DA 
 
 
DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS UDTALELSE 
af 17. oktober 2008 
efter anmodning af Danmarks Økonomi- og Erhvervsministerium  
om forslag til lov om finansiel stabilitet 
(CON/2008/54) 
 Indledning og retsgrundlag
 
Den Europæiske Centralbank (ECB) modtog den 9. oktober 2008 en anmodning fra Danmarks Økonomi- 
og Erhvervsministerium om et forslag til lov om finansiel stabilitet, som blev vedtaget den 10. oktober 2008 (i det følgende benævnt ”loven”). På  grund af den aktuelle ur o på de internationale 
finansielle markeder har høringsmyndigheden anmo det ECB om at afgive udtalelse snarest muligt. 
ECB’s kompetence til at afgive udtalelse fremgår af artikel 105, stk. 4, i traktaten om oprettelse af Det 
Europæiske Fællesskab og artikel 2, stk. 1, sjette le d, i Rådets Beslutning 98/415/EF af 29. juni 1998 om 
nationale myndigheders høring af Den Europæis ke Centralbank om udkast til retsforskrifter
1, da 
lovforslaget vedrører regler for finansielle instituti oner, for så vidt de materielt påvirker finansielle 
institutioner og finansielle markeders stabilitet. I ov erensstemmelse med artikel 17.5, første punktum, i 
forretningsordenen for Den Europæis ke Centralbank, er denne udtalelse vedtaget af Styrelsesrådet. 
 1.  Formålet med loven 
1.1  Loven er motiveret af den ak tuelle krise på finansmarkedet. De r indføres en særlig garantiordning 
for pengeinstitutter i finansielle va nskeligheder og det sikres, at al le indenlandske og udenlandske 
fordringer, som indskydere, kreditorer (senio rgæld) og andre simple kreditorer har i 
pengeinstitutter og sparekasser i Danmark er fuldt dækket af en statsgaranti fra 5. oktober 2008 til 
30. september 2010
2. Kun kreditorer, hvis krav er baseret på dækkede obligati oner, eller som er 
indehavere af efterstillet gæld (hybrid kernekap ital og efterstillet kapital), omfattes ikke af 
statsgarantien.  
1.2  Med loven gennemføres den politis ke aftale om finansiel stabilitet, som blev indgået af regeringen, 
den finansielle sektor og et flertal af de po litiske partier i Folke tinget den 5. oktober 20083. Af den 
politiske aftale fremgår det, at den finansielle  sektor i Danmark bør udvise tilbageholdenhed, 
                                                 
