DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 22.12.2005 
KOM(2005) 680 endelig 
  
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TI L EUROPA-PARLAM ENTET, RÅDET, 
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG 
REGIONSUDVALGET 
EU's aktion på området uddannelse gennem id ræt: bygge på resultaterne af idrætsåret 
2004  
  
{SEC(2005)1741} 
 
DA 2   DA MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TI L EUROPA-PARLAM ENTET, RÅDET, 
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG 
REGIONSUDVALGET 
EU's aktion på området uddannelse gennem id ræt: bygge på resultaterne af idrætsåret 
2004  
"Orandum est ut sit mens sana in corpore sano1" 
(Decimus Iunius Iuvenalis, 1. årh. efter vor tidsregning)  
"Uddannelse gennem idræt" 
(motto for idrætsåret 2004)  
1. I NDLEDNING  
Denne meddelelse er svaret på Europa-Parla mentets og Rådets anmodning til Kommissionen 
om at udarbejde en rapport om de foranstaltninger, der blev truffet som led i Det Europæiske 
År for Uddannelse gennem Idræt 2004 (idrætså ret 2004), som blev fremsat i artikel 12 i 
afgørelsen2 om gennemførelse af året. 
I meddelelsen forelægges årets vigtigste resulta ter, som ledsages af forslag til opfølgning på 
området uddannelse gennem idræt. Arbejdsdok umentet fra Kommissionens tjenestegrene, 
som ledsager meddelelsen, giver et overblik  over de aktioner og ak tiviteter, der blev 
gennemført som led i idrætsåret 2004. Kommissionens  rapporter og forslag er baseret på en 
uafhængig evaluering3. 
Idrætsåret 2004 blev iværksat for at styrke be vidstheden om idrættens potentiale som redskab 
for uddannelse og social inte gration. Det har udbredt budska bet om, at id ræt i vore 
multikulturelle samfund kan og skal blive et redskab for formel og ikke-formel læring. 
Uddannelsesinstitutioner, idrætsorganisationer og offentlige organer arbejdede sammen hen 
mod det mål gennem idrætsaktivitete r at bibringe vore borgere, især de unge, værdier som fair 
play, tolerance, teamwork, overholdelse af regler og respekt for modstandere. 
De forventninger, initiative t gav anledning til i det europæ iske civilsamfund, de konkrete 
resultater, der blev registreret i årets løb, og dets positive virkning (d el 2) fortjener en 
passende politisk opfølgning (del 3). 
                                                 
1 "En sund sjæl i et sundt legeme er at foretrække". 
2 Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 291/2003/EF (EFT L 43 af 18.12.2003, s. 1). 
3 Evalueringsrapport fra Eureval-C3E:  
http://www.europa.eu.int/comm/sport/actio n_sports/aees/aees_en.html#Evaluation  
 
