DA Den Europæiske Unions Tidende C 100/136

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om fastlæggelse af en europæisk referenceramme for kvalitetssikring af erhvervsuddannelse

KOM(2008) 179 endelig — 2008/0069 (COD)

2009/C 100/24

Rådet besluttede den 23. april 2008 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om fastlæggelse af en europæisk referenceramme for kvalitetssikring af erhvervsuddannelse

Det forberedende arbejde henvistes til Sektionen for Beskæftigelse, Sociale og Arbejdsmarkedsmæssige Spørgsmål og Borgerrettigheder, som udpegede Edit Mária HERCZOG til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 11. september 2008.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 448. plenarforsamling den 21.-23. oktober 2008 (mødet den 23. oktober) følgende udtalelse med 59 stemmer for, 2 imod og 4 hverken for eller imod.

1. Sammenfatning og anbefalinger

1.1. EØSU bakker kraftigt op om Kommissionens forslag om at skabe en europæisk referenceramme for kvalitetssikring af erhvervsuddannelse (herefter benævnt referencerammen), da kvalitetssikring af erhvervsuddannelse er et centralt og integreret aspekt af den reviderede Lissabonstrategi (1), som skal fremme det videnbaserede samfund, social integration og samhørighed, mobilitet, beskæftigelses- og konkurrenceevnen.

1.2. EØSU mener, at referencerammen — hvis denne bliver implementeret — kan medvirke til at styrke erhvervsuddannelsens europæiske dimension og derved forbedre studerendes og arbejdstageres mobilitet samt medvirke til gennemsigtighed og gensidig tillid mellem og inden for nationale erhvervsuddannelsessystemer. Dette ville også medvirke til at løse aktuelle arbejdsløshedsproblemer ved at bekæmpe kløften mellem arbejdsmarkedets behov og arbejdsstyrkens kvalifikationer.

1.3. EØSU er af den holdning, at referencerammen er nyttig, da den lægger særlig vægt på at forbedre og evaluere erhvervsuddannelsens »slutresultater« og »slutprodukter« ud fra de tre centrale EU-politikmålsætninger: at forbedre beskæftigelsesevnen, bedre sammenhæng mellem udbud og efterspørgsel efter uddannelse og lettere adgang til livslang læring (især for udsatte grupper).

1.3.1. EØSU opfordrer Kommissionen til at fokusere mere på både slutbrugere, studerende, arbejdstagere, institutioner, leverandører af erhvervsuddannelse og virksomheder. Der bør gives særlig opmærksomhed til dem, som er i risiko for at blive udelukket fra uddannelsesområdet og arbejdsmarkedet (f.eks. personer, der har forladt skolen tidligt, unge og ældre, som er oppe imod høje arbejdsløshedstal, personer med særlige behov, personer med indvandrerbaggrund osv.) og til deres (re-) integration i et uddannelsesforløb.

1.4. EØSU mener, at de hidtidige resultater (2) i det europæiske samarbejde om kvalitetssikring inden for erhvervsuddannelse skaber et passende grundlag for at forsætte det nuværende arbejde og for videreudvikling. Et stærkere engagement fra Europa-Parlamentet og Rådet vil medvirke væsentligt til at sikre, at en kultur af kontinuerlige kvalitetsforbedringer bliver udbredt i så stor udstrækning som muligt (3). Dette kan også inspirere til og fremme implementeringen af referencerammen på nationalt plan.

1.5. EØSU glæder sig over medlemsstaternes stærke forpligtelse til kontinuerligt at forbedre erhvervsuddannelsens kvalitet. På nuværende tidspunkt sker dette inden for det europæiske netværk om kvalitetssikring inden for erhvervsuddannelsen (ENQA VET), som blev etableret i 2005 for at sikre processens langsigtede bæredygtighed, hvilket 23 lande har arbejdet aktivt og effektivt sammen om i de seneste år.

