ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende C 176/11

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS UDTALELSE

af 23. maj 2013

om et forslag til Rådets forordning om pålydende værdi og tekniske specifikationer for euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb

(CON/2013/35)

2013/C 176/03

Indledning og retsgrundlag

Den Europæiske Centralbank (ECB) modtog den 16. maj 2013 en anmodning fra Rådet for Den Europæiske Union om en udtalelse om et forslag til Rådets forordning om pålydende værdi og tekniske specifikationer for euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (1) (herefter »forordningsforslaget«).

ECB's kompetence til at afgive udtalelse fremgår af artikel 127, stk. 4, artikel 128, stk. 2, artikel 133 og artikel 282, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, da den foreslåede forordning angår pålydende værdi og tekniske specifikationer for euromønter. I overensstemmelse med artikel 17.5, første punktum, i forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank er denne udtalelse vedtaget af ECB's Styrelsesråd.

Formål og indhold

Forordningsforslaget gengiver i stort omfang indholdet af Rådets forordning (EF) nr. 975/98 af 3. maj 1998 om pålydende værdi og tekniske specifikationer for euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (2), og inkluderer de anbefalinger, som fremgår af ECB's udtalelse CON/2011/18 (3), om at ændre artikel 1 i Rådets forordning (EF) nr. 975/98 og bilag I hertil samt om at fjerne betragtning 13.

Med ændringerne erstattes navnlig alle de eksisterende værdier for tykkelsen af mønterne, der fremgår af tabellen i artikel 1 i forordning (EF) nr. 975/98, med værdier for den faktiske tykkelse af euromønter. Disse værdier er velkendte og brugt som referenceværdi af møntanstalterne for produktion af euromønter.

Generelle bemærkninger

ECB glæder sig over Kommissionens initiativ til at omarbejde Rådets forordning (EF) nr. 975/98, da forordningsforslaget tager højde for og inkluderer ECB's tidligere anbefalinger vedrørende de tekniske specifikationer for euromønter.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 23. maj 2013. Mario DRAGHI Formand for ECB

(1) KOM(2013) 0184 endelig.

(2) EFT L 139 af 11.5.1998, s. 6.

(3) Udtalelse CON/2011/18 af 4. marts 2011 om et forslag til Rådets forordning om pålydende værdi og tekniske specifikationer for euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (EUT C 114 af 12.4.2011, s. 1). Alle ECB's udtalelser findes på ECB's websted http://www.ecb.europa.eu
1.

Rådets henstilling, som er fremsendt til Det Europæiske Råd, og som Europa-Parlamentet og ECB's Styrelsesråd anmodes om at afgive udtalelse om, henstiller, at Sabine LAUTENSCHLÄGER udnævnes som medlem af ECB's Direktion for en embedsperiode på otte år.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 244/1

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS UDTALELSE

af 8. juli 2014

om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 974/98 med henblik på indførelse af euroen i Litauen og om et forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 2866/98 vedrørende omregningskursen til euroen i Litauen

(CON/2014/50)

2014/C 244/01

Indledning og retsgrundlag

Den 16. juni 2014 modtog Den Europæiske Centralbank (ECB) en anmodning fra Rådet for Den Europæiske Union om en udtalelse om et forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 974/98 om indførelse af euroen i Litauen (1). Den 4. juli 2014 modtog ECB en anmodning fra Rådet for Den Europæiske Union om en udtalelse om et forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 2866/98 vedrørende omregningskursen til euroen i Litauen (2).

ECB's kompetence til at afgive udtalelse fremgår af artikel 140, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. I overensstemmelse med artikel 17.5, første punktum, i forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank er denne udtalelse vedtaget af ECB's Styrelsesråd.

Bemærkninger

1. Forordningsforslagene vil muliggøre indførelse af euroen som valuta i Litauen efter ophævelsen af Litauens dispensation i overensstemmelse med fremgangsmåden i traktatens artikel 140, stk. 2.

