P9_TA(2021)0296

Fremme af ligestilling mellem kønnene i uddannelse og karriereveje inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM)

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om fremme af ligestilling mellem kønnene i uddannelse og karriereveje inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM) (2019/2164(INI))

(2022/C 67/18)

Europa-Parlamentet,

— der henviser til artikel 2 og artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

— der henviser til artikel 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. juni 2016 med titlen »En ny dagsorden for færdigheder i Europa: En fælles indsats for at styrke den menneskelige kapital, beskæftigelsesegnethed og konkurrenceevnen« (COM(2016)0381),

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. marts 2020 med titlen »Et EU med ligestilling: strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025« (COM(2020)0152),

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 1. juli 2020 med titlen »Den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed« (COM(2020)0274),

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. september 2020 med titlen »Handlingsplan for digital uddannelse 2021-2027 — Omstilling af uddannelsessystemerne med henblik på den digitale tidsalder« (COM(2020)0624),

— der henviser til undersøgelsen fra Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder af 10. august 2017 med titlen »Economic benefits of gender equality in the EU: How gender equality in STEM education leads to economic growth« (Økonomiske fordele ved ligestilling mellem mænd og kvinder i EU: Hvordan ligestilling mellem kønnene inden for STEM-uddannelser fører til økonomisk vækst),

— der henviser til sin beslutning af 9. september 2015 om kvinders karrierer inden for videnskab og i universitetsverdenen og de glaslofter, de støder på (1),

— der henviser til strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet for 2020,

— der henviser til sin beslutning af 8. oktober 2015 om anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (2),

— der henviser til sin beslutning af 28. april 2016 om ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders position i den digitale tidsalder (3),

— der henviser til sin beslutning af 17. april 2018 om styrkelse af kvinders og pigers position inden for den digitale sektor (4),

— der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 om udligning af den kønsbestemte digitale kløft: Kvinders deltagelse i den digitale økonomi (5),

— der henviser til Rådets konklusioner af 6. december 2018 om kønsligestilling, ungdom og digitalisering,

— der henviser til undersøgelsen med titlen »Education and employment of women in science, technology and the digital economy, including AI and its influence on gender equality« (6) (Kvinders uddannelse og beskæftigelse inden for naturvidenskab, teknologi og den digitale økonomi, herunder kunstig intelligens og dennes indflydelse på ligestilling mellem kønnene), som blev offentliggjort den 15. april 2020 af Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker,

— der henviser til undersøgelsen med titlen »Women in the Digital Age« (Kvinder i den digitale tidsalder) (7),

— der henviser til FN's internationale dag for kvinder og piger inden for videnskaben, der afholdes den 11. februar hvert år, med det formål at opnå fuld og lige adgang til og deltagelse af kvinder og piger i videnskaben og at opnå en højere grad af kønsligestilling og en styrkelse af kvinders og pigers selvstændighed,

— der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, som trådte i kraft i 2016, og navnlig til mål for bæredygtig udvikling nr. 5 om ligestilling mellem mænd og kvinder,

— der henviser til Kommissionens »Women in Digital«-resultattavle fra 2020,

— der henviser til rapporten om kønsligestillingsindekset for 2020 fra Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder,

— der henviser til FN's konvention fra 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder, navnlig artikel 11,

— der henviser til forretningsordenens artikel 54,

— der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A9-0163/2021),

A. der henviser til, at ligestilling mellem kønnene er en grundlæggende værdi og et centralt mål for EU såvel som en grundlæggende forudsætning for, at kvinder og piger kan udøve deres menneskerettigheder fuldt ud, og er af afgørende betydning for styrkelsen af deres position, udviklingen af deres fulde potentiale og for at opnå et bæredygtigt og inklusivt samfund; der henviser til, at den forskelsbehandling, som kvinder udsættes for i forbindelse med køn, stereotyper og uligheder, kombineret med intersektionel forskelsbehandling, har en lang række skadelige sociale og økonomiske konsekvenser, herunder reduktion af potentielle fordele for den offentlige sektor og virksomheder inden for forskning og innovation og for den overordnede økonomiske udvikling; der henviser til, at blot det at give kvinder inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM) og deres professionelle bidrag større synlighed kan skabe succesrige rollemodeller og i sidste ende føre til større inklusion, foruden at øge transformationen og innovationen i vores samfund til fordel for den generelle befolkning; der henviser til, at fjernelsen af de gamle mønstre vil fremme ligestilling mellem kønnene; der henviser til, at kvinder vil kunne spille en vigtig rolle i at udfylde manglen på arbejdskraft på EU's arbejdsmarked;

B. der henviser til, at EU står over for en hidtil uset mangel på kvinder i STEM-karrierer og -uddannelser, navnlig i betragtning af at kvinderne udgør 52 % af den europæiske befolkning og 57,7 % af alle personer med videregående uddannelser i EU (8), mens kun to ud af fem naturvidenskabelige forskere og ingeniører er kvinder (9); der henviser til, at kvinder er underrepræsenterede på alle niveauer i den digitale sektor i Europa, fra studerende (32 % på bachelor-, master- eller tilsvarende niveau) til akademiske topstillinger (15 %) på de fleste fagområder inden for naturvidenskab, ingeniørvirksomhed og ledelse samt på højere hierarkiske niveauer, selv i sektorer, hvor de er i flertal, såsom uddannelse; der henviser til, at kønsstereotyper udgør en alvorlig hindring for lighed mellem mandlige og kvindelige studerende allerede under uddannelsen og gør kløften i STEM-jobsektoren større, hvilket udgør en alvorlig hindring for ligheden mellem kvinder og mænd; der henviser til, at forskellen er størst inden for specialiserede færdigheder og beskæftigelse inden for IKT i EU, hvoraf kun 18 % er kvinder (10), blandt STEM-kandidater, hvoraf kun 36 % er kvinder, og i den digitale sektor, hvor der er mere end tre gange så mange mænd som kvinder; der henviser til, at en betydelig kønsopdeling blandt STEM-studerende og -uddannede lægger kimen til en fremtidig kønsopdeling i STEM-relaterede erhverv; der henviser til, at meget få teenagepiger i medlemsstaterne (mindre end 3 %) udtrykker interesse i at arbejde inden for IKT-fagområdet, når de er 30 år gamle (11); der henviser til, at det er særligt vanskeligt for kvinder med ressourcesvage socioøkonomiske baggrunde at få adgang til STEM-sektoren; der henviser til, at selv om der har været en positiv tendens i pigers inddragelse i og interesse for STEM-uddannelser, er procentsatserne fortsat utilstrækkelige; der henviser til, at holdningerne til STEM ikke varierer mellem drenge og piger gennem grundskoleuddannelsen, og at piger ofte klarer sig bedre end drenge i STEM- og IKT-relaterede opgaver (12); der henviser til, at kønsforskelle inden for STEM-fag på videregående uddannelser ikke kan forklares med akademisk formåen, eftersom piger og drenge opnår de samme resultater i naturvidenskab og matematik på gymnasieniveau; der henviser til, at piger imidlertid frygter, at de vil få mindre succes end drenge i STEM-relaterede karrierer, og at kvinder som følge heraf er mindre trygge med hensyn til deres egne digitale færdigheder; der henviser til, at sociale normer og kønsspecifikke forventninger med hensyn til karrierevalg, som ofte forstærkes af uddannelsesmæssigt indhold og pensum, er to af de vigtigste årsager til kønsbestemt opdeling på videregående uddannelser;

