P9_TA(2021)0058

Fremtidige udfordringer for kvinders rettigheder: mere end 25 år efter Beijingerklæringen og Beijinghandlingsprogrammet

Europa-Parlamentets beslutning af 11. februar 2021 om fremtidige udfordringer for kvinders rettigheder i Europa: mere end 25 år efter Beijingerklæringen og Beijinghandlingsprogrammet (2021/2509(RSP))

(2021/C 465/17)

Europa-Parlamentet,

— der henviser til Beijingerklæringen og -handlingsprogrammet af 15. september 1995 og resultaterne af gennemgangskonferencen,

— der henviser til artikel 21 og 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

— der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig princip nr. 2, 3, 9 og 15,

— der henviser til FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling, princippet om, at »ingen skal lades i stikken«, og navnlig mål 1, der har til formål at afskaffe fattigdom, mål 3, der skal sikre mennesker sundhed og trivsel, mål 5, der har til formål at opnå ligestilling mellem kønnene og forbedre levevilkårene for kvinder, mål 8, der skal opnå bæredygtig og økonomisk vækst, og mål 13, der skal sikre hurtig handling for at bekæmpe klimaforandringer og deres konsekvenser,

— der henviser til De Forenede Nationers konvention af 18. december 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW),

— der henviser til Europarådets konvention om forebyggelse og bekæmpelse af vold imod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen), der trådte i kraft den 1. august 2014,

— der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) konvention nr. 100 fra 1951 om lige løn, til ILO's konvention nr. 190 fra 2019 om vold og chikane og til ILO's konvention nr. 189 fra 2013 om husarbejdere,

— der henviser til den regionale gennemgang af fremskridtene, »Regional review of progress: regional synthesis«, fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa af 20. august 2019,

— der henviser til rapporten fra UN Women med titlen »Gender Equality: Women's rights in review 25 years after Beijing«, der blev offentliggjort den 5. marts 2020,

— der henviser til rapporten fra FN's generalsekretær til FN's Kommission for Kvinders Status, 64. samling, med titlen »Review and appraisal of the implementation of the Beijing Declaration and Platform for Action and the outcomes of the twenty-third special session of the General Assembly« af 13. december 2019,

— der henviser til FN's generalsekretærs rapport til FN's Kommission for Kvinders Status, 65. samling, om kvinders fulde og effektive deltagelse i beslutningsprocessen i det offentlige liv samt afskaffelse af vold med henblik på at opnå ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders og pigers indflydelse og status af 21. december 2020,

— der henviser til policy brief fra FN's generalsekretær med titlen »The Impact of COVID-19 on Women«, der blev offentliggjort den 9. april 2020,

— der henviser til rapporten fra UN Women med titlen »From Insights to Action: Gender Equality in the Wake of COVID-19«, som blev offentliggjort den 2. september 2020,

— der henviser til rapporten fra EIGE med titlen »Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States«, som blev offentliggjort den 5. marts 2020,

— der henviser til Europa-Parlamentets Forskningstjenestes undersøgelse med titlen »Beijing Platform for Action, 25-years review and future priorities« fra 2020,

— der henviser til FN's Befolkningsfonds (UNFPA's) rapport med titlen »Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage«, der blev offentliggjort den 27. april 2020,

— der henviser til erklæring fra UNFPA med titlen »Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic«, som blev offentliggjort den 28. april 2020,

— der henviser til Rådets konklusioner af 9.-10. december 2019 om økonomier præget af kønsligestilling i EU: vejen frem,

— der henviser til den fælles meddelelse fra Europa-Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 25. november 2020 med titlen »EU's kønshandlingsplan III (GAP III)«,

— der henviser til sin beslutning af 13. februar 2020 om EU's prioriteter for den 64. samling i FN's Kommission for Kvinders Status (1),

— der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 om EU's strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder (2) og til Kommissionens strategi for ligestilling mellem kønnene 2020-2025,

— der henviser til beslutning af 21. januar 2021 om kønsperspektivet i covid-19-krisen og perioden efter krisen (3),

— der henviser til sin beslutning af 26. november 2020 om de facto-forbuddet mod retten til abort i Polen (4),

— der henviser til sin beslutning af 30. januar 2020 om kønsbestemt lønforskel (5),

— der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2020 om ligestilling mellem kønnene i EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik (6),

— der henviser til sin beslutning af 17. december 2020 om behovet for en særlig rådssammensætning om ligestilling mellem kønnene (7),

— der henviser til sin beslutning af 13. februar 2019 om konstatering af tilbagegang med hensyn til kvinders rettigheder og ligestilling i EU (8),

— der henviser til sin beslutning af 13. marts 2012 om kvinders deltagelse i politisk beslutningstagning — kvalitet og ligestilling (9),

— der henviser til EU's flerårige finansielle ramme for 2021-2027 og dens horisontale prioritet om integration af kønsaspektet,

— der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2,

A. der henviser til, at 189 regeringer i hele verden, herunder Den Europæiske Union og dens medlemsstater, forpligtede sig til at arbejde hen imod ligestilling mellem kønnene og styrke alle kvinders og pigers stilling på den fjerde verdenskonference om kvinder i Beijing i 1995;

