Regionsudvalgets udtalelse om "Opfølgningen på hvidbogen om nye styreformer i EU"

(2003/C 256/04)

REGIONSUDVALGET HAR -

under henvisning til en række meddelelser fra Kommissionen om opfølgningen på hvidbogen om nye styreformer i EU, herunder (KOM(2002) 704 endelig) - (KOM(2002) 705 endelig) - (KOM(2002) 709 endelig) - (KOM(2002) 713 endelig) - (KOM(2002) 718 endelig) - (KOM(2002) 719 endelig) - (KOM(2002) 725 endelig/2), og et arbejdsdokument fra Kommissionen om den løbende og systematiske dialog med sammenslutningerne af regionale og lokale myndigheder om politikudformningen,

under henvisning til Kommissionens beslutning af 11. december 2002 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til formandens beslutning af 23. september 2002 om at afgive udtalelse om opfølgningen på hvidbogen om nye styreformer i EU og henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Konstitutionelle Anliggender og Styreformer i EU,

under henvisning til "Protokol om samarbejdsformer mellem Europa-Kommissionen og Regionsudvalget", underskrevet af de to formænd den 20. september 2001 (DI CdR 81/2001 rev.),

under henvisning til hvidbogen om nye styreformer i EU af 25. juli 2001 (KOM(2001) 428 endelig),

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen om "Nye rammer for samarbejde om aktiviteter vedrørende informations- og kommunikationspolitikken i Den Europæiske Union" (KOM(2001) 354 endelig),

under henvisning til sin udtalelse af 11. marts 1999 med titlen "For en veritabel subsidiaritetskultur! En appel fra regionsudvalget" (CdR 302/98 fin)(1),

under henvisning til sin udtalelse af 14. december 2000 om "Nye former for beslutningsstrukturer: Europa som grobund for borgerinitiativ" (CdR 182/2000 fin)(2),

under henvisning til sin rapport af 20. september 2001 om nærhed (CdR 436/2000 fin) og Salamanca-erklæringen af 22. juni 2001 (CdR 107/2001 fin),

under henvisning til sin udtalelse af 13. marts 2002 om hvidbogen om nye styreformer i EU og Kommissionens meddelelse om nye rammer for samarbejde om aktiviteter vedrørende informations- og kommunikationspolitikken i Den Europæiske Union (CdR 103/2001 fin),

under henvisning til Europa-Parlamentets betænkning om Kommissionens hvidbog om nye styreformer i EU (A5-0399/2001),

under henvisning til sit forslag til udtalelse (CdR 19/2003 rev.), der blev vedtaget den 16. maj 2003 af Underudvalget for Konstitutionelle Anliggender og Styreformer i EU (ordfører: Michel Delebarre (F-PSE)),

og ud fra følgende betragtning:

de forskellige bidrag til debatten om de nye styreformer og resultaterne af de forskellige seminarer, som Regionsudvalget har afholdt, navnlig seminaret i Ilioupoli den 31. marts 2003 -

på sin 50. plenarforsamling den 2. og 3. juli 2003 (mødet den 2. juli) vedtaget følgende udtalelse enstemmigt (1 undlod at stemme).

1. Regionsudvalgets synspunkter

Udviklingen i opfølgningen på hvidbogen

Regionsudvalget

1.1. minder om, at det altid har ønsket en forenkling af EU-institutionernes arbejdsgang og mere håndterlige beslutningsmekanismer samt støttet de fremgangsmåder, som Kommissionen opstillede i 2001 i sin hvidbog om nye styreformer i EU,

1.2. konstaterer, at Kommissionen i sine "meddelelser" fra december 2002 har taget hensyn til de bemærkninger, som Regionsudvalget og adskillige andre parter havde fremsat efter høring,

1.3. understreger, at der i meddelelserne tages hensyn til behovet for information, høring og partnerskaber mellem aktørerne på de forskellige niveauer samt til de enkeltes krav om at blive inddraget i udformningen og gennemførelsen af EU's politikker,

1.4. er tilfreds med, at Kommissionen har fortsat sine overvejelser omkring disse spørgsmål, foreslået forbedringer i alle led af beslutningsprocessen "under de nugældende traktater" samt fremhævet nødvendigheden af i højere grad at inddrage de lokale og regionale myndigheder i EU's beslutningsproces,

