BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RAADET, EUROPA-PARLAMENTET, DET OEKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET - EU's infrastrukturer og aar 2000-computerproblemet - 3. kvartal 1999

Indholdsfortegnelse

1 RESUME

2 INTRODUKTION

3 ENERGI

3.1 Elektricitet

3.1.1 Oversigt

3.1.2 Forberedelser i EU

3.2 Naturgas

3.3 Olie

4 ATOMSIKKERHED

4.1 Oversigt

4.2 Internationale aktiviteter vedroerende atomsikkerhed

4.3 Atomsikkerhed i EU

4.4 Atomsikkerhed i central- og oesteuropaeiske lande (CEEC) samt I de nye selvstaendige SNG-stater

5 TRANSPORT

5.1 Luftfart

5.1.1 Internationale aktiviteter i luftfartssektoren

5.1.2 Forberedelser i EU

5.2 Soetransport

5.3 Jernbanetransport

5.4 Vejtransport

6 TELEKOMMUNIKATION

6.1 Noeglerisici/-trusler/-afhaengigheder

6.2 Beredskabsplanlaegning og forberedelse til aarsskiftet

6.3 Strategi for kommunikationen med offentligheden

6.4 Koordineringsaktiviteter

6.5 Forberedelser i EU

7 FINANSVERDENEN

7.1 Offentliggoerelse af information og Y2K-parathed

7.2 Det europaeiske system af centralbanker (ESCB) og Den Europaeiske Centralbank (ECB)

7.3 TARGET-systemet

7.4 Centralbankerne og Y2K-relaterede finansielle risici

7.5 Betalingssystemer

7.6 Detail- og grossistlikviditet og beslaegtede infrastrukturer

7.7 EU-banker og kreditpolitik

7.8 EU's fondsboerser

7.9 EU's forsikringsindustri

7.10 Y2K-problemets makrooekonomiske konsekvenser

7.11 Internationale forberedelser

8 VANDFORSYNING

9 KOMMISSIONENS AKTIVITETER

9.1 Vedroerende den interne situation: se ogsaa: http://europa.eu.int/comm/y2k/preparation/y2k_en.htm

9.2 Vedroerende de eksterne aktiviteter: se ogsaa: http://europa.eu.int/geninfo/keyissues/y2k/index_en.htm

10 KONKLUSIONER

10.1 Offentlighedens tillid

11 BILAG

1 RESUME

I sin endelige rapport fra 1999 om EU's forberedelser til AAr 2000 (Y2K)-computerproblemet har Europa-Kommissionen indsamlet oplysninger fra forskellige kilder, herunder EU-landenes regeringer og den workshop for infrastrukturudbydere, Infrastructure Providers Workshop, som Kommissionen afholdt i slutningen af september 1999.

De enkelte lande og sektorer i hele EU melder nu, at deres forberedelser i alt vaesentligt er afsluttede, og at de skrappe beredskabsplaner, som man har opstillet for at kunne tackle exceptionelle begivenheder, er afproevet og forstaerket, saa de kan overleve mulige Y2K-problemer. De mener at vaere parate og venter ingen vaesentlige driftsforstyrrelser. Deres tillid understoettes af den hidtil usete grad af samarbejde mellem industrien og mellem den private og den offentlige sektor, som har fundet sted i loebet af 1999 i behandlingen af dette spoergsmaal. Faktisk mener mange, at deres muligheder for at opdage og reagere paa problemer, som kan vise sig ved aarets udgang, nu er stoerre end nogensinde foer.

Alligevel - selv om haandteringen af det tekniske problem, som ligger til grund for "aartusindfejlen" generelt har vaeret en regulaer, om end ressource- og tidkraevende opgave, har det vaeret langt vanskeligere at loese de tilknyttede erhvervsmaessige og politiske spoergsmaal. Det er paa dette omraade, der stadig resterer visse uloeste problemer.

Efter at have sikret sig, at de hver isaer er parate, skal organisationerne herefter sikre, at deres forsyningskaeder er paalidelige. Paa baggrund af de vanskeligheder og udgifter, som er forbundet med at foretage revision af andre virksomheder, er det klart, at bestemmelsen af eksterne leverandoerers Y2K-parathed er en proces, som ofte maa forlade sig paa ubekraeftede paastande fra leverandoerernes side. Dette foroeger behovet for at have udarbejdet effektive planer til sikring af forretningskontinuiteten. Af lige saa stor vigtighed er afproevningen af disse planer under forskellige simulerede forhold. De, der allerede har vaeret igennem denne proces, bekraefter fordelene ved at gennemfoere undervisning og oevelser i realistiske situationer.

Mens organisationerne faerdiggoer deres beredskabsforberedelser i sidste kvartal af 1999, er der mange, der planlaegger at oprette interne "kriseceller" eller "kommandocentre", hvor sektorielle, nationale og globale net kobles sammen med henblik paa udveksling af information om situationen. Generelt er dette arbejde koncentreret om den kritiske periode efter midnat den 31. december 1999. Men normal drift og spidsbelastninger behoever ikke indtraeffe foer aarets foerste hverdag, hvorfor det kan tage dage, uger eller maaneder, foer de samlede konsekvenser af et givet problem viser sig. Organisationerne boer saaledes overveje at opretholde et vist forhoejet overvaagnings- og beredskabsniveau for at vaere i stand til at reagere igennem hele naeste aar.

Den omfattende udbedring og udskiftning af IT-systemer, som har fundet sted i 1999, har allerede i mange tilfaelde givet anledning til rapporter om "angreb" af Y2K-problemet. Det synes uundgaaeligt, at omfattende aendringer i IT-systemerne af en saadan stoerrelsesorden vil skabe sine egne problemer, hvoraf mange kun indirekte kan tilskrives selve Y2K-problemet. Paa nuvaerende tidspunkt er virkningerne heraf for det meste alene generende og ikke katastrofale, men hvis der i loebet af kort tid opstaar flere saadanne situationer, kan dette stille store krav til ressourcerne og muligvis foere til overdreven bekymring over Y2K-problemets reelle konsekvenser.

Y2K-problemets egenart ligger i dets globale, omsiggribende natur og i den manglende evne til at forudsige dets endelige konsekvenser. Denne usikkerhed, baade hvad angaar problemets omfang og offentlighedens reaktion, er nu kilden til den stoerste bekymring inden for bl.a. EU. Indtil nu ser det ud til, at EU-borgerne foeler sig tilstraekkeligt velinformerede uden at vaere overdrevent bekymrede, og dette skyldes uden tvivl den store indsats, som myndigheder og erhvervsvirksomheder har gjort for at give borgerne en trovaerdig og brugbar information.

Noeglen til at fastholde offentlighedens tillid i den sidste periode frem mod aartusindskiftet og starten paa det nye aar vil ligge i noeje at overvaage offentlighedens og mediernes opfattelse og i at styre deres forventninger. Hvis denne kommunikationsstrategi skal lykkes, er der behov for en konstant samarbejdsindsats fra de mange involverede organisationer.

Endelig er myndighederne bekymrede over muligheden for, at der opstaar alvorlige forstyrrelser i de lande, som er mindre godt forberedt. De fleste humanitaere organisationer har erkendt denne mulighed og forbereder sig paa at levere noedhjaelp, hvis det viser sig noedvendigt. Samtidig kan der vaere behov for at hjaelpe disse lande med at genetablere normal drift af de enkelte tjenester. Det internationale Y2K-samarbejdscenter, der samarbejder med forskellige regeringer og organisationer, herunder G8, undersoeger nu, hvordan der paa globalt plan kan ydes stoette til genetableringsarbejdet.

2 INTRODUKTION

Den afsluttende rapport om EU's Y2K-parathed i 1999...

I sin afsluttende rapport om 3. kvartal i 1999 giver Europa-Kommissionen en oversigt over den aktuelle situation for de vigtigste infrastrukturer i EU og saetter fokus paa deres forberedelser, samt viser, hvordan de forskellige problemer behandles. Der er blevet udarbejdet saadanne rapporter hvert kvartal siden december 1998, som loebende har vist, hvordan situationen udvikler sig.

...indeholder information, som er indsamlet i baade den offentlige og private sektor...

Igen er rapportens indhold baseret paa oplysninger, som er forelagt af de relevante forvaltninger, regulerings- og tilsynsmyndigheder i medlemsstaterne samt af en raekke europaeiske og internationale sammenslutninger. Lande, som i saerlig grad har bidraget til rapporten, er bl.a. OEstrig, Belgien, Danmark, Finland, Tyskland, Graekenland, Irland, Italien, Nederlandene, Spanien, Sverige og Det Forenede Kongerige. Der blev indsamlet en maengde information under den saakaldte Infrastructure Providers Workshop, som blev afholdt af Kommissionen i slutningen af september 1999. Den overordnede tidsramme for tilbagemeldingerne var september til medio oktober 1999.

...med saerlig vaegt paa graenseoverskridende spoergsmaal og aktiviteter

De specifikke industrisektorer, som der skulle meldes tilbage om, blev udvalgt paa baggrund af deres oekonomiske og sociale betydning og deres relevans i en tvaernational sammenhaeng. I denne forbindelse er det vigtigt at notere sig det samarbejde, som har fundet sted i EU mellem de regerings- og erhvervsorganisationer, som forestaar behandlingen af Y2K-problemet. Kommissionen har afholdt egentlige workshops siden 1997. I konklusionerne fra topmoedet i Koeln opfordrer Det Euruopaeiske Raad Kommissionen til at oege sine bestraebelser og indkalde en gruppe paa hoejt plan, der kan "...fremlaegge forslag til de strategiske afgoerelser, der maatte vaere noedvendige i Den Europaeiske Union for at sikre, at afagoerende infrastrukturer kan koere videre uden problemer, hvis der skulle opstaa edb-problemer i forbindelse med aartusindskiftet".

Der er fortsat et taet samarbejde om Y2K-problemerne i EU...

...idet Kommissionen har soerget for at lette udvekslingen af information

Denne gruppe er nu moedtes ved tre lejligheder, hvor man har droeftet forskellige spoergsmaal, herunder nuklear sikkerhed, strategier for kommunikation med offentligheden, sammenhaengen mellem de nationale beredskabsplaner og etablering af et saerskilt kommunikationssystem for EU's medlemslande til brug i perioden omkring aartusindskiftet. Gruppen vil fortsat moedes hver maaned frem til aarets udgang og muligvis ogsaa derefter.

Kommissionens rolle er at lette udvekslingen af information om Y2K-problemet ved at indsamle og offentliggoere information. Det er ikke muligt at foretage en uafhaengig vurdering af den information, som er indgaaet. Desuden er de infrastruktursektorer, som beskrives i denne rapport, uafhaengige, og inden for EU kan saadanne organisationer vaere offentligt eller privat ejede, nogle er genstand for noeje regulering, og i nogle lande vil en given sektor kun vaere repraesenteret af én stor aktoer, mens den i andre lande kan taelle flere hundrede selskaber af forskellig stoerrelse.

Denne EU-oversigt indeholder henvisninger til kilder med mere detaljerede oplysninger

Det er saaledes uundgaaeligt, at oversigten over disse sektorers parathedsstatus i en saadan rapport paa EU-plan noedvendigvis maa vaere ret overfladisk. Af denne grund indeholder rapportens bilag en omfattende liste over Web-adresser, hvor de, der maatte vaere interesseret i specifikke organisationer og sektorer, kan indhente mere detaljerede oplysninger.

3 ENERGI

3.1 Elektricitet

3.1.1 Oversigt

EU's elektricitetsforsynings industri melder, at den i alt vaesentligt er parat...

Elektricitetsforsyningsindustrien melder, at arbejdet med udbedring af systemerne for at sikre, at de er Y2K-parate, i den udstraekning dette er muligt, nu er gennemfoert eller naesten gennemfoert. Saaledes er det igangvaerende arbejde koncentreret om at faerdiggoere beredskabsplanerne. Faktisk arbejder elektricitetsforsyningsindustrien, som loebende skal afpasse udbuddet efter efterspoergslen under forhold, der konstant aendrer sig, normalt med et de facto-noedberedskab, selv om man nu er vaesentligt mere opmaerksom paa perioden omkring aartusindskiftet.

...takket vaere omfattende forberedelser og et aktivt samarbejde paa europaeisk plan

Den vesteuropaeiske elektricitetsforsyningsindustri, repraesenteret af Unipede/Eurelectric og UCTE, har for nylig bekraeftet, at man har forpligtet sig til at opretholde en "Normal driftssituation" i elektricitetsforsyningen og opretholdelsen af elektricitetsforsyningskvaliteten. Bag denne forpligtelse ligger omfattende forberedelser, som industrien har arbejdet med i en aarraekke. Disse er blevet beskrevet i detaljer og koordineret mellem forsyningsvirksomhederne indbyrdes ved Unipede/Eurelectrics faste moeder hvert kvartal, hvoraf det seneste blev afholdt den 15. september.

Der er enighed om at opretholde elektricitetsleve rancerne paa tvaers af landegraenserne i perioden omkring aartusindskiftet

Hvad angaar elektricitetsforbindelser mellem landene er der i UCTE opnaaet enighed om en politik, der fastlaegger, at disse forbindelser konstant skal holdes i drift, men dog med et minimum af elektricitetsleverancer paa tvaers af landegraenserne omkring selve aartusindskiftet. Dette er i traad med kontraktlige og andre forpligtelser, saaledes at elektricitetsleverancerne kan foroeges, hvis der er brug for assistance fra en af parternes side. Denne politik er ligeledes vedtaget af CENTREL-nettet, som er forbundet med UCTE-nettet, og lignende arrangementer gennemfoeres ogsaa hos det uafhaengige Nordel-net.