B. der henviser til, at Beijingerklæringen og Beijinghandlingsprogrammet, der blev vedtaget på konferencen, er den mest omfattende globale dagsorden for fremme af ligestilling mellem kønnene og betragtes som den internationale »grundlov« for kvinder, der definerer kvinders rettigheder som menneskerettigheder og formulerer en vision om lige rettigheder, friheder og muligheder for alle kvinder i verden, og blev bekræftet i 2015 med 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, ved at fastsætte mål og konkrete foranstaltninger for en række spørgsmål, der berører kvinder og piger;

C. der henviser til, at der har været fremskridt for kvinder og piger, navnlig i Europa, siden Beijinghandlingsprogrammet blev vedtaget i 1995, men at der generelt er sket uacceptabelt langsomme fremskridt, og at de hårdt tilkæmpede gevinster risikerer at vende;

D. der henviser til, at Generation Equality Forum på grund af covid-19-pandemien er blevet udsat til første halvdel af 2021;

E. der henviser til, at der er gået 25 år siden den internationale konference om befolkning og udvikling (ICPD) i Kairo, hvor ICPD-handlingsprogrammet blev vedtaget af 179 regeringer og erklærede et globalt tilsagn om seksuel og reproduktiv sundhed og seksuelle og reproduktive rettigheder (SRSR) i overensstemmelse med Beijinghandlingsprogrammet;

F. der henviser til, at konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder trådte i kraft for lidt over 40 år siden, og at fremskridtene med ligestilling mellem kvinder og mænd, selv om alle EU's medlemsstater har ratificeret den, går langsomt, som påpeget af EIGE;

G. der henviser til, at konventionen om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Europarådets Istanbulkonvention), som er det mest omfattende instrument til bekæmpelse af vold mod kvinder i Europa, blev åbnet for undertegnelse for 10 år siden, men endnu ikke er ratificeret af alle EU-medlemsstater eller tiltrådt af EU;

H. der henviser til, at 2021 markerede 10-året for Europarådets Istanbulkonvention;

I. der henviser til, at det er nødvendigt at nedbryde skadelige strukturer og stereotyper, der fastholder ulighed for at fremme ligestilling mellem kønnene; der henviser til, at fremme af ligestilling mellem kønnene ikke blot gavner samfundet som helhed, men også er et mål i sig selv;

J. der henviser til, at uligheder mellem kønnene dækker alle aspekter af arbejdsmarkedet, herunder forskelle i beskæftigelse, løn, pension og pleje, manglende adgang til sociale ydelser og social beskyttelse, stadig mere usikre job og højere fattigdomsrisici for kvinder;

K. der henviser til, at finanskrisen og dens eftervirkninger har vist sig at være skadelige for kvinder, kvinders rettigheder og ligestilling mellem kønnene og har langsigtede konsekvenser; der henviser til, at økonomiske foranstaltninger i perioden efter covid-19-krisen skal tage hensyn til kønsdimensionen og social ligestilling;

L. der henviser til, at virkningerne af krisen er kønsspecifikke, og at krisens konsekvenser har et klart kønsperspektiv, eftersom de påvirker kvinder og mænd forskelligt og har understreget de eksisterende uligheder; der henviser til, at kvinder rammes uforholdsmæssigt hårdt af krisen, mens reaktionen på covid-19-krisen i vid udstrækning har været kønsblind; der henviser til, at disse indvirkninger spænder over en bekymrende stigning i kønsrelateret vold og chikane, ulønnede omsorgsopgaver og huslige opgaver og en ulige fordeling af disse samt begrænset adgang til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder (SRSR) og enorme økonomiske og arbejdsrelaterede konsekvenser for kvinder, navnlig sundhedspersonale og plejere;

M. der henviser til, at kvindedominerede sektorer og erhverv (f.eks. sundhedspleje, pleje og beredskabstjenester, socialt arbejde, uddannelse, detailhandel, kasseassistenter og rengøringspersonale) og den uformelle økonomi blev særlig påvirket af pandemien; der henviser til, at kvinder, der arbejder i sundhedssektoren, potentielt er mere udsat for smittefare end mænd, fordi de udgør 76 % af sundhedspersonalet i EU (10);

N. der henviser til, at kvinder ikke er lige så involverede som mænd, når det gælder beslutningstagning, på grund af det eksisterende glasloft; der henviser til, at der endnu ikke er opnået lige magtdeling mellem mænd og kvinder i de fleste EU-medlemsstater i statslige kabinetter, parlamenter, offentlig forvaltning, i covid-19-taskforcer og i selskabsbestyrelser;

