(3)Den 26 april 2016 fremlagde Danmark sit nationale reformprogram for 2016 og sit konvergensprogram for 2016. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

(4)Der er taget hensyn til de relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde for 2014-2020. I henhold til artikel 23 i forordning (EU) nr. 1303/2013 kan Kommissionen for at støtte gennemførelsen af relevante rådshenstillinger anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og sine relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende denne bestemmelse, i retningslinjer for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter de europæiske struktur- og investeringsfondes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring.

(5)Danmark er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. I konvergensprogrammet for 2016 har regeringen planlagt en forbedring af den samlede saldo, således at budgettet vil være i balance i 2020. Den mellemfristede målsætning om et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP ventes at blive nået i 2016. Ifølge konvergensprogrammet ventes gældskvoten at nå 35,1 % i 2020. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk. På basis af Kommissionens forårsprognose 2016 ventes Danmark at opnå den anbefalede finanspolitiske tilpasning i 2016 og 2017. På grundlag af sin vurdering af konvergensprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose 2016 er Rådet af den opfattelse, at Danmark forventes at være i overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten.

(6)En forudsætning for holdbar vækst i Danmark er at sikre et tilstrækkeligt udbud af arbejdskraft, efterhånden som befolkningen bliver ældre. De seneste års omfattende arbejdsmarkedsreformer har især til formål at øge incitamenterne til at arbejde og effektiviteten af den aktive beskæftigelsespolitik. Disse reformer kan bidrage til opfyldelsen af Danmarks beskæftigelsesmål under Europa 2020 og styrke bæredygtigheden af den danske velfærdsmodel. Det nationale Europa 2020-mål for social inklusion, hvor der sigtes mod at nedbringe antallet af personer, som lever i husstande med meget lav arbejdsintensitet, er dog langt fra at være nået. Samtidig ligger der stadig en udfordring i at integrere de svageste grupper på arbejdsmarkedet og forbedre deres beskæftigelsesegnethed. Det gælder navnlig personer med indvandrerbaggrund fra tredjelande, herunder dem, der har boet i Danmark i længere tid, samt unge med et lavt uddannelsesniveau. De foranstaltninger, der er truffet som led i trepartsforhandlingerne i 2016 for at øge integrationen på arbejdsmarkedet, vil kunne sikre bedre forhold for nyankomne flygtninge og migranter i Danmark. Der bør dog træffes yderligere foranstaltninger med henblik på en mere effektiv integration af andre marginaliserede grupper på arbejdsmarkedet.

(7)For at bevare den relativt høje velfærd i Danmark er det afgørende at styrke produktivitetsvæksten. Alligevel har produktivitetsvæksten i de sidste tyve år været sløv. En af årsagerne hertil er den fortsatte mangel på konkurrence i den danske servicesektor, navnlig i detailbranchen og i bygge- og anlægsbranchen. Danmark bør derfor øge bestræbelserne på at forbedre produktiviteten i bygge- og anlægsbranchen ved at fjerne hindringerne og sørge for, at der findes rimelige autorisationsordninger, når disse er nødvendige. Danmark bør også lempe restriktionerne for placering af butikker, navnlig ved at gennemføre de reformer, som regeringen har bebudet.

(8)Samlet set har investeringsniveauet i Danmark har været lavt siden det kraftige fald i private investeringer under den økonomiske krise. Det afspejler delvist lave boliginvesteringer, efter at boligboblen brast, og en uudnyttet kapacitet i virksomhederne. Danmark ville kunne styrke den økonomiske vækst og øge produktiviteten ved at sætte gang i investeringerne. Der kan konstateres barrierer for investeringer i service- og forskningssektoren. Detailbranchen og bygge- og anlægsbranchen påvirkes af adgangsbarrierer, som hæmmer konkurrencen og produktivitetsvæksten. Der kan desuden gøres en større indsats for at omsætte universiteternes forskningsresultater til innovation i virksomhederne.

(9)Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Danmarks økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2016. Den har også vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram samt de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til Danmark i de foregående år. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Danmark, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. Henstillingerne som led i det europæiske semester afspejles i henstilling 1 og 2 nedenfor.

(10)Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået konvergensprogrammet, og dets holdning afspejles især i henstilling 1 nedenfor,

HENSTILLER, at Danmark i 2016 og 2017 træffer foranstaltninger med henblik på at:

1.Overholde den mellemfristede budgetmålsætning i 2016 og opnå en årlig finanspolitisk tilpasning på 0,25 % af BNP i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i 2017.

2.Øge produktiviteten og investeringerne i den private sektor ved at styrke konkurrencen i den danske servicesektor, særligt ved at lette markedsadgangen i detailbranchen og i bygge- og anlægsbranchen. Tilskynde til øget samarbejde mellem universiteterne og erhvervslivet.

Udfærdiget i Bruxelles, den .