1.5. mener, at den overordnede sammenhæng og klarheden i meddelelserne om de forskellige faser i beslutningsprocessen øges gennem en specifik fordeling af de principper og værktøjer, der skal ligge til grund for beslutningstagningen i hver enkelt fase,

1.6. ønsker at deltage i de igangværende drøftelser om de tiltag, der omgiver beslutningerne, det være sig:

- de tiltag, der ligger FØR selve beslutningen, f.eks. offentlig høring, henvendelse til eksperter og brug af den såkaldte komitologi eller

- de tiltag, der ligger EFTER beslutningen, og som f.eks. vedrører parternes medansvar, uddelegering af ansvar til regulerende agenturer, samlet mobilisering af gennemførelsesekspertise, overvågning, opfølgning, evaluering af resultater osv.

Stærkere hørings- og dialogkultur

Regionsudvalget

1.7. konstaterer, at Kommissionen

- dels har offentliggjort en meddelelse(3), hvori den fastsætter de "generelle principper og minimumsstandarder ved Kommissionens høring af interesserede parter" for at "give interesserede parter lejlighed til at komme til orde, uden at give dem egentlig stemmeret",

- dels har bekræftet, at den har til hensigt "at skabe en mere systematisk dialog med repræsentanter for regionale og lokale myndigheder på et tidligt tidspunkt i udformningen af politikkerne", og i slutningen af marts 2003 fremlagt et arbejdsdokument(4) om betingelserne for, hvordan denne dialog skal afvikles,

1.8. bifalder den indsats, der ligger bag Kommissionens forslag til en række standardprocedurer for høring af det, som den benævner "det organiserede civilsamfund"; en indsats, der desuden gør det muligt at tilbyde borgerne "et struktureret forum for feedback, kritik og protest" inden for rammerne af en interaktiv politikudformning, men mener, at høringen skal være pluralistisk og repræsentativ på EU-plan,

1.9. konstaterer relevansen af de foreslåede rammer, som skal sikre balance mellem på den ene side "principperne" for deltagelse, åbenhed, ansvarlighed, effektivitet og sammenhæng og på den anden, "normerne" for et klart indhold i høringsprocessen, indkredsningen af de berørte målgrupper, betingelserne for tilgængeligheden af informationer, tidsfrister for deltagelse samt feedback,

1.10. ønsker at se den gradvise gennemførelse af sådanne høringsprocedurer gennem Kommissionens tjenestegrene bidrage reelt til større "gennemsigtighed" i beslutningsmekanismerne.

Etablering af en løbende dialog med de lokale og regionale myndigheder

Regionsudvalget

1.11. mener, at ansvaret for beslutningstagningen og gennemførelsen af politikkerne bør fordeles bedre mellem de lokale, regionale, nationale og europæiske myndigheder,

1.12. er tilfreds med den igangværende høring, der skal føre til fastsættelse af principperne og normerne for denne "territoriale dialog", som svarer til den "sociale dialog" mellem de lokale og regionale myndigheder,

1.13. bifalder, at Kommissionen er enig i, at Regionsudvalget, der er den officielle repræsentant for de decentrale myndigheder i EU, har beføjelse til at føre dialog med sammenslutningerne af lokale og regionale myndigheder. Denne beføjelse er allerede indskrevet i samarbejdsaftalen, der blev undertegnet af de to formænd den 21. september 2001,

1.14. bifalder Kommissionens forslag om, at lade Regionsudvalget organisere et årligt møde, hvor Kommissionen fremlægger sit arbejdsprogram for de nationale eller europæiske repræsentative sammenslutninger af lokale og regionale myndigheder. Derudover skal repræsentanterne for den regionale og lokale forvaltning kunne præsentere deres syn ikke blot på Kommissionens arbejdsprogram og øvrige planer, men også på konkrete lovforslag,

1.15. mener, at det bør være Regionsudvalget, der formaliserer betingelserne for sit samarbejde med sammenslutningerne af lokale og regionale myndigheder, hvis der skal opnås en effektiv dialog. For at garantere en passende repræsentation, når Regionsudvalget udpeger organisationer, som skal indbydes til at deltage i dialogen med Kommissionen i snævert samarbejde med de berørte organisationer, bør der udarbejdes klare og tydelige regler,

1.16. regionsudvalget understreger imidlertid, at de lokale og regionale myndigheders deltagelse bør være dobbelt: På den ene side systematisk høring af dem og deres organisationer, inden forslagene bliver til lovgivning, og på den anden side en styrkelse af Regionsudvalgets rolle i den politiske beslutningsproces,

1.17. mener, at netsamarbejdet mellem de lokale og regionale myndigheder og deres nationale eller europæiske sammenslutninger bør ske gennem solide partnerskaber, der kan bibringe en merværdi, som rækker længere end et simpelt svar på en høring forud for en beslutning.