Navnlig kontinuiteten i elektricitetsnettene har givet anledning til bekymring...

Man har anerkendt vigtigheden af at opretholde kontinuiteten i elektricitetsnettet, som er et vaesentligt led i forsyningskaeden fra kraftvaerkerne til kunderne. Desuden vil et pludseligt udfald hos flere store elektricitetsproduktionsenheder eller meget store kunder bidrage til at goere nettet ustabilt, hvilket, saafremt virkningerne heraf er omfattende, vil kunne skabe endnu flere problemer. Paa grund af nettets vigtighed for elektricitetsforsyningen afholdt Kommissionen den 22. juli en workshop med deltagelse af de stoerste netoperatoerer i Europa, herunder de central- og oesteuropaeiske lande og de nye uafhaengige stater og andre interesserede parter med det formaal at have en omfattende droeftelse af dette specifikke emne.

...hvad angaar de mulige konsekvenser af netfejl for atomkraftvaerkerne

Et yderligere faktum til overvejelse er, at store udfald risikerer at kunne foere til ustabilitet i elektricitetsfrekvensen. En saadan ustabilitet vil kunne bevirke, at kraftvaerkernes forbindelse til nettet afbrydes, hvorved forsyningen reduceres yderligere, og risikoen for afbrydelse af nettet foroeges. Saadanne afbrydelser vil for et atomkraftvaerk kraeve, at der etableres noedforsyning af elektricitet (alternative netforbindelser og lokale reservegeneratorer er standardudstyr paa ethvert atomkraftvaerk) for at opretholde de grundlaeggende funktioner paa det paagaeldende atomkraftvaerk. IAEA afholdt en lignende workshop om elektricitetsnet og saerlig nettenes forbindelser til atomkraftvaerker for de central- og oesteuropaeiske lande og de nye uafhaengige stater i Bulgarien den 13. - 15. september.

Beredskabsplanerne til sikring af netkontinuiteten omfatter reservetelekommunika tionsfaciliteter,...

Resultaterne af disse workshops har vist, at elektricitetsforsyningsindustrien er fuldt ud opmaerksom paa den store vigtighed af at opretholde netkontinuiteten, herunder hvad angaar de specifikke spoergsmaal med relation til atomkraftvaerker, som der er ofret stor opmaerksomhed paa. Generelt er elektricitetsnettene opbygget af elektromekaniske komponenter og er ikke direkte datosensitive, selv om de tilhoerende informations- og kontrolsystemer kan vaere det. Man har derfor koncentreret indsatsen om saadanne systemer og om kommunikationen generelt, som er afgoerende for elektricitetsforsyningsdriften. Elektricitetsvaerkerne installerer reservekommunikationsfaciliteter som supplement til de dedikerede net, som typisk anvendes i industrien, for at sikre kontinuerlig drift i tilfaelde af overbelastning eller fejl i de udefra kommende kommunikationsfaciliteter.

...ekstra reserve produktionskapacitet og braendselslagre...

Der er ogsaa taenkt paa andre foranstaltninger. Reserverne af umiddelbart tilgaengelig produktionskapacitet (rullende reserver) vil blive foroeget vaesentligt ud over de normale margener for at kunne klare mulige svigt i et online produktionsvaerk. Reserveproduktionskapaciteten vil blive sammensat af forskellige produktionsenheder, baade hvad angaar braendselstype og placering, for at give yderligere sikkerhed og minimere mulige belastninger af elektricitetsnettene. Der vil blive sikret forsyninger af forskelligt braendsel til produktionsvaerker og braendselslagre. Planlagte midlertidige standsninger af vaerker eller andre noeglesystemer som f.eks. transformere mhp. vedligeholdelse vil saa vidt muligt blive undgaaet, idet vedligeholdelsesarbejdet skal vaere faerdigt i god tid forinden. Det forlyder desuden af rapporterne, at bemandingen vil blive vaesentligt foroeget i perioden omkring aartusindskiftet med erfarne medarbejdere, der er traenet i haandtering af noedsituationer, og at selve planerne vil blive afproevet gennem forskellige oevelser. Disse beredskabsplaner skal kunne tackle saavel eksterne svigt i f.eks. telekommunikation eller braendselsforsyning som interne svigt.

...og samarbejde med kunderne for at minimere vaesentlige udsving i efterspoergslen

Da nytaarsdag falder paa en loerdag og saaledes ligger i en fridagsperiode, forventes elektricitetsefterspoergslen at ligge vaesentligt under spidsbelastningsniveauerne om vinteren, naar handel og industri koerer paa fuld styrke. Elektricitetsefterspoergselen vil endvidere afhaenge af vejrliget, som i Nord- og Centraleuropa kan vaere meget barsk. Mange elektricitetsselskaber har vaeret i taet kontakt med deres storkunder for at indhente forhaandsoplysninger om deres forventede efterspoergsel under aarsskiftet. Pludselige udsving i efterspoergslen er de vanskeligste at haandtere, og derfor forsoeger elvaerkerne at overbevise folk om, at de ikke skal koble over paa noedgeneratorer umiddelbart foer aarsskiftet og derefter koble tilbage paa den offentlige elforsyning umiddelbart efter, da dette vil virke destabiliserende paa systemet. Det er nyttigt for elektricitetsleverandoererne at vide, hvornaar efterspoergslen paa ny kan ventes at stige til normalt niveau den 3. eller 4. januar, eller maaske endda senere, naar industri og handel vender tilbage til de normale driftsniveauer. Vaerkerne er forberedt paa, at der kan opstaa problemer i disse perioder, naar infrastrukturen for foerste gang i det nye aartusinde kommer op paa fuld belastning.

Alligevel skal den bredere offentlighed goeres fuldt opmaerksom paa situationen og de foreliggende planer

Den brede offentlighed og de mindre virksomheder skal informeres om, at hele elektricitetsforsyningsindustrien har forpligtet sig til at opretholde en normal driftssituation og har gennemfoert meget omfattende foranstaltninger for at leve op til denne forpligtelse. I nogen grad er formaalet hermed at hindre usaedvanlige forbrugsmoenstre, som i sig selv vil kunne skabe problemer, selv om dette i mindre grad er et problem for elektricitetsforsyningen end for andre sektorer. Alligevel skal forsyningsindustrien og de nationale myndigheder soerge for at holde offentligheden informeret.

3.1.2 Forberedelser i EU

I EU har man konstateret, at Y2K-problemets indvirkning paa elektricitetssektoren tilsyneladende er minimal,...

Mange af de store elektricitetsleverandoerer i EU melder nu, at de er faerdige med deres Y2K-parathedsprojekter. I Sverige har Svenska Kraftnaet meddelt, at der kun er opdaget meget faa alvorlige problemer, og at ingen af deres systemer ville have givet afbrydelser i elforsyningen eller afbrydelser af nogen af netkomponenterne, heller ikke, hvis der ikke havde vaeret truffet nogen foranstaltninger. For at saette tingene i det rette perspektiv gjorde man desuden opmaerksom paa, at den normale gennemsnitlige hyppighed for forstyrrelser i det nationale net alene er en forstyrrelse hver anden dag. Disse forstyrrelser opstaar, naar et automatisk sikringssystem aktiveres og bevirker, at en netkomponent afbrydes, hvilket kun sjaeldent foerer til afbrydelse af forsyningen til kunderne. Andre elektricitetsselskaber i EU fortaeller, at de har tilsvarende erfaringer.

...og Y2K-problemet vil sandsynligvis heller ikke give problemer for bygningsvarmesystemer

Sverige har desuden gennemfoert en detaljeret undersoegelse af Y2K-problemets mulige indvirkning paa fjernvarmenettet, der omfattede en vurdering af risikoen i bygningssystemer, som bruges til at kontrollere, regulere og optimere indeklimaet. Man har meddelt, at der er fundet ikke-Y2K-parate systemer i ca. 6% af bygningerne. Saerlig soegte undersoegelsen at identificere de ikke-Y2K-parate systemer, som ville svigte, hvis der ikke blev truffet foranstaltninger. I ingen af de undersoegte tilfaelde ville saadanne systemer foert til svigt i varmeforsyningen, selv om der var en risiko for finansielle konsekvenser. Stoerstedelen af elektriciteten, som produceres i OEstrig, kommer fra vandkraftvaerk, der betragtes som mindre foelsomme over for Y2K-problemet end termiske kraftstationer og desuden er kortere tid om at starte op igen efter et nedbrud. Der er udviklet scenarier og handlingsplaner, der tager hoejde for forskelle i vandniveau, energiefterspoergsel, netproblemer og deres konsekvenser for vandkraftvaerker.

Nogle EU-lande afholder desuden oevelser for at afproeve deres planlaegning for aarsskiftet

I Belgien afholdt elektricitetssektoren (alle producenter og det nationale net) den 9.9.99 en nyttig oevelse for at afproeve organisationsplanlaegningen for perioden omkring aarsskiftet. Formaalet var at sikre, at alle deltagere kendte deres opgaver og reagerede hensigtsmaessigt paa simulerede situationer, og at kommunikationen fungerede effektivt. Endnu en oevelse planlaegges at blive afholdt inden aarsskiftet for at finjustere forberedelserne.

3.2 Naturgas

Gassektoren har opnaaet et tilsvarende parathedsniveau

Naturgas opfattes ligeledes som en vital ressource, saerlig til opvarmning, og den europaeiske gasforsyningsindustri har ligeledes gjort en stor indsats for at sikre forsyningskontinuiteten. Ogsaa paa dette omraade er forsyningsindustriens udbedringsarbejde i EU faerdig eller naesten faerdig, og fokus ligger nu paa at faerdiggoere beredskabsplanlaegningen. Som ved de oevrige stoerre energiformer og paa grund af vigtigheden af energiforsyningen som helhed er der allerede udarbejdet omfattende beredskabsplaner for gassektoren, og de danner grundlag for planerne for aartusindskiftet.

Paa grund af EU's afhaengighed af gasforsyning fra udlandet...

Faktisk importeres ca. 43% af EU's gasforsyning, primaert fra Norge, Algeriet og Rusland. For at sikre normal forsyningssikkerhed omfatter de vaesentlige foranstaltninger, som er etableret, saaledes fleksible forsyningsarrangementer med egne producenter og forsyningskontrakter med storkunder, som indebaerer mulighed for at afbryde forsyningen. Foranstaltningerne tilpasses i fornoedent omfang til at kunne haandtere svigt, som er foraarsaget af Y2K-problemet. Desuden vil alle vitale anlaeg vaere bemandet, de lokale noedstroemforsyninger vil staa i stand-by, der vil vaere adgang til alternative telekommunikationslinjer og private radionet, og reservebemandingen vil blive forstaerket.

...arbejder gasselskaberne taet sammen med eksterne leverandoerer

Hvad angaar leverandoerer tidligere i forsyningskaeden er gasselskaberne i en fortsat dialog med deres eksterne leverandoerer med henblik paa at kunne udveksle information, udpege problemer og samarbejde om at finde loesninger med det overordnede maal at undgaa afbrydelser i gasforsyningen. Rapporterne bekraefter, at de eksterne leverandoerer er meget samarbejdsvillige, og det forlyder, at de griber spoergsmaalet meget professionelt an.

Spoergsmaalet om kompatibilitet mellem beredskabsplanerne paa tvaers af graenserne...

Et spoergsmaal, som foerste gang blev rejst ved Infrastructure Providers Workshop, som blev afholdt i april i aar med repraesentanter for gasforsyningsindustrien i Europa, var, i hvilket omfang gasforsyningsvirksomhedernes beredskabsplaner er forenelige med hinanden, saerlig hvad angaar gasforsyningen paa tvaers af graenserne i tilfaelde af afbrydelser af de eksterne forsyninger. Kommissionen skrev til de europaeiske gasselskabers brancheforening, Eurogas, for at faa yderligere garantier vedroerende dette spoergsmaal.

...foelges noeje paa europaeisk plan

Som reaktion paa disse anmodninger moedtes ekspeditionscheferne fra selskaberne i Eurogas' medlemslande for yderligere at droefte og koordinere deres aktiviteter. Ud over at bekraefte de omfattende forberedelser, som gasselskaberne har foretaget, herunder saerlig den opmaerksomhed, man har vist kritiske tjenester som telekommunikation, stroemforsyning og levering af gas fra tidligere led i forsyningskaeden meddelte selskaberne endvidere, at man har styrket forberedelsen og koordineringen af beredskabsplanerne, herunder den del, der vedroerer forsyningen paa tvaers af graenserne.

3.3 Olie

Paa trods af den store afhaengighed af olieimport i EU...

Olieforsyningen er lige saa vigtig for en moderne oekonomi, navnlig til transport og varmeforsyning. Desuden udgoer nettoolieimporten af primaert raaolie ca. 80% af det samlede forbrug i EU. Men en raekke vaesentlige faktorer nedsaetter risikoen for afbrydelser i olieforsyningen som foelge af Y2K-problemer.

...findes der i overensstemmelse med EU-lovgivningen betydelige olielagre,...

For det foerste findes der umiddelbart tilgaengelige lagre af raaolie og olieprodukter i hele forsyningskaeden, herunder lagre af braendselsolie hos de private forbrugere. For at sikre den generelle forsyningssikkerhed paalaegger EU-lovgivningen medlemsstaterne at ligge inde med lagre svarende til mindst 90 dages forbrug af olie hos industrien og/eller specielle olielagerselskaber. Desuden indeholder EU-lovgivningen bestemmelser om anvendelse og frigivelse af olielagre og tilknyttede foranstaltninger i tilfaelde af problemer med olieforsyningen.

....forsyningen saavel som forsyningsinfrastrukturen er sammensat af mange forskellige elementer,...

En anden faktor, der bidrager til at mindske sektorens saarbarhed over for Y2K-problemet er forskelligartetheden inden for olieforsyningen, baade hvad angaar de selskaber, der konkurrerer om forsyningen til kunderne, og hvad angaar forsyningsinfrastrukturen, der kan benytte sig af roerledninger, jernbanetransport, baadtransport og tankvogne. Den tredje faktor er, lige som det er tilfaeldet for andre energiforsyningsindustrier, det meget omfattende arbejde, som olieforsyningsindustrien igennem en aarraekke har gjort for at udbedre systemerne og udarbejde beredskabsplaner.

...og olieindustriens omfattende indsats vil sammen med de ovennaevnte faktorer reducere virkningerne af eventuelle forstyrrelser i forsyningen.

Det er saaledes sandsynligt, at eventuelle komponentsvigt i forsyningssystemerne, som kan opstaa som foelge af Y2K-problemer, skulle kunne afhjaelpes ved hjaelp af sikringslagrene og de oevrige noedforanstaltninger, som er gennemfoert. Alligevel vil det vaere noedvendigt at foelge situationen noeje, efterhaanden som aarsskiftet naermer sig, primaert paa grund af oliemarkedets karakter. Et noegleaspekt er den rolle, som markedets forventninger paa kort tid spiller, og den relative mangel paa stabilitet i oliepriserne, som er en foelge heraf.

Alligevel er forvaltningen af offentlighedens tillid ogsaa et noeglespoergsmaal for olieindustrien.

Det er derfor vigtigt, at olieforsyningsindustrien traeffer de noedvendige forholdsregler for at forhindre, at der opstaar mangel paa bestemte produkter som f.eks. motorbraendsel, hvor udbuddet kan paavirkes negativt af en pludselig stigning i efterspoergslen, naar aarsskiftet naermer sig. Mere generelt skal de olielagre og tilknyttede foranstaltninger, som er fastlagt i EU-lovgivningen, opretholde et hoejt beredskab for at kunne reagere hensigtsmaessigt paa eventuelle mulige forsyningsproblemer, enten internt eller eksternt, som vil kunne opstaa omkring aarsskiftet. Tilsvarende skal offentligheden informeres om de meget omfattende foranstaltninger, som er sat i vaerk med henblik paa en saadan eventualitet, bl.a. for at modvirke uhensigtsmaessig adfaerd. EU og i bredere sammenhaeng Det internationale Energiagentur (IEA) undersoeger for oejeblikket disse problemer og behovet for at tage yderligere skridt saasom forudgaaende aftaler om traek paa lagrene under visse omstaendigheder, som kan vaere noedvendige for at afhjaelpe dem.

Der er tidligere erfaringer med haandtering af afbrydelser i olieforsyningen

Eksempelvis har det irske ministerium for offentlig virksomhed, Department of Public Enterprise, en generel funktion i haandteringen af afbrydelser af olieforsyningen. Ud over at vedligeholde de formelle nationale planer (som for oejeblikket er under revision) til haandtering af stoerre forsyningsafbrydelser har ministeriet vist, at man evner at lette at koordinere en samlet respons inden for industrien paa mere lokaliserede afbrydelser. Denne respons traekker paa olieselskabernes ekspertise og ressourcer, individuelt saavel som kollektivt, paa handels- og raffineringsfunktionerne hos Irish National Petroleum Corporation og National Oil Reserves Agency. Disse arrangementer skabte mulighed for en fleksibel og effektiv respons paa de to alvorlige afbrydelser af olieforsyningen, som fandt sted for nylig, og som ville kunne saettes hurtigt i vaerk i tilfaelde af en uforudset Y2K-relateret forsyningsforstyrrelse.

4 ATOMSIKKERHED

4.1 Oversigt

Y2K-problemet kan potentielt have indvirkning paa atomsikkerheden

Der er en raekke potentielle sikkerhedsmaessige problemer hos atomkraftvaerker, som er knyttet til Y2K-problemet. Det foerste er de direkte sikkerhedsaspekter, som vedroerer den software, hardware og indbyggede chips, som anvendes i sikkerhedssystemerne. Sammenhaengen mellem kraftvaerkerne og elektricitetsnettet eller andre elektricitetsproduktionsanlaeg kan ligeledes skabe problemer. Hvis der skulle vise sig problemer med nettet, er det vigtigt, at der er etableret fungerende reservemekanismer, f.eks. batterier og dieselgeneratorer, der kan sikre en noedforsyning af elektricitet til koelesystemerne. Endelig er der ogsaa bekymring for, at en raekke fejl, som maaske ikke i sig selv har direkte konsekvenser for sikkerheden, vil kunne overbelaste driften af atomkraftvaerkerne.

4.2 Internationale aktiviteter vedroerende atomsikkerhed

IAEA's besoeg paa atomkraftvaerker har afsloeret Y2K-problemer, men disse er ikke kritiske for sikkerheden

WANO, verdensforbundet af atomkraftoperatoerer har siden 1998 taget initiativer til at oege bevidstheden hos og udveksle information om problemet blandt sine medlemmer. Det Internationale Atomenergiagentur (IAEA) har ivaerksat et saerprojekt til behandling af Y2K-problemet for atomkraftvaerker (navnlig i de central- og oesteuropaeiske lande, de nye uafhaengige stater og Kina). IAEA har foretaget kontrolbesoeg paa en raekke atomkraftvaerker. Disse har afsloeret et antal Y2K-problemer, der ganske vist ikke generelt paavirker sikkerhedskritiske systemer. De kan imidlertid medfoere en risiko for den fortsatte drift og en tilknyttet risiko for, at operatoererne udsaettes for overbelastning. IAEA planlaegger at foretage yderligere besoeg, men denne aktivitet begraenses af mangelen paa vestlige eksperter.

4.3 Atomsikkerhed i EU

De strenge programmer, som er indfoert overalt i EU under overvaagning af tilsynsmyndighederne vil vaere gennemfoert i oktober

Alle medlemsstater med aktive atomkraftvaerker har et program til behandling af problemet. Selv om der er forskel paa detaljerne i disse programmer, kraever hvert af dem, at licenstageren identificerer eventuelle systemer, som kan blive paavirket, at disse opfoeres paa en liste, prioriteret efter deres betydning for atomsikkerheden, at de alle skal afproeves efter tur, og at systemer, der svigter under afproevningen, udskiftes eller aendres. Reguleringsmyndighederne gennemgaar indholdet af disse programmer og overvaager deres gennemfoerelse.

Nogle atomkraftvaerksoperatoerer i medlemslandene har meldt, at de var Y2K-parate i slutningen af juni 1999. Andre gennemfoerte en raekke udbedrings- og testaktiviteter i sommernedlukningsperioderne, og alle planlaegger at afslutte dette arbejde i slutningen af oktober. Alle medlemsstaters atomkraftvaerksoperatoerer forbereder nu tiltag til reduktion af eventuelle risici og udarbejdelse af beredskabsplaner. Et antal forsoegsreaktorer vil blive lukket paa de kritiske datoer. Flere reguleringsmyndigheder planlaegger at gennemfoere kontrolbesoeg i efteraaret bl.a. for at undersoege beredskabsplanerne.

Der er fundet og rettet problemer hos atomkraftvaerker i EU

Som eksempel meldte aromkraftvaerket Barsebaeck i Sverige, der er en produktionsreaktor, at man havde fundet femten komponenter i sine processystemer, som kraevede rettelser. En tredjedel af dette udstyr var kritisk for vaerkets drift og fik hoejeste prioritet i udbedringsarbejdet, som blev afsluttet i april. I Finland indebar afproevningen af atomkraftvaerker nulstilling af systemurene til aar 2000, mens anlaeggene var standset med henblik paa vedligeholdelse.

Systemer og komponenter hos alle tyske atomkraftvaerker er blevet klassificeret efter deres mulige virkning paa sikkerheden og driften af anlaeggene. I alt er der registreret og kontrolleret 11.000 systemer og komponenter hos atomkraftvaerkerne, hvoraf 120 blev fundet ikke at vaere Y2K-parate. Justeringerne, som skulle udfoeres paa systemer og komponenter med relevans for sikkerhed eller forsyning, blev afsluttet i juli 1999 og er nu ved at blive kontrolleret af eksperter. I tyske atomkraftvaerker er sikkerhedskritiske funktioner saasom reaktornedlukning baseret paa ikke-softwarestyrede kontrolsystemer. Deres funktionelle ydelse paavirkes ikke af datoaendringen. Der er foretaget undersoegelser af undtagelser herfra, eksempelvis digitale enheder til signalbehandling. Nogle digitale enheder med betydning for anlaegssikkerheden blev udbedret, eksempelvis rotationshastighedstransducerne, der styrer dieselgeneratorerne til noedstroemforsyning.

Y2K-problemet droeftes jaevnligt med industri- sammenslutningerne

Kommissionen er jaevnligt i kontakt med de relevante industrisammenslutninger (FORATOM, WANO, EURELECTRIC, UNIPEDE) for at faa oplysninger om deres aktiviteter. Kommissionen har rejst Y2K-spoergsmaalet i droeftelser med medlemsstaternes reguleringsmyndigheder i de relevante arbejdsgrupper for derved at fremme udbredelsen af den bedste reguleringspraksis. Det er ikke opfattelsen, at der er behov for at udvide Kommissionens aktiviteter i forhold til Y2K-paratheden hos atomkraftvaerker i medlemsstaterne, da disse oplyser, at de allerede er i gang med at behandle problemet i det fornoedne omfang.

4.4 Atomsikkerhed i central- og oesteuropaeiske lande (CEEC) samt I de nye selvstaendige SNG-stater

Bekymringen for tilstanden hos atomkraftvaerkerne i de central- og oesteuropaeiske lande og nye uafhaengige stater forstaerkes af mangelen paa praktiske oplysninger

Det forlyder, at de central- og oesteuropaeiske lande og nye selvstaendige stater er i faerd med at traeffe foranstaltninger, men det fremgaar ogsaa, at bevidstheds- og aktivitetsniveauet er uensartet. Paa baggrund af bekymringen over, at forberedelserne hos elektricitetssektoren i disse lande generelt ikke er saa langt fremskredne som i EU, kan sandsynligheden for, at der opstaar problemer med nettet vaere stoerre, hvilket ogsaa foroeger risikoen for problemer med at sikre tilstraekkelig reaktornedlukning (nedkoelning), eller for at operatoererne overbelastes. Kommissionens netkonference i juli droeftede (se afsnit 2.1 om Elektricitet) Y2K-problemets indvirkning paa EU's, de central- og oesteuropaeiske landes og de nye uafhaengige staters net og mulighederne for internationalt samarbejde, selv om der ikke blev peget paa konkrete tiltag.

Der findes en raekke stoetteprogrammer for disse atomanlaeg

I betragtning af den snaevre tidsramme og af, at EU ikke har mandat til egentlige initiativer, udfolder Kommissionen store bestraebelser paa at stoette arbejdet i IAEA [1], WANO [2], ISTC [3] og STCU [4].

[1] IAEA: International Atomic Energy Agency - Det Internationale Atomenergiagentur

[2] WANO: World Association of Nuclear Operators - Verdensforbundet af atomvaerksoperatoerer

[3] ISTC: International Science and Technology Centre, Moscow, Russian Federation - Det internationale videnskabs- og teknologicenter i Moskva, Den Russiske Foederation.

[4] STCU: Science and Technology Centre of Ukraine - Ukraines videnskabs- og teknologicenter, Kiev, Ukraine.

Paa Kommissionens opfordring blev spoergsmaalet taget op ved de sidste TACIS-moeder om on-site bistand, som blev afholdt af WANO i november 1998 og maj 1999. I december 1998 anmodede Kommissionen TACIS' on-site bistandsleverandoerer om at sikre Y2K-paratheden i det udstyr, som leveres under EU-programmerne. I starten af 1999 ivaerksatte Kommissionen en ny undersoegelse hos alle de offentlige EU-vaerker, som er involveret i on-site bistandsprogrammet med henblik paa at oege bevidstheden. De seneste on-site bistandsaftaler indeholder en bestemmelse om at soege at loese problemet paa de paagaeldende brugssteder. Inden for rammerne af EU's TACIS-program om on-site bistand er spoergsmaalet allerede blevet taget op af én leverandoer ved atomkraftvaerket i Leningrad.

Et TACIS-projekt vil gennemfoere en uafhaengig gennemgang af bestemte atomkraftvaerker i Rusland og Ukraine

Et specifikt TACIS-stoetteprojekt bliver gennemfoert af WANO som underleverandoer til TACIS. WANO eksperter har besoegt udvalgte atomkraftvaerker i Ukraine og Rusland. Maalet med projektet er at gennemfoere en uafhaengig gennemgang af Y2K-tilstanden og at stoette arbejdet med at udarbejde beredskabsplaner. Dette sker i fuld samordning med IAEA.