C. der henviser til, at kvinder, der opnår en kandidatgrad inden for STEM-fag, kan have svært ved at finde deres plads i STEM-jobsektoren og er mindre tilbøjelige end mænd til at søge job inden for disse fagområder eller forblive i sådanne job som følge af de forskellige barrierer, der findes, såsom kønsstereotyper, mandsdominerede arbejdspladser, forskelsbehandling og fordomme, bevidst og ubevidst forudindtagethed, seksuel chikane, et negativt arbejdsmiljø og mangel på kvindelige rollemodeller og mentorer; der henviser til, at en udligning af kønsskævheden inden for STEM-uddannelserne kan reducere skævheden i kompetencefordelingen, øge beskæftigelsen og produktiviteten blandt kvinder og reducere den beskæftigelsesmæssige kønsopdeling, hvilket i sidste ende vil skabe økonomisk vækst gennem højere produktivitet og øget arbejdskraft; der henviser til, at en udligning af den kønsbestemte forskel i karrierer inden for STEM-fagene ville bidrage til en stigning i EU's BNP pr. indbygger på mellem 2,2 og 3,0 % i 2050 (13); der henviser til, at en udligning af den kønsbestemte forskel i karrierer inden for STEM-fagene ville være et skridt imod ligestilling mellem mænd og kvinder og opfyldelsen af kvinders og pigers menneskerettigheder, og at den ville have en positiv indvirkning på mindskelsen af den kønsbestemte lønforskel og den kønsbestemte pensionsforskel;

D. der henviser til, at det ifølge en undersøgelse foretaget af EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder (14) anslås, at 55 % af kvinderne i EU har været udsat for seksuel chikane siden 15-årsalderen, og at 14 % af kvinderne har været udsat for internetchikane siden 15-årsalderen; der henviser til, at mange kvinder har været ofre for nye former for cybervold under covid-19-pandemien såsom seksuel og psykisk chikane på internettet; der henviser til, at der er et presserende behov for foranstaltninger til at imødegå disse nye former for seksuel og psykisk chikane; der henviser til, at der er rapporteret om stor forekomst af seksuel chikane på STEM-uddannelsessteder, herunder skoler, universiteter og arbejdspladser, hvilket yderligere udelukker kvinder fra sektoren;

E. der henviser til, at underrepræsentationen af kvinder, der arbejder med innovative teknologier såsom kunstig intelligens (AI), er bekymrende, da det kan have en negativ indflydelse på disse teknologiers udformning, udvikling og indførelse, hvilket fører til fastholdelse af den nuværende forskelsbehandling og aktuelle stereotyper og udvikling af »kønsdiskriminerende algoritmer«; der henviser til, at bestræbelserne på at imødegå kønsrelateret bias, stereotyper og ulighed i den digitale sektor er utilstrækkelige; der henviser til, at der fortsat er kønsforskelle på tværs af alle digitale teknologiområder, navnlig inden for AI og cybersikkerhed, hvorved den mandsorienterede udvikling i den digitale sektor cementeres yderligere inden for en overskuelig fremtid; der henviser til, at det for at imødegå disse skævheder kræves, at der udvikles klare krav til etik og gennemsigtighed; der henviser til, at ufuldstændige og unøjagtige datasæt samt mangel på kønsopdelte data kan forstyrre behandlingen og ræsonnementerne i et AI-system og derved bringe opnåelsen af ligestilling i samfundet i større fare; der henviser til, at der også bør tages behørigt hensyn til de særlige omstændigheder, der gør sig gældende for Europas små og mellemstore virksomheder (SMV'er), navnlig med hensyn til deres størrelse, evne til at gennemføre nye krav og potentiale som en værdifuld kilde og bidragyder til at sætte piger, kvinder og kvindelige ledere i stand til at fremme ligestilling mellem kønnene i STEM-uddannelser og -karrierer;

F. der henviser til, at nye teknologier, der diskriminerer med hensyn til køn, etnicitet, race, hudfarve, sprog, religion eller national eller social oprindelse, hovedsagelig skyldes ikkeopdelte data, manglen på situeret viden og manglende anvendelse af et kønsperspektiv inden for forskning, hvilket kan have skadelige konsekvenser for kvinders sundhed og trivsel, navnlig for kvinder, der udsættes for intersektionel diskrimination, og for produkternes sikkerhed, og kan have en negativ indvirkning på kvinders personlige og faglige udvikling (15);

G. der henviser til, at lærere og forældre kan forværre kønsstereotyperne ved at afskrække piger fra at gå efter STEM-studier og -karrierer; der henviser til, at kønsstereotyper i høj grad påvirker fagvalget; der henviser til, at kulturelt begrundet fravalg og manglende bevidsthed om og fremme af kvindelige rollemodeller hæmmer og har en negativ indvirkning på pigers og kvinders muligheder inden for STEM-uddannelser og dertil knyttede karriereveje og digitalt iværksætteri og fører til forskelsbehandling og færre muligheder for kvinder på arbejdsmarkedet; der henviser til, at der bør lægges vægt på de faktorer, der motiverer piger og fremmer deres interesse i STEM-studier, relaterede karrierer og digitalt iværksætteri, såsom fremme af kvindelige rollemodeller, lærermentorer, godkendelse af ekspertgrupper, udvikling af kreativitet og praktisk erfaring;

