KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 05.06.1996 
KOM(96) 243 endelig udg. 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL BUDGETMYNDIGHEDEN 
OM GARANTIER OPFØRT I DET ALMINDELIGE BUDGET 
SITUATIONEN PR. 31. DECEMBER 1995 
Is 
f 

I denne beretning gøres der rede for garantier, der var opført i det almindelige budget 
pr. 31. december 1995. 
Med beretningen lever Kommissionen op til den erklæring, som den afgav i forbindelse 
med vedtagelsen af tillægs- og ændringsbudget nr. 1/91, og hvori den forpligtede sig til 
to gange om året at aflægge beretning for budgetmyndigheden om de garantier, der er 
opført på budgettet, og de tilknyttede risici. 
Kommissionen har allerede afgivet ni beretninger til budgetmyndigheden. 
Beretningen falder i tre dele: 
l.En redegørelse for nye tiltag siden foregående beretning, udviklingen i risikosituationen 
og gennemførte garantiinterventioner. 
2.En beskrivelse af de transaktioner, der er opført i budgettet. 
3.En vurdering af den økonomiske og finansielle situation i de tredjelande, som de 
største transaktioner vedrører. 
Indholdsfortegnelse 
Del 1: Tiltag siden beretningen af 30.06.95, udviklingen i risikosituationen 
og gennemførte budgetgarantiinterventioner 4 
I. Tiltag siden foregående beretning af 30.06.955 4 
I.A. Makrofinansiel bistand til Ukraine 4 
LB. Lån garanteret over budgettet fra Den Europæiske Investeringsbank til 
lande i Middelhavsområdet 4 
H. Risikosituationen 4 
II.A. Den samlede risiko 5 
II.B. Risikoen i forbindelse med medlemsstaterne 6 
U.C. Risici i forbindelse med tredjelande 7 
IH. Garantiinterventioner 8 
m.A. Lån fra Den Europæiske Investeringsbank til tredjelande 8 
III.B. Lånoptagelse/långivning og lånegaranti over for tredjelande 8 
Del 2: Transaktioner, som allerede er opført på budgettet 10 
I. Optagelse af lån med henblik på genudlån inden for Fællesskabet . 10 
I.A. Fællesskabets optagelse af lån med henblik på betalingsbalancestøtte . . 10 
I.B. Euratom-lånoptagelse 10 
I.C. Lånoptagelse beregnet til investeringsstøtte i Fællesskabet, 11 
II. Optagelse af lån med henblik på genudlån til tredjelande 12 
II.A. Euratom-lån til fordel for visse tredjelande 12 
II.B. Lån optaget af Fællesskabet med henblik på ydelse af makrofinansiel 
støtte til central- og østeuropæiske lande 12 
U.C. Lån optaget af Fællesskabet med henblik på ydelse af makrofinansiel 
støtte til de nyeuafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen 15 
ILD. Lån optaget af Fællesskabet med henblik på ydelse af makrofinansiel 
støtte til de baltiske lande 19 
ILE Lån optaget af Fællesskabet med henblik på ydelse af makrofinansiel støtte 
til Middelhavslandene 20 
HI. Garantier, som Fællesskabet har ydet tredjelande 21 
m.A. Lån, der er ydet af Den Europæiske Investeringsbank til lande i 
Middelhavsområdet, og som er garanteret over det almindelige budget . 21 
III.B. Lån ydet af Den Europæiske Investeringsbank til tredjelande i Central- og 
Østeuropa 22 
m.C. Lån ydet af Den Europæiske Investeringsbank til andre tredjelande ... 23 
III.D. Lån ydet af Den Europæiske Investeringsbank til Sydafrika 24 
Del 3: Vurdering af mulige risici 25 
I. Transaktionernes art 25 
I.A. Transaktioner med makro-økonomisk sigte 25 
I.B. Transaktioner med mikro-økonomisk sigte 25 
II. Den generelle økonomiske situation i tredjelandene 26 
Statistisk bilag 
Tabeller 
Forklarende bemærkninger 
Bilag: Definition af de i beretningen anvendte beløbsbetegnelser 
DEL 1: TILTAG SIDEN BERETNINGEN AF 30.06.95, 
UDVIKLINGEN I RISIKOSITUATIONEN OG GENNEMFØRTE 
BUDGETGARANTIINTERVENTIONER 
I. TILTAG SIDEN FOREGÅENDE BERETNING AF 30.06.95 
A. MAKROFINANSIEL BISTAND TIL UKRAINE 
Som led i et samlet støtteprogram for Ukraine er Kommissionen ved Rådets 
afgørelse af 23. oktober 1995 blevet bemyndiget til på Fællesskabets vegne at 
optage et lån på 200 mio. ECU med en maksimal løbetid på ti år. Provenuet 
af dette lån skal genudlånes til Ukraine i to trancher. Ingen tranche var endnu 
pr. 31. december 1995 kommet til udbetaling. 
B. LÅN GARANTERET OVER BUDGETTET FRA DEN EUROPÆISKE 
INVESTERINGSBANK TIL LANDE I MIDDELHAVSOMRÅDET 
Rådets afgørelse af 30. oktober 1995 om indgåelse af protokollerne om 
finansielt og fagligt samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og 
Republikkerne Malta og Cypern. 
I henhold til disse protokoller andrager de beløb, som EIB kan udlåne over egne 
midler henholdsvis 30 og 50 mio. ECU over 3 år. 
H. RISIKOSITUATIONEN 
Vurderingen af risiciene for fællesskabsbudgettet kan foretages på to måder: 
den ene måde, som ofte anvendes af bankerne, består i på en given dato at opgøre 
den samlede udestående kapital for de pågældende transaktioner 
den anden måde, som er mere egnet i budgetsammenhæng, består i at vurdere den 
højst tænkelige udbetalingsrisiko for Fællesskabet i et givet regnskabsår. 
I sidstnævnte tilfælde kan vurderingen ligeledes foretages på to måder, nemlig ved 
udelukkende at tage de beløb, der er udbetalt pr. 31. december 1995 i betragtning. 
Heraf ses minimumsrisikoen for Fællesskabet, hvis der ikke er tale om forskudsvise 
tilbagebetalinger (situationen beskrives i tabel 2) 
på grundlag af prognoser at vurdere, hvilken virkning de transaktioner, som Rådet 
har vedtaget elier som Kommissionen har fremsat forslag om, vil have for de 
kommende budgetter. Heraf fremgår maksimumsrisikoen for Fællesskabet, forudsat 
at alle Kommissionens forslag bliver vedtaget (situationen beskrives i tabel 3). 
Det er klart, at den sidstnævnte fremgangsmåde forudsætter, at der opstilles en række 
hypoteser vedrørende udbetalingsdatoerne, tilbagebetalingsvilkår, rentesatser og 
valutakurser, hvilket der redegøres for i detaljer i bilaget. Fremgangsmåden gør det dog 
muligt at anslå, hvorledes de risici, der er forbundet med de nuværende forslag, vil 
udvikle sig. 
Resultaterne fremgår af tabellen i bilaget, hvori der skelnes mellem risiciene for lande 
uden for og inden for Fællesskabet. 
Det skal desuden bemærkes, at de samlede tal, der er anført, dækker risici af 
forskellig art, herunder lån ydet til et enkelt land i forbindelse med mikrofinansiel 
støtte og lån til projekter, der garanteres af låntagerne i forbindelse med det nye 
fællesskabsinstrument (NIC) og EIB-transaktioner. 
I den følgende analyse skelnes der mellem den samlede risiko, risikoen for så vidt 
angår medlemsstaterne og risikoen i forbindelse med tredjelande. 
A. DEN SAMLEDE RISIKO 
1. UDESTÅENDET PR. 31. DECEMBER 1995 
Situationen beskrives i tabel. 
Den samlede risiko androg 13 114 mio. ECU pr. 31. december 1995, 
hvilket er uændret i forhold til 30. juni 1995. 
2. DEN MAKSIMALE ÅRLIGE RISIKO FOR 
FÆLLESSKABSBUDGETTET: UDBETALINGER I FORBINDELSE MED 
TRANSAKTIONER PR. 31. DECEMBER 1995 
Situationen beskrives i tabel 2. 
Den samlede risiko andrager 3 149 mio. ECU i 1996 og har fra år til år 
udviklet sig på følgende måde: 
År 
Årligt risikobeløb 
(mio. ECU) 
Udvikling 1997 
3049 
-3%-1998 
3238 
+6% 1999* 
994 
-69% 2000 
3481 
+250% 2001 
776 
-78% 2002 
600 
-23% 2003 
360 
-40% 
* Ingen tilbagebetalinger af hovedstol for betalingsbalancelån til 
medlemsstaterne, tilbagebetalingerne af hovedstol for lån til Ungarn, 
Den Tjekkiske og Den Slovakiske Republik og Bulgarien afsluttes i 
1998. 
3. DEN ÅRLIGE MAKSIMALE TEORETISKE RISIKO FOR FÆLLES­
SKABSBUDGETTET 
Situationen beskrives i tabel 3. 
Denne risiko andrager 3 500 mio. ECU i 1996 og vil stige jævnt indtil år 
2000 (dog ikke i 1999: 2 508 mio. ECU) i følgende takt: 
År 
Årligt risikobeløb 
(mio. ECU) 
Udvikling 1997 
3858 
+ 10% 1998 
4425 
+ 15% 1999 
2508 
-43% 2000 
5267 
+ 110% 2001 
2716 
-48% 2002 
4617 
+70% 2003 
4783 
+4% 
B. RISIKOEN I FORBINDELSE MED MEDLEMSSTATERNE 
1. UDESTÅENDE PR. 31. DECEMBER 1995 
Situationen beskrives i tabel 1. 
Kapitaludeståendet i forbindelse med transaktioner vedrørende 
medlemsstaterne androg pr. 31. december 1995 7 263 mio. ECU, hvilket er 
en nedgang på 3,7% i forhold til 30. juni 1995. 
Denne nedgang skyldes væsentligst faldet i udeståendet for Euratom-lån og 
NIC-lån. 
Udeståendet for de øvrige transaktioner er uændret. 
2. DEN MAKSIMALE ÅRLIGE RISIKO FOR FÆLLESSKABSBUD­
GETTET: UDBETALINGER I FORBINDELSE MED TRANSAKTIONER 
PR. 31. DECEMBER 1995 
Situationen beskrives i tabel 2. 
Der er tale om et beløb på 2 068 mio. ECU for 1996. 
Den maksimale årlige risiko for fællesskabsbudgettet i forbindelse med de 
udbetalinger, der er anført i tabel 2, udvikler sig i takt med 
forfaldstidspunkteme for tilbagebetalingerne af hovedstolene (hver andet år) 
for betalingsbalance-lånene til Grækenland og Italien. Således er 
maksimumsrisiciene i de lige år indtil år 2000 højere og vil nå 2 821 mio. 
ECU i dette år. 
3. DEN ÅRLIGE MAKSIMALE TEORETISKE RISIKO FOR FÆLLES­
SKABSBUDGETTET 
Situationen beskrives i tabel 3. 
Udviklingen er stort set som vist i tabel 2 indtil år 2000, hvor risikoen vil 
andrage 3 215 mio. ECU. Den vil nå op på 2 370 mio. ECU i 2002 og 2 
196 mio. ECU i 2003. 
C. RISICI I FORBINDELSE MED TREDJELANDE 
1. UDESTÅENDE PR. 31. DECEMBER 1995 
Situationen beskrives i tabel 1. 
Kapitaludeståendet pr. 31. december 1995 androg 5 851 mio. ECU, hvilket 
er en stigning på 5% i forhold til 30. juni 1995. 
2. DEN MAKSIMALE ÅRLIGE RISIKO FOR FÆLLESSKABSBUD­
GETTET: UDBETALINGER I FORBINDELSE MED TRANSAKTIONER 
PR. 31. DECEMBER 1995 
Situationen beskrives i tabel 2. 
Risikoen androg 1 081 mio. ECU i 1996. 
Derefter konstateres der en stigning i 1997 til 1 586 mio. ECU, fordi 
følgende beløb forfalder til betaling: 
80 mio. ECU fra Ungarn 
- 127 mio. ECU fra Den Tjekkiske Republik 
- 63 mio. ECU fra Den Slovakiske Republik 
140 mio. ECU fra Bulgarien 
- 250 mio. ECU fra Algeriet 
160 mio. ECU fra Israel. 
143 mio. ECU fra republikkerne i det tidligere Sovjetunionen 
År 
Årligt risikobeløb 
(mio. ECU) 1997 
1586 1998 
1178 1999 
695 2000 
660 2001 
670 2002 
570 2003 
334 
3. DEN ÅRLIGE MAKSIMALE TEORETISKE RISIKO FOR FÆLLES­
SKABSBUDGETTET 
Situationen beskrives i tabel 3. 
Risikoen falder fra 1 263 mio. ECU i 1996 til 2 057 mio. ECU i 1997. 
År 
Årligt risikobeløb 
(mio. ECU) 1997 
2057 1998 
1942 1999 
1817 2000 
2053 2001 
2269 2002 
2247 2003 
2587 
m. GARANTIINTERVENTIONER 
A. LÅN FRA DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANK TIL 
TREDJELANDE 
EEB benyttede sig af budgetgarantien den 5. juli 1995 i forbindelse med lån til 
republikkerne i det tidligere Jugoslavien (den tidligere jugoslaviske republik 
Makedonien (ARYM) og Serbien). Beløbet var på ca. 8,6 mio. ECU. 
Udbetalingen til EIB fandt sted den 11. oktober 1995. 
Den 18. oktober 1995 benyttede EIB atter budgetgarantien ved lån til tidligere 
jugoslaviske republikker (ARYM, Serbien og Bosnien-Herzegovina) til et beløb 
på ca. 5,2 mio. ECU. Udbetalingen til EIB fandt sted den 26. januar 1996. 
Den 31. december 1995 androg de fordringer, som Fællesskabet har betalt, og 
som endnu ikke er tilbagebetalt af debitorerne, 68,2 mio. ECU, for så vidt 
angår republikkerne i det tidligere Jugoslavien med undtagelse af Slovenien og 
Kroatien, der har overholdt deres forfaldsplaner. 
Af de ikke-betalte fordringer på 68,2 mio. ECU er 28,6 mio. ECU blevet 
opført på budgettet som misligholdelser fra før 1994, og garantifonden har 
måttet træde til for et beløb på 39,6 mio. ECU henholdsvis den 11. januar (5,3 
mio. ECU), den 30. januar (14,3 mio. ECU) og den 24. maj 1995 (6,08 mio. 
ECU), 11. oktober 1995 (8,6 mio. ECU) og 26. januar 1996 (5,2 mio. ECU). 
B. LÅNOPTAGELSE/LÅNGIVNING OG LÅNEGARANTI OVER FOR 
TREDJELANDE. 
1. UDBETALING OVER DE LIKVIDE MIDLER 
Kommissionen foretager desuden udbetalinger over sine likvide midler i 
overensstemmelse med artikel 12 i Rådets forordning nr. 1552/89 af 
29. maj 1989 om gennemførelse af afgørelse 88/376/EØF, Euratom 
vedrørende ordningen for Fællesskabets egne indtægter, for at undgå 
forsinkelser i Kommissionens lånebetjening, når en debitor er kommet 
bagud med betalingen. 
2. UDBETALINGER OVER GARANTIFONDEN 
Såfremt modtageren af et lån eller en garanti bevilget af Fællesskabet 
ikke overholder betalingsfristen, træder garantifonden til og opfylder den 
pågældendes forpligtelse inden for en frist på tre måneder fra 
forfaldsdatoen. 
I løbet af de sidste seks måneder har fonden stillet garanti for følgende 
seks lande: 
Land 
Tadsjikistan 
Georgien 
Georgien 
Kasakhstan 
Georgien 
Armenien 
Tadsjikistan 
Turkmenistan 
Total Dato for 
garantistillelse 
20.07.95 
20.07.95 
17.10.95 
17.10.95 
21.11.95 
21.11.95 
21.11.95 
21.11.95 Beløb (Kapital + 
renter) 
1.713.431,10 
2.182.277,63 
1.471.300,30 
835.614,83 
70.931.856,06 
37.996.507,14 
55.692.660,94 
45.850.146,11 
216.673.794,11 
FORSINKEDE TILBAGEBETALINGER 
I løbet af den periode, der er omfattet af beretningen, har nedenstående 
tredjeland efterbetalt det forfaldne beløb, som garantifonden har 
interveneret til dækning af. Denne forsinkede indbetaling tilbageføres til 
fonden i overensstemmelse med artikel 2 (EF, Euratom) nr. 2728/94 af 
31. oktober 1994 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til 
tredjelande. 
Land Tilbagebetalingsdato Beløb 
Kazakhstan 15.11.95 835 614,83 
UBETALTE FORFALDNE FORDRINGER PR. 30.06.95: 
Følgende fordringer udestår ved periodens udløb: 
Land Beløb ( Kap. + 
rent.) 
Tadsjikistan 63 181 389,89 
Georgien 81 306 915,94 
Armenien 37 996 507,14 
Turkmenistan 45 850 146,11 
lait 228 334 959,08 | 
DEL 2: TRANSAKTIONER, SOM ALLEREDE ER OPFØRT PÀ BUDGETTET 
Budgetmyndigheden har givet tilladelse til, at der i budgettet for 1995 oprettes 29 
p.m.-poster til opførelse af eventuelle garantibetalinger. Posterne kan opdeles i tre 
kategorier, nemlig lånoptagelse/långivning inden for Fællesskabet, 
lånoptagelse/långivning uden for Fællesskabet og garantier, som ydes finansielle 
institutioner. 
I. OPTAGELSE AF LÅN MED HENBLIK PÅ GENUDLÅN INDEN FOR 
FÆLLESSKABET 
A. FÆLLESSKABETS OPTAGELSE AF LÅN MED HENBLIK PÅ 
BETALINGSBALANCESTØTTE 
Fællesskabet kan optage lån på kapitalmarkederne eller i penge- og 
finansieringsinstitutter med det formål at stille beløbene til rådighed 
for medlemsstater, som har forbigående problemer med 
betalingsbalancen. 
De samlede optagne lån, der således kan ydes medlemsstaterne, er 
begrænset til 14 mia. ECU. 
Den 31. december 1995 omfattede långivningen et lån til Grækenland, 
som blev besluttet den 4. marts 1991, og et lån til Italien besluttet den 
18. januar 1993. 
I forbindelse med de lån, der er ydet, var der den 31. december 1995 
et udestående på henholdsvis 1 000 mio. ECU for Grækenland og 
4 045 mio. ECU for Italien (jf. tabel 1). 
B EURATOM-LÅNOFTAGELSE 
Kommissionen fik i 1977 bemyndigelse til at optage lån med henblik 
på at bidrage til finansieringen af atomkraftværker. 
Lånene tager sigte på el-producenter og ledsages af de sædvanlige 
bankgarantier. Lånemodtagerne er ofte statsejede virksomheder eller 
virksomheder, der råder over en statsgaranti. 
Det højst tilladte lånoptagelsesbeløb er fastsat til 4 mia. ECU, hvoraf 
500 mio. ECU blev godkendt i 1977, 500 mio. ECU i 1980, 
1 mia. ECU i 1982, 1 mia. ECU i 1985 og 1 mia. ECU i 1990. 
Lånoptagelsen androg pr. 31. december 1994 ca. 2 900 mio. ECU, og 
der kan derfor optages lån på endnu 1 100 mio. ECU. 
Udeståendet på lånoptagelser androg pr. 31. december 1995 
720 mio. ECU. 
Kommissionen foreslog den 9. december 1992, at det restbeløb, der 
ikke er udlånt til medlemsstaterne, anvendes til finansiering af 
effektivitetsforbedringer og øget sikkerhed i atomkraftanlæg i de 
central- og østeuropæiske lande og i SNG. 
10 
Rådet vedtog den 21. marts 1994 en afgørelse herom (se del II om 
låntagning til fordel for tredjelande). 
C. LÅNOPTAGELSE BEREGNET TIL INVESTERINGS 
STØTTE I FÆLLESSKABET 
Kommissionen har i medfør af Rådets afgørelse af 16. oktober 1978 
fået bemyndigelse til at optage lån til fremme af investeringerne i 
Fællesskabet (det nye fællesskabsinstrument). 
Det højst tilladte lånoptagelsesbeløb er i afgørelsen af 16. oktober 
1978 fastsat til 1 mia. ECU, men siden er det blevet hævet med 
1 mia. ved afgørelse af 15. marts 1982. Loftet er derefter blevet 
hævet med yderligere 3 mia. ved afgørelse af 19. april 1983 og med 
750 mio. ved afgørelse af 9. marts 1987. 
Provenuet af disse lån genudlånes af EIB - der i denne sammenhæng 
optræder på EF's vegne - til finansiering af investeringsprojekter, der 
bidrager til øget konvergens og integration, og som er i 
overensstemmelse med Fællesskabets prioriterede mål inden for 
energi- og industrisektorerne samt på infrastrukturområdet, idet der 
bl.a. lægges vægt på projekternes regionale betydning og deres 
arbejdsløshedsbekæmpende virkning. I medfør af en afgørelse af 
26. april 1982 er også støtte til små og mellemstore virksomheder 
blevet et prioriteret mål. 
Desuden har Fællesskabet i medfør af en afgørelse af 20. januar 1981 
fået bemyndigelse til at optage lån med det formål at yde en 
ekstraordinær genopbygningsstøtte på 1 mia. ECU til de områder i 
Italien, der blev ødelagt af jordskælvet i november 1980. Den 
14. december 1981 blev der truffet en lignende afgørelse om et 
støttebeløb på 80 mio. ECU til fordel for de områder i Grækenland, 
der blev ødelagt af jordskælvene i februar og marts 1981. 
Det højst tilladte lånoptagelsesbeløb er således på 6 830 mio. ECU. 
Udeståendet for lånoptagelsen var pr. 31. december 1995 
1113 mio. ECU, hvilket er et fald på 29,11 % siden 31. december 1994. 
Risikoen er fordelt på et stort antal låntagere i Den Europæiske 
Investeringsbank. Desuden er størstedelen af lånene globallån, der er 
ydet af EIB til penge- og finansieringsinstitutter, der er ansvarlige for 
tilbagebetalingen af midlerne. 
EIB giver årligt Kommissionen en liste over de debitorer, der ifølge 
Bankens oplysninger risikerer ikke at kunne overholde deres 
betalingsforpligtelser i de kommende år. Denne liste har hidtil været tom. 
11 
H. OPTAGELSE AF LÅN MED HENBLIK PÅ GENUDLÅN TIL 
TREDJELANDE 
A. EURATOM-LÅN TIL FORDEL FOR VISSE TREDJELANDE 
Rådet besluttede den 21. marts 1994 at ændre afgørelse 77/270/Euratom 
med henblik på at bemyndige Kommissionen til at optage Euratom-lån 
for at bidrage til finansieringen af forbedringen af sikkerheden og 
effektiviteten i visse tredjelandes atomkraftanlæg. 
Ved denne afgørelse udnyttes en stor del af lånemulighederne for 
Euratom-lån (ca. 1 100 mio. ECU) til projekter, der for at komme i 
betragtning enten 
- skal vedrøre atomkraftanlæg eller anlæg i brændselscyklen, der er i drift eller 
under konstruktion; eller 
- skal tage sigte på nedlæggelse af anlæg, hvis modernisering hverken teknisk 
eller økonomisk er berettiget. 
Anlæg i følgende tredjelande kan komme i betragtning: 
Republikken Bulgarien 
Republikken Ungarn 
Republikken Litauen 
Rumænien 
Republikken Slovenien 
Den Tjekkiske Republik 
Den Slovakiske Republik 
Den Russiske Føderation 
Republikken Armenien 
Ukraine 
Det blev i konklusionerne af Det Europæiske Råd på Korfu den 24. og 25. juni 
1994 og af 7-landegruppens topmøde i Napoli den 7. og 8. juli 1994 anført, at 
der skulle ydes en international finansiel støtte bl.a. til lukning af 
Atomkraftværket i Tjernobyl. 
B. LÅN OPTAGET AF FÆLLESSKABET MED HENBLIK PÅ YDELSE AF 
MAKROFINANSIEL STØTTE TIL CENTRAL-OG ØSTEUROPÆISKE 
LANDE 
1. UNGARN 
a) Ungarn I 
Fællesskabet bevilgede i 1990 Ungarn et mellemfristet lån med en hovedstol 
på maksimalt 870 mio. ECU og en løbetid på højst fem år. Lånet er 
beregnet til at lette omstillingen af den ungarske økonomi, så landet bliver 
i stand til at udnytte alle de fordele, der er forbundet med markedsøkonomi. 
Lånet stilles til rådighed for Ungarn i trancher. 
12 
Den første tranche på 350 mio. ECU blev udbetalt den 20. april 1990. 
Anden tranche på 260 mio. ECU blev udbetalt den 14. februar 1991. Den 
tredje tranche på maksimalt 260 mio. ECU skulle have været udbetalt i løbet 
af 1992. Denne tranche er ikke kommet til udbetaling, da Ungarns 
betalingsbalance er bedre end forventet. De udbetalte trancher skal 
tilbagebetales på én gang 5 år efter udbetalingen, og renterne, som beregnes 
efter en variabel sats, skal betales hvert halve år. 
Den første tranche på 350 mio. ECU blev tilbagebetalt i sin helhed af 
Ungarn den 20. april 1995. 
b) Ungarn II 
Da opløsningen af Rådet for Gensidig Økonomisk Bistand (Comecon) og 
Golfkrisen risikerer at bringe de første opmuntrende resultater af de 
iværksatte reformer i fare, besluttede Rådet i juni 1991 at yde Ungarn 
yderligere makrofinansiel støtte på 180 mio. ECU som led i 24-
landegruppens samlede finansielle støtteprogram. 
Den første tranche på 100 mio. ECU blev udbetalt den 14. august 1991. Den 
skal tilbagebetales på én gang 7 år efter udbetalingen, og renterne, som 
beregnes efter en variabel sats, skal betales hvert halve år. Udbetalingen af 
anden tranche på 80 mio. ECU skete den 15. januar 1993. Den skal være 
tilbagebetalt i januar 1997, og renterne, der beregnes til fast sats, skal 
betales årligt. 
Udeståendet på lånoptagelserne til fordel for Ungarn androg pr. 31. 
december 1995 440 mio. ECU. 
2. DEN TJEKKISKE OG DEN SLOVAKISKE REPUBLIK 
- I forbindelse med en samlet finansiel støtte fra 24-landegruppen er 
Kommissionen på Fællesskabets vegne blevet bemyndiget til at optage et 
lån i to trancher på 375 mio. ECU med en længste løbetid på syv år. 
Provenuet af dette lån blev på samme vilkår genudlånt til Den Tjekkiske 
og Slovakiske Føderative Republik. 
Den første tranche på 185 mio. ECU blev udbetalt den 14. august 1991. 
Den skal tilbagebetales på én gang 7 år efter udbetalingen, og renterne, 
som beregnes efter en variabel sats, skal betales hvert halve år. 
Anden tranche på 190 mio. ECU blev udbetalt den 2. marts 1992. Den 
skal tilbagebetales på én gang 6 år senere. 
- Landets deling i en Tjekkisk Republik og en Slovakisk Republik den 
1. januar 1993 medførte, at Kommissionen foreslog en fordeling af lånet 
på de to republikker. 
Denne fordeling blev ved Rådets afgørelse af 24. januar 1994 foretaget 
således, at to tredjedele, dvs. 250 mio. ECU, tilfalder Den Tjekkiske 
Republik og en tredjedel, dvs. 125 mio. ECU, Den Slovakiske Republik. 
13 
Udeståendet på lånoptagelser til fordel for de to republikker androg pr. 
31. december 1995 375 mio. ECU. 
- Den slovakiske Republik 
Kommissionen blev som led i en ny finansiel støtte til Den slovakiske 
Republik ved Rådets afgørelse af 22. december 1994 bemyndiget til på 
Fællesskabets vegne at optage et lån på 130 mio. ECU i to trancher med 
en maksimal løbetid på syv år. Provenuet af lånet skal på samme vilkår 
udbetales til Slovakiet. 
Fra oktober 1995 skete der en klar forbedring af Republikken Slovakiets 
betalingsbalance og i valutareserverne. Kommissionen har derfor forelagt 
Rådet et forslag til annullering af det mellemfristede lån, der blev bevilget 
ved afgørelse 94/939/EF af 22.10.94. 
