K0MV1I SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(93) 221 endelig udg. 
Bruxelles, den 18. maj 1993 
Forslag t i I 
RÅDETS FORORDNING (EØF) 
om fastsættelse af satsen for jordudtagning uden omdrift 
som omhandlet i artikel 7 i forordning (EØF) nr. 1765/92 
ïg'jrv 
ïïS'ï (forelagt af Kommissionen) 
K 
BEGRUNDELSE 
1. Reformen af den fælles landbrugspolitik, der blev vedtaget i juni 1992, har 
som et af sine hovedformål, at der skabes bedre produktionsstyring. For 
agerjordsafgrøderne er jordudtagningen et af de bedste midler til at opnå 
dette. Alle producenter - bortset fra dem, der er omfattet af ordningen for 
mindre producenter - skal udtage jord af produktion, for at de kan fa tildelt 
den hektargodtgørelse, der skal udligne det indkomsttab, som skyldes, at 
priserne fastsættes på et mere konkurrencedygtigt niveau; en sådan 
prisfastsættelse er et andet af reformens grundlæggende principper. 
For at Jordudtagningen kan blive effektiv, er det nødvendigt, at den ikke 
blot kommer ti I at omfatte de mindst produktive arealer på den enkelte 
bedrift. For at undgå denne risiko foreslog Kommissionen oprindeligt, at 
jordudtagningen skulle ske efter omdriftsprincippet. 
Gennemførelsesbestemmelserne for jordudtagningen fastsætter derfor, at der 
skal gå fem år, inden en mark igen braklægges, hvilket betyder, at man med en 
udtagningsprocent på 15% og for en bedrift, som kun producerer afgrøder, der 
er omfattet af ordningen, kan fa inddraget 90% af bedriftens areal i 
braklægningen i løbet af omdriftsperioden. 
2. Da reformforslagene blev vedtaget, godkendte Rådet princippet om 
jordudtagning på basis af omdrift. Det blev endvidere aftalt, at udtagning, 
der ikke var baseret på omdrift, kunne tilbydes producenter mod en højere 
udtagningssats, så man kunne udligne risikoen for, at udtagningen uden 
omdrift kun skete på de mindst produktive arealer. EF har enekompentence til 
at fastsætte satsen for jordudtagning uden omdrift, og inden den blev 
fastsat, ønskede Rådet, at der blev foretaget en undersøgelse af udtagningens 
virkninger for produktionsstyringen. Denne undersøgelse blev iværksat af 
Kommissionen og overdraget de kompetente institutter i de enkelte 
medlemsstater. 
3. Institutterne i alle medlemsstater har bidraget til undersøgelsen (undtagen 
Luxembourg, der er dækket af den belgiske undersøgelse). Det nederlandske 
institut, som fik til opgave at samordne undersøgelsen, har fremlagt en 
endelig rapport med følgende hovedkonklusioner: 
- Resultaterne af de nationale undersøgelser kan kun vanskeligt 
sammenlignes, da forholdene er stærkt forskellige, hvad angår forekomsten 
af oplysninger og tidligere undersøgelser om emnet 
- For at opnå samme produkt ionsreduktion som ved Jordudtagning på 15% med 
omdrift, bør satsen for udtagning uden omdrift i gennemsnit ligge omkring 
18% 
- 2 -
- Det er først og fremmest producenter med marginaljorder, som vil deltage i 
jordudtagning uden omdrift (samtidig med at de viderefører produktionen på 
de mere produktive arealer); dette kan begrunde en udtagningssats på over 
18%. 
På denne baggrund foreslår det nederlandske institut en sats for 
Jordudtagning uden omdrift på 5 point over satsen for udtagning med omdrift. 
I disse konklusioner har det nederlandske institut taget hensyn til den 
opfattelse, en række nationale institutter har givet udtryk for; ifølge disse 
kan udtagning med omdrift indebære, at produktiviteten øges; men instituttet 
har anset, at denne fordel mere end udlignes af de to allerede nævnte 
faktorer, nemlig den mulighed, producenterne får for at koncentrere 
jordudtagningen, så den kun omfatter de mindst produktive arealer, og den 
sandsynlighed, at udtagningen uden omdrift først og fremmest vælges af 
producenter med arealer af meget forskellig kvalitet. 
4. Kommissionen foreslår derfor, at forskellen mellem jordudtagning uden omdrift 
i forhold til udtagning med omdrift fastsættes til 5 yderligere point (dvs. 
20% i stedet for 15%, 15% i stedet for 10%, 25% i stedet for 20% osv.). 
