Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om indgåelse på Fællesskabets vegne af protokollen om vand og sundhed til konventionen af 1992 om beskyttelse og udnyttelse af grænseoverskridende vandløb og internationale søer

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Protokollen om vand og sundhed til konventionen af 1992 om beskyttelse og udnyttelse af grænseoverskridende vandløb og internationale søer er blevet udarbejdet i fællesskab af konventionens parter og de stater, som er medlemmer af Verdenssundhedsorganisationens regionale komité for Europa, i samarbejde med sekretariatet for FN's økonomiske kommission for Europa, Verdenssundhedsorganisationens Europa-sekretariat og Europa-Kommissionen.

Protokollens formål er at forebygge, bekæmpe og begrænse forekomsten af vandbårne sygdomme ved at samarbejde om vandforvaltning og om sundheds- og miljøbeskyttelse ved hjælp af foranstaltninger, der skal sikre:

* Tilstrækkelige forsyninger af sundt drikkevand, herunder også beskyttelse af vandressourcer, der udnyttes til drikkevand.

* Forsvarlig kloakering, hvis standard er tilstrækkelig til at beskytte sundhed og miljø.

* Effektiv indsats for at beskytte vandressourcer, der udnyttes til drikkevand, og de dermed forbundne vandøkosystemer mod forurening, herunder forurening fra landbrug og industri og andre kilder til udledning og emission af farlige stoffer.

* Tilstrækkelig sundhedsbeskyttelse mod vandbårne sygdomme, der skyldes brug af vand til rekreative formål, til fiskeopdræt ved akvakultur, til skaldyropdræt eller skaldyrfiskeri og brug af spildevand til overrisling eller brug af kloakslam i landbruget eller til akvakultur.

* Effektive ordninger for overvågning af situationer, der kan føre til udbrud eller forekomst af vandbårne sygdomme, og for indsats over for sådanne udbrud og forekomster og den risiko, de indebærer.

Protokollen pålægger ikke Fællesskabet nye vandpolitiske forpligtelser. Hvad vandforhold angår, svarer den i rækkevidde til den oprindelige konvention, som blev ratificeret af Fællesskabet i 1995 og er i fuld overensstemmelse med Fællesskabets lovgivning. Nogle få punkter i den oprindelige konvention, der ikke allerede omfattes af Fællesskabets lovgivning, er blevet behandlet i rammedirektivet for vand (2000/60/EF).

Desuden er Fællesskabets vandlovgivning betydelig mere vidtrækkende end de vandforvaltningsforpligtelser, protokollen og den oprindelige konvention indebærer, ikke mindst når det gælder grundvand, drikkevand, rensning af byspildevand, nitrater fra landbruget, udledning af farlige stoffer i vandmiljøet, badevand og vand til skaldyropdræt.

Protokollens definitioner er i overensstemmelse med den oprindelige konvention og forenelige med Fællesskabets vandlovgivning.

Protokollen pålægger ikke Fællesskabet nye forpligtelser til overvågning af vandforhold eller indsamling af data om dem.

Protokollen indeholder en ny forpligtelse til rapportaflæggelse, men i artikel 7, stk. 5, hedder det udtrykkeligt, at eksisterende rapporter kan benyttes til dette formål.

Forpligtelsen til at oplyse offentligheden om vandforvaltningsspørgsmål og inddrage den i dem findes allerede i Fællesskabets nuværende lovgivning eller er ved at blive indført i den af hensyn til Århus-konventionens gennemførelse.

Protokollens overensstemmelse med Århus-konventionen er blevet sikret, ikke mindst gennem ordlyden i protokollens artikel 10.

På sundhedsbeskyttelsesområdet supplerer protokollen Amsterdam-traktatens artikel 152, når det drejer sig om Fællesskabets indsats over for vandbårne sygdomme. Den styrker den rolle, EU kan spille for indførelsen af forebyggende foranstaltninger og for samarbejde med tredjelande. Protokollen er forenelig med de nuværende sundhedsbeskyttelsesprogrammer og andre aktiviteter, som udføres på fællesskabsplan, f.eks. nettet til overvågning af og kontrol med overførbare sygdomme [1]. Blandt de offentlige sundhedsprogrammer, der især bør nævnes, er Fællesskabets handlingsprogram vedrørende forureningsrelaterede sygdomme [2], Fællesskabets handlingsprogram for sundhedsfremme, sundhedsoplysning, sundhedsundervisning og sundhedsuddannelse [3], og Fællesskabets handlingsprogram for sundhedsovervågning [4].

[1] Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 2119/98/EF.

[2] Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1296/1999/EF.

[3] Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 645/96/EF.

[4] Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1400/97/EF.

2001/0188 (CNS)

Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om indgåelse på Fællesskabets vegne af protokollen om vand og sundhed til konventionen af 1992 om beskyttelse og udnyttelse af grænseoverskridende vandløb og internationale søer

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlige artikel 174, stk. 4, sammen med artikel 300, stk. 2, første punktum,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [5],

[5] EFT C ..., ..., s. ...

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet [6], og

[6] EFT C ..., ..., s. ...

ud fra følgende betragtninger:

(1) Protokollen om vand og sundhed til konventionen af 1992 om beskyttelse og udnyttelse af grænseoverskridende vandløb og internationale søer har kunnet tiltrædes siden den 18. juni 1999.

(2) Protokollens formål er at forebygge, bekæmpe og begrænse forekomsten af vandbårne sygdomme ved hjælp af samarbejde om vandforvaltning og beskyttelse af sundhed og miljø.

(3) Der kræves en indsats i form af foranstaltninger til beskyttelse af drikkevandsressourcerne, forsvarlig kloakering for at beskytte sundhed og miljø, effektiv indsats for at beskytte vandressourcerne og de dermed forbundne vandøkosystemer mod forurening, tilstrækkelig beskyttelse mod vandbårne sygdomme, der skyldes brug af vand til rekreative formål, fiskeopdræt ved akvakultur, skaldyropdræt og skaldyrfiskeri samt brug af spildevand til overrisling og brug af kloakslam i landbruget eller til akvakultur.

(4) Der kræves effektive ordninger for overvågning af situationer, der kan føre til udbrud eller forekomst af vandbårne sygdomme, og for indsats over for sådanne udbrud og forekomster og den risiko, de indebærer.

(5) Inden for deres respektive kompetenceområder samarbejder Fællesskabet og medlemsstaterne med tredjelande og med de kompetente internationale organisationer.

(6) Fællesskabets indgåelse af protokollen bidrager til opfyldelse af målsætningerne i traktatens artikel 174 -

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

1. Protokollen om vand og sundhed til konventionen af 1992 om beskyttelse og udnyttelse af grænseoverskridende vandløb og internationale søer godkendes herved på Fællesskabets vegne.

2. Protokollens tekst findes i bilag 1 til denne beslutning.

3. Teksten til den erklæring, Det Europæiske Fællesskab ifølge protokollens artikel 22, stk. 4, skal afgive, når det deponerer sit tiltrædelsesinstrument, findes i bilag 2 til denne beslutning.

Artikel 2

Rådets formandskab bemyndiges til at udpege en eller flere personer med beføjelse til at deponere tiltrædelsesinstrumentet hos De Forenede Nationers generalsekretær i overensstemmelse med protokollens artikel 22, stk. 5.

Artikel 3

Denne afgørelse offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den .

