EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 29.1.2020 COM(2020) 37 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Kommissionens arbejdsprogram for 2020

















En mere ambitiøs Union



1.En mere ambitiøs Union Ved sidste års valg til Europa-Parlamentet lod et rekordhøjt antal europæiske borgere deres stemme høre. De gav Europas institutioner og ledere den klare opgave at tackle vores generations udfordringer med mod og beslutsomhed. De forventer, at EU leverer resultater, hvor det betyder mest. Europa-Kommissionen er fast besluttet på at løse denne opgave. På at opbygge en mere ambitiøs Union. I løbet af det næste år og det kommende årti har EU en enestående mulighed for at føre an i omstillingen til et retfærdigt, klimaneutralt, digitalt Europa. Den økologiske og den digitale omstilling vil påvirke os alle: hvert land, hver region, hver person. Den vil gå på tværs af alle dele af vores samfund og økonomi. Men hvis den skal blive en succes, skal den være retfærdig og inklusiv for alle. Den Europæiske Union kan kun fuldt ud gribe de muligheder, som denne dobbelte omstilling giver, hvis vi udnytter alle vores stærke sider og vores diversitet. I den forbindelse skal vi fortsat kæmpe for lighed, værne om vores værdier og forsvare retsstaten. Dette er drivkraften bag den nye Kommissions første årlige arbejdsprogram. Heri fastlægges de vigtigste initiativer, som Kommissionen har til hensigt at iværksætte det første år, herunder forpligtelserne for de første 100 dage. Arbejdsprogrammet er koncentreret om de seks overordnede ambitioner, der er fastlagt i kommissionsformand Ursula von der Leyens politiske retningslinjer. Det afspejler også Europa-Parlamentets hovedprioriteter og Det Europæiske Råds strategiske dagsorden for 2019-2024. Der er masser af plads til optimisme og stolthed. Efter år med krisestyring kan Europa nu se fremad igen. I dette arbejdsprogram udstikkes rammerne for vejen fremad, så vi kan finde løsninger på problemer, der tidligere har splittet os. Det er på en stadig mere ustabil baggrund, at vi starter vores arbejde. Ulmende spændinger, økonomisk usikkerhed, eksploderende konflikter og skiftende geopolitiske forhold er med til at forme den nuværende globale verdensorden. Den usikkerhed, der er i verden omkring os, er ikke begrænset til andre dele af verden, den præger også vores eget kontinent. Behovet for en stærk og forenet europæisk union, der trækker på alle sine diplomatiske, økonomiske og politiske aktiver, er endnu tydeligere og vigtigere end nogensinde. Dette er afspejlet i denne geopolitiske Kommissions arbejdsprogram. Alle planlagte tiltag og initiativer vil have stærk fokus på foranstaltninger udadtil. Hvis Europa skal indfri borgernes høje forventninger og det ambitionsniveau, som vi selv har fastsat, har vi brug for tilstrækkelige ressourcer. EU har brug for et nyt langsigtet budget, der på samme tid er fleksibelt og skræddersyet til vores prioriteter og udfordringer. De forslag, som Kommissionen allerede har fremlagt, er et godt grundlag for at nå dette, og vi vil tilpasse dem, hvor det er nødvendigt, for at kunne nå vores ambitioner. Kommissionen er parat til at støtte Europa-Parlamentet og Rådet, således at vi har et afbalanceret og ambitiøst langsigtet budget klar den 1. januar 2021. Dette vil gøre det muligt for vores investerings- og udgiftsprogrammer at være klare og operative fra dag ét. Der vil også være hidtil usete udfordringer forude. Vi skal forhandle en ny partnerskabsaftale med Det Forenede Kongerige, der vil forblive en partner, allieret og ven uden for EU. Vi er parate til at gøre dette til et partnerskab, der strækker sig længere end handel og er af hidtil uset omfang. Vi bør ikke undervurdere denne opgave. Kommissionen vil, som det var tilfældet under forhandlingerne af udtrædelsesaftalen, sikre størst mulig gennemsigtighed i hele forhandlingsprocessen over for de andre EU-institutioner, medlemsstater og offentligheden. Når vi tager fat på at opfylde målene på vores ambitiøse dagsorden, vil vores rettesnor være De Forenede Nationers 