Fleksible rammer for indgåelse af forpligtelser til målenes opfyldelse

Regionsudvalget

1.18. minder om, at indgåelsen af målkontrakter gør det muligt at styrke den territoriale samhørighed og tilføre politikker med betydelige territoriale virkninger større fleksibilitet, idet de europæiske og nationale lovgivningsprocedurer forenkles,

1.19. bifalder Kommissionens forslag om at anvende "trepartskontrakter", der sigter mod direkte at tilknytte de regionale myndigheder i samarbejde med deres byer og kommuner til fastlæggelsen af mål, forvaltning af fællesskabsfonde og opfølgning af resultater. Dette kan blandt andet foregå ved hjælp af "trepartskontrakter", der undertegnes mellem EU-institutioner og de nationale og regionale myndigheder. Gennemførelse af partnerskaber og indgåelse af globale aftaler mellem regioner, byer og deres kommuner vil nemlig være et godt middel til tackling af manglerne ved det nuværende system,

1.20. mener nemlig, at indgåelsen af konventioner eller kontrakter gør det muligt gennem etablering af fleksible og effektive partnerskaber at fremme opfyldelsen af nøjagtigt definerede fælles målsætninger, uden at fordelingen af de forskellige parters institutionelle ansvar ændres,

1.21. bifalder, at Kommissionen har besluttet at etablere forsøgsordninger i form af kontrakter inden for blandt andet bæredygtig udvikling, miljø, transport og forskning & udvikling for at påvise merværdien af en arbejdsmetode, der kan begrænse den systematiske anvendelse af visse lovbestemmelser, der anvendes på nuværende tidspunkt, og således klarlægge de samlede udgifter ved arbejdsgangen i EU,

1.22. påpeger sin rolle som et talerør for regioner og kommuner i Europa i Unionens beslutningsproces. Kommissionens høringsoplæg bør derfor ikke fremstille Regionsudvalget som et hjælpeorgan, der bare tilvejebringer lister over og adresser på europæiske og nationale sammenslutninger af lokale og regionale myndigheder,

Anvendelse af subsidiaritets-, nærheds- og proportionalitetsprincippet osv.

Regionsudvalget

1.23. understreger, at principperne vedrørende subsidiaritet, borgernærhed og proportionalitet eksplicit bør indskrives i EU's nye forfatningstraktat, så gennemførelsen af disse principper vurderes og tages i betragtning i de forskellige faser af lovgivningsprocessen,

1.24. mener, at anvendelsesområdet for subsidiaritets-, nærheds- og proportionalitetsprincipperne ikke bør begrænses til en dialog mellem EU og medlemsstaterne, men også skal gælde på samtlige politikområder, som lokale og regionale myndigheder har ansvaret for,

1.25. forventer, at overholdelsen af disse principper og indførelsen af nye styreformer udmunder i dynamisk styrkede samarbejdspartnerskaber mellem de forskellige forvaltningsled, der skal sikre en langt mere effektiv håndtering af de forskellige spørgsmål med henblik på at nå målene om økonomisk, social og territorial samhørighed. Dette indebærer også en afbalanceret og polycentrisk udvikling, en bedre balance mellem byer og landdistrikter og en bedre samordning mellem regionalpolitikken og de centrale sektorpolitikker, især konkurrencepolitikken og tjenesteydelser af almen interesse,

1.26. ønsker at se indskrivningen i forfatningstraktaten af en bedre kompetence- og arbejdsfordeling mellem de forskellige myndighedsniveauer i overensstemmelse med en konkret anvendelse af principperne om subsidiaritet, nærhed og proportionalitet.