2. ECB kan tilslutte sig forordningsforslagene.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 8. juli 2014. Mario DRAGHI Formand for ECB

(1) COM(2014) 325 final.

(2) COM(2014) 447 final.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 209/3

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS UDTALELSE

af 1. juni 2015

om et forslag til Kommissionens forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1708/2005 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2494/95, for så vidt angår den fælles indeksreferenceperiode for de harmoniserede forbrugerprisindeks

(CON/2015/18)

(2015/C 209/02)

Indledning og retsgrundlag

Den Europæiske Centralbank (ECB) modtog den 28. april 2015 en anmodning fra Europa-Kommissionen om en udtalelse om forslag til Kommissionens forordning om ændring af Kommissionens forordning (EF) nr. 1708/2005 til fastlæggelse af nærmere regler for gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 for så vidt angår den fælles indeksreferenceperiode for det harmoniserede forbrugerindeks og om ændring af Kommissionens forordning (EF) nr. 2214/96 (1) (herefter »forordningsforslaget«).

ECB's kompetence til at afgive udtalelse fremgår af artikel 127, stk. 4, og artikel 282, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Forordningsforslaget er omfattet af ECB's kompetenceområde, da det vedrører referenceperioden for de harmoniserede forbrugerprisindeks (harmonised index of consumer prices, HICP). Indekset er en vigtig indikator for ECB's opnåelse af sit primære mål om at fastholde prisstabilitet i euroområdet, jf. traktatens artikel 127, stk.1, og artikel 2, første punktum i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank. I overensstemmelse med artikel 17.5, første punktum, i forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank er denne udtalelse vedtaget af ECB's Styrelsesråd.

1. Generelle bemærkninger

1.1. ECB støtter forordningsforslagets mål om at ajourføre referenceperioden for HICP for at sikre, at de udarbejdede indekser er sammenlignelige og relevante. HICP-indekser med veldefinerede referenceperioder er vigtige indikatorer i forbindelse med pengepolitikken. Sunde pengepolitiske beslutninger afhænger af pålidelige og ajourførte HICP-statistikker, som støtter Eurosystemets opgaver inden for den finansielle stabilitet.

1.2. ECB påpeger, at pligten til at høre ECB ikke kun er baseret på artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 (2) men også på de førnævnte bestemmelser i traktaten. ECB gentager sit nylige forslag om, at betragtning 2 i forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om harmoniserede forbrugerprisindeks og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2494/95 (3) bør afspejle pligten til at høre ECB om alle retsakter inden for rammerne for HICP (4).

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 1. juni 2015. Mario DRAGHI Formand for Ecb

(1) Ares(2015)1788320 — 28/04/2015.

(2) Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 af 23. oktober 1995 om harmoniserede forbrugerprisindekser (EFT L 257 af 27.10.1995, s. 1).

(3) KOM/2014/0724 endelig — 2014/0346 (COD).