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling. I denne ånd vil vi sætte FN's mål for bæredygtig udvikling i centrum for vores politiske beslutningstagen. De bliver vejledende for vores arbejde på tværs af alle sektorer, både i vores interne og eksterne foranstaltninger og vil vise vores engagement i bæredygtig udvikling hjemme og ude. Som led i denne indsats vil vi omlægge det europæiske semester ved at integrere målene for bæredygtig udvikling og fremlægge vores tilgang til den generelle forvaltning og gennemførelse af målene. Tiltagene i dette arbejdsprogram skal gennemføres af institutionerne i fællesskab. Som beskrevet i de politiske retningslinjer er Kommissionen fast besluttet på at opbygge et særligt forhold til Europa-Parlamentet og som en del af dette støtte Parlamentets initiativret. Endelig trækker dette arbejdsprogram på en nødvendig og stadig mere fremtrædende brug af strategisk fremsynethed. Dette afspejler behovet for bedre indsigt i de langsigtede tendenser og større ændringer, som former vores liv og fremtidens arbejde, ændrer vores økonomiers, miljøs og samfunds sammensætning og påvirker globale magtstrukturer og vores strategiske uafhængighed. Ved bedre at forstå og forudse, hvad der ligger forude, kan vi udforme og gennemføre politikker, der hjælper Europa med at være på forkant med udviklingen. Vi skal f.eks. forberede os på den indvirkning, som en længere forventet levetid og global befolkningsvækst vil have på tilgængeligheden af naturressourcer eller på migrationsstrømme, pensioner og sundhedspleje. Samtidig skal vi fokusere på den demografiske tilbagegang, der berører en stor del af EU, bl.a. affolkningen af landdistrikter. Der er mange flere eksempler, som viser, hvor vigtigt det er at udstyre os selv med den bedst mulige viden om nye risici og muligheder samt drivkræfterne bag og de indbyrdes sammenhænge mellem disse. En strategisk fremsynethed vil bidrage til en mere pragmatisk, langsigtet tilgang til at sikre vores globale lederskab og til at lede vores politikker i de kommende år. De vigtigste initiativer, der er anført nedenfor og i bilaget til dette arbejdsprogram, er udtryk for, hvad vi ønsker at opnå. Det er ikke en udtømmende eller endelig liste, og initiativerne er, for at lette læsningen, inddelt i seks overordnede ambitioner. Hvor et initiativ er opført ændrer ikke ansvarsfordelingen i de opgavebeskrivelser, som formand Ursula von der Leyen har sendt til hvert medlem af kollegiet. Der vil opstå flere udfordringer og muligheder i løbet af året, og Kommissionen vil være klar til at handle hurtigt. 2.Resultater, der skal nås inden for de seks overordnede ambitioner 2.1.En europæisk grøn pagt Den mest presserende udfordring, det mest presserende ansvar og den mest presserende mulighed for Europa er at værne om jordens og menneskers sundhed. Det er vor tids vigtigste opgave. Stigningen i den globale temperatur, udtømningen af naturressourcerne og det fortsatte tab af biodiversitet sammen med et stigende antal skovbrande, oversvømmelser og andre naturkatastrofer undergraver vores sikkerhed og velstand. Den europæiske grønne pagt er vores svar herpå. Den vil bringe os frem mod klimaneutralitet i 2050 og samtidig have fokus på tilpasning. Den vil bidrage til at beskytte og bevare biodiversiteten, naturarven og havene, der giver EU så megen velstand. Og den vil gøre dette ved at gøre vores økonomi og industri mere innovativ, ressourceeffektiv, cirkulær og konkurrencedygtig Den europæiske grønne pagt er vores nye vækststrategi. Den vil bidrage til at skabe job og gøre Europa mere konkurrencedygtig på global plan. Vores nye industristrategi vil være afgørende for, at dette bliver til virkelighed, som en katalysator for både den økologiske og den digitale omstilling. Den europæiske grønne pagt udstikker en køreplan med politikker og tiltag med henblik på at opfylde de gennemgribende ændringer, som vi har brug for i alle sektorer. Mange af dem vil blive gennemført i det første år af Kommissionens mandatperiode og udgør en større del af dette arbejdsprogram.

