Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Canada om handel med vin og spiritus /* KOM/2003/0377 endelig udg. - ACC 2003/0140 */





Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om indgåelse af en aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Canada om handel med vin og spiritus (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE 1. Denne aftale mellem Canada og Det Europæiske Fællesskab er resultatet af de bilaterale forhandlinger, der har fundet sted fra den 7. november 2001 til den 24. april 2003 på grundlag af det forhandlingsmandat, som Rådet vedtog den 1. august 2001 (dok. 11170/01). Aftalen omfatter ordninger vedrørende samhandelen med vin og spiritus med det formål at skabe nogle gunstige vilkår for en harmonisk udvikling. 2. I aftalen fastsættes ønologiske fremgangsmåder, som kan benyttes af producenterne af vin, som eksporteres til den anden part, og en procedure for godkendelse af nye ønologiske fremgangsmåder. Fællesskabets forenklede attesteringssystem vil blive anvendt ved indførsel af vin med oprindelse i Canada. Canada indfører ikke attestering ved indførsel af EF-vine, og det vil forenkle omfanget af de testkrav, som provinserne for øjeblikket stiller, senest et år efter ikrafttrædelsen. Der er aftalt produktionsstandarder for vin fremstillet af druer, der er frosne på vinstokken. Hvad angår produktionsstandarder for spiritus, fastsættes det i aftalen, at Canada følger EF-standarderne ved eksport af whisky til Fællesskabet. 3. Det er aftalt, hvilke procedurer der skal følges, for at geografiske betegnelser for en af parternes vine og spiritus kan opnå beskyttelse på den anden parts område. Den nuværende "generiske"status i Canada for 21 vinnavne vil ophøre pr.: 31. december 2013 for Chablis, Champagne, Port og Porto og Sherry, 31. december 2008 for Bourgogne og Burgundy, Rhin og Rhine, og Sauterne og Sauternes, aftalens ikrafttrædelsesdato for Bordeaux, Chianti, Claret, Madeira, Malaga, Marsala, Medoc og Médoc, og Mosel og Moselle. Spiritusbetegnelserne Grappa, Ouzo, Jägertee, Korn, Kornbrand og Pacharán vil i Canada være beskyttet som et EF-produkt, hvorimod betegnelsen Rye Whisky vil være beskyttet som et canadisk produkt. 4. Aftalen forvaltes af en fælles komité, og der er fastlagt procedurer for ændring af bilag, afholdelse af høringer, bilæggelse af tvister, inkl. henvisning til voldgift, og opsigelse af aftalen. 5. Hvad angår de canadiske provinsers alkoholmonopoler, Liquor Boards, sker der en væsentlig styrkelse af aftalen mellem Fællesskabet og Canada af 28. februar 1989 med det formål at sikre leverandørerne af EF-produkter bedre handelsforhold med hensyn til prisfastsættelse, muligheden for at konkurrere om indkøb, at blive opført på en liste og vilkårene for detailhandel. Liquor Boards kan fortsætte leverancerne til de forretninger, der udelukkende sælger vin og spiritus fremstillet i Canada og vin aftappet i Québec, på samme vilkår, som har været gældende siden 1989. 6. Det har ikke på nuværende tidspunkt været muligt at nå en aftale om mærkning af vin (andre forhold end brugen af geografiske betegnelser) og anvendelsen af betegnelsen "Highland Whisky". Parterne har forpligtet sig til at fortsætte de bilaterale forhandlinger med det formål at indgå en aftale. 7. Kommissionen foreslår derfor, at Rådet vedtager forslaget til afgørelse om indgåelse af nærværende aftale som fastsat i bilaget. 8. Budgetvirkning: aftalen har ingen virkning for budgettet. 2003/0140 (ACC) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om indgåelse af en aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Canada om handel med vin og spiritus RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 133 sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum, under henvisning til forslag fra Kommissionen [1] og [1] EUT C ... af ...., s. ... ud fra følgende betragtninger: (1) Den 1. august 2001 gav Rådet Kommissionen bemyndigelse til at forhandle om en aftale om vin og at revidere aftalen af 28. februar 1989 mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Canada om handel med alkoholholdige drikkevarer. (2) Forhandlingerne er afsluttet, og aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Canada om handel med vin og spiritus (herefter "aftalen") blev paraferet af Canada den 24. april 2003 og Fællesskabet den 25. april 2003. Fællesskabet og Canada har aftalt nogle foreløbige bestemmelser om mærkning, og de vil i den fælles komité fortsætte forhandlingerne om reglerne for mærkning med det formål at indgå en endelig aftale. Denne aftale bør godkendes. (3) For at sikre, at aftalen fungerer efter hensigten, er der nedsat en fælles komité. Fællesskabet repræsenteres i den fælles komité af Kommissionen. (4) For at lette iværksættelsen og de mulige ændringer af bilagene til aftalen bør Kommissionen kunne foretage de nødvendige tekniske tilpasninger i henhold til proceduren i artikel 75 i Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for vin [2]. [2] EFT L 179 af 14.7.1999, s. 1. Forordning senest ændret ved forordning (EF) nr. 2585/2001 (EFT L 345 af 29.12.2001, s. 10). (5) For at lette iværksættelsen og de mulige ændringer af bilagene til aftalen bør Kommissionen kunne foretage de nødvendige tekniske tilpasninger i henhold til proceduren i artikel 14 i Rådets forordning (EØF) nr. 1576/89 af 29. maj 1989 om fastlæggelse af almindelige regler for definition, betegnelse og præsentation af spiritus [3] - [3] EFT L 160 af 12.6.1989, s. 1. Forordning senest ændret ved forordning (EF) nr. 3378/94 (EFT L 366 af 31.12.1994, s. 1). TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Canada om handel med vin og spiritus med dertil knyttede bilag og protokoller godkendes herved på Fællesskabets vegne. De i første afsnit nævnte tekster er vedlagt som bilag. Artikel 2 Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege de personer, der er beføjet til at undertegne aftalen med bindende virkning for Fællesskabet. Artikel 3 Fællesskabet repræsenteres af Kommissionen i den fælles komité, der nedsættes i henhold til artikel 27 i aftalen. Artikel 4 Med henblik på anvendelse af artikel 7, artikel 11, stk. 3, artikel 26, stk. 2, litra a), og artikel 42, stk. 3, i aftalen som vin bemyndiges Kommissionen i henhold til den i artikel 75 i forordning (EF) nr. 1493/1999 fastsatte procedure til at indgå de akter, som er nødvendige for aftalens gennemførelse og til at ændre af dens bilag. Artikel 5 Med henblik på anvendelse af artikel 15, stk. 3, artikel 26, stk. 2, litra a), og artikel 42, stk. 3, i aftalen som spiritus bemyndiges Kommissionen i henhold til den i artikel 14 i forordning (EØF) nr. 1576/89 fastsatte procedure til at indgå de akter, som er nødvendige for aftalens gennemførelse og til at ændre af dens bilag. Artikel 6 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. Udfærdiget i Bruxelles, På Rådets vegne Formand [...] AFTALE mellem Det Europæiske Fællesskab og Canada om handel med vin og spiritus Det Europæiske Fællesskab, i det følgende benævnt "Fællesskabet", og Canada, i det følgende under et benævnt "de kontraherende parter", SOM ERKENDER, at de kontraherende parter inden for vin- og spiritussektoren ønsker at etablere snævrere forbindelser, SOM ØNSKER at skabe mere gunstige vilkår for en harmonisk udvikling af handelen med vin og spiritus på grundlag af lighed og til begge parters fordel, ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE: AFSNIT I INDLEDENDE BESTEMMELSER Artikel 1 MÅL 1. De kontraherende parter forpligter sig til på grundlag af principperne om ikke-diskrimination og gensidighed at lette og fremme handelen med vin og spiritus, som er produceret i Canada og Fællesskabet på de betingelser, der er fastsat i denne aftale. 2. De kontraherende parter træffer alle rimelige foranstaltninger for at sikre, at forpligtelserne i denne aftale opfyldes, og at de i aftalen fastsatte mål nås. Artikel 2 OMFANG OG ANVENDELSESOMRÅDE Aftalen finder anvendelse på vine henhørende under position 22.04 og spiritus henhørende under position 22.08 i det harmoniserede system i den internationale konvention om det harmoniserede varebeskrivelses- og varenomenklatursystem, udfærdiget i Bruxelles den 14. juni 1983, som produceres i overensstemmelse med de love og bestemmelser, der gælder for produktionen af vin og spiritus på de kontraherende parters områder. Artikel 3 DEFINITIONER 1. Medmindre andet fremgår, forstås i denne aftale ved: - "mærkning": enhver form for etikette, tegn, mærke, billede eller andet beskrivende materiale, som er skrevet, trykt, stencileret, angivet, stemplet eller præget på eller fæstnet på en vin- eller spiritusbeholder - "WTO-aftale": Marrakesh-aftalen om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen - "TRIPS-aftalen": Aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder, som er vedlagt WTO-aftalen i bilag 1 C - "1989-aftalen": aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Canada om handel med alkoholholdige drikkevarer, indgået den 28. februar 1989. 2. "Med oprindelse i" angiver, når det bruges i forbindelse med Fællesskabet eller et af dets medlemsstater eller Canada, at vinen eller spiritussen er produceret inden for den berørte jurisdiktion, og i forbindelse med vin, at den er produceret udelukkende af druer, som er høstet inden for denne jurisdiktions område. Artikel 4 ALMINDELIGE BESTEMMELSER OM INDFØRSEL OG MARKEDSFØRING Medmindre andet er fastsat i aftalen, sker indførsel og markedsføring i overensstemmelse med de love og administrative bestemmelser, der gælder på den kontraherende parts område, hvortil indførslen finder sted. AFSNIT II Ønologiske fremgangsmåder og behandlingsmetoder og produktspecifikationer Artikel 5 GENSIDIG ANERKENDELSE AF ØNOLOGISKE FREMGANGSMÅDER OG BEHANDLINGSMETODER OG PRODUKTSPECIFIKATIONER 1. Fællesskabet tillader indførsel og markedsføring på dets område af vine med oprindelse i Canada, som er produceret i overensstemmelse med: - de ønologiske fremgangsmåder og behandlingsmetoder, der er angivet i bilag I A og - de produktspecifikationer, der er fastsat i bilag II A. 2. Canada tillader indførsel og markedsføring på dets område af vine med oprindelse i Fællesskabet, som er produceret i overensstemmelse med: - de ønologiske fremgangsmåder og behandlingsmetoder, der er angivet i bilag I B og - de produktspecifikationer, der er fastsat i bilag II B. 3. De kontraherende parter erkender, at de ønologiske fremgangsmåder og behandlingsmetoder, der er opført i bilag I, opfylder de i artikel 6, stk. 2, fastsatte krav. Artikel 6 NYE FREMGANGSMÅDER ELLER ÆNDRING AF FREMGANGSMÅDER 1. Hver af de kontraherende parter bestræber sig på i henhold til de i afsnit VII fastsatte procedurer at underrette den anden kontraherende part ved førstgivende lejlighed om udviklinger, som for den vin, der produceres på dens område, kan føre til, at der gives tilladelse til en ønologisk fremgangsmåde, behandlingsmetode eller ændring, som ikke er opført i det relevante afsnit i bilag I, med henblik på opnåelse af en fælles fremgangsmetode. 2. Nye ønologiske fremgangsmåder, behandlingsmetoder eller ændringer, som anvendes ved produktion af vin, skal, jf. dog artikel 35, opfylde følgende krav: a) beskytte forbrugerne mod falske eller vildledende fremgangsmåder, som kunne give et fejlagtigt indtryk af produktets egenskaber, sammensætning, kvalitet eller værdi og b) overholde standarderne for god ønologisk praksis. For den ønologiske fremgangsmåde, behandlingsmetode eller ændring gælder bl.a.: - den må ikke være forbudt i henhold til love og administrative bestemmelser i oprindelseslandet, - den skal beskytte produktets oprindelige særpræg gennem opretholdelse af det forhold, at vinens typiske egenskaber skyldes dens oprindelse, dvs. de anvendte druer, men også påvirkes af dyrkningsområdet, herunder især de klimatiske, geologiske og andre produktionsvilkår, - den skal være baseret på et rimeligt teknologisk eller praktisk behov for at opretholde vinens kvalitet, stabilitet eller forbrugeraccept og - den skal sikre, at behandlingsmetoderne eller tilsætningerne begrænses til det minimum, der er nødvendigt for at opnå den ønskede virkning. 