3. BULGARIEN 
a) Bulgarien I 
I forbindelse med en samlet finansiel fra 24-landegruppen er 
Kommissionen på Fællesskabets vegne blevet bemyndiget til at optage et 
lån i to trancher på 290 mio. ECU med en længste løbetid på syv år. 
Provenuet af dette lån blev på de samme vilkår genudlånt til Bulgarien. 
Den første tranche på 150 mio. ECU blev udbetalt til Bulgarien den 
14. august 1991. Den skal tilbagebetales på én gang 7 år efter 
udbetalingen, og renterne, som beregnes efter en variabel sats, skal betales 
halvårligt. 
Anden tranche på 140 mio. ECU blev udbetalt den 2. marts 1992. Den 
skal tilbagebetales på én gang fem år senere, og renterne til variabel sats 
skal betales halvårligt. 
b) Bulgarien II 
Kommissionen er, som led i en ny støtte fra 24-landegruppen for perioden 
1992-1993, på Fællesskabets vegne blevet bemyndiget til at optage lån på 
110 mio. ECU med en længste løbetid på syv år i to trancher, idet 
provenuet af dette lån skal udbetales til Bulgarien. Som følge af 
forsinkelserne i de økonomiske reformer i Bulgarien blev gennemførelsen 
af denne transaktion udsat indtil december 1994, hvor der blev udbetalt en 
første tranche på 70 mio. ECU. Beløbet skal tilbagebetales på én gang den 
7. december 2001, mens renterne til variabel sats skal betales halvårligt. 
Udeståendet på lånoptagelsen til fordel for Bulgarien androg pr. 31. 
december 1995 360 mio. ECU. 
14 
4. RUMÆNIEN 
a) Rumænien I 
Som led i en samlet finansiel støtte fra 24-landegruppen har 
Kommissionen på Fællesskabets vegne fået bemyndigelse til i to trancher 
at optage et lån på 375 mio. ECU med en længste løbetid på syv år. 
Provenuet skal på samme vilkår genudlånes til Rumænien. 
Første tranche på 190 mio. ECU med en løbetid på syv år blev udbetalt 
den 22. januar 1992. Den skal tilbagebetales på én gang den 1. februar 
1999, og renterne til variabel sats skal betales halvårligt. 
Anden tranche på 185 mio. ECU og med en længste løbetid på seks år 
blev udbetalt i april 1992. Den skal tilbagebetales på én gang den 
18. marts 1998, og renterne til variabel sats skal betales halvårligt. 
b) Rumænien II 
Som led i en ny støtte fra 24-landegruppen har Kommissionen på 
Fællesskabets vegne fået bemyndigelse til at optage et lån på 80 mio. ECU 
med en længste løbetid på syv år. Provenuet skal på samme vilkår 
genudlånes til Rumænien. 
Lånet blev udbetalt på én gang den 26. februar 1993. Det skal 
tilbagebetales på én gang den 26. februar 2000, og renterne skal betales 
halvårligt. 
c) Rumænien III 
Som led i en ny global makrofinansiel støtte er Kommissionen på 
Fællesskabets vegne ved Rådets afgørelse af 20.06.1994 blevet bemyndiget 
til at optage lån på 125 mio. ECU med en maksimal løbetid på 7 år i to 
trancher på henholdsvis 90 og 35 mio. ECU. Provenuet skal på samme 
vilkår genudlånes til Rumænien. 
Første tranche på 55 mio. ECU med en løbetid på 7 år blev udbetalt den 
20. november 1995. Den skal tilbagebetales samlet den 20. november 
2002 og renterne til variabel sats skal betales halvårligt. 
Anden tranche var ikke udbetalt pr. 31. december 1995. 
Udeståendet på lånoptagelsen til fordel for Rumænien androg pr. 31. 
december 1995 510 mio. ECU. 
C. LÅN OPTAGET AF FÆLLESSKABET MED HENBLIK PÅ 
YDELSE AF MAKROFINANSIEL STØTTE TIL DE NYE 
UAFHÆNGIGE STATER I DET TIDLIGERE SOVJETUNIONEN 
- Mellemfristet lån på 1 250 mio. ECU 
Rådet besluttede i december 1991 at åbne en kreditfacilitet på 1 250 mio. ECU 
for Sovjetunionen og dens republikker til finansieringen af import af 
15 
landbrugsprodukter, fødevarer og lægemidler med oprindelse i EF og 
Østeuropa. Facilitetens længste løbetid var tre år. 
Som følge af Sovjetunionens opløsning blev kreditten i begyndelsen af 1992 
fordelt mellem de forskellige nye uafhængige stater (SNG). 
i. Underskrevne lånekontrakter pâ grundlag qfden oprindelige fordeling 
De fleste lånekontrakter blev underskrevet i 1992, bl.a.: 
- den 10. juli 1992 med Armenien (38 mio. ECU), Kirgisistan 
(32 mio. ECU), Turkmenistan (45 mio. ECU) og Moldova 
(27 mio. ECU). Beløbet til Kirgisistan blev senere nedsat til 23,7 mio. 
ECU efter ønske fra landets myndigheder. 
- den 13. juli 1992 med Ukraine (130 mio. ECU); 
- den 24. juli 1992 med Belarus (102 mio. ECU), Tadsjikistan 
(55 mio. ECU) og Georgien (70 mio. ECU); 
- den 9. september 1992 med Rusland (150 mio. ECU); 
- den 9. december 1992 med Rusland (349 mio. ECU); 
- den 15. december 1992 med Kasakhstan (25 mio. ECU). 
2. Underskrevne lånekontrakter på grundlag af den ændrede fordeling 
En række lånekontrakter blev ligeledes underskrevet i 1993 efter en ændring 
af den oprindelige fordeling af det samlede lånebeløb 
- Den 5. maj 1993 blev to nye kontrakter underskrevet med henholdsvis 
Armenien (20 mio. ECU) og Georgien (10 mio. ECU). Beløbene til de to 
lån var oprindeligt tildelt Kasakhstan. 
- Den 6, december 1993 blev en yderligere lånekontrakt på 40 mio. ECU 
underskrevet med Georgien. Dette lån finansieres ved en nedsættelse af 
tildelingen til Usbekistan. 
- Den 14. december 1994 blev en kontrakt på 59 mio. ECU underskrevet 
med Usbekistan. 
- Den 12. oktober 1994 blev en kontrakt på 68 mio. ECU underskrevet med 
Aserbajdsjan. 
16 
4. Udnyttelse af lånet på 1 250 mio. ECU 
Lån 
Armenien a 
Armenien b 
Aserbajdsjan 
Belarus 
Georgien a 
Georgien b 
Georgien c 
Kasakhstan a 
Kasakhstan b 
Kirgisistan 
Moldova 
Rusland a 
Rusland b 
Tadsjikistan 
Turkmenistan 
Ukraine 
Usbekistan 
lait Oprindelig 
fordeling 
(1992) 
38 
68 
102 
70 
55 
32 
27 
150 
349 
55 
45 
130 
129 
1250 Fordeling 
pr. 30.06.95 
38 
20 
68 
100,5 
70 
10 
40 
25 
0 
23,7 
27 
72,9 
349 
55 
45 
129,8 
59 
1 132,9 Faktisk udnyttelse 
af lånet pr. 
31.12.95 
37,7 
19,6 
50,3 
100,5 
69,4 
9,8 
34,1 
24,9 
22,7 
27 
70,0 
299,7 
54,5 
44,9 
129,8 
50,8 
1 053,9 
i 1 
Pr. 31. december 1995 androg modtagerlandenes faktiske udnyttelse af lånet 
1 053,9 mio. ECU. 
5. Forfaldsplanen for tilbagebetalingerne af hovedstol og renter 
Forfaldsplanen for tilbagebetalingerne af hovedstol og renter i forbindelse 
med denne transaktion varierer alt efter datoen for lånekontrakternes 
underskrivelse og beløbene. 
- Armenien (38 mio. ECU), Belarus, Georgien (70 mio. ECU), Kirgisistan, 
Moldova, Tadsjikistan, Turkmenistan, Ukraine og Rusland 
(150 mio. ECU): 
- renter den 20. april og 20. oktober, 
17 
- hovedstol den 20. august 1995, undtagen Belarus, Ukraine og Rusland, 
der betaler halvdelen henholdsvis den 20. august 1994 og 1995; 
- Armenien (20 mio. ECU), Kasakhstan, Rusland (349 mio. ECU), 
Georgien (10 og 40 mio. ECU): 
- renter den 15. januar og 15. juli, 
- hovedstol den 15. januar 1996, undtagen Rusland, der betaler halvdelen 
henholdsvis den 15. januar 1995 og 1996, og Georgien (40 mio. ECU), 
der betaler den 15. januar 1997. 
- Aserbajdsjan og Usbekistan: 
- renter den 28. marts og 28. september, 
- hovedstol den 28. september 1997. 
Pr. 31. december 1995 konstateredes der manglende tilbagebetalinger til et 
beløb på 228,33 mio. ECU, nemlig af hovedstol og renter fra Georgien, 
Armenien, Turkmenistan og Tadsjikistan (se IV, "Garantiinterventioner", 
anden del). 
- Makrofinansiel bistand til Moldova 
Som led i Fællesskabets deltagelse i den internationale hjælp til Moldova 
blev Kommissionen ved afgørelse af 13.06.1994 bemyndiget til på 
Fællesskabets vegne at optage lån i to trancher på i alt 45 mio. ECU med en 
maksimal løbetid på ti år. Provenuet af dette lån skal genudlånes på samme 
vilkår til Moldova. 
Den første tranche på 25 mio ECU blev udbetalt til Moldova i december 
1994. Lånet skal tilbagebetales i 5 annuiteter fra det 6. år. Det skal være 
fuldstændigt betalt den 7. december 2004. Renterne til variabel sats skal 
betales halvårligt. 
Anden tranche på 20 mio. ECU og med en løbetid på 10 år blev udbetalt 
den 8. august 1995. Lånet skal tilbagebetales i 5 annuiteter fra 6. år. Det 
skal være fuldstændigt tilbagebetalt den 8. august 2005. Renterne til variabel 
sats skal betales halvårligt. 
Udeståendet på lånet til Ukraine androg pr. 31. december 1995 45 mio. 
ECU. 
- Makrofinansiel bistand til Ukraine 
Som led i et samlet låneprogram til Ukraine blev Kommissionen ved Rådets 
afgørelse af 22. december 1994 bemyndiget til på Fællesskabets vegne at 
optage et lån på 85 mio. ECU med en maksimal løbetid på ti år. Provenuet 
af dette lån skal i én tranche genudlånes til Ukraine. 
Lånet blev udbetalt i en tranche den 28. december 1995. Det skal 
tilbagebetales i 5 annuiteter fra det 6. år. Det skal være fuldstændigt 
tilbagebetalt den 28. december 2005. Renterne til variabel sats skal betales 
halvårligt. 
18 
Udeståendet på lånet til Ukraine androg pr. 31. december 1995 85 mio. 
ECU. 
- Makrofinansiel bistand til Belarus 
Som led i et samlet støtteprogram for Belarus er Kommissionen på 
Fællesskabets vegne ved Rådets afgørelse af 10. april 1995 blevet bemyndiget 
til at optage et lån på højest 75 mio. ECU med en længste løbetid på 10 år. 
Provenuet af dette lån skal udbetales i to trancher. 
Første tranche på 30 mio. ECU skal udbetales den 28. december 1995 og 
tilbagebetales i 5 annuiteter fra det 6. år. Det skal være fuldstændigt 
tilbagebetalt den 28. december 2005. Renterne til variabel sats skal betales 
halvårligt. 
Udeståendet på lånet til Belarus androg pr. 31. december 1995 30 mio. ECU. 
D. LÅN OPTAGET AF FÆLLESSKABET MED HENBLIK PÅ YDELSE AF 
MAKROFINANSIEL STØTTE TIL DE BALTISKE LANDE 
Som led i et samlet finansielt støtteprogram fra 24-landegruppen til de pågældende 
tre lande har Kommissionen på Fællesskabets vegne fået bemyndigelse til at optage 
et lån på 220 mio. ECU med en længste løbetid på syv år. Provenuet skal 
genudlånes på tilsvarende vilkår i to trancher til de tre lande med følgende fordeling: 
- 40 mio. ECU til Estland, 
- 80 mio. ECU til Letland, 
100 mio. ECU til Litauen. 
De første lånetrancher til Estland (20 mio. ECU) og Litauen (40 mio. ECU) blev 
udbetalt den 31. marts 1993. Lånene skal tilbagebetales på én gang den 31. marts 
2000, og renterne til variabel sats skal betales halvårligt den 31. marts og 
30. september. 
Den første tranche af lånet på 50 mio. ECU til Litauen blev udbetalt den 27. juli 
1993. Den skal tilbagebetales på en gang den 27. juli år 2000 og renterne til en fast 
sats den 27. juli hvert år. 
Anden tranche på 25 mio. ECU blev udbetalt til Litauen den 16. august 1995 og skal 
tilbagebetales på en gang den 16. august 2002. Renterne til variabel sats skal betales 
halvårligt den 16. februar og 16. august. 
Udeståendet på låntagningen til fordel for De Baltiske Lande androg pr. 31. 
december 1995 135 mio. ECU. 
19 
A 
E. LÅN OPTAGET AF FÆLLESSKABET MED HENBLIK PÅ YDELSE AF 
MAKROFINANSIEL STØTTE TEL MIDDELHAVSLANDENE 
1. ISRAEL 
Med henblik på at yde finansiel støtte til Israel og befolkningerne i de besatte 
områder fik Kommissionen i juni 1991 bemyndigelse til på Fællesskabets vegne 
at optage et lån på 160 mio. ECU i én tranche med en længste løbetid på 7 år. 
Provenuet skal på samme vilkår genudlånes til Israel, der desuden modtager en 
rentegodtgørelse på 27,5 mio. ECU, der konteres over EF's budget. 
Transaktionen fandt sted den 2. marts 1992. Lånet skal være fuldstændigt 
tilbagebetalt den 15. december 1997. 
Udeståendet på lån, optaget til fordel for Israel androg pr. 31. december 1995 
160 mio. ECU. 
2. ALGERIET 
Kommissionen blev på Fællesskabets vegne i september 1991 bemyndiget til at 
optage lån på 400 mio. ECU i to trancher med en længste løbetid på syv år. 
Provenuet af dette lån skal på samme vilkår genudlånes til Algeriet. 
Første tranche på 250 mio. ECU blev udbetalt den 23. december 1991 ved 
hjælp af en midlertidig bankkredit, der blev tilbagebetalt med nettobeløbet for 
lånet, der blev optaget den 14. januar 1992 med en løbetid på seks år. 
Lånet skal betales tilbage på én gang den 15. december 1997, og renterne 
betales årligt den 15. december. 
På grund af forsinkelserne i det økonomiske reformprogram blev udbetalingen 
af anden tranche på 150 mio. ECU udsat og først foretaget i august 1994 som 
led i genoptagelsen af strukturtilpasningerne i Algeriets økonomi. Lånet skal 
være fuldstændig tilbagebetalt den 17. august 2001 og renterne betales årligt 
den 17. august. 
Rådet traf derfor i december 1994 beslutning om at yde en ny makrofinansiel 
støtte til Algeriet. Kommissionen blev derefter på Fællesskabets vegne 
bemyndiget til at optage lån på 200 mio. ECU med en maksimal løbetid på syv 
år. Provenuet af dette lån skal på samme vilkår i to trancher genudlånes til 
Algeriet. 
Første tranche på 100 mio. ECU og med en løbetid på 7 år blev udbetalt den 
27. november 1995. Den skal tilbagebetales på en gang den 27. november 2002 
og renterne til variabel sats betales halvårligt. 
Udeståendet på lånet optaget til fordel for Algeriet, androg pr. 31. december 
1995 500 mio. ECU. 
20 
m. GARANTIER, SOM FÆLLESSKABET HAR YDET TREDJELANDE 
A. LÅN, DER ER YDET AF DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANK 
TIL LANDE I MIDDELHAVSOMRÅDET, OG SOM ER GARANTERET 
OVER DET ALMINDELIGE BUDGET 
I overensstemmelse med Rådets afgørelse af 8. marts 1977 yder Fællesskabet 
som led i Fællesskabets finansielle forpligtelser over for landene i 
Middelhavsområdet garanti for de lån, der bevilges af Den Europæiske 
Investeringsbank. 
På grundlag af denne afgørelse blev der den 30. oktober 1978 (Bruxelles) og 
den 10. november 1978 (Luxembourg) underskrevet en kautionskontrakt mellem 
Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Europæiske Investeringsbank, 
ifølge hvilken der ydes en samlet garanti svarende til 75% af de kreditter, der 
åbnes i forbindelse med lånetransaktioner i følgende lande: Portugal 
(finansprotokol, støtte forud for tiltrædelsen), Grækenland, Spanien (finansielt 
samarbejde), Malta, Tunesien, Algeriet, Marokko, Tyrkiet, Cypern, Ægypten, 
Jordan, Syrien, Israel, Jugoslavien og Libanon. 
Herudover ydes der undtagelsesvis en garanti på 100% for kreditterne i 
forbindelse med nødhjælpen til Portugal i henhold til bestemmelserne i Rådets 
afgørelse af 7. oktober 1975. 
For hver ny finansprotokol udarbejdes et dokument om forlængelse af 
kautionskontrakten. 
Den 31. december 1995 var den tilladte lånesum på i alt 7 862 mio. ECU, 
heraf 1 500 mio. ECU til Spanien, Grækenland og Portugal og 
6 362 mio. ECU til tredjelande i Middelhavsområdet. Udeståendet pr. 31. 
december 1995 androg 2 167 mio. ECU, under hensyn til grænsen på 75% af 
kreditterne. Heraf faldt 385 mio. ECU på Spanien, Grækenland og Portugal og 
1 782 mio. ECU på tredjelande i Middelhavsområdet. 
Desuden kan der ligeledes ydes lån fra EIB uden for protokollerne i henhold til 
Rådets forordning (EØF) nr. 1763/92 af 29. juni 1992 om finansielt samarbejde 
af interesse for alle tredjelande i Middelhavsområdet. 
I forbindelse med denne transaktion er det største beløb, der kan udlånes af 
EIB, 1 800 mio. ECU. Der er oprettet en samlet garanti på 75%. 
Pr. 31. december 1995 var der åbnet kreditter for 1 239 mio. ECU, hvoraf 98 
mio. ECU er blevet udbetalt. Udeståendet svarer i øjeblikket til det udbetalte 
beløb. 
21 
Pr. 31. december 1995 var fordelingen af de godkendte lån følgende for 
tredjelande: 
Godkendte lån 
Algeriet 640 
Cypern 142 
Egypten 802 
Israel 215 
Jordan 198 
Libanon 222 
Malta 85 
Marokko 517 
Slovenien 150 
Syrien 323 
Tunesien 418 
Tyrkiet 90 
Jugoslavien1 760 
I alt protokoller 4 562 
Horisontalt finansielt 1 800 
samarbejde 
I alt Middelhavsområdet 6 362 
Lånene har som regel en gennemsnitlig løbetid på 15 år og er afdragsfri i en 
3-4-års periode. 
B. LÅN YDET AF DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANK TEL 
TREDJELANDE I CENTRAL- OG ØSTEUROPA 
På foranledning af en anmodning, som Rådet fremsatte den 9. oktober 1989, 
vedtog Den Europæiske Investeringsbanks Styrelsesråd den 29. november 1989 
at tillade, at Banken af sine egne midler yder en række lån til finansiering af 
investeringsprojekter i Ungarn og i Polen til et samlet beløb på maksimalt 
1 mia. ECU. Disse lån ydes til finansiering af investeringsprojekter, som 
opfylder de kriterier, der normalt lægges til grund ved Bankens udlån af egne 
midler. Kautionskontrakten mellem Fællesskabet og EIB blev undertegnet den 
24. april 1990 i Bruxelles og den 14. maj 1990 i Luxembourg. Herefter er der 
oprettet en garanti på 100% af lånetransaktionerne. 
Den 14. maj 1991 vedtog budgetmyndigheden at udvide denne garanti, svarende 
til 100% af lånegarantien, til at omfatte et maksimumsbeløb på i alt 
700 mio. ECU for lån, der ydes til Tjekkoslovakiet, Bulgarien og Rumænien. 
Tilføjelsen til kautionskontrakten blev undertegnet den 31. juli 1991. 
Anden protokol med Jugoslavien blev opsagt, da der endnu manglede at blive bevilget 100 mio. 
ECU. 
22 
Kommissionen forelagde den 23. oktober 1992 et forslag til afgørelse for Rådet 
om udvidelse af Fællesskabets garanti til 100% af lånetransaktionerne i tilfælde 
af tab på de lån, som EIB har ydet Estland, Letland og Litauen, og som er 
godkendt af budgetmyndigheden ved afgørelsen af 15. marts 1993. 
Det samlede loft for de lån, som EIB ønsker at yde disse lande, blev fastsat til 
200 mio. ECU for en tre-års periode. 
Kommissionen forelagde ligeledes den 18. december 1992 et forslag om 
udvidelse af denne garanti til 100% af lånetransaktionerne i tilfælde af tab på 
lån fra EIB til Albanien. 
Budgetmyndigheden forlængede den 13. december 1993 Fællesskabets garanti 
til 100% af lånetransaktionerne for EIB's lån i de tre kommende år til De 
Central- og Østeuropæiske Lande, herunder De Baltiske Lande og Albanien, 
inden for et samlet loft på 3 mia. ECU. 
Kautionskontrakten blev underskrevet den 22. juli 1994 i Bruxelles og den 12. 
august 1994 i Luxembourg. 
Lånene er generelt langfristede, dvs. gennemsnitligt 15 år med 3-4 års 
afdragsfrihed på hovedstolen. 
Der var pr. 31. december 1995 åbnet kreditter for 3 541 mio. ECU i De 
Central- og Østeuropæiske Lande, men kun 952 mio. ECU var udbetalt på det 
pågældende tidspunkt. 
C. LÅN YDET AF DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANK TIL 
ANDRE TREDJELANDE 
På ECOFIN-Rådet den 19. maj 1992 blev de retningslinjer vedtaget, som 
Kommissionen havde foreslået for udvidelsen af EIB's virksomhed til også at 
omfatte lande uden for Fællesskabet, og Banken opfordredes til at yde lån i 
overensstemmelse med sine vedtægter og sædvanlige kriterier til projekter af 
gensidig interesse i visse tredjelande (Udviklingslande i Latinamerika og Asien), 
med hvilke Fællesskabet har indgået samarbejdsaftaler. 
Der blev fastsat et samlet loft på 250 mio. ECU om året for en tre-års periode. 
Loftet skal revideres ved denne periodes udløb. 
Lånene garanteres med 100% over EF's budget. Kommissionen forelagde et 
forslag til afgørelse herom den 3. juni 1992, som Rådet formelt vedtog den 
15. februar 1993. Kautionskontrakten mellem Fællesskabet og EIB blev 
underskrevet den 4. november 1993 i Bruxelles og den 17. november 1993 i 
Luxembourg. 
Pr. 31. december 1995 androg kontraktbeløbet 607 mio. ECU, men der var kun 
udbetalt 149 mio. ECU på dette tidspunkt. 
23 
D. LÅN YDET AF DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANK TIL 
SYDAFRIKA 
Rådet vedtog den 1. juni 1995 de retningslinjer, som Kommissionen havde 
foreslået vedrørende udvidelsen af EIB's aktiviteter til at omfatte Sydafrika og 
opfordrede banken til at yde lån i overensstemmelse med sine vedtægter og 
sædvanlige kriterier til projekter af gensidig interesse i dette land. 
Der blev fastsat et samlet loft på 300 mio. ECU for 2 år, der kan forlænges til 
2tøår. 
Disse lån garanteres med 100% over Fællesskabets budget. Kommissionen 
forelagde den 5. december 1994 er forslag i overensstemmelse hermed, som 
Rådet vedtog den 1. juni 1995. Garantikontrakten mellem Fællesskabet og EIB 
blev underskrevet den 4. oktober 1995 (Bruxelles) og 16. oktober 1995 
(Luxembourg). 
Den 31. december 1995 var der undertegnet kreditter for 45 mio. ECU. Hidtil 
er der ikke foretaget udbetalinger. 
24 
DEL 3: VURDERING AF MULIGE RISICI 
De tal, der er anført i de foregående afsnit, angiver størrelsen af risiciene for det 
almindelige budget. 
Imidlertid bør disse oplysninger sammenholdes med risicienes beskaffenhed, som er 
afhængig af transaktionernes art og låntagernes situation. 
I. TRANSAKTIONERNES ART 
De risici, der er angivet i det ovenstående talmateriale, dækker over forskellige 
interventioner, som man kan opdele i to kategorier, nemlig transaktioner med 
henholdsvis makro- og mikro-økonomisk sigte. 
A. TRANSAKTIONER MED MAKRO-ØKONOMISK SIGTE 
Det drejer sig først og fremmest om betalingsbalancelån til medlemsstater, 
hvortil der normalt er knyttet nogle præcise økonomiske og forpligtelses-
mæssige betingelser. 
Makrofinansielle støttetransaktioner tilhører den samme form for interventioner, 
men vedrørende tredjelande. 
Endelig hører under denne kategori den lånegaranti på 500 mio. ECU og de lån 
på 1 250 mio. ECU, der skal finansiere importen af landbrugsprodukter og 
fødevarer til det tidligere Sovjetunionen, idet risikoen i forbindelse med disse 
to transaktioner i vidt omfang afhænger af modtagerlandenes makro-økonomiske 
og politiske udvikling. 
B. TRANSAKTIONER MED MIKRO-ØKONOMISK SIGTE 
Der er tale om lån til finansiering af bestemte projekter, som normalt skal 
tilbagebetales over en lang periode ved hjælp af de forventede overskud af 
projekterne. Lånene tildeles som regel statslige virksomheder eller penge- og 
finansieringsinstitutter, og de er foruden af fællesskabsgarantien dækket af de 
sædvanlige bankgarantier. 
Der er tale om Euratom- og NIC-lån, der ydes i medlemsstaterne, samt om 
Euratom- og EIB-lån, der bevilges låntagere uden for Fællesskabet 
(Middelhavsområdet, Central- og Østeuropa, visse tredjelande - udviklingslande 
i Latinamerika, Asien og Sydafrika). 
25 
II. Den generelle økonomiske situation i tredjelandene 
A. ALGERIET 
1. DEN ALMINDEUGE ØKONOMISKE SITUATION 
På trods af en del fremskridt på områder som stabilisering og strukturel tilpasning 
i såvel 1994 som 1995, befinder Algeriet sig generelt fortsat i en social og 
økonomisk vanskelig situation. Rytmen fremover for den økonomiske vækst, 
bedring af produktionen, ekspansionen i indenlandske og udenlandske investe­
ringer, de strukturelle reformer og gennemførelsen af effektiv social- og arbejds­
markedspolitik afhænger i afgørende grad af den igangværende demokratiserings­
proces, herunder en vellykket bilæggelse af de interne stridigheder. 
BNP i faste priser faldt beskedent i 1994 med 1,1 % (et positivt resultat sammen­
holdt med 1993-faldet på 2%). Et foreløbigt skøn for 1995 viser en stigning i 
BNP i faste priser på 5,3%. 
I perioden 1994/95 var den algeriske økonomi påny udsat for et udpræget 
inflationspres (det årlige forbrugerprisindeks var i april 1995 steget med 34%), 
hvilket afspejler den hidtil førte prisliberaliseringspolitik sideløbende med 
subsidiereduktionen og den voldsomme devaluering af dinaren (40,17%), der blev 
besluttet i april 1994. Inflationen ventes at falde til 10,3% ved udgangen af marts 
måned 1996. 
Underskuddet på de offentlige finanser reduceredes fra 8,7% i 1993 til 2,8% i 
1995 og forventes at falde yderligere til 1,3% af BNP i 1996 på baggrund af et 
stigende provenu fra indirekte afgifter og told, et bredere beskatningsgrundlag og 
yderligere stramninger i de offentlige lønninger, fødevaresubsidier, prisstøtte til 
landbruget, statskassens finansiering af Fonden for Industriel Genopretning og 
overførselsindkomster til de fattige. 
De algeriske myndigheder holdt sig i 1994/95 til en stram penge- og finanspolitik 
som led i et strategiprogram, der finansieres over det stand-by-arrangement med 
IMF, der godkendtes i maj 1994, og senere udvidet med en treårig kreditfacilitet, 
godkendt i maj 1995. Den økonomiske politik fokuseredes på løntilbageholden­
hed. Der indføres nu markedsbaserede instrumenter til indenlandsk likviditets­
styring. 
