings- og evalueringsramme, herunder ved hjælp af ændringer af bilag II for om nødvendigt at revidere og supplere indikatorerne for virkningsveje og fastsætte referencescenarier og mål. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren i medfør af artikel 16, stk. 3. 3.Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og resultater indsamles effektivt, virkningsfuldt og rettidigt. Til dette formål pålægges modtagere af fællesskabsmidler og, hvis det er relevant, medlemsstaterne forholdsmæssige rapporteringskrav. Artikel 13 Oplysning, kommunikation, reklame, formidling og udnyttelse 1.Modtagere af midler fra Programmet skal anerkende midlernes oprindelse og sikre synligheden af fællesskabsfinansieringen (navnlig ved fremstød for aktionerne og disses resultater) gennem kohærente, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden. 2.Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationsaktiviteter vedrørende Programmet samt dets aktioner og resultater. De finansielle midler, der er afsat til Programmet, skal også bidrage til den institutionelle formidling af Fællesskabets politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målsætningerne i artikel 3.

3. Kommissionen skal ligeledes udforme en strategi for formidling og udnyttelse med henblik på at øge tilgængeligheden og formidlingen af Programmets forsknings- og innovationsrelaterede resultater og viden med henblik på at fremskynde udnyttelsen på markedet og øge virkningen af Programmet. De finansielle midler, der er afsat til Programmet, skal ligeledes bidrage til den institutionelle formidling af Fællesskabets politiske prioriteter tillige med aktiviteter med henblik på oplysning, kommunikation, reklame, formidling og udnyttelse, for så vidt som de vedrører målsætningerne i artikel 3. Artikel 14 Evaluering 1.Evalueringer gennemføres så betids, at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen vedrørende programmet, dets efterfølger og andre initiativer af relevans for forskning og innovation. 2.Den foreløbige evaluering af Programmet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om Programmets gennemførelse, dog senest tre år efter påbegyndelsen af Programmets gennemførelse. Den skal omfatte en vurdering af de langsigtede virkninger af tidligere Euratomprogrammer og skal danne grundlag for at tilpasse gennemførelsen af Programmet, hvis dette er relevant. 3.Ved afslutningen af Programmets gennemførelse og senest fire år efter afslutningen af den periode, der er omhandlet i artikel 1, gennemfører Kommissionen en endelig evaluering af Programmet. Den skal omfatte en vurdering af de langsigtede virkninger af tidligere programmer. 4.Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget konklusionen på evalueringerne og sine bemærkninger hertil. Artikel 15 Revision 1.Kontrolsystemet for Programmet skal sikre en passende balance mellem tillid og kontrol under hensyntagen til administrative og andre omkostninger ved kontrol på alle niveauer, navnlig for støttemodtagere. 2.Aktioner, der modtager fælles finansiering fra forskellige EU-programmer, skal kun underkastes én revision, der dækker alle involverede programmer og deres respektive gældende regler. 3.Kommissionen eller finansieringsorganet kan basere sig på kombinerede systemgennemgange på støttemodtagerniveau. Disse kombinerede gennemgange skal være frivillige for visse typer af modtagere og skal bestå af en revision af systemer og processer suppleret med en revision af transaktioner foretaget af en kompetent, uafhængig revisor, der er kvalificeret til at udføre lovpligtig revision af regnskabsdokumenter i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/43/EF. Kommissionen eller finansieringsorganet kan anvende disse til at fastslå, om udgifterne overordnet set er forvaltet økonomisk forsvarligt, og genoverveje niveauet for efterfølgende revisioner og attester vedrørende udgiftsopgørelser. 4.Kommissionen eller finansieringsorganet kan basere sig på revisioner af anvendelse af fællesskabsmidler, der gennemføres af andre personer eller enheder – herunder andre end dem, som er pålagt denne opgave af Unionens institutioner eller organer, jf. finansforordningens artikel 127. 5.Revisioner kan udføres op til to år efter udligning af saldoen. Artikel 16 Udvalgsprocedure 1.Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011. 2.Udvalget mødes i to forskellige sammensætninger, der beskæftiger sig med henholdsvis fissionsaspekterne og fusionsaspekterne i Programmet. 3.Når der henvises til dette stykke, finder artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse. 4.Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