1  EFT L 189 af 3.7.1998, s. 42.  
2  Jf. Lovens  §1, stk. 1, og §17, stk. 4. 
3  Findes på Økonomi- og Erhvervsmini steriets websted: http://oem.dk  
2 hvilket f.eks. indebærer, at kreditinstitutterne i fremtiden er mere moderate med hensyn til 
ledelsens aflønning, og at sektoren skal sigte på at konsolidere sig i løbet af de næste to år.  
1.3 Den garantiordning, der etableres i henhol d til loven, supplerer den eksisterende 
indskydergarantiordning, som gennemførte EU-direktiverne om indskudsgaranti- og 
investorgarantiordninger4. Den indebærer også en udvidelse af det eksisterende Private Beredskabs 
anvendelsesområde. Det Private Beredskab er en forening, som er stiftet og drives af den finansielle sektor i Danmark, so m kan trække på medlemmernes gara ntier med henblik på afvikling 
af nødlidende kreditinstitutter. Garantierne be løber sig for tiden til DKK 750 millioner pr. år. I 
henhold til loven gælder den nye garantior dning alle kreditinstitutter, der senest den 
13. oktober 2008 anmoder om at blive medlem af  Det Private Beredskab.  Efter denne dato kan 
kreditinstitutterne ikke udtræde af garantiordningen  i de to år, som den efter planen skal gælde
5. 
1.4 Derudover opretter økonomi- og erhvervsministe ren i henhold til loven et aktieselskab 
(Afviklingsselskabet) med staten som eneejer. Afvikli ngsselskabets formål er at sikre, at kreditorer 
i pengeinstitutter, som er medlem af Det Private Be redskab, får dækket deres krav, samt at bidrage 
til en kontrolleret afvikling af nødlidende institutter6. Afviklingsselskabet får bemyndigelse til at 
organisere private overtagelser af pengeinstitutter, so m er i finansielle vanske ligheder, enten i form 
af en overdragelse af det nødlidende instituts aktiver og passiver rettet til en køber anvist af 
Afviklingsselskabet, f.eks. et datterselskab af Afviklingssselskabet, eller af Afviklingsselskabets 
kapitalindskydelse i en udvalgt privat køber, de r indgår en kommerciel aftale om at overtage 
aktiver og passiver fra det nødlidende kreditinstitut7. Erklæres et pengeinstitut konkurs, indgår 
Afviklingsselskabet en aftale med konkursboet om salg af det insolvente instituts aktiver og 
passiver8. 
1.5 Indtil lovens ophør indestår Det Private Bereds kab for underskud i Afviklingsselskabet på op til 
DKK 35 mia.9. Staten dækker underskud i Afviklingsselskabet, som overstiger Det Private 
Beredskabs garantiforpligtelser10. 
 2. Generelle bemærkninger 
2.1 ECB modtog høringsanmodningen vedrørende det fr emsatte lovforslag den 9. oktober 2008 om 
eftermiddagen. Mindre end et døgn senere blev lovforslaget vedtaget i Folketinget. ECB har forståelse for, at den hastebehandling, der blev  anvendt under udarbejdelsen og vedtagelsen af 
                                                 
4  Europa-Parlamentets og Rådets dire ktiv 94/19/EF af 30. maj 1994 om i ndskudsgarantiordninger (EFT L 135 af 
31.5.1994, s. 5), og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/9/EF af 3. marts 1997 om investorgarantiordninger 
(EFT L 84 af 26.3.1997, s. 22). 
5  Jf. lovens § 2,  stk. 1 og 5.  
6  Jf. lovens §§ 3-6. 
7  Jf. lovens §§ 7 og 8, stk. 1.  
8  Jf. lovens § 8, stk. 2.  
9  Jf. lovens §§ 9 og 10. 
10  Jf. lovens § 11.  
3 lovforslaget, ikke levnede plads for den normale  høringsproces. Dette fo rhold kan dog ikke danne 
præjudicens for, at ECB i henhold til traktatens artikel 105, stk. 4, skal høres om nationale udkast til retsforskrifter inden for dens kompetenceområd e, og at det måske havde været muligt at sende 
en tidligere version af lovforslaget til høring i ECB et par dage tidligere.  
2.2 Som allerede nævnt i en nylig udtalelse fra ECB om et andet udkast til national lovgivning om 
kriseforanstaltninger som følge af den aktuelle finansuro
11, er ECB af den opfattelse, at det er 
vigtigt, at de nationale myndigheder prøver at koordi nere deres reaktion på de n aktuelle finansielle 
situation med deres partnere i EU . På grund af de ligheder, som årsagerne til og konsekvenserne af 
den finansielle krise udviser i medlemsstatern e, og den mulige indbyrdes sammenhæng mellem de 
politiske reaktioner, ville det have været tilrådelig t at høre andre EU-myndigheder om det planlagte 
lovforslag. Samtidig bemærker ECB, at der er en  drøftelse i gang på internationalt og europæisk 
plan, der sigter mod at koordinere tiltagene for at  sikre tillid og finansiel stabilitet. Mere konkret 
ønsker ECB at henlede opmærksomheden på  konklusionerne fra ØKOFIN-mødet den 
7. oktober 2008, som fremhævede følgende vejle dende fælles principper for medlemsstaternes 
tiltag: (i) interventionerne skal være rettidige og st øtten i princippet midlertidig; (ii) skatteydernes 
interesser skal tilgodeses, (iii) de nuværende akti onærer skal bære deres del af følgerne af 
interventionen; (iv) regeringen skal kunne foranledig e, at der indsættes en ny ledelse; (v) ledelsen 
skal ikke kunne tilkomme urimelige fordele; (vi)  regeringerne skal bl.a. kunne gøre indsigelse med 
hensyn til aflønningen; (vii) konkurrenters leg itime interesse skal tilgodeses, især gennem 
statsstøttereglerne, og negativ afsmitning skal forhindres12. ECB bemærker på denne baggrund, at 
en række elementer i loven er i overensste mmelse med konklusionerne fra ØKOFIN-mødet den 
7. oktober 2008, bl.a. ordningens midlertidige ka rakter samt muligheden for på nærmere angivne 
vilkår at udskifte pengeinstitutters direktion og ledelse.  
2.3 I overensstemmelse med den erklæring, som blev  vedtaget den 12. oktober 2008 på eurolandenes 
topmøde i Paris13, skal ECB bemærke, at det er nødvendi gt, at EU-medlemsstaterne koordinerer 
deres handlinger for at undgå, at væsentlige forske lle i implementeringen på  nationalt plan kommer 
til at virke imod hensigten og skabe forvridning af  de globale bankmarkeder. ECB bemærker især, 
at manglende koordinering af beslutninger om at garantere interbankindskud i visse medlemsstaters 
burde  undgåes, idet de kan føre til en fragmentering af pengemarkederne. 
2.4 På nuværende tidspunkt ønsker ECB at understrege vi gtigheden af, at det sikres, at loven og alle 
efterfølgende bekendtgørelser fuldt ud overholder de  relevante bestemmelser i fællesskabsretten, 
herunder statsstøttereglerne, især fordi interba nkindskud fra udenlandske pe ngeinstitutter er dækket 
af garantiordningen. Dette forhold kunne anses so m en konkurrencemæssig fordel for nogle af de 
danske pengeinstitutter på både europæisk plan og indenlandsk, idet visse nationale konkurrerende 
                                                 