(4) Jf. ECB's udtalelse CON/2015/10, afsnit 2.3.
1.3

ECB har indtil videre ikke identificeret sådanne konkrete tegn på systemiske risici, som er forårsaget af råvarehandlere, at det ville være strengt nødvendigt på dette tidspunkt at fjerne de gældende undtagelser vedrørende kravene til store eksponeringer og kapitalgrundlag. De råvarehandlere, der er aktive i Europa, er generelt mindre gearede og har en mere modstandsdygtig kapitalstruktur i forhold til bankerne. Deres forhold mellem aktiver og ejerandele er typisk relativt lave, og de synes ikke at udføre løbetids-og likviditetsforandringer på samme måde som bankerne gør. Forbindelserne til banksystemet gennem gæld og de dermed forbundne misligholdelsesrater synes endvidere at være begrænsede. Bankerne synes ikke at være direkte eksponeret over for råvarehandlerne, hvilket begrænser de mulige afsmitningsrisici. Endelig er der uanset den betydelige vækst i markeder for råvarederivater i løbet af de sidste 15 år ikke afgørende beviser for, at handel med råvarederivater har negative virkninger i det bredere finansielle system. En detaljeret analyse af konsekvenserne synes dog at være et nødvendigt skridt i forbindelse med at kunne træffe den mest hensigtsmæssige beslutning om hvorvidt undtagelserne skal fjernes eller forlænges midlertidigt. Navnlig bør der tages hensyn til spørgsmål om lige konkurrencevilkår i forhold til kreditinstitutter, som handler i råvarer.
Direktivforslaget udvider listen over de forpligtede enheder, som Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/849 (2) finder anvendelse for med henblik på at inkludere udbydere, som primært og professionelt er beskæftiget med valutaveksling mellem »virtuelle valutaer« og »fiatvalutaer« (i direktivforslaget forstået som valutaer, der er erklæret for lovlige betalingsmidler (3)), og udbydere af virtuelle tegnebøger til opbevaring af legitimationsoplysninger, som er nødvendige for at tilgå virtuelle valutaer (herefter »udbydere af virtuelle tegnebøger«) (4). Det følger af direktivforslaget, at medlemsstaterne skal sikre, at udbydere af valutaveksling mellem virtuelle valutaer og fiatvalutaer og udbydere af virtuelle tegnebøger er godkendte eller registrerede (5). ECB støtter fuldt ud disse bestemmelser, som er i overensstemmelse med den finansielle aktionsgruppe vedrørende hvidvaskning af penges (FATF) anbefalinger (6), da terrorister og andre kriminelle grupperinger på nuværende tidspunkt har mulighed for at overføre penge i virtuelle valutanetværk ved at tilsløre overførslerne eller drage fordel af en vis grad af anonymitet på sådanne vekslingsplatforme. Anvendelsen af virtuelle valutaer udgør også en større risiko end traditionelle betalingsmidler, idet den virtuelle valutas transferabilitet forlader sig på internettet og udelukkende begrænses af den pågældende virtuelle valutas underliggende netværk af computere og IT-infrastrukturens kapacitet.

I denne sammenhæng nævner ECB også, at digitale valutaer ikke nødvendigvis behøver at blive vekslet til lovligt etablerede valutaer. De kan også anvendes til at købe varer og tjenesteydelser uden krav om veksling til lovligt etablerede valutaer eller anvendelse af udbydere af virtuelle tegnebøger. Sådanne transaktioner er ikke omfattet af nogen af de kontrolforanstaltninger, der er indeholdt i forslaget, og kan udgøre et middel til at finansiere illegale aktiviteter.
2.2.3