I centrum af dette er den første europæiske klimalovgivning med et bindende klimaneutralitetsmål for 2050. På grundlag af en omfattende konsekvensanalyse og vores analyser af de nationale energi- og klimaplaner vil Kommissionen foreslå et nyt EU-mål for reduktion af drivhusgasemissionerne senest i 2030. Og samtidig med at Den Europæiske Union fastsætter sine egne ambitiøse mål, vil den også fortsætte med at føre internationale forhandlinger med henblik på at øge ambitionerne for de lande, der har de største emissioner, forud for FN's klimakonference i 2020 i Glasgow. I den europæiske grønne pagt er der forslag om tiltag i hele vores økonomi. I denne ånd vil Kommissionen foreslå en strategi for intelligent sektorintegration og en renovationsbølge. Som en del af bestræbelserne på at fremme en bæredygtig blå økonomi vil Kommissionen også foreslå en ny tilgang til udnyttelse af Europas potentiale for vedvarende offshoreenergi. Dette vil give borgerne adgang til ren energi til en overkommelig pris og bidrage til sikker energiforsyning. Kommissionen vil også foreslå en overordnet strategi for bæredygtig og intelligent mobilitet for at modernisere og gøre vores transportsektor grønnere. Denne omstilling vil også medføre en ændring i vores måde at anvende, producere og forbruge ting på. Den nye handlingsplan for cirkulær økonomi vil bidrage til at omdanne vores produktions- og forbrugssystem med henblik på at nedbringe miljøaftryk og CO2-fodaftryk. Den europæiske grønne pagt handler også om at gøre noget ved det alarmerende tab af biodiversitet og sunde økosystemer, som truer robustheden i vores natur, velfærd og økonomi. Derfor vil Kommissionen fremlægge en ny EU-biodiversitetsstrategi for 2030, der skal sikre, at vi kan bevare og beskytte det naturlige miljø, som vi alle holder af. En "jord til bord"-strategi for hele fødekæden vil støtte vores landbrugere i at forsyne de europæiske borgere med næringsrige og sikre fødevarer af høj kvalitet og til overkommelige priser på en mere bæredygtig måde. Europas høje ambitionsniveau og den gennemgribende omstilling, som vi skal i gang med, skal finansieres på en hensigtsmæssig måde. Det næste langsigtede EU-budget bliver afgørende for, at der investeres dér, hvor det er mest nødvendigt, og at der tiltrækkes de private og offentlige investeringer, som Europa har brug for. I begyndelsen af dette år foreslog Kommissionen en investeringsplan for den grønne pagt, der skal udløse mindst 1 billion EUR til bæredygtige investeringer i løbet af det næste årti. InvestEU-garantien vil støtte dette ved at nedbringe risiciene for private midler. Med henblik på at sikre, at princippet om bæredygtige investeringer integreres i hele vores finansielle system, vil en ny strategi for bæredygtig finansiering tage sigte på at omdirigere private kapitalstrømme til grønne investeringer. Det bliver også vigtigt at forankre en kultur af bæredygtig virksomhedsledelse i den private sektor. Omstillingen til et klimaneutralt kontinent vil kun finde sted, hvis den er retfærdig og rimelig for alle. Ingen må lades i stikken. Visse dele af Europa og den europæiske økonomi vil være nødt til at gøre en større omstillingsindsats end de fleste. Den Europæiske Union skal støtte medlemsstaterne med de målrettede investeringer, der er brug for til denne omstilling. Mekanismen for retfærdig omstilling og den ledsagende fond for retfærdig omstilling, der blev foreslået i starten af 2020, vil støtte de meste berørte regioner og sektorer. Dette vil hjælpe dem med at modernisere og diversificere deres økonomier og afbøde de sociale og økonomiske omkostninger ved omstillingen. Det er et fælles ansvar at bevare vores klima og miljø. Vi har alle en pligt til at handle, og europæerne har udvist en stærk vilje til at være en del af denne forandring. Den europæiske klimapagt vil bringe alle disse bestræbelser sammen og involvere regioner, lokalsamfund, civilsamfund, skoler, erhvervslivet og borgerne. 2.2.Et Europa, klar til den digitale tidsalder Den digitale omstilling har allerede en betydelig indvirkning på ethvert aspekt i vores liv og karriere. Den giver nye muligheder for at skabe kontakt, kommunikere, løse samfundsmæssige problemer og drive forretning. Den Europæiske Union har alle forudsætningerne for at få det bedste ud af omstillingen og blive en digital leder over hele linjen. Vi skal være i spidsen med hensyn til fremtidig teknologi med det største potentiale, samtidig med at vi sikrer, at den europæiske tilgang er menneskelig, etisk og værdibaseret. En ny europæisk datastrategi vil sætte os i stand til at få mest muligt ud af den enorme værdi, der ligger i ikke-personoplysninger som et evigt voksende og genanvendeligt aktiv i den digitale økonomi. Kommissionen vil også fremlægge en hvidbog om kunstig intelligens for at støtte udvikling og udbredelse heraf samt sikre, at de europæiske værdier og grundlæggende rettigheder respekteres fuldt ud. Gennem optimal