På Rådets vegne

Formand

BILAG 1

Protokol om vand og sundhed til konventionen af 1992 om beskyttelse og udnyttelse af grænseoverskridende vandløb og internationale søer

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

BILAG 2

Udkast til erklæring fra Det Europæiske Fællesskab

"i henhold til artikel 22 i protokollen om vand og sundhed til konventionen af 1992 om beskyttelse og udnyttelse af grænseoverskridende vandløb og internationale søer

Følgende stater er på indeværende tidspunkt medlemmer af Det Europæiske Fællesskab: Kongeriget Belgien, Kongeriget Danmark, Forbundsrepublikken Tyskland, Den Hellenske Republik, Kongeriget Spanien, Den Franske Republik, Irland, Den Italienske Republik, Storhertugdømmet Luxembourg, Kongeriget Nederlandene, Republikken Østrig, Den Portugisiske Republik, Republikken Finland, Kongeriget Sverige og Det Forenede Kongerige Storbritanien og Nordirland.

Det Europæiske Fællesskab erklærer, at det i henhold til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 174, stk. 4, har kompetence til at indgå aftaler og opfylde de forpligtelser, de medfører, når de bidrager til bestræbelserne på at nå følgende mål:

- bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten

- beskyhttelse af menneskers sundhed

- forsigtig og rationel udnyttelse af naturressourcerne

- fremme på internationalt plan af foranstaltninger til løsning af de regionale og globale miljøproblemer.

Desuden erklærer Det Europæiske Fællesskab, at det allerede har vedtaget retsakter, der forpligter dets medlemsstater på alle områder, som omfattes af denne protokol".

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

UNITED

NATIONS

Distr.

GENERAL

MP.WAT/2000/1

EUR/ICP/EHCO 020205/8Fin

18 October 1999

ORIGINAL : ENGLISH

DEN ØKONOMISKE KOMMISSION FOR EUROPA

VERDENSSUNDHEDSORGANISATIONENS REGIONALE

KONTOR FOR EUROPA

MØDE BLANDT PARTERNE I KONVENTIONEN OM BESKYTTELSE

OG UDNYTTELSE AF GRÆNSEOVERSKRIDENDE

VANDLØB OG INTERNATIONALE SØER

Andet møde

Haag, Nederlandene, 23-25 marts 2000

Protokol om vand og sundhed til konventionen af 1992 om beskyttelse og udnyttelse af grænseoverskridende vandløb og internationale søer,

udfærdiget i London, den 17. juni 1999

GE.99-

PROTOKOL OM VAND OG SUNDHED TIL KONVENTIONEN AF 1992 OM BESKYTTELSE OG UDNYTTELSE AF GRÆNSEOVERSKRIDENDE VANDLØB OG INTERNATIONALE SØER

Parterne i denne protokol,

som er opmærksomme på, at vand er afgørende for livets opretholdelse, og at adgang til vand i tilstrækkelige mængder og af tilstrækkelig kvalitet til at opfylde de grundlæggende menneskelige behov er en forudsætning både for bedre sundhed og for bæredygtig udvikling,

som forstår, hvilken gavnlig indflydelse rent, sundt vand og et harmonisk, velfungerende vandmiljø har på menneskers sundhed og velfærd,

som gør sig klart, at overfladevand og grundvand er fornyelige ressourcer, hvis evne til at forvinde menneskelige aktiviteters skadelige indflydelse på deres kvalitet og mængde er begrænset, at manglende hensyn til disse begrænsninger kan give både kort- og langsigtede skadevirkninger på sundhed og velfærd hos dem, som er afhængige af disse ressourcer og deres kvalitet, og at bæredygtig forvaltning af vandets kredsløb derfor er afgørende både for at opfylde menneskenes behov og for at beskytte miljøet,

som også er klar over, hvilke følger mangel på vand i tilstrækkelig mængde og af tilstrækkelig kvalitet til at opfylde grundlæggende menneskelige behov har for den almindelige sundhedstilstand, og over en sådan mangels alvorlige følger i øvrigt, især for de svage, de dårligt stillede og de socialt udelukkede,

som ved, at forebyggelse, bekæmpelse og begrænsning af vandbårne sygdomme er en vigtig og uopsættelig opgave, der kun kan udføres tilfredsstillende ved øget samarbejde på alle planer og mellem alle sektorer i det enkelte land og mellem landene indbyrdes,

som også ved, at overvågning af vandbårne sygdomme og oprettelse af hurtige varslings- og beredskabssystemer er vigtige led i forebyggelsen, bekæmpelsen og begrænsningen af de vandbårne sygdomme,

som tager deres udgangspunkt i konklusionerne fra FN's konference om miljø og udvikling (Rio de Janeiro, 1992), især Rio-erklæringen om miljø og udvikling og Agenda 21, og i programmet for Agenda 21's videre gennemførelse (New York, 1997) og den senere afgørelse fra Kommissionen for bæredygtig udvikling om bæredygtig forvaltning af ferskvand (New York, 1998),

som har ladet sig inspirere af de relevante bestemmelser i konventionen af 1992 om beskyttelse og udnyttelse af grænseoverskridende vandløb og internationale søer, og som påpeger behovet både for at fremme en mere udbredt anvendelse af disse bestemmelser og for at supplere konventionen med yderligere foranstaltninger for at øge sundhedsbeskyttelsen,

som tager hensyn til konventionen af 1991 om vurdering af miljøvirkninger i grænseområder, konventionen af 1992 om grænseoverskridende virkninger af industriulykker, FN's konvention af 1997 om ikke-sejladsmæssig udnyttelse af internationale vandveje, og konventionen af 1998 om adgangen til information, offentlighedens medvirken og klageadgang på miljøområdet

som endvidere tager hensyn til de relevante principper, målsætninger og henstillinger i det europæiske charter om miljø og sundhed af 1989, Helsingfors-erklæringen om miljø og sundhed af 1994 og de ministerielle erklæringer, henstillinger og resolutioner i "Miljø for Europa"-processerne

som giver andre velfunderede og relevante miljøinitiativer, miljøforanstaltninger og miljøprocesser i Europa såvel som udarbejdelsen og gennemførelsen af nationale handlingsplaner for miljø og sundhed deres anerkendelse,

som påskønner den indsats, FN's økonomiske kommission for Europa og Verdenssundhedsorganisationens regionale kontor for Europa allerede har gjort for at styrke bilateralt og multilateralt samarbejde om forebyggelse, bekæmpelse og begrænsning af vandbårne sygdomme,

som føler sig opmuntret af de mange eksempler på positive resultater, medlemsstaterne i FN's økonomiske kommission for Europa og medlemsstaterne i Verdenssundhedsorganisationens regionale komite for Europa har opnået med bekæmpelse af forurening og bevarelse og genetablering af vandmiljø, der kan opretholde menneskelig sundhed og velfærd,

er blevet enige om følgende:

Artikel 1

FORMÅL

Formålet med denne protokol er at beskytte menneskers sundhed og velfærd både individuelt og kollektivt på alle planer, dvs. i national såvel som i tværnational og international sammenhæng, ved på grundlag af en bæredygtig udvikling at forbedre vandforvaltningen, herunder beskyttelsen af vandøkosystemer, og ved at forebygge, bekæmpe og begrænse vandbårne sygdomme.