5.Hvis udtalelsen fra udvalget skal indhentes ved skriftlig procedure, afsluttes den skriftlige procedure uden noget resultat, hvis formanden træffer beslutning herom, eller et simpelt flertal af udvalgets medlemmer anmoder herom inden for tidsfristen for afgivelse af udtalelsen. 6.Kommissionen underretter regelmæssigt udvalget om, hvordan gennemførelsen af Programmet som helhed forløber, og forelægger det i god tid oplysninger om alle aktioner, som er foreslået, eller som får tilskud under Programmet. Artikel 17 Beskyttelse af Unionens finansielle interesser 1.Kommissionen eller dens repræsentanter og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at revidere eller, hvis der er tale om internationale organisationer, beføjelse til efter aftaler indgået med dem at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler i henhold til denne forordning. 2.Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet i overensstemmelse med de bestemmelser og procedurer, der er fastsat ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013, og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96, med henblik på at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller andre ulovlige aktiviteter, der berører Unionens finansielle interesser, i forbindelse med EU-finansiering eller budgetgarantier i medfør af denne forordning. 3.Kompetente myndigheder i tredjelande og internationale organisationer kan også pålægges at samarbejde med Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) i henhold til aftaler om gensidig retshjælp, når EPPO efterforsker strafbare forhold inden for dennes kompetenceområde efter forordning (EU) 2017/1939. 4.Uanset stk. 1 og 2 giver samarbejdsaftaler med tredjelande og internationale organisationer, kontrakter, aftaler om tilskud og andre retlige forpligtelser samt aftaler om oprettelse af en budgetgaranti, der følger af gennemførelsen af denne forordning, udtrykkeligt Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage revision, kontrol på stedet og inspektioner i overensstemmelse med deres respektive beføjelser. Dette skal omfatte bestemmelser, hvormed det sikres, at tredjeparter, der medvirker i gennemførelsen af EU-midler eller en støttet finansieringsforanstaltning, indrømmer ækvivalente rettigheder. KAPITEL III OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER Artikel 18 Ophævelse Forordning [nr. ... om oprettelse af Euratomprogrammet 2019-2020] ophæves med virkning fra den 1. januar 2021. Artikel 19 Overgangsbestemmelser 1.Denne forordning påvirker ikke videreførelsen eller eventuelle ændringer af de pågældende aktioner, indtil de afsluttes i henhold til forordning [Euratomprogrammet 2019-2020], som fortsat finder anvendelse på aktionerne frem til deres afslutning. 2.Hvis det er nødvendigt, varetages eventuelle tilbageværende opgaver for det udvalg, der er nedsat ved forordning [Euratomprogrammet 2019-2020], af det udvalg, der er omhandlet i artikel 16. 3.Finansieringsrammen for Programmet kan også omfatte udgifter til teknisk og administrativ bistand, som er nødvendige for at sikre overgangen mellem Programmet og de foranstaltninger, der blev vedtaget under det foregående program, dvs. [Euratomprogrammet 2019-2020]. 4.Tilbageførsler fra finansielle instrumenter, som er oprettet ved forordning [Euratomprogrammet 2019-2020], kan investeres i Invest EU-programmet, som oprettes ved forordning XX.

Artikel 20 Ikrafttræden Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den […]. På Rådets vegne Formand FINANSIERINGSOVERSIGT 1.FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1.Forslagets/initiativets betegnelse 1.2.Berørt(e) politikområde(r) (programklynge) 1.3.Forslagets/initiativets art 1.4.Forslagets/initiativets begrundelse 1.5.Varighed og finansielle virkninger 1.6.Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r) 2.FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1.Bestemmelser om kontrol og rapportering 2.2.Forvaltnings- og kontrolsystem 2.3.Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder

3.FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1.Udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme og foreslået(ede) ny(e) udgiftspost(er) på budgettet 3.2.Anslåede virkninger for udgifterne 3.2.1.Sammenfatning af de anslåede virkninger for udgifterne 3.2.2.Anslåede virkninger for administrationsbevillingerne 3.2.3.Tredjemands bidrag til finansieringen 3.3.Anslåede virkninger for indtægterne 1.FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1.Forslagets/initiativets betegnelse Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskabs forsknings- og uddannelsesprogram for perioden 2021-2025, som komplementerer Horisont Europa – rammeprogrammet for forskning og innovation, og om ophævelse af Rådets forordning om forsknings- og uddannelsesprogrammet for Det Europæiske Atomenergifællesskab (2019-2020), som komplementerer Horisont 2020 – rammeprogrammet for forskning og innovation. 1.2.Berørt(e) politikområde(r) (programklynge) 01.03 Euratoms forsknings- og uddannelsesprogram 1.3.Forslaget/initiativet vedrører: X en ny foranstaltning ◻ en ny foranstaltning som opfølgning på et pilotprojekt/en forberedende foranstaltning ◻ en forlængelse af en eksisterende foranstaltning ◻ en sammenlægning eller en omlægning af en eller flere foranstaltninger til en anden/en ny foranstaltning 1.4.Forslagets/initiativets begrundelse 1.4.1.Behov, der skal opfyldes på kort eller lang sigt, herunder en detaljeret tidsplan for iværksættelsen af initiativet Anvendelsen af kerneenergi til elproduktion og andre anvendelser forudsætter en kontinuerlig indsats for at mindske sikkerheds- og sikringsrelaterede risici og støtte udviklingen af sikker og sikret nuklear teknologi og optimal strålingsbeskyttelse. Et stigende antal forskellige anvendelser af ioniserende stråling gør det nødvendigt at beskytte mennesker og miljøet mod unødvendig eksponering for stråling. Teknologi vedrørende ioniserende stråling anvendes dagligt i Europa på en række områder såsom sundhed, industri og forskning og skaber store fordele for de europæiske borgere og den europæiske økonomi. Offentlig og privat forskning i medlemsstaterne kan bidrage væsentligt til at skabe disse fordele, og Euratom har til opgave at supplere den nationale indsats ved at gennemføre et forsknings- og uddannelsesprogram inden for Fællesskabet.