Der er saerlige midler til raadighed for assistance til institutioner i Rusland og de nye uafhaengige stater

ISTC har etableret en saerfond (2 mio. dollars) til at bistaa institutioner i Rusland og de nye selvstaendige SNG-stater med at loese Y2K-relaterede problemer, hvor enkeltpersoner og arbejdsgrupper fra de tidligere vaabenforskningsinstitutter er involveret i arbejdet. Der er for nylig vedtaget et antal projektforslag. Disse projekter, der er udarbejdet med deltagelse af det russiske atomenergi ministerium Minatom og det russiske ministerium for hastesager, vil bl.a. give direkte stoette til ni atomkraftvaerker til evaluering af anlaeg til atombraendstof. Stoetten er rettet mod koordinering med Minatom til udstyr, hoejnelse af kvaliteten paa software og hardware samt til teknisk. STCU gennemfoerer et lignende arbejde i Ukraine.

Kommissionen tilskynder desuden til udveksling af information mellem kernekraftoperatoerer...

Kommissionens CONCERT-gruppe (bestaaende af de overordnede atomkraftreguleringsmyndigheder i 25 lande fra EU, de central- og oesteuropaeiske lande samt de nye uafhaengige stater) har ved tre lejligheder siden juni 1998 diskuteret spoergsmaalet mhp. at oege bevidstheden. Alle atomkraftreguleringsmyndigheder de central- og oesteuropaeiske lande og de nye uafhaengige stater har handlingsplaner, hvoraf flere er udviklet efter den foerste droeftelse. Indholdet af disse planer og graden af deres fremskridt varierer betydeligt. Nogle lande oplyser, at de er lige saa velforberedte som deres modstykker inden for EU, mens andre ikke er naer saa langt fremme.

...og yder direkte bistand

Efter anmodning om specifik bistand stoetter Kommissionen nu de bulgarske, slovakiske og russiske atomkraftreguleringsmyndigheder.

G-24-sekretariatet til koordinering af atomsikkerhedsbistand (NUSAC), som arbejder under Kommissionens auspicier, rejste spoergsmaalet om Y2K-problemet paa sit moede i marts 1999. Her moedtes landene i de central- og oesteuropaeiske lande og de nye uafhaengige stater med donorerne af atomsikkerhedsbistand. Paa moedet overvejede man donorlandenes rolle ved vurderingen af Y2K-paratheden i udstyr, som de har leveret.

EU-landene gennemfoerer desuden bilaterale aktiviteter

Det britiske handels- og industriministerium har finansieret en undersoegelse [5], hvis resultater er sendt ud til de vaerker, som deltog i TACIS on-site-bistandsprogrammet. Finland har ydet bistand til atomkraftvaerket i Leningrad naer Skt. Petersborg og til atomkraftvaerket paa Kola-halvoeen. Repraesentanter fra russiske atomkraftvaerker har fulgt de Y2K-forberedelser, der er blevet gennemfoert af atomkraftvaerket Loviisa i Finland, som anvender russisk fremstillede reaktorer. Tyskland yder bistand til tilsynsmyndigheder og atomkraftvaerker i Ukraine. Medlemsstaterne har udbedt sig yderligere rapporter om bilaterale aktioner.

[5] The Millennium Problem. Raising the awareness of nuclear power station operators and regulatory authorities in Central and Eastern Europe, september 1998

5 TRANSPORT

5.1 Luftfart

5.1.1 Internationale aktiviteter i luftfartssektoren

Luftfartsindustrien er grundlaeggende en international industri, og saaledes er Y2K-aktiviteterne hos de internationale organisationer, hvor EU's industri og tilsynsmyndigheder deltager, meget vigtige.

ICAO's medlemsstater melder om den aktuelle status hos lufttrafiktjenester, lufthavne og operatoerer

Paa baggrund af de Y2K-vurderingskriterier, som er udviklet af den internationale organisation for civil luftfart (ICAO), der omfatter lufttrafiktjenester, lufthavne og luftfartsoperatoerer, og i overensstemmelse med beslutningen paa ICAO's generalforsamling, har ICAO's medlemmer afgivet oplysninger om paratheden inden for disse tjenester. Den oprindelige svartidsramme var 1. juli 1999, men svarene er foerst indloebet i loebet af sommeren, og en raekke stater uden for EU mangler endnu at give svar. De stater, som endnu ikke har svaret, menes generelt ikke at have saerlig stor betydning for europaeisk luftfart. De foreliggende oplysninger har ICAO stillet til raadighed for de relevante embedsmaend. For at sikre et ajourfoert billede af situationen, efterhaanden som den udvikler sig, vil disse oplysninger i fornoedent omfang blive vedligeholdt af de enkelte stater.

Nogle rapporter er dog utilstraekkelige eller ufuldstaendige...

Som det kunne forventes, varierer graden af parathed og omfanget af beredskabsplanlaegning fra land til land, og i hvilket omfang de forventede frister i aarets sidste kvartal vil blive overholdt, maa forblive et aabent spoergsmaal. Samtidig er rapporterne fra nogle lande ofte ufuldstaendige og/eller diffuse, og i disse tilfaelde er det ikke muligt at danne sig et komplet eller noejagtigt billede.

...og derfor er det ikke muligt at naa frem til en overordnet vurdering af den nationale eller regionale situation

ICAO's sekretariat har udarbejdet en foerste rapport om den globale parathed paa baggrund af denne undersoegelse, som blev offentliggjort i sidste halvdel af september. Men paa grund af sekretariatets begraensede mandat, indskraenker rapporten sig til at fremlaegge sammenfattende statistikker og giver ikke nogen egentlig vurdering af situationen i de enkelte lande eller regioner.

ICAO har oprettet regionale ATS-koordineringscentre...

For at sikre, at de strategiske ATS-ruter forbliver aabne, fokuserer beredskabsplanlaegningen paa at sikre reservestroemforsynings- og -telekommunikationsfaciliteterne. Der vil blive oprettet otte regionale beredskabskoordineringscentre, som skal indsamle og formidle information til landene i deres respektive regioner og derved skabe mulighed for i givet fald at korrigere driftsberedskabsforanstaltningerne for at afhjaelpe eventuelle potentielle forstyrrelser i lufttrafikken. En global Y2K-koordineringsenhed skal drives fra Montreal.

...og Eurocontrol faar ansvar for koordineringen i den europaeiske region

EUROCONTROL har fortsat sine aktiviteter inden for omraadet flyveledelse og fokuserer nu specifikt paa udviklingen af beredskabsplaner. I samarbejde med ICAO fortsaetter Eurocontrol arbejdet paa at etablere en europaeisk regional Y2K-koordineringsenhed (EUR R Y2K CU). Denne enhed vil inddrage eksperter i behandlingen af Y2K-problemer i hele ICAO's europaeiske luftfartsregion samt i overgangene til de oevrige regioner. Denne koordineringsenhed vil blive fysisk placeret hos Central Flow Management Unit hos Eurocontrol i Bruxelles, hvor den vil vaere i drift den 31.12.1999 og 01.01.2000. En regional "toerkoersels"-oevelse vedroerende overvaagnings- og rapporteringsprocedurerne for den europaeiske region planlaegges til afholdelse den 11. november 1999.

ECAC forsoeger at indhente oplysninger fra lande, som ikke har reageret paa ICAO's henvendelse...

Den europaeiske civile luftfartskonference (ECAC), hvis aktiviteter Kommissionen deltager i, har undersoegt de juridiske aspekter ved forskellige strategier, som overvejes i forbindelse med spoergsmaalet om Y2K-parathed. Man undersoeger desuden mulige indskraenkninger af driften i de tilfaelde, hvor der ikke foreligger oplysninger om graden af parathed og/eller hvor der er grundlag for at formode, at man ikke er parat. Ved et ekstraordinaert moede mellem generaldirektoererne for den civile luftfart, der blev afholdt den 18. oktober 1999, blev det besluttet, at ECAC's praesident skulle rette henvendelse til de stater, som endnu ikke har reageret paa ICAO's henvendelse, og tilkendegive, at en fortsat mangel paa information rejser alvorlige spoergsmaal om, hvorvidt flyafgange til/fra disse stater og deres luftfartsoperatoerers drift kan tillades, med anmodning om, at alle de oenskede oplysninger bringes tilveje senest den 26. november.

...og at loese udestaaende spoergsmaal, hvor den tilgaengelige information er utilstraekkelig

Desuden blev ECAC's medlemsstater bedt om at henvende sig til de lande, hvis oplysninger opfattes som vaerende utilstraekkelige, med et standardbrev, der anmoder om snarlige hoeringer for at loese alle udestaaende spoergsmaal inden udgangen af november. DGCA bemaerkede ogsaa muligheden for i trafiklicenserne at indfoeje en henvisning til potentielle Y2K-problemer og derved forbeholde sig retten til at suspendere licenserne, hvis de paagaeldende ikke garanterede at vaere Y2K-parate. ECAC's koordineringsudvalg vil undersoege situationen ved udgangen af november og vil om noedvendigt indkalde et saermoede for at overveje hensigtsmaessige tiltag.

JAA sikrer, at alle flytyper er Y2K-parate

De faelles luftfartsmyndigheder (JAA) har sammen med ECAC's medlemsstater og JAA's nationale myndigheder gennemfoert et tiltag vedroerende udestaaende spoergsmaal, saasom modifikationer udfoert af organisationer uden typecertifikat, og vurderingskriterier med relation til vedligeholdelsesorganisationer. Ihaendehavere af typecertifikater har allerede meddelt myndighederne, at de har gennemfoert deres planer til sikring af en sikker overgang. JAA vil indkalde et moede mellem alle ECAC's luftfartsmyndigheder for at behandle udestaaende spoergsmaal og vil tage kontakt til to tidligere oestlande for at indhente oplysninger om fly, som er udviklet i disse lande.

IATA arbejder taet sammen med luftfartsselskaberne og andre dele af industrien

Det internationale lufttransportforbund (IATA) er gaaet videre med sine aktiviteter med relation til Y2K-problemet gennem det Y2K-industriprojekt, man ivaerksatte i juni 1998. Dette projekt fokuserer paa at oege bevidstheden, styrke det industrielle samarbejde, indsamle oplysninger om Y2K-paratheden og fremme beredskabsplanlaegning. Gennem IATA har luftfartsselskaberne gennemfoert et program, som omfatter lufttrafiksystemer og lufthavne samt fabrikanter af fly, motorer og flyelektronik. Som led i dette projekt aflaegger IATA besoeg i udvalgte lufthavne og flyveledelsestjenester. IATA har vaeret meget optimistisk, hvad angaar de fremskridt, der er sket, og som fortsaetter med at ske i henseende til Y2K-paratheden, og lader til at have tillid til, at lufttransportindustrien vil vaere Y2K-parat i tide og saaledes vil kunne drives sikkert uden forstyrrelser og med minimale konsekvenser for kapaciteten. Specifikt hvad fly angaar, forventer man ikke i det indbyggede udstyr at opleve problemer, som vil kunne have indvirkning paa luftsikkerheden.

I ACI udveksles der ekspertise mellem medlemmerne

Det internationale lufthavnsraad (ACI) har samarbejdet med IATA og fortsaetter sammen med IATA's medlemmer med udgangspunkt i et program til foroegelse af bevidstheden med at udveksle ekspertise om metoder til loesning af problemerne og at bistaa medlemmerne med at blive Y2K-parate.

5.1.2 Forberedelser i EU

Der er saaledes tillid til, at EU's luftfartssektor vil vaere parat i tide...

Det overordnede billede, som fremstaar paa baggrund af de tilgaengelige oplysninger, navnlig rapporterne fra repraesentanterne for de internationale regeringer og industriorganisationer ved den workshop, som Kommissionen afholdt den 29.-30. september, er, at luftfartsindustrien ser ud til at vaere langt fremme i sine forberedelser paa at bekaempe potentielle problemer i de europaeiske lande, i overensstemmelse med planer, der sigter paa at opnaa Y2K-parathed og traeffe de fornoedne foranstaltninger til imoedegaaelse af eventuelle noedsituationer.

De europaeiske tilsynsmyndigheder overvaager og vurderer noeje deres respektive luftfartssektorers Y2K-programmer. I en del tilfaelde er dette en betydelig opgave. Eksempelvis autoriserer CAA i Det Forenede Kongerige aktuelt over 2000 luftfartsrelaterede organisationer, der daekker alle aspekter af det britiske civile lufttransportsystem, fra luftfartsselskaber til fabrikanter og udbydere af flyveledelsestjenester. Hver af disse organisationer er involveret i egne individuelle Y2K-programmer, der omfatter kontrol af leverandoerer, som der kan vaere op til flere hundrede af.

Stoerstedelen af EU's luftfartsindustri venter at afslutte sine forberedelser i loebet af tredje kvartal af 1999. Der gennemfoeres tests af overgangene mellem indbyrdes tilstoedende flyveledelsestjenesteudbydere. Nogle sektorer er allerede Y2K-parate. Baade den britiske flyveledelsestjeneste, UK National Air Traffic Services (NATS) og den tyske flyveledelsestjeneste, German air traffic control GmbH (DFS), har gennemfoert deres programmer og erklaeret deres systemer for parate.