DA 3   DA 2. G ENNEMFØRELSEN OG DE VIGTIGSTE RESULTATER AF IDRÆTSÅRET 2004 
2.1. Mål og resultater  
Årets bredere mål var at fremme uddanne lse gennem idræt i formel og ikke-formel 
uddannelse som et redskab for social in tegration og til at udvikle viden og 
færdigheder ved at tilskynde til samarbejde mellem uddannelsesinstitutioner og idrætsorganisationer. 
Årets mere specifikke mål omfattede fremme af frivillige aktiviteter, elevers 
mobilitet og udvekslinger gennem idrætsaktiv iteter, social integration af ugunstigt 
stillede befolkningsgrupper og etablering af en bedre balance mellem intellektuel og 
fysisk aktivitet i skolen. 
Med henblik herpå blev der gennemfør t oplysnings- og kommunikationsaktiviteter 
og talrige projekter og initiativer. De vigtigste resultater var: 
– Deltagelse af de 25 medlemsstater og de tre EFTA/EØS-lande: Island, 
Lichtenstein og Norge 
– Samfinansiering af 167 projekte r udvalgt blandt 1643 ansøgninger 
– 66 projekter inden for formel uddannelse: 22 om integration af idræt i skolen, 21 
til fremme af den uddannelsesmæssige væ rdi af mobilitet og udveksling, 17 til 
fremme af en sundere livsførelse ved hjælp af idræt og 6 om uddannelse af unge 
deltagere i konkurrenceidræt 
– På området ikke-formel læring, 60 projekte r til fremhævelse af sportlige værdier i 
aktiviteter for unge (47 projek ter) og voksne (13 projek ter), 25 med anvendelse af 
idræt til integrering af so cialt ugunstigt stillede grupper,  12 vedrørende handicap 
og 4 om ikke-formel læring ge nnem frivillige aktiviteter 
– 30 ceremonier (åbning og af slutning af idrætsåret) 
– deltagelse i 12 internationale begivenhe der, herunder Euro 2004, De Olympiske 
Lege og Handicapolympiaden  
– 2 Eurobarometre. 
Blandt aktionens målgrupper var politiske beslutningstagere, undervisere, elever og 
studenter, ledere af idrætsorganisationer , unge og socialt uguns tigt stillede grupper. 
2.2. Gennemførelse 
2.2.1. Samarbejde med berørte parter 
Initiativets succes forudsatte et ve dvarende og gnidningsløst samarbejde med 
medlemsstaterne og det europæiske ci vilsamfund. Den brede konsens, der 
karakteriserede afgørelsen om gennemførelse af året, blev bekræftet af alle berørte 
parters aktive deltagelse i gennemførelsen. 
 
DA 4   DA Samarbejdet med de deltagende lande bl ev kanaliseret gennem det rådgivende 
udvalg, i hvilket de fleste af dem var repr æsenteret ved delegerede fra ministerierne 
for uddannelse og sport. Dette er blevet det første faste netværk af offentlige 
myndigheder med ansvar for uddannelse og sport, som giver mulighed for righoldige udvekslinger, ikke kun på det europæiske pl an, men også nationalt. Dette samarbejde 
blev suppleret med nettet af nationale koordineringsorganer udpeget af medlemsstaterne med ansvar for den te kniske koordinering og gennemførelse af 
initiativet på det nationale plan. 
Det europæiske civilsamfunds, herunder ikke mindst sportssammenslutningernes, 
aktive deltagelse var afgørende for,  at målene for året blev nået. 
EU's institutioner deltog aktivt i året. Europa-Parlamentet deltog i en række 
begivenheder og aktiviteter, der fandt st ed under idrætsåret 2004, herunder den 
særlige dag for idrætsåret under Handi capolympiaden i Athen. Det Europæiske 
Økonomiske og Sociale Udvalg og Regions udvalget satte idrætten højt på deres 
dagsorden i 2004 og organiserede forskellig e begivenheder, som bidrog til initiativets 
synlighed. 
I årets løb samarbejdede Kommissionen med Europarådet, bl.a. ved at samfinansiere 
et projekt om uddannelse til demokra tisk borgerskab i Europa. Som led i 
forberedelserne til Det Internationale År  for Idræt og Legemsøvelser 2005 blev der 
etableret et frugtbart samarbejde med Unesco med henblik på at fortsætte 
aktiviteterne i 2005. 
2.2.2. Kohærens og komplementaritet 
Synergien mellem idrætsåret 2004 og de nationale og lokale politikker for 
uddannelse gennem idræt anerkendes af samtlige berørte parter. Året gav anledning til et samarbejde og etablering af netvær k mellem aktørerne, som ikke ville have 
eksisteret uden EU's aktion. Det gav endvidere mulighed for udveksling af god 
praksis og havde en nyttig signa lvirkning på flere områder: 
– De deltagende lande stillede et budget svarende til EU-budgettet til rådighed for 
projekter under idrætsåret 2004 for at fina nsiere projekter, der ikke var blevet 
udvalgt på grund af budgette ts utilstrækkelighed. 
– De deltagende lande gennemførte pilotprojekter med det sigte at fremme en bedre 
balance mellem intellektuel og fysisk aktiv itet i skolen (f.eks. en konkurrence i 
otte medlemsstater for at kåre de  "mest idrætsbevidste skoler". 
– Offentlige myndigheder på flere niveauer (n ationalt, regionalt, lokalt) udfoldede 
store bestræbelser på at etablere ak tioner og programmer, som skulle fremme 
uddannelse gennem idræt. Selv i lande, de r ikke deltog, som f.eks. Rumænien, 
blev der opstillet et nationalt initiativ program for at nå målene for idrætsåret 2004. 
– Et stort antal initiativer, der blev igangsat  af offentlige eller private organisationer, 
modtog moralsk støtte fra EU, herunder ti lladelse til at anvende logoet for Det 
Europæiske År for Uddannelse gennem Idræt 2004. 
 
