28. 1. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 25/23 
biologiske kriterier« præciseres nærmere ved tilfø­
jelsen »under hensyntagen til bilag A til forslaget til 
Bruxelles, den 21. november 1984. 
1. HELHEDSVURDERING 
Udvalget tilslutter sig forslaget til Rådets afgørelse. 
Et forsknings- og udviklingsprogram (»optimerings-
program«) inden for de foreslåede rammer vil styrke 
Fællesskabets strategi for den ikke-nukleare industri 
og formodes at kunne medvirke til at stimulere den 
videre udbygning af en moderne, fremtidsorienteret 
kulbrinteteknologi på højde med de forestående 
konkurrence- og energiforsyningsmæssige krav. 
Dette indebærer også, at programmet ikke bør slut­
tes i 1987, men fortsættes i sammenhæng med EF's 
strategi. 
Langsigtet grundforskning er påkrævet for yderli­
gere at forbedre udnyttelsen af oliereserverne, og for 
at gøre det tekniske og økonomiske udbytte af mi­
neralolieprodukterne størst muligt både med hensyn 
til fremstilling og endeligt forbrug. 
Efter Udvalgets opfattelse forfølger »optimerings-
programmet« et rigtigt mål, når det knytter den 
(') EFT nr. C 154 af 14. 6. 1984, s. 5. Rådets afgørelse (EFT nr. C 252, s. 7, af 2. oktober 
81)«. 
Gerd MUHR 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
nødvendige grundforskning sammen med Fælles­
skabets videnskabelige og praktiske aktiviteter, såle­
des at der kan opnås yderligere fordele ved koordi­
nationen i form af viden og således at en vedvarende 
stimulering af forskningen kan finde sted. Pro­
grammet anses derfor for et nyttigt supplement til 
kulbrinteforskningen i Fællesskabet. 
Imidlertid forekommer de afsatte økonomiske mid­
ler meget knappe, dersom der skal opnås positive 
resultater af betydning inden for en overskuelig 
fremtid. Der må stilles tilstrækkelige midler til rådig­
hed, hvis målsætningen for programmet skal nås, og 
en stimulering af yderligere, integreret og hurtigt 
anvendelig forskning i alle medlemslande skal finde 
sted. Udvalget mener, at der i fastsættelsen af bevil­
lingerne må tages hensyn til forskningens behov, og 
at de i overenstemmelse med prioriteringen bør 
gøres til en del af den mellemlangsigtede finansplan-
lægning. 
Udvalget fremsætter følgende bemærkninger til ret­
ningslinjerne for det foreslåede indledende og sup­
plerende arbejde: Udtalelse om forslag til Rådets afgørelse om fastlæggelse af et forsknings- og udviklings­
program vedrørende optimering af produktionen og anvendelsen af kulbrinter 
1984—1987(1) 
(85/C 25/11) 
Rådet for De europæiske Fællesskaber besluttede den 8. juni 1984 under henvisning til 
EØF-traktatens artikel 198 at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs udta­
lelse om det nævnte emne. 
Det forberedende arbejde blev ved Udvalgets beslutning overdraget H.-H. Binnen-
bruck som hovedordfører i henhold til forretningsordenens artikel 18. 
Udvalget vedtog på sin 221. plenarforsamling, den 21. november 1984, enstemmigt 
følgende udtalelse: 
Nr. C 25/24 De Europæiske Fællesskabers Tidende 28. 1. 85 
2. GENERELLE BEMÆRKNINGER 
2.1. Fællesskabets energipolitiske strategi kræver 
langsigtet, gennemtænkt koordination i analysen af 
problemer i samspillet mellem teoretisk og anvendt 
forskning og i realiseringen af forskningsresultater­
ne. Udvalget mener derfor, at et godt samarbejde 
mellem alle parter, ikke mindst de offentlige myn­
digheder, industrien og de enkelte forbrugergrupper, 
er en væsentlig betingelse for at holde de samlede 
udgifter inden for rammerne, og for at sikre, at pro­
grammet forbliver attraktivt, og for konstant, så vidt 
det er muligt, at tilstræbe balance mellem de diver­
gerende interesser. 
