enstilling med henblik på RÅDETS UDTALELSE i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/07 af 7. juli 1997 om Cyperns konvergensprogram, 2004-2007

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker [1] fastsætter, at ikke-deltagende medlemsstater, dvs. medlemsstater, der ikke har indført den fælles valuta, skal forelægge konvergensprogrammer for Rådet og Kommissionen med henblik på en periodisk multilateral overvågning efter traktatens artikel 99.

[1] EFT L 209 af 2.8.1997. Alle de dokumenter, der henvises til i denne tekst, kan ses på følgende website

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

I overensstemmelse med artikel 9 i forordningen skal Rådet undersøge hvert enkelt konvergensprogram på grundlag af vurderinger foretaget af Kommissionen og det ved traktatens artikel 114 nedsatte udvalg (Det Økonomiske og Finansielle Udvalg). På grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg afgiver Rådet en udtalelse efter at have undersøgt programmet. Ifølge forordningen skal medlemsstaterne forelægge årlige opdaterede konvergensprogrammer, der også kan undersøges af Rådet efter samme procedurer.

De ti lande, der tiltrådte EU den 1. maj 2004, er omfattet af en dispensation og deltager derfor endnu ikke i den fælles valuta. De har forpligtet sig til at forelægge deres konvergensprogrammer senest den 15. maj 2004 og en første opdatering ved udgangen af 2004.

Cyperns konvergensprogram for perioden 2004-2007 blev forelagt den 24. maj 2004. Kommissionen har foretaget en teknisk gennemgang af dette program under hensyntagen til resultaterne af prognoserne fra foråret 2004 og "adfærdskodeksen om stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form" [2] samt principperne i Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet af 27. november 2002 om en bedre samordning af finanspolitikken [3]. Denne gennemgang giver grundlag for følgende vurdering:

[2] Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs reviderede udtalelse om stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form, som godkendt af ECOFIN-Rådet den 10.7.2001.

[3] KOM (2002) 668 endelig af 27.11.2002.

Cyperns første konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2007, blev forelagt den 24. maj 2004. Programmet tilkendegiver, at det er hensigten at indføre euroen senest i 2007 og deltage tidligt i ERM II og således opfylde konvergenskriterierne om underskud og gæld fra 2005.

Det skal først og fremmest bemærkes, at den fremtidige økonomiske udvikling på Cypern fortsat er præget af en usædvanlig usikkerhed. I tilfælde af en genforening ændrer hele øens økonomiske situation sig fundamentalt. Konvergensprogrammet drøfter kort nogle af de udestående komplekse spørgsmål, der omgiver de økonomisk-institutionelle aspekter af Annan-planen om genforening, og indeholder en kort vurdering af de makroøkonomiske budgetvirkninger.

Programmet er stort set i overensstemmelse med datakravene i adfærdskodeksen [4].

[4] Strukturen i den tekstmodel, der er anført i bilag 2 i adfærdskodeksen, overholdes ikke fuldt ud i tekststrukturen i Cyperns konvergensprogram. Sidstnævnte består af fire kapitler i stedet for syv og kombinerer elementer af modelstrukturen i kapitel 3, 5 og 7 og elementer i kapitel 4 og 6. Endvidere viser tabellerne kun data for CPI-inflation og ikke HICP-inflation.

Det offentlige underskud steg til 6,3 % af BNP i 2003, hvilket ligger over referenceværdien på 3 % af BNP, mens gældskvoten steg til 72,6 % af BNP, hvilket ligger over referenceværdien på 60 % af BNP. Kommissionen indledte proceduren vedrørende uforholdsmæssigt store underskud mod Cypern den 12. maj 2004 med vedtagelse af en rapport i overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 3. Det Økonomiske og Finansielle Udvalg afgav udtalelse om denne rapport den 25. maj. På grundlag af to henstillinger fra Kommissionen forventes Rådet den [5. juli 2004] at beslutte, at der består et uforholdsmæssigt stort underskud på Cypern, og rette henstillinger til Cypern om at bringe denne situation til ophør.

