DA    DA DA 
 
DA 1   DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 27.4.2009 
SEK(2009) 546 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
der ledsager  
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG 
REGIONSUDVALGET  
En EU-strategi for unge – investering og mobilisering 
 
En fornyet åben koordinationsmetode tilpasset udfordringer og muligheder på 
ungdomsområdet  
 
Konsekvensanalyse - resumé  
 
{COM(2009) 200} 
{SEC(2009) 545} {SEC(2009) 548} {SEC(2009) 549} 
 
 
DA 2   DA Resumé af konsekvensanalysen  af en EU-strategi for unge 
Denne konsekvensanalyse vil ledsage meddelelsen  om en EU-strategi for unge: investering og 
mobilisering. 
Problemstillingen  
Der blev i juni 2002 etableret et sæt rammer for europæisk samarbejde på ungdomsområdet (i 
det følgende benævnt "rammerne for samarb ejde på ungdomsområdet") med en åben 
koordinationsmetode (ÅKM), der havde fokus på unge som aktive medborgere, og som i 2005 
blev suppleret med den europæiske ungdomspagt,  som er et redskab,  der skal sikre unges 
sociale og erhvervsmæssige integration inde n for rammerne af Lissabonstrategien. Andre 
elementer som f.eks. mainstreamingaktiviteter, vidensværktøjer samt st ruktureret dialog med 
unge og peer-læring er løbende blev et udviklet inden for rammerne.  
Den nuværende cyklus for den åbne koordina tionsmetode på ungdomsområdet afsluttes i 
2009, som for længst er blevet udpeget som året for evaluering og revision. 
I den forbindelse er det vigtigt at udpege alle  de udfordringer, som unge står over for i dag og 
de kommende år, uanset om der er tale om  udfordringer for Europa som sådan, der har 
betydning for dem, eller vanskeligheder, der direkte har virkninger for deres situation. 
Som følge af disse udfordringer lider unge i Europa under en mangel på muligheder: for 
mange har stadig problemer vedrørende arbejdsløshed, fattigdom og et ringe 
uddannelsesniveau. I tråd med manglen på  uddannelsesmæssige og erhvervsmæssige 
muligheder oplever de unge i Europa også vans keligheder vedrørende social inddragelse og 
samfundslivet; de skal måske også kæmpe m od udstødelse eller marginalisering og 
sundhedsrelaterede problemer. De kan også være udstødte eller udstøde sig selv fra 
samfundslivet og være relativt isoler ede på grund af et svagt netværk. 
Disse udfordringer kunne ikke alle tages op inden for de nuværende rammer, selv om den 
generelle vurdering af de resultater, der er opnået inden for rammerne for samarbejde på 
ungdomsområdet, overordnet set har været positiv. EU's rammer for samarbejde på 
ungdomsområdet har givet inspira tion til ungdomsrelateret lovgivn ing på nationalt plan og 
hjulpet mange medlemsstater med at udvikle na tionale strategier. De  har øget unges og 
ungdomspolitikkers synlighed på nationalt plan og EU-plan. Den rolle, som samarbejdsrammerne spiller som platform for udveksling af praksis og dialog, er også ofte 
blevet understreget.  Rammerne for vurdering er dog ikke tilstrækkeligt klare og 
sammenhængende og giver ikke de ønskede resultater på visse områder som f.eks. den europæiske ungdomspagt.  Den strukturerede dialog med unge sk al revideres og være bredere, 
og ungdomspolitikkens sektoroverskridende karakt er skal i højere grad  anerkendes på EU-
plan og nationalt plan.   
Analyse af subsid iaritetsprincippet  
Medlemsstaterne har hovedansvaret for de politis ke ændringer, der er nødvendige for at kunne 
reagere på disse udfordringer. Alle de valgmuli gheder, der analyseres og beskrives nedenfor 
er i overensstemmelse med subsidiaritetsprincipp et; de er desuden i overensstemmelse med de 
mål, der forfølges, og gennemførelsen af de fæ lles målsætninger og principper for samarbejde 
er overladt til medlemsstaterne og/el ler deres subnationale enheder.  
Der er dog behov for en mere proaktiv rolle på  EU-plan for at støtte medlemsstaternes 
samarbejde. En enkelt medlemsstat kan ikke alene opnå de samme resultater, som kan opnås 
gennem samarbejde på EU-plan, med hensyn  til forøgelse af unges og ungdomsstrategiers 
 
