Tiende rapport om status for gennemførelsen og programmerne for gennemførelsen (som krævet i artikel 17) af Rådets direktiv 91/271/EØF om rensning af byspildevand

7Konklusioner





Resumé

Direktivet om rensning af byspildevand (spildevandsdirektivet) spiller en rolle med hensyn til at styre EU i retning af ambitionen om nulforurening i den europæiske grønne aftale.

Det kræver, at medlemsstaterne sikrer, at byområder (byer, bymæssige bebyggelser) på en passende måde indsamler og renser spildevand, som ellers ville forurene floder, søer og have. Spildevandsdirektivet spiller dermed en central rolle for beskyttelsen af menneskers sundhed og opretholdelsen af vandøkosystemers generelle modstandsdygtighed. Det spiller også en vigtig rolle i den cirkulære økonomi gennem genanvendelse af renset spildevand og behandlet spildevandsslam, produktion af vedvarende energi og genanvendelse af næringsstoffer.

Dette er den 10. rapport om medlemsstaternes gennemførelse af spildevandsdirektivet og deres investeringsprogrammer, der udsendes hvert andet år. Den dækker 2016 og mere end 23 600 byområder, hvor mennesker (og i begrænset omfang industrien) genererer spildevand svarende til 612 mio. personækvivalenter (PE). Opsamling og rensning af byspildevand er blevet forbedret i de seneste 10 år i EU med en overholdelsesgrad på 95 % for opsamling, 88 % for sekundær (biologisk) rensning og 86 % for mere vidtgående rensning (fjernelse af fosfor og nitrogen). Vi er dog stadig et stykke vej fra at opnå fuld overholdelse af spildevandsdirektivet. Afstanden til målet er fortsat betydelig i nogle medlemsstater. En mængde byspildevand, der svarer til 6,6 mio. PE (1 %), opsamles således ikke, og over 37 mio. PE (6 %) af det opsamlede spildevand renses ikke tilstrækkeligt godt til at opfylde standarderne for sekundær rensning, mens næsten 32 mio. PE (8 %) ikke opfylder de mere vidtgående krav til rensning. Det betyder, at der er byområder i EU, hvor infrastrukturen skal opbygges eller forbedres. Der indledes systematisk traktatbrudssager i tilfælde af manglende overholdelse.

Finansiering og planlægning er fortsat de største udfordringer for vandsektoren. De samlede investeringer, som skal sikre, at direktivet overholdes, som anslået i 2016 af alle medlemsstater (herunder Det Forenede Kongerige på daværende tidspunkt) beløber sig til næsten 229 mia. EUR. OECD anslår ligeledes, at EU-landene og Det Forenede Kongerige vil skulle bruge yderligere 253 mia. EUR mellem 2020 og 2030 for at nå og opretholde overensstemmelsen med spildevandsdirektivet. Det er blevet konstateret, at de nuværende udgifter i mange medlemsstater er for lave til at kunne opfylde kravene og sikre, at de overholdes på lang sigt.

Dataene i den 10. rapport blev ikke kun anvendt til at analysere gennemførelsen, men også til at evaluere dette direktiv. Spildevandsdirektivet var genstand for en Refit-evaluering. Resultaterne blev offentliggjort i 2019. Som reaktion på evalueringens konklusioner iværksatte Kommissionen en konsekvensanalyse med henblik på at vurdere de politiske muligheder for at fremtidssikre spildevandsdirektivet.



1.Politisk baggrund

Spildevandsdirektivet spiller en rolle med hensyn til at styre EU i retning af ambitionen om nulforurening i den europæiske grønne aftale. Spildevandsdirektivet er en "grundlæggende foranstaltning" i henhold til vandrammedirektivet. Det spiller en væsentlig rolle med hensyn til at forbedre tilstanden for vandområder i EU, forbedre økosystemernes modstandsdygtighed og beskytte biodiversiteten. I lyset af den store udfordring med at sikre en god tilstand for EU's vandområder senest i 2027 er effektiv indsamling og rensning af byspildevand meget vigtigt. Det spiller også en rolle med hensyn til at beskytte menneskers sundhed, f.eks. lettede overvågning af spildevand opdagelsen af covid-19 før og under pandemien og kan give sundhedsmyndighederne en tidlig advarsel.

Vandsektoren er vigtig for den europæiske grønne aftale, da den er en nødvendig foranstaltning til opnåelse af EU's ambitioner om at opnå klimaneutralitet og nulforurening, samtidig med at der skabes bæredygtig vækst og beskæftigelse. Spildevandssektoren kan bidrage til den cirkulære økonomi gennem genbrug af renset spildevand og spildevandsslam, produktion af vedvarende energi og genanvendelse af næringsstoffer.

Spildevandsdirektivet er også et skridt på vejen til at nå FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, navnlig SDG 6, og sikre adgang til vand og sanitet for alle. På verdensplan har 2,4 milliarder mennesker (hvoraf 10 millioner bor i EU) ingen adgang til bedre sanitære faciliteter. EU er en kilde til grønne teknologier for vandsektoren på verdensplan og til innovative løsninger. Otte ud af verdens 15 største vandselskaber er etableret i EU.

I 2020 iværksatte Kommissionen en konsekvensanalyse for at vurdere de politiske muligheder for at fremtidssikre spildevandsdirektivet. Dette blev gjort som reaktion på den evaluering af spildevandsdirektivet, som blev gennemført parallelt med kvalitetskontrollen af vandrammedirektivet, datterdirektiverne og oversvømmelsesdirektivet i 2019.

2.Overholdelsesgrad i EU

Dette er den 10. rapport om medlemsstaternes gennemførelse af spildevandsdirektivet og deres investeringsprogrammer, der udsendes hvert andet år. Den sammenfatter vurderingen af de indberettede data for 2016 på grundlag af kravene i direktivets artikel 15 og 17.

Opsamling og rensning af byspildevand er blevet forbedret. Der er dog endnu ikke opnået fuld overholdelse af spildevandsdirektivet i hele EU.

EU nåede en høj grad af overholdelse i 2016:

·95 % for opsamling (gennem kloaknet og individuelle eller andre passende systemer — IAS)

·88 % for sekundær rensning (biologisk rensning)