Konvergensprogrammet fastlægger planen for finanspolitisk konsolidering og det makroøkonomiske scenario for perioden 2004-2007. Den forventede vækst i BNP og inflationen i 2004-2005 ligger tæt på Kommissionens prognose fra foråret 2004. Den forventede vækst i BNP på mellemlang sigt er baseret på et opsving i eksporten (særlig turismen, som er en bærende kraft i økonomien) og en øget indenlandsk privat efterspørgsel. Med 4,4 % i gennemsnit forekommer den forventede vækst i BNP sandsynlig, især også på baggrund af de historiske vækstrater og tidligere opsving i turismen efter en international krise.

Foruden det forventede scenario, der drøftes ovenfor (det såkaldt "centrale scenario"), indeholder programmet tre alternative scenarier for de makroøkonomiske og budgetmæssige prognoser: et "øvre" scenario, et "nedre" scenario og et scenario med "højere rentesatser" med forskellige antagelser om den gennemsnitlige vækst i BNP +- 0,5 procentpoint) og højere rentesatser (+ 0,5 procentpoint). Prognoserne i det såkaldte "centrale" scenario anses for referencescenariet for vurdering af budgetprognoserne, fordi det ud fra de foreliggende oplysninger synes at afspejle de sandsynlige vækstantagelser.

Stigningen i inflationen fra 2,8 % i 2002 til 4,0 % i 2003 skyldtes hovedsagelig enkeltstående faktorer såsom højere momssatser i relation til harmoniseringen med den bestående fællesskabsret. Til trods for et opsving i væksten fra og med 2004 forventes inflationspresset fortsat at være dæmpet med et forventet fald i inflationen til 2 % i 2004 og vedblive med at ligge på et tilsvarende niveau indtil 2007. Det forventes i programmet, at den nuværende pengepolitiske ramme med en ERM II-lignende tilknytning til euroen kan fastholdes indtil den endelige indførelse af euroen.

Det primære formål med det finanspolitiske konsolideringsprogram er at reducere det offentlige underskud fra de forventede 5,2 % af BNP i 2004 til 2,9 % af BNP i 2005 og derefter til under 2 % af BNP i 2007, at opnå en betydelig forbedring af den primære balance, som kan stige fra et forventet underskud på 1,6 % af BNP i 2004 til et overskud på 2 % af BNP i 2007 og at sikre et markant omsving i den opadgående tendens i gældskvoten fra 75,2 % af BNP i 2004 til under 69 % inden udgangen af programperioden. I forhold til det økonomiske førtiltrædelsesprogram fra 2003 betyder den finanspolitiske konsolidering, at den tidlige justering udskydes fra 2004 til 2005 og øges. Udviklingen i underskuddet i 2005-2006 vil så være mere i overensstemmelse med den udvikling, der er anført i det økonomiske førtiltrædelsesprogram. Til det formål forventes der i konvergensprogrammet en række hovedsagelig strukturelle foranstaltninger med henblik på at dæmpe udgifterne, som er det område, hvor der især er sket et skred i de seneste år, og med henblik på at øge indtægterne. Indtægter og udgifter bidrager i omtrent lige stort omfang til den samlede reduktion af underskuddet med næsten 5 procentpoint af BNP i perioden 2004-2007.

Den justeringsplan, der præsenteres i programmet, afspejler regeringens ønske om at forbedre de offentlige finanser med det formål at indføre euroen senest i 2007; dette er den vigtigste faktor bag den stærke finanspolitiske justering i begyndelsen af perioden med det formål at nedbringe det offentlige budgetunderskud med 2,3 procentpoints af BNP i 2005. På baggrund af denne justering og de blandede erfaringer med finanspolitisk konsolidering på Cypern er det en krævende opgave at reducere underskuddet til under 3 % af BNP inden 2005. Antallet af planlagte foranstaltninger er ret stort, og hver foranstaltning indebærer forholdsvis små besparelser eller indtægter. Dette kan betragtes som en form for "risikospredning", men en samtidig indførelse af mange foranstaltninger kan vanskeliggøre implementeringen, både i praktisk og politisk henseende. Det bemærkes endvidere i konvergensprogrammet, at regeringen fortsat forpligter sig til "om nødvendigt at træffe yderligere foranstaltninger" for at nå underskudsmålene. Efter denne stærke justering er justeringerne i 2006 og 2007 meget mindre (ca. 0,6 procentpoint om året) og skulle derfor kunne nås uden større problemer.