DA 5   DA – Der blev skabt synergier mellem id rætsåret 2004 og ungdomsprogrammerne 
Socrates og Ungdom og kampagner m od tobak og forskelsbehandling (603 
projekter, hvori der indgik idræt, bl ev således samfinansieret gennem 
Ungdomsprogrammet i 2004). 
– Der blev udliciteret fire undersøgelser fo r at styrke den forhåndenværende viden 
om forskellige aspekter af uddannelse gennem idræt4. 
Det Europæiske År kan således ses som et  sammenhængende initiativ, både internt 
(sammenhæng mellem de forskellige forans taltninger og aktioner under idrætsåret 
2004) og eksternt (synergi med andre nationa le eller europæiske politikker). Dette 
kom særlig til udtryk i sammenhængen me d nationale og lokale politikker for 
uddannelse gennem idræt. 
2.3. Evaluering af virkningen 
Det store antal ansøgninger, der indgik som svar på indkaldelsen af forslag, 
bekræftede, at det europæiske samfund stille r store forventninger til og har et tydeligt 
behov for konkrete initiativer på området uddannelse gennem idræt. 
Tilskud til projekter mobiliserede tusindvis af organisationer i Europa. Året gav 
anledning til skabelse og udvikling af bliv ende netværk og ofte nye partnerskaber 
mellem uddannelse og idræt. Idrætsåret 2004 leverede desuden talrige eksempler på 
god praksis, som rækker ud over de resulta ter, der blev opnået med hensyn til 
netværk. 
Årets vigtigste resultater var, at det: 
– bidrog betydeligt til udbred else af idrættens uddannelsesmæssige værdier 
– fremmede og afstedkom en tiltagende anerkendelse af aktiviteter på området 
uddannelse gennem idræt 
– bidrog til at ændre den europæiske o ffentligheds holdning på dette område. 
Kommissionens budskab er blevet hørt bl andt eksperter på området uddannelse 
gennem idræt, og de tanker, der blev unders treget af idrætsåret 2004, er åbenbart 
blevet overtaget af politike re, idrætsledere, beslutnings tagere på uddannelsesområdet 
og forskere. Data om de gennemførte projek ter fandt vid udbredelse i Europa på CD-
ROM. Ikke desto mindre bør flere nyskabende aktioner bringes ud til et større publikum end de berørte parter (over intern ettet, på møder osv.), ligesom de i højere 
grad bør fremmes politisk. 
Uddannelsesinstitutioner og idræ tsorganisationer, som deltog i året, har udtalt, at året 
imødekom deres forventninger. Det er derf or rimeligt at konklude re, at initiativet 
nåede det ønskede resultat. 
Året synes på den anden si de at have haft mindre vi rkning i andre sammenhænge, 
herunder f.eks. fremme af idræt som re dskab for social integration af ugunstigt 
                                                