udnyttelse af kunstig intelligens vil vi kunne finde nye løsninger på gamle problemer og hermed reducere den tid, som vi har brug for til at udføre en lang række opgaver. Vi vil dog være nødt til at skabe et tillidsvækkende system, der sikrer, at kunstig intelligens udvikles inden for klart definerede etiske grænser. En ny retsakt om digitale tjenester vil styrke det indre marked for digitale tjenester og hjælpe mindre virksomheder ved at skabe den juridiske klarhed og de lige konkurrencevilkår, de har brug for. Beskyttelse af borgerne og deres rettigheder, ikke mindst ytringsfriheden, vil være i centrum af vores bestræbelser. Digitalisering og cybersikkerhed er to sider af samme sag. Med henblik på yderligere at styrke generel cybersikkerhed i EU vil Kommissionen revidere direktivet om net- og informationssikkerhedssystemer. Vi vil også fremlægge initiativer med henblik på at gøre digital finans mere robust over for cyberangreb, herunder et forslag om kryptoaktiver. Det vil kræve en forbedring af vores industrielle og innovative kapacitet, hvis vi vil styrke EU's digitale lederskab og strategiske uafhængighed. Til dette formål vil Kommissionen foreslå en omfattende ny industristrategi for Europa, der støtter den økologiske og den digitale omstilling og fastholder fair konkurrence. Denne strategi vil blive understøttet af en særlig SMV-strategi, der skal gøre det lettere for små og mellemstore virksomheder at drive virksomhed, opskalere og udvide. Der skal især fokuseres på mediesektoren og den audiovisuelle sektor. Det er afgørende at få markederne til at fungere bedre for forbrugere, virksomheder og samfundet med henblik på at gøre EU klar til den digitale tidsalder. Vi kan kun høste fordelene ved vores enestående indre marked, hvis reglerne overholdes i praksis. Kommissionen vil derfor rapportere om hindringerne for det indre marked og forslå en handlingsplan for håndhævelse i det indre marked for at sikre bedre gennemførelse og håndhævelse. Vi har også brug for fair konkurrence og lige konkurrencevilkår på det globale marked. I en hvidbog om et instrument om udenlandske subsidier vil der blive gjort overvejelser om nye værktøjer til at håndtere de konkurrenceforvridende virkninger af udenlandske subsidier i det indre marked. Dette vil bidrage til at bane vejen for et lovforslag i 2021. De tjenester, der stilles til rådighed via onlineplatforme, har åbnet nye muligheder for arbejdstagerne, såsom fleksibel arbejdstid. Der er dog en stigende usikkerhed med hensyn til en række spørgsmål om arbejde for onlineplatforme. Disse omfatter beskæftigelsesstatus, arbejdsforhold, adgang til social sikring og adgang til repræsentation og kollektive forhandlinger. Vi vil derfor til næste år foreslå måder, hvorpå arbejdsforholdene for platformsarbejdere kan forbedres. Investering i digitale færdigheder er afgørende for, at vi kan tackle en voksende kløft inden for færdigheder og ændrede arbejdsmønstre såvel som genvinde europæisk kontrol over og ejerskab til nøgleteknologier. Sammen med forbedrede digitale færdigheder vil dette være drivkraft for den ajourførte handlingsplan for digital uddannelse. En meddelelse om fremtidig forskning og innovation og det europæiske forskningsrum vil undersøge, hvordan vi bedre kan sammenlægge vores ressourcer og uddybe vores forsknings-, innovations- og videnkapacitet. 2.3.En økonomi, der tjener alle Den europæiske økonomi vokser nu for syvende år i træk og ventes at fortsætte med at vokse i år og næste år. Beskæftigelsen er rekordhøj og arbejdsløsheden på sit lavest registrerede niveau siden århundredeskiftet. Arbejdsløsheden og fattigdomsniveauet er dog for højt i visse medlemsstater. Der er fortsat uligheder, og regionale forskelle inden for landegrænserne er vokset. Med skyer i horisonten, navnlig knyttet til en global økonomisk afmatning, ligger der betydelige udfordringer forude. Europa har en enestående social markedsøkonomi, der gør det muligt for os at kombinere social retfærdighed, bæredygtighed og økonomisk vækst. Dette er en drivkraft for vores bæredygtighedskonkurrenceevne. Det bliver vigtigere end nogensinde at bringe det sociale aspekt og markedsaspektet sammen, når vi går i gang med vores dobbelte omstilling. I sin meddelelse om et stærkt socialt Europa for retfærdig omstilling iværksatte Kommissionen en dialog- og høringsproces med henblik på at bane vejen for en handlingsplan for gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder. Samtidig vil Kommissionen fremlægge et retligt instrument for rimelige mindstelønninger til arbejdstagere i EU i samråd med arbejdsmarkedets parter og alle relevante interessenter. Dette instrument skal respektere nationale traditioner og kollektive forhandlinger. Et forslag om en europæisk arbejdsløshedsgenforsikringsordning vil tage sigte på at støtte dem, der har arbejde, og beskytte dem, der har mistet deres job på grund af udefra kommende chock, navnlig ved at støtte deres omskoling.