ECB er for nærværende repræsenteret i to IMF-organer på permanent basis. Formanden for ECB er observatør i IMFC. Endvidere har ECB observatørstatus i IMF's bestyrelse, når spørgsmål, der vedrører dens mandat, drøftes (19). Navnlig inviteres ECB til at sende en repræsentant til møder i IMF's bestyrelse, når følgende spørgsmål drøftes: a) euroområdets politikker inden for rammerne af artikel IV-høringer med medlemsstaterne, b) fondens overvågning i henhold til artikel IV af politikkerne i de enkelte eurolande, c) euroområdets rolle i det internationale monetære system, d) udsigterne for verdensøkonomien, e) rapporter om stabiliteten på de globale finansielle markeder og f) den globale økonomiske udvikling og markedsudviklingen. Endvidere inviteres ECB til at sende en repræsentant til møder i IMF's bestyrelse, når der er punkter på dagsordenen, som både ECB og IMF anser for at være af gensidig interesse for udøvelsen af deres respektive mandater. ECB's observatørstatus betyder, at ECB's repræsentant med formandens tilladelse kan udtale sig, skriftligt eller mundtligt, i IMF's bestyrelse om de punkter på dagsordenen, som ECB er blevet inviteret til at deltage i, mens retten til at udtale sig og træffe beslutning i alle de spørgsmål, der behandles i IMF-fora, kun tilkommer medlemsstaterne.
ECB henviser til EU-retten for så vidt angår lovvalgsreglerne i artikel 9 i direktiv 2002/47/EF, ifølge hvilke dematerialiserede værdipapirer i grænseoverskridende konstellationer er underlagt et enkelt lovvalg, nemlig loven i det land, hvor værdipapirkontoen føres i et depot. Denne regel, som har til formål at gøre grænseoverskridende transaktioner i finansiel sikkerhedsstillelse i form af værdipapirer lettere, afspejler EU-retten i henhold til artikel 9, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/26/EF ( 9 ) , hvis artikel 9, stk. 2, også kun omtaler et enkelt lovvalg — den lov, der gælder for den relevante konto. ECB erindrer om, at på det tidspunkt, hvor Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/44/EF ( 10 ) blev vedtaget, for blandt andet at inkludere gældsfordringer (dvs. banklån) i anvendelsesområdet for direktiv 2002/47/EF, blev dets artikel 9 ikke ændret, da forhandlinger om indholdet i artikel 14 i forordning (EF) nr. 593/2008 stadig var i gang. I betragtning af EU-retten, og navnlig artikel 9 i direktiv 2002/47/EF og artikel 9, stk. 2, i direktiv 98/26/EF, er der meget, der taler for at definere ét lovvalg for gældsfordringer, som EU-lovgiver har gjort med hensyn til dematerialiserede værdipapirer. Under henvisning til artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 593/2008 og forordningsforslagets artikel 4, stk., 2, ville den mest effektive metode til at minimere antallet af landes lovgivning, der finder anvendelse på gældsfordringer, være at henvise til den lov, der gælder for den overdragne fordring, også vedrørende banklån. Det ville give en grad af retlig klarhed og enkelhed for banklån mobiliseret som sikkerhedsstillelse, som svarer til den, der er opnået for transaktioner med sikkerhedsstillelse i form af værdpapirer.
2.1.2.

Hvad angår TSSS, har direktivforslaget til formål at integrere finanspagten i EU-retten. Bestemmelserne i direktivforslaget afviger dog betydeligt fra bestemmelserne i finanspagten, hvilket kan resultere i, at reglerne i finanspagten svækkes, og at usikkerheden øges som følge af, at der findes flere forskellige finanspolitiske rammer. Navnlig svækkes finanspagtens regler som følge af, at direktivforslaget ikke indeholder en henvisning til den forpligtelse, som finanspagten pålægger medlemsstaterne til at opretholde en budgetstilling i balance eller med overskud, eller at holde det strukturelle underskud inden for en øvre grænse på 0,5 % af bruttonationalproduktet, hvilket kan være 1,0 % af bruttonationalproduktet for medlemsstater med en gæld, der ligger betydeligt under 60 % af bruttonationalproduktet, og for hvilke der er en lav risiko med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed. Ligeledes indeholder finanspagten en forpligtelse til at sikre hurtig konvergens hen imod den mellemfristede målsætning i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. ECB mener, at disse forpligtelser bør være klart afspejlet i direktivforslaget.
1.

Rådets henstilling, som er fremsendt til Det Europæiske Råd, og som Europa-Parlamentet og ECB's Styrelsesråd er anmodet om at afgive udtalelse om, henstiller, at Luis DE GUINDOS JURADO udnævnes til næstformand for ECB for en embedsperiode på otte år med virkning fra den 1. juni 2018.
1.5.

Statistik over betalingsbalancen og kapitalbalancen over for udlandet er væsentlige for udførelsen af ESCB's grundlæggende opgaver i henhold til traktaten om at formulere og gennemføre Unionens monetære politik, foretage transaktioner i udenlandsk valuta og at besidde og forvalte medlemsstaternes officielle valutareserver. De støtter også vurderingen af eksterne sårbarheder og indbyrdes forbundethed med henblik på den finansielle stabilitet og anvendes i indikatorerne for Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis (ESRB) »risikotavle« i forbindelse med ESRB's opgaver, jf. artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1092/2010 (7), og for »resultattavlen« vedrørende proceduren for makroøkonomiske ubalancer i henhold til artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 (8). Statistik over betalingsbalancen og kapitalbalancen over for udlandet indgår i den Internationale Valutafonds (IMF) »Special Data Dissemination Standard Plus« og er påkrævet i forbindelse med »Artikel IV-konsultationerne«, som euroområdet og medlemsstaterne i euroområdet undergår i henhold til artikel IV i Den Internationale Valutafonds vedtægter.
1.

Rådets henstilling, som er fremsendt til Det Europæiske Råd, og som Europa-Parlamentet og ECB's Styrelsesråd anmodes om at afgive udtalelse om, henstiller, at Philip R. LANE udnævnes som medlem af ECB's Direktion for en embedsperiode på otte år med virkning fra 1. juni 2019.
Med udtrædelsesaftalen nedsættes Det Blandede Udvalg, som vil være ansvarligt for gennemførelsen og anvendelsen af udtrædelsesaftalen. Forslaget til afgørelse præciserer, at Kommissionen vil repræsentere Unionen i Det Blandede Udvalg og dets specialudvalg ( 8 ) . I forskellige tilfælde, som er nærmere angivet i udtrædelsesaftalen, vil Det Blandede Udvalg have beføjelse til at vedtage afgørelser, som er bindende for Unionen og Det Forenede Kongerige, og Unionen og Det Forenede Kongerige skal gennemføre disse afgørelser ( 9 ) . I overensstemmelse med artikel 127, stk. 4, og artikel 282, stk. 5, i TEUF og med princippet om loyalt samarbejde i artikel 13, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union skal ECB høres om afgørelser truffet af Det Blandede Udvalg, som falder inden for dennes kompetenceområde.
1.

Rådets henstilling, som er fremsendt til Det Europæiske Råd, og som Europa-Parlamentet og ECB's Styrelsesråd anmodes om at afgive udtalelse om, henstiller, at Isabel SCHNABEL udnævnes som medlem af ECB's direktion for en embedsperiode på otte år med virkning fra 1. januar 2020.
1.

Rådets henstilling, som er fremsendt til Det Europæiske Råd, og som Europa-Parlamentet og ECB's Styrelsesråd anmodes om at afgive udtalelse om, henstiller, at Fabio PANETTA udnævnes som medlem af ECB's direktion for en embedsperiode på otte år med virkning fra 1. januar 2020.
1.

I Rådets henstilling, som er fremsendt til Det Europæiske Råd, og som Europa-Parlamentet og ECB’s Styrelsesråd er anmodet om at afgive udtalelse om, anbefales det, at Christine LAGARDE udnævnes til formand for ECB for en embedsperiode på otte år med virkning fra den 1. november 2019.
2.2.

Frankrig har i henhold til Rådets beslutning 98/683/EF beføjelse til at forhandle og indgå aftale om ændringer af sine eksisterende aftaler med UEMOA, CEMAC og Comorerne. Forslaget i henstillingen er, at Frankrig også, under forudsætning af Rådets godkendelse, bør have beføjelse til at erstatte de eksisterende aftaler. ECB forstår det således, at de begrænsede ændringer, der i henstillingen foreslås til Rådets beslutning 98/683/EF, ikke på anden måde ændrer det retlige system, der er fastsat ved den pågældende beslutning fra Rådet. I denne henseende foreslås der i henstillingen ikke nogen ændring af de bestemmelser i Rådets beslutning 98/683/EF, der vedrører ECB’s rådgivende funktion i forbindelse med fremtidige ændringer af karakteren og anvendelsesområdet for disse aftaler eller ECB’s ret til at blive informeret om gennemførelsen af disse aftaler eller ændringer, som ikke ændrer karakteren eller anvendelsesområdet heraf. Denne udtalelse vil blive offentliggjort i EUR-Lex.
1.

Rådets henstilling, som er fremsendt til Det Europæiske Råd, og som Europa-Parlamentet og ECB’s Styrelsesråd anmodes om at afgive udtalelse om, henstiller, at Frank ELDERSON udnævnes som medlem af ECB’s Direktion for en embedsperiode på otte år med virkning fra 15. december 2020.
4.4.3

ECB bemærker, at den hovedansvarlige for overvågningen i henhold til forordningsforslaget kan forhindre kritiske IKT-tredjepartstjenesteudbydere i at indgå yderligere underentrepriseordninger, hvis i) den påtænkte underleverandør er en IKT-tredjepartstjenesteudbyder eller en IKT-underkontrahent, der er etableret i et tredjeland, og ii) underentreprisen vedrører en kritisk eller væsentlig funktion for den finansielle enhed. ECB ønsker at understrege, at disse beføjelser kun kan udøves af den hovedansvarlige for overvågningen i forbindelse med underentrepriseordninger, hvor en kritisk IKT-tjenesteudbyder leverer en kritisk eller væsentlig funktion i underentreprise til en særskilt juridisk enhed, der er etableret i et tredjeland. ECB forstår det således, at den hovedansvarlige for overvågningen ikke kunne udøve tilsvarende beføjelser for at forhindre en udbyder af kritiske IKT-tjenester i at outsource den finansielle enheds kritiske eller væsentlige funktioner til den pågældende tjenesteudbyders faciliteter, der er beliggende i et tredjeland. Det kan f.eks. være tilfældet, at kritiske data og/eller oplysninger ud fra et operationelt synspunkt lagres eller behandles af faciliteter uden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS). I et sådant tilfælde giver beføjelserne for den hovedansvarlige for overvågningen måske ikke de kompetente myndigheder tilstrækkelige beføjelser til at få adgang til alle oplysninger, lokaler, infrastrukturer og personale, der er relevante for udførelsen af alle den finansielle enheds kritiske eller væsentlige funktioner. For at sikre, at de kompetente myndigheder uhindret kan udføre deres opgaver, foreslår ECB, at den hovedansvarlige for overvågningen får beføjelse til også at begrænse kritiske tredjeparters brug af faciliteter uden for EØS. Den beføjelse kunne udøves i de specifikke tilfælde, hvor der ikke findes administrative ordninger med de relevante tredjelandsmyndigheder, som fastsat i forordningsforslaget ( 96 ) , eller repræsentanterne for de kritiske IKT-tredjepartstjenesteudbydere ikke giver tilstrækkelige garantier inden for rammerne af det relevante tredjeland med hensyn til adgang til de oplysninger, lokaler, infrastruktur og personale, der er nødvendige for at udføre overvågnings- eller tilsynsopgaverne.
DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS UDTALELSE

af 4. juli 2022

om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 974/98 med henblik på indførelse af euroen i Kroatien og om et forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 2866/98 vedrørende omregningskursen til euroen i Kroatien

(CON/2022/24)

(2022/C 271/03)

Indledning og retsgrundlag

Den 3. juni 2022 modtog Den Europæiske Centralbank (ECB) en anmodning fra Rådet for Den Europæiske Union om en udtalelse om et forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 974/98 om indførelse af euroen i Kroatien (1). Den 1. juli 2022 modtog ECB en anmodning fra Rådet for Den Europæiske Union om en udtalelse om et forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 2866/98 om indførelse af euroen i Kroatien (2).

ECB’s kompetence til at afgive udtalelse fremgår af artikel 140, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. I overensstemmelse med artikel 17.5, første punktum, i forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank er denne udtalelse vedtaget af ECB’s Styrelsesråd.

Bemærkninger

1. Forordningsforslagene vil muliggøre indførelse af euroen som valuta i Kroatien efter ophævelsen af Kroatiens dispensation i overensstemmelse med fremgangsmåden i traktatens artikel 140, stk. 2.

2. ECB kan tilslutte sig forordningsforslagene.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 4. juli 2022. Christine LAGARDE Formand for ECB

(1) COM(2022) 281 final.

(2) COM(2022) 319 final.