Forskning med støtte fra Euratom bør hjælpe medlemsstaterne og erhvervslivet med at opfylde kravene i Euratomtraktaten og en række direktiver: –Rådets direktiv 2014/87/Euratom af 8. juli 2014 om ændring af direktiv 2009/71/Euratom om EF-rammebestemmelser for nukleare anlægs nukleare sikkerhed, med hvilket der indføres et højt, fælles sikkerhedsmål for at forebygge ulykker og undgå radioaktive udslip uden for nukleare anlæg. I dette direktiv fremhæves behovet for, at medlemsstaterne anvender forskningsresultater i forbindelse med gennemførelsen og skaber et system med fagfællebedømmelser. –Rådets direktiv 2011/70/Euratom om fastsættelse af en fællesskabsramme for ansvarlig og sikker håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald. –Rådets direktiv 2013/59/Euratom om fastlæggelse af grundlæggende sikkerhedsnormer til beskyttelse mod de farer, som er forbundet med udsættelse for ioniserende stråling. –Bestemmelserne om Euratoms sikkerhedskontrol er fastsat i kapitel 7 i Euratomtraktaten og i forordningerne vedrørende deres anvendelse. Det foreslåede program vil blive gennemført i en femårsperiode fra 2021 i overensstemmelse med Euratomtraktatens artikel 7 med en mulig forlængelse med 2 år indtil 2027 i tråd med varigheden af Horisont Europa og den flerårige finansielle ramme. Det foreslåede program vil videreføre de vigtigste forskningsaktiviteter inden for det igangværende Euratomprogram (strålingsbeskyttelse, nuklear sikkerhed, håndtering af affald, strålingsbeskyttelse og fusionsenergi), samtidig med at der lægges øget vægt på andre anvendelser af ioniserende stråling end elproduktion samt dekommissionering. 1.4.2.Merværdien ved en indsats fra EU's side (f.eks. koordineringsfordele, retssikkerhed, større effektivitet eller komplementaritet). Ved "merværdien ved en indsats fra EU's side" forstås her merværdien af EU's intervention i forhold til den værdi, som medlemsstaterne ville have skabt enkeltvis. Den største europæiske merværdi ved Programmet er frembringelsen af højere kvalitet og større ekspertise og tværfaglighed inden for fissions- og fusionsforskning, end der kan opnås i de enkelte medlemsstater. Nuklear teknologi og teknologi vedrørende ioniserende stråling spiller fortsat en vigtig rolle i EU-borgernes liv, hvad enten der er tale om energi og forsyningssikkerhed eller brugen af stråling og radionukleider inden for medicin og industri. Sikker brug af disse teknologier er altafgørende, og forskningsprojekterne bidrager til at leve op til de højeste krav til sikkerhed, sikring og sikkerhedskontrol på området. I Programmet fokuseres der også på udviklingen af fusionsenergi, en potentielt uudtømmelig og klimavenlig energikilde. En EU-dækkende tilgang til nuklear sikkerhed, håndtering af radioaktivt affald og strålingsbeskyttelse er vigtig for at sikre de højeste standarder for beskyttelse af borgerne og miljøet i og uden for Europa. Programmet gør det også muligt at foretage en bredere koordinering af uddannelsestiltag i hele Europa, at benytte forskningsinfrastrukturer og have et internationalt samarbejde. Det er især nyttigt for de mindre medlemsstater, som kan have fordel af de stordriftsfordele, der følger af at samle alle europæiske ressourcer. Programmet sikrer i kraft af Det Fælles Forskningscenter (JRC) vigtig uafhængig videnskabelig vejledning til støtte for gennemførelsen af europæisk politik inden for nuklear sikkerhed, håndtering af brugt brændsel, strålingsbeskyttelse, nuklear sikring, sikkerhedskontrol og ikkespredning. JRC spiller med sin enestående infrastruktur og laboratorier en afgørende rolle for nuklear forskning og uddannelsesforløb i Europa. Inddragelsen af europæisk industri i fusionsforskning fremmer innovation, f.eks. udviklingen af højteknologiske spinoff-produkter i andre sektorer såsom medicinalbranchen og flyindustrien. 1.4.3.Erfaringer fra lignende foranstaltninger I henhold til artikel 22 i forordning (Euratom) nr. 1314/2013 foretog Kommissionen i 2017 en foreløbig evaluering af Euratomprogrammet 2014-2018. Kommissionens rapport (COM(2017) 697) indeholder et strategisk overblik over evalueringsprocessen og Kommissionens reaktion på anbefalingerne fra de uafhængige ekspertgrupper. De ledsagende arbejdsdokumenter fra Kommissionens tjenestegrene (SWD(2017) 426 og SWD(2017) 427) indeholder yderligere oplysninger om evalueringen med hensyn til relevans, virkning, effektivitet og europæisk merværdi. Hovedkonklusionerne af evalueringen er som følger: –Støtten til nuklear forskning med fokus på nuklear sikkerhed, sikkerhedskontrol, sikring, håndtering af affald, strålingsbeskyttelse og udvikling af fusion videreføres. –Sammen med støttemodtagerne forbedres organisationen og forvaltningen af de europæiske fælles programmer på det nukleare område yderligere. –Euratoms samarbejdsaktioner inden for uddannelse videreføres og styrkes for at udvikle relevante kompetencer, der ligger til grund for samtlige aspekter af nuklear sikkerhed, sikring og strålingsbeskyttelse. –Synergier mellem Euratomprogrammet og andre tematiske områder af EU-rammeprogrammet udnyttes yderligere for at behandle tværgående aspekter såsom medicinske anvendelser af stråling, klimaændringer, sikring, nødberedskab og bidraget på det nuklearvidenskabelige område. –Synergier mellem direkte og indirekte aktioner i Euratomprogrammet udnyttes yderligere. 1.4.4.Sammenhæng med andre relevante instrumenter og eventuel synergivirkning Euratomprogrammet supplerer og skaber synergi med forsknings- og innovationsprogrammet Horisont Europa på områder som sundhed (medicinsk anvendelse af ioniserende stråling), sikkerhed, energi og uddannelse. Euratoms fusionsforskningsprogram vil blive gennemført, således at der sikres fuld komplementaritet og koordinering med ITER-aktiviteter. Som led i programmet vil tilpasningen af nationale programmer inden for fusion, strålingsbeskyttelse og håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald fortsætte via gennemførelsen af europæiske fælles programmer. Der forventes desuden synergier med programmerne for dekommissionering af nukleare anlæg inden for områder såsom teknologisk udvikling og test, uddannelse og udveksling af bedste praksis. Programmet er i overensstemmelse med alle relevante EU-politikker på områder vedrørende forskning og innovation i almindelighed samt nukleare aspekter og dertil knyttede sikkerhedsaspekter i særdeleshed. Programmet bidrager dermed til gennemførelsen af:

