FORSLAG TIL ÆNDRINGSBUDGET NR. 9 TIL DET ALMINDELIGE BUDGET FOR 2013

OVERSIGT OVER INDTÆGTER EFTER SEKTION OVERSIGT OVER UDGIFTER EFTER SEKTION Sektion III – Kommissionen

Under henvisning til:

– traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 314, sammenholdt med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106a

– Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget[1], særlig artikel 41

– Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2013, der blev vedtaget den 12. december 2012[2],

– ændringsbudget nr. 1/2013, der blev vedtaget den 4. juli 2013,

– ændringsbudget nr. 2/2013, der blev vedtaget den 11. september 2013,

– ændringsbudget nr. 3/2013, der blev vedtaget den 11. september 2013,

– ændringsbudget nr. 4/2013, der blev vedtaget den 11. september 2013,

– ændringsbudget nr. 5/2013, der blev vedtaget den 11. september 2013,

– forslag til ændringsbudget nr. 6/2013[3], der blev vedtaget den 10. juli 2013, som ændret den 18. september 2013[4],

– forslag til ændringsbudget nr. 7/2013[5], der blev vedtaget den 25. juli 2013,

– forslag til ændringsbudget nr. 8/2013[6], der blev vedtaget den 25. september 2013,

forelægger Europa-Kommissionen hermed budgetmyndigheden et forslag til ændringsbudget nr. 9 til budgettet for 2013.

ÆNDRINGER I OVERSIGTEN OVER INDTÆGTER OG UDGIFTER EFTER SEKTION

Ændringerne af oversigten over indtægter og udgifter efter sektion kan ses på EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-da.htm). En engelsk udgave af ændringerne i oversigten vedlægges til orientering som et budgetbilag.

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Indledning.. 5

2. Anvendelse af EU's Solidaritetsfond.. 5

2.1. Tørke i Rumænien.. 5

2.2. Oversvømmelser i Centraleuropa.. 6

2.2.1 Tyskland.. 6

2.2.2 Østrig. 8

2.2.3 Tjekkiet.. 9

3. Finansiering.. 10

4. Sammenfattende oversigt efter udgiftsområder i den finansielle ramme. 11

1. Indledning

Forslaget til ændringsbudget (FÆB) nr. 9 til budgettet for 2013 vedrører anvendelsen af 400,5 mio. EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger fra EU's Solidaritetsfond. Bevillingerne er bestemt for Rumænien i forbindelse med tørke og skovbrande i sommeren 2012 og for Tyskland, Østrig og Tjekkiet i forbindelse med oversvømmelser i maj og juni 2012.

2. Anvendelse af EU's Solidaritetsfond

2.1. Tørke i Rumænien

I sommeren 2012 blev store dele af Rumænien ramt af en periode med meget ringe nedbør og gentagne hedebølger med ekstremt høje temperaturer, hvilket medførte tørke, meget dårlig høst, mange skov- og vegetationsbrande, vandmangel for befolkningen og deraf følgende problemer med vandforsyningen og vandkraftværkerne. I november 2012 besluttede de rumænske myndigheder derfor at indgive en anmodning om økonomisk støtte fra EU's Solidaritetsfond.

Kommissionens tjenestegrene har foretaget en grundig gennemgang af anmodningen på grundlag af forordning (EF) nr. 2012/2002, særlig artikel 2, 3 og 4. De vigtigste elementer i vurderingen er følgende:

1) Kommissionen modtog anmodningen fra Rumænien den 2. november 2012. For at kunne færdiggøre vurderingen anmodede Kommissionen om yderligere og reviderede oplysninger, som den modtog den 30. maj 2013. Oversættelsen af disse oplysninger fra den rumænske original forelå den 3. juli.

2) I forbindelse med tørkekatastrofen på Cypern i 2008 fastslog Kommissionen, at selv om forordning (EF) nr. 2012/2002 egentlig ikke er beregnet til at reagere på katastrofer, der udvikler sig langsomt, kan den alligevel i medfør af artikel 2, stk. 1, anvendes i tilfælde af en større naturkatastrofe, som har alvorlige følgevirkninger for borgernes levevilkår, det naturlige miljø eller økonomien i en modtagerstat, hvis katastrofen opfylder kriterierne i artikel 2, stk. 2, og anmodningen om tilskud indsendes i god tid som fastsat i artikel 4, stk. 1.

