BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

De direkte og indirekte virkninger af covid-19-pandemien bliver stadig tydeligere i samtlige medlemsstater. Den nuværende situation er uden fortilfælde og kræver, at der under omstændighederne anvendes ekstraordinære foranstaltninger, som er tilpasset situationen, herunder at der gives støtte til de socialt dårligst stillede fra Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede ("FEAD"). Krisen udgør ikke blot særlige risici for de socialt dårligst stillede, den kan også forårsage økonomiske trængsler. Det forventes, at de mest udsatte i samfundet vil blive hårdest ramt af de socioøkonomiske konsekvenser af krisen. Ydermere stiger antallet af de socialt dårligst stillede på grund af de sociale og økonomiske konsekvenser af covid-19-pandemien.

Med det første "investeringsinitiativ som reaktion på coronavirusset" (CRII), en pakke af foranstaltninger, der trådte i kraft den 1. april 2020, blev der indført en række vigtige ændringer af lovrammerne for de europæiske struktur- og investeringsfonde med henblik på at give mulighed for en mere effektiv reaktion under den nuværende situation. Der blev vedtaget supplerende foranstaltninger i forbindelse med "investeringsinitiativet som reaktion på coronavirusset plus" (CRII Plus). Pakken omfattede også ændringer til forordning (EU) nr. 223/2014 (FEAD-forordningen) gennem Europa-Parlamentets og Rådets forordning 2020/559 af 23. april 2020, der trådte i kraft den 25. april 2020 og indførte specifikke foranstaltninger, som gav yderligere fleksibilitet og likviditet til medlemsstaterne til imødegåelse af covid-19-pandemien under FEAD.

Situationen udvikler sig gradvist, og mange regioner og medlemsstater forbereder sig på en forsigtig genåbning af deres samfund og virksomheder og på en genstart af deres økonomier. Dog har de direkte og indirekte virkninger af krisen allerede haft store omkostninger for mange sektorer. Genopretningsprocessen vil tage tid, og det kan ikke udelukkes, at der bliver behov for yderligere nedlukningsforanstaltninger. I den forbindelse er der en alvorlig risiko for, at antallet af mennesker, der lider fødevaremæssige og materielle afsavn, vil stige. For at sikre en socialt retfærdig genopretning i overensstemmelse med den europæiske søjle for sociale rettigheder er der derfor behov for yderligere tiltag for at modvirke de sociale konsekvenser af covid-19-pandemien.

Selv om Kommissionen foreslog ekstraordinære foranstaltninger, der gav mulighed for at opnå den størst mulige fleksibilitet og støtte til offentlige myndigheder, partnerorganisationer og andre aktører involveret i gennemførelsen af FEAD, har medlemsstaterne ikke adgang til tilstrækkelig likviditet for at kunne reagere på covid-19-krisen og de voksende behov i deres samfund.

For at hjælpe medlemsstaterne med at reagere effektivt på covid-19-pandemien og dens sociale og økonomiske følgevirkninger bør der derfor vedtages yderligere foranstaltninger, herunder en forøgelse af de midler, der er til rådighed under den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF) samt FEAD. I den forbindelse foreslår Kommissionen derfor en ny ændring af forordningen om fælles bestemmelser (REACT-EU) og af FEAD-forordningen som reaktion på covid-19-pandemien for at sikre, at der stilles yderligere midler til rådighed for disse fonde i 2020, 2021 og 2022.

De supplerende midler for 2020 stammer fra en forøgelse af de samlede midler til økonomisk, social og territorial samhørighed i den flerårige finansielle ramme for 2014-2020. De supplerende midler for 2021 og 2022 finansieres over eksterne formålsbestemte indtægter fra [EU-genopretningsinstrumentet]. Beløbene vil blive fordelt mellem medlemsstaterne, idet der tages hensyn til deres relative velstand og virkningerne af den nuværende krise på deres økonomier og samfund. 0,35 % af de supplerende midler skal afsættes til teknisk bistand på Kommissionens initiativ. Uanset reglerne for eksterne formålsbestemte indtægter fastsat i finansforordningen skal disse supplerende midler overholde de gældende regler i forordningen om fælles bestemmelser og FEAD-forordningen, når de er blevet tildelt til operationelle programmer, herunder bestemmelserne om forpligtelser og frigørelser. Medlemsstaterne kan under målet om investeringer i vækst og beskæftigelse anvende disse beløb til at støtte operationer, der fremmer kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien i de regioner, hvis økonomi og beskæftigelse har været hårdest ramt, til at forberede genopretningen af deres økonomier ved hjælp af EFRU eller ESF eller til at øge tildelingen til programmer, der støttes af FEAD. Tildelingen af yderligere midler til FEAD er frivillig for medlemsstaterne og afhænger af deres specifikke behov. Medlemsstaterne bør i den forbindelse tage behørigt hensyn til stigningen i antallet af de socialt dårligst stillede siden covid-19-pandemien. I overensstemmelse med de foreslåede ændringer af forordningen om fælles bestemmelser (REACT-EU), forslår Kommissionen desuden at indføre yderligere foranstaltninger, der giver medlemsstaterne mere likviditet, navnlig ved at tillade, at medlemsstaterne modtager en betydelig forfinansiering, såfremt midlerne under FEAD øges, og ved at fritage medlemsstaterne for at yde et nationalt bidrag til de øgede midler. Ydermere, og i lighed med det, der foreslås for forordningen om fælles bestemmelser (REACT-EU), foreslås det ikke at udskyde den endelige dato for støtteberettigelse, der fortsat - også for de supplerende midler - vil være den 31. december 2023 (for udgifter på støttemodtagerniveau), da det skal sikres, at disse supplerende midler hurtigt kanaliseres ud til investeringer lokalt og får indvirkninger på realøkonomien. Dog præciseres det, at de forpligtelser, der er knyttet til de supplerende midler, vil blive frigjort i overensstemmelse med de regler, der skal følges ved afslutningen af programmerne (dvs. i 2025 efter forelæggelse af de nødvendige dokumenter, jf. artikel 52). Det er også hensigten, at det elektroniske udvekslingssystem, der anvendes til officielle udvekslinger mellem Kommissionen og medlemsstaterne i overensstemmelse med artikel 30, stk. 4, skal tilpasses for straks at give medlemsstaterne mulighed for at indgive anmodninger om ændringer i de operationelle programmer med henblik på tildeling af yderligere midler i årene 2020, 2021 og 2022.

Covid-19-pandemien har også haft uforholdsmæssige store socioøkonomiske konsekvenser for kvinder. Medlemsstaterne bør derfor tage behørigt hensyn til, at operationer nøje følger det horisontale princip om ligestilling mellem mænd og kvinder, jf. artikel 5, stk. 11 i FEAD-forordningen.

Endelig foreslår Kommissionen også yderligere bestemmelser, der giver medlemsstaterne fleksibilitet til at anvende teknisk bistand.

•Sammenhæng med de gældende regler på samme område

Forslaget er i overensstemmelse med de eksisterende politiske bestemmelser på det politiske område, navnlig med Kommissionens foreslåede bestemmelser til forordningen om fælles bestemmelser (REACT-EU) som reaktion på covid-19-pandemien, som led i Kommissionens forslag om at give ekstraordinær fleksibilitet hvad angår anvendelsen af midler fra EFRU og ESF til imødegåelse af covid-19-pandemien.

•Sammenhæng med Unionens politik på andre områder