2.2. Udvalget erkender, at prækompetitive forsk­
nings- og udviklingsprojekter ikke altid på forhånd 
kan beskrives som sådanne, da der mangler et an­
vendeligt kriterium. Udvalget bemærker, at Kom­
missionen befinder sig uden for den egentlige kon­
kurrencesfære og ikke forfølger kommercielle inter­
esser. Formålet med »optimeringsprogrammet« er 
imidlertid at fastslå den kommercielle nytte og om­
sætte den til markedsformål. I denne forbindelse 
forekommer det nødvendigt, at det klart fastlægges, 
hvorvidt, og i hvilket omfang, Kommissionen skal 
yde hjælp til omsætning af forskningsresultaternes 
kommercielle anvendelse for industrien og forbru­
gergrupperne. Her må der ligeledes tages hensyn til 
aspekter af FAST-politikken samt industriens egne 
interesser. 
2.3. Efter Kommissionens opfattelse udgør »opti­
meringsprogrammet« et instrument, der kan reali­
sere vekselvirkningerne mellem rammeprogrammet 
og delprogrammet for den ikke-nukleare energi­
forskning. Den udtrykker håb om, at de bevilgede 
midler vil finde frugtbar anvendelse. Udvalget me­
ner imidlertid, at optimeringsarbejet også bør styres 
således, at der sker en fremskyndelse af de mærk­
bare fremskridt hen imod de energipolitiske målsæt­
ninger. Ligeledes må de indirekte virkninger vurde­
res, så at kulbrintereserverne kan blive anvendt med 
optimal effektivitet på længere sigt. 
2.4. Udvalget finder også en sådan stimulering af 
forskningen specielt vigtigt, fordi det i dag må for­
udses, at de fossile energikilder endnu langt frem i 
tiden, langt ind i næste århundrede, vil udgøre den 
overvejende del af grundlaget for energiforsyningen. 
ØSU udarbejder i øjeblikket en beretning på eget 
initiativ om dette spørgsmål. Heri undersøges navn­
lig, hvilke nødvendige miljømæssige hensyn der gør 
sig gældende inden for energiproduktion og -anven­
delse. Denne beretnings konklusioner viser i samme 
retning som den omfattende igangværende offent­
lige diskussion om skovdød, bygningsskader, forure­
ning fra store varmeproduktionsanlæg, bilers 
udstødningsgas osv., nemlig at disse spørgsmål i ha­
stigt stigende grad bliver til store praktiske og sam­
fundspolitiske problemer. Der bør tages hensyn til disse forhold ved de første 
tiltag inden for programmet og ved dets fremskriv­
ning. 
2.5. Skønt det endnu ikke fremgår klart, hvilke im­
pulser det fastlagte budget kan give, er der dog 
ingen tvivl om, at der selv ved kontrakter med om­
kostningsdeling med begrænsede bidragskvoter sker 
en nedgang i motivationen, dersom der ikke kan dri­
ves yderligere forskning med follow-up. 
2.6. Udvalget anser det for nødvendigt efter en 
indledende periode på ny at overveje, hvor store 
bevillingerne bør være. Herunder bør også den hid­
tidige fordeling af midlerne med 
— 65 % til rationel energiudnyttelse, 
— 30 % til nye processer og metoder, og 
— 5 % til miljøsikring, 
korrigeres i retning af, at miljøbeskyttelsen direkte 
eller indirekte får en betydelig større andel, ligesom 
der også ved fastsættelsen af bevillingerne må tages 
hensyn til, hvad rammeprogrammet og markedsud­
viklingen kræver. 
2.7. Endelig bemærker Udvalget, at det klart må 
fastslås, hvem der har adgang til at udnytte forsk­
ningsresultaterne. 
3. SÆRLIGE BEMÆRKNINGER 
Hovedpunkter i begrundelsen 
3.1. Udvalget tilslutter sig det erklærede mål for 
grundforskningen, dvs. at skaffe større viden inden 
for kulbrinteefterforskning og -prospektion og at 
forbedre udbyttet ved omdannelsen til færdige pro­
dukter, udbygge den teoretiske viden om udnyttel­
sen af oliefelter og forbedre indsigten i de processer, 
der er afgørende for overensstemmelsen mellem de 
forskellige typer forbrændingsmotorer og brænd­
stoffer. Også her bør i højere grad tages hensyn til de 
miljømæssige problemer, som er forbundet med 
energiproduktionen og energianvendelsen. 
3.2. Med hensyn til omdannelse af tunge olieresi-
dua og forarbejdning af f. eks. meget svovlholdig 
råolie foreligger der forskellige erfaringer, der 
endnu ikke kan udmøntes. Udvalget anbefaler, at 
samarbejdet på dette område stimuleres. 
Ligeledes vil en forstærkelse af samarbejdet kunne 
være til nytte for industri og forbruger, når det dre­
jer sig om den proces, hvorefter benzin med højt 
oktantal fremstillet af naturgas via methanol. Her­
under må den mulige anvendelse af methanol og 
højere alkoholer som brændstof til forbrændingsmo-
28. 1. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 25/25 
torer på forhånd drages ind som en fast del af 
undersøgelserne. 
