++++

STOETTEPROGRAM PAA MELLEMLANGT SIGT FOR FORSKNINGEN KUL ( 1975-1980 ) I HENHOLD TIL

Artikel 55 i EKSF-traktaten

Enhver virksomhed , ethvert forskningsinstitut og enhver fysisk person , der oensker at udfoere forskning i medfoer af artikel 55 i EKSF-traktaten , kan indgive ansoegning om finansiel stoette til Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber .

Disse ansoegninger skal vedroere de forskningsomraader , der er defineret i det forskningsprogram paa mellemlang sigt , som er gengivet i den foerste del af denne meddelelse . Efter at disse ansoegninger er indgivet , vil de blive gjort til genstand for en udvaelgelse foretaget af Kommissionen under hensyntagen til noedvendigheden af at koncentrere den finansielle indsats om forskningsprojekter , der bedst muligt opfylder de kriterier , der er fastsat i dette program paa mellemlang sigt .

Ansoegninger om stoette skal vaere indgivet af de interesserede parter foer den 1 . september hvert aar for det foelgende aar .

Stoetteprogram paa mellemlangt sigt for den tekniske forskning kul ( 1975 - 1980 )

Traktaten om oprettelsen af Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab ( EKSF ) fastsaetter i artikel 55 , at Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber ( KEF ) skal fremme den tekniske og oekonomiske forskning , som har betydning for produktionen og udviklingen af forbruget af kul samt arbejdssikkerheden i disse industrier . Kommissionen etablerer et formaalstjenligt samarbejde mellem de eksisterende forskningssteder .

EKSF begyndte med at laegge grunden til et samarbejde mellem forskere og driftsledere i landene inden for Faellesskabet ved at etablere kontakter mellem disse . Fra 1957 bevilgede Den Hoeje Myndighed for EKSF finansiel stoette for at give kulforskningen nye impulser .

I 1963 offentliggjorde Den Hoeje Myndighed for EKSF i sit dokument " Politique de recherche technique " ( EKSF-bulletin nr . 41 , 1963 ) , hvilke forskningsomraader , der skulle fremmes , og i 1967 udarbejdede Den Hoeje Myndighed et foerste stoetteprogram paa mellemlangt sigt for kulforskningen som led i en forskningspolitik . Dette program blev forelagt Ministerraadet i 1968 af Kommissionen .

Et naeste stoetteprogram paa mellemlangt sigt for kulforskningen blev udarbejdet i 1970 ( revideret i 1972 ) og ivaerksat i aarene 1970 - 1974 . Det var baseret paa en systematisk inddeling af omraadet kulforskning . Dette program , der ligeledes blev forelagt Ministerraadet , blev offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende nr . C 99 af 31 . juli 1970 og nr . C 74 af 10 . juli 1972 .

Kulsituationen under de nuvaerende energiforhold goer fra nu af forskningsindsatsen bydende noedvendig , hvor denne forskning inden for en rimelig frist kan medfoere vigtige oekonomiske og sociale forbedringer . De igangvaerende programmer viser , at dette allerede er i faerd med at ske . Det er derfor uomgaengeligt at forlaenge og forstaerke denne forskningsindsats , idet de mest gunstige emner naturligvis vaelges .

Med undtagelse af brunkulssektoren er Faellesskabets kulindustri karakteriseret ved hoejere produktionsomkostninger end andre landes industri . Men kullene , der hoerer til Faellesskabets egne ressourcer , udgoer en vis faktor i forsyningssikkerheden , isaer for jern - og staalindustrien og elektricitetsvaerkerne . For kulindustrien kan der da opstilles tre formaal :

- Forbedring af kostprisen for kul , isaer ved foroegelse af produktiviteten ;

- bedre oparbejdning og bedre anvendelse af kulindustriens produkter ;

- forbedring af arbejds - og sikkerhedsvilkaar samt af miljoeforhold .

Denne maalsaetning gaelder ligeledes for kulforskningen og de forskningsprojekter , som skal stoettes af Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber .

I betragtning af dels den hurtige tekniske udvikling , de omstaendigheder og forhold der hidroerer fra kulindustriens nuvaerende situation , og dels den almindelige politik og den faelles energisituation , har Kommissionen besluttet at paabegynde udarbejdelsen af et nyt stoetteprogram paa mellemlangt sigt for kulforskning i henhold til artikel 55 i EKSF-traktaten .

