ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONEN om vurdering af kvaliteten af de data, som medlemsstaterne indberettede i 2012, om betalingsbalance, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer /* COM/2013/0784 final */





ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONEN om vurdering af kvaliteten af de data, som medlemsstaterne indberettede i 2012, om betalingsbalance, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer 1. Indledning I artikel 4, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 184/2005 om fællesskabsstatistikker over betalingsbalance, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer ("betalingsbalanceforordningen")[1] fastsættes det, at: "Kvaliteten af de fremsendte data vurderes på grundlag af kvalitetsrapporterne af Kommissionen med bistand fra det i artikel 11, stk. 1, omhandlede betalingsbalanceudvalg. Kommissionens vurdering fremsendes til Europa-Parlamentet til orientering." I dette arbejdsdokument vurderes kvaliteten af de data, som medlemsstaterne indberettede i 2012. Det er udarbejdet med bistand fra Betalingsbalanceudvalget som krævet i betalingsbalanceforordningen. Det er baseret på resultaterne af den kvalitetsvurdering af betalingsbalancedata, som Eurostat foretog mellem januar og juni 2013. Efter en kort beskrivelse af principperne for vurdering af kvaliteten af officielle statistikker og en kort gennemgang af udfordringerne i forbindelse med udarbejdelse af betalingsbalancedata i et globaliseret miljø analyseres det i dette dokument, i hvor høj grad betalingsbalancedataene opfylder de kvalitetsprincipper, som ligger til grund for det europæiske statistiske system (ESS). I den forbindelse fokuseres der i rapporten først og fremmest på medlemsstaternes retlige forpligtelser til at udarbejde og fremsende betalingsbalancedata, og i hvor høj grad de opfylder disse forpligtelser. Der fremlægges også oplysninger af relevans for vurderingen af betalingsbalancedataenes kvalitet med særligt fokus på samlede aggregater og de vigtigste komponenter, der er nødvendige for at udarbejde aggregaterne. 2. Vurdering af kvaliteten af officielle statistikker Eurostat gennemfører årligt en kvalitetsvurdering af betalingsbalancedata i overensstemmelse med de principper, der er fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1055/2008 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 184/2005 for så vidt angår kvalitetskriterier og kvalitetsrapporter vedrørende betalingsbalancestatistik[2]. Ved kvalitetsvurderingen af betalingsbalancedata kontrolleres overholdelsen af samtlige kvalitetskriterier, der er fastsat i artikel 12, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 af 11. marts 2009 om europæiske statistikker[3], dvs.: relevans, nøjagtighed, aktualitet, punktlighed, tilgængelighed og klarhed, sammenlignelighed og kohærens. Eurostat har gjort en stor indsats for at udvikle kvalitetsstyringsmetoder og –værktøjer til støtte for udarbejdelsen af europæiske statistikker af høj kvalitet. Kvalitetsrapporter underbygger kvalitetsvurdering, som igen er udgangspunktet for kvalitetsforbedringer. "ESS Handbook for quality reports" giver en detaljeret beskrivelse af samtlige metoder, der kan anvendes til vurdering af kvaliteten af officielle statistikker[4], og som er forskellige, alt efter hvilken type statistisk proces der er tale om. Formålet med statistikker er at udarbejde skøn af ukendte værdier; disse skøn er på grund af variabilitet og bias ikke sande værdier. Statistikker påvirkes af mange forskellige stikprøvefejl og andre fejl. For statistikker baseret på stikprøveundersøgelser findes en anerkendt teori for kontrol af unøjagtigheder, der undersøger en estimators variabilitet omkring dens forventede værdi, udtrykt ved dens varians, standardafvigelse, variationskoefficient eller konfidensintervaller. Ligesom nationalregnskaber er betalingsbalancedata udarbejdet som aggregater af en række primærstatistikker, hvoraf nogle er baseret på stikprøveundersøgelser, mens andre er udledt af administrative data eller er resultater af forskellige modeller. Hvis der er tale om aggregerede statistikker som betalingsbalancen, er det ikke muligt at måle nøjagtigheden direkte. De to vigtigste instrumenter, som ifølge manualerne om kvaliteten af statistikker kan anvendes til at vurdere kvaliteten af denne type af statistikker, er analyse af revisionerne og undersøgelse af fejl og udeladelser[5]; begge instrumenter er omfattet af denne rapport. IMF har også udarbejdet standarder for vurdering af kvaliteten af statistikker, som indgår i rammen for vurdering af datakvaliteten (Data QualityAssessment Framework - DQAF). Betalingsbalancen er omfattet af en specifik DQAF[6]. Eurostats kvalitetsrapporter vedrørende betalingsbalancedata afspejler de standarder, der er fastlagt for ESS og defineret i DQAF. For at disse rapporter bedre kan belyse de forskellige kendetegn ved datakvalitet, er indholdet blevet udvidet over tid, og rapporterne vil fremover blive yderligere forbedret. Mens kvaliteten af aggregerede statistikker er mere end blot summen af alle de underliggende datas kvalitet, afhænger kvaliteten af betalingsbalancedataene i højeste grad af kvaliteten af alle de underliggende datakilder. Der udarbejdes regelmæssigt kvalitetsrapporter for den internationale handel med varer[7], som er den vigtigste komponent på de løbende poster; det ville dog være yderst omkostnings- og tidskrævende at vurdere kvaliteten af hver enkelt komponent, der indgår i betalingsbalancen. 