ARCHIVES HISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (75)339
V ol.1975/0137

Disclaimer
Conformément aurèglement (CEE, Euratom) n°354/83 duConseil du1erfévrier 1983
concernant l'ouverture aupublic des archives historiques delaCommunauté économique
européenne etdelaCommunauté européenne del'énergie atomique (JO L43du15.2.1983,
p.1),telque modifié parlerèglement (CE, Euratom) n°1700/2003 du22septembre 2003
(JO L243du27.9.2003, p.1),cedossier estouvert aupublic. Lecaséchéant, lesdocuments
classifiés présents dans cedossier ontétédéclassifiés conformément àl'article 5dudit
règlement.
Inaccordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No354/83 of 1February 1983
concerning theopening tothepublic ofthehistorical archives oftheEuropean Economic
Community and theEuropean Atomic Energy Community (OJ L43, 15.2.1983, p.1),as
amended byRegulation (EC, Euratom) No1700/2003 of22September 2003 (OJ L243,
27.9.2003, p.1),this fileisopen tothepublic. Where necessary, classified documents inthis
filehave been declassified inconformity with Article 5oftheaforementioned regulation.
InÜbereinstimmung mitderVerordnung (EWG, Euratom) Nr.354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft undderEuropäischen Atomgemeinschaft (ABI. L43vom 15.2.1983,
S.1),geändert durch dieVerordnung (EG, Euratom) Nr.1700/2003 vom 22.September 2003
(ABI. L243 vom 27.9.2003, S.1),istdiese Datei derÖffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden dieVerschlusssachen indieser Datei inÜbereinstimmung mitArtikel 5
dergenannten Verordnung freigegeben.

ifrsu .kfi!cc!oMsryFAf ?H,?="F!SST9AF'C*CF^Ajr ?>rccff apcoSvUM.vJwi IUÏNi.ÏMru»v Uil .ÜUKLi »<r\£,.LLii-CiOivAüfl .
KOM(75)339 endelig udg.
Ertocelles ,den 14.juli 1975
Forslag til
RÅDETS DIREKTIV
vedrørende affald fra titandioxidindustrien
(forealgt Rådet afKommissionen )
XQH(75 )339endelig udg.

rnv 47/75-3K
BF;GR:J£nD3LS HJ
i.imMrrara
Dette direktiv erbaseret padeprincipper ,somformuleredes iDeeuropæiske
Fællesskabers handlingsprogram påmiljøområdet af20.12.73 ,iEFTnr.C112
ogisær :"foreb yrøs ,mindske ogsåvidt muligt fjerne forurening oggener ",
(afsnit I,side 5)•
Størstedelen afdefabrikker ,somfremstiller titandioxid (TiO^),bort­
kaster iøjeblikket deres affald idetåbne haveller iflodmundinger og
håber ,athavets "buffereffekt "neutraliserer densure del,ogatdetmarine
miljøs oxygenindhold vil omdanne ferrosulfatet tilferrisulfat ,mens deandre
affaldsstoffer (diverse oxider aftunge metaller )normalt vil synke tilbunds
ihavet .
•Detskal iøvrigt bemærkes ,atefterspørgslen efter titandioxid stiger på
det europæiske marked ,ogatproducenterne håber atfordoble kapaciteten på
10år,dels gennem udvidelser afgamle fabrikker ogdels gennem bygning
•afnye.
*Den proces ,somialmindelighed anvendes iEuropa ,ersulfatprocessen .'
Foratfremstille TiO^udfrademest almindelige mineraler (ilmenit ogslag)
behandles disse medsvovlsyre .Fremstilling afettonTiO^giver taffald
hovedsageligt bestående afsvovlsyre ogferrosulfat .Under forudsætning aftil
ladelse til udtømning ihavet vil der under forudsætning afenfordobling af
produktionen næsten sikkert fremkomme enfordobling afhavforureningen på
grund afdisse affaldsstoffer .
Enrakke kampagner med henblik påkontrol afforureningen erblevet gennem­
ført påselve udtømnings stederne ;disse kampagner har været fremkaldt afde
nationale myndigheder eller under tiden afproducenterne selv .
jK/Ikapitel Iidentekniske rapport behandles dette område idetaljer .

-2-ÛV A'in-ry/"/ I
Ved analyse afrcsuxta-fceme fra denne kontrol erfares det .attitar.diozcid -
iildnet riens aij.alc.!~'3i;oi ierorpotent iel"C eller reelt giftige .Denskadeli r~o
virkning pådetmarine miljø skyldes iser surheden ,tilstedeværelsen af
ferrosulf a-togsandsynligvis deandre netaller (tunge metaller ).
Efter omstænaignederne kan aen skaaelige vir.-aiing være afforskellig art
altefter udtøinningsmåde og–sted .
1)mindskelse afvandets iltning ogafdets pHogforøgelse afkoncen­
trationen afFeogtunge metaller .
2)–midlertidigt aftagende antal zooplahktonorganismer ogindue erins
afpåvirkninger ,som medfører enændring afderes morphologiske
struktur ;
–udstødning ogfjernelse afvisse ittiske arter (especes itticrues );
–mindskelse afantallet aflevende væsener ,afproduktionen ogafden
specifikke forskelligartethed afdenbenthoniske og/eller nekto benthoniske
biocønose iudtørrings zonen .Ialvorligste tilfælde kanalt animalsk
liv døhelt ud.
3)Forandring afvandets farve ,gennemsigtighed ogklarhed ogmidlertidig
nedsættelse affotosyntesen ,afphytoplankton ogafprimærproduktionen ,
især ved udtømning påoverfladen .Tildækning afbunden med ferrio:d.der og
Gccider afandre metaller ved udtømning iflodmundinger ogpålavt vand .
4)Derimod erderikke observeret risi<co forgiftighed for mennesket gennem
påvirkning ved spisning afarter ,somlever ,hvor udtømningen harforegået .
Det erfølgelig nødvendigt inden for enfornuftig ogrealistisk frist grad­
vist atmindske udtømning ihavet afdisse affaldsstoffer .Idel 1iden
tekniske rapport erderopstillet enliste over deaffaldsstoffer ,som frem­
kommer vedfremstillingen af'HO2 .Dette affald eropdelt ifire store
kategorier ,somsvarer tilaffald fra anlægget under forskellige stadier af
fabrikationen

–uopløselige stoffer efter filtrering
-jemvitriol (ferrosulfat )
-stærke syrer
–svage syrer eller små vandmængder
Isamme rapport erdetundersøgt ,hvordan ogtilhvilken pris determuligt
ateliminere dette affald enten vedatomdanne deteller ved atgenanvende
det.Det skal bemærkes ,attalstørrelserne forudgiften til omdannelse stammer
fraslutningen af1973 ogbegyndelsen af1974 1ogatdisse bør genberegnes
under hensyntagen tilkonjunkturudviklingen .Enundersøgelse herover erigang .
Alligevel erdetalstørrelser ,som erangivet irapporten ,afværdi til be­
stemmelse afomdannelsesomkostningerne iforhold tilfremstillingsprisen og
til atsammenligne deforskellige løsninger indbyrdes .
2.KCMEHTARER TIL VISSE ARTIKLER OGBILAG
Formålet meddette direktiv ergradvist atmindske ogderefter f,jerne forure­
ningen afhavet gennem affald fra titandioxidindustrien .
l)Inden for denovergangsperiode ,somskal føre fra dennuværende situation til
ensågodt somfuldstændig standsning afudtømning ihavet ,erderfastlagt
flere perioder for atgøre detmuligt for industrien attilpasse sigsituationen .
Første etape 1975/l»1*1978
Gamle ognye anlæg vilidenne periode kunne foretage udtømning afderes
affald ihavet eller iflodmundinger under forbehold afforudgående tilladelse
(art.4og5)ogafenøkologisk kontrol afmiljøet (art.8).
Anden etape J^1^1978 /l.1.1981
Gamle anlæg skal forsynes medbehandlingssystemer ,således at"denresulterende
forurening efter behandling ikke erstørre end "JQffoafdentotale forurening
•uden behandling "(art.10-3).Disse bestemmelser svarer til ennedsættelse af

mv 47/75-iiX
forureningen med 30>b ;deresterende JOyovil kunne udtømmes ihavet
elier iflodmundinger (art.4og5°gart.o).
Sye anlæg skal være forsynet med "behandlings syst emer ,således at"den
resulterende forurening efter behandling ildce erstørre end 3Q/oafden
totale forurening uden behandling (art.5-3).Disse bestemmelser svarer
til ennedsættelse afforureningen med 70;$$ deresterende 30^vil kunne
udtømmes ihavet eller iflodmundinger (arc.4°g5°gart.o).
Lette vilforst føre til enøvre grans cfor dentotale forurening og
derefter til enførste mindskelse afdenne .
Tredje eta^e _I.I.I98I /I.I.I985
Gct.Ig anlæg skal være forsynet med behandlingssystemer ,således at"den
resulterende forurening efter behandling ikke erstørre end 3O/*afden
totale forurening uden behandling (art.9~4 °Sbilag III).Dette svarer
til situationen for nye anlæg ianden etape -altså ennedsættelse affor­
ureningen med "(Cr'/j5deresterende 30^vil kunne udtømmes ihavet eller i
flodmundinger (art.4og5°gart.6).
Denve anlæg erisa.mme situation somfør anden etape .
Dette medfører enbetydelig reduktion afdentotale forurening .
Fjerde eta-oe –fraI.I.I9G5
Gr~le ognye anlæg skal behandle deres affaldsstoffer påensådan måde ,
atkun 573afdentotale forurening udtømmes ihavet eller iflodaun&inger
(art.10-5 og9-4).
I-Iindskelsen afdentotale forurening vilblive påS5CA*

2)Direktivet "består således aftredeles
1°:forudgående tilladelse
2°:økologisk kontrol afmiljøet
3°:forholdsregler for;"atmindske ogfjerne forurening oggener ".
1°–Valget afudtømningsstedet ogaffaldets karakteristika skal tages i
betragtning ,ogdeto'sgensidige indflydelse skal undersøges om­
hyggeligt .Derfor vil udtømning ihavet kun kunne finde sted under
visse "betingelser (art.5)»ligesom oplagring pålandjorden også
skal opfylde visse krav (art.6).
2°–Idenperiode ,hvor udtømning ihavet endnu finder sted ,erdetnød­
vendigt athave enøkologisk miljøkontrol ;det "bliver derfor nødven­
digt med campagner formarin miljøkontrol (art.8).
Disse' skal omhandle den maksimale toxicitet ,udviklingen aflarver
ogforsøg vedrørende ophobning ipelagiske kæder .
3°–Branchens industrier skal :
a)efter filtrering oplagre deuopløselige stoffer pålandjorden
b)foretage etvist antal reduktioner identotale forurening
(3OfotlOfo,95%)(artikel samt bilag III).
Disse reduktioner svarer til i •praksis ffermeraf ørlige teknikker ..
For eksempel gælder detfor anlæg ,som anvender ilmenit ,atreduk­
tionen på30josvarer tilbehandling afferrosulfatet
"JOjoj svarer tilbehandling afferro sulfat ogstærke syrer ,
95$ »svarer tilbehandling afferrosulfat ,stærke syrer ogstørste­
delen afdesva,?e syrer .
3)Detskal bemærkes ,atperioden på3åridetenetilfælde og6åridet
andet ,skal gøre detmuligt forindustrien attilpasse sigunder økonomisk
ogteknisk .realistiske betingelser ,(sedelI,§2og3idettekniske
dokument ). ' ' ■ :

-6- ENV 47/75-DK
Vednyeanlæg vilkonstruktionspro jelctet kunne tage hensyn til
disse krav (ferrosulfat +stærke syrer ).
Vedgamle anlæg vilbehandling afferrosulfat (dehydrering +ristning
eller oplagring islaggedynger )kunne gennemføres iløbet afdenne
treårsperiode .Seksårsperioden skal gøre detmuligt fordisse anlæg
atvælge metode tilbehandling afdestærke syrer .Endelig fore­
kommer denperiode på10år,somerforeslået forenreduktion på
95$,atvære fornuftig medhenblik påatoptimere behandlingen af
svage syrer .
Anvendelse afetsådant direktiv vil ,foruden atdetnæsten helt
vilfjerne havforurening ,derskyldes dentype produktion ,begunstige
anvendelse afaffald .
JURIDISKE ASPEKTER
Flere medlemsstater harallerede vedtaget lovmæssige bestemmelser ,
sombl.a .vedrører eliminering afaffald hidrørende fratitandioxid -
industrien .
Således påbyder dentyske lovaf juni 1972 vedrørende eliminering
afaffald både foroffentligheden ogforprivate atanvende særlige
anlæg til atbehandle ,oplagre ogfjerne faste affaldsstoffer .
Ligeledes gælder denfranske lovaf1917 angående industrianlæg ,som
erfarlige ,ulempeskabende ogsundhedsfarlige ?forproducenter af
titandioxid ,eftersom disse behandler mineralerne bl.a .medsvovlsyre ,
hvilket kanfremkalde enændring afvandløbs sammensætning (jfr .nr.
295 idenne lovs register ).Delokale myndigheders bestemmelser på
grundlag afovennævnte lov ,somtillader anlæggelse afindustrier ,
ersammenkædet medbetingelser ,sombl.a .styrer udtømning afspilde­
vand ivandløb .
Etnytlovforslag gørdisse betingelser strengere endnu .Efter denne
tekst skal enhver tilladelse .tage denfare eller denulempe ,somdet
givne industrianlæg kanudgøre fornaturen eller miljøet ibetragtning
tilladelsen skal endvidere fastlægge installations -ogudnyttelsesbe -
tingeiser ,især forsåvidt angår rensning ogudtømning afspildevand
ogendelig betingelser for ■affaldsstoffer .

-7-EBV 47/75-LK
IItalien erdetfiskeriloven (lov9^3fra 1965),somgælder forud­
tømning afaffaldsstoffer ihavet .
Ideandre medlemsstater gælder generelle love vedrørende beskyttelse af
vandet ,luften oglandjorden .
Detvedlagte direktivforslag ,somerbaseret påartikel 100iEØF–trak­
taten ,sigter modfra nuafattilnærme lovgivningen ogsåledes danne en
sammenhængende helhed afbestemmelser ,som gælder ialle medlemsstaterne .
Ioverensstemmelse med bestemmelserne iartikel 100itralet atenerenudtal'
else fra Europa-Parlament etogfra Det økonomiske ogsociale Udvalg nød­
vendig .

Forslag til Rådets direktiv vedørende affald fratitan –
dio:d.dindustrien
RUDET FOR DEEUROPÆISKE FÆLLESSKABER HÅR-
.under henvisning tiltraktaten omoprettelse afDet europæiske
økonomiske Fællesskab ,særlig artikel 100,
linder henvisning tilforslag fra Kommissionen ,
linder henvisning tiludtalelse fra Europas-Parlamentet ,
under henvisning tiludtalelse fra Det økonomiske ogsociale
Udvalg ,og
udfra følgende betragtninger :
Affald fratitandioxidindistrien udgør enrisiko for menneskets sundhed
ogformiljøet ,heri indbefattet den marine fauna ogflora ;der bør
derfor ske engradvis mindskelse ogderefter enfjernelse afforurening ,
somhidrører fra udtømning afdisse affaldsstoffer ihavet ;
ihandlingsprogrammet for Deeuropæiske Fællesskaber påmiljøområdet
l),vedtaget afRådet for Deeuropæiske Fællesskaber ogrepræsentanterne
for medlemsstaternes regeringer ,forsamlet iRådet ,ved erklæringen af22.
november 1973 ,fastslås nødvendigheden afativærksætte enfællesskabs -
aktion mod visse giftige affaldsstoffer ogisær mod affaldsstoffer fra
titandioxidindustrien ;
denationale lovgivninger vedrørende affald fratitandioxidindustrien er
forskellige framedlemsstat til medlemsstat ;sådanne forskelle kan hindre
samhandelen inden forFællesskabet oghar således endirekte indvirkning
pådetfælles markeds funktion ;
Rådets direktiv nr. EØF"^angår eliminering afaffald ialmindelighed ;
foraffald afsærlig farlig karakter erder grund tilatfastsætte ensærlig
fremgangsmåde ,somsikrer varetagelsen afbeskyttelsen afmenneskets sundhed
ogafmiljøet mod deskadevirkningér,' somskyldes ukontrolleret udtømning ,
1)EFTnr.C112af20.12.1973
2)EFTnr.

efterladen eller oplagring afdette affald ;dette skal vare tilfældet
medaffald fratitandioxidindustrien ;
foratnadisse malborderindføres enfremgangsmåde med forudgående au­
torisation forenhver udtømning ivandløb ,søer ogihavet ,samt forned­
sænkning ihavet eller oplagring påeller under jorden afaffald fratitan-
dioxidproduktionsprocessen ;for industrianlæg påenmedlemsstats område
skal denne autorisation udstedes afden pågældende stats kompetente myndighed ;
forindustrianlæg påettredjelands område skal autorisationen udstedes af
den kompetente myndighed idenmedlemsstat ,påhvis område affaldet oplagres
eller anbringes ;
der ergrund til atundergive udstedelsen afdenne autorisation specifiklee
betingelser både ved nedsænkning ihavet ogudtømning iflodmundinger ogved
oplagring påeller under jorden ;
foratkunne overvåge det marine miljø erdetvigtigt ,atenhver udtømning ,
somforegår ietmaritimt område eller ienflodmunding ,ledsages afensy­
stematisk kontrol afmiljøets almindelige økologi ;
foratbeskytte dehave ,som grænser optilFællesskabet ,erdetvigtigt
atfastlægge ,tilhvilke niveauer udtømningen afforurenende stoffer skal
formindskes ;disse niveauer skal nåsisuccessive etaper inden for enfrist
påmaksimalt 10årfradirektivets ikrafttræden ;gamle ognyeindustrianlæg
samt udbygninger afeksisterende industrianlæg skal anvende teknikker til
belcampelse afforureningen ,således .atdisse niveauer nåsinden for de
fastsatte frister ;

-3-
.UDSTED FØLGENDE DIREICPI7
Artikel 1
1)Dette direktivs formål ergradvist atmindske ogderefter helt atfjerne
forurening afhavet fremkaldt afaffald fra titandioxidindustrien .
2)Idette direktiv forstås ved:
–affald (affaldsstoffer )*ethvert reststof fratitandioxidproduk –
tionspro cessen;
–eliminering :opsamling ,transport ,"behandling afaffald ,genanvendelse
eller genvinding deraf samt oplagring ogdeponering påeller under
jorden og/eller udtømning ivandløb ,søer ogihavet samt nedsankning
ihavet j
–gamle industrianlæg :industrianlæg somhar nået deres fulde produktions­
kapacitet før datoen fordette direktivs ikrafttræden ;
–nye industrianlæg :industrianlæg somerunder dannelse ,ogsom ikke har
nåét deres fulde produktionskapacitet pådagen fordette direktivs
ikrafttræden ,samt ethvert industrianlæg som dannes efter denne dato 0