En ny europæisk børnegaranti, der skal fremlægges til næste år, vil blive et vigtigt værktøj i bekæmpelsen af fattigdom og sikre, at børn har adgang til basale ydelser. Kommissionen vil styrke ungdomsgarantien med henblik på at hjælpe de unge med at få den faglige uddannelse, den erhvervsuddannelse og de jobmuligheder, som de har brug for. Siden den seneste finanskrise har vi gjort markante fremskridt for at styrke den fælles valuta og gøre Europas Økonomiske og Monetære Union mere robust. Der er dog stadig behov for at træffe nogle vigtige foranstaltninger. Kommissionen vil revidere rammen for økonomisk styring og udarbejde en oversigt over, hvordan de finanspolitiske regler har fungeret de seneste år. Revisionen vil medføre en bred høring af medlemsstaterne og andre interessenter med henblik på at undersøge forskellige måder at forbedre EU's ramme for økonomisk styring på. Kommissionen vil fortsat overvåge gennemførelsen af Bulgariens og Kroatiens politiske forpligtelser med henblik på deres tiltræden af valutakursmekanismen, som er et kritisk skridt frem mod indførelsen af euroen i disse lande. Handlingsplanen for etablering af en kapitalmarkedsunion vil tage sigte på en bedre integration af nationale kapitalmarkeder og på at sikre lige adgang til investerings- og finansieringsmuligheder for borgere og virksomheder i hele EU, herunder gennem et initiativ om at styrke beskyttelsen af EU-interne investeringer. Dette arbejde vil sammen med fuldførelsen af bankunionen blive endnu vigtigere efter Det Forenede Kongeriges udtræden og er et vigtigt værktøj til at styrke euroens internationale rolle. For at sikre EU's finansielle systems integritet og nedbringe risikoen for instabilitet vil en ny handlingsplan om bekæmpelse af hvidvask af penge søge at forbedre tilsynsordningerne og håndhævelsen af reglerne. Teknologisk forandring og globalisering har ført til nye forretningsmodeller. Dette skaber mange nye muligheder, men det betyder også, at de internationale regler for selskabsbeskatning skal kunne holde trit. Kommissionen vil fremlægge en meddelelse om erhvervsbeskatning i det 21. århundrede med fokus på skatteaspekter, der er relevante på det indre marked. Dette vil blive suppleret med en handlingsplan til bekæmpelse af skatteunddragelse og gøre beskatning simpel og let. Kommissionen vil vedtage en handlingsplan om toldunionen, der har fokus på tre søjler: beskyttelse af grænserne, fremme af overholdelse af reglerne og forbedring af forvaltningen af toldunionen. Kommissionen vil også vedtage et lovforslag om en kvikskranke på toldområdet med henblik på at styrke beskyttelsen af grænserne og forenkle de administrative procedurer for virksomhederne. 2.4.Et stærkere Europa i verden Det regelbaserede multilaterale system har spillet en afgørende rolle i indsatsen for at opretholde fred og stabilitet siden Anden Verdenskrigs afslutning. På trods af, at der de senere år er blevet sat spørgsmålstegn ved dette system i en hidtil uset grad, vil Europa altid være fast besluttet på at opretholde, ajourføre og forbedre den regelbaserede verdensorden, således at den passer til verden i dag. Samtidig er Europa nødt til at være mere geopolitisk orienteret, mere forenet og mere effektiv i sin måde at tænke og handle på. Europa bliver nødt til at investere i alliancer og koalitioner for at fremme europæiske værdier, fremme og beskytte Europas interesser gennem åben og fair handel og styrke forbindelserne mellem de interne og eksterne politikker. Europæisk diplomati vil fortsat spille en vigtig rolle på alle kontinenter og bidrage til, at vi kan samarbejde med vores partnere både inden for bilaterale og multilaterale rammer. Kommissionen vil spille sin rolle fuldt ud, bl.a. ved at føre forhandlinger om aftaler inden for sine beføjelser og mandater. Et stærkere Europa i verden betyder, at vi skal arbejde tæt sammen med vores naboer og partnere. Kommissionen og den højtstående repræsentant vil i denne ånd udarbejde en ny omfattende strategi