3. De kontraherende parter underretter inden 90 dage den anden kontraherende part, hvis der med henblik på den vin, der produceres på deres område, gives tilladelse til ønologiske fremgangsmåder, behandlingsmetoder og ændringer, som ikke er opført i det relevante afsnit i bilag I. 4. Meddelelsen skal indeholde en beskrivelse af den ønologiske fremgangsmåde, behandlingsmetode eller ændring, som ikke er opført i det relevante afsnit i bilag I. 5. Den kontraherende part, der giver meddelelsen, skal, hvis det kræves af den anden kontraherende part, fremlægge teknisk materiale, som berettiger tilladelsen af den ønologiske fremgangsmåde, behandlingsmetode eller ændring, især med henblik på de i stk. 2 fastsatte krav. Artikel 7 FORELØBIG TILLADELSE Med forbehold af de i artikel 35 fastsatte foranstaltninger skal vine, som produceres efter den ønologiske fremgangsmåde, behandlingsmetode eller ændring, som en af de kontraherende parter giver meddelelse om i henhold til artikel 6, stk. 3, have en foreløbig tilladelse til at blive indført og markedsført på den anden kontraherende parts område. Artikel 8 INDSIGELSESPROCEDURE 1. Senest 10 måneder efter, at en af de kontraherende parter har givet meddelelse i henhold artikel 6, stk. 3, kan den anden kontraherende part gøre skriftlig indsigelse mod den anmeldte ønologiske fremgangsmåde, behandlingsmetode eller ændring med henvisning til, at den ikke opfylder kravene i artikel 6, stk. 2, litra a) og b). Begge de kontraherende parter kan anmode om, at der gennemføres drøftelser, jf. artikel 29. Hvis drøftelserne ikke fører til en løsning af problemet, kan begge de kontraherende parter skriftligt meddele den anden kontraherende part, at den har besluttet at henvise sagen til voldgift, jf. artikel 31. 2. En kontraherende part kan ikke modsætte sig meddelelsen af en ønologisk fremgangsmåde, behandlingsmetode eller ændring, hvis den allerede selv har godkendt, dog ikke med henblik på midlertidige forsøg, den samme ønologiske fremgangsmåde, behandlingsmetode eller ændring for vine, som markedsføres på dens område, under forudsætning af at den pågældende ønologiske fremgangsmåde, behandlingsmetode eller ændring er i overensstemmelse med de klimatiske, geologiske eller andre produktionsvilkår i de områder, hvor den vil blive anvendt. 3. Intet i denne aftale begrænser brugen af ønologiske fremgangsmåder, behandlingsmetoder eller ændringer, som en af de kontraherende parter ikke har godkendt i henhold til procedurerne i denne aftale, i fald produktet markedsføres på den anden af de kontraherende parters hjemmemarked eller en tredjeparts marked. Artikel 9 ÆNDRING AF BILAG I 1. De kontraherende parter ændrer det relevante afsnit i bilag I for at tilføje den ønologiske fremgangsmåde, behandlingsmetode eller ændring, som der er givet meddelelse om i henhold til artikel 6, stk. 3, senest 12 måneder efter, at en sådan meddelelse er givet. 2. Hvis en af de kontraherende parter har gjort brug af den i artikel 8 fastsatte indsigelsesprocedure, handler de kontraherende parter uanset stk. 1 i overensstemmelse med udfaldet af drøftelserne, medmindre sagen henvises til voldgift, hvorved følgende gælder: a) hvis voldgiftsmændene afgør, at den anmeldte ønologiske fremgangsmåde, behandlingsmetode eller ændring opfylder de i artikel 6, stk. 2, litra a) og b), fastsatte krav, ændrer de kontraherende parter det relevante afsnit i bilag I med henblik på tilføjelse af den ønologiske fremgangsmåde eller behandlingsmetode senest 90 dage efter afgørelsen b) hvis voldgiftsmændene derimod afgør, at den anmeldte ønologiske fremgangsmåde, behandlingsmetode eller ændring ikke opfylder de i artikel 6, stk. 2, litra a) og b), fastsatte krav, udløber den midlertidige tilladelse til indførsel og markedsføring af vine, som har oprindelse hos den af de kontraherende parter, der har givet meddelelsen, og som er produceret i overensstemmelse med den pågældende ønologiske fremgangsmåde, behandlingsmetode eller ændring, jf. artikel 7, 30 dage efter denne afgørelse. En sådan afgørelse har ingen virkning for den fortsatte anvendelse af artikel 7 i forbindelse med markedsføring af vin, som er indført på de kontraherende parters områder før datoen for afgørelsen. AFSNIT III GEOGRAFISKE BETEGNELSER FOR VIN Artikel 10 REGISTRERING OG BESKYTTELSE I CANADA 1. De i bilag III a opførte navne, som betegner vine med oprindelse i Fællesskabet, hvis kvalitet, omdømme eller andre egenskaber i al væsentlighed kan føres tilbage til vinens geografiske oprindelse, og som i den gældende fællesskabslovgivning officielt er anerkendt og beskyttet som en geografisk betegnelse i den betydning, der gives i TRIPS-aftalens artikel 22, stk. 1, kan registreres som beskyttede geografiske betegnelser for vin i Canada. 2. En beskyttet geografisk betegnelse må ikke anvendes til at beskrive eller præsentere en vin, som ikke har oprindelse i det område, som den pågældende beskyttede geografiske betegnelse vedrører, herunder også i oversættelser, uanset om den ledsages af udtryk som "art", "type", "stil", "efterligning" eller lignende, og uanset om den beskyttede geografiske betegnelse ledsages af en henvisning til det egentlige oprindelsessted. 3. I overensstemmelse med den i canadisk lov fastsatte ansøgningsprocedure skal Canada træffe de nødvendige foranstaltninger for at få de navne, der er opført i bilag III a, opført på listen over beskyttede geografiske betegnelser i Canada på grundlag af en behørigt fremsat registreringsansøgning. Artikel 11 BESKYTTELSE I FÆLLESSKABET 1. De i bilag III b opførte navne, som betegner vine med oprindelse i Canada, hvis kvalitet, omdømme eller andre egenskaber i al væsentlighed kan føres tilbage til vinens geografiske oprindelse, og som i Canadas gældende lovgivning officielt er anerkendt som en geografisk betegnelse i den betydning, der gives i TRIPS-aftalens artikel 22, stk. 1, kan opnå beskyttelse som geografiske betegnelser for vin i Fællesskabet. 2. En beskyttet geografisk betegnelse, jf. stk. 1, må ikke anvendes til at beskrive eller præsentere en vin, som ikke har oprindelse i det område, som den pågældende beskyttede geografiske betegnelse vedrører, herunder også i oversættelser, uanset om den ledsages af udtryk som "art", "type", "stil", "efterligning" eller lignende, og uanset om den beskyttede geografiske betegnelse ledsages af en henvisning til det egentlige oprindelsessted. 3. Med henblik på gennemførelse af stk. 1 og 2 skal Fællesskabet efter at have modtaget en officiel ansøgning i form af en diplomatisk note fra Canada, som godtgør, at navnene i stk. 1 er geografiske betegnelser, træffe de nødvendige foranstaltninger for at få navnene i bilag III b beskyttet af de håndhævende myndigheder, så vine, der ukorrekt præsenteres og beskrives som vine med en beskyttet canadisk geografisk betegnelse ikke markedsføres eller trækkes tilbage fra markedet. Artikel 12 GÆNGSE BETEGNELSER OG OVERGANGSORDNINGER 1. Ved udløbet af den nedenfor angivne overgangsperiode anser Canada ikke længere nedenstående vinnavne for at være gængse i Canadas fælles sprog som fælles betegnelser for vine som fastsat i artikel 24, stk. 6, i TRIPS-aftalen. Navn // Overgangsperioden udløber Bordeaux // ved aftalens ikrafttrædelse Chianti // ved aftalens ikrafttrædelse Claret // ved aftalens ikrafttrædelse Madeira // ved aftalens ikrafttrædelse Malaga // ved aftalens ikrafttrædelse Marsala // ved aftalens ikrafttrædelse Medoc // ved aftalens ikrafttrædelse Médoc // ved aftalens ikrafttrædelse Mosel // ved aftalens ikrafttrædelse Moselle // ved aftalens ikrafttrædelse Chablis // 31. december 2013 Champagne // 31. december 2013 Bourgogne // 31. december 2008 Burgundy // 31. december 2008 Port // 31. december 2013 Porto // 31. december 2013 Rhin // 31. december 2008 Rhin // 31. december 2008 Sauterne // 31. december 2008 Sauternes // 31. december 2008 Sherry // 31. december 2013 2. Med virkning fra datoen for denne aftales ikrafttrædelse må ingen af de vinnavne, der er opført i stk. 1, anvendes til at beskrive eller præsentere canadiske VQA-certificerede vine. Artikel 13 ÆNDRINGER TIL BILAG III De kontraherende parter kan efter anmodning fra en af parterne ændre bilag III af hensyn til ændringer i den pågældende parts interne lovgivning. AFSNIT IV SPIRITUS Artikel 14 REGISTRERING OG BESKYTTELSE I CANADA 1. De i bilag IV a opførte navne, som betegner spiritus med oprindelse i Fællesskabet, hvis kvalitet, omdømme eller andre egenskaber i al væsentlighed kan føres tilbage til spiritussens geografiske oprindelse, og som i den gældende fællesskabslovgivning officielt er anerkendt og beskyttet som en geografisk betegnelse i den betydning, der gives i TRIPS-aftalens artikel 22, stk. 1, kan registreres som beskyttede geografiske betegnelser for spiritus i Canada. 2. En beskyttet geografisk betegnelse må ikke anvendes til at beskrive eller præsentere spiritus, som ikke har oprindelse i det område, som den pågældende beskyttede geografiske betegnelse vedrører, herunder også i oversættelser, uanset om den ledsages af udtryk som "art", "type", "stil", "efterligning" eller lignende, og uanset om den beskyttede geografiske betegnelse ledsages af en henvisning til det egentlige oprindelsessted. 3. I overensstemmelse med den i canadisk lov fastsatte ansøgningsprocedure skal Canada træffe de nødvendige foranstaltninger for at få de navne, der er opført i bilag IV a, opført på listen over beskyttede geografiske betegnelser i Canada på grundlag af en behørigt fremsat registreringsansøgning. Artikel 15 BESKYTTELSE I FÆLLESSKABET 1. De i bilag IV b opførte navne, som betegner spiritus med oprindelse i Canada, hvis kvalitet, omdømme eller andre egenskaber i al væsentlighed kan føres tilbage til spiritussens geografiske oprindelse, og som i Canadas gældende lovgivning officielt er anerkendt som en geografisk betegnelse i den betydning, der gives i TRIPS-aftalens artikel 22, stk. 1, kan opnå beskyttelse som geografiske betegnelser for spiritus i Fællesskabet. 2. En beskyttet geografisk betegnelse, jf. stk. 1, må ikke anvendes til at beskrive eller præsentere spiritus, som ikke har oprindelse i det område, som den pågældende beskyttede geografiske betegnelse vedrører, herunder også i oversættelser, uanset om den ledsages af udtryk som "art", "type", "stil", "efterligning" eller lignende, og uanset om den beskyttede geografiske betegnelse ledsages af en henvisning til det egentlige oprindelsessted. 3. Med henblik på gennemførelse af stk. 1 og 2 skal Fællesskabet efter at have modtaget en officiel ansøgning i form af en diplomatisk note fra Canada, som godtgør, at navnene i stk. 1 er geografiske betegnelser, træffe de nødvendige foranstaltninger for at få navnene i bilag IV b beskyttet af de håndhævende myndigheder, så spiritus, der ukorrekt præsenteres og beskrives som spiritus med en beskyttet canadisk geografisk betegnelse ikke markedsføres eller trækkes tilbage fra markedet. Artikel 16 ÆNDRINGER TIL BILAG IV De kontraherende parter kan efter anmodning fra en af parterne ændre bilag IV af hensyn til ændringer i den pågældende parts interne lovgivning. Artikel 17 SPIRITUSNAVNE 1. Ved udløbet af overgangsperioden på to år fra denne aftales ikrafttrædelsesdato anerkender Canada, at nedenstående spiritusnavne udelukkende betegner spiritus, der fremstilles i de nedenfor angivne lande, og det tillader ikke, at disse navne anvendes som betegnelse for spiritus, der ikke udelukkende er fremstillet i de således anførte lande. Grappa: // Italien Jägertee, Jagertee, Jagatee: // Østrig Korn, Kornbrand: // Tyskland, Østrig Ouzo, Oýæï: // Grækenland Pacharán: // Spanien 2. Ved udløbet af overgangsperioden på to år fra denne aftales ikrafttrædelsesdato anerkender Fællesskabet, at Rye Whisky udelukkende betegner spiritus med oprindelse i Canada, og det tillader ikke, at dette navn bruges som betegnelse for spiritus, der ikke har oprindelse i Canada. 3. Ved undtagelse fra stk. 1 og 2 kan en af de kontraherende parter efter anbefaling fra den fælles komité tillade, at et af de i stk. 1 og 2 nævnte spiritusnavne bruges til at betegne spiritus, der er fremstillet i et tredjeland, dog forudsat: a) at den pågældende spiritus's omdømme ikke afhænger af omdømmet af spiritus fremstillet inden for et af de kontraherende parters områder, og b) at en sådan tilladelse ikke vil vildlede forbrugerne. Artikel 18 MÆRKNING AF SPIRITUS 1. På Canadas område må spiritus ikke mærkes med urigtige, falske eller vildledende betegnelser, som kan give et fejlagtigt indtryk af spiritussens egenskab, sammensætning, kvalitet, oprindelse eller værdi, især i forbindelse med spiritus, der er mærket med navnet på eller en henvisning til en af Fællesskabets medlemsstater. 