Regulerings-, informations- og kommunikationsinstrumenter

Regionsudvalget

1.27. erkender det hensigtsmæssige i at anvende europæiske reguleringsorganer som støtte og talerør i forbindelse med varetagelsen af EU's udøvende magt på betingelse af, at dette sker inden for klart definerede ansvarsområder,

1.28. bifalder således Kommissionens forslag om at indføre en rammeordning, der tager højde for reguleringsorganernes forskelligartethed,

1.29. anbefaler, at det sikres, at disse organer af hensyn til den "offentlige interesse" er "underlagt et effektivt tilsyns- og kontrolsystem", der tager hensyn til såvel de tekniske og administrative som de politiske aspekter,

1.30. understreger sin tilfredshed med, at Kommissionen har sat skub i udviklingen af sin informationspolitik gennem brug af "informationsteknologien" og et regelmæssigt flow af information online,

1.31. minder om, at Regionsudvalget har udtrykt ønske om i samarbejde med de lokale og regionale myndigheder at påtage sig ansvaret for at sikre en solid og stærkt decentral kommunikationspolitik samt en bred formidling af information til samtlige EU-borgere.

2. Regionsudvalgets henstillinger

Regionsudvalget

2.1. ønsker at få tildelt status som en fuldgyldig institution samt et større ansvar i EU's fremtidige struktur med henblik på at kunne intervenere mere konstruktivt under debatterne om udformningen og gennemførelsen af EU's politikker og dermed kunne:

- virkeliggøre det aftalememorandum, der blev indgået med Kommissionen i 2001,

- udøve sin funktion som repræsentant for de regionale og lokale myndigheder på korrekt vis,

- deltage fuldt ud i en bedre gennemførelse af de nye styreformer i EU.

Udvikling af Regionsudvalgets rolle inden for høring af og dialog med de lokale og regionale myndigheder

Regionsudvalget

2.2. understreger, at politikken for territorial samhørighed er et vigtigt led i EU's aktiviteter,

2.3. minder om sit ønske om, at ansvaret for politikken for territorial samhørighed deles mellem EU, medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder,

2.4. ønsker at deltage aktivt og fyldestgørende i udviklingen af nye styreformer på regionalt og lokalt niveau, især i:

- samrådet med de lokale aktører og iværksættelsen af debatfora mellem myndighederne og civilsamfundet,

- tilrettelæggelsen og iværksættelsen af netværk for meningsudveksling med det formål at strukturere samarbejdet mellem de forskellige forvaltningsniveauer, herunder hvad angår decentraliseringen af EU's politikker,

- tilskyndelsen til grænseoverskridende og tværregionalt samarbejde på baggrund af bestemmelser, der tilpasses de forskellige samarbejdsområder, og ved hjælp af nye værktøjer for samarbejde mellem de forskellige områder i EU's medlemsstater,

2.5. ønsker at oprette partnerskaber med de organisationer, der repræsenterer de lokale og regionale myndigheder, for at fremme kendskabet til de regionale og lokale myndigheders viden på de forskellige relevante områder og for at fremsætte forslag fra de lokale og regionale myndigheder til de andre institutioner under udformningen af fællesskabspolitikkerne. Således vil Regionsudvalget kunne bidrage til en mere velafbalanceret udvikling i Fællesskabet og til en deltagelse fra regionernes side i gennemfølelsen af EU's politiske dagsorden,

2.6. gentager sit forslag om, at traktaten skal omhandle Regionsudvalgets mulighed for at spille en vigtig rolle under Kommissionens høring af de regionale og lokale myndigheder og deres sammenslutninger på europæisk niveau. Det er især vigtigt, at Regionsudvalget kan fungere som talerør for de lokale og regionale myndigheder, når disse ønsker at klage til Domstolen over en fællesskabshandling, som de mener går ind over deres kompetenceområde og dermed ikke er i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet. Derudover bør regionerne selv kunne klage til EF-domstolen, hvis subsidiaritetsprincippet ikke overholdes,

2.7. minder desuden om sin anmodning om at tilkende de lokale og regionale myndigheder ret til at klage til EF-domstolen, hvis de mener, at deres beføjelser ikke respekteres af EU-institutionerne.