3) I henhold til artikel 4, stk. 1, i forordning (EF) 2012/2002 skal anmodningen indsendes senest 10 uger efter den første skade forårsaget af katastrofen. I forbindelse med katastrofer, der udvikler sig langsomt, såsom tørke, står man over for et objektivt problem. I Rumænien medførte en lang periode med ringe nedbør, stadig højere temperaturer og talrige brande over flere måneder, at der udviklede sig en alvorlig tørkesituation, som berørte omkring 2,764 millioner hektar jord i 35 ud af de 41 rumænske amter; dertil kom en række store vegetations- og skovbrande, som brød ud den 25. august 2012. Ifølge Kommissionen kan den 25. august 2012, dvs. knap 10 uger inden modtagelsen af anmodningen, derfor som anført af de rumænske myndigheder betragtes som katastrofens startdato. Den anmodning, som blev forelagt for Kommissionen den 2. november 2012, overholder derfor den frist, der er fastsat i artikel 4, stk. 1.

4) Tørken og dens følger er naturkatastrofer og falder derfor ind under EU's Solidaritetsfonds hovedanvendelsesområde.

5) I deres oprindelige anmodning anslog de rumænske myndigheder de samlede direkte skader som følge af tørken og skovbrandene til over 1,9 mia. EUR. Dette beløb udgjorde 263 % af den normale tærskel for tilskud fra Solidaritetsfonden, der gjaldt for Rumænien i 2012, nemlig 735,5 mio. EUR (dvs. 0,6 % af BNI baseret på 2010-tal). Dette tal omfattede dog skader i landbruget, som var opstået inden den fastlagte startdato, og som ikke kan medregnes i det samlede beløb for skaderne. Desuden var skønnet over skader i landbruget baseret på urealistiske forventninger til høstudbyttet og markedspriserne. På anmodning af Kommissionen reviderede Rumænien derfor sin skadevurdering. De reviderede samlede skader, som Rumænien har forelagt, beløber sig til 872,8 mio. EUR. Dette beløb omfatter dog stadig økonomiske tab i vandkraftsektoren til et beløb af 66,1 mio. EUR, der ikke kan godkendes som direkte skader og må udelukkes. Kommissionen mener derfor, at de samlede direkte skader bør anslås til 806,7 mio. EUR. Da dette beløb overstiger den normale tærskel for anvendelse af Solidaritetsfonden, kan tørken betragtes som en større naturkatastrofe som omhandlet i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2012/2002. De samlede direkte skader danner grundlag for beregning af det finansielle tilskud. Dette tilskud kan udelukkende anvendes til nødhjælpstiltag som omhandlet i forordningens artikel 3.

6) Over 99 % af skaderne vedrører landbrug og skovbrug, som ikke er berettiget til støtte fra Solidaritetsfonden, da de ikke er omfattet af de former for støtteberettigede nødhjælpstiltag, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2012/2002. De rumænske myndigheder anslår omkostningerne til de tiltag, der er støtteberettigede i henhold til artikel 3, stk. 2, til 2,5 mio. EUR. Disse omkostninger vedrører nødhjælpstiltag, som gennemføres af redningstjenesterne, navnlig bekæmpelse af brande og vandtransport samt rehabilitering af vandinfrastrukturen. Støtten fra Solidaritetsfonden kan ikke overstige de samlede omkostninger til de støtteberettigede tiltag.

7) Den berørte region er støtteberettiget som "konvergensregion" under strukturfondene (2007-2013).

8) Ifølge de rumænske myndigheder er der ikke nogen forsikringsdækning af de tilskudsberettigede omkostninger.

Som konklusion kan den tørke og de skovbrande, der henvises til i anmodningen, af ovennævnte grunde anses for en større katastrofe i forordningens forstand og for at opfylde betingelserne for anvendelse af Solidaritetsfonden i artikel 2, stk. 2, første afsnit, i forordning 2012/2002.