2. På Fællesskabets område må spiritus ikke mærkes med ukorrekte betegnelser, som kan afstedkomme forvirring eller vildlede de personer, som de er henvendt til, især i forbindelse med spiritus, der er mærket med navnet på eller en henvisning til Canada. Artikel 19 WHISKYFREMSTILLING 1. Canada sikrer, at whisky, herunder Canadian Whisky, Canadian Rye Whisky og Rye Whisky, der udføres fra Canada til Fællesskabet, er spiritus fremstillet ved destillering af gæret mask af korn: - som er forsukret ved diastase af den heri indeholdte malt med eller uden naturlige enzymer - som er gæret ved hjælp af gær - som er destilleret ved en alkoholprocent på højst 94,8%, så destillatet har aroma og smag fra de anvendte råvarer - som er lagret i mindst tre år i trætønder på højst 700 liter - som er aftappet med en volumenprocent på mindst 40% og - som ikke er tilsat andet end vand og spirit karamel. 2. Hvad angår whiskyens maksimale destilleringsstyrke, gælder det for destillater, som er fremstillet i Canada mellem den 31. december 1990 og 31. december 2002, og som har en sådan styrke, at destillatet har aroma og smag fra råvarerne, at de anses for at overholde den maksimale destilleringsstyrke, som er angivet i stk. 1, tredje led, og de kan indgå i den whisky, der udføres fra Canada til Fællesskabet indtil den 31. december 2008, uanset at der ikke foreligger nogen oplysninger om den egentlige destilleringsstyrke. AFSNIT V MÆRKNING AF VIN Artikel 20 PRINCIPPER FOR MÆRKNING AF VIN De kontraherende parter er enige om, at oplysningerne på vinetiketter: - ikke må være ukorrekte eller falske og - ikke må være misvisende eller kunne føre til forvirring eller vildlede de personer, som de er henvendt til, og de må ikke kunne give et fejlagtigt indtryk af vinens egenskaber, sammensætning, kvalitet, oprindelse eller værdi. Artikel 21 NYE MÆRKNINGSBESTEMMELSER De kontraherende parter fortsætter i den fælles komité med at forhandle om bestemmelserne for mærkning af vin med det mål at nå en aftale. Artikel 22 FORELØBIGE BESTEMMELSER Indtil der foreligger et resultat af de i artikel 21 omhandlede forhandlinger, kan vin, der er mærket i overensstemmelse med de i bilag V fastsatte foreløbige bestemmelser, markedsføres på de kontraherende parters områder. AFSNIT VI ATTESTERING VED INDFØRSEL OG KRAV VED MARKEDSFØRING AF VIN Artikel 23 FÆLLESSKABETS ATTESTERING AF VIN 1. Vin med oprindelse i Canada, som er fremstillet under tilsyn og kontrol af et af de i bilag VI opførte organer, kan indføres i henhold til de forenklede attesteringsbestemmelser i fællesskabslovgivningen. 2. De enkelte producenter kan udarbejde og undertegne attesteringsdokumenter, når de har tilladelse hertil fra et af de kompetente organer. 3. Canada sikrer, at de kompetente organer fører tilsyn med og kontrollerer producenter med en sådan tilladelse, og at der er bevis for, at producenterne har den nødvendige kapacitet til at udarbejde attesteringsdokumenter og analyser. 4. Canada giver efter anmodning Fællesskabet oplysning om navn og adresse på producenter, der har tilladelse til at udarbejde det i stk. 2 omhandlede attesteringsdokument. 5. Fællesskabet underkaster ikke indførslen af vin med oprindelse i Canada en mere restriktiv eller mere udbredt attesteringsordning end den gældende ordning på datoen for aftalens ikrafttrædelse og ordningen for vin indført fra andre lande, hvor der anvendes samme tilsyn og kontrolforanstaltninger, dog med undtagelse af supplerende midlertidige attesteringskrav, som er begrundet i berettigede offentlige hensyn. Artikel 24 CANADAS ATTESTERING AF VIN 1. Canada underkaster ikke indførslen af vin med oprindelse i Fællesskabet en mere restriktiv eller udbredt ordning for attestering, analyse eller afprøvning, som skal udføres af leverandøren eller de canadiske myndigheder på leverandørens regning, end den gældende ordning på dagen for aftalens ikrafttrædelse, dog med undtagelse af supplerende midlertidige attesteringskrav, som er begrundet i berettigede offentlige hensyn. 2. Inden for et år efter aftalens ikrafttrædelse reducerer de canadiske myndigheder de i stk. 1 fastsatte attesterings-, analyse- og afprøvningskrav, så de ikke er mere restriktive end nødvendigt. Artikel 25 VIN PRODUCERET AF DRUER, DER ER FROSNE PÅ VINSTOKKEN Betegnelserne "Icewine" eller for vin fremstillet i Canada eller Luxembourg "Vin de glace" eller for vin fremstillet i Østrig eller Tyskland "Eiswein" må kun anvendes til at beskrive vin, som er fremstillet af druer, der er frosne på vinstokken, og som er fremstillet under følgende vilkår: a) druerne skal være frosne under høsten og presningen, idet temperaturen helst ikke må være højere end minus syv grader celsius b) ingen form for kunstig frysning er tilladt c) druer, der anvendes til fremstillingen, skal alle have oprindelse i samme region d) ingen tilsætning er tilladt e) det naturlige alkoholindhold skal mindst være på 15 volumenprocent f) det egentlige alkoholindhold skal mindst være på 5,5 volumenprocent g) det samlede indhold af svovldioxid må ikke overstige 400 mg/l og h) indholdet af flygtige syrer må ikke overstige 2,1 g/l. AFSNIT VII SAMARBEJDE Artikel 26 DE KONTRAHERENDE PARTERS OPGAVER 1. De kontraherende parter opretholder direkte eller gennem den fælles komité, der er oprettet ifølge artikel 27, forbindelse med hinanden med hensyn til ethvert spørgsmål om denne aftales gennemførelse og funktion. 2. De kontraherende parter: a) kan ændre bilagene som fastsat i denne aftale b) underretter hinanden, hvis de har til hensigt at iværksætte nye foranstaltninger eller foretage ændringer af gældende foranstaltninger begrundet i offentlige hensyn, herunder sundheds- eller forbrugerbeskyttelse, der kan få følger for vin- og spiritussektoren c) underretter hinanden om retsforskrifter, administrative foranstaltninger og retsafgørelser vedrørende anvendelsen af denne aftale, og de meddeler hinanden de foranstaltninger, der vedtages på grundlag af sådanne beslutninger. Artikel 27 DEN FÆLLES KOMITÉ 1. Med henvisning til denne aftale nedsættes der en fælles komité bestående af repræsentanter for Fællesskabet og Canada. 2. Den fælles komité kan udarbejde anbefalinger med konsensus. Den fastsætter selv sin forretningsorden. Den mødes på anmodning af en af de kontraherende parter senest 90 dage efter datoen for anmodningens fremsættelse skiftevis i Fællesskabet og Canada og på tider og steder og under forhold, som de kontraherende parter aftaler i fællesskab, herunder videokonference. 3. Den fælles komité sørger for, at aftalen fungerer efter hensigten, og den kan tage ethvert spørgsmål vedrørende aftalens gennemførelse og funktion op til behandling. Den tager sig især af følgende opgaver: - udarbejdelse af anbefalinger om ændring af bilagene som fastsat i denne aftale - udarbejdelse af anbefalinger, som bidrager til at nå målene for denne aftale eller 1989-aftalen - udveksling af oplysninger for at få aftalen til at fungere så optimalt som muligt - fremsættelse af forslag om emner af gensidig interesse for de kontraherende parter inden for vin- og spiritussektoren og - udarbejdelse af oversigter over gebyrer og udgifter, som er opført i bilag VII.9. Artikel 28 OVERTRÆDELSE 1. Hvis en af de kontraherende parter har grund til at tro: a) at vin eller spiritus, der er eller har været genstand for samhandel mellem de kontraherende parter, eller som markedsføres på en af parternes områder, ikke er i overensstemmelse med denne aftale eller den ændrede aftale fra 1989, og b) den manglende overensstemmelse er af særlig interesse for den anden af de kontraherende parter, underretter den kontraherende part med det samme den anden kontraherende part i overensstemmelse med bestemmelserne i denne aftale eller den ændrede aftale fra 1989. 2. De oplysninger, der skal meddeles i overensstemmelse med stk. 1, skal ledsages af passende dokumentation og skal især indeholde følgende detaljer vedrørende den pågældende vin og spiritus, for så vidt som de er kendt af den kontraherende part: a) producenten og den person, der har rådighed over vinen eller spiritussen, og b) detaljer vedrørende den påståede ikke-overensstemmelse. AFSNIT VIII BILÆGGELSE AF TVISTER Artikel 29 DRØFTELSER 1. Hvis en af de kontraherende parter mener, at den anden kontraherende part ikke har overholdt en forpligtelse i henhold til denne aftale, kan den skriftligt anmode om en drøftelse heraf med den anden kontraherende part. De kontraherende parter skal senest 30 dage efter modtagelsen af denne anmodning drøfte sagen med hinanden med henblik på at finde en løsning. 2. Den kontraherende part, der anmoder om drøftelser, meddeler den anden part alle de oplysninger, der er nødvendige for en grundig undersøgelse af den pågældende sag. 3. Hvis drøftelserne ikke har ført til en løsning af sagen senest 60 dage efter modtagelsen af anmodningen om drøftelser: a) kan den periode, hvor drøftelserne finder sted, udvides efter fælles aftale mellem de kontraherende parter, ellerb) begge de kontraherende parter kan skriftligt meddele den anden kontraherende part, at den har besluttet at henvise sagen til voldgift, jf. artikel 31. Artikel 30 HENVISNING AF TVISTER TIL EN ORGANISATION De kontraherende parter kan henvise enhver tvist om denne aftales anvendelse eller fortolkning til voldgift i en kompetent organisation. En sådan henvisning kan kun finde sted på de betingelser og vilkår, som de kontraherende parter er blevet enige om. Betingelserne skal bl.a. omfatte en bestemmelse om, at de kontraherende parter skal være enige om henvisningen og være villige til at overholde organisationens afgørelse. Artikel 31 VOLDGIFT 1. Finder der ingen henvisning sted i henhold til artikel 30, og det besluttes at henvise en sag til voldgift i henhold til artikel 29 eller artikel 8, gennemføres voldgiften i overensstemmelse med den i bilag VII fastsatte procedure. 2. Tvister vedrørende anvendelsen af artikel 42 kan af en af de kontraherende parter henvises til voldgift i henhold til denne artikel og bilag VII. I så fald erstattes den periode, hvor der kan føres drøftelser i henhold til artikel 29, af den i artikel 42, stk. 2, fastsatte procedure. 3. De kontraherende parter iværksætter rimelige foranstaltninger for at sikre, at voldgiftsmændenes afgørelser gennemføres. I forbindelse med en afgørelse, som er truffet efter henvisning i henhold til artikel 8, anvendes artikel 9, stk. 2. AFSNIT IX GENERELLE OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER Artikel 32 FORSENDELSE - SMÅ MÆNGDER Aftalens afsnit II, III, IV, V og VI finder ikke anvendelse på: a) vin eller spiritus, der er under forsendelse gennem en af de kontraherende parters område, eller b) vin eller spiritus, der har oprindelse på en af de kontraherende parters område og forsendes i små mængder mellem de kontraherende parter på de betingelser og efter de procedurer, der er fastsat i de kontraherende parters love og bestemmelser. Artikel 33 ANVENDELSESOMRÅDE Denne aftale anvendes inden for Canadas område og de områder, som omfattes af traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, og på de betingelser, der er fastsat i denne traktat. Artikel 34 UNDTAGELSER 1. I tilfælde af enslydende geografiske betegnelser gælder følgende: a) enhver betegnelse er beskyttet i henhold til artikel 10, stk. 2, artikel 11, stk. 2, artikel 14, stk. 2, og artikel 15, stk. 2, forudsat at den geografiske betegnelse ikke, selv om den er en korrekt betegnelse for det område, den region eller den lokalitet, hvor vinen eller spiritussen har sin oprindelse, giver publikum det fejlagtige indtryk, at vinen eller spiritussen har oprindelse i et andet land. b) De kontraherende parter kan i fællesskab fastsætte praktiske regler, som gør det muligt at skelne de enslydende betegnelser, der er nævnt i dette stykke, fra hinanden, samtidig med at der tages hensyn til behovet for, at de berørte producenter behandles lige, og at forbrugerne ikke vildledes. 2. Intet i denne aftale forpligter de kontraherende parter til at beskytte en af den anden kontraherende parts geografiske betegnelser på de vilkår, der er fastsat i andet punktum i artikel 24, stk. 6, og artikel 24, stk. 7, 8 og 9, i TRIPS-aftalen. 3. Den canadiske regering er ikke i henhold til artikel 17, stk. 1, forpligtet til at forhindre brugen af: - et registreret varemærke, som var registreret, eller som der var anmodet om registrering for før den 1. januar 1996, og - navnet "Grappa di Ticino" for visse spirituøse drikke, som er fremstillet i Ticino-området i Schweiz. 