3. Udfordringer i forbindelse med udarbejdelse af betalingsbalancestatistikker Systemer til udarbejdelse af betalingsbalancestatistikker blev oprindelig udviklet som et biprodukt af systemerne med valutakontrol: De residente banker indsamlede og gav de myndigheder, der opstiller betalingsbalancen (sædvanligvis i de nationale centralbanker), oplysninger om hver enkelt transaktion i fremmed valuta. Denne informationskilde, der kaldes det internationale transaktionsindberetningssystem (ITRS) eller "afregningsbaseret indberetning", er fortsat den primære kilde for udarbejdelse af betalingsbalancestatistikker i mange lande uden for Den Europæiske Union. Ophævelsen af valutarestriktioner, det stigende antal stadig mere komplekse grænseoverskridende finansielle transaktioner og den integrerede forvaltning af de multinationale selskabers betalinger har gjort, at de oplysninger, der blev indsamlet i forbindelse med afregningssystemet, er blevet mindre og mindre fyldestgørende. I EU har liberaliseringen af EU's marked for finansielle tjenester medført, at anvendeligheden af afregningsbaseret indberetning til udarbejdelse af betalingsbalancestatistikker er blevet yderligere begrænset[8]. Eftersom de traditionelle datakilder, som blev anvendt til opstilling af betalingsbalancedata, blev mindre og mindre fyldestgørende, udviklede de europæiske betalingsbalancestatistikere alternative datakilder i en situation med reducerede indtægter og voksende modstand over for den statistiske byrde, der blev pålagt respondenterne. Fra 2000 og frem har de myndigheder, der opstiller betalingsbalancen i EU, indført nye dataindsamlings- og bearbejdningssystemer. De nye systemer, som allerede er indført i de fleste af EU's medlemsstater, er baseret på en kombination af forskellige undersøgelser, og i visse tilfælde integreres de begrænsede oplysninger, der stadig er til rådighed fra ITRS. Der gøres i højere grad brug af oplysninger, der fås direkte hos virksomheder eller enkeltpersoner. Der gøres bedre brug af stikprøve- og estimationsmetoder. Der sker en nøjere overvågning af overensstemmelsen med andre statistikker som f.eks. nationalregnskabsstatistikker og statistikker om varehandelen, og der er indført fælles redskaber for EU og euroområdet for at skabe større ensartethed i udarbejdelsen. Et eksempel på dette er den centrale database for værdipapirer (Centralised Security Database), som muliggør, at der indsamles data om porteføljeinvesteringer ved at se på oplysningerne om hvert enkelt værdipapir, mens et andet eksempel er FDI-netværket, som muliggør udveksling af mikrodata vedrørende udenlandske direkte investeringer (FDI). 4. Relevans "Relevans" henviser til, i hvor høj grad statistikkerne opfylder brugernes nuværende og potentielle behov. Som følge af den finansielle krise har der fra brugernes side været øget opmærksomhed på betalingsbalancedata (og data vedrørende kapitalbalancen over for udlandet - IPP). Statistik vedrørende betalingsbalancen og kapitalbalancen over for udlandet er grundlæggende redskaber til analyse af eksterne ubalancer og anvendes også som primærdata for tre af de elleve indikatorer, som indgår i resultattavlen for EU's procedure i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer (PMU)[9]. I kvalitetsvurderingen af betalingsbalancedata måles relevans ud fra tilgængeligheden for brugerne af de data, der kræves i betalingsbalanceforordningen, idet det antages, at brugernes behov er godt afspejlet i forordningen. Brugernes behov udvikler sig over tid, og derfor har Kommissionen ændret datakravene i forbindelse med betalingsbalancen i overensstemmelse med nye internationale standarder. Den seneste kommissionsforordning om ændring af betalingsbalanceforordningen for så vidt angår datakrav og definitioner[10] blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 27. juni 2012 og finder anvendelse fra den 1. januar 2014. Som en konsekvens af de seneste problemer på finansmarkederne udtrykker brugerne imidlertid allerede ønske om detaljerede betalingsbalancedata og kapitalbalancedata, som rækker ud over, hvad der er medtaget i den ændrede betalingsbalanceforordning. De har f.eks. brug for en mere geografisk opdeling og eventuelt bilaterale data. En række brugere, der er ansvarlige for handelsforhandlinger med lande uden for EU, har gentaget deres anmodning om oplysninger om tjenester "efter leveringsmåde"[11]. Eurostat lægger pres på medlemsstaterne for at få dem til levere disse yderligere oplysninger frivilligt. 