sammen med Afrika med henblik på at fremme de økonomiske forbindelser, skabe job på begge kontinenter og udvide partnerskabet generelt. Sideløbende hermed vil Kommissionen bestræbe sig på at få afsluttet forhandlingerne om en ny partnerskabsaftale mellem EU og landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet til erstatning for Cotonouaftalen, som udløber i slutningen af februar 2020. Hvad angår det mere umiddelbare naboskab er Den Europæiske Union fast besluttet på at udbygge partnerskabet med Vestbalkanlandene — en region, som den har meget til fælles med. Det har stor strategisk betydning både for Unionen og regionen selv, at der er et troværdigt tiltrædelsesperspektiv. Dette vil blive bekræftet på ny i Kommissionens bidrag til det topmøde, EU og Vestbalkanlandene skal afholde i Zagreb i maj 2020. Kommissionen vil fortsat slå til lyd for, at der indledes tiltrædelsesforhandlinger med Nordmakedonien og Albanien. Samtidig vil den forsøge at holde gang i processen ved at foreslå måder, hvorpå tiltrædelsesprocessen kan forbedres, bl.a. forslag om udvidelsesmetoden og en stærkere investeringsramme. Europa har etableret et stærkt partnerskab med sin østlige naboer ved at skabe et fælles område med demokrati, velstand, stabilitet og øget samarbejde. I et ønske om at fastholde og styrke dynamikken i disse vigtige forbindelser vil der blive fremsat et forslag om et nyt Østpartnerskab efter 2020, som indeholder en ny række langsigtede politiske mål. Den Europæiske Union er af den overbevisning, at fri, fair og åben handel kun fungerer, hvis Verdenshandelsorganisationen (WTO) forbliver stærk og effektiv. Kommissionen agter at gå foran i de internationale bestræbelser på at omstrukturere WTO i samarbejde med dens partnere. Vi vil på det kraftigste opfordre til, at der indføres regler, som er retfærdige og effektive, som kan håndhæves, og som skaber lige vilkår for alle handelspartnere. Kommissionen vil derfor efter næste WTO-ministerkonference i juni 2020 iværksætte et bredt initiativ om en reform af WTO med henblik på at nå frem til en vidtrækkende aftale. Vi vil også holde fast i en regelbaseret verdensorden gennem en meddelelse om styrkelse af Europas økonomiske og finansielle suverænitet. Dette initiativ skal baseres på euroens styrkede rolle på internationalt plan. Vejen vil også blive banet for en stærkere sanktionsmekanisme næste år, således at det sikres, at Europa er bedre rustet over for tredjelandes ekstraterritoriale sanktioner, og at EU's sanktioner håndhæves ordentligt. Kommissionen vil arbejde tæt sammen med Rådet om en handlingsplan om menneskerettigheder og demokrati, som skal sætte fokus på den ledende rolle, EU spiller i fastlæggelsen af standarder om menneskerettigheder og overholdelsen af humanitær folkeret. Kommissionen vil også fremlægge en handlingsplan om ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse i eksterne forbindelser. 2.5.Fremme af vores europæiske levevis Den europæiske levevis bygger på værdier som solidaritet, lighed og retfærdighed. Det handler om at føle sig tryg og sikker og om at hjælpe de mest sårbare i vores samfund og fremme inklusion. Det handler om at finde fælles løsninger på fælles problemer og om at udstyre folk med de nødvendige færdigheder og investere i deres sundhed og trivsel. Det handler om at skabe stærkere, mere robuste europæiske samfund og større samhørighed. Den Europæiske Union spiller en vigtig rolle i indsatsen for at få europæerne til at tage vare på deres helbred. Vi ønsker, at Europa skal at gå forrest i kampen mod kræft. Kommissionen vil fremlægge en kræfthandlingsplan for Europa, som skal hjælpe medlemsstaterne i deres indsats for at forbedre forebyggelsen og behandlingen af kræft. Kommissionen vil også lancere en lægemiddelstrategi for Europa for fortsat at sikre, at lægemidler både er af ordentlig kvalitet og sikre, og for at styrke sektorens globale konkurrenceevne. Europa skal også sikre, at alle patienter kan nyde godt af innovation, og samtidig