2.2. Oversvømmelser i Centraleuropa

I maj og juni 2013 blev Centraleuropa ramt af vejrforhold, der meget lignede dem, der i 2002 førte til den værste oversvømmelse i 100 år og til oprettelsen af EU's Solidaritetsfond. Også denne gang blev Tyskland, Østrig og Tjekkiet ramt af ekstreme oversvømmelser. På trods af, at vandstanden delvis var højere, var de samlede skader, skønt de stadig var meget omfattende, mindre end i 2002, navnlig i Østrig og Tjekkiet, ikke mindst på grund af den effektive beskyttelse mod oversvømmelse og de risikostyringsforanstaltninger, som er blevet indført siden 2002.

Tyskland indgav efterfølgende en anmodning om et finansielt tilskud fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henvisning til kriteriet større katastrofer, hvorimod anmodningerne fra Østrig og Tjekkiet var baseret på det såkaldte "nabolandskriterium".

Kommissionens tjenestegrene har foretaget en grundig gennemgang af anmodningerne på grundlag af forordning (EF) nr. 2012/2002, særlig artikel 2, 3 og 4. De vigtigste elementer i vurderingen er følgende:

2.2.1 Tyskland

1) Kommissionen modtog anmodningen fra Tyskland den 24. juli 2013 inden for fristen på 10 uger efter registreringen af den første skade den 18. maj 2013.

2) Fra midten af maj 2013 blev store dele af Tyskland ramt af ekstremt stærk nedbør, som i visse områder nåede op på 300 % af det månedlige gennemsnit. Kombineret med, at jorden på det tidspunkt ikke kunne optage mere vand og, for Donaubækkenets vedkommende, smeltende sne i Alperne, medførte det omfattende oversvømmelser. Vandstanden var rekordhøj i mange floder. Oversvømmelserne var mere omfattende og mere alvorlige end oversvømmelserne i august 2002 og de tidligere rekordstore sommeroversvømmelser i juli 1954. Den 18. maj medførte voldsomme uvejr og ekstreme regnskyl de første oversvømmelsesskader i Bayern og Thüringen. Donau, Lech og Regen og Inn-Salzachregionen blev ramt særlig hårdt af oversvømmelserne mellem den 1. og den 16. juni 2013. Fra den 30. maj 2013 og frem medførte den konstante regn oversvømmelser langs hele Rhinen og i hele dens afvandingsområde i Baden-Württemberg, Bayern, Hessen, Rheinland-Pfalz og Thüringen. Regionerne omkring Elben og Saale i Sachsen, Thüringen, Sachsen-Anhalt, Brandenburg, Niedersachsen, Mecklenburg-Vorpommern og Schleswig-Holstein blev ramt af langvarige oversvømmelser, som begyndte den 2. juni 2013 og varede måneden ud.

3) Katastrofen er en naturkatastrofe og falder derfor ind under Solidaritetsfondens hovedanvendelsesområde.

4) Med hensyn til indvirkningerne og følgerne af oversvømmelserne meddelte de tyske myndigheder, at otte mennesker havde mistet livet, mens mindst 128 var blevet såret. Over 100 000 mennesker blev evakueret fra de områder, der var ramt af oversvømmelserne, og i alt var næsten 600 000 mennesker berørt af katastrofen. Næsten 1 700 kommuner blev ramt. Mange byer og bykerner blev helt eller delvis oversvømmet (bl.a. Passau, Deggendorf, Bad Schandau, Pirna, Meissen, Dresden, Grimma, Döbeln og Waldheim). Over 32 000 huse blev beskadiget eller helt ødelagt. De samlede skader på private hjem beløb sig til næsten 1,5 mia. EUR. Mange steder blev drikkevandsforsyningen, spildevandssystemerne og elektricitetsnettene afbrudt, og skoler og børnehaver blev lukket. Over 170 broer og omkring 700 km veje blev beskadiget eller ødelagt. Den vigtigste jernbaneforbindelse mellem Berlin og Stendal er stadig lukket. De offentlige oversvømmelsessikringer led strukturel skade og vil ikke længere kunne fungere, hvis der opstår oversvømmelser i fremtiden. De skader, erhvervslivet har lidt, anslås til over 1,3 mia. EUR, og titusinder af virksomheder er hårdt ramt. Produktionen blev delvis afbrudt på grund af beskadigelse af produktionsfaciliteterne eller logistiske problemer. Over 430 000 hektar landbrugs- og skovbrugsjord blev oversvømmet, og der var omfattende direkte skader, som omfattede alt lige fra fejlslagen høst til fuldstændig ødelæggelse af bygninger og udstyr.