–Rådets direktiv 2009/71/Euratom om EF-rammebestemmelser for nukleare anlægs nukleare sikkerhed, som ændret ved Rådets direktiv 2014/87/Euratom. –Rådets direktiv 2011/70/Euratom om fastsættelse af en fællesskabsramme for ansvarlig og sikker håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald. –Rådets direktiv 2013/59/Euratom om fastlæggelse af grundlæggende sikkerhedsnormer til beskyttelse mod de farer, som er forbundet med udsættelse for ioniserende stråling. –Kapitel 7 i Euratomtraktaten vedrørende EU's nukleare sikkerhedskontrolsystem. 1.5.Varighed og finansielle virkninger X Begrænset varighed –X gældende fra 1.1.2021 til 31.12.2025. –X Finansielle virkninger fra 2021 til 2025 for forpligtelsesbevillinger og fra 2021 til 2031 for betalingsbevillinger. ◻ Ubegrænset varighed –Iværksættelse med en indkøringsperiode fra […] til […] derefter gennemførelse i fuldt omfang. 1.6.Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r) X Direkte forvaltning ved Kommissionen –X i dens tjenestegrene, herunder ved dens personale i EU's delegationer –◻ i gennemførelsesorganer. ◻ Delt forvaltning i samarbejde med medlemsstaterne ◻ Indirekte forvaltning ved at overlade budgetgennemførelsesopgaver til: –◻ tredjelande eller organer, som tredjelande har udpeget –◻ internationale organisationer og deres organer (angives nærmere) –◻ Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond

–◻ de organer, der er omhandlet i finansforordningens artikel 70 og 71 –◻ offentligretlige organer –◻ privatretlige organer, der har fået overdraget samfundsopgaver, forudsat at de stiller tilstrækkelige finansielle garantier –◻ privatretlige organer, undergivet lovgivningen i en medlemsstat, som har fået overdraget gennemførelsen af et offentlig-privat partnerskab, og som stiller tilstrækkelige finansielle garantier –◻ personer, der har fået overdraget gennemførelsen af specifikke aktioner i den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, og som er udpeget i den relevante basisretsakt. –Hvis der angives flere forvaltningsmetoder, gives der en nærmere forklaring i afsnittet "Bemærkninger". Bemærkninger Programmet vil blive gennemført direkte af Kommissionens tjenestegrene. Kommissionen kan imidlertid, hvis det skønnes nødvendigt, beslutte at overdrage gennemførelsen af visse dele af programmet til medlemsstater, personer eller virksomheder, såvel som til tredjelande, internationale organisationer eller statsborgere i tredjelande i overensstemmelse med Euratomtraktatens artikel 10. 2.FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1.Bestemmelser om kontrol og rapportering Angiv hyppighed og betingelser. Indikatorer på kort, mellemlang og lang sigt er blevet fastsat på grundlag af en række virkningsveje. Rapporteringsreglerne for deltagerne er blevet udformet med disse indikatorer in mente, men også med det bevidste sigte at begrænse den administrative byrde for deltagerne. Hvor det er muligt, vil data blive indsamlet fra åbne kilder. Alle data vedrørende forvaltningsprocesserne (ansøgninger, succesrater, tidsforbrug til bevilling af tilskud, typer af støttemodtagere osv.) vil blive indsamlet og opbevaret og gjort tilgængelige i realtid via et særskilt datalager. For indeværende fungerer referencesystemet (CORDA) godt og står til rådighed for medlemsstaterne og andre interesserede organer. Der vil blive udarbejdet rapporter med oplysninger om forvaltningsprocedurerne (fra det første år) og med tiden oplysninger om output og resultater. Der er planlagt en foreløbig evaluering og en slutevaluering. Desuden vurderes JRC's direkte aktioner internt med en årlig intern evaluering og eksternt gennem fagfællebedømmelse foretaget af en række eksperter på topniveau, der er udvalgt i samråd med JRC's styrelsesråd. 2.2.Forvaltnings- og kontrolsystem(er) 2.2.1.Begrundelse for den/de påtænkte forvaltningsmetode(r), finansieringsmekanisme(r), betalingsvilkår og kontrolstrategi Euratomprogrammet vil blive gennemført ved direkte forvaltning. Kommissionen kan dog beslutte, hvis det skønnes hensigtsmæssigt og effektivt, at gennemføre Euratomaktiviteter ved fælles og/eller indirekte forvaltning. Kontrolstrategien vil være baseret på: –procedurer for udvælgelse af bedste projekter og omsætning af dem til retsakter