Programmet viser et toppunkt i gældskvoten på 75,2 % i 2004, som derefter går i nedadgående retning og ligger på 68,4 % af BNP i 2007. Dette stærke fald skyldes hovedsagelig stadig mere positive primære balancer og en årlig vækst i det nominelle BNP over den gennemsnitlige nominelle rente på statens gæld i 2005-2007. Som anført er det underliggende scenario for væksten i BNP ikke usandsynligt, men den forventede udvikling i gældskvoten afhænger også af den forholdsvis ambitiøse finanspolitiske konsolidering for 2005, hvor vægten især ligger i begyndelsen af perioden.

Programmet gennemgår kort regeringens strukturreformprogram, hvor der sættes fokus på politikkerne for arbejds-, produkt- og kapitalmarkederne samt politikker, der tager sigte på at sprede den cypriotiske økonomi over mod aktiviteter med større værditilvækst og en videnbaseret økonomi. Programmet omtaler også hensigten om at forbedre effektiviteten af den offentlige administration, men går ikke i detaljer. Der er imidlertid ingen budgetmæssige vurderinger angående disse politikker (i det økonomiske førtiltrædelsesprogram fra 2003 var de anførte budgetomkostninger ved strukturreformerne ikke særlig omfattende, idet de lå på omkring 0,4 % af BNP i perioden 2003-2006). Som det anføres i programmet, er disse politikker hovedsagelig en fortsættelse af den reformstrategi, der er beskrevet i tidligere økonomiske førtiltrædelsesprogrammer, og programmet anser med rette de forskellige strukturpolitikker for at være indbyrdes forbundne og for at støtte hinanden. Som helhed synes de politikker, der er beskrevet i programmet, derfor at være rimelige, selv om erfaringerne ofte har vist en række forsinkelser med liberaliseringen, navnlig på visse produktmarkeder.

Cypern risikerer uligevægt på budgettet, når det skal afholde udgifterne i forbindelse med befolkningens aldring. Mens reformen af sundhedssystemet vil blive gennemført i 2006, befinder reformen af pensionsordningen sig kun på et indledende stadium. En rettidig og effektiv gennemførelse af sådanne reformer og andre foranstaltninger, som er nødvendige for at sikre et tilstrækkeligt primært overskud, er af afgørende betydning for holdbarheden af de offentlige finanser.

Tabel : Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

>TABELPOSITION>

På grundlag af denne vurdering har Kommissionen vedtaget vedlagte henstilling med henblik på Rådets udtalelse om Cyperns konvergensprogram og fremsender den til Rådet.

Henstilling med henblik på RÅDETS UDTALELSE i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Cyperns konvergensprogram, 2004-2007

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker [5], særlig artikel 9, stk. 3,

[5] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, kan ses på følgende website:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

Den [5. juli 2004] gennemgik Rådet Cyperns konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2007. Programmet er stort set i overensstemmelse med datakravene i den reviderede "adfærdskodeks for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form".

