3.1

Udtalelsen er bydende nødvendig af flere årsager: a. Kommissionen går i sin meddelelse om beskæftigelsessituationen i landbruget også i dybden med beskæftigelsens kvantitative udvikling. Den fremhæver, at landbruget til trods for dets ringe andel af beskæftigelsen i landdistrikterne har stor betydning. Kommissionen forventer en tilbagegang på 4-6 mio. ansatte (beregnet som fuldtidsækvivalenter) inden for landbruget, der på nuværende tidspunkt beskæftiger 10 mio. mennesker (2 mio. i EU-15, 1-2 mio. i de ti medlemsstater, der tiltrådte EU i 2004, og 1-2 mio. i Rumænien og Bulgarien). b. I EU-15 vil antallet af fuldtidsansatte arbejdstagere stabilisere sig eller sågar — ligesom det er tilfældet i det tidligere Vesttyskland (de gamle delstater) — stige let. I tiltrædelseslandene forventes der et yderligere fald i antallet af fuldtidsansatte. Det står klart, at virksomhedernes behov for sæsonarbejdere i de regioner, hvor der dyrkes frugt og grøntsager, vil stige, såfremt denne tendens fortsætter. c. Det anslås imidlertid, at mange lande vil komme til at mangle kvalificeret arbejdskraft, der f.eks. kan udføre ledende funktioner eller betjene avancerede teknologier i virksomhederne. d. Allerede nu klager virksomhederne over, at de ikke kan finde sæsonarbejdere. Flere og flere ønsker ikke alene, at arbejdstagerne inden for EU kan bevæge sig mere frit (fri bevægelighed for arbejdstagerne), men også at arbejdstagere fra tredjelande i højere grad for lov til at udføre sæsonarbejde. Polen er allerede begyndt at åbne op for arbejdskraft fra Belarus og Ukraine. e. På den anden side er der i mange regioner, navnlig landdistrikterne, stadig en høj arbejdsløshed. Kommissionen har anlagt en strategi, der går ud på at øge arbejdstagernes mobilitet. Det kræver dog, at de udbudte arbejdspladser også er attraktive. f. Der hersker ingen tvivl om, at der i forbindelse med migrantarbejde ofte opstår konflikter og problemer. g. Der er heller ingen tvivl om, at efterspørgslen efter arbejdskraft i landbruget topper på bestemte tidspunkter af året afhængigt af vækstperioderne. I henhold til Lissabon-strategien skal der oprettes arbejdspladser, men af god kvalitet. h. Medlemsstaterne er i Göteborg-strategien nået til enighed om målene for bæredygtig udvikling. Den sociale dimension skal sidestilles med de økonomiske og miljømæssige mål. Dette indebærer selvsagt, at de sociale standarder også skal gælde for vandrende arbejdstagere. Virksomhederne skal i den sammenhæng påtage sig deres sociale ansvar. Vandrende arbejdstagere har krav på lige behandling og ret til humane bolig- og levevilkår. De skal desuden integreres fuldt ud i de sociale sikringssystemer. i. I kølvandet på Kommissionens initiativ til bekæmpelse af forskelsbehandling vil der komme en debat om de udenlandske arbejdstageres arbejds- og levevilkår. j. En fuldstændig fri bevægelighed for arbejdstagere i EU vil ændre regeringernes handlemuligheder, hvorved konkurrencen mellem såvel arbejdstagerne som arbejdsgiverne vil øges. k. I betragtning af Kommissionens prognose, ifølge hvilken 4-6 mio. arbejdstagere vil forlade landbrugssektoren, bør debatten om den fælles landbrugspolitik inddrage kvalitative aspekter af arbejde. De fastansattes situation vil blive ændret. Der forudses mangel på faglært arbejdskraft, og antallet af arbejdstagere vil blive stabiliseret på lang sigt.