Delprogrammets plads i den videnskabelige og tek­
niske strategi 
3.3. Bestræbelserne på at opnå en bedre tilpasning 
af forbrændingsmotorer til brændstoffer af ringere 
kvalitet med samme ydelse fortjener høj prioritering, 
da det her ikke blot drejer sig om et energi-, men 
også om et vidtrækkende samfundsmæssigt og øko­
nomipolitisk problem. De særlige problemer i for­
bindelse med omdannelse af olie bør omfatte meto­
derne til produktion af benzin med højt oktantal af 
naturgas, der for tiden ikke synes at lønne sig for 
industrien. Der må tages hensyn til miljøspørgsmål 
(luftforurening og partikelemissioner). 
Forslag til for hovedområder for forskning og 
udvikling 
3.4. Udvalget mener, at der til hovedområderne for 
forskning og udvikling ikke blot hører en forbedring 
af basisviden om og vurderingen af oliefelterne, men 
også af gasfelter. Det anbefaler derfor, at dette 
aspekt udtrykkeligt medtages i programmet. 
Forbindelsen til andre fællesskabsaktioner 
3.5. Hvis der skal ske en funktionsdygtig koordine­
ring af forsknings- og udviklingsarbejdet, finder Ud­
valget det påkrævet, at der sker en afgrænsning af 
det prækompetitive arbejde og det nuværende og 
planlagte demonstrationsarbejde. Overlapning mel­
lem disse to kategorier må undgås, og dette er i såvel 
industriens som forbrugergruppernes interesse. 
Udvalget anbefaler, at hvert enkelt forskningspro­
jekt inddeles i følgende etaper: 
— første etape: 
prækompetitiv F&U, 
— anden etape: 
eksperimenter i mindre skala (laboratoriearbej­
de, undersøgelse af modeller og deres reaktioner, 
simulationsteknik) enten numerisk eller på pro­
totyper, 
— tredje etape: 
udviklingsarbejde i større skala på faktiske pro­
jekter samt arbejde i marken sammenkoblet med 
anvendelse af resultaterne fra første etape og 
vice versa. 
De første to etaper kræver kun begrænsede midler, 
og kan derfor dækkes fuldstændigt af det foreslåede forskningsprogram. Tredje etape må varetages gen­
nem eksisterende og særlige rådsforordninger. 
Naturligvis må valget af et særligt forskningsprojekt 
inden for rammerne af det foreslåede F&U-program 
resultere i, at det gives prioritet i andre fællesskabs­
programmer såsom forordning (EØF) nr. 3056/73 
etc. 
Målet hermed bør være at drive integreret forskning 
i marken, så at Fællesskabet i sidste ende vil komme 
i besiddelse af praktiske resultater, der kan vise vej 
for videre forskningsarbejde. For at nå dette mål 
kræves et snævert samarbejde mellem de forskellige 
implicerede administrative enheder i Fællesskabet. 
Hovedpunkter i optimeringsprogrammet 
— Kulbrinteforekomster 
3.6. Efter Udvalgets opfattelse vil vor viden om 
kulbrinteforekomster kunne forbedres og finde 
bedre anvendelse, hvis der skelnes mellem to hoved­
kategorier: 
— klastiske geologiske lag, 
— karbonate omgivelser. 
Evalueringsteknikker vil herefter følge den nødven­
dige teoretiske stillingtagen til den primære og se­
kundære porositet, der har stor betydning for olie­
feltets potentiel. Herved må der ikke blot tages 
hensyn til de tekniske, men også de økonomiske 
begrænsninger, f.eks. i form af en cost-benefit-
analyse. 
— Vurderingsteknik 
3.7. Det er af praktisk betydning, at der nås frem 
til en eksakt definition af begrebet »gasforekomst«. 
Udvalget mener, at dette emne må prioriteres spe­
cielt i forskningsplanlægningen og analyseres i dyb­
den. Et centralt punkt må være, hvordan der kan 
opnås bedre kendskab til, hvordan dybdeforekom­
ster kan opdages, dvs. hvordan kendskabet til de 
dybtliggende gasforekomsters potentiel, struktur og 
funktion kan videreudvikles, hvorved multidiscipli­
nære studier (oliegeologi, geokemi og geofysik) må 
fremmes. 