O. der henviser til, at kvinder møder intersektionelle uligheder og forskelsbehandling, bl.a. på grund af race, etnisk eller social oprindelse, seksuel orientering, kønsidentitet og kønsudtryk, religion eller tro, opholdsstatus og handicap, og at der må gøres en indsats for at imødegå enhver form for forskelsbehandling for at opnå ligestilling for alle kvinder; der henviser til, at EU's politikker skal styrke deres tværsektorielle tilgang for at tackle de institutionelle, strukturelle og historiske dimensioner af forskelsbehandling; der henviser til, at en intersektionel analyse ikke kun gør det muligt for os at forstå de strukturelle barrierer, men også er et skridt på vejen til at skabe standarder og strategiske og effektive politikker til bekæmpelse af forskelsbehandling, udstødelse og sociale uligheder;

P. der henviser til, at kvinder er mere tilbøjelige til at blive ramt af arbejdsløshed og have usikre ansættelsesforhold (f.eks. gennem deres ansættelseskontrakter), hvilket skaber jobusikkerhed; der henviser til, at arbejdstagere i plejesektoren overvejende er kvinder (76 %) (11), og at de har tendens til at opleve usikre løn- og arbejdsvilkår; der henviser til, at kvinder udgør størstedelen af brugerne og leverandørerne af tjenesteydelser i den sociale sektor, således at manglen på tilstrækkelige tjenester forhindrer kvinder i at deltage fuldt ud i arbejdsstyrken, hvilket skaber en kønsblindhed i planlægningen, budgetlægningen og leveringen af tjenesteydelser i den sociale sektor;

Q. der henviser til, at den kønsbestemte lønforskel stadig udgør 14 % i Europa (12) og 20 % globalt (13), og at den kønsbestemte pensionsforskel er helt oppe på 40 % i nogle EU-medlemsstater; der henviser til, at den kønsbestemte lønforskel fører til en pensionsforskel, som i sig selv øger risikoen for fattigdom og udstødelse, navnlig blandt ældre og enlige kvinder; der henviser til, at både lønforskelle og usikre ansættelsesforhold har en direkte indvirkning på fremtidige pensioner;

R. der henviser til, at den ulige fordeling af ubetalt omsorgsarbejde og husligt arbejde i alvorlig grad begrænser kvinders deltagelse i økonomien; der henviser til, at kvinders ulønnede omsorgsarbejde har været centralt for at opretholde samfund under covid-19-krisen, men at omsorgsforpligtelser holder 7,7 millioner kvinder i Europa ude af arbejdsmarkedet sammenlignet med 450 000 mænd (14); der henviser til, at kendetegnene ved kvinders beskæftigelse som følge af ulønnet omsorgsarbejde (dvs. deltidsarbejde) er en væsentlig faktor i den kønsbestemte lønforskel; der henviser til, at flere kvinder end mænd påtager sig langsigtede uformelle omsorgsforpligtelser mindst flere dage om ugen eller hver dag, og at kvinder samlet set udgør 62 % af alle personer, der yder langvarig uformel pleje i EU (15);

S. der henviser til, at 35 % af kvinderne på verdensplan har været udsat for fysisk og/eller seksuel vold i parforhold eller seksuel vold begået af en ikke-partner; der henviser til, at der er sket en dramatisk stigning i volden i parforhold under covid-19-pandemien i det, FN kalder »skyggepandemien«, idet der indberettes en stigning på 60 % i antallet af nødopkald fra kvinder, der udsættes for vold fra deres partner, blandt Verdenssundhedsorganisationens medlemsstater i Europa (16);

T. der henviser til, at kvinder er mere sårbare over for konsekvenserne af klimaforandringerne (17), der henviser til, at kvinder synes at være mere bekymrede over klimaet i deres adfærd end mænd, men at kvinder fortsat er underrepræsenteret i beslutningstagende stillinger, der beskæftiger sig med håndtering af klimakrisen, og at de på verdensplan kun udgør 32 % af arbejdsstyrken inden for vedvarende energi (18);

U. der henviser til, at der er en kønsforskel på tværs af alle digitale teknologiområder, navnlig inden for innovative teknologier såsom kunstig intelligens og cybersikkerhed; der henviser til, at kønsstereotyper, kulturel afskrækkelse og manglende bevidsthed om og fremme af kvindelige rollemodeller hindrer pigers og kvinders muligheder i STEM-studier og -karrierer;

V. der henviser til, at der i visse medlemsstater er synlig tilbagegang, og at ligestilling mellem kønnene risikerer at blive rykket længere ned på medlemsstaternes dagsorden;

1. beklager, at verdens ledere fra 100 lande på mødet på højt plan om fremskyndelse af opnåelsen af ligestilling mellem kønnene og styrkelse af alle kvinders og pigers indflydelse og status (Accelerating the achievement of gender equality and the empowerment of all women and girls), der blev afholdt den 1. oktober 2020 under FN's Generalforsamling for at mindes Beijingkonventionen, anerkendte, at de samlede fremskridt med hensyn til kvinders rettigheder ligger langt under, hvad de forpligtede sig til i Beijingkonventionen i 1995;

2. der henviser til rapporten fra UN Women med titlen »Gender equality: Women’s rights in review 25 years after Beijing« (19), der viste, hvordan fremskridt hen imod ligestilling rent faktisk er faldende, og de hårde fremskridt vendes globalt;