Sideløbende med denne politik devalueredes den algeriske dinar betydeligt, en 
vekselkursordning med en kontrolleret, flydende kurs indførtes, valutareserverne 
styrkedes, priserne blev frigivet og subsidierne reduceret. Importen er nu fuldt 
liberaliseret og de statslige importmonopoler under gradvis afvikling. 
Der er ligeledes opnået gode resultater med især den strukturelle tilpasning og 
bankreformen. Der er vedtaget en ny lov om udenlandske investeringer og 
26 
oprettet en institution, der skal fremme private udenlandske og indenlandske 
investeringer. 
2. BETALINGSBALANCEN 
Importliberaliseringspolitikken har sammen med indbyggernes fri adgang til 
udenlandsk valuta til alle transaktioner under betalingsbalancens løbende poster 
ført til en voldsom forværring af sidstnævnte, som er gået fra et overskud på 
1,6% af BNP i 1993 til et underskud på 6,9% i programåret 1994/95. Denne 
vaklende situation ventes at fortsætte i 1995/96 med et forventet underskud på 
5,7% af BNP. Importen er i stadig stigning, hvilket bidrager til at nedbringe 
mangelen på industrielle reservedele, råmaterialer samt basisvarer og halv­
fabrikata til forbrug, hvorimod eksportindtægterne faldt en smule i såvel 1994 
som første kvartal i 1995 på grund af en utilfredsstillende kulbrinteeksport 
(mængde og priser). Den voldsomme nominelle devaluering af dinaren har 
forbedret eksportvarernes konkurrenceevne og vil fremme en eksport-
diversificering hen imod nye produkter og markeder. 
Generelt synes betalingsbalancesituationen i 1995 at være forværret sammenholdt 
med sidste år, hvilket afspejler et stigende handelsunderskud og rente- og 
afdragsbetaling på uomlagt mellemfristet udlandsgæld (ikke omfattet Paris- og 
London-klubarrangementerne). 
I denne henseende planlægges nye omlægninger i Paris- og London-klubregi samt 
ny finansiering gennem IMF, andre internationale finansieringsinstitutter, EU og 
andre bilaterale partnere (navnlig Japan). De direkte udenlandske investeringer 
ventes fortsat lave i 1995. Landets valutareserver faldt i september 1995 til 
1,9 mio. USD svarende til to måneders import (mod 2,6 mia. USD ved udgangen 
af 1994 eller 2,9 måneders import). 
3. UDLANDSGÆLD 
Udlandsgælden (ca. 33,8 mia. USD ved udgangen af 1995) er fortsat en tung 
byrde for Algeriets offentlige finanser og betalingsbalance. Der blev i 1994 og 
1995 indgået et omlægningsarrangement med de officielle bilaterale kreditorer i 
Paris-klubben. Arrangementerne ventes videreført inden for rammerne af det 
treårige IMF-strategiprogram. De algeriske myndigheder har også fået et 
arrangement i stand med forretningsbankerne (London-klubben), herunder en 
udskydelse af rente- og afdragsbetalingsforpligtelser pr. 1. marts 1994 til den 
31. december 1997 (3,2 mia. USD). 
Forholdet mellem udlandsgæld og BNP (som ved udgangen af 1995 var ca. 78%) 
forventes at forblive stabil i den nærmeste fremtid. Forholdet mellem rente- og 
afdragsbetalinger og eksporten (som faldt dramatisk fra 82% i 1993 til ca. 50% 
i 1995) anslås at falde yderligere til ca. 40% i 1996 på baggrund af de positive 
virkninger af gældsomlægningsordningerne med London- og Paris-klubben. 
27 
B. BELARUS 
1. DEN ALMINDEUGE ØKONOMISKE SITUATION 
Udbredt forsigtighed og tvivlsomme fremtidige forbindelser til Rusland har 
medført, at perioden siden uafhængigheden i 1992 har været præget af stor 
usikkerhed. Landet påbegyndte reformerne senere end de fleste lande i regionen 
og forlod først den russiske rubelzone i april 1994. I 1994 registreredes et 
betydeligt fald i produktionen (-20%), og BNP i faste priser faldt skønsmæssigt 
med 7% i 1995. Prisstigningerne skabte hyperinflation i 1993 og 1994 på grund 
af centralbankens ubegrænsede refinansiering af banksystemet. 
Siden begyndelsen af 1995 er der ført en stram stabiliseringspolitik med en 
skærpet kontrol med pengemængden. Inflationen faldt efterfølgende fra 40% om 
måneden i januar til 3% i august. Der er indført markedsmekanismer for central­
bankens långivning. Myndighederne førte en fleksibel rentepolitik for at opret­
holde positive og interessante realrentesatser og således mobilisere rubelinde­
ståender i banksystemet. Underskuddet på de offentlige finanser, som forblev 
under 2% i 1993 og 1994, anslås til 3,2% af BNP i 1995. 
De strukturelle reformer er kun netop påbegyndt og udgør derfor fortsat det svage 
punkt for Belarus. Der blev foretaget betydelige prisjusteringer ved udgangen af 
1994 og i begyndelsen af 1995, og de fleste priser er nu frigivet. De fleste 
importtilladelser og modkøbskrav er nu afskaffet. Udenrigshandelen er imidlertid 
stadig underlagt en række begrænsninger. Banksektoren svækkes af dårlige lån 
og er fortsat generelt ineffektiv. Restancer mellem virksomhederne udgør mere 
end 50% af BNP. Privatiseringen er kun i den indledende fase. De hidtil 
privatiserede virksomheder udgør kun 6% af værdien af de samlede aktiver, der 
skal privatiseres. Reformerne forløber udpræget langsomt inden for landbrugs­
sektoren, og privatiseringen af landbrugsjorden er endnu ikke begyndt. 
IMF's bestyrelse godkendte den 12. september 1995 det første stand-by-
arrangement med Belarus for at støtte landets reformprogram og behov for 
ekstern finansiering. 
2. BETALINGSBALANCEN 
Der var underskud på de løbende poster i 1993 og 1994 (ca. -10% af BNP). De 
første tal for 1995 viser en stor vækst i eksporten i løbet af første halvår. Rublens 
faktiske kursstigning forventes dog sammen med tab af konkurrenceevne i 
forbindelse med den højere importafgift at lægge en dæmper på eksportens 
stigning på kort sigt, ligesom underskuddet på de løbende poster fortsat skønnes 
at ligge på -4% af BNP i 1995, og samme resultat ventes i 1996. 
På grund af stor tilstrømning af hård valuta var kapitalposterne i overskud i første 
halvår af 1995, men som følge af de nødvendige store rente- og afdragsbetalinger 
på udlandsgælden skønnes der at være underskud på kapitalposterne i andet 
28 
halvår. Reserverne af hård international valuta er fortsat knappe, svarende til kun 
ca. 1,5 måneders import ved udgangen af 1995. 
På trods af at der i 1992 indførtes en lov om udenlandske investeringer, som 
sikrer fri hjemtagelse af udbytte, ligger de direkte udenlandske investeringer 
fortsat på et meget lavt niveau (anslås til kun 20 mio. USD i 1995). 
De positive realrenter har bidraget til at stabilisere Belarus-rublen nominelt og 
ført til en betydelig opskrivning over for dollaren og den russiske rubel i 1995. 
Det vil dog blive vanskeligt at opretholde den nuværende kurs under en tocifret 
inflation uden samtidigt at skade landets konkurrenceevne alvorligt. 
Belarus har ved at ophæve restriktionerne på valutatransaktioner i 1995 gradvist 
bevæget sig hen imod konvertibilitet på de løbende poster. Ved udgangen af 1995 
udsendte myndighederne imidlertid forvirrende signaler om genindførsel af 
restriktionerne på transaktioner i hård valuta bankerne imellem. 
3. UDLANDSGÆLD 
Belarus har afhændet sin andel af den tidligere sovjetunions aktiver og passiver 
til Rusland. Landets eneste udlandsgæld består derfor i lån indgået efter den 
1. januar 1992. Den samlede udlandsgæld skønnes ved udgangen af 1995 at 
beløbe sig til 2,1 mia. USD (svarende til 22% af BNP). 
Landets største kreditor er Rusland på grund af en akkumulation af gasrestancer 
indtil udgangen af 1994. Der er under det løbende IMF-program afsat et maksi­
malt beløb på 419 mio. USD hertil. Beløbet var imidlertid overskredet ved 
udgangen af 1995. Restancerne forventes gradvist afviklet under et langsigtet 
rammeprogram, som de russiske og belarussiske myndigheder forhandler om for 
øjeblikket. Rente- og afdragsbetalingerne blev øget betydeligt i 1995 med 
afviklingen af tyske lån og EU-lån, men befinder sig imidlertid fortsat på et 
beskedent niveau (7,6% af eksporten, afviklingen af gasrestancerne ikke 
medregnet). 
29 
C, BULGARIEN 
1. DEN ALMINDELIGE ØKONOMISKE SITUATION 
I 1995 konsolideredes den bedring af den bulgarske økonomi, som startede i 
1994. BNP i faste priser steg med 2,5%, og denne positive reelle tendens er i al 
væsentlighed udtryk for gode eksportresultater trods den fortsatte faktiske kurs­
stigning på den bulgarske lev. Ledigheden faldt yderligere i september 1995 til 
11,1% (hvilket er godt sammenholdt med de ca. 13% ved udgangen af 1994). 
Inflationen faldt i 1995 til 33% årligt, trods stigning i en række kontrollerede 
priser (navnlig på energi). 
Det har i 1995 været sværere at gennemføre den stramme pengepolitik på grund 
af stor kapitaltilstrømning, der medførte et opadgående pres på lev-kursen. Den 
bulgarske centralbank greb ind for at forhindre en nominel kursstigning. De 
officielle rentesatser reduceredes for at holde på rentefølsom (kortfristet) kapital­
tilstrømning. Trods bestræbelserne på at kontrollere pengeforsyningen blev de 
pengepolitiske mål for 1995 dog overskredet. Centralbankens manøvrerum har 
ligeledes været begrænset af det stadigt meget høje likviditetsbehov i forbindelse 
med statsbudgettet, de skrantende banker og tabsgivende statsejede virksomheder. 
En relativ beskedent restriktiv indkomstpolitik hjalp regeringen i dens indsats for 
at dæmpe inflationen. Med hensyn til finanspolitikken vedtog regeringen i maj 
1995 en ny finanslov, der indebærer et offentligt underskud på 5,5% af BNP for 
1995. Foreløbige tal viser imidlertid, at underskuddet for sidste år beløber sig til 
6,7% af BNP, hvilket mere eller mindre er uændret i forhold til 1994 (6,6%). 
Med hensyn til sektortilpasning og reformer var resultaterne for 1995 blandede. 
Som et negativt element er der indført en række restriktioner på salg af 
landbrugsjord til private og nye former for priskontrol. På den anden side er en 
del kontrollerede priser hævet, ligesom der er truffet foranstaltninger for at 
omstrukturere to skrantende banker og udarbejdet en liste over mere end 1 200 
statsejede virksomheder med henblik på masseprivatisering (gennem udstedelse 
af ejendomsbeviser) fra marts 1996. Endnu ca. 200 mellemstore statsejede 
virksomheder er udvalgt til privatisering (gennem direkte salg) i 1996. 
Den førte politik for at styre de finansielle problemer i banksektoren synes endnu 
ikke at have ført til håndgribelige resultater. 
For så vidt angår de officielle forudsigelser for 1996 fremskrives BNP i faste 
priser med 3%, inflationen ventes at falde til 20-25%, det offentlige underskud 
ventes at ligge omkring 5-5,5% og landets stilling over for udlandet (handel og 
løbende poster, valutareserver osv.) ventes bedret. Såvel inflationsmålet og de 
forventede bedringer i handelstallene og de løbende poster synes dog usikre og 
er sandsynligvis ikke realistiske. 
30 
2. BETALINGSBALANCEN 
Bulgarien havde i september 1995 et overskud på handelsbalancen på 300 mio. 
USD. Landet drager fortsat fordel af øget adgang til EU-markedet, den økono­
miske bedring i Vesteuropa, genoptagelsen af samhandelen med de østeuropæiske 
partnere og de positive virkninger af de faktiske kursjusteringer i 1994. 
På samme tidspunkt var der et mindre overskud på de løbende poster på ca. 
100 mio. USD. De direkte udenlandske investeringer viste tegn på stigning 
(165 mio. USD mod 105 mio. USD ved udgangen af 1994). 
Ved udgangen af oktober 1995 beløb de officielle bruttoreserver sig til 1,8 mia. 
USD, svarende til ca. 3,6 måneders import (sammenholdt med 3 måneders import 
ved udgangen af 1994). 
3. UDLANDSGÆLD 
Den principaftale, der blev indgået i november 1993 med forretningskreditorerne 
i London-klubben om en delvis eftergivelse af gælden og reducering af rente- og 
afdragsbetalingerne, trådte i kraft i juli 1994. Det skønnes, at aftalen alt i alt har 
nedbragt Bulgariens 8,2 mia. USD store gæld til vestlige forretningsbanker med 
ca. 46%. I april 1994 blev der indgået en tredje aftale i Paris-klubben mellem 
Bulgarien og dets officielle kreditorer om en gældsomlægningsordning, der 
omfatter alle de forpligtelser, der forfalder i henhold til den foregående gælds-
omlægning indtil den 30. april 1995. 
Ved at rette op på Bulgariens økonomiske stilling i forhold til udlandet vil 
gældsaftalerne kunne tiltrække flere udenlandske direkte investeringer og bidrage 
til, at landet igen får adgang til de internationale kapitalmarkeder. Ved udgangen 
af 1995 androg udlandsgældens andel af BNP 83,0% (mod 109,3% i 1994), og 
rente- og afdragsbetalingernes andel var nedbragt til 17,5% (18,4% i 1994). 
31 
NYE UAFHÆNGIGE STATER I CENTRALASIEN (SNG) 
1. DEN ALMINDELIGE ØKONOMISKE SITUATION 
Kasakhstans BNP skønnes i 1995 at være faldet med mere end 10%, men 
bedringen af den industrielle produktion fortsætter, og eksporten er påny øget. 
I begyndelsen af oktober måned var der næsten balance på statsbudgettet. Penge-
og långivningspolitik fokuserer på bekæmpelse af inflationen. Den månedlige 
inflation faldt som følge heraf til ca. 2,4% i september, ligesom alle øvrige mål 
under IMF-programmet under det løbende stand-by-arrangement mere end 
opfyldtes. Der er gjort store fremskridt i den strukturelle tilpasning af økono­
mien, navnlig med hensyn til liberaliseringen af samhandelen. 
Tadsjikistans BNP mindskedes med 12% i 1994 og menes skønsmæssigt at være 
faldet yderligere i 1995, dog mindre end i 1994. Det offentlige underskud (13,8% 
af BNP i 1994) skønnes mindre i 1995/96.11995 ødelagde bankernes overdrevne 
långivning de positive virkninger af den stramme finanspolitik, hvilket har 
medført en stærk stigning i den månedlige inflation (70% i august) og en fortsat 
kursnedgang for den tadsjikiske rubel. Samtidig med indførelsen af den 
tadsjikiske rubel i 1995 dereguleredes rentesatserne, ligesom restriktionerne for 
bankindeståender blev ophævet, brødpriserne justeret og udenrigshandelen 
liberaliseret. 
I løbet af 1994 mindskedes Turkmenistans BNP med 15%. Landet var tvunget til 
at indstille gaseksporten til nabolandene på grund af stadige udeblevne betalinger. 
11995 steg de udeblevne betalinger for gaseksport til kritiske niveauer, industri­
produktionen faldt med 20% (på årsbasis) og bomuld- og frøhøsten levede ikke 
op til forventningerne. Turkmenistan havde i 1994 en inflation på over 2 000%, 
hvilket afspejler for store pengemængder og långivning. Inflationen skønnes at 
være steget til ca. 2 500% i 1995. Myndighederne har i 1995 energisk bestræbt 
sig på at holde budgetunderskuddet i ave, dog ikke tilstrækkeligt til at dæmpe 
inflationsproblemerne. Reformprocessen skrider meget langsomt fremad. 
Usbekistans BNP i faste priser skønnes faldet med ca. 2% i 1995 og ventes at 
falde yderligere omend beskedent i 1996. Myndighederne indførte i 1995 betyde­
lige fmanspolititiske stramninger, hvorefter den årlige inflation faldt fra 1 280% 
i 1994 til ca. 250% i september 1995. Inflationen synes at være faldet yderligere 
i årets sidste måneder. Det offentlige underskud var i første halvår af 1995 meget 
lavt (1% af BNP), men steg i slutningen af året til ca. 4% af BNP på grund af 
store lønstigninger i den offentlige sektor og stigninger i de sociale ydelser. 
Resultatet er dog stadig en omfattende forbedring i forhold til 1994-underskuddet 
(7% af BNP). Det offentlige underskud ventes at være begrænset i 1996 (4% af 
BNP). Trods en betydelig nettostigning i udenlandske aktiver lå både reserve-
midler og pengemængden i bred forstand på linje med de planlagte niveauer, 
hvilket afspejler stram indenlandsk långivningspolitik. Med hensyn til de struk­
turelle reformer er der sket en hurtig prisliberalisering og omfattende libera­
lisering af vekselkurssystemet, hvorimod der er forsinkelser med bankreformen 
og privatiseringen af mellemstore og store virksomheder. 
32 A 
2. BETALINGSBALANCEN 
Kasakhstans løbende poster skønnes at være i underskud med ca. 600 mio. USD 
(3% af BNP) i 1995. På grund af stort overskud på kapitalposterne steg de 
officielle bruttovalutareserver fra 1,2 mia. USD ved udgangen af 1994 til 
ca. 1,7 mia. USD i september 1995. De officielle nettoreserver svarede til 
2,7 måneders import i september 1995. Trods et nominelt kursfald på 16% i 1995 
steg den faktiske kurs på den kasakhiske tenge over for dollaren med ca. 20%, 
hvilket er udtryk for den højere inflation. Kasakhstan har fået et struktur-
tilpasningslån fra Verdensbanken og er omfattet af et IMF-stand-by-arrangement. 
Et omfattende aktuelt mellemfristet økonomisk og finansielt program vil måske 
i begyndelsen af 1996 kunne blive understøttet af et arrangement under IMF's 
udvidede facilitet. 
Trods en forbedret samhandel og et voldsomt fald i importmængden var 
Tadsjikistans underskud på de løbende poster fortsat meget stort i 1994 (15% af 
BNP). Sammen med et mere beskedent underskud på kapitalposterne blev 
resultatet et overordnet betalingsbalanceunderskud på 16% af BNP og næsten 
opbrugte officielle bruttoreserver. I 1995 blev der rettet gevaldigt op på de 
løbende poster, hvilket er udtryk for det bedre handelsresultat og den meget 
mindre import. Det eksterne finansieringsbehov er dog fortsat stort. Underskuddet 
på de løbende poster ventes at nå 9% af BNP i 1996 på grund af en forværret 
handelsbalance og store forfaldne rentebetalinger. Det finansieringsbehov, der 
således opstår, forventes delvis dækket af en betydelig omlægningsordning og af 
udbetalinger fra IMF og Verdensbanken. Det kan være, at IMF's bestyrelse i 
begyndelsen af 1996 godkender en første dellångivning under et nyt stand-by-
arrangement, hvilket vil fordre supplerende finansiering fra de officielle 
donorlande. 
Uhensigtsmæssig finanspolitik og udeblevne betalinger for gasleverancer har i de 
seneste år sat Turkmenistans løbende poster under stærkt pres. De turkmenske 
myndigheder har derfor for at reducere importen indført strenge begrænsninger 
i adgangen til udenlandsk valuta. Trods dette forværredes de løbende poster på 
grundlag afbetalinger yderligere, nemlig fra et underskud på 8% af BNP i 1993 
til et underskud på 14% af BNP i 1994. Gaseksportresultaterne var i 1995 utroligt 
dårlige. De officielle bruttoreserver har imidlertid været i stadig stigning til et 
meget højt niveau (1,2 mia. USD svarende til 10 måneders import ved udgangen 
af 1995). Den turkmenske manat er nominelt faldet med 2 500% siden dens 
indførelse for to år siden i november 1993. Den officielle vekselkurs holdes 
betydeligt overvurderet i forhold til det parallelle marked for at holde 
importomkostningerne nede. Der findes ingen IMF-aftale, men de igangværende 
forhandlinger mellem myndighederne og IMF vil kunne føre til et IMF-støttet 
stabiliseringsprogram. 
Usbekistans handelsbalance skønnes i 1995 at være i balance og de løbende poster 
at udvise et mindre underskud (2,5% af BNP). Nye låneaftaler, udenlandske 
direkte investeringer og uventet stor kapitaltilstrømning har øget de officielle 
bruttoreserver væsentligt (med ca. 500 mio. USD) til 1,8 mia. USD (svarende til 
seks måneders import). De løbende poster vil kunne forværres i 1996 på grund 
af stigende infrastrukturinvesteringer. Det deraf følgende finansieringsbehov vil 
33 
kunne dælckes af IMF- og Verdensbankopkøb. Vekselkursen for den usbekiske 
sum faldt betydeligt nominelt, men steg reelt overfor dollaren. 
3. UDLANDSGÆLD 
Ved udgangen af 1995 vurderedes Kasakhstans udlandsgæld til 3,3 mia. USD (ca. 
19% af BNP), heraf 1,4 mia. USD til Rusland. Rente- og afdragsbetalingen 
anslås til ca. 10% af eksporten. Der var i 1995 fortsat vanskeligheder med at 
overholde forfaldstidspunkter i forbindelse med rente- og afdragsbetalingen. En 
nylig omlægning af ansvarsområder i de institutioner, der forvalter gælden, bør 
dog kunne hindre dette i fremtiden. Den samlede restance er nedbragt til 
6 mio. USD ved udgangen af oktober 1995. 
Tadsjikistans udlandsgæld (800 mio. USD) overskred ved udgangen af 1995 
landets BNP. Gælden er for hovedpartens vedkommende indgået til markedsrente 
og med forholdsvis kort løbetid. Långiverne er hovedsageligt andre SNG. Der 
opstår sandsynligvis vanskeligheder med de eksterne betalinger i 1996, når meget 
store hovedstolsbetalinger forfalder, og den rente- og afdragsfrie periode på 
omlagte betalinger udløber. 
Turkmenistans samlede udlandsgæld steg i 1994 voldsomt til 18% af BNP, 
hovedsageligt på grund åf lån optaget for at finansiere underskuddet på de 
løbende poster. Rente- og afdragsbetalinger udgjorde 23% af eksporten. De 
mange kortfristede lån giver anledning til særlig bekymring. 
Usbekistans udlandsgæld androg i 1995 godt 15% af BNP (svarende til ca. 
1,3 mia. USD), og rente- og afdragsbetalinger udgjorde godt 15% af eksporten. 
Under de løbende IMF-programmer (stand-by-arrangement og systemtrans-
formationsfacilitet) har myndighederne forpligtet sig til at overholde kumulerede 
kvartalsmæssige beløbslofter for indgåelse af eller sikkerhedsstillelse for nye lån. 
34 
D. DEN TJEKKISKE REPUBLIK 
1. DEN ALMINDELIGE ØKONOMISKE SITUATION 
Opsvinget i den tjekkiske økonomi, som begyndte i 1994, styrkedes betydeligt i 
1995, og realvæksten i BNP på årsbasis øgedes til 5,2%. Den stærke vækst 
trækkes af den indenlandske efterspørgsel og især af investeringer. Industri­
produktionen tegnede sig for en stigning på 12,9% på årsbasis i november 1995. 
Arbejdsløsheden, som lå på 2,9% i december 1995, er fortsat meget lav. 
Realvæksten i BNP forventes at nå op på 5-6% i 1996. 
Trods den stærke konjunkturopgang faldt inflationen målt ved forbruger­
prisindekset fra 10,2% ultimo 1994 til 7,9% i november 1995. Den tjekkiske 
centralbank forventer imidlertid, at inflationen i årsgennemsnit vil ligge på 
omkring 9,5%, hvilket indebærer, at den officielle målsætning om at nedbringe 
den gennemsnitlige inflation til-under 9% i 1995 sandsynligvis ikke opfyldes. Den 
kraftige vækst i efterspørgslen, den destabiliserende effekt, som den store stigning 
i kapitaltilstrømningen har haft på pengemængden, og det stramme arbejdsmarked 
(som har medført, at reallønnen er steget med ca. 7,5% i 1995) vil gøre det 
vanskeligt for myndighederne at nå dette mål i de næste to år. 
Væksten i pengemængden var på 20,2% i 1995 sammenholdt med det oprindelige 
officielle mål på 14-17%. Den hurtige vækst i likviditeten afspejler virkningen 
af den kraftige tilstrømning af udenlandsk kapital, som den tjekkiske centralbank 
kun delvist har kunnet neutralisere gennem pengemarkedsoperationer, øgede 
minimumsreservekrav til bankerne og overførslen af indskud i den nationale 
ejendomsfond fra forretningsbankerne til centralbanken. For så vidt angår 
finanspolitikken viser de foreløbige tal, at der var et overskud på statsbudgettet 
på 8,6 mia. CZK (ca. 331 mio. USD). Det tjekkiske parlament godkendte i 
december 1995 et budget med ligevægt for 1996. 
Inden for de igangværende strukturreformer afsluttedes den anden store bølge af 
de omfattende kuponprivatiseringer i november 1994. Antallet af privatiseringer 
af de resterende statskontrollerede virksomheder steg støt i 1995. Således 
erhvervede et hollandsk-schweizisk telekommunikationskonsortium en andel på 
27%, til en anslået værdi af 1,32 mia. USD, i landets teleselskab SPT, som hidtil 
har haft monopol, det blev besluttet at sælge en aktiepost på 49% i Czech 
Refineries, og regeringen offentliggjorde desuden planer om at privatisere 
yderligere andele i 53 store statsejede foretagender. 
35 
2. BETALINGSBALANCEN 
Overskuddet på de løbende poster (2,2% af BNP i 1993) forsvandt i 1994 og 
forventes at udvikle sig til et underskud i 1995 på 3,5% af BNP (godt 1,5 mia. 
USD). Forværringen i betalingsbalancens løbende poster afspejler væksten i den 
indenlandske efterspørgsel, den reale appreciering i den tjekkiske koruna og de 
slovakiske handelsrestriktioner. I perioden fra januar til september 1995 registre­
redes der på handelsbalancen og betalingsbalancens løbende poster underskud på 
henholdsvis 2,7 mia. USD og 1 mia. USD. 
Underskuddet på de løbende poster mere end opvejes imidlertid af den 
voldsomme tilstrømning af udenlandsk kapital. Kapitalbalancen udviste et 
overskud på 6 mia. USD i perioden januar-september 1995. Dette tal omfatter 
næsten 2 mia. USD netto i udenlandske direkte investeringer, 0,7 mia. USD i 
værdipapirinvesteringer, 2,1 mia. USD i anden langfristet kapital og 1,2 mia. 
USD i kortfristet kapital. De rekordhøje udenlandske direkte investeringer 
afspejler SPT-transaktionens succes. Den store tilstrømning af kortfristet kapital 
afspejler for sit vedkommende arbitragehandeler med henblik på at udnytte 
kombinationen af det relativt store rentespænd mellem de indenlandske og de 
udenlandske renter og så den tjekkiske korunas styrke. 
Den Tjekkiske Republiks adgang til de internationale kapitalmarkeder er blevet 
lettet ved, at landets kreditværdighedsvurdering løbende er blevet forbedret. I 
august 1995 gav det London-baserede institut IBCA Den Tjekkiske Republik 
karakteren A-, mens Moody's i september 1995 hævede landets vurdering fra 
Baa2 til Baal. I november 1995 hævede Standard & Poor sin vurdering fra 
BBB+ til A. Den Tjekkiske Republik er således et af de få ikke-industrialiserede 
lande, som kan bryste sig af en A-vurdering. Den Tjekkiske Republiks officielle 
optagelse i OECD pr. 21. december 1995 skulle yderligere bidrage til udlandets 
positive holdning til landet. 
