Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Evaluering af EU's civilbeskyttelsesmekanisme

(2018/C 361/07)

Ordfører: Adam BANASZAK (PL/ECR). Næstformand for regionalforsamlingen i Kujawsko-Pomorskie Basisdokumenter: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af afgørelse nr. 1313/2013/EU om en EU-civilbeskyttelsesmekanisme COM(2017) 772 final/2 Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Regionsudvalget — Styrkelse af EU's katastrofehåndtering: rescEU Solidaritet under ansvar COM(2017) 773 final

I. ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Artikel 1, stk. 1

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag I afgørelse nr. 1313/2013/EU foretages følgende ændringer: I afgørelse nr. 1313/2013/EU foretages følgende ændringer: 1) I artikel 3 foretages følgende ændringer: 1) I artikel 3 foretages følgende ændringer: a) I stk. 1 tilføjes som litra e): a) I stk. 1 tilføjes som litra e): »e) at øge tilgængeligheden og brugen af videnskabelig viden om katastrofer.« »e) at øge tilgængeligheden og brugen af videnskabelig viden om katastrofer.« b) Stk. 2, litra a), affattes således: b) Stk. 2, litra a), affattes således: »a) fremskridt med at gennemføre katastrofeforebyggelsesrammen målt ved det antal medlemsstater, der har stillet deres risikovurderinger, en vurdering af deres risikostyringskapacitet og en sammenfatning af deres planlægning af katastrofestyring, jf. artikel 6, til rådighed for Kommissionen« »a) fremskridt med at gennemføre katastrofeforebyggelsesrammen målt ved det antal medlemsstater, der har stillet deres risikovurderinger, en vurdering af deres risikostyringskapacitet og en sammenfatning af deres planlægning af katastrofestyring, jf. artikel 6, til rådighed for Kommissionen« c) Efter stk. 2 tilføjes følgende stk. 3: »3) Et afgørende element i EU-mekanismen er forbedring af modstandskraften over for katastrofer, såsom oversvømmelser, jordskælv og skovbrande, gennem uddannelsestilbud og lokale beredskabsenheder, herunder frivillige grupper.«

Artikel 1, stk. 3

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Artikel 5, stk. 1, litra a), affattes således: Artikel 5, stk. 1, a) litra a), affattes således: »a) træffe foranstaltninger til at forbedre vidensbasen om katastroferisici og fremme udvekslingen af viden, resultaterne af den videnskabelige forskning, bedste praksis og oplysninger, herunder blandt medlemsstater, der har fælles risici« »a) træffe foranstaltninger til at forbedre vidensbasen om katastroferisici og fremme udvekslingen af viden, resultaterne af den videnskabelige forskning, bedste praksis og oplysninger, herunder blandt medlemsstater og mellem lokale og regionale myndigheder , der har fælles risici« b) efter stk. 1, litra f), tilføjes et nyt litra g): »g) udarbejde retningslinjer og interventionskriterier for jordskælvssikring af boliger og infrastruktur inden 31. december 2018« c) stk. 1, litra h), affattes således: »h) fremme af brugen af forskellige EU-fonde til at yde støtte til bæredygtig katastrofeforebyggelse og stille let tilgængelig information til rådighed online og i papirform i Kommissionens kontorer i medlemsstaterne om, hvordan man får adgang til disse finansieringsmuligheder«

Begrundelse

I mange tilfælde har de lokale og det regionale myndigheder mere viden om katastroferisici end de nationale myndigheder.

Der er behov for en opdateret og ensartet ramme for tekniske standarder, der sammen med eurokodekserne bruges til at klassificere sårbarhed over for jordskælv og fastlægge prioritetskriterier. Retningslinjerne for gennemførelse kombinerer jordskælvssikring af eksisterende byggeri med energieffektivisering.