5) De tyske myndigheder anslog de samlede direkte skader til 8,2 mia. EUR. Dette beløb ligger langt over den tærskel for anvendelse af Solidaritetsfonden på 3,7 mia. EUR, som gælder for Tyskland i 2013 (3 mia. EUR i 2002-priser). Da de anslåede samlede direkte skader overstiger tærsklen, kan katastrofen betragtes som en "større naturkatastrofe". De samlede direkte skader danner grundlag for beregning af det finansielle tilskud. Dette tilskud kan udelukkende anvendes til nødhjælpstiltag som omhandlet i forordningens artikel 3.

6) De tyske myndigheder anslog omkostningerne til de tiltag, der er støtteberettigede efter artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2012/2002, til 3,3 mia. EUR og fremlagde dem opdelt efter type tiltag. Hovedparten af omkostningerne til nødhjælpstiltag (over 2,5 mia. EUR) vedrører genopretning af transportinfrastrukturen.

7) De berørte dele af Tyskland er delvis støtteberettigede som "konvergensregioner", delvis som "udfasningsregioner" og delvis som "regioner omfattet af målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse" under strukturfondene (2007-2013). De tyske myndigheder har til hensigt at anvende den eksisterende finansiering fra strukturfondene og fra ELFUL-projekterne til at håndtere virkningerne af katastrofen i de berørte regioner. Tiltag, der finansieres af Solidaritetsfonden, må ikke modtage støtte fra de strukturfonde, der er omhandlet i forordningens artikel 6.

8) På tidspunktet for indsendelsen af anmodningen forelå der ikke detaljerede oplysninger om forsikringsdækningen af de støtteberettigede omkostninger. Kommissionen forbeholder sig ret til at vurdere dette element, når oplysningerne foreligger. Omkostninger til reparation af skader forvoldt af tredjemand er ikke berettiget til støtte fra Solidaritetsfonden.

Som konklusion kan de oversvømmelser, der henvises til i anmodningen, af ovennævnte grunde anses for en større katastrofe i forordningens forstand og for at opfylde betingelserne for anvendelse af Solidaritetsfonden i artikel 2, stk. 2, første afsnit, i forordning 2012/2002.

2.2.2 Østrig

1) Kommissionen modtog anmodningen fra Østrig den 6. august 2013 inden for fristen på 10 uger efter registreringen af den første skade den 30. maj 2013.

2) Oversvømmelserne berørte 7 ud af 9 østrigske delstater, navnlig Vorarlberg, Tyrol, Salzburg, Niederösterreich og Oberösterreich med en befolkning på ca. 4,6 millioner indbyggere. I nogle flodbækkener (Saalach, Salzach, Inn og øvre Donau) var vandstanden den højeste i 500 år. Det medførte omfattende skader på infrastrukturen, specielt den beskyttende infrastruktur langs floderne, i transportsektoren og i vand/spildevandssektoren. Private hjem og privat ejendom blev beskadiget eller ødelagt, og oversvømmelsen af over 22 000 hektar landbrugsjord medførte, at høsten blev ødelagt. Over 300 virksomheder led direkte skade, herunder nogle i den meget vigtige turistsektor.

3) Der er tale om en naturkatastrofe, som falder ind under Solidaritetsfondens anvendelsesområde.

4) De østrigske myndigheder anslog de samlede direkte skader til 866,5 mio. EUR. Dette beløb udgør 48 % af tærsklen på 1,8 mia. EUR (dvs. 0,6 % af Østrigs BNI), og katastrofen kan derfor ikke betragtes som en "større katastrofe" i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002. Østrig blev imidlertid ramt af de samme oversvømmelser, som medførte en større katastrofe i Tyskland. De østrigske myndigheder har derfor indgivet deres anmodning med henvisning til det såkaldte "nabolandskriterium", hvorved et land, der rammes af samme større katastrofe som et naboland, undtagelsesvis kan modtage støtte fra Solidaritetsfonden, selv om den normale skadestærskel for anvendelse af fonden ikke er nået. Det er tydeligt, at oversvømmelserne i Tyskland og Østrig har samme tilgrundliggende årsag; Kommissionen mener derfor, at kriteriet er opfyldt. De samlede direkte skader udgør grundlaget for beregningen af det finansielle tilskuds størrelse. Dette tilskud kan udelukkende anvendes til nødhjælpstiltag som omhandlet i forordningens artikel 3.