...selv om det er muligt, at der kan opstaa kapacitets begraensninger...

I Europa bygger beredskabsplanlaegningen paa de normale beredskabsplaner for sektoren og giver tilstraekkelig daekning af de umiddelbare sikkerhedsaspekter, men muligheden for kapacitetsbegraensninger i dagene efter aarsskiftet kan ikke udelukkes. Paa baggrund af luftfartens internationale karakter venter de nationale organisationer paa, at de internationale planer faerdiggoeres, foer de kan faerdiggoere deres egne planer. Generelt vil de enkelte lande kraeve, at alle fly dokumenteres at vaere Y2K-parate, og de kan naegte adgang til de nationale luftrum for fly, der ikke kan dokumentere dette; de vil endvidere insistere paa, at luftfartsselskaberne demonstrerer, at de ruter og destinationer, de har valgt at flyve paa, er sikre. Operatoerer, som ikke er Y2K-parate, kan komme ud for, at deres licenser og aktiviteter suspenderes.

I Nederlandene er man desuden opmaerksom paa at lette byrden paa det nationale lufttrafiksystem ved kun at holde Schiphol-lufthavnen aaben paa de kritiske datoer, ligesom der er mulighed for at holde regionale lufthavne i beredskab og reservere militaere lufthavne til brug som reservekapacitet. Det kan endvidere blive besluttet at begraense antallet af afgange ved kun at tillade grundlaeggende kommerciel lufttrafik og noedflyvning og forbyde alle andre afgange.

...og der resterer nogen usikkerhed med hensyn til situationen i naboregionerne

Der er tillid til den vesteuropaeiske industris Y2K-parathed, men der er fortsat en vis usikkerhed, hvad angaar de risici, som er knyttet til samarbejde hen over graenserne med de regioner, som stoeder op til EU. Ofte er de oplysninger, som kan indhentes gennem den internationale civile luftfartsorganisation, ufuldstaendige, eller de efterlader aabne spoergsmaal i denne henseende, og de beroerte myndigheder vil forsoege at indhente manglende og klare oplysninger, saa de vil vaere i stand til at kunne traeffe de forholdsregler, der viser sig noedvendige.

5.2 Soetransport

De seneste undersoegelser viser, at maengden af ikke-Y2K-parat skibsudstyr er meget lille

Yderligere test af systemerne og udvikling af beredskabsplaner er fortsat, og der meldes om fremskridt paa mange omraader. Den vaesentligste risiko for ethvert skib drejer sig om, hvorvidt det er i stand til at navigere sikkert. Skibsfartsektoren har vurderet Y2K-paratheden og udviklet et udskiftnings- og beredskabsprogram til afhjaelpning af de potentielle problemer, som er fundet. Alle skibe har imidlertid en indbygget noedmekanisme, som kan bruges, hvis det elektroniske udstyr til navigationen svigter, saaledes at man i disse tilfaelde i stedet anvender manuelle metoder. En af de vigtigste havne i EU, Rotterdam havn, har paa baggrund af deres seneste undersoegelser meddelt, at kun 2-3% af det undersoegte skibsudstyr er fundet at vaere ikke-Y2K-parat, hvilket er et fald i forhold til det tidligere skoen paa 10%.

Juridiske aspekter med relation til skibsfart behandles af den internationale soefartsorganisation, IMO

Fra skibsfartsindustrien er der meldt om en udvikling vedroerende IMO's kodeks for god praksis, navnlig hvad angaar truslen om retslige indgreb som foelge af manglende indfoerelse af beredskabsforanstaltninger. For at imoedegaa dette har industrien udviklet en Y2K-sikkerhedsprotokol. Maalet er at beskytte dem, der foelger praksiskodeksen, imod juridisk ansvar og kommercielt pres gennem offentlig stoette fra de store transportagenturer og forstaaelse hos det juridiske samfund. For at goere kodeksen og protokollen juridisk entydig har BIMCO indfoert en standardklausul til indfoersel i charteraftaler og konnossementer.

EU's havne ser ud til at goere fremskridt...

Et antal regeringer har meldt om fremskridt inden for industrien. Som eksempel viser den seneste redegoerelse fra Det Forenede Kongerige, at de britiske havne er fuldt testede og Y2K-parate. Svarene paa de spoergeskemaer, som blev udsendt til Rotterdam havns brugere i august 1999 viste, at omkring 13% ikke var Y2K-parate, om end dette tal er i stadig bedring. Havne i hele EU kan vaelge at lukke eller indskraenke skibsbevaegelser og aktiviteter som lastning og losning og paafyldning af braendsel i en periode hen over de kritiske datoer. Der kan ogsaa vaere behov for yderligere sikkerhedsforanstaltninger i forbindelse med havneanloeb.

...og der overvejes en raekke beredskabsforanstalt-ninger

Eksempelvis vil ikke-Y2K-parate brugere faa forbud mod at navigere i Rotterdam havn i en periode af 28 timer - de 14 timer umiddelbart foer og efter midnat den 31. december. Og desuden vil intet skib faa lov til at sejle paa de hollandske indenlandske vandveje i denne periode, med mindre det kan paavises, at det er Y2K-parat. Endvidere kan de hollandske myndigheder traeffe yderligere trafikforanstaltninger, herunder forbud mod at overhale, hastighedsbegraensninger, tvungen brug af lodser, forbud mod brug af fjernlods samt tvungen slaebebaadsbistand. Bestemte skibskategorier kan blive paalagt yderligere betingelser. Skibe med en potentielt farlig last skal dokumentere, at de er Y2K-parate, ogsaa selv om de ikke sejler. Farlige stoffer maa kun lastes eller losses med tilladelse fra de kompetente myndigheder.

5.3 Jernbanetransport

Jernbanesektorens forberedelser skrider frem som planlagt...

Jernbanetransportoperatoerer og organisationer, der driver jernbaneinfrastrukturen i EU er sammen med deres fabrikanter fortsat med at udfoere parathedstests. Der er indgaaet melding om, at der er indfoert beredskabsplaner for mange systemer, og det er oplyst, at udstyrstestningen fortsaetter som planlagt. Ifoelge data fra det internationale jernbaneforbund, UIC, og selskaberne selv har industrien tilsyneladende tillid til, at der er sket betydelige fremskridt. Der er fortsat meget at goere i alle sektorer, men den generelle opfattelse er, at de vil vaere Y2K-parate ved aarsskiftet.

Lige som andre operatoerer har Deutsche Bahn AG meldt om, at der er forskellige Y2K-aktiviteter i gang, f.eks. et projekt vedroerende central (kommerciel) software og et andet program til sikring af den centrale koordinering. Flere end 100.000 systemer er identificeret og vurderet i forhold til deres Y2K-parathed. Et integreret, overordnet beredskabsstyringsprojekt involverer alle omraaer af DB AG, herunder jernbanestationer og -tjenester, rejseinformation og pladsreservation, fragt og energi. Endelig er man i faerd med at oprette nationale og regionale overvaagningscentre til brug i perioden omkring aarsskiftet.

...selv om togdriften i flere lande vil blive indstillet ved midnat

Der har imidlertid for nylig vist sig en tendens til at indstille driften hen over den kritiske periode (f.eks. vil SNCF og Deutsche Bahn indstille deres togdrift mellem 23.50 og 00.15). Ifoelge den tilgaengelige information skal dette opfattes som en supplerende forholdsregel, og afspejler ikke noedvendigvis bekymring for anlaeggenes Y2K-parathed. I Nederlandene finder der ikke nogen banetransport sted omkring aarsskiftet i flere timer foer og efter midnat den 31. december.

5.4 Vejtransport

Vejtransportsystemerne sorterer under de lokale myndigheder

I de fleste tilfaelde er vejsystemerne de lokale myndigheders ansvar, og saaledes er det kun faa EU-lande, der behandler problemer i denne sektor paa nationalt plan. Landene har meddelt, at de lokale myndigheder undersoeger deres driftsudstyr og trafikenheder og elektriske anordninger, som styres af computerprogrammer. Dette indbefatter trafiklys (styres af programmer, der foelger en kalender), dataindsamlingsenheder som de permanente trafiktaellingspunkter og maalesloejfer med faste stop, udstyr, der paavirker trafikstroemmen paa hoved- og motorveje, trafikcomputercentre og andet driftsudstyr saasom tunnelanlaeg, kommunikationsudstyr og belysningssystemer.

Der foretages vurderinger i nogle lande

Der er foretaget en uafhaengig vurdering af Y2K-paratheden af alle veje i Det Forenede Kongerige. Hvad angaar motorveje og hovedveje er dette sket i form af en gennemgang, som er foretaget af Welsh Office, Scottish Office, Roads Service Northern Ireland og Highways Agency. Trafik- og kontroludstyr paa motorveje og hovedveje blev fundet at vaere fri for risici for afbrydelser af materiellet. Vejstyringssystemerne er naesten faerdigvurderet.

Generelt lader det til, at der kun er faa problemer, om nogen overhovedet, med relevans for kritiske systemer i denne sektor

I den private sektor koncentreres opmaerksomheden om transportlogistikkaederne paa grund af deres betydning for handel og oekonomi. Vejtransportsektoren opfattes som en lavrisikosektor, hvor de problemer, som er identificeret, som regel kun paavirker mindre kritiske systemer. Medlemmerne af ASECAP, sammenslutningen af licenshavere til betalingsmotorveje, har undersoegt den mulige indvirkning af Y2K-problemet paa deres aktiviteter og har ikke fundet nogen kritiske tekniske problemer. Chauffoerernes og personalets fortsatte sikkerhed, som har hoejest prioritet, er slet ikke beroert. Det eneste problem, som er fundet, vedroerer betalingssystemerne. Disse er nu i hoej grad automatiseret og har kraevet en noeje gennemgang. ASECAP er saaledes sikker paa, at alle problemer er loest, og at deres systemer er parate.

6 TELEKOMMUNIKATION

Telekommunikations infrastrukturen er vital, men ogsaa robust og paalidelig

Telekommunikationsinfrastrukturen er karakteriseret som uundvaerlig, fordi andre offentlige infrastrukturer, f.eks. energi, luftfart, vand- og gasforsyning, er afhaengige af den, og fordi den er grundlaeggende for al forretning og handel. Selv om kernen i telekommunikationsinfrastrukturen er meget robust og paalidelig, kan infrastrukturen vaere saarbar ude hos erhvervskunderne, hvor det er ikke synligt for telekommunikationsudbyderne.

6.1 Noeglerisici/-trusler/-afhaengigheder

Noeglerisikoen er saaledes knyttet til overbelastning af nettene og muligheden for, at noedtjenesterne forstyrres

Paa trods af optimismen vedroerende infrastrukturens robusthed, er potentialet for, at overbelastning i nettene kan foere til forstyrrelser ved opkald til noedopkaldsnumre og noedtjenester, fortsat et problem, primaert paa grund af et eventuelt usaedvanligt stort brugeropkald omkring aarsskiftet. I modsaetning til mange andre store infrastrukturer ventes telekommunikationen at blive udsat for stoerre belastninger end normalt i perioder som et nytaar. I aar ventes det, at disse belastninger vil stige yderligere. Telekommunikations operatoererne tager haand om denne risiko ved at dimensionere deres netkapacitet baade nationalt og internationalt til at kunne klare hoejere belastningsniveauer.

Der vil imidlertid fortsat vaere risiko for overbelastning, saerlig i forbindelse med adgangen til noedopkaldsnumre. De fleste operatoerer har de tekniske midler til at give saadanne numre forhoejet prioritet, men i mange lande kraever et saadant skridt et klart mandat fra reguleringsmyndigheder og andre myndigheder.

Kundeinformation skal forebygge usaedvanlig brugeradfaerd

Der er knyttet en anden risiko til et usaedvanligt moenster i kundeefterspoergsel i overgangsperioden, som vil kunne have en negativ indvirkning paa infrastrukturerne, herunder telekommunikationen. Tilstraekkelig information skal gives til offentligheden for at undgaa, at de konstant kontrollerer, at der er adgang til normal tjeneste under aarsskiftet. Dette kan i sig selv paa globalt plan frembringe mere alvorlige forstyrrelser end selve Y2K-problemet.

Endelig er en vigtig kilde til usikkerhed - og dermed en potentiel risiko - paratheden hos de fleste SMV'er i denne sektor, til hvem der kun findes meget lidt information.

6.2 Beredskabsplanlaegning og forberedelse til aarsskiftet

Der er gennemfoert omfattende, globale tests af komponenter, systemer og graenseflader

Der er udfoert omfattende parathedstestkampagner paa komponent- og systemniveau af baade netelementer og graensefladerne mellem nettene. Indtil dato har der ikke vaeret registreret nogen problemer. For nylig har telekommunikationsinfrastrukturudbyderne hovedsageligt skullet udvikle og bekraefte deres driftskontinuitetsplaner. Formaalet med disse planer er at minimere uundgaaelige risici. Saaledes vil driftskontinuitetsplanerne ikke erstatte de normale driftsprocedurer, som allerede er i stand til at haandtere mange typer af problemer, men skal derimod fungere som et yderligere supplement til sikring af, at systemerne kan klare uforudsete situationer.