4.1. Datatilgængelighed Kriteriet for dataenes fuldstændighed vedrører adgangen til de data, der kræves i henhold til betalingsbalanceforordningen. Det måles som andelen af de leverede data i forhold til det samlede antal krævede data. Tabel 1 viser denne indikator efter medlemsstat og datasæt. For euroindikatorerne har alle medlemsstaterne i referencekvartalerne (2011Q3-2012Q2) overholdt kravene i betalingsbalanceforordningen fuldt ud. For de kvartalsvise betalingsbalancestatistikker var datatilgængeligheden i de seneste kvartaler stabil og lå i gennemsnit på 98 % for referenceperioderne (2011Q3-2012Q2), hvilket er en stigning i forhold til de foregående fire kvartaler (2010Q3-2011Q2), hvor gennemsnittet var på 95 %, takket være den øgede detaljeringsgrad for indberetningerne fra Bulgarien, Frankrig (100 % siden 2012Q1) og Rumænien. For international handel med tjenester steg datatilgængeligheden en smule fra 97 % det foregående år til 98 % for alle krævede dataceller. For både FDI-strømme og FDI-beholdninger i referenceperioden 2011 (t + 9) faldt EU-gennemsnittet fra 100 % det foregående år til henholdsvis 98 % og 99 %. Den generelle tilgængelighed af data om udenlandske direkte investeringer med aktivitetsopdeling og geografisk opdeling for referenceåret 2010 (t + 21) blev dog forbedret fra 92 % til 95 % for FDI-strømme og fra 95 % til 97 % for FDI-beholdninger. Datatilgængeligheden er meget høj for alle betalingsbalanceområder. De få data, som ikke er indberettet, vedrører meget detaljerede poster og geografiske opdelinger eller aktivitetsopdelinger. Tabel 1: Datafuldstændighed || Euro­indikatorer (t + 2) || Kvartalsvis betalings­balance (t + 3) || International handel med tjenester (t + 9) || FDI-strømme (t + 9) || FDI-behold­ninger (t + 9) || FDI-strømme (t + 21) || FDI-behold­ninger (t + 21) Belgien || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 96 % || 39 % || 100 % Bulgarien || 100 % || 93 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Tjekkiet || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Danmark || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 99 % || 99 % Tyskland || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Estland || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Irland || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 99 % || 99 % Grækenland || 100 % || 100 % || 74 % || 100 % || 100 % || 70 % || 100 % Spanien || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Frankrig || 100 % || 92 % || 100 % || 93 % || 100 % || 100 % || 100 % Italien || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 97 % || 100 % || 63 % Cypern || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Letland || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Litauen || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 95 % || 100 % Luxembourg || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Ungarn || 100 % || 98 % || 100 % || 99 % || 96 % || 100 % || 100 % Μalta || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Nederlandene || 100 % || 100 % || 92 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Østrig || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Polen || 100 % || 74 % || 100 % || 59 % || 87 % || 76 % || 84 % Portugal || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Rumænien || 100 % || 97 % || 95 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Slovenien || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Slovakiet || 100 % || 94 % || 97 % || 100 % || 100 % || 95 % || 96 % Finland || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Sverige || 100 % || 94 % || 98 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Det Forenede Kongerige || 100 % || 100 % || 93 % || 99 % || 96 % || 91 % || 91 % EU-gennemsnit || 100 % || 98 % || 98 % || 98 % || 99 % || 95 % || 97 % 5. Nøjagtighed "Nøjagtighed" er et udtryk for, hvor tæt skønnene ligger på de ikke kendte korrekte værdier. Mens det ved de primære statistikker er muligt at måle nøjagtighed med statistiske indikatorer som middelafvigelser og varians, kan der ikke udarbejdes lignende indikatorer for makroøkonomisk statistik, som er et resultat af en række forskellige dataindsamlings- og databearbejdningsprocedurer. Kvalitetsrapporten vedrørende betalingsbalancedata måler nøjagtighed ved at se på revisionernes omfang. Det antages, at hver revision bringer datasættet tættere på den sande værdi. Revisioner betyder ikke, at der er lavet "fejl", eller at datakvaliteten med tiden er blevet ringere. Tværtimod foretages der revisioner, når der foreligger nye datakilder og bedre oplysninger. En velfunderet revisionspolitik, der meddeles offentligheden, er et tegn på det pågældende statistiske systems styrke. Omfanget af revisionerne er imidlertid et mål for kvaliteten af den første frigivelse af et specifikt datasæt sammenlignet med den seneste version, der gøres tilgængelig. Der er tale om et kompromis mellem aktualitet og revisionernes omfang. Jo tidligere den første frigivelse af et datasæt finder sted, jo større revisioner kan der forventes, efterhånden som senere versioner af samme datasæt frigives. 