5) De østrigske myndigheder anslog udgifterne til de tiltag, der er støtteberettigede efter artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2012/2002, til 350,4 mio. EUR og fremlagde dem opdelt efter type tiltag. Hovedparten af omkostningerne til nødhjælpstiltag vedrører genopretning af transportinfrastruktur (164 mio. EUR) og forebyggende infrastruktur (79 mio. EUR).

6) De østrigske myndigheder har oplyst, at de ikke har til hensigt at søge om tilskud fra andre EU-instrumenter.

7) De østrigske myndigheder angav, at ingen af de støtteberettigede tiltag er forsikret.

Som konklusion kan de oversvømmelser, der henvises til i anmodningen, af ovennævnte grunde anses for en katastrofe i et naboland i forordningens forstand og for at opfylde betingelserne for anvendelse af Solidaritetsfonden i artikel 2, stk. 2, andet afsnit, i forordning 2012/2002.

2.2.3 Tjekkiet

1) Kommissionen modtog anmodningen fra Tjekkiet den 8. august 2013 inden for fristen på 10 uger efter registreringen af den første skade den 2. juni 2013.

2) I slutningen af maj og i juni 2013 blev Tjekkiet ramt af betydelig nedbør, delvis i form af ekstreme regnskyl, som medførte oversvømmelser af et omfang, der i gennemsnit forekommer en gang hvert 50. år, især i afvandingsområderne for floderne Berounka, Moldau og Labe, og som især ramte Sydbøhmen, Plzeň, Centralbøhmen, Hradec Králové, Liberec, Ústí og Prag, der udgør ca. 54 % af Tjekkiets areal, og som direkte berørte over en tredjedel af den tjekkiske befolkning. 15 mennesker mistede livet, og 23 000 måtte evakueres. Oversvømmelserne beskadigede eller ødelagde navnlig transportinfrastrukturen (jernbaner, veje, broer osv.), telekommunikationsnettene, vandforsynings- og spildevandssystemerne og elektricitets- og gasnettene. Over 7 000 hjem blev beskadiget. Sundheds- og socialvæsenet, mange virksomheder - hvoraf nogle risikerer at måtte lukke - landbruget og skovbruget led også betydelig skade.

3) Der er tale om en naturkatastrofe, som falder ind under Solidaritetsfondens anvendelsesområde.

4) De tjekkiske myndigheder anslog de samlede direkte skader til 637,1 mio. EUR. Dette beløb udgør 73 % af tærsklen på 871,6 mio. EUR (dvs. 0,6 % af Tjekkiets BNI), og katastrofen opfylder derfor langtfra kriterierne for "en større katastrofe" i Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002. Tjekkiet blev imidlertid ramt af de samme oversvømmelser, der medførte en større katastrofe i Tyskland. De tjekkiske myndigheder har derfor indgivet deres anmodning med henvisning til det såkaldte "nabolandskriterium", hvorved et land, der rammes af samme større katastrofe som et naboland, undtagelsesvis kan modtage støtte fra Solidaritetsfonden. Det er tydeligt, at oversvømmelserne i Tyskland og Tjekkiet har samme tilgrundliggende årsag; Kommissionen mener derfor, at kriteriet er opfyldt. De samlede direkte skader udgør grundlaget for beregningen af det finansielle tilskuds størrelse. Dette tilskud kan udelukkende anvendes til nødhjælpstiltag som omhandlet i forordningens artikel 3.

5) De tjekkiske myndigheder anslog omkostningerne til de tiltag, der er støtteberettigede efter artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2012/2002, til 416,4 mio. EUR og fremlagde dem opdelt efter type tiltag. Hovedparten af omkostningerne til nødhjælpstiltag vedrører arbejde på veje og broer (158 mio. EUR), spildevandssystemer (over 52 mio. EUR) og vandløb (over 56 mio. EUR).