Den kraftige stigning i kapitaltilstrømningen til landet har presset den nominelle 
valutakurs op og har medført en kraftig forøgelse af de officielle valutareserver, 
som i november 1995 blev opgjort til 12,9 mia. USD (svarende til godt 8 
måneders import), en stigning fra 6,2 mia. USD ultimo 1994. For at opveje eller 
delvist begrænse tilstrømningen har myndighederne tilbagebetalt hele den 
resterende gæld til IMF (svarende til 1,1 mia. USD) før tiden, og i slutningen af 
juni 1995 lagde man loft over de samlede kortfristede udlandslån, som de 
tjekkiske banker må optage. Samtidig trådte en ny valutalovgivning i kraft den 
1. oktober 1995, ifølge hvilken korunaen bliver fuldt konvertibel ved trans­
aktioner på de løbende poster (samtidig afskaffedes det tjekkisk-slovakiske 
clearingsystem med omgående virkning), og der gradvis indføres fuld konverti­
bilitet på kapitalposterne. Endelig overvejer den tjekkiske centralbank eventuelle 
muligheder for en mere fleksibel valutakurspolitik, f.eks. ved at øge udsvings­
margenen omkring referencevalutaerne DEM/USD og revaluere centralkursen. 
Der forventes imidlertid ikke at blive truffet beslutning om valutakurspolitikken 
før parlamentsvalget i juni 1996. 
36 
3. UDLANDSGÆLD 
Udlandsgælden er vokset kraftigt siden 1993, med en højere stigningstakt i 1995, 
hvilket især kan tilskrives de tjekkiske virksomheders og bankers omfattende 
låntagning i fremmed valuta. Den Tjekkiske Republiks gældsbyrde er imidlertid 
fortsat ganske beskeden, med en stigning i den samlede konvertible gæld fra 
6,9 mia. USD pr. ultimo 1992 til 15 mia. USD i juni 1995, hvilket betyder, at 
gæld/BNP-forholdet på 31% stadig er relativt moderat. Gældsbetjening/eksport-
forholdet på under 15% er stadig lavt. Udsigterne for 1995 og 1996 peger i 
retning af en stigning i gælds- og gældsbetjeningsindikatorerne, men de forventes 
at forblive på rimelige niveauer. 
37 A 
E. ESTLAND 
1. DEN ALMINDEUGE ØKONOMISKE SITUATION 
Efter et kraftigt fald i 1992 og først i 1993 kom den estiske økonomi ud af 
recessionen ved udgangen.af 1993. Væksten i BNP var på 4% i 1994, og vækst­
raten for 1995 vil sandsynligvis være af lignende omfang. Der er fortsat en 
moderat arbejdsløshed på 5,4% af arbejdsstyrken. 
Den makroøkonomiske stabilisering blev hovedsagelig tilvejebragt, efter at der 
i juni 1992 indførtes en ordning med et valutaråd, hvorefter udviklingen i 
pengemængden begrænses af centralbankens beholdning af hård valuta og 
guldreserver. Samtidig indførtes den nye valuta, den estiske kroon. Disse skridt 
var medvirkende til at stabilisere økonomien. Inflationen fortsatte med at falde 
i 1995 og nåede ned på 29% ved årets udgang i forhold til 47% ultimo 1994. I 
henhold til valutarådsordningen må centralbanken ikke yde lån til staten, hvilket 
styrker budgetdisciplinen. I 1995 var der et overskud på den finansielle balance 
(0,8% af BNP). Som følge af regeringens øgede indskud i banksektoren var 
overskuddet på statsfinanserne lidt lavere (0,3% af BNP). Der forventes næsten 
at være ligevægt på budgettet for 1996. 
Estland har allerede gennemført de fleste af strukturreformerne frem mod en 
markedsøkonomi. Prisdannelsen og samhandelen med udlandet er blevet 
liberaliseret. Privatiseringen af de mindre virksomheder, omfattende ca. 1 000 
mindre virksomheder, er nu så godt som gennemført. Af de 500 mellemstore og 
større virksomheder er ca. 100 stadig på statens hænder. Jordprivatiseringen, som 
fik en langsom start, tager nu til i omfang. Reformen af finanssektoren ser ud til 
at være det mest følsomme område. Den estiske centralbank har styrket sine 
tilsynsfunktioner og reduceret sin andel af aktiverne i Savings Bank til 25% af 
aktiekapitalen, mens staten har nedbragt sine minoritetsposter i forretnings­
bankerne til under 10%. Kapitalbindingskravene øges gradvist. 
Estland opretholder liberale love for udenlandske investeringer. Frihandelsaftalen 
med EU trådte i kraft den 1. januar 1995. 
2. BETALINGSBALANCEN 
Den kraftige stigning i samhandelen med udlandet fortsatte, især for importens 
vedkommende (de investeringsrelaterede varer udgjorde en stor andel heraf), idet 
den i 1995 registrerede en stigning på 33% i forhold til 1994. Efter landets 
selvstændighed steg Estlands samhandel med EU markant, men der er tale om et 
stort underskud for Estlands vedkommende. I 1994 androg det bilaterale 
handelsunderskud 1,3 mia. USD, og udviklingen var endnu mere markant i 1995, 
hvor underskuddet beløb sig til 1,2 mia. USD i de første syv måneder.1 Det 
Data for 1994 og 1995 er ikke helt sammenlignelige. 1995-tallet for EU-
samhandelen inkluderer Sverige og Finland, som er to af Estlands største 
handelspartnere. 
38 
samlede handelsunderskud forværredes til omkring 620 mio. USD eller 17% af 
BNP i 1995. Betalingsbalancens løbende poster registrerede ligeledes en betydelig 
forværring, idet underskuddet blev anslået til 10% af BNP (officielle overførsler 
er ikke medregnet). 
I henhold til valutarådsordningen er den estiske kroon bundet til DEM i et 
fastkursforhold på 8 til 1. I lyset af den vedvarende tocifrede inflationsrate har 
dette medført, at konkurrenceevnen på de udenlandske markeder er blevet 
forringet, hvilket der må tages højde for ved vurderingen af den fremtidige 
udvikling i samhandelen med udlandet. 
I marts 1995 godkendte IMF et nyt stand-by arrangement på 14 mio. SDR 
(21 mio. USD) for en 15-måneders periode, men myndighederne har ikke til 
hensigt at foretage opkøb under dette arrangement, medmindre betalingsbalancen 
uventet svækkes. For tredje år i træk var der overskud på kapitalbalancen, hvilket 
især skyldes den store tilstrømning af udenlandske direkte investeringer, omkring 
200 mio. USD (ca. 5,9% af BNP). De officielle valutareserver steg støt og 
udgjorde 580 mio. USD ultimo 1995, hvilket svarede til godt tre måneders 
import. 
3. UDLANDSGÆLD 
Estland har ikke overtaget gældsposter fra det tidligere Sovjetunionen. I 1995 
øgedes Estlands udlandsgæld fra 271 mio. USD til anslået 353 mio. USD (dvs. 
9,9% af BNP). Gældsbetjeningen forblev lav, nemlig på omkring 1% i forhold 
til eksporten af varer og ikke-faktortjenester. 
En stor del af Estlands udlandsgæld er optaget i de internationale finansielle 
institutioner. IMF har tildelt Estland en systemtransformationsfacilitet på 35 mio. 
USD og udbetalt 59 mio. USD i forbindelse med de løbende stand-by 
programmer siden 1992. 
39 
F. UNGARN 
1. DEN ALMINDEUGE ØKONOMISKE SITUATION 
Til trods for de stabiliseringsforanstaltninger, som den ungarske regering vedtog 
i marts 1995, skønnes det, at BNP i faste priser steg med godt 2% i 1995, hvilket 
kun er lidt under stigningstakten i 1994, som lå på 2,9%. Skønt væksten aftog i 
anden halvdel af 1995, forventes det, at BNP vil fortsætte med at ligge inden for 
2-3% niveauet i 1996. Efter at have toppet med 11,8% først i 1993 er ledigheden 
faldet til 10,4% ultimo 1995. 
Som en konsekvens af den hurtigere devaluering af forinten, indførelsen af en 
tillægsafgift på 8% på import og øgede indirekte skatter som led i regeringens 
"spareprogram" fra marts 1995 forværredes inflationen i 1995. Inflationen målt 
ved forbrugerprisindekset er steget fra 21,2% i december 1994 til 28,5% et år 
senere. Lønstigningerne var moderate i 1995 (19%), hvilket betød, at reallønnen 
faldt med omkring 10%. Myndighederne har for 1996 sat sig det ambitiøse mål, 
at inflationen skal nedbringes til omkring 20%. 
Takket være større indtægter end ventet fra privatiseringer (se nedenfor), 
selskabsskatter og toldafgifter lå det offentlige underskud ved årets udgang 
betydeligt under målene i det supplerende budget fra marts 1995. De sociale 
sikringsfonde har imidlertid rent finansielt klaret sig værre end forventet, og med 
6% af BNP er statens underskud, eksklusive privatiseringsindtægter, fortsat stort. 
Uenighed inden for den regeringskoalition, som trådte til i juli 1994, førte i første 
omgang til dødvande i privatiseringsprocessen, men i anden halvdel og især hen 
mod slutningen af året tog privatiseringerne til. Salget af vigtige dele af 
elektricitets-, gasforsynings-, telekommunikations- og banksektoren samt af den 
kemiske industri, primært til udenlandske investorer, har indbragt privatiserings-
indtægter på ca. 3,3 mia. USD, et langt bedre resultat end regeringen havde 
forventet. 
2. BETALINGSBALANCEN 
Efter at være vokset til 3,9 mia. USD i 1994 (9,5% af BNP) og være blevet 
yderligere forværret først i 1995 reagerede underskuddet på de løbende poster 
positivt på spareprogrammet fra marts 1995. Det anslås, at de løbende poster 
sluttede året med et underskud på ca. 2,3-2,5 mia. USD (ca. 6% af BNP), og at 
der var ligevægt på posterne i årets sidste måneder. 
Kapitalbalancen blev også styrket betydeligt i 1995. I årets første halvdel 
placerede den ungarske centralbank fortsat internationale obligationer i stort 
omfang (1,8 mia. USD), de virksomheder og banker, der er valutaindlændinge, 
optog mange udenlandske lån, og de udenlandske direkte investeringer anslås at 
være steget fra 1,2 mia. USD i 1994 til et rekordtal på 3 mia. USD i 1995. I 
fjerde kvartal af 1995 har kortfristede arbitragehandler tegnet sig for en betydelig 
del af kapital tilstrømningen, idet investorer har søgt at udnytte kombinationen af 
40 
et stort rentespænd mellem den indenlandske og udenlandske rente og en 
forholdsvis moderat, forud-annonceret månedlig devalueringstakt for forinten i 
henhold til et "crawling-peg"-system. 
Den omfattende kapitaltilstrømning har ikke blot gjort det muligt for Ungarn at 
finansiere sit fortsat betydelige underskud på de løbende poster, men har ligeledes 
medført en kraftig stigning i valutareserverne. De officielle valutareserver er 
vokset fra 6,8 mia. USD ultimo-1993 til næsten 12 mia. USD ved udgangen af 
1995, svarende til ca. 12 måneders import. 
Efter mere end et års vanskelige forhandlinger nåede de ungarske myndigheder 
til en foreløbig aftale med IMF om betingelserne for en 18-måneders stand-by 
ordning. Ordningen vil imidlertid være en "sikkerhedsforanstaltning", dvs. de 
ungarske myndigheder har i princippet ikke til hensigt at foretage opkøb under 
den. Faktisk besluttede Ungarn i november 1995 at førtidsindfri godt 600 mio. 
USD i IMF-lån, som forfaldt inden udgangen af 1998. 
Som følge af den nye valutalov og anden følgelovgivning, som trådte i kraft den 
1. januar 1996, er den ungarske valuta nu fuldt konvertibel i forbindelse med 
transaktioner på de løbende poster. Forinten blev devalueret med 8,3% i marts 
1995 og et "crawling-peg"-system blev indført, ifølge hvilket valutaen devalueres 
hver måned med en på forhånd offentliggjort procentsats. Den månedlige 
devalueringssats blev i anden halvdel af 1995 nedsat fra 1,9% til 1,3% og til 
1,2% i januar 1996. Kursen på forinten beregnes i forhold til en valutakurv 
bestående af ECU (70%) og USD (30%). 
3. UDLANDSGÆLD 
Da underskuddet på den løbende betalingsbalance er betydeligt større end 
nettotilstrømningen af udenlandske direkte investeringer, er udlandsgælden både 
brutto og netto steget kraftigt mellem ultimo 1992 og tredje kvartal af 1995, og 
fra et allerede højt niveau. Bruttogældsætningen til udlandet i konvertibel valuta 
steg fra 21,5 mia. USD ultimo 1992 til 31,7 mia. USD (74,1% af BNP) i 
november 1995. Nettoudlandsgælden steg i samme periode fra 13,1 mia. USD 
til 20,4 mia. USD. Gældsbetjeningen (herud førtidige indfrielser) er også forøget 
siden 1992 og anslås at udgøre godt 50% af den samlede eksport i 1995. 
På plussiden kan det nævnes, at gældsstrukturen er blevet betydeligt forbedret 
siden 1992 og i øjeblikket er meget favorabel (mellem- og langfristet gæld udgør 
ca. 90% af den samlede gæld). Nedbringelsen af underskuddet på de løbende 
poster og den kraftige stigning i privatiseringsrelaterede udenlandske direkte 
investeringer burde ligeledes have ført til et kraftigt fald i nettogældsætningen til 
udlandet i anden halvdel af 1995. Den ungarske centralbank har meddelt, at de 
store valutareserver vil blive anvendt til at tilbagebetale ca. 3 mia. USD i 
udlandsgæld (herunder 1 mia. USD i førtidige tilbagebetalinger) i de første fire 
måneder af 1996, hvilket burde sikre et fald i bruttogælden i den periode. 
41 
G. ISRAEL 
1. DEN ALMINDELIGE ØKONOMISKE SITUATION 
Israel oplevede ifølge de først prognoser en økonomisk vækst på 6,9% i 1995, 
den højeste vækstrate i 23 år. Den stigende vækst er blevet trukket af investe­
ringer. Fredsprocessen har ligeledes sat skub i den økonomiske vækst, idet den 
bevirkede en delvis ophævelse af de arabiske landes handelsboykot mod Israel. 
Ledigheden faldt til ca. 6,3% mod 7,8% i 1994. Israels økonomi står imidlertid 
over for alvorlige problemer, især på handelssiden. 
1995-inflationen forventes at være nået op på 8%, det laveste niveau i en hel 
generation, og i den lavere ende af regeringens oprindelige mål på 8-11 %. Israels 
centralbank mener dog stadig, at de økonomiske forhold kræver en meget 
forsigtig pengepolitik som følge af en stærk indenlandsk efterspørgsel, faldende 
arbejdsløshed og det store underskud på betalingsbalancens løbende poster. 
Erhvervslivet klagede over, at den stærke shekel ramte eksporten og øgede 
underskuddet på de løbende poster. I de sidste uger af 1995 svækkedes shekelen 
imidlertid efter forhandlinger om budgetnedskæringer, som forventes offentlig­
gjort i januar, og som vil tilskynde centralbanken til en rentelempelse. 
Underskuddet på statsbudgettet steg fra 2% af BNP i 1994 til 3,5% i 1995, 
hvilket afspejlede lavere offentlige indtægter end ventet, som følge af en skatte­
reform og større overførsler til de palæstinensiske myndigheder end forventet. 
Privatiseringsindtægterne androg 600 mio. USD i 1995 mod et mål på 1,5 mia. 
USD. Der er planer om at indføre omsættelige kuponer for at støtte privatise-
ringsinvesteringerne og øge offentlighedens tilslutning til privatiseringsprocessen. 
Målet med en sådan ordning er at opnå en ligelig fordeling af udbyttet blandt 
befolkningen, hvilket skulle bidrage til at modvirke indblanding fra indflydelses­
rige lobbyer og modvilligheden blandt visse af de politiske grupperinger. Desuden 
vil ordningen fremme det israelske kapitalmarkeds udvikling. 
2. BETALINGSBALANCEN 
Det anslåede underskud på vare- og tjenestebalancen, eksklusive importen til 
forsvaret, steg brat fra 7,9 mia. USD i 1994 til 10,2 mia. USD i 1995, samtidig 
med at underskuddet på de løbende poster forværredes. Mens Israel stadig 
forventer at modtage støtte til civile formål på 1 mia. USD fra USA, som budget­
krisen i Washington har forsinket, anslår det centrale statistiske kontor, at uden 
denne støtte ville det samlede underskud på de løbende poster andrage 5,2 mia. 
USD eller ca. 6% af BNP. Det er en kraftig stigning fra 2,5 mia. USD (3% af 
BNP) i 1994. 
De udenlandske direkte investeringer i Israel steg kraftigt i de første ni måneder 
af 1995 til 1,5 mia. USD, hvilket er dobbelt så meget som tallet for hele 1994. 
De udenlandske direkte investeringer udgjorde i alt 826 mio. USD, udlændinges 
finansielle investeringer tegnede sig for 358 mio USD, og udlændinges 
42 
investeringer i israelske aktier, der handles på udenlandske børser, var på 
329 mio. USD, sammenholdt med henholdsvis 241 mio. USD, 146 mio. USD og 
242 mio. USD i samme periode i 1994. 
De officielle valutareserver øgedes betydeligt i løbet af det sidste år og nåede op 
på 8,2 mia. USD ved udgangen af 1995, et tilfredsstillende niveau, som svarer 
til 2,6 måneders import. 
Bank of Israel opererer med et "crawling-peg"-system for valutakursen, med en 
årlig sats (p.t. fastsat til 6%) og en udsvingsmargen på +/- 7% i forhold til 
centralkursen. 
3. UDLANDSGÆLD 
Israels nettoudlandsgæld steg til 18,5 mia. USD ultimo 1995 fra 16,5 mia. USD 
ultimo 1994. Nettogælden målt i procent af BNP fortsatte med at falde og nåede 
ned på 22% i 1995 mod 28,6% i begyndelsen af 90'erne. 
Den amerikanske regering godkendte i november 1995 Israels anmodning om at 
måtte anvende kreditgarantierne for hele 1996, i alt 2 mia. USD, til at finansiere 
underskuddet på statsbudgettet. En klausul havde tidligere begrænset budget­
finansieringen til 900 mio. USD, mens det resterende beløb blev anvendt til 
infrastrukturprojekter som f.eks. vandforsyning, veje, skoler og hospitaler. 
I november 1995 opnåede Israel en kreditværdighedsvurdering på A3 for landets 
gæld, og i december hævede Standard & Poor sin vurdering af Israels gæld fra 
BBB+ til A-. Både Moody's og Standard & Poor mente, at den forbedrede 
vurdering afspejlede en større politisk enighed i landet om finanspolitisk 
tilbageholdenhed, som var tilstrækkelig til at sikre, at statens gældsbyrde, som 
anslås til 114% af BNP i år, vil fortsætte sin nedadgående tendens. Israels stadig 
sikrere geopolitiske stilling, bedringen i væksten på længere sigt og et højt BNP 
pr. indbygger (anslået til 15 000 USD i år, et niveau der svarer til niveauet i flere 
europæiske lande) talte også for en forbedret vurdering. 
I december 1995 foretog Israel for første gang en obligationsemission uden en 
statsgaranti fra USA. Emissionen, som blev overtegnet 3,5 gange, ses i brede 
kredse som et tegn på Israels ønske om at etablere en selvstændig tilstedeværelse 
på de internationale kapitalmarkeder, inden det af USA sponsorerede garanti­
program udløber i 1998. Der er planer om at foretage andre emissioner uden de 
amerikanske lånegarantier i første halvdel af 1996. 
43 
H. LETLAND 
1. DEN ALMINDEUGE ØKONOMISKE SITUATION 
Efter en kraftig produktionsnedgang i 1992 og 1993 blev Letlands samlede 
økonomiske situation styrket i 1994 med en vækst i BNP på 2%. I april 1995 
bekræftede IMF sin støtte til regeringens politik ved at godkende endnu en 
standby-aftale for en 13-måneders periode. 
11995 var det oprindelig planen, at budgetunderskuddet skulle have holdt sig på 
2% af BNP som i 1994 og skulle være finansieret ved udstedelse af skatkammer­
beviser. Letlands budgetsituation forværredes imidlertid i begyndelsen af 1995, 
og budgetunderskuddet steg til 92 mio. LVL (184 mio. USD) i 1995 svarende til 
4% af BNP. Desuden opstod der i april 1995 en omfattende krise i banksektoren, 
der mundede ud i, at Letlands største forretningsbank, Banka Baltija (som alene 
tegnede sig for 20% af landets indlån), blev erklæret konkurs. Omkring midten 
af 1995 var otte andre banker blevet erklæret konkurs. 
På grund af krisen i den finansielle sektor faldt pengemængden i bred forstand 
med 10% i andet kvartal, hvilket menes at have haft en opbremsende effekt på 
den økonomiske aktivitet (der mangler fyldestgørende tal til at vurdere den reelle 
virkning af krisen). Dej forhold, at en høj procentdel af opsparingen var i form 
af fremmed valuta i kontanter, mildnede dog den opbremsende effekt. Ledigheden 
forblev uberørt og lå på 6,3% ved udgangen af 1995. Det nuværende skøn går 
på, at Letland kom igennem 1995 med nulvækst. Letlands centralbank fastholdt 
sin forsigtige pengepolitik, og inflationen fortsatte derfor med at falde, fra 26% 
i 1994 til ca. 23% i 1995. 
Regeringen har vedtaget en pakke med foranstaltninger, der tager sigte på at 
tilgodese de umiddelbare og langsigtede behov i den finansielle sektor, bl.a. i 
form af en forbedring af forsigtighedstilsynsreglerne og indførelse af en indskuds­
garantiordning. De øvrige strukturreformer fortsatte i 1995. Privatiseringsorganet 
er nu fuldt operationelt, og yderligere 230 virksomheder blev privatiseret i 1995. 
Salget af aktier i Universal Bank, en af de tre største statsbanker, blev indledt i 
årets tredje kvartal. 
Frihandelsaftalen med Den Europæiske Union trådte i kraft den 1. januar 1995. 
2. BETALINGSBALANCEN 
Importen og eksporten steg med ca. 200 mio. USD i 1995, samtidig med at 
omlægningen af landets udenrigshandel i retning af Vesten fortsatte. Efter en 
kraftig forringelse i 1994 stabiliseredes underskuddet på den løbende betalings­
balance på omkring 4% af BNP. Dette underskud dækker over et handelsbalance­
underskud på ca. 8% af BNP, der delvis opvejes af et overskud på tjeneste­
balancen, primært inden for transportsektoren. 
44 
Regeringen har med stort held ført en fastkurspolitik med en uofficiel kobling til 
SDR. På trods af spekulative angreb, der medførte et tab af fremmed valuta på 
90 mio. USD i foråret, holdt kursen på LVL sig igennem 1995 på sit hidtidige 
niveau med en tocifret inflationsrate. Dette var ensbetydende med en reel opskriv­
ning af valutaen. Økonomiens samlede konkurrenceevne synes dog fortsat at ligge 
på et acceptabelt niveau. 
For at kunne dække betalingsbalanceunderskuddet er Letland afhængig af en høj 
tilstrømning af privat kapital, som holdt sig på et betragteligt niveau i 1995 på 
trods af krisen i den finansielle sektor. Dette lader formode, at den skade, krisen 
har forvoldt, er begrænset, og Letlands reservestilling vedblev da også at være 
forholdsvis stærk, idet nettoreserverne ved årets udgang lå på henved 600 mio. 
USD, hvilket svarer til næsten fem måneders import. 
3. UDLANDSGÆLD 
Letland har ikke overtaget nogen udlandsgæld fra det tidligere Sovjetunionen, og 
landets nuværende udlandsgæld er derfor af nyere dato. I 1994 steg udlands­
gælden fra 360 mio. USD til ca. 540 mio. USD svarende til 12% af BNP. 
Gældsbetjeningsforholdet (gældsbetjeningen i forhold til eksporten) er med 2,6% 
meget lavt. 
Omtrent halvdelen af Letlands udlandsgæld skyldes til de internationale finansie­
ringsinstitutioner. Letland skylder IMF 163 mio. USD (95 mio. USD hidrørende 
fra standby-aftalerne fra 1992 og 1993 og 68 mio. USD fra systemtransforma-
tionsfaciliteten fra 1993-1994). I august 1995 lånte regeringen et beløb svarende 
til 45 mio. USD på det japanske marked til at dække det stigende behov for 
finansiering af budgetunderskuddet. 
45 
I. LITAUEN 
1. DEN ALMINDEUGE ØKONOMISKE SITUATION 
Efter 4 års økonomisk tilbagegang begyndte Litauens økonomi at vise tegn på 
fremgang i 1994, hvor BNP steg med 2%. Væksten skønnes i 1995 at have ligget 
på omtrent 3%, selv om BNP faldt i årets første kvartal. Ledigheden er dog 
steget betragteligt i løbet af 1995. Den nåede op på ca. 7% af arbejdsstyrken ved 
årets udgang sammenlignet med 4% ved udgangen af 1994. 
Inflationen, som i 1992 toppede med hyperinflation, faldt i 1993 og i begyndelsen 
af 1994. Den 1. april 1994 blev der indført en ordning med et valutaråd, 
hvorunder væksten i pengemængden følger stigningen i markedsværdien af den 
litauiske centralbanks beholdninger af guld og hård valuta. Faldet i inflationen 
efter indførelsen af valutarådsordningen har været markant, idet der opnåedes en 
kraftig opbremsning i prisstigningerne i 1994, der ved årets udgang lå på 45%. 
Der var dog fortsat inflationspres i 1995 hidrørende fra den lave kurs på LTL, 
stigningerne i priserne på offentlige ydelser og tilstrømningen af kapital. Som 
følge heraf endte inflationen, med anslået 35% (ved årets udgang), i 1995 med 
at ligge over regeringens oprindelige mål om en 25% inflation. 
Strukturreformerne er blevet videreført. De eneste artikler, hvor priserne stadig 
er statskontrollerede, er artikler, der udbydes under monopollignende forhold. 
Privatiseringen inden for boligsektoren og de mindre virksomheder er nu næsten 
afsluttet, men på grund af forsinkelser med oprettelsen af privatiseringsorganet 
vil privatiseringen af større virksomheder reelt først komme i gang i løbet af 
1996. Reformen af den finansielle sektor er det mest følsomme område. Efter at 
nationalbankloven og loven om forretningsbankerne blev vedtaget i begyndelsen 
af 1995, og forsigtighedstilsynsreglerne efterfølgende blev strammet op, undergik 
banksektoren en drastisk omstrukturering i 1995, hvor 14 mindre banker ud af 
28 (der dog kun tegnede sig for 1,6% af de samlede aktiver inden for bank­
sektoren) blev erklæret insolvente og i de fleste tilfælde sandsynligvis vil ende 
med at træde i likvidation. I december blev yderligere to banker, Litimpeks Bank 
og Innovative Bank, erklæret insolvente. Regeringen er nu med bistand fra IMF 
og Verdensbanken ved at lægge sidste hånd på et nyt sæt foranstaltninger til 
konsolidering af sektoren. 
Den 1. januar 1995 trådte frihandelsaftalen med Den Europæiske Union i kraft. 
Litauen har liberale udenrigshandels- og investeringslove. 
2. BETALINGSBALANCEN 
Vestens andel af Litauens udenrigshandel stiger fortsat. I 1994 gik ca. 50% af 
landets eksport til de vestlige markeder. I første halvår af 1995 skønnes eksporten 
at være steget med 19,7% sammenlignet med en stabil import. Dette medvirkede 
til at stabilisere det løbende betalingsbalanceunderskud på et niveau i nærheden 
af 1994-niveauet (278 mio. USD svarende til 4% af BNP, hvis officielle over­
førsler ikke medregnes). 
46 A 
Under valutarådsordningen er LTL koblet til USD i forholdet 4 LTL til 1 USD. 
Stigende tillid til valutarådsordningen sammenholdt med den lave kurs på LTL 
medførte en voksende tilstrømning af privat kapital frem til udgangen af 
november. Desuden banede en omfattende optagelse af mellem- og langfristede 
lån i 1995 vejen for et betydeligt overskud på kapitalbalancen, nemlig på ca. 
300 mio. USD. I december førte det forhold, at to banker (Litimpeks Bank og 
Innovative Bank) blev erklæret insolvente, til et betydeligt tab af fremmed valuta, 
nemlig 45 mio. USD. Ved årets udgang udgjorde valutareserverne skønsmæssigt 
800 mio. USD svarende til 3,5 måneders import. 
I oktober 1994 godkendte IMF en 3-årig udvidet lånefacilitet på 134,55 mio. 
SDR, hvor 51,75 mio. SDR (75 mio. USD) allerede er blevet købt. Dette skal 
bidrage til at konsolidere reserverne og hjælpe med til at finansiere den vigtige 
energi- og investeringsrelaterede import. 