Artikel 2

DEFINITIONER

I denne protokol betyder

1. "Vandbårne sygdomme": alle alvorlige sundhedsskadelige virkninger som dødsfald, invaliditet, sygdom eller skader, der direkte eller indirekte skyldes vandets beskaffenhed eller ændring af det kvantitet eller kvalitet.

2. "Drikkevand": vand, der af mennesker benyttes eller skal benyttes til drikkebrug, madlavning, levnedsmiddeltilberedning, personlig hygiejne eller lignende formål.

3. "Grundvand": alt vand, som i det vandrige område befinder sig under jordoverfladen i direkte kontakt med jorden eller undergrunden .

4. "Afsondret vand": en kunstigt indvundet vandmasse, som i eller uden for en bygning er adskilt fra fersk overfladevand eller kystvand.

5. "Grænseoverskridende vandområder": overfladevand eller grundvand, der markerer, krydser, eller ligger på grænserne mellem to eller flere stater; hvor grænseoverskridende vandområder flyder direkte ud i havet, ender disse grænseoverskridende vandområder i en lige linje tværs over deres respektive udløb mellem punkterne for ebbelinjen på deres bredder.

6. "Vandbårne sygdommes grænseoverskridende følger": alle alvorlige sundhedsskadelige virkninger som dødsfald, invaliditet, sygdom eller skader, der i et område under en af parternes jurisdiktion direkte eller indirekte kan tilskrives vandets beskaffenhed i et område under en anden parts jurisdiktion eller ændring af dets kvantitet eller kvalitet, uanset om disse følger kan betragtes som en grænseoverskridende virkning eller ikke.

7. "Grænseoverskridende virkning": alvorlige skadevirkninger, som påføres miljøet i et område under en af konventionsparternes jurisdiktion og skyldes ændring af grænseoverskridende vandområders beskaffenhed, der forvoldes af menneskelig virksomhed hel eller delvis med fysisk oprindelse i et område under en anden konventionsparts jurisdiktion. Blandt disse miljøpåvirkninger er indvirkning på sundhed og sikkerhed, flora, fauna, jordbund, luft, vand, klima, landskab og historiske mindesmærker eller andre fysiske strukturer eller et samspil mellem disse faktorer; de omfatter også virkninger på kulturarven eller de socioøkonomiske forhold, som ændring af disse faktorer medfører.

8. "Kloakering": indsamling, bortledning, behandling og bortskaffelse eller genbrug af menneskelige udskillelsesprodukter eller husholdningsspildevand gennem ledningsnet eller ved hjælp af anlæg, som betjener en enkelt husstand eller virksomhed.

9. "Ledningsnet":

(a) et system, der forsyner en række husstande eller virksomheder med drikkevand, og/eller

(b) et kloakeringssystem, der betjener en række husstande eller virksomheder og alt efter forholdene også benyttes til indsamling, bortledning, behandling og bortskaffelse eller genbrug af industrispildevand,

uanset om det er anlagt af en offentlig myndighed, en privat virksomhed eller et partnerskab mellem det offentlige og private.

10. "Vandforvaltningsplan": en plan for udvikling, forvaltning, beskyttelse og/eller udnyttelse af vandet i et bestemt område eller en bestemt grundvandsåre, herunder beskyttelse af de dermed forbundne økosystemer.

11. "Offentligheden": en eller flere fysiske eller juridiske personer og alt efter national lovgivning og praksis deres organisationer, foreninger eller sammenslutninger.

12. "Offentlig myndighed":

(a) Forvaltningen på nationalt, regionalt og andet plan.

(b) Fysiske eller juridiske personer, der på grundlag af national lovgivning udfører administrative opgaver, herunder bestemte opgaver, aktiviteter eller tjenester i forbindelse med miljø, sundhed, kloakering, vandforvaltning eller vandforsyning.

(c) Alle andre fysiske eller juridiske personer, der har offentligt ansvar eller offentlige hverv eller udfører offentlige tjenester under ledelse af et organ eller en person, som omfattes af litra a) eller b).

(d) Institutionerne i regionale økonomiske samarbejdsorganisationer (jf. artikel 21), som er parter.

Denne definition omfatter ikke organer eller institutioner med dømmende eller lovgivende myndighed.

13. "Lokal": alle relevante territoriale inddelingsplaner under statsplan.

14. "Konvention": konventionen om beskyttelse og udnyttelse af grænseoverskridende vandløb og internationale søer, udfærdiget i Helsingfors den 17. marts 1992.

15. "Konventionsparternes møde": den forsamling, konventionens parter har oprettet i overensstemmelse med dens artikel 17.

16. "Part": medmindre teksten angiver andet, en stat eller en regional økonomisk samarbejdsorganisation (jf. artikel 21), der har indvilliget i at lade sig forpligte af denne protokol, og for hvem den er trådt i kraft.

17. "Parternes møde": den forsamling, parterne har oprettet i overensstemmelse med artikel 16.

Artikel 3

ANVENDELSESOMRÅDE

Denne protokols bestemmelser gælder:

(a) Fersk overfladevand.

(b) Grundvand.

(c) Flodmundinger.

(d) Kystfarvande, der benyttes til rekreative formål eller til fiskeopdræt ved akvakultur eller til skaldyropdræt eller skaldyrfiskeri.

(e) Afsondret vand, der normalt benyttes til badning.

(f) Vand under dets indvinding, transport, behandling eller distribution.

(g) Spildevand under dets indsamling, bortledning, behandling og bortskaffelse eller genbrug.

Artikel 4

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

1. Parterne træffer alle nødvendige foranstaltninger for at forebygge, bekæmpe og begrænse vandbårne sygdomme på grundlag af integrerede vandforvaltningsordninger, hvis formål er bæredygtig udnyttelse af vandressourcerne, vandmiljøkvalitet uden sundhedsrisiko og beskyttelse af vandøkosystemerne.

2. Parterne træffer især alle nødvendige foranstaltninger for at sikre:

(a) tilstrækkelige forsyninger af sundt drikkevand, som er fri for mikroorganismer, parasitter og stoffer, der i kraft af deres antal eller koncentration kan udgøre en sundhedsrisiko. Det omfatter også beskyttelse af vandressourcer, hvorfra der indvindes drikkevand, samt behandling af vand og anlæggelse, forbedring og vedligeholdelse af ledningsnet

(b) forsvarlig kloakering, hvis standard er tilstrækkelig til at beskytte sundhed og miljø. Det skal især ske ved anlæggelse, forbedring og vedligeholdelse af ledningsnet

(c) effektiv indsats for at beskytte vandressourcer, hvorfra der indvindes drikkevand, og de dermed forbundne vandøkosystemer mod forurening fra andre kilder som landbrug og industri og andre årsager til udledning og emission af farlige stoffer. Indsatsen skal især tage sigte på effektivt at begrænse og standse udledning og emission af stoffer, der anses for sundhedsskadelige og farlige for vandøkosystmerne.

(d) Tilstrækkelig sundhedsbeskyttelse mod vandbårne sygdomme, der skyldes brug af vand til rekreative formål, brug af vand til akvakultur, vand, som benyttes til skaldyropdræt eller skaldyrfiskeri, brug af vand til overrisling eller brug af kloakslam i landbruget eller til akvakultur.

(e) Effektive ordninger for overvågning af situationer, der kan føre til udbrud eller tilfælde af vandbårne sygdomme, og for indsats over for sådanne udbrud og tilfælde og den risiko, de indebærer.