Formaalet med dette nye stoetteprogram paa mellemlangt sigt for kulforskning er :

- At sikre en koncentration af indsatsen paa de omraader , der med stoerst sandsynlighed foerer til konkrete resultater ;

- at harmonisere forskningsarbejdet ;

- at lette udvaelgelsen af ansoegningerne om stoette til forskning , der vaesentligst har et praktisk sigte ;

- at fastlaegge de vigtigste projekter , hvis finansiering Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber ( KEF ) paatager sig .

Opstillingen af dette program paa mellemlangt sigt er blevet gennemfoert af KEF's tjenestegrene i samarbejde med Kommissionen for Kulforskning ( CRC ) . CRC er dannet af KEF for at vaere raadgivende i forskningspoergsmaal og bestaar af repraesentanter for kulproducenter , kulforskningsinstitutter , universiteter og fagforeninger inden for Faellesskabet .

Dette program udarbejdedes i tre faser :

- Virkeliggoerelsen af en systematisk inddeling af forskningsomraaderne , underinddelt i grupper ( en slags fortegnelse ) ;

- revision af kriterier , der goer det muligt at vurdere vaerdien af omraader og grupper ;

- udvaelgelse af omraader , der skal have prioritet , blandt de omraader , der optraeder i den systematiske inddeling , paa grundlag af fastsatte kriterier .

Den systematiske inddeling er et dokument , der gengiver de vigtigste omraader inden for hvilke kulforskning , saavel teknisk som oekonomisk , kan paabegyndes , er planlagt eller allerede er under udfoerelse . Den omfatter 19 omraader fordelt paa 5 store sektorer :

- Minedrift ,

- driftsoekonomi ,

- oparbejdning ,

- anvendelse af kul ,

- gener .

Listen over de 19 omraader , grupperet i sektorer , er gengivet nedenfor .

SEKTORER OG OMRAADER INDEN FOR KULFORSKNINGEN

A . MINEDRIFT

I . Aflejringer .

II . Forberedende arbejder .

III . Grubegas , luftfornyelse , klimatisering , jordtryk og afstivning .

IV . Udvindingsmetoder og brydningsteknik .

V . Almindelige servicefunktioner i miner .

VI . Teletransmission , fjernkontrol , fjernbetjening og automatisering .

VII . Forebyggelses - og sikkerhedsteknik .

VIII . Nye teknologier .

B . DRIFTSOEKONOMI

I . Organisation og forvaltning .

II . Planlaegning og kontrol af udvindingen .

C . OPARBEJDNING

I . Mekanisk tilberedning af stenkul .

II . Forkoksning og agglomeration af stenkul .

III . Nye k * ske og fysiske fremgangsmaader .

D . ANVENDELSE AF KUL

I . Elektricitetsproduktion .

II . Nye anvendelsesomraader .

III . Afsaetning .

E . GENER

I . Bekaempelse af luftforurening .

II . Vandforurening .

III . Stoejbekaempelse .

De kriterier , der er taget i betragtning , er :

- Maalsaetningen for den faelles energipolitik og den faelles almindelige forskningspolitik ;

- vaerdien af forskningen , dvs . den produktivitets - eller rentabilitetsstigning , den medfoerer for stenkulsindustrien , saavel som virkningen paa arbejds - , sikkerheds - og miljoevilkaarene ;

- Faellesskabets interesse i forskningen ;

- den paaragnede frist for slutning af arbejdet og den praktiske anvendelse .

Paa basis af de ovenfor anfoerte kriterier udgoer foelgende 9 omraader programmet paa mellemlangt sigt . Det forekommer uhensigtsmaessigt at prioritere dem i forhold til hinanden .

MINEDRIFT ( sektor A . )

- Forberedende arbejder .

- Grubegas , luftfornyelse , klimatisering , jordtryk og afstivning .

- Udvindingsmetoder og brydningsteknik .

- Almindelige servicefunktioner i miner .

- Teletransmission , fjernkontrol , fjernbetjening og automatisering .

DRIFTSOEKONOMI ( sektor B . )

Planlaegning og kontrol af udvindingen .

OPARBEJDNING ( sektor C . )

- Forkoksning og agglomeration .

- Mekanisk tilberedning af stenkul .

- Nye kemiske og fysiske fremgangsmaader .

Opmaerksomheden skal henledes paa , at de tekniske problemer vedroerende sikkerheden og arbejdsvilkaarene indgaar i de valgte omraader , og isaer i dem , der angaar minedriftsektoren .