holde stand over for presset fra stigende lægemiddeludgifter. Den europæiske levevis handler også om at fremme færdigheder, uddannelse og inklusion. Derved får mennesker de værktøjer og den viden, der skal til, for at de kan opleve fremgang og deltage fuldt ud i den dobbelte omstilling. Kommissionen er fast besluttet på at gøre det europæiske uddannelsesområde til en realitet senest i 2025. Dette forudsætter en tilgang, der dækker alle aldre, fra tidlig barndom til sen voksenalder. Vi vil fremlægge en ny dagsorden for færdigheder i Europa, som skal bidrage til at kortlægge og afhjælpe manglende færdigheder og fremme omskoling. Vi vil også fremlægge en handlingsplan om integration og inklusion for at sikre, at de mest sårbare i samfundet beskyttes.

At føle sig sikker og tryg er helt basalt og afgørende for europæerne. Intet kan være vigtigere for vores levevis end at beskytte vores børn. Det er i denne ånd, at Kommissionen vil lægge en EU-strategi for en mere effektiv bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn. I de senere år er der opstået mere komplekse sikkerhedstrusler, som går på tværs af grænser og sektorer, og som understreger behovet for et tættere samarbejde om sikkerhed på alle niveauer. Kommissionen vil fremlægge en ny EU-strategi for sikkerhedsunionen for at beskrive de områder, hvor Unionen kan skabe merværdi og hjælpe medlemsstaterne med at garantere sikkerheden — lige fra bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet til forebyggelse og opdagelse af hybride trusler, cybersikkerhed og bedre beskyttelse af vigtig infrastruktur. Kommissionen vil også styrke Europols mandat for at styrke det operationelle politisamarbejde. Siden den europæiske dagsorden for migration blev fastlagt i 2015, har EU har gjort store fremskridt med arbejdet vedrørende migration og grænser. Der er dog behov for at få sat ekstra skub i tingene og starte på en frisk, og Kommissionen vil derfor fremsætte forslag om en ny pagt om migration og asyl. Der bliver tale om en helhedsorienteret tilgang, hvor man anerkender, at de interne og eksterne aspekter af migration er uløseligt forbundet. Reformen af den fælles europæiske asylpolitik vil fortsat udgøre en væsentlig del af denne brede tilgang. Kommissionen vil udarbejde et mere robust, humant og effektivt migrations- og asylsystem, som også understøtter tilliden til Schengenområdet med fri bevægelighed. 2.6.Nyt skub i det europæiske demokrati Opretholdelsen af et stærkt og levende demokrati i Europa er et spørgsmål om legitimitet og tillid. Demokrati er en kerneværdi i Unionen sammen med grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet. Det europæiske demokrati står dog over for mange udfordringer både udefra og indefra. Kommissionen vil derfor fremlægge en europæisk handlingsplan for demokrati, som skal bidrage til at styrke demokratiet og tackle risikoen for ekstern indblanding i europæiske valg. Målet vil være at imødegå desinformation og hele tiden være i stand til at tackle nye former for trusler og manipulation samt at støtte frie og uafhængige medier. Borgere, EU-institutioner, nationale, regionale og lokale politikere vil sammen kunne indgå i en debat i konferencen om Europas fremtid og dermed bidrage til at styrke vores demokrati yderligere. Kommissionen har i januar fremlagt sine ideer til konferencen for sammen med Europa-Parlamentet og Rådet hurtigst muligt at få fastlagt, hvad konferencen skal handle om, hvilket format den skal have, og hvad målsætningerne skal være. En af styrkerne ved vores demokrati er vores vilje til at værne om rettigheder og retsstatsprincippet. Det kræver en konstant indsats at holde dem i hævd. Kommissionen vil som led i den nye retsstatsmekanisme udarbejde sin første årsrapport om retsstatsprincippet, som omfatter alle medlemsstaterne. Dette vil bidrage til at styrke Europas retsstatskultur i EU. Kommissionen vil også fremlægge en ny strategi for gennemførelsen af chartret om grundlæggende rettigheder med fokus på