3. Når denne protokol i det følgende nævner "drikkevand" og "kloakering" betyder det drikkevand og kloakering, som skal opfylde kravene i denne artikels stk. 2.

4. Parterne træffer alle disse foranstaltninger på grundlag af en vurdering af samtlige følger af enhver foreslået foranstaltning, herunder fordele, ulemper og omkostninger for:

(a) sundheden

(b) vandressourcerne

(c) den bæredygtige udvikling,

hvori enhver foreslået foranstaltnings nye eller anderledes indflydelse på de forskellige miljøforhold tages i betragtning.

5. Parterne træffer alle nødvendige foranstaltninger for at skabe et stabilt, kompetencegivende juridisk, administrativt og økonomisk grundlag for at det offentlige og private og frivillige hver især kan yde deres bidrag til forbedring af vandforvaltningen med henblik på at forebygge, bekæmpe og begrænse vandbårne sygdomme.

6. Parterne pålægger offentlige myndigheder, der påtænker at træffe foranstaltninger eller tillade andre at træffe foranstaltninger, som kan få afgørende indflydelse på vandmiljø, der omfattes af denne protokol, at tage tilstrækkeligt hensyn til disse foranstaltningers eventuelle indvirkning på den almindelige sundhedstilstand.

7. Hvis de offentlige myndigheder hos en part, som er part i konventionen om beskyttelse og udnyttelse af grænseoverskridende vandløb og internationale søer, overholder denne konventions bestemmelser for en foreslået foranstaltning, er kravene i denne artikels stk. 6 opfyldt for denne foranstaltnings vedkommende.

8. Denne protokols bestemmelser berører ikke parternes ret til at håndhæve, indføre eller iværksætte strengere foranstaltninger end dem, protokollen foreskriver.

9. Denne protokols bestemmelser berører ikke rettigheder og forpligtelser, konventionen eller andre eksisterende internationale aftaler tildeler eller pålægger protokollens parter, medmindre protokollens krav er strengere end de tilsvarende krav i konventionen eller andre eksisterende internationale aftaler.

Artikel 5

PRINCIPPER OG GRUNDSÆTNINGER

Når parterne træffer foranstaltninger for at iværksætte denne protokol, skal de især lade sig lede af følgende principper og grundsætninger:

(a) Forsigtighedsprincippet, som går ud på, at en foranstaltning for at forebygge, bekæmpe eller begrænse vandbårne sygdomme ikke må udsættes med den begrundelse, at den videnskabelige forskning endnu ikke fuldt ud har påvist en årsagssammenhæng mellem de forhold, foranstaltningen gælder, og disse forholds eventuelle medvirken til forekomsten af vandbårne sygdomme og/eller grænseoverskridende virkninger

(b) Forureneren-betaler-princippet, som går ud på, at omostningerne ved forebyggelse, bekæmpelse og begrænsning af forurening afholdes af forureneren

(c) Ifølge De Forenede Nationers charter og folkerettens principper har staterne uindskrænket ret til at udnytte deres egne ressourcer i overensstemmelse med deres egen miljø- og udviklingspolitik, men er samtidig ansvarlige for at sikre, at foranstaltninger, de har jurisdiktion eller kontrol over, ikke skader miljøet i andre stater eller i områder, der ligger uden for deres jurisdiktion

(d) Vandressourcerne skal forvaltes sådan, at den nuværende generations behov opfyldes, uden at de fremtidige generationers mulighed for at opfylde deres forringes

(e) Der bør træffes forebyggende foranstaltninger for at undgå udbrud og tilfælde af vandbårne sygdomme og for at beskytte vandressourcer, hvorfra der indvindes drikkevand, da sådanne foranstaltninger er en mere effektiv bekæmpelse af skaderne og kan være mere omkostningseffektive end foranstaltninger for at udbedre dem

(f) Vandforvaltningsforanstaltninger bør træffes på det laveste kompetente administrationsplan

(g) Vand har samfundsmæssig, økonomisk og miljømæssig værdi og bør derfor forvaltes efter den mest acceptable og bæredygtige kombination af disse værdier

(h) Effektiv vandudnyttelse bør fremmes ved hjælp af bevidstgørelse og økonomiske virkemidler

(i) Adgang til oplysninger og offentlig deltagelse i beslutningerne om vand og sundhed er påkrævet, bl.a. for at gøre beslutningernes kvalitet og udførelse bedre, at gøre offentligheden bevidst om problemerne, at give offentligheden mulighed for at udtrykke sine bekymringer og at sætte de offentlige myndigheder i stand til at tage hensyn dem. Både adgang og deltagelse bør suppleres med passende adgang til retslig og administrativ behandling af relevante beslutninger

(j) Vandressourcerne bør så vidt muligt forvaltes integreret på grundlag af afstrømningsområder, så den sociale og økonomiske udvikling kan forenes med beskyttelsen af de naturlige økosystemer, og vandressourceforvaltningen kan knyttes sammen med foranstaltninger for andre miljøforhold. Denne integrerede fremgangsmåde skal gælde for hele afstrømningsområdet, uanset om det er grænseoverskridende eller ikke, og omfatte de tilgrænsende kystfarvande og hele grundvandsåren eller afstrømningsområdets eller grundvandårens relevante dele

(k) Der bør tages særlige hensyn for at beskytte mennesker, der er særligt udsatte for vandbårne sygdomme

(l) Alle dele af befolkningen, ikke mindst de dårligt stillede eller socialt udelukkede, bør have samme adgang til vand i tilstrækkelig mængde og af tilstrækkelig kvalitet

(m) Til gengæld for deres ret til og krav på vand i henhold til privatretten og statsretten bør fysiske og juridiske personer og institutioner i både den offentlige og private sektor medvirke til at beskytte vandmiljøet og bevare vandressourcerne

(n) Der bør ved denne protokols iværksættelse tages tilstrækklige hensyn til lokale problemer, lokale behov og lokal indsigt.

Artikel 6

MÅLSÆTNINGER OG OPFYLDELSESFRISTER

1. For at opfylde denne protokols målsætninger skal parterne stile mod følgende mål:

(a) drikkevand til alle

(b) kloakering til alle

på grundlag af integrerede vandforvaltningsordninger, der tager sigte på bæredygtig udnyttelse af vandressourcerne, på vandmiljøkvalitet uden sundhedsrisiko og på beskyttelse af vandøkosystemerne.