H. der henviser til, at covid-19-krisen sandsynligvis vil resultere i permanente ændringer i livet i Europa og påvirke de fleste aspekter af menneskers liv, den måde, vi udfører vores arbejde på, og den måde, vi studerer og lærer på, hvor digitalisering vil spille en vigtig rolle; der henviser til, at covid-19 også øger den kønsbestemte digitale kløft (16) på et tidspunkt, hvor der mere end nogensinde er brug for digitale færdigheder for at arbejde, studere eller forblive forbundet; der henviser til, at den hurtige digitale omstilling giver mange muligheder for at ændre kønsbestemte beskæftigelsesmønstre, men også kan påvirke kvinders beskæftigelse uforholdsmæssigt meget på en lang række områder; der henviser til, at kvinder er tvunget til at påtage sig en større andel af forpligtelserne i forbindelse med børneopdragelse og familien end deres mandlige kolleger, og at alle foreslåede foranstaltninger derfor bør tage hensyn til kvindernes mulighed for med held at forene arbejds- og familieliv med henblik på således at inddrage mændene mere i deres sfære; der henviser til, at grænserne mellem arbejds- og familieliv vil blive mindre tydelige som følge af telearbejde, og at kvinder kan komme til at bære den største byrde i forbindelse med at afbalancere en karriere med familieplejeforpligtelser;

I. der henviser til, at der er behov for yderligere at fremme politikker, der tager sigte på at øge kvinders deltagelse på STEM- og AI-relaterede områder, og for at vedtage en tilgang på flere niveauer for at tackle kønsskævheden på tværs af alle uddannelses- og beskæftigelsesniveauer i den digitale sektor; der henviser til, at kun få medlemsstater har medtaget bestemmelser om ligestilling mellem kønnene inden for forskning og innovation, og at fremskridtene med at integrere kønsaspektet i nationale forskningsprogrammer har været langsomme;

J. der henviser til, at der er behov for at fremme og støtte større iværksætterånd blandt kvinder og udvikle et gunstigt miljø, hvor kvindelige iværksættere kan trives, og hvor der tilskyndes til iværksætteri; der henviser til, at data om iværksætteri i STEM- og IKT-sektoren tyder på en endnu større marginalisering af kvinder; der henviser til, at kønsskævheden i opstartsvirksomheder og venturekapitalinvestering er lige så slående; der henviser til, at da piger typisk tager færre IKT- og STEM-fag i gymnasiet og på universitet, er der færre kvinder, der ender med at arbejde inden for disse områder og bliver stiftere og ejere af private virksomheder og opstartsvirksomheder; der henviser til, at kun 17 % af stifterne af opstartsvirksomheder er kvinder; der henviser til, at opstartsvirksomheder, der ejes af kvinder, i gennemsnit modtager 23 % mindre finansiering end dem, der drives af mænd; der henviser til, at selv om kvinder udgør 30 % af alle iværksættere i Europa, modtager de kun 2 % af de tilgængelige former for finansiering, som ikke er bankfinansiering (17); der henviser til, at dette tal ser ud til at være faldet til 1 % i forbindelse med pandemien;

Generelle bemærkninger

1. mener, at i betragtning af den betydelige lønforskel mellem kønnene i EU, det faktum, at kvinder oftest har lavtlønnede deltids- og på anden måde usikre job, og den stigende efterspørgsel efter fagfolk inden for STEM og betydningen af STEM-relaterede karriereveje for den europæiske økonomis fremtid er det afgørende at øge andelen af kvinder i STEM-sektoren for at opfylde kvindernes rettigheder og potentiale og opbygge en mere bæredygtig og inklusiv økonomi og et mere bæredygtigt og inklusivt samfund ved hjælp af videnskabelig, digital og teknologisk innovation; fremhæver, at et højt niveau af STEM-færdigheder er afgørende for innovationsprocessen på IKT-områder som AI og cybersikkerhed og vil være af stadig større betydning for EU's konkurrencedygtighed på de globale markeder; understreger derfor, at det fulde potentiale af kvinders færdigheder, viden og kvalifikationer på disse områder kan bidrage til at styrke den europæiske økonomi og understøtte målene i de forskellige EU-politikker, navnlig den grønne pagt og den digitale dagsorden;

2. gentager, at det primære mål bør være at fjerne alle hindringer, især sociokulturelle, psykologiske og pædagogiske hindringer, der begrænser kvinders og pigers interesser, præferencer og valg, herunder kønsstereotyper, kønsdiskrimination og en kombination af biologiske og sociale faktorer, navnlig sammenfaldet af moderskab og de mest afgørende år i kvinders karriere, uden at det går ud over kvinders frihed til at træffe beslutninger; opfordrer medlemsstaterne til at fremme kvinders og pigers valg af uddannelser og karriereveje inden for STEM i deres relevante nationale eller regionale kønshandlingsplaner eller -strategier ved at tilbyde tilstrækkelige incitamenter; mener, at disse handlingsplaner eller strategier, blandt andre initiativer, bør sigte mod at styrke kønsligestillingen ved at fokusere på udryddelse af kønsstereotyper, fremme af adgang til uddannelse og kvalifikationer, en bedre balance mellem arbejde og privatliv, lige muligheder, at garantere sunde og sikre arbejds- og studiemiljøer for kvinder, ikkediskrimination på arbejdsmarkedet og på at øge bevidstheden om kønsbaserede skævheder og stereotyper i alle STEM-relevante sektorer, at etablere obligatoriske løngennemsigtighedspolitikker, indføre nultolerance over for seksuel chikane og øge synligheden af kvindelige rollemodeller;

3. gentager, at kønsstereotyper, kulturel afskrækkelse og manglende bevidsthed om og fremme af kvindelige rollemodeller hæmmer og har en negativ indvirkning på pigers og kvinders muligheder inden for STEM-uddannelser og dertil knyttede karriereveje og digitalt iværksætteri og kan føre til forskelsbehandling og færre muligheder for kvinder på arbejdsmarkedet;

4. bekræfter på ny betydningen af at integrere bevidstheden om kønsbaserede skævheder i alle relevante sektorer, herunder i grunduddannelser og videreuddannelser for lærere; fremhæver behovet for at tackle strukturelle hindringer såsom socioøkonomiske ulemper og fjendtlige arbejdsmiljøer og arbejdsvilkår for kvinder, som forhindrer piger og kvinder i at komme ind på et overvejende mandsdomineret område, og behovet for at øge synligheden af rollemodeller, som hidtil har været undervurderet med hensyn til at inspirere kvinder og piger; opfordrer Kommissionen til at indføre og støtte bevidstgørelseskampagner og andre programmer og initiativer til at reducere disse barrierer i den akademiske verden; understreger, at foranstaltninger til fremme af lighed mellem kønnene såsom fjernelse af kønsstereotyper i uddannelserne, en øget bevidstgørelse om og fremme af STEM-fag over for piger og kvinder samt karrierevejledning med henblik på at tilskynde piger til at overveje studier i mandsdominerede fag vil føre til et højere antal STEM-uddannede kvinder;