Problemerne vedroerende miljoebeskyttelse indgaar i de paagaeldende omraader , og isaer i dem , der angaar produktoparbejdningen .

Grunden til , at omraaderne A VII og E ikke udtrykkelig er medtaget i programmet , er , at miljoe - og sikkerhedsproblemer er naert knyttet til enhver teknik eller teknologi under udvikling , og at et projekt , som ikke tager hensyn til disse problemer , paa forhaand er doemt til at mislylskes .

Paa den anden side genfindes alle grupperne fra sektor E , og isaer omraaderne E I og E II , i de andre grupper i de udvalgte omraader , dvs . C I , C II og C III , hvilket demonstrerer den betydning , der i oejeblikket tillaegges miljoebeskyttelsen .

I oevrigt vil der blive taget hensyn til den uomgaengelige harmonisering med den forskning , der ligeledes stoettes finansielt af KEF inden for rammerne af sikkerhed , hygiejne og arbejdsmedicin . Denne forskning omfatter foerst og fremmest omraaderne vedroerende gener og beskyttelse , hygiejne og arbejdssikkerhed . ( 1 )

Under hensyntagen til kriterierne er de grunde , der taler til fordel for dette valg , foelgende :

- Forbedring af minernes driftsresultater og af produktiviteten kan finde sted ved at koncentrere brydningen af kul i enheder med meget stor produktion . Alle forskningsomraader , der har forbindelse med minedriften , indledende arbejder , udvindingsmetoder og brydningsteknik , almindelige servicefunktioner i miner , teletransmission , fjernkontrol , fjernbetjening og automatisering samt driftsoekonomi er valgt ud fra denne synsvinkel ;

- disse samme omraader har stor betydning set fra et sikkerhedssynspunkt . Det er faktisk klippe - og kulnedstyrtninger og transport , som er aarsag til stoerstedelen af ulykkerne ;

- markedssituationen noedvendiggoer forskning inden for oparbejdningsomraadet , som skal centreres omkring til beredningsteknikken af forkoksnings - og agglomerationsprodukterne , og isaer udvidelsen af raekken af forkoksbare kul , forbedring af kvaliteten , foroegelse af kapacitet og rentabilitet , samt nye anvendelser af kul og stenarter .

Dette stoetteprogram paa mellemlangt sigt vedroerende kulforskning er fastsat til at loebe over et tidsrum paa seks aar . I betragtning af den tekniske udvikling , der loeber meget hurtigt , og i den udstraekning forholdene i kulindustrien noedvendiggoer det , kan dette program revideres paa et senere tidspunkt .

Programmet paa mellemlangt sigt , delt op i omraader og grupper , med eksempelvis angivelse af de temaer eller projekter , der har forbindelse til de grupper , der er taget i betragtning , er angivet nedenfor .

A . MINEDRIFT

Sektor * Omraade * Gruppe * Betegnelse * Bemaerkninger *

A * II * * Forberedende arbejder * *

* * 1 * Konventionelle fremgangsmaader til boring af minegange * Bore - , spraengnings - og rydningsteknik *

* * 2 * Fuldt mekaniseret boring af minegange * Helsnits-boremaskiner *

* * * * Delsnits-boremaskiner *

* * * * Mekanisering af afsrivningen *

* * * * Transportproblemer i forbindelse med boring af minegange *

* * * * Integreret udrustning og driftsorganisation *

* * * * Automatisering af boremaskiner *

* * 3 * Nye stenknusningsmetoder * *

* * 4 * Boring af store huller * Redningsboringer *

* * 5 * Skakrboring * Skakt - og blindskaktboring *

* * 6 * Kortfrontmaskiner * *

* * 7 * Mekaniseret gravning af opstigningsskakter * *

* * 8 * Ventilationsproblemer * Klimaforbedring og bekaempelse af grubegas og stoev *

* * 9 * Tekniske problemer i forbindelse med bjergmassernes tryk og afstivning * *

A * III * * Grubegas , luftfornyelse klimatisering , jordtryk og afstivning * *

* * 1 * Forekomst , bevaegelse og frigoerelse af grubegas * *

Sektor * Omraade * Gruppe * Betegnelse * Bemaerkninger *

A * III * 2 * Fjernelse og opfangning af gas fra aflejringerne * Ivaerksaettelse af metoder til opfangning af gassen *