6) De berørte dele af Tjekkiet er støtteberettigede som "konvergensregioner" under strukturfondene (2007-2013) med undtagelse af Prag, der er støtteberettiget som "indfasningsregion". De tjekkiske myndigheder anførte, at de overvejer at anvende eksisterende midler fra strukturfonds- og samhørighedsfondsprogrammerne til at genoprette skaderne fra oversvømmelserne. Tiltag, der finansieres af Solidaritetsfonden, må ikke modtage støtte fra de strukturfonde, der er omhandlet i forordningens artikel 6.

7) De tjekkiske myndigheder anførte, at visse offentlige bygninger generelt er forsikret, mens infrastrukturen ikke er forsikret. Kommissionen forbeholder sig ret til at vurdere dette element. Omkostninger til reparation af skader forvoldt af tredjemand er ikke berettiget til støtte fra Solidaritetsfonden.

Som konklusion kan de oversvømmelser, der henvises til i anmodningen, af ovennævnte grunde anses for en katastrofe i et naboland i forordningens forstand og for at opfylde betingelserne for anvendelse af Solidaritetsfonden i artikel 2, stk. 2, andet afsnit, i forordning 2012/2002.

3. Finansiering

Det samlede årlige budget for Solidaritetsfonden er på 1 000 mio. EUR. Eftersom solidaritet var den helt afgørende begrundelse for at oprette fonden, mener Kommissionen, at støtten fra fonden bør være progressiv. Det betyder, at den del af skaderne, der ligger over tærskelværdien (0,6 % af BNI eller 3 mia. EUR i 2002-priser, idet det laveste af beløbene anvendes), ifølge tidligere praksis bør støttes med en højere sats end skader op til tærskelværdien. De satser, der hidtil er blevet anvendt til beregning af tildelingerne til større katastrofer, er 2,5 % for de samlede direkte skader under tærskelværdien og 6 % for skader over tærskelværdien. Metoden for beregning af tilskuddet fra Solidaritetsfonden blev fastsat i Solidaritetsfondens årsberetning for 2002-2003 og godkendt af Rådet og Europa-Parlamentet.

Det foreslås at anvende de samme procentsatser i dette tilfælde og at yde følgende beløb i støtte:

|| || || (i EUR)

Katastrofe || Direkte skader || Tærskel­værdi (mio. EUR) || Samlede omkostninger til de støtte­berettigede tiltag || Beløb baseret på 2,5 % || Beløb baseret på 6 % || Samlet beløb for den foreslåede støtte

Rumænien tørke || 806 724 312 || 735,487 || 2 475 689 || 18 387 175 || 4 274 239 || 2 475 689

Tyskland over­svømmelser || 8 153 500 000 || 3 678,755 || 3 289 400 000 || 91 968 875 || 268 484 700 || 360 453 575

Østrig over­svømmelser || 866 462 000 || 1 798,12 || 350 334 000 || 21 661 550 || - || 21 661 550

Tjekkiet over­svømmelser || 637 131 000 || 871,618 || 416 368 000 || 15 928 275 || - || 15 928 275

I ALT || || 400 519 089

Som konklusion foreslås det af ovenstående grunde, at anmodningerne fra Rumænien vedrørende tørken i 2012 og fra Tyskland, Østrig og Tjekkiet vedrørende oversvømmelserne i maj og juni 2013 godkendes, og at Solidaritetsfonden anvendes i hvert af disse tilfælde.

4. Sammenfattende oversigt efter udgiftsområder i den finansielle ramme

Finansiel ramme Udgiftsområde/underudgiftsområde || Revideret finansiel ramme for 2013 || Budget 2013 (inkl. ÆB 1 til ÆB 5 og FÆB 6 til FÆB 8/2013) || FÆB 9/2013 || Budget 2013 (inkl. ÆB 1 til ÆB 5 og FÆB 6 til FÆB 9/2013)

FB || BB || FB || BB || FB || BB || FB || BB

1. BÆREDYGTIG VÆKST || || || || || || || ||

1a. Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse || 15 670 000 000 || || 16 168 150 291 || 12 886 628 095 || || || 16 168 150 291 || 12 886 628 095

Margen || || || 1 849 709 || || || || 1 849 709 ||

1b. Samhørighed for vækst og beskæftigelse || 54 974 000 000 || || 55 108 049 037 || 56 349 544 736 || || || 55 108 049 037 || 56 349 544 736