2. Til dette formål opstiller parterne nationale og/eller lokale målsætninger for de standarder og præstationsniveauer, der skal opnås eller opretholdes for at kunne præstere en høj grad af beskyttelse mod vandbårne sygdomme, og offentliggør dem. Disse målsætninger tages regelmæssigt op til fornyet behandling. Samtidig træffer de alle nødvendige praktiske og/eller andre foranstaltninger for at skabe gennemsigtige og rimelige forudsætninger for offentlig deltagelse og sikrer, at der tages tilstrækkeligt hensyn til resultatet af den offentlige deltagelse. Medmindre nationale eller lokale omstændigheder gør det irrelevant for forebyggelse, bekæmpelse og begrænsning af vandbårne sygdomme, skal disse målsætninger bl.a. omfatte følgende:

(a) drikkevandskvaliteten under hensyntagen til Verdenssundhedsorganisationens retningslinjer for drikkevandskvalitet

(b) begrænsning af udbrud og tilfælde af vandbårne sygdomme

(c) areal af det område eller størrelse på den befolkning, der skal betjenes af ledningsnet til drikkevandsforsyning, eller hvor drikkevandsforsyning under andre former skal forbedres

(d) areal af det område eller størrelse på den befolkning, der skal betjenes af ledningsnet til kloakering, eller hvor kloakering under andre former skal forbedres

(e) hvilken ydeevne disse ledningsnet og andre former for vandforsyning og kloakering skal have

(f) anvendelse af god, anerkendt forvaltningspraksis for vandforsyning og kloakering, herunder beskyttelse af vand, hvorfra der indvindes drikkevand

(g) forekomsten af:

(i) ubehandlet spildevand

(ii) ubehandlet vand fra uvejrsoversvømmelser,

som gennem kloakledningsnettet udledes til vand, der omfattes af denne protokol

(h) kvaliteten af udledninger og spildevand fra spildevandsrensningsanlæg til vand, der omfattes af denne protokol

(i) bortskaffelse eller genbrug af kloakslam fra kloakledningsnet eller andre kloakeringsanlæg og kvaliteten af spildevand, der benyttes til overrisling, under hensyntagen til Verdenssundhedsorganisatonens og De Forenede Nationers miljøprograms retningslinjer for sikker udnyttelse af spildevand og udskillelsesprodukter i landbruget

(j) kvaliteten af vand, hvorfra der indvindes drikkevand og af vand, der normalt benyttes til badning eller udnyttes til akvakultur eller til skaldyropdræt eller skaldyrfiskeri

(k) anvendelse af god, anerkendt forvaltningspraksis for afsondret vand, der normalt benyttes til badning

(l) påvisning og rensning af særligt forurenede steder, der har skadelig indflydelse på vand, som omfattes af denne protokol, eller kan få det og dermed indebære risiko for at fremkalde vandbårne sygdomme

(m) effektive ordninger for forvaltning, udvikling, beskyttelse og udnyttelse af vandressourcerne, herunder anvendelsen af god, anerkendt praksis for bekæmpelse af forurening fra alle kilder

(n) den hyppighed, hvormed oplysninger om drikkevandskvaliteten og kvaliteten af andet vand, som har betydning for målsætningerne i dette stykke, skal offentliggøres i tidsrummet mellem offentliggørelserne af oplysninger i henhold til artikel 7, stk. 2.

3. Senest to år efter de er blevet parter, opstiller og offentliggør parterne hver især de målsætninger, der omtales i denne artikels stk. 2, og fristerne for deres opfyldelse.

4. Hvis en målsætnings opfyldelse forventes at forudsætte en lang gennemførelsesperiode, opstilles mellemstadier eller delmål.

5. For at fremme opfyldelsen af målsætningerne i denne artikels stk. 2 skal parterne hver især:

(a) indføre nationale eller lokale ordninger for koordination mellem de kompetente myndigheder

(b) udarbejde vandforvaltningsplaner i tværnational, national og/eller lokal sammenhæng, helst med afstrømningsområder eller grundvandsårer som grundlag. Samtidig skal de træffe de nødvendige praktiske og/eller andre foranstaltninger for at skabe gennemsigtige og rimelige forudsætninger for offentlig deltagelse og sikre, at der tages tilstrækkeligt hensyn til resultatet af den offentlige deltagelse. Disse planer kan indgå i andre relevante planer, programmer eller dokumenter, der udarbejdes til andre formål, forudsat offentligheden klart kan skelne de forslag, hvormed målsætningerne i denne artikel skal opfyldes, og fristerne for, hvornår det skal ske

(c) etablere og opretholde et juridisk og institutionelt grundlag for overvågning og håndhævelse af drikkevandskvalitetsstandarder

(d) indføre og opretholde ordninger, herunder om nødvendigt juridiske og institutionelle ordninger, hvormed de øvrige standarder og præstationsniveauer, som denne artikels stk. 2 opstiller målsætninger for, kan overvåges, søges opnået og, om nødvendigt, håndhævet.

Artikel 7

STATUS OVER UDVIKLINGEN OG VURDERING AF DEN

1. Parterne indsamler og vurderer hver især oplysninger om:

(a) udviklingen hen imod opfyldelse af målsætningerne i artikel 6, stk. 2;

(b) indikatorer, der viser, i hvilken udstrækning denne udvikling har bidraget til at forebygge, bekæmpe eller begrænse vandbårne sygdomme.

2. Parterne offentliggør hver især regelmæssigt resultatet af denne indsamling og vurdering af oplysninger. Offentliggørelsens hyppighed fastsættes på parternes møde.

3. Parterne sikrer hver især, at resultatet af vand- og spildevandsprøver, der udføres i forbindelse med denne indsamling af oplysninger, er tilgængeligt for offentligheden.

4. På grundlag af denne indsamling og vurdering af oplysninger gør parterne hver især regelmæssigt status over udviklingen hen imod opfyldelse af målsætningerne i artikel 6, stk. 2, og offentliggør en vurdering af denne udvikling. Hvor tit denne statusopgørelse skal finde sted, fastsættes på parternes møde. Uden at det indskrænker muligheden for at gøre status i henhold til artikel 6, stk. 2, oftere, skal status i henhold til dette stykke omfatte en status over målsætningerne i artikel 6, stk. 2, for at forbedre dem i forhold til den videnskabelige og tekniske viden.

5. Parterne sender en kortfattet redegørelse for de indsamlede og vurderede oplysninger og for vurderingen af udviklingen til sekretariatet (jf.artikel 17), der videresender den til de øvrige parter. Disse redegørelser skal udarbejdes efter retningslinjer, som opstilles på parternes møde. Retningslinjerne skal fastslå, at parterne til dette formål kan benytte redegørelser, der indeholder relevante oplysninger, som er blevet udarbejdet til andre internationale forsamlinger.

6. Parternes møde vurderer på grundlag af disse kortfattede redegørelser, hvordan denne protokols gennemførelse udvikler sig.

Artikel 8

HANDLINGSBEREDSKAB

1. Parterne sikrer efter behov hver især, at:

(a) der indføres nationale og/eller lokale overvågnings- og hurtige varslingssystemer, eller at de forbedres eller vedligeholdes, og at de kan:

(i) påvise udbrud eller tilfælde af vandbårne sygdomme eller alvorlig risiko for udbrud eller tilfælde af dem, herunder udbrud eller tilfælde, der skyldes vandforurening eller usædvanlige vejrforhold

(ii) give de relevante offentlige myndigheder hurtigt, utvetydigt varsel om sådanne udbrud, tilfælde eller risici

(iii) give de dele af offentligheden, der i tilfælde af direkte sundhedsfare i form af vandbårne sygdomme, kan blive berørte, alle oplysninger, som er i myndighedernes besiddelse og kan medvirke til, at offentligheden kan afværge skaderne

(iv) anbefale de offentlige myndigheder og eventuelt også offentligheden foranstaltninger til forebyggelse og behandling

(b) der i tide udarbejdes fyldestgørende nationale og lokale beredskabsplaner for indsats over for sådanne udbrud, tilfælde og risici

(c) de relevante offentlige myndigheder har de nødvendige beføjelser til at kunne sætte ind overfor sådanne udbrud, tilfælde eller risici i overensstemmelse med den pågældende beredskabsplan.