-4-
Artikel 2
Medlemsstaterne træffer denødvendige forholdsregler for,ataffaldet
elimineres :
-uden atudsætte menneskets sundhed forfare ;
-uden risiko forvandet ,luften ogjorden eller forfaunaen ogfloraen ;
-uden skade for bygninger oglandskaber .
Artikel 3
Medlemsstaterne træ :ierdenødvendige forholdsregler for atfremme "be­
handlingen ,genanvendelsen oggenvindingen afaffald .
Artikel A
Udtømning ivandløb ,søer ogihavet ,nedsænkning ihavet eller oplagring
påeller under jorden erunderkastet enforudgående autorisation givet af
dekompetente myndigheder idenstat ,påhvis område industrianlægget ligger ,
For såvidt angår affaldsstoffer fraindustrianlæg ,somligger påettredje­
lands område ,gives denne autorisation afdekompetente myndigheder iden
medlemsstat ,påhvis område affaldet oplagres eller deponeres .
Artikel 5
l)Vednessnlcning ihavet eller udtømning iflodmunding-er giver dekompe­
tente myndigheder -påbasis afdeoplysninger ,somerindhentet iover­
ensstemmelse medbilag I–denautorisation ,someromtalt idenfore­
gående artikel ,påbetingelse af:
a)atderikke sker skade forskibsfarten ,fiskeriet ,rekreative formål ,
mineraludvinding ,ferskvandsindvinding ,fiskeopdræt ogopdræt af
skaldayr ,områder afsærlig videnskabelig interesse ogfor andre
legitime anvendelser afhavet ;

b)atderikke eksisterer andre destruktions -eller elimineringsmu.ligh.eder .
2)Uanset hvilken "behandlingsmåde eller -grad ,deomhandlede affaldsstoffer
udsættes for,kan autorisationen kun gives ,dersom fortyndings graden er
■ensådan ,atpH-vsrdien irecip ientvandet ,bortset fraiselve udtømnings –
punktet ,ikke overstiger den pH-værdi ,sommedfører enakut toxicitet .
Artikel 6
Ved oplagring paeller under jorden oguanset hvilken behandlingsmåde eller –grad
deomhandlede affaldsstoffer udsættes for,erdeniartikel 4omtalte autorisation
betinget afopfyldelsen affølgende krav :
a)indsprøjtning itinder jordiske lagerforbudt ;
b)stoffer ,somefter filtrering eruopløselige ,skal oplagres pålandjorden under
sådanne betingelser ,atdeikke volder skade pågrundvandet ;
c)produkter iforbindelse medbehandlingen afferrosulfat ,stærke syrer ,svage
syrer saint andre affaldsstoffer end de,somefter filtrering eruopløselige ,
kan,dersom deikke anvendes videre ,oplagres påjorden ,dersom deikke volder
skade pågrundvandet .
Artikel 7
1)Uanset ihvilken grad ogpåhvilken måde ,detiludtømning bestemte affalds­
stoffer erbehandlet ,skal enhver udtømning ietmaritimt område eller ien
flodmunding følges afensystematisk kontrol afmiljøets generelle økologi .
2)2nsådan kontrol omfatter først ogfremmest ;
a)enøkologisk bestemmelse afden 0jeblikkelige tilstand afdet område ,som
berøres afudtømningen .Denne bestemmelse opfyldes obligatorisk ved an­
læggelse afnyeindustrianlæg ogvedkapacitetsudvidelse afgamle industri -
anlæg ;

prøveudtagning aiarter afbløddyr ,skaldyr ,fislc 05plankt onorianiczner .
Diobe proveuo.~Gagnj_nger ioreta^eo periodisk azetorgan ,som uciDeges afden
medlemsstat ,påhvis onråd.3 industriarJ-cgsct ligaer .Vedforurening ,sen
overskrider grænser ,udpeges organet afKommissionen .
Foruden denne kontrol med udviklingen afdet marine miljø gennemføres der
med bestemte mellemrum prøver forakat torcicitet påarter afbløddyr ,skaldyr ,
fisk ogplankton ,som eralmindeligt forekommende påudtømningsstedet .
Disse prøver måikke vise nogen mortalitet for 8Oyoafdeprøvede arter over en
periode på36timer ved enfortynding afdeudtømte stoffer pål/pOOO .Disse
prøver suppleres med prøver over larveudvikling ,som skal resultere ienfuld­
stændig overleven aflarverne efter 24timer ienfortynding afdeudtømte
stoffer påI/5OOO .
Som etresultat afdisse kontrolforanstaltninger ,•stoppes udtømningen ,dersom :
a)undersøgelsen afområdets generelle økologi viser enmærkbar forværring af
områdets generelle økologi ;
b)prøver aftoxicitet gennem akkumulering afmetaller ifødekæderne viser en
for menneskets sundhed farlig akkumulering ;
c)prøver afakut toxicitet ikke erioverensstemmelse med deherover angivne
værdier .
ikel 3
Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger ,for aunye og
gamle industrianlæg forsynes medanlæg tilbehandling afderes affald .
Fra 1.januar 1973 skal densamlede forurening ,somresterer efter behandling ,
vednyeindustrianlæg være mindre end 30>aafdentotale forurening uden oe–
handling ogfra 1.januar 1985 være mindre end 5',o.

-7-
3)Fra 1.januar 1978 skal den samlede forurening ,somresterer efter be­
handling ved gamle industrianlæg være mindre end 7O/oafdentotale for­
urening uden "behandling ;fra 1.januar 1931 skal denvære mindre end 3079
ogfra 1.januar 1985 være mindre end 5
4)Denne totale forurening fastlægges forhver forureningskategori ogmineral -
type ,som angivet ibilag II.
Artikel 9
Gamle industrianlæg ,somudvider kapaciteten efter dette direktivs ikraft­
træden ,skal :
–enten følge bestemmelserne iartikel 8,stk 02,for dendel,somsvarer til
stigningen iproduktionen ,ogartikel 8,stk.3»for dendel,somsvarer til
den gamle produktion ,med hensyn til dedatoer ,somsvarer til hver afdisse
bestemmelsers ikrafttræden ; '
–eller anvende ensamlet behandling over for nye oggamle industrianlæg ,således
atden samlede forurening efter behandling ikke erstørre end summen afden
forurening ,somertilladt ifølge artikel 8,stk.2og3.
Artikel 10
Uden atforegribe bestemmelserne idette direktiv kan medlemsstaterne vedtage
strengere bestemmelser .
Artikel 11
Bilag IogIIidette direktiv udgør enintegrerende delderaf .

-8-EI:V.47 /75DX
Api;'COJ.9
JlecIlGIT13GXS,"oGr rilGSC3XTGX*&GHOClVøriClXgG DGG uGrTiluGlSGP H_KPcLTt fOx *cLX6I?TGpIcOITirnG
dette direktiv inden atten måneder fradets meddelelse og -underretter stråles
Kommissionen herom .
i.iedlemsstaterne drager omsorg foratKommissionen bliver underrettet omordlyder ,
afdenationale retsforskrifter ,somdeudsteder pådetområde ,dereromfattet
afdette direktiv .
Artikol 13
Dette direktiv errettet til medlemsstaterne .

EdV 47/75--..:
3ILAGI
Gældende bestemmelser forudstedelse afforudgående autorisation tilnedsænkning ^afaffald ihavet ogudtømning iflodmundinger .
1. .Affalds stoffernes karakt erist ika
a)Mængde ogsammensætning ;
b)Den stofmængde somdagligt (ugentligt ,månedligt )nedsænkes eller
udtømmes ;
c)Den form ihvilken affaldet nedsænkes eller udtømmes (fast ,i
suspension ,flydende );
d)fysiske egenskaber (især opløselighed ogmassefylde ),kemiske og
biokemiske egenskaber (oxygenbehov ,næringsværdi )ogbiologiske egen­
skaber (tilstedeværelse afvirus ,bakterier ,gsrstof ,parasiter ,osv.);
e)Toxicitet ;
f)Persistens ;
g)Kumulering ibiologiske stoffer eller sedimenter ;
h)Kemiske ogfysiske ændringer iaffaldet efter udtømning ,især eventuel
dannelse afnye sammensætninger ;
i)Sandsynlighed forforandringer ,dermindsker muligheden forkommerciel
afsætning afressourcerne (fisk ,bløddyr osv.).
2.ITeds tanknings -ogudtømningsstedernes karakteristika samt opbevarings -
metoder
a)Geografisk stedfæstelse ,dybde ogafstand frakyst ;
b)Beliggenhed iforhold tillevende ressourcer ivoksen -ogyngelfase ;
c)Beliggenhed iforhold tilferie -ogfritidsområder ;
d)Emballeringsmåde igivet tilfælde ;
e)Oprindelig fortynding ved denforeslåede udtømningsmåde ;
f)Dispersion ,karakteristika forblanding ivandret oglodret retning ;
g)Tilstedeværelse affølgevirkninger fratidligere ognuværende udtømninger
ognedsænkninger iområdet (heri indbefattet akkumulerings virkninger ).
i-)ILondon –konventionens forstand vedrørende nedsænkning ihavet .

Leforureningskaxegorier ,som deiartikel 9?10og11krævede reduktioner
angår ,erdefølgende :
Første kategori :forurening gennem direkte toxicitet
–SO^–ioner (vedsvovlsyreprocessen )
–Ge–ioner (vedchlorprocessen )
–Fe–kationer (vedbegge processerne )
Anden kategori :forurening gennem indirekte xoxicitet
–andre metalkationer endjern (Ti,Cr,V,Hi....)
(ved "begge detoprocesser ).

BILAG 2
Raaffalcl ved SULFAT-processen
(henført tilfremstilling afetton
-rJ?iOpogudtrykt ikilogram )
Norslc
ilmenit
Forurening af
første kategoriSO .–ioner4
(surhed ) 4250
+
1Fe-kationer "1'' 920
f
Ilait 5200
Forurening af
anden kategoriAndre metallxske
kationer 110
»ii■'<!im 111» itn»!Austral sk
ilmenit
3170
+
680
–<IKBI «♦«■itnn*
3850
100Canadi slagslag Beriget mineral
tint–feij■»>*!« ,rimf i'<mwi J 1 iannrt^ita «.f»
2830
+
170
3000
2002330
+
■2A00
120
l)indbefattet tilførsel under fabrikationstjrocessen
I

Ei:v 47/75–isc
BILAG 2(fortsat )
Råaffald ved CIILOR-processen
(henført tilfremstillingen afettonTiC >2)
ogudtrykt ikilogram ,,
Forurening af
første katego-
rx
Forurening af
anden katego--
rx1)Forbruge chlor '
Cl-ioner (surhed )
+
Fe2)
1"alt
.t-K
Andre metalliske
kationerNaturligt rutil
1360
70
+
1
& 70
16Syntetisk rutil
1860
55
+
25^Γ£τ_»1Γ<τ Γ<?-ί
80
25Australsk ilrnenit
2500til 2300
970til GÔ0
450
&1300
I Ιί»8»Β!»·ί3·<»»»Η«ι.-^ι|Βι)«Μ>·3·1 1
35
1)værdier gentaget herfor enfuldstændigheds skyld
2)indbefattet tilførsel under fabrikationsproeessen

FORUREHING PORARSAGE ?A?TITANDIOXIDII-1DUSTRIEIT
THUG-IT SK RAPPORT

FORURENING FORÅRSAGET AFTITANDI OXIDINDL'S TRUST
TSKEISK RAPPORT
Almindelige betragtninger s.2
Del 1Titandioxidindustrien
KAPITEL I:Ti02'sEGENSKABER OGANVEMJELSER s.3
1)Pigmentets egenskaber
2)Anvendelser s.4
3)Denøkonomiske .situation s.5
KAPITEL II sPROCESSERNE s.6
KAPHEL Ills RASTOFFERNE s.7
KAPITEL IV :AFFALDSSTOFFER FRAPRODUKTIONEN AFIi02 s.8
I.ALMI!©SLIGE BETRAGTEENGER s.8
II.SULFATPROCESSEN s.11
1)Proces'bestemt affald
2)Eliminering eller "behandling af
procesbestemt affald s.21
1Definition
2Fortegnelse over devigtigste
eliminerings -ogbehandlingsmetoder ,
somkankomme ibetragtning ved
procesbestemt affald s.21
3°Samlede behandlinger ogdeendelige
affaldsstoffer s.25
A.FORMAL s.25
B.TILGRUNDLI GGEÏÏDE DATA s.26
C.VURDERING AFOMKOSTNINGERNE s.28
D.SAMMENFATNING - s.30
III .CHLORPROCES s.33
Procesbestemt affald
1Almindelige betragtninger -
2°A.Affald vedanvendelse afnaturligt rutil s.35
B.Affald vedanvendelse afsyntetisk rutil s.36
C.Affald ved anvendelse "afaustralsk ilmenit s.37
3°Behandling , s.38
A.Omhandlede affaldsstoffer s.38
B.Vigtigste t>rocesser s.39

42
49
50
50
53
57
60
63
63
66
69
72Del 2-0kolo?iske asrjektcr
:VURDSRIira AP D3lYSISK -KEI -HSKE ÆKDRIIKSR
FREMKALDT AF UDT£S£CTnG3RK3
:UiroERSØGELSE AP DB BIOLOGISKE VIRKNINGER
AF UDT2E.DKITGEERII3
§I.VIRKNINGER PÅKORT SIGT
1)Oplysninger omhavfloraens oghav-
faunaens adfærd inærheden afudtømningerne
2)Resultater afeksperimenter iforbindelse
med havfloraens og-faunaens reaktion over
for forskellige koncentrationer idet ud­
ledte spild
Fastlæggelse aftærskelværdier for høj
toxicitet
Resultater
3)Vurdering afdedirekte konsekvenser af
udtømning for den marine fauna ogflora
§II.VIRKNINGER PÅLA13G SIGT
1)De"naturlige "akkumuleringsprocesser
2)Undersøgelser afakkumulering oginduceret
toxicitet ,udført ilaboratorier
3)Påvisning afindhold aftunge metaller i
marine organismer fra udtømningszonen
§III.K0EKLUSI0N

emr.47/75-dk
DEL1.
TïTMTDIOXIDIÎÎDUS TRIEÎT

-2-TDiTV# 47/75 "*■
B^TRAG'L^I'OEn
Verden idag har behov for etvist antal forarbejdede produkter for atsikre
borgerne envis levestandard ogenvislivskvalitet .
Frembringelsen afdisse forskellige industriprodukter kanudtrykkes vedfølg­
ende ligning :
råstof +ved forarbejdning anvendte hjælpestoffer +energi
=produkt +affald (fast ,flydende ,gasformigt ).
Detkanaltså ses,atalt,somindgår iprocessen ,genfindes vedslutningen
afdenne . ,
Ivisse industrier omdannes størstedelen afudgangsmaterialet ,ogkun fåaffalds -
materialer fremkommer (f.eks denpetrokemiske industri ).Porandre industrier
gælder imidlertid ,atråstoffet errelativt fattigt pågrundelementerne tildet
færdige produkt ,ogatenbetydelig mængde materiale ,som skal anvendes ved for­
arbejdningen afråstoffet ,måtilføres .
Dette gælder denindustri ,somfremstiller titandioxid .Vedfremstillingen af
ettonsliOgfremkommer veddenmest anvendte proces ca.2,6taffald ;heri er
ikke medregnet forbruget afvand .

-3- EW.47/75-LK
KAPITEL I,-TiO 'sEGENSKABER OG ANVEHDSLSER
l)Pi^£ni^ts_egensk^er
Iøjeblikket anses titandioxid for atvære det bedste hvide pigment .De
vigtigste egenskaber ,sommedvirker til denne overlegenhed ,vil "blive
(gennemgået idetfølgende .
Indledningsvis skal det "bemærkes ,atdetokommercielle former fordette
pigment ,anatas ogrutil ,svarer tiltokryst allinské former for .titandio­
xid.Desamme navne anvendes til at "betegne deanaloge krystallinske for­
mer,somkan findes inaturen med mindre renhedsgrad .
Denvigtigste egenskab ved etpigment erdets opacitet dvs.dets evne til
diffus reflektion .
Denne reflektionsevne skyldes lysets reflektion pågrænsefladerne krystal -
omgivelser .Denne evne erenfunktion afkrystallens brydningsindeks og,
for engiven pigmentkoncentration ,afantallet afkrystalf lader .
Denførste værdi erenkrystalparameter .Den anden kan forbedres vedhjalp
afsmåkrystaldimensioner ,der dog skal være større end enminimumsdimension ,
som erknyttet til bølgelængden afdetreflekterede lys.
Fortitandioxid gælder :
-atbrydningsindekset erdethøjeste foralle traditionelle pigmenter
(detgennemsnitlige indeks forsyntetisk rutil forenbølgelængde på
450 nmer2,92l ); -
-atdet ermuligt atsyntetisere krystaller afoptimal dimension
(0,05 -1,5//)?
-atdet har enudmærket gennemskinnelighed idet synlige omrade
Det erderfor etmeget højtydende pi-gment .•

-4-EiJV .47/75-DX
Rutiloganatas aasiciller sigvedderes opførsel idetultraviolette område .
Denne opførsel viser sigvedforskelle ilysmodstandsdygtigheden afdema­
linger ,hvori deanvendes .
andelig slcal bemærkes ,atpastrygning afmetaloxider forbedrer T)igmentets
kvældning ogdispersionsevne ogsomfølge heraf dispersionens kvalitet .
2)Anvendelser
Ruoil ogana oaskry stallerne sgrundliggende egenskaber ernævnt .Disse egen­
skaber harmedført enstor udbredelse aftitandioxid påmangfoldige områder .
Devigtigste kategorier er:l)
-maling oglakker 50$
-papir 20/o
-plastic 10)o
-gummi 45f0
-grundere 4^
-tryksværte og-farver 2,5 '/o
-keramik 2,5/o
-syntetiske fibre l»2/i
-diverse ,såsom kosmetik ogfarmaceutiske produkter 5»3/o
Forbruget afdette pigment kan gennem sit anvendelsesområde anses for en
målestok for graden afetlands industrielle udvikling .
For såvidt angår fordelingen mellem anvendelsesområder ,kandisse veksle for
forskellige lande ,men det bør under alle omstændigheder noteres ,atmalinger
ogfernis repræsentere mere endhalvdelen afdettotale forbrug ,mens deandre
sektorer kunudgør andele påmellem 3ogVyjo.
Ialle former for anvendelse optræder titandioxid som ensuspension iforskel­
lige miljøer .
l)Fordelingen efter anvendelse .svarer tilsituationen iUSA.Den stammer fra
dokument K?A-230/l-73-015 fra 1973 .