5.1. Stabilitet Et meget foreløbigt skøn over den kvartalsvise betalingsbalance foreligger 60 dage efter referenceperioden ("euroindikatorer"), mens det første fuldstændige skøn foreligger 90 dage efter referenceperiodens udløb. Endelige skøn foreligger normalt efter tre og et halvt år (14 kvartaler), men revisioner kan også gennemføres efter længere perioder. Tabel 2 viser, hvordan de gennemsnitlige værdier for revisioner for den kvartalsvise betalingsbalance mellem data, der er tilgængelige efter t+60 og t+90 dage, mens tabel 3 og 4 viser de gennemsnitlige værdier for revisioner fra det første til det endelige skøn i de seneste 14 referencekvartaler (2009Q1-2012Q2) udtrykt i procent af den oprindelige værdi. Graf 1 viser forskellene mellem de første og de endelige skøn for de løbende poster i alt i EU27. Revisioner for kredit var højst i 2007 og blev så ved med at falde indtil 2009 og forblev derefter konstante. Landenes revision af nationale data udligner ofte hinanden. Skøn over EU27-aggregater er derfor ret stabile over tid. Revisioner i forskellige retninger for kredit og debet kan føre til omfattende revisioner af betalingsbalancen, selv om de absolutte revisioner er små. De gennemsnitlige værdier af revisionerne bør fortolkes med forsigtighed, da de kan være unormalt høje, hvis de første skøn var lave. Indikatorer for små økonomier er meget følsomme over for denne faktor: I nogle få tilfælde viser de ekstreme værdier på trods af det faktum, at de absolutte beløb både i de første skøn og i de efterfølgende revisioner er meget små. Mere generelt er der også grund til forsigtig fortolkning i de tilfælde (f.eks. finansielle derivater), hvor revisioner af nettostrømme (debet minus kredit) måles. På de løbende poster blev der registreret meget små ændringer på både kredit- og debetsiden for varer, mens værdierne af revisioner for tjenester generelt var en smule højere end for varer og højest for andre tjenester. Indkomst er mest påvirket af revisioner, og der registreres ofte meget høje værdier for direkte investeringer på grund af de vanskeligheder, som myndighederne, der sammenstiller dataene, har ved at beregne overskuddet i deres første indberetninger. Over de 14 kvartaler var de gennemsnitlige revisioner generelt højere for poster på den finansielle konto end for de løbende poster, hvilket afspejler forskellene i både omfanget og volatiliteten af de grænseoverskridende finansielle transaktioner. For EU var revisionerne størst for udgående direkte investeringer, for porteføljeinvesteringsaktiver og finansielle derivater. Tabel 2: Gennemsnitlige værdier af revisioner for euroindikatorer, 2009Q1-2012Q2, % af den oprindelige værdi MS || Varer || Tjenester || Afl. ansat. || DI indkomst || PI indkomst || AI indkomst || Løbende overførsler K || D || K || D || K || D || K || D || K || D || K || D || K || D BE || 0,9 || 1,2 || 3,3 || 3,9 || 0,6 || 12,3 || 16,3 || -56,5 || -1,9 || - || -2,8 || -8,5 || 20,4 || 7,3 BG || -0,9 || 0,1 || 2,8 || 3,8 || 4,5 || -33,4 || 98,4 || 17,7 || 23,9 || - || 12,5 || 22,7 || -0,5 || -9,6 CZ || 0,6 || 3,1 || 1,6 || 31,2 || 5,2 || -3,4 || 13,0 || 35,9 || 11,9 || - || -0,8 || -12,1 || 8,6 || 1,3 DK || 0,2 || 0,1 || 0,6 || 0,3 || 0,5 || 8,9 || 0,7 || 0,0 || -0,4 || - || 0,2 || 3,0 || 3,1 || 1,6 DE || 0,2 || 0,7 || 0,1 || -3,4 || 1,9 || 3,3 || 12,2 || 0,2 || -0,4 || - || 2,8 || 2,4 || 0,1 || -3,3 EE || 0,0 || 0,0 || 0,1 || 0,0 || -2,0 || 0,3 || -6,5 || -2,3 || -5,3 || - || 1,5 || 0,2 || 1,5 || 0,1 IE || 3,2 || 9,9 || 5,7 || -1,0 || 12,9 || -0,1 || 17,5 || 13,3 || 4,8 || - || -2,2 || -5,7 || 75,5 || 28,8 EL || -2,0 || -1,2 || -0,8 || -3,9 || -3,3 || -0,7 || 47,6 || -17,2 || -21,0 || - || -8,5 || -0,5 || -0,8 || 5,4 ES || 0,4 || -0,1 || 4,1 || 1,7 || 0,5 || 0,0 || 2,6 || 78,3 || -0,6 || - || -2,6 || -6,0 || -0,4 || -0,5 FR || -1,6 || -0,6 || -2,3 || -4,4 || 3,5 || 3,1 || 12,5 || 4,9 || 27,7 || - || -15,7 || -20,4 || 19,4 || 17,9 IT || 0,1 || 0,2 || 1,6 || 1,4 || 7,5 || 3,8 || -0,6 || -10,2 || -4,1 || - || 1,8 || 2,4 || 4,0 || 10,4 CY || 29,9 || 8,1 || 35,9 || 4,5 || 21,6 || 11,3 || 133,2 || 114,4 || -4,3 || - || 26,2 || 20,5 || 30,1 || 30,7 LV || -0,2 || -1,0 || -3,6 || -2,8 || 0,5 || -2,6 || -54,2 || -17,5 || 0,3 || - || -0,9 || -3,9 || -0,4 || -0,5 LT || 0,4 || 0,9 || 26,1 || 0,6 || 12,5 || 144,9 || -278,3 || 85,8 || 46,7 || - || 36,3 || 107,7 || 15,3 || 7,6 LU || 5,7 || 3,8 || 2,1 || 3,5 || -0,7 || -27,1 || 42,9 || 127,5 || 1,2 || - || 2,8 || -3,0 || 2,1 || -0,2 HU || -1,3 || -1,1 || -2,0 || -6,1 || 554,0 || -0,8 || 23,0 || 4,2 || -1,6 || - || 4,2 || 2,2 || 70,0 || 52,1 MT || 1,3 || 0,9 || 3,2 || 3,5 || 0,0 || 0,0 || -369,8 || 18,8 || 0,6 || - || -0,7 || -2,5 || f* || f* NL || -0,2 || 1,7 || 3,6 || -0,9 || -41,4 || -23,1 || -13,2 || -35,1 || 2,6 || - || -46,0 || -39,8 || -19,8 || -2,3 AT || 1,5 || 11,1 || 6,1 || 3,2 || 0,8 || 1,1 || 2,2 || 7,7 || 0,9 || - || 0,5 || 1,9 || -1,0 || 2,3 PL || 1,1 || 1,2 || 0,5 || 0,9 || -2,9 || 26,7 || -485,0 || 14,8 || -1,7 || - || -5,3 || 35,4 || 16,9 || -0,6 PT || 0,4 || 0,0 || 0,1 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || - || 0,3 || 7,0 || 17,8 || 26,0 RO || 0,0 || 0,1 || 3,9 || 2,1 || 4,5 || 2,7 || 189,3 || -11,0 || 4,7 || - || 19,3 || 2,0 || 1,7 || -0,6 SI || 2,7 || 6,9 || 20,1 || 12,9 || 0,0 || -0,9 || 1,0 || -3,3 || -0,2 || - || 0,2 || -0,1 || 1,9 || 2,1 SK || 3,3 || 0,5 || -6,6 || -6,4 || 79,1 || 25,7 || -252,3 || 83,9 || -7,4 || - || -13,1 || -15,9 || -7,4 || 65,6 FI || 1,2 || -1,8 || 0,2 || 0,3 || 0,2 || 1,0 || -2,5 || -57,3 || -0,2 || - || 0,1 || 0,0 || 17,8 || 4,5 SE || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || -0,6 || 0,0 || -36,3 || -50,8 || 0,0 || - || 0,0 || 0,0 || 8,8 || 6,0 UK || -0,8 || -0,5 || 0,1 || 0,6 || 2,7 || -2,5 || 125,2 || 2,0 || 2,5 || - || -5,6 || -4,2 || 23,9 || 4,1 EU || 0,1 || 0,7 || 1,8 || -0,4 || 0,7 || -2,2 || -1,3 || -12,7 || 3,8 || 3,5 || -7,4 || -7,8 || 0,6 || 4,5 Tabel 3: Gennemsnitlige værdier af revisioner for de primære løbende poster, 2009Q1-2012Q2 (%) MS || Varer || Tjenester || Transport || Rejser || Andre tjenester || Afl. ansat. || DI indkomst || PI indkomst || AI indkomst || Løbende overførsler K || D || K || D || K || D || K || D || K || D || K || D || K || D || K || D || K || D || K || D BE || 1,1 || 3,1 || 9,3 || 6,0 || 1,5 || 2,5 || 3,0 || 1,6 || 15,1 || 2,5 || 4,8 || 29,0 || 9,6 || -3,6 || 7,1 || - || -10,0 || -29,8 || 31,7 || 11,1 BG || -0,4 || 1,2 || 0,6 || -0,7 || -8,1 || -9,1 || 5,1 || 4,5 || 3,5 || 7,9 || 2,4 || 41,7 || -92,1 || -308,7 || 3,3 || - || 3,8 || 9,5 || 9,4 || -3,9 CZ || 2,1 || -3,2 || 1,0 || 11,3 || -8,5 || 2,3 || 12,9 || -8,4 || 0,2 || -1,2 || 0,5 || 6,2 || -54,1 || 12,7 || -4,1 || - || -6,9 || -1,0 || 11,3 || -10,6 DK || 0,8 || -1,5 || 4,4 || 2,9 || 3,9 || 6,4 || -6,5 || 1,2 || 9,1 || -3,1 || 30,5 || -0,6 || -0,1 || -52,9 || 4,4 || - || 1,6 || -1,4 || 3,2 || -0,7 DE || 1,6 || 1,9 || 3,5 || 1,8 || 2,7 || 1,6 || 0,2 || 0,7 || 4,4 || 2,6 || 7,5 || 17,0 || 53,5 || -8,7 || -2,1 || - || 8,6 || 9,8 || -0,3 || -7,6 EE || -1,6 || -1,8 || 0,3 || -1,1 || 0,5 || -5,4 || -0,3 || 4,0 || 0,2 || 0,6 || -6,8 || 0,1 || 14,7 || 995,4 || 2,4 || - || -0,7 || -1,5 || -11,2 || -5,1 IE || -1,4 || -0,2 || -1,9 || -0,7 || -0,1 || 0,1 || 13,6 || -9,7 || -2,5 || -0,1 || 13,7 || -4,4 || 5,9 || -6,7 || 5,3 || - || -8,5 || -8,7 || -1,3 || 2,5 EL || -1,3 || -0,7 || -0,2 || -0,7 || -0,2 || -0,6 || 0,0 || 0,0 || -1,3 || -1,7 || -1,4 || -0,7 || 312,8 || -75,8 || 0,0 || - || -2,7 || -1,4 || -0,5 || 0,5 ES || 0,5 || -0,3 || 1,3 || 1,9 || 1,8 || 5,5 || 3,0 || 0,5 || 0,6 || 0,5 || 1,9 || -1,1 || 39,5 || 17,6 || -0,5 || - || 0,8 || -0,3 || 2,9 || 1,2 FR || 0,0 || -1,2 || 23,1 || 12,0 || 3,7 || 3,8 || 4,4 || -0,1 || 42,4 || 29,4 || 16,1 || -5,7 || 31,8 || 34,0 || 0,0 || - || 4,8 || 0,1 || 34,9 || 40,2 IT || -0,3 || 0,6 || 8,0 || 5,6 || 0,1 || 0,5 || 0,7 || 0,1 || 21,7 || 12,7 || 245,7 || 67,9 || 158,1 || 34,9 || 0,6 || - || 21,7 || -1,0 || 33,9 || 8,5 CY || -24,5 || -7,1 || 3,1 || 7,3 || 1,2 || 5,2 || -4,5 || 10,2 || 5,8 || 8,7 || 12,0 || 6,1 || 51,0 || 53,5 || 0,5 || - || 4,3 || 5,6 || -6,3 || -2,6 LV || -0,6 || -0,1 || -0,5 || -1,6 || -0,3 || 2,5 || 0,2 || 0,0 || -1,4 || -3,6 || -3,2 || 2,5 || 50,5 || -21,9 || -5,7 || - || -1,0 || -2,0 || 0,1 || -0,2 LT || -0,1 || -1,4 || 2,1 || 6,0 || -0,1 || 1,1 || 13,5 || 25,3 || -4,2 || -3,0 || 24,2 || 26,0 || 195,3 || 16,6 || -8,2 || - || -3,0 || -29,6 || -6,1 || 17,9 LU || -0,8 || 1,0 || -7,3 || -0,8 || -0,4 || -2,2 || 14,4 || 0,9 || -7,9 || -3,4 || 0,3 || 11,3 || 11,9 || 13,9 || 0,1 || - || -10,9 || -21,9 || -2,2 || -0,7 HU || -5,6 || -0,2 || 2,6 || 0,1 || -1,0 || -1,4 || 0,0 || -13,2 || 4,7 || 3,5 || -3,6 || -17,6 || 61,0 || 46,1 || 1,7 || - || -0,4 || 1,5 || 9,4 || 0,5 MT || 17,8 || 17,9 || 4,0 || 30,2 || 1,3 || 10,1 || f* || f* || 16,4 || 45,3 || -0,8 || -4,7 || -122,6 || -630,7 || 0,1 || - || -0,1 || 0,2 || f* || f* NL || -1,2 || -1,0 || -0,1 || 2,1 || -0,1 || 0,8 || -1,8 || 0,0 || -0,1 || 2,6 || -0,5 || 63,9 || 31,1 || 27,5 || 2,3 || - || -1,5 || -5,1 || -21,3 || -6,2 AT || 0,7 || -1,0 || 1,8 || 0,4 || 1,6 || 1,1 || -0,5 || 0,7 || 2,8 || -0,3 || -0,2 || -5,9 || 24,7 || 56,4 || 2,4 || - || 0,5 || -0,2 || -0,8 || -2,3 PL || -0,5 || -1,4 || -1,2 || 0,8 || 1,3 || 2,4 || -2,8 || 5,7 || -0,9 || -2,0 || -22,7 || 203,1 || 163,1 || -22,2 || 8,0 || - || 0,0 || -0,3 || -34,4 || -14,2 PT || -0,4 || 0,0 || 0,3 || -0,1 || 0,1 || -1,6 || 0,0 || 0,3 || 1,1 || 0,7 || 0,1 || 8,5 || 21,2 || 2,2 || 0,4 || - || 15,3 || -4,0 || -8,5 || -10,7 RO || -0,1 || 1,3 || 2,3 || -8,9 || -5,4 || -22,5 || 2,7 || -0,2 || 5,6 || 2,6 || 4,6 || 1,4 || -662,5 || -277,7 || 0,3 || - || 22,7 || -4,4 || -0,5 || -4,2 SI || 0,3 || -0,1 || -7,2 || -1,9 || 6,1 || 0,1 || -0,4 || -6,5 || 0,7 || 3,6 || 91,3 || -8,7 || -137,7 || -26,2 || -1,2 || - || -0,2 || 2,3 || 3,6 || 17,5 SK || -0,4 || -0,5 || -1,8 || -1,0 || -0,9 || -5,0 || -3,9 || 6,5 || -2,6 || 0,6 || -12,3 || -29,6 || 186,5 || 118,9 || -1,0 || - || -1,0 || -3,1 || -20,5 || -20,6 FI || 1,0 || 0,7 || 10,8 || 18,7 || 12,3 || 4,1 || 3,2 || 2,0 || f* || f* || 0,3 || 6,2 || 13,2 || 506,3 || -4,7 || - || 0,3 || 3,2 || -1,9 || 7,0 SE || 0,2 || 0,5 || -1,3 || -0,1 || -0,9 || -3,9 || -5,9 || -2,8 || 0,1 || 1,9 || 2,0 || -3,6 || 7,7 || 51,4 || 3,0 || || -5,0 || -10,7 || -8,4 || 0,5 UK || 0,2 || -0,1 || 5,4 || 0,0 || 1,8 || -1,1 || 8,6 || 1,4 || 5,7 || -1,2 || 8,8 || -3,4 || -2,5 || 7,5 || 0,5 || - || 9,9 || 3,9 || 20,1 || 8,2 EU || 0,3 || 0,3 || 4,9 || 2,9 || 1,6 || 1,7 || 2,0 || 0,1 || 7,0 || 3,8 || 13,9 || 19,2 || 16,0 || 8,7 || -0,7 || -2,3 || 1,2 || -3,3 || 1,6 || 1,7 *f ‑ fortroligt Tabel 4: Gennemsnitlige værdier af revisioner for de primære poster på den finansielle konto, 2009Q1-2012Q2 KVARTALSVIS BETALINGSBALANCE - FINANSIEL KONTO, GENNEMSNITLIGE VÆRDIER (%) MS || DI udgående || DI indgående || PI aktiver || PI passiver || AI aktiver || AI passiver || Finansielle derivater BE || 33,2 || 1,6 || -90,5 || -13,2 || 30,5 || 8,2 || 132,4 BG || -182,6 || -154,4 || 59,1 || -7,5 || -920,6 || -45,7 || 6,7 CZ || -89,4 || 683,4 || -41,4 || 0,0 || -20,2 || -1 802,9 || -14,0 DK || -3,1 || 180,0 || -40,2 || -10,9 || -4,7 || 0,7 || -14,7 DE || 141,7 || 32,0 || -2,5 || 15,9 || 45,3 || 2,8 || 35,6 EE || 38,3 || 110,3 || 3,4 || 66,9 || 2,3 || -94,6 || -13,3 IE || 47,1 || 38,2 || -35,4 || 87,9 || -14,7 || -3,8 || 18,0 EL || -557,7 || -131,7 || 54,4 || 0,4 || 1,2 || 1,3 || -1,1 ES || 207,2 || 48,7 || 25,0 || -3,8 || -3,1 || -14,7 || -29,6 FR || -7,5 || -17,6 || -30,7 || 4,5 || -29,4 || -29,4 || -359,2 IT || 161,8 || -23,7 || -156,0 || -1,9 || -1 330,6 || 11,1 || 697,3 CY || 314,7 || 296,8 || -16,5 || -258,3 || -170,3 || -87,4 || -21,6 LV || -36,1 || -63,9 || -207,3 || 34,2 || -22,3 || 8,0 || 10,7 LT || -87,5 || 188,9 || -3,3 || -29,9 || 73,9 || 3,7 || -16,7 LU || -142,3 || 64,8 || -8,5 || -14,6 || 79,1 || -0,1 || 1721,6 HU || -84,9 || 52,4 || 46,2 || 4,0 || -2,0 || 33,4 || -2,8 MT || -9,1 || -101,3 || -5,1 || -49,4 || 0,2 || 2,1 || -3,2 NL || -51,7 || 121,8 || -5,3 || 10,1 || -257,4 || 34,7 || 14,8 AT || 114,9 || 52,7 || -2,7 || 5,9 || -7,3 || 16,8 || -225,7 PL || 275,5 || -34,4 || -50,4 || 1,2 || 66,1 || -17,5 || -2,3 PT || -364,4 || -94,3 || -15,2 || 39,8 || -39,5 || -14,5 || -9,4 RO || 473,5 || -131,2 || -167,0 || -18,5 || -41,3 || 42,5 || 40,1 SI || -23,5 || 35,3 || 5,3 || 12,0 || -20,3 || 43,8 || -2 028,6 SK || 16,3 || 64,0 || 98,6 || 15,0 || -25,3 || 82,9 || -0,4 FI || 249,3 || -140,1 || 4,9 || 20825,7 || 9,9 || -3,1 || 23,7 SE || 87,6 || -51,4 || 7,2 || 17,1 || -148,4 || -34,1 || -38,2 UK || -3,6 || 32,6 || 159,9 || 8,8 || 1,5 || 87,6 || -14,4 EU || 35,2 || 9,0 || 4,0 || -32,1 || -3,7 || 10,9 || 70,5 Graf 1: Forskelle mellem de første og endelige skøn for løbende poster i EU27, 2005Q1-2012Q2, i mio. EUR 6. Aktualitet og punktlighed Punktlighed måles ud fra overholdelse af fristerne for dataindberetning, som er fastsat i betalingsbalanceforordningen. I tabel 5 analyseres punktligheden af betalingsbalancestatistikken. Den viser, at medlemsstaterne med meget få undtagelser var i stand til at overholde fristerne for alle datasæt. Aktualitet kan også måles som intervallet mellem den af datasættene omfattede referenceperiode og det tidspunkt, hvor dataene gøres tilgængelige for brugerne. I øjeblikket indberettes betalingsbalancedata til Eurostat 90 dage efter referenceperiodens udløb. I den ændrede betalingsbalanceforordning tages der hensyn til brugernes ønsker om mere aktuelle statistikker, idet indberetningsfristen afkortes fra de nuværende 90 dage til 85/82/80 dage fra henholdsvis 2014/2017/2019 og frem. Tabel 5: Punktligheden af dataindberetninger || Euroindikatorer* || Kvartalsvis betalingsbalance || International handel med tjenester || FDI-strømme || FDI-beholdninger Frist: || Referenceperiode + 2 måneder || Referenceperiode + 3 måneder || Referenceperiode + 9 måneder || Referenceperiode + 9 (eller 21) måneder** || Referenceperiode + 9 (eller 21) måneder** Belgien || -1 || -1 || 0 || -3 || 24 Bulgarien || -10 || -13 || 0 || -2 || -2 Tjekkiet || -2 || -9 || -8 || 11 || -6 Danmark || -16 || -8 || 0 || -3 || -3 Tyskland || -7 || -6 || -3 || -5 || -17 Estland || -1 || -20 || -35 || -21 || -21 Irland || -4 || -5 || -17 || -2 || -2 Grækenland || -7 || -4 || -2 || -4 || -3 Spanien || 0 || -2 || -1 || -2 || -2 Frankrig || -3 || -3 || 0 || -3 || -3 Italien || -1 || -4 || 0 || 0 || 0 Cypern || 0 || -1 || -1 || -3 || -3 Letland || 0 || -23 || -25 || -27 || -27 Litauen || -2 || -5 || 0 || -2 || -2 Luxembourg || -9 || -2 || -1 || -3 || 0 Ungarn || -3 || -1 || 0 || -2 || -2 Μalta || 0 || -4 || -10 || -3 || -3 Nederlandene || -15 || -9 || -3 || -5 || -3 Østrig || -3 || -4 || -4 || -58 || -58 Polen || 0 || -2 || -3 || -3 || -2 Portugal || -5 || -6 || -7 || -10 || -10 Rumænien || -1 || -6 || -2 || -4 || -4 Slovenien || -16 || -17 || -86 || -30 || -30 Slovakiet || 0 || 0 || 0 || -5 || -5 Finland || -4 || -12 || -7 || -9 || -9 Sverige || -2 || -9 || -1 || -2 || -2 Det Forenede Kongerige || 0 || 1 || -1 || -2 || -2 *For euroindikatorer og kvartalsvis betalingsbalance den gennemsnitlige punktlighed for fire dataindberetninger (2011Q3-2012Q2). **For FDI (både strømme og beholdninger) to særskilte datasæt med forskellige frister: 9 måneder og 21 måneder efter referenceperiodens udløb. Begge datasæt har dog frist samme dato, i slutningen af september. 