Skal der ske en bredere koordinering af naturgas-
forskningen, vil det være nyttigt at undersøge de 
geofysiske forhold set i forbindelse med de andre 
discipliner omtalt i optimeringsprogrammet. Så­
danne forskningsprojekter kan knyttes sammen med 
modeller og analytiske studier af dybtliggende gas­
forekomster. 
Nr. C 25/26 De Europæiske Fællesskabers Tidende 28. 1. 85 
Et sådant initiativ er yderst vigtigt, da de hidtidige 
forsøg inden for rammerne af fællesskabsforordning 
(EØF) nr. 3056/73 næsten ikke har ført til resultater, 
og forbruget af naturgas i modsætning til olien for­
ventes at stige i Fællesskabet. 
— Væskemekanik 
3.8. Udvalget mener, at det generelt vil være af 
værdi, at der foretages en systematisk indsamling og 
vurdering af al tilgængelig viden i industrien, vi­
denskabelige selskaber, forskningscentre og andre 
steder. Det henviser til det eksempel, der er givet af 
Deutsche Gesellschaft fur Mineralolwissenschaft 
und Kohlechemie, der har indhentet fremtidsorien­
teret information om vurderingsteknik og om 
væskemekanik i olieboringer. 
Udnyttelse af naturgas 
3.9. Udvalget er opmærksom på, at det foreslåede 
»optimeringsprogram« omfatter et meget stort antal 
forskellige aktiviteter, som endnu ikke kan analyse­
res i alle detaljer. 
Desto vigtigere er det, at der foretages vidtgående 
undersøgelser ved indledningen af prækompetitive 
forskningsprojekter. Dette gælder først og fremmest 
den eksisterende viden inden for naturgasdybdebo­
ringer. 
Udvalget understreger, at der ved udnyttelsen af na­
turgas kan videreudvikles normer for de enkelte pro­
duktkvaliteter. Det ville være nyttigt at udvikle mo­
deller, der kan opstilles ud fra undersøgelser af gas­
blandingers termodynamiske egenskaber. I de fore­
slåede forsknings- og udviklingsprojekter må der 
derfor tages særligt hensyn til problemerne omkring 
produktkvaliteter. 
Udnyttelse af tunge oliefraktioner 
3.10. Udvalget tilslutter sig de enkelte forslag og de 
virkninger, disse kan få for forskningen i udnyttelse 
af tunge oliefraktioner. En alt for stærk detaljering 
på dette område forekommer dog ikke ubetinget 
nødvendig; det vil medføre risiko for, at der stilles 
for bestemte forventninger og mødes med forudfat­
tede ideer ved planlægningen og udvises manglende 
fleksibilitet i udvælgelsen af forskningsemnerne. 
3.11. Udvalget er enigt i, at der må være strenge 
specifikationer for blandingen af henholdsvis benzin 
og dieselolie fra omdannelsesprocessen i pools af 
henholdsvis benzin og dieselolie. Oktantallet for benzin og cetantallet for dieselolie er ikke de eneste 
kriterier, der bør tages hensyn til. 
I øvrigt mener Udvalget, at der ved fastlæggelsen af 
nye indikatorer for kvaliteten af dieselolie til mo­
torkøretøjer også må tages hensyn til cetantallet; det 
kan ikke lades ude af billedet. Der må her erindres 
om, at de eksisterende metoder til fastlæggelse af 
cetantallet ikke længere er tilfredsstillende og må 
forbedres. 
Overensstemmelse mellem motor og brændstof 
3.12. Udvalget foreslår, at afsnittet om problemet 
»bedre overensstemmelse mellem motor og brænd­
stof« indledes således: »i tilfælde af, at nuværende 
kvalitetsnormer for brændstoffer ikke kan overhol­
des, må motorerne konstruktionsmæssigt afpasses 
efter de brændstofkvaliteter, der vil være opnåelige i 
fremtiden ...«. 
Udvalget er af den opfattelse, at en energipolitik 
uden hensyntagen til motoren ikke er gennemførlig i 
praksis, og at den endvidere vil udløse revolutio­
nære processer af uoverskuelig virkning for de so­
ciale, økonomiske og samfundsmæssige strukturer. I 
denne forbindelse er det indlysende på baggrund af 
udviklingen, at alle anstrengelser bør gøres for at 
opretholde brændstofkvaliteten på et sådant niveau, 
at der fortsat er mulighed for at videreudvikle 
motorerne. 
Med særlig opmærksomhed må der ses på de for­
skellige arter af kemiske additiver. I sammenligning 
med området »Udnyttelse af naturgas« og området 
»virkninger for raffinering af benzin og diesel« fore­
kommer dette afsnit af Kommissionens forslag no­
get magert. Øjensynlig er det teoretiske grundlag for 
udvikling af nye additiver ret svagt. 