3)Don 0kon£Tnlsk8_si_tuati£n
Det erklart ,attitandioxids fremtid erknyttet tiludviklingen afde
traditionelle anvendelsesområder .Konkurrencen fra andre lignende produkter
inden for disse områder ermeget lille . <■
Den gennemsnitlige årlige stigning iverdens forbruget aftitandioxid ansloges
i'1974tilca.5f=.Enforøgelse afdenne stigningstakt kan dogforudses ide
kommende år.
Islutningen af1974 resulterede denne betydelige efterspørgsel ienstigning
afprisen ,somderefter udgjorde ca.595 RS/tanatas og720 RE/trutil (pris
midt december 1974 forparti på20tons ).
Prisen påjapanske produkter erhøjest ;derefter kommer deeuropæiske priser
med undtagelse afFrankrig ogStorbritannien ,somerundergivet beskatning
pr.1.7.1974 «Endelig synes deamerikanske -priser atvære lavere .
Land
Pris uden
beskatning
partier pa20tUSA
■RE/kgBELG .
*RS/kgfïtâîKR-.'
RE/kgFORBIMDS –
REP .
TTSKLAID )
RE/kg j
1ÏI12DER -
LAHDENE
RE/kgITALIEN
RE/kg .UK
RE/kg
Juli 74Anatas
Rutili
0,458 I
0,5000,570
0,676
11 il0,333
0,5800,432
0,6740,561
0,671I
0,585
0,7130,380
0,424
Priserne iRE/kgforjuli 1974 erbaseret påkursen den 16.07.1974 om­
regningsfaktoren 1RE=50bfr.
Efter European Chemical Hews ,V ol 25nr.642.

-6-EiW.47/75-nc
KAPITEL II-PEOCESSERIIE
Processernes art
Fremstillingen afpigmentet titandioxid "består iatudskille titandioxid af
meget højrenhedsgrad udfraetmineral ,somallerede indeholder det,men
blandet med andre stoffer .
Derfindes ikke nogen indiistriel proces ,som gørdet muligt selektivt at
udvinde titandioxid .
Detoeneste eksisterende industrielle processer "består ienkemisk "behand­
ling afhele mineralet fulgt afselektive "behandlinger medhenblik påud­
vinding aftitanforbindelsen .Ensidste etape gørdetmuligt atopnå titan­
dioxid udfra mellemprodukter .
Disse toprocesser bensvnes henholdsvis sulfat -ogchlorprocessen .
Ved sulfatprocessen behandles hele mineralet med svovlsyre ,hvorefter titan -
hydroxid udskilles selektivt .Endelig fremkommer titandioxid ved calcinering
afhydroxidforbindelsen .
Ved chlorprocessen chloreres hele mineralet ;det derved dannede titantetra ^-
chlorid skilles mekanisk fra deandre chlorider ,hvorefter detdestilleres .
Endelig opnås titandioxid ved oxidering aftitantetrachloridet .Chlorpro -
cessen anvendes normalt kun over for Ti-rige mineraler (rutil ).Deterkun
lykkedes etenkelt firma atanvende denne proces over forfattigere mineraler
(ilmenit ).

-7- Elïtf.47/75-LE
KAPI TEL III -RASTOEEERSIE
Alt titandioxid fremstilles udfranaturligt forekommende mineraler .Titan
findes idisse hovedsagelig somjerntitanat idealmindeligste mineraler
(ilmenit )ogsomTiOpikrystalform (rutil )idemere righoldige mineraler .
Selv omreserverne afrutil erfaogpavejtil atopbruges ,erreserverne
afalmindeligt mineral såsomilmenit afenbetydelig størrelse .Især fin­
des der enorme forekomster iCanada ogKorge .
Som helhed vil der næppe være problemer med fremskaffelsen afmineral ide
kommende 75år*Dog gøres iøjeblikket enstor forsknings -ogudviklings -
indsats foratoparbejde etmineral ,somermeget rigt påK-Og (syntetisk
rutil )udframineraler afilmenit-typen ,pågrund afdemiljøproblemer ,
sommineraler afilmenit-typen medfører .

ICAPITSL IV-AFFALDSSTOFFER ESA PRODlETICItElT AP TiO
ALMUmCLIGE BETRAGmFCÏER
Idette kapitel vil toslags affald "blive omtalt :
a)detproces bestemte affald ,somsvarer tilgennemførelsen afproduktions –
processen ,dvs.til deforskellige udskilninger ,som forekommer iselve
processen forud for enhver "behandling ;
b)detendelig affald ,som fremkommer efter elimination eller "behandling af
processens affaldsstoffer .Dette endelige affald kan være det samme som
det proces'bestemte affald ,dersom fabrikken ikke foretager nogen elimine­
ring eller "behandling .Hen som "eliminering eller "behandling afproces'be -
stemt affald "anses pr.definition enhver indgriben ,som medfører enænd­
ring afdettes karakteristika ,lige fra ensimpel fortynding foratned­
sætte koncentrationen til meget omfattende operationer ,somdybtgående
ændrer affaldets art .
Før endyberegående gennemgang afaffaldsstofferne påbegyndes ,erdetinte­
ressant atbemærke ,atindustriens produktion afTiO^-pigment definitions -
mæssigt ermeget enkel ,eftersom detdrejer sig omtitandioxid afhøj ren­
hedsgrad .Ved enhver vurdering sesderbort fra desærlige additiver ,som
gørdetmuligt atforbedre pigmentets egenskaber ,ogfra detilbageblevne
urenheder ,hvis antal ermeget lille .
Daproduktionen kun omfatter titandioxid ,vilethvert andet råstof derfor
blive udskilt påeteller andet stadium iprocessen .Datitandioxidproduk -
tionen yderligere har envisvirkningsgrad ,vilderligeledes forekomme
titandioxid blandt affaldsstofferne . "
Derfor betragtes i§IIforsulfatprocessen fire fremstillingsmetoder base­
ret påfølgende mineraler :

ΕΙίν.47/75-
-!7orsk llmenit
-Australsk ilmenit
-Canadian slag
-Beriget mineral (hypotetisk ),somvilindeholde ca.88>oTiC^
(detmaksimalt mulige vedsulfatprocessen ).
Påsamme måde betragtes §IIIforchlorprocessen trefremstillingsmetoder
baseret påfølgende mineraler :
-Ifaturligt rutil
-Syntetisk rutil
-llmenit (hypotetisk ).
For hver affremstillingsmetoderne tages der hensyn til
-den anvendte mængde råstof ;
-den samlede mængde affaldsstof svarende tilråstofferne ;
-devæsentlige typer affald ,deres art ogmængde .
Pådenne måde fremkommer fordelingen afdeforskellige udgangsmaterialer
processens vigtigste affaldsstoffer .

; OVI3RSIGT )
: . · "· ·ΓM ' 1
*Ï--4 . I I
in i .1 «• *;"'i l ?
miserai • . _ ^
H.tSO . !\ { !44 : \ -5 i
i- Produkt . Ti0? 1
5^ i'
· ~ΓΠ :
ι 1. , ιι :r I :!i!
i-T-n ' : ^ PROCES Proces'bestemte „,,. . „J., '|ll2 , •Behandling afaffald Endelige 'Affald 1j j
° '■---nicd-o" – " ^ffaldsstofTer ^ __ _ affaldsstoffer J__ !f~jh,
jem – t, . , ;/ . i' l / · »ι ;
•■"Ί - Ι ·. 1
~ :i ■i
·'ι - · · }! ' . 1additiver ! ; • ' ! ' !
BEARBEJMHTG . 1' .f [
^ ' !'J|
PRODUKT OGAFFALD • i
1 0
i 3
RÅSTOFFER • ' iipiux'rinu - • "T i !s
: " I !>
i ?^
1 i
_ ; I J..J

-11-ErTV.47/75-3Z
STJL^ATPROCRSSHIT
l)Procesbestemt affald
Almindelige "betragtninger
Formålet medberegningerne idette kapitel erikke ennøjagtig opde-
■ling afaffaldsstoffernes bestanddele .
Når ensådan beregning erforsøgt gennemført ,erdet nærmest forat
komme frem til ensammenhængende helheds analyse baseret påklart de­
finerede hypoteser .
Disse hypoteser kan diskuteres ogberegningerne tilpasses ,menfor så
vidt angår devigtigste affaldsstoffer muliggøres engyldig kvantitativ
tilnærmelse "ordeforskellige fremstillingsmåder ogfor denforskellige
fabrikskapacitet ,som devigtigste europæiske producenter repræsenterer .
Fire forskellige grupper affaldsstoffer svarende til demulige grupperin­
ger afdet procesbestemte affald ertaget ibetragtning :
-deefter filtrering uopløselige stoffer (affald l)
-ferrosulfat (jernvitriol )(affald 2)
-stærke syrer (affald 3)
-svage syrer (affald 4)
fremkommet efter detiskema 2viste flowdiagram .

-12- W'-jr .■nA?;TV
IlG0-STJLFATPROGES (iLKETIT )
H,SO *
ILMENiT
flokkuie --
ringsmidler .O"
'JEMO
gram TiCL O
H2SO« o
Znpulver■»-Si–(Genanvendel se)
EEAKTiOiíiLAMPE• *
J \
-a I-
OPLØSNING 1
*»Çseparation
jREDUCTION
:fiokkuie - ■.q_– ■– separation \
ringsmidler
•kRySTALUSAT!Ol\k
('
s
Cseparation >-
KONCENTRATION
HYDROLYSEDAMPE
(separation \
\
■*1|VASKtOTG EEDDET .1
'■KALCIHERIK'G
.tGASSERt\
fi
!|SLUTBEHAlTLLIMï j=*=
TiO :IULVASKMi/^Tfast stof)
Ó©
iUDVASK-j
tUHTGJ(fastsi
(væske )
(væske )O
SKEMA 3-1

AFFALD VED AFVENDELSE AF MINERAL
HORSK ILMEMT
] 'UDGA1I GSIflHERAL j
ÏT0R3K ILMEETIT :
1 % kg j
TiCp 44-4 5 1130,000
FeO\33-34 I837,500
LF^°,12-13 312 ,5QQ
SiOo 2,5-3,0 ;68,700
1Zr0 2.
1AI2O3O55–0 •7 15,000
|P205<0,03 0,700
MnO I0,2-0,3 , ■5,000
MqO [4,5-5 ,5l125,000
<■ ■
Cr 0
"2 3L<0,07 I'1,700
v20 i10,15-0,1 7 4,000
ï
CaO !0,2-0 ,3[6,200
[Na20
S <0,04 <1,000
-ppm -qram
Ni 84-119 I253,000
"n<~ii1 57-93 187,000
feu[δ,8-8,2Γ18,000
[Cd 1,3-1,9 ■4,000
D'ni-u? 1O K2.5 hver
Sc,Ha <2,5 hverUdbytte 88,5%
"V
Affald>paonjKT
TiOp :1ton*J
iTilsvarende mineralmængde 2500 kg,
,NB.Kolonnens "total svarer ikketil2500 kg.Msngden afhver
afkomponenterne ermiddelværdier svarende tilforskel­
lige iliaenitsaEmeasætninger . --- --•FARLIGT .AFFALD
udtrykt imetalmængde 1 Mlus? ((M) J
Ti 78,000
Fe 766,000
Ri 32,000
I
I
A! 4,000
? 0.,142
Mn 3,870 |
Mq 75,000 .j
t
JL 0,559 I
V L 1,060 I
Ca 4,275
iqram
Ls •1<1000 ,
LNi 1 253,000 ,.
Zn ! 187,000 j
|Cu
1.18,000
Lcd i -4,000
IPb.Bele2,5hver j
_Sb1^9j-<^2 ,5hver
i – .– •

-14-V.47/75-DX
ITORSK ILT.^IIT
Deherunder angivne mængder erhenført til 1tonfærdigprodukt ogerbaseret
pådeiforegående skema givne værdier .
Affald 1-TiooløseliÆrt
81kg(SÍO2 ,TÍO2 ,A^O^,MgO ,CrçO^,P2^5 >NnO ,
Si,Ni,Zn,Cu,Cd,Be,Sb,Hg)
+ 81kg H2O (hypotese H2O=50$afsamlet vægt )
162kg
Affald 2–ferrosulfat
3.372 kg diverse sulfater ,hvoraf 2.941 leg(PeSO .,
+ 4o0kg h2O
+ 23kg frit H2SO4
3.855 kg
Affald 3-starke syrer
727kg diverse sulfater ,hvoraf 585kgPeSO /,
+ 34kg TiCL 1suspension
+ 41kg TiCU 1opløsning
+ 1.482 kg HgSO /(udtrykt som100$ )koncentration 20$
+ 5-127 kg HoO
7.4II kg
Affald L ■_s<r2.^0 surrer
391kg diverse suliater ,hvoraf 315kgPeSO /
+ 28kg TiÛ2 isuspension
+ 22kg TiOp iopløsning
T 800kg H2SO /(udtrykt som100$ )koncentration 10$
+ 6.753kg HoO
8.000 kg

AEFALD VED ANVENBELSE AP MINERAL
AUSTRALSK ILMENIT
Γ : :1Ι* ΤΤΤ\ΛΙ »·»Τ/«((Ν*ίΓ1-*ΤΤ\·^Α * I| USGAFGSMDIERAL
I AUSTRALSK ILMEBTIT
L % :kg
TiOp 55,4 1130,000
FeO I23,8 :485,450
b2°3 16,9 344,800
!SiOp I0,15 i 3,060
.ZrOp
l o.L0,94 L19,200
2°5 0,08 1,650
LMnO L0,72 L14,700
ÎMqO 0,27
I5,500
LCr2Oo-0,14 |»
2,850 j
V2°5 0,17 3,.500
câ° ;L 0,02 0,400
p20
i20
.S 0,01 - .0,200
tNih ■-
1-
LZnh ~
LcuI
L-
1Led
LPb,Bd k –
„Sb.HaUdbytte 88,5%fP5TC iwtiaiWi)i'!raa>iT>BBBu«iwrc.i»' ?
j ,PRODUKT
|TiC^:1ton
;.Affald
*Τ->
Tilsvarende mineralmængde 2040 kg. ' ~"'
KB:Kolonnens total svarer ikke -til 2040 kg..Mængden
afhver afkomponenterne ermiddelværdier svarende
tilforskellige ilmenitsammensætninger .PARLIGT AFFALD
Udtrykt imetalmængdeL (kg)
LTi 78,000
LFe
1498 ,00
Lsí 1,400
LZr
hA1 5,0^0
hp h 0,330
LMnL 11,370
[Mg . 3,300
LCr l 0,940
V [. 0,920
1 '
LCa 0,280
3 O,200
\Ni
1-Zn;
rCu
rCd I
-Pb,Be
j

-16-EHV .47/75-DK
AU^THALSK TLT^XT
Deherunder angivne mængder erhenført til 1tonfærdigprodukt ogerhaseret
pådeiforegående skema givne værdier .
Affald .1- •uo'olcseli-Tfc
20kg(Si02,Ti02,A1203,KgO ,Cr203,PgO^,MnO ,V„0,-,
Si,Ni,Zn,Cu,Cd,Be,Sb,Hg)
+ 20kg H20(hypotese HgO=50$afsamlet vægt )
40kg
Affald 2-ferrosulfat
1.768 kg diverse sulfater ,hvoraf I.725kg(FeSO ,,7H_0 )
-r 241kg HPO
+ 12kg frit H2S04
2.021 kg
Affald 3-starke 3^rer
637kg diverse sulfater ,hvoraf 534kgFeSO .,
+ j>4Kg Ti02isuspension
+ 3okg Ti02iopløsning
+ 1.250 kg EUSO4 (udtrykt som100$ )koncentration 20$
+ 4.291 kg H2O
6.25O leg
Affald A-sva~G s^/rer
343kg diverse sulfater ,hvoraf 314kgFeSO .
+ 23kg Ti021suspension
+ 21kg TiOp 1opløsning
+ 672kg HoS0 .(udtrykt som100$ )koncentration 10$
+ 5.663 kg PI20
6.727 kg

AFFALD VED ANVEM3ELSE AF MIESRAL
CANADIEN SLAG
( UDGAJTOSMIEERAL
f CANADIEET SLAG
% kg
TiOji•
j70,72 1130,000
FeO 12,15 194,138
203 1,50 I23,960
SiO ,13,5-5,0 I67,100 |
pq >
ai2C54,0-6,0 79,890 I
0,025 0,399 .
MnO 0,2 3,195
MqO 4,5-5,5 79,892 i
u .p2°3 |!0,25r 7 3,994
Lv*°>0,5-0,6 ih 7 8,788
i-aO i.,2 iI19,174
>-
k'a20
L2!
s 0,05 0,798
NiO 0,085 !1,358
Zni
:" i1,1
CUO 0,015 0,239
Cd
IPb,Be 0,07
_Sb,HgUdbytte 88,5%
I PROTiriftT |
H . I
•jjTiOg:,1ton J
Y
Affald .
>c=
;
■Tilsvarende mineralmængde :1600 kg
1TB.Kolonnens total svarer ikketil 1600 kg.Mængden
afhver afkomponenterne ermiddelværdier svarende til
forskellige sammensætninger .oFARLIGT AFFALD
udtrykt ^imetalmængde
Ti[78,000
IFe 159,751
Lsi .L31,3
LZr
Al I21,14
μρ L0,081 I
LMn L2,472
|Mg I47,935
LCr . 1,314"'
V 2,33
LCa
s IL13,210
LNai
i
sI0,798
LNi !1,068
Zn
Lcu 0,189
.Pb
_ #*_(0,07 )
à-.