Artikel 1, stk. 4

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 4) I artikel 6 foretages følgende ændringer: 4) I artikel 6 foretages følgende ændringer: a) Litra a) og b) affattes således: a) Litra a), b) og d) affattes således: »a) udarbejde risikovurderinger på nationalt eller relevant subnationalt niveau og stille dem til rådighed for Kommissionen senest 22. december 2018 og derefter hvert tredje år »a) udarbejde risikovurderinger på nationalt eller relevant subnationalt niveau i rådføring med relevante lokale og regionale myndigheder og i overensstemmelse med Sendairammen for katastrofeforebyggelse. Udvalgte oplysninger fra risikovurderingerne, der har afgørende betydning for, at mekanismen kan fungere korrekt, bør stille s til rådighed for Kommissionen senest den 22. december 2018 og derefter hvert tredje år b) udarbejde og tilpasse deres planlægning af katastroferisikostyring på nationalt eller relevant subnationalt niveau baseret på den risikovurdering, der er omhandlet i litra a), og under hensyntagen til den vurdering af deres risikostyringskapacitet, der er omhandlet i litra c), og den oversigt over risici, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra c)« b) udarbejde og tilpasse deres planlægning af katastroferisikostyring på nationalt eller relevant subnationalt niveau baseret på den risikovurdering, der er omhandlet i litra a), og under hensyntagen til den vurdering af deres risikostyringskapacitet, der er omhandlet i litra c), og den oversigt over risici, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra c) d) deltage på frivillig basis i peer reviews om vurdering af risikostyringskapaciteten og gennemføre stresstests med henblik på at håndtere krisesituationer.« b) Følgende indsættes som andet og tredje afsnit: b) Følgende indsættes som andet og tredje afsnit: »En sammenfatning af de relevante dele af risikostyringsplanlægningen fremsendes til Kommissionen, herunder oplysninger om de udvalgte forebyggelses- og beredskabsforanstaltninger, senest den 31. januar 2019 og derefter hvert tredje år. Desuden kan Kommissionen kræve, at medlemsstaterne fremsender særlige forebyggelses- og beredskabsplaner, som skal omfatte indsatsen på både kort og lang sigt. Unionen tager behørigt hensyn til medlemsstaternes fremskridt hvad angår katastrofeforebyggelse og -beredskab som led i en eventuel fremtidig mekanisme med forhåndsbetingelser under de europæiske struktur- og investeringsfonde. »En sammenfatning af de relevante dele af risikostyringsplanlægningen fremsendes til Kommissionen, herunder oplysninger om de udvalgte forebyggelses- og beredskabsforanstaltninger, senest den 31. januar 2019 og derefter hvert tredje år. Desuden kan Kommissionen kræve af medlemsstaterne , at de sørger for forebyggelses- og beredskabsplaner inden for de rammer, der er fastsat i EUF-traktatens artikel 346, stk. 1, litra a) vedrørende meddelelse af oplysninger af væsentlig sikkerhedsinteresse, og den opstiller en vejledende ramme for udarbejdelsen af sådanne planer , som skal omfatte indsatsen på både kort og lang sigt. Unionen tager behørigt hensyn til medlemsstaternes fremskridt hvad angår katastrofeforebyggelse og -beredskab som led i en eventuel fremtidig mekanisme med forhåndsbetingelser under de europæiske struktur- og investeringsfonde. Kommissionen kan ligeledes fastlægge specifikke høringsmekanismer til at fremme en passende forebyggelses- og beredskabsplanlægning og -koordinering mellem medlemsstater, som er udsat for samme type katastrofer.« Kommissionen kan ligeledes fastlægge specifikke høringsmekanismer til at fremme en passende forebyggelses- og beredskabsplanlægning og -koordinering mellem medlemsstater — o gså på regionalt og lokalt niveau — s om er udsat for samme type katastrofer.«

Begrundelse

Risikovurderinger må ikke udarbejdes fra oven og ned, altså under omgåelse af de lokale og regionale myndigheder. Subnationale myndigheder kan være i besiddelse af mere information om risici i et givent område, og deres repræsentanter skal aktivt inddrages i forberedelsen af risikovurderinger.