4. Fællesskabet er ikke i henhold til artikel 17, stk. 2, forpligtet til at forhindre brugen af navnet "Rye whisky" for visse spirituøse drikke, som opfylder de i Rådets forordning (EØF) nr. 1576/89 (som ændret) fastsatte betingelser, og som er fremstillet i USA. Artikel 35 SUNDHEDSMÆSSIGE OG PLANTESUNDHEDSMÆSSIGE FORANSTALTNINGER 1. Bestemmelserne i denne aftale berører ikke de kontraherende parters ret til at træffe sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige foranstaltninger, som er nødvendige af hensyn til beskyttelse af menneskers, dyrs eller planters liv og sundhed, dog forudsat at disse foranstaltninger ikke strider mod bestemmelserne i Aftalen om anvendelse af sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige foranstaltninger i bilag 1 A i WTO-aftalen. 2. Med forbehold af stk. 1 bestræber begge de kontraherende parter sig på i henhold til de i afsnit VII fastsatte procedurer at underrette den anden kontraherende part ved førstgivende lejlighed om udviklinger, som for den vin eller spiritus, der markedsføres på dens område, kan føre til, at der vedtages sådanne foranstaltninger, især vedrørende fastsættelse af særlige grænser for forurenende stoffer og rester, med henblik på opnåelse af en fælles fremgangsmetode. Artikel 36 MARKEDSFØRING AF EKSISTERENDE LAGRE 1. Vin eller spiritus, der på eller før tidspunktet for ikrafttrædelsen af denne aftale er blevet fremstillet inden for eller indført til en af de kontraherende parters områder under overholdelse af de interne love og bestemmelser, men hvis markedsføring inden for den kontraherende parts område er forbudt i henhold til denne aftale, kan markedsføres på følgende betingelser: a) hvis vinen er fremstillet under anvendelse af en eller flere ønologiske metoder eller fremgangsmåder, der ikke er anført i bilag I og II, kan den markedsføres på den berørte kontraherende parts område, indtil lagrene er opbrugt b) hvis vinen eller spiritussen beskrives eller præsenteres på en måde, som strider mod afsnit III, IV eller V, kan den fortsat markedsføres på den berørte kontraherende parts område under anvendelse af de samme oplysninger på etiketten som ved den lovlige fremstilling eller indførsel: i) af grossister eller producenter i en periode på tre år og ii) af detailhandlere, indtil lagrene er opbrugt. 2. Vine og spiritus, der fremstilles på eller indføres til en af de kontraherende parters område i overensstemmelse med denne aftale, men hvis markedsføring på den kontraherende parts område er forbudt i henhold til en ændring af denne aftale, kan markedsføres, indtil lagrene er opbrugte, medmindre de kontraherende parter bliver enige om andet. Artikel 37 FORBINDELSE TIL WTO-AFTALEN De kontraherende parter opretholder deres rettigheder og forpligtelser i henhold til WTO-aftalen.Artikel 38 ÆNDRING AF 1989-AFTALEN 1989-aftalen ændres som fastsat i bilag VIII. Artikel 39 BILAG Bilagene til denne aftale udgør en integrerende del af denne. Artikel 40 GYLDIGE SPROG Denne aftale er udfærdiget i to eksemplarer på dansk, engelsk, finsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk og tysk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed. Artikel 41 IKRAFTTRÆDEN Denne aftale træder i kraft på den første dag i den anden måned efter den dato, hvor de kontraherende parter har udvekslet diplomatiske noter, som bekræfter, at deres respektive ikrafttrædelsesprocedurer for denne aftale er afsluttet. Artikel 42 MIDLERTIDIG IKKE-ANVENDELSE AF VISSE BESTEMMELSER OG OPSIGELSE 1. Hvis der i Canada med henvisning til artikel 24, stk. 4 og 5, og artikel 24, stk. 6, første punktum, i TRIPS-aftalen gøres krav på at anvende en af de geografiske betegnelser, der er opført i bilag III a, kan Canada vælge ikke at anvende bestemmelserne i artikel 10, stk. 2, og artikel 14, stk. 2, men kun i det omfang, det er absolut nødvendigt. Skulle de forudsætninger, der beskrives i dette stykke, opstå, giver Canada Fællesskabet skriftlig meddelelse herom ved førstkommende lejlighed. Canadas eventuelle anvendelse af artikel 24, stk. 6, første punktum, i TRIPS-aftalen er omfattet af artikel 12. 2. Efter modtagelsen af den i stk. 1 omhandlede meddelelse kan Fællesskabet anmode om et møde i den fælles komité, som uanset bestemmelserne i artikel 27, stk. 2, finder sted senest ti dage efter, hvis dette ønskes. Under dette møde i den fælles komité undersøges alle muligheder, som de kontraherende parter har for at løse det problem, som bevirkede, at Canada tog stk. 1 i anvendelse. 3. I fald Canada i forlængelse af stk. 1 undlader at anvende artikel 10, stk. 2, eller artikel 14, stk. 2, og den fælles komité ikke i enighed når frem til en løsning inden 30 dage, efter at den fælles komité mødtes i henhold til stk. 2, kan Fællesskabet beslutte helt eller delvist ikke at anvende visse bestemmelser i denne aftale eller i 1989-aftalen. Fællesskabets eventuelle foranstaltninger skal stå i forhold til de skadelige handelsvirkninger, som Canadas anvendelse af stk. 1 volder, og de må ikke vare længere end Canadas ikke-anvendelse af de nævnte artikler. 4. Fællesskabet iværksætter ikke foranstaltninger i henhold til stk. 3, hvis de forhold, der bevirker, at Canada tager stk. 1 i anvendelse, vedrører et navn, som Fællesskabet har vedtaget kan anvendes på fællesskabsmarkedet eller eksportmarkeder i forbindelse med aftaler med tredjelande. 5. De kontraherende parter kan begge opsige aftalen med et års skriftligt varsel til den anden kontraherende part. I fald Canada gør krav på at anvende en af de geografiske betegnelser, der er opført i bilag III a eller IV a, i henhold til artikel 24, stk. 6, første punktum, i TRIPS-aftalen, jf. stk. 1, kan Fællesskabet opsige denne aftale med et tremåneders skriftligt varsel til Canada. 6. Hvis en af de kontraherende parter opsiger 1989-aftalen, som ændret ved denne aftale, vil det samtidig føre til en opsigelse af denne aftale. TIL BEKRÆFTIGELSE HERAF, undertegnede, behørigt befuldmægtiget hertil, har underskrevet denne aftale. Udfærdiget i to eksemplarer, den ............. For Det Europæiske Fællesskab For Canadas regering BILAG I jf. artikel 5 A. CANADA Liste over tilladte ønologiske fremgangsmåder (herunder tilsætningsstoffer og behandlingsmetoder) for vine med oprindelse i Canada med følgende forskrifter og på de betingelser, der er fastsat i bestemmelserne for et af de organer, der er opført i bilag VI: 1. Gær 2. Koncentreret druesaft 3. Sukker, undtagen isoglucose, til forøgelse af det naturlige alkoholindhold i druer, druemost eller vin 4. Gærnæringsstoffer (monobasisk ammonium, dibasisk ammonium, ammoniumsulfat, dibasisk kaliumphosphat og monobasisk kaliumphosphat) 5. Calciumsulfat i en sådan mængde, at indholdet af opløselige sulfater i den færdige vin ikke overstiger 0,2 % wv beregnet som kaliumsulfat 6. Calciumcarbonat i en sådan mængde, at der er et vinsyreindhold i den færdige vin på mindst 0,15 % wv 7. Svovlsyrling, inkl. salte deraf 8. Vinsyre eller citronsyre 9. Amylase og pectinase 10. Ascorbinsyre eller erythorbinsyre eller salte deraf. For erythorbinsyres vedkommende må der højst tilsættes 100 mg/l 11. Dimethylpolysiloxan som skumdæmpende middel, dog højst 10 ppm i den færdige vin 12. Følgende klaringsmidler: aktivt kul, agar-agar, albumin, casein, diatoméjord, gelatine, husblas, kaliumferrocyanid, garvesyre og æggehvide 13. Karamel, dog udelukkende tilladt i vin tilsat alkohol 14. Brandy, frugtbrændevin eller alkohol fremstillet ved alkoholgæring af fødevareråvarer destilleret til mindst 94 % vol, dog udelukkende tilladt i vin tilsat alkohol 15. Carbondioxid, ilt, ozon eller argon 16. Sorbinsyre eller salte deraf, dog højst 200 ppm beregnet som sorbinsyre 17. Fumarsyre, dog højst 2,4 g/l i den færdige vin 18. Mælkesyre 19. Æblesyre 20. Metavinsyre (højst 0,01 %) 21. Kaliumcitrat 22. Surt kaliumtartrat (højst 0,42%) 23. Polyvinylpolypyrrolidon og siliciumdioxid (højst 2 ppm i det færdige produkt) 24. Arabisk gummi 25. Kobbersulfat (0,001 %, kobbersulfatindhold i det færdige produkt dog højst i 0,0001 %) 26. Mælkesyrebakterier af slægterne Lactobacillus, Leuconostoc og Pediococcus 27. Kaliumcarbonat 28. Kaliumbicarbonat 29. Nitrogen 30. Stykker, spåner eller smuld af egetræ som produktionshjælpestoffer, der frafiltreres inden vinen aftappes 31. Vin kan inden den endelige filtrering behandles med stærkt surt kationbytterharpiks på natriumform med henblik på stabilisering af vinens syreindhold 32. Centrifugering og filtrering med eller uden anvendelse af inaktivt filtertilsætningsstof, forudsat at der ikke efterlades uønskede rester i de således behandlede produkter 33. Delvis koncentrering ved fysiske processer, herunder omvendt osmose, for at øge det naturlige alkoholindhold i druemost eller vin B. FÆLLESSKABET Liste over ønologiske metoder og fremgangsmåder, der er tilladt for vin med oprindelse i Fællesskabet med følgende forskrifter og på de betingelser, der er fastsat i EF-bestemmelser: 1. Luftning eller gennemstrømning med argon eller nitrogen 2. Varmebehandling 3. Anvendelse i tørre vine af sund og ufortyndet frisk vinbærme, der indeholder vingær, som stammer fra nylig fremstilling af tør vin 4. Centrifugering og filtrering med eller uden anvendelse af inaktivt filtertilsætningsstof, forudsat at der ikke efterlades uønskede rester i de således behandlede produkter 5. Anvendelse af vingær i vinfremstillingen 6. Anvendelse af gærcellemembraner 7. Anvendelse af polyvinylpolypyrrolidon 8. Anvendelse af mælkesyrebakterier i vinopløsning 9. Tilsætning af en eller flere af følgende stoffer til fremme af gærudviklingen: i) tilsætning: - af diammoniumphosphat eller ammoniumsulfat - af ammoniumsulfit eller ammoniumbisulfit ii) tilsætning af thiaminhydroklorid 10. Anvendelse af carbondioxid, argon eller nitrogen, enten alene eller blandet, udelukkende med henblik på at frembringe en inaktiv atmosfære, så produktet under håndtering ikke kommer i kontakt med luften 11. Tilsætning af carbondioxid 12. Anvendelse af svovldioxid, kaliumbisulfit eller kaliummetabisulfit, også kaldet kaliumdisulfit eller kaliumpyrosulfit 13. Tilsætning af sorbinsyre eller kaliumsorbat 14. Tilsætning af L-ascorbinsyre 15. Tilsætning af citronsyre til stabilisering af vinen, forudsat at det endelige indhold i den behandlede vin dog ikke overstiger 1 g/l 16. Anvendelse af vinsyre til syring, forudsat at det oprindelige syreindhold højst øges med 2,5 g/l udtrykt som vinsyre 17. Anvendelse af et eller flere af følgende stoffer til afsyring: - neutralt kaliumtartrat - kaliumbicarbonat - calciumcarbonat, eventuelt indeholdende ringe mængder af dobbelt calciumsalt L (+) vinsyre og L (-) æblesyre - en homogen blanding af vinsyre og calciumcarbonat i lige forhold og fint pulveriseret - calciumtartrat eller vinsyre 18. Klaring ved hjælp af et eller flere af nedenstående stoffer til ønologisk brug: - spiselig gelatine - bentonit - husblas - casein og kaliumcaseinater - æggealbumin, mælkealbumin - kaolin - pectinase - siliciumdioxid som gel eller kolloid opløsning - tannin - enzympræparater af betaglucanase 19. Tilsætning af tannin 20. Behandling af hvid most eller hvidvin med trækul til ønologisk brug [aktivt kul] 21. Behandling af: - hvidvin og rosévin med kaliumferrocyanid - rødvin med kaliumferrocyanid eller med calciumphytat, forudsat den således behandlede vin indeholder en vis restmængde jern 22. Tilsætning af metavinsyre 23. Anvendelse af akacie eller arabisk gummi efter endt gæring 24. Anvendelse af DL-vinsyre, også kaldet druesyre, eller neutralt kaliumsalt deraf med henblik på bundfældning af overskydende calcium 25. Anvendelse af følgende stoffer ved fremstilling ved gæring på flaske af mousserende vine, hvis bærme udskilles ved degorgering: - calciumalginat eller - kaliumalginat 26. Anvendelse af kobbersulfat 27. Tilsætning af kaliumbitartrat eller calciumtartrat for at fremme udfældningen af vinsten 28. Tilsætning af karamel til forstærkning af hedvines farve 29. Anvendelse af calciumsulfat til fremstilling af visse kvalitetshedvine fra bestemte dyrkningsområder (khvbd) 30. Anvendelse af aleppofyrharpiks med henblik på fremstilling af "retsina"-bordvin, som kun må fremstilles på Grækenlands geografiske område, på de betingelser, der er fastsat i EF-bestemmelser 31. Tilsætning af lysozym 32. Elektrodialyse for at stabilisere vinens syreindhold 33. Anvendelse af urease til at begrænse vinens indhold af urea 34. Tilsætning af druemost eller rektificeret koncentreret druemost til sødning af vin 35. Delvis koncentrering ved fysiske processer, herunder omvendt osmose, for at forøge det naturlige alkoholindhold i druemost eller vin 36. Tilsætning af saccharose, koncentreret druemost