1.5.1. EØSU anbefaler, at Kommissionen overvejer, hvordan (på hvilke områder, med hvilke tilgange og hvilke praktiske instrumenter) ENQA VET, som er støttet af nationale referencepunkter for kvalitetssikring (QANRP), kan blive bedre til at fremme og støtte implementeringen af referencerammen i medlemsstaterne, en proces som vil fortsætte indtil (eller efter?) 2010.

1.6. EØSU anser det for afgørende, at der skabes sammenhæng mellem referencerammen og de andre europæiske initiativer, der er baseret på gensidig tillid som f.eks. den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF) (4) og det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse (ECVET) (5). Der er behov for øget harmonisering af aktiviteter og identifikation af særlige sammenkædninger mellem disse fælles europæiske referenceværktøjer på både europæisk og nationalt plan for at forstærke gensidige fordele og synergier såvel som skabe kvalifikationsbetingelser, som kan blive anerkendt og anvendt i hele Europa.

1.7. Erhvervsuddannelse er et offentlig gode, og det er nødvendigt at kontrollere kvaliteten af erhvervsuddannelsen af hensyn til borgerne og samfundet som helhed. Offentlige organer, hvis kvalitet ligeledes skal sikres, skal varetage tilsynet med og gennemførelsen af kontrollen. EØSU mener, at disse organer, der i de fleste medlemsstater udpeges af myndighederne, spiller en rolle af fundamental betydning og henstiller, at Kommissionen udvider deres virkefelt.

1.8. EØSU tilskynder alle aktører - institutioner, arbejdsgivere, fagforeninger, brancheorganisationer, handelskamre, industrielle og professionelle organer, udbydere af arbejdsformidling, regionale organer, organisationer inden for socialøkonomien osv. - til at påtage sig deres særlige ansvar og bidrage til opnåelsen af de fælles mål. Bottom-up-samarbejdet om kvalitetssikring af erhvervsuddannelsen skal øges i alle faser af arbejdet.

1.8.1. EØSU tilskynder til en mere aktiv inddragelse af civilsamfundet og minder Kommissionen om, at den skal arbejde snævert sammen med civilsamfundet på området for kvalitetssikring inden for erhvervsuddannelsen, så systemet bliver mere omfattende og bygger på eksisterende netværk og positive erfaringer. Manglen på et sådant samarbejde og dialog i mange lande står i vejen for en vellykket indførelse af en sådan kvalitetskultur.

1.8.2. EØSU mener, at de sociale partnere, som hovedaktører på arbejdsmarkederne, skal spille en central rolle i virkeliggørelsen af erhvervsuddannelsens fire hovedmålsætninger (mobilitet, tilgængelighed, tiltrækning og social integration). De skal også spille en central rolle i formuleringen og kontrollen af erhvervsuddannelsessystemets kvalitet på europæisk og nationalt plan. Kun med de sociale partneres aktive deltagelse kan systemet tilpasse sig de foranderlige arbejdsmarkeder, hvilket er en forudsætning for erhvervsuddannelsesstrategiernes kvalitet.

2. Indledning

2.1. I betragtning af forskellene og kompleksiteten i erhvervsuddannelsessystemerne og kvalitetstilgangen i og mellem medlemsstaterne er der behov for fælles referencepunkter for at sikre åbenhed, sammenhæng og overførbarhed mellem de mange politiske og praktiske udviklingstendenser i Europa for at øge den gensidige tillid.

2.2. Efter en lang periode med forberedelse og rådgivning har Kommissionen fremsat et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om fastlæggelse af en europæisk referenceramme for kvalitetssikring af erhvervsuddannelse.

2.3. Sigtet med henstillingen er at støtte bestræbelserne i medlemsstaterne på løbende at forbedre kvaliteten af erhvervsuddannelsessystemer og –programmer ved at indføre et fælles europæisk værktøj: en referenceramme for kvalitetssikrings- og kvalitetsevaluering af erhvervsuddannelse.