–projektledelse og kontraktforvaltning i hele det enkelte projekts levetid –forudgående kontrol af alle krav –attester for udgiftsopgørelser over en vis tærskel –efterfølgende revision af et udsnit af krav og –videnskabelig evaluering af projektresultater. De første indikationer fra revisionerne i forbindelse med Horisont 2020 (herunder Euratomprogrammet) er, at fejlprocenten er fastholdt et godt stykke inden for det forventede område (se afsnit 2.2.2). Det viser, at selv om programmet fortsat kan udvikles, så har de allerede indførte forenklingsforanstaltninger vist sig at være effektive. 2.2.2.Oplysninger om de udpegede risici og det/de interne kontrolsystem(er), der etableres for at afbøde dem Den grundlæggende finansieringsmodel har indtil videre været refusion af støtteberettigede omkostninger. Som Revisionsretten for Den Europæiske Union konsekvent — og senest i sin årsrapport for 2016 — har fremhævet, er den "største risiko med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed er, at modtagerne anmelder ikke-støtteberettigede omkostninger, og at dette ikke opdages eller korrigeres [...]. Denne risiko er særlig høj for syvende forskningsrammeprogram [og dermed også for Euratomprogrammet], som har komplekse regler for støtteberettigelse, som ofte fejlfortolkes af støttemodtagerne (navnlig dem, der er mindre fortrolige med reglerne, f.eks. SMV'er, førstegangsdeltagere og ikke-EU-enheder)." Domstolen anerkendte nytten af de forenklinger, der er indført i Horisont 2020 [og dermed også for Euratomprogrammet for 2014-2018]. I sin årsrapport for 2016 anbefalede den dog større brug af forenklede omkostningsmodeller. Sådanne modeller anvendes allerede i dele af programmet eller til særlige typer af udgifter. For tilskud var den anslåede repræsentative fejlprocent for syvende rammeprogram [inklusive Euratom] på 5 % med en "tilbageværende" fejlprocent på ca. 3 % efter indregning af alle inddrevne beløb og korrektioner, der er blevet eller vil blive gennemført. Fejlprocenterne var imidlertid lavere i de dele af programmet, hvor det i videre udstrækning var muligt at avende forenklede omkostningsmodeller, og/eller hvor en lille og stabil gruppe af støttemodtagere var involveret. De første resultater for Horisont 2020 (og herunder Euratomprogrammet) tyder på en repræsentativ fejlprocent på omkring 3 % med en tilbageværende fejlprocent på mindre end 2,5 %. Det bør dog bemærkes, at dette er et foreløbigt skøn, som skal anvendes med forsigtighed, da tallet muligvis kan stige til 3-4 % (i sit forslag om Horisont 2020 og Euratom 2014-2018 forventede Kommissionen en fejlprocent på 3,5 %, om end der her ikke blev taget højde for de forskellige yderligere komplekse forhold, der blev tilføjet i løbet af lovgivningsprocessen). Den tilbageværende fejlprocent bør forblive et stykke under 3 %. Det er for tidligt at sige, om der opnås en fejlprocent på 2 %. Nogle fejl opstår, fordi støttemodtagerne ikke forstår reglerne. Disse fejl kan undgås gennem forenkling, selv om der altid vil være en vis grad af kompleksitet. Andre fejl opstår, fordi støttemodtagerne ikke følger reglerne. Skønt dette sker i et fåtal af sager, vil en forenkling af de gældende regler ikke løse problemet. En analyse af fejlprocenter er foretaget for Horisont 2020 (og herunder Euratomprogrammet), og de hidtil gennemførte revisioner viser, at: - Ca. 63 % af fejlene vedrører fejl i opkrævning af personaleomkostninger. De almindelige problemer, der er konstateret, vedrører ukorrekt beregning af produktive timer, ukorrekte satser eller ukorrekt antal bogførte timer. - Ca. 22 % af fejlene vedrører andre direkte omkostninger (ikke personale). Den mest almindelige fejl, der er konstateret, er manglen på direkte måling af omkostninger. - Ca. 6 % af fejlene vedrører omkostninger i forbindelse med underentrepriser, 4 % vedrører rejseomkostninger og 5 % vedrører andre kategorier. Bemærk, at for indirekte omkostningers vedkommende er 28 % af fejlene i syvende rammeprogram (herunder Euratom) blevet reduceret til næsten nul takket være indførelsen af en fast takst til indirekte omkostninger. De fejl, der er konstateret i forbindelse med revisionerne af Horisont 2020 og Euratomprogrammet, viser, at visse af disse fejl kan undgås ved forenkling og undgåelse af unødige formaliteter i reglerne. Der er allerede foretaget visse ændringer i Horisont 2020 og Euratom (f.eks. nye regler for intern fakturering og yderligere vederlag), og andre vil blive foretaget i Horisont Europa og Euratomprogrammet for 2021-2025, hvor det er muligt. Imidlertid vil sådanne ændringer nu have begrænset effekt på fejlprocenten, idet det almindeligvis kun er småfejl, der undgås. Bredere anvendelse af forenklede omkostningsmodeller såsom faste beløb og enhedsomkostninger vil sammen med en forenkling af reglerne bidrage til at nedbringe fejlprocenten fremover, som ud fra et repræsentativt grundlag anslås at ligge på 3-4 %. Det underliggende problem med fejl i en finansieringsmetode, som er baseret på refusion af støtteberettigede omkostninger, eksisterer dog fortsat. I sådant et system kan den repræsentative fejlprocent reduceres til 2,5-3,5 %, hvor den tilbageværende fejlprocent efter korrektioner forventes at ligge på omkring (men ikke nødvendigvis under) 2 %. Med Horisont 2020 blev finansiering i form af udbetaling af faste beløb indført i ordningen for SMV'er i fase 1. Det muliggør betaling af 50 000 EUR ved levering af et tilfredsstillende videnskabeligt resultat. Der kræves ikke yderligere begrundelse for denne betaling såsom fakturaer, timeregnskaber, kvitteringer osv. Der er ingen finansielle fejl. Finansiering i form af udbetaling af faste beløb blev foreslået for Horisont 2020, men det blev betragtet som uhensigtsmæssigt eller forhastet. Ikke desto mindre gennemfører Kommissionen i Horisont 2020's arbejdsprogram for 2018 pilotordninger, som er baseret på finansiering i form af udbetaling af faste beløb. Den har samtidig iværksat en række kommunikationstiltag for at imødekomme interessenternes betænkeligheder ved denne form for finansiering.