eller rektificeret koncentreret druemost for at forøge det naturlige alkoholindhold i druer, druemost eller vin 37. Tilsætning af vin, destillat af tørrede druer eller neutral vinalkohol ved fremstilling af hedvin. BILAG II jf. artikel 5 A. CANADA Efter aftalens artikel 5 tillader Fællesskabet import til og markedsføring på sit område af vin med oprindelse i Canada, der opfylder følgende krav til sammensætning og andre produktspecifikationer: Der fastsættes følgende grænser for nedenstående parametre: 1. Alkoholindhold: a) mindst 8,5 %, men dog højst 24 % virkeligt alkoholindhold udtrykt i volumen, undtagen for visse vine, der har et højt restsukkerindhold uden at have undergået tilsætning, og for hvilke det virkelige alkoholindhold kan være mindre end 8,5 %, men dog mindst skal være 4,5 % b) højst 20 % totalt alkoholindhold udtrykt i volumen, undtagen for specifikke vine, der har et højt restsukkerindhold uden at have undergået tilsætning, for hvilke det totale alkoholindhold kan overstige grænsen på 20 %, og som er berettiget til benævnelserne: i) "Icewine" ii) "Vin du curé" iii) "Special select late harvest wine" iv) "Select late harvest wine" v) "Late harvest wine" vi) "Winter harvest wine" vii) "Autumn harvest wine" c) for vin tilsat alkohol, mindst 15 %, men dog højst 24 % virkeligt alkoholindhold udtrykt i volumen 2 Indhold af flygtige syrer: a) for andre vine end dem, der er nævnt i litra b), højst 1,3 g/l (21,7 meq/l), udtrykt som eddikesyre b) for følgende specifikke vine: i) 1,5 g/l (25 meq/l) for vine, der er berettiget til benævnelsen "Late harvest wine" ii) 1,8 g/l (30 meq/l) for vine, der er berettiget til benævnelserne "Autumn harvest wine", "Select late harvest wine" og "Special select late harvest wine" iii) 2,1 g/l (35 meq/l) for vine, der er berettiget til benævnelserne "Icewine", "Winter harvest wine" and "Vin du curé" 3 Totalt svovldioxidindhold: a) 200 ppm i vin (herunder mousserende vin) med et restsukkerindhold på højst 5 g/l b) 250 ppm i vin (herunder mousserende vin) med et restsukkerindhold på over 5 g/l c) 400 ppm i vin, der er berettiget til benævnelserne: i) "Late harvest wine" ii) "Icewine" iii) "Special select late harvest wine" iv) "Select late harvest wine" v) "Vin du curé" vi) "Winter harvest wine" vii) "Autumn harvest wine" 4 Syreindhold: a) syring: højst 4 g/l udtrykt som vinsyre b) totalt syreindhold: mindst 3,5 g/l udtrykt som vinsyre 5. Forhøjelse af det naturlige alkoholindhold: højst 3,5 % vol. I år med usædvanligt ugunstige vejrforhold kan grænserne for forhøjelse af alkoholindholdet overskrides med højst 1 % vol. 6. Tilsætning af vand: forbudt, medmindre det er nødvendigt af særlige tekniske grunde. B. FÆLLESSKABET Efter aftalens artikel 5 tillader Canada import til og markedsføring på sit område af vin med oprindelse i Fællesskabet, der opfylder følgende krav til sammensætning og andre produktspecifikationer: 1. For andre vine end dem, der er nævnt i punkt 2, fastsættes der følgende grænser for nedenstående parametre: 1.1 Alkoholindhold: a) mindst 8,5 %, men dog højst 20 % virkeligt alkoholindhold udtrykt i volumen, undtagen for visse kvbd, der har et højt restsukkerindhold uden at have undergået tilsætning, og for hvilke det virkelige alkoholindhold kan være mindre end 8,5 %, men dog mindst skal være 4,5 % b) højst 20 % totalt alkoholindhold udtrykt i volumen, undtagen for visse vine, der har et højt restsukkerindhold uden at have undergået tilsætning, og for hvilke det totale alkoholindhold kan overstige grænsen på 20 %. 1.2 Indhold af flygtige syrer: a) for andre vine end dem, der er nævnt i litra b), højst 1,20 g/l (20 meq/l) udtrykt som eddikesyre b) for følgende specifikke vine: i) for vine med oprindelse i Tyskland: (1) 1,8 g/l (30 meq/l) for kvbd, der er berettiget til benævnelsen "Eiswein" eller "Beerenauslese" (2) 2,1 g/l (35 meq/l) for kvbd, der er berettiget til benævnelsen "Trockenbeerenauslese" ii) for visse vine med oprindelse i Frankrig, Italien og Det Forenede Kongerige, jf. EF-bestemmelserne: 1,5 g/l (25 meq/l) iii) for vine med oprindelse i Østrig: (1) 1,8 g/l (30 meq/l) for kvbd, der er berettiget til benævnelsen "Beerenauslese" eller "Eiswein" (2) 2,4 g/l (35 meq/l) for kvbd, der er berettiget til benævnelsen "Ausbruch", "Trockenbeerenauslese" eller "Strohwein" 1.3 Totalt syreindhold: mindst 3,5 g/l udtrykt som vinsyre 1.4 Totalt svovldioxidindhold: a) for andre vine end dem, der er nævnt i litra b), c), d) og e): - rødvin: højst 160 mg/l; hvis restsukkerindholdet overstiger 5 g/l, er maksimumsgrænsen 210 mg/l - hvidvin: højst 210 mg/l; hvis restsukkerindholdet overstiger 5 g/l, er maksimumsgrænsen 260 mg/l b) for mousserende vin: højst 235 mg/l c) højst 300 mg/l for visse vine med et restsukkerindhold på over 5 g/l, jf. EF-bestemmelser d) højst 350 mg/l for vine, der er berettiget til benævnelsen "Auslese", hvis restsukkerindholdet overstiger 5 g/l e) højst 400 mg/l for følgende vine med restsukkerindhold på over 5 g/l: i) kvbd, der er berettiget til benævnelsen "Ausbruch", "Ausbruchwein", "Beerenauslese", "Trockenbeeren-auslese" or "Eiswein" ii) følgende hvide kvbd: Sauternes, Barsac, Cadillac, Cérons, Loupiac, Sainte-Croix-du-Mont, Monbazillac, Bonnezeaux, Quarts de Chaume, Coteaux du Layon, Coteaux de l'Aubance, Anjou-Coteaux de la Loire, Coteaux de Saumur, Graves Supérieures, Jurançon, Pacherenc de Vic Bihl, Alsace and Alsace grand cru med betegnelsen "vendanges tardives" eller "sélection de grains nobles" iii) følgende søde kvbd fremstillet af overmodne druer og søde kvbd fremstillet af let tørrede druer med oprindelse i Grækenland med et restsukkerindhold udtrykt som invertsukker på mindst 45 g/l, der er berettiget til oprindelsesbetegnelserne Sámos, Rhodos, Pátras, Ríu Pátras, Kefallinía, Límnos, Sitía, Santoríni, Neméa og Dáfni. 2. For hedvine fastsættes der følgende grænser for nedenstående parametre: 2.1 Alkoholindhold: mindst 15 %, men dog højst 22 % virkeligt alkoholindhold udtrykt i volumen 2.2 Samlet indhold af svovldioxid: højst 150 mg/l; hvis restsukkerindholdet overstiger 5 g/l, er maksimumsgrænsen 200 mg/l. 3. Tilsætning af vand: forbudt, medmindre det er nødvendigt af særlige tekniske grunde. C. ANALYSEMETODER De kontraherende parter er enige om, at de analysemetoder, som Det Internationale Vinkontor (OIV) har anerkendt som referencemetoder og offentliggjort, eller AOAC International's analysemetoder anvendes som referencemetoder ved bestemmelse af vinens analysemæssige sammensætning med henblik på kontrolforanstaltninger. BILAG III a Liste over geografiske betegnelser for vine med oprindelse i Fællesskabet (jf. artikel 10) I BELGIEN Følgende liste indeholder vinnavne, der er fastlagt og beskyttet i Belgien i henhold til Arrêté ministériel du 9 juillet 1997 portant agrément comme vin de qualité d'appellation d'origine contrôlée v.q.p.r.d. og Arrêté ministériel du 6 janvier 2000 portant agrément de «Haspengouwse Wijn» comme vin de qualité d'appellation d'origine contrôlée v.q.p.r.d. Appellation d'origine contrôlée/Gecontroleerde oorsprongsbenaming: Hagelandse Wijn Hagelandse Wijn Haspengouwse Wijn I TYSKLAND Følgende liste indeholder vinnavne, der er fastlagt og beskyttet i Tyskland i henhold til "Neufassung der Bekanntmachung der geographischen Herkunftsangaben für deutschen Wein, vom 3. Juli 2002". Navnene på Großlagen, Einzellagen, kommuner eller dele af kommuner kan beskyttes i forbindelse med navnene på områder eller underområder, jf. ovennævnte bestemmelser. Navne på bestemte områder Ahr Baden Franken Hessische Bergstraße Mittelrhein Mosel-Saar-Ruwer Nahe Pfalz Rheingau Rheinhessen Saale-Unstrut Sachsen Württemberg Navne på underområder Det bestemte område Ahr Walporzheim/Ahrtal Det bestemte område Hessische Bergstrasse Starkenburg Umstadt Det bestemte område Mittelrhein Loreley Siebengebirge Det bestemte område Mosel-Saar-Ruwer Generelle navne Mosel Ruwer Saar Underområder: Bernkastel Moseltor Obermosel Zell/Mosel Saar Ruwertal Det bestemte område Nahe Nahetal Det bestemte område Rheingau Johannisberg Det bestemte område Rheinhessen Bingen Nierstein Wonnegau Det bestemte område Pfalz Mittelhaardt/Deutsche Weinstraße Südliche Weinstraße Det bestemte område Franken Maindreieck Mainviereck Steigerwald Det bestemte område Württemberg Württembergischer Bodensee Kocher-Jagst-Tauber Oberer Neckar Remstal-Stuttgart Württembergisch Unterland Bayerischer Bodensee Det bestemte område Baden Badische Bergstraße Tauberfranken Bodensee Breisgau Kaiserstuhl Kraichgau Tuniberg Markgräflerland Ortenau Det bestemte område Saale-Unstrut Schloß Neuenburg Thüringen Mansfelder Seen Det bestemte område Sachsen Elstertal Meißen Andre vinnavne Landwein Ahrtaler Landwein Badischer Landwein Bayerischer Bodensee-Landwein Fränkischer Landwein Landwein der Mosel Landwein der Ruwer Landwein der Saar Mitteldeutscher Landwein Nahegauer Landwein Pfälzer Landwein Regensburger Landwein Rheinburgen-Landwein Rheingauer Landwein Rheinischer Landwein Saarländischer Landwein der Mosel Sächsischer Landwein Schwäbischer Landwein Starkenburger Landwein Taubertäler Landwein Tafelwein Albrechtsburg Bayern Burgengau Donau Lindau Main Mosel Neckar Oberrhein Rhein Rhein-Mosel Römertor I GRÆKENLAND Følgende liste indeholder vinnavne, der er fastlagt og beskyttet i Den Hellenske Republik i Åöçìåñßäá ôçò ÊõâåñíÞóåùò (EFT). Navne på bestemte områder ÓÜìïò / Samos Ìïó÷Üôïò Ðáôñþí / Moschatos Patron Ìïó÷Üôïò Ñßïõ - Ðáôñþí / Moschatos Riou Patron Ìïó÷Üôïò Êåöáëëçíßáò / Moschatos Kephalinias Ìïó÷Üôïò ËÞìíïõ / Moschatos Lemnou Ìïó÷Üôïò Ñüäïõ / Moschatos Rhodou ÌáõñïäÜöíç Ðáôñþí / Mavrodafni Patron ÌáõñïäÜöíç Êåöáëëçíßáò / Mavrodafni Kephalinias Óçôåßá / Sitia ÍåìÝá / Nemea Óáíôïñßíç / Santorini ÄáöíÝò / Dafnes Ñüäïò / Rhodos ÍÜïõóá / Naoussa Ñïìðüëá Êåöáëëçíßáò / Robola Kephalinias ÑáøÜíç / Rapsani Ìáíôéíåßá / Mantinia Ìåóåíéêüëá / Mesenicola ÐåæÜ / Peza Áñ÷Üíåò / Archanes ÐÜôñá / Patra Æßôóá / Zitsa Áìýíôáéï / Amynteon ÃïõìÝíéóóá / Goumenissa ÐÜñïò / Paros ËÞìíïò / Lemnos Áã÷ßáëïò / Anchialos ÐëáãéÝò Ìåëßôùíá / Playies Melitona Navne på bordvine Ñåôóßíá Ìåóïãåßùí / Ñåôóßíá Ìåóïãåßùí ÁôôéêÞò / Retsina Mesogion / Retsina Mesogion Attikis Ñåôóßíá Êñùðßáò / Ñåôóßíá Êïñùðßïõ / Ñåôóßíá Êñùðßáò ÁôôéêÞò / Ñåôóßíá Êïñùðßïõ ÁôôéêÞò / Retsina Kropias / Retsina Koropiou / Retsina Kropias Attikis / Retsina Koropiou Attikis Ñåôóßíá Ìáñêïðïýëïõ / Ñåôóßíá Ìáñêïðïýëïõ ÁôôéêÞò / Retsina Markopoulou / Retsina Markopoulou Attikis Ñåôóßíá ÌåãÜñùí / Ñåôóßíá ÌåãÜñùí ÁôôéêÞò / Retsina Megaron / Retsina Megaron Attikis Ñåôóßíá Ðáéáíßáò / Ñåôóßíá Ëéïðåóßïõ / Ñåôóßíá Ðáéáíßáò ÁôôéêÞò / Ñåôóßíá Ëéïðåóßïõ ÁôôéêÞò /Retsina Peanias / Retsina Liopessiou / Retsina Peanias Attikis / Retsina Liopessiou Attikis Ñåôóßíá ÐáëëÞíçò / Ñåôóßíá ÐáëëÞíçò ÁôôéêÞò / Retsina Pallinis / Retsina Pallinis Attikis Ñåôóßíá Ðéêåñìßïõ / Ñåôóßíá Ðéêåñìßïõ ÁôôéêÞò / Retsina Pikermiou / Retsina Pikermiou Attikis Ñåôóßíá ÓðÜôùí / Ñåôóßíá ÓðÜôùí ÁôôéêÞò / Retsina Spaton / Retsina Spaton Attikis Ñåôóßíá Èçâþí / Ñåôóßíá Èçâþí Âïéùôßáò / Retsina Thivon / Retsina Thivon Viotias Ñåôóßíá ÃéÜëôñùí / Ñåôóßíá ÃéÜëôñùí Åõâïßáò / Retsina Yialtron / Retsina Yialtron Evias Ñåôóßíá Êáñýóôïõ / Ñåôóßíá Êáñýóôïõ Åõâïßáò / Retsina Karystou / Retsina Karystou Evias Ñåôóßíá ×áëêßäáò / Ñåôóßíá ×áëêßäáò Åõâïßáò / Retsina Chalkidas / Retsina Chalkidas Evias ÂåñíôÝá Æáêýíèïõ/ Verntea Zakynthou Áãéïñåßôéêïò Ôïðéêüò Ïßíïò/ Agioritikos Topikos Oinos Ôïðéêüò Ïßíïò Áíáâýóóïõ / Topikos Oinos Anavyssou Áôôéêüò Ôïðéêüò Ïßíïò / Attikos Topikos Oinos Ôïðéêüò Ïßíïò Âéëßôóáò / Topikos OinosVilitsas Ôïðéêüò Ïßíïò Ãñåâåíþí / Topikos Oinos Grevenon Ôïðéêüò Ïßíïò ÄñÜìáò / Topikos Oinos Dramas Äùäåêáíçóéáêüò Ôïðéêüò Ïßíïò / Dodekanesiakos Topikos Oinos Ôïðéêüò Ïßíïò ÅðáíïìÞò / Topikos Oinos Epanomis Çñáêëåéþôéêïò Ôïðéêüò Ïßíïò / Herakliotikos Topikos Oinos Èåóóáëéêüò Ôïðéêüò Ïßíïò / Thessalikos Topikos Oinos Èçâáúêüò Ôïðéêüò Ïßíïò / Thivaikos Topikos Oinos Ôïðéêüò Ïßíïò ÊéóóÜìïõ / Topikos Oinos Kissamou Ôïðéêüò Ïßíïò ÊñáíéÜò / Topikos Oinos Kranias Êñçôéêüò Ôïðéêüò Ïßíïò / Kritikos Topikos Oinos Ëáóéèéþôéêïò Ôïðéêüò Ïßíïò / Lassithiotikos Topikos Oinos Ìáêåäïíéêüò Ôïðéêüò Ïßíïò / Makedonikos Topikos Oinos Ìåóçìâñéþôéêïò Ôïðéêüò Ïßíïò / Mesimvriotikos Topikos Oinos Ìåóóçíéáêüò Ôïðéêüò Ïßíïò / Messiniakos Topikos Oinos Ðáéáíßôéêïò Ôïðéêüò Ïßíïò / Peanitikos Topikos Oinos Ðáëëçíéþôéêïò Ôïðéêüò Ïßíïò / Palliniotikos Topikos Oinos Ðåëïðïííçóéáêüò Ôïðéêüò Ïßíïò / Peloponnisiakos Topikos Oinos Ôïðéêüò Ïßíïò ÐëáãéÝò ÁìðÝëïõ / Topikos Oinos