Paa internationalt plan har den internationale teleunion, ITU, spillet en vigtig rolle gennem at foroege bevidstheden om problemet og yde stoette til telekommunikationsoperatoererne i deres forberedelser og planlaegning i langt stoerstedelen af verdens lande.

Storbrugerne er nu i faerd med at faerdiggoere kontinuitetsplanerne, men tilstanden hos SMV er mindre sikker

Paa brugersiden har de fleste af de store virksomhedsbrugere afsluttet arbejdet med at goere deres systemer Y2K-parate. Det aktuelle arbejde er koncentreret om at teste og bekraefte deres driftskontinuitetsplaner. Omvendt er parathedstilstanden hos de fleste SMV'er fortsat uklar, saerlig hos meget smaa virksomheder (med under 50 ansatte), som der er mange af i EU.

6.3 Strategi for kommunikationen med offentligheden

En raekke kommandocentre vil skabe forbindelser mellem operatoererne og vil blive benyttet til at holde offentligheden orienteret under aarsskiftet

De store telekommunikationsoperatoerer er i faerd med at etablere en raekke kommandocentre, der skal sikre den interne rapportering af eventuelle forstyrrelser inden for sektoren i perioden omkring aarsskiftet samt den eksterne rapportering til stoette og orientering for brugerne, offentligheden og medierne. Men det er igen vigtigt at understrege, at den kritiske periode ikke kun er selve aarsskiftet, men at der kan ventes at opstaa problemer i loebet af flere dage, navnlig den foerste arbejdsdag. Saaledes vil et foroeget udbud af 'help desk'- og supporttjenester vaere vitale i hele denne periode.

6.4 Koordineringsaktiviteter

Der er ogsaa gennemfoert mange intercarrier-tests i ITU...

Paa internationalt plan har ITU's Y2K-specialarbejdsgruppe stimuleret, organiseret og gennemfoert en omfattende inter-carrier ("mellemoperatoer")-testkampagne med verdensomspaendende daekning og omfang. Formaalet med denne kampagne var at opbygge tillid mellem operatoererne paa de fem kontinenter og hos deres brugere. Denne kampagne, hvori indgik afproevning af over 130 komplekse testscenarier, vil blive afsluttet og resultaterne vil blive offentliggjort i slutningen af oktober. Paa trods af denne specialgruppes og dens initiativers flygtige karakter har graden af samarbejde og den professionalisme, som er udvist i de forskellige lande, vaeret bemaerkelsesvaerdig.

Nu, hvor man har gennemfoert sine testkampagner, giver man nu hoej prioritet til at etablere en "Tidlig varsling"-koordineringsmekanisme, som skal tilskynde til rettidig udveksling af information om forstyrrelser paa globalt plan paa et tidligt tidspunkt. Indtil dato har 50 operatoerer i 30 lande indgaaet en aftale paa dette omraade.

...og der findes en global oversigt over operatoerernes parathed

ITU har gennemfoert en systematisk, global undersoegelse og registrering af operatoerernes Y2K-parathed. Disse resultater er tilgaengelige for offentligheden paa ITU's specialarbejdsgruppes web-adresse (http://www.itu.int/y2k). I oejeblikket er antallet af lande, som ikke har deltaget i ITU's initiativer, eller som ikke er kommet med information om deres parathed, meget lavt. Ingen af disse lande er medlemmer af EU.

6.5 Forberedelser i EU

Mange af de store EU-operatoerer er nu Y2K-parate...

Mange af de store nationale operatoerer i EU's telekommunikationssektor meldes nu at vaere fuldt ud Y2K-parate. Man er specifikt opmaerksom paa de noedteletjenester, som i mange lande findes paa nationalt plan til brug for offentlige myndigheder. I Nederlandene er denne noedtjeneste blevet testet i detaljer, blandt med en landsdaekkende test og flere lokale tests. Man er desuden i faerd med at indfoere en midlertidig, mobilbaseret noedtjeneste til foroegelse af den faste noedtjenestes kapacitet.

...idet én operatoer, Telefonica, har testet under faktiske driftsforhold

Den 27-29. september 1999 gennemfoerte Telefonica, den spanske nationale operatoer, en driftstest med den faktiske trafik i Murcia-regionen. Den vellykkede test omfattede aarsskiftet og datoskiftet til 29/2/2000 og 1/3/2000, og der blev ikke meldt om nogen problemer. Telefonica menes at vaere den eneste operatoer i verden, der har turdet risikere en test under faktiske driftsforhold.

7 FINANSVERDENEN

7.1 Offentliggoerelse af information og Y2K-parathed

De finansielle tjenester har gennemfoert et omfattende arbejde med at offentliggoere information

Finanstjenestesektorerne har gjort et betydeligt arbejde for at offentliggoere information vedroerende indvirkningen af Y2K-aarsskiftet paa deres omraade, og saerlig hvad angaar finansinstitutionernes parathedsgrad. Denne aktivitet har kraevet inddragelse af alle deltagere i de finansielle markeder samt de relevante offentlige myndigheder, reguleringsmyndigheder og tilsynsfoerende for disse institutioner.

Paa baade internationalt og europaeisk plan har sektoren lettet udvekslingen af information ved at etablere et indbyrdes sammenhaengende net af Web-steder. Det er nu muligt at faa et godt overblik over den internationale Y2K-parathed i den finansielle sektor via de Web-steder, som er anfoert i bilaget til denne rapport.

Saerlig har mange kommercielle banker og betalingsoperatoerer i bl.a. EU valgt at offentliggoere deres Y2K-parathedsstatus gennem Global 2000's Web-sted (http://www.global2k.com). Dette Web-sted ventes snart at indeholde en gennemgang af beredskabsplanlaegningen og forberedelserne til styring af begivenhederne hos finanssektoren i hvert land.

7.2 Det europaeiske system af centralbanker (ESCB) og Den Europaeiske Centralbank (ECB)

ECB har haft gavn af Y2K-paratheden i sine moderne IT-systemer...

Oprettelsen af ECB i juni 1998, ledsaget af etableringen af den monetaere politik baseret paa en enkelt valuta i januar 1999, medfoerte krav om indfoerelse af adskillige nye IT-infrastruktursystemer og -applikationer, der skabte forbindelse mellem ECB og de nationale centralbanker (systemer, der spaender over hele ESCB). Disse systemer blev udviklet, testet og indfoert primaert mellem 1995 og 1998, paa et tidspunkt, hvor bevidstheden om Y2K-problemerne allerede var meget stor. Desuden er ECB ikke i besiddelse af stoerre systemer, der er udbygget gennem loebende opdatering, og har saaledes undgaaet at anvende store maengder software, som er fremstillet i 1970'erne, 1980'erne og 1990'erne.

...og koordinerer et tiltag til sikring af den overordnede kompatibilitet mellem ESCB-systemerne

Denne sofistikerede tekniske infrastruktur er yderligere forbedret med applikationer, som bruges til at gennemfoere valutapolitiske operationer og udveksle statistiske og ikke-statistiske oplysninger, som er noedvendige for den valutapolitiske beslutningsproces. Der blev hos ECB truffet en beslutning om at overvaage Y2K-udbedringsaktiviteter og testning saavel lokalt som over hele ESCB. EBC gennemfoerer derfor to indbyrdes sammenhaengende, parallelle kompatibilitetsprojekter. Det ene vedroerer de interne ECB-systemer, og det andet, som gennemfoeres i faellesskab med de nationale centralbanker, vil opnaa Y2K-parathed paa tvaers af de faelles systemer og komponenter, som anvendes af ESCB.

Det generelle AAr 2000-parathedsprojekt i hele ESCB vil ikke sikre, at hver enkelt af ESCB's modparter i markedsoperationer eller betalinger (typisk private banker og andre finansielle institutioner i EU-medlemsstaterne) er aar 2000-parate. Y2K-paratheden i graensefladerne mellem de nationale centralbanker og deres modparter er fortsat institutionernes eget ansvar. I ESCB er man imidlertid sikker paa, at man staar godt rustet.

Som en forholdsregel gennemgaar ECB de beredskabsprocedurer, som er udviklet til brug ved overgangen til euro, for at sikre deres levedygtighed i tilfaelde af, at der opstaar problemer som foelge af Y2K-aarsskiftet.

Der gennemfoeres ligeledes forholdsregler for perioden omkring aarsskiftet

ECB og NCB planlaegger at have alle dagsafslutnings- og aarsafslutningsaktiviteter samt sikkerhedskopiering af alle systemer og data gennemfoert inden midnat den 31. december 1999. Hvis der skulle opstaa problemer som foelge af aartusindskiftet, vil de driftsmaessige behov kunne daekkes gennem et konsolideret saet af data fra foer aar 2000. For at goere det muligt at gennemfoere disse operationer og sikkerhedskopieringen foer aarsafslutningen har ESCB besluttet at lukke TARGET-systemet den 31. december 1999. ESCB og ECB vil desuden indfoere et moratorium om aendringer i IT-systemerne under Eurosystemet mellem 1. oktober 1999 og 1. marts 2000 for at sikre, at Y2K-paratheden ikke trues af yderligere aendringer.

Der er gennemfoert en vellykket multilateral test af kernebanksystemer i EU...

Denne testning fandt sted i to etaper. De enkelte komponenter i Eurosystemets systemer blev testet for Y2K-parathed i de foerste maaneder af 1999. Den interne ECB Y2K-testning blev afsluttet i udgangen af maj 1999. Den 19. juni 1999 - efter flere maaneders intensive forberedelser - blev der gennemfoert en vellykket bilateral aar 2000-test af systemer paa tvaers af ESCB. Denne aktivitet, som blev gennemfoert forud for tidsplanen, involverede baade tekniske og forretningsmaessige omraader hos ECB og de nationale centralbanker, og var beregnet paa at teste, at systemerne fungerede korrekt den 3. januar 2000 og den 29. februar 2000. TARGET-systemet var ikke omfattet af denne testaktivitet.

...og de store grossist- og detailbetalingssystemer er genstand for noeje overvaagning...

ESCB overvaager desuden noeje fremskridtene inden for andre store detailbetalingssystemer end TARGET, navnlig de systemer, der afregner deres dagsafslutningssaldi i TARGET. Det menes, at der ved alle store betalings- og vaerdipapirafregningssystemer i EU goeres gode fremskridt med Y2K-forberedelserne, og de ventes at fortsaette med at fungere problemfrit hen over aarsskiftet.

Et ESCB Y2K-koordineringsudvalg har ansvar for Y2K-beredskabsplanlaeg ningsaktiviteterne paa EU-plan

ECB's styringsraad har oprettet et ESCB AAr 2000-koordineringsudvalg bestaaende af AAr 2000-koordinatorer fra hver NCB. Udvalget har ansvar for koordinering mellem ESCB-institutionerne og mellem ESCB og de internationale organer, der direkte tager sig af AAr 2000-spoergsmaal. Dets hovedopgaver indbefatter analyse af egnetheden og gennemfoerligheden af noedforanstaltningerne og procedurerne til aktivering af saadanne foranstaltninger samt definition af ESCB-milepaele, som skal overvaages foer, under og efter aarsskiftet.

Under aarsskiftet vil ESCB Y2K-koordineringsudvalget udgoere kernen i en effektiv kommunikationsinfrastruktur, som er oprettet mellem ECB og de nationale centralbanker med specifikt henblik paa at overvaage udviklingen igennem hele perioden omkring aarsskiftet. Fra 31. december 1999 og indtil den foerste hverdag i januar 2000 og desuden omkring skudaar vil der vaere aktiveret et "Tidligt varsel"-net, som kan advare ECB's besluttende organer. Hvis der skulle opstaa noedsituationer, vil udvalget faa ansvar for at konsultere relevante eksperter i erhvervslivet for at fremskynde beslutningsprocessen og sikre, at de kritiske funktioner kan udfoeres. Udvalget vil med jaevne mellemrum udveksle information om globale spoergsmaal med relevans for AAr 2000-aarsskiftet, saerlig hvad angaar eventuelle stoerre uventede begivenheder vedroerende ESCB's interne systemer og infrastrukturer samt de finansielle markeder i Eurosystemet.

ECB vil deltage i det faelles AAr 2000-raads overvaagningsoevelse ved aarets udgang og vil udveksle information med raadet som bidrag til at reducere de Y2K-relaterede risici paa globalt plan, som gaar ud over Eurosystemet.

7.3 TARGET-systemet

TARGET-systemet er det grundlaeggende afregningssystem for eurolandene...

TARGET-systemet er et afregningssystem, som administreres af ECB, og som forbinder de nationale RTGS-systemer (real time gross settlement systems, dvs. tidstro bruttoafregningssystemer hos de stater, som er medlemmer af OEMU). Paa en normal arbejdsdag behandler TARGET gennemsnitligt 175.000 transaktioner, svarende til en vaerdi paa mere end 1 billion euro. Dette indbefatter 30.000 graenseoverskridende betalinger med en vaerdi paa ca. 350 mia. euro. 200 nettosystemer afregner via de nationale RTGS-systemer hver dag.

...og saaledes risikerer eventuelle fejl at skabe alvorlige problemer

Nogle af transaktionerne, som er planlagt til 31/12/1999, vil blive rykket til 03/01/2000. I tilfaelde af fejl i andre euro-afregningstjenester vil TARGET sandsynligvis blive benyttet mere intensivt. Hvis TARGET ikke fungerer problemfrit den 03/01/2000, er der mulighed for, at der opstaar ubalancer i likviditeten. Dette skaber en risiko for, at bankerne og deres kunder lider et rentetab, at det ikke er muligt at afregne supplerende poster med banker, som ikke kan lukke risikopositioner, og at det kan blive noedvendigt at udskyde mange transaktioner til den naeste arbejdsdag.