Artikel 1, stk. 4, litra a) — nyt punkt tilføjes

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag — I artikel 8, litra a), foretages følgende ændringer: »Kommissionen varetager følgende beredskabsopgaver: a) forvalte ERCC i koordination med relevante eksisterende nationale, lokale og regionale organer«

Begrundelse

Det er vigtigt at sikre, at ERCC forvaltes i koordination med relevante eksisterende nationale og regionale organer for at undgå anvendelsen af parallelle strukturer eller uklare gennemførelsesprocedurer på EU-plan.

Artikel 1, stk. 6

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 7. Indsatskapaciteter, som medlemsstaterne stiller til rådighed for den europæiske civilbeskyttelsespulje, skal stå til rådighed for indsatsforanstaltninger under EU-mekanismen, når der anmodes om assistance via den europæiske civilbeskyttelsespulje, medmindre medlemsstaterne står i en ekstraordinær situation, der i væsentlig grad berører udførelsen af nationale opgaver . 7. Indsatskapaciteter, som medlemsstaterne stiller til rådighed for den europæiske civilbeskyttelsespulje, skal stå til rådighed for indsatsforanstaltninger under EU-mekanismen, når der anmodes om assistance via den europæiske civilbeskyttelsespulje, dog under forudsætning af, at den udsendende medlemsstat godkender dette .

Begrundelse

Da det er umuligt at sige, hvordan den konkrete situation, hvor der er brug for hjælp vil se ud — dette gælder for både den udsendende og den anmodende medlemsstat — må det stadig være op til disse to medlemsstater at træffe den endelige afgørelse, om hvorvidt indsatsen finder sted eller ej.

Artikel 1, stk. 9

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 9) I artikel 13 affattes overskriften og stk. 1, første punktum, således: 9) I artikel 13 affattes overskriften og stk. 1, første punktum, således: »EU-vidensnetværket om civilbeskyttelse »EU-vidensnetværket om civilbeskyttelse 1. Kommissionen opretter et netværk af relevante civilbeskyttelses- og katastrofehåndteringsaktører og -institutioner, der sammen med Kommissionen udgør EU-vidensnetværk om civilbeskyttelse. 1. Kommissionen opretter et netværk af relevante civilbeskyttelses- og katastrofehåndteringsaktører og -institutioner, samt frivilligorganisationer og lokalsamfundsorganisationer, der sammen med Kommissionen udgør EU-vidensnetværk om civilbeskyttelse. Netværket varetager følgende opgaver inden for uddannelse, øvelser, erfaringsudveksling og formidling af viden i tæt samarbejde med relevante videncentre, hvis det er relevant:« Netværket varetager følgende opgaver inden for uddannelse, øvelser, erfaringsudveksling og formidling af viden i tæt samarbejde med relevante videncentre, hvis det er relevant:«

Begrundelse

Frivilligorganisationer og lokalsamfundsorganisationer kan spille en vigtig rolle for at sørge for modstandsdygtighed efter en katastrofe, men deres rolle undervurderes ofte.

Artikel 1, stk. 10

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 10) Artikel 15, stk. 1, affattes således: 10) Artikel 15, stk. 1, affattes således: »1. Når der i Unionen indtræffer, eller der er overhængende fare for, at der indtræffer, en katastrofe, kan den berørte medlemsstat anmode om assistance via ERCC. Anmodningen skal være så specifik som muligt. En anmodning om assistance udløber efter en periode på højst 90 dage, medmindre nye elementer, der begrunder behovet for fortsat eller supplerende bistand, fremsendes til ERCC.« »1. Når der i Unionen indtræffer, eller der er overhængende fare for, at der indtræffer, en katastrofe, kan den berørte medlemsstat anmode om assistance via ERCC. Anmodningen skal være så specifik som muligt og som minimum indeholde følgende information: a) arten af den større katastrofe b) hvilket område der er berørt af katastrofen, og hvilke områder der kan være truet af den c) hvor megen tid og hvilke finansielle og materielle ressourcer der kræves for at afhjælpe følgerne af en truende eller indtruffet katastrofe . En anmodning om assistance udløber efter en periode på højst 90 dage, medmindre nye elementer, der begrunder behovet for fortsat eller supplerende bistand, fremsendes til ERCC.«