 
4 http://europa.eu.int/comm/sport/whatsup/index_en.html  
 
DA 6   DA stillede befolkningsgrupper, tilskyndelse til en bedre ba lance mellem intellektuel og 
fysisk aktivitet i skolen og understregning af  det positive bidrag fra volontørarbejde 
og studentermobilitet. Der blev ganske vist gennemført projekter på disse områder, og nogle var virkelig nyskabende, men det kan ikke på nuværende ti dspunkt siges, at 
disse projekters vir kning var tilstrækkelig. 
Der er sket en ændring af den almindelige holdning til bedre integration af idræt i 
både formel og ikke-formel uddannelse og dermed etablering af netværk og bedre 
samarbejde mellem uddannelsesinstitutionerne og idrætsorganisationerne. Det kan dog ikke tages for givet, at den nye hol dning omsættes i praksis. Der kræves 
yderligere politisk støtte. 
3. N
ØDVENDIGHEDEN AF AT VIDEREFØRE AKTIONEN INDEN FOR UDDANNELSE 
GENNEM IDRÆT  
Det Europæiske Råd i Nice5 anerkendte idrættens uddanne lsesmæssige værdier og 
anmodede Fællesskabets institutioner om at tage passende he nsyn til idrættens 
uddannelsesmæssige værdier i de foranstaltnin ger, de træffer i henhold til forskellige 
bestemmelser i traktaten, da sportens identitetsskabende rolle anerkendes i erklæring 29 i bilaget til Amsterdamtraktaten. I Nice-erklæringen understregede Det 
Europæiske Råd, at Fællesskabet, selv om de t ikke har direkte beføjelser på dette 
område, ved anvendelse af traktatens best emmelser bør tages hensyn til sportens 
sociale, uddannelsesmæssige og kulturelle funktioner. 
Rådet opfordrede i sin resolution af 17. december 1999
6 om den informelle 
uddannelsesdimension ved sportsaktivite ter i Det Europæiske Fællesskabs 
ungdomsprogrammer Kommissionen til i sama rbejde med medlemsstaterne at 
udarbejde en sammenhængende strategi med henblik på at udnytte sportsaktiviteters 
uddannelsespotentiale ud fra den betragtni ng, at sportsaktiviteter kan have en 
pædagogisk værdi, der bidrager til at st yrke civilsamfundet. Denne ikke-formelle 
uddannelsesdimension blev anerkendt af Europa-Parlamentet, som understregede 
sportens vigtige opdragende  og sociale funktion og dens  rolle i bekæmpelsen af 
racisme og fremmedhad7. 
Idrætsåret 2004 gav et svar på både er klæringen og resolutionen. De europæiske 
borgeres og institutioners positive reakti on på idrætsåret 2004 har sat fokus på 
behovet for at styrke forbindelserne og samarbejdet mellem idrætten og den formelle og ikke-formelle uddannelse som et middel til at forberede EU-bor gere bedre på de 
nye udfordringer, der følger i kølvandet på vore hurtigt skiftende  og pluralistiske 
samfund (i 2004 kunne 82 % af borgerne gå i nd for at styrke idrættens rolle i 
uddannelsen, og 63 % støttede tanken om at styrke samarbejdet mellem EU, idrætsorganisationerne og de nationale regeringer
8). 
                                                 
5 Erklæring IV i bilaget til formandskabets konklu sioner. Det Europæiske Råd den 7.-9. 12. 2000 . 
6 EFT C 8 af 12.1.2000, s. 5. 
7 EFT C 135 af 7.5.2001, s. 274. 
8 Svar på den særlige Eurobarometerundersøgelse 213 om EU's borgere og idrætten, december 2004. 
 