2.4. Referencerammens hovedfunktion er at levere aftalte tværnationale referencer, som kan hjælpe medlemsstater og interessenter med at dokumentere, evaluere og forbedre effektiviteten af erhvervsuddannelsesudbud og kvalitetsstyringsarbejde.

2.5. EØSU's holdning til Kommissionens forslag er hovedsagelig baseret på dets samlede viden og erfaring (6).

3. EØSU's bemærkninger

3.1. EØSU er enig med Kommissionen i, at fælles referencekriterier for kvalitetssikring er nødvendige, hvis vi ønsker at sætte og forfølge fælles målsætninger for en europæisk erhvervsuddannelsespolitik.

3.2. EØSU ser med tilfredshed på og fremhæver de positive træk ved Kommissionens forslag om en referenceramme nemlig: medlemsstaternes mulighed for frivilligt at anvende referencerammen, dens tilpasningsevne til forskellige nationale systemer i overensstemmelse med national lovgivning og praksis samt kravet om, at beslutninger med hensyn til implementeringen træffes på nationalt, regionalt og/eller lokalt plan.

3.3. Referencerammen er baseret på og forbedrer den fælles ramme for kvalitetssikring inden for erhvervsuddannelse (CQAF), som selv var baseret på bedste praksis i medlemsstaterne. Det glæder EØSU, at referencerammen er gjort mere simpel end den fælles ramme med mere specifikke og klare kvalitetskriterier og vejledende deskriptorer, hvilket skulle gøre den betydeligt nemmere for medlemsstaterne at tolke, forstå og anvende den.

3.4. EØSU er af den opfattelse, at de nye og moderne kvalitetssikringskriterier og vejledende deskriptorer, som er fastlagt i bilag 1 til henstillingen og baseret på konsensus, gør referencerammen til et værdifuldt værktøj i den fortsatte forbedring af erhvervsuddannelsens kvalitet på europæisk og nationalt plan. Disse kvalitetskriterier og vejledende deskriptorer, der afspejler afgørende aspekter af arbejdet med erhvervsuddannelsens kvalitet; muliggør præventiv planlægning, implementering, evaluering og videre udvikling af kvalitetssikringsaktiviteter på nationalt og institutionelt plan (dvs. udbydere af erhvervsuddannelse). De giver også mulighed for at forbedre gennemsigtigheden af og sammenhængen mellem politiske foranstaltninger og initiativer foretaget af enkelte medlemsstater på området.

3.5. EØSU mener, at det især er vigtigt for Kommissionen at have adgang til pålidelige data baseret på objektive kendsgerninger om udviklingen mod at opnå aftalte kvalitetssikringsmål på linje med de tre (politiske) hovedformål (se punkt 1, stk. 3). Det glæder derfor EØSU, at bilag 2 til henstillingen indeholder et forslag til et første sæt fælles indikatorer på systemniveau til at måle og evaluere erhvervsuddannelsens kvalitet på nationalt plan.

3.6. Indikatorer er vigtige for god forvaltning og kvaliteten af erhvervsuddannelsessystemer, da de hjælper til formuleringen af en politik baseret på beviser og fremmer tværnational benchmarking. EØSU vil dog gerne minde Kommissionen om, at medlemsstaterne skal koordinere eller standardisere metoderne til referencerammens indikatorer (ensartede definitioner, fortolknings- og udregningsmetoder), således at dataene er mere pålidelige og sammenlignelige.

3.7. EØSU mener, at det især er vigtigt at tilskynde erhvervsuddannelsesaktører på forskellige niveauer til systematisk selvevaluering (hvis muligt i kombination med en uafhængig, ekstern evaluering, for eksempel i forbindelse med den regelmæssige europæiske peer review). At beskæftige sig med områder, som er blevet fundet ved hjælp af selvevaluering, hjælper til at sikre uddannelse af høj kvalitet og lever således op til de involverede partneres forventninger og interesser (både uddannelsesdeltagere og arbejdsgivere). Selvevaluering giver regelmæssig feedback om partnernes tilfredshed med undervisningen og uddannelsesmæssige ydelser, om arbejdsmarkedets behov samt om medarbejdernes kvalifikationer og de kompetencer, som de har tilegnet sig gennem uddannelse.