3. UDLANDSGÆLD 
Litauen har ikke overtaget noget af statsgælden fra det tidligere Sovjetunionen. 
I 1995 steg gældsætningen til udlandet med mere end 300 mio. USD og kom 
dermed op på 860 mio. USD. På trods af denne kraftige stigning er udlands­
gælden moderat set i forhold til BNP (14%). Gældsbetjeningen set i forhold til 
eksporten er også lav (ca. 2%). I december 1995 optog Litauen for første gang 
lån på det private kapitalmarked, nemlig et lån til et beløb af 60 mio. USD. 
47 
J. MOLDOVA 
1. DEN ALMINDEUGE ØKONOMISKE SITUATION 
Efter et fald på 31% i 1994 på grund af dårligt vejr og de fortsatte forstyrrelser 
i produktionen og samhandelen i kølvandet på sammenbruddet i den centrale 
planlægning skønnes Moldovas BNP at være steget en smule - med ca. 1 % - i 
1995. Denne forbedring skyldes til dels et opsving i den vigtige landbrugssektor 
efter en tilbagevenden til normale klimatiske forhold, men også en opbremsning 
i nedgangen i industriproduktionen, der skønnes at være faldet med "kun" 10%. 
Den officielle arbejdsløshed var fortsat lav (2%) ved udgangen af 1995, men en 
stor del af arbejdsstyrken er hjemsendt uden løn, så det faktiske ledighedstal kan 
ligge på over 10%. 
Efter seks måneder med lav inflation - med en månedlig inflationsrate på under 
0,75% sammenlignet med en årlig inflationsrate på ca. 800% i 1993 og 120% i 
1994 - opstod der på ny inflationspres i efteråret 1995 på grund af en kraftig 
kapitaltilstrømning. Med en gennemsnitlig månedlig inflationsrate på 3,5% i 
perioden fra september til december nåede inflationen op på 24% for året som 
helhed. I fjerde kvartal strammede centralbanken pengepolitikken, hvilket sås 
afspejlet i et opadgående pres på rentesatserne. 
Underskuddet på statsfinanserne ventes at være faldet fra 8% i 1994 til skøns­
mæssigt 4% i 1995, ikke langt fra det officielle mål på 3,5%. Kun en stram 
kontrol med udgifterne gjorde denne reduktion mulig. Skatteindtægterne var langt 
fra tilstrækkelige, og privatiseringsindtægterne blev mindre end ventet på grund 
af mangelen på indenlandsk kapital. 
På strukturreformområdet blev der igangsat en række betydningsfulde initiativer 
i 1995. Privatiseringsprocessen mistede pusten i begyndelsen af 1995, men blev 
på ny vakt til live med parlamentets vedtagelse i marts måned af det nye priva­
tiseringsprogram for 1995/96. Ifølge regeringens skøn var den private sektors 
andel af økonomien steget til omkring to tredjedele i november 1995 (afslutningen 
på kuponprivatiseringsprogrammet). Der kunne noteres betydelige fremskridt med 
omstruktureringen af virksomhederne, ideten række kriseramte statsvirksomheder 
trådte i likvidation, og konkurslovgivningen blev revideret. 
2. BETALINGSBALANCEN 
Betalingsbalancen forblev under stærkt pres i første halvår af 1995 først og 
fremmest på grund af følgevirkningerne af bytteforholdschokket forårsaget af 
forhøjelsen af priserne på importeret energi til verdensmarkedsniveauet. I årets 
andet halvår førte bedre eksportresultater end ventet sammenholdt med en 
væsentlig nedgang i importen, hovedsagelig energiimporten, derimod til, at der 
næsten opnåedes ligevægt på handelsbalancen. Som følge heraf ventes under­
skuddet på betalingsbalancens løbende poster at være faldet kraftigt fra et 
revideret tal på 13% af BNP i 1994 til 3,5% af BNP i 1995. 
48 
Mellem- og langfristede lån udgjorde fortsat størstedelen af kapitaltilstrømningen 
i 1995. De direkte investeringer var lave. Centralbankens bruttoreserver var ved 
udgangen af 1995 nået op på ca. 265 mio. USD svarende til 4,8 måneders import 
sammenlignet med 3 måneders import ved udgangen af 1994 og 1,4 måneders 
import ved udgangen af 1993. 
3. UDLANDSGÆLD 
Moldova indvilligede i nulløsningen med Den Russiske Føderation og har derfor 
intet ansvar for det tidligere Sovjetunionens gæld. Landets udlandsgæld blev ved 
udgangen af 1995 anslået til ca. 650 mio. USD (eller ca. 42% af BNP), og 
kreditorerne er primært Rusland, IMF og Verdensbanken. Gældsbetjeningen 
udtrykt som en procentdel af eksporten ventes at være steget fra 2% i 1994 til 
omkring 13% i 1995. 
49 
K. RUMÆNIEN 
1. DEN ALMINDELIGE ØKONOMISKE SITUATION 
Den markante forbedring i den økonomiske vækst og de økonomiske resultater 
i Rumænien, der var begyndt i 1994, fortsatte et godt stykke ind i 1995 og var 
primært drevet af eksporten, opsvinget i det indenlandske forbrug og investerin­
gerne. Væksten i BNP i faste priser steg til ca. 5% (sammenlignet med 3,9% i 
1994) på grund af bedre resultater inden for landbruget og en imponerende 
fremgang i industriproduktionen (+ 14% i løbet af de første elleve måneder af 
1995). 
Også investeringerne steg hurtigt og lå gennem de første ni måneder af 1995 
6,3% højere end investeringsniveauet gennem samme periode året før. Særligt 
opmuntrende er stigningen i de private investeringer (+ 9,3% i samme periode). 
Inflationsraten faldt fra en årlig inflationsrate på 62% i 1994 til 24,3% i oktober 
1995. Underskuddet på statsfinanserne var i 1995 på 2,8% af BNP. Ledigheden 
faldt gradvis fra omtrent 11% ved udgangen af 1994 til omtrent 9% i oktober 
1995. 
Den stramme penge-, skatte- og indkomstpolitik, der blev ført i 1994, blev 
lempet noget i andet og tredje kvartal af 1995 som en afspejling af de gode 
resultater med inflationsbekæmpelsen og sandsynligvis også med henblik på 
parlamentsvalget i 1996. 
I 1996 ventes BNP i faste priser at stige med 4% og investeringerne med 8,8%; 
ledigheden ventes at nå helt op på 11,2%; underskuddet på statsfinanserne set i 
forhold til BNP vil blive yderligere reduceret til 2,2-2,4%, og den årlige inflation 
ventes at falde til 20%. 
Strukturreformerne udviser blandede resultater. Parlamentets vedtagelse af den 
længe ventede konkurslov i marts 1995 skulle nu give regeringen mulighed for 
at skride til lukning og likvidation af de urentable virksomheder. I 1995 igang­
satte regeringen et masseprivatiseringsprogram gennem udstedelse af privatise-
ringskuponer. På basis af den nuværende lovgivning skal omkring 3 900 stats­
virksomheder afhændes. Handelen med aktier vil blive stimuleret med fonds­
børsens åbning den 20. november 1995. Et lovforslag om privatisering af 
bankerne ligger for øjeblikket til behandling i parlamentet. 
2. BETALINGSBALANCEN 
Opsvinget i den økonomiske aktivitet i 1995 førte til en kraftig stigning i 
eksporten, og dette, kombineret med en smule mindre eksportvækst, medførte en 
forværring af betalingsbalancens løbende poster. I september 1995 nåede 
betalingsbalanceunderskuddet op på næsten 1 mia. USD sammenlignet med et 
underskud på 430 mio. USD i 1994. 
50 
Regeringen udtrykker stigende bekymring over forværringen i stillingen over for 
udlandet og overvejer at iværksætte nye og mere effektive eksportfremme-
initiativer. I denne forbindelse ventes en vis forbedring i handelsbalancen at kom­
me fra landbrugseksporten, som blev liberaliseret i andet halvår af 1994. Blandt 
de instrumenter, der overvejes for at stimulere eksporten, hører rentetilskud og 
midlertidige skattefritagelser. Det rumænske eksportfremmecenter ventes at være 
operationelt i begyndelsen af 1996. Frihandelsaftalen med EU, der letter 
Rumæniens adgang til EU-markedet, trådte i kraft den 1. februar 1995. 
Hvad kapitalbalancen angår, skete der en opbremsning i de direkte udenlandske 
investeringer og porteføljeinvesteringerne, som faldt til 306 mio. USD i de første 
ti måneder af 1995 (sammenlignet med 341 mio. USD i 1994). Omkring midten 
af 1995 beløb de samlede direkte udenlandske investeringer sig til 1,4 mia. USD. 
Lån fra officielle kreditorer er fortsat den vigtigste eksterne finansieringskilde. 
I denne forbindelse godkendte IMF i december 1995 en forlængelse af den 
gældende standby-aftale frem til april 1997 og besluttede at øge det disponible 
lånebeløb under aftalen med 188,5 mio. SDR (til 320,5 mio. SDR svarende til 
ca. 475 mio. USD). Verdensbankens FES AL (280 mio. USD) ventes at blive 
stillet til disposition snart. 
Efter næsten 15 års fravær vendte Rumænien tilbage til de internationale kapital­
markeder i 1995 med to syndikerede lån til den rumænske centralbank på 
henholdsvis 150 mio. USD og 110 mio. USD. Centralbanken har fået bemyndi­
gelse til at låne op til 1 mia. USD i 1996, og i takt med at kreditværdigheden 
forbedres, vil bankerne og virksomhederne også få adgang til det internationale 
kapitalmarked. 
I oktober 1995 beløb de samlede valutareserver i banksystemet sig til 2,5 mia. 
USD svarende til to måneders import. Lidt mere end 695 mio. USD lå i depot 
i centralbanken. Dette svarer til 0,6 måneders import. 
For øjeblikket har Rumænien en flydende valutakurs og et interbankvalutamarked, 
der har været under udbygning siden 1994. I 1995 kom ROL under pres, fordi 
landets balance over for udlandet forværredes. Dette førte i sidste ende til en 
yderligere 10% nedskrivning af den referencevalutakurs, centralbanken opererer 
med. Forskellen mellem referencekursen og den vekselkurs, de private veksel-
bureauer kan tilbyde, steg til op til 20% i november 1995 fra den normale forskel 
på 3-5%, hvilket afspejler en fornyet segmentering på valutamarkedet. 
3. UDLANDSGÆLD 
I oktober 1995 blev den samlede udlandsgæld (mellem- og langfristet) stabiliseret 
på 4,8 mia. USD svarende til 18,7% af BNP (18,9% i 1994). Det eksterne 
gældsbetjeningsforhold steg til 13% (8,9% i 1994) og ventes at stige yderligere 
til næsten 22% i 1996. På trods af denne bratte stigning er både gælden og 
gældsbetjeningsforholdet stadig under rimelig kontrol. 
51 A 
L. RUSLAND 
1. DEN ALMINDELIGE ØKONOMISKE SITUATION 
Efter flere år med alvorlig recession fortsatte produktionen med at falde i 1995 
om end i mindre takt (-4% af BNP). Industriproduktionen faldt med kun 3% i 
forhold til det foregående år, mod et fald på 24% i 1994. Arbejdsløsheden steg 
til 8,2% ved årets udgang sammenlignet med 7% ved udgangen af 1994. 
Prisstigningerne, der havde nået et hyperinflationsniveau i 1992-1993, lå fortsat 
på et højt niveau i 1994 og indtil begyndelsen af 1995 med en månedlig stigning 
på 18% i januar. 1995 var et vendepunkt for den makroøkonomiske situation. I 
marts vedtog dumaen 1995-budgettet med et målunderskud på 5,5% af BNP (i 
forhold til 11% i 1994). I april godkendte IMF's styrelsesråd en tolv måneders 
standby-aftale, som primært skal bringe den månedlige inflation ned til 1 % ved 
årets udgang, især ved hjælp af en stram pengepolitik. Pengemængden voksede 
med 7% i første halvår 1995 og med 6% i andet halvår. Budgetunderskuddet, der 
var på ca. 4% af BNP, lå fortsat inden for målet på 5,5%. Der var trods 
voksende skatterestancer tale om en stigning i indtægterne, medens udgifterne 
blev reduceret med ca. 17% i 1994. Inflationen faldt imidlertid kun langsomt til 
3,2% i december fra det høje niveau ved årets begyndelse, men ligger stadig 
langt over målet. Parlamentet godkendte i december 1996 budgettet med et 
forventet underskud på 3,85%. 
Udenrigshandelen, som indtil begyndelsen af 1995 havde været præget af 
administrative forvridninger, blev liberaliseret. Importfritagelser blev begrænset 
til nogle få tilfælde. Efter afslutningen af massekuponprivatiseringsprogrammet, 
som ved udgangen af 1994 resulterede i, at 112 000 virksomheder gik over på 
private hænder, fortsatte privatiseringsprocessen i 1995 i et langsommere tempo 
end i de foregående år. 
2. BETALINGSBALANCEN 
Efter en kraftig nedskrivning af rublen i forhold til dollaren i løbet af første 
kvartal stabiliserede rublen sig i juni på et niveau noget under 5 000 rubler pr. 
dollar og blev i resten af året opskrevet i faste priser. Denne stærke udvikling i 
rublen, som var en følge af den stramme pengepolitik, der blev gennemført i 
forbindelse med standby-aftalen, blev støttet af det høje renteniveau på 
statsobligationsmarkedet og ledsaget af en betydelig tilstrømning af hård valuta 
(herunder valutaindlændinges salg af kontantbeholdninger af dollar). For at 
bremse op for inflationsforventningerne lagde myndighederne sig i juli fast på et 
valutakursinterval på mellem 4 300 r/USD og 4 900 r/USD som fungerede 
tilfredsstillende indtil årets udgang. I november blev der offentliggjort en ny 
valutakursbåndbredde for første halvår 1996 på mellem 4 550 r/USD og 
5 150 r/USD. 
På grund af stigende eksportindtægter, en stigning på 23% i dollar i løbet af årets 
første tre kvartaler, var der i 1995 et betydeligt overskud på handelsbalancen, der 
52 
blev anslået til 17,4 mia. USD i forhold til 14 mia. USD i 1994. Det tyder på, 
at rublens værdi i begyndelsen har været undervurderet, hvilket kun til dels blev 
opvejet af opskrivningen i årets løb i faste priser (+72% ved årets udgang). Der 
var fortsat overskud på de løbende poster på ca. 6 mia. USD (eller 1,5 % af BNP) 
trods underskud på tjenestebalancen. 
Der var underskud på kapitalposterne, som var belastet af betydelige amortise-
ringsbetalinger (ca. 12 mia. USD) trods IMF's store køb (5,4 mio. USD). 
Udsættelse af private rente- og afdragsbetalinger og gældsomlægning i Paris­
klubben sikrede en engangsforbedring på ca. 24 mia. USD. Valutabeholdningen 
blev væsentligt forbedret. Ved årets udgang beløb de internationale nettoreserver 
sig til ca. 8 mia. USD, eller 1,2 måneders import, i forhold til kun 2,3 mia. USD 
et år før. 
3. UDLANDSGÆLD 
I overensstemmelse med de aftaler, der er indgået med de nye uafhængige stater, 
har Rusland overtaget det tidligere Sovjetunionens aktiver og passiver. Gældens 
størrelse udgør et stadig større problem for Rusland på grund af den fortsatte 
recession og kapitaliseringen af akkumulerede restancer. Ved udgangen af 1995 
blev udlandsgælden anslået til 130 mia. USD, hvilket svarer til ca. 33% af BNP. 
Størstedelen af gælden består af officielle bilaterale lån (ca. 80 mia. USD), 
hvoraf handelsbankerne tegner sig for en væsentlig del (ca. 33 mia. USD), og de 
internationale finansieringsinstitutter tegner sig for en mindre, men hurtigt 
voksende del. Størstedelen af Ruslands gæld består af ikke-betalt gæld fra det 
tidligere Sovjetunionen (ca. 115 mia. USD) 
Ruslands manglende evne til at betale sin gæld har siden 1992 ført til en række 
møder i Paris-klubben. Den 3. juni 1995 indgik Rusland en aftale med sine 
kreditorer i Paris-klubben om en ny omlægning af den gæld, der forfalder til 
betaling i 1995. De samlede afdrags- og rentebetalinger androg i 1995 
ca. 17,6 mia. USD (heraf 5 mia. USD i renter) eller 22% af den anslåede 
eksport. Paris-klubbens kreditorer var desuden villige til at starte forhandlinger 
om en mere omfattende omlægning af gælden, så snart der i begyndelsen af 1996 
kan opnås enighed om en treårig udvidet finansieringsfacilitet. Det skulle herved 
være muligt at få rente- og afdragsbetalingerne ned på et realistisk niveau i de 
kommende år. Der blev endvidere i november opnået principiel enighed om en 
bred omlægning af den private gæld med kreditorerne i London-klubben. Man er 
nu i færd med at få ca. 600 banker til at overtage de nøjagtige betingelser i denne 
aftale med henblik på at nå til endelig enighed inden udgangen af juni 1996. 
53 
M. DEN SLOVAKISKE REPUBLIK 
1. DEN ALMINDELIGE ØKONOMISKE SITUATION 
Efter en vækst på 4,8% i 1994 fortsatte den økonomiske vækst i Slovakiet i 1995. 
Væksten i BNP steg med 7,4% i januar-september (på årsbasis) og industri­
produktionen steg med 10,1% i novembei (på årsbasis). Den indenlandske 
efterspørgsel har afløst nettoeksporten som drivkraften i den økonomiske vækst. 
Arbejdsløsheden er faldende fra 15,2% i januar 1995 til 12,8% i november. 
Trods denne stærke vækst er inflationen fortsat faldende, idet den var på 7,2% 
ved udgangen af 1995 sammenlignet med 11,7% ved udgangen af 1994. Slovakiet 
er derfor et af de få overgangslande, der har en etcifret inflationstakt. Der var en 
stigning i reallønnen på ca. 5% i 1995, men det synes i vidt omfang at opvejes 
af produktivitetsstigninger. 
Faldet i inflationen støttes fortsat af en stram makroøkonomisk politik. Som følge 
af større indtægter af moms og indkomstskat end forventet var underskuddet på 
statsbudgettet ved udgangen af 1995 på 8,3 mia. Sk, hvilket er langt under det 
planlagte underskud på 21 mia. Sk. Der blev fortsat ført en stram pengepolitik 
i 1995, idet pengemængden i bred forstand blev udvidet med 7,9% i årets første 
9 måneder, kun lidt over inflationen. I sin pengepolitik for 1996 har Slovakiets 
nationalbank planlagt en stigning i pengemængden i bred forstand på 13,2%, 
hvilket er i overensstemmelse med en reduktion af inflationen til 6-7,5% og en 
vækst i BNP på 5,8%. 
Den nye regering, der blev dannet i december 1994, besluttede i juni 1995 at 
annullere kuponprivatiseringsprogrammet. I stedet for aktier i statsvirksomheder 
har de 3,5 millioner slovakiske statsborgere, som i 1994 købte kuponer, fået 5 års 
rentebærende statsobligationer, der udstedes af den nationale ejendomsfond. 
Privatisering ved hjælp af standardmetoder (ofte i form af direkte salg til 
direktører og ansatte) er i stigende grad blevet populær siden midten af 1995, 
men kritiseres på grund af manglende gennemsigtighed. 
2. BETALINGSBALANCEN 
Der er sket en væsentlig forbedring af betalingsbalancen efter andet kvartal 1994. 
De løbende poster gik fra et underskud på 0,6 mia. USD (5,4% af BNP) i 1993 
til et overskud på 0,7 mia. USD (6% af BNP) i 1994 og på 0,4 mia. USD i de 
første 7 måneder af 1995. Udviklingen på handelsbalancen ved årets udgang tyder 
imidlertid på, at overskuddet på de løbende poster er begyndt at mindskes i takt 
med den stigende indenlandske efterspørgsel. 
Situationen på kapitalposterne er også blevet forbedret, selv om nettostrømmen 
af udenlandske direkte investeringer stadig er ubetydelig. Der er udbetalt 
ca. 300 mio. USD i officiel makrofinansiel bistand (IMF, Verdensbankens 
økonomiske genopretningslån og Japan Exim Bank) i 1994. Desuden udstedte den 
slovakiske nationalbank i juli 1994 et obligationslån på 250 mio. USD på 
54 A 
Samurai-markedet, og en række selskaber og banker har kunnet optage lån i 
udlandet med forholdsvis lange løbetider. Nationalbankens strenge styring af 
interbank-likviditeten kombineret med den slovakiske krones tilsyneladende 
stabilitet (og i første halvår 1995 forventningen om en revaluering i forhold til 
den tjekkiske krone) har endvidere resulteret i tilførsel af kortsigtet kapital. 
Slovakiets adgang til det internationale kapitalmarked er blevet forbedret, efter 
at Standard & Poor i april 1995 forbedrede Slovakiets rating fra BB* til BB+ og 
Moodys i maj 1995 tildelte en investerings-rating på Baa3. 
Denne positive udvikling i både de løbende poster og kapitalposterne er kommet 
til udtryk ved en betydelig stigning i reserverne. Statens reserver af udenlandsk 
valuta (eksklusive reserver opnået ved guld-swap) er vokset fra 416 mio. USD 
ved udgangen af 1993 til 2,8 mia. USD i oktober 1995, eller hvad der svarer til 
3,5 måneders import. Efter devalueringen på 10% i juli 1993 har kronekursen 
ligget stabilt i forhold til en kurv af vestlige valutaer. I juli 1994 blev antallet af 
valutaer i kurven reduceret fra fem til to (den tyske mark og US-dollaren). I 
januar 1996 blev udsvingsmargenen omkring den centrale kurs øget fra ±1,5% 
til ± 3%. 
Trods forbedringen af betalingsbalancen har de slovakiske myndigheder til hensigt 
at opretholde den importafgift, der blev indført i marts 1994 indtil udgangen af 
1996.1 oktober 1995 blev den slovakiske krone gjort fuldstændig konvertibel med 
henblik på de løbende poster, og det bilaterale clearingsystem med Den Tjekkiske 
Republik blev bragt til ophør. Myndighederne har endvidere planer om at 
liberalisere nogle af kapitalstrømmene. 
Midtvejsgennemgangen af IMF's standby-aftale, der oprindelig skulle finde sted 
i februar 1995, er ikke afsluttet. Myndighederne meddelte under alle omstændig­
heder i april 1995, at man i betragtning af forbedringen af betalingsbalancen og 
reserverne ikke havde til hensigt at foretage yderligere køb i forbindelse med 
denne IMF-facilitet. 
3. UDLANDSGÆLD 
Slovakiet overtog en meget lille udlandsgæld fra Den Tjekkoslovakiske 
Føderation. Selv om forholdet mellem gæld og rente- og afdragsbetalinger er 
blevet dårligere siden landets uafhængighed, er der fortsat tale om et rimeligt 
niveau. Forholdet mellem udlandsgæld/BNP steg fra 25,7% ved udgangen af 
1992 til 33,7% i juli 1995. Rente- og afdragsbetalingerne udtrykt i procent af 
eksporten steg fra 3,3% i 1992 til anslået 9,5% i 1995. 
55 
N. TRANSKAUKASISKE REPUBLIKKER 
1. DEN ALMINDELIGE ØKONOMISKE SITUATION 
Efter et kraftigt fald i 1990-1993 (75%) var der vækst i Armeniens BNP i 1994 
(+ 5,4%). Denne positive vækst forventes at være fortsat i 1995 med en stigning 
på ca. 5%, hvilket til dels skyldes bedre resultater i industriproduktionen, som 
voksede med 10% i 1994 og 13% i første halvår 1995. 
Ved hjælp af en stramning af pengepolitikken lykkedes det at bremse 
hyperinflationen i andet halvår 1994. Inflationen forventes i 1995 at ligge på ca. 
30%, et fald i forhold til 1900% i 1994 på grund af en yderligere stramning af 
pengepolitikken og stigning i udbuddet af landbrugsprodukter. I løbet af de sidste 
to år har Armenien bevæget sig fra en stærkt ekspanderende finanspolitik, der var 
præget af meget store underskud, som blev finansieret ved hjælp af central­
banklån, til én politik med meget mindre underskud, som primært finansieres af 
eksterne kilder. Finansunderskuddet efter tilskud anslås at være faldet til ca. 10% 
af BNP i 1995 fra 16% i 1994 og ca. 50%i 1993. Der er gjort væsentlige 
fremskridt i strukturreformerne, især inden for prisliberalisering, omstrukturering 
af virksomheder og privatisering i mindre målestok. 
I Azerbaijan fortsatte faldet i BNP - ca. 20% om året mellem 1992 og 1994 -
med lavere takt - 15% - i første halvår af 1995, men i statistikkerne er der ikke 
taget hensyn til aktiviteterne inden for en ny uformel sektor, især inden for 
handel og tjenesteydelser. Hovedmålet for finanspolitikken i 1995 var 
pengestabilitet, og den gennemsnitlige månedlige inflation faldt til 1,5% i 
perioden april-oktober 1995 sammenlignet med en inflation på 1700% i 1994. Det 
var muligt på grund af den fiskale konsolidering, der blev indledt i 1995: på 
grund af nedskæringen i udgifterne blev finansunderskuddet bragt ned på anslået 
8% af BNP i forhold til 11% i 1994, idet hovedparten af underskuddet blev 
finansieret ved hjælp af eksterne midler, der er knyttet til undertegnelsen af 
olieaftaler med en række vestlige lande. I forbindelse med strukturreformerne er 
der gjort fremskridt med hensyn til liberaliseringen af priser og handel, men der 
skal stadig gøres en stor indsats hvad angår omstrukturering af virksomheder og 
privatisering. 
Efter det kraftige fald i Georgiens produktion mellem 1990 og 1994 - 70% - var 
økonomien i 1995 fortsat konfronteret med alvorlige flaskehalse, især på grund 
af energimanglen. Der var imidlertid tegn på en bedring i 1995, hovedsagelig på 
grund af stigningen i landbrugsproduktionen trods manglende basisinputs og en 
svag ejendomsstruktur. Det officielle arbejdsløshedstal var fortsat forholdsvis lavt 
(ca. 4%) i 1995, men en nylig uformel opgørelse viste en arbejdsløshed på over 
11%. Ved hjælp af en stram pengepolitik er det lykkedes at bremse 
hyperinflationen (en gennemsnitssats på 2,5% i de første otte måneder af 1995 
sammenlignet med 66% i de første ni måneder af 1994) og stabilisere kursen på 
kuponer, der blev afløst af larien i oktober 1995. Finansunderskuddet efter tilskud 
blev reduceret til ca. 7% i 1995, hvilket hovedsagelig skyldes den betydelige 
nedskæring i udgifterne og salg af udefra kommende fødevarehjælp. Udviklingen 
på indtægtssiden er imidlertid fortsat svækket. Der er indført en række 
56 
strukturreformer (prisliberalisering, ophævelse af statsordresystemet, privatise­
ringsproces). Der skal dog stadig gennemføres betydelige foranstaltninger, især 
inden for privatisering, jordreformer og fastlæggelse af en passende juridisk 
ramme for en markedsbaseret økonomi. 
2. BETALINGSBALANCEN 
På grund af stigningen i importen i forbindelse med de officielle overførsler blev 
situationen omkring Armeniens løbende poster inden overførsler yderligere 
forringet udtrykt i dollar i første halvår 1995. Underskuddet udtrykt i procent af 
BNP faldt imidlertid fra 35% i 1994 til 25% i samme periode. På grund af køb 
under IMF-programmerne og lån fra Verdensbanken steg de officielle reserver 
i 1995 til ca. 100 mio. USD (eller to måneders import) i november. I første 
halvår 1995 holdt dram-kursen sig stabil i forhold til dollaren, mens den reelle 
effektive vekselkurs steg med ca. 4%, hvilket er udtryk for en nedskrivning i 
forhold til det tidligere Sovjetunionens valutaer, der mere end udlignes af en 
opskrivning i forhold til valutaerne uden for det tidligere Sovjetunionen. 