* * * * Fjernbetjente oversvoemmelsesanlaeg *

* * 3 * Klimatisering * *

* * 4 * Udnyttelse af grubegassen * Underjordisk oplagring af grubegassen *

* * * * Udvinding af grubegas i standsede og nedlagte miner *

* * 5 * Kuftfornyelse : * *

* * * a ) Maaleapparatur * Proble * oesrung ved anvendelse af analogmodeller *

* * * b ) teknik * Beherskelse af gasfrigoerelsen i bedrifter med hoej produktion *

* * * c ) prognoser og forudberegning * *

* * * d ) sekundaer luftfornyelse * *

* * 6 * Bjergmekanik * Anvendt stenmekanik *

* * * * Dannelsessystem for klofrer og brudlinjer *

* * 7 * Jordtryk og afstivning : * Boltesamlinger *

* * * a ) Klippegange * *

* * * b ) produktionsgange * *

* * * c ) brydningsstedet * *

* * * d ) overgang imellem brydningssted og gang * *

* * * e ) oevrige udgravninger * *

* * 8 * Kontrol med loft og vaegge under de forskellige geologiske og drif aenaessige forhold * Metoder til konsolidering af bjerglagene *

* * 9 * Forhindring af stenslag * *

* * 10 * Fremadskridende afstivning * Tilpasning til forskellige geologiske betingelser og brydningsmetoder *

* * * * Fjernstyring og automatisering *

* * 11 * Nye afstivningssystemer : * *

* * * a ) Brydningsstedet * *

* * * b ) gange * *

* * * c ) overgang mellem brydningssted og gang * Afsrivning med graveskjold , osv . *

* * 12 * Saerlige problemer i forbindelse med produktionen : * *

* * * a ) Tykke lag * *

* * * b ) stejlt liggende lag * *

Sektor * Omraade * Gruppe * Betegnelse * Bemaerkninger *

A * IV * * Udvindingsmetoder og brydningsteknik * *

* * 1 * Kortlaegning af aflejringer * *

* * 2 * Udvinding i fuldt mekaniserede miner : * *

* * * a ) Skaerende og afskraellende maskiner * Forbedring af styringsmulighederne for maskinerne *

* * * b ) fremadskridende afstivning * Tilpasning til forskellige udvindingsbetingelser *

* * * c ) transportbaand * Udvikling og anvendelse til materieltransport *

* * * d ) opfyldning * Mekanisering og fjernovervaagning *

* * * e ) knusemaskiner * *

* * 3 * Integreret og fuldt mekaniseret udvindingssystem * Problemer ved overgang imellem brydningssted og gang *

* * * * Overvindelse af driftsforstyrrelser *

* * * * Programmering af de enkelte processer *

* * * * Fjernstyring og automatisering af brydningsprocessen *

* * * * Hoejtydende maskiner , som stiller faa krav til vedligeholdelse og reparation *

* * 4 * Saerlige udvindingsproblemer : * *

* * * a ) Halvstejlt liggende lag * *

* * * b ) stejlt liggende lag * *

* * * c ) tynde lag * *

* * * d ) tykke og meget tykke lag * *

* * 5 * Nye udvindingsmetoder * Hydromekanisk udvinding og transport , udvindingsboring osv . *

* * 6 * Luftfornyelsesproblemer * Luftfornyelse , klimaforbedring , bekaempelse af grubegas og stoev *

* * 7 * Tekniske problemer vedroerende bjergmassernes tryk og afstivning * *

A * V * * Almindelige servicefunktioner i miner * *

* * 1 * Personbefordring * *

* * 2 * Materiale - og materieltransport * *

* * 3 * Mekaniserede paalaesningssteder * *

* * 4 * Automatisering af hovedtransporten * *

Sektor * Omraade * Gruppe * Betegnelse * Bemaerkninger *

A * V * 5 * Nye transport - og omladningsmetoder * Enskinnetog , baandtog , vogne paa gummihjul , transport og omlaegning over og under jorden osv . *

* * 6 * Energiforsyning til minedriften * Spaendingsforoegelse ved energitransport Cylinderformede transformere , osv . *

* * * * Anvendelse af svaert antaendelige vaesker *

* * 7 * Undersoegelse og analyse af dynamiske deformationer i skakterne * *

A * VI * * Teletransmission , fjernkontrol , fjernbetjening og automatisering * *

* * 1 * Overfoerelse af information * *

* * 2 * Fjernkontrol * Udvikling og anvendelse af fjernbetjente overvaagningsanlaeg *