3. bemærker med bekymring, at den femte gennemgang af Beijinghandlingsprogrammet, som EIGE offentliggjorde i 2020, fremhævede, at ingen af EU's medlemsstater opfyldte de mål, der var fastsat i Beijingkonventionen i 1995; beklager, at EIGE's ligestillingsindeks for 2020 viste, at fremskridtene var gået i stå med hensyn til at opnå ligestilling mellem kvinder og mænd, og at der trods bestræbelser på at forbedre ligestillingen mellem kønnene, der giver visse resultater, fortsat er vedvarende uligheder og kønsskævheder i EU på alle de områder, der er omfattet af Beijinghandlingsprogrammet;

4. fremhæver, at de sociale og økonomiske konsekvenser af covid-19 i uforholdsmæssig grad påvirker kvinder og piger, forværrer allerede eksisterende uligheder mellem kønnene og truer med at vende de fremskridt, der er gjort indtil nu; fremhæver i denne forbindelse, at pandemien ifølge UN Women's skøn (20) vil skubbe 47 millioner flere kvinder og piger under fattigdomsgrænsen på globalt plan, hvilket bringer det samlede tal op på 435 millioner, samtidig med at den har øget kønsbaseret vold eksponentielt, og kvinder mister deres job og levebrød hurtigere, da de er mere udsatte for hårdt ramte økonomiske sektorer;

5. anerkender, at flere kvinder bliver valgt og udnævnt til beslutningstagende poster, men beklager, at der kun sker langsomme fremskridt, og at der kun er opnået ligestilling i nogle få EU-medlemsstater;

6. minder om sin holdning af 17. december 2020 og opfordrer Rådet til at oprette en særlig rådssammensætning om ligestilling mellem mænd og kvinder med henblik på at iværksætte fælles og konkrete foranstaltninger til at tage udfordringerne op i forbindelse med kvinders rettigheder og kønsligestilling og sikre, at ligestillingsspørgsmål drøftes på højeste politiske niveau;

7. beklager, at integration af kønsaspektet ikke anvendes systematisk på tværs af alle EU's politikområder og finansieringsprogrammer; glæder sig over indførelsen af integration af kønsaspektet som en horisontal prioritet i den flerårige finansielle ramme for 2021-2027; opfordrer Kommissionen til at sikre gennemførelsen af systematisk integration af kønsaspektet som en central strategi til støtte for virkeliggørelsen af ligestilling mellem kønnene og til at gennemføre kønsorienteret budgettering samt kønsorienterede praksisser og køreplaner i samråd med eksperter i kønsbudgettering for at sikre, at kvinder og mænd nyder lige godt af offentlige udgifter på alle niveauer af budgetteringen, og at kvinders perspektiver integreres på tværs af alle områder med specifikke midler til at tackle ulighedsfaktorer såsom vold mod kvinder og piger, herunder i fordelingen af programmet for borgere, rettigheder og værdier, som er øremærket til fremme af ligestilling mellem kønnene;

8. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle og gennemføre konkrete planer og en række foranstaltninger, der modsvares af tilstrækkelig øremærket finansiering, på grundlag af de tolv problemområder, der er fastsat i Beijinghandlingsprogrammet, navnlig vedrørende kvinder og fattigdom, kvinder og økonomi, magt og beslutningstagning, kvinder og vold, kvinder og miljø samt kvinder og sundhed, med henblik på at fremme kvinders rettigheder og dagsordenen for ligestilling mellem kønnene i lyset af det kommende Generation Equality Forum;

9. beklager, at de bagstræberiske tendenser, der kommer til udtryk i visse lande med hensyn til spørgsmålet om Istanbulkonventionen, tilbageslaget mod kvinders seksuelle og reproduktive sundhed og rettigheder og udfordringerne med hensyn til selvbestemmelse over kroppen og kontrol over deres fertilitet, er blevet forværret i de seneste år; fordømmer på det kraftigste forfatningsdomstolens afgørelse om at gennemføre et de facto-forbud mod abort og det efterfølgende tilbageslag for kvinders seksuelle og reproduktive sundhed og rettigheder i Polen samt de uberettigede overdrevne begrænsninger i adgangen til abort;

10. minder om, at kvinders rettigheder er menneskerettigheder, og at de defineres som en umistelig, integreret og uadskillelig del af de universelle menneskerettigheder, således som det blev fastslået på den fjerde verdenskonference om kvinder;

11. opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at overvåge og forbedre indsamlingen af sammenlignelige data om alder, race og etnisk oprindelse og kønsopdelte data med henblik på at forbedre den kvantitative analyse og udforme og gennemføre EU-politikker, der bedre integrerer et intersektionelt kønsperspektiv; understreger vigtigheden af EIGE som leverandør af pålidelige og tilstrækkelige kønsopdelte data som grundlag for lovgivningsmæssige analyser og beslutningstagning og understreger betydningen af at sikre og forhøje finansieringen til EIGE og af at øge dets kapaciteter; opfordrer ligeledes indtrængende EIGE og alle andre relevante EU-institutioner og -agenturer til at arbejde på og indarbejde nye indikatorer, såsom vedrørende fattigdom blandt personer i beskæftigelse, »fattigdom på tid« eller værdien af omsorgsarbejde;