Meget af den seneste forværring i Azerbaijans løbende poster skyldes et kraftigt 
fald i bytteforholdet (en stigning i importpriser fra NIS-landene til verdens-
prisniveau og stigning i transportomkostningerne på grund af krigssituationen i 
nabostaten Tjetjenien). Udtrykt i procent af BNP var der tale om en forværring 
i handelsbalancen og de løbende poster på henholdsvis 7% og 8,5% i 1994 til 
12,5% og 16,9% i 1995. Der blev i 1995 registreret betydelig tilstrømning på 
kapitalposterne på grund af anvendelsen af EU-lånet til import af fødevarer og 
medicin, men også på grund af virkningerne af undertegnelsen mellem regeringen 
og et konsortium bestående af internationale olieselskaber om en olieproduktions-
aftale. Disse tilførsler samt IMF's udbetalinger resulterede i en styrkelse af de 
internationale reserver, som nåede op på ca. 140 mio. USD - svarende til to 
måneders import - ved udgangen af 1995, og som forventedes at stige yderligere 
inden udgangen af 1995. Som følge af en stramning af kreditpolitikken i 
begyndelsen af 1995 og den hermed forbundne rentestigning til positive 
realniveauer holdt manat-kursen sig relativt stabil i forhold til US-dollaren i 1995 
efter en devaluering på over 90% i 1994. 
Til dels på grund af et kraftigt fald i gasforbruget forventes Georgiens handels­
underskud at falde med 28% i første halvår 1995. Situationen med hensyn til de 
løbende poster, inden overførsler, har fulgt samme udvikling som handels­
balancen med et forventet underskud i 1995 på 410 mio. USD (ca. 16% af BNP), 
hvilket er en nedgang i forhold til 450 mio. USD (35% af BNP) i 1994. De 
seneste års underskud på de løbende poster er hovedsagelig blevet finansieret ved 
hjælp af de officielle overførsler. Kapitalbalancen, der domineres af officielle 
overførsler, har udvist underskud siden 1994 på grund af de store rente- og 
afdragsbetalinger. Det heraf følgende underskud på den samlede betalingsbalance 
blev stort set finansieret gennem akkumulering af restancer, hvilket er udtryk for, 
at de officielle reserver er næsten opbrugt. Disse reserver voksede imidlertid 
kraftigt i 1995 til 165 mio. USD eller ca. tre måneders import ved udgangen af 
november. Denne stigning skyldtes til dels planlagte træk på IMF-kreditter, men 
også den vellykkede indførelse af den nye valuta, larien. Vekselkursudviklingen 
i 1995 har været kraftigt påvirket af centralbankens interventioner, som har haft 
57 A 
til formål at neutralisere virkningen af kreditekspansionen for centralregeringen. 
Dette resulterede i en forholdsvis stabil officiel valutakurs og en væsentlig 
opskrivning af den reelle valutakurs. 
3. UDLANDSGÆLD 
De tre lande accepterede nul-løsningen med Den Russiske Føderation og indledte 
deres uafhængighed med få eksterne forpligtelser. Siden er situationen blevet 
kraftigt forværret, da Armenien og Georgien er i restancer med deres rente- og 
afdragsbetalinger, og Azerbaijan allerede har forhandlet en gældssanering. 
Armeniens udlandsgæld voksede hurtigt til 310 mio. USD ved udgangen af juni 
1995 (ca. 25% af BNP) og anslås at have nået ca. 350 mio. USD ved udgangen 
af 1995, medens de samlede rente- og afdragsbetalinger vil kunne nå op over 
20% af eksporten af varer og passive tjenesteydelser (non-factor). 
Ved udgangen af 1994 havde Azerbaijan akkumuleret en udlandsgæld på 
230 mio. USD, der vil kunne nå op på 277 mio. USD i 1995 (ca. 15% af BNP). 
I 1995 kunne Azerbaijan ikke indfri sine gældsforpligtelser, men kreditorerne -
Rusland, Turkmenistan og Tyrkiet - indvilligede i en gældsomlægning. Hele 
landets gæld består nu af og kort- og mellemfristet gæld, der skal tilbagebetales 
mellem 1996 og 1999. 
Ved udgangen af 1994 havde Georgien akkumuleret en udlandsgæld på næsten 
1 mia. USD (80% af BNP). Landet er nu i restancer med størstedelen af denne 
gæld, der blev optaget for at finansiere importen. I første halvår 1995 blev rente-
og afdragsbetalingerne anslået til 119 mio. USD (over 50% af eksporten af varer 
og passive tjenesteydelser (non-factor)). I betragtning af denne meget store 
gældsbyrde har Georgiens myndigheder henvendt sig til kreditoren og anmodet 
om finansiel støtte med henblik på at bringe landets eksterne forpligtelser i 
overensstemmelse med dets meget begrænsede evne til at betale renter og afdrag. 
58 A 
O. UKRAINE 
1. DEN ALMINDEUGE ØKONOMISKE SITUATION 
Efter et kraftigt produktionsfald mellem 1990 og 1994 var der en mærkbar 
opbremsning i nedgangen i BNP i 1995 (gennemsnitlig ændring på - 13% i 
forhold til - 23% i 1994). Industriproduktionen skønnes at være faldet med ca. 
20% sidste år efter et fald på 36% i 1994. Det officielle arbejdsløshedstal på 
0,4% afspejler stadig ikke det langvarige fald i produktionen. Den Internationale 
Arbejdsorganisation anslår, at den skjulte arbejdsløshed når helt op på 20%. 
I første halvår 1995 fortsatte Ukraines myndigheder stabiliseringspolitikken, først 
som led i IMF's systemtransformationsfacilitet fra oktober 1994 og derefter som 
led i IMF's standby-aftale fra april 1995. Den forholdsvis stramme penge- og 
kreditpolitik resulterede i en hurtig opbremsning af inflationen til en månedlig 
sats på 5% i midten af 1995. En lempelse af politikken i sommermånederne 
forhindrede imidlertid en yderligere nedsættelse af inflationen i andet halvår 1995 
til det fastsatte mål på 1-2%. I gennemsnit faldt inflationen fra 401% i 1994 til 
180% i 1995. 
Budgetunderskuddet på kontantbasis blev mere end halveret fra 8,6% af BNP i 
1994 til 4,1% i 1995. Det fastsatte mål på 3,3% af BNP blev imidlertid ikke 
nået, hvilket hovedsagelig skyldes regeringens beslutning om at udvide 
budgetgarantierne for Ukraines gasimport fra Rusland ud over den fastsatte 
tidsfrist i september 1995. Det var en vigtig årsag til IMF's beslutning i 
december om at udsætte afslutningen af den tredje kvartalsrevision i henhold til 
standby-aftalen, indtil programmet er på rette spor igen. Overskridelsen af de 
offentlige udgifter skyldes imidlertid også store lønstigninger til statsansatte og 
støtte til kulminesektoren. 
Mellem efteråret 1994 og foråret 1995 blev der gennemført en række vigtige 
reformer, herunder liberalisering af priser og valutamarkedet samt en kraftig 
nedskæring af statsindkøb i landbrugssektoren. Reformprocessen blev imidlertid 
kraftig bremset, og inden for nogle områder var der endog tale om tilbageslag. 
Udviklingen var især utilfredsstillende hvad angår privatiseringen, men udenrigs­
handelspolitikken var endvidere ikke tilstrækkelig liberaliseret, således at den 
fortsat hindrede eksporten, især af landbrugsprodukter. 
2. BETALINGSBALANCEN 
Ukraines betalingsbalancesituation var stadig meget vanskelig i 1995. Under­
skuddet på de løbende poster stabiliserede sig på 1,4 mia. USD (ca. 4,5% af 
BNP). Underskuddet på handelsbalancen holdt sig også uændret på 2,1 mia. 
USD. Den tidligere nedgang i handelsmængden (i en størrelsesorden af 15% i 
1994) blev imidlertid bremset. Generelt var der en moderat stigning i eksporten 
(3%), selv om der var tale om en dynamisk ekspansion i forhold til Vesten 
(15%). Importen fra de vestlige lande steg også kraftigt (ca. 10%), men generelt 
var der nedgang i importen på grund af den kraftige nedgang i energiimporten. 
59 
Som led i det program, der støttes af IMF, indvilligede Ukraines myndigheder 
i ikke at oparbejde flere restancer over for Rusland og Turkmenistan. Dette 
tilsagn dannede grundlag for, at Rusland i marts 1995 accepterede en omlægning 
af gælden for gasleverancer. I løbet af 1995, og især i forbindelse med 
begyndelsen af opvarmningssæsonen, blev der imidlertid igen oparbejdet restancer 
(især i forhold til Rusland). Det har haft stor betydning for suspensionen af 
standby-aftalen. Ved udgangen af 1995 androg de eksterne restancer 236 mio. 
USD. 
I 1995 var den eksterne finansiering noget lavere end forventet, hvilket 
hovedsagelig skyldes problemer i forbindelse med gennemførelsen af IMF-
programmet. Alligevel var der oparbejdet en bruttovalutareserve til et niveau, der 
svarer til en måneds import. 
3. UDLANDSGÆLD 
I 1995 var Ukraines udlandsgæld steget fra 7,1 mia. USD i 1993 til 8,1 mia. 
USD. Udtrykt i procent af BNP er der tale om et fald fra 29% til 24%. Forholdet 
mellem rente- og afdragsbetalinger på udlandsgælden og eksporten af varer og 
tjenesteydelser faldt fra 12% til 10%. Ukraines myndigheder drøfter i øjeblikket 
muligheden af, at Rusland indvilliger i en omlægning af en del af den gæld, der 
er oparbejdet i forbindelse med gasleverancerne. 
60 
Statistisk bilag 
Tabeller 1 
Forklarende bemærkninger 18 
Bilag: Definition af de i beretningen anvendte 
beløbsbetegnelser 24 
IÊBEL1 
KAPITALUDESTAENDER FOR GARANTIER FOR GODKENDTE TRANSAKTIONER 
(i mio. ECU) 
Transaktioner 
MEDLEMSSTATER 
A. Betalingsbalance 
1. Grækenland 
2. Italien 
B. Øvrige 
3. Euratom 
4. NIC og NIC TT 
5. EIB, Middethavsornradet 
Spanien, Grækenland, Portugal 
MEDLEMSSTATERNE 1 ALT 
TREDJELANDE . 
A. Finansiel støtte 
1. Ungarn 
2. Den Tjekkiske Republik 
3. Den Slovakiske Republik 
4. Bulgarien 
5. Rumænien 
6. Algeriet 
7. Israel 
8. Baltiske stater 
9. Moldova 
10. Ukraine 
11.Hviderusland 
12. Ex-USSR 
B. Øvrige 
13. EIB, Middelhavsområdet 
14. EIB, central- og østeuropæiske lande I 
15. EIB, central- og østeuropæiske lande II 
16. EIB, udviklingslande i Asien og Latinamerika 
17. EIB, Sydafrika 
I ALT TREDJELANDE 
TILSAMMEN Godkendte 
maksimumsbeløb 
14000 
2200 
8000 
4000 
6830 
1500 
26330 
1050 
250 
255 
400 
580 
600 
160 
220 
45 
265 
75 
1250 
6362 
1700 
3000 
750 
300 
17282 
43612 KapRaludeståender 
pr. 30.06.95 
1000 
4071 
741 
1289 
439 
7540 
440 
250 
125 
360 
455 
400 
160 
110 
25 
702 
1756 
658 
24 
107 
5572 
13111 KaptakJdestaender 
pr. 31.12.95 
1000 
4045 
720 
1113 
385 
7263 
440 
250 
125 
360 
510 
500 
160 
135 
45 
85 
30 
347 
1782 
837 
96 
149 
5851 
13114 Rest til 
udbetaling pr. 
31.12.95 
1200 
4000 
0 
0 
0 
5200 
260 
0 
130 
40 
70 
100 
0 
85 
0 
200 
45 
18 
3647 
844 
2905 
601 
300 
9245 
14445 
1) Der forudses ingen udbetaling. 
2) Tredje og fjerde tranche var endnu ikke udbetalt pr. 31.12.1995, da den italienske regering hidtil ikke 
har anmodet om disse udbetalinger. 
BILAG TIL TABEL 1 
OVERSIGT OVER EIB-TRANSAKTIONER PR. 31.12.95 
Transaktioner 
EIB, Middelhavsområdet 
Spanien, Grækenland, Portugal 
Tredjelande, EIB, Middelhavsområdet 
Central- og østeuropæiske lande I 
Central- og østeuropæiske lande II 
Udviklingslande i Asien og Latinamerika 
Sydafrika Godkendt 
långivning 
1500 
6362 
1700 
3000 
750 
300 Åbnede kreditter 
- annulleringer 
1465 
4972 
1647 
1894 
607 
45 Oprindeligt udbetalte 
beløb 
1576 
2715 
856 
96 
149 Udeståender 
pr. 31.12.95 
385 
1782 
837 
96 
149 
NB: Det oprindeligt udbetalte beløb kan til tider overskride det godkendte langivningsbeløb. Dette skyldes 
variationer i valutakurserne for ECU mellem datoen for kontrakternes underskrivelse og den 31.12.1995 
5 
UML2 
ARUGEMAKBIMUM6RISKaf<>RF/ELLE8SKAB88U0GerreT 
(Overslag I mb. ECU oé «undtag f udbetaMnoerr» pr. 31.12.19981 
MEDLEMSSTATER 1996 1907 1996 1999 2000 2001 2002 2003 TOTAL 
KAPITAL 
A. Betalingsbalance 
1. GnekenSand 
2. «Mm 
B. Strukturtan 
3. Euratom 
4. MC og NC TT 
6. EIB. Middelhavsområdet, tk». prat 
Spanien. QreakerHand. Portugal 600 
600 
153 
306 
73 647 
72 600 
1006 
67 60 2639 
46 23 1000 
4045 
720 
1100 
362 
Subtotal taptal 1633 1063 1747 109 2639 92 7226 
RENTER 
A. Betalingsbalance 
1. Graakantand 
2 «altan 
B. Strukturtan 
3. Euratom 
4 MCogNICTT 
5. EIB, Middelhavsområdet, Udi. prot 
Spanien. GrasKenland, Portugal 95 
266 46 
215 
27 48 
216 160 
1 
10 190 
1005 1 
113 
216 
Subtotal renter 
l ALT MEDLEMSSTATER 2068 1463 2060 299 2821 26 8873 
TREDJELANDE 
KAPITAL 
A. Finansiel støtte 
6. Ungarn 
7. Dan Tjekkiske RepubUk 
8. Den Slovakiske Republik 
9. Bulganen 
10. Rumssnlen 
11 Israel 
12. Aloeriet 
13. Ex-USSR 
14. De Baltiske Stater 
«Moldova 
16. Ukraine 
17. Hviderusland 
B. Garantier 
18. EIB, Middelhavsområdet « 
19. EIB, Central- og Østeuropa I og II 
20. BB. udv8dtnoslande I Asien og Latinamerika 260 
204 
134 
30 80 
127 
63 
140 
160 
260 
143 
141 
44 
12 100 
123 
62 
150 
165 
167 
63 
16 162 
83 
16 110 
5 
153 
87 
18 9 
17 
6 
142 
87 
18 25 
9 
17 
6 
134 
87 
19 9 
17 
6 
133 
80 
6 440 
250 
125 
360 
510 
160 
500 
347 
135 
32 
51 
18 
1155 
660 
105 
Subtotal kapital 628 1161 856 451 452 451 262 4749 
RENTER 
A. Finansiel etatte 
6. Ungarn 
7. Oen TJekWake Republik 
8. Den Slovakiske Republik 
9. Bulgarien 
10. Rumssnien 
11. Israel 
t2Aloa«rt 
14. Dft oftKMfO BHtM 
16 Moldova 
16. Ukraine 
17. Hviderusland 
1> UP MKMftøeViwrrtdWrt 
19 E1^ Central- og ØMeurapa I og H 
20 EIB. udvlkWnoslande I Asian on Lat)namarika_ 
Subtotal renter 
I ALT TREDJELANDE 
TILSAMMEN 1081 16 
26 
13 
36 
61 
16 
90 
7 
14 
6 
9 
3 
11» 
61 
6 10 
12 
6 
22 
51 
26 
14 
6 
9 
3 
57 
6 
1586 
(heraf Østeuropa) 
(heraf andre tredjelande) 751 
330 322 7 
33 
•» 
14 
5 
9 
3 
«Î 
53 
6 
244 
695 7 
14 
» 
14 
5 
9 
3 
*T 
«7 
5 
660 7 
6 
» 
3 
4 
9 
3 
70 
41 
5 6 
t0 
3 
3 
7 
2 
SC 
36 
4 4C 
29 
837 
749 871 
307 394 
300 378 
281 261 
409! 254 
316 1 360 
151 
184 2004 
334 6753 ' 
6 
TABELS 
TEORETISKE ÅRLIGE MAKSIMUMSRISICI FOR FÆILESSKABSBUDGETTET 
(Beløb I mio. ECU pâ grundlag af transaktioner, der er udbetalt, besluttet OQ foreslået af Kommissionen) 
1986 1897 1996 2000 2001 2002 2003 TOTAL 
MEDLEMSSTATER 
KAPITAL 
A. Betalingsbalance 
1. Grækenland 
2. Italien 
B. Strukturtan 
3. Euratom og NIC 
4. EIB. Spanien. Grækenland, Portugal 500 
500 
459 
73 991 
72 500 
1006 
185 
57 2539 2000 
23 2000 
21 1000 
8045 
1820 
362 
Subtotal kapital 1532 1063 1748 108 2639 92 2023 2021 11227 
RENTER 
A. Betalingsbalance 
1. Grækenland 
2. Italien 
B. Strukturtan 
3. Euratom og NIC 
4. EIB. Spanien, Grækenland. Portugal 95 
425 
152 
33 48 
553 
111 
27 48 
638 553 553 340 
7 
7 340 
2 
5 ,170 
2 
3 190 
3571 
329 
123 
Subtotal renter 705 738 735 583 575 354 347 175 4212 
I ALT MEDLEMSSTATER 2237 1801 2483 691 3215 447 2370 2196 15439 
TREDJELANDE 
KAPITAL 
A. Finansiel støtte 
5. Ungarn 
6. Den Tjekkiske Republik 
7. Den Slovakiske Republik 
8. Bulgarien 
9. Rumænien 
10. Israel 
11. Algeriet 
12. Ex-USSR 
13. De Baltiske Stater 
14. Moldova 
15. Ukraine 
16. Hviderusland 
17. Euratom, Central- og Østeuropa 
B. Garantier 
18. EIB. Middelhavsområdet 
19. EIB, Central- og Østeuropa I og II 
20. EIB, Udviklingslande - Asien og Latinamerika 
21. BEI, Sydafrika 260 
204 
134 
30 80 
127 
63 
140 
160 
250 
161 
141 
44 
12 100 
123 
62 
150 
185 190 
157 
63 
16 236 
164 
30 
3 80 
110 
5 
327 
269 
48 
11 70 
150 
9 
17 
6 
13 
420 
371 
65 
19 55 
100 
25 
12 
37 
11 
27 
459 
399 
69 
25 260 
80 
70 
100 
85 
12 
57 
11 
,40 
473 
393 
69 
25 700 
250 
125 
440 
580 
160 
600 
365 
220 
38 
111 
28 
80 
2347 
1733 
309 
83 
Subtotal kapital 628 1178 856 623 850 1140 1219 1675 8169 
RENTER 
A. Finansiel støtte 
5. Ungarn 
6. Den Tjekkiske Republik 
7. Den Slovakiske Republik 
8. Bulgarien 
9. Rumænien 
10. Israel 
11. Algeriet 
12. Ex-USSR 
13. De Baltiske Stater 
14. Moldova 
15. Ukraine 
16. Hviderusland 
17. Euratom, Central- og Østeuropa 
B. Garantier 
18. EIB. Middelhavsområdet 
19. EIB, Central- og Østeuropa I og II 
20. EIB, Udviklingslande - Asien og Latinamerika 
21. BEI, Sydafrika 
Subtotal renter 
I ALT TREDJELANDE 
TILSAMMEN 
(heraf Østeuropa) 
(heraf andre tredjelande) 57 
25 
20 
40 
55 
16 
55 
14 
18 
5 
19 
5 
10 
168 
112 
15 
2 
635 
1263 44 
25 
26 
44 
58 
16 
60 
7 
22 
6 
29 
6 
30 
262 
219 
33 
9 
897 
3500 
873 
390 2075 
3876 
1132 
943 36 
12 
20 
30 
58 
35 
22 
6 
29 
8 
50 
374 
337 
52 
18 
1086 
1942 
4425 
1290 
652 26 
14 
15 
40 
35 
22 
6 
29 
8 
70 
447 
402 
62 
20 
1194 
1817 
2508 26 
13 
15 
21 
35 
22 
6 
29 
8 
88 
456 
395 
61 
29 
1203 
2053 
5267 
984 
833 26 
13 
15 
13 
35 
11 
6 
29 
8 
94 
436 
361 
56 
28 
1129 
2269 
2716 26 
13 
8 
13 
20 
11 
5 
27 
7 
91 
408 
324 
50 
26 
1028 
2247 
4617 26 
8 
7 
10 
11 
3 
23 
6 
87 
376 
287 
45 
23 
912 
2587 
4783 
1086 
967 1060 
1209 1090 
1157 1466 
1121 267 
62 
118 
175 
263 
32 
285 
21 
139 
43 
211 
55 
520 
2927 
2437 
374 
155 
8083 
16252 
31691 
8980 
7272 
6 
UndarWkolridlfcttorar 
Lmd: Algeriet 
Rt5aJBNP-vækst(IS) 
Gas-ogoHerjrodu1dkxi(%-awdring) 
Inflationsrate (dec/dec.) 
Valutakurs (dinarer pr. USD) (trit. perioden) 
Nominel effektiv valutakurs (mndring 4. kvJ4. kv.) (- « depreciering) 
Real effektiv valutakurs (ændring 4. kv./4. kv.) (- » depreciering) 
Ofærrttkj s»Wo (1 % øf BHF) 
BetaJlngsbetance 
Eksport af varer og tjenester (i mia. USD) 
De løbende poster (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) 
Officielle valutareserver (ult. perioden) 
i mia. USD 
i måneders import af varer og tjenester 
Udlandsgæld 
Udlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mia. USD, ult perioden) 
mellem- og langfristet r> 1 ar) 
kortfristet (*<1år) 
Konvertibel gældsbetjening (i mia. USD) 
hovedstol 
renter 
Udlandsgæld/BNP (%) 
UdlaiKtsgasid/eksport af varer og tjenester (%) 
GæWsbetJening/eksport af varer og tjenester (%) 
Restancer (bade pa renter og hovedstol, I mio. USD) 
Gæktetetteteesaftater og gældssanering (mia. USD) 
JeT arrangementer 
Type/ingen 
(Dato/-) 
Førløber planmæssigt/ikke planmæssigt 
Indikatorer for tuwlttvaMiUghsd 
Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
S&P*s langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen (1) 
(antal lande) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen (1) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (2) 1993 
-2.0 
•0.6 
16,1 
24,0 
-7,9 
12.8 
•6.7 
11.0 
1.6 
0,0 
1,5 
1,9 
25,7 
25,0 
0,7 
9,1 
7,2 
1,9 
51,8 
206.8 
82,2 
Ingen 
Ingen 
Ingen 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
68 79 
(169) (170) 
Marts September 
62 69 
(127) (133) 
28.2 27,1 1994 
1.1 
-2.5 
34.9 
42.9 
-78,6 
-40.4 
-4,4 
9.5 
-6,9 
0,0 
2.6 
2,9 
29.6 
28.9 
0,7 
4.6 (3) 
3,2 
1.4 
67.7 
252,0 
48,7 (3) 
Ingen 
4,5 
SBA 
(5794-5795) 
Planmæssigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
92 96 
(167) (167) 
Marts September 
75 78 
(135) (135) 
26,3 24,6 1995 
Seneste data 
efter skøn (E) 
5.3 
1.5 
22.2 (E) 
52,2 
-21,7 
-34.5 
-2,8 
10,5 
-5,7 
100,0 
1,9 (nov) 
2.0 (nov) 
33,8 (E) 
n.a 
n.a. 
3.8 (3) 
2,2 (3) 
1.6 (3) 
78,5 (E) 
264.4 (E) 
49,1 
Ingen 
4,8 
SBA 
(5/94-5/95) 
EFF 
(5/95-5/98) 
Planmæssigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
102 107 
(187) (181) 
Marts September 
89 91 
(135) (135) 
23.5 22.8 
(1) 
(2) 
(3) Jo højere vurdenngstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. 
Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan 
forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for 
alle vurderede lande. 
Efter gældssanering 
6 
UmdeiMtotedMtatow 
•auras 
1993 1994 1995 
Seneste data 
eller skøn (E) 
Rea1BNP-vsBkst(l%) 
Industriproduktion (%-ændring) 
Arbejdsløshed (ud perioden) -11,6 
-10,0 
1.5 -20.0 
•36,0 
2.0 -7,0 (E) 
-10.0 (E) 
n.a 
Inflationsrate 
Valutakurs (rubler pr. USD) 
Nominel effektiv valutakurs 
Real effektiv valutakurs (dec/dec.) 
(gennemsnit) 
(ændring 4. kv/4. kv.) (• « depreciering) 
(ændring 4. kv/4. kv.) (- « depreciering) 1990 
932 
n.a 
n.a. 2220 
2202 
n.a. 
n.a. 290 (E) 
11500 
n.a. 
rva 
kMeatMg saldo (I % af BNF) -8,3 -1.7 -3,2 
!ømøWtnøSlMHetllC# 
Eksport af varer (i mk). USD) 
De løbende poster (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) 
Officielle valutareserver (ult. perloden) 
/ mio. USD 
i måneders import 2941 
-«,7 
18 
75,0 
0,3 3138 
-11,4 
10 
108.0 
0.3 3135 (E) 
-4.1 (E) 
20 (E) 
426.0 (E) 
1,5 
Udlandsgæld 
Udlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mio. USD, ult perioden) 
mellem- og langfristet f> 1 ar) 
kortfristet (-< 1er) 
Konvertibel gæktebetjening (i mio. USD) 
hovedstol 
renter 
Udlandsgæld/BNP (%) 
Udlandsga»kUeksport sf varer (%) 
GsBklsbetjening/eksport af varer (%) 
Restancer (bade på renter og hovedstol, i mia. USD) 
Gældssaneringsaflale 964,0 
n.a. 
n.a. 
14.7 
n.a. 
n.a. 
25,0 
33,0 
0,5 
n.a. 1500,0 
n.a. 
n.a. 
197,0 
n.a. 
n.a. 
20,0 
48,0 
5,7 
493 
med Rusland 
om 
gasrestancer 2085,0 (E) 
n.a. 
n.a. 
239,0 (E) 
178,0 (E) 
61,0 (E) 
22.0 (E) 
66.0 (E) 
7.6 (E) 
460 
med Rusland 
omgasrestancer 
IMF af miysjweirtaf 
Type/Ingen 
(Dato/-) 
Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt 
(-/Dato) STF 
(6793-6794) 
Ikke 
planmæssigt 
Se fodnote (3) STF 
(01/95) 
Se fodnote 
(3) SBA 
(7/95-6795) 
Ikke planmæssigt 
(4) 
Indikatomfbrlralrfcrawdigfeed 
Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult perioden) 
S&Ps langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen (1 ) 
(antal lande) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen (1) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (2) Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts Sept 
148 139 
(169) (170) 
Marts Sept 
100 
(127) (133) Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts Sept 
145 138 
(167) (167) 
Marts Sept. 
109 109 
(135) (135) 
15,5 15,7 Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts Sept. 
136 134 
(187) (181) 
Marts Sept. 
112 112 
(135) (135) 
15.2 15,5 
_L 
(1) 
<2) 
(3) 
(4) Jo højere vurdenngstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. 
Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan 
forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for 
alle vurderede lande. 
IMFs STF-program fra 1993 begyndte at afvige fra planen i starten af 1994. IMF gav imidlertid en positiv vurdering af 
regeringens program fra efteråret 1994, der ult 1995 blev støttet med den anden STF-tranche. 