* * * * Apparatur til fjernovervaagning af det underjordiske elektriske ledningsnet , osv . *

* * 3 * Fjernstyring * Blandt andet aflaasning og styring af baandtransportoerer *

* * 4 * Programmeret styring af de enkelte udvindingsprocesser og maskiner * *

* * 5 * Optimering af processerne og en integreret operation * Luftfornyelse *

* * * * Det elektriske materiels paalidelighed *

* * 6 * Automatisering * For eksempel : hovedtransporten , luftfornyelsen *

B . DRIFTSOEKONOMI

Sektor * Omraade * Gruppe * Betegnelse * Bemaerkninger *

B * II * * Planlaegning og kontrol af udvindingen * *

* * 1 * Bedre tidsmaessig udnyttelse af minerne * Overvindelse af driftsforstyrrelser , nyttig goerelse af oplysningerne fra overvaagnings apparaturet *

* * 2 * Forbedring af forholdet imellem netto - og bruttoproduktionen * *

* * 3 * Problemer i forbindelse med infrastrukturen under og over jorden * Forenkling af infrastrukturen *

* * * * Forbedret erkendelse af driftsprocessernes indbyrdes afhaengighed *

Sektor * Omraade * Gruppe * Betegnelse * Bemaerkninger *

B * II * * * Forbedret afskrivning af omkostninger *

* * * * Driftsstudier under og over jorden *

* * 4 * Evaluering af kulreserverne herunder brunkul * *

* * 5 * Udvikling af nye planlaegningsmetoder * *

* * * Udformning af et nyt integreret planlaegningssystem * *

* * 6 * Udformning af matematiske modeller til anvendelse paa transporten * *

* * 7 * Fastlaeggelse af de optimale udvindingsdata * Gangtvaersnit , brydningsdimension og ledelse af udvindingen *

C . OPARBEJDNING

Sektor * Omraade * Gruppe * Betegnelse * Bemaerkninger *

C * I * * Mekanisk tilberedning af stenkul * *

* * 1 * Raakullenes og oparbejdningsprodukternes egenskaber * Evaluering af de kvantitative parametre *

* * 2 * Oplagring og homogenisering * *

* * 3 * Mekanisme for den mekaniske behandlingsmaade * Nedsaettelse af indholdet af fine og ekstrafine korn *

* * * * Forsigtig knusning af grove noeddekul *

* * 4 * Forbedring af den konventionelle teknik til oparbejdning af kullene * Oparbejdning af ekstrafine korn ( flotation ) Forbedret vakuum filtrering *

* * 5 * Udvikling og indfoerelse af nye processer * Elektrostatisk oparbejdning *

* * * * Air-lifts , air-slides fra laborato * estade til industrielt niveua *

* * 6 * Processtyring * Automatiske metoder til hurtig bestemmelse af askeindhold , vandindhold og svovlindhold *

* * * * Relationen imellem parametrene ( punkt 1 ) og de tekniske parametre *

* * 7 * Afsvovling af kullene * *

* * 8 * Fjernelse af vaerdiloest materiale * *

Sektor * Omraade * Gruppe * Betegnelse * Bemaerkninger *

C * II * * Forkoksning og agglomeration af kullene * *

* * 1 * Egenskaber hos kokskul og forkoksningsprodukter * Automatisk og kontinuerlig proeveudtagning og -tilberedning *

* * * * Evaluering af de kvantitative parametre *

* * * * Evaluering af kullenes kvalitet , f.eks . : kornfordelingen i forkoksningsprodukterne . Udvidelse af raekken af forkoksbare kul *

* * 2 * Forkoksningsmekanismen ( pyrolyse ) * Pyrolyse under ekstreme betingelser *

* * * * Kvantitativ undersoegelse af vaeksten af kullene i koksovnene *

* * 3 * Forbedring af den konventionelle forkoksningsteknik : * *

* * * a ) Nye forskningsmetoder * Bestemmelse af kullenes vaekst *

* * * * Termiske undersoegelser af regeneratorer *

* * * b ) foroegelse af koksovnenes kapacitet og produktivitet * Paafyldning af forvarmede koks *

* * * c ) mekanisering og automatisering af processerne * Homogenisering af chargen *

* * * d ) fremstilling af stoeberikoks * Ildfaste materialer , som tillader en nedsaertelse af loeberstenenes tykkelse og en foroegelse af skorstenstemperaturen *