DA 7   DA 3.1. Forventninger inden for formel uddannelse 
Forskning har vist, at regelmæssige legems øvelser forbedrer det mentale og fysiske 
helbred, og det anerkendes i dag, at de bi drager positivt til i ndlæringsprocessen. Den 
formelle uddannelse kunne i højere grad udnytte de værdier, der styrkes gennem idræt, til at udvikle viden, mo tivation, færdigheder, vilje til personlig indsats og også 
sociale evner som gruppearbejde, solidaritet, tolerance, fair play og det at lære at 
tabe, i multikulturelle sammenhænge. Idræt er derfor en væsentlig bestanddel af den formelle uddannelse til erhvervelse og udvikling af afgøre nde kvalifikationer
9, som 
alle behøver for at realisere sig selv, b live socialt integreret og styrke sin 
beskæftigelsesevne. 
Omvendt har den formelle uddannelse en afgør ende rolle at spille i tilskyndelsen til 
at tillægge sig vaner, der medfører rege lmæssig fysisk aktivitet og modvirker en 
usund livsstil, hvilket er væse ntligt, eftersom befolkninge ns helbred synes at blive 
ringere på grund af manglende fysisk træn ing. Den formelle uddannelse bidrager 
desuden til en forbedring af kvalifikatio nerne hos de personer, der arbejder i 
idrætsrelevante erhverv, og til et bedre og sikrere sportsmiljø. Dette er snævert 
forbundet med den igangværende udvikling af kvalifikationer og kompetencer i 
sportssektoren på EU-plan (i vid udstr ækning gennem ikke-formel læring), som vil 
blive understøttet af de fælles referenceniveauer, som gives i den fremtidige europæiske kvalifikationsramme
10. 
Uddannelse og idræt står således over for fælles udfordringer, og hvis en passende 
gensidig berigelsesproces indledes, kan de europæiske borgere modtage relevante 
løsninger fra begge sider. 
Idrætsåret 2004 har bidraget til at hæve de europæiske borgeres forventninger til 
aktioner rettet mod en bedr e udnyttelse af idrættens udda nnelsesmæssige og sociale 
værdier i den formelle uddannelse. De ønsker,  der er blevet fremsat i forbindelse med 
året, har ført til følgende overordnede krav og ideer: 
– at national ekspertise anvendes til at udvikl e en bedre forståelse af og større viden 
på EU-plan om idræts og fysisk aktivite ts plads i skolens liv og fremme af 
anerkendelsen af institu tioner og organisationer, de r bidrager til en bedre 
integration af idrætsaktiviteter i s kolen (f.eks. gennem medlemsstaternes 
anerkendelse af skoler, der fremmer idræt, ud fra kriterier, der fastsættes på EU-
plan) 
– at styrke bevidstheden om, at uddannelse sinstitutioner og idrætsorganisationer kan 
have gensidig fordel af et tættere sama rbejde, for at sportens potentiale kan 
udnyttes bedre til erhvervelse og udvikl ing af vigtige kvalifikationer, som 
forbereder unge og voksne på voksen livet, herunder me dmenneskelige, 
kulturoverskridende, sociale og samfundsmæssige kompetencer 
                                                 
9 Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets he nstilling om nøglekompetencer for livslang læring 
(KOM/2005/548 endelig). 
10 Kommissionens tjenestegrenes arbejdsdokument: "Towards a European Qualifications Framework for Lifelong Learning (SEC(2005) 957). 
 