Playies Ambelou Ôïðéêüò Ïßíïò ÐëáãéÝò Âåñôßóêïõ / Topikos Oinos Playies Vertiskou Ôïðéêüò Ïßíïò Ðëáãéþí Êéèáéñþíá / Topikos Oinos Playion Kitherona Êïñéíèéáêüò Ôïðéêüò Ïßíïò / Korinthiakos Topikos Oinos Ôïðéêüò Ïßíïò Ðëáãéþí ÐÜñíçèáò / Topikos Oinos Playion Parnithas Ôïðéêüò Ïßíïò Ðõëßáò / Topikos Oinos Pylias Ôïðéêüò Ïßíïò Ôñéöõëßáò / Topikos Oinos Trifilias Ôïðéêüò Ïßíïò ÔõñíÜâïõ / Topikos Oinos Tyrnavou Óéáôéóôéíüò Ôïðéêüò Ïßíïò / Siatistinos Topikos Oinos Ôïðéêüò Ïßíïò Ñéôóþíáò Áõëßäïò / Topikos Oinos Ritsonas Avlidos Ôïðéêüò Ïßíïò Ëåôñßíùí / Topikos Oinos Letrinon Ôïðéêüò Ïßíïò ÓðÜôùí / Topikos Oinos Spaton Ôïðéêüò Ïßíïò Âïñåßùí Ðëáãéþí Ðåíôåëéêïý / Topikos Oinos Vorion Playion Pentelikou Áéãáéïðåëáãßôéêïò Ôïðéêüò Ïßíïò / Egeopelagitikos Topikos Oinos Ôïðéêüò Ïßíïò ËçëÜíôéïõ ðåäßïõ / Topikos Oinos Lilantiou Pediou Ôïðéêüò Ïßíïò Ìáñêüðïõëïõ / Topikos Oinos Markopoulou Ôïðéêüò Ïßíïò ÔåãÝáò / Topikos Oinos Tegeas Ôïðéêüò Ïßíïò ÁíäñéáíÞò / Topikos Oinos Andrianis Ôïðéêüò Ïßíïò ×áëéêïýíáò / Topikos Oinos Chalikounas Ôïðéêüò Ïßíïò ×áëêéäéêÞò / Topikos Oinos Chalkidikis Êáñõóôéíüò Ôïðéêüò Ïßíïò / Karystinos Topikos Oinos Ôïðéêüò Ïßíïò ÐÝëëáò / Topikos Oinos Pellas Ôïðéêüò Ïßíïò Óåññþí / Topikos Oinos Serron Óõñéáíüò Ôïðéêüò Ïßíïò / Syrianos Topikos Oinos Ôïðéêüò Ïßíïò Ðëáãéþí Ðåôñùôïý / Topikos Oinos Playion Petrotou Ôïðéêüò Ïßíïò Ãåñáíåßùí / Topikos Oinos Geranion Ôïðéêüò Ïßíïò Ïðïõíôßáò Ëïêñßäïò / Topikos Oinos Opountias Lokridos Ôïðéêüò Ïßíïò ÓôåñåÜò ÅëëÜäïò / Topikos Oinos Stereas Ellados Ôïðéêüò Ïßíïò ÁãïñÜò / Topikos Oinos Agoras Ôïðéêüò Ïßíïò ÊïéëÜäïò ÁôáëÜíôçò / Topikos Oinos Kilados Atalantis Ôïðéêüò Ïßíïò Áñêáäßáò / Topikos Oinos Arkadias Ðáããáéïñåßôéêïò Ôïðéêüò Ïßíïò / Pageoritikos Topikos Oinos Ôïðéêüò Ïßíïò ÌåôáîÜôùí / Topikos Oinos Metaxaton Ôïðéêüò Ïßíïò Çìáèßáò / Topikos Oinos Imathias Ôïðéêüò Ïßíïò ÊëçìÝíôé / Topikos Oinos Klimenti Ôïðéêüò Ïßíïò ÊÝñêõñáò / Topikos Oinos Kerkyras Ôïðéêüò Ïßíïò Óéèùíßáò / Topikos Oinos Sithonias Ôïðéêüò Ïßíïò ÌáíôæáâéíÜôùí / Topikos Oinos Mantzavinaton Éóìáñéêüò Ôïðéêüò Ïßíïò / Ismarikos Topikos Oinos Ôïðéêüò Ïßíïò ÁâäÞñùí / Topikos Oinos Avdiron Ôïðéêüò Ïßíïò Éùáííßíùí / Topikos Oinos Ioanninon Ôïðéêüò Ïßíïò ÐëáãéÝò Áéãéáëåßáò / Topikos Oinos Playies Egialias Ôïðéêüò Ïßíïò ÐëáãéÝò ôïõ Áßíïõ / Topikos Oinos Playies tou Enou Èñáêéêüò Ôïðéêüò Ïßíïò / Ôïðéêüò Ïßíïò ÈñÜêçò / Thrakikos Topikos Oinos / Topikos Oinos Thrakis Ôïðéêüò Ïßíïò Éëßïõ / Topikos Oinos Iliou Ìåôóïâßôéêïò Ôïðéêüò Ïßíïò / Metsovitikos Topikos Oinos Ôïðéêüò Ïßíïò Êïñùðßïõ / Topikos Oinos Koropiou Ôïðéêüò Ïßíïò Öëþñéíáò / Topikos Oinos Florinas Ôïðéêüò Ïßíïò Èáøáíþí / Topikos Oinos Thapsanon Ôïðéêüò Ïßíïò Ðëáãéþí Êíçìßäïò / Topikos Oinos Playion Knimidos Çðåéñùôéêüò Ôïðéêüò Ïßíïò / Ipirotikos Topikos Oinos Ôïðéêüò Ïßíïò ÐéóÜôéäïò / Topikos Oinos Pisatidos Ôïðéêüò Ïßíïò ËåõêÜäáò / Topikos Oinos Lefkadas ÌïíåìâÜóéïò Ôïðéêüò Ïßíïò / Monemvasios Topikos Oinos Ôïðéêüò Ïßíïò Âåëâåíôïý / Topikos Oinos Velvendou Ëáêùíéêüò Ôïðéêüò Ïßíïò / Lakonikos Topikos Oinos I SPANIEN Følgende liste indeholder vinnavne, der er fastlagt og beskyttet i Spanien efter bestemmelserne offentliggjort i Boletín Oficial af 31. marts 2003. I disse bestemmelser fastsættes det også, hvilke navne på kommuner og andre områder, eller hvilke betegnelser der kan anvendes i forbindelse med nedenstående vinnavne. Navne på bestemte områder og underområder Abona Alella Alicante / Alicante Marina Alta Almansa Ampurdán-Costa Brava Arabako Txakolina-Txakolí de Alava / Chacolí de Álava Bierzo Binissalem Bullas Calatayud Campo de Borja Cariñena Cataluña Cava Chacolí de Bizkaia-Bizkaiko Txakolina Chacolí de Getaria-Getariako Txakolina Cigales Conca de Barberá Condado de Huelva Costers del Segre / Costers del Segre Raimat / Costers del Segre Artesa / Costers del Segre Valls de Riu Corb / Costers del Segre Les Garrigues Dominio de Valdepusa El Hierro Jerez-Xérès-Sherry * Jumilla La Mancha La Palma / La Palma Hoyo de Mazo / La Palma Fuencaliente / La Palma Norte de la Palma Lanzarote Málaga Manzanilla Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda Méntrida Mondéjar Monterrei / Monterrei Ladera de Monterrei / Monterrei Val de Monterrei Montilla-Moriles Montsant Navarra / Navarra Baja Montaña / Navarra Ribera Alta / Navarra Ribera Baja / Navarra Tierra Estella / Navarra Valdizarbe Penedés Pla de Bages Pla i Llevant Priorato Rías Baixas / Rías Baixas Condado do Tea / Rías Baixas O Rosal / Rías Baixas Ribera do Ulla / Rías Baixas Soutomaior / Rías Baixas Val do Salnés Ribeira Sacra / Ribeira Sacra Amandi / Ribeira Sacra Chantada / Ribeira Sacra Quiroga-Bibei / Ribeira Sacra Ribeiras do Miño / Ribeira Sacra Ribeiras do Sil Ribeiro Ribera del Duero Ribera del Guadiana / Ribera del Guadiana Cañamero / Ribera del Guadiana Matanegra / Ribera del Guadiana Montánchez / Ribera del Guadiana Ribera Alta / Ribera del Guadiana Ribera Baja / Ribera del Guadiana Tierra de Barros Rioja / Rioja Alavesa / Rioja Alta / Rioja Baja Rueda Sierras de Málaga / Sierras de Málaga Serranía de Ronda Somontano Tacoronte-Acentejo / Tacoronte-Acentejo Anaga Tarragona Terra Alta Toro Utiel-Requena Valdeorras Valdepeñas Valencia / Valencia Alto Turia / Valencia Clariano / Valencia Moscatel de Valencia / Valencia Valentino Valle de Güímar Valle de la Orotava Vinos de Madrid / Vinos de Madrid Arganda / Vinos de Madrid Navalcarnero / Vinos de Madrid San Martín de Valdeiglesias Ycoden-Daute-Isora Yecla Navne på bordvine (Vinos de la tierra) Junta de Andalucía Vino de la Tierra de Bailén Vino de la Tierra de Cádiz Vino de la Tierra de Contraviesa-Alpujarra Vino de la Tierra de Laujar-Alapujarra Vino de la Tierra de Norte de Granada Vino de la Tierra de Ribera del Andarax Vino de la Tierra de Los Palacios Diputación General de Aragón Vino de la Tierra de Bajo Aragón Vino de la Tierra de Campo de Belchite Vino de la Tierra de Ribera del Gállego-Cinco Villas Vino de la Tierra de Valdejalón Vino de la Tierra de Valle del Cinca Vino de la Tierra de Valle del Jiloca Principado de Asturias Vino de la Tierra de Cangas Comunidad Autónoma de las Illes Balears Vino de la Tierra de Ibiza Vino de la Tierra de Isla de Menorca Vino de la Tierra de Serra de Tramuntana-Costa Nord Vino de la Tierra de Illes Balears Gobierno de Canarias Vino de la Tierra de La Gomera Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha Vino de la Tierra de Castilla Vino de la Tierra de Gálvez Vino de la Tierra de Pozohondo Vino de la Tierra de Sierra de Alcaraz Junta de Castilla y León Vino de la Tierra de Arribes del Duero Vino de la Tierra de Castilla y León Vino de la Tierra de Ribera del Arlanza Vino de la Tierra de León Tierra del Vino de Zamora Vino de la Tierra de Valles de Benavente Junta de Extremadura Vino de la Tierra de Extremadura Xunta de Galícia Vino de la Tierra de Betanzos Vino de la Tierra del Valle del Miño-Ourense Gobierno de La Rioja Vino de la Tierra Valles de Sadacia Región de Murcia Vino de la Tierra de Abanilla Vino de la Tierra de Campo de Cartagena Generalidad Valenciana Vino de la Terra de Castelló I FRANKRIG Følgende liste indeholder vinnavne, der er fastlagt og beskyttet i Frankring i henhold til "Décrets et Arrêtés des Vins et Eaux-de-Vie, Tomes 1 et 2", Institut National des Appellations d'Origine, Version du 27/02/2002. Alsace og andre områder i Østfrankrig Alsace, også efterfulgt af navnet på et 'lieu-dit' Côtes de Toul Moselle Alsace / Vin d'Alsace, også efterfulgt af navnet på et Edelzwicker / 'dénomination de cépage' / 'appellation sous régionale' / 'appellation communale' / 'appellation locale' Alsace Grand Cru, også af navnet på et 'lieu-dit' Crémant d'Alsace Champagne Champagne* Coteaux Champenois, også efterfulgt af navnet på et 'commune d'origine' Rosé des Riceys Bourgogne Aloxe-Corton Auxey-Duresses / Auxey-Duresses Côte de Beaune Bâtard-Montrachet Beaujolais, også efterfulgt af navnet på et 'commune d'origine' Beaujolais Supérieur Beaujolais-Villages Beaune Bienvenues Bâtard-Montrachet Blagny Bonnes Mares Bourgogne*, også efterfulgt af navnet på et 'Clairet' / 'Rosé' / 'appellation sous régionale' / 'commune d'origine' / 'nom de climat' / 'lieu-dit' Bourgogne Aligoté Bouzeron Brouilly Chablis*, også efterfulgt af navnet på et 'climat d'origine' / 'premier cru' Chablis* Grand Cru, også efterfulgt af navnet på et 'climat d'origine' Chambertin Chambertin Clos de Bèze Chambolle-Musigny Chapelle-Chambertin Charlemagne Charmes-Chambertin Chassagne-Montrachet / Chassagne-Montrachet Côte de Beaune Chenas Chevalier-Montrachet Chiroubles Chorey-lés-Beaune Clos de la Roche Clos des Lambrays Clos de Tart Clos de Vougeot Clos Saint-Denis Corton Corton-Charlemagne Côte de Beaune, også efterfulgt af navnet på et 'commune d'origine' Côte de Beaune-Villages Côte de Brouilly Côte-de-Nuits-Villages Côtes du Forez Côte Roannaise Crémant de Bourgogne Criots Bâtard-Montrachet Echezeaux Fixin Fleurie Gevrey-Chambertin Givry Grands Echezeaux Griotte-Chambertin Irancy Juliénas La Grande Rue Ladoix / Ladoix Côte de Beaune Latricières-Chambertin Mâcon, også efterfulgt af navnet på et 'commune d'origine' Mâcon / Pinot-Chardonnay-Macôn Mâcon-Villages Maranges, også efterfulgt af navnet på et 'climat d'origine' / 'premier cru climat' Maranges Côte de Beaune / Maranges Côtes de Beaune-Villages Marsannay Mazis-Chambertin Mazoyères-Chambertin Mercurey Meursault / Meursault Côte de Beaune Montagny Monthélie / Monthélie Côte de Beaune Montrachet Morey-Saint-Denis Morgon Moulin-à-Vent Musigny Nuits Nuits-Saint-Georges Pernand-Vergelesses / Pernand-Vergelesses Côte de Beaune Petit Chablis, også efterfulgt af navnet på et 'commune d'origine' Pommard Pouilly-Fuissé Pouilly-Loché Pouilly-Vinzelles Puligny-Montrachet / Puligny-Montrachet Côte de Beaune Régnié Richebourg Romanée (La) Romanée Conti Romanée Saint-Vivant Ruchottes-Chambertin Rully Saint-Amour Saint-Aubin / Saint-Aubin Côte de Beaune Saint-Bris Saint-Romain / Saint-Romain Côte de Beaune Saint-Véran Santenay / Santenay Côte de Beaune Savigny-lès-Beaune Tâche (La) Vin Fin de la Côte de Nuits Volnay Volnay Santenots Vosne-Romanée Vougeot Jura og Savoie (Savoyen) Arbois Arbois Pupillin Château Châlon Côtes du Jura Coteaux du Lyonnais Crémant du Jura Crépy L'Etoile Macvin du Jura Vin de Savoie / Vin de Savoie-Ayze, også efterfulgt af navnet på et 'commune d'origine' / 'nom du cru' Roussette de Savoie, også efterfulgt af navnet på et 'nom du cru' Seyssel Vin du Bugey, også efterfulgt af navnet på et 'nom du cru' Roussette du Bugey, også efterfulgt af navnet på et 'nom du cru' Côtes du Rhône Beaumes-de-Venise Château Grillet Châteauneuf-du-Pape Châtillon-en-Diois Clairette de Die Condrieu Cornas Côte Rôtie Coteaux de Die Coteaux de Pierrevert Coteaux du Tricastin Côtes du Lubéron Côtes du Rhône Côtes du Rhône Villages, også efterfulgt af navnet på et 'commune d'origine' Côtes du Ventoux Côtes du Vivarais Crozes-Hermitage Crozes Ermitage Crémant de Die Ermitage Gigondas Hermitage Lirac Saint-Joseph Saint-Péray Tavel Vacqueyras Provence og Corse (Korsika) Ajaccio Bandol Bellet Muscat du Cap Corse Cassis Vin de Corse, også efterfulgt af navnet på et 'appellation locale' Coteaux d'Aix-en-Provence Les-Baux-de-Provence Coteaux Varois Côtes de Provence Palette Patrimonio Languedoc-Roussillon Banyuls Blanquette de Limoux Clairette de Bellegarde Cabardès Clairette du Languedoc, også efterfulgt af navnet på et 'commune d'origine' Collioure Corbières Costières de Nîmes Coteaux du Languedoc Picpoul de Pinet Coteaux du Languedoc, også efterfulgt af navnet på et 'commune d'origine' Côtes du Roussillon Côtes du Roussillon Villages Côtes du Roussillon Villages Caramany Côtes du Roussillon Villages Latour de France Côtes du Roussillon Villages Lesquerde Côtes du Roussillon Villages Tautavel Crémant de Limoux Faugères Fitou Frontignan Grand Roussillon Languedoc, også efterfulgt af navnet på et 'commune d'origine' Limoux Lunel Maury Minervois Minervois-la-Livinière Mireval Saint-Jean-de-Minervois Rasteau Rasteau Rancio Rivesaltes Rivesaltes Rancio Saint-Chinian Côtes de la Malepère Sydvestfrankrig Béarn / Béarn Bellocq Bergerac Buzet Cahors Côtes de Bergerac Côtes de Duras Côtes du Frontonnais Côtes du Frontonnais Fronton Côtes du Frontonnais Villaudric Côtes du Marmandais Côtes de Montravel Floc de Gascogne Gaillac Gaillac Premières Côtes Haut-Montravel Irouléguy Jurançon Madiran Marcillac Monbazillac Montravel Pacherenc du Vic-Bilh Pécharmant Rosette Saussignac Coteaux du Quercy Côtes de Brulhois Côtes de Millau Côtes de Saint-Mont