Pilotordningen skal evalueres, især for at se, om alle Programmets målsætninger – og ikke blot en nedbringelse af fejlprocenten – nås. Bredere anvendelse af finansiering med faste satser vil dog klart reducere fejlprocenten. Det vil imidlertid flytte risiciene til andre faser i det interne kontrolsystem, hvorved det vil blive vigtigere at evaluere og vurdere resultaterne. Forslaget om Euratomprogrammet gør det muligt for Kommissionen at anvende finansieringsmodellen med udbetalinger af faste beløb, og Kommissionen har til hensigt at anvende denne finansieringsmodel mere udbredt. Det er dog for tidligt at sige, i hvor vid udstrækning den kan bruges. Det vil afhænge af resultaterne fra pilotordningerne, som er på trapperne. Antallet af involverede transaktioner betyder, at omfattende systematisk forudgående kontrol vil blive meget dyr. Den eksisterende kontrolstrategi forlader sig derfor på risikobaserede forudgående kontroller og efterfølgende kontroller for at vurdere omfanget af fejl samt konstatere og inddrive ikke-støtteberettigede beløb. Da fejlprocenterne ligger inden for det fastsatte interval, anses kontrolstrategien for at være effektiv. Visse aspekter vil blive udviklet yderligere, bl.a. inkludering af revision af systemer og processer, men der foreslås ikke nogen radikale ændringer. 2.2.3.Vurdering af og begrundelse for kontrolforanstaltningernes omkostningseffektivitet (forholdet mellem kontrolomkostningerne og værdien af de forvaltede midler) samt vurdering af den forventede risiko for fejl (ved betaling og ved afslutning) Skønnet over omkostningerne til kontrolsystemet (evaluering, udvælgelse, projektforvaltning, forudgående og efterfølgende kontrol) ligger på ca. 3-4 % for alle de af Kommissionens tjenestegrene, der er ansvarlige for de tidligere rammeprogrammer i 2017 (herunder omkostninger i forbindelse med forvaltningen af det syvende rammeprogram og Horisont 2020). Det betragtes som rimelige omkostninger på baggrund af dels den indsats, der er nødvendig for at sikre, at målsætningerne nås, og dels antallet af transaktioner. Den forventede fejlprocent for betalinger af tilskud under en finansieringsmodel, der er baseret på refusion af støtteberettigede omkostninger, er 2,5-3,5 %. Risikoen for fejl ved afslutning (efter virkningen af kontroller og korrektioner) er omkring (men ikke nødvendigvis under) 2 %. Den forventede risiko ved tilskud under en finansieringsmodel, der er baseret på udbetaling af faste beløb, er tæt på 0 % (ved betaling og ved afslutning). De generelle forventninger til fejlprocenterne vil afhænge af fordelingen mellem de to finansieringsmetoder (refusion af støtteberettigede omkostninger og faste beløb). Kommissionen har til hensigt at anvende finansieringsmodellen med faste beløb, hvor det er hensigtsmæssigt. Den primære drivkraft for anvendelse af finansiering i form af faste beløb skal dog ikke være nedbringelse af fejlprocenten, men derimod at alle programmets målsætninger opfyldes. Dette scenarie er baseret på formodningen om, at forenklingsforanstaltningerne ikke bliver ændret i væsentligt omfang i beslutningsprocessen. Bemærkning: Dette afsnit gælder kun tilskudsforvaltning; for administrative og operationelle udgifter, der gennemføres gennem offentlige indkøbsprocesser, bør fejlrisikoen ved betaling og afslutning ligge på under 2 %. 2.3.Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder Angiv eksisterende eller påtænkte forebyggelses- og beskyttelsesforanstaltninger, f.eks. fra strategien til bekæmpelse af svig. Kommissionens tjenestegrene med ansvar for gennemførelsen af Euratomprogrammet er fast besluttet på at bekæmpe svig i alle faser af tilskudsforvaltningsprocessen. De har udviklet og gennemfører strategier mod svig, herunder udvidet brug af efterretningsoplysninger, navnlig ved brug af avancerede IT-værktøjer, samt uddannelse og information til personalet. Denne indsats vil blive videreført. Generelt bør de foreslåede foranstaltninger have en positiv indvirkning på bekæmpelsen af svig, navnlig det større fokus på risikobaseret revision og styrket videnskabelig evaluering og kontrol. Den nuværende strategi til bekæmpelse af svig i Kommissionens tjenestegrene, der er ansvarlige for gennemførelsen af Euratoms foregående programmer, som dækker tilskud såvel som strategier for bekæmpelse af svig vedrørende andre udgifter, vil blive ajourført efter revisionen af Kommissionens strategi for bekæmpelse af svig i 2018. Den vil også omfatte risici forbundet med finansiering i form af faste beløb, der indebærer andre risici, som der skal tages højde for. Det skal understreges, at omfanget af konstateret svig har været meget begrænset i forhold til de samlede udgifter, men generaldirektoraterne med ansvar for gennemførelsen af forskningsbudgettet er ikke desto mindre fortsat opsat på at bekæmpe det. Lovgivningen vil sikre, at revisioner og kontroller på stedet kan foretages af Kommissionens tjenestegrene, herunder OLAF, under anvendelse af de standardbestemmelser, som OLAF anbefaler. 3.FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1.Udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme og foreslået(ede) ny(e) udgiftspost(er) på budgettet Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme Budgetpost Udgiftens