-18-El.\T.47/75-LK
nATT ATVTTT qr A^
Deherunder angivne mængder erhenført til 1tonfærdigprodukt ogerbaseret på
deiforegående skema givne værdier .
Affald 1-norilør.eli.frt
107kg (Si02,Ti02,A1203,KgO,Cr^, P20r,MnO,V20,CaO
Si,Ni,Zn,Cu,Cd,Be,Sb,Hg)
+ 107kg H20(hypotese H20=50$afsamlet vægt )
214 kg
Affald 2-ferrosulfat
Findes ikke
Affald 3-strorke syrer
630kg diverse sulfater ,hvoraf 303kgFeSO^
+ 34kg Ti02 isuspension
+ 33kg Ti02iopløsning630 kg
+ 34kg
+ 33kg
+I.44O kg
+5.O63 kg
7.200 kg
Affald £-svare svrer
339 kg
+ 28kg
+ 19kg
+ 778 kg
-r6,624 kg
7-780 kgH2S0(udtrykt som100$ )koncentration 20$
h2O
diverse sulfater ,hvoraf 163kgFeSO^
Ti02isuspension
Ti02iopløsning
Ii2S0^(udtrykt som100$ )koncentration 10$
HO

.skema 6...-19- ï2iV,4 7/?>P
AFFALD VED AtTVMEELSE AFBERIGET MINERAL (hypotetisk )
(Analogt tilcanadien slag )
UDGMGSMINERAL
: BERIGET ICfflERAL '
£ kg
TiO.p I83,000 1130,0 -0-0
|?e0 5.oo/*»>!.?CiAU«-A *^'W«y |■
P<g»3j0,506/o/>| V
I»*"»2- I 2 |1,65- !21,1c ?
2*02I I
Ab.Q 3[2.00 25,ûG1 |
W - 0,01 0,123
!â£ û,c8 1.C2Î
2,00 25f631
03 0,10I y~Mrû
v25I ΛΟΛ''2,553
CaO 0*ΛΛ*·#V 5,136
ra?.o
v2D
|s |0,02 0,236
ITiO 0,03 0,333
Zn ! «MN» I
Ou 0,01 O.s12o
Cd
!p-p Ta.^
| •
{I. :
1
!Udbytte 88,5%
AffaldPRODUKT
vTiOpî 1ton ^
i-FARLIGT AFFALD
Udtrykt ;imetalniœrLgde
(kg)
– 5'*
TiU. . , ,1,,pM I
7Π Γ^-Λ
gvé«vV
Pe 52,133
Si
«*«•» i
Al■6,773
?v»awi.w |
:0,725
;15,40s
!0,422
V
Ca0,&J0
3,533
S 0,235
m ■ 1,063
Zn ![mum I
Ou 0,101

-20- STV.47/75-CX
ï^RTGE'ï 1ÏJETEïïilL
Deherunder angivne mængder erhenført til 1tonfærdigprodukt ogerteser
Dådeiforegående slcema givne værdier .
Affald 1-uotilsseligt
57kg
+ 57kg
114 kg
Affald 2-ferrosulfat
Finde slkke
Affald 3-starke syrer
185 kg
+ 34kg
+ 31kg
+ 1.395 kg
+ 5.330 kg
6.975 kg
Affald 4-sva^e syrer
100 kg
+ 28kg
+ 17kg
+ 750 kg
+ 6.605 leg(SiC^y TiC^ï Alp0^, ^^2^3' ^2^5' "^*25
Si,M,Zn,Cu,Cd,Be,Sb,Hg)
H„0 (hypotese H20=50%afsamlet vægt )
diverse sulfater ,hvoraf 98kgFeSO^
TiO^isuspension
Ti02 iopløsning
ELSO .(udtrykt som100% )koncentration 20%
d. 11
H0
diverse sulfater ,hvoraf 53kgFeSO^
TiO^isuspension
TiOg iopløsning
HpSO^(udtrykt som100%)koncentration 10%
V
7.500 kg

2)Eliminering _eller be^^ling^af d_et _£roc_e3be£ t^emt^e^affald
1°-Definition
Som "eliminering eller behandling afproces'bestemt affald "anses enhver
indgriben ,sommedfører enændring afdettes karakteristika lige fraen
simpel fortynding foratnedsætte koncentrationen tilmeget omfattende
operationer ,somdybtgående ændrer affaldets art .
2°-Fortegnelse over devigtigste eliminerings -ogbehandlingsmetoder ,somkan
komme ibetragtning vedprocesbestemt affald .
BORTSKAFFELSE IHAVET (l) Kanforetages direkte frakysten eller -v
vedudtømning ihavet .Denne metode an­
vendes ividudstrækning tilopløseligt
affald (ferrosulfat ogsyreopløsninger ).
Indpumpning iunderjordiske lag :Kræver særlige geologiske betingelser -
anvendelsen iUSA (DuPont )erudsat for
kraftig kritik .Detindpumpede affald må
ikke indeholde suspensioner ,somkan til­
stoppe brønden .
OPLAGRING PÅLANDJORDEN (2) Anvendes foruopløseligt affald .Oplagring
pålandjorden afopløseligt affald (ferro -
sulfat )giver ekstra problemer pågrund
afopløseligheden ogpågrund afdebetyde­
lige mængder ,derertale om.Firmaet THANN
&MULHOUSE iThann (Frankrig )oplagrer de
uopløselige stoffer ,ferrosulfatet ogneutra -
lisationsprodukterne frasyreresterne (pro-OPLAGRING PÅLAUDJORDEN (2)
NEUTRALISATION C3jdukfrion 20.000 tTiOgpr.år)
Denne -metode ,somfører tilenmeget be­
tydelig mængde neutralisationsprodukter ,er
meget lidt anvendt .Omkostningerne erstore .
IEuropa anvender alene THANH &MCJLHOUSE
denne metode tilsine syrerester (iThann ).
IDeforenede Stater neutraliserer SCM den
fortyndede syrefraktion .Deneutraliserede
produkter genfortyndes ogfjernes .
x)Kundenummererede metoder tages apriori ibetragtning ieuropæisk sam­
menhæng . . ■

-22-SITV.47/75-DK
uins-nr oduict ion :
LUEGI-PROCESSEN -TIL TØRRING
AFFERROSULFAT' (4)
Tørring afferrosulfat i
fluidized "bed
LURGI-PROCESSEU TIL RIST­
NING IFLUIDIZED BED
RISTNING IENROTEROVN (6)Produktion c.fgips udfraneutralisation af
syrerester kræver særlige lokale forhold .I j
USA "bygger firmaet American Cyanamid enfa­
brik tilfremstilling afbyggeelementer af
gips .Det bør bemærkes ,atderidette til­
falde ikke findes lokale gipsressourcer ,yder­
mere erarten afdelokale bygningskonstruk -
tioner velegnet til anvendelse afetsådant
materiale .
Denne proces gørdetmuligt atdehydrere fer-
rosulfat vedatomdanne dettil ferromonohy -
dratsulfat ,som kanristes ienovn med fluidized
bed (etanlæg eksisterer iSpinetta-Italien ,
ogeterunder bygning iCelje -Jugoslavien ).
Proces anvendt afBAYER tilatmuliggøre rist­
ning afferrosulfat iroterovne .
LURGI's ristningsproces gør det muligt atbe­
handle ferromonohydratsulfat (ferrosulfat
efter dehydrer ing)eller koncentrerede syrer
(70/o)indeholdende salte iopløsning .Ved
tilsætning affast stof eller væske frem­
kommer dels SO^j somdirekte kananvendes i
etsynteseanlæg til H^SO^,ogdels demetal­
oxider ,som svarer til deopløste salte .Der
erendnu ikke gjort erfaringer medtilsæt­
ning afvæske .
Denne teknik ,somergammel ,muliggør be­
handling afferrosulfat efter dehydrering og
afsalte ,somerudskilt vedkoncentrationen
afsyrerester .Faktisk medfører nødvendigheden
afatanvende svovl eller svovlkis til atgen­
nemføre forbrændingen ,atder dannes meget
større mængder E?SO^,endhvad derkanan­
vendes i_enTiO^fabrik .Denne proces har
været periferisk anvendt iTyskland afBayer
Titangeselleschaft ,Pigment Chemie ogiStor­
britannien afBritish Titan Products iGrims -
by.

-23- EÎÎV.47 /75-UX
PROCES "EEtf JERSEY ZINCr„7)
LURGI-PROCES TIL KOHCENTRATION
AFSYRE (8)
BAIER-PROCES TIL KONCENTRATION
APSYRE (9)
BAYER-BERTRAMS PROCES TIL KONCEN -
TRATIOU AFSYRE (lO)
Produktion afsuperphosphatleroie proces muliggør behandling afsyreres­
terne .Efter behandling fåsrensvovlsyre og
ferromonohydrat sulfat blandet med deandre
elementer ,somertilstede iopløsningen .I
øjeblikket erdeteneste anlæg baseret påden­
neproces etlille pilotanlæg iUSA .
Denne proces "behandler "syreresterne ved at
bringe demoptilenkoncentration på70% .Sy­
reninddampes ikke ,ogden 70%-syre indeholder
stadig alle deopløste salte .Der findes ingen
anlæg baseret pådette princip .
Bayer anvender enkoncentrationsproces medned­
sænket flamme .Denne proces harvist siglidet
tilfredsstillende .
Denne koncentrationsproces til syrerester an­
vender enfilminddamper .Der findes endnu kun
fåoplysninger ommuligheden foranvendelse i
TiOg-industrien .
Superphosphat eretgødningsstof ,hvis an­
vendelse iEuropa erfaldet ibetragtelig grad .
Detfremstilles udfra .råphosphat vedbehand­
ling medsvovlsyre .Iøjeblikket anvender kun
enpolsk statsvirksomhed denne proces ,som
apriori kræver enkoncentration afsyreresten
påoptil63%'

-2A-EKTV.47/75–35X
Produktion afammoniumsulfat Denne proces muliggør fremstilling afammonium -
sulfat udfrasyreresterne .Ishihara Sangyo
Kaisha sidder inde med enproces til enop­
timal behandling afsyreresterne pådenne må­
de.Iøjeblikket anvendes ammoniumsulfat ikke
længere iEuropa ,hvorfor denne proces ihvert
fald for Europas vedkommende ikke erafstør­
reinteresse .
IFP PROCES (li) Denne proces gørdetmuligt atbehandle sulfa­
teriopløsning .Det erderfor muligt atbe­
handle enten alene syreresterne eller syre­
resterne ,ihvilke ferrosulfat iforvejen igen
eropløst .Defremkomne produkter ersvovl ,
hydroxider ogopløste metalsulfider .
Tildisse processer kan føjes firmaerne EUTTIN35 ogSAINT GOMIN's "nye teknikker "
inden for området koncentration afsyre .
N.B. :Der findes xNederlandene etsystem til beskatning afspildevand .Beløbet
udgør iøjeblikket omkring 3,5%afkostprisen forTiO^.Denne beskatning
vil blive fordoblet hvert år.

-25- SS7.47/75-2^
3-Samlede behandlinger deendelige affaldsstoffer
A.FOIKÅL
I§2erderopstillet ensamling afprocesser ,sommåske vilkunne an­
vendes vedbehandling afdetprocesbestemte affald .
Idette afsnit vildet "blive forsøgt vedsammekædning afdeforskellige fore­
slåede processer atopstille frelhedsbehandl inger .Naturligvis eksisterer
der etstort antal muligheder ,ogkun demest karakteristiske harkunnet
tages ibetragtning .
Yderligere kan ,altefter hvilken behandl ingsgr adderønskes ,deforeslåede
helheder anvendes samlet ,eller visse afderes elementer kanudskiftes eller
endog falde bort . ■
Investeringer ogdriftsomkostninger forhver afdisse helheder vilblive
fastlagt .Investeringernes størrelse erbaseret pådeiøjeblikket dispo­
nible tekniske oplysninger ,ogdriftsomkostningerne erberegnet udfra
deværdier ,somvargældende enbestemt dag (slutningen af1973 ),ogsom
erifærd med atblive revalueret somfunktion afdenøkonomiske konjunk­
tur .Ligeledes angives msngden ogomfanget afdeendelige affaldsstoffer .
Disse løsninger vilblive overvejet forforskellige typer udgangsmaterialer .

-26-EM .47/75-DX :
B-TILGRUTJD LIGGEÆDE DATA
Herunder ogpåfølgende side angives forde4typer udgangsmaterialer den
tilenTiO^-produktion på100t/da,?svarende affaldsmængde ,somskal "behand­
les . .
Norsk
ilmenitAustral sk
ilmenitCanadien
slagBeriget
minerai
1 U0PL2SELIGE STOFFE R
3,8t/dag
7,6m^/dag
159t/dag21t/dag
42m^/dag
10,5 t/dag!'L1t/dag
^2m^/dag
5,5t/dagTotal masse
volumen dersom d=2
3®"tør"masseJ16t/dag
32m^/dag
8t/dag
2) !
iFSRHOSULFAT t/dag t/dag t/dag t/dag
I
ITotal masse
ι385 .202
II
I
I
iFeSO ,11/2ELO 189 111 optræder optræder
MgSO 20,4 1,1 ikke ikke
■udtrykt somH„SO , 122 62I
I
I1
I
¡
I
Iudtrykt somFgO,169 99I
j
3€ d:massefylde afaetsamlede affald
(d=2erenhypotese )
KX udgør massen afaffaldet ,hvis vand ikke medregnes .

env .A--;/i5-rx
!
Bbrsfc ■ !~~
Australsk Canadien Beriget
i-llmenit ilmemt slag I
Imineral
SURT SPILDEV AND t/dagI I
t/dag t/dag t/dag
(Hypotese 20^)I
iI
i
i
Total masse 741 •"... : !
i•'625 720 ! 697
h2o512 429 506 533
Fri HpSO .148 ■. -.V 125 . 144 140
FeSO . 58 58 30 i 10
Diverse sulfater !
t I14■ ■■ 5 32 ! 9
H2SO (fri+forbi :ad.)196 165 ' "!I''184
i' ■152
|Udtrykt somFepO -, 61 .■'! 61 31 11
Udtrykt som svovl 64
ι
. ■ .-54 60 50
.
FORTYIIDET SYRE t/dag t/dag t/dag t/dag
(Hypotese 10%)
Total masse 800 , 672 : 778 750
Fri H„SO 80 .67 78 7S
K„02.675 .•566 662 6to0
FeSO . ■31 ' 31 16
Diverse sulfater ft I 18
ι5
H2SO (fri+forbi :k.)106... ; !
i •89
I
■■ .99i
l oo
Udtrykt som Fe?0^33 .
- ι33 17r.
Udtrykt som svovl 35 29 ! .32 27
i
4

-28-EUV.'47 /75-lK
C.YuIgSRII^G A?OI-KOS TKIXCEiKNB
a)InV3steringer
Forhver helhedsb ehandling bestemmes densamlede investering udfradetil
hvert element svarende investeringer .Disse gælder forperioden slutningen
af1973 -begyndelsen af1974 ogskal således tilpasses denaktuelle økono­
miske situation .
Der erligeledes "taget hensyn tilgenvindingsprisen forsvovl eller alter­
nativt svovlsyre ,ogsetbort fraalle andre produkter indbefattet FeO .
b)Energiforbrug
Energiforbruget erberegnet forhver behandling afdeforskellige typer ud-
gangsmaterialer .
Forsåvidt angår brændselsprisen ,anslås denne tilgennemsnitlig 50EEC/t.
Detskal dogbemærkes ,atdeprocesser ,hvori indgår gasindeholdende SO^,
ikke påvirkes afanvendelse afmeget svovlholdigt brændsel påsamme måde som
"vakuumremanenser ".Disse toprocesser erristningsprocessen (LURGl )ogIFP-
processen .
Værdien af"vakuumremanens ",somaltid ermindre endbrændselsolien ,af­
hænger afhvert olieselskabs særlige situation ,afraffinaderiets beliggen­
hedogafafstanden herfra tildenaftagende virksomhed .
Alt efter deforeliggende situationer vilprisen forvalcuumdestilleret re­
manens tilforbrugeren være mellem 80f0og(isjældne tilfælde )60foafpri­
senforalmindelig tung brændselsolie .Idetforeliggende tilfælde ermu­
ligheden foranvendelse afdestillationsremanens til40EE/ttaget under
overvejelse .
NB.Derskal erindres om,atforsåvidt angår ristningen ,kan svovl an¬
vendes sombrændsel ,hvilket ivisse tilfælde gørdet *muligt atmindske
brsn dse1sforbruget .Denne mulighed afhænger ihøjgrad aflokale for­
hold ;detskal blot fastslås ,atdeangivne værdier forbrændselsfor­
bruget tilristning erdemaksimale .

L«ir.47 /75-]X
c)Underpr odukter
Ipraksis tages kuntrekategorier afunderpr odukt eri "betragtning :
-svovl
-svovlsyre
-jernoxid (for endels vedkommende )eller jernhydroxid (iandre tilfælde ).
Svovl opføres påkreditsiden ,dersom sulfaterne og/eller svovlsyren spaltes
iform afSO^eller somgrundstoffet svovl .
Svovlsyre opføres påkreditsiden ,når denne syre uden videre kan anvendes
igen ,ogderderfor ikke kræves ekstra investeringer .
Besparelserne erbaseret påfølgende værdiers
svovl :52EE/t
svovlsyre s29EE/t
NB.:Daprisen påsvovl varierer meget stærkt ,erderligeledes angivet en
"behandlingsudgift svarende tilensvovlpris på30EE/t,ogdermed til
ensvovlsyrepris på22EE/t.
Porsåvidt angår jern iform afoxid eller hydroxid ,tages kunjern
hidrørende fraferrosulfatet ibetragtning sometmuligt anvendeligt
underprodukt smen dettildeles enværdi pånul.

-30- ENV .47/Ï5-D :<
D.SÂÎflŒNFATNING
Mulig© helhedebohandlingor inden for
titandioxidindustrien
Indgående réf. investeringer Affald efter behandling
behandlinger (HE/t
2pr.år)
-(inddampning -Lurgi I lim . 263 -(jernoxid /
-Ristning -Lurgi -jernoxider +diverse
-Koncentration -Lurgi -CaSO ,Fe(0H )2
-Neutralisation Slag 195 -vand
-(inddampning -Lurgi -(jernoxidJ
-Ristning -Lurgi II lim . 273 -jernoxider +diverse
-Koncentration NJZ -CaSO ,Fe(0H )2
-Neutralisation Slag 195 -vand
-(inddampning }-Lurgi lim . 338 -(jernoxid /
-(Ristning -Lurgi 71
III–Fé(0H)2+diverse svovlfor­bindelser
-IFP-proces Slag 245 -CaSO ,Fe(0H )2
-Neutralisation -vand
IFP-proces
IVlim . 339 -(jernhydroxid )
-Fe(0H )2+diverse svovlfor -
bindelser
Slag 254 -vand
-(inddampning -Lurgi!
-(jernoxid )
-(Ristning ) Lurgi V lim . 351 -Fe(OH)2+diverse svovlfor­
bindelser
-IFP-proces Slag 259 -vand
-(inddampning )-Lurgi -(jernoxid)'
-Ristning -Lurgi VI lim . 312 -jernoxid +diverse
-Koncentration NJZ Slag 233 -vand
Note 1:Deiparantes angivne behandlinger udgår vedanvendelse afslag .
Note 2:Demed°markerede affaldsstoffer kananvendes igen .
Iden økonomiske kalkule erdetildelt værdien nul .-

^. 47/75-P-
Kostpris for devigtigste mulige behandlingsformer
ititandioxidindustrien
(Sulfatprocessen )
Behandling K.P.Hypoteser i
i_ I
Eræncise'l 50SE/1
Svovl 52HE/t
HgSO 29EE/1Brsndsel.u50 EE/t-
+remm 40EE/t
Svovl -52HE/t
ES0 ■ 29EE/tI
Brændsel 50EE !
+remm 45EE/1!
Svovl 30EE/t !
HoS0, 22EE/t StL A –'
I
HE/t. TiOp 'EE/t TiOp,11 I–^
H2/t TiCn
I Iln .
21c,"97,3
7790,8
72,8112,6
Su
II Un .
Siag
l77,4
53.874,7
53,4– 1
!
9.2,£
64,7
III Un .
Slag!134
105,6124,2
97,6145,7
110 .s
IV Ile.
Slag126
0/ <S~r 1J100
82,91
!
130
112,2
ν iiu .
Slag122
89,3
f108
.77,9138,4
112.2
VI Un .
Slag9^,4
52,192,1
50,9108
60,4
ITB.-Detdrejer sig omet...overslagfraslutningen af1973 –begyndelsen af1974 «
Etmere aktuelt overslag erunder udarbejdelse .