2. Overvågnings- og hurtige varslingssystemer, beredskaber og handlingsbeføjelser, som gælder vandbårne sygdomme, kan kombineres med de tilsvarende for andre foreteelser.

3. Senest tre år efter de er blevet parter, indfører parterne hver især de overvågnings- og hurtige varslingssystemer, beredskabsplaner og handlingsbeføjelser, der omtales i denne artikels stk. 1.

Artikel 9

OFFENTLIG BEVIDSTHED, UDDANNELSE, FORSKNING, UDVIKLING OG OPLYSNING

1. Parterne træffer foranstaltninger for i alle dele af offentligheden at øge bevidstheden om:

(a) vandforvaltningens betydning og sammenhængen mellem den og den almindelige sundhedstilstand

(b) private og offentlige juridiske og fysiske personers og institutioners ret til og krav på vand og tilsvarende forpligtelser i henhold til privatretten og statsretten og deres moralske forpligtelse til at medvirke til at beskytte vandmiljøet og bevare vandressourcerne.

2. Parterne søger at fremme:

(a) forståelsen af de sundhedsmæssige aspekter i vandforvaltning, vandforsyning og kloakering hos de ansvarlige for disse opgaver

(b) forståelsen af de grundlæggende principper i vandforvaltning, vandforsyning og kloakering hos de ansvarlige i sundhedssektoren.

3. Parterne fremmer uddannelse af fagligt og teknisk personale til forvaltning af vandressourcerne og til drift af vandforsynings- og kloakeringssystemer og fremmer ajourføring og forbedring af deres viden og kunnen. Uddannelsen skal omfatte de relevante sundhedsmæssige aspekter.

4. Parterne fremmer:

(a) forskning i og udvikling af omkostningseffektive midler og metoder til forebyggelse, bekæmpelse og begrænsning af vandbårne sygdomme

(b) udvikling af integrerede informationssystemer ti behandling af oplysninger om langtidstendenser og om nuværende og tidligere problemer i forbindelse med vand og sundhed samt heldige løsninger på dem og til disse oplysningers videregivelse til de kompetente myndigheder.

Artikel 10

OPLYSNINGER TIL OFFENTLIGHEDEN

1. Foruden denne protokols krav til parterne om at offentliggøre bestemte oplysninger eller dokumenter, skal parterne hver især inden for rammerne af deres egen lovgivning træffe foranstaltninger til at kunne overlade offentligheden oplysninger, som er i de offentlige myndigheders besiddelse, men med rimelighed kan betragtes som nødvendigt grundlag for offentlig debat om:

(a) opstilling af målsætninger og frister for deres opfyldelse og udarbejdelse af vandforvaltningsplaner i overensstemmelse med artikel 6

(b) indførelse, forbedring eller vedligeholdelse af overvågnings- og hurtige varslingssystemer og beredskabsplaner i overensstemmelse med artikel 8

(c) bevidstgørelse af offentligheden og fremme af uddannelse, forskning, udvikling og oplysning i overensstemmelse med artikel 9.

2. Parterne sikrer, at de offentlige myndigheder ved anmodning om andre oplysninger, som er relevante for denne protokols gennemførelse, stiller disse oplysninger til offentlighedens rådighed i overensstemmelse med national lovgivning inden for en rimelige tid.

3. Parterne sikrer, at de oplysninger, der omtales i artikel 7, stk. 4, og denne artikels stk. 1, på alle rimelige tidspunkter vederlagsfrit overlades offentligheden til gennemsyn, og giver offentligheden rimelig mulighed for mod rimeligt vederlag at få kopier af disse oplysninger fra parterne.

4. Denne protokol pålægger på ingen måde de offentlige myndigheder at offentliggøre oplysninger eller stille dem til offentlighedens rådighed, hvis:

(a) de offentlige myndigheder ikke er i besiddelse af disse oplysninger

(b) anmodningen om at få disse oplysninger er klart urimelig eller for bredt formuleret

(c) oplysningerne gælder materiale, som endnu ikke er færdigbehandlet, eller interne meddelelser mellem offentlige myndigheder, og national lov og sædvanlig praksis derfor undtager dem, dog under hensyntagen til den offentlige interesse, en fremlæggelse af dem tjener.

5. Denne protokol pålægger på ingen måde de offentlige myndigheder at offentliggøre oplysninger eller stille dem til offentlighedens rådighed, hvis fremlæggelse af dem kan skade:

(a) den fortrolighed, som omgiver offentlige myndigheders forretninger, når en sådan fortrolighed er fastsat i national lov

(b) internationale forbindleser, det nationale forsvar eller den offentlige sikkerhed

(c) rettens gang, en persons mulighed for at opnå retfærdig sagsbehandling eller den offentlige myndigheds mulighed for at efterforske en kriminal- eller disciplinærsag

(d) forretnings- eller erhvervsmæssige oplysningers fortrolighed, når denne fortrolighed er retsbeskyttet af hensyn til lovlige økonomiske interesser. Dog skal oplysninger om emissioner og udledninger, der har betydning for miljøbeskyttelsen, fremlægges

(e) intellektuelle ejendomsrettigheder

(f) personlige datas og/eller filers fortrolighed, når de berørte fysiske personer ikke har givet tilladelse til, at oplysningerne kan fremlægges for offentligheden, og denne fortrolighed er fastsat i national lovgivning

(g) tredjemands interesser, når denne har leveret de ønskede oplysninger uden at være pålagt eller kunne pålægges juridisk forpligtelse til det, og den pågældende ikke har givet sin tilladelse til frigivelse af dem

(h) det miljø, oplysningerne gælder, f.eks. sjældne arters ynglesteder.

Disse grunde til ikke at fremlægge oplysninger skal fortolkes restriktivt, idet der skal tages hensyn til de offentlige interesser, fremlæggelse af dem tjener, og tages hensyn til, om oplysningerne drejer sig om emissioner og udledninger til miljøet.

Artikel 11

INTERNATIONALT SAMARBEJDE

Parterne samarbejde og bistår efter behov hinanden:

(a) med internationale foranstaltninger til støtte for denne protokols målsætninger

(b) efter anmodning med at iværksætte nationale og lokale planer i henhold til denne protokol.

Artikel 12

FÆLLES OG SAMORDNEDE INTERNATIONALE FORANSTALTNINGER

På grundlag af artikel 11, litra a), fremmer parterne samarbejde om internationale foranstaltninger, der gælder:

(a) opstilling af fælles målsætninger for de forhold, der omtales i artikel 6, stk. 2

(b) udvikling af indikatorer i overensstemmelse med artikel 7, stk. 1, litra b), der kan vise, om foranstaltningerne mod vandbårne sygdomme har kunnet forebygge, bekæmpe eller begrænse dem

(c) opstilling af fælles eller samordnede systemer for overvågning og hurtig varsling, beredskabsplaner og handlingsbeføjelser som led i eller supplement til de nationale systemer, der opbygges i henhold til artikel 8, for at kunne sætte ind over for udbrud og tilfælde af vandbårne sygdomme og alvorlig risiko for sådanne udbrud og tilfælde, ikke mindst i forbindelse med vandforurening og usædvanlige vejrforhold

(d) gensidig bistand ved indsats overfor udbrud og tilfælde af vandbårne sygdomme og alvorlig risiko for sådanne udbrud og tilfælde, ikke mindst i forbindelse med vandforurening og usædvanlige vejrforhold

(e) udvikling af integrerede informationssystemer og databaser, udveksling af oplysninger og fælles udnyttelse af teknisk og juridisk viden og erfaring

(f) hurtigt, utvetydigt varsel fra de kompetente myndigheder hos en af parterne til de tilsvarende myndigheder hos andre parter, der kan blive berørt af:

(i) udbrud og tilfælde af vandbårne sygdomme

(ii) alvorlig risiko for sådanne udbrud og tilfælde,

som er blevet påvist

(g) udveksling af oplysninger om effektive metoder, hvormed oplysninger om vandbårne sygdomme kan udbredes blandt offentligheden.