11  Jf. ECB’s udtalelse CON/2008/44 af 3. oktober 2008 på anmodni ng af den irske finansminist er om forslag til Credit 
Institutions (Financial Support) Bill 2008. 
12  Se pressemeddelelsen efter det 2894. møde i Rådet (13784/08). Findes på Råde ts websted: www.consilium.europa.eu. 
13  Se Erklæring af 12. oktober 2008. Findes på de t franske formandsskabs websted, www.eu2008.fr. 
4 finansielle institutioner, som f.eks. realkreditin stitutter, ikke er omfattet af garantiordningen14. ECB 
bemærker i denne sammenhæng, at de danske my ndigheder anmeldte statsg arantien i lovforslaget 
til Kommissionen den 8. oktober 2008. I he nhold til Kommissionens pressemeddelelse er 
garantiordningen blevet godkendt i henhold til trakta tens statsstøtteregler, fo rdi den var det bedste 
middel til at afværge risikoen for alvorlig forstyrre lse af den danske økonomi, samtidig med at de 
garantier, den er forbundet med, vil sikre, at potentielle konkurrenceforvridninger holdes på et 
minimum15. 
 3. Statsgaranti og forbuddet mod monetær finansiering  
3.1 ECB hilser den nye garantiordning velkommen. De n er struktureret på en sådan måde, at den bør 
tilskynde den danske finansielle sektor til at spille  en aktiv og ansvarlig rolle i gennemførelsen af 
de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre finansiel stabilitet og en kontrolleret afvikling af 
nødlidende pengeinstitutter. Samtidig skal det bemæ rkes, at det af lovens § 3 fremgår, at økonomi- 
og erhvervsministeren opretter et aktieselskab, Af viklingsselskabet, hvis aktiekapital indskydes af 
staten. Staten bliver eneejer af Afviklingsselskabet
16, som kan optage lån til at dække sit 
finansieringsbehov17. Hverken loven eller bemærkningerne hertil kommer imidlertid nærmere ind 
på, hvor disse lån vil blive optaget. 
3.2 ECB ønsker i denne konkrete sammenhæng at er indre de danske myndigheder om, at der er en 
række elementer, som skal overholdes, for at overholde traktatens forbud mod monetær 
finansiering. Det skal for det første bemærkes, at  Afviklingsselskabet falder ind under den form for 
”offentligt foretagende”, som define ret i traktatens artikel 101, stk. 1, idet staten kan udøve en 
bestemmende indflydelse på Afviklingsselskabet ve d at kontrollere hele selskabets tegnede kapital. 
Staten får flertal på generalforsamlingen, sam tidig med at den også kan udnævne medlemmer af 
Afviklingsselskabets styrende organ18. Afviklingsselskabet kan også kategoriseres som ”organ 
inden for den offentlige sektor” i Danmark, som om handlet i traktatens artikel 101, stk. 1, idet 
selskabet i henhold til loven oprettes som en juridisk person, der finansieres og er meget afhængig af den danske stat, og som varetager opgaver af al men interesse, mens se lskabets organisation og 
udøvelsen af dets offentlige opgaver og bemyndig else i relation til kommercielle banker bliver 
baseret på bestemmelserne i loven
19. ECB bemærker derfor, at Afvi klingsselskabet ikke bør have 
tilladelse til at benytte nogen form for låne- eller overtræksfacilitet i Danmarks Nationalbank for at 
                                                 