Begrundelse

Med mere nøjagtig information fra medlemsstaterne i tilfælde af en større katastrofe vil det være muligt at levere en mere effektiv, målrettet og omkostningseffektiv indsats under mekanismen, ligesom det vil være muligt at nå de ønskede mål hurtigere, hvilket er meget vigtigt i forbindelse med katastrofer.

Artikel 1, stk. 11, litra a) — nyt punkt tilføjes

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag — 11) Artikel 16, stk. 3, litra b), affattes således: »omgående at give anbefalinger, når det er muligt i samarbejde med det berørte land og — hvor det er relevant — med regionale og lokale kontaktpunkter, på grundlag af behovene på stedet og eventuelle relevante eksisterende planer og opfordre medlemsstaterne til at indsætte bestemte kapaciteter og fremme koordineringen af den anmodede assistance;«

Begrundelse

Gennem direkte kontakt med regionale og lokale kontaktpunkter kan anbefalingerne fremskyndes, ligesom oplysningerne kan blive mere detaljerede. Dette gælder særlig ved omfattende katastrofer, hvor de nationale myndigheders mulighed for at reagere hurtigt er begrænset.

Artikel 1, stk. 14

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 14) I artikel 21 foretages følgende ændringer: 14) I artikel 21 foretages følgende ændringer: a) Stk. 1, litra j), affattes således: »j) oprettelse, forvaltning og vedligeholdelse af rescEU i overensstemmelse med artikel 12« a) Stk. 1, litra j), affattes således: »j) oprettelse, forvaltning og vedligeholdelse af rescEU i overensstemmelse med artikel 12« […] b) nyt litra n) og o) tilføjes: »n støtte til rådgivning og workshopper for lokale og regionale myndigheder og andre relevante organisationer, som har til formål at integrere politikker/programmer med finansielle instrumenter, hvis gennemførelse kan bidrage til at forebygge og begrænse konsekvenserne af vejrfænomener og katastrofer o) støtte stresstests og en certificeringsproces for den reaktionskapacitet, som medlemsstaterne stiller til rådighed for den europæiske civilbeskyttelsespulje « […]

Begrundelse

Det er billigere at forebygge katastrofer end at genopbygge efter katastrofer. Det vil derfor være rimeligt at inkludere tiltag, der kan føre til investeringer, som direkte eller indirekte reducerer risikoen for katastrofer, eller som kan begrænse deres konsekvenser.

II. POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

Generelle bemærkninger

1. medgiver, at de seneste alvorlige naturkatastrofer har demonstreret begrænsningerne i EU's civilbeskyttelsesmekanisme. Udvalget understreger imidlertid, at nok skal mekanismen reformeres, men hovedfokus skal fortsat være på at skabe modstandsdygtighed over for katastrofer. Hvis man, i en tid hvor hyppigheden og intensiteten af katastrofer er stigende, fokuserer på katastroferespons, tager man ikke fat om problemets kerne. På EU-plan bør princippet om modstandsdygtighed over for katastrofer og »bedre genopbygning efter katastrofer« bredt indarbejdes i alle EU's politikker og fonde. Udvalget understreger, at princippet om modstandsdygtighed over for katastrofer tillige skal være en hjørnesten i EU's investeringspolitik, således at offentlige midler hjælper lokalsamfundene med at blive mere modstandsdygtige over for de negative virkninger af katastrofer og sikrer, at borgernes liv ikke kommer i fare ( 1 )

2. bemærker, at offentligheden støtter ideen om, at EU bidrager til at koordinere reaktionen på katastrofer i medlemsstaterne (gennem sin civilbeskyttelsesrolle), som det fremgår af resultaterne af eurobarometerundersøgelsen fra maj 2017;