art Bidrag 1. Det indre marked, innovation og den digitale sektor OB/IOB fra EFTA-lande fra kandidatlande fra tredjelande iht. finansforordningens artikel [21, stk. 2, litra b)] H1 01.010301 Udgifter i forbindelse med, at tjenestemænd og midlertidigt ansatte gennemfører forsknings- og innovationsprogrammer – Euratomprogrammet 01.010302 Eksternt personale, der gennemfører forsknings- og innovationsprogrammer – Euratomprogrammet 01.010303 Andre administrationsudgifter relateret til forsknings- og innovationsprogrammer – Euratomprogrammet 01.030100 Fusionsforskning og -udvikling 01.030201 Nuklear fission, sikkerhed og strålingsbeskyttelse 01.030202 Direkte aktioner, der gennemføres af Det Fælles Forskningscenter. IOB OB NEJ JA JA NEJ 3.2.Anslåede virkninger for udgifterne 3.2.1.Sammenfatning af de anslåede virkninger for udgifterne i mio. EUR (tre decimaler)

Udgiftsområde i den flerårige finansielle

ramme 1 Det indre marked, innovation og det digitale område 2021 2022 2023 2024 2025 Efter 2025 I ALT Aktionsbevillinger (opdelt efter de under afsnit 3.1 anførte budgetposter) Forpligtelser (1) 202,364 205,998 210,531 214,085 219,475 1 052,453 Betalinger (2) 4,171 174,120 180,924 196,838 202,306 294,094 1 052,453 01 03 01 Fusionsforskning og -udvikling Forpligtelser (1a) 130,964 133,300 136,249 138,523 142,054 681,089 Betalinger (2 a) 125,000 128,000 132,000 135,000 161,089 681,089 01 03 02 01 Nuklear fission, sikkerhed og strålingsbeskyttelse Forpligtelser (1b) 59,815 60,882 62,229 63,268 64,881 311,074 Betalinger (2b) 40,000 42,000 53,000 55,000 121,074 311,074 01 03 02 02 Direkte aktioner, der gennemføres af Det Fælles Forskningscenter (JRC) Forpligtelser (1c) 11,585 11,817 12,053 12,294 12,541 60,290 Betalinger (2c) 4,171 9,120 10,924 11,838 12,306 11,931 60,290 Administrationsbevillinger finansieret

over bevillingsrammen for programmet Forpligtelser = betalinger (3) 119,636 122,002 124,469 126,915 129,525 622,547 Bevillinger finansieret over bevillingsrammen for programmet I ALT Forpligtelser =1+3 322,000 328,000 335,000 341,000 349,000 1 675,000 Betalinger =2+3 123,807 296,122 305,393 323,753 331,831 294,094 1 675,000