Da TARGET primaert blev indfoert for at stoette den monetaere politik og reducere afregningsrisici, boer sikker behandling af kernetransaktioner (hoej vaerdi og afregning) have en hoejere prioritet end behandling af et stort antal betalinger. Ansvaret for den nationale behandling ligger hos de enkelte nationale centralbanker og ECB, men behandling paa tvaers af graenserne vil kraeve faelles aktiviteter.

Der er gennemfoert omfattende testning af TARGET-systemet...

TARGET-testningen finder sted i et specielt testmiljoe, som svarer til det virkelige driftsmiljoe. Der er udviklet tests til at undersoege Y2K-paratheden i alle hardware- og softwarekomponenter, som bruges til TARGET, herunder de nationale RTGS-systemer og forbindelseskomponenterne. Da de nationale centralbanker og ECB havde gennemfoert deres interne IT- og driftsfunktionalitetstestning af TARGET-systemet, deltog de i en multilateral test af driftsfunktionaliteten. Alle de nationale centralbanker og ECB har haft en vellykket deltagelse i mindst en af fire multilaterale testrunder. Der blev fundet en enkelt Y2K-fejl med relation til implementeringen af modtagelsen af dagsafslutningsmeddelelser i visse systemer. Alle beroerte nationale centralbanker var umiddelbart i stand til at rette softwarefejlen og teste deres systemer igen.

Der fandt en demonstration af TARGET sted den 25. september 1999, hvori alle nationale RTGS-systemer, EBA-afregningssystemer og hundredvis af kreditinstitutioner deltog. Denne afsluttende test har demonstreret paalideligheden i det samlede TARGET-system.

...i sammenhaeng med den obligatoriske testning af SWIFT-systemet...

S.W.I.F.T. Customer Test System (CTS) blev benyttet under den multilaterale testfase og til TARGET-demonstrationen. Alle nationale centralbanker og de involverede kreditinstitutioner har sendt betalingsordrer via S.W.I.F.T. CTS paa de relevante datoer i aar 2000. S.W.I.F.T. har udarbejdet et obligatorisk Y2K-testprogram, som alle kunder skal deltage i. Disse tests blev udfoert af hver national centralbank og ECB parallelt med de multilaterale TARGET-driftsfunktionalitetstests.

...og af den korresponderende centralbankmodel

(CCBM)

Ligeledes blev der udfoert vellykkede tests af den korresponderende centralbankmodel (CCBM, Corresponding Central Bank Model). CCBM er et system til sikkerhedsstillelse paa tvaers af graenserne for at sikre, at der er tilstraekkelig sikkerhedsstillelse til raadighed for den monetaere politiks operationer og til at opfylde betalingssystemernes behov. CCBM er baseret paa multilaterale aftaler mellem de nationale centralbanker og ECB. Da alle meddelelsesstroemme er bilaterale, blev der udfoert Y2K-parathedstestning parvist af institutioner, som anvender computersystemer til dette.

Der blev etableret noedprocedurer til behandling af et begraenset antal systemkritiske betalinger, foer TARGET blev sat i drift i januar 1999. Disse procedurer kan taale, at en eller flere nationale centralbanker og/eller ECB ikke er tilgaengelige, og er blevet revideret og udvidet til at tage hoejde for Y2K-fejlscenarier.

Der findes allerede forskellige noedforanstaltninger til sikring af, at TARGET fortsat fungerer normalt

I august 1999 blev de nationale centralbanker bedt om at give oplysninger om deres hjemlige beredskabsplanlaegning i henseende til TARGET-operationerne. Der indgik omfattende besvarelser fra alle nationale centralbanker i september. Der er etableret forbindelser til bankindustrien. Noedbehandlingen er baseret paa eksisterende indenlandske redskaber, som testes med jaevne mellemrum. Under aarsskiftet vil de store afregningssystemer, der foretager afregningen via TARGET, faa hoejest prioritet. Alle nationale centralbanker har etableret beredskabstilstande, og de fleste er i stand til at vende tilbage til "Normal TARGET-tilstand" i loebet af en arbejdsdag. De er parate til at goere midlertidig brug af korrespondentkonti (Correspondent accounts) til at skabe forbindelse mellem behandlingen af visse "graenseoverskridende likviditetsoverfoersler" og at genoptage normal TARGET-drift, naar systemerne er klar til det.

Paa baggrund af erfaringer fra afproevning af beredskabsplanerne via de korresponderende konti (CoCA), som fandt sted i juli og september 1999 er procedurerne og dokumentationen ved at blive revideret. Yderligere CoCA-testning af beredskabsloesninger, der anvender korresponderende konti hos forskellige tjenesteudbydere vil finde sted i oktober og november 1999. Der vil ligeledes blive afholdt oevelser med den "normale" beredskabsbehandling, hvorved forbindelsesmeddelelser sendes manuelt fra CBT inden aarets udgang.

For at konstatere eventuelle resterende problemer under aarsskiftet saa hurtigt som muligt vil de nationale centralbanker og ECB gennemfoere forbindelsestests den 1. og om noedvendigt ogsaa den 2. januar 2000. Der er udviklet fejlscenarier af ECB og ESCB, saa man hurtigt kan tilbyde alternative loesninger til TARGET-medlemmerne.

7.4 Centralbankerne og Y2K-relaterede finansielle risici

Likviditetsspoergsmaalene er genstand for noeje overvejelse...

Den 3.08.1999 meddelte Bank of England, at den i et forsoeg paa at beskytte Londons markeder mod Y2K-relaterede problemer vil foroege puljen af vaerdipapirer, som den er parat til at modtage fra bankerne som sikkerhedsstillelse med ca. 2 billioner pund ($3,23 billioner), hvilket svarer til en betydelig stigning paa 7 gange det normale.

Eurosystemet meddelte i august, at man ikke her saa et behov for at indfoere systemaendringer i de eksisterende driftsrammer for Y2K-aarsskiftet. Fra starten har disse rammer vaeret beregnet paa at sikre maksimal fleksibilitet i implementeringen af den monetaere politik og har saaledes tilladt hensigtsmaessige tekniske tilpasninger. Navnlig har rammerne en indbygget mekanisme til at opfylde ethvert niveau af likviditetsefterspoergsel fra markedsdeltagerne. Det samlede reservebehov i euroomraadets banksystem udgjorde ca. 100 mia. euro i foerste halvaar af 1999, hvilket skaber et betydeligt stoedpudelager til daekning af exceptionelle likviditetsbehov ved aarsskiftet.

...og der findes et bredt udvalg af sikkerhedsstillelses- og finjusteringsinstrumen ter i EU

ECB mener endvidere, at den sammensatte betalingssysteminfrastruktur i EU nedsaetter risikoen for systemiske problemer. Desuden opfattes de aktiver paa ca. 5.700 mia. euro paa listen over sikkerhedsstillelse, som er til raadighed for Eurosystemets og den korresponderende centralbankmodels genfinansieringsoperationer (som giver mulighed for graenseoverskridende brug af sikkerhedsstillelse) som vaerende aktiver, der er tilstraekkeligt brugbare som sikkerhedsstillelse, undtagen i exceptionelle situationer. Desuden supplerer en raekke finjusteringsinstrumenter Eurosystemets primaere mere langfristede genfinansieringsoperationer (almindelige koeb eller salg, samling af indlaan med fast loebetid og valuta-swaps).

Eurosystemets faciliteter (marginal udlaans- og indlaansfacilitet) tilbyder OEMU'ens kreditinstitutioner et automatisk middel til at haandtere potentielle svingninger i likviditetsefterspoergselen og begraenser dermed indvirkningen heraf paa de kortfristede rentesatser. Endelig meddelte ECB den 23. september, at der ikke vil blive igangsat nogen stoerre genfinansieringsoperationer i den foerste uge af aar 2000. Denne beslutning vil bidrage til at minimere potentielle problemer for modparterne og for de finansielle markeder, som vil kunne opstaa som foelge af behandlingen og afregningen af saadanne stoerre operation umiddelbart efter aarsskiftet.

7.5 Betalingssystemer

Detailbetalings systemerne i EU er forberedte og kan bruge hinanden som reserve

I Europa menes betalingssystemerne (betalingssystemoperatoererne, deres medlemsbanker og detailhandlere) som helhed at vaere parate. Der er nogle faa tilbagevaerende problemer, men disse kendes allerede og er ved at blive behandlet, saaledes, at navnlig elektronisk betaling skulle fungere normalt. Operatoerernes net er Y2K-kompatible og samarbejder om at udveksle information. I tilfaelde af forstyrrelser af systemerne eller kommunikationsnettene vil de kunne benytte hinandens faciliteter (Visa paa Europay og omvendt, satellitkommunikation i stedet for normale net).

Bankmedlemmerne af detailbetalingssystemerne i EU er nu 98% Y2K-parate, og de resterende banker er i faerd med at faerdiggoere deres udbedrings- og beredskabsplanlaegningsaktiviteter. I de fleste EU-lande har de handlende afproevet alternative teknikker til betalingsautorisation for det tilfaeldes skyld, at telekommunikationen eller forbindelserne til betalingsnettene midlertidigt bliver afbrudt. Der findes allerede manuelle loesninger i handels- og distributionssektoren.

7.6 Detail- og grossistlikviditet og beslaegtede infrastrukturer

Ekstra kontantbeholdninger og distributions mekanismer skulle forhindre mange problemer...

AArsskiftet er traditionelt en travl periode med en hoejere efterspoergsel efter rede penge end saedvanligt, og i den forstand adskiller aarsskiftet 1999/2000 sig ikke fra det saedvanlige. ECB, som har analyseret problemet inden for ESCB's Y2K-koordineringsudvalg, mener ikke, at det vil vaere noedvendigt for privatpersoner at ligge inde med stoerre maengder af rede penge i overgangsperioden, end de normalt goer ved aarsskiftet. Alligevel har de nationale centralbanker samarbejdet med de kommercielle banker for at sikre en ekstra kontantbeholding og organisere distributionen heraf. Paa grund af behovet for at fremstille euro-pengesedler frem mod udgangen af aar 2001 havde de nationale centralbanker allerede besluttet, uafhaengigt af Y2K-problematikken, at opbygge ekstra beholdninger af nationale pengesedler for at kunne daekke en langsigtet periode frem til aar 2002 og sikre fri kapacitet til produktionen af euro-pengesedler.

De nationale centralbanker har desuden samarbejdet under den europaeiske centralbanks auspicier paa at definere beredskabsplaner paa dette omraade. I nogle tilfaelde er de nationale centralbanker ogsaa let i stand til at fordoble den maengde kontanter, som er til raadighed (dette er for eksempel tilfaeldet i Tyskland). De kommercielle banker har arbejdet sammen med deres teknologiudbydere paa at konvertere deres pengeautomater. Afproevningen af pengeautomatnettene i EU ventes at vaere faerdig i loebet af 3. kvartal af 1999.

...alligevel vil kommunikationen med offentligheden fortsat vaere saerlig vigtig inden for denne sektor

Kommunikationen med kunderne vil vaere en central strategi i bestraebelserne paa at haandtere de Y2K-relaterede likviditetsspoergsmaal. Bankernes kunder vil faa information, der forsikrer dem om pengeautomaternes Y2K-parathed og bekraefter, at man kan benytte checks og betalingskort til sine betalinger som normalt. Der vil sandsynligvis foerst kunne opstaa spaendinger paa likviditetsmarkedet, hvis der er bekymring for, at Y2K-problemet kan skabe forstyrrelser med oekonomiske konsekvenser, og derfor vil de private og offentlige myndigheders primaere opgave bestaa i at fastholde offentlighedens tillid. Hvis der opstaar problemer, vil en raekke sekundaere begivenhedsstyringsforberedelser sikre, at der er etableret tilstraekkelige noedforanstaltninger til at klare situationen, eksempelvis mekanismer til redistribution af likviditet, udvidelse af sikkerhedsstillelsen og implementering af Lombard-faciliteter.

7.7 EU-banker og kreditpolitik

Bankerne overvejer noeje deres kundekreditpolitik...

Hvad angaar kreditstyringen har Global 2000 foreslaaet, at bankerne boer undgaa at traeffe forhastede, ensidige afgoerelser om at inddrage eller indskraenke deres erhvervskunders kreditmuligheder inden aar 2000. I stedet boer de omhyggeligt vurdere deres kunders Y2K-parathed, indgaa i direkte droeftelser, hvor der er tvivl, og give tidlige varsler, saafremt de paataenker at traeffe en negativ beslutning.

...og de fleste har vedtaget, at kunder med god styring fortsat skal stoettes

EU's banker har noeje overvejet deres kreditpolitiske krav paa baade kort og mellemlangt til langt sigt. I Finland har den hoejt automatiserede finanssektor givet bankerne mulighed for at undersoege Y2K-paratheden hos deres store og smaa og mellemstore erhvervskunder. De har konkluderet, at der er mulighed for, at mange af de stoerre virksomheder vil kunne komme ud for vanskeligheder efter aarsskiftet. Alligevel venter de, at meget faa virksomheder vil blive meget negativt paavirket, idet langt det store flertal er velforberedte paa Y2K-problemet. Det finske bankvaesen mener, at hvis nogle faa erhvervskunder skulle faa mere varige problemer paa grund af Y2K-problemet, vil selve banken ogsaa staa i en sensitiv situation og vil normalt vaere forpligtet til at tilbyde yderligere kreditfaciliteter.