12. minder om, at 46 millioner kvinder og piger i Den Europæiske Union lever med et handicap, og at halvdelen af alle kvinder med handicap, som er i den arbejdsdygtige alder, er økonomisk inaktive; understreger de særlige problemer, som kvinder med handicap står over for, og minder om, at andelen af kvinder med handicap, der lever med alvorlige materielle afsavn, er betydelig i alle medlemsstater; bekræfter derfor på ny nødvendigheden af yderligere at indarbejde kønsperspektivet i den kommende strategi for personer med handicap 2021;

13. opfordrer Rådet og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at godkende og gennemføre direktivet om bekæmpelse af forskelsbehandling og garantere, at mangeartede og intersektionelle former for forskelsbehandling udryddes i alle EU-medlemsstater;

Kvinder og fattigdom

14. fremhæver, at kønsaspektet fortsat er en væsentlig faktor i fattigdomsmønstrene i EU, og at 23,3 % af kvinderne sammenlignet med 21,6 % af mændene er truet af fattigdom ( 21 ) , til trods for at der er betydelige forskelle mellem landene med hensyn til udstødelse og fattigdom; fremhæver, at denne risiko stiger betydeligt i takt med alderen, og at den interkorrelerer med husstandssammensætning, race eller etnisk oprindelse, handicap og beskæftigelsesstatus; fremhæver, at kønsbestemte løn- og pensionsforskelle og mangler inden for pleje er væsentlige faktorer i forbindelse med feminiseringen af fattigdom;

15. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at adressere alle former for feminisering af fattigdommen, herunder fattigdom blandt ældre, navnlig ved at inddrage kønsaspektet i tilgængeligheden af og adgangen til tilstrækkelige pensionsrettigheder med henblik på at udrydde den kønsbestemte pensionsforskel og ved at forbedre arbejdsvilkårene i kvindedominerede sektorer og erhverv; påpeger, at det er vigtigt at adressere den samfundsmæssige, økonomiske og kulturelle undervurdering af kvindedominerede job og bekæmpe sådanne stereotyper og overrepræsentationen af kvinder i atypiske former for beskæftigelse;

16. understreger, at det, samtidig med at der rettes op på de pensionsmæssige uligheder, og pensioner generelt beskyttes og øges, er bydende nødvendigt at bibeholde sociale sikringsordninger i offentligt regi og integrere principperne om solidaritet og omfordeling, mens der samtidig gøres en yderst ihærdig indsats for at bekæmpe usikre og uregulerede arbejdsforhold;

17. opfordrer Kommissionen til at fremlægge en strategi til bekæmpelse af fattigdom med henblik på at bekæmpe feminiseringen af fattigdom, og til i denne henseende at rette et særligt fokus på husstande med enlige mødre; opfordrer også medlemsstaterne til at gennemføre specifikke sociale foranstaltninger til bekæmpelse af risikoen for social udstødelse og fattigdom med hensyn til adgangen til økonomisk overkommelige boliger, transport og energi;

18. opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at træffe specifikke foranstaltninger til bekæmpelse af risikoen for fattigdom blandt ældre og Kommissionen til at medtage kønsaspektet af fattigdommen i dens rammer for økonomisk vækst og socialpolitik; glæder sig over de kønsopdelte indikatorer i mekanismen til overvågning af gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder; understreger nødvendigheden af at integrere kønsperspektivet ved hjælp af en tværsektoriel tilgang i overensstemmelse med princip 2 og 3 i søjlen og opfordrer til at sikre en bedre koordinering mellem den europæiske søjle for sociale rettigheder og det europæiske semester; opfordrer Kommissionen til at udvikle og medtage et ligestillingsindeks i det europæiske semester for at overvåge de kønsrelaterede virkninger af de makroøkonomiske politikker og af den grønne og digitale omstilling;

19. opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at sætte kvinder i centrum for genopretningen af pandemien for at modvirke udhulingen af de fremskridt, der er gjort med hensyn til at lukke det kønsbestemte fattigdomsgab, som covid-19-krisen har afstedkommet;

Kvinder og miljøet

20. glæder sig over anerkendelsen af klimaændringernes kønsdimension i såvel kønshandlingsplanen III som i strategien for ligestilling mellem kønnene 2020-2025; understreger, at ligestilling mellem kønnene er afgørende for håndteringen af klimakrisen;

21. fremhæver, at kvinder er stærke drivkræfter for forandring; opfordrer EU og medlemsstaterne til at afhjælpe den kønsbestemte forskel i beslutningstagende stillinger i forbindelse med klimaindsatsen på alle niveauer i samfundet;

22. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle og fremme kønssensitive mål, målsætninger og indikatorer samt til at indsamle kønsopdelte data i forbindelse med planlægning, gennemførelse, overvågning og evaluering af klimaændringspolitikker, -programmer og -projekter og til at etablere kontaktpunkter for ligestilling og klimaændringer på tværs af statslige institutioner;

