Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2022/C 481/06)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

"ENHEDSDOKUMENT

»Αφρίνα/Αfrina«

ΕU-nr.: PGI-GR-02822 — 6.12.2021

BOB ( ) BGB (X)

1. Betegnelse(r) [på BOB eller BGB]

»Αφρίνα/Αfrina«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Grækenland

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 2.6. Salt

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Αφρίνα/Afrina« er saltflor, der udelukkende fremstilles i de »hvide« saltenge i Mesolongi. Det er uforarbejdet havsalt, der er fri for tilsætningsstoffer og ikke underkastet nogen behandling efter høsten.

Produktet »Αφρίνα/Afrina« består af fine hvide saltkrystaller, der dannes på brakvand i krystalliseringsbassiner under gunstige klimatiske forhold (vind, temperatur og solskin). Det er mindre salt end salt, har en let bitter smag på grund af det høje magnesiumindhold og er derfor ideelt til rå eller stegte retter og selv desserter. Det er rigt på sporstoffer — metaller indeholdt i havvandet — og især magnesium (Mg).

»Αφρίνα/Afrina« indsamles kun manuelt og har de organoleptiske, fysiske og kemiske egenskaber, der er fastsat i tabel 1 og 2.

Tabel 1

Organoleptiske og fysiske egenskaber

Udseende Hvide krystaller Smag Salt Lugt Uden lugt Kornstørrelsesfordeling > 3 mm 0 % 1-3 mm 45-55 % < 1 mm 45-55 %





Tabel 2

Kemisk sammensætning

Kemiske parametre Indhold (%) Vandindhold 1,0 - 5,0 Uopløseligt i vand 0,020 - 0,120 Salt (i tørstof) 0,010 - 0,300 Magnesium (i tørstof) 0,060 - 0,300 Sulfater (i tørstof) 0,200 - 1,100 Natriumklorid (i tørstof) 97,0 - 99,5

3.3. Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

De aktiviteter, der skal finde sted i det geografiske område, er følgende:

— udvinding fra havet

— cirkulation af det vand, der er udtrukket fra fordampningsdamme

— levering til krystalliseringsbassinerne

— høst

— naturlig dræning af »Αφρίνα/Afrina«.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område, hvori »Αφρίνα/Afrina« fremstilles i henhold til de historiske, geografiske og antropologiske kriterier, ligger inden for kommunen Iera Polis Mesolongiou i den regionale enhed Aitoloakarnania i regionen Vestgrækenland og defineres af de geografiske begrænsninger for de »hvide« saltenge:

— Nord for Foinikia-engene

— Øst-nordøst for den gamle nationale vej Mesolongi-Aitolikos

— Vest for Mesolongi-lagunen

— Syd-sydøst for kommunen Iera Polis Mesolongiou.

5. Tilknytning til det geografiske område

Produktet »Αφρίνα/Afrina« fremstilles ved Mesolongi-lagunen og har opnået et fremragende omdømme og er meget kendt både i Grækenland og uden for landets grænser. Produktets omdømme og egenskaber, der skyldes dets geografiske oprindelse, danner derfor grundlaget for dets tilknytning til det geografiske område.

Dette omdømme er hovedsageligt baseret på produktets konsistens og smag, der bestemmes af det særlige mikroklima i saltsænkningerne og lagunen ved Mesolongi og den traditionelle manuelle høst, der har været stort set uændret gennem årene.

Saltsænkningerne i Mesolongi er et ideelt fremstillingsmiljø, der er beskyttet i henhold til Ramsarkonventionen og Natura 2000. Produktets omdømme styrkes af den unikke karakter af Mesolongi-saltsænkningernes økosystem og den kendte Mesolongi-lagune — Homers »meget smukke sø«. Professor Christos Siasos (Agrinioculture, 2014) beskriver Mesolongi som »landet med den hvide skat«.

Saltsænkningernes aktive overflade (fordampningsdamme og krystalliseringsbassiner) er leragtig, eftersom ler er uigennemtrængeligt for vand. Havvandet kondenseres i fordampningsdammene, og saltet krystalliseres i bassinerne. Krystalliseringsbassinerne har en jævn overflade i deres længde og bredde. Dette betyder, at selv små bølger kan bære »Αφρίνα/Afrina« til kanten af bassinerne, hvorfra det indsamles.

Fremstillingen af »Αφρίνα/Afrina« kræver fortsat fordampning/koncentration af en tilstrækkelig mængde havvand, indtil saltindholdet begynder at krystallisere. Koncentrationen opstår naturligt takket være solens energi og det gunstige mikroklima, dvs. vindhastigheden, temperaturen og den relative luftfugtighed. Saltholdigt vand kræver stærke vinde ud over solskin til koncentrationen, især i sommerperioden, når der ikke må være kraftig nedbør i vækstsæsonen, således at saltet kan krystallisere.

Der dannes et tyndt lag af saltkrystaller på krystalliseringsbassinernes overflade, som er stor. De vestlige vinde bærer overfladelaget af krystaller til bassinernes østlige side, hvor »Αφρίνα/Afrina« endeligt indsamles.