DA 3   DA synlighed, definition af fælles målsætninger,  gensidig læring, udveksling af praksis og 
erfaringer, adgang til oplysninger vedrørende hele Europa osv. 
Der er således et behov for at revidere samarb ejdsrammerne for at tage bedre hensyn til unges 
nuværende og fremtidige behov. 
Målsætninger med EU-initiativet  
På grundlag af ovennævnte udfordr inger er der fastsat følgende  målsætninger for et sæt nye 
rammer for samarbejde på ungdomsområdet. 
For at forbedre unge europæeres trivsel i lø bet af det næste årti skal de overordnede 
målsætninger skabe flere muligheder for unge inden for uddannelse og beskæftigelse, øge unges adgang til og fulde deltagelse i samfunds livet og fremme gensidig solidaritet mellem 
samfundet og unge (navnlig gennem inddragelse, volontørarbejde og foranstaltninger, der 
vedrører resten af verden).  
De specifikke målsætninger i forslaget til et sæt europæiske rammer for samarbejde på 
ungdomsområdet skal 1) udvikle en tværgående tilgang til emner, der vedrører unge, 2) 
etablere mere effektive rammer og 3) sikre mobilisering af ungdomsorganisationer og unge. 
De operationelle målsætninger har til formål  at udvikle mekanismer for koordinering af 
politikker, struktureret dialog med unge, bedr e indførelse af samarbejdsredskaber og 
videnbaseret politisk beslutningstagning. 
Politiske valgmuligheder 
Der er blevet udvalgt fire politiske valgmuligheder, som skal undersøges nøje
1:  
- Valgmulighed 1: Status quo (hvorved gyl dighedsperioden for de nuværende rammer 
forlænges og skal anvendes med de samme redskaber og målsætninger).  
- Valgmulighed 2: Styrkelse af den åbne koor dinationsmetode på ungdomsområdet (styrkelse 
af samarbejdsredskaberne, mens fokus på aktivt borgerskab og nogle få mainstreamingaktiviteter bevares).  
- Valgmulighed 3: Udvikling af den sektoroverskridende tilgang (den åbne 
koordinationsmetode bevares, men der etable res en koordinationsmetode for politikker med 
stor betydning for unge). 
- Valgmulighed 4: En overordnet strate gi (samtidig udvikling af den åbne 
koordinationsmetodes redskaber og den sektorover skridende tilgang for at udnytte disse to 
elementers synergieffekter). 
Konsekvensanalyse 
På grundlag af en vurdering af de potentielle  kvalitative virkninger, for så vidt angår 
økonomiske og miljømæssige forhold og menneskerett igheder, fremgår det, at ingen af de 
analyserede valgmuligheder ville have negati ve virkninger. Valgmulighed 1 ville i den 
forbindelse have mere begrænsede virkninger. Valgmuligheder 3 og 4 ville have større sociale 
og økonomiske virkninger. 
Sammenligning af valgmuligheder 
                                                
 
1 Tre andre valgmuligheder blev overvejet, men blev forkastet: afslutning af samarbejdet, vedtagelse af 
en specifik tilgang eller udvikling af et sæt mere bindende redskaber (yderligere oplysninger under pkt. 
4.2). 
 
DA 4   DA En sammenligning af valgmulighederne, for så vidt angår deres virkninger for 
målsætningerne og deres gennemførlighed, vise r, at mens alle valgmulighederne kan 
gennemføres, foretrækkes valgmulighed 4, da denne valgmulighed er mest effektiv med 
hensyn til at tage udfordringerne op og opfylde målsætningerne. Valgmulighed 1 ville ikke 
forbedre den nuværende situation med hensyn til målsætningerne, mens valgmulighed 2 og 3 
kun ville indebære begrænsede forbedringer.  
Overvågning og evaluering 
Som mekanisme for overvågning og udvikli ng af gennemførelsen af rammerne for 
samarbejde på ungdomsområdet vil der hoveds ageligt blive anvendt fælles treårlige 
statusrapporter, en oversigt over eksisterende indikatorer og benchmarks. Yderligere 
inddragelse af de berørte i overvågningen vi lle også gøre denne mere effektiv. Der skal 
jævnligt fremsættes forslag til forbedring af rammerne.