Den første kvartalsvise gennemgang af programmet, der var planlagt tH at finde sted i december 1995, kunne ikke gennemføres 
Landerisikoindikatorar 
Land: Bulgarien 
Red BNP-vækst (i %) 
Industriproduktion (% ændring) 
Arbejdsløshed (uH perioden) 
Inflationsrate (uK. perioden) 
Valutakurs (lev pr. USD) (ult. perloden) 
Nominet effektiv valutakurs (ændring 4. kv./4. kv.) (- * depreciering) 
Real effektiv valutakurs (ændring 4. kv./4. kv.) (- « depreciering) 
Offentlig saldo (i % af BNP) 
Betalingsbalance 
Eksport af varer og tjenester (i mia. USD) 
De løbende poster (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) 
Officielle valutareserver, inkl. guld (ult. perioden) 
i mia. USD 
i måneders import af varer og tjenester 
Udlandsgæld 
Udlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mia. USD, uK. perioden) 
mellem- og langfristet (> 1 år) 
kortfristet (= < 1 år) 
Konvertibel gæktebetjening (i mia. USD) 
hovedstol 
renfer 
Udlandsgæld/BNP (%) 
Udlarxtegætd/eksport af varer og tjenester (%) 
Gældsbetjening/eksport af varer og tjenester (%) 
Restancer (bade pa renter og hovedstol, i mia. USD) 
Gældsletteteesaftaler og gældssanering 
IMF-aiTangernenter 
Type/ingen 
(Dato/-) 
Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt 
(-/Dato) 
Indikatorer for kreditværdighed 
Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
S&P's langsigtede vurdering af valutaudvlklingen (ult. perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen (1) 
(antal lande) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen (1) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (2) 1993 
-2,4 
-8,5 
16,3 
63.8 
32,7 
-33.5 
59,2 
-15,7 
3.7 
-12,8 
40 
1,0 
2,0 
12,5 
7.3 
5.2 
1.6 
1.1 
0.5 
120,5 
266,5 
33,7 
n.a. 
London-klub 
(roll-overs, og 
DDSR aftalt i 
princippet 
-
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
122 125 
(169) (170) 
Marts September 
91 89 
(127) (133) 
18.9 19.5 1994 
1,4 
4,0 
12,9 
121,9 
66,0 
-101,8 
n.a. 
-6,6 
4.2 
-0,2 
105 
1.3 
3,0 
10,4 
8,9 
1.5 
1,0 
0.5 
0,5 
109,3 
202,2 
18,4 
n.a. 
London-kJub 
DDSR (juli) 
Paris-klub 
gældssan. (april) 
SBA+STF 
(3/94-3/95) 
SBA suspenderet 
i september 94 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
88 98 
(167) (167) 
Marts September 
91 95 
(135) (135) 
19.8 20.8 1995 
Seneste data 
eder skøn (E) 
2,5 (E) 
2,8 (E) 
11.1 
33,0 
69,8 
-5.7 
n.a. 
-6.7 (E) 
4.8 (E) 
2,2 (E) 
165 (E) 
1,8 (okt.) 
3,6 (okt.) 
10,7 (E) 
9,2 (E) 
1.5 (E) 
1.1 (E) 
0.5 (E) 
0.6 (E) 
83,0 (E) 
159,6 (E) 
17,5 (E) 
0,0 
Ingen 
-
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
90 90 
(187) (181) 
Marts September 
93 94 
(135) (135) 
21.9 22.2 
(1 ) Jo højere vurdenngstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. 
(2) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan 
forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering 
for alle vurderede lande. 
& 
Landerisikoindikatorer 
Land: Den Tjekkiske Republik 
Real BNP-vækst (1 *>) 
IrKkntriprodtidJon (%-ændring) 
Arbejdsløshed (1 % af arbejdsstyrken) (ult. perioden) 
Inflationsrate (dec./dec.) 
Valutakurs (kor (ult. perioden) 
Nominel effektiv valutakurs (ændring 4. kv74. kv.) (- • depreciering) 
Real effektiv valutakurs (ændring 4. kv./4. kv.) (• « depreciering) 
Offentlig saldo (i % af BNP) 
Betalingsbalance 
Eksport af varer og tjenester (i mio. USD) 
De løbende poster (i % af BNP) 
Nøttoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) 
Officielle valutareserver (ult. perioden) 
i mia. USD 
i måneders import af varer og tjenester 
Udlandsgæld 
Udlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mia. USD, ult. perioden) 
mellem- og langfristet (> 1 år) 
kortfristet (• < 1 år) 
Konvertibel gældsbetjening (i mia. USD) 
hovedstol 
renter 
Udlandsgæld/BNP (%) 
Udlandsgæld/eksport af varer og tjenester (%) 
Gældsbetjening/eksport af varer og tjenester (%) 
Restancer (både på renter og hovedstol, i mio. USD) 
Gældslettelsesaftaler og gældssanering 
IMF-arrangementer 
Type/ingen 
(Dato/-) 
Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt 
(- /Dato) 
Indikatorer for kreditværdighed 
Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (uK. perioden) 
S&Ps langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen (1) 
(antal tande) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen (1) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (2) 1993 
-0,9 
•€.4 
3.5 
18,2 
29.9 
4.2 
19,3 
0.5 
16728 
0.5 
542 
3.9 
2,8 
8,5 
6.5 
2,0 
1.4 
0.9 
0.5 
27,0 
50,8 
8,4 
Ingen 
Ingen 
SBA 
(3/93-3/94) 
Planmæssigt 
Baa3 
BBB 
Marts September 
48 43 
(169) (170) 
Marts September 
42 40 
(127) (133) 
44.6 46.6 1994 
2.6 
2.3 
2.8 
10,2 
28.2 
0.0 
6,8 
0.1 
18837 
0.0 
749 
6.2 
4.2 
10.7 
7.8 
2.9 
2.5 
n.a. 
n.a. 
29.6 
54,7 
13.0 
Ingen 
Ingen 
SBA 
(3/93-3/94) 
Planmæssigt 
Al gæld til IMF 
betalt før tiden 
Baa2 Qun.) 
BBB+ Qui.) 
Marts September 
40 39 
(167) (167) 
Marts September 
40 39 
(135) (135) 
49.7 52.8 1995 
Seneste data 
eller skøn (E) 
5.2 
12.9 (nov.) 
2.9 
7.9 
26.3 (okt.) 
n.a. 
n.a. 
0.5 (E) 
22195 (E) 
-3.5 (E) 
1965 Qan.-sep.) 
12,9 (nov.) 
8,0 (nov.) 
15,0 Qun.) 
9,6 Qun.) 
5,4 Qun.) 
3.1 Qun.) 
n.a. 
n.a. 
31.0 Qun.) 
67,6 Qun.) 
14.0 (E) 
Ingen 
Ingen 
-
Baa1 (sep.) 
A (nov.) 
Marts September 
35 41 
(187) (181) 
Marts September 
33 30 
(135) (135) 
55.8 58.4 
(1) Jo højere vurdenngstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. 
(2) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan 
forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for 
alle vurderede lande. 
1 & 
Landerislkoindikatorer 
Land: Estland 
ReaiBNP-vækst(i%) 
Industriproduktion (%-ændring) 
Arbejdsløshed (ult. perioden) 
Inflationsrate (ult. perioden) 
Valutakurs (kroon pr. USD) (ult. perioden) 
Nominel effektiv valutakurs (ændring 4. kv./4. kv.) (- = depreciering) 
Real effektiv valutakurs (ændring 4. kv./4. kv.) (- • depreciering) 
Offentlig saldo (i % af BNP) 
Finansiel balance (1 ) 
Fiskal balance (1) 
Betalingsbalance 
Eksport af varer (i mio. USD) 
De løbende poster (i % af BNP) (eksW. off. overførsler) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. U! 
Officielle valutareserver (ult. perioden) 
i mio. USD 
i måneders import af varer 
Udlandsgæld 
Udlandsgæld 
(t konvertible valutaer, i mio. USD, ult. perioden) 
meUem- og langfristet (> 1 år) 
kortfristet (= <1 ar) 
Konvertibel gæktebetjening Q mio. USD) 
hovedstol 
renter 
Udlandsgæld/BNP (%) 
Udlandsgæld/eksport af varer (%) 
Gæidsbetjening/eksport af varer (%) 
Restancer (bade pA renter og hovedstol, i mio. USD) 
GaBfdstettersesaftaler og gældssanering 
IMF-arrangementer 
Type/ingen 
(Dato/-) 
Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt 
(-/Dato) 
Indikatorer for towNtværdighed 
Moody's langsigtede vurdering af vduteudviWingen (ult. perioden) 
S&P's langsigtede vurdering af vakrtaudviklingen (ult. perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen (2) 
(antal lande) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen (2) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (3) 1993 
-3,5 
-27,0 
1,7 
35,7 
13,2 
n.a. 
n.a. 
1.4 
-0.7 
801 
-5.7 
160,0 
388 
4.0 
135.5 
n.a. 
n.a. 
13,5 
n.a. 
n.a. 
8,6 
17,0 
1.7 
Ingen 
Ingen 
SBA/STF 
(10/93-3/95) 
Planmæssigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
126 122 
(169) (170) 
Marts September 
81 84 
(127) (133) 
21.4 20.9 1994 
4,0. 
10,0 
4.0 
41,6 
13,0 
n.a. 
n.a. 
0.9 
0.0 
1328 
-9,0 
212,0 
447 
3.2 
271 
n.a. 
n.a. 
2.1 
0 
2.1 
7,7 
17.1 
1.5 
Ingen 
Ingen 
SBA/STF 
(10/93-3/95) 
Planmæssigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
105 102 
(167) (167) 
Marts September 
88 86 
(135)(135) 
20.7 23.6 1995 
Seneste data 
etter skøn (E) 
4,0 (E) 
n.a. 
5.4 
28,0 
11,5 
25,0 
0,8 (E) 
0.3 (E) 
1913 (E) 
-10,6 (E) 
190,0 (E) 
584 (E) 
2,8 (E) 
353 (E) 
n.a. 
n.a. 
23 (E) 
0 (E) 
23 (E) 
9,9 (E) 
13,5 (E) 
1.2 (E) 
ingen 
Ingen 
SBA 
(4/95-4/96) 
Planmæssigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
66 76 
(187) (181) 
Marts September 
79 79 
(135) (135) 
25.4 26.3 
(1 ) Det offentliges nettolangtvning indgår Ikke i finansiel balance, men i fiskal balance. 
(2) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. 
(3) Landene vurderes på en skala fra 0 ti) 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan 
forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for 
alle vurderede lande. 
£> E> 
' Landerisikoindikatorer 
Land: Ungarn 
ReaJBNP-*ækst(i%) 
Industriproduktion (%-ændring) 
Arbejdsløshed (i % af arbejdsstyrken) (ult. perioden) 
Inflationsrate (dec./dec.) 
Valutakurs (forinter pr. USD) (ult. perioden) 
Nominel effektiv valutakurs (ændring 4. kv./4. kv.) (• - depreciering) 
Real effektiv valutakurs (ændring 4. kv./4. kv.) (- » depreciering) 
Konsolideret saldo på statsbudgettet (i % af BNP) (GFS-definttfon) 
Betalingsbalance 
Eksport af varer og tjenester (j mio. USD) 
De løbende poster (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) 
Officielle valutareserver (uK. perioden) 
i mia. USD 
i måneders import af varer 
Udlandsgæld 
Udlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mia. USD, uH. perioden) 
mellem- og langfristet (> 1 år) 
kortfristet (» < 1 år) 
Konvertibel gæktebetjening (i mia. USD) 
hovedstol (1) 
renter 
Udlandsgæld/BNP (%) 
Udlandsgæld/eksport af varer og tjenester (%) 
Gældsbetjerring/eksport af varer og tjenester (%) 
Restancer (både på renter og hovedstol, i mio. USD) 
Gældslettelsesaftaler og gældssanering 
IMFHHTangementer 
Type/ingen 
(Dato/-) 
Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt 
(-/Dato) 
Indikatorer for kreditværdighed 
Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
SAP's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen (2) 
(antal lande) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen (2) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (3) 1993 
•0,8 
4.0 
12.1 
21.1 
100,7 
-3.1 
10.2 
-7.5 
10371 
-9.6 
2328 
6.7 
7.1 
24.6 
22.6 
2,0 
4.9 
3.3 
1.6 
68,0 
237.2 
47.4 
ingen 
Ingen 
SBA 
(9/93-12/94) 
Planmæssigt 
Ba1 
BB+ 
Marts September 
47 46 
(169) (170) 
Marts September 
43 43 
(127) (133) 
44.3 44.8 1994 
2.9 
9,0 
10.9 
21.2 
111.0 
-14.3 
0,0 
•«.1 
10219 
-9.5 
1100 
7.0 
7.4 
28.5 
26.1 
2,4 
6.2 
4.3 
1,9 
69,5 
278,9 
60,8 
Ingen 
Ingen 
SBA 
Første gennemgang 
ikke afsluttet 
Ba1 
BB+ 
Marts September 
44 46 
(167)(167) 
Marts September 
43 44 
(135)(135) 
46.1 46.2 1995 
Seneste data 
eller skøn (E) 
2.0 (E) 
6.0 
10.4 
28,5 
134.6 (oct.) 
-25.4 (Q3) 
-6.4 (Q3) 
-3.0 (E) 
16759 (E) 
-6.0 (E) 
3300 (E) 
11,9 
12,0 
31,7 (nov.) 
28.5 (nov.) 
3.2 (nov.) 
8.4 (E) 
n.a. 
n.a. 
74.1 (E) 
189.2 (E) 
50,0 (E) 
Ingen 
Ingen 
Ba1 
BB+ 
Marts September 
50 44 
087) (181) 
Marts September 
45 48 
(135) (135) 
46.4 45.0 
(1 ) Inkl. førtidige tilbagebetalinger. 
(2) Jo højere vurderingstal. desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. 
(3) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan 
forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for 
alle vurderede lande. 
B 
—— Und: Isnel 
RealBNP-vækst<l%) 
Industriproduktion (%-aandring) (i konstante 1990-priser) 
Arbejdsløshed (gennemsnit) 
Fcirbrugerprismdeks (dacJdec.) 
Valutakurs (shekeler pr. U8D (ult perioden) (ult. perioden) 
Norrtinel effektiv valutakurs over for USD (ændring 4. kvJ4. kv.) (- - depreciering) 
OffMtllg saido (i % af BNP) 
BetallngsbalMce 
Varehandel (i mia. USD) 
De løbende poster (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) 
Officielle valutareserver (ult. perioden) 
i mia. USD 
i måneders import af varer og tjenester 
Udlandsgæld 
Udlandsgæld (eksterne bruttopassiver) 
(i mia. USD, ult perioden) 
mellem- oø langfristet (>1år) 
kortfristet (-< 1er) 
Gæktebetjening (i mia. USD) 
hovedstol* 
renter 
Udlandsgæld/BNP (%) 
Udlandsgæld/eksport (%) 
Gældsbetjening/eksport af varer og tjenester (%) 
Restancer (både på renter og hovedstol, i mio. USD) 
GaBldsletteteesaftater og gældssanering 
IMr m wiganiaiitai' 
Type/ingen 
(Dato/-) 
Forløber planmaassigt/lkke planmæssigt 
(•/Dato) 
Indtlaawer 1er kraøttvænttøhed 
Moody's langsigtede vurdering af vakitaudviklingen (ult perloden) 
S&P*s langsigtede vurdering af valutaudvikHngen (ult perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen (1) 
(antal lande) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen (1) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (2) 1983 
6,5 
10,0 
11.3 
2,986 
•«.1 
1.8 
-2.5 
14.9 
-1.8 
0 
6,382 
2,4 
36,1 
n.a. 
n.a. 
4,1 
1.9 
2.2 
56.8 
242,3 
14,0 
Ingen 
Ingen 
Ingen 
Ingen vurdering 
8BB+ 
Marts Sept 
29 29 
(169) (170) 
Marts Sept. 
46 46 
(127) (133) 
39.6 40,5 1994 
6,5 
7.2 
7.8 
14,5 
3,018 
-8,1 
2.4 
-2,0 
16,5 
-3,0 
406 
6,689 
2,5 
40.0 
n.a. 
n.a. 
4.6 
2,2 
2,4 
54,2 
226,7 
14,9 
Ingen 
Ingen 
Ingen 
Ingen vurdering 
BBB* 
Marts Sept 
30 33 
(167) (167) 
Marts Sept. 
46 43 
(135) (135) 
43,4 46.5 1995 
Seneste date 
alter skøn (E) 
6,9 (E) 
n.a 
6.3(E) 
8.0(E) 
3140.000 
•4.0 (E) 
0,9 (E) 
-3.5 (E) 
17,8 (E) 
-6.2 (E) 
1,350 (E) 
8,158 (E) 
2.6 (E) 
46.8 (E) 
n.a 
n.a. 
na 
n.a. 
n.a. 
58.9 (E) 
262,9 (E) 
13,0 (E) 
Ingen 
Ingen 
Ingen 
A3 
A-
MartsSept. 
31 31 
(187) (181) 
Marts Sept 
43 42 
(135) (135) 
47.9 49.2 
(1) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pégaaldende tands kreditværdighed 
(2) Landene vurderes pi en skala fra 0 «1100. hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misUghoklelse. Et givet land kan 
forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for 
alle vurderede lande. 
Omfatter Ikke kortfristet gæld. 
\o 5 
Landerislkoindikatorer 
Land: Letland 
Real BNP-vækst (i %) 
Industriproduktion (%-ændring) 
Arbejdsløshed (ult. perioden) 
Inflationsrate (dec./dec.) 
Valutakurs (lat pr. USD) (ult. perioden) 
Nominel effektiv valutakurs (ændring 4. kv./4. kv.) (- = depreciering) 
Real effektiv valutakurs (ændring 4. kv./4. kv.) (- = depreciering) 
Offentlig saldo (i % af BNP) 
Finansiel balance (1) 
Fiskal balance (1) 
Betalingsbalance 
Eksport (i mio. USD) 
De løbende poster, ekskl. officielle overførsler (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) 
Officielle valutareserver (ult. perioden) 
i mio. USD 
i måneders import af varer og tjenester 
Udlandsgæld 
Udlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mio. USD, ult. perioden) 
mellem- og langfristet (> 1 år) 
kortfristet (= < 1 år) 
Konvertibel gældsbetjening (i mio. USD) 
hovedstol 
renter 
Udlandsgæld/BNP (%) 
Udlandsgæld/eksport af varer (%) 
Gasktebetjening/eksport af varer (%) 
Restancer (både på renter og hovedstol, i mio. USD) 
Gældslettelsesaftaler og gældssanering 
IMF-arrangementer 
Type/ingen 
(Dato/-) 
Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt 
(-/Dato) 
Indikatorer for kreditværdighed 
Moody's langsigtede vurdering af valutaudvikiingen (ult. perioden) 
SAP's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen (2) 
(antal lande) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen (2) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (3) 1993 
-12,0 
-32,6 
5,8 
34,8 
0,595 
n.a. 
n.a. 
1,0 
0,6 
998 
4,6 
51 
510 
5,6 
225 
225 
0 
20 
n.a. 
n.a. 
10,0 
24,0 
2.0 
Ingen 
Ingen 
SBA/STF 
(12/93 - 3/95) 
Planmæssigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
133 132 
(169) (170) 
Marts September 
89 87 
(127) (133) 
19.5 20.0 1994 
2,0 
-2,2 
7,0 
26,0 
0,548 
n.a. 
n.a. 
-1.7 
-4.1 
951 
-4.6 
155 
620 
5,5 
359 
359 
0 
27 
20 
7 
10,0 
38,0 
3,0 
Ingen 
Ingen 
SBA/STF 
(12/93-3/95) 
Planmæssigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
104 125 
(167) (167) 
Marts September 
94 92 
(135) (135) 
19.6 21.3 1995 
Seneste data 
eller skøn (E) 
0,0 (E) 
n.a. 
6,3 
23,0 
0,512 
0.0 
20.0 
-3.8 (E) 
-4.4 (E) 
1204 (E) 
-4,0 (E) 
153 (E) 
600 (E) 
4,8 (E) 
540 (E) 
540 (E) 
0 (E) 
31 (E) 
16 (E) 
15 (E) 
12,0 (E) 
45,0 (E) 
2,6 (E) 
Ingen 
Ingen 
SBA 
(4/95 - 4/96) 
Planmæssigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
106 116 
(187) (181) 
Marts September 
91 89 
(135) (135) 
22.6 23.4 
(1) Det offentliges nettolångivning indgår ikke i finansiel balance, men i fiskal balance. 
(2) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende tands kreditværdighed. 
(3) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan 
forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle 
vurderede lande. 
W 6 
Landerisikoindikatorer 
Land: Litauen 
1993 1994 1995 
Seneste data 
eller skøn (E) 
Real BNP-vækst (I %) 
Industriproduktion (%-ændring) 
Arbejdsløshed (ult. perioden) -16,2 
^17,0 
1.6 1.5 
1,0 
4,0 3.0 (E) 
15,0 (E) 
6.1 
Inflationsrate 
Valutakurs (litas pr. USD) 
Nominel effektiv valutakurs 
Real effektiv valutakurs (ult perioden) 
(ult. perioden; fastsat pr: 1.4.94 for 1994) 
(ændring 4. kv74. kv.) (- * depreciering) 
(ændring 4. kv./4. kv.) (- * depreciering) 188,6 
3,9 
n.a. 
n.a. 45 
4.0 
n.a. 
n.a. 35 
4,0 
0,0 
30,0 
Offentlig saldo (i % af BNP) 
Finansiel balance (1) 
Fiskal balance (1) 0,9 
-4,6 -1,5 
-4,2 -1,5 
-3.4 (E) 
(E) 
Betalingsbalance 
Eksport (i mk). USD) 
De løbende poster (i % af BNP), uden off. overførsler 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) 
Officielle valutareserver (ult. perioden, udenlandsk bruttoaktiver) 
i mio. USD 
i måneders import af varer og tjenester 1877 
-8,3 
23 
410 
2,4 1930 
-4,3 
60 
588 
2,7 2250 
-3,4 
55 
800 
3,5 (E) 
(E) 
(E) 
Udlandsgæld 
Udlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mio. USD, uK. perioden) 
mellem- og langfristet (> 1 år) 
kortfristet (= < 1 år) 
Konvertibel gækjsbetjening (i mio. USD) 
hovedstol 
renter 
Udlandsgæld/BNP (%) 
Udlandsgæki/eksport af varer og tjenester (%) 
Gsaldsbetjening/eksport af varer og tjenester (%) 
Restancer (bade på renter og hovedstol, i mk). USD) 
Gæktelettetsesaftater og gældssanering 345,3 
n.a. 
n.a. 
15,0 
n.a. 
n.a. 
11.2 
16,3 
0,7 
Ingen 
Ingen 530 
n.a. 
n.a. 
25,4 
n.a. 
n.a. 
9,7 
25,0 
1.0 
Ingen 
Ingen 860 
n.a. 
n.a. 
43,0 
38 
5 
11,0 
35,0 
2,0 
Ingen 
Ingen (E) 
(E) 
(E) 
(E) 
(H) 
(E) 
(E) 
IMF-arrangementer 
Type/ingen 
(Dato/-) 
Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt 
(-/Dato) SBA/STF 
(10/93-3/94) 
Planmæssigt STF (10/93 - 3/ 
EFF (10/94-11 
Planmæssigt EFF 
(10/94 -10/97) 
Planmæssigt 
Indikatorer for kreditværdighed 
Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
S&Ps langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen (2) 
(antal lande) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen (2) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (3) Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
134 130 
(169) (170) 
Marts September 
91 93 
(127) (133) 
18.9 19.0 Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
110 121 
(167) (167) 
Marts September 
97 96 
(135) (135) 
18.4 20.0 Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
108 118 
(187) (181) 
Marts September 
95 90 
(135) (135) 
21.7 22.9 
(1 ) Det offentliges nettolångivning indgår ikke i finansiel balance, men i fiskai balance. 
(2) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. 
(3) Landene vurderes på en skala fra. 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan 
forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af deri gennemsnitHge samlede vurdering for alle 
vurderede lande. 
tZ (b 
""' Landerisikoindikatorer 
Land: Moldova 
Real BNP-vækst (i %) 
IrKlustriproduktion (%-ændring) 
Arbejdsløshed (i % af arbejdsstyrken) (ult. perioden) 
Inflationsrate (ult. perioden) 
Valutakurs (lei pr. USD) (ult. perioden) 
Nominel effektiv valutakurs (ændring 4. kv./4. kv.) (- = depreciering) 
Real effektiv valutakurs (ændring 4. kv./4. kv.) (- = depreciering) 
Offentlig saldo (i % af BNP) 
Betalingsbalance 
Eksport af varer (i mio. USD) 
De løbende poster (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) 
Officielle valutareserver (ult. perioden) 
i mio. USD 
i måneders import af varer 
Udlandsgæld 
Udlandsgæld 
0 konvertible valutaer, i mio. USD, ult. perioden) 
mellem- og langfristet (> 1 år) 
kortfristet (= < 1 år) 
Konvertibel gældsbetjening (i mio. USD) 
hovedstol 
renter 
Udlandsgæld/BNP (%) 
Udlandsgæld/eksport af varer (%) 
Gældsbetjening/eksport af varer (%) 
Restancer (både på renter og hovedstol, i mio. USD) 
Gældslettelsesaftaler og gældssanering 
IMF-arrangementer 
Type/ingen 
(Dato/-) 
Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt 
(-/Dato) 
Indikatorer for kreditværdighed 
Mood/s langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
S&Fs langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen (1) 
(antal lande) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen (1) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (2) 1993 
-8,7 
-7,2 
n.a. 
837 
3,64 
n.a. 
n.a. 
-6,8 
451 
-9.3 
14,0 
76,6 
1,4 
168,0 
n.a. 
n.a. 
5,0 
n.a. 
n.a. 
23,0 
37,3 
1.1 
Ingen 
Ingen 
SBA 
(3/93 - 3/94) 
Planmæssigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
159 160 
(169) (170) 
Ingen vurdering 1994 
-31,2 
-30.0 
1.0 
116 
4.27 
n.a. 
n.a. 
-8,1 
617 
-12,9 
23.0 
178,8 
3,0 
343,0 
n.a. 
n.a. 
12,3 
n.a. 
n.a. 
26,0 
55,6 
2.0 
Ingen 
Ingen 
SBA 
(12/93-3/95) 
Planmæssigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
148 155 
(167) (167) 
Ingen vurdering 1995 
Seneste data 
eller skøn (E) 
1.0 (E) 
-10,0 (E) 
2,0 (E) 
24 
4,50 
n.a. 
n.a. 
-4.0 (E) 
653 (E) 
-3.5 (E) 
19.7 (E) 
265 
4,8 
652,0 (E) 
n.a. 
n.a. 
84,9 (E) 
n.a. 
n.a. 
42,0 (E) 
99,8 (E) 
13.0 (E) 
Ingen 
Ingen 
SBA 
(3/95 - 3/96) 
Planmæssigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
157 141 
(187) (181) 
Ingen vurdering 
(1 ) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. 
(2) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan 
forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle 
vurderede lande. 
\b 5 
Landerlsikolndlkatorer 
Land: Rumænien 
Real BNP-vækst (i %) 
Industriproduktion (% ændring) 
Arbejdsløshed (uK. perioden) 
Inflationsrate (dec/dec.) 
Valutakurs (tei pr. USD) (ult. perioden) 
Nominel effektiv valutakurs (ændring 4. kv./4. kv.) (- = depreciering) 
Real effektiv valutakurs (ændring 4. kvJ4. kv.) (- » depreciering) 
Offentlig saWo (i % af BNP) 
Betalingsbalance 
Eksport af varer og tjenester (i mia. USD) 
De løbende poster (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) 
Officielle valutareserver (ult. perioden) 
i mio. USD 
i måneders import af varer og tjenester 
Udlandsgæld 
Udlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mia. USD, ult. perioden) 
mellem- og langfristet (> 1 år) 
kortfristet (= < 1 år) 
Konvertibel gæktebetjening (i mio. USD) 
hovedstol 
renter 
Udlandsgæld/BNP (%) 
Udlandsgæld/eksport af varer og tjenester (%) 
GæWsbetjenlng/eksport af varer og tjenester (%) 
Restancer (både på renter og hovedstol, i mio. USD) 
Gældslettelsesaftaler og gældssanering 
IMF-arrangernenter 
Type/ingen 
(Dato/-) 
Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt 
(-/Dato) 
Indikatorer for kreditværdighed 
Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
S&P's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
Êuromoney 
Position i rangordningen (1 ) 
(antal lande) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen (1) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (2) 1993 
1.3 
7.7 
10,2 
295,5 
1276 
-56,9 
39,7 
-0,1 
4,9 
-4,8 
48 
52 
0,1 
4,4 
3,4 
1.0 
330 
147 
183 
21,4 
81,0 
6,4 
Ingen 
Ingen 
Ingen 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
66 75 
(169) (170) 
Marts September 
73 75 
(127) (133) 
24.2 24.4 1994 
3,9 
9,9 
11,0 
61,7 
1767 
-29,4 
n.a. 