- i-
RÅDETS FORORDNING (EØF) Nr. 
af 
om fastsættelse af satsen for jordudtagning uden omdrift 
som omhandlet i artikel 7 i forordning (EØF) nr. 1765/92 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske økonomiske 
Fællesskab, 
under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1765/92 af 30. juni 1992 om 
indførelse af en støtteordning for producenter af visse markafgrøder (*), ændret 
ved forordning (EØF) nr. 364/93 (2. ) f særlig artikel 7, stk. 1, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Ifølge artikel 7, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EØF) nr. 1765/92 kan der 
gives tilladelse til jordudtagning uden omdrift til gengæld for en højere 
udtagningssats end for jordudtagning med omdrift; denne sats skal sikre en 
produktionsnedgang svarende til den, der opnås ved jordudtagning med omdrift; 
en videnskabelig undersøgelse af den sammenlignelige effektivitet af de to typer 
udtagning med hensyn til kontrol af produktionen viser, at en forskel på 5 point 
i forhold til udtagning med omdrift skulle gøre det muligt at nå det tilstræbte 
mål på EF-niveau -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
Artikel 1 
Den sats for jordudtagning uden omdrift, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, 
i forordning (EØF) nr. 1765/92, fastsættes til den sats for jordudtagning med 
omdrift, der er omhandlet i samme artikel, forhøjet med 5 procentpoint. 
(1) EFT nr. L 181 af 1. 7.1992, s. 12. 
(£) EFT nr. L 42 af 19. 2.1993, s. 3. 
Artikel 2 
Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i 
De Europæiske Fællesskabers Tidende, 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver 
medlemsstat. 
Udfærdiget i På Rådets vegne 
- 5-
FINANSIERINGSOVERSIGT 
DATO: 10.5.1993 
1. BUDGETPOST: 10 BEVILLINGER: 7104 
2. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE: 
Forslag til Rådets forordning om fastsatte I se af satsen for jordudtagning uden omdrift som omhandlet i 
artikel 7 i forordning (EØF) nr. 1765/92. 
3. RETSGRUNDLAG: 
Forordning (EØF) nr. 1765/92. 
4. FORMAL: 
Fastsatte satsen for jordudtagning uden for omdrift. 
5. FINANSIELLE VIRKNINGER 
5.0 UDGIFTER. SOM AFHOLDES 
- OVER EF-BUDGETTET 
(RESTITUTION/INTERVENTION) 
- OVER DE NATIONALE BUDGETTER) 
- AF ANDRE 
5.1 INDTÆGTER 
- EF*s EGNE INDTÆGTER 
(AFGIFTER/TOLD) 
- NATIONALE KILDER 12-MANEDERSPERIODE 
(mio. ECU) 
p.m. INDEVÆRENDE 
REGNSKABSAR (93) 
(mio. ECU) FØLGENDE 
REGNSKABSAR (94) 
(mio. ECU) 
1995 
5.0.1 OVERSLAG - UDGIFTER 
5.1.1 OVERSLAG - INDTÆGTER kan i kke 
beregnes 1996 
p.m. 1997 
p.m. 1998 
p.m. 
5.2 BEREGNING: 
6.0 ER FINANSIERING MULIG GENNEM BEVILLINGER OPFØRT UNDER DET PÅGÆLDENDE KAPITEL I DET LØBENDE BUDGET? 
JA/XXX 
6.1 ER FINANSIERING MULIG VED OVERFØRSEL MELLEM KAPITLER I DET LØBENDE BUDGET? 
JA/XXX 
6.2 ER ET TILLÆGSBUDGET NØDVENDIGT? 
XX/NEJ 
6.3 SKAL DER OPFØRES BEVILLINGER PÅ FREMTIDIGE BUDGETTER? 
JAAXX 
BEMÆRKNINGER: 
For at sikre en tilsvarende produktionsnedgang må niveauet for jordudtagning uden omdrift vare højere end 
niveauet med omdrift. Fastsatteisen af en sats for jordudtagning uden omdrift har ikke i sig selv nogen 
budgetmass ige virkninger, idet forskellen mellem den ønskede produktion og den faktiske produktion på 
mellemlang sigt vil blive udlignet uden budgetmass ige virkninger ved hjalp af en tilpasning af den grund-
leggende sats for braklagning. 
I det andet anvende Isesar, hvor udligningsstøtten til jordudtagning er højere end til dyrkede arealer, kan 
der dog vare udgifter, som imidlertid ikke kan beregnes. 
- £>-
ISSN 0254-1459 
KOM (93) 221 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 03 
Katalognummer : CB-CO-93-248-DA-C 
ISBN 92-77-55878-4 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg