DA Den Europæiske Unions Tidende C 20/9

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2014/C 20/08)

Denne offentliggørelse giver ret til at rejse indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (2)

»HAVARTI«

EF-Nr.: DK-PGI-0005-0831-05.10.2010

BGB ( X ) BOB ( )

1. Betegnelse

»Havarti«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Danmark

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.3. Oste

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Modnet fast ost, tilvirket af pasteuriseret mælk af bovin oprindelse. Mælk og mælkeprodukter af anden animalsk oprindelse er ikke tilladt.

Vandindhold: afhængigt af fedt i tørstof indholdet, jf. nedenstående tabel

Fedt i tørstof Maks. vandindhold Fra 30 % til < 40 % 54 % Fra 45 % til < 55 % 50 % Fra 55 % til < 60 % 46 % Fra 60 % 42 %

De øvrige specifikke kendetegn er:

Ydre

Kan tilvirkes med eller uden kitmodnet skorpe. Overfladen kan være coated.

Indre

Farve: Hvidlig (eller elfenbensfarvet) til ren gullig

Konsistens: Blød, men fortsat skærbar og med bid (al dente)

Bygning: Mange uregelmæssigt formede huller af størrelse som ris (for det meste 1-2 mm i bredden og op til 10 mm i længden), jævnt fordelt i osten. I ost med 60 pct. fedt i tørstof vil hullerne gennemgående være mindre.

Lugt og smag: Mild, syrlig, aromatisk og med en vis fylde. Med stigende alder bliver lugt og smag mere udpræget. For Havarti 60+ gælder at denne ost har en blød og cremet konsistens og en flødeagtig smag.

Smagstilsætninger

Der kan tilsættes krydderi, som bl.a. purløg og dild, forudsat at krydderiets karakteristiske smag kan identificeres i osten.

Form

Rund eller firkantet.

Lagring

Havartis smags- og teksturkarakteristika opnås efter følgende modningsforløb:

Med skorpe: Kitmodning i 1-2 uger ved 14-18 °C efterfulgt af modning i 1-3 uger ved 8-12 °C.

Skorpefri: Modning i 3 uger ved 12-20 °C.

Havarti må afsendes fra tilvirkningsvirksomheden til viderebehandling, herunder modning, eller oplagring i anden virksomhed, forinden de har opnået denne alder, men må ikke udleveres fra denne anden virksomhed, forinden ostene har opnået minimumsalderen.

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

—

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Havarti skal fremstilles og modnes på modningslagre i Danmark. I Fremstillingsmetoden er det særligt faserne: koaglets overførsel til formene; koaglets sammensmeltning; ostens lagring de første 2-3 uger, som adskiller sig fra den sædvanlige proces ved sammenlignelige produkter. Nedenfor følger en nærmere beskrivelse af de tre faser.

Koaglets overførsel til forme

Når ostekoaglet har opnået den rigtige fasthed separeres valle og ostekoagel. Her er det afgørende, at det separerede ostekoagel holdes helt fri for klumper, inden det fyldes i forme. Dette sikres ved, at hastighed/intensiteten på separeringen af valle er afstemt nøje efter den metodik og kapacitet, som formene fyldes efter. Desuden er det afgørende at ostekoagelet har opnået en beskaffenhed, som gør, at det tåler denne behandling. Dog uden at være så fast, at den efterfølgende sammensmeltning hindres eller generes og dermed forhindrer, at osten opnår Havarti karakteristika på smag og konsistens.

Koaglets sammensmeltning

Koaglet i formen presses ikke eller kun ganske svagt for at sikre den under »Indre« pkt. 3.2. beskrevne struktur dannes og bevares. Osten »presses« således primært via sin egen vægt. For at opnå den ønskede struktur og stadig en sammenhængende ost skal temperaturen i begyndelsen af denne fase holde sig på op til 41 grader celsius. Det er i denne fase at ostens endelig vandprocent bestemmes, og den er også yderst afgørende for opnåelse af den ønskede konsistens og smag.

Ostens lagring de første 2-3 uger

Hvad enten osten skal overflademodnes eller fremstå som skorpefri opbevares osten ved en gennem perioden faldende temperatur der ligger i intervallet 12-20 grader. Generelt modnes oste ved lavere temperaturer end de her angivne.

Styringen af de nævnte faser og disses samspil er afgørende for, at osten opnår de beskrevne karakteristika.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

—

3.7. Specifikke mærkningsregler

Fedt i tørstof indhold angives i 4 trin, dvs. 30+, 45+, 55+ 60+. Havarti med mindst 60 % fedt i tørstof kan benævnes flødehavarti. 45 % fedt i tørstof anvendes som reference for sammenlignende ernæringsanprisning for fedtindhold.

Såfremt der er tilsat en smag til osten, skal den karaktergivende smagstilsætning indgå i benævnelsen eller angives i tilknytning hertil.

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område

Danmark.

5. Tilknytning til det geografiske område

5.1. Det geografiske områdes egenart

Der er lange og stolte mejeritraditioner i Danmark. Mejeribruget i Danmark har et unikt fagligt fællesskab og et højt fagligt niveau som kan dokumenters tilbage til 1921 og menes at have været udviklet gennem mere end 100 år.

Siden slutningen af 1800-tallet har Danmark uddannet faglærte mejerister i videreforarbejdning af mælken på særlige skoler — Ladelund Mejeriskole og Dalum Mejeriskole. I undervisningen af produktion af fisket ost har det været med Havarti som basis.

Siden 1921 har Danmark haft en akademisk uddannelse i mejeri videnskab og teknologi og er i dag et af de få lande i verden, hvor man stadig har denne uddannelse.

5.2. Produktets egenart

Havarti er en såkaldt fisket ost, hvilket relaterer sig til den måde, hvorpå ostekoaglet fyldes i forme og efterfølgende smelter sammen. Man kan genkende osten på de mange uregelmæssigt formede huller af størrelse som ris, jævnt fordelt i osten Havarti har en karakteristisk milde og syrlige smag, som også er aromatisk og med en diskret fylde. Den er blød, men stadig skærbar, som den »al dente« konsistens fuldender. Denne fiskede ost var først produceret i Danmark i 1921, da G. Morgenthaler fra Schweiz lærte to mejerister på to mejerier — Ruds Vedby og Hallebygaard på Sjælland — hvordan man producerede en totalt ny fisket ost. Dette var en stor succes og production af de nye oste spredte sig fra disse to mejeriertil mange andre mejerier i hele Danmark.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Beskyttelse af Havarti som en geografisk betegnelse bygger på Havartis specifikke omdømme og produktionsmetode.

Omdømme

Havarti er meget gammelt dansk ord dateret tilbage til vikingetiden. Det oprinder fra ordet avarti og angiver en frodig, blomstrende flodbred. Navnet »Havarti« relaterer sig tilbage til Hanne Nielsen for hendes arbejde inden for produktionen af oste på Havartigården ved Holte nær København i den sidste del af det 19. århundred Fra 1866 til 1890 lavede hun osteproduktionen på Havartigården berømt i hele Danmark, og hun blev kongelig hof leverandør.

Havarti har i, som udenfor fællesskabet, et omdømme af en specialitet af dansk oprindelse. Ifølge en aktuel forbrugerundersøgelse gennemført af Zapera kender langt hovedparten af de danske forbrugere Havarti og forbinder den med Danmark. Da produktionen og forbruget af Havarti er koncentreret i Danmark, er Havarti også mest kendt blandt forbrugerne i Danmark. Næsten 90 procent af de adspurgte danskere kender Havarti og næsten 80 procent heraf forbinder Havarti med Danmark. Fra andre medlemslande kender godt 1/3 af forbrugerne Havarti.

Dansk mejeribrug har deltaget med Havarti — og modtaget en lang række anerkendelser — ved udstillinger og konkurrencer både nationalt og internationalt. Havarti har deltaget på de nationale udstillinger i over 60 år som en fast bestanddel, ved Landsmejeriudstillingen og Kredsudstillinger Havarti er også jævnligt repræsenteret på Wisconsin Cheese Makers Association, hvor den har vundet flere priser. Ligesom en lang række internationale osteopslagsværker henviser til ostens danske oprindelse.

Havarti har indtaget en anselig plads i dansk osteproduktion, idet dens andel af osteproduktionen er steget fra 1-2 % ved 2. Verdenskrigs afslutning til 50 år senere i 1970-erne at udgøre 16 %. I dag (år 2008) udgør Havarti med 32 700 tons ca. 10,2 % af den totale danske osteproduktion.

Produktionsmetode

Læren om fremstillingen af Havarti kan dokumenteres tilbage til 1921. Læren har været og er fortsat en helt naturlig del af den danske mejeristuddannelse og der henvises derfor også til fremstillingen af Havarti i en lang række lærebøger. Der er særligt tre faser i fremstillingsprocessen, der er afgørende for ostens egenart. Det er styringen af de nævnte faser og disses samspil der er afgørende for at osten opnår de beskrevne karakteristika. Den knowhow, der igennem alle disse år er opbygget på danske mejerier har fremavlet en unik erfaring. Derfor er det vigtigt, at produktionen af Havarti foregår på danske mejerier, hvor mejerister, mejeriteknikere, mejeriteknologer og mejeriingeniører gennem et langt spand af år har fået en gennemgribende uddannelse og undervisning i teknologien for netop denne ostesort. Denne beskrivelse af osten blev inkluderet i Landbrugsministeriets bekendtgørelse af 13. marts 1952, og er i dag stadig inkluderet i bekendtgørelse nr. 2 af 4. januar 2013 vedrørende mælkeprodukter med mere.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (3))

http://www.foedevarestyrelsen.dk/SiteCollectionDocuments/25_PDF_word_filer%20til%20download/06kontor/Varespecifikation%20for%20Havarti_revideret_juli%202011_.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3) Se fodnote 2.