Den menneskelige faktor er også vigtig, da den traditionelle høst, der har været så godt som uændret gennem årene, også har bidraget til at skabe og bevare produktets omdømme. Faglærte arbejdere indsamler »Αφρίνα/Afrina« manuelt med træværktøj, hvilket sikrer det endelige produkts ensartethed takket være deres uddannelse og erfaring. Identificering og adskillelse af produktet kræver erfaring og færdigheder. Den traditionelle teknik videregives fra en generation af saltarbejdere til den næste.

Høstningen af saltkrystaller fra overfladevand manuelt giver produktet en høj renhedsgrad helt uden slam (fordi krystallerne ikke kommer i kontakt med krystalliseringsbassinets bund) og en naturlig hvid farve. Der er derfor ikke behov for at vaske produktet, og dette betyder, at det har et højere indhold af uorganiske salte, især opløselige magnesiumsalte. Magnesiumindholdet i »Αφρίνα«/»Afrina« er derfor højere end indholdet har i andre almindelige salte og forarbejdede kommercielle salte, og dette giver produktet en særlig smag (let bitter, mindre salt) og gør det ideelt til rå eller stegte retter og selv desserter.

»Αφρίνα/Afrina« er den betegnelse, der traditionelt anvendes for saltflor, der fremstilles i Mesolongi-regionen. Betegnelsen »Αφρίνα/Afrina«, der stammer fra ordet for »skum« (afrós), angiver, hvordan produktet fremstilles. I sin bog Mesolongi (1925), skrev K. A. Stasinopoulos: »Det naturligt fordampede luksussalt, Afrina, fremstilles også i lagunen. Der dannes skum af de blide bølger, der bryder på lagunens kyster. Solvarmen kondenserer skummet, og Afrina dannes«.

Produktets omdømme bekræftes af mange historiske og bibliografiske henvisninger.

Den første historiske henvisning til »Αφρίνα/Afrina« stammer fra begyndelsen af det forrige århundrede. I sin bog To alas (Salt) (1906) skrev K. A. Stasinopoulos, at »den bedste af alle naturligt fordampede salte og af alle græske salte generelt er Afrina fra Mesolongi«. »Αφρίνα/Afrina« blev anerkendt som et produkt af høj kvalitet med en udsøgt smag og blev meget efterspurgt som en luksusgave (Mesolongi, K. A. Stasinopoulos, 1925).

Produktets smag og konsistens har fået stor ros fra eksperter f.eks.: I To alas (Salt) (1906) skrev K. A. Stasinopoulos: »skummet er så hvidt som sne og så delikat som æter«. Desuden nævner professor Christos Siasos (Agrinioculture, 2014) følgende egenskaber: »Brisen fremstiller flageligende former rundt om krystalliseringsbassinerne, før saltet udvindes fra bassinerne. Disse flager udgør den saltflor, der kaldes Afrina i denne region. Afrina indsamles manuelt. Det betragtes som det bedste og mest velsmagende salt. Det har en karakteristisk konsistens, smelter i munden og udløser en eksplosion af smagsvarianter«.

I sin prisvindende bog Speak the Mesolongi dialect (1979), der indeholder ca. 2000 lokale ord og udtryk, noterede forfatteren Akakia Kordosi fra Mesolongi: »Afrina: saltskum«.

I sin bog »SALT — Salt in European history and culture« (1997) skriver Theodora Petanidou, professor på universitetet i Aegean, at »Afrina er den traditionelle betegnelse i Mesolongi-regionen for den lille mængde saltkrystaller, der dannes på brakvandets overflade«.

Nye henvisninger på skrift og på internettet, i radio eller tv og i særlige madlavningsprogrammer opretholder og styrker produktets særlige omdømme.

»Αφρίνα/Afrina« anvendes af mange meget kendte kokke. Et eksempel er i den ret, hvormed den unge kok Nikos Billis vandt en pris i San Pellegrino, hvor han repræsenterede Middelhavslandene (Gastronomos, 2016). Stelios Parliaros, George Calombaris, Sotiris Kontizas, Argyros Barbarigos og andre anvender også "Αφρίνα/Afrina i deres retter.

Det er værd at nævne, at Grækenlands første saltmuseum blev oprettet i 2019 i Tourlida-området i Mesolongi, hvilket bekræfter regionens omdømme og dens tætte tilknytning til salt.

Den fremragende kvalitet af »Αφρίνα/Afrina« er konsekvent blevet anerkendt de senere år. Det er ikke tilfældigt, at produktet har fået to priser i internationale fødevare- og smagskonkurrencer — en sølvmedalje i 2016 på »Olymp Awards Food and Beverage Competition« i Athen og en anerkendelse i 2020 på »Great Taste awards« i London. Det faktum, at »Αφρίνα/Afrina« blev valgt som en erindringsgave til lederne på topmødet for det sydlige EU i Athen i 2016 er også værd at bemærke.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/2021/prodiagrafes_afrina280622.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.