3.8. En særlig merværdi skabes ved, at referencerammen tilskynder til brugen af fælles kvalitetskriterier, vejledende deskriptorer og indikatorer samt stimulerer kvalitetsforbedring baseret på regelmæssig selvevaluering både af erhvervsuddannelsessystemet og af udbydere af erhvervsuddannelse og institutioner på området. EØSU ønsker at minde interessenter om, at kvalitetsudvikling på systemniveau i bestemte lande kun opnås, hvis referencerammen ikke bare indføres i erhvervsuddannelsesinstitutioner, men også inden for erhvervsuddannelsessystemerne (på ledelsesniveau). Ydermere muliggør brugen af fælles kvalitetskriterier, vejledende deskriptorer og indikatorer også sammenligning af forvaltningen og tilrådighedsstillelsen af erhvervsuddannelse i europæiske lande.

3.9. EØSU ønsker at minde Kommissionen om, at den vigtigste forudsætning for at nå de fælles mål er, at medlemsstaterne forpligter sig til at anvende referencerammen. Dette engagement kunne bestå i at omsætte fælles grundprincipper, kvalitetskrav og vejledende deskriptorer til specifikke mål og praktiske initiativer samt konsekvent at gennemføre sådanne mål og metoder.

3.10. EØSU opfordrer Kommissionen til at fremme og støtte brugen af referencerammen samt dens løbende forbedring på både europæisk og nationalt plan. For at fremme og støtte brugen af referencerammen bør Kommissionen i fremtiden finde midlerne til at finansiere de relevante ordninger og desuden gøre eksisterende og nye kvalitetspartnere bevidste om finansieringsmulighederne på alle planer. Kommissionen bør også have et tættere samarbejde med og støtte det europæiske netværk for kvalitetssikring af erhvervsuddannelse i dets bestræbelser på vedvarende at justere og forbedre de fælles principper for kvalitet, kvalitetskriterier, vejledende deskriptorer og indikatorer.

3.11. Det glæder EØSU, at forslaget omfatter en væsentlig kvalitetsgaranti i form af en regelmæssig vurdering (hvert tredje år) og en evaluering af, hvordan referencerammen indføres på nationalt plan. Resultatet af dette vil også bidrage med input til den efterfølgende vurdering af referencerammen på europæisk plan. Efter EØSU's opfattelse bør der i evalueringerne være fokus på referencerammens egentlige indvirkning på erhvervsuddannelsens kvalitet på nationalt og europæisk plan, på identifikation af områder, hvor udvikling eller forbedringer har fundet sted samt på ændringer i udførelsen og dets omfang.

3.12. EØSU anbefaler en omfattende informationskampagne og en forbedret kommunikation om referencerammen for at nå så mange potentielle deltagere og interessenter som muligt. Der bør udarbejdes en kommunikations- og strategiplan for at omtale og fremhæve fordelene og de sandsynlige resultater ved anvendelsen af referencerammen på alle planer, særligt for udbydere af erhvervsuddannelse (institutioner). Handling på forskellige planer er nødvendig for at sikre effektiv kommunikation på europæisk og nationalt plan på den ene side og på system- og udbyderplan på den anden. ENQA VET kan sammen med Kommissionen spille en væsentlig rolle i kommunikationen på europæisk plan, mens denne kan sikres på nationalt plan gennem de nationale referencepunkter for kvalitetssikring.

3.13. I overensstemmelse med dets udtalelse om uddannelse og produktivitet (7) ønsker EØSU igen at fremhæve behovet for en tættere koordinering mellem de forskellige uddannelsessystemniveauer på europæisk og nationalt plan i forbindelse med livslang læring. Dette kræver desuden sammenhængende tilgange til kvalitetssikring og kvalitetsevaluering på tværs af uddannelsessektorer.