Udvikling, hvad angår fremtidsberegninger, ekspertviden og konsekvensanalyser

Regionudvalget

2.8. godkender ideen om "at skabe lovgivningsrammer", der sikrer brug og udnyttelse af den viden, som videnskabelige og tekniske eksperter kan bibringe inden for rammerne af dynamiske, åbne, pluralistiske og kontrollerede processer,

2.9. ønsker, at alle skal kunne drage fordel af den erfaring og know-how, som medlemmerne og de myndigheder, som de repræsenterer, har, samt at deltage i den eksisterende udveksling af god praksis på regionalt og lokalt niveau, i udformningen af politikker med territoriale virkninger og i evalueringen af resultaterne heraf,

2.10. ønsker med henblik herpå at råde over de midler, der gør det muligt "spille en mere proaktiv rolle i forbindelse med overvågning af fællesskabsaktiviteterne" for at:

- øge sin evne til at afgive så relevante udtalelser som muligt,

- stille medlemmernes ekspertise til rådighed for de andre institutioner,

- vurdere konsekvenserne af EU's politikker på de forskellige territorier og blive bedre til at evaluere omkostningerne ved politikgennemførelsen og det finansielle pres, som politikkerne lægger på de lokale og regionale myndigheders budgetter,

- varetage eller koordinere forberedelsen af perspektivrapporter med henblik på integration af den territoriale dimension og bæredygtig udvikling i fællesskabspolitikkerne,

- fremme anvendelsen af aftaler og trepartskontrakter afhængig af de forskellige mål.

Udvikling inden for rammerne af anvendelsen af subsidiaritetsprincippet

Regionsudvalget

2.11. minder om Regionsudvalgets forslag til Det Europæiske Konvent for Europas fremtid om at indarbejde følgende i traktaterne:

- en klar definition af subsidiaritetsprincippet, der sikrer respekten for regionernes og de lokale myndigheders kompetencer, der kan variere fra land til land,

- indførelse af et system med ex ante- og ex post-kontrol med overholdelsen af subsidiaritetsprincippet, der gør det muligt for Regionsudvalget at udøve sin rolle fuldt ud,

2.12. ønsker at kunne følge anvendelsen af principperne for subsidiaritet og nærhed på korrekt vis og dermed have midlerne til:

- reelt at kunne undersøge, om subsidiaritetsprincippet overholdes af aktørerne og beslutningstagerne på de forskellige niveauer i Europa,

- på effektiv vis at føre kontrol med anvendelsen af principperne for subsidiaritet og nærhed, især under behandlingen af lovforslag, der har konsekvenser på lokalt og regionalt niveau,

- at kunne klage til Domstolen, hvis disse principper ikke overholdes.

Udvikling angående opbygning af et ægte europæisk borgerskab

Regionsudvalget

2.13. understreger sin faste overbevisning om, at en vellykket og effektiv integration af de forskellige forvaltningsniveauer i EU forudsætter et rodfæstet lokalt demokrati samt mere nærhed i det offentliges aktiviteter,

2.14. har til hensigt at udøve sin rolle som talerør for de lokale og regionale myndigheder fuldt ud med henblik på at sikre en hensyntagen til deres områders traditioner og specielle karakteristika samt bidrage til at nedbringe det nuværende "demokratiske underskud",

2.15. mener, at Regionsudvalget bør være i stand til at yde et bidrag til opbygningen af et ægte europæisk borgerskab, dvs. mere konkret:

- deltage i informering af borgerne,

- lette borgernes deltagelse i beslutningstagningen,

- fremme deltagelsesdemokratiet,

2.16. anmoder om, at man på næste regeringskonference tilkender Regionsudvalget de nødvendige opgaver og ansvarsområder, og erklærer, at Regionsudvalget er beredt på at varetage disse og dermed at medvirke til forbedringen af EU's styreformer.

Bruxelles, den 2. juli 2003.

Albert Bore

Formand for

Regionsudvalget

(1) EFT C 198 af 14.7.1999, s. 68.

(2) EFT C 144 af 16.5.2001, s. 1.

(3) KOM(2002) 704 endelig.

(4) Jf. Kommissionens arbejdsdokument om den løbende og systematiske dialog med sammenslutningerne af lokale og regionale myndigheder om politikudformningen, der har været tilgængeligt på Kommissionens webside siden den 28. marts 2003.