Tursan Vin d'Entraygues et du Fel Vin d'Estaing Vin de Lavilledieu Bordeaux Barsac Blaye Bordeaux / Bordeaux Clairet Bordeaux Côtes de Francs Bordeaux Haut-Benauge Bordeaux Supérieur Bordeaux Rosé Bordeaux mousseux Bourg Bourgeais Côtes de Bourg Cadillac Cérons Côtes Canon-Fronsac Canon-Fronsac Côtes de Blaye Côtes de Bordeaux Saint-Macaire Côtes de Castillon Crémant de Bordeaux Entre-Deux-Mers Entre-Deux-Mers Haut-Benauge Fronsac Graves Graves de Vayres Haut-Médoc Lalande de Pomerol Listrac-Médoc Loupiac Lussac Saint-Émilion Margaux Médoc Montagne Saint-Émilion Moulis Moulis-en-Médoc Néac Pauillac Pessac-Léognan Pomerol Premières Côtes de Blaye Premières Côtes de Bordeaux, også efterfulgt af navnet på et 'commune d'origine' Puisseguin Saint-Émilion Sainte-Croix-du-Mont Saint-Émilion Saint-Emilion Grand Cru Saint-Estèphe Sainte-Foy Bordeaux Saint-Georges Saint-Émilion Saint-Julien Sauternes* Val de Loire (Loiredalen) Anjou / Anjou Val de Loire Anjou Coteaux de la Loire, Anjou-Gamay Anjou-Mousseux Anjou-Villages Anjou-Villages Brissac Blanc Fumé de Pouilly Bourgueil Bonnezeaux Cabernet d'Anjou Cabernet de Saumur Cheverny Chinon Coteaux de l'Aubance Coteaux du Giennois Coteaux du Layon, også efterfulgt af navnet på et 'commune d'origine' Coteaux du Layon Chaume Coteaux du Loir Coteaux de Saumur Cour-Cheverny Crémant de Loire Jasnières Menetou Salon, også efterfulgt af navnet på et 'commune d'origine' Montlouis / Montlouis mousseux / Montlouis pétillant Muscadet Muscadet Coteaux de la Loire Muscadet Sèvre-et-Maine Muscadet Côtes de Grandlieu Pouilly-sur-Loire Pouilly Fumé Quarts-de-Chaume Quincy Reuilly Sancerre Saint-Nicolas-de-Bourgueil Saumur Saumur Champigny Savennières Savennières-Coulée-de-Serrant Savennières-Roche-aux-Moines Touraine / Touraine mousseux / Touraine pétillant Touraine Azay-le-Rideau Touraine Amboise Touraine Mesland Touraine Noble Joue Vouvray / Vouvray mousseux / Vouvray pétillant Châteaumeillant Coteaux d'Ancenis, også efterfulgt af navnet på et 'nom de cépage' Coteaux du Vendômois Côtes d'Auvergne, også efterfulgt af navnet på et 'appellation locales' Fiefs Vendéens / Fiefs Vendéens Mareuil / Fiefs Vendéens Brem / Fiefs Vendéens Vix / Fiefs Vendéens Pissotte Gros Plant du Pays Nantais Haut Poitou Orléans Orléans-Cléry Saint-Pourçain Thouarsais Valençay Cognac Pineau des Charentes Navne på 'Vins de pays' Vin de pays de l'Agenais Vin de pays d'Aigues Vin de pays de l'Ain Vin de pays de l'Allier Vin de pays d'Allobrogie Vin de pays des Alpes de Haute-Provence Vin de pays des Alpes Maritimes Vin de pays de l'Ardailhou Vin de pays de l'Ardèche Vin de pays d'Argens Vin de pays de l'Ariège Vin de pays de l'Aude Vin de pays de l'Aveyron Vin de pays des Balmes dauphinoises Vin de pays de la Bénovie Vin de pays du Bérange Vin de pays de Bessan Vin de pays de Bigorre Vin de pays des Bouches du Rhône Vin de pays du Bourbonnais Vin de pays de Cassan Vin de pays Catalan Vin de pays de Caux Vin de pays de Cessenon Vin de pays des Cévennes / Vin de pays des Cévennes Mont Bouquet Vin de pays Charentais, også efterfulgt af navnet på et: Ile de Ré / Ile d'Oléron / Saint-Sornin Vin de pays de la Charente Vin de pays des Charentes-Maritimes Vin de pays du Cher Vin de pays de la Cité de Carcassonne Vin de pays des Collines de la Moure Vin de pays des Collines rhodaniennes Vin de pays du Comté de Grignan Vin de pays du Comté tolosan Vin de pays des Comtés rhodaniens Vin de pays de Corrèze Vin de pays de la Côte Vermeille Vin de pays des coteaux charitois Vin de pays des coteaux d'Enserune Vin de pays des coteaux de Besilles Vin de pays des coteaux de Cèze Vin de pays des coteaux de Coiffy Vin de pays des coteaux Flaviens Vin de pays des coteaux de Fontcaude Vin de pays des coteaux de Glanes Vin de pays des coteaux de l'Ardèche Vin de pays des coteaux de l'Auxois Vin de pays des coteaux de la Cabrerisse Vin de pays des coteaux de Laurens Vin de pays des coteaux de Miramont Vin de pays des coteaux de Murviel Vin de pays des coteaux de Narbonne Vin de pays des coteaux de Peyriac Vin de pays des coteaux des Baronnies Vin de pays des coteaux des Fenouillèdes Vin de pays des coteaux du Cher et de l'Arnon Vin de pays des coteaux du Grésivaudan Vin de pays des coteaux du Libron Vin de pays des coteaux du Littoral Audois Vin de pays des coteaux du Pont du Gard Vin de pays des coteaux du Quercy Vin de pays des coteaux du Salagou Vin de pays des coteaux du Verdon Vin de pays des coteaux et terrasses de Montauban Vin de pays des côtes catalanes Vin de pays des côtes de Gascogne Vin de pays des côtes de Lastours Vin de pays des côtes de Montestruc Vin de pays des côtes de Pérignan Vin de pays des côtes de Prouilhe Vin de pays des côtes de Thau Vin de pays des côtes de Thongue Vin de pays des côtes du Brian Vin de pays des côtes de Ceressou Vin de pays des côtes du Condomois Vin de pays des côtes du Tarn Vin de pays des côtes du Vidourle Vin de pays de la Creuse Vin de pays de Cucugnan Vin de pays des Deux-Sèvres Vin de pays de la Dordogne Vin de pays du Doubs Vin de pays de la Drôme Vin de pays du Duché d'Uzès Vin de pays de Franche-Comté / Vin de pays de Franche-Comté Coteaux de Champlitte Vin de pays du Gard Vin de pays du Gers Vin de pays des Gorges de l'Hérault Vin de pays des Hautes-Alpes Vin de pays de la Haute-Garonne Vin de pays de la Haute-Marne Vin de pays des Hautes-Pyrénées Vin de pays d'Hauterive, også efterfulgt af navnet på et: Val d'Orbieu / Coteaux du Termenès / Côtes de Lézignan Vin de pays de la Haute-Saône Vin de pays de la Haute-Vienne Vin de pays de la Haute vallée de l'Aude Vin de pays de la Haute vallée de l'Orb Vin de pays des Hauts de Badens Vin de pays de l'Hérault Vin de pays de l'Ile de Beauté Vin de pays de l'Indre et Loire Vin de pays de l'Indre Vin de pays de l'Isère Vin de pays du Jardin de la France, også efterfulgt af navnet på et: Marches de Bretagne / Pays de Retz Vin de pays des Landes Vin de pays de Loire-Atlantique Vin de pays du Loir et Cher Vin de pays du Loiret Vin de pays du Lot Vin de pays du Lot et Garonne Vin de pays des Maures Vin de pays de Maine et Loire Vin de pays de la Meuse Vin de pays du Mont Baudile Vin de pays du Mont Caume Vin de pays des Monts de la Grage Vin de pays de la Nièvre Vin de pays d'Oc Vin de pays du Périgord / Vin de pays du Périgord Vin de Domme Vin de pays de la Petite Crau Vin de pays de Pézenas Vin de pays de la Principauté d'Orange Vin de pays du Puy de Dôme Vin de pays des Pyrénées-Atlantiques Vin de pays des Pyrénées-Orientales Vin de pays des Sables du Golfe du Lion Vin de pays de Saint-Sardos Vin de pays de Sainte Marie la Blanche Vin de pays de Saône et Loire Vin de pays de la Sarthe Vin de pays de Seine et Marne Vin de pays du Tarn Vin de pays du Tarn et Garonne Vin de pays des Terroirs landais, også efterfulgt af navnet på et: / Coteaux de Chalosse / Côtes de L'Adour / Sables Fauves / Sables de l'Océan Vin de pays de Thézac-Perricard Vin de pays du Torgan Vin de pays d'Urfé Vin de pays du Val de Cesse Vin de pays du Val de Dagne Vin de pays du Val de Montferrand Vin de pays de la Vallée du Paradis Vin de pays des Vals d'Agly Vin de pays du Var Vin de pays du Vaucluse Vin de pays de la Vaunage Vin de pays de la Vendée Vin de pays de la Vicomté d'Aumelas Vin de pays de la Vienne Vin de pays de la Vistrenque Vin de pays de l'Yonne I ITALIEN Følgende liste indeholder vinnavne, der er fastlagt og beskyttet i Italien i henhold til "Codice denominazioni di origine dei vini" 2002. D.O.C.G. (Denominazioni di Origine Controllata e Garantita) Regione Piemonte Asti Spumante / Asti / Moscato D'Asti Barbaresco Barolo Brachetto d'Acqui / Acqui Gattinara Gavi / Cortese di Gavi Ghemme Regione Lombardia Franciacorta Sforzato di Valtellina / Sfursat di Valtellina Valtellina Superiore, også efterfulgt af navnet på et: Grumello, Inferno, Maroggia, Sassella, Stagafassli, Valgella Regione Veneto Bardolino superiore Recioto di Soave Soave superiore Regione Friuli Venezia Giulia Ramandolo Regione Emilia Romagna Albana di Romagna Regione Toscana Brunello di Montalcino Carmignano Chianti, også efterfulgt af navnet på et: Colli Aretini, Colli Fiorentini, Colline Pisane, Colli Senesi, Montalbano, Montespertoli, Rufina Chianti Classico Vernaccia di San Gimignano Vino Nobile di Montepulciano Regione Umbria Montefalco Sagrantino Torgiano Regione Abruzzo Montepulciano d'Abruzzo Colline Teramane Regione Campania Taurasi Regione Sardegna Vermentino di Gallura / Sardegna Vermentino di Gallura D.O.C. (Denominazioni di Origine Controllata) Regione Valle d'Aosta Valle d'Aosta / Vallée d'Aoste, også efterfulgt af navnet på et: Arnad-Montjovet, Donnas, Enfer d'Arvier, Torrette, Blanc de Morgex et de la Salle, Chambave, Nus Regione Piemonte Alta Langa Albugnano Barbera d'Alba Barbera d'Asti Barbera del Monferrato Boca Bramaterra Canavese Carema Cisterna d'Asti Collina Torinese Colline Novaresi Colline Saluzzesi Colli Tortonesi Cortese dell'Alto Monferrato Coste della Sesia Dolcetto d'Acqui Dolcetto d'Alba Dolcetto d'Asti Dolcetto delle Langhe Monregalesi Dolcetto di Diano d'Alba / Diano d'Alba Dolcetto di Dogliani Dolcetto di Ovada Erbaluce di Caluso / Caluso Fara Freisa d'Asti Freisa di Chieri Gabiano Grignolino d'Asti Grignolino del Monferrato Casalese Langhe Lessona Loazzolo Malvasia di Casorzo d'Asti Malvasia di Castelnuovo Don Bosco Monferrato / Monferrato Casalese Nebbiolo d'Alba Piemonte Pinerolese Roero Rubino di Cantavenna Ruchè di Castagnole Monferrato Sizzano Valsusa Verduno Pelaverga / Verduno Regione Liguria Cinque Terre / Cinque Terre Sciacchetrà, også efterfulgt af navnet på et: Costa de sera, Costa de Campu, Costa da Posa Colli di Luni Colline di Levanto Golfo del Tigullio Riviera Ligure di Ponente, også efterfulgt af navnet på et: Riviera dei Fiori, Albenga o Albenganese, Finale / Finalese, Ormeasco Rossese di Dolceacqua / Dolceacqua Val Polcevera / Val Polcevera Coronata Regione Lombardia Botticino Capriano del Colle Cellatica Garda Garda Colli Mantovani Lambrusco Mantovano, også efterfulgt af navnet på et: Oltrepò Mantovano, Viadanese-Sabbionetano Lugana Oltrepò Pavese Riviera del Garda Bresciano / Garda Bresciano San Colombano al Lambro / San Colombano San Martino della Battaglia Scanzo / Moscato di Scanzo Terre di Franciacorta Valcalepio Valtellina Regione Trentino Alto Adige Alto Adige / dell'Alto Adige (Südtirol / Südtiroler), også efterfulgt af navnet på et: - Colli di Bolzano (Bozner Leiten), - Meranese di Collina / Meranese (Meraner Hugel / Meraner), - Santa Maddalena (St.Magdalener), - Terlano (Terlaner), - Valle Isarco (Eisacktal / Eisacktaler), - Valle Venosta (Vinschgau) Caldaro (Kalterer) / Lago di Caldaro (Kalterersee), også efterfulgt af navnet på et "Classico" Casteller Teroldego Rotaliano Trentino, også efterfulgt af navnet på et: Sorni, Isera / d'Isera, Ziresi / dei Ziresi Trento Valdadige (Etschaler) Regione Veneto Arcole Bagnoli di Sopra / Bagnoli Bardolino Bianco di Custoza Breganze Colli di Conegliano / Colli di Conegliano Refrontolo / Colli di Conegliano Torchiato di Fregona Colli Berici / Colli Berici Barbarano Colli Euganei Gambellara Garda Lison-Pramaggiore Lugana Merlara Montello e Colli Asolani Monti Lessini / Lessini Conegliano-Valdobbiadene / Conegliano-Valdobbiadene Cartizze Soave San Martino della Battaglia Valdadige (Etschtaler) / Valdadige Terra dei Forti Valpolicella / Valpolicella Valpantena Vicenza Vini del Piave / Piave Regione Friuli Venezia Giulia Carso Collio Goriziano / Collio Colli Orientali del Friuli / Colli Orientali del Friuli Cialla / Colli Orientali del Friuli Rosazzo Friuli Annia Friuli Aquileia Friuli Grave Friuli Isonzo / Isonzo del Friuli Friuli Latisana Lison-Pramaggiore Regione Emilia Romagna Bosco Eliceo Cagnina di Romagna Colli Bolognesi, også efterfulgt af navnet på et: Colline di Riosto, Colline Marconiane, Zola Predosa, Monte San Pietro, Colline di Oliveto, Terre di Montebudello, Serravalle Colli Bolognesi Classico-Pignoletto Colli di Faenza Colli d'Imola Colli di Parma Colli di Rimini Colli di Scandiano e di Canossa Colli Piacentini, også efterfulgt af navnet på et: Vigoleno, Gutturnio, Monterosso Val d'Arda, Trebbianino Val Trebbia, Val Nure Colli Romagna Centrale Lambrusco di Sorbara Lambrusco Grasparossa di Castelvetro Lambrusco Salamino di Santa Croce Pagadebit di Romagna / Pagadebit di Romagna Bertinoro Reggiano Reno Romagna Albana spumante Sangiovese di Romagna Trebbiano di Romagna Regione Toscana Ansonica Costa dell'Argentario Barco Reale di Carmignano / Rosato