5. opfordrer medlemsstaterne til at bekæmpe kønsspecifik arbejdsmarkedssegmentering inden for STEM-karrierer ved at investere i formel, uformel og ikkeformel uddannelse og livslang læring og erhvervsuddannelse for kvinder for at sikre, at de har adgang til beskæftigelse af høj kvalitet og muligheder for at omskole og opkvalificere sig til den fremtidige efterspørgsel på arbejdsmarkedet og forhindre en ond cirkel af kønsopdeling af arbejdsmarkedet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde politiske foranstaltninger, der fuldt ud integrerer kønsaspektet gennem bevidstgørelseskampagner, uddannelse, skolernes læseplaner og navnlig karrierevejledning med henblik på at fremme iværksætteri, STEM-fag og digital uddannelse for piger fra en tidlig alder med henblik på at bekæmpe eksisterende uddannelsesmæssige stereotyper og sikre, at flere kvinder kommer ind i sektorer, der er i udvikling og vellønnede; lægger vægt på behovet for at inddrage medierne, inklusive de sociale medier, på en sådan måde, at sprogbrugen bliver inkluderende og undgår stereotyper, som fører til modstand mod pigers valg af og interesse i STEM-uddannelser; opfordrer til, at STEM-faciliteterne forbedres, og at der sikres lige adgang til dem; opfordrer til særlige stipendier til piger og kvinder, der ønsker at forfølge en karriere inden for STEM-sektoren;

6. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage særligt hensyn til situationen for kvinder og piger fra ugunstigt stillede socioøkonomiske baggrunde, såsom handicappede, eller som bor i regioner i den yderste periferi eller landdistrikter, fattige kvinder, enlige mødre, studerende i usikre situationer, indvandrerkvinder og romakvinder og til at sikre deres fulde adgang til og inklusion i digital uddannelse og STEM-karrierer for at forhindre, at den digitale kløft bliver større; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at være særligt opmærksomme på intersektionel forskelsbehandling og forudindtagethed på grund af etnicitet, religion, seksuel orientering, alder eller handicap, når de udarbejder deres handlingsplaner; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indsamle sammenlignelige, harmoniserede data til at spore fremskridt for kvinder med forskellig socioøkonomisk baggrund eller race eller etnisk oprindelse på alle uddannelsesniveauer, herunder med hensyn til deres karrierevalg og udvikling, med fokus på uligheder inden for STEM-fagene og den digitale sektor, hvilket vil bidrage til at overvåge virkningen af politikker og sætte interessenterne i stand til at afdække mangler og deres grundlæggende årsager; opfordrer Kommissionen til at samarbejde med medlemsstaterne om at udvide indikatorerne for »Women in Digital«-resultattavlen til at omfatte informationer og data om kvinder inden for STEM-uddannelser og -karrierer og at udvikle et sæt redskaber, som omfatter metoder, indikatorer og rammer for at producere mere præcise data og forbedre anvendelsen af de oplysninger, der findes;

7. opfordrer medlemsstaterne til at yde deres fulde støtte til Kommissionens initiativer til at højne opmærksomheden omkring digitale muligheder såsom »no women, no panel«-tilgangen, EU-kodningsugen, »koalitionerne for digitale færdigheder og job«, »EU-prisen for kvindelige innovatører«, #SaferInternet4EU-initiativer i hele Europa og »dagsordenen for færdigheder i Europa«;

Uddannelse

8. glæder sig over handlingsplanen for digital uddannelse 2021-2027 og dens indsats for at »fremme kvinders deltagelse i STEM-fagene« og håber, at den vil bidrage til at udvikle mere attraktive og kreative metoder til at tilskynde piger til at tage STEM-uddannelser samt til at styrke kvinders selvtillid med hensyn til deres digitale færdigheder; understreger, at piger ender med at tegne sig for blot 36 % af de færdiguddannede inden for STEM-fagene ( 18 ) , på trods af at de klarer sig bedre end drenge inden for digitale færdigheder ( 19 ) ; fremhæver, at piger, der tilpasser sig kønsstereotyper, har ringere tiltro til deres egne evner end drenge, og at denne manglende tiltro til egne evner i betydelig grad påvirker såvel STEM-uddannelsernes forløb som ambitionerne om en STEM-karriere; understreger, at piger synes at miste interessen for STEM-fag med alderen, hvilket tyder på, at der er behov for indgreb så tidligt som førskole- og grundskolen for at bevare pigers interesse på disse områder og bekæmpe skadelige kønsrollestereotyper for både piger og drenge; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at skabe nye kanaler til at komme i kontakt med pigerne og sikre, at den digitale uddannelse når ud til dem alle, og til at anerkende og investere i lærere som drivkraft for kulturel forandring i kraft af deres potentiale til at fremme pigers fortsatte deltagelse i de naturvidenskabelige fag i skolerne; foreslår at styrke disse bestræbelser ved udvikling af fælles retningslinjer for medlemsstaterne for at forbedre viden og færdigheder hos dem, der påbegynder uddannelse på sekundærtrinnet; opfordrer til en effektiv anvendelse af EU-midler, -programmer og -strategier, herunder Erasmus+, Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) og programmet for et digitalt Europa, med henblik på aktivt at tilskynde piger til at gennemføre studier inden for IKT og STEM-fag og yde effektiv støtte til livslang læring og uddannelse i STEM-sektorerne; opfordrer til, at ligestilling mellem kønnene integreres behørigt i EU's fremtidige ungdomsstrategi og -politikker;

9. understreger, at inkluderende, ikkediskriminerende digital uddannelse af høj kvalitet skal spille en væsentlig rolle i at få øget deltagelsen af piger og kvinder i IKT- og STEM-relaterede områder og i at få udlignet den kønsbestemte digitale kløft; fremhæver, at digital uddannelse skal skabe bedre digital inklusion og højne de digitale færdigheder samt give mulighed for pigers og kvinders ligeværdige deltagelse i den digitale tidsalder; understreger betydningen af at sikre integration af kønsaspektet i STEM-undervisning på alle niveauer, herunder undervisning i fritiden, uformel og ikkeformel undervisning, såvel som for undervisningspersonale; opfordrer derfor til specifikke alderssvarende strategier; opfordrer medlemsstaterne til at fremme undervisning i datalogi i de nationale læseplaner og opfordrer uddannelsesorganerne til at integrere emner som robotteknologi, kodning, IKT og programmering på et tidligere trin i førskole- og grundskoleundervisningen med henblik på at tilskynde piger og kvindelige studerende til at tage matematik, kodning, IKT-kurser og naturvidenskabelige fag i skolen;