3.14. EØSU er overbevist om, at erhvervsuddannelsen bør udvikles på alle planer som en altafgørende og integreret del af livslang læring. Det er vigtigt at sikre, at erhvervsuddannelse hænger tæt sammen med forudgående og efterfølgende uddannelsesniveauer, især med grunduddannelse og højere uddannelse. De forskellige aldersgrupper — også børn — bør tilbydes de nødvendige udviklingsmuligheder og infrastrukturer og blive evalueret i forhold til livscykluser.

3.14.1. Alle former for uddannelse og uddannelsesinstitutioner også for de alleryngste skal kvalitetsevalueres, da uddannelse i den tidlige opvækst fremmer den efterfølgende akademiske og professionelle præstation. Dette skal også gælde for grunduddannelsen for at sikre, at elever har de grundlæggende kompetencer til, at de kan komme op på et højere uddannelsesniveau. Evalueringen af erhvervsuddannelse vil være mindre troværdig og effektiv, hvis den kun tager højde for erhvervsuddannelsesperioden uden at se på den akademiske præstation i skolen, som påvirker efterfølgende præstationer og karriereveje. EØSU mener, at det er vigtigt for Kommissionen at være opmærksom på sammenhængen mellem enkelte uddannelsesniveauer og tage højde for konsekvenser og forhold, som ikke hænger direkte sammen med uddannelse, og også deres samlede indflydelse på kvaliteten af erhvervsuddannelse.

3.14.2. EØSU vil understrege betydningen af en stærkere forbindelse mellem kvalitetssikring og kvalitetsevaluering inden for erhvervsuddannelse og alle øvrige uddannelsessektorer med henblik på at forbedre kommunikationen for således at øge den gensidige tillid og anlægge et fælles syn på kvalitetssikring og fælles udvikling. EØSU hilser det velkommen, at samarbejdet om kvalitetssikring begynder inden for den videregående uddannelse og foreslår, at dette samarbejde fortsættes og intensiveres. Gennemførelsen af EQF kræver også sammenhængende kvalitetssikringsmetoder især med hensyn til erhvervsuddannelse og højere uddannelse, da fremme af livslang læring er et fælles tema for begge.

Bruxelles, den 22. oktober 2008. Mario SEPI Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Lissabonstrategien (2000).

(2) Rådets konklusioner om kvalitetssikring af erhvervsuddannelse (den 28. maj 2004).

Københavnprocessen (den 30. november 2002), »Fremme samarbejdet om kvalitetssikring med særlig opmærksomhed på udveksling af modeller og metoder samt fremme fælles kriterier og principper for kvalitet i erhvervsuddannelse«.

Kommunikéet fra Maastricht (den 14. december 2004); kommunikéet fra Helsinki (den 5. december 2006).

(3) Kommunikéet fra Helsinki (den 5. december 2006).

(4) Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om udarbejdelsen af en europæisk referenceramme for kvalifikationer (European Qualifications Framework — EQF).

(5) Oprettelse af det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse (European Credit System for Vocational Education and Training — ECVET).

(6) Se følgende EØSU-udtalelser:

— »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF) for livslang læring«, ordfører: RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO (EUT C 175, 27.7.2007).

— »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om nøglekompetencer for livslang læring«, ordfører: HERCZOG (EUT C 195, 18.8.2006).

— »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om tværnational mobilitet i Det Europæiske Fællesskab i uddannelsesøjemed: Det europæiske kvalitetscharter for mobilitet«, ordfører: CZAJKOWSKI (EUT C 88, 11.4.2006).

— »Forslag til Rådets og Europa-Parlamentets henstilling om yderligere europæisk samarbejde vedrørende kvalitetssikring inden for videregående uddannelser«, ordfører: SOARES (EUT C 255, 14.10.2005).

(7) Se EØSU's udtalelse »Uddannelse og produktivitet«, ordfører: KORYFIDIS (EUT C 120, 20.5.2005).