oplysning på nationalt niveau. Lighed er en kerneværdi i Den Europæiske Union og en drivkraft bag økonomisk vækst og social velfærd. Kommissionen vil forelægge en ligestillingsstrategi for at tackle de vigtigste udfordringer, som kvinder står overfor i dag, herunder kønsbaseret vold, økonomisk uafhængighed og adgang til arbejdsmarkedet. Der vil også blive fremsat forslag om løngennemsigtighed. Kommissionen vil også træffe foranstaltninger til at fremme ligestilling og bedre inklusion af romaer. En særlig strategi skal bidrage til at sikre lighed for LGBTI-personer i hele EU. Der skal altid lægges særlig vægt på at beskytte de mest sårbare personer. Kommissionen vil fremlægge en EU-strategi for ofres rettigheder. Som led i bestræbelserne på at skabe større klarhed over de demografiske ændringer vil Kommissionen fremlægge en rapport om konsekvenserne af de demografiske ændringer, således at det bliver lettere at træffe de nødvendige forholdsregler. Der vil i rapporten blive set på, hvordan nye demografiske realiteter påvirker alt fra social- og regionalpolitik til sundhed, finansiering, digital konnektivitet, færdigheder og integration. Kommissionen vil også foreslå en langsigtet vision for landdistrikter og en grønbog om aldring. Kommissionens nye forbrugerdagsorden vil tilpasse forbrugerbeskyttelsen til nutidens forhold, navnlig med hensyn til grænseoverskridende transaktioner og onlinetransaktioner. Forbrugerne vil dermed kunne træffe velunderbyggede valg og spille en aktiv rolle i den økologiske og den digitale omstilling. 3.Gennemgang af de initiativer, der er foreslået under tidligere mandater, men som endnu ikke er vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet Kommissionen ønsker at sikre, at den kan koncentrere sin indsats om at nå de vigtigste mål, der er sat for mandatperioden. Den har derfor nøje gennemgået alle de forslag, der allerede er fremsat, men som endnu ikke er vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet, for at vurdere, om de bør fastholdes, ændres eller trækkes tilbage. Kommissionen har i sin vurdering undersøgt, om de udestående forslag stemmer overens med dens overordnede mål, om de stadig er egnede til at afhjælpe de aktuelle problemer og fuldt ud kan gennemføres, samt om der er udsigt til, at de vil blive vedtaget inden for den nærmeste fremtid. Vi har også omhyggeligt overvejet de synspunkter, som Parlamentet og Rådet har givet udtryk for. Kommissionen er på baggrund af en indgående analyse af de lovgivningsforslag, som afventer Parlamentets og Rådets godkendelse, nået frem til den konklusion, at 32 af dem bør trækkes tilbage. Kommissionen er stadig fuldt ud opsat på at nå de mål, der ligger til grund for de mange forslag, som det foreslås at trække tilbage. En forudsætning for at gøre fremskridt med disse forslag er dog at træde et skridt tilbage og overveje, hvordan målene med dem nås mest effektivt. Bilag IV indeholder en oversigt over, hvilke forslag Kommissionen agter at trække tilbage, samt en begrundelse herfor. Kommissionen vil drøfte den foreslåede liste med Europa-Parlamentet og Rådet, inden den begynder at trække forslag tilbage. Af de resterende udestående forslag har Kommissionen påpeget, hvilke lovgivningsinitiativer der bør have høj prioritet i lovgivningsprocessen i 2020, og de fremgår af bilag III. 4.Bedre regulering, politikudformning og gennemførelse og håndhævelse af EU-retten Kommissionen har fremlagt en ambitiøs dagsorden, der går ud på at investere i mennesker, planeten og økonomien i partnerskab med andre EU-institutioner, medlemsstaterne, regioner og civilsamfundsaktører. Bedre regulering vil fortsat være et centralt aspekt af politikudformningen. Den nye Kommission er stærkt opsat på at udforme og gennemføre politikker, der kan give konkrete resultater i praksis og gøre livet lettere for borgerne og virksomhederne. Som led i det tilsagn, der blev givet i den europæiske grønne pagt, vil alle initiativer leve op til et grønt løfte om "ikke at gøre skade".