Dette må formodes at være grunden til, at Kommis­
sionen foreslår, at der udvikles en sådan teoretisk 
basis for forbrændingen af benzin og dieselolie med 
forskellige kemiske additiver. Udvalget ikke blot 
støtter dette forslag, men mener endvidere, at det 
udførligt bør præciseres, hvad der forstås ved 
»teoretisk base«. 
3.13. Efter Udvalgets opfattelse er der en meget 
nøje sammenhæng mellem opretholdelsen af brænd­
stofkvaliteter og raffineringen af benzin og diesel­
olie. Produktionen og anvendelsen af brændstoffer 
bør i »optimeringsprogrammet« behandles i sam­
menhæng, såvel under en videnskabelig-teknisk som 
under en energipolitisk synsvinkel. De problemer, 
der tages op i forbindelse med raffineringen, må 
være i overensstemmelse med de problemer, der skal 
løses i spørgsmålet om forholdet mellem motor og 
28. 1. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 25/27 
brændstof. Udvalget foreslår derfor, at man sørger 
for sammenlignelighed mellem forsknings- og ud­
viklingsopgaver på disse to områder, og at de be­
handles ud fra markedets behov på en sådan måde, 
at man sætter det kompleks af sociale, økonomiske 
og samfundsmæssige virkninger, som har med mo­
toriseringen at gøre, i forgrunden. 
Gennemførelse af delprogrammet 
3.14. Kommentaren til de konkrete punkter gælder 
efter Udvalgets opfattelse også generelt for gen­
nemførelsen af »optimeringsprogrammet«: de for­
skellige forsknings- og udviklingsarbejder må for­
melt være sammenlignelige, hvis de skal kunne bi­
drage til opfyldelsen af en energistrategi for Fælles­
skabet. Dette gælder først og fremmest bevillinger­
ne, som i henhold til Kommissionen i første omgang 
skal fordeles således: efterforskningsmetoder 
udnyttelse af naturgas 
udvikling af optimerede 
produktionsmetoder 
udnyttelse af tunge oliefraktioner 
overensstemmelse mellem motorer 
og brændstof 
personaleudgifter 24,0%, 
10,0%, 
24,0%, 
24,0%, 
13,5%, 
4,5%, 
100,0%. 
I betragtning af de langfristede opgaver for grund­
forskningen er denne fordeling efter Udvalgets op­
fattelse på nogle punkter ikke i overensstemmelse 
med Fællesskabets energistrategi. Udvalget henviser 
endnu en gang til sin hovedbetragtning, nemlig at 
opgaveområderne og hovedpunkterne i det supple­
rende »optimeringsprogram« skal indgå i den mel­
lemlangsigtede finansieringsplan, således at der kan 
opnås en høj grad af sammenhæng med det samlede 
sæt af EF-foranstaltninger. 
Bruxelles, den 21. november 1984. 
Gerd MUHR 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
BILAG 
til Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
Forkastet ændringsforslag 
Følgende i henhold til forretningsordenen fremsatte ændringsforslag blev under forhandlingerne 
forkastet: 
Side 2, tredje afsnit 
Afsnittet affattes således: 
»Udvalget drøftede under behandlingen af Kommissionens forslag, hvilken prioritet det fore­
liggende program bør tildeles i forhold til de mange andre projekter, der figurerer i EF-ram-
meprogrammet for F & U, bl. a. ud fra den betragtning, at F & U-bevillingerne nu en gang er 
begrænsede. 
Eftersom 
— det foreslås, at programmet gennemføres i form af kontrakter for fælles regning, 
— Kommissionen i forslaget gentagne gange gør klart, at der under programmets nærmere 
udformning stedse skal ske samråd med sagkyndige fra erhvervslivet, og 
— der er indhentet udtalelse fra CREST (som desværre ikke er vedføjet Kommissionens 
forslag), 
finder Udvalget, at der er indbygget tilstrækkelige garantier for, at det kan undgås, at man går i 
gang med forskningsaktiviteter, som der ikke er noget påtrængende behov for eller som alle­
rede på tilfredsstillende vis varetages af industrien selv eller af andre institutioner. Derimod 
anmoder afdelingen indstændigt om, at der til stadighed er tætte samrådskontakter med sag­
kyndige fra industrien.« 
Afstemningsresultat 
14 stemmer for, 30 stemmer imod, 28 stemmer hverken for eller imod.