Artikel 13

SAMARBEJDE I FORBINDELSE MED GRÆNSEOVERSKRIDENDE VANDOMRÅDER

1. Parter med beliggenhed ved de samme grænseoverskridende vandområder skal ud over deres forpligtelser i henhold til artikel 11 og 12 samarbejde og efter behov hjælpe hinanden med at forebygge, bekæmpe og begrænse de grænseoverskridende følger af vandbårne sygdomme. Nærmere betegnet skal de:

(a) udveksle oplysninger og dele viden om de grænseoverskridende vandområder og de problemer og risici, der knytter sig til dem, med andre parter, som er beliggende ved de samme vandområder

(b) sammen med de andre parter, som er beliggende ved de samme grænseoverskridende vandområder, søge at udarbejde fælles eller samordnede vandforvaltningsplaner i overensstemmelse med artikel 6, stk. 5, litra b), og overvågnings- og hurtige varslingssystemer og beredskabsplaner i overensstemmelse med artikel 8, stk. 1, for at kunne sætte ind over for udbrud og tilfælde af vandbårne sygdomme og alvorlig risiko for sådanne udbrud og tilfælde, ikke mindst i forbindelse med vandforurening og usædvanlige vejrforhold

(c) gensidigt og på lige vilkår tilpasse deres aftaler og andre ordninger for de pågældende grænseoverskridende vandområder, så alle uoverensstemmelser med denne protokols grundprincipper fjernes, og deres indbyrdes forhold og adfærd med hensyn til denne protokols målsætninger fastlægges

(d) efter anmodning fra en af parterne rådføre sig med hinanden om omfanget af de sundhedsskadelige virkninger, en vandbåren sygdom kan indebære.

2. Hvis de pågældende parter er parter i konventionen, udføres samarbejde og bistand i forbindelse med vandbårne sygdomme, hvis grænseoverskridende følger kan betragtes som grænseoverskridende virkninger, efter konventionens bestemmelser.

Artikel 14

INTERNATIONAL STØTTE TIL NATIONALE FORANSTALTNINGER

Når parterne samarbejder og bistår hinanden med at udføre nationale og lokale planer i overensstemmelse med artikel 11, litra b), skal de især tage hensyn til, hvordan de bedst kan medvirke til at fremme:

(a) udarbejdelse af vandforvaltningsplaner i tværnational, national og/eller lokal sammenhæng og udarbejdelse af planer for forbedring af vandforsyning og kloakering

(b) bedre udarbejdelse af projekter, ikke mindst infrastrukturprojekter, på grundlag af disse planer for at gøre adgangen til finansieringskilder lettere

(c) effektiv udførelse af disse projekter

(d) indførelse af overvågningssystemer, hurtige varslingssystemer, beredskabsplaner og handlingsbeføjelser over for vandbårne sygdomme

(e) udarbejdelse af den lovgivning, som kræves til støtte for denne protokols gennemførelse

(f) uddannelse af ledende fagligt og teknisk personale

(g) forskning i og udvikling af omkostningseffektive midler og metoder til forebyggelse, bekæmpelse og begrænsning af vandbårne sygdomme

(h) anvendelse af effektive netværk, der kan overvåge og vurdere vandforvaltningens tjenesteydelser og deres kvalitet, og udvikling af integrerede informationsssystemer og databaser

(i) indførelse af kvalitetssikring i forbindelse med overvågningsaktiviteter, herunder indbyrdes laboratoriesammenlignelighed.

Artikel 15

STATUS OVER EFTERLEVELSEN

Parterne gør status over deres efterlevelse af denne protokols bestemmelser på grundlag af de statusopgørelser og vurderinger, der omtales i artikel 7. Flersidede ordninger for et fordrageligt, ufordømmende samråd om status over efterlevelsen fastsættes af parterne på deres første møde. Disse ordninger skal give mulighed for en passende offentlig deltagelse.

Artikel 16

PARTERNES MØDE

1. Parternes første møde afholdes senest 18 måneder efter denne protokols ikrafttrædelsestidspunkt. Derefter afholdes der ordinære møder med regelmæssige mellemrum, som fastsættes af parterne, dog mindst en gang hvert tredje år, medmindre andet er nødvendigt for at opfylde målsætningerne i denne artikels stk. 2. Parterne kan afholde ekstraordinært møde, hvis det besluttes på et ordinært møde, eller hvis en af parterne skriftligt anmoder om det, og anmodningen, senest seks måneder efter alle parter er blevet underrettet om den, får tilslutning fra mindst en tredjedel af dem.

2. Parternes ordinære møder afholdes så vidt muligt i tilknytning til konventionsparternes møder.

3. På møderne gør parterne løbende status over denne protokols gennemførelse og skal til dette formål:

(a) gøre status over de fremgangsmåder og metoder, som er blevet benyttet for at forebygge, bekæmpe og begrænse vandbårne sygdomme, fremme samordning og udbygge grænseoverskridende og internationalt samarbejde i overensstemmelse med artikel 11, 12, 13 og 14

(b) vurdere udviklingen hen imod protokollens gennemførelse på grundlag af oplysninger, parterne har givet efter retningslinjer, som er blevet fastsat på parternes møde. Disse retningslinjer skal hindre dublering af rapporteringskravene

(c) holde sig underrettede om udviklingen med hensyn til konventionens gennemførelse

(d) udveksle oplysninger med konventionsparternes møde og overveje mulighederne for fælles foranstaltninger

(e) efter behov søge bistand hos de relevante organer i den økonomiske kommission for Europa og i Verdenssundhedsorganisationens regionale komite for Europa

(f) fastsætte betingelserne for andre kompetente internationale statsorganisationers og private organisationers deltagelse i møder og andre aktiviteter, som er relevante for opfyldelsen af denne protokols formål

(g) drøfte behovet for yderligere bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningstagningen og offentlig adgang til retslig og administrativ behandling af beslutninger, der omfattes af denne protokol, på baggrund af andre internationale forsamlingers erfaringer med disse spørgsmål

(h) opstille et arbejdsprogram, som omfatter projekter, der i henhold til denne protokol og til konventionen skal udføres i fællesskab, og oprette de organer, dette arbejdsprograms gennemførelse kræver

(i) drøfte og vedtage retningslinjer og henstillinger, som fremmer gennemførelsen af denne protokols bestemmelser

(j) på det første møde drøfte og ved konsensus vedtage en forretningsorden for de følgende møder. Denne forretningsorden skal indeholde bestemmelser, der kan fremme et gnidningsløst samarbejde med konventionsparternes møde

(k) drøfte og vedtage ændringsforslag til denne protokol

(l) drøfte og træffe enhver yderligere foranstaltning, som er nødvendig for at opfylde denne protokols formål.