-1,0 
6,1 
-1.8 
416 
591 
1.1 
5,5 
4.5 
1.0 
586 
393 
193 
18,9 
81,0 
8.9 
Ingen 
Ingen 
SBA/STF 
(5/94-12/95) 
Planmæssigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
74 77 
(167) (167) 
Marts September 
76 74 
(135) (135) 
25.4 26.2 1995 
Seneste data 
eller skøn (E) 
5.0 (E) 
14,0 (E) 
9,0 (E) 
24,3 (E) 
2547 (od.) 
n.a. 
n.a. 
-2.8 (E) 
7.4 (E) 
-4,7 (E) 
306 (E) 
695 
0,6 
6,0 (E) 
4,8 (E) 
1.2 (E) 
653 
428 
225 
18.7 (E) 
80,0 (E) 
13,0 (E) 
Ingen 
Ingen 
SBA udvidet 
i 1997 
og forøget 
Planmæssigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
68 64 
(187) (181) 
Marts September 
73 71 
(135) (135) 
28.1 29.7 
(1 ) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. 
(2) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan 
forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle 
vurderede tande. 
K e> 
Landerisikoindikatorer 
Land: Rusland 
Real BNP-vækst (i %) 
Industriproduktion (%-ændring) 
Arbejdsløshed (ult. perioden) 
Inflationsrate (dec/dec) 
Valutakurs (rubler pr USD) (ult perioden) 
Nominel effektiv valutakurs (ændring 4 kv /4 kv ) (- = depreciering) 
Real valutakurs (1) (ændring dec /dec.) (• = depreciering) 
Offentlig saldo (i % af BNP) 
Betalingsbalance 
Eksport af varer og tjenester (i mia USD) 
De løbende poster (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mia USD) 
Officielle valutareserver (ult penoden) (ekskl guld) (nettotal) 
i mio USD 
i måneders import af varer og tjenester 
Udlandsgæld 
Udlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mia USD, ult perioden) 
mellem- og langfristet (> 1 år) 
kortfristet (= < 1 år) 
Konvertibel gældsbetjening (i mia USD) 
hovedstol 
renter 
Udlandsgæld/BNP (%) 
Udlandsgæld/eksport af varer og tjenester (%) 
Gældsbetjening/eksport af varer og tjenester (%) 
Restancer (både på renter og hovedstol, i mia USD) 
Gældslettelsesaftaler og gældssanering 
IMF-arrangementer 
Type/ingen 
(Dato/ -) 
Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt 
(- /Dato) 
Indikatorer for kreditværdighed 
Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
S&Fs langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen (2) 
(antal lande) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen (2) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (3) 1993 
-12,0 
-16,4 
5,1 
840 
1247 
-62,5 
-66,9 
-7,7 
58 
1,6 
0,7 
6,4 
1,3 
104,0 
n a 
n a 
19,4(4) 
14,7 
4,7 
31,0 
178,0 
34,0 
-6,0 
Paris-klub 
(gældssanering 
) 
STF 
(07/93 - 07/94) 
Ikke 
planmæssigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts Sept. 
141 137 
(169) (170) 
Marts Sept 
87 92 
(127) (133) 
20,2 19,0 1994 
-15,3 
-21,0 
7,1 
315 
3571 
n a 
-2,2 
-11,5 
66 
-0,4 
-0,2 
2,3 
0,4 
119,0 
n.a. 
n.a. 
19,6 (5) 
15,3 
4,3 
40,0 
180,0 
31,0 
-6,0 
Paris-klub 
(gældssanering) 
STF 
(07/93 - 07/94) 
Ikke 
planmæssigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts Sept. 
138 136 
(167) (167) 
Marts Sept 
98 100 
(135) (135) 
18,1 18,4 1995 
Seneste data 
eller skøn (E) 
-4,2 (E) 
-3,0 (E) 
8,2 
231 
4640 
-30 
72,0 
-3,9 (E) 
81 (E) 
1.6 (E) 
n.a. 
8.1 (E) 
1.2 (E) 
130,0 (E) 
n.a. 
n.a 
17,6 (5) 
12,3 
5,3 
33,0 (E) 
160,0 (E) 
22,0 (E) 
-6,0 
Paris-klub 
(gældssanering) 
SBA 
(04/95 - 04/96) 
Planmæssigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts Sept. 
141 142 
(187) (181) 
Marts Sept 
97 98 
(135) (135) 
19,5 19,4 
(1) 
(2) 
0) 
(4) 
(5) 
(6) Real valutakurs: (USD/rubelkurs x US-prisniveau) / (russisk prisniveau) 
Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. 
Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse Et givet land kan 
forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for 
alle vurderede lande 
Før gældssanering 
Efter gældssanering 
Siden 1992 har Ruskland ikke betalt renter og afdrag på privat gæld, der blev stiftet af det tidligere Sovjetunionen 
IS e> 
" c * Landerisikoindikatorer 
Land: Slovak Republic 
Real BNP-vækst (i %) 
Industriproduktion (%-ændring) 
Arbejdsløshed (% af arbejdsstyrken) (urt. perioden) 
Inflationsrate (dec ./dec.) 
Vakrtakurs (SKK pr. USD) (urt. perioden) 
Nominel effektiv valutakurs (ændring 4. kv./4. kv.) (- *» depreciering) 
Real effektiv valutakurs (ændring 4. kv./4. kv.) (- = depreciering) 
Offentlig saldo (i % af BNP) 
Betalingsbalance 
Eksport af varer og tjenester (i mio. USD) 
De løbende poster (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) 
Officielle valutareserver (ult. perioden) 
i mio. USD 
i måneders import af varer og tjenester 
Udlandsgæld 
Udlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mia. USD, ult. perioden) 
mellem- og langfristet (> 1 år) 
kortfristet (» < 1 år) 
Konvertibel gældsbetjening (i mio. USD) 
hovedstol 
renter 
Udlandsgæld/BNP (%) 
Udlandsgæld/eksport af varer og tjenester (%) 
Gæidsbetjening/eksport af varer og tjenester (%) 
Restancer (både på renter og hovedstol, i mio. USD) 
GækJslettelsesaftaler og gældssanering (mia. USD) 
IMF-arrangementer 
Type/ingen 
(Dato/ -) 
Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt 
(- /Dato) 
Indikatorer for kreditværdighed 
Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (urt. perioden) 
SAP's langsigtede vurdering af valutaudvildingen (urt. perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen (1) 
(antal lande) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen (1) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (2) 1993 
-4,1 
-8,6 
14,4 
25.1 
33.2 
n.a. 
-1.8 
-7,6 
7568 
-5,4 
134 
416 
0,6 
3,4 
2,7 
0,7 
674 
490 
184 
30,8 
44.5 
8,9 
Ingen 
Ingen 
STF 
(7/93 - 7/94) 
Planmæssigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
56 63 
(169) (170) 
Marts September 
57 57 
(127)(133) 
31 30.6 1994 
4.8 
7.0 
14,6 
11.7 
31,3 
n.a. 
2.4 
-2.7 
8983 
6,0 
184 
1691 
2,3 
3.9 
3.2 
0.7 
791 
n.a. 
n.a. 
31,1 
43,4 
8,8 
Ingen 
Ingen 
STF 
(7/93 - 7/94) 
SBA 
(7/94 - 3/96) 
Baa3 (maj) 
BB- (feb.) 
Marts September 
64 66 
(167) (167) 
Marts September 
59 59 
(135) (135) 
31.6 33.1 1995 
Seneste data 
eller skøn (E) 
7,4 Qan.-sep.) 
10.1 (nov.) 
12,8 (nw.) 
7.2 
29,5 (sep.) 
n.a. 
n.a. 
-2.5 (E) 
11000 (E) 
6.0 (E) 
150 (E) 
2799 (oct.) 
3.4 (oct.) 
4.9 Oui) 
n.a. 
n.a. 
1045 (E) 
n.a. 
n.a. 
33.7 Qui) 
44,5 Oui.) 
9.5 
Ingen 
Ingen 
SBA 
(7/94 - 3/96) (3) 
Baa3 (maj) 
BB+ (ApriO 
Marts September 
53 51 
(187) (181) 
Marts September 
61 59 
(135) (135) 
33.2 35.7 
(1) 
(2) 
(3) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. 
Landene vurderes på en 6kala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan 
forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitHge samlede vurdering for alle 
vurderede lande. 
Midtvejsgennemgangen, som var planlagt til at finde sted i februar 1995, blev ikke afsluttet. 
14» 6 
landeflalkolndlkatuiai 
land: Ukraine 
ReeiBNP-va»kst(l%) 
Industriproduktion (%-awviring) 
Arbejdsløsnød (utt. perioden) 
Inflationsrate (décidée.) 
Valutakurs (karbovanets pr. USD) (ult parioden) (ult. perloden) 
- auWJonftnterbank 
• kontant 
Nominel effektiv valutakurs (ændring 4. kvJ4. kv.) (- • depreciering) 
Real effektiv valutakurs (ændring 4. kvJ4. kv.) (• • depreciering) 
OflenMfl aakfo (l % af BNP 
Betattngsbalanca 
Eksport af varer og tjenester (i mia. USD) 
De løbende poster (ekskl. overførsler) (i % at BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mia. USD) 
Officielle valutareserver, brutto (ult perioden) In Mio. USD 
i meneders import af varer og tjenester 
UcHmdagarid 
Udlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mia. USD, ult perioden) 
mellem-og langfristet f> 1 ar) 
kortfristet (•>< 1er) 
Betalt konvertibel gæWsbetjeninfl f< mk». USD) 
hovedstol 
renter 
Udlandsgæld/BNP (%) 
Udlandsgaeld/eksport af varer oø tjenester (%) 
OasWsbetjening/eksport af varer og tjenester (%) 
Restancer (bede pi renter og hovedstol, i mio. USD) 
Oasktslettefsesaftaler og gældssanering 
IMF 4M i anyjeinensir 
Type/Ingen 
(Dato/-) 
Forløber planmæssigt/ikke planmsssslgt 
(-/Dato) 
ImWurtomr for krsdltvawtttghed 
Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (urt perioden) 
S&Ps langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult perioden) 
Euromoney 
Position 1 rangordningen (1) 
(antal lande) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen (1) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (2) 1883 
-17.1 
-8,5 
0.3 
10156 
12610 
25000 
n.a. 
n.a. 
-10.1 
14,4 
-5,9 
0,2 
193 
0,2 
4.1 
n.a. 
n.a. 
202 
n.a. 
n.a 
12.1 
28,5 
1.3 
548 
-
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts Sept 
142 146 
(169) (170) 
Marts Sept 
95 96 
(127) (133) 
18.2 18,2 1904 
23,0 
-35,6 
0,3 
401 
108196 
128000 
n.a. 
2% 
•*.« 
14,8 
-8.0 
0.09 
646 
0.5 
7.1 
n.a. 
n.a. 
1794 
n.a. 
n.a. 
29.2 
48,0 
12,4 
2722 
Sanering for 
gæld 
til 
Rusland/Turkm. 
STF 
29. okt 1994 
PtanmaMsigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts Sept 
149 147 
(167) (167) 
Marts Sept 
111 113 
(135) (135) 
15,1 14.5 1996 
Senses» data 
eller skøn (E) 
-13.0 (E) 
-20.0 (E) 
0.4(E) 
180 
179400 
186000 
n.a. 
60% 
-«.1 
15,1 (E) 
-«,5 (E) 
0,12 (E) 
1100 
1 
8.1 
n.a. 
n.a. 
1531 
986 
545 
24.1 (E) 
53.6 (E) 
10.2 (E) 
236 
Sanering for gæld 
til Rusland/Turkm. 
S8A 
Dec. 1995 
Ikke planmæssigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts Sept 
145 138 
(187) (181) 
Marts Sept 
109 111 
(135) (135) 
15,5 15,7 
(1) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed 
(2) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan 
forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for 
alle vurderede lande. 
l> 
FORKLARENDE BEMÆRKNINGER 
Formålet med disse tabeller er at give en skematisk oversigt over de kapital- og 
rentebeløb, der hvert år skal tilbagebetales i forbindelse med de lånoptagelser og 
långivninger, der indebærer en risiko for Fællesskabets budget. De angivne beløb er 
udtryk for den maksimale risiko, som disse transaktioner udgør for Fællesskabet. De må 
ikke tages som udtryk for, at budgettet rent faktisk vil blive belastet med disse beløb, og 
med hensyn til tabel 3 er det ikke givet, at alle beløbene vil blive udbetalt. Der er ikke 
taget højde for morarenter eller eventuelle ekstraudgifter som f.eks. advokathjælp. 
I. TRANSAKTIONERNES ART OG DE NÆRMERE BESTEMMELSER 
FOR GARANTIENS UDBETALING OVER BUDGETTET 
A. De pågældende transaktioners art 
De udbetalingsrisici, der hviler på Fællesskabets budget, skyldes følgende typer 
transaktioner: 
- lånoptagelse/långivning 
- garantier ydet tredjepart. 
a^Lånoptagelse/långivning 
I dette tilfælde optager Fællesskabet lån på kapitalmarkedet for at genudlåne 
provenuet heraf på de samme rente- og løbetidsvilkår til medlemsstaterne 
(betalingsbalancestøtte), tredjelande (mellemfristet finansiel støtte) og 
enkeltvirksomheder (NIC og Euratom). 
Tilbagebetalingen af lånet skal dække det lån, som Fællesskabet har optaget. I 
tilfælde af, at lånemodtageren ikke opfylder sine forpligtelser til tiden, skal 
Kommissionen tilbagebetale lånet på den fastsatte dato ved hjælp af sine midler. 
b) Garantier ydet tredjepart 
I de tilfælde, hvor der er ydet garanti, optræder Fællesskabet som garant for de 
lån, der er bevilget af et finansieringsinstitut (EIB eller en forretningsbank i det 
tidligere Sovjetunionens tilfælde). Hvis EIB konstaterer, at modtageren af et 
garanteret lån ikke betaler på det fastsatte tidspunkt, anmoder den i 
overensstemmelse med kautionskontrakterne Fællesskabet om at betale de beløb, 
som debitor ikke er i stand til at udrede. Kautionsudbetalingen skal falde senest 
tre måneder efter modtagelsen af EIB's anmodning. EIB forvalter lånet med den 
fornødne omhu efter sædvanlig bankskik og skal inddrive fordringen, efter at 
kautionen er udbetalt. 
18 
B. Tilvejebringelse af midlerne til betaling af garantien 
De midler, der er nødvendige til betaling af budgetgarantien, hvis modtageren af 
et lån, der er ydet eller garanteret af Fællesskabet, betaler for sent, kan 
fremskaffes på følgende måder: 
aï I forbindelse med låntagning/långivning 
1) Ved midlertidig anvendelse af kassebeholdningen i overensstemmelse med 
artikel 12 i finansforordningen. Herved kan Fællesskabet betale straks på 
forfaldsdagen, hvis lånemodtageren betaler for sent. 
2) Hvis forsinkelsen vedvarer tre måneder efter forfald, benytter Kommissionen 
garantifonden til udredning af de pågældende beløb. Formålet hermed er at 
refundere Kommissionens kassebeholdning. 
3) Ved overførsel, hvorved de bevillinger opføres på garantiposten på budgettet, 
der er nødvendige til betaling af det ikke betalte beløb. Denne fremgangsmåde 
benyttes, når midlerne under garantifonden er utilstrækkelige, og den kræver 
budgetmyndighedens forhåndsgodkendelse. 
4) Ved genanvendelse af beløb, der tidligere er inddrevet hos debitorer, der har 
været ude af stand til at betale, og for hvilke der er stillet garanti over 
fællesskabsbudgettet. I praksis kan der med kort frist foretages udbetaling fra disse 
midler, såfremt de inddrevne bevillinger er til rådighed. 
b) I forbindelse med garanti fra Fællesskabet for lån over EIB's egne midler: 
Siden forordningen om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til 
tredjelande fandt anvendelse, bemyndiger Kommissionen ifølge aftalen mellem 
Fællesskabet og EIB om forvaltningen af Fonden, efter at EIB har anmodet om 
effektuering af garantien i tilfælde af, at lånemodtagerne ikke betaler, banken til 
efter 3 måneder at hæve de pågældende beløb på kontoen for garantifonden. 
Har Fonden ikke tilstrækkelige midier, finder bestemmelserne om effektuering af 
garantien i forbindelse med lånoptagelse/långivning anvendelse. 
H. BEREGNINGSHYPOTESER 
Visse beløb er udtryk for skøn, som er beregnet efter nedenstående fremgangsmåde. 
Generelt er kurserne ved långivning i andre valutaer end i ECU de pr. 31. december 
1995 gældende. Det skal dog bemærkes, at lånoptagelses-/långivnings-transaktionerne 
ikke må omfatte kursrisiko for Fællesskabet. Medmindre andet er angivet, anslås den 
gennemsnitlige rentesats til 10%. Satsen er sandsynligvis lidt for høj for EIB-lån i 
forbindelse med protokollerne, idet der til disse lån ofte gives rentetilskud. 
A. Medlemsstater 
1. Grækenland: Det godkendte betalingsbalancelån andrager 2 200 mio. ECU. Af 
dette beløb er 1 000 mio. ECU udbetalt i to trancher på hver 500 mio. ECU, der 
19 & 
tilbagebetales i henholdsvis 1996 og 1998. De yderligere 1 200 mio. ECU 
forventes ikke udbetalt i de kommende år. 
2. Italien: Ifølge Rådets afgørelse af 18. januar 1993 blev der ydet et 
betalingsbalancelån til Italien på 8 000 mio. ECU. Lånet skal udbetales i fire rater 
på hver 2 000 mio. ECU og - med undtagelse af første rate - er det gjort betinget 
af, at Italien når de aftalte mål med hensyn til sin offentlige gæld og offentlige 
underskud. 
De første to rater blev udbetalt i 1993. Ifølge Rådets afgørelse skulle tredje og 
fjerde rate kunne frigøres henholdsvis den 1. februar 1994 og den 1. februar 
1995. Den italienske regering har ikke anmodet om udbetaling af disse to rater, 
og gennemførelsen af dem er derfor taget af programmet. 
20 
3. EIB, gamle middelhavsprotokoller: Spanien. Grækenland og Portugal: Der er 
tale om garantier ydet af Fællesskabet for EIB's transaktioner i de nævnte lande 
før deres tiltrædelse. Beløbene er nu definitive, idet samtlige godkendte lån er 
udbetalt. 
B. Tredjelande 
A. Finansiel støtte 
1. Ungarn I: De første to trancher er définitive. Tredje tranche af den 
makrofinansielle bistand, der blev besluttet i 1990, er ikke blevet udbetalt, fordi 
landets betalingsbalancesituation er gunstigere end forudset. Ungarn tilbagebetalte 
den 20. april 1995 hele den første tranche. 
2. Ungarn IT: 180 mio. ECU er godkendt og udbetalt. 
3. De Tjekkiske og Slovakiske republikker: 375 mio. ECU er godkendt. Længste 
løbetid: 7 år (bullet). To trancher, hvoraf den første er på 185 mio. ECU, den 
anden på 190 mio. ECU. Løbetid: 6 år. 
Republikken Slovakiet havde fået bevilget 130 mio. ECU i to trancher og med en 
maksimal løbetid på 7 år (bullet). Kommissionen har forelagt Rådet et forslag til 
afgørelse om annullering af dette lån. 
4. Bulgarien I: 290 mio. ECU er godkendt. Længste løbetid: 7 år (bullet) To 
trancher, hvoraf den første er på 150 mio. ECU med en løbetid på 7 år, den 
anden på 140 mio. ECU med en løbetid på 5 år. 
5. Bulgarien II: Bulgarien er blevet bevilget den finansielle bistand på 110 mio. 
ECU i to trancher med en maksimal løbetid på syv år, der blev besluttet i 1992. 
Den første tranche på 70 mio. ECU blev udbetalt den 7. december 1994. Anden 
tranche forventes udbetalt med 40 mio. ECU i anden halvdel af 1996 
6. Rumænien I: Anslået beløb: 375 mio. ECU med en længste løbetid på 7 år 
(bullet). To trancher, hvoraf den første på 190 mio. ECU med en løbetid på 7 år 
blev udbetalt i 1992. Anden tranche med en løbetid på 6 år blev ligeledes udbetalt 
i 1992. 
21 
7. Rumænien II: Den nye transaktion på 80 mio. ECU med en længste løbetid på 
7 år blev udbetalt i 1993. 
8. Rumænien III: Der er tale om et lån på 125 mio. ECU med en løbetid på 7 år, 
der skal udbetales i to trancher. Første tranche på 55 mio. ECU blev udbetalt i 
november 1995. Anden tranche forventes udbetalt med 75 mio. ECU i anden 
halvdel af 1996. 
9. Moldova: Der er tale om et lån på 45 mio. ECU med en løbetid på 10 år, der 
skal udbetales i to trancher. Den første tranche på 25 mio. ECU blev udbetalt den 
7. december 1994. Anden tranche på 20 mio. blev udbetalt i august 1995. 
10. Ukraine I: Der er tale om et lån på 85 mio. ECU, der skal udbetales i en 
tranche og med en maksimal løbetid på 10 år. Lånet blev udbetalt den 28. 
december 1995. 
11. Ukraine II: Et lån på 200 mio. ECU med en løbetid på højest 10 år, der skal 
udbetales i to trancher. Første tranche på 100 mio. ECU forventes udbetalt i 
anden halvdel af 1996 og anden tranche på 100 mio. i første halvår af 1997. 
12. Belanis: Et lån på 75 mio. ECU med en længste løbetid på 10 år, der skal 
udbetales i to trancher. Første tranche på 30 mio. ECU blev udbetalt til Belarus 
i december 1995. Anden tranche på 25 mio. ECU forventes udbetalt i første 
halvår af 1996. 
13. Baltiske Stater: Lån på 220 mio. ECU med en løbetid på 7 år, hvoraf første 
tranche (110 mio. ECU) blev udbetalt i 1993. Anden tranche til henholdsvis 
Estland og Letland vil formodentlig blive udbetalt i 1996. 
Halvdelen af anden tranche, dvs. 25 mio. ECU af de i alt 50 mio. ECU, blev 
udbetalt til Litauen i august 1995. 
Hvad angår anden tranche er det besluttet at udbetale 20 og 40 mio. ECU til 
henholdsvis Estland og Letland i andet halvår af 1996. Anden halvdel af anden 
tranche til Lithauen, nemlig 25 mio. ECU, forventes udbetalt i første halvår af 
1996. 
14. Algeriet I: Godkendt beløb på 400 mio. ECU i to trancher på henholdsvis 250 
og 150 mio. ECU. Første tranche med en løbetid på 6 år blev udbetalt i december 
1991. 
Lånets anden tranche på 400 mio. ECU blev udbetalt den 17. august 1994. 
15. Algeriet II: Godkendt beløb på 200 mio. ECU i to trancher ved en maksimal 
løbetid på 7 år (bullet). Første tranche på 100 mio. ECU blev udbetalt til Algeriet 
i november 1995. Anden tranche på 100 mio. ECU forventes udbetalt i andet 
halvår af 1996. 
16. Israel: Der er udbetalt et lån på 160 mio. ECU, som skal tilbagebetales i 
1997. 
22 6 
B, Garantier 
1. EIB 
De tal, der er anvendt til beregningerne i tabel 3 vedrørende EIB-långivning til 
tredjelande af bankens egne midler, er oplyst af EIB. 
For ikke udbetalte lån har beregningsgrundlaget været, at 10% af lånene er blevet 
udbetalt i selve underskrivelsesåret og 30% i hvert af de følgende tre år. Lånenes 
gennemsnitlige løbetid anslås til 15 år med en afdragsfri periode på 3 år. 
2. Fødevarehjælp til det tidligere Sovjetunionen 
Transaktionen omfatter 1 250 mio. ECU med en længste løbetid på 3 år. 
Lånet fordeles mellem de forskellige republikker i det tidligere Sovjetunionen. For 
lån til engangsbeløb på under 100 mio. ECU foretages tilbagebetalingen på én 
gang 3 år efter stiftelsen. For engangslån på beløb over 100 mio. ECU foretages 
tilbagebetalingen ad to gange henholdsvis 2 og 3 år efter stiftelsen. 
Alt efter kontrakttypen er amortiseringsdatoerne for lånene fastsat til den 
15. januar, 20 august og 28 september. 
Den uudnyttede saldo pr. 31. december 1995 på 13,93 mio. ECU vedrører 
Aserbajdsjan. 
3. EURATOM-lån (central- og østeuropæiske landet 
1 100 mio. ECU forventes udbetalt med 200 mio. ECU i 1996, 200 mio. ECU 
i hvert af de følgende tre år og 150 mio. i år 2000 og 2001. 
Lånenes forventede løbetid er 20 år med 5 års afdragsfrihed. 
23 
BILAG 
DEFINITIONER AF DE I BERETNINGEN ANVENDTE BELØBSBETEGNELSER 
A. Det godkendte maksimumsbeløb for långivning 
er lig med summen af de godkendte maksimumsbeløb (lofterne), som Rådet har 
besluttet (se tabel 1). 
For at kunne vurdere den samlede risiko for budgettet, må der tages hensyn til 
følgende faktorer med modsatrettede virkninger på risikoen: 
Forøgelse af risikoen: Til maksimumsbeløbet for den godkendte 
hovedstol for lånene lægges de påløbne renter, 
Mindskelse af risikoen: 
garantien til EIB dækker kun op til 75% af lånene til landene i 
Middelhavsområdet, 
allerede foretagne tilbagebetalinger, idet der (undtagen i 
forbindelse med betalingsbalancelån) er tale om lofter for 
godkendte lån og ikke om tilladte mellemværender, 
lånetilladelserne udnyttes ikke nødvendigvis fuldt ud. 
Tilladelserne fordeler sig som følger: 
Medlemsstater 
Betalingsbalancelån 14 00013 
Det nye fællesskabsinstrument (NIC) 6 830 
Euratom 4 00014 
EIB, Spanien, Grækenland, Portugal 1 500 
Medlemsstater i alt 26 330 
13 
14 Tilladt mellemværende: Når dette tal er nået, kan man yde lån inden for 
grænserne for tilbagebetalingerne i forbindelse med tidligere transaktioner. 
Heraf 1 100 mio. ECU, der kan ydes til østlandene og SNG. 
24 
Tredjelande 
Ungarn I 870 
Ungarn II 180 
Den Tjekkiske Republik 250 
Den Slovakiske Republik I 125 
Den Slovakiske Republik II 130 
Bulgarien I 290 
Bulgarien II 110 
Rumænien I 375 
Rumænien II 80 
Rumænien III 125 
Israel 160 
Algeriet I 400 
Algeriet II 200 
Tidligere Sovjetunionen 1 250 
Baltiske Stater 220 
Moldova 45 
Ukraine 85 
Belarus 75 
EIB, gamle protokoller 3 032 
EIB, Central- og Østeuropa I 1 700 
EIB, Central- og Østeuropa II 3 000 
EIB, nye protokoller 1 530 
EIB, horisontalt, finansielt samarbejde 1 800 
Andre tredjelande 750 
Sydafrika 300 
I alt tredjelande 16 674 
Tilsammen 43 004 
B. Mellemværender på lånoptagelse/långivning 
er lig med den del af det udbetalte beløb, der på en given dato mangler at blive 
tilbagebetalt (se tabel 1). 
I forhold til ovenstående sammenfattende beløb omfatter mellemværendet ikke 
långivning, der endnu ikke er udbetalt, og heller ikke den del, der er betalt tilbage af de 
udbetalte lån. Man kan altså sige, at mellemværendet angiver de "aktuelle" lån på et 
givet tidspunkt. 
C. Maksimumrisici på årsbasis 
udregnes som skøn over størrelsen af de forfaldne afdrag og renter for hvert regnskabsår. 
Beløbet beregnes enten 
-udelukkende på grundlag af de udbetalte lån (tabel 2). I så fald svarer det beløb, der 
eventuelt skal tilbagebetales, til mellemværendet; 
eller 
-på grundlag af både udbetalte lån, vedtagne, men endnu ikke udbetalte lån, og lån, der 
er foreslået af Kommissionen, men som endnu ikke er vedtaget (tabel 3). I så fald svarer 
det beløb, der skal tilbagebetales, til loftet for tilladt långivning plus eventuelt beløbet 
for de af Kommissionen foreslåede, men endnu ikke vedtagne transaktioner. 
26 

ISSN 0254-1459 
KOM(96) 243 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 01 
Katalognummer : CB-CO-96-252-DA-C 
ISBN 92-78-04571-3 
Kontoret for De Europeiske Fcllesskabers OfficieUe Publikationer 
L-2985 Luxembourg