DA 8   DA – at forbedre anerkendelsen af kvalifikationerne for de personer, der underviser i 
idrætsrelevante erhverv (som f.eks. træn ere og sportslige ledere) for fuldt ud at 
udnytte det høje potentiale fo r skabelse af arbejdspla dser, som kan bidrage til 
social samhørighed i Europa 
– at idrættens og fysisk aktivitets potentia le bør udnyttes i den formelle uddannelse 
til at vende de nuværende tendenser i retni ng af inaktivitet og passiv livsførelse 
– at udnytte resultaterne af idrætsåret  2004 fuldt ud ved at anvende den gode 
praksis, der blev udviklet under år et, og bedre udnytte mulighederne for 
finansiering af projekter og initiati ver baseret på idrætsaktiviteter. 
3.2. Forventninger inden for ikke-formel uddannelse  
Idræt når ud til alle borgere uanset køn, race, alder og social eller økonomisk 
baggrund, og idrætsåret 2004 bekræftede den st igende interesse for at anvende idræt 
som middel til ikke-formel læri ng. Året viste, at det eur opæiske civilsamfund ønsker 
at anvende idræt i ikke-formel læring og som et redskab til fremme af social integration, udvikling af mellemkulturel dialog og bekæmpelse af 
forskelsbehandling, især racisme og fremmedhad. 
Både idræts- og ungdomsorganisationer er i stigende grad blevet opmærksomme på 
synergierne mellem de to områder og de muligheder, der ligger i ungdomsprogrammet. Idrætsåret 2004 har også bidraget til at skabe synergier inden 
for aktivt borgerskab. At deltage i idræt er opdragende ikke blot i sig selv, men også i 
kraft af den aktive deltagelse i idrætsklubber og -organisationer, som bidrager til at 
styrke civilsamfundet, fordi deltagerne derigennem lærer praktiske demokratiske 
værdier. 
Idrætsåret 2004 har også vist, at samarbejde med organisationer, der er aktive inden 
for social integration, ungdo m og aktivt borgerskab kan være særdeles givende for 
idrætsorganisationer, fordi deres social e funktion herved anerkendes og styrkes. 
Som et resultat af de forventninger, året  gav anledning til blandt Europas borgere, er 
følgende ideer og ønsker blevet fremført: 
– at der anvendes national ekspertise for at få en bedre forståel se og udnyttelse af 
sportens potentiale som middel til ikke-formel læring 
– at der skabes større bevidsthed om idrættens potentiale som middel til ikke-formel 
læring blandt personer, der arbejder me d idræt (klubber, sammenslutninger osv.) 
eller i andre organisationer, der besk æftiger sig med ungdom, aktivt borgerskab, 
bekæmpelse af forskelsbehandling, social integration, bekæmpelse af racisme osv. 
– at der sørges for anerkendelse på EU-pla n af volontørarbejde inden for idræt som 
middel til ikke-formel og uformel læring, og at unge tilskyndes til at deltage aktivt i idrætsorganisationer for at udnytte id rættens potentiale i forbindelse med 
erhvervelse af nye færdighe der og samfundsmæssige værdier 
– at idrættens pædagogiske værd i udnyttes bedre, ved at de n anvendes til at fremme 
udvekslinger, og gennem udnyttelse af s portsinitiativers synergier med EU-
programmer vedrørende ikke-for mel læring og aktiv t borgerskab. 
 