10. anerkender den rolle, som skoler og lærere spiller med hensyn til at fjerne den kønsbaserede skævhed inden for STEM-fagene, og fremhæver den rolle, som uddannelse spiller med hensyn til at fremme pigers tilstedeværelse i STEM-relaterede kurser og fastsætte benchmarks for at overvåge rekrutteringen og fastholdelsen af kvinder; opfordrer medlemsstaterne til at investere i udvikling af færdigheder hos STEM-lærere på primær- og sekundærtrinnet for at hjælpe dem med at forstå og håndtere ubevidste fordomme i deres undervisningspraksis og -evalueringer og til at inddrage alle lærende på lige fod; understreger behovet for, at medlemsstaterne inddrager hele lærerstaben i STEM-bevægelsen, så de kan bidrage til ændringen; foreslår, at uddannelsesinstitutionerne udarbejder ligestillingsplaner for at fremme en ligelig kønsfordeling blandt lærerne; opfordrer til en styrkelse af STEM-læseplaner og -undervisningsmateriale for bedre at kunne fremme lige deltagelse i STEM; opfordrer til bedre karrierevejledning og til nye og kreative metoder til at inspirere kvindelige studerende til at overveje en karriere inden for STEM; fremhæver i denne forbindelse behovet for at klæde lærere og karrierevejledere bedre på til at motivere piger, der er interesserede, til at vælge karrierer inden for STEM, da øget opmærksomhed på stereotyper og kønsskævheder i STEM giver undervisere og karrierevejledere mulighed for at forstå de barrierer, som deres elever og studerende står over for, sikre lige deltagelse i STEM-fag og fremme interessen for STEM-karrierer hos kvindelige elever og studerende;

11. fremhæver, at mandlige lærere og andet mandligt personale dominerer STEM-relaterede fag i skoler og på universiteter og arbejdspladser, hvilket fører til mangel på kvindelige rollemodeller og begrænsede vejlednings- og mentormuligheder; opfordrer til integration af kønsaspektet i grundskolen, på ungdomsuddannelserne og på de videregående uddannelser gennem kønssensitivt uddannelsesindhold, læreruddannelse og undervisningsplaner og opfordrer indtrængende de udvalg og institutioner, der er involveret i rekrutteringen, til at fremme en ligelig kønsfordeling for at undgå »outsidereffekten«; understreger behovet for at investere i uddannelse og erhvervsuddannelse med kønssensitive rekrutterings- og udvælgelsesprocesser på tværs af uddannelsessektorer, navnlig inden for STEM og nye digitale sektorer, hvor kvinder er underrepræsenteret; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at finde mere attraktive og kreative måder at vise kvindelige rollemodeller med succesfulde karrierer inden for IKT og STEM på med henblik på at fremme pigers tillid til egne digitale færdigheder og tilskynde dem til at vælge IKT- og STEM-uddannelser;

12. understreger behovet for at imødegå spørgsmålet om finansiel uddannelse, herunder simuleringer af finansiel praksis, og dens sammenhæng med den kønsbestemte pensionsforskel; fremhæver, at undervisning af yngre kvinder i emner som f.eks. løngabet mellem kønnene vil bane vejen for en fremtid fyldt med økonomisk selvbevidste kvinder;

13. bemærker, at alle piger bør have mulighed for at drage fordel af den øgede adgang til digitale læringsløsninger i verdensklasse og have værktøjer og motivation til at give sig i kast med digitale teknologier, både som brugere og skabere; opfordrer medlemsstaterne til at tage hensyn til de vedvarende bekymringer om risikoen for yderligere spredning af covid-19 og til at tackle manglen på IKT-udstyr og -forbindelser for sårbare studerende fra socioøkonomisk dårligt stillede miljøer såsom piger i landdistrikter eller områder, der er vanskelige at nå, og til at udvikle værktøjer til at sikre fuld adgang til og en velfungerende digital uddannelse; understreger behovet for særlige finansieringsprogrammer for skoler i landdistrikter, da de i stigende grad mangler midler til avancerede teknologier, som mange skoler i byområder tager for givet; opfordrer desuden til bedre støtte til undervisere i skolesystemerne i landdistrikter for at hjælpe dem med at undervise i STEM-fagene, navnlig med hensyn til uddannelse, redskaber og infrastruktur;

14. understreger vigtigheden af at udvikle netværk for kvinder i STEM-erhvervene med henblik på omfattende kommunikationskampagner, som kan bidrage til at ændre opfattelsen af kvinder i STEM-erhvervene, og at kvinder inden for STEM kommer i kontakt med piger gennem karrierestøtte, opkvalificering og netværksarbejde; roser de forskellige uddannelsesinitiativer, der har til formål at støtte piger og fremme kvinder inden for den digitale økonomi, herunder anvendelsen af virale historier på sociale medier, professionelle netværk organiseret af kvinder for kvinder og techvirksomheders initiativer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at oprette mentorordninger med kvindelige rollemodeller inden for STEM på alle uddannelsesniveauer; opfordrer Kommissionen til at vedtage en målrettet kønstilgang i udrulningen af praktikophold for digitale muligheder, så unge kvinder med forskellige baggrunde får mulighed for at få en praktisk erfaring med IT, IKT og STEM på områder, som arbejdsmarkedet har brug for, og opfordrer kraftigt til fremme af praktikophold i STEM-virksomheder under uddannelsen; opfordrer medlemsstaterne til at skabe initiativer til at støtte pigers overgang fra skole til arbejdsliv, såsom erhvervsvejledning i skolerne, lærepladser og arbejdserfaringsprogrammer, med henblik på at støtte pigers fremtidsdrømme og skabe veje for deres overgang til STEM-arbejdsstyrken;

15. bemærker, at Rådet i sine konklusioner fra maj 2015 om køreplanen for det europæiske forskningsrum for 2015-2020 — uden held — opfordrede Kommissionen og medlemsstaterne til at begynde at omsætte national ligestillingslovgivning til effektive foranstaltninger med henblik på at bekæmpe kønsskævheder i forskningsinstitutioner og beslutningstagende organer og integrere kønsaspektet bedre i forsknings- og udviklingspolitikker, -programmer og -projekter; anerkender Kommissionens mål om at tilskynde kvinder til at deltage i STEM sammen med Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi og støtte EU's STEM-koalition med henblik på at udvikle læseplaner for videregående uddannelser, som tiltrækker kvinder til ingeniørvidenskab og IKT; beklager, at der fortsat er ulige adgang for kvinder til forskerstillinger, finansiering og forlagsvirksomhed, herunder en ukorrigeret kønsbestemt lønforskel inden for videnskab og den akademiske verden, til trods for at der findes lovbestemmelser om ligebehandling og om forbud mod forskelsbehandling på arbejdsmarkedet i EU og i medlemsstaterne, herunder bestemmelser om ligeløn;