Opfattelsen hos de britiske banker, der deles af flertallet af banker i EU, er, at Y2K-problemet ikke vil faa nogen vaesentlig indvirkning paa deres solvensvurderinger af erhvervskunderne. Hvis kunderne faar vanskeligheder paa grund af Y2K-problemet, men i oevrigt er organisationer med en god styring, vil bankerne fortsaette med at stoette dem ved at tilbyde ekstra kreditfaciliteter. Y2K-problemet vil ikke i sig selv vaere aarsag til inddragelse af kreditmuligheder.

7.8 EU's fondsboerser

EU's fondsboerser meddelte i september, at boerssektoren er Y2K-parat...

Sammenslutningen af europaeiske fondsboerser, der omfatter fondsboerser i EU- og EFTA-omraadet samt en raekke boerser i de centraleuropaeiske lande, udsendte den 27. september 1999 en erklaering om, at de er Y2K-parate. Vurderingen hos medlemsboerserne er, at de er klar til aartusindskiftet, og dette bygger paa flere noegleovervejelser.

...baseret paa den omfattende brug af Y2K-parate modemsystemer og omfattende testning

Generelt er disse boerser moderne, hoejteknologiske virksomheder, der foerst for nylig, dvs. inden for de seneste aar, har indfoert elektroniske handelssystemer, og derfor menes deres iboende Y2K-risiko at vaere lav. Der har fundet omfattende testning sted, baade internt og eksternt, og tilsyns- og reguleringsmyndigheder har i mange lande gjort deltagelse i boerstests til et obligatorisk krav. De foeler, at de har hoestet vaerdifulde erfaringer ved overgangen til euroen. Mange medlemmer har en ultimativ sikkerhedsmekanisme i form af udelukningsfunktioner, der kan tages i brug, saafremt deres systemer bringes i fare af uforberedte handelspartnere.

7.9 EU's forsikringsindustri

Den faelles indstilling hos EU's forsikringsgivere er at daekke erstatningskrav for de kunder, der har gjort det fornoedne

EU's forsikringsselskaber har vedtaget en faelles indstilling gennem CEA (European Committee of Insurers, dvs. den europaeiske forsikringssammenslutning), at kun de resterende Y2K-risici vil kunne blive daekket. Hvis et forsikret selskab har truffet alle de noedvendige foranstaltninger til at tilpasse og beskytte sine systemer mod Y2K-relaterede risici, kan de Y2K-relaterede erstatningskrav daekkes i henhold til vilkaarene i deres forsikringsaftaler. Nationale sammenslutninger og enkeltvirksomheder har udfoldet store bestraebelser paa at informere deres kunder, navnlig store selskaber og smaa- og mellemstore virksomheder om de Y2K-relaterede risici, og hvordan de skal behandles. Men i flere lande udelades Y2K-risici fra de fleste policer, naar de skal fornys.

Men aktiviteterne paa hvert enkelt marked varierer betydeligt i hele EU, hvor nogle tilbyder vejledning...

Paa trods af denne faelles indstilling er der stor forskel fra EU-land til EU-land paa de instrumenter, som indfoeres af markederne. Nogle sammenslutninger har anbefalet udeladelsesklausuler til deres medlemmer, selv om det er op til hvert enkelt selskab at beslutte sin egen strategi. Der er ikke truffet saerlige kollektive foranstaltninger i Graekenland eller de nordiske lande. I Portugal og Schweiz har nogle organisationer begraenset deres inddragelse til at tilbyde deres medlemmer anbefalinger og raad. I andre tilfaelde giver organisationerne ogsaa faelles juridisk og teknisk stoette til at hjaelpe medlemmerne med at minimere potentielle finansielle tab paa grund af Y2K-problemet (Irland, Spanien, Tyskland og Nederlandene).

...andre indfoerer faelles noedfonde...

I Nederlandene er der oprettet en central noedfond (paa 500 mio. euro) til daekning af saerlige risici, hvor forsikringstagerne kan bevise, at de har gjort det fornoedne for at loese Y2K-problemet. De organisationer, som deltager i denne fond, skal generere tilsvarende reserver til dette formaal.

...og atter andre opretter strukturer til overvaagning og bistand i vurderingen af forsikringskrav

I Frankrig og Belgien har organisationerne oprettet kollektive permanente strukturer til overvaagning af Y2K-kravene og deres behandling. I Frankrig har den tekniske platform for "Koordinering af aar 2000" fire noegleopgaver. Den yder teknisk assistance, eksperthjaelp, juridisk koordinering og opretholder en database med information om Y2K-relaterede krav. Den belgiske tekniske platform tilbyder ekspertbistand med vurderinger hos de enkelte for at hjaelpe forsikringsselskaberne med at vurdere Y2K-relaterede krav og bekaempe potentiel svindel. Saadanne organisationer skaber en positiv synergi mellem fagfolk, der sparer tid og foerer til udveksling af erfaringer.

7.10 Y2K-problemets makrooekonomiske konsekvenser

Nogle lande undersoeger allerede Y2K-problemets makrooekonomiske konsekvenser...

Efterhaanden som den kritiske periode naermer sig, overvejer nogle lande, hvordan man skal vurdere de potentielle kort- og langsigtede makrooekonomiske konsekvenser af Y2K-problemet. I Nederlandene er der gennemfoert indledende undersoegelser af de mere langsigtede aspekter, og der ventes at blive gennemfoert yderligere evalueringer.

I 1998 og 1999 blev der gennemfoert flere undersoegelser af dette emne. ING Barings Banks undersoegelse i 1998 blev naevnt af OECD i deres rapport om Y2K-problemet, og en lignende aktivitet blev ivaerksat af det centrale planlaegningsbureau, CPB, i 1999 (CPB har ansvar for oekonomiske prognoser i Nederlandene). Begge forudsaa, at saafremt man tog hoejde for de generelle aktiviteter i Nederlandene, de mulige makrooekonomiske scenarier samt undersoegelser af lignende forstyrrelser af produktionen inden for visse industrier og regioner, ville det kun have begraensede konsekvenser. ING Barings-rapporten pegede paa forskelle mellem industrierne, bestemt af industriens art, dens afhaengighed af IT, graenseoverskridende effekter osv.

Den hollandske nationalbank offentliggjorde for nylig en statusrapport om Y2K-problemet i den nederlandske bankverden. Et af rapportens afsnit omhandler kreditvurderingen af bankkunder og de juridiske krav om, at banker skal justere deres reserver efter de forventede risici. Den konkluderer, at der kun er behov for begraensede justeringer.

I aar 2000 vil de makrooekonomiske konsekvenser af Y2K-problemet blive evalueret af CPB og af den hollandske nationalbank som led i deres normale aktiviteter.

...og har til hensigt at indsamle information om Y2K-relaterede svigt

Som led i deres konstante overvaagning, beredskabsplanlaegning og krisestyring vil sektorens aartusindplatforme, regeringens Y2K-projektkontor og det nationale krisekoordinationscenter indsamle information om Y2K-relaterede problemer igennem en periode fra 1. oktober 1999 og indtil udgangen af marts 2000. Denne information vil blive anvendt til at vurdere de makrooekonomiske konsekvenser af Y2K-problemet som led i den samlede vurdering af Y2K-arbejdet i Nederlandene. Indsamlingen af information om de faktiske Y2K-relaterede og ikke-Y2K-relaterede svigt er en integreret del af deres beredskabsplanlaegningsaktiviteter.

Den europaeiske centralbank har analyseret de kortsigtede makrooekonomiske konsekvenser og identificeret visse effekter

Den europaeiske centralbank har allerede analyseret de kortsigtede makrooekonomiske konsekvenser af Y2K-problemet og fundet nogle sektorrelaterede effekter, som er skabt ved overflytningen af ressourcer til Y2K-aktiviteter. Paa kort sigt vil dette kunne foere til, at nogle virksomheder hamstrer produkter, at husstandene opbygger lagre af foedevarer og andre forbrugsvarer samt en omfordeling af de faste investeringer. Disse faktorer vil kunne faa monetaere konsekvenser i form af en midlertidig foroegelse af bankudlaaningen. Den rentesats, som den tremaaneders EURIBOR futures-kontrakt oppebaerer, er blevet handlet over den teoretiske rentesats. Dette Y2K-"spyd" havde tendens til at vokse i sommer, men er blevet mindre i den senere tid.

Men Y2K-problemets indvirkning paa de kortfristede rentesatser er betydeligt mindre ved transaktioner, som er beskyttet med sikkerhedsstillelse. Forrentningskurven for instrumenter, som er beskyttede af sikkerhedsstillelse, udviser saaledes et langt mere regelmaessigt moenster end kurven for rentesatser gaeldende for ikke-sikrede transaktioner. Dette afspejler en foroeget opmaerksomhed paa kreditrisikoovervejelserne omkring aarsskiftet.

7.11 Internationale forberedelser

Global 2000 har udviklet noegleanbefalinger for den finansielle sektor...

I september 1999 blev der afholdt et moede i Global 2000, den internationale organisation, som er oprettet af den finansielle industri (bankvaesen, forsikringsvirksomhed og betalingssystemer) i Wien. Formaalet var at gennemgaa, hvordan de 11 anbefalinger, som Global 2000-medlemmerne havde vedtaget paa deres juli-moede i Miami, kunne gennemfoeres i Europa. Tre hovedomraader blev overvejet - likviditetsstyring, kreditstyring og begivenhedsstyring.

Markederne i EU er i faerd med at faerdiggoere deres handlingsplaner for hvert land. Ved den lejlighed fulgte delegationerne Global 2000's anbefalinger om at gennemgaa og over for andre landes bankvaesener offentliggoere de aktiviteter, som var afsluttede samt at opstille en plan over de aktiviteter, som manglede at blive faerdiggjort. Denne detaljerede informationsudveksling er forbeholdt Global 2000's medlemmer.

...og vil etablere et kommunikationsnet

Global 2000 vil etablere et kommunikationsnet med begraenset adgang i perioden omkring aarsskiftet. Deutsche Bank har taget initiativ til at organisere dette net paa en samme maade som nettet etableret af det faelles aar 2000-udvalg. Ti EU-lande vil indgaa i dette Global 2000-net, og syv af dem er ogsaa med i det faelles Y2K-udvalgs net af finanscentre.

IAIS har overvaaget forsikringsselskabernes forberedelser

Det internationale forbund af forsikringsselskaber (IAIS) udsendte et spoergeskema til alle medlemmer i juli 1999. 67 medlemmer svarede, herunder forsikringsmarkederne i 13 EU-lande, idet kun Graekenland og Luxembourg ikke svarede. Selv om IAIS alene offentliggjorde de generelle resultater, er svarene fra EU-tilsynsmyndighederne blandt de mest positive. Naesten alle IAIS-medlemmer indsamler eller vedligeholder oplysninger om Y2K-paratheden hos selskaber inden for deres ansvarsomraade. De fleste medlemmer var i stand til at give oplysninger om, hvor stor en procentdel af selskaberne der havde udfoert vellykkede test af deres kernesystemer, og naesten halvdelen meldte, at 90% af de selskaber, de overvaagede, havde gjort dette, heri indbefattet en raekke stoerre forsikringsmarkeder. Antallet af forsikringsselskaber, der havde udarbejdet Y2K-beredskabsplaner, var en smule lavere.

8 VANDFORSYNING

Selv om vandforsyningssektoren er startet senere og vil vaere faerdig senere end andre...

Generelt startede vandforsyningsindustriens forberedelser sent. Af de forskellige industrier, som er omtalt i dette dokument, er EU's vandforsyningsindustri den industri, hvis faerdiggoerelsesdatoer oftest rapporteres at ligge i fjerde kvartal. Produktionen og distributionen af vand kan haandteres manuelt uden stoette fra IT-baserede kontrolsystemer. Mange anlaeg er udformet paa en saadan maade, at netforsyningen og opretholdelsen af forsyningstrykket kan gennemfoeres via lagertanke uden at benytte pumper ved at udnytte tyngdekraften. I andre anlaeg er de geografiske forhold relevante. For eksempel kommer en stor del af vandforsyningen i OEstrig fra bjergene. Hoejdeforskellen mellem forsyningskilden og vandhanerne i nettet betyder, at der sjaeldent er behov for pumper og elektroniske systemer, og vandets naturlige kvalitet er hoej, hvilket betyder, at der er mindre behov for kompleks vandbehandling. Saaledes vil de mulige problemer sandsynligvis vaere begraenset til registreringsfejl, der kan foere til fejl i regningerne.

Beredskabsplanlaegningen i vandforsyningsindustrien svarer til planlaegningen i andre infrastruktursektorer. Reservoirerne vil vaere fyldte. Bemandingen vil vaere foroeget, og personalet vil faa ekstra traening i om noedvendigt at kunne drive forsyningen manuelt. Der vil blive anvendt noedstroemforsyning som reserve i tilfaelde af, at energiforsyningen svigter.

...synes de poten