Artikel 17

SEKRETARIAT

1. Den økonomiske komission for Europas sekretariat og den regionale direktør for Verdenssundhedsorganisationens regionale kontor for Europa varetager følgende sekretariatsopgaver for denne protokol:

(a) indkaldelse til og tilrettelæggelse af parternes møder

(b) videresendelse til parterne af rapporter og andre oplysninger, som modtages på grundlag af denne protokols bestemmelser

(c) udførelse af andre opgaver, som afhængigt af de disponible midler fastsættes på parternes møde.

2. Den økonomiske kommission for Europas sekretariat og regionaldirektøren for Verdenssundhedsorganisationens regionale kontor for Europa:

(a) opstiller de nærmere enkeltheder i deres arbejdsdelingsordninger i et forståelsesmemorandum og underretter parternes møde herom

(b) aflægger rapport til parterne om de enkelte led i udførelsen af det arbejdsprogram, der omtales i artikel 16, stk. 3, og den fremgangsmåde, det sker efter.

Artikel 18

ÆNDRING AF PROTOKOLLEN

1. Parterne kan hver især foreslå ændringer af denne protokol.

2. Ændringsforslag til denne protokol skal behandles på parternes møde.

3. Teksten til ændringsforslag til denne protokol sendes skriftligt til sekretariatet, der videresender den til alle parter mindst 90 dage før det møde, hvor den foreslås vedtaget.

4. Ændringer til denne protokol vedtages ved konsensus mellem parternes tilstedeværende repræsentanter på mødet. Sekretariatet sender den vedtagne ændring til depositaren, der rundsender den til godkendelse hos samtlige parter. For de parter, der har godkendt den, træder ændringen i kraft på den 90. dag efter det tidspunkt, hvor 2/3 af disse parter har deponeret deres godkendelsesinstrumenter til ændringen hos depositaren. For alle andre parter træder ændringen i kraft på den 90. dag efter det tidspunkt, hvor den pågældende part deponerer sit godkendelsesinstrument til ændringen.

Artikel 19

STEMMERET

1. Med mindre andet er fastsat i denne artikels stk. 2, har parterne hver en stemme.

2. Regionale økonomiske samarbejdsorganisationer har stemmeret i spørgsmål, der hører under deres kompetence, med samme antal stemmer som det antal medlemsstater, der er parter. Disse organisationer har ikke stemmeret, hvis deres medlemsstater benytter deres og egen omvendt.

Artikel 20

BILÆGGELSE AF UOVERENSSTEMMELSER

1. Hvis der mellem to eller flere parter opstår uoverensstemmelse om denne protokols fortolkning eller anvendelse, skal de ved forhandling eller anden form for bilæggelse søge at finde en løsning, som kan accepteres af uoverensstemmelsens parter.

2. Parterne kan, når de underskriver, ratificerer, accepterer, godkender eller tiltræder denne protokol, eller på et hvilket som helst senere tidspunkt give depositaren en skriftlig erklæring om, at de i uoverensstemmelser, der ikke løses i overensstemmelse med denne artikels stk. 1, accepterer en af følgende bilæggelsesordninger som obligatoriske i forhold til parter, der har accepteret det samme:

(a) Hvis parterne er parter i konventionen og i forhold til hinanden har accepteret en af konventionens bilæggelsesordninger eller dem begge som obligatoriske, bilægges uoverensstemmelsen efter konventionens bestemmelser for bilæggelse af uoverensstemmelser, der opstår i forbindelse med den;

(b) i alle andre tilfælde forelægges uoverensstemmelsen for den internationale domstol, medmindre parterne enes om voldgift eller en anden form for bilæggelse.

Artikel 21

UNDERSKRIVELSE

Medlemsstaterne i den Økonomiske Kommission for Europa, medlemsstaterne i Verdenssundhedsorganisationens regionale komité, stater med rådgivende status i Den Økonomiske Kommission for Europa i henhold til stk. 8 i det økonomiske og sociale råds resolution 36 (IV) af 28. marts 1947, og regionale økonomiske samarbejdsorganisationer, som består af selvstændige stater, der er medlemmer af Den Økonomiske Kommission for Europa eller medlemmer af Verdenssundhedsorganisationens regionale komité for Europa, og som har givet organisationerne kompetence på områder, der omfattes af denne protokol, herunder kompetence til at indgå traktater på disse områder kan underskrive denne protokol i London den 17. og 18. juni 1999 i forbindelse med den tredje ministerkonference om miljø og sundhed, og derefter i De Forenede Nationers hovedsæde i New York indtil den 18. juni 2000.

Artikel 22

RATIFICERING, ACCEPT, GODKENDELSE OG TILTRÆDELSE

1. Denne protokol skal ratificeres, accepteres eller godkendes af de stater og regionale økonomiske samarbejdsorganisationer, der underskriver den.

2. Protokollen kan tiltrædes af de stater og organisationer, der omtales i artikel 21.

3. Hvis de organisationer, der nævnes i artikel 21, bliver parter i protokollen, uden at nogen af deres medlemsstater bliver det, er de bundet af alle de forpligtelser, protokollen indebærer. Hvis en eller flere af disse organisationers medlemsstater er parter i protokollen, fastlægger organisationen og dens medlemsstater indbyrdes fordelingen af ansvaret for opfyldelse af de forpligtelser, den medfører. I så fald kan organisationen og medlemsstaterne ikke udøve de rettigheder, protokollen giver dem, samtidig.

4. I deres ratificerings-, accepterings-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstrumenter skal de regionale økonomiske samarbejdsorganisationer, der omtales i artikel 21, gøre rede for deres kompetence på de områder, der omfattes af denne protokol. De pågældende organisationer skal desuden underrette depositaren om alle væsentlige ændringer af deres kompetence.

5. Ratificerings-, accepterings-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstrumenterne deponeres hos De Forenede Nationers Generalsekretær.

Artikel 23

IKRAFTTRÆDELSE

1. Denne protokol træder i kraft på den 90. dag efter tidspunktet for det 16. ratificerings-, accepterings-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstruments deponering.

2. Hvad denne artikels stk. 1 angår, sammentælles instrumenter, der deponeres af regionale økonomiske samarbejdsorganisationer, ikke med dem, der deponeres af disse organisationers medlemsstater.

3. Hvis en af de stater eller organisationer, der nævnes i artikel 21, ratificerer, accepterer eller godkender denne protokol eller protokol eller tiltræder den efter deponeringen af det 16. ratificerings-, accepterings-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstrument, træder protokollen i kraft for denne stats eller organisations vedkommende på den 90. dag efter tidspunktet for dens deponering af sit ratificerings-, accepterings-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstrument.

Artikel 24

OPSIGELSE

Tre år efter det tidspunkt, hvor protokollen er trådt i kraft for deres vedkommende, kan parterne til enhver tid opsige den ved skriftlig henvendelse til depositaren. Opsigelsen får virkning fra den 90. dag efter tidspunktet for depositarens modtagelse af den.

Artikel 25

DEPOSITAR

De Forenede Nationers Generalsekretær er depositar for denne protokol.

Artikel 26

GYLDIGE TEKSTER

Denne protokols originaleksemplar, hvis engelske, franske, russiske og tyske tekst har samme gyldighed, deponeres hos De Forenede Nationers generalsekretær.

TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede, der er behørigt bemyndiget til det, underskrevet denne protokol.

UDFÆRDIGET i London, den 17. juni 1999.