3. bemærker, at Kommissionen med sit forslag og sin meddelelse tager et skridt i retning af en yderligere forenkling og strømlining af lovgivningen;

4. er enig med Kommission, når den konkluderer, at klimaforandringerne forøger risikoen for naturkatastrofer. Udvalget opfordrer derfor EU-institutionerne til at sikre, at EU's klimaaktion fokuserer mere på at modvirke risikoen for katastrofer og skabe et Europa, der har større modstandskraft over for katastrofer, gennem en tilgang, der er styret af lokalsamfundet og stedbaseret, og som er baseret på flerniveaustyring;

5. noterer sig, at Kommissionens forslag har et stærkt fokus på reaktion, og at mekanismen i mange tilfælde er blevet aktiveret som følge af tilbagevendende katastrofer. Man bør derfor lægge pres på medlemsstaterne, så de iværksætter passende forebyggende foranstaltninger med henblik på at bevare en tilstrækkelig national kapacitet;

6. understreger betydningen af at afstemme Kommissionens forslag med Sendairammen for katastrofeforebyggelse for at sikre fælles bestræbelser, styrke kapacitetsstøtten og undgå dobbeltarbejde, navnlig i forbindelse med udviklingen af nationale og lokale strategier for katastrofeforebyggelse;

7. bemærker, at en forbedring af EU's civilbeskyttelsesmekanisme er en integreret del af aktiviteterne med henblik på at håndtere konsekvenserne af klimaforandringerne. Udvalget understreger behovet for bedre synergi mellem de netværk, der er rettet mod håndtering af klimaforandringerne, og dem, der har med katastrofemodstandsdygtighed at gøre. Udvalget understreger behovet for bedre synergi mellem borgmesteraftalen om klima og energi og FN's Sekretariat for Katastrofeforebyggelses kampagne for modstandsdygtige byer.

De lokale og regionale myndigheders rolle

8. Det Europæiske Regionsudvalg er enig i behovet for at styrke civilbeskyttelsen i lyset af katastrofetendenserne (såvel vejrrelaterede som dem, der har at gøre med den indre sikkerhed). Udvalget understreger imidlertid, at dette bedst sker gennem en stærkere territorial og lokalsamfundsstyret tilgang. Indsatsen på EU-niveau skal være fokuseret på koordination og understøttelse af foranstaltninger, der træffes af medlemsstaterne og disses lokale og regionale myndigheder. Udvalget understreger, at handling fra lokalsamfundets side er den hurtigste og mest effektive måde til at begrænse de skader, der forårsages af katastrofer;

9. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til også at inddrage de lokale og regionale myndigheder i analysen af planlagte investeringer under alle relevante programmer og i drøftelserne af eventuelle ændringer;

10. understreger at risikovurdering og bestemmelser om planlægning af risikoforvaltning, som f.eks. dem, der kræves i henhold til lovgivningen om civil beskyttelse og EU's oversvømmelsesdirektiv, skal udformes i partnerskab med lokale og regionale myndigheder. Udvalget bemærker, at det lokale og det regionale niveau i mange tilfælde har mere viden om risici end de nationale regeringer. Udvalget efterlyser en adfærdskodeks for inddragelse af lokale og regionale myndigheder i forberedelsen af sådanne planer. Det understreger endvidere behovet for, at der på det lokale, det regionale og det nationale myndighedsniveau udveksles bedste praksis;

11. gentager ( 2 ) , at der bør etableres en ramme for risikostyringsplaner, som medlemsstaterne kan anvende som retningslinje. Dette ville endvidere gøre det lettere at sammenligne planernes indhold. Udvalget bemærker, at en EU-ramme vil være i overensstemmelse med nærhedsprincippet. Det understreges, at de lokale og regionale myndigheder bør have mulighed for at udarbejde deres egne planer for risikostyring, men at en vejledende EU-ramme vil være nyttig;

