Nr. C 101/22 De Europæiske Fællesskabers Tidende 28. 4. 86 
for de andre strukturfonde, hvormed man kan danne sig en 
vurdering af graden af samordning mellem fondenes 
interventioner. 
4.4. ØSU skønner, at en gennemførelse af den nye 
forordning med udvidelsen af Fællesskabet vil afhænge af, 
at man mindst fordobler Regionalfondens midler og de 
produktive investeringer, at man koncentrerer og kana­
liserer midlerne til de reelt problematiske områder, og at 
man effektivt samordner interventionerne med de andre 
strukturelle fonde og finansieringsinstrumenter. I den 
sammenhæng foreslås det, at man ændrer visse af 
Fællesskabets regionaludviklingsmæssigt relevante politik­
ker og supplerer dem med nye foranstaltninger. 
4.5. ØSU opfordrer Kommissionen til at foreslå foran­
staltninger og metoder til at koncentrere regionaludvik­
lingsstøtten i de sektorer, hvor der på den billigste måde vil 
blive skabt flest arbejdspladser, og hvor det bedst vil svare 
til de regionalpolitiske målsætninger. På denne måde kan 
Kommissionen yde et mere effektivt bidrag til de små og 
mellemstore virksomheder, som takket være deres fleksibi­
litet og tilpasningsevne — som er væsentlige aktiver i 
kampen mod det økonomiske tilbageslag og i mobilise­
ringen af lokale økonomiske ressourcer — er i stand til at 
bidrage direkte til udviklingen i regionerne ved at skabe 
arbejdspladser. 
4.6. ØSU er enig med Kommissionen i, at infrastruktur­
projekter bidrager direkte eller indirekte til jobskabelsen. Det opfordrer Kommissionen til at udføre detaljeret 
forskning for at støtte dette krav med officielle og så 
præcise data som muligt. 
4.7. ØSU henstiller til Kommissionen ikke kun at give 
oplysninger og administrativ og teknisk bistand til 
nationale og lokale myndigheder efter anmodning, men 
også på andre måder sikre en heldig og effektiv anvendelse 
af forordningen. 
4.8. Rådet og Kommissionen opfordres til at træffe de 
rette foranstaltninger til en styrkelse af Regionalfondens 
rolle og at intensivere deres bestræbelser på at indarbejde 
den regionale dimension i Fællesskabets øvrige politikker. 
4.9. I regioner med udviklingsproblemer bør egnede nye 
teknologier fremmes og anvendes, idet der tages hensyn til 
disse regioners komparative fordele og naturressourcer, 
således at disse regioner så hurtigt som muligt kan 
overvinde deres strukturelle vanskeligheder. 
4.10. Endelig mener Det økonomiske og sociale Udvalg, 
at regionaludviklingen og den støtte, som de regionalpoliti­
ske finansieringsinstrumenter yder ved at mobilisere alle 
regionens naturlige og menneskelige ressourcer, bør være 
en nøglefaktor i bekæmpelsen af krisen. Derfor bør 
foranstaltninger udarbejdet med henblik på en økonomisk 
genrejsning harmonere med de regionalpolitiske foranstalt­
ninger. 
Bruxelles, den 26. februar 1986. 
Gerd MUHR 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
Udtalelse om forslag til Rådets resolution om De europæiske Fællesskabers handlingsprogram 
til forebyggelse af cancer 
(86/C 101/08) 
Rådet for De europæiske Fællesskaber besluttede den 4. december 1985 under henvisning til EØF-
traktatens artikel 198 at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse om ovennævnte 
emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til Udvalgets afdeling for miljøbeskyttelse, sundhedsvæsen og 
forbrug, som udpegede Edouard Brassier til ordfører. Afdelingen vedtog sin udtalelse den 4. februar 
1986. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 234. plenarforsamling, den 27. februar 1986, med 
63 stemmer for og 14 stemmer hverken for eller imod følgende udtalelse: 
28. 4. 86 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 101/23 
Udvalget har gennemgået forslaget til Rådets resolution om 
De europæiske Fællesskabers handlingsprogram til fore­
byggelse af cancer og er ligesom Kommissionen tilfreds 
med de initiativer, som Det europæiske Råd har taget på 
møderne i Milano (juni 1985) og i Luxembourg (december 
1985). Disse initiativer er et positivt svar på både de tanker, 
ØSU gentagne gange har givet udtryk for, og på de 
opfordringer og aktionsmuligheder, der fremhæves på 
internationalt niveau gennem Verdenssundhedsorganisa­
tionen WHO's program »Sundhed år 2000« (vedtaget af 
dens regionaludvalg for Europa—den 24. til 29. september 
1984). 