DA 9   DA 3.3. Europa-Kommissionens opfølgning 
Idrætsåret 2004 satte fokus på behovet for be dre integration af idrætten i formel og 
ikke-formel uddannelse og læring og derm ed for netværk og bedre samarbejde 
mellem uddannelsesinstitutioner og sportsor ganisationer. Men selv om idrætsåret 
bidrog til at ændre holdninge r, er yderligere handling st adig påkrævet på EU-plan. 
Eftersom borgerne i årets løb har givet udt ryk for ønsket om, at der træffes yderligere 
foranstaltninger, vil Kommissionen inden for rammerne af sin kompetence og med 
fuld respekt for nærhedsprincippet og uddannelsesinstitutionernes og sportsorganisationernes autonomi sikre en  opfølgning af idrætsåret 2004, herunder på 
følgende områder: 
– gennemføre nye undersøgelser, arranger e yderligere ekspertmøder og gennemføre 
nye Eurobarometer-undersøgelser for at udvikl e en bedre forståelse og nå frem til 
større indsigt på EU-plan af  idrættens og den fysiske aktivitets plads i formel og 
ikke-formel uddannelse 
– fortsat organisere møder med offentlige myndigheder med ansvar for uddannelse 
og idræt og udvide dem til at omfatte berørte parter på begge områder for at styrke 
bevidstheden om den gensidige nyttevirkni ng af et tættere samarbejde for både 
uddannelse og idræt 
– at intensivere dialogen og samarbejdet med repræsentanter for 
idrætsorganisationerne om idrættens udda nnelsesmæssige og sociale funktioner 
(f.eks. volontørarbejde, kvinders deltagels e i sport, bekæmpelse af racisme og 
fremmedhad, uddannelse og beskyttelse af unge atleter osv.) 
– at udnytte mulighederne for at finansiere  projekter og initiativer vedrørende 
idrætsaktiviteter inden for rammerne af EU-aktioner som f.eks. fremtidige 
europæiske år
11 og det nye integrerede EU-pr ogram om livslang læring, og 
udnytte idrættens pædagogiske værdi i udvekslinger af borgere gennem en 
udnyttelse af synergier mellem idræt, ungdom og borgerinitiativer inden for 
fællesskabshandlingsprogrammet for ungdomsanliggender og "Borgere for Europa" 
– at forbedre anerkendelsen af kva lifikationer i relaterede erhverv
12, f.eks. gennem 
inddragelse af idrætten i den fælle s ramme for kvalitetssikring (en fælles 
referenceramme til kvalitativ forbedring og reform af erhvervsuddannelsen) og 
lette mobiliteten (f.eks. ved at lade id rætten indgå i anvendelsesområdet for det 
europæiske meritkumulerings- og overføri ngssystem for erhvervsuddannelser), da 
der på dette område findes et  stort potentiale for skabel se af arbejdspladser, som 
kan bidrage til at styrke den sociale samhørighed 
– at styrke bevidstheden om fysiske aktiv iteters betydning for en ændring af den 
nuværende overvægtstendens, ved at sikre et samarbejde på idrætsområdet på EU-
                                                 
11 F.eks.: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets be slutning om det europæiske år for interkulturel 
dialog (2008), KOM(2005) 467 af 5.10.2005. 
12 EU's retligt bindende instrument for anerkendelse af erhvervskvalifikationer inden for regulerede 
erhverv er direktivet om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (EUT L 255 af 30.9.2005). 
 
DA 10   DA plan og ved at tilskynde til, at aktører fra uddannelse og sport deltager i  den 
europæiske handlingsplatform for kost, fysisk aktivitet og sundhed. 
4. K ONKLUSION  
De vigtigste mål med afgørelsen om gennemførelse  af Det Europæiske År  er blevet nået. Med 
bidrag fra Europa-Parlament et, Det Europæiske Økonomisk e og Sociale Udvalg og 
Regionsudvalget er bevidstheden om idrættens  potentiale som redska b for uddannelse blevet 
styrket. Der er blevet skabt sammenhængende rammer for samarbejde på EU-plan, men der er 
også sket en styrkelse af det nationale sama rbejde. Det er i vid udstrækning lykkedes at 
mobilisere uddannelsesinstitutioner og idrætsor ganisationer, offentlige myndigheder og 
regeringer. 
Det er blevet bekræftet, at civilsamfundet er me get interesseret i EU-foranstaltninger inden for 
uddannelse gennem idræt, især initiativer til st yrkelse af samarbejdet mellem uddannelserne 
og sportens verden og med de nationale regeringer. 
Kommissionen 
(1) anerkender resultaterne af idrætsåret 2004, men også behove t for at udnytte initiativet 
fuldt ud og udnytte og udbrede god praksis 
(2) agter at træffe yderligere foranstaltninger efter de retningslinjer, der er foreslået i 
denne meddelelse, for at forbedre de n forhåndenværende viden om uddannelse 
gennem idræt, fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og mellem uddannelserne og idrætten, intensivere anvende lsen af idræt inden for rammerne af 
EU's redskaber, styrke anerkendelsen af  kvalifikationer og færdigheder inden for 
idrætten og fremme fysiske aktiviteter 
(3) opfordrer Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg 
og Regionsudvalget til at anerke nde virkningen og de positive resultater af idrætsåret 
2004 og i deres arbejde tage hensyn til de forventninger, året gav anledning til.