12. anbefaler, at Kommissionens forvaltning af beredskabskoordineringscentret (ERCC) sker i samarbejde med nationale og regionale myndigheder i de lande, der deltager i EU's mekanisme;

13. understreger, at lokale og regionale myndigheder samt frivilligsektoren og lokalsamfundsinitiativer skal inddrages i det nyetablerede EU-netværk om viden inden for civilbeskyttelse;

14. opfordrer Kommissionen til i samarbejde med de nationale, regionale og lokale myndigheder at udvikle en katastrofeberedskabsstrategi omfattende et program for uddannelse og øvelser og andre elementer, såsom indkaldelse af forslag inden for rammerne af EU mekanismen, et program for udveksling af eksperter og udarbejdelse af risikoscenarier;

15. bemærker, at EU-mekanismen skal kommunikeres behørigt til regionale og lokale aktører med henblik på at forbedre risikostyringen, ikke blot på tværs af grænserne, men også mellem europæiske, nationale, regionale og lokale myndigheder;

16. understreger vigtigheden af nationale og subnationale oplysningskampagner, som formidler information om EU-mekanismen og de lokale og regionale risici, der er identificeret i relevante lokale og regionale risikovurderingsdokumenter. Udvalget gentager, at det er vigtigt, at sådanne oplysningskampagner også retter sig imod skoler;

17. støtter opfordringen til, at der skabes et nyt Erasmus-program for civilbeskyttelse på linje med reglerne og principperne i forordning (EU) nr. 1288/2013 om etablering af Erasmus+ ( 3 ) . Et sådant nyt Erasmus-program bør inkludere en international dimension og være åbent ikke alene for nationale, men også for regionale og lokale repræsentanter.

Finansieringsmuligheder

18. Det Europæiske Regionsudvalg opfodrer Kommissionen, Rådet og Europa-Parlamentet til at optrappe indsatsen for at styrke kohærensen i forhold til andre EU-instrumenter vedrørende risikoforebyggelse og -styring. Dette bør ske, ikke kun ved at der etableres en forbindelse mellem EU-mekanismen og samhørigheds-, landdistriktsudviklings-, sundheds- og forskningspolitikken, og at man fremmer en integration af disse aktiviteter i miljøpolitikken, men også ved at man ser på, hvordan disse forbindelser kan styrkes i den nye flerårige finansielle ramme og reglerne for anvendelse af midlerne;

19. noterer sig, at Kommissionen overvejer at indføre forhåndsbetingelser for anvendelsen af risikovurderings- og risikostyringsplanlægning efter 2020, både som led i samhørighedspolitikken og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne. Udvalget understreger, at forhåndsbetingelser, som alene baseres på risikovurdering og risikostyringsplanlægning, i sig selv ikke vil bidrage til større katastrofemodstandskraft. Katastrofemodstandskraft skal fastsættes som et kriterium i reglerne for midlernes anvendelse, der skal være opfyldt af hvert projekt, hvortil EU yder økonomisk støtte;

20. bifalder målsætningen om at udbrede den videnskabelige viden og i højere grad at tage udgangspunkt i videnskabelige forskningsresultater, når der træffes og gennemføres forebyggelsestiltag. Udvalget understreger, at det er vigtigt, at der samarbejdes med den private sektor om at opnå en åben datapolitik og sikre, at kommercielle interesser ikke går forud for den offentlige sikkerhed og velfærd;

21. understreger, at lokalsamfundene skal tilskyndes til at udarbejde planer for selvhjælp, da det ofte tager lang tid, før hjælp udefra kan nå frem. Udvalget opfordrer derfor til, at EU's indsats fokuserer på at yde bistand i form af teknisk uddannelse, således at lokalsamfundenes evne til selvhjælp kan styrkes, og at de dermed er bedre forberedt på at levere et første svar og begrænse en katastrofe. Målrettede kurser for de ansvarlige for borgernes sikkerhed, bl.a. lokale ledere, socialarbejdere, læger og sygeplejersker, samt for redningstjenester og brandvæsen kan bidrage til at begrænse en katastrofe og reducere antallet af dødsfald både under og efter en krise ( 4 )