16. fremhæver antallet af tilfælde af seksuel chikane, som opleves af kvindelige studerende inden for STEM-fagene under deres videregående uddannelse, og opfordrer medlemsstaterne og uddannelsesinstitutionerne til at indføre nultolerancepolitikker for seksuel chikane, at nå til enighed om strenge adfærdskodekser og protokoller, at skabe sikre og private kanaler for indberetning for kvinder og piger og til at indberette alle tilfælde af seksuel chikane til de relevante myndigheder; opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og uddannelsesinstitutionerne til at vedtage forebyggende foranstaltninger og passende sanktioner for gerningsmændene bag seksuel chikane for derigennem at bekæmpe seksuel chikane i skoler og på STEM-uddannelsesinstitutioner;

17. understreger, at det er nødvendigt at medtage kønssensitiv STEM-læring og karrieremuligheder i de nationale udviklingsplaner og politikker for uddannelsessektoren, IKT og naturvidenskab;

Karriereveje

18. beklager, at kvinder står over for uforholdsmæssigt flere hindringer i deres karriere end mænd på grund af manglen på en ordentlig balance mellem arbejdsliv og privatliv og en stigning i ulønnet omsorgsarbejde i de fleste husholdninger; bemærker, at covid-19-pandemien yderligere har forværret situationen for kvinder, som har måttet kombinere overtidshjemmearbejde med at passe børn og udføre ulønnet omsorgsarbejde; beklager den særligt negative indvirkning, som en kultur, hvor man »altid er på«, har på balancen mellem arbejdsliv og privatliv for arbejdstagere med omsorgsforpligtelser, der som regel er kvinder; opfordrer indtrængende offentlige og private institutioner til at sikre, at fjernarbejde tager hensyn til hindringerne for at opretholde en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv og respekterer retten til at koble sig fra, og til at vedtage familievenlige politikker; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at indføre passende foranstaltninger til at sikre nultolerancepolitikker for seksuel chikane, bedre barselsorlov, betydeligt mere og længere fædreorlov samt betalt forældreorlov, der ikke kan overføres, hvilket vil gøre det muligt for kvinder og mænd at tage orlov for at passe deres børn, og til at bekæmpe den norm, der siger, at kvinden er den af forældrene, der holder en karrierepause, med henblik på at overvinde en væsentlig hindring for, at kvinder kan fremme deres karriere, samt sikre fleksible arbejdstider, børnepasningsfaciliteter på stedet og fjernarbejde; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre direktivet om balance mellem arbejdsliv og privatliv ( 20 ) og opfordrer Kommissionen til at sikre en effektiv overvågning af direktivet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til fuldt ud at vurdere årsagerne til og de faktorer, der fører til en høj frafaldsprocent for kvinder i STEM-karrierer, og til om nødvendigt at udarbejde anbefalinger til foranstaltninger til forebyggelse heraf og til at udvikle mekanismer og programmer til at inddrage kvinder og piger i uddannelses-, erhvervsuddannelses- og beskæftigelsesinitiativer samt at vedtage passende politikker og foranstaltninger med henblik herpå; fremhæver, at covid-19 åbner et nyt kapitel inden for arbejdslivet, uddannelser, regeringsførelse og hverdagslivet og har fremhævet den særlige betydning af digitale færdigheder og kompetencer samt behovet for nye vilkår for fjernarbejde, som har vist en betydelig kønskløft under pandemien og de deraf følgende nedlukninger; understreger den bydende nødvendighed af at fremme en kønsbalance i IT-sektoren på grund af den måde, hvorpå mennesker og virksomheder bruger IKT og andre digitale teknologier til at arbejde for og interagere med det nye digitale samfund;

19. mener, at det er yderst vigtigt at få flere kvindelige rollemodeller og at øge antallet af kvinder i lederstillinger i STEM-sektoren; understreger, at den faldende andel af kvinder i højere stillinger har en negativ effekt på rekrutteringen af kvinder, hvilket yderligere forringer muligheden for, at kvinder bliver udpeget til højere stillinger; beklager, at kvinder med STEM-karrierer er underrepræsenterede i ledende stillinger, og understreger det presserende behov for at fremme ligestilling mellem kønnene på alle niveauer af beslutningstagningen inden for erhvervsliv og ledelse; understreger, at kønsdiversitet i bestyrelser og beslutningstagende stillinger forbedrer virksomhedernes resultater som følge af det bredere spektrum af viden, holdninger og erfaringer; beklager, at der findes både horisontal og vertikal kønsopdeling i hierarkierne på universiteter og skoler i Europa; henleder opmærksomheden på, at kvinder særligt er underrepræsenteret i de øverste akademiske og beslutningstagende stillinger i akademiske institutioner og på universiteter, herunder forekomsten af glaslofter, dvs. usynlige barrierer, som på grundlag af fordomme forhindrer kvinder i at opnå ansvarsfulde stillinger; opfordrer indtrængende Rådet og medlemsstaterne til at vedtage direktivet om kvinder i bestyrelser og fastsætte mål for ligelig deltagelse af begge køn i beslutningstagende organer;

20. beklager, at den kønsbestemte lønforskel fortsat er en realitet og er endnu mere udtalt i mandsdominerede sektorer såsom IKT- og teknologivirksomheder ( 21 ) ; opfordrer alle aktører til at praktisere løngennemsigtighed; opfordrer indtrængende Rådet til at ophæve blokeringen af direktivet om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering, som sigter mod at udvide beskyttelsen mod forskelsbehandling gennem en horisontal tilgang;

21. opfordrer alle relevante interessenter til at adressere diskrimination i deres ansættelsespraksis og til at indføre kvoter for at fremme inklusionen af kvinder, navnlig kvinder fra forskellige racemæssige og etniske baggrunde, kvinder med handicap og LGBTI+-personer;