14  Jf. paragraf 2.3 i ECB’s udtalelse CON/2008/44. 
15  Jf. Kommissionens pressemeddelelse IP/08/1483 af 10. oktober 2008. Den ikke -fortrolige udgave af Kommissionens 
afgørelse gøres tilgængelig under Sag NN 58/2008. 
16  Jf. lovens § 3. 
17  Jf. lovens § 3, stk. 2. 
18  Her menes de tre muligheder for at blive klassificeret som ‘o ffentligt foretagende’, der fremgår af artikel 8, stk. 1, i 
Rådets forordning nr. 3603/93 af 13. dece mber 1993, om fastlæggelse af defini tioner med henblik på gennemførelsen af 
forbuddene i traktatens artikel 104 og 104 B, stk. 1, (EFT L 332, 31.12.1993, s. 1). 
19  Jf. afsnit 2.4 i ECB’s udtalelse CON/2008/5 af 17. januar 200 8 efter anmodning af den pols ke finansminister om et 
lovforslag til ændring af loven om bankernes garantifond. 
5 sikre, at forbuddet mod monetær finansieri ng overholdes, og Danmarks Nationalbank har 
bekræftet, at banken ikke har til hensigt at yde lå n eller finansiere Afviklingsselskabet på nogen 
måde. For det andet skal der ligeledes erindres om , at likviditetsstøtte er en centralbankopgave, 
som består i under særlige omstændigheder og efte r individuel vurdering at give støtte til 
midlertidigt illikvide, men solvente pengeinstitutter20.  
3.3 ECB er af den opfattelse, at national lovgivnin g, hvorefter en national centralbank forventes at 
finansiere kreditinstitutter i andre forbindel ser end centralbankopgaver (f.eks. pengepolitik, 
betalingssystemer og midlertidige foranstaltninger fo r at understøtte likviditeten), navnlig at støtte 
insolvente kreditinstitutter og/eller andre finansielle  institutioner, er uforenelig med forbuddet mod 
monetær finansiering. 
 Denne udtalelse vil blive offentliggjort på ECB’s websted.   Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 17. oktober 2008. 
 
[Underskrift] 
 
Formand for ECB 
Jean-Claude TRICHET 
 
                                                 
20  Jf. ECB’s udtalelse CON/2008/42 af  10. september 2008 efter anmodning af  Banque centrale du Luxembourg om 
ændringer af lovforslaget om forbedring af de lovgivni ngsmæssige rammer for Luxembour g som finansielt centrum og 
om ændring af lov af 23. december 1998 om monetær st atus og om Banque centrale du Luxembourg, fodnote 16.