Margen[7] || || || 0 || || || || 0 ||

I alt || 70 644 000 000 || || 71 276 199 328 || 69 236 172 831 || || || 71 276 199 328 || 69 236 172 831

Margen[8] || || || 1 849 709 || || || || 1 849 709 ||

2. BESKYTTELSE OG FORVALTNING AF NATURRESSOURCER || || || || || || || ||

Heraf markedsrelaterede udgifter og direkte betalinger || 48 574 000 000 || || 43 956 548 610 || 43 934 188 711 || || || 43 956 548 610 || 43 934 188 711

I alt || 61 289 000 000 || || 60 159 241 416 || 58 068 031 826 || || || 60 159 241 416 || 58 068 031 826

Margen || || || 1 129 758 584 || || || || 1 129 758 584 ||

3. UNIONSBORGERSKAB, FRIHED, SIKKERHED OG RETFÆRDIGHED || || || || || || || ||

3 a. Frihed, sikkerhed og retfærdighed || 1 661 000 000 || || 1 440 827 200 || 1 050 404 650 || || || 1 440 827 200 || 1 050 404 650

Margen || || || 220 172 800 || || || || 220 172 800 ||

3b. Unionsborgerskab || 746 000 000 || || 753 287 942 || 664 802 559 || 400 519 089 || 400 519 089 || 1 153 807 031 || 1 065 321 648

Margen || || || 7 320 000 || || || || 7 320 000 ||

I alt || 2 407 000 000 || || 2 194 115 142 || 1 715 207 209 || 400 519 089 || 400 519 089 || 2 594 634 231 || 2 115 726 298

Margen[9] || || || 227 492 800 || || || || 227 492 800 ||

4. EU SOM GLOBAL PARTNER || 9 595 000 000 || || 9 583 118 711 || 6 941 146 336 || || || 9 583 118 711 || 6 941 146 336

Margen[10] || || || 275 996 289 || || || || 275 996 289 ||

5. ADMINISTRATION || 8 492 000 000 || || 8 430 374 740 || 8 430 049 740 || || || 8 430 374 740 || 8 430 049 740

Margen[11] || || || 147 625 260 || || || || 147 625 260 ||

6. KOMPENSATION || 75 000 000 || || 75 000 000 || 75 000 000 || || || 75 000 000 || 75 000 000

Margen || || || || || || || ||

I ALT || 152 502 000 000 || 144 285 000 000 || 151 718 049 337 || 144 465 607 942 || 400 519 089 || 400 519 089 || 152 118 568 426 || 144 866 127 031

Margen [12],[13],[14] || || || 1 782 722 642 || 0 || || || 1 782 722 642 || 0

[1] EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

[2] EUT L 66 af 8.3.2013, s. 1.

[3] COM(2013) 518.

[4] COM(2013) 655.

[5] COM(2013) 557.

[6] COM(2013) 669.

[7] 134,0 mio. EUR over loftet finansieres ved anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet i 2013.

[8] Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) er ikke medtaget ved beregningen af margenen under udgiftsområde 1a (500 mio. EUR).

[9] Bevillingerne til Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (EUSF) opføres ud over de beløb, der er fastsat for de relevante udgiftsområder i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 (EUT C 139 af 14.6.2006).

[10] Ved beregning af margenen for udgiftsområde 4 for 2013 er ikke medregnet bevillingerne til nødhjælpsreserven (264,1 mio. EUR).

[11] Ved beregning af margenen under loftet for udgiftsområde 5 er der taget hensyn til fodnote 1) i den finansielle ramme for 2007-2013 med et beløb på 86 mio. EUR for personalets indbetalinger til pensionsordningen.

[12] 134,0 mio. EUR over loftet for forpligtelser finansieres ved anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet i 2013.

[13] I den samlede margen for forpligtelser tages der ikke højde for bevillingerne til EGF (500 mio. EUR), EUSF (415,1 mio. EUR), nødhjælpsreserven (264,1 mio. EUR) og personalets bidrag til pensionsordningen (86 mio. EUR).

[14] I den samlede margen for betalinger tages der ikke højde for bevillingerne til EUSF (415,1 mio. EUR), nødhjælpsreserven (80 mio. EUR) og personalets bidrag til pensionsordningen (86 mio. EUR).