7. Tilgængelighed og klarhed Betalingsbalancedata for medlemsstaterne i EU27 findes gratis på Eurostats websted (Eurobase): http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database. De er organiseret som vist i figur 1. Figur 1: Onlineadgang til betalingsbalancedata for alle brugere Både antallet af og detaljeringsgraden for de betalingsbalancedata, der er tilgængelige online, har været konstant stigende over tid. Regelmæssig formidling af data om arbejdstageres pengeoverførsler begyndte i februar 2010. På grund af den stigende interesse for nationale data over betalingsbalancen og kapitalbalancen over for udlandet begyndte man at formidle længere tidsserier, mere detaljerede geografiske opdelinger og mere fuldstændige tabeller i 2011. I 2011 blev der oprettet nye tabeller vedrørende "Main Balance of Payments and International Investment Position items as share of GDP" (primære poster på betalingsbalancen og kapitalbalancen over for udlandet som andel af BNP), og "Export market shares" (eksportmarkedsandele), og man begyndte at formidle kvartalsvise IPP-data. I april 2013 begyndte Eurostat at formidle mere detaljerede oplysninger vedrørende den kvartalsvise betalingsbalance - finansiel konto. 8. Sammenlignelighed "Sammenlignelighed" refererer til de forskelle, der kan konstateres, når statistikker inden for samme område sammenlignes mellem geografiske områder eller over tid. Kvalitetsrapporten vedrørende betalingsbalancedata måler geografisk sammenlignelighed ved at undersøge asymmetrier. Eurostat fremlægger regelmæssigt tabeller, der viser de vigtigste vedvarende asymmetrier for hvert land og hver post, og opfordrer landene til at løse de underliggende problemer gennem bilaterale kontakter og udveksling af mere detaljerede oplysninger. Netværket for udenlandske direkte investeringer (FDI) blev også indført for at gøre det muligt at udveksle bilaterale FDI-data, og det forventes, at det med tiden vil reducere asymmetrier i de udenlandske direkte investeringer. I graf 2 sammenlignes asymmetrier i EU27 og på verdensplan. Selv om asymmetrier i EU27 på ingen måde er ubetydelige (de udgør næsten 0,8 % af EU's BNP), har de været stabile fra 2004 og frem. De forskellige initiativer, som Eurostat tager for at håndtere asymmetrier i EU27-betalingsbalancen, bærer tydeligvis frugt. Graf 2: Asymmetrier i EU27 og på verdensplan, løbende poster i alt, 1999-2012, i mio. EUR 9. Kohærens Kohærens fokuserer på konsistensen i statistikker, der er udarbejdet til forskellige formål. Kvalitetsrapporten vedrørende betalingsbalancedata måler denne komponent ved at se på både den interne konsistens (overholdelse af integritetsreglerne, overensstemmelse mellem kvartalsdata og årlige data og omfanget af fejl og udeladelser) og den eksterne konsistens (kohærens mellem betalingsbalancedata og lignende statistikker fra forskellige statistiske rammer). Den eksterne konsistens af varedata i betalingsbalancen og udenrigshandelsstatistikker (som produceret af Intrastat og Extrastat) overvåges løbende. 9.1. Intern konsistens Intern konsistens måles på grundlag af værdierne for fejl og udeladelser. Fejl og udeladelser, netto, er en restværdi og udgør den post, der afstemmer regnskabet. Nogle gange udligner fejl i udarbejdelsen hinanden. Størrelsen af denne restpost giver derfor ikke nødvendigvis en indikation af regnskabets generelle nøjagtighed. Fejl og udeladelser netto overvåges nøje af de nationale myndigheder, der opstiller betalingsbalancen: Høje værdier eller konstante stigninger er et tegn på problemer i forbindelse med udarbejdelsen, som skal identificeres og løses. Tabel 6 viser den gennemsnitlige relative fejlprocent, som medlemsstaterne har registreret for perioden 2009-2011. Den svarer til gennemsnittet af den absolutte værdi af fejl og udeladelser, netto, i den pågældende periode (målt som en andel af gennemsnittet af kredit og debet på de løbende poster), som bogført i medlemsstaternes kvartalsvise betalingsbalance. I perioden 2009-2011 bogførte fem medlemsstater (Italien, Danmark, Sverige, Finland og Irland) en værdi for denne indikator på omkring 10 %. Sammenlignet med perioden 2008-2010 faldt omfanget af fejl og udeladelser en smule i Bulgarien, Finland og Sverige. I Italien forblev værdierne for fejl og udeladelser relativt høje, hvilket skyldes overgangen til et helt nyt indsamlings- og bearbejdningssystem. Tabel 7 viser den kumulerede relative sum af fejl og udeladelser, som beregnes for hver periode som den kumulerede sum af fejl og udeladelser divideret med de løbende poster i alt (summen af kredit og debet). Med denne indikator vurderes, hvor vedholdende fortegnet for fejl og udeladelser er. Den viser lavere værdier for medlemsstater, hvor posten for fejl og udeladelser skifter fortegn, dvs. at indikatoren for fejl og udeladelser ikke er systematisk. I 2011 bogførte fem medlemsstater (Danmark, Italien, Polen, Slovakiet og Finland) en værdi for denne indikator på over 10 %. Tabel 6: Gennemsnitlig relativ fejlprocent 2009-2011 Belgien || 1 % || Frankrig || 8 % || Østrig || 4 % Bulgarien || 6 % || Italien || 12 % || Polen || 5 % Tjekkiet || 2 % || Cypern || 3 % || Portugal || 2 % Danmark || 10 % || Letland || 2 % || Rumænien || 5 % Tyskland || 4 % || Litauen || 1 % || Slovenien || 2 % Estland || 2 % || Luxembourg || 0 % || Slovakiet || 4 % Irland || 9 % || Ungarn || 2 % || Finland || 9 % Grækenland || 3 % || Μalta || 4 % || Sverige || 10 % Spanien || 3 % || Nederlandene || 4 % || Det Forenede Kongerige || 4 % Tabel 7: Kumulerede relative fejl og udeladelser 2011 Belgien || 1 % || Frankrig || 3 % || Østrig || 0 % Bulgarien || 9 % || Italien || -12 % || Polen || -17 % Tjekkiet || -4 % || Cypern || 2 % || Portugal || -2 % Danmark || -19 % || Letland || 4 % || Rumænien || -4 % Tyskland || 4 % || Litauen || 0 % || Slovenien || 0 % Estland || -1 % || Luxembourg || 0 % || Slovakiet || -12 % Irland || -5 % || Ungarn || -5 % || Finland || -19 % Grækenland || -2 % || Μalta || 7 % || Sverige || -1 % Spanien || -2 % || Neder­landene || -4 % || Det Forenede Kongerige || 0 % 9.2. Ekstern konsistens Ekstern konsistens vedrører kohærens mellem betalingsbalancedata og lignende statistikker fra forskellige statistiske rammer. Ekstern konsistens vedrørende varer som indberettet i forbindelse med betalingsbalancedata og med udenrigshandelsstatistikker, overvåges løbende af Eurostat. Når man sammenligner de to datasæt, bør der tages hensyn til de metodologiske forskelle mellem betalingsbalancen og udenrigshandelsstatistikker. De vigtigste forskelle har at gøre dels med det faktum, at der i betalingsbalancen kræves en overdragelse af ejendomsretten, for at en transaktion registreres, mens udenrigshandelsstatistikker registrerer fysiske grænseoverskridende varebevægelser, dels med forskellige værdiansættelsesmetoder[12]. Et eksempel på denne forskel er behandlingen af ikke-monetært guld, hvor ejendomsretten overdrages, uden at det fysisk flyttes til den nye ejer. Dette guld er ikke medtaget i udenrigshandelsstatistikker, men indgår i betalingsbalancen. Den generelle konsistens mellem udenrigshandelsstatistik og betalingsbalancedata kan hurtigt vurderes ved at se på tidsserierne for forskelle mellem værdierne for kredit/eksport og debet/import fra de to statistiske rammer, jf. graf 3 for EU27-aggregatet. Konsistensen mellem varedata i betalingsbalancen og i udenrigshandelsstatistikker er i de senere år blevet forbedret, og forskellen har stabiliseret sig på et forholdsvis lavt niveau. Graf 3: Varer – forskel mellem udenrigshandelsstatistik og betalingsbalancen, EU27, partner: "lande uden for EU27" 10. Konklusioner: Ikrafttrædelsen af betalingsbalanceforordningen har ført til en tættere harmonisering af betalingsbalancestatistikker i hele EU og øget datatilgængeligheden for brugerne. Dette arbejdsdokument viser, at alle medlemsstaterne indberetter de betalingsbalancedata, som Eurostat kræver i henhold til betalingsbalanceforordningen, og at det generelt sker rettidigt. Den mængde betalingsbalancedata, der i dag er til rådighed for slutbrugerne, er meget større end i slutningen af 1990'erne. Nu foreligger der flere oplysninger om transaktioner og geografiske opdelinger, hyppigheden og aktualiteten af dataene er blevet forbedret, og længere tidsserier er blevet rekonstrueret for at muliggøre økonomisk analyse. Der gøres i højeres brug af skøn, hvilket øger betydningen af kvalitetsrapporter, der muliggør regelmæssig overvågning af dataenes stabilitet og konsistens. Som følge af den finansielle krise fører brugerne en grundigere kontrol med både betalingsbalancedata og kapitalbalancedata. Eurostat og de nationale statistiske myndigheder gør deres yderste for at sikre, at betalingsbalancedata og kapitalbalancedata opfylder behovene hos en bred kreds af brugere. Den næste kvalitetsvurdering af betalingsbalancedata starter i januar 2014. [1] EUT L 35 af 8.2.2005, s. 23. [2] EUT L 283 af 28.10.2008, s. 3. [3] EUT L 87 af 31.3.2009, s. 164. [4] Jf. "ESS Handbook for Quality Reports", Eurostat Working Papers, 2009. Jf. ligeledes "ESS Standard for Quality Reports", Eurostat Working Papers, 2009. [5] Jf. "ESS Handbook for Quality Reports", Eurostat Working Papers, 2009, s. 65. [6] Jf. http://dsbb.imf.org/images/pdfs/dqrs_bop.pdf. [7] Jf. http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/product_details/publication?p_product_code=KS-RA-10-026. [8] Ved forordning (EF) nr. 2560/2001 om grænseoverskridende betalinger i euro blev alle transaktioner under tærsklen på 12 500 EUR fritaget for statistisk indberetning. Da forordning 2560/2001 blev revideret, blev tærsklen hævet til 50 000 EUR (forordning (EF) nr. 924/2009, art. 5, stk. 1). [9] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/excessive_imbalance_procedure/imbalance_scoreboard. [10] Rådets forordning (EU) nr. 555/2012 af 22. juni 2012 (EUT L 166, af 27.6.2012, s. 22). [11] Dette ville indebære, at man skulle operere med en klar sondring mellem transaktioner alt efter om: a) det er tjenesten, der leveres på tværs af grænserne ("leveringsmåde 1"), b) det er forbrugeren, der krydser grænsen ("leveringsmåde 2"), eller c) det er tjenesteyderen, der bevæger sig over grænsen ("leveringsmåde 4"). Jf. manualen omstatistikker over international handel med tjenester 2010, kapitel V. [12] Import/debet værdiansættes frit om bord (fob) i betalingsbalancen, men værdiansættes cif (cost, insurance and freight) i udenrigshandelsstatistikken.