Den budgetstrategi, der ligger til grund for programmet, tager sigte på at reducere det offentlige underskud fra 6,3 % af BNP i 2003 til 2,9 % af BNP i 2005 for at opfylde Maastricht-underskudskriteriet i 2005 og yderligere reducere underskuddet til under 2,2 % af BNP i 2006 og 1,6 % af BNP i 2007. Til det formål planlægges det i konvergensprogrammet, at overskuddet på den primære balance skal stige fra de forventede -1,6 % af BNP i 2004 til 2 % af BNP i 2007, og at der skal ske et markant omsving i den opadgående tendens i gældskvoten fra 75,2 % af BNP i 2004 til under 69 % inden udgangen af programperioden. Dette understøttes af en pakke af hovedsagelig strukturelle foranstaltninger med henblik på i omtrent samme grad at dæmpe udgifterne og øge indtægterne. Foranstaltningerne gennemføres hovedsagelig fra og med 2005.

I programmet fokuseres der på indtægtsforøgelse og udgiftskontrol, som er der, hvor der historisk set især er sket et skred. Den særlige justeringsplan, der præsenteres i programmet, afspejler regeringens ønske om at forbedre de offentlige finanser med det formål at indføre euroen senest i 2007; dette er den vigtigste faktor bag den stærke finanspolitiske justering i begyndelsen i perioden med det formål at nedbringe det offentlige budgetunderskud med 2,3 procentpoint af BNP i 2005. På baggrund af de blandede erfaringer med finanspolitisk konsolidering forekommer dette ret ambitiøst.

Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, og hvori den reale BNP-vækst forventes at stige fra 3,5 % i 2004 til 4,5 % i 2007, ser ud til at afspejle plausible antagelser for væksten. Prognosen for inflationen forekommer også realistisk. Programmet indeholder fire forskellige scenarier for de makroøkonomiske og budgetmæssige prognoser: et "centralt" scenario, et "øvre" scenario, et "nedre" scenario og et scenario med "højere rentesatser". Det såkaldte "centrale" scenario anses for referencescenariet for vurdering af budgetprognoserne, fordi det ud fra de foreliggende oplysninger synes at afspejle de sandsynlige vækstantagelser.

I programmet forventes underskuddet at blive reduceret til (under) referenceværdien på 3 % af BNP i 2005 for derefter at falde yderligere, om end disse mål ikke er forenelige med en stilling tæt på balance i løbet af programperioden.

Budgetresultatet kan blive værre end forventet. Navnlig størrelsen af den planlagte reduktion af det offentlige underskud i 2005 og Cyperns erfaringer med finanspolitisk konsolidering gør opgaven særlig ambitiøs. Det kan derfor tænkes, at budgetstillingen i programmet ikke er tilstrækkelig til at reducere underskuddet til (under) tærsklen på 3 % af BNP i 2005. Den giver måske heller ikke en tilstrækkelig sikkerhedsmargen til at forhindre en overskridelse af denne tærskel under normale makroøkonomiske svingninger.

I programmet topper gældskvoten med 75,2 % i 2004 og falder derefter med næsten 7 procentpoint til 68,4 % af BNP i 2007. Dette stærke fald skyldes hovedsagelig stadig mere positive primære balancer og en vækst i det nominelle BNP, der overskrider rentebetalingerne på statens gæld i 2005-2007. Udviklingen i gældskvoten kan vise sig at være mindre gunstig end forventet som følge af ovennævnte risici for underskudsresultaterne.

Cypern risikerer uligevægt på budgettet, når det skal afholde udgifterne i forbindelse med befolkningens aldring. Mens reformen af sundhedssystemet vil blive gennemført i 2006, befinder reformen af pensionsordningen sig kun på et indledende stadium. En rettidig og effektiv gennemførelse af sådanne reformer og andre foranstaltninger, som er nødvendige for at sikre et tilstrækkeligt primært overskud, er af afgørende betydning for holdbarheden af de offentlige finanser.

På grundlag af henstillinger fra Kommissionen besluttede Rådet den 5. juli 2004 i overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 6, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud på Cypern, og Rådet rettede efter artikel 104, stk. 7, henstillinger til Cypern med henblik på at bringe denne situation til ophør, i hvilke Rådet gav rådgivning om den nødvendige politik.

Centrale fremskrivninger fra Cyperns konvergensprogram

>TABELPOSITION>