Udvalget beklager dog, at der ikke er taget tilstrækkeligt 
hensyn til dets forslag vedrørende erhvervsbetinget 
cancer (J). 
Udvalget deler de synspunkter, der er fremsat i forslaget til 
Rådets resolution, med forbehold af nedenstående generel­
le og særlige bemærkninger. 
Indledende bemærkninger om problemets omfang 
I EF rammes hvert år 1 million mennesker af cancer, og 
500 000 dør af sygdommen. 
Af alle dødsfald før 70-årsalderen skyldes 20 % cancer. Fra 
nu af og til år 2000 kan man forudse, at over 1 million vil dø 
alene af lungecancer, som bl.a. fremmes ved rygning. 
Ved at koncentrere sig om de fem mest dødbringende 
former for cancer vil det være muligt at reducere antallet af 
dødsfald med 10 til 15 %, hvis der på europæisk plan gøres 
en indsats for at løse problemerne i forbindelse med 
grundforskning, forebyggelse og behandling af cancer. 
15 % svarer for øvrigt til WHO's målsætning for cancer i 
programmet »Sundhed år 2000«, og resultatet kan nås 
hovedsagelig gennem en begrænsning af anvendelsen af 
tobak. Ifølge nyligt foretagne vurderinger vil en betydelig 
nedsættelse af tobaksforbruget medføre et mærkbart fald i 
antallet af cancertilfælde. 
Betydningen af udefra kommende faktorer (tobak, alkohol, 
levnedsmidler, miljø) varierer efter befolkningsgruppen og 
kan være afhænging af sociale, geografiske og endda 
religiøse faktorer. Deres betydning er så stor, at man kan 
nedsætte risikoen for cancer ved at indvirke på dem. 
Men viden om dem forudsætter en forbedring af statistik­
kerne, der skal resultere i en epidemiologi af kvalitet. 
Terapeutiske fremskridt kan være afhængige heraf, selv om 
de allerede giver bedre resultater end før i tiden. I øjeblikket 
registreres der 45 % helbredelser eller behandlinger med 
heldigt udfald. Denne procentdel kunne forbedres yderlige­
re gennem et bedre kendskab til årsagerne og også gennem 
en bedre oplysning af befolkningen, der ville føre til en 
adfærd, som fremmer konsultationer på et tidligt stadium. 
(i) EFT nr. C 188 af 29. 7. 1985, s. 1; EFT nr. C 176 af 4. 7. 1983, 
s. 16. 1. Generelle bemærkninger 
1.1. Forslaget om forebyggelse af cancer er et led i en 
større plan for kampen mod cancer, hvis hovedlinjer og 
vigtigste etaper er beskrevet i en meddelelse fra Kommissio­
nen af 13. december 1985 med titlen »Aktion til bekæmpel­
se af kræft« og som har flere punkter, nemlig: 
1. Iværksættelse af en aktion med betegnelsen »Europa 
mod kræft«, der skal sigte mod 
a) den bedst mulige samordning af alle de initiativer, 
der for øjeblikket tages i Europa; 
b) undersøgelse af alle nye initiativer inden for 
— forebyggelse, 
— forskning (herunder behandling). 
2. Nedsættelse af et ad hoc-udvalg 
— som skal bestå af højt kvalificerede forskere og 
cancerspecialister, 
— som har til opgave at udarbejde henstillinger 
angående hvilke midler, der bør anvendes til 
gennemførelsen af denne europæiske aktion mod 
kræft 
for efter nogle måneder at nå frem til specifikke 
kommissionsforslag. 
3. En prioriteret behandling: 
— i nær fremtid af de forslag, der i øjeblikket er forelagt 
ØSU til udtalelse, 
— / begyndelsen af 1986 af de forslag, der tager sigte på 
at forny programmet for medicinsk forskning (1987 
til 1999), herunder den samordnede indsats mod 
cancer. 
Dette program skal klart definere en »canceraktion« på tre 
områder: 
— screening og diagnosticering, 
— behandlingsformer og kemiske forsøg, 
— forskning. 
1.2. Udvalget mener, at det i denne fase er absolut 
nødvendigt at definere en helhedsstrategi og en plan for 
samordnet indsats, hvis kampen mod cancer skal være 
effektiv. 
Forslaget, der er forelagt Udvalget, er kun en del af et større 
projekt, skitseret ovenfor. Dette projekt gør kampen mod 
cancer, der er en virkelig samfundsplage, mere sammen­
hængende. 
1.3. Udvalget foreslår, at ad hoc-udvalget også skal 
omfatte repræsentanter for arbejdsmarkedets parter, fordi 
erhvervsbetinget cancer er en realitet. 
1.4. Udvalget ønsker, at der først og fremmest skal 
forskes i de grundlæggende og medvirkende årsager til 
cancer, og at der samtidig træffes forholdsregler, der letter 
udbredelsen af informationer om cancerforskningen i dens 
forskellige aspekter. 
Nr. C 101/24 De Europæiske Fællesskabers Tidende 28. 4. 86 
Udvalget finder det endvidere nødvendigt, at der på EF-
niveau gøres en indsats for at programmere og koordinere 
forskningen. 
1.5. Udvalget tillægger det endvidere afgørende betyd­
ning, at offentligheden informeres korrekt, samt at de 
bredeste lag i befolkningen bevidstgøres om og inddrages i 
forebyggelsen og får kendskab til behandlingen af de mest 
udbredte former for cancer. Denne informering og 
bevidstgørelse skal også omfatte skole- og universitetsmil­
jøet. 
1.6. Som supplement til resolutionsforslaget, der er 
forelagt ØSU til udtalelse, har Kommissionen opstillet en 
finansieringsoversigt, som bl.a. fastlægger retningslinjer 
for tildeling af midler til de forskellige udgiftsposter såsom 
undersøgelser, eksperter, møder, tilskud og pilotprojekter 
for et handlings- og aktivitetsprogram af fem års varighed. 
Udgiftsbyrden er progressiv og vokser årligt, for efter fem 
år at nå op på et samlet budget på 6,3 millioner ECU. 
Udvalget mener, at den del af udgifterne, der går til 
information af sundhedspersonalet og offentligheden samt 
til pilotprojekter, er upræcis og tilsyneladende utilstrække­
lig og står i misforhold til de øvrige udgifter. 
2. Særlige bemærkninger 
2.1. Den forklarende note, resolutionsforslagets indle­
dende »betragtninger« og selve resolutionen har ikke givet 
anledning til større bemærkninger, det skulle da lige være 
deres gentagelse af ideer, der forklares tydeligt i bilaget. 
2.2. Punkt 1 ii) i forslaget til resolution 
I den franske udgave bør udtrykket »réduire les années 
potentielles de vie perdues«, (på dansk: »at mindske det 
antal leveår, der muligvis går tabt«) erstattes af »perte 
d'années de survie« eller »perte de vie potentielle«. Dette 
giver ikke anledning til ændringer i den danske oversættel­
se, da dette gengiver ønsket om at mindske forskellene i 
forventet levetid, men også om at øge antallet af leveår efter 
en cancerbehandling; denne situation ville opstå som følge 
af: 
— et større antal screeninger eller diagnosticering på et 
tidligt stadium, om muligt forestået af sygesikringen, 
— og/eller en større effekt af behandlinger, der indledes på 
et tidligt stadium og/eller udgør terapeutiske frem­
skridt. 
2.3. Bilaget til resolutionsforslaget indeholder en frem­
stilling af ti forskellige punkter: 
Punkt 1: Cancerproblemets karakter og udbredelse (jf. 
oversigten i de indledende bemærkninger) Punkt 2: De seneste fællesskabsaktioner og -projekter i 
forbindelse med forebyggelse af cancer 
Hvad angår erhvervsbetinget cancer, mener Udvalget, at 
årsagerne til visse risici så vidt muligt bør elimineres. Hvad 
asbest angår, noterer Udvalget med tilfredshed, at Rådet 
allerede har vedtaget foranstaltninger til begrænsning af 
salg og anvendelse af asbest (herunder blå asbest eller 
krokydolit) i1) og til beskyttelse af arbejdstagerne mod de 
risici, der er forbundet med arbejdet med asbest (2), samt at 
Kommissionen for nylig har forelagt Rådet et nyt forslag 
vedrørende forebyggelse af asbestforurening af miljøet (3). 
Udvalget fremhæver dog, at de af Kommissionen fastsatte 
normer for asbest ikke altid yder en effektiv garanti. 
Kommissionen bør væsentligt forstærke beskyttelsen af 
borgerne og arbejdstagerne mod den cancerrisiko, der er 
forbundet med asbest (og den bør finde erstatningsproduk­
ter, der ikke er skadelige). 
Punkt 3: Hensigten med programmet og dets målsætninger 
Målsætningerne betragtes som relevante og væsentlige, 
men måske bør de specificeres nærmere. 
Punkt 4: Initiativer på fællesskabsplan 
I den franske udgave ændres »stratégie nutritionelle« til 
»stratégie alimentaire«, på dansk bevares ordet »ernærings-
strategi«. På dette område bør man give forbrugerne 
mulighed for frit at kunne vælge en sund ernæring med så få 
cancerrisici som muligt. Et problem står tilbage: tilsæt­
ningsstofferne (konserveringsmidler, farvestoffer) og medi­
cinrester i animalske produkter (antibiotika, hormoner). 
Det europæiske Fællesskab bør iværksætte forskning i 
erstatningsprodukter og -produktionsmetoder for de 
produkter og produktionsmetoder, der kan være cancer-
fremkaldende. 
Punkt 5: Ernæring (på fransk: »Alimentation« i stedet for 
»Nutrition«) 
1. Samme terminologiske bemærkning til den franske 
udgave. 
2. Man er næppe i dag i stand til at fremsætte helt sikre 
anbefalinger, hvad angår visse typer cancerrisici, da der 
mangler videnskabelige beviser. Det er derfor vanskeligt at 
bygge en strategi på ubeviste kendsgerninger. Forskningen 
skulle gøre det muligt videnskabeligt at præcisere visse 
årsager til cancer eller medvirkende faktorer. 
Da der foreligger bevis for en sammenhæng mellem 
umådeholden alkoholindtagelse og cancer, bør Fællesska­
bet modigt undersøge og foreslå praktiske forebyggelses-
foranstaltninger, der forhåbentlig kan reducere alkohol-
(!) Direktiv 76/769/EØF, ændret ved direktiv 83/478/EØF (EFT 
nr. L 263 af 24. 9. 1983, s. 25 ff.). 
(2) Direktiv 83/477/EØF (samme Tidende). 
(3) Dok. KOM(85) 632 endel. 
28. 4. 86 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 101/25 
misbruget. Dette kan, hvis det gennem forskning fastslås, at 
disse foranstaltninger er effektive, f.eks. ske gennem: 
— en betydelig forhøjelse af afgifterne på alkohol, 
— forbud mod reklame for alkoholiske drikke, herunder 
forbud mod at producenter og forhandlere af alkoholi­
ske drikke står som sponsorer af sportsaktiviteter, 
— oplysning i skolerne om de risici, der er forbundet med 
alle former for alkoholmisbrug, 
— forbud mod salg af alkoholiske drikke på visse 
offentlige steder (f.eks. stadioner). 
Punkt 6: Tobak 
Eftersom det er videnskabeligt bevist, at rygning er 
cancerfremmende, bør der tages følgende forholdsregler: 
1. Det bør understreges, at alle former for tobak er 
skadelige. 
2. Cigaretrøg indeholder tjærestoffer, der kan give 
lungecancer. Det vil derfor være hensigtsmæssigt, om 
Fællesskabet trækker alle cigaretter, der danner store 
mængder af tjærestoffer, tilbage fra markedet (20 mg pr. 
cigaret synes at være den tilladelige overgrænse i en sådan 
politiks indledende fase). 
3. Cigaretter med filter, hvis effektivitet er variabel, 
reducerer optagelsen af nikotin og tjærestoffer. Selv om den 
måske reducerer risikoen for cancer, reducerer den ikke 
nødvendigvis risikoen for bronkitis og iskæmiske hjerte­
sygdomme. 
4. Da en nedsættelse af tobaksforbruget kan reducere 
cancerrisikoen med 15 %, er det vigtigt at træffe praktiske 
forholdsregler for at opnå dette, f.eks.: 
— forhøjelse af afgifterne på tobak, 
— forbud mod reklame for tobak, 
— forbud mod skjult reklame gennem sponsoring af 
sportaktiviteter, 
— respekt for forbudet mod rygning på visse steder 
(kontorer, mødelokaler, specielle kupeer i tog), og en 
gradvis udvidelse af zonerne for ikke-rygere. 
Punkt 7: Screening og diagnosticering på et tidligt stadium 
Følgende præciseringer er på sin plads: 
1. Den systematiske screening kan være rettet mod 
begyndende cancerlidelser (f.eks. kan brystcancer opdages 
ved selvundersøgelse eller røntgenundersøgelse) eller nogle 
gange mod præcancerøse lidelser (f. eks. livmoderhals­
kræft). 
2. I tilfælde af prcecancerøse lidelser (f.eks. i livmoder­
halsen) kan man sætte en forebyggende behandling i gang, 
som bevisligt er effektiv, og der bør derfor udvikles et 
systematisk screeningprogram. 
3. Konstatering af ondartede cancerlidelser på et tidligt 
stadium er meget værdifuld for den enkelte, men set i samfundsperspektiv indebærer det en større byrde, efter­
som diagnosticeringen og behandlingen er mere komplice­
ret. 
Det er en kendsgerning, at systematisk screening af f.eks. 
brystcancer reducerer dødeligheden for denne lidelse, men 
metodens resultater bør evalueres, efterhånden som den 
anvendes. 
Punkt 8: Epidemiologiske data om cancer sygelighed og 
-dødelighed 
1. Der må findes midler til forbedring af adgangen til 
undersøgelse af sygelighedens og dødelighedens medicin­
ske årsager, i det mindste for visse kvalificerede personer, 
som udelukkende skulle være beskæftiget med epidemiolo­
giske studier. 
Derimod skulle personer, der nok tilhører sundhedsprofes­
sionen og er teknisk kvalificerede, men som ikke har 
beføjelser til at udføre sådanne undersøgelser, ikke have 
adgang hertil. 
Udvalget foreslår, at Kommissionen prøver at indføre 
muligheden for at gøre anmeldelse af cancer obligatorisk i 
de lande, hvor det er nødvendigt, sådan som det f.eks. er 
tilfældet med infektionssygdomme. 
Hvis et centralt cancerregister åbnes, bør det kun være 
tilgængeligt 
— for epidemiologiske undersøgelser, 
— til eventuel bestemmelse af cancerens oprindelige årsag. 
2. Da man ved, at bestemte samfundsgrupper udsættes 
for bestemte cancerrisici, bør hindringerne for at gennem­
føre undersøgelser af erhvervsbetinget cancer fjernes. Især 
undersøgelser af produkter eller processer, som sandsynlig­
vis, men endnu ikke beviseligt, er cancerfremmende, bør 
intensiveres, så at der i givet fald kan sættes regler for deres 
anvendelse. 
3. og 4. Cancerregistreringssystemerne er med få 
undtagelser (børn i Vesttyskland og hele Danmarks og 
Storbritanniens befolkning) meget ufuldstændige og 
utilstrækkelige. En af de største vanskeligheder er forbun­
det med lægernes tavshedspligt i henhold til gældende 
etiske regler. Ofte forholdes patienten den virkelige 
diagnose. Fremskridt i kampen mod cancer er imidlertid til • 
dels afhængig af gode generaliserede epidemiologiske data i 
en region eller et land. Cancerpatienten vil ofte se positivt 
på eller endda ønske bedre information om sin diagnose og 
behandling. I hvert fald ville han sandsynligvis ikke 
modsætte sig, at data om hans eget tilfælde registreres. Det 
er vigtigt ikke at gøre patienten til en »ting«. 
Nr. C 101/26 De Europæiske Fællesskabers Tidende 28. 4. 86 
Der må derfor træffes foranstaltninger til at nedbryde de 
barrierer, påskuddet om lægernes tavshedspligt og profes­
sionens regler udgør, samtidig med at individet respekteres, 
således at der kan ske videnskabelige fremskridt, og 
leveniveauet forbedres i fremtiden. 
På den anden side må det undgås, som det påpeges fra 
forskelligt hold, at EF-regler på sundhedsområdet skaber 
nye eller flere hindringer for epidemiologiske undersøgel­
ser. 
Punkt 9: Sundhedsoplysning 
9.1. Sundhedsoplysning anses for at være meget vigtig, 
men man er først nu ved at begynde at forstå, hvilke 
metoder der er effektive. 
TV og medierne kan spille en positiv rolle på visse 
betingelser: 
— at der anvendes anerkendte specialister, 
— at dårlige eller inkompetente informatorer ikke får 
adgang, 
— at der evt. fastsættes en systematisk berigtigelsesret i 
tilfælde af dårlig information. Efter nogles mening er afholdelse af offentlige konferencer 
om cancer også en mulighed. 
Midlerne, der afsættes til sundhedsoplysning, bør ikke 
begrænses af en alt for snæver opfattelse af forholdet 
mellem effektivitet og omkostninger. 
Punkt 10: Internationalt samarbejde 
10.2. Det vil være nyttigt at iværksætte de foranstaltnin­
ger, der er omtalt i målsætningen for cancer i WHO's 
program »Sundhed år 2000«, der principielt sigter på en 
15 % reduktion af cancerdødeligheden. 
Endvidere bør man være opmærksom på følgende 
spørgsmål: 
— Hvorledes EF gennem samarbejde kan bidrage til at 
hjælpe tredjelande, der har færre sanitære hjælpemidler 
i kampen mod cancer eller bestemte former for cancer, 
der er mere udbredte i disse lande; 
— støtte til forslaget om, at repræsentanter fra nationale 
europæiske centre for cancerbekæmpelse mødes i 
Milano for at konkretisere Frankrigs, Italiens og 
Vesttysklands initiativ. 
Bruxelles, den 27. februar 1986. 
Gerd MUHR 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
BILAG 
til Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
Forkastede ændringsforslag 
Følgende ændringsforslag, som var indgivet i overensstemmelse med forretningsordenen, blev forkastet af 
Udvalget under forhandlingerne: 
Punkt 2.3 til punkt 4 
I sidste linje udgår ordene »(antibiotika, hormoner)«. 
Begrundelse 
1. Hvilke beviser foreligger der for, at antibiotika i animalske produkter er kræftfremkaldende ? 
2. De endogene hormonniveauer er ofte højere i vegetabilske produkter end i animalske produkter. Antydes 
det, at der er en specifik forskel i de samme endogene hormoners kræftfremkaldende egenskaber, alt efter 
om de forekommer i vegetabilske eller animalske produkter ? 
28. 4. 86 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 101/27 * 
Afstemningsresultat 
34 stemmer for, 36 stemmer imod, 3 stemmer hverken for eller imod. 
Punkt 6: Tobak, underpunkt 4 
Efter ordet »cancerrisikoen« affattes teksten således: 
»er det vigtigt gennem en praktisk forskningsindsats at finde frem til, hvor effektivt følgende forholdsregler 
kan være med til at nedsætte tobaksforbruget: 
— forhøjelse af afgifterne på tobak, 
— forbud mod reklame for tobak, 
— forbud mod rygning på visse steder (kontorer, mødelokaler, specielle kupeer i tog).« 
Begrundelse 
Selv om de hidtidige forskningsresultater har godtgjort, at der er en sammenhæng mellem rygning og cancer, er 
der ikke noget klart bevis for, at de i dette punkt foreslåede forholdsregler vil føre til det ønskede resultat. Hvis 
disse forholdsregler blev vedtaget uden forskning, kunne de vise sig at virke mod hensigten. Det vil derfor være 
mere praktisk at opfordre til en hensigtsmæssig forskningsindsats på EF-niveau med henblik på at opstille de 
kendsgerninger, der kan støtte forslagene. Denne fremgangsmåde stemmer overens med afdelingens ønske om 
mere forskning på andre områder. 
Afstemningsresultat 
15 stemmer for, 54 stemmer imod, 8 stemmer hverken for eller imod.