Særlige karakteristika iordevigtigste mulige 'behandlings­
former ititandioxidindustrien (sulfatprocessen )
BEEMfflLUJG I -lavkostpris
-koncentrationsproces som endnu ildce erindustrielt gennemprøvet
-neutralisationsaffald som er "besværligt atoplagre
BEHÅUDLIIIG II -samme bemærkninger som for "behandling I
BEHAHDLIITG III –sammenstilling afflere retpålidelige processer
-høj kostpris
-neutralisationsaffald som erbesværligt atoplagre
EEHåMDLHTG IV -enenkelt anvendt proces (IFP)
-kostpris relativ høj
-endelige affaldsstoffer umiddelbart mere ubehagelige end oxiderne
BEHANDLING V!'(-enhelhed afretpålidelige processer
-forholdsvis højkostpris
-endelige affaldsstoffer umiddelbart mere ubehagelige end oxiderne
EEHMDLING VI -"koncentrat ionsdel en"ikke industrielt gennemprøvet
-kostprisen følsom over forkoncentrationen afden svage syre
-endelige affaldsstoffer retlette atoplagre og/eller anvende igen

-33- ENV .47/v:»-:o:c
III .CHLORPROCES
Proc£sbe£t_enrt fald __
1-Almindelige "betragtninger
a)Indledning
Somdetallerede erangivet ,hardeidette afsnit gennemførte overslag
kun tilhensigt atangive denrelative størrelse afdemængder affalds­
stoffer ,somkommer ibetragtning .
Pågrund afdenringe udbredelse afchlorprocessen iEuropa ogdenhem-
melighedsfuldhed ,somomgiver denne proces ,harderherfor kunkunnet
opstilles grove hypoteser .
Menselv omsådanne hypoteser kanvise sigunøjagtige ,erselve frem­
,gangsmåden medenkvantitativ opgørelse over detsamlede affald dog
gyldig .
b)Hypoteser
Det erforudsat at:
-detsamlede udbytte afprocessen erpå afdetindgåede Ti02,idet
dersesbort fraslutprocessen (overfladebehandlingen ).Denne type
behandling erallerede undersøgt forsulfatprocessen .'Forsåvidt
angår affaldet ,dannes derherved kunfortyndede opløsninger afsalte
ogenlille mængde TiOg isuspension .
-det imineralet tilstedeværende zirconiumoxid angribes ikke .
-alle andre metaller ogmetalloider chloreres .
-Yfoafmineralmængden gårtabt ved"rensningen "ifluidized .bedogved
medrivning iprocessens gasser .
-0,5%titandioxid tabes iformafTiCl^.
-2%afdetchlor ,somernødvendigt tilchloreringen aftitandioxidet ,
tabes ,idet detgår iforbindélse'mfed dethydrogen ,somstammer fra
reduktionskoks eneogmineralet . '

-34- ENV.47 /75-DK
–forsavidt angar oxideringsdelprocessen forTiCl
.0,5ioafdetindgående TiOggårtabt ifastform
.forsåvidt angår detaffald ,somhidrører fra aneventuel fortæt­
ning afchlor ,erdettraditionelt ogtages ikke ibetragtning i
denne tekniske rapport .
Fordeling afdeforskellige affaldsstoffer
Under beskrivelse afchlorprocessen erdetnævnt ,atdefire store af-
faldskilder er:
.affald 1-"rensestoffet "fra fluidized bed
.affald 2-"bundfald "fra destillationen afTiCl4
.aifald 3-"gasser "fradestillationen afTiCl^
.affald 4-affald fra oxidationsfasen
Deforskellige metalchloriders smelte -ogfordampningstemperaturer gør
dettil envisgrad muligt atforudse fordelingen afchloriderne iaf­
faldsstofferne .Desuden erderopstillet nogle hypoteser angående for­
delingen aftabene afmineral ,TiCl^ogchlor .
•Affald 1
AltZrOg ,KnClg ,MgClg ,CaCl^,NaC1
Halvdelen afmineraltabene .
•Affald 2
AltFeCl^,AlCl^,CrCl2,KbCl
Vanadium forekommer iform afCOCl^
Halvdelen afmineraltabene .
.Affald 3
AltSiCl ,PC13(P0C13)
Alle tabene afHC1ogTiCl .•

-35- ESV .47/75-SÏC
2-A.AFFALD VEDANVEHDSLSE AFNATURLIGT RUTIL
.UDGAMGSI.IIKEEAL
NATURLIGT RUTIL J
% Kq
TiO 96.60 1020,400
FeOI
!mm
Pe2°3 0,35 •3,696
SiO 0,35 3,696
2 0,65 6,866
.2°3
_p2o0,45
0,05
h4,752
0,527
MnO 0,02 0,211
MgO !O,06 |r! 0,633
•2°3 I,0,30 3,169
►V2°5 0,66 i6.971 -
«CaC I
; • IL0,01 L0,105'
■jNa^O :
ko
F:
fe"0
ico
I
r
[NbO l?>30
λl3,169
.0,20■...2.113
L
Ialt 1056 kg
Tjrpisk sammensætning'PRODUKT
udbytte3 •y/-
AffaldTiOp :1ton Ί
IτηΛτ>ττηΓη^τΙ-,-πλττ-\ ^
J.FARLIGT AFFALD
udtrykt imetalmængde
Lkal '
Imi
hL 12,240
LFe L 1,219
Sih 1,700
LZrh 5,082
Al1,254Κ 0,106
lMnh .0,163
iHq[ 0,380
Crh 1,042
Vh 1,874
LCa L 0,072
r
s
LNi -·
LZn ! -
Un ;
Lcu 1
t-NbΓ 2,352
-Η 2,111
Fordeling' afaffaldsstofferne :.
affald 1:14kg/t ,"TiO^(ZrOg+diverse chlorider +mineral )
affald 2:'30kg/t .TiO^(+diverse chlorider )
affald 3s59kg/tTiO.(+divérse chlorider )

«s
Z*~B«AFFALD VED AIJVE1H3ELSE APSYNTETISK RUTIL
(Benilit )
UDGANGSMHŒRAL
SYNIETISK RUTlL
Ο-Γ»1^ ,
FeO
Fc'0D23
Diverse93
1,8
2,0
1»2Xw g«T-0
13,95
21,60
13,09Udbytte
!•'
i/
!/AffaldPRODUKT
3w' ->
Ti0o:1ton ■
_£. !
.FARLIGT AFFALD !
;Udtrykt imetalraængde 1
Ti
Fe'•Akg)
12,240
22,665
Divers©
(13,09 )
Dentilsvarende mineralmsngde :1074 kg
Fordeling afaffaldsstofferne :
Affald 1:14kj/t~?i02
Affald 2:90l-cA ,2i02
Affald 3i59kr/t TiO,

^.47/75-ΐκ
2°-C.AFFALD VEDAFVENDELSE AFAUSTRALSK ILME1MIS
UDGAMGSIJHŒRAL
AUSTRALSK ILMENIT
!cj
{P
T'iO 55,4 1020,20
PeO 23,8 433,361
16,9 .311,350
Si02 0,15 2,763
Zr09-
0,94 17,337
13fi*250,03 I 1,489
MnO 0,72 i13,274
Kgo 0,27 4,9οο
2°î0.14 2,753
YX)25 .
CaO0,17 3,ioO
0.02 0,361
.
E20!_ I
S 0,01 o.ieo
in
Za
Cu I
1
Cà
Ρο,Βο
Sb.Il -Udbytte 9^
AffaldPRODUKT
TiO„:1ton
r
FARLIGT AFFALD
Udtrykt imetalmsngde :
L (kg) ■
'xxi12,240
Fa 449,513
Si 1,264
Zr
Al 4,569
0,297
Vai I10,267
2,979
Cr 0,643
V 0,330
Ca
S0,252
S 0,180
M
Zn .
Cu
Cd
Pu,i>2
i
Tilsvarende mineralmængde :1842 kg. • .
EB.–Kolonnens total svarer ikke til2040 kg.Eængden afhver afkonponenterne er
middelværdier svarendé"til forsk«lligeL-ilme^iitsammensætninger .
Fordeling afaffaldsstofferne : .
Affald 1i44kg/t TiO_(ZrO+diverse chlorider +mineral )
Affald .2i1339 kg/fc
Affald 3176kg/tTiO^afdiverse chlorider ,hvoraf 1304kgFeCl^
TiOp (diverse chlorider )

-38- ENV.47 /75-BK
Behandl -ng
A.Omhandlede affaldsstoffer
Somallerede nævnt erchlorprocessen kunlidt udbredt iEuropa oganvendes
ialle tilfalde kun ianlæg medringe kapacitet .
Yderligere udnytter disse anlæg iøjeblikket naturligt rutil ,altså etmineral
somermeget rigtpåTiO^(ca.96%),ogsomkunmedfører småmængder affalds­
stoffer .
Lette gør ,atchlorprocessens affaldsstoffer ikke udgør noget reelt problem
iEuropa .;
Alligevel vildevigtigste behandlingsformer ,somkankomme påtale idet­
tetilfælde ,blive gennemgået ,dels fordi chlorprocessen ,solv omden iøje­
blikket kun erlidt anvendt iEuropa ,alligevel under visse forhold eretan­
tageligt alternativ tilsulfatprocessen ,ogdels fordi enmulig udvikling af
syntetisk rutil eller anvendelse afetfattigere mineral kan føre tilæn­
dringer idenuværende forhold .
Det skal bemærkes atiU.S.A. ,hvor chlorprocessen ermeget udbredt ,og
hver DuPont ietafsine anlsg anvender etrelativt fattigt mineral ,eraf­
faldsproblemet aktuelt .
DuPont ,somerdetfirma ,somermest engageret pådette område ,hartrods
enbetydelig forskningsindsats ogetkraftigt økonomisk incitament endnu
ikke haft held til atudvikle enregenering afchlor gennem oxidation af
chlorforbindelserne iunderprodukterne .
Efter athave overvejet enbortskaffelse iunderjordiske lag ,synes det
nu,somomDuPont harværet nødsaget tilatvælge bortkastning ihavet .

-39- ENV.47//5-D
Idette kapitel tages derikke hensyn til :
-affald fraregenerat ionsanlæg forchlor tilgenanvendelse ,idet dette er
traditionelt ogikke særegnet fordenne industri ;
-affald fraslutprocessen (overfladebehandling ),idet dette ikke erssregnet
,fordenne proces . .
Herskal omtales behandlingen afdechlorider ,somdannes samtidig medtitan -
tetrachloridet ,ogsomsepareres iløbet afprocessen ,
Utekilder tilaffald afdenne artveddenne proces eromtalt .Disse benævnes
som "affald 1,2og3".
Vigtigste processer
Betragtningerne angående bortskaffelse afaffaldet itinder jordiske lageller
ihavet skal ikke gentages her .Disse muligheder erallerede undersøgt for
sulfatprocessen (s.21).
Dogskal bemærkes ,atdeterdeeneste tometoder ,somharværet anvendt
ipraksis iU.S.A. ,hvor bortskaffelse ivinder jordiske lag iøvrigt har :-
været kraftigt kritiseret .
k
Detoeneste rpocesser ,somsynes atudgøre enmulig behandling fordenne
type affaldsstoffer ,erprocesser ,somgørdetmuligt atspalte metal chlorider –
netiloxider ,mens chloret danne HC1 .
Detoprocesser eriprincippet næsten analoge jdenvigtigste forskel erden
form ,chloret tilføres i;
-iettilfælde chlorforbindelser iopløsning ,
-idet andet tilfælde faste chlorforbindelser .
Disse processer ejes afhenholdsvis WOODALL ,DUCKHåM ogLURGI .

-40- ENV.47 /75-K :
Yderligere skal "bemærkes ,atfirmaet "CHLORIIIS lECffilOLOGY Ltd.",somerak­
tivinden forområdet forarbejdning afilmenit ,ejer enproces tiloxidation
afchlorforbind© Isar,men atdenne endnu ikke anses forsærlig tilfredsstil­
lende .Det erimidlertid sikkert ,atandre firmaer enddehernævnte vilud­
vikle processer ,hvis principper ligger tætopaddisses .
Endelig skal bemærkes ,atidetoovennævnte tilfælde drejer detsigom
attilpasse toeksisterende oggennemprøvede processer ,hvis anvendelse inden
fordette særlige område dogendnu ikke erblevet gennemprøvet .

-Aldis -
ÅtlH.IfDELIGE BESTEMMELSESENV .47/75
Gennemgang afallerede opnåede resultater
Gennemgang afinternational videnskabelig dokumentation angående virkning af
udtømning ihavet afaffald fratitandioxidproduktionen fører til,atsådant
affald måbetragtes sompotentielt eller reelt skadeligt for det marine
miljø .
Affaldets skadelighed kan variere altefter dets sammensætning ,udtømnings -
måden ogrecipientmil jøet skarakteristika .Denegative virkninger påmiljøet
skyldes især surheden ,tilstedeværelsen afferrosulfat ogsandsynligvis andre
metaller (tunge metaller )somligeledes ertilstede .
Den negative virkning påmiljøet kanvise sigpåfølgende måder :
1)reduktion afvandets iltning ogpHogforøgelse afkoncentrationen afjern
ogandre tunge metaller .Denne virkning ermere eller mindre betydelig -i
tid ogomfang altefter affaldsstoffernes fysislc-kemiske karakteristika ,
især deres koncentration ;
2)a)midlertidig mindskelse afden zooplanktonske biomasse oginducering af
forhold ,som medfører enændring ideindeholdte forbindelsers morfolo­
giske struktur ;
b)udstødelse ogfjernelse afvisse ittiske arter (especes ittiques );
c)formindskelse afbiomassen ,afproduktionen ogafdenspecifikke mang­
foldighed afdenbenthoniske og/eller dennectobenthoniske biocønose
iudtømnings zonen .Xalvorligste tilfælde kander ske enudryddelse af
alt animalsk liv .

-41ter -ENV .47/75-DX
3)forandring ivandets farve ,gennemsigtighed ogklarhed ,ogmidlertidig
formindskelse affotosyntese,phytoplankton ogdenprimare produktion især
vedudtømning vedoverfladen .Tildækning afhavbunden nedferrioxid og
oxider fraandre metaller vedudtømning iflodmundinger ogpålavt vand ;
4)derimod erderikke konstateret toxicitetsrisici formennesket gennem
virkninger induceret vedindtagelse afarter fradesteder ,hvor ud­
tømning har fundet sted .
Deoven for opregnede fænomener ermere eller mindre fremherskende alt efter
udtømningsmåden .Derfindes imidlertid ikke ettilfælde idenoffentliggjor­
tevidenskabelige litteratur eller meddelt afmedlemsstaternes forskellige
sagkyndige ,hvor ikke mindst eteller flere afdisse forhold ernævnt .
Dette fører til denkonklusion ,atudtømning ihavet afaffald fra titan -
dioxidindustrien skal kontrolleres ogendog ophøre inden forenvis frist
foratundgå nutidige ogfremtidige skader pådetmarine miljø .
For atillustrere indflydelsen fratitandioxidindustriens affaldsstoffer er
nedenfor angivet resultaterne fradenhvidbog ,somudsendtes afErankrig
somfølge afMontedisons affaldsudtømning iMiddelhavet .

Ξίΐν .47/75-
DEL 2
ØKOLOGISKE ASPEKTER

-42- 2F/.47/75-SE
KAPITEL V-VUEDERI1KJ APDSPI3I3IC-XEI.il SKE ÆIORIiTGSH FREl-IKALDT AP
UD'TØI-iMIfGERUE
Pølsende analyse vilisær referere tildefysisk-kemiske ændringer (pH,matningsgrad ,
ændring 1dennaturlige koncentration osv.), somkanfremkaldes afsådanne udledning­
ersom dem ,derf.eks .foretages afselskabet Montedison .
l)Ifrevii^ti.^e fgktorer nåta^os ibetra.?tnin ;?
Således ,somdettidligere harvaret nævnt ,erudledningerne karakteriseret ved:
-enstor surhedsgrad ,der skyldes tilstedeværelsen af "betydelige mængder fri
svovlsyre ispildevandet :detersåledes nødvendigt atvurdere havmiljøets reak­
tion påtilførslen af330 tons ren svovlsyre omdagen .
++-ethøjt indhold aflerroioner Pe :den mest hyppige form ,hvorunder jern fore­
+++findes ihavet ,erferriioner Fe :det ersåledes nødvendigt atundersøge me­
kanismerne iforbindelse med denne oxidation ihavet .
-etikke ubetydeligt indhold aftunge metaller såsom titan ,chrom ,vanadium ,
cadmium osv .
2)Virkningen afsvovl syre
Havvand eretmiljø med enmeget kraftig stødpudevirkning over for syrer ogbaser .
Denne stødpudevirkning hænger sammen med balancen mellem lculdiorxyd ogbikarbonater -
karbonater .Der kræves tre milliækvi valent erstærk syre pr.liter for atomdanne
karbonaterne ogbikarbonaterne tilkuldioayd ogopnå enpH-vsrdi på6.
«
Pågrundlag heraf kan man beregne ,atder skal 12mhavvand tilforatvirke son
'enstødpude over for 1liter rensvovlsyre .(pHbragt oppåenværdi ,dererstørre
endeller lig med o). .V

-43-liliV.47/75
Hanregner med (pågrundlag afanerikaaske undersø jolscr ),at15mJhavvand fuld­
stændigt kanneutralisere 1liter ren svovlsyre .
Påbasis afdeforegående værdier (330tons HgSO^udledt dagligt )opnås etneutrali­
seringsrumfang på
l^_x ^30.0^0 =2.8OO.OOO m3
1.8
Foratgive etbegreb omstørrelsesordenen kan mananslå denoverflade ,hvor neut rea­
liseringen afendaglig udledning foregår ,tilontrert tredive hektar ,dersom man
gårudfra,atdetudledte affald langsomt fordeler sigivertikal retning ,uanset
påhvilken dybde udledningen finder sted ,ogatderertale omenvandstråle påca.
10meters tykkelse (jf.konklusionerne i,.C.E".E.X..O. rapporten vedrørende dehorison­
tale ogvertikale bevægelser iudledningszonen ).
3)Oxidation affarroioner tilferriioner
Selv omhavvand har enstødpudevirkning over forbalancen mellem syrer ogbaner er
dette ikke tilfaldet over foroxidations-reduktions par.Således måmanregne med ,
atetstort behov forilt kun kan dækkes vedtilførsel afiltopløst ihavvandet .
2+Dersom man regner med ,atder sical etiltmolelcyle tilfor atoxidere 4Fe ioner til
3+4Pe ioner ,når man fremtil følgende beregning :
oxidation afendaglig udledning på140tons ferroioner kræver :
140 32x~ = 20tons ilt
56 54
Idenne forbindelse kan der gøres opmærksom p&,atdette omtrent svarer til detilt-
behov ,der opstår iforbindelse med udledningen afspildevand fra enbymed omkring :
1)
=350.000 indb .
60
; bc . i••orvi7';igj dot mulig !;atsammenligne disse udledninger
i.iou c.em ,der foretages fra Lyst byorne vedRivieraen ogiGenovabugten .