22. gentager, at den private sektor spiller en vigtig rolle for at opnå katastrofemodstandskraft og muliggøre en effektiv og hurtig genopretning efter katastrofer. Eksempelvis er private forsikringer afgørende for at hindre risikoadfærd, fremme risikobevidsthed og fremme genopretning efter katastrofer ( 5 )

En dedikeret reserve af aktiver: rescEU

23. Det Europæiske Regionsudvalg noterer sig forslaget om at oprette en dedikeret reserve af aktiver — rescEU — som supplement til medlemsstaternes nationale reaktionskapaciteter og til styrkelse af den kollektive kapacitet til at reagere på katastrofer. Med Kommissionens forslag bliver »rescEU« et vigtigt beredskabsinstrument fremover, navnlig når der er tale om en grænseoverskridende indsats. Udvalget beklager imidlertid, at Kommissionens forslag ikke er ledsaget af en konsekvensanalyse, hvilket har betydet, at Kommissionen ikke har fremsat forslag til alternative løsninger. For at sikre overholdelse af nærhedsprincippet skal formålet med og opgaverne for »rescEU« defineres på en måde, der fastholder det centrale ansvar på medlemsstatsplan, men som samtidig styrker samspillet mellem de berørte medlemsstater og de lokale og regionale myndigheder. En hurtig og effektiv indsats kræver veluddannede lokale enheder, der er i besiddelse af det nødvendige udstyr, og frivillige grupper på lokalt plan spiller ligeledes en vigtig rolle. Udvalget understreger imidlertid, at det centrale fokus fortsat bør være på at opbygge katastrofemodstandskraft med det formål at modvirke risikoen for katastrofer og minimere de dermed forbundne skader;

24. bifalder forenklingen af det nuværende system, der kommer i stand gennem indførelse af en enkelt medfinansieringssats (75 %) for tilpasning, reparation, transport og driftsomkostninger for aktiver under den europæiske civilbeskyttelsespulje. Udvalget bifalder endvidere beslutningen om at lette de økonomiske byrder for de deltagende stater ved at udvide de støtteberettigede omkostninger og øge medfinansieringssatsen til 75 %, og betoner samtidig, at den nye reserve skal støtte og ikke frigøre medlemsstaterne fra deres forpligtelse til at udvikle deres eget redningspotentiale;

25. noterer sig, at der i den foreslåede sammensætning af rescEU-reserven indgår ressourcer, som allerede er blevet afsat til den frivillige pulje i et tilstrækkeligt antal. Udvalget støtter derfor, at Kommissionen fortsat skal have mulighed for efter aftale med medlemsstaterne at ændre på sammensætningen af rescEU-puljen, således at denne kan afstemmes fuldt ud med de kapacitetsmangler, der identificeres;

26. mener, at deltagelsen af offentlige institutioner fra medlemsstaterne og af den private sektor i rescEU bør baseres på princippet om frivillighed.

Nærhed og proportionalitet

27. Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at civilbeskyttelse er et område, hvor EU's foranstaltninger er rettet mod at støtte, koordinere og supplere medlemsstaternes indsats. Udvalget understreger derfor, at Kommissionen skal sikre, at den nye pulje, der etableres, sigter mod at koordinere, støtte og supplere medlemsstaternes indsats snarere end at give EU egne ressourcer eller nye beføjelser. Udvalget understreger, at et fokus på at støtte lokalsamfundenes reaktionskapacitet og bidrage til at styrke denne kan sikre en mere effektiv katastrofereaktion på en måde, der overholder nærhedsprincippet.

Bruxelles, den 16. maj 2018. Karl-Heinz LAMBERTZ Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

(1) COR 02646/2014; CDR 5035/2016.

(2) CDR 740/2012.

(3) 2017/0309(COD) (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 50).

(4) CDR 02646/2014.

(5) CDR 05035/2016; CDR 02646/2014.