22. opfordrer til, at der etableres en inklusiv dialog med de relevante interessenter såsom private virksomheder, ikkestatslige organisationer, faglige organisationer og institutter, statslige institutioner, regionale og lokale myndigheder, politiske beslutningstagere og repræsentanter for civilsamfundet med henblik på at koordinere og tackle de manglende forbindelser for at fremme kvinder i STEM-fagene; understreger, at der i betragtning af den altafgørende betydning af at bekæmpe kulturelle og sociale stereotyper mod kvinders evner og roller i STEM-sektoren bør vedtages målrettede foranstaltninger til fremme af ligestilling mellem kønnene såsom lovgivning om integration af kønsaspektet eller politikker såsom finansielle incitamenter eller andre foranstaltninger med henblik på at øge pigers deltagelse i uddannelse og karrierer inden for STEM-fagene; opfordrer til, at der gives incitamenter til virksomheder, der støtter kvindelige rollemodeller, mentorprogrammer og karriereforløb, og til, at kvinders synlighed øges; anerkender den vigtige rolle, som visse administrerende direktører og den øverste ledelse i virksomheder spiller med hensyn til at udjævne den digitale kløft mellem kønnene ved at udvikle virksomhedspolitikker, som sigter mod at bekæmpe digitale kønsbaserede stereotyper, fremme rollemodeller, motivere kvinder til at undersøge STEM-studier, stimulere omskoling eller opkvalificering af kvinder, fremme mentorordninger eller forbedre IKT-jobs image; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at engagere sig yderligere i alle forretningspartnere inden for IKT, digital teknik, telekommunikation, medier samt det audiovisuelle og teknologiske område for at fremme en inkluderende og kønsafbalanceret arbejdskultur og -miljø, herunder ved at indføre foranstaltninger såsom bevidstgørelseskampagner for at fremme ligestilling mellem kønnene i de private STEM-sektorer og offentlig-private partnerskaber for at lette adgangen til STEM-arbejdsmarkedet for nyligt uddannede studerende, med fremme af lærlingeordninger og praktikophold for piger og unge kvinder for at fremme deres overgang til arbejdsmarkedet gennem initiativer såsom mentorordninger og stipendier til dårligt stillede piger og offentlig-private partnerskaber mellem uddannelsessystemer, myndigheder og virksomheder, der arbejder med nye teknologier, såsom 3D-teknologier, AI, nanoteknologi, robotteknologi og genterapi, og udveksle oplysninger og god praksis på tværs af medlemsstaterne med henblik herpå;

23. fremhæver forholdet mellem den kønsbaserede skævhed og pensionsskævheden; opfordrer derfor medlemsstaterne til at tackle og reducere disse skævheder og til at tage yderligere skridt for at sikre, at kvinder kan få tilstrækkelig adgang til uddannelse samt muligheden for at opnå økonomisk uafhængighed og karrieremuligheder;

Den digitale sektor

24. beklager, at kønsskævheden findes på tværs af alle digitale teknologiområder, men er især bekymret over den kønsbestemte kløft inden for innovative teknologier såsom kunstig intelligens og cybersikkerhed, hvor den gennemsnitlige tilstedeværelse af kvinder på verdensplan ligger på henholdsvis 12 % og 20 % ( 22 ) ; foreslår, at der rettes større opmærksomhed mod og ydes mere støtte til tyndt befolkede områder og navnlig landdistrikter, hvor denne situation med tiden forværres;

25. understreger, at kvaliteten af de anvendte datasæt er af afgørende betydning for AI-teknologiernes ydeevne, at AI ikke må styrke kønsbestemte uligheder og stereotyper ved at ændre skævheder og fordomme fra den analoge til den digitale sfære på grundlag af algoritmer, og at AI kan bidrage væsentligt til at fremme ligestilling mellem kønnene, forudsat at der udvikles en passende retlig ramme, og at bevidste og ubevidste skævheder fjernes; fremhæver, at en af de mest kritiske svagheder ved kunstig intelligens vedrører visse typer af skævheder såsom køn, alder, handicap, religion, racemæssig eller etnisk oprindelse, social baggrund eller seksuel orientering som følge af en homogen arbejdsstyrke; bemærker, at intersektionelle former for forskelsbehandling betyder, at kvinder marginaliseres fra nye teknologier, f.eks. farvede kvinder på grund af fejl i ansigtsgenkendelsesteknologierne; understreger, at der er behov for at have forskellige hold af udviklere og ingeniører, der arbejder sammen med samfundets hovedaktører for at forebygge, at kønsskævheder og kulturelle fordomme utilsigtet bliver inkluderet i AI-algoritmer, -systemer og -applikationer; støtter udviklingen af undervisningsplaner og oplysningskampagner om de samfundsmæssige, juridiske og etiske konsekvenser af kunstig intelligens; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe alle mulige foranstaltninger for at forebygge sådanne skævheder og sikre fuld beskyttelse af de grundlæggende rettigheder; understreger, at den menneskelige kontrolstruktur bør udvikles forud for implementeringen af AI-teknologier i højrisikosektorer, navnlig inden for sundhedsvæsenet, og bør omfatte ligestillingseksperter;

26. anerkender, at hvis AI er fri for underliggende skævheder, kan den være et effektivt redskab til at overvinde kønsbestemte uligheder og stereotyper gennem udvikling af upartiske algoritmer med en »indbygget etik«, der bidrager til generel retfærdighed og trivsel; understreger betydningen af en fælles europæisk tilgang med hensyn til de etiske aspekter af AI; understreger desuden, at EU's politik og lovgivning for AI skal respektere europæiske værdier, EU-traktater og -bestemmelser samt principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder;

27. opfordrer til, at kunstig intelligens og automatisering gøres socialt ansvarlig og udformes på en sådan måde, at de sætter os i stand til at overvinde uligheder, herunder kønsdiskrimination, og tackle de udfordringer, som kvinder står over for, såsom ulønnet omsorgsarbejde, kønsbestemte lønforskelle, cybermobning, kønsbaseret vold og seksuel chikane, menneskehandel, krænkelser af seksuelle og reproduktive rettigheder og underrepræsentation i ledende stillinger; opfordrer til, at kunstig intelligens og automatisering bidrager til at styrke kvinders sundhed og økonomiske velstand, lige muligheder, arbejdstagerrettigheder og sociale rettigheder, uddannelse af høj kvalitet, beskyttelse af børn, kulturel og sproglig mangfoldighed, ligestilling mellem kønnene, digitale færdigheder, innovation og kreativitet, herunder adgang til finansiering, videregående uddannelse og fleksible beskæftigelsesmuligheder; opfordrer Kommissionen til at hjælpe medlemsstaternes kompetente myndigheder med at lægge særlig vægt på nye former for kønsbaseret vold såsom cyberchikane og cyberstalking ( 23 ) og til at foretage løbende evalueringer og behandle disse spørgsmål mere effektivt;

Iværksætteri og adgang til finansiering

28. beklager, at kvinder er underrepræsenteret i innovationsdrevne opstartsvirksomheder, og fremhæver de kønsbaserede skævheder og systematiske ulemper, der findes i sociale strukturer, navnlig i krydsfeltet mellem STEM-fag og iværksætteri; mener, at det er yderst vigtigt at få flere kvindelige rollemodeller og at øge antallet af kvinder i lederstillinger i STEM-sektoren; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at vedtage politikker til støtte for og frigørelse af iværksætterpotentialet hos kvinder, hvilket fortsat er en uudnyttet kilde til økonomisk vækst, innovation og jobskabelse, til at sørge for mere og bedre oplysning om iværksætteri som en attraktiv karrieremulighed, især for unge kvinder i skolen, og til at gennemføre offentlige politikker, som støtter kvindelige iværksættere; mener, at covid-19-genopretningen udgør en vigtig mulighed for at fremme kvindelige iværksættere for at sætte dem i stand til at genopbygge vores økonomier og samfund; understreger, at en reel covid-19-genopretning kun vil være en succes, hvis der opnås et grønnere, mere retfærdigt og mere kønsmæssigt ligestillet Europa, og hvis der sikres en passende integration af kønsaspektet i EU's genopretningsfonde, samtidig med at det sikres, at kvinder høster de fulde fordele med hensyn til beskæftigelse og iværksætteri i sektorer, hvor de traditionelt har været og fortsat er betydeligt underrepræsenteret, herunder digital teknologi, kunstig intelligens, IKT og STEM;