- L\A- ΧΪΝ .47 O~
Detilgængelige oplysninger omudlodniagszonen viser enmængde oplast iltpå8ns/li*or.
elvs.8g/a\Detrxnfang vand ,derernødvendigt foratderkanskeenfuldstændig
oxidation afaetudledt ospildevand ,erderfor :(linder forudsætning af,a,toxidationen
finder sted næroverfladen )
–– =2.500.000 m3
8
(Bemærk den "betydelige overensstemmelse mellem denne talstørrelse ogdet rumfang ,der
ernødvendigt foratvirke som stødpude over for detudledte spild .Samtidig skal det
fremhæves ,atdetoforudgående "beregninger eromtrentlige ogkunhartil formål at
give enide omstørrelsesordenen ).
6 3-Detville imidlertid være illusorisk atforestille' sig,atetrumfang på.310 m
ivirkeligheden ville "blive påvirket afsvovlsyren :rent faktisk vil det kun værs
muligt pårundlag afnålinger påstodet "bedre atfastslå det pågældende rumfang ,
der sandsynligvis vil vise sig atvære mindre somfølge afdeturbulensf ænomener ,
der forekommer ved overfladen afspildevandsstrålen ,ogsommedfører ,atdertilfor­
tyndingen vil medgå mere tid.
-Ligeledes vil oxidationen afferroioner tilferri ioner efter alsandsynlighed være
etfænomen ,dertager lang tid :deresultater ,der eropnået pågrundlag afeksperi­
menter enten vedudledningsstedet ,iEordsøen eller iIfewYork-bugten viser enlang­
som o:cidation ,hvorved mætningsgraden foriltiden pågældende zone aldrig falder
med mere end 30)a.
Deterderfor logisk atforestille sig ,atudledningerne medfører ,atder dannes en
vandmasse medetlille iltunder slcud ,menafmeget større rumfang endantaget .

-45- iJiry.47/75_:x;
-n„ "bcstrv-ddslriS vlrknin ^o,-?adfærd if.eks .cliror .,va^ad ^ur, n- ^
' '■' ... 11 I<. I I 1,, ? , , 1. "|" Wi.*
Lian har fundet det nødvendigt ietsærligt afsnit at "bringe enrældce globale data i
erindring vedrørende tilstedeværelsen ogdenmulige virkning afsådanne stoffer ,son
iden senere tidhargivet anledning tilfremsættelse afenrakke modstridende syns­
punkt er. ,
1°-Forst ogfremmest bordeterindres ,atalle disse elementer naturligt forefindes i
havvandet således somdet fremgår aftallene iden nedenstående komparative tabel
der stammer fra -Eiley ogSkirou (1965 )ogIvanoff (1972).
jEestand -;î&sngde indeholdt iKoncentration i jIisngdo indeholdt !Opholdstid I
1dele ji1kgIclippe1
!havvandet i !i1kgha„vsedi - 1 ,vet 1
(gennemsnit )img rng/l Iment img«i;ar
Si1
|275.000ï
I3
t199.000 8 103
Al ! 88.000 i
i I0,01 65.000 100
Pe 52.000 i|0,01 ; 41.000 : 140 1
I*"CT \ i-ig ! 22.000 1.300 ,- 17.000I 4,5loi
i 6.300 |
i|0,001 j 3.500 160
ï-'ln 930 | 0,002 3.200 1.400
7 120 iI 0,002
ι 1330! 10
l
!Cr ! 65 ; 0,00005 ; 80 ; 350
Cd ! 0,5 : 0,0001 1 ! 5io-5
Pb i 15 0,00003 160 2 lO''
l)"Opholdstiden "for enbestanddel ihavet erlig med denne bestanddels gennensnitli ge
opholdstid ihavvandet ,før den forsvinder ved sedimentering eller biologisk absorp­
tion .j-inkort opholdstid for enbestanddel ,der formodes atvære giftig ,hvilket
globalt set erenfordel ,erderfor ikke etberoligende kriterium for den forbruger ,
der indtager produkter fra havet ,idet omfang denne hurtige eliminering delvis for­
går somresultat afenaldcamulering idebiologiske kæder .

Det ses såledos ,atden kemiske sarrjcaonsatnin# afklipper tilnwroelsoevia lignor
sedimenternes .Derimod afviger denrelative sammensætning afhavvandet fuldstændigt
fra jordskorpens ,hvilket "betyder ,atderihavet foregår processer ,hvorved koncen­
trationen nedsattes afvisse bestanddele ,der ikke desto mindre til stadighed til­
føres via floder ,mindre vandløb ogmed vinden .
Intensiteten afdisse mekanismers indvirkning pådeforskellige "bestanddele kommer
udmærket tiludtryk gennem "opholdstiden 51,derkan svinge fra omtrent hundrede år
for aluminium ,jern ,titan til snesevis afmillioner årforvisse alkalier ogalkali -
jordmetaller .
Reguleringsprocesserne tenderer isidste ende mod atfjerne visse bestanddele fra hav­
vandet ,således atdekommer tilatindgå isedimenterne .Deeraffysisk-kemisk karak
ter (dannelse afkomplekser ,samtidig bundfsldning ,absorption ogionbytning blandt
partiklerne eller påsedimentniveau )ogafbiologisk karakter .(Snlang rakke organis­
mer ihavet koncentrerer selektivt visse bestanddele .Iforbindelse med mineralisering
enafdeorganiske stoffer sedimenteres endelheraf ogudgør ettabforhavvandet ).
2°-Detsesmere præcist fortitans vedkommende ,atdette metal erenafdevigtigste
bestandele afjordskorpen :ca.0,5vægtprocent .Det forekommer omtrent lige så
hyppigt isedimenter .Detfindes imeget småkoncentrationer ihavvand ,ogdets
opholdstid erblevet anslået til 160år.Påbaggrund afdisse egenskaber ligner
detihøj grad detrehyppigst forekommende bestanddele afjordskorpen ,nemlig
silicium ,aluminium ogjern .Titan betragtes som værende fysiologisk inert .
Debestandele ,derfindes sporaf,somhexavalent chrom^og især cadmium ,er
velkendte forderes giftighed .Vanadium skal ligeledes være giftigt ,menderfind­
esendnu kun enrelativt sparsom litteratur pådette område .
l)Chrom erskadelig idens hezs.valente form ,medens denimarint miljø hurtigt over­
gårtiltrivalent form ,somermindre skadelig .Den mængde chrom ,derindeholdes i
affaldsstofferne frafremstillingen aftitandioxid ,erallerede påtrivalent form .

-47- zw.47/75-Di:
3-Foratgive enide ondenfaktiske "betydning afdesporme taller ,derudlede c
orjraon med affaldastoffcrno fra Bolskabct lioivbadison ,hor det syntes atvaro
nyttigt pågrundlag afdet foregående atudarbejde følgende tabel :
Bestanddele Længde indeholdt i3000 t
klippe ikgMængde indeholdt i3000 t
affald frafremstilling ai
150tHO pr.dag (kg)
s>e
Œi
Lin
V
Pb
Cd
Gr156.000
18.900
2.790
360
45
1,5
195145.000
7.800
1.750
710
30
30
100
Denne tabel frerahaver den lighed ,der findes mellem den cængde aftunge metaller ,
der indeholdes ideudledte affaldsstoffer ,ogientilsvarende klippemængde .Den­
nelighed erimidlertid relativ ,idet det bør bomærkes ,atspildevandet indehold­
ervanadium ogcadmium istørre mængder ,endtilfældet eriklipperne .
Det erikke muligt pågrundlag afsådanne tal atdrage nogen konklusion omden
direkte eller indirekte giftvirkning ,der erforbundet med deideudledte affalds­
stoffer indeholdte tunge metaller :endel heraf findes således iopløst form idet
flydende affald ,hvilket ikke ertilfældet for det ,der erindeholdt iklipperne .

-48- Είτν .47/75
Iforbindelse med fortyndingen afaiiaxas stoflerne bundfælde senstor del afmetal­
lerne sommineraler ogaflejres på "bunden afhavet .Denindirekte giftvirlming erfor­
bundet medbegge fraktioner (denopløste ogdenbundfældede )afdeudledte stoffers
metalsalte .
Den gennemførte sammenligning harderfor kunglobalt set enværdi ,derhar gyldighed
som geokemisk målestok forhele detliguriske bassin .Endvidere bør det ikke glemmes ,
atdette naturligt fårtilført ikke ubetydelige mængder tunge metaller fra floderne
som etresultat afudvaskningen ogerosionen afjorden .

ESTV .47 /75-rii
KAPITEL VI-UNDERSØGELSE AF DEBIOLOGISKE VIEK1II1JGER AF
UOTØI-ØIIKGERHS
Problemets forskellige aspekter
Enundersøgelse afdeneventuelle virkning afudtømning afindustrispildevand i
havet eryderst vanskelig atforetage .Derersåledes toforskellige aspekter
forbundet med disse virkningers
-virkning påkort sigt som følge afendirekte eller akut forgiftning ,der endog
vil kunne forårsage ,atdelevende organismer ,derbefinder sigiumiddelbar nar-
hed afudledningszonen ,dør.Tetpræcist tilfælde somudledningen afaffald
fraKontecatini Edison skyldes virkningen først ogfremmest affaldsstoffernes
betydelige indhold afsvovlsyre ogjern ;
-indirekte giftvirkning pålang sigt somfølge afenophobning afvisse bestand­
dele iforbindelse med fødekæderne .Dette fænomen medfører ikke nødvendigvis
større vanskeligheder for delevende organismer ihavet .Imidlertid kan der opstå
problemer iforbindelse med anvendelsen affisk eller bløddyr til menneskeføde ,
dersom deridisse erophobet etbetydeligt indhold afuønskede bestanddele idet
område ,hvor udledningen har fundet sted .
Med hensyn til deafMontedison udledte affaldsstoffer kan den indirekte giftvirk­
ning skyldes indholdet aftunge metaller :titan ,vanadium ,cadmium ogchrom .
Det erderfor nødvendigt sometledienundersøgelse afdenbiologiske virkning af
udledningen atskelne mellem disse totyngdepunkter forefterforskningen .Dette
kan sikres ved :
-biologiske analyser "insitu "
-laboratorieundersøgelser .

-50- ENV .47/75~
Lolaboratorieundersøgelser ,derforetages afdendirekte eller indirekte gift­
virkning ,eralle baseret påiagttagelser af,hvorledes havets planter ogdyr
reagerer påtemmelig langvarige ophold ivariable koncentrationer afdenunder­
søgte udledning .
Detervigtigt allerede pånuværende tidspunkt atfremhæve dette "tidsmæssige "as­
pekt ,idet etvist antal afdeundersøgte organismer vil have tendens tilidet
naturlige miljø atforlade den mest aktive udlednings zone ogsåledes kunirelativt
korte tidsrum være udsat for meget svagt fortyndet spildevand .
Derhar været foretaget talrige analyser afgiftvirkningen af,atdeafselskabet
Kontedison gennemførte udledninger eller aflignende udledninger .
Depånuværende tidspunkt kendte resultater vililyset afdet foregående blive
givet med defølgende totyngdepunkter :
-analyse afvirkningerne påkort sigt
-analyse afdemulige virkninger pålang sigt
§i-yiBKHDTOER PÅKOR'T SIGT
l)Oplysninger omhavfloraens oghavfaunaens adfærd inarheden afudtøm­
ningerne
a)Adfærd hos dedyr,derkan ses meddetblotte øje
Det erafbetydning atfremhæve dette punkt ,der muligvis har været årsag
til misforståelser iløbet afdesidste måneder :msn har aldrig iudled -
ningszonen kunnet konstatere enusædvanlig dødelighed blandt dedyr ,der
kan ses med detblotte ø.je ,såsom fisk ,bløddyr ogpattedyr ,der lever i
havet .

-51- ENV .47 /75-SX
Endvidere nævner ingen afdeforskellige rapporter fra defemekspeditioner ,der
harværet foretaget affranske teknikere påstedet ,tilstedeværelsen afdøde dyr
ivandoverflader .
Medhensyn til detilfælde afstrandede kaskalotter oghvaler ,derharfundet sted i
Middelhavet forkortere eller længere tid siden ,erderirapporten fra Det viden­
skabelige ogtekniske institut forHavfiskeri draget følgende konklusioner :
"Forsåvidt angår tilfældene afstrandede hvaler påKorsika har detværet osmuligt
atanalysere musklerne ogfedtlaget hos enkaskelot ,dervarstrandet nær Boni-
faccio .Detviste sig,atdetmålte indhold afkviksølv varstort (ca.4mg/kgutørret
vægt),men den omstændighed ,atindholdet afandre tunge metaller ingenlunde var
unormalt stort ,lader formode ,atudledningen fraMontedison ,derikke indeholder
kviksølv ,ikke ergrunden tildette dyrs død.Detstore indhold afkviksølv kanfor­
klares ved denudledning afaffaldsstoffer frachlorindustrien ,derhar fundet sted
iGenova-bugten ,samt vedudledning ihavet afaffaldsstoffer frakviksølvminer ".
Endvidere fører engennemgang afdeforskellige udenlandske rapporter ,dererudar­
bejdet påudtømningsst ederne iNordsøen ogiNew York-bugten ,til identiske konklu­
sioner :manharidepågældende zoner ikke forefundet døde fisk eller bunddyr (selv
omdisse udtømninger finder sted på20til 30meters dybde ).
Det ersandsynligt ,atdedyr,der kan ses med detblotte øje,ogsomhar befundet
sigiumiddelbar nærhed afdet område ,hvor detudledte spild ermest koncentreret ,
fjerner sigfradette område ogdermed unddrager sig deudledte stoffers umiddelbare
giftvirkning .Muligheden for,atmakroorganismer direkte "fanges "ideudledte af­
faldsstoffer ogpåvirkes afderes umiddelbare giftighed erdesuden meget lille .Kun
yderligere erfaringer vil kunne gøre detmuligt pågrundlag afmålinger ,derertil­
strækkeligt talrige til enstatistisk udnyttelse ,atafgøre ,omfiskebestanden har
undergået betydelige ændringer eller ejiudledningszonen .

EKV.47/75-EK
-52-
b)Plarktons adf^rl iudledningszonon
Det erletatforestille sig ,atensadan undersøgelse ervanskelig atgen­
nemføre påstedet afrent tekniske grunde .Den behandles derfor langt mere
detaljeret iforbindelse med forelæggelsen aflaboratorieresultateme :det skal
endvidere "bemærkes ,atplankton ingen muligheder har for atfjerne sigfra ud­
lednings zonen :enundersøgelse ,der foretages ilaboratorium ,eririmeligt om­
fang repræsentativ for planktons reelle adfærd idet pågældende miljø .
Det erimidlertid påsin plads atnævne konklusionerne afenamerikansk under­
søgelse ,derblev foretaget pålignende udledte stoffer iNew York-bugten .
"National Research Council ofNational Academy ofScience ,Fish andWildlife
service "nævner ,at "zooplankton erblevet påvirket afdeudledte affalds­
stoffer oglammet .Men sædvanligvis har degenoptaget deres aktivitet oggen­
vundet deres normale aktivitet efter 2eller 3minutter ,selv omdeerforblevet
idet forurenede vand .
Eksemplarer ,der anbringes iprøver ,dererudtaget ikølvandet mindre endet
minut efter ,atfartøjet erpasseret ,reagerede ikke .Såsnart dette vand blev
halvt fortyndet med ikke –forurenet havvand ,reagerede organismerne oggav sig
pånytil atsvømme ".
Det skal bemærkes ,atdisse eksperimenter foretaget "insitu "erbehæftet med
manglende præcise data (koncentration ,undersøgte arter ...), menfører til,at
man måudelukke enbetydelig umiddelbar dødelighed blandt zooplanktonorganis -
merne ikølvandet pådetfartøj ,der udtømmer affaldsstofferne ihavet .

-LK
Hvorom alting er,konkluderer denne undersøgelse ,at"rumfanget afsurt vand
ihver udtømning ersålille isaiamenligning meddetomgivende vand ,atvirk­
ningerne påzooplankton ogphytoplankton erubetydelige ".
2)Resultater afeksperimenter iforbindelse medhavfloraens og-faunaens
reaktion over for forskellige koncentrationer idetudledte spild
Fastlaggelse aftærskelværdier forhøj toxicitet
a)Rapport fraDetvidenskabelige_og tekniskejLnstitut forHavfiskeri
Målinger afhøjtoxicitet er "blevet foretaget påfølgende havorganismer :
-1alge phytoplankton : .Phacodactylum Tricornutum
-1skaldyr Zooplanktons Artemia Salma
-3"bløddyr ,toskallede : Ostrea Edulis (østers )
Cardium Edule (hjertemusling )
Mytilus Edulis (musling )
–1"bløddyr ,bugføddet : Littorina littorca (strandsnegle )
-2skaldyr : Crangon orangon (hestereje )
Palaemon serratus (rødreje )
–2fisk : Pomatoschistus minutus
Glasål (post-larver afAnguilla
Anguilla )
Porsøgene blev gennemført medgrupper på10dyranbragt inogle glaskar
indeholdende 4liter .Der "blev .tilført hvert kar 2liter afopløsningen .
Enpassende lufttilførsel blev opretholdt under alle forsøgene vedgen-
neinbobling .
Dedøde dyrolev fjernet ,ogde
96timer "blev noteret .kumulerede dødelighedstal efter 48og

EHV .47/75_DX
-54-
Rcsv.lt ;
Vækstkurverne forPhaedactylum tricomutum ideforskellige opløsninger af
spildevandet ervist ifigur 1.
Detses ,atvæksten afdenpågældende kultur praktisk taget ernormal iop­
løsningen l/lOOOO .
Opløsningen l/5000 giver envækst ,dertilnærmelsesvis erligmed65%afkon-
trolkulturens vækst .
Opløsningen l/3000 svarer næsten tildenkoncentration ,derreducerer væksten
ikulturen med dethalve eller DL50«
Endelig forekommer opløsningerne l/2000 ogl/lOOQuforenelige medudviklingen af
Phaedactylum tricornutum .Men derergrundlag for attro ,atpH-værdien i
kulturerne ividudstrækning erårsagen tildenmanglende udvikling veddisse to
fortyndings grade r.
Dekumulerede dødelighedstal efter 48og96timer ersamlet ifigur 2.
Detses ,atArtemia Salina erdenmest følsomme art ,eftersom 45»50og1005$
heraf døriopløsninger påhenholdsvis 1/3000 ,1/2000 ogl/iOOO efter $6timer .
Degrårejer ogdetofisk ,derblev undersøgt ,erligeledes følsomme eftersom
enopløsning pål/lOOO medfører ,atsamtlige populationer dørefter $6timer .
Forsåvidt angår Palaemon serratus ,Ostrea edulis ,Cardium edulis ,Mytilus Edulis
ogLittorina Littorea ,erdødeligheden nulfordefemundersøgte opløsningers
vedkommende .
Mankanderfor gåudfra ,atkoncentrationer påmellem I/5OOO og1/8000 erens­
betydende med ,atdeudledte affaldsstoffer ermeget giftige .(Sidstnævnte kon­
centration medfører ikke ,atorganismerne dør ,menmedfører enlangsommere vækst
forvisse afdisse organismer ).