Kvinder og økonomi, kvinder og magt samt kvinder og beslutningstagning

23. understreger betydningen af fuld integration af kvinder på lige fod med mænd på alle samfundsmæssige områder og inden for økonomien samt af aktiv fremme af ligelig kønsfordeling på alle beslutningsniveauer; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at ophæve blokeringen af direktivet om kvinder i bestyrelser i Det Europæiske Råd;

24. opfordrer EU til at opstille mål, handlingsplaner, tidsfrister og midlertidige særlige foranstaltninger for at opnå ligestilling mellem kønnene og til at bevæge sig i retning af en afbalanceret repræsentation for så vidt angår alle ledende, lovgivningsmæssige og administrative stillinger;

25. understreger, at fuld integration af kvinder på arbejdsmarkedet og fremme af kvindelige iværksættere er altafgørende faktorer for at opnå langsigtet inklusiv økonomisk vækst, bekæmpe uligheder og fremme kvinders økonomiske uafhængighed;

26. opfordrer EU til at styrke indsatsen for at fjerne den kønsbestemte lønforskel og håndhæve princippet om ligeløn ved at vedtage lovgivning, der øger løngennemsigtigheden, herunder indførelse af obligatoriske foranstaltninger for alle virksomheder; beklager, at Kommissionens forslag om at indføre bindende foranstaltninger for løngennemsigtighed endnu ikke er indført, således som det var planlagt;

27. glæder sig over Kommissionens tilsagn om at overvåge gennemførelsen af direktivet om balance mellem arbejdsliv og privatliv i national lovgivning senest i 2022 og om at sikre, at det gennemføres fuldt ud af medlemsstaterne i samråd med kvinderettighedsorganisationer og civilsamfundsorganisationer; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at gå videre end direktivets minimumsstandarder; bemærker udvidelsen af forældrebestemmelserne til at omfatte langtidspleje af familiemedlemmer med handicap og ældre som et godt udgangspunkt og anmoder Kommissionen om at overveje en yderligere udvidelse for at forhindre tab af arbejdskraft, navnlig kvindelig arbejdskraft;

28. understreger, at ændringer i arbejdsvilkårene, såsom telearbejde, kan påvirke evnen til at logge af og øge arbejdsmængden, og at kvinder påvirkes i langt højere grad end mænd på grund af deres større eller traditionelle rolle som den person, der tager sig af hjemmet og drager omsorg for familien;

29. opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag, som anlægger en holistisk og livslang tilgang til pleje under hensyntagen til såvel plejernes som de plejedes behov, og til at fastsætte minimumsstandarder og kvalitetsretningslinjer for pleje gennem hele livet, herunder for børn, ældre og personer med langsigtede behov;

30. opfordrer Kommissionen til at undersøge kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet og sikre kvinders meningsfulde deltagelse i vigtige beslutningstagende organer og i udformningen af kønssensitive genopretningspakker og økonomiske stimuluspakker inden for rammerne af FFR og EU-genopretningsinstrumentet; bemærker, at covid-19-krisen i særlig grad påvirker kvinder på arbejdsmarkedet i betragtning af stigningen i arbejdsløsheden blandt kvinder; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at træffe specifikke foranstaltninger til at fjerne den kønsbestemte forskel i forbindelse med beskæftigelse gennem målrettet fordeling under genopretnings- og resiliensfaciliteten, hvor EU's medlemsstater demonstrerer konkrete foranstaltninger til bekæmpelse af kvinders arbejdsløshed, fattigdom blandt kvinder og øgede tilfælde af vold mod kvinder og piger som hindringer for kvinders fulde deltagelse i alle livets områder, herunder beskæftigelse;

31. fremhæver behovet for at sikre kvindelige husarbejderes ret til ordentlige arbejdsvilkår og lige social beskyttelse ved at sikre ratificering og gennemførelse af ILO-konvention nr. 189 om ordentlige arbejdsforhold for husarbejdere;

32. bemærker med bekymring, at kvinder kun udgør 18 % ( 22 ) af EU's otte millioner IKT-specialister, og at de risikerer at blive yderligere udelukket fra EU's digitale dagsorden; opfordrer indtrængende Kommissionen til at styrke politikker, der fremmer kvinders øgede deltagelse, karrierer og studier inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM-fagene), og understreger behovet for inklusion og repræsentation af kvinder inden for nye økonomiske områder, der er vigtige for bæredygtig udvikling, herunder IKT-sektoren, den digitale sektor og sektoren for kunstig intelligens;

33. opfordrer EU-institutionerne til at indføre bindende foranstaltninger, såsom kvoter, for at sikre ligestilling mellem kønnene inden for folkevalgte organer og opfordrer medlemsstaterne til at sikre en afbalanceret repræsentation af kvinder og mænd i både Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter; opfordrer også til vedtagelse af strategier, der sikrer en meningsfuld repræsentation af kvinder med forskellige baggrunde i EU-institutionernes beslutningstagende roller;