* * 4 * Varmeoekonomi og processtyring * Optimering af ovnopvarmningen *

* * * * Nedsaettelse af den noedvendige forkoksningsvarme *

* * * * Hoejere opvarmningstemperaturers indflydelse paa kokskvaliteten , vaeksten og produktiviteten *

* * * * Relationer imellem parametrene punkt 1 ) og de tekniske parametre *

* * * * Bestemmelse af temperatur - og tidsfunktionen *

* * 5 * Produktion og oparbejdning af biprodukter saavel som af koksvaerksgas * Foroegelse af udbyttet af simple aromatiske forbindelser fra stenkulstjaere *

* * * * Oparbejdning af komplekse aromatiske forbindelser fra stenkulstjaere med henblik paa udnyttelse i den kemiske industri og i kunststofindustrien *

* * 6 * Nye forkoksningsprocesser for kul * Kontinuerlig forkoksning af briketter og kugler med henblik paa produktion af formkoks *

* * 7 * Nye agglomerationsmetoder * Paa grundlag af raakul , vaade kul og finkoks *

Sektor * Omraade * Gruppe * Betegnelse * Bemaerkninger *

C * II * 8 * Processer til fremstilling af roegfri briketter fra stenkul * *

* * 9 * Teknisk-oekonomiske problemer i forbindelse med miljoebeskyttelsen * Bekaempelse af emissionerne under fyldning og tomning af koksovnene . *

C * III * * Nye kemiske og fysiske metoder * *

* * * a ) Grundforskning af nye kemiske og fysiske metoder * *

* * 1 * Den kemiske sammensaetning af stenkul * Undersoegelse af kullenes sammensaetning og af reaktioner i forbindelse med processerne . *

* * 2 * Petrografiske analysemetoder * Klassificering , fysisk og kemisk opbygning ; de petrografiske bestanddeles egenskaber . *

* * * * Anvendelse under processtyringen *

* * 3 * Kullenes fysiske egenskaber * Fysiske egenskaber , for saa vidt som de har ind * delse paa oparbeidningsprocessen *

* * 4 * Kemiske reaktioner af hoej intensitet * Reaktioner ved hoeje temperaturer og hoejt tryk under pyrolyse , forgasning , hydrering o.s.v . *

* * * b ) Nye produkter og metoder paa basis af stenkul * *

* * 1 * Forgasning af stenkul * Forgasning under tryk . Gas med hoej og lav braendvaerdi . *

* * * * Udnyttelse af varmen fra nukleare hoejtemperaturreaktorer *

* * 2 * Udvinding og nyttiggoerelse af hydrogen i gas fra koksvaerker og i andre gasser * Hydrering med gas fra koksvaerker . *

* * 3 * Oploesning af stenkul og ekstraktion af bestanddelene * Omdannelse af ekstrakterne til foraedlede materialer , saasom elektrodekul og kunstfibre . *

* * 4 * Hydrering og krakning af stenkul , ekstraktionsprodukter og aromatiske forbindelser af stenkulstjaere * Fremstilling af kulbrinter til den kemiske industri og til kunststofindustrien . *

* * 5 * Oxydation af kul , kulekstrakter og aromatiske tjaereforbindelser * Fremstilling af kemiske forbindelser indeholdende carboxylgrupper , o.s.v . *

* * 6 * Adsorptionsmidler paa kulbasis * Aktivt kul og raakul til rensning af gas og roeg samt industrispildevand *

* * 7 * Elektroder og reduktionsmidler paa kulbasis * Specielle koks med egenskaber , tilpasser kravene fra den metallurgiske og elektrokemiske industri . *

Sektor * Omraade * Gruppe * Betegnelse * Bemaerkninger *

C * III * * * *

* * 8 * Byggematerialer paa basis af kul og skiferler * Cementfremstilling paa grundlag af " flotation " -skifer .

* * * * Vejbygningsmaterialer , lette moduler . *

* * 9 * Forbedrede metoder til forbraending og varmeudnyttelse * Nye og forbedrede forbraendingsmetoder , kombinerede metoder til energifrembringelse . Hoejtemperaturmetoder . Plasmafysik . *

* * 10 * Mikrobiologisk behandling af stenkul * Proteinfremstilling . *

* * 11 * Tekniske og oekonomiske problemer i forbindelse med miljoebeskyttelse * Ny teknik og forbedrede metoder til nedbringelse af skadelige emissioner .