Fier.1Vakst -af-Phacodactyltun Tricormituia son furJrtion af -tiden
EiV/.47/75
kontrolprøve-EX
-55-y
1/10000/'
■•4 -•»κ.
;/XΙΔ ..
•// : •// :
V' '
>:/ ..'L.
Se://;
:V-7
.//
://Ii7P' ÔCC'
70 •/:/•
:.il
/:.1/3oco^"i*'' •/ '< ,/^ i • " •//• /oO 1 , //• /
ϊ ' '/ * / · .^1
! » ' '// 1/' */ :
! 1 '// / . · · Ν « ,
: 7/ :/ · ·Χ . :
i ' ;://;/■: / : :
1 ■//,'1 . '/ ' t
5» !• //•-/ '- -/■ '
I . • ; ■/; : : : :
j : : •/// •x '■ : : ;
I • 1//■'-' ■/' ' ■ ■ ■ .
i L.:lli..:S.J...... J..." ! ■ •//:/^ ;■ i : ! ;
i ! I-////: ' 1 ! !
; • f •.» » .1 1 I •
i « ■i/i\/ ; .• «; •f1: / 1 • «, . , i
• - •• .•/
*ι
// »/...//.A/M -\//ι// 1 ,/ '//i(//// './/// '
/i!/ !
10
V/,■- '!-
Λ"Il/lOCO ,...
4 5«
7J1/2ccoi
8 o dage

-5°- IEV.47/75.-DX
Pig.2:dødelighed ,efter 48og96 "timer somfunktion afspildevandskoncen -
trationen ..
1
I
i1/10OC0 1/5coo 1/3oco 1/2eco 1/lCGO
ijrfceraia484-u! 0
I0\
14 I 4 !
\ \|100
1
1
salina
96 !f :
i 0 I16
ii
s!
45 ]
!!
i 50
1 1IICO
i
Pai aera on .j43
it ! ° i! 0 ;1
0 |
Ij 0 |
II 0
!
serratus
l96
it i! 0 !
; i0;
i
i0
> 0 !
10
1
Crangon IS43
I
ft!0 !0
I 0 i 0 '! 66
cran /rcn :ο--- (
I
II9°t 1
I0 010 i■0 '
i100
Ostrea 1
i
edulis ■
J
i1 AA-| v>t i0 !0 ic i0 !
i0
96 * !0 <
»0
10 f
I0 i
!0
1
cardius j43tt iC i
i
i0 t 0 '| 0 î
1
\
s0
eaule ì
t
I
196* î0 !
j0
i
»0 Î
1
î
i0 ]
(0
î'ytilus8■t i 0 1 0i
i 0 |0 0
edulis |
I96i+ f
I0 0
!
iJ
L0 1
»0
!
Litttrir.a i48t 0 !
<0-
t1
0 ;f
0 f
i
\c
»
littorca
'90t ■|0 i
1
I0 I
I
f
r 0 !0 i
i
\0
!
I
Po.ta±-..schis"tus3* !\° I0 î
S0 0 >100
1ïamutus j96t \
tQ |j
t
._i6< 0 1
1
S
*0 !
1100
Civcllas î
Anguilla f
anguilla j43t 0 '
<
i.0
? 0 !0 •;
*100
96t
S0 !
<0!
t
t
i– > r
0 j0 100

57
Resultater stillet tilrådighed afCentret for "biologiske undersøgelser og
forskning oglægevidenskabelig Oceanografi (C.E.R.B.O.M. )
Det arbejde ,som CERBOM har udført ,harvist toxicitetstærskler afsamme
størrelsesorden som detærskler ,derblev konstateret afI.S.T.P.M. :toxici –
tetsgrader ,dervarierer forkoncentrationer mellem l/lOOO ogl/lOOOO (jf.
nedenstående resultater ).Detskal bemærkes ,atengiftig opløsning på
1/35000 harkunnet iagttages forsåvidt angår denmest ømfindtlige fisk men
først efter etophold på10dage idet forurenede vand ,hvilket måbetegnes
som værende kunstige betingelser .
Resultater
1.Pelagisk kæde :
-Phytoplankton :Asterionelle japónica l/l000
-Zooplankton :Artemia salina 1/1000
-Pisk : Carassius auratus l/l200
2.Benthonisk kæde :
-Havbakterier :mellem l/l.000ogl/lO000
-Ringdyr : Hercis diversicolo ca.l/2000
-Fisk : Labrus •bergylta l/l6.000
3.ITeritisk kæde :skaldyr
-For havbakteriernes vedkommende var tærskelværdierne blevet bestemt
ved deforegående forsøg .
-Bløddyr : Mytilus edulie :ca.l/8.000
-Skaldyr : Leander serratus l/2.000
4.Neritisk kæde :bløddyr
-Phytoplankt on:Diogenes sp
-Bl0ddyr : Mytilus edulis1/2000till/3000
1/8000

58 EJV .47 /75-DK
Udenlandske eksperiment er
Enrække interessante -undersøgelser er "blevet foretaget iNew York-bugten af
"Woods Hole Oceanographic Institution ,Massachusetts ".
Endelafdisse giver følgende resultater aftoxicit etsunder søgelserfore­
taget under laboratorieforhold påcopepoder ogphyt oplankton ,indsamlet inær­
heden afudlednings zonen .Resultaterne resumeres idet følgende .
"Undersøgelserne afphytoplankton-organismernes udvikling har ikke vist nogen
nævneværdig indvirkning påvæksten afdisse organismer ienkoncentration på
l/lO000.
Efter 12dage viste "både kulturen idetfortyndede spildevand ogkontrolkul -
turen envækst iantallet afceller afsamme størrelsesorden uden nogen synlig
ændring isammensætningen afarterne .
Undersøgelserne afklorofyl ogkulpartiklerne stemmer overens med deforud­
gående resultater .
Der synes ikke atvære nogen virkning påæggenes overlevelsesevne eller påud­
viklingen afcopepoden "pneudodiaptomus coronatus "iopløsninger med syrekon -
-5 _ -,«-6centrationer ivolumen pa10 og10 .Ved disse koncentrationer var udvik -
lingsperioden fra ægtilvoksenstadiet ienfiltreret ogikke-filtreret udtøm­
ning 13til 14dage ,mens enkontrol ihavvand (vandet ved Words Hole port )
gav13dage.Under samme eksperiment ,meniensyrekoncentration på10^ud­
klækkedes æggene ikke ,ogder konstateredes dels enstor dødelighed hos
nauplierne dels enlængere udviklingstid fra ægtil voksen ,end der observeredes
ved kontrollen .Dadisse' nauplier ogdevoksne individer ved undersøgelse viste
enakkumul ering afjern ideres ydre skelet ogderes vedhæng ,anvendtes syre
filtreret fraaffaldsstofferne ienanden serie analyser ,under hvilken døde­
ligheden ogudviklingstiden ersammenlignet ihver afsyrekoncentrationerne
tilenfortynding på10~^ogikontrolkoncentrationen .Itoafdisse opløsninger
nåede ingen copepoder det voksne stadium .Idetoandre forlængedes udviklings -
tiden med 3til 7dage isammenligning med dentid,somkonstateredes for kon-
trolindivider for samme udviklingstrin ivandet iWords Hole port".

-59- XJKV.47 /75-Div
d)Tærskel forakut_toxicitet
Deternaturligvis problematisk atdrage afgørende konklusioner udfra
resultater afundersøgelser over forskellige organismer ,somergennem­
ført under betingelser ,somafogtilharværet forskellige .Visse frem­
lagte talfremviser iøvrigt relativt betydelige afvigelser .
Bogkanundersøgelsernes resultat sammenfattes somfølger :
-vedenfortynding pål/lO.OOO udviser affaldet ikke toxicitet eller vækst-
hæmmende virkning over forphytoplankton (alle resultater stemmer overens
pådette punkt ); -
-ved zooplankton ligger toxicitet stærskien vedfortyndinger mellem
1/2000 ogI/5OOO .Dogervisse udviklingsstadier følsomme lige tilfor­
tyndinger pål/lOO.OOO (amerikanske eksperimenter );
•-forbløddyr erresultaterne divergerende oggiver idetmest ugunstige
tilfælde toxicitet vedenfortynding pål/8000 .
-forskaldyr erdentoxiske fortynding istørrelsesordenen 1/2000 ;
-endelig erenstigning iantallet afmarine bakterier normal veden
fortynding pål/lO.OOO .
Detkanderfor konkluderes ,atdendirekte toxiske virkning afaffaldsstoffer ­
nekunoptræder vedenfortynding ,somermindre endl/lO.OOO .
ν

-60- EHV .47/75-
3/ F-ffedirekte konsekvenser afudtømning .fordenmarine fauna
op:flora (indflydelse fraopstemmet affald erikke medregnet idenne be­
regning )
Detsynes ,somomenvisdelaf"biomassen "(desamlede levende organismer )
påvirkes afaffaldsstoffernes direkte toxicitet ,nardisse erutilstrække­
ligt fortyndede .Endelaffødereserven idetomhandlede område kansåle­
despåvirkes .
Enpræcis vurdering afdetårlige tabaflevende stof pågrund afaffalds -
udtømning erdetrisikabelt atgive ;somdeterset ,varierer toxicilets -
tærsklen med deudførte analyser ,ogdermåydermere opstilles hypoteser
vedrørende diffusionen afaffaldet ,denprimære produktivitet iområdet ,
osv .
Følgende vurdering kan imidlertid foretages :
a)Phytoplanktonproduktionen iudtømnings zonen (jprimær produktivitet )
Deeneste data ,somkendes forområdet ,eroffentliggjort afKondratieva
(1970)«Primærproduktionen varomkring 5mgkulstof pr.m"^pr.dagved
overfladen imarts 1968 .Denne værdi ersammen meddem ,someropnået i
deandre stationer idetLiguriske hav ,enafdehøjeste ,forfatteren
harkunnet opnå veddeforskellige målinger ,somhanharudført over hele
Middelhavet .Detsynes dog ,somomKondratievas resultater iabsolutte
værdier ertvivlsomme .
Detforekommer mere fornuftigt atlægge vægt påKinas tal (1968 )vedrørende
laboratoriebø jenpå42°47'^7°29'E.Denarlire primære produktion her
ervurderet til7^>?kulstof pr.m^.(Samlet produktion overheledybden ).
b)Vurdering aftabet iprimær produktivitet pågruna_af direkte indflydelse
fraaffaldet ._
Påbasis afenudtømning på3.000 tons pr.dag (ca.2.500 medmassefylde
1,2)ses ,atdetvolumen ,somernødvendigt foratfortynde affaldsstoffer­
ne10.000 gange ,erpå25-000.000 m^.(Detharikkeværet muligt attage
hensyn tilopslemmei ;affalds skærmende rolle idenne vurdering ).

-61- SIf'7./'{■>-j>K
Dadiffv.sionsliastigheden ivandret retning ermeget større end ilodret
retning ,kandetantages ,atdybden afdetomfattede volumen ermindre
end70m.(Grænse dybde fordeneuphotiske zone1^).Dersom detantages ,at
denprimære produktion izonen 0-70 meruafhængig afdybden ,sesdet ,at
forenudstrækning til70merdenoverflade ,somer "berørt afenutilstræk­
kelig fortynding afaffaldsstofferne ,36O.OOO meller 36ha.
Deterhernødvendigt atgøre enantagelse omdentid ,somdettager affalds­
stofferne atfortyndes indtil tærskelværdien l/lO.OOO .Dersom detantages ,
atmiljøet iløbet afendagvender tilbage tilsinnormale tilstand (dvs .
atudtømningen afaffaldsstoffer næste dagvilfinde sted ietområde ,som
kananses forintakt ),kandetanslås ,atderpermanent gennem hele året er
36ha,somertabt medhenblik påproduktion .
Udfraden i§3a)angivne værdi forprimærproduktionen ,giver dette et
tabpå:
360.000 x0,076 =27.360 kgkulstof pr.år.
Dersom detyderligere antages (talfraRiley ogSkirrow ),attil 1gram
organisk kulstof svarer 10gram biomasse ,fremkommer ettab idenprimære
produktion (phytoplankton )på273.600 kg/år.
Dersom detendelig antages ,at1.000 gphytoplankton muliggør opvækst af
10gplanlctonædende fisk eller 1gkødædende fisk ,fremkommer etårligt tab
idetilstedeværende ressourcer afstørrelsesordenen nogle hundrede kilo
pr.år.
l)Zone ihvilken photosyntese finder sted .En"klump "afforhøjet produk­
tivitet findes ikke langt frazonen .Densynes athave endybde på
maksimalt 150 –200m.

-62-SITV ./7/75-D;C
Skønnet hviler pcienrække vanskeligt vurderbare parametre ogfremr /tår som
værende afarbitiær karakter .Selv omder regnes med enusikkerhedsfaktor
afstørrelsesordenen 10,"bemærkes det,attabet iernæringsressourcer på
grund afaffaldsstoffernes direkte virkning eryderst begrænset .
Det bør dogerindres ,ataffa-ldets rolle ikke har kunnet tages ibetragtning .
Det'vil givetvis være ubetydeligt pågrund afetareal medkraftig produk­
tivitet inærheden afudtømningsområdet .
Her endnu mere end andre steder fører antallet afindgående hypoteser til
den yderste forsigtighed .Dog skal deopnåede lave talværdier bemærke 3:
depasser saxomen medresultater framålinger udført påudtømningsstedet i17cw
York-bugten ,somviser etubetydeligt tabitilstedeværende ressourcer .
Denne bedømmelse skal dog nuanceres ved enundersøgelse "insitu "afudtøm­
ningens indflydelse pådetlokale fiskeri ogvedat -undersøge indflydelsen
pålang sigt afaffaldet via akkumuler ingsfænomener .

-63- mv.Ayn -EK
I1-VIPia-IHSiia PALAIICr SIGT
Deterallerede nævnt ,atdetpådetfysisk-kemiske plan ervigtigt at
omtale detunge metaller ,somindeholdes iaffaldsstofferne .
Detskal nugennemgås ,hvilke mulige konsekvenser pådetbiologiske plan ,
akkumuleringen afdisse stoffer ifødekæderne har .Disse konsekvenser kan
studeres påtomåder :
-denførste "består afengengivelse invitro affænomenerne vedkronisk
forgiftning ;
-denanden ,somermere lovende ,"består iundersøgelse insitu afindhol­
detafuønskede stoffer iindsamlede eller fiskede dyr inden forudtøm -
ningsområdet forderaf atdrage konklusioner forsåvidt angår faren ved
fortæring deraf .Denne studiemåde ernødt tilattage hensyn tilden
meget store spredning iresultaterne ogmåstøtte sigtilettilstrække­
ligt stort antal analyseprøver forklart atåbenbare affaldsstoffernes
egenindf lydelse .
Somindledning vildetvære passende atgenkalde signogle data angående
fænomenerne vedkoncentration afdestoffer ,somfindes iaffaldsstofferne .
l)De"naturlige "akkucraleringsprocesser
a)Forskellige mængder inaturligt miljø
Somdeterunderstreget andetsteds ,findes titan ,chrom ,vanadium og
cadmium naturligt ihavvand iyderst svage koncentrationer .
Dette naturlige indhold koncentreres afvisse organismer .

-64- EïlV.47/75-SX
Saledes erder idetoskallede sl;:aldvr iii'ewZealand 0oGI'V CÏ**iC 10J.–
rendc vcrdier (brooks ogRumsby ,l'JX'S citer oùn.f -'o^"••)•
Middelindhoid ippm Çlig/gram )torvegt
jacobsmuslmg østers musling
iern 2.9 -1-5 680 1.9o0
chron 10 3 lô
vanadium 9 3 D
cadmium 250 35 10
i\-, i^eiaiide finder manikødet påvisse marine organismer (iST'H-I
verdier citeret iGxR.I-rapporten ,1973 )
Indhold ina Cu^/^am )tzrvægt :
chrom :fisk :0,02 til 1
cadmium :fisk :0,15 'til 3
alger :0,0006
Det ersjældnere atfinde data vedrørende marine organismers indhold
aftitan ,vanadium ogaluminium .
Det navnes fra CERB0I1 ,at:
"ifaglitteraturen indrømmes ,attitan ogvanadium ikke erpåviseligt
iikke-forurenede fisk ;forsåvidt angår aluminium erdet gennemsnit'
lige indhold afstørrelsesordenen 10^g/gtørfisk".
Deforskellige elementers toxicitet for mennesket
Detilladelige doser inæringsmidler er:
1mg/kgifisk }) for cadmium (frisk vægt )
5mg/kgiskalayr j
0,1 mg/kgivisse næringsmidler for chrom .for cadmium (frisk vægt )

-65- EÏÎV.47/75-DK
(ï'alfra ISTHM iC-IFÎÏ-rappor ten)
For såvidt angar titan ogvanadium ,synes der ikke ateksistere na­
tionale eller internationale toxicitetsstandarder .Der findes iøvrigt
ingen resultater afarbejder angående disse toelementers toxicitet .
Derharindtil nuikke varet offentliggjort ret mange artikler angåen­
dedisse toelementer .
Professor BPJSOET navner iet "brev adresseret til CIESM ogvideregivet
afformanden for denne internationale organisations udvalg "Bekæmpelse
afhavforureningen ":
"Titans salte erisigselv uskadelige ,dademed fålindtagelser er
uopløselige (bromider ,chlorider ,fluorider ,iodider osv.).
Deopløselige salte ermeget ustabilej denedbrydes hurtigt iudendørs
miljø .Irentilstand anses visse forirritamenter ,men det vedkommer
ikke denne sag.Denyeste toxiologiske arbejder præciserer ,atder ikke
kendes noget tilfælde afforgiftning gennem titan eller dets salte .
Titanoxid anvendes ,somalle ved ,iudstrakt grad ved sygdomsbehandling .
Detadministreres imeget stærke doser ;flere snese gram pr.dag.Coirre -
titan indeholder 9gtitananhydrid pr.10g;der indtages 2til 3kapsler
pr.dag,dvs.30gram .Bismuthtitan indeholder 7»4 gram titananhydrid og
2,5 gbismuthsubnitrat pr.10gram ,ogder indtages her ligeledes enel­
lertokapsler omdagen ,dvs.omkring tyve gram .For mit vedkommende an­
vender jegdisse produkter meget ogskriver ofte recepter derpå .
Titanoxid indgår italrige pommader ,hvoraf "métatitane "erden mest
kendte .Detsulfat ,somnævnes (ihr.PAOLETTI-'s brev )erbåde uop-
l)Sagkyndig fra denitalienske videnskabelige kommission .