Kvinder og fattigdom: udryddelse af kønsbaseret vold

34. glæder sig over Kommissionens tilsagn om inden for rammerne af ligestillingsstrategien at bekæmpe kønsbaseret vold og gentager sin opfordring til at afslutte EU's ratificering af Istanbulkonventionen på grundlag af en bred tiltrædelse og til at slå til lyd for, at den ratificeres og gennemføres af alle medlemsstater; opfordrer medlemsstaterne til at tage hensyn til henstillingerne fra ekspertgruppen for indsatsen mod vold mod kvinder og vold i hjemmet (GREVIO) og til at forbedre lovgivningen for at bringe den mere i overensstemmelse med Istanbulkonventionens bestemmelser med henblik på at sikre korrekt gennemførelse og håndhævelse;

35. glæder sig over initiativet til at udvide kriminalitetsområderne til at omfatte specifikke former for kønsbaseret vold i overensstemmelse med artikel 83, stk. 1, i TEUF og opfordrer Kommissionen til derefter at fremsætte et forslag til et holistisk EU-direktiv, som fokuserer på ofrenes interesser, med henblik på at forebygge og bekæmpe alle former for kønsbaseret vold; minder om, at sådanne nye lovgivningsmæssige foranstaltninger under alle omstændigheder bør være et supplement til ratificeringen af Istanbulkonventionen;

36. opfordrer EU til hurtigst muligt at adressere stigningen i den kønsbaserede vold under covid-19-pandemien; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at udarbejde en EU-protokol om kønsbaseret vold i krisetider og til at medtage beskyttelsestjenester for ofre såsom hjælpetjenester, sikre indkvarteringsfaciliteter og sundhedstjenester som »væsentlige tjenester« i medlemsstaterne med henblik på at forebygge kønsbaseret vold og yde støtte til ofre for vold i hjemmet under kriser såsom covid-19-pandemien; bemærker med bekymring manglen på tilgængelige data om vold mod kvinder og piger, som kunne opfange stigningen i antallet af tilfælde under covid-19-pandemien;

37. understreger den rolle, som uddannelse spiller, og opfordrer til at bekæmpe kønsstereotyper, som baner vejen for kønsbaseret vold; opfordrer EU til at sikre, at alle EU's offentlige institutioner indfører og overholder adfærdskodekser, der fastsætter nultolerance over for vold, forskelsbehandling og misbrug, samt interne rapporterings- og klagemekanismer;

38. understreger nødvendigheden af at indsamle og organisere kønsopdelte og aldersopdelte data om alle former for kønsbaseret vold i alle medlemsstaterne; glæder sig over meddelelsen om en ny EU-dækkende undersøgelse fra FRA vedrørende udbredelsen af og dynamikken bag alle former for vold mod kvinder;

39. opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at vedtage specifikke foranstaltninger til udryddelse af cybervold, herunder onlinechikane, cybermobning og kvindefjendsk hadefuld tale, som rammer kvinder og piger uforholdsmæssigt, og til specifikt at adressere stigningen i disse former for kønsbaseret vold under covid-19-pandemien; opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag om relevant lovgivning og til at tage ethvert andet muligt skridt til at udrydde hadefuld tale og chikane på internettet;

40. opfordrer medlemsstaterne til hurtigst muligt at ratificere og gennemføre den nyligt vedtagne ILO-konvention nr. 190 om afskaffelse af vold og chikane i arbejdslivet;

41. opfordrer medlemsstaterne til effektivt at gennemføre direktiv 2011/36/EU ( 23 ) om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor og til at vedtage specifikke foranstaltninger til at adressere vold mod kvinder og ulighed mellem kønnene som grundlæggende årsager til menneskehandel; opfordrer Kommissionen til efter en grundig konsekvensanalyse at revidere direktivet med henblik på at forbedre foranstaltningerne til forebyggelse og retsforfølgning af alle former for menneskehandel, navnlig med henblik på seksuel udnyttelse, som er det mest udbredte og rapporterede område af menneskehandel, der påvirker 92 % af de handlede kvinder og piger i Europa; opfordrer endvidere Kommissionen til at ændre direktivet med henblik på at sikre, at medlemsstaterne udtrykkeligt kriminaliserer bevidst brug af alle de tjenester, som ofre for menneskehandel tilbyder;

Kvinder og sundhed

42. minder om, at universel adgang til sundhedspleje er en menneskeret, som kun kan sikres gennem et system, der er universelt og tilgængeligt for alle uanset social og økonomisk baggrund; opfordrer EU og dets medlemsstater til at sikre tilstrækkelig sundhedspleje og lige adgang hertil;

43. opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at investere i robuste og modstandsdygtige offentlige sundhedssystemer og til at sikre, at sundhedspersonalet, hvoraf de fleste sædvanligvis er kvinder og befinder sig i lavtlønnede funktioner, modtager rimelig kompensation og har ordentlige arbejdsvilkår;

44. opfordrer til universel respekt for og adgang til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder som vedtaget i handlingsprogrammet fra den internationale konference om befolkning og udvikling og Beijinghandlingsprogrammet;

45. understreger, at adgang til familieplanlægning, sundhedstjenester for mødre og sikre og lovlige aborttjenester er vigtige elementer, der sikrer kvinders rettigheder og bidrager til at redde liv;

46. opfordrer medlemsstaterne til at sørge for omfattende seksual- og samlivsundervisning for unge og adgang til seksuel og reproduktiv sundhedspleje, herunder prævention, familieplanlægning og sikker og lovlig abort;

47. bemærker vigtigheden af at tage bedre hensyn til kønsperspektivet i forbindelse med medicinsk diagnosticering og planlægning af behandling for at sikre en passende kvalitetsbehandling af alle mennesker; understreger, at kvindesygdomme og underliggende lidelser er et område, der fortsat er underdiagnosticeret og underbehandlet samt ikke tilstrækkeligt undersøgt;

Hen imod afholdelsen af Generation Equality Forum

48. opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at intensivere bestræbelserne på at gennemføre 2030-dagsordenen og verdensmålene for bæredygtig udvikling, navnlig mål 3 og 5, for at sikre, at ingen kvinder eller piger udsættes for forskelsbehandling, vold eller udstødelse og har adgang til sundhed, fødevarer, uddannelse og beskæftigelse;

49. gentager vigtigheden af EU's engagement i Beijinghandlingsprogrammet og revisionskonferencerne og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at respektere deres overordnede forpligtelser med hensyn til ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og status;

50. glæder sig over den ledende rolle, som medlemsstaterne og Kommissionen spiller i forbindelse med »handlingskoalitionerne«;

51. understreger vigtigheden af at opnå et ambitiøst resultat i forbindelse med det kommende Generation Equality Forum, herunder ved, at Kommissionen og medlemsstaterne vedtager en række fremadrettede ambitiøse tilsagn og foranstaltninger, der modsvares af øremærkede midler, også som et led i handlingskoalitionerne;

52. opfordrer alle medlemsstater og Kommissionen til at foretage årlig overvågning og til at sikre national indberetning som en del af handlingskoalitionens statusrapport;

53. opfordrer indtrængende EU til at sikre, at Parlamentet og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling inddrages fuldt ud i beslutningsprocessen vedrørende EU's holdning i forbindelse med Generation Equality Forum;

o

o o

54. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og nationale parlamenter.

(1) Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0039.

(2) Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0025.

(3) Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0024.

(4) Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0336.

(5) Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0025.

(6) Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0286.

(7) Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0379.

(8) EUT C 449 af 23.12.2020, s. 102.

(9) EUT C 251 E af 31.8.2013, s. 11.

(10) EIGE, Gender Statistics Database, https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/frontline-workers

(11) EIGE Frontline workers https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/frontline-workers

(12) EIGE Beijing Review http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do?dataset=sdg_05_20&lang=en

(13) ILO Understanding the gender pay gap https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_dialogue/---act_emp/documents/publication/wcms_735949.pdf

(14) EIGE's studie »Gender unfair in care and impact for the market« (kønsbestemte uligheder i pleje og konsekvenser for arbejdsmarkedet).

(15) EIGE's ligestillingsindeks 2019 https://eige.europa.eu/publications/gender-equality-index-2019-report/informal-care-older-people-people-disabilities-and-long-term-care-services

(16) British Medical Journal, »Covid-19: EU oplyser, at der er en stigning på 60 % i nødopkald om vold i hjemmet«, 11. maj 2020, tilgængelig på: https://www.bmj.com/content/369/bmj.m1872 FN's generalsekretærs rapport fra juli 2020 om intensivering af bestræbelserne på at udrydde alle former for vold mod kvinder og piger: https://undocs.org/en/A/75/274

(17) EIGE, Area K — Women and the environment: climate change is gendered, af 5. marts 2020, tilgængelig på: https://eige.europa.eu/publications/beijing-25-policy-brief-area-k-women-and-environment

(18) Briefing fra EPRS, »Beijing Platform for Action, 25 year review and future priorities«, 27. februar 2020, tilgængelig på: https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_BRI(2020)646194

(19) UN Women Report Gender equality: Women’s rights in review 25 years after Beijing https://www.unwomen.org/en/digital-library/publications/2020/03/womens-rights-in-review

(20) Rapport fra UN Women med titlen »Gender equality in the wake of COVID-19« (Ligestilling mellem kønnene i kølvandet på covid-19) https://www.unwomen.org/en/digital-library/publications/2020/09/gender-equality-in-the-wake-of-covid-19

(21) I 2014 boede flere end 122 millioner mennesker i EU i husholdninger, som blev betragtet som fattige, hvilket betyder, at de var i risiko for fattigdom eller social udstødelse (AROPE); Af disse 122 er 53 % kvinder, og 47 % er mænd. EIGE's rapport med titlen »Poverty, gender and intersecting inequalities in the EU« fra 2016 https://eige.europa.eu/publications/poverty-gender-and-intersecting-inequalities-in-the-eu

(22) Kommissionens resultattavle for kvinder i den digitale sektor (»Women in Digital (WiD) Scoreboard«) fra 2020.

(23) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/36/EU af 5. april 2011 om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor, og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2002/629/RIA (EUT L 101 af 15.4.2011, s. 1).