29. mener, at underrepræsentationen af kvinder med ansvar for investeringsbeslutninger i venturekapitalvirksomheder udgør en vigtig kilde til det vedvarende finansieringsgab for opstartsvirksomheder og virksomheder, der drives af kvinder;

30. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge lån og egenkapitalfinansiering for kvindelige iværksættere og innovatorer i opstartsfasen gennem EU-midler og -programmer, lette deres adgang til eksisterende fonde, skabe øremærkede fonde og søge nye og innovative måder at støtte kvinder finansielt på og hjælpe dem med at overvinde de hindringer, de møder; opfordrer til, at Den Europæiske Investeringsbank også medtages med hensyn til adgang til mikrofinansiering; anerkender, at der er behov for bevidstgørelses- og oplysningskampagner om EU-finansieringsmuligheder for at yde målrettet støtte til kvindelige virksomhedsejere og kvindelige iværksættere; opfordrer til yderligere udvidelse af det europæiske »business angels«-netværk og det europæiske netværk af mentorer for kvindelige iværksættere, herunder gennem møder mellem kvindelige innovatorer, techfagfolk og investorer for at tilskynde til og fremme innovation og finansiering af foretagender, der ledes af kvinder;

31. glæder sig over Kommissionens initiativ til oprettelse af EU's pris til kvindelige innovatorer, som hvert år tildeles europæiske kvinder, der har grundlagt en succesrig virksomhed og bragt en innovation på markedet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at finde andre måder at tilskynde flere kvinder til at starte deres egne virksomheder på og til at fejre inspirerende kvindelige ledere inden for innovation;

32. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemføre erklæringen om »Women in Digital«, som blev vedtaget i april 2019, og udvikle konkrete foranstaltninger for at fremme ligestillingen inden for STEM-sektoren, herunder oprettelse af den europæiske dag for piger i IKT og STEM; opfordrer Kommissionen til at overvåge og rapportere om medlemsstaternes indsats og handlinger og til at sikre udveksling af information og god praksis;

o

o o

33. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

(1) EUT C 316 af 22.9.2017, s. 173.

(2) EUT C 349 af 17.10.2017, s. 56.

(3) EUT C 66 af 21.2.2018, s. 44.

(4) EUT C 390 af 18.11.2019, s. 28.

(5) Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0026.

(6) Undersøgelse — »Education and employment of women in science, technology and the digital economy, including AI and its influence on gender equality«, Europa-Parlamentet, Generaldirektoratet for Interne Politikker, Temaafdeling C — Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender, 15. april 2020.

(7) Undersøgelse udarbejdet af iclaves for Generaldirektoratet for Kommunikationsnet, Indhold og Teknologi, Europa-Kommissionen.

(8) Eurostat: Statistik om videregående uddannelser, data udtrukket i september 2020.

(9) Eurostat: Menneskelige ressourcer inden for videnskab og teknologi, årlige gennemsnitlige data for 2016-2020.

(10) Europa-Kommissionen, »Women in Digital«-resultattavlen, 2020.

(11) Den internationale sammenslutning til vurdering af skoleresultater (IEA), International Computer and Information Literacy Study (ICILS), 2018.

(12) O’Dea, R. E., Lagisz, M., Jennions, M. D. et al., »Gender differences in individual variation in academic grades fail to fit expected patterns for STEM«, Nature Communications 9, 3777, 2018.

(13) Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder, Economic benefits of gender equality in the EU: How gender equality in STEM education leads to economic growth (Økonomiske fordele ved ligestilling mellem mænd og kvinder i EU: Hvordan ligestilling mellem kønnene inden for STEM-uddannelser fører til økonomisk vækst), 2017.

(14) Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, Vold mod kvinder: en EU-dækkende undersøgelse, 2014.

(15) Rapport fra ekspertgruppen »Innovation through Gender«, Gendered Innovations: How Gender Analysis Contributes to Research (Kønsbestemt innovation: hvordan kønsanalyse bidrager til forskning), Generaldirektoratet for Forskning og Innovation, Europa-Kommissionen, 2013.

(16) Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), Bridging the digital gender divide: include, upskill, innovate (Udjævning af den digitale kløft mellem kønnene: inklusion, opkvalificering, innovation), 2018.

(17) Europa-Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank, Funding women entrepreneurs: How to empower growth (Finansiering af kvindelige iværksættere: Hvordan man styrker væksten), 2018.

(18) Europa-Kommissionen, She Figures (Kvindetal), 2018.

(19) International Computer and Information Literacy Study (Den internationale undersøgelse af computer- og IT-færdigheder — ICILS), 2018.

(20) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1158 af 20. juni 2019 om balance mellem arbejdsliv og privatliv for forældre og omsorgspersoner og om ophævelse af Rådets direktiv 2010/18/EU (EUT L 188 af 12.7.2019, s. 79).

(21) Lambrecht, A. og Tucker, C. E., »Algorithmic bias? An empirical study into apparent gender-based discrimination in the display of STEM career ads« (Algoritmisk skævvridning? En empirisk undersøgelse af tilsyneladende kønsbaseret visning af reklamer for STEM-karrierer), Management Science, Vol. 65, Nr. 7, 2019, s. 2970.

(22) Sax, L. J., Kanny, M. A., Jacobs, J. A. et al., »Understanding the Changing Dynamics of the Gender Gap in Undergraduate Engineering Majors: 1971-2011« (Et bidrag til forståelsen af den ændrede dynamik i den kønsbaserede skævhed inden for bacheloruddannelser med hovedfag i ingeniørvidenskab: 1971-2011), Research in Higher Education, Vol. 57, Nr. 5, 2016; Shade, L. R., »Missing in action: Gender in Canada's digital economy agenda« (Fravær i praksis: køn i Canadas dagsorden for den digitale økonomi), Signs: Journal of Women in Culture and Society, Vol. 39, Nr. 4, 2014, s. 887-896.

(23) Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA), Violence against women: an EU-wide survey (Vold mod kvinder: en EU-dækkende undersøgelse), 2014, s. 87.