Udgiftsområde i den flerårige finansielle

ramme 7 "Administration" i mio. EUR (tre decimaler) 2021 2022 2023 2024 2025 Efter 2025 I ALT Menneskelige ressourcer Andre administrationsudgifter Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 7

i den flerårige finansielle ramme (Forpligtelser i alt = betalinger i alt) i mio. EUR (tre decimaler) 2021 2022 2023 2024 2025 Efter 2025 I ALT Bevillinger I ALT

under samtlige UDGIFTSOMRÅDER

i den flerårige finansielle ramme Forpligtelser 322,000 328,000 335,000 341,000 349,000 1 675,000 Betalinger 123,807 296,121 305,393 323,753 331,831 294,094 1 675,000 3.2.2.Sammenfatning af de anslåede virkninger for administrationsbevillingerne –◻ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af administrationsbevillinger –X Forslaget/initiativet medfører anvendelse af administrationsbevillinger som anført herunder: i mio. EUR (tre decimaler) År 2021 2022 2023 2024 2025 I ALT UDGIFTSOMRÅDE 7

i den flerårige finansielle ramme Menneskelige ressourcer Andre administrationsudgifter Subtotal UDGIFTSOMRÅDE 7 i den flerårige finansielle ramme Uden for UDGIFTSOMRÅDE 7 i den flerårige finansielle ramme Menneskelige ressourcer 79,863 81,550 83,274 85,034 86,833 416,554 Andre udgifter

af administrativ art 39,773 40,452 41,195 41,881 42,692 205,993 Subtotal uden for UDGIFTSOMRÅDE 7

i den flerårige finansielle ramme 119,636 122,002 124,469 126,915 129,525 622,547 I ALT 119,636 122,002 124,469 126,915 129,525 622,547

Administrationsbevillingerne vil blive dækket ved hjælp af de bevillinger, som GD'et allerede har afsat til forvaltningen af aktionen, og/eller ved omfordeling, hvortil kommer de eventuelle yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige GD i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. 3.2.2.1.Anslået behov for menneskelige ressourcer –◻ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af menneskelige ressourcer –☑ Forslaget/initiativet medfører anvendelse af menneskelige ressourcer som anført herunder: Overslag angives i årsværk År 2021 2022 2023 2024 2025 Stillinger i stillingsfortegnelsen (tjenestemænd og midlertidigt ansatte) I hovedsædet og i Kommissionens repræsentationskontorer I delegationer Forskning 556 556 556 556 556 Eksternt personale (i årsværk: FTE) - KA, LA, UNE, V og JED Finansieret over UDGIFTSOMRÅDE 7 i den flerårige finansielle ramme - i hovedsædet - i delegationer Finansieret over bevillingsrammen for programmet - i hovedsædet - i delegationer Forskning 185 185 185 185 185 Andet (skal angives) I ALT 741 741 741 741 741 Disse tal omfatter kun autoriserede ansatte i generaldirektoraterne i 2020 og omfatter ikke det yderligere personale, der aflønnes over de fremtidige associerede landes bidrag, samt det nødvendige personale i det tilfælde, at Kommissionen, hvis det skønnes hensigtsmæssigt, beslutter at overdrage gennemførelsen af visse dele af programmet i overensstemmelse med Euratomtraktatens artikel 10. Personalebehovet vil blive dækket ved hjælp af det personale, som generaldirektoratet allerede har afsat til aktionen, og/eller interne rokader i generaldirektoratet, eventuelt suppleret med yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige generaldirektorat i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. Opgavebeskrivelse: Tjenestemænd og midlertidigt ansatte Opgaver afledt af forvaltning og gennemførelse af det nukleare forsknings- og uddannelsesprogram, navnlig i forbindelse med håndtering af nukleart affald, nuklear sikkerhed og nuklear sikkerhedskontrol, sikring og nuklear fusion. Eksternt personale 3.2.3.Tredjemands bidrag til finansieringen Forslaget/initiativet: –◻ indeholder ikke bestemmelser om samfinansiering med tredjemand –X indeholder bestemmelser om samfinansiering med tredjemand, jf. følgende overslag: Bevillinger i mio. EUR (tre decimaler) År 2021 2022 2023 2024 2025 I ALT Angiv organ, som deltager i samfinansieringen Samfinansierede bevillinger I ALT p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. 3.3.Anslåede virkninger for indtægterne –◻ Forslaget/initiativet har ingen finansielle virkninger for indtægterne –X Forslaget/initiativet har følgende finansielle virkninger: