DA

Bruxelles, den 12.7.2006

KOM(2006) 373 endelig

2006/0132 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV

om en ramme for Fællesskabets indsats for en bæredygtig anvendelse af pesticider

(forelagt af Kommissionen)

{SEC(2006) 894}

{SEC(2006) 914}

BEGRUNDELSE

1. baggrunden for forslaget

· Begrundelse og formål

Pesticider er aktivstoffer og produkter, der er udformet til at kunne påvirke grundlæggende processer i levende organismer, og som derfor kan dræbe eller bekæmpe skadelige organismer (skadegørere). Disse produkter kan derfor have skadelige virkninger på ikke-målorganismer, menneskers sundhed og miljøet. Som følge af de særlige omstændigheder ved anvendelsen af pesticider (navnlig til plantebeskyttelse) – frigivelse i miljøet – er de reguleret i medlemsstaterne og i Fællesskabet. Der er i årenes løb udviklet et omfattende system til vurdering af risikoen for sundhed og miljø.

På trods af lovreglerne på området kan der fortsat findes uønskede mængder af visse pesticider i miljømedierne (navnlig jord, luft og vand), og i landbrugsprodukter kan der stadig findes restkoncentrationer, der overskrider de lovfæstede grænser. Nye og opdukkende videnskabelige fund – f.eks. visse kemikaliers, herunder pesticiders, evne til at forstyrre hormonsystemet selv i små koncentrationer – understreger den mulige risiko for mennesker og miljø, anvendelsen af disse stoffer indebærer.

Med vedtagelsen af det sjette miljøhandlingsprogram erkendte Europa-Parlamentet og Rådet, at pesticidernes påvirkning af sundhed og miljø må mindskes yderligere, navnlig hvad angår pesticider, der anvendes i plantebeskyttelsesmidler. De understregede, at det var nødvendigt at nå frem til en mere bæredygtig anvendelse af pesticider, og udstak en tostrenget strategi:

– Fuldstændig gennemførelse og passende revision af de relevante lovrammer

– Udvikling af en temastrategi for bæredygtig anvendelse af pesticider

Kommissionen forelægger i sin meddelelse 'En temastrategi for bæredygtig anvendelse af pesticider’ [KOM(2006) 372] de forskellige foranstaltninger, som vil kunne indgå i denne strategi. De er så vidt muligt indarbejdet i allerede eksisterende retsakter og politikker. Formålet med det vedlagte direktivudkast er at gennemføre de dele af temastrategien, som kræver ny lovgivning.

Selv om udtrykket “pesticider” er anvendt i alle de dokumenter, der indgår i temastrategien, vedrører direktivforslaget indtil videre kun plantebeskyttelsesmidler. Der er flere grunde til denne begrænsning, herunder at plantebeskyttelsesmidler er den vigtigste pesticidkategori, og den, som har været lovreguleret længst. Lovgivning om markedsføring af biocidholdige produkter er først for nylig blevet indført med direktiv 98/8/EF, og Kommissionens og medlemsstaternes erfaringer er endnu ikke omfattende nok, til at der kan foreslås yderligere foranstaltninger på området. Det fremgår desuden klart af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om det sjette miljøhandlingsprogram, at det, selv om man anvender udtrykket "pesticider", hovedsagelig er plantebeskyttelsesmidler, det handler om. Dette understreges af artikel 7, stk. 1, femte led, som opfordrer til "...en betydelig samlet nedsættelse af risici og af pesticidanvendelsen, der dog skal være forenelig med den nødvendige afgrødebeskyttelse", og artikel 7, stk. 2, litra c), hvor direktiv 91/414/EØF anføres som den gældende lovramme, der skal suppleres med temastrategien. Med dette forslag fokuseres der derfor indtil videre på anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler. Hvis det i fremtiden bliver nødvendigt med lignende foranstaltninger for biocider, indlemmes de i temastrategien efter behov.

· Generel baggrund

På trods af sundheds- og miljørisikoen ved pesticider indebærer de også en række – navnlig økonomiske – fordele, især for landbrugerne. Brugen af pesticider maksimerer landbrugsudbyttet og kvaliteten af landbrugsprodukterne og minimerer behovet for arbejdskraft. De gør det nemmere at begrænse jorderosion, fordi de giver mulighed for reduceret jordbearbejdning, og de medvirker til at sikre pålidelige forsyninger af et bredt udvalg af overkommelige landbrugsprodukter. Plantebeskyttelsesmidler er også et vigtigt middel til at opfylde plantesundhedskravene og dermed åbne vejen for international handel med landbrugsprodukter. Dette er de vigtigste grunde til pesticidernes omfattende anvendelse i landbruget. Også uden for landbrugssektoren har pesticiderne mange anvendelser, fra træ- og tekstilbeskyttelse til sundhedsbeskyttelse.

De nuværende politikker og lovregler blev første gang indført på EF-plan i 1979 og har siden udviklet sig betydeligt for at kulminere med vedtagelsen af direktiv 91/414/EØF om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter. Ifølge disse direktiver skal alle plantebeskyttelsesmidler og biocidholdige produkter vurderes og godkendes, inden de kan markedsføres. På trods af de stigende omkostninger ved denne proces og det faldende antal aktivstoffer på markedet er forbruget og anvendelsen af pesticider i EU ikke faldet i de sidste ti år. Heller ikke andelen af fødevare- og foderprøver, hvor restkoncentrationerne af pesticider overskrider de lovbestemte grænser, er faldende, men forbliver på ca. 5%. Endvidere indeholder vandmiljøet ofte pesticidkoncentrationer, der ligger langt over den tilladte grænse, og denne tendens viser ikke tegn på nedgang. Der er i de sidste femten år observeret betydelige, men ujævnt fordelte ændringer i pesticidanvendelsen i medlemsstaterne. Mens anvendelsen daler i nogle medlemsstater, er den steget kraftigt i andre. Disse indbyrdes afvigende tendenser, som skyldes forskelle i medlemsstaternes politik på området, taler for, at der gribes ind på fællesskabsplan, navnlig med henblik på at harmonisere beskyttelsesniveauet for sundhed og miljø.

I henhold til artikel 7, stk. 1, i afgørelse nr. 1600/2002/EF om det sjette miljøhandlingsprogram er temastrategiens overordnede mål at mindske pesticiders virkninger på sundhed og miljø og mere generelt at opnå en mere bæredygtig anvendelse af pesticider samt en betydelig samlet nedsættelse af risici og af pesticidanvendelsen, der dog skal være forenelig med den nødvendige afgrødebeskyttelse.

Ifølge artikel 7, stk. 2, litra c), i afgørelse nr. 1600/2002/EF er temastrategiens mål:

– at minimere farer og risici for sundhed og miljø i forbindelse med pesticidanvendelse

– at forbedre kontrollen med anvendelsen og distributionen af pesticider

– at nedbringe koncentrationerne af farlige aktivstoffer, bl.a. ved at substituere de farligste stoffer med sikrere (herunder ikke-kemiske) alternativer

– at tilskynde til begrænset pesticidanvendelse eller pesticidfri dyrkning, navnlig ved at øge forbrugernes bevidsthed, fremme brugen af kodekser for god praksis og fremme overvejelser om eventuel anvendelse af finansielle instrumenter

– at indrette et gennemskueligt system for rapportering og overvågning af fremskridtene hen imod strategiens mål, herunder udvikling af passende indikatorer.

Temastrategier er nye værktøjer, der bygger på en helhedsorienteret tilgang til et bestemt emne. Det er et centralt element ved denne tilgang, at strategiens foranstaltninger indarbejdes i de eksisterende lovregler og politikker. Der vil derfor fortrinsvis blive truffet foranstaltninger inden for rammerne af disse politikker. I denne henseende indeholder den fælles landbrugspolitik allerede særlige foranstaltninger til fremme af dyrkning med lavt pesticidbrug, særlig forordning (EF) nr. 1698/2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne. Den nyligt vedtagne forordning (EF) nr. 396/2005 om maksimalgrænseværdier for pesticidrester i fødevarer og foderstoffer indeholder bestemmelser om skærpelse af de årlige overvågningsprogrammer. Miljøovervågning af pesticider vil bl.a. indgå i de overvågningsaktiviteter, der kræves efter vandrammedirektivet.

I forbindelse med udarbejdelsen af temastrategien, navnlig høringsprocessen og konsekvensanalysen, har det imidlertid vist sig, at nogle af de påtænkte foranstaltninger ikke kan indarbejdes i de eksisterende love eller politikker. For flere af dem er det blevet påvist, at de bedst kan gennemføres gennem specifik lovgivning. Det vedlagte direktivudkast indeholder alle de foranstaltninger, hvor ny lovgivning ansås for nødvendig, med to undtagelser:

– indsamling og rapportering af statistiske oplysninger om markedsføring og anvendelse af plantebeskyttelsesmidler, hvor Kommissionen vil fremsætte forslag til en særskilt forordning

– certificering af sprøjteudstyr (udbringningsudstyr), der markedsføres, hvor Kommissionen vil fremsætte forslag til et særskilt direktiv, som eventuelt vil ændre direktiv 2006/42/EF af 17. maj 2006 om maskiner og om ændring af direktiv 95/16/EF (omarbejdning) [1].

Ud over disse tre forslag vil Kommissionen foreslå en omfattende revision af direktiv 91/414/EØF, som bl.a. vil opfylde to af temastrategiens fem mål: skærpelse af bestemmelserne om officiel kontrol med opfyldelsen af alle betingelserne for anvendelse af plantebeskyttelsesmidler på markeds- og brugerplan; og bestemmelser om anvendelse af sammenlignede vurderinger og substitutionsprincippet i forbindelse med godkendelse af plantebeskyttelsesmidler.

· Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører

Fællesskabets lovgivning om pesticider er navnlig fokuseret på begyndelsen og afslutningen af deres livscyklus. Den mest relevante lovgivning er:

(1) Rådets direktiv 91/414/EØF om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler

(2) Forordning (EF) nr. 396/2005 om maksimalgrænseværdier for pesticidrester i fødevarer og foderstoffer.

Formålet med direktiv 91/414/EØF og 98/8/EF er at forebygge risikoen ved kilden gennem en meget omfattende risikovurdering af hvert enkelt aktivstof og af de produkter, som indeholder disse stoffer, før de kan godkendes til markedsføring og anvendelse. Forordning (EF) nr. 396/2005 opstiller maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af aktivstoffer i landbrugsprodukter og bidrager således til at begrænse risikoen for forbrugerne i fødevarekædens sidste led. Herudover er overvågning af overholdelsen af grænseværdierne et vigtigt redskab til at vurdere, om landbrugerne i EU på korrekt vis følger de instrukser og restriktioner, der er knyttet til godkendelserne af plantebeskyttelsesmidler.

En af manglerne ved lovgivningen på området er, at fokus ikke i tilstrækkelig grad er rettet mod den egentlige anvendelsesfase, som er nøglen til en vurdering af den samlede risiko ved pesticider. Anvendelsesområdet for den nuværende lovgivning bevirker, at den ikke – end ikke i revideret form – vil kunne opfylde alle de mål, der er afstukket i det sjette miljøhandlingsprogram. Foranstaltningerne i temastrategien – og navnlig nærværende direktivudkast – søger at udbedre denne mangel.

· Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål

Forslaget er helt i overensstemmelse med målene i det sjette miljøhandlingsprogram, f.eks. beskyttelse af natur og biodiversitet, miljø og sundhed samt livskvalitet. Det er også i tråd med Lissabon-strategien, Den Europæiske Unions strategi for bæredygtig udvikling, med andre temastrategier (navnlig om beskyttelse af jordbunden og havmiljøet) og med EU’s politik for vandbeskyttelse, fødevaresikkerhed og forbrugerbeskyttelse.

2. høring af interessrede parter og konsekvensanalyse

· Høring af interesserede parter

Høringsmetoder, hovedmålgrupper og respondenternes overordnede profil

Temastrategierne skal i overensstemmelse med det sjette miljøhandlingsprogram udarbejdes i en totrinsproces med deltagelse fra alle berørte parter. Kommissionen lancerede en omfattende høring med sin meddelelse ”Mod en tematisk strategi for bæredygtig anvendelse af pesticider [2]”·.

Meddelelsen berører manglerne i de nuværende lovrammer for så vidt angår anvendelsesfasen i plantebeskyttelsesmidlernes livscyklus. Den indeholder omfattende baggrundsinformation om fordele og risici ved anvendelsen af pesticider og opstiller en liste med vigtige spørgsmål, der skal tages op. Den indeholder en diskussion af, hvordan den negative udvikling kan vendes og anvendelsesfasen sættes mere i fokus.

I høringen deltog Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og den brede offentlighed (på internettet). Der blev modtaget over 150 indlæg. Herudover afholdt Kommissionen i november 2002 en interessentkonference med over 200 deltagere fra alle relevante interessentgrupper, bl.a. pesticidindustrien, landbrugsorganisationer, myndigheder og forbruger- og miljøorganisationer.

Der fandt yderligere høringer sted som led i Kommissionens deltagelse i en række eksterne konferencer om specifikke emner (f.eks. sammenlignende vurdering/substitution, sprøjteudstyr, integreret bekæmpelse af skadegørere (IPM)) og faglige møder afholdt af Kommissionen (f.eks. om sprøjtning fra luften). Som det afsluttende led i høringsprocessen iværksatte Kommissionen endnu en internethøring (via 'Your voice in Europe') om, hvilke foranstaltninger det nye direktiv skulle indeholde.

Sammenfatning af svarene og af, hvordan der er taget hensyn til dem

Målsætningerne og mange af indsatsmulighederne - som udstukket i kapitel VI i meddelelsen fra 2002 - fik bred tilslutning fra de interesserede parter og institutioner. Alle kommentarer kan findes på: http://europa.eu.int/commenvironment/ppps/1st_step_consul.htm.

Dokumenterne og rapporterne fra interessenthøringen kan findes på: http://europa.eu.int/comm/environment/ppps/1st_step_conf.htm.

Et mere detaljeret resumé af høringsprocessen og resultatet heraf findes i ’konsekvensanalysen’, som forelægges sammen med direktivudkastet. Der er taget hensyn til alle bidrag i forbindelse med forberedelsen af de forskellige dele af temastrategien, herunder det vedlagte direktiv og konsekvensanalysen.

Der fandt en offentlig høring sted på internettet fra den 17. marts 2005 til den 12. maj 2005. Kommissionen modtog næsten 1 800 svar. Resultaterne findes på http://europa.eu.int/comm/environment/ppps/pdf/stats_consult.pdf.

· Ekspertbistand

Relevante videnskabelige områder/eksperter

Landbrug, plantebeskyttelse, maskiner og teknik (udbringningsudstyr, navnlig sprøjteudstyr og tilbehør), sprøjtning fra luften, analyse af de økonomiske, sociale og miljømæssige konsekvenser.

Anvendte metoder

Bilaterale høringer med interessenterne, møder, deltagelse i konferencer, konsulentundersøgelse.

Væsentligste organer/eksperter, der er blevet hørt

Medlemsstaternes myndigheder, pesticidindustrien, landbrugsorganisationer, universiteter, Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN), miljøorganisationer.

Sammendrag af rådgivning, der er medtaget i overvejelserne

De indkomne kommentarer bekræftede, at der var behov for yderligere foranstaltninger på områderne sprøjtning fra luften, standardisering og regelmæssig inspektion af udbringningsudstyr, indikatorer og indsamling og bortskaffelse af tomme emballager, og disse krav er indarbejdet i direktivudkastet.

Offentliggørelse af ekspertrådgivningen

Som alle andre bidrag, der er modtaget under høringen, er Kommissionen offentliggjort ekspertrådgivningen offentliggjort på Kommissionens websted: http://europa.eu.int/comm/environment/ppps/2nd_step_tech.htm.

· Konsekvensanalyse

For hver af de foranstaltninger, der foreslås i direktivudkastet, er mellem tre og fem løsningsmuligheder, fra frivillige til obligatoriske foranstaltninger, blevet analyseret ud fra deres økonomiske, sociale og miljømæssige konsekvenser for de forskellige interessenter og myndigheder.

Herudover brugte man et status quo-scenario som grundlag for en vurdering af de forventede omkostninger og fordele ved de foreslåede foranstaltninger.

Kommissionen har foretaget en konsekvensanalyse, der sideløbende med dette forslag forelægges i form af et arbejdsdokument fra Kommissionen. Det findes også på: http://ec.europa.eu/environment/ppps/2nd_step_study.htm.

3. forslagets retlige aspekter

· Resumé af forslaget

Europa-Parlamentets og Rådets direktivforslag tager sigte på at gennemføre de bestemmelser i temastrategien, som ikke kan indarbejdes i allerede eksisterende instrumenter og politikker, med undtagelse af indsamling af statistiske oplysninger om markedsføring og anvendelse af plantebeskyttelsesmidler. Direktivet vil indeholde regler om:

– Udarbejdelse af nationale handlingsplaner, der skal fastsætte mål for nedbringelser af farer og risici ved og afhængigheden af kemiske bekæmpelsesmidler. Planerne give plads til, at foranstaltningerne kan tilpasses efter de særlige forhold, der gør sig gældende i medlemsstaterne.

– Inddragelse af interessenterne i udarbejdelse, gennemførelse og tilpasning af handlingsplanerne.

– Etablering af et system for uddannelse og oplysning af distributører og professionelle brugere af pesticider til sikring af, at de får fuldt kendskab til risikoen ved disse produkter. Bedre oplysning af offentligheden gennem oplysningskampagner, oplysning via detailhandlerne og andre passende foranstaltninger.

– Regelmæssig inspektion af udbringningsudstyr med henblik på at mindske belastningen fra pesticider på sundhed (navnlig eksponering af operatører) og miljø i forbindelse med udbringning.

– Forbud mod sprøjtning fra luften (med mulighed for dispensation) med henblik på at begrænse risikoen for alvorlige sundheds- og miljøkonsekvenser, navnlig som følge af aerosolspredning.

– Særlige foranstaltninger til beskyttelse af vandmiljøet mod pesticidforurening.

– Udpegning af områder med stærkt reduceret eller ingen pesticidanvendelse, i tråd med foranstaltninger, der er truffet i medfør af anden lovgivning (bl.a. vandrammedirektivet, fugledirektivet og habitatdirektivet), eller med henblik på at beskytte følsomme befolkningsgrupper.

– Håndtering og opbevaring af pesticider og af emballager og pesticidrester

– Udarbejdelse af EU-dækkende standarder for integreret bekæmpelse af skadegørere (IPM) og skabelse af de nødvendige betingelser for gennemførelse af IPM.

– Måling af nedbringelsen af risikoen på grundlag af egnede harmoniserede indikatorer.

– Etablering af et system for informationsudveksling med henblik på løbende udvikling og forbedring af retningslinjer, bedste praksis og anbefalinger.

· Retsgrundlag

EF-traktatens artikel 175, stk. 1, udgør det relevante retsgrundlag.

· Subsidiaritetsprincippet

Subsidiaritetsprincippet finder anvendelse, for så vidt som forslaget ikke er omfattet af Fællesskabets enekompetence.

Målene kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne af følgende årsager.

Nogle medlemsstater har allerede vedtaget foranstaltninger, der (helt eller delvist) svarer til de foranstaltninger, der foreslås i direktivet. Andre har endnu ikke truffet sådanne foranstaltninger. Dette skaber en situation, hvor der ikke er lige spilleregler for landbrugerne og pesticidindustrien, hvilket kan medføre illoyal konkurrence for de økonomiske aktører i forskellige medlemsstater. Sundheds- og miljøbeskyttelsesniveauet er endvidere ikke det samme i hele Fællesskabet, og udviklingen i pesticidanvendelsen viser forskellige tendenser i de forskellige medlemsstater.

Målene med forslaget kan opfyldes bedre gennem foranstaltninger på EU-plan, af følgende grunde:

Kun en indsats på EU-plan kan forbedre den nuværende uensartede situation i medlemsstaterne, ved at der indføres harmoniserede krav og et ensartet sundheds- og miljøbeskyttelsesniveau, og ved at det indre marked for udbringningsudstyr fuldføres.

Markedsføring af pesticider er allerede harmoniseret ved fællesskabslovgivningen. Det samme bør derfor gælde de andre sider af pesticidpolitikken. Medlemsstaterne er nu i færd med at udvikle deres nationale politik i forskellige retninger og på forskelligt stringens- og ambitionsniveau.

Kun Fællesskabet kan opstille ensartede krav og mål, som alle medlemsstaterne skal opfylde. Sker dette ikke, vil den nuværende situation med indbyrdes afvigende pligter for de økonomiske aktører fortsætte. Den løbende informationsudveksling mellem medlemsstaterne og Kommissionen, som skal finde sted ifølge forslaget, vil give mulighed for, at der - under hensyntagen til den videnskabelige og tekniske udvikling - kan udvikles passende retningsliner, bedste praksis og anbefalinger. Yderligere information vil blive indsamlet som led i de overvågnings- og kontrolprogrammer, der er fastsat i andre direktiver og forordninger, som berøres af temastrategien. Dette kan ikke gennemføres af medlemsstaterne alene.

Forslaget er derfor i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet.

· Proportionalitetsprincippet

Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet af følgende grunde:

Det foreslåede direktiv skaber en lovramme med de væsentlige krav og mål. Medlemsstaterne bevarer en betydelig frihed til at fastsætte de nærmere detaljer ved gennemførelsesbestemmelserne under hensyntagen til deres særlige geografiske, landbrugsmæssige og klimatiske forhold. Kommissionen agter at oprette en ekspertgruppe sammensat af medlemsstaterne og alle andre relevante interessenter, som regelmæssigt skal vurdere de indrapporterede oplysninger og data og på dette grundlag udarbejde passende retningslinjer og anbefalinger. Denne "Ekspertgruppe for temastrategien for bæredygtig anvendelse af pesticider" (i det følgende "ekspertgruppen") vil blive oprettet formelt af Kommissionen på et senere stadium. Kommissionen vil i nødvendigt omfang vedtage ændringer til bilagene til det foreslåede direktiv efter en forskriftsudvalgsprocedure inden for rammerne af Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, der er nedsat ved artikel 58 i forordning (EF) nr. 178/2002.

Kommissionen har på grundlag af den indgående analyse af de økonomiske, sociale og miljømæssige konsekvenser (herunder administrative byrder), som er foretaget for alle foranstaltningerne, kunnet indkredse de løsninger, der indebærer færrest omkostninger for interessenterne, og disse omkostninger er i alle tilfælde lavere end de forventede fordele.

· Reguleringsmiddel/form

Der foreslås et rammedirektiv.

Andre reguleringsmidler ville ikke være hensigtsmæssige, af følgende grunde:

En forordning eller et strengt præskriptivt direktiv ville ikke være en hensigtsmæssig løsning, da udgangspunktet for de forskellige elementer er meget forskelligt fra medlemsstat til medlemsstat, f.eks. landbrugssektorens struktur, de klimatiske og geografiske forhold samt gældende lovgivning og programmer. På den anden side ville henstillinger ikke være et effektivt middel til at nå de opstillede mål, da de ikke ville kunne håndhæves. Hvor det skønnes gennemførligt (dvs. for indsamling af tomme emballager), giver direktivet de berørte parter mulighed for selvregulering.

4. Budgetmæssige konsekvenser

Der foreslås oprettet én fast stilling ved Kommissionen til administration og koordinering af strategien og tilrettelæggelse af alle møder i ekspertgruppen om udarbejdelse af retningslinjer, yderligere foranstaltninger og beregning og rapportering af indikatorer. Yderligere udgifter i tilknytning til aktiviteterne under dette direktiv vil blive dækket af det finansielle instrument for miljøet (LIFE+ for 2007-2013). Der anmodes ikke om yderligere beløb.

5. yderligere oplysninger

· Simulering, pilotfase og overgangsperiode

Forslaget indeholder ikke bestemmelser om en overgangsperiode.

· Fornyet gennemgang/revision/udløbsklausul

Forslaget indeholder en revisionsklausul.

· Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde

Den foreslåede retsakt har relevans for EØS og bør derfor omfatte hele EØS-området.

· Nærmere redegørelse for forslaget

Artikel 1 opridser direktivets formål.

Artikel 2 opridser direktivets anvendelsesområde.

Artikel 3 indeholder de definitioner, der anses for nødvendige i forbindelse med direktivet.

Ifølge artikel 4 skal medlemsstaterne udarbejde nationale handlingsplaner for at indkredse afgrøder, aktiviteter eller områder, hvor risiciene er bekymringsvækkende og derfor bør prioriteres, og fastsætte mål og tidsplaner for opfyldelsen heraf. Erfaringerne i flere medlemsstater har vist, at overordnede handlingsplaner er det bedste middel til at nå de fastsatte mål. I betragtning af de meget forskelligartede forhold i de forskellige medlemsstater og i tråd med subsidiaritetsprincippet skal handlingsplanerne vedtages på nationalt og/eller regionalt plan. Når der udarbejdes handlingsplaner, skal offentligheden på et tidligt tidspunkt have reel mulighed for at deltage i processen, i tråd med direktiv 2003/35/EF om mulighed for offentlig deltagelse i forbindelse med udarbejdelse af visse planer og programmer på miljøområdet [3]. Dette er vigtigt for en succesfuld og effektiv gennemførelse. Medlemsstaterne skal være opmærksomme på sammenhængen med andre relevante planer, som kan have betydning for anvendelsen af pesticider, f.eks. vandområdeplaner og planer om landdistriktsudvikling.

Ifølge artikel 5 skal medlemsstaterne indføre uddannelsesprogrammer for distributører og professionelle brugere af pesticider, så de til fulde er klar over risikoen ved disse produkter. Deltagelse i sådanne uddannelsesprogrammer, dokumenteret ved certifikater, bør ikke være en betingelse for professionelle pesticidbrugeres etablering eller for deres ansættelse. Det er op til medlemsstaterne at fastsætte de nærmere procedurer og administrative bestemmelser herfor, men bilag I vil klart angive, hvilke emner disse uddannelsesprogrammer skal omfatte.

Ifølge artikel 6 skal medlemsstaterne sørge for, at der hos distributører, der sælger giftige eller meget giftige pesticider, er mindst én ansat til stede, der kan give kunderne de fornødne oplysninger, og at kun professionelle brugere, som opfylder de nødvendige krav, har adgang til pesticider. Medlemsstaterne skal foreskrive, at kun specifikt godkendte produkter kan sælges til ikke-professionelle brugere, da disse ikke har samme viden om risikoen som professionelle brugere.

Ifølge artikel 7 skal medlemsstaterne fremme oplysningsprogrammer for offentligheden og give den lettere adgang til oplysninger om pesticider og alternative midler, så ikke-professionelle brugere får kendskab til alle relevante risici og forsigtighedsforanstaltninger.

Ifølge artikel 8 skal medlemsstaterne indføre et system med regelmæssig teknisk inspektion og vedligeholdelse af ibrugværende udbringningsudstyr. Hensigtsmæssigt vedligeholdt og velfungerende udstyr er afgørende for, at der til stadighed kan sikres et højt beskyttelsesniveau for menneskers sundhed (navnlig operatørerne) og miljøet i forbindelse med anvendelse af pesticider. For at kunne sikre lige strenge tekniske inspektioner i hele EU skal der anvendes fælles og harmoniserede standarder, baseret på de væsentlige krav i bilag II. De organisatoriske aspekter (f.eks. offentlige eller private inspektionssystemer, kvalitetskontrol af inspektionsorganerne, inspektionshyppighed, finansielle aspekter) overdrages til medlemsstaterne, som rapporterer til Kommissionen.

Ifølge artikel 9 har medlemsstaterne pligt til at forbyde sprøjtning fra luften, men der er mulighed for dispensation. Sprøjtning fra luften bør forbydes på grund af den store fare for negative sundheds- og miljøvirkninger, der er forbundet med aerosolspredning. Der vil kunne gives undtagelse luftsprøjtning, hvis det indebærer klare fordele og miljøgevinster i forhold til andre sprøjtemetoder, eller hvis der ikke er brugbare alternativer. De nærmere krav til undtagelser vil blive vedtaget i medlemsstaterne, som skal rapportere til Kommissionen.

Ifølge artikel 10 skal medlemsstaterne forpligte landbrugere og professionelle pesticidbrugere til at beskytte vandmiljøet med diverse foranstaltninger, f.eks. sprøjtefri randzoner og hegn langs vandløb eller andre hensigtsmæssige foranstaltninger til begrænsning af aerosolspredning.

Ifølge artikel 11 skal medlemsstaterne udpege områder, hvor kun stærkt reduceret eller ingen pesticidanvendelse må tillades, i tråd med foranstaltninger, der er truffet i medfør af anden lovgivning (bl.a. vandrammedirektivet, fugledirektivet og habitatdirektivet). Sådanne områder skal også udpeges til beskyttelse af sårbare befolkningsgrupper, f.eks. børn. Medlemsstaterne skal indgive rapport om de foranstaltninger, de træffer for at opstille retningslinjer, kriterier for udpegning af områder og bedste praksis.

Ifølge artikel 12 skal medlemsstaterne træffe foranstaltninger til at løse problemet med "punktkilde"-emissioner, navnlig fra opblanding, påfyldning og rengøring. De skal også træffe foranstaltninger til at undgå farlige håndteringsoperationer fra ikke-professionelle brugeres side. Informationsudveksling mellem medlemsstaterne om deres nationale initiativer og om deres fremskridt med gennemførelsen vil finde sted i form af rapportering, som også skal inddrage parter, der er særlig aktive på dette område.

Ifølge artikel 13 skal medlemsstaterne træffe foranstaltninger til at skabe de nødvendige betingelser for gennemførelse af integreret bekæmpelse af skadegørere. Der skal udarbejdes generelle standarder for integreret bekæmpelse af skadegørere, som vil blive bindende fra 2014. Der skal herudover udarbejdes specifikke EU-dækkende IPM-standarder for bestemte afgrøder, men gennemførelsen heraf vil være frivillig. Medlemsstaterne skal indrapportere de foranstaltninger, de træffer for at tilvejebringe betingelserne for gennemførelse af IPM, for at sikre gennemførelsen af generelle IPM-standarder og for at anspore pesticidbrugerne til at anvende afgrødespecifikke IPM-standarder.

I artikel 14 hedder det, at medlemsstaterne har pligt til at indsamle og rapportere statistiske oplysninger om markedsføring af pesticider – de nærmere bestemmelser vil være at finde i et kommende forslag til forordning om statistiske oplysninger om plantebeskyttelsesprodukter. Disse oplysninger vil være udgangspunkt for beregning af passende risikoindikatorer, som behøves til at overvåge udviklingen i nedbringelsen i de samlede risici forbundet med brugen af pesticider. Arbejdet med udarbejdelsen af harmoniserede risikoindikatorer pågår. Når det er afsluttet, vil Kommissionen og medlemsstaterne vedtage et sæt fælles risikoindikatorer. Indtil da kan medlemsstaterne bruge deres nuværende indikatorer. For at kunne vurdere, hvilke virkninger dette direktiv og andre af temastrategiens foranstaltninger har på nedbringelsen af de samlede risici, skal Kommissionen udarbejde rapporter med en analyse udviklingen baseret på de indikatorer, medlemsstaterne indberetter.

Ifølge artikel 15 skal Kommissionen regelmæssigt rapportere til Europa-Parlamentet og Rådet på grundlag af medlemsstaternes rapporter om de foranstaltninger, de træffer for at opfylde målene i dette rammedirektiv.

Artikel 16 til 22 indeholder standardbestemmelser om udvalgsprocedurer, standardisering, sanktioner og ikrafttræden.

Bilag

Bilagene indeholder nærmere bestemmelser om de forskellige foranstaltninger, medlemsstaterne skal vedtage i medfør af direktivets artikler. Bilagene kan ændres i overensstemmelse med artikel 18, i lyset af erfaringerne og de behov, der afdækkes som led i informationsudvekslingen og ekspertgruppens drøftelser.

Bilag I opregner de emner, der skal tages op i uddannelsesprogrammerne.

Bilag II opstiller de væsentlige krav til inspektion og kontrol med vedligeholdelsen af ibrugværende udbringningsudstyr.

2006/0132 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV

om en ramme for Fællesskabets indsats for en bæredygtig anvendelse af pesticider

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 175, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [4],

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg [5],

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget [6],

efter proceduren i traktatens artikel 251, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Der bør skabes en fælles lovramme for at sikre bæredygtig anvendelse af pesticider, i tråd med artikel 2 og 7 i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1600/2002/EF af 22. juli 2002 om fastlæggelse af Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram [7].

(2) Foranstaltningerne i dette direktiv bør supplere, men bør ikke berøre foranstaltninger, der er fastsat i anden beslægtet fællesskabslovgivning, særlig forordning (EF) nr. […] om plantebeskyttelsesmidler [8], Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger [9] og, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 af 23. februar 2005 om maksimalgrænseværdier for pesticidrester i eller på vegetabilske og animalske fødevarer og foderstoffer og om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF [10]..

(3) For at fremme gennemførelsen af dette direktiv bør medlemsstaterne vedtage nationale handlingsplaner med sigte på at opstille målsætninger for nedbringelse af risiciene, herunder farerne, ved og afhængigheden af pesticidanvendelse og fremme ikke-kemisk plantebeskyttelse. De nationale handlingsplaner kan koordineres med gennemførelsesplaner henhørende under anden relevant fællesskabslovgivning og kan bruges til at gruppere mål, der skal gennemføres ifølge anden fællesskabslovgivning vedrørende pesticider.

(4) Udveksling af oplysninger om de målsætninger og tiltag, medlemsstaterne opstiller i deres nationale handlingsplaner, er af stor betydning for opfyldelse af målsætningerne for dette direktiv. Medlemsstaterne bør derfor forpligtes til jævnligt at rapportere til Kommissionen og de andre medlemsstater, især om gennemførelsen og resultaterne af deres nationale handlingsplaner og om deres erfaringer.

(5) I forbindelse med udarbejdelse og ændring af de nationale handlingsplaner bør der tages hensyn til bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/35/EF af 26. maj 2003 om mulighed for offentlig deltagelse i forbindelse med udarbejdelse af visse planer og programmer på miljøområdet og om ændring af Rådets direktiv 85/337/EØF og 96/61/EF for så vidt angår offentlig deltagelse og adgang til klage og domstolsprøvelse [11].

(6) Det er ønskeligt, at medlemsstaterne indfører ordninger for uddannelse af distributører, rådgivere og professionelle pesticidbrugere, så alle, der anvender eller kommer til at anvende pesticider, har fuldt kendskab til de potentielle risici for menneskers sundhed og miljøet og til egnede foranstaltninger til at mindske disse risici mest muligt. Uddannelsesaktiviteterne for professionelle brugere kan koordineres med tilsvarende aktiviteter, der gennemføres inden for rammerne af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20. september 2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) [12].

(7) I betragtning af den mulige risiko ved anvendelsen af pesticider bør den brede offentlighed informeres bedre om risiciene herved gennem oplysningskampagner, information fra detailhandlerne og andre hensigtsmæssige foranstaltninger.

(8) I det omfang håndtering og udbringning af pesticider kræver, at der fastsættes minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen for risici forbundet med arbejdstageres eksponering for disse produkter såvel som almindelige og særlige forebyggende foranstaltninger til at mindske disse risici, er disse foranstaltninger omfattet af Rådets direktiv 98/24/EF om beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet mod risici i forbindelse med kemiske agenser [13] og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/37/EF af 29. april 2004 om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener [14].

(9) Da Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/42/EF af 17. maj 2006 om maskiner og om ændring af direktiv 95/16/EF (omarbejdning) [15] indeholder regler om markedsføring af pesticidudbringningsudstyr til sikring af, at miljøkravene opfyldes, bør der indføres ordninger for regelmæssig teknisk inspektion af ibrugværende udbringningsudstyr for yderligere at mindske dette udstyrs negative virkninger på menneskers sundhed og miljøet.

(10) Sprøjtning fra luften kan have alvorlige negative virkninger for menneskers sundhed og miljøet, navnlig som følge af aerosolspredning. Der bør derfor nedlægges generelt forbud mod sprøjtning fra luften, dog med mulighed for undtagelse, hvis det indebærer klare fordele og miljøgevinster i forhold til andre sprøjtemetoder, eller hvis der ikke er brugbare alternativer.

(11) Vandmiljøet er særlig følsomt over for pesticider. Der bør derfor lægges særlig vægt på at undgå forurening af overfladevand og grundvand gennem passende foranstaltninger, f.eks. udlægning af sprøjtefri randzoner eller plantning af hegn langs vandområder med henblik på at mindske vandområdernes eksponering for aerosolspredning. Randzonernes dimensioner bør navnlig afhænge af jordbundsforhold, klima, vandløbsstørrelse og af den form for landbrug, der praktiseres i de berørte områder. Anvendelse af pesticider i områder, der bruges til drikkevandsindvinding, på eller langs transportveje, f.eks. jernbanelinjer, og på befæstede eller stærkt permeable overflader kan medføre øget risiko for forurening af vandmiljøet. I sådanne områder bør pesticidanvendelse derfor mindskes mest muligt eller helt undgås.

(12) Anvendelse af pesticider kan være særlig farligt i meget følsomme områder, f.eks. Natura 2000-områder, der beskyttes i medfør af Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle [16] og Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter [17]. Andre steder, f.eks. offentlige parker, sportspladser og legepladser, er risikoen ved offentlighedens eksponering for pesticider høj. Sådanne steder bør pesticidanvendelse derfor mindskes mest muligt eller helt undgås.

(13) Især ved håndtering af pesticider, bl.a. i forbindelse med fortynding og opblanding af kemikalierne, rengøring af udbringningsudstyr og bortskaffelse af restsprøjtevæske, tomme emballager og ubrugte pesticider, er der stor risiko for uønsket eksponering af mennesker og miljø. For disse aktiviteter bør der derfor fastsættes særlige foranstaltninger som supplement til de foranstaltninger, der er fastsat i artikel 4 og 8 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/12/EF af 5. april 2006 om affald [18] og artikel 2 og 5 i Rådets direktiv 91/689/EØF af 12. december 1991 om farligt affald [19]. Disse særlige foranstaltninger bør også omfatte ikke-professionelle brugere, da ukorrekt håndtering må formodes at være hyppigt forekommende i denne brugergruppe som følge af manglende viden.

(14) Anvender alle landbrugere generelle standarder for integreret bekæmpelse af skadegørere, vil det kunne resultere i en mere målrettet brug af alle de tilgængelige bekæmpelsesforanstaltninger, herunder pesticider. Det bidrager derfor til at mindske risikoen for menneskers sundhed og miljøet yderligere. Medlemsstaterne bør fremme landbrug med lav pesticidanvendelse, navnlig integreret bekæmpelse af skadegørere, og skabe de nødvendige betingelser for, at metoder til integreret bekæmpelse af skadegørere kan tages i anvendelse. Herudover bør medlemsstaterne fremme brugen af afgrødespecifikke standarder for integreret bekæmpelse af skadegørere.

(15) Det er nødvendigt at måle de fremskridt, der gøres for at mindske risikoen ved og de negative virkninger af pesticidanvendelse for menneskers sundhed og miljøet. Egnede midler hertil er harmoniserede risikoindikatorer, som vil blive fastlagt på fællesskabsplan. Medlemsstaterne bør anvende disse indikatorer til risikohåndtering på nationalt plan og til rapporteringsformål, mens Kommissionen bør beregne indikatorer til vurdering af fremskridtet på fællesskabsplan. Indtil der foreligger fælles indikatorer, bør medlemsstaterne have adgang til at bruge deres nationale indikatorer.

(16) Medlemsstaterne bør fastsætte regler om sanktioner for overtrædelse af bestemmelserne i dette direktiv og sikre, at de håndhæves. Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning.

(17) Eftersom målene for dette direktiv, nemlig at beskytte menneskers sundhed og miljøet mod de mulige risici ved anvendelsen af pesticider, ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne og derfor, på grund af foranstaltningens omfang og virkninger, bedre kan opfyldes på fællesskabsplan, kan Fællesskabet træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. ovennævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

(18) Ved dette direktiv overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, der bl.a. anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Direktivet søger navnlig at fremme integrationen af et højt miljøbeskyttelsesniveau i fællesskabets politikker i overensstemmelse med princippet om bæredygtig udvikling, jf. artikel 37 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

(19) De foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen af dette direktiv, bør vedtages i henhold til Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen [20] -

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Kapitel I

Almindelige bestemmelser

Artikel 1

Formål

Med dette direktiv fastsættes en ramme, der skal sikre en mere bæredygtig anvendelse af pesticider, ved at de risici og virkninger for menneskers sundhed og miljøet, der er forbundet med anvendelsen af pesticider, mindskes på en måde, der forenelig med den nødvendige afgrødebeskyttelse.

Artikel 2

Anvendelsesområde

1. Dette direktiv finder anvendelse på pesticider i form af plantebeskyttelsesmidler som defineret i forordning (EF) nr. […] om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler.

2. Anvendelsen af dette direktiv berører ikke anden relevant fællesskabslovgivning.

Artikel 3

Definitioner

I dette direktiv forstås ved:

a) ‘anvendelse’: alle operationer, der udføres med et pesticid, f.eks. opbevaring, håndtering, fortynding, opblanding og udbringning

b) ‘professionel bruger’: enhver fysisk eller juridisk person, der anvender pesticider som led i sine erhvervsmæssige aktiviteter, herunder operatører, teknikere, arbejdsgivere og selvstændige i landbrugssektoren og andre sektorer

c) ‘distributør’: enhver fysisk eller juridisk person, der stiller et pesticid til rådighed på markedet, herunder engroshandlere, detailhandlere, forhandlere og leverandører

d) ‘rådgiver’: enhver fysisk eller juridisk person, som rådgiver om anvendelsen af pesticider, herunder private selvstændige rådgivningstjenester, handelsagenter, fødevareproducenter og detailhandlere

e) ‘pesticidudbringningsudstyr’: ethvert apparat, der er udformet til udbringning af pesticider eller pesticidholdige produkter

f) ‘tilbehør til pesticidudbringning’: komponenter, der kan monteres på pesticidudbringningsudstyret, og som er vigtige for, at dette fungerer tilfredsstillende, f.eks. dyser, manometre, filtre og sier samt udstyr til rengøring af tanken

g) ‘sprøjtning fra luften’: pesticidudbringning fra fly eller helikopter

h) ‘integreret bekæmpelse af skadegørere’: integreret bekæmpelse af skadegørere som defineret i forordning (EF) nr. […]

i) ‘risikoindikator’: parameter, der kan anvendes til at vurdere virkningerne af pesticidanvendelse på menneskers sundhed og miljøet.

Artikel 4

Nationale handlingsplaner til nedbringelse af risiciene ved og afhængigheden af pesticider

1. Medlemsstaterne vedtager nationale handlingsplaner for at opstille mål, foranstaltninger og tidsplaner for nedbringelsen af risiciene, herunder farerne, ved og afhængigheden af pesticider.

Medlemsstaterne tager ved udarbejdelsen og ved revision af deres nationale handlingsplaner skyldigt hensyn til de sociale, økonomiske og miljømæssige virkninger af de påtænkte foranstaltninger.

2. Medlemsstaterne meddeler senest tre år efter dette direktivs ikrafttræden Kommissionen og de andre medlemsstater deres nationale planer.

De nationale handlingsplaner tages op til revision mindst hvert femte år, og alle ændringer i de nationale handlingsplaner rapporteres til Kommissionen uden unødig opsættelse.

3. Kommissionen stiller i givet fald de oplysninger, den har modtaget i medfør af stk. 2, til rådighed for tredjelande.

4. Bestemmelserne om offentlig deltagelse, jf. artikel 2 i direktiv 2003/35/EF, finder anvendelse på udarbejdelse og ændring af de nationale handlingsplaner.

Kapitel II

Uddannelse, oplysningsprogrammer og salg af pesticider

Artikel 5

Uddannelse

1. Medlemsstaterne sørger for, at alle professionelle brugere, distributører og rådgivere har adgang til passende uddannelse.

Uddannelsen udformes, så det sikres, at de pågældende tilegner sig fyldestgørende viden om de emner, der er opført i bilag I.

2. Senest to år efter datoen i artikel 20, stk. 1, indfører medlemsstaterne certifikatsordninger, der dokumenterer deltagelse i en fuldstændigt uddannelsesforløb, som mindst omfatter emnerne i bilag I.

3. Kommissionen kan ændre bilag I efter proceduren i artikel 18, stk. 3, med henblik på tilpasning til den tekniske og videnskabelige udvikling.

Artikel 6

Krav til salg af pesticider

1. Medlemsstaterne sørger for, at distributører, som sælger pesticider, der er klassificeret som giftige eller meget giftige efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/45/EF [21], har mindst én ansat, der besidder et certifikat som omhandlet i artikel 5, stk. 2, og som er til stede på salgsstedet og til rådighed for kunderne med oplysninger om pesticidanvendelse.

2. Medlemsstaterne træffer foranstaltninger til at sikre, at salg af pesticider, der ikke er godkendt til ikke-professionel brug, kun finder sted til professionelle brugere, der er indehavere af et certifikat som omhandlet i artikel 5, stk. 2.

3. Medlemsstaterne stiller krav om, at distributører, der markedsfører pesticider til ikke-professionel brug, stiller generelle oplysninger til rådighed om risikoen ved anvendelse af pesticider, navnlig om farer, eksponering, forsvarlig opbevaring, håndtering og anvendelse samt bortskaffelse.

Foranstaltningerne i stk. 1 og 2 træffes senest fire år efter datoen i artikel 20, stk. 1.

Artikel 7

Oplysningsprogrammer

Medlemsstaterne fremmer gennemførelsen af oplysningsprogrammer og letter offentlighedens adgang til information om pesticider, navnlig om deres sundheds- og miljøvirkninger og om ikke-kemiske alternativer.

Kapitel III

Pesticidudbringningsudstyr

Artikel 8

Inspektion af ibrugværende udstyr

1. Medlemsstaterne sørger for, at pesticidudbringningsudstyr og -tilbehør i professionel brug inspiceres med jævne mellemrum.

I dette øjemed indfører de certifikatordninger til kontrol med udførelsen af inspektioner.

2. Ved inspektionerne kontrolleres det, om pesticidudbringningsudstyr og -tilbehør opfylder de væsentlige sundheds- og miljøkrav i bilag II.

Pesticidudbringningsudstyr og -tilbehør, der opfylder harmoniserede standarder udarbejdet i medfør af artikel 17, stk. 1, formodes at opfylde de væsentlige sikkerheds- og sundhedskrav, der er omfattet af den pågældende standard.

3. Senest fem år efter datoen i artikel 20, stk. 1, sørger medlemsstaterne for, at alt pesticidudbringningsudstyr og -tilbehør til professionel brug er inspiceret mindst én gang, og at kun pesticidudbringningsudstyr og -tilbehør, der ved inspektionen er fundet at være i orden, er i professionel brug.

4. Medlemsstaterne udpeger de organer, der skal udføre inspektionerne, og underretter Kommissionen herom.

5. Kommissionen kan ændre bilag II efter proceduren i artikel 18, stk. 3, med henblik på tilpasning til den tekniske og videnskabelige udvikling.

Kapitel IV

Særlige metoder og anvendelser

Artikel 9

Sprøjtning fra luften

1. Medlemsstaterne forbyder sprøjtning fra luften, jf. dog stk. 2-6.

2. Medlemsstaterne fastlægger og offentliggør de afgrøder og områder, hvor sprøjtning fra luften kan tillades som undtagelse fra stk. 1, og de særlige krav til udbringningen der i så fald gør sig gældende.

3. Medlemsstaterne udpeger de myndigheder, der har beføjelse til at indrømme undtagelser, og underretter Kommissionen herom.

4. Undtagelse kan kun indrømmes på følgende betingelser:

a) der er ingen brugbare alternativer, eller der er klare fordele i form af færre sundheds- og miljøvirkninger i forhold til sprøjtning fra jorden

b) de anvendte pesticider er udtrykkeligt godkendt til sprøjtning fra luften

c) den operatør, der udfører sprøjtning fra luften, er i besiddelse af et certifikat som omhandlet i artikel 5, stk. 2.

I godkendelsen anføres de nødvendige foranstaltninger til at advare beboere og andre tilstedeværende og til at beskytte miljøet i nærheden af det sprøjtede område.

5. En professionel bruger, der ønsker at anvende sprøjtning fra luften, forelægger den kompetente myndighed en ansøgning ledsaget af dokumentation for, at betingelserne i stk. 4 er opfyldt.

6. De kompetente myndigheder fører register over meddelte undtagelser.

Artikel 10

Særlige foranstaltninger til beskyttelse af vandmiljøet

1. Medlemsstaterne sørger for, at der ved pesticidanvendelse nær vandområder fortrinsvis anvendes:

a) produkter, der ikke er farlige for vandmiljøet

b) de mest effektive udbringningsteknikker, herunder lavdrift-sprøjteudstyr.

2. Medlemsstaterne sørger for, at der på marker, der støder op til vandløb, og navnlig til beskyttelseszoner, der i medfør af artikel 7, stk. 3, i direktiv 2000/60/EF er udlagt til beskyttelse af drikkevandsindvindingsområder, udlægges passende randzoner, hvor pesticider ikke må udbringes eller opbevares.

De pesticidfri randzoners størrelse fastlægges ud fra forureningsrisikoen og det berørte områdes landbrugsmæssige karakteristika.

3. Medlemsstaterne sørger for, at der træffes passende foranstaltninger til som et minimum at begrænse vinddriften ved pesticidbehandling af højtvoksende afgrøder, bl.a. frugt, vin og humle, der støder direkte op til et vandløb.

4. Medlemsstaterne sørger for, at pesticidudbringning begrænses mest muligt eller endda undgås på og langs veje og jernbanelinjer på stærkt permeable arealer eller anden infrastruktur i nærheden af overfladevand og grundvand på befæstede arealer med stor risiko for afstrømning til overfladevand eller kloaksystemer.

Artikel 11

Begrænsning af pesticidanvendelsen i følsomme områder

1. Under skyldig hensyntagen til de nødvendige krav til hygiejne og offentlig sikkerhed sørger medlemsstaterne for, at følgende foranstaltninger træffes:

a) anvendelse af pesticider forbydes eller begrænses til det absolut nødvendige i områder, der bruges af offentligheden eller af følsomme befolkningsgrupper, herunder som et minimum parker, offentlige haver, sportspladser, skolegårde og legepladser

b) anvendelse af pesticider forbydes eller begrænses i særlige bevaringsområder eller andre områder, der er udpeget med henblik på indførelse af de nødvendige bevaringsforanstaltninger i overensstemmelse med artikel 3 og 4 i direktiv 79/409/EØF og artikel 6, 10 og 12 i direktiv 92/43/EØF.

Forbud og begrænsninger som omhandlet i litra b) kan baseres på resultaterne af relevante risikovurderinger.

Artikel 12

Håndtering og opbevaring af pesticider og af emballager og rester

1. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at følgende operationer ikke er til fare for menneskers sundhed og miljøet:

a) opbevaring, håndtering, fortynding og opblanding af pesticider inden udbringning

b) håndtering af pesticidemballager og -rester

c) behandling af restsprøjtevæske efter udbringning

d) rengøring af udbringningsudstyr.

2. Medlemsstaterne træffer alle de nødvendige foranstaltninger til at undgå farlige håndteringsoperationer i forbindelse med pesticider, der er godkendt til ikke-professionel anvendelse.

3. Medlemsstaterne sørger for, at opbevaringsområder for pesticider anlægges således, at uønskede udslip forhindres.

Artikel 13

Integreret bekæmpelse af skadegørere

1. Medlemsstaterne træffer alle de nødvendige foranstaltninger til at fremme landbrugsdrift med lavt pesticidforbrug, herunder integreret bekæmpelse af skadegørere, og til at sikre, at professionelle brugere af pesticider går over til en mere miljøvenlig brug af alle de forhåndenværende metoder til afgrødebeskyttelse, idet de om muligt vælger lavrisiko-alternativer og ellers blandt de produkter, der kan bruges til behandling af det samme plantebeskyttelsesproblem, vælger dem, der belaster menneskers sundhed og miljøet mindst.

2. Medlemsstaterne skaber eller støtter skabelsen af alle de nødvendige betingelser for gennemførelse af integreret bekæmpelse af skadegørere.

3. Medlemsstaterne sørger navnlig for, at landbrugerne har adgang til systemer, herunder uddannelse i overensstemmelse med artikel 5, og værktøjer til overvågning af skadegørere og til beslutningstagning såvel som adgang til rådgivningstjenester for integreret bekæmpelse af skadegørere.

4. Senest den 30. juni 2013 rapporterer medlemsstaterne til Kommissionen om gennemførelsen af stk. 2 og 3 og navnlig om, hvorvidt de nødvendige betingelser for gennemførelsen af integreret bekæmpelse af skadegørere er til stede.

5. Medlemsstaterne sørger for, at alle professionelle pesticidbrugere senest den 1. januar 2014 opfylder de generelle standarder for integreret bekæmpelse af skadegørere.

6. Medlemsstaterne indfører alle de nødvendige incitamenter til at anspore landbrugerne til at anvende afgrødespecifikke standarder for integreret bekæmpelse af skadegørere.

7. De generelle standarder for integreret bekæmpelse af skadegørere nævnt i stk. 5 udarbejdes efter proceduren i artikel 52 i forordning (EF) nr. […].

8. De afgrødespecifikke standarder for integreret bekæmpelse af skadegørere nævnt i stk. 6 udarbejdes efter proceduren i artikel 6, stk. 3, i direktiv 98/34/EF.

Kapitel V

Indikatorer, rapportering og informationsudveksling

Artikel 14

Indikatorer

1. Kommissionen udarbejder harmoniserede risikoindikatorer efter proceduren i artikel 18, stk. 3. Indtil vedtagelsen af disse indikatorer kan medlemsstaterne fortsat anvende allerede eksisterende nationale indikatorer eller vedtage andre passende indikatorer.

2. Medlemsstaterne anvender statistiske data, der indsamles i overensstemmelse med forordning (EF) nr. [ESTAT...], til følgende formål:

a) beregning af fælles og harmoniserede risikoindikatorer på nationalt plan

b) kortlægning af tendenserne i anvendelsen af de enkelte aktivstoffer, navnlig når der er fastsat anvendelsesrestriktioner på fællesskabsplan efter bestemmelserne i forordning (EF) nr. […]

c) kortlægning af prioriterede aktivstoffer eller prioriterede afgrøder eller af ikke bæredygtig praksis, der kræver særlig opmærksomhed, eller af god praksis, der kan bruges som et forbillede for opfyldelse af målsætningerne for dette direktiv, hvad mindskelse af risikoen ved og afhængigheden af plantebeskyttelsesmidler angår.

3. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen og de andre medlemsstater resultaterne af deres vurderinger i medfør af stk. 2.

4. Kommissionen anvender statistiske data, der indsamles i overensstemmelse med forordning (EF) nr. [ESTAT...], og de i stk. 3 omhandlede oplysninger til at beregne risikoindikatorer på fællesskabsplan med henblik på at vurdere udviklingen i risiciene ved pesticidanvendelse.

Kommissionen anvender også disse data og oplysninger til at vurdere fremskridtet med opfyldelse af målsætningerne for andre fællesskabspolitikker, der tager sigte på at mindske virkningen af pesticider for menneskers og dyrs sundhed og miljøet.

5. Med henblik på stk. 2, litra a), og stk. 3 beregnes risikoindikatorer på grundlag af data om farer og eksponering, journaler over pesticidanvendelse, data om pesticiders egenskaber og data om vejrforhold og jordbund.

Artikel 15

Rapportering

Kommissionen forelægger med jævne mellemrum Europa-Parlamentet og Rådet en statusrapport om gennemførelsen af direktivet, eventuelt ledsaget af ændringsforslag.

Kapitel VI

Afsluttende bestemmelser

Artikel 16

Sanktioner

Medlemsstaterne fastsætter sanktioner for overtrædelse af de nationale bestemmelser, der vedtages i henhold til dette direktiv, og træffer de fornødne foranstaltninger til at sikre, at de iværksættes. Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning.

Medlemsstaterne meddeler Kommissionen sådanne bestemmelser senest tolv måneder efter den i artikel 20, stk. 1, nævnte dato, og meddeler ligeledes hurtigst muligt enhver efterfølgende ændring med virkning for disse bestemmelser.

Artikel 17

Standardisering

1. Standarderne nævnt i artikel 8, stk. 2, udarbejdes efter proceduren i artikel 6, stk. 3, i direktiv 98/34/EF.

Anmodningen om udarbejdelse af disse standarder kan udarbejdes i samråd med udvalget i artikel 18, stk. 1.

2. Kommissionen offentliggør referencerne for standarderne i Den Europæiske Unions Tidende.

3. Finder en medlemsstat eller Kommissionen, at en standard ikke fuldt ud dækker de væsentlige krav, som den vedrører, forelægger Kommissionen eller den pågældende medlemsstat sagen for det udvalg, der er nedsat ved direktiv 98/34/EF, med angivelse af argumenterne herfor. Udvalget afgiver en hasteudtalelse.

På baggrund af denne udtalelse træffer Kommissionen beslutning om at offentliggøre, ikke at offentliggøre, at offentliggøre med begrænsninger, at opretholde, at opretholde med begrænsninger eller at tilbagetrække henvisningerne til den pågældende harmoniserede standard i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 18

Udvalg

1. Kommissionen bistås af Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, der er nedsat ved artikel 58 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 [22].

2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF i overensstemmelse med samme afgørelses artikel 8.

3. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF i overensstemmelse med samme afgørelses artikel 8.

Det tidsrum, der nævnes i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til tre måneder.

Artikel 19

Udgifter

For at støtte indførelsen af harmoniserede foranstaltninger og systemer på området bæredygtig pesticidanvendelse kan Kommissionen finansiere:

a) udvikling af et harmoniseret system, herunder en passende database, hvor alle oplysninger om pesticid-risikoindikatorer indsamles, lagres og stilles til rådighed for de kompetente myndigheder, andre interesserede parter og offentligheden

b) gennemførelse af undersøgelser som led i forberedelse og udarbejdelse af lovgivning, bl.a. tilpasning af bilagene til dette direktiv til den tekniske udvikling

c) udarbejdelse af retningslinjer og udvikling af bedste praksis til fremme af gennemførelsen af dette direktiv.

Artikel 20

Gennemførelse

1. Medlemsstaterne sætter de fornødne love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den [ikrafttrædelsesdato + 2 år]. De tilsender straks Kommissionen disse bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.

Disse love og administrative bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for denne henvisning fastsættes af medlemsstaterne.

2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 21

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på […]dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 22

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles,

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

Formand Formand

BILAG I

Uddannelsesprogrammer

Uddannelsesprogrammerne udformes således, at de giver fyldestgørende viden om følgende emner:

1. al relevant lovgivning om pesticider og anvendelsen heraf

2. de farer og risici, der er forbundet med pesticider, og hvordan de kan identificeres og begrænses, navnlig:

a) risici for mennesker (operatører, beboere, andre tilstedeværende samt personer, der færdes på behandlede arealer, eller som håndterer eller spiser behandlede produkter), og hvordan disse risici forværres af faktorer som f.eks. rygning

b) symptomer på pesticidforgiftning, førstehjælpsforanstaltninger

c) risici for ikke-målplanter, nyttige insekter, vilde dyr og planter, biodiversitet og miljøet i almindelighed

3. basisviden om strategier og metoder til integreret bekæmpelse af skadegørere, strategier og metoder til integrerede dyrkningsmetoder og principperne for økologisk landbrug; information om generelle og afgrødespecifikke standarder for integreret bekæmpelse af skadegørere

4. indføring i sammenlignende vurdering på brugerplan som middel til at hjælpe professionelle brugere med at træffe de mest hensigtsmæssige valg blandt alle de produkter, der er godkendt til behandling af et givet plantebeskyttelsesproblem i en given situation

5. foranstaltninger til at minimere risikoen for mennesker, ikke-målarter og miljøet: sikker arbejdspraksis i forbindelse med opbevaring, håndtering og blanding af pesticider og i forbindelse med bortskaffelse af tomme emballager, andre kontaminerede materialer og overskydende koncentrerede eller fortyndede pesticider (herunder tankblandinger); anbefalet metode til at begrænse operatørens eksponering (personlige værnemidler)

6. procedurer til klargøring af udbringningsudstyr, herunder kalibrering, og til anvendelse af udstyret med færrest mulige risici for brugeren, andre mennesker, ikke-målarter af dyr og planter, biodiversiteten og miljøet

7. anvendelse og vedligeholdelse af udbringningsudstyr, særlige sprøjtemetoder (f.eks. lavdosissprøjtning, lavdriftdyser) og målsætningerne med den tekniske kontrol af ibrugværende sprøjteudstyr og metoder til at forbedre sprøjtekvaliteten

8. beredskabsforanstaltninger til beskyttelse af menneskers sundhed og miljøet i tilfælde af udslip og kontaminering

9. sundhedsovervågning og faciliteter til rapportering om uheld eller andre problemer

10. journalføring af pesticidanvendelse i overensstemmelse med den relevante lovgivning.

BILAG II

Sundheds-, sikkerheds- og miljøkrav til inspektion af pesticidudbringningsudstyr

Inspektion af pesticidudbringningsudstyr skal omfatte alle aspekter, som har betydning for opnåelsen af et højt sikkerheds- og beskyttelsesniveau for menneskers sundhed og miljøet og for opnåelsen af maksimal sprøjteeffektivitet, ved at sikre, at følgende komponenter og funktioner er funktionsdygtige:

(1) Kraftoverføringsdele

Til beskyttelse af operatøren skal afskærmningen af kraftudtag og kraftindtag være monteret og i god stand, og beskyttelsesudstyr og bevægelige og roterende kraftoverføringsdele skal kunne fungere uhindret.

(2) Pumpe

Pumpens kapacitet skal være tilpasset udstyret, og pumpen skal fungere korrekt til sikring af stabil og pålidelig sprøjtehastighed. Pumpen må ikke være utæt.

(3) Omrøring

Omrøringsanordninger skal sikre god cirkulation, så der opnås en jævn koncentration i al sprøjtevæsken i tanken.

(4) Tank til sprøjtevæske

Sprøjtetanke, herunder indikator for tankindhold, påfyldningsudstyr, sier og filtre, tømningsudstyr og blandingsudstyr, skal fungere på en måde, der minimerer udslip, ujævn koncentrationsfordeling, eksponering af operatøren og restindhold af sprøjtevæske.

(5) Målesystemer og styre- og reguleringssystemer

Alle anordninger til måling, åbning og lukning og indstilling af tryk og/eller ydelse skal fungere pålideligt og være uden utætheder. Det skal være nemt at regulere trykket og håndtere trykindstillingsanordningerne under sprøjtning. Trykindstillingsanordningerne skal opretholde et konstant arbejdstryk ved konstant pumpeomdrejningstal til sikring af stabil sprøjtehastighed.

(6) Rør og slanger

Slanger og rør skal være i god stand, så forstyrrelser i væskestrømmen eller udslip som følge af lækager undgås. Der må ikke være udsivning fra rør eller slanger, når systemet drives med det højest mulige tryk.

(7) Filtre

For at undgå turbulens og ujævnheder i spredebilledet skal filtrene være i god stand, og filtrenes hulstørrelse skal svare til størrelsen af de dyser, der er monteret på sprøjten. Systemet til angivelse af filtertilstopning skal fungere korrekt.

(8) Sprøjtebom (udstyr, hvor sprøjtning foregår ved hjælp af en vandret bom, der anbringes i tæt afstand fra den afgrøde eller det materiale, der skal behandles)

Sprøjtebommen skal være i god stand og stabil i alle retninger. Fastgørelses- og justeringssystemer og anordninger til svingningsdæmpning og hældningskompensation skal fungere pålideligt.

(9) Dyser

Dyser skal fungere korrekt, så drypning ikke forekommer, når sprøjtningen indstilles. For at sikre et jævnt spredebillede må ydelsen fra den enkelte dyse ikke afvige med mere end 5% fra oplysningerne i de af fabrikanten leverede ydelsestabeller.

(10) Væskefordeling

Sprøjtevæsken skal fordeles jævnt til siderne og lodret (ved behandling af højtvoksende afgrøder) og i kørselsretningen. Det skal sikres, at sprøjtevæsken fordeles ligeligt og i passende mængde på hele behandlingsarealet.

(11) Luftblæser (udstyr, hvor sprøjtevæsken fordeles ved hjælp af luft)

Blæseren skal være i god stand og skal sikre en stabil og pålidelig luftstrøm.

FINANSIERINGSOVERSIGT

Dette dokument knyttes til begrundelsen og supplerer denne. Det bør derfor ved udarbejdelsen af denne finansieringsoversigt under hensyn til dens læselighed tilstræbes at undgå gentagelse af oplysninger, der er indeholdt i begrundelsen. Før skemaet udfyldes, bør de særlige retningslinjer, der er udarbejdet som vejledning for og til klarlæggelse af nedennævnte punkter, gennemgås.

1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en ramme for Fællesskabets indsats med henblik på bæredygtig anvendelse af pesticider

2. ABM/ABB-RAMME

Politikområder og dermed forbundne aktiviteter:

Miljø (ABB Kode 0703: Gennemførelse af Fællesskabets miljøpolitik og -lovgivning).

3. BUDGETPOSTER

3.1. Budgetposternes nummer og tekst (aktionsposter og dermed forbundne poster vedrørende teknisk og administrativ bistand (tidl. B..A-poster)):

Finansielt instrument for miljøet (LIFE+ for perioden 2007-2013) (07.03.07)

3.2. Foranstaltningens og de finansielle virkningers varighed:

For perioden 2007-2013 dækkes de ønskede bevillinger med der midler, der allerede er fastsat i LIFE+ programmet. Der anmodes ikke om yderligere beløb.

3.3. Budgetoplysninger (indsæt om nødvendigt flere rækker):

Budgetpost | Udgifternes art | Nye | EFTA-bidrag | Bidrag fra ansøgerlandene | Udgiftsområde i de finansielle overslag |

07 03 07 | Ikke-oblig. | Opdelte | NEJ | NEJ | NEJ | Nr. 2 |

4.

SAMMENFATNING AF RESSOURCERNE

4.1. Finansielle ressourcer

4.1.1. Sammenfatning af forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB)

i mio. EUR (3 decimaler)

Udgiftstype | Punkt | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 og ff. | I alt |

Driftsudgifter [23] | | | | | | | | |

Forpligtelsesbevillinger (FB) | 8.1 | A | 0.227 | 0.161 | 0.161 | 0.134 | 0.134 | 0.107 | 0.924 |

Betalingsbevillinger (BB) | | B | 0.151 | 0.153 | 0.170 | 0.143 | 0.129 | 0.109 | 0.855 |

Administrative udgifter inden for referencebeløbet [24] | | | | |

Teknisk og administrativ bistand (IOB) | 8.2.4 | C | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 |

SAMLET REFERENCEBELØB | | | | | | | |

Forpligtelsesbevillinger | | A+c | 0.227 | 0.161 | 0.161 | 0.134 | 0.134 | 0.107 | 0.924 |

Betalingsbevillinger | | B+c | 0.151 | 0.153 | 0.170 | 0.143 | 0.129 | 0.109 | 0.855 |

Administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet [25] | | |

Personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IOB) | 8.2.5 | D | 0.108 | 0.108 | 0.108 | 0.108 | 0.108 | 0.108 | 0.648 |

Administrative udgifter, undtagen udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter, ikke medtaget i referencebeløbet (IOB) | 8.2.6 | E | 0.000 | 0.111 | 0.031 | 0.111 | 0.031 | 0.111 | 0.395 |

Samlede anslåede finansielle omkostninger ved foranstaltningen

FB I ALT, inkl. udgifter til personaleressourcer | | a + c + d + e | 0.335 | 0.380 | 0.300 | 0.353 | 0.273 | 0.326 | 1.967 |

BB I ALT, inkl. udgifter til personaleressourcer | | b + c + d + e | 0.259 | 0.372 | 0.309 | 0.362 | 0.268 | 0.328 | 1.898 |

Samfinansiering

Hvis forslaget indebærer samfinansiering med medlemsstaterne eller med andre organer (oplys hvilke), angives der et skøn i tabellen nedenfor over beløbet for denne samfinansiering (der kan indsættes flere rækker, hvis der forventes samfinansiering med flere organer):

i mio. EUR (3 decimaler)

Samfinansierende organ | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 og ff. | I alt |

…………………… | f | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 |

FB I ALT, inkl. samfinansiering | a+c+d+e+f | 0.335 | 0.380 | 0.300 | 0.353 | 0.273 | 0.326 | 1.967 |

4.1.2. Forenelighed med den finansielle programmering

X Forslaget er foreneligt med den gældende finansielle programmering.

Forslaget kræver omprogrammering af det relevante udgiftsområde i de finansielle overslag.

Forslaget kan kræve anvendelse af bestemmelserne i den interinstitutionelle aftale [26] (dvs. fleksibilitetsinstrumentet eller revision af de finansielle overslag).

4.1.3. Finansielle virkninger på indtægtssiden

X Forslaget har ingen indflydelse på indtægterne

Forslaget har finansielle virkninger - virkningerne for indtægterne er som følger:

NB: Alle enkeltheder og bemærkninger vedrørende metoden for beregning af virkningerne for indtægterne anføres i et særskilt bilag.

i mio. EUR (1 decimal)

| | Forud for foranstaltningen[2007] | | Efter foranstaltningens iværksættelse |

Budgetpost | Budgetpost | | | [2008] | [2009] | [2010] | [2011] | [2012] | [2013] [27] |

| a) Indtægter i absolutte tal | | | | | | | | |

| b) Ændringer i indtægterne | | | | | | | | |

(Angiv hver relevant indtægtsbudgetpost og indsæt flere rækker i tabellen, hvis der er virkninger for flere budgetposter)

4.2. Personaleressourcer (fuldtidsækvivalenter) (herunder tjenestemænd, midlertidigt ansatte og eksternt personale) – se nærmere under punkt 8.2.1.

Årlige behov | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 og ff. |

Personaleressourcer i alt | 1A*/ AD | 1A*/ AD | 1A*/ AD | 1A*/ AD | 1A*/ AD | 1A*/ AD |

5. SÆRLIGE FORHOLD OG MÅL

Baggrunden for forslaget er beskrevet i begrundelsen.I denne del af finansieringsoversigten anføres følgende specifikke supplerende oplysninger:

5.1. Behov, der skal dækkes på kort eller langt sigt

Bedre beskyttelse af menneskers sundhed og miljøet mod de negative virkninger af pesticider (jf. Begrundelsen, afsnittet ‘Begrundelse og formål’). Hertil er der behov for finansielle ressourcer til:

– udvikling af et harmoniseret system, herunder en passende database for indsamling og lagring af alle oplysninger om pesticid-risikoindikatorer og tilrådighedsstillelse af disse oplysninger for de kompetente myndigheder, andre interesserede parter og offentligheden

– gennemførelse af undersøgelser som led i forberedelse og udarbejdelse af lovgivning, bl.a. tilpasning af bilagene til dette direktiv til den tekniske udvikling og

– udarbejdelse af retningslinjer og udvikling af bedste praksis til fremme af gennemførelsen af dette direktiv.

Principperne i Rådets forordning nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget overholdes til fulde.

5.2. Merværdien af Fællesskabets engagement og forslagets sammenhæng med andre finansielle instrumenter og eventuel synergi

Uden handling fra Fællesskabets side ville de nuværende indbyrdes afvigende forhold i medlemsstaterne fortsætte (jf. også afsnit 3 i Begrundelsen).

Driftsudgifterne er fastsat i den del af LIFE+ budgettet, der er undergivet central direkte forvaltning.

5.3. Forslagets mål, forventede resultater og øvrige indikatorer set i forbindelse med ABM-rammen

Nedsættelse af pesticiders virkninger på sundhed og miljø og mere generelt opnåelse af en mere bæredygtig anvendelse af pesticider samt en betydelig samlet nedsættelse af risici og af pesticidanvendelsen, der dog skal være forenelig med den nødvendige afgrødebeskyttelse. De specifikke mål er:

i) at minimere farer og risici for sundhed og miljø i forbindelse med pesticidanvendelse

ii) at forbedre kontrollen med anvendelsen og distributionen af pesticider

iii) at nedbringe koncentrationerne af farlige aktivstoffer, bl.a. ved at substituere de farligste stoffer med sikrere (herunder ikke-kemiske) alternativer

iv) at tilskynde til begrænset pesticidanvendelse eller pesticidfri dyrkning, navnlig ved at øge forbrugernes bevidsthed, fremme brugen af kodekser for god praksis og fremme overvejelser om eventuel anvendelse af finansielle instrumenter

v) at indføre et gennemskueligt system for rapportering og overvågning af fremskridtene hen imod strategiens mål, herunder udvikling af passende indikatorer.

Der skal udarbejdes harmoniserede indikatorer, som vil blive vedtaget på et senere stadium. De vil blive anvendt til at overvåge gennemførelsen af direktivet og virkningerne heraf.

5.4. Gennemførelsesmetode (vejledende)

Angiv nedenfor, hvilken eller hvilke metoder [28] der er valgt til gennemførelse af foranstaltningen.

X Central forvaltning

X Direkte af Kommissionen

ٱ Indirekte ved delegation til:

ٱ Forvaltningsorganer

ٱ Organer oprettet af Fællesskaberne, jf. artikel 185 i finansforordningen

ٱ Nationale offentlige organer eller public service-organer

Fælles eller decentral forvaltning

ٱ med medlemsstaterne

ٱ med tredjelande

ٱ Fælles forvaltning med internationale organisationer (angiv nærmere)

Relevante bemærkninger:

6. OVERVÅGNING OG EVALUERING

6.1. Overvågningssystem

Medlemsstaterne skal rapportere om alle tiltag og foranstaltninger, de vedtager til gennemførelse af direktivet, og - når den nødvendige lovgivning er indført – om den reelle brug af pesticider.

Kontrakter, der undertegnes af Kommissionen med henblik på gennemførelse af direktivet, skal indeholde bestemmelser om overvågning og finanskontrol udøvet af Kommissionen (eller dennes befuldmægtigede repræsentant) og om Revisionsrettens revision, om nødvendigt på stedet.

6.2. Evaluering

6.2.1. Forudgående evaluering

Jf. konsekvensanalysen, der er knyttet til dette forslag i form af et arbejdsdokument fra Kommissionen. Virkningerne af de foreslåede foranstaltninger er vurderet ud fra en økonomisk, social, sundhedsmæssig og miljømæssig synsvinkel..

6.2.2. Forholdsregler efter en midtvejsevaluering eller efterfølgende evaluering (konklusioner, der kan drages af lignende tidligere erfaringer)

De foranstaltninger, der foreslås i rammedirektivet, er baseret på en evaluering af situationen i medlemsstaterne og disses erfaringer. I konsekvensvurderingen er der taget hensyn til disse evalueringer.

6.2.3. Regler for fremtidige evalueringer og deres hyppighed

Regelmæssig evaluering af direktivets effektivitet i ‘Ekspertgruppen for temastrategien’, som vil anbefale retningslinjer, bedste praksis og eventuelle ændringer til direktivet og gennemførelsen heraf.

7. Forholdsregler mod svig

Fuldstændig overholdelse af de interne kontrolstandarder nr. 14, 15, 16, 18, 19, 20 og 21 og af principperne i Rådets forordning nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget.

Kommissionen sikrer i forbindelse med gennemførelsen af aktioner, der finansieres i henhold til dette program, at Fællesskabets økonomiske interesser beskyttes gennem forholdsregler mod svig, korruption og andre ulovligheder, gennem effektiv kontrol og gennem inddrivelse af uretmæssigt eller ulovligt udbetalte beløb samt, hvis der konstateres uregelmæssigheder, gennem sanktioner, der skal være effektive, stå i forhold til overtrædelsens omfang og have en afskrækkende virkning, i overensstemmelse med Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2988/95, Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999.

8. RESSOURCER

8.1. Finansielle omkostninger i forbindelse med forslagets mål

Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (3 decimaler)

Beskrivelse af mål, foranstaltninger og output | Type output | Gnsntl. omkostn. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 og ff. | I ALT |

| | | Antal output | Samle-de om-kost-ninger | Antal output | Samle-de om-kost-ninger | Antal output | Samle-de om-kost-ninger | Antal output | Samle-de om-kost-ninger | Antal output | Samle-de om-kost-ninger | Antal output | Samle-de om-kost-ninger | Antal output | Samle-de om-kost-ninger |

OPERATIONELT MÅL NR. 1udvikling og ajourføring af database | | | | | | | | | | | | | | | | |

Aktion 1: Oprettelse af databasen | | 0.100 | 1 | 0.100 | 0 | 0.000 | 0 | 0.000 | 0 | 0.000 | 0 | 0.000 | 0 | 0.000 | 1 | 0.100 |

Aktion 2: ajourføing af databasen. | | 0.030 | 0 | 0.000 | 1 | 0.030 | 1 | 0.030 | 1 | 0.030 | 1 | 0.030 | 1 | 0.030 | 5 | 0.150 |

Subtotal mål 1 | | | | 0.100 | | 0.030 | | 0.030 | | 0.030 | | 0.030 | | 0.030 | | 0.250 |

OPERATIONELT MÅL NR..2 gennemførelse af undersøgelser med henblik på udarbejdelse af lovgivning (tilpasning af bilagene til den tekniske udvikling, udarbejdelse af retningslinjer) | | | | | | | | | | | | | | | | |

Aktion 1: undersøgelser ved ekstern konsulent | | 0.050 | 1 | 0.050 | 2 | 0.100 | 1 | 0.050 | 1 | 0.050 | 1 | 0.050 | 1 | 0.050 | 7 | 0.350 |

Aktion 2: møder i ekspertnetværket | | 0.027 | 1 | 0.027 | 3 | 0.081 | 3 | 0.081 | 2 | 0.054 | 2 | 0.054 | 1 | 0.027 | 12 | 0.324 |

Subtotal mål 2 | | | | 0.077 | | 0.181 | | 0.131 | | 0.104 | | 0.104 | | 0.077 | | 0.674 |

SAMLEDE OMKOSTNINGER | | | | 0.177 | | 0.211 | | 0.161 | | 0.134 | | 0.134 | | 0.107 | | 0.924 |

8.2. Administrative udgifter

8.2.1. Personaleressourcer – antal og type

Stillingstyper | | Personale til forvaltning af foranstaltningen ved brug af eksisterende og/eller yderligere ressourcer (antal stillinger/fuldtidsækvivalenter) |

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Tjenestemænd eller midlertidigt ansatte [29] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

| B*, C*/AST | | | | | | |

Personale, der finansieres [30] over art. XX 01 02 | | | | | | |

Andet personale [31], der finansieres over art. XX 01 04/05 | | | | | | |

I ALT | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

8.2.2. Opgavebeskrivelse

Kontrol med gennemførelsen af direktivet i medlemsstaterne og oprettelse af et system for informationsudveksling i overensstemmelse med artikel 16 i forslaget med henblik på tilpasning af direktivet eller dets bilag til den tekniske udvikling.

8.2.3. Kilde til personaleressourcer (vedtægtsomfattede)

(Hvis der er tale om mere end en kilde, angives antal stillinger fra hver kilde)

Stillinger, der i øjeblikket er afsat til forvaltningen af programmet, og som skal erstattes eller forlænges

Stillinger, der er forhåndsallokeret i forbindelse med APS/FBF-proceduren for år n

Stillinger, hvorom der skal ansøges i forbindelse med den næste APS/FBF-procedure

X Stillinger, som skal omfordeles under anvendelse af eksisterende ressourcer inden for den pågældende tjeneste (intern omfordeling)

Stillinger, der er nødvendige i år n, men ikke forudset i APS/FBF-proceduren for det pågældende år

8.2.4.

Andre administrative udgifter, der er medtaget i referencebeløbet (XX 01 04/05 – udgifter til administrativ forvaltning)

i mio. EUR (3 decimaler)

Budgetpost(nummer og betegnelse) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013og ff. | I ALT |

1 Teknisk og administrativ bistand (herunder personaleudgifter) | | | | | | | |

Forvaltningsorganer [32] | | | | | | | |

Anden teknisk og administrativ bistand | | | | | | | |

- intern | | | | | | | |

- ekstern | | | | | | | |

Teknisk og administrativ bistand i alt | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 |

8.2.5. Udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet

i mio. EUR (3 decimaler)

Arten af personaleressourcer | År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5og ff. |

Tjenestemænd og midlertidigt ansatte (XX 01 01) | 0.108 | 0.108 | 0.108 | 0.108 | 0.108 | 0.108 |

Personale finansieret over artikel XX 01 02 (hjælpeansatte, nationale eksperter, kontraktansatte, osv.)(oplys budgetpost) | | | | | | |

Samlede udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IKKE medtaget i referencebeløbet) | 0.108 | 0.108 | 0.108 | 0.108 | 0.108 | 0.108 |

Beregning – tjenestemænd og midlertidigt ansatte

Der henvises om fornødent til punkt 8.2.1.

Standardløn til 1A* /AD (jf. punkt 8.2.1) er 0, 108 mio. €.

Beregning – personale, der finansieres over art. XX 01 02

Der henvises om fornødent til punkt 8.2.1.

8.2.6 Andre administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbeti mio. EUR (3 decimaler) |

| 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013og ff. | I ALT |

XX 01 02 11 01 – Tjenesterejser | 0.000 | 0.004 | 0.004 | 0.004 | 0.004 | 0.004 | 0.020 |

XX 01 02 11 02 – Møder og konferencer | 0.000 | 0.080 | 0.000 | 0.080 | 0.000 | 0.080 | 0.240 |

XX 01 02 11 03 - Udvalg [33] | 0.000 | 0.027 | 0.027 | 0.027 | 0.027 | 0.027 | 0.135 |

XX 01 02 11 04 – Undersøgelser og høringer | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 |

XX 01 02 11 05 - Informationssystemer | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 |

2 Andre administrationsudgifter i alt (XX 01 02 11) | | | | | | | |

3 Andre udgifter af administrativ karakter (angiv hvilke, herunder budgetpost) | | | | | | | |

Administrative udgifter i alt, undtagen udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IKKE medtaget i referencebeløbet) | 0.000 | 0.111 | 0.031 | 0.111 | 0.031 | 0.111 | 0.395 |

Beregning - Andre administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet

Fra 2009 til 2013 er der hvert år planlagt 4 tjenesterejser (enhedsomkostning: 1000 €). Formålet er at forklare temastrategiens mål og foranstaltninger og bistå med gennemførelsen heraf i medlemsstaterne.

Fra 2009 til 2013 er der hvert andet år planlagt 1 konference (enhedsomkostning: 80 000 €). Formålet er at høre interessenter og myndigheder om gennemførelsen af temastrategiens foranstaltninger.

Der er planlagt møder i komitéen (enhedsomkostning: 27 000 €) hvert år fra 2009. Formålet er at give mulighed for informationsudveksling med henblik på vedtagelse af passende retningslinjer og anbefalinger med sigte på øget harmonisering mellem medlemsstaterne.

Behovet for menneskelige og administrative ressourcer vil blive dækket via tildelingen til det administrerende GD inden for rammerne af den årlige tildelingsprocedure.

[1] EUT C […] af […], s. […].

[2] KOM(2002) 349 endelig

[3] EUT L 156 af 25.6.2003, s. 17.

[4] EUT C […] af […], s. […].

[5] EUT C […] af […], s. […].

[6] EUT C […] af […], s. […].

[7] EFT L 242 af 10.9.2002, s. 1.

[8] EUT L […]

[9] EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2455/2001/EF (EFT L 331 af 15.12.2001, s. 1).

[10] EUT L 70 af 16.3.2005, s. 1. Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 178/2006 (EUT L 29 af 2.2.2006, s. 3).

[11] EUT L 156 af 25.6.2003, s. 17.

[12] EUT L 277 af 21.10.2005, s. 1.

[13] EFT L 131 af 5.5.1998, s. 11. Ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

[14] EUT L 158 af 30.4.2004, s. 50.

[15] EUT L 157 af 9.6.2006, s. 24.

[16] EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1. Senest ændret ved direktiv 807/2003/EF (EUT L 122 af 6.5.2003, s. 36).

[17] EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

[18] EUT L 114 af 27.4.2006, s. 9.

[19] EFT L 377 af 31.12.1991, s. 20. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 166/2006 (EUT L 33 af 4.2.2006, s. 1).

[20] EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

[21] EFT L 200 af 30.7.1999, s. 1.

[22] EFT L 31 af 1.2.2002, s.1.

[23] Udgifter, som ikke henhører under kapitel xx 01 i afsnit xx.

[24] Udgifter inden for artikel xx 01 04 i afsnit xx.

[25] Udgifter inden for kapitel xx 01, som ikke henhører under artikel xx 01 04 eller xx 01 05.

[26] Se punkt 19 og 24 i den interinstitutionelle aftale.

[27] Indsæt flere kolonner, hvis foranstaltningen varer længere end 6 år.

[28] Hvis der angives flere metoder, gives der en nærmere forklaring i afsnittet "Relevante bemærkninger" i dette punkt.

[29] Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet.

[30] Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet.

[31] Udgifter, der er medtaget i referencebeløbet.

[32] Der skal henvises til den specifikke finansieringsoversigt for det eller de pågældende forvaltningsorganer.

[33] Oplys, hvilken type udvalg det drejer sig om, og hvilken gruppe det tilhører.

--------------------------------------------------