di Carmignano / Vin Santo di Carmignano / Vin Santo di Carmignano Occhio di Pernice Bianco della Valdinievole Bianco dell'Empolese Bianco di Pitigliano Bianco Pisano di S. Torpè Bolgheri e Bolgheri Sassicaia Candia dei Colli Apuani Capalbio Colli dell'Etruria Centrale Colli di Luni Colline Lucchesi Cortona Elba Montecarlo Montecucco Monteregio di Massa Marittima Montescudaio Morellino di Scansano Moscadello di Montalcino Orcia Parrina Pomino Rosso di Montalcino Rosso di Montepulciano San Gimignano Sant'Antimo Sovana Val d'Arbia Valdichiana Val di Cornia / Val di Cornia Suvereto Vin Santo del Chianti Vin Santo del Chianti Classico Vin Santo di Montepulciano Regione Marche Bianchello del Metauro Colli Maceratesi Colli Pesaresi / Colli Pesaresi Focara / Colli Pesaresi Roncaglia Esino Falerio dei Colli Ascolani / Falerio Lacrima di Morro / Lacrima di Morro d'Alba Offida Rosso Conero Rosso Piceno Verdicchio dei Castelli di Jesi Verdicchio di Matelica Vernaccia di Serrapetrona Regione Umbria Assisi Colli Alto Tiberini Colli Amerini Colli del Trasimeno / Trasimeno Colli Martani / Colli Martani Todi Colli Perugini Lago di Corbara Montefalco Orvieto Rosso Orvietano / Orvietano Rosso Torgiano Regione Abruzzo Controguerra Montepulciano d'Abruzzo Trebbiano d'Abruzzo Regione Molise Biferno Molise Pentro di Isernia Regione Lazio Aleatico di Gradoli Aprilia Atina Bianco Capena Castelli Romani Cerveteri Cesanese di Affile / Affile Cesanese di Olevano Romano Cesanese del Piglio Circeo Colli Albani Colli della Sabina Colli Etruschi Viterbesi Colli Lanuvini Cori Est ! Est ! ! Est ! ! ! di Montefiascone Frascati Genazzano Marino Montecompatri Colonna Nettuno Orvieto Tarquinia Velletri Vignanello Zagarolo Regione Campania Aversa Campi Flegrei Capri Castel San Lorenzo Cilento Costa d'Amalfi / Costa d'Amalfi Furore / Costa d'Amalfi Ravello / Costa d'Amalfi Tramonti Falerno del Massico Fiano di Avellino Galluccio Greco di Tufo Guardia Sanframondi o Guardiolo Ischia Penisola Sorrentina / Penisola Sorrentina Gragnano / Penisola Sorrentina Lettere / Penisola Sorrentina Sorrento Sannio Sant'Agata de Goti Solopaca Aglianico del Taburno / Taburno Vesuvio Regione Puglia Aleatico di Puglia Alezio Brindisi Cacc'e mmitte di Lucera Castel del Monte Copertino Galatina Gioia del Colle Gravina Leverano Lizzano Locorotondo Martina / Martina Franca Matino Moscato di Trani Nardò Orta Nova Ostuni Primitivo di Manduria Rosso Barletta Rosso Canosa Rosso di Cerignola Salice Salentino San Severo Squinzano Regione Basilicata Aglianico del Vulture Regione Calabria Bivongi Cirò Donnici Greco di Bianco Lamezia Melissa Pollino Sant'Anna di Isola di Capo Rizzuto San Vito di Luzzi Savuto Scavigna Verbicaro Regione Sicilia Alcamo Cerasuolo di Vittoria Contessa Entellina Contea di Sclafani Delia Nivolelli Eloro / Eloro Pachino Etna Faro Malvasia delle Lipari Marsala Menfi / Menfi Feudo / Menfi Fiori / Menfi Bonera Monreale Moscato di Noto Moscato di Pantelleria / Passito di Pantelleria / Pantelleria Moscato di Siracusa Riesi Sambuca di Sicilia Santa Margherita di Belice Sciacca / Sciacca Rayana Regione Sardegna Alghero / Sardegna Alghero Arborea / Sardegna Arborea Campidano di Terralba / Terralba / Sardegna Campidano di Terralba / Sardegna Terralba Cannonau di Sardegna, også efterfulgt af navnet på et: Capo Ferrato, Oliena, Nepente di Oliena Jerzu Carignano del Sulcis / Sardegna Carignano del Sulcis Girò di Cagliari / Sardegna Girò di Cagliari Malvasia di Bosa / Sardegna Malvasia di Bosa Malvasia di Cagliari / Sardegna Malvasia di Cagliari Mandrolisai / Sardegna Mandrolisai Monica di Cagliari / Sardegna Monica di Cagliari Monica di Sardegna Moscato di Cagliari / Sardegna Moscato di Cagliari Moscato di Sardegna, også efterfulgt af navnet på et: Gallura, Tempio Pausania, Tempio Moscato di Sorso-Sennori / Moscato di Sorso / Moscato di Sennori / Sardegna Moscato di Sorso-Sennori / Sardegna Moscato di Sorso / Sardegna Moscato di Sennori Nasco di Cagliari / Sardegna Nasco di Cagliari Nuragus di Cagliari / Sardegna Nuragus di Cagliari Sardegna Semidano / Sardegna Semidano Mogoro Vermentino di Sardegna Vernaccia di Oristano / Sardegna Vernaccia di Oristano Indicazioni Geografiche Tipiche (IGT) dei vini Italiani Regione Lombardia Alto Mincio Benaco bresciano Bergamasca Collina del Milanese Montenetto di Brescia Provincia di Mantova Provincia di Pavia Quistello Ronchi di Brescia Sabbioneta Sebino Terrazze Retiche di Sondrio Regione Trentino - Alto Adige Delle Venezie Mitterberg / Mitterberg tra Cauria e Tel / Mitterberg zwischen Gfrill und Toll Vallagarina Vigneti delle Dolomiti / Weinberg Dolomiten Regione Veneto Alto Livenza Colli Trevigiani Conselvano Delle Venezie Marca Trevigiana Provincia di Verona / Veronese Vallagarina Veneto Veneto Orientale Vigneti delle Dolomiti / Weinberg Dolomiten Regione Friuli Venezia Giulia Alto Livenza Delle Venezie Venezia Giulia Regione Liguria Colline del Genovesato Colline Savonesi Golfo dei Poeti La Spezia / Golfo dei Poeti Regione Emilia Romagna Bianco di Castelfranco Emilia Emilia / dell'Emilia Forlì Fortana del Taro Modena / Provincia di Modena Ravenna Rubicone Sillaro / Bianco del Sillaro Terre di Veleja Val Tidone Regione Toscana Alta Valle della Greve Colli della Toscana centrale Maremma toscana Toscana / Toscano Val di Magra Regione Umbria Allerona Bettona Cannara Narni Spello Umbria Regione Marche Marche Regione Lazio Civitella d'Agliano Colli Cimini Frusinate / del Frusinate Lazio Regione Abruzzo Alto Tirino Colli Aprutini Colli del Sangro Colline Frentane Colline Pescaresi Colline Teatine Del Vastese / Histonium Terre di Chieti Valle Peligna Regione Molise Osco / Terre degli Osci Rotae Regione Campania Beneventano Colli di Salerno Dugenta Epomeo Irpinia Paestum Pompeiano Roccamonfina Terre del Volturno Regione Puglia Daunia Murgia Puglia Salento Tarantino Valle d'Itria Regione Basilicata Basilicata Grottino di Roccanova Regione Calabria Arghillà Calabria Condoleo Costa Viola Esaro Lipuda Locride Palizzi Pellaro Scilla Valdamato Val di Neto Valle del Crati Regione Sicilia Camarro Colli Ericini Fontanarossa di Cerda Salemi Salina Sicilia Valle Belice Regione Sardegna Barbagia Colli del Limbara Isola dei Nuraghi Marmilla Nurra Ogliastra Parteolla Planargia Provincia di Nuoro Romangia Sibiola Tharros Trexenta Valle del Tirso Valli di Porto Pino I LUXEMBOURG Følgende liste indeholder vinnavne, der er fastlagt og beskyttet i Storhertugdømmet Luxembourg efter bestemmelserne offentliggjort i Mémorial - Journal officiel du Grand-Duché de Luxembourg n° 46 du 19 juillet 1971. Navne på bestemte områder Moselle Luxembourgeoise Navne på kommuner eller delkommuner Ahn Assel Bech-Kleinmacher Born Bous Burmerange Canach Ehnen Ellingen Elvange Erpeldingen Gostingen Greiveldingen Grevenmacher Lenningen Machtum Mertert Moersdorf Mondorf Niederdonven Oberdonven Oberwormeldingen Remerschen Remich Rolling Rosport Schengen Schwebsingen Stadtbredimus Trintingen Wasserbillig Wellenstein Wintringen Wormeldingen I ØSTRIG Følgende liste indeholder vinnavne, der er fastlagt og beskyttet i Østrig i henhold til Bundesgesetz über den Verkehr mit Wein und Obstwein - Weingesetz 1999. Navnene på vindyrkningsområder kan anvendes sammen med navne på Großlagen, Rieden, Fluren, Einzellagen samt kommuner og delkommuner, jf. ovennævnte bestemmelser. Navne på vindyrkningregioner Weinland Bergland Steirerland Wien Navne på vindyrkningsområder Bestemte områder i Weinland Niederösterreich Burgenland Neusiedlersee Neusiedlersee-Hügelland Mittelburgenland Südburgenland Carnuntum Donauland Kamptal Kremstal Thermenregion Traisental Wachau Weinviertel Bestemte områder i Bergland Salzburg Oberösterreich Kärnten Tirol Vorarlberg Bestemte områder i Steirerland Süd-Oststeiermark Südsteiermark Weststeiermark Steiermark Bestemte områder i Wien Wien I PORTUGAL Følgende liste indeholder vinnavne, der er fastlagt og beskyttet i Portugal efter bestemmelserne (Decreto-Lei) offentliggjort i Diário da República af 31. marts 2003. Navne på bestemte områder Alcobaça Alenquer Alentejo Arruda Bairrada Beira Interior Biscoitos Bucelas Carcavelos Chaves Colares Dão / Dão Nobre Douro / Vinho do Douro / Moscatel do Douro Encostas de Aire Graciosa Lafões Lagoa Lagos Lourinhã Madeira / Madère / Madera / Vinho da Madeira / Madeira Weine / Madeira Wine / Vin de Madère / Vino di Madera / Madera Wijn Óbidos Palmela Pico Planalto Mirandês Portimão Porto* / Port* / Oporto / Portwein / Portvin / Portwijn / Vinho do Porto* / Vin de Porto* / Port* Wine Ribatejo Setúbal Tavira Távora-Vorosa Torres Vedras Valpaços Vinho Verde / Vinho Verde Alvarinho / Vinho Verde Espumante / Vinho Verde Alvarinho Espumante Navne på underområder Det bestemte område Alentejo Borba Évora Granja-Amareleja Moura Portalegre Redondo Reguengos Vidigueira Det bestemte område Beira Interior Castelo Rodrigo Cova da Beira Pinhel Det bestemte område Dão Alva Besteiros Castendo Serra da Estrela Silgueiros Terras de Azurara Terras de Senhorim Det bestemte område Douro Baixo Corgo Cima Corgo Douro Superior Det bestemte område Ribatejo Almeirim Cartaxo Chamusca Coruche Santarém Tomar Det bestemte område Vinho Verde Amarante Ave Baião Basto Cávado Lima Monção Paiva Sousa Alentejano Algarve Beira Litoral Beira Alta Beiras Estremadura Ribatejano Minho Terras de Sicó Terras do Sado Trás-os-Montes Det bestemte område Estremadura Alta Estremadura Palhete de Ourém vinho regional Estremadura Det bestemte område Trás-os-Montes Terras Durienses I DET FORENEDE KONGERIGE Følgende liste indeholder vinnavne, der er fastlagt og beskyttet i Det Forenede Kongerige i henhold til Statutory Instrument 2003, No 114 The Common Agricultural Policy (Wine) (England and Northern Ireland) (Amendment) Regulations 2003 og Statutory Instrument 1998, No 453 Agriculture, The Common Agricultural Policy (Wine) (Amendment) Regulations 1998. Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder (kvbd) English Vineyards, Welsh Vineyards. * Jf. dog den relevante overgangsperiode, der er fastsat i artikel 12, stk. 1. BILAG III b Liste over geografiske betegnelser for vine med oprindelse i Canada (jf. artikel 11) Fraser Valley Lake Erie North Shore Niagara Peninsula Okanagan Valley Pelee Island Similkameen Valley Vancouver Island. BILAG IV a) Følgende liste indeholder geografiske betegnelser for spiritus med oprindelse i Fællesskabet som fastlagt og beskyttet efter Rådets forordning (EØF) nr. 1576/89 (jf. artikel 14) 1. Rom Rhum de la Martinique / Rhum de la Martinique traditionnel Rhum de la Guadeloupe / Rhum de la Guadeloupe traditionnel Rhum de la Réunion / Rhum de la Réunion traditionnel Rhum de la Guyane / Rhum de la Guyane traditionnel Ron de Málaga Ron de Granada Rum da Madeira 2 a) Whisky Scotch Whisky Irish Whisky Whisky español (Kan suppleres med betegnelserne "malt" eller "grain") 2 b) Whiskey Irish Whiskey Uisce Beatha Eireannach / Irish Whiskey (Kan suppleres med betegnelsen "Pot Still" 3. Kornspiritus Eau-de-vie de seigle de marque nationale luxembourgeoise 4. Vinbrændevin Eau-de-vie de Cognac Eau-de-vie des Charentes Cognac ("Cognac" kan suppleres med følgende betegnelser: - Fine - Grande Fine Champagne - Grande Champagne - Petite Champagne - Petite Fine Champagne - Fine Champagne - Borderies - Fins Bois - Bons Bois) Fine Bordeaux Armagnac Bas-Armagnac Haut-Armagnac Ténarèze Eau-de-vie de vin de la Marne Eau-de-vie de vin originaire d'Aquitaine Eau-de-vie de vin de Bourgogne Eau-de-vie de vin originaire du Centre-Est Eau-de-vie de vin originaire de Franche-Comté Eau-de-vie de vin originaire du Bugey Eau-de-vie de vin de Savoie Eau-de-vie de vin originaire des Coteaux de la Loire Eau-de-vie de vin des Côtes-du-Rhône Eau-de-vie de vin originaire de Provence Eau-de-vie de Faugères / Faugères Eau-de-vie de vin originaire du Languedoc Aguardente do Minho Aguardente do Douro Aguardente da Beira Interior Aguardente da Bairrada Aguardente do Oeste Aguardente do Ribatejo Aguardente do Alentejo Aguardente do Algarve 5. Brandy Brandy de Jerez Brandy del Penedés Brandy italiano Brandy ÁôôéêÞò / Brandy of Attica Brandy ÐåëïðïííÞóïõ / Brandy of the Peloponnese Brandy ÊåíôñéêÞò ÅëëÜäáò / Brandy of Central Greece Deutscher Weinbrand Wachauer Weinbrand Weinbrand Dürnstein 6. Brændevin af presserester af druer Eau-de-vie de marc de Champagne Marc de Champagne Eau-de-vie de marc originaire d'Aquitaine Eau-de-vie de marc de Bourgogne Eau-de-vie de marc originaire du Centre-Est Eau-de-vie de marc originaire de Franche-Comté Eau-de-vie de ma