loselist o,?ustabilt .Deanalyser ,someri'reialagt ideitaiionol:o
rapporter ,viser ctatort indhold ,afH„DO ogferrosulfat ,incn det^ A­
eråbenbart ,atsvovlsyren stråles fortyndes ogneutraliseres iden
marine recipient ."
Det navnes dog ietdokument ,fremlagt afCiEBOK ,at:
"russiske arbejder harvist ,atindtagelse aftitan (TiCe^)hoskaniner
(2mg/kg)iløbet afenvistid (129dage )medfører visse stofskifte -
forstyrrelser .Andre forstyrrelser fremkommer ved indtagelse af0,05
mg/kgafTiCe^.Isamme dokument henledes opmærksomheden påstofskiftefor -
styrrelser som følge afforstor indtagelse afvanadium ."
Undersøgelse afakkumulering oginduceret toxicitet ,udført ilaboratorier .
a)Rapport fra ISTFK
Vedoffentliggørelsen afISTFM's første rapport (februar )varder Iran
gennemført eteksperiment afkort varighed over koncentrat ionsfænomencr ;
dedyr ,sora overlevede efter fire dage ispildevand med forskellige kon­
centrationer ,ogkontroldyrene viste ikke påviselige forskelle ideres ind­
hold afjern ogcadmium .
Eteksperiment afmeget længere varighed (skal vare 3til 4måneder )er
igang :udfradiatomélcul turer ispildevand fortyndet till/^.OOO skal der
gennemføres opdrcst afArtemia Salina ,som skal tjene som føde forrejer

-67- EHV .74 /7^-UK
ogfisk .Resultaterne afdenne undersøgelse vil "blive kendt ijuni .
b)Resultater fra CERBOM
A.KOÎTCEN mTIOÏÏSFMQtlSMER
CSRBOM har kunnet male inducerede koncentrat ionsfænomener ved ilabo­
ratoriet atrekonstrurere fire betydelige fødekæder fra havmiljøet .
Den anvendte metodologi består iatopdrætte defire kæder individer
ibassiner ,som modtager forskellige fortyndinger afaffaldsstofferne .
'Hvert fødetrin ,somsåledes eventuelt har akkumuleret deuønskede
stoffer fraaffaldet ,tjener såsomføde fordethøjere trin ;dette er
selv placeret ienfortyndet opløsning afaffaldet .Endelig prøves kon-
centrationseffelcten pådetendelige fortærende individ (mus).
CERBOH har angivet følgende resultater :'
"l)Ueritisk kæde bestående afskaldyr ,opbygget afmikroorganismer ,
bløddyr ,rejer (forgiftningsperiode 2uger forhver afkomponenterne )
-Bløddyrene (muslinger )opviste titanindhold varierende mellem 2og
4jag/gogvanådiumindhold mellem 0,5og1/ag/g,mens kontrolindi -
viderne viste ettitanindhold under sporingsgrænsen ogetvanadium -
indhold afstørrelsesordenen 0,1jUg/g;koncentrationsfaktorerne
varfra 6til 13fortitan ogfra 80til 170for vanadium iforhold
til indholdet idet undersøgte forurenede vand .
-Skaldyrene (rejer )viste etindhold på5til7,5Jag/gfortitan og
2,6til2,9/ig/gforvanadium ,mens kontrol individerne ikkeviste
noget sporbart indhold aftitian ogetindhold på0,5jag/gforvana
dium ;koncentrationen iforhold tildetundersøgte vand var 16til
25fortitan og430til 490forvanadium .(Spildevandets fortynding
.var 1/50.000 ).

-68- MV .47/75-
2)Benthonisk kæde bestående afmikroorganismer ,ringdyr ogfisk ,
som for mikroorganismerne ogringdyrenes vedkommende har levet i
et "bassin medspildevand fortyndet til 1/50.000 ienuge ogfor
fiskenes vedkommende itomaneder :
-Ringdyrene udviste ettitanindhold varierende mellem 25og65
yUg/gogetvanadiumindhold mellem 1,5og19>5^g/g?mens kontrol -
individerne viste indhold på1^g/gfortitan ogetikke sporbart
indhold for vanadium .Koncentrationsfaktoren varierede mellem
400 og1.000 fortitan ogmellem 1250 og2500 for vanadium ifor­
hold til indholdet afdisse metaller idet anvendte vand .
-De "benthonislce fisk (slimål )udviste ettitanindhold mellem 0,3
og0,6/u.g/gvådt stof ogetvanadiumindhold mellem 0,5og1,1^g/g?
mens kontrolindividerne fortitans vedkommende låunder den sporbare
grænse ogforvs.iiadium var0,3yUg/g,dvs.atkoncentrat ionsfaktorer -
neiforhold til det forurenede vand var 5 "bil 10fortitan og400
til 600 for vanadium .
3)Denpelagiske kæde "bestående afphytoplankton ,zooplankton (forgift -
ningsperiode 8dage )ogfi.sk (forgiftningsperiode 15dage).Anvendt
fortynding l/lO.OOO .
Forfiskene noteredes ettitanindhold mellem 6og16^ug/gvådt stof
ogetvanadiumindhold på1,5/ig/gjmens kontrol individerne "både for
titans ogvanadiums vedkommende låunder den sporbare grænse ;kon-
centrationsfaktoren var afstørrelsesordenen 20til 55f°rtitan og
250for vanadium iforhold tilkoncentrationerne afdisse metaller
idet anvendte vand ."

-69- EW .47/75-i)K
4)L'snneritiske kæde afbløddyr
Depåviste koncentrationer figurerer ikke idemeddelte resultater .
DeafCERBOM opnåede resultater bekræfter dem ,somnævntes ipunkt
II-l)forsåvidt angår muligheden forakkumulering afvanadium og
titan .
Derimod erdette organ ikke fremkommet mednogen oplysning vedrørende
demulige akkumuleringsfaktorer forchrom ogcadmium .
For såvidt angår deninvitro observerede inducerede toxicitet ,skal det
bemærkes ,atderikke erfremkommet noget fænomen afdenartunder
CERBOM 1seksperimenter ;skønt samme eksperimenter vedrørende andet indu­
strielt affald (papirindustriens affald ,affald frakeramiske fabrikker )
faktisk medførte dødelighed blandt deendelige fortærende individer (mus),
sporedes ikke nogen dødelighed pådette stadium afCERBOM ,somkonklu­
derer :
"Derhar efter ensuccessiv indtagelse afdesidste trin idefire tro-
phodynamiske marine kæder ikke kunnet konstateres nogen akut toxicitet ."
Detsamme dokument præciserer dog :"selv omderikke påmellemlang sigt
erforekommet dødelige symptomer pålanddyr ,udeluklee rkendskabet til
visse afdeindgående stoffers langt idsvirkninger ikke muligheden af
sent udviklede patologiske symptomer ".
Påvisning afindhold aftunge metaller imarine organismer fraudtøm­
nings zonen ;
Iøjeblikket findes derikke mange resultater pådette område .Kun
CERBOM navner toserier analyser :denførste angår fisk fremskaffet af
ledelsen afdeveterinære myndigheder iPréfecture d'Ajaccio (fiskestedet

erikke angivet ),denanden angår fisk fremsendt affiskere fraPastia ,
ogifølge disse fisket nord for Cap Corse .CEKBOM bemærker idenanled­
ning ,atdisse toprøveudtagninger ikke erudført omhyggeligt ,hvilket
kan indføre fejl .
.Resultaterne erfølgende :
FISK FREMSKAFFET AF LEDELSEN AF DE "VETERINÆRE MYNDIGHEDER I
PREFECTURE D'AJACCIO
Proveemner Titan Vanadium aluminium
muskel
indvolde
Serran lever
hovcdli.D.
N.D.
N.D.
N.D.II.D.
N.D.
N.D.
1,331,35
6.35
9.36
6,30
muslcel
_ nindvoldePagelle
hovedN.D.
N.D.
N.D.
N.D.N.D.
2,47
N.D.
1,931,24
9,87
7,46
9,90
muslcel
indvoldeBrasen ,lever
hovedN.D.
N.D.
N.D.
N.D.N.D.
1,63
N.D.
2,061,39
2,45
14,92
6,18
FISK FREMSKAFFET AFFISKERE FRA 33ASTIA :
FOR CAP CORSEANGIVELIGT FISKET NORD
Proveernner Titan Vanadium aluminium
muskel
...,, indvoldeRokkegælderû.D.
N.D.
N.D.N.D.
■N.D.
N.D.1,79
1,44
4,94
Sværdfisk
muskel■1,50 1,50 ■ .. 110
Dlraksprutte
arm8,45 N.D. 84,53

-71- EFV.47 /7:V-UK
Det "bemærkes ,attitan ikke ersporbart iprøveemnerne "bortset fra isværd­
fiskene muskel ogblækspruttens arme .
Derimod ses ,atselv omdespiselige dele afdyrene (bortset frasværdfisken )
ikke indeholder vanadium ,"bemærkes ivæv oghoveder relative høje indhold af
dette element .
Disse første resultater lcanforekomme betydningsfulde .Det erimidlertid yderst
vanskeligt atdrage afgørende konklusioner derudfra .
Endelpunkter fortjener enmere dybtgående overvejelses
1)Ilitteraturen findes sjældent indhold pr.organ ;detnormale ergennem­
snitligt indhold pr.organisme .Detrelevante vanadium -ogtitanindhold
for ensammenligning med andre resultater børderfor korrigeres ved at
tage middelværdierne afdeforindvoldene oghovedet finde resultater
sammen med resultaterne for musklerne .
2)£>etstore indhold afaluminium ,sonrer fundet ideforskellige organismer ,
lader sig iøvrigt vanskeligt forklare .Sædvanligvis findes kunfåoplys­
ninger omkoncentrationsfaktorer fordette element ,somforøvrigt ikke
optræder isærlig betydelige mængder iaffaldsstoffer .
3)Somdetallerede erunderstreget ,mangler der iøjeblikket samlede data
angående tite,n ogvanadiums reelle toxicitet .Detvilderfor være nyttigt
atbegynde medatundersøge indholdet afchrom ogcadmium idemarine or­
ganismer ,somallerede harværet genstand forenudførlig forskning ,somhar
ført tilstandarder ,selv omkendskabet tilindholdet aftitan ogvanadium
erinteressant isigselv ,gørdetdetikke muligt iøjeblikket atvurdere
eventuelle risici vedindtagelse afmarine produkter pågrund afmangel
påreference tilindholdet idyr ,somerfisket ideikke forurenede om­
råder afMiddelhavet .

-72-SIP/.47/75-
fo.B. Supplerende resultater erfremsendt af CERBOM i"brev af18.anril
1973 .
... "yderligere harviefter anmodning fraledelsen afdeveterinære myn­
digheder ipréfecture delaCorse gennemført enserie malinger pafisl:,
somerfisket udfor Corse ,ogsomsystematisk erovergivet osigennem
flere uger .Disse prøveemner hargjort detmuligt for osatfinde gennem -
snitsværdier på0,42 fortitan ,0,51 for vanadium og0,40 forkviksølv
(mikrogram /gram-vådvægt ).
Benne -undersøgelse foregår iøjeblikket .Viskal holde Dem underrettet
omdevidere resultater .
Følgende topunkter skal bemærkes :
1)titanindholdet erhøjere endtidligere ;drt .gennemsnitlige vanadiumind -
hold svarer til detidligere værdier .
2)Indholdet afkviksølv ligger -selv omdeter "betydeligt -under de
tilladte grænser .Dader indtil nualdrig har været nævnt noget om
tilstedeværelse afkviksølv iaffaldsstoffer ,forekommer detiøjeblik­
ket vanskeligt atknytte deobserverede indhold til deitalienske udtøm­
ninger ."

-73- 1SHV.47 /7?-^
IIIØKOLOGISKE ASPEKTER -KONKLUSION
Udfraanalyse afdevidenskabelige og "bibliografiske data ,somharkunnet
indsamles ietforsøg påbedre atforstå omstændigheder ogvirkninger i
forbindelse medMontedisons affald ,kanvisse konklusioner drages .
Hedsænket industrielt affald giver enmærkbar direkte toxicitet pågrund
afdets surhed ogindhold afjern ,som ikølvandet pådetudtømmende skib ,
dvs .ietbegrænset vandvolumen ,medfører forsvinden afarter ,somikke
kan flygte eller som ikke erresistente over foraffaldsstofferne ien
l/lO.OOO fortynding (tærskelværdi vedlængere ophold ).Plankton ersandsyn­
ligvis hovedofferet ved denne type toxicitet selv omenvurdering afstør­
relsen afdedaglige mængder affald fører tilsmåværdier forDetliguriske
Hav .
Denremanente toxicitet afdette afflad ,dvs .denskadevirkning ,somden
systematiske indførelse aftunge metaller imiljøet pålang sigt kanfor­
volde ,harendnu ikke kunnet påvises påformel måde .Enkemisk analyse
afaffaldet harvist ,atdetfaktisk indeholdt remanente toxiske stoffer
isvage koncentrationer .Undersøgelser foretaget invitro har gjort det
muligt atpåvise muligheden forakkumulering afdisse stoffer .gennem føde­
kæderne .Tilstedeværelsen afremanente stoffer ivisse fisk ,somkan stamme
fraudtemningszonen ,vilsandsynligvis forstærke denne påvisning ,selv om
tilstedeværelsen afdisse stoffer idisse dyr ikke medabsolut sikkerhed
kan føres tilbage tilaffaldet fraMontedison .Detbør iøvrigt erindres ,
atenkronisk toxicitet afstoffer indeholdt iMontedisons industrielle
affald indtil nuikke harkunnet påvises selv ilaboratorium .
Mangel pådefinitive konklusioner herpå tilskynder tilårvågenhed ,mens
derventes påatdeorganisationer ,somstadig gennemfører langt idselcspe –
rimenter ,fremlægger deres resultater .

-74- Etrv/47/75-3X
KOÎïïCLUSIOÏT
Produktionskapaciteten for deanlæg ,somfremstiller titandioxid til deni
fællesmarkedslande ,erpå840000tons pr.år(t/år).Denne kapacitet er
39%afverdenskapaciteten (2-175 000t/år).Denfordeler sig somfølger :
741000t/år(88%)påsulfatprocessen
99000t/år(12%)påchlorprocessen
Deanlæg ,somudtømmer iKanalen eller Nordsøen ,står for727-000 t/år(87%)
ogdeanlæg ,somudtømmer iMiddelhavet ,50000t/år(6%).Toanlæg (63000
t/år,eller 7%)"behandler deres affald pålandjorden .
Iøjeblikket udtømmes :
l)iNordsøen ogKanalen ,enten iflodmundingerne eller pådetåbne hav:
4100t/dagHgSO .(udtrykt som100%)
3000t/dagFeS0.,7H20 (ferrosulfat )
1300t/dagFeSO^udtømt medsurtspildevand (H^SO^)
2)iMiddelhavet :
335t/dagI^SO^udtrykt som100%iformafneutraliserede
produkter (2600t/dag).De580t/dagFeSO^THgO lagres iøjeblikket på
landjorden .
Enhel række kampagner vedrørende økologisk overvågen afforureningen er
gennemført pådenuværende udtøinningssteder .Disse kampagner skyldes dena­
tionale myndigheder eller nogle gange producenterne selv .

-75- OT//,7/75-E
Vedanalyse afresultaterne fradenne kontrol "bemærkes det,atTiO^-industriens
affaldsstoffer erpotentielt eller reelt giftige .Dennegative virkning pådet
marine miljø skyldes især surheden ,tilstedeværelsen afferrosulfat ogsandsyn­
ligvis andre metaller (tunge metaller ).
Dennegative virkning kanvise sigpåforskellige måder altefter udtømings -
måde og-sted :
1)Reduktion afvandets iltning ogpHogforøgelse afdets koncentration af
jern ogtunge metaller ,
2)-midlertidig mindskelse afdenzooplanktonske "biomasse oginducering af
forhold ,sommedfører enændring ideindeholdte forbindelsers morfolo­
giske struktur ; ■•
-udstødelse ogfjernelse afvisse fiskearter ;
–formindskelse af "biomassen ,afproduktionen ogafdenspecifikke mang­
foldighed afdenhenthoniske og/eller dennectooenthoniske "biocénose i
udtømningszonen .Ialvorligste tilfælde kan der skeenudryddelse afalt
animalsk liv .
3)Forandring ivandets farve ,gennemsigtighed ogklarhed ogmidlertidig for­
mindskelse affotosyntese ,phytoplankton ogdenprimære produktion isser ved
udtømning ved overfladen .Tildækning afhavbunden med ferrioxid ogoxider
fraandre metaller vedudtømning iflodmundinger ogpålavt vand .
4)Derimod erderikke konstateret toxicitetsrisici formennesket gennem virk­
ninger induceret vedindtagelse afarter frasteder ,hvor udtømning harfun­
det sted .
Detfølger heraf ,atudtømning ihavet afdette affald inden forenrimelig
ogrealistisk tidsfrist gradvist skal formindskes .

-76-Errv/47/75-Eic
Idel 1idenne rapport eraffaldsstofferne fraTiC^-fremstillingen opgjort .
Dotte affald ,erklassificeret ifire etora kategorier ,somsvarer tilaffald
fra anlæggene ideforskellige fremstillingsstadier :
-uopløselige stoffer efter filtrering
-jernvitriol (ferrosulfat )
-stærke syrer
–svage syrer eller små vandmængder
Det forekommer fornuftigt atforeslå ,atbranchens industrier inden forvisse
tidsfrister skal :
a)oplagre deefter filtrering uopløselige stoffer pålandjorden ;
b)foretage etvist antal reduktioner afdentotale forurening (30%,70%,95%).
Disse reduktioner svarer tilkonkret realiserbare teknikker .For eksempel
gælder detfor anlæg ,som anvender ilmenit ,atenreduktion på
30%svarer tilbehandling afferrosulfat ,
70%svarer tilbehandling afferrosulfat ogstærke syrer ,
95i°svarer tilbehandling afferrosulfat ,stærke syrer ogstørstedelen af
desva^e syrer .
Isamme rapport blev det gennemgået ,hvordan ogtilhvilken pris dette affald
kunne elimineres enten vedatomdanne deteller vedatgenanvende det (seside
28ogfølgende sider ).Detskal noteres ,atbehandlingsomkostningerne stammer
fra slutningen af1973-begyndelsen af1974 »°gatdisse omkostninger skal om-
kalkuleres som funktion afkonjunkturudviklingen .Enundersøgelse erigang
herom .Det gælder imidlertid uanset dette ,atdeirapporten angivne tal har
betydning for vurderingen afstørrelsen afbehandlingsomkostningerne iforhold
tilkostprisen ogved sammenligning mellem deforskellige løsninger .