C 226/64 DA 8.8.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Regionsudvalgets udtalelse om »Kommissionens beretning om “Midtvejsrevision af mål 1- og 6-
programmer (1994-1999): Udvikling af en forvaltningskultur gennem evaluering: Mod god
praksis”«
(2000/C 226/17)
REGIONSUDVALGET har —
under henvisning til Kommissionens beretning om »Midtvejsrevision af mål 1- og 6-programmer (1994-
1999): Udvikling af en forvaltningskultur gennem evaluering: Mod god praksis« (KOM(1998) 782 endelig
udg.),
under henvisning til præsidiets beslutning af 2. juni 1999 om i henhold til EF-traktatens artikel 265,
stk. 5, at afgive udtalelse herom og henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 1 »Regionalpolitik,Strukturfondene, Økonomisk og Social Samhørighed, Grænseoverskridende og Interregionalt Samar-
bejde«,
under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 389/99 rev. 2), som blev vedtaget af
Underudvalg 1 den 2. februar 2000 med Ron Watson, medlem af Sefton Metropolitan Borough Council
Town Hall, UK/PPE, som ordfører —
på den 33. plenarforsamling af 12.-13. april 2000 (mødet den 13. april) vedtaget følgende udtalelse.
1.Indledning 2.Midtvejsevalueringsprocessen
1.1. En løbende evaluering af strukturfondsprogrammerne 2.1. Strukturfondenes hovedopgave er at mindske økono-
blev indført som led i strukturfondsreformen af 1998. Alle miske og sociale uligheder inden for rammerne af specifikke
programmer, som EU medfinansierer, underkastes nu en nationale strategier og prioriteter. Midtvejsevalueringerne er et
forudgående vurdering, en midtvejsevaluering og en efterføl- redskab til vurdering af, hvordan programmerne skal tilpasses
gende evaluering. Målet er at sikre effektiv anvendelse af EU- for at afspejle de skiftende økonomiske vilkår i medlemsstaten.
midler, især med henblik på at formindske økonomiske og
sociale uligheder i mål 1- og 6-regioner.
2.2. Dette gælder især de fire såkaldte samhørighedslande,
hvor EU-støtterammerne dækker så godt som hele landet. I1.2. Kommissionens beretning indeholder en analyse afIrlands tilfælde er der f.eks. sket en omdirigering af ressourcer-den samlede midtvejsrevisionsproces, hovedkonklusionernene til den offentlige infrastruktur for at fastholde en hurtigpå baggrund af midtvejsevalueringerne, hovedresultaterne ogøkonomisk vækst. Andre ydre faktorer såsom jordskælvene igennemførte tilpasninger samt konsekvenserne for den kom-Italien og prioriteringen af beskæftigelsen i EU som helhed harmende programperiode. Desuden indeholder beretningen enogså ført til programskift.række anbefalinger vedrørende næste periode. Regionsudvalget
supplerer i denne udtalelse med sine egne anbefalinger.
2.3. I maj 1997 udsendte Kommissionen retningslinjer for
prioritering af strukturfondsinterventioner frem til udgangen 1.3. Beretningen opsummerer dernæst centrale elementer i
af 1999. Retningslinjerne, som blev udarbejdet efter anmod- over 100 midtvejsevalueringer, som blev gennemført i forbin-
ning fra medlemsstaterne, opridsede den varierende sammen- delse med mål 1- og 6-programmer i perioden 1994-1999. De
hæng, strukturpolitikken indgår i rundt om i EU, og slog fast, fleste gennemførtes i perioden 1997-1998 og tog derfor
hvilke elementer der skulle indgå i midtvejsevalueringerne. hensyn til Kommissionens egne retningslinjer, som udsendtes
i maj 1997.
2.4. Midtvejsevalueringerne fokuserede hovedsageligt på
finansielle data fremskaffet via de relevante overvågningssyste- 1.4. Ansvaret for midtvejsevalueringen deles mellem
medlemsstaten, regionerne og EU. I gennemsnit er 0,1 % af de mer. På midtvejsstadiet vil der ikke være mange informationer
om strukturfondenes virkning på længere sigt. samlede budgetter blevet anvendt til midtvejsevalueringer.
8.8.2000 DA C 226/65 De Europæiske Fællesskabers Tidende
3.Konklusioner på baggrund af midtvejsevalueringerne 3.7. Det konstateres i Kommissionens beretning, at det har
været muligt at evaluere nogle af de vigtigste makroøkonomi-ske virkninger af EU-støtterammerne i de store medlemsstater
(de fire samhørighedslande, Italien og Tyskland) midt i pro- 3.1. Midtvejsevalueringernes antal (godt 100) vidner om
gramperioden. Strukturfondsinterventionerne har haft en klart den betydning, både Kommissionen og medlemsstaterne til-
positiv virkning både på den økonomiske vækst og beskæftigel- lægger evalueringsprocessen. Et vigtigt råd for evalueringen er
sen. Der bør dog i højere grad anvendes integrerede modeller, at fastslå, i hvilket omfang et bestemt program kan evalueres,
som undersøger indvirkningen på såvel udbud som efter- og at fastlægge den metode, der skal anvendes. Hovedformålet
spørgsel. er at vurdere, i hvilket omfang programmet har nået målene
halvvejs gennem programperioden, fastlægge den foreløbigeeffekt af interventionerne og i givet fald anbefale, hvordan
programforvaltningen kan forbedres.3.8. Beskæftigelseseffekten har generelt været mindre end
den procentuelle væksteffekt, hvilket formentligt skyldes, at
produktiviteten stiger, når virksomhederne bliver mere effekti-3.2. Det er selvfølgelig særdeles vigtigt, at evaluatorerne erve. Der er et iboende spændingsforhold mellem økonomiskuafhængige af såvel de myndigheder, der forvalter strukturfon-vækst og jobskabelse. Selvom strukturfondsstøtten skal tagedene, som de forvaltningsorganer, der står for gennemførelsen.behørigt hensyn til beskæftigelseseffekten, bør investeringernesBeretningen giver dog to eksempler på meget effektive interneøkonomiske effektivitet være et overordnet princip i forbindel-evalueringer i Italien (det italienske budgetministeriums evalu-se med evalueringerne.eringsenhed) og i Irland. Uanset den anvendte metode skal
evalueringerne være baseret på de oprindeligt fastlagte kriterierog mål for programmerne for at sikre, at fremskridt (eller
mangel på samme) kan måles, og at der kan træffes de 3.9. For de mindre programmers vedkommende (som regel
fornødne forholdsregler. SPD’er) er det sværere at opnå resultater med makroøkonomi-
ske modeller på grund af de tætte bånd til den omgivende
økonomi. Beretningen nævner de belgiske erfaringer som
3.3. I nogle tilfælde kan partnerskaber være interesseret i at eksempel på god praksis, hvor modellen viste en betydelig
indgå samarbejde med relevante forskningsinstitutioner under risiko for, at væksten igen blev lavere efter SPD’ets afslutning.
de højere uddannelsesinstitutioner eller med arbejdsmarkedets
parter. Ofte er repræsentanter for sådanne organer medlemmer
af programovervågningsudvalgene og har samtidig den tek-
3.10. I Kommissionens beretning er der også et afsnit om niske viden og kompetence til at foretage evalueringer og
vurdering af interventionernes effektivitet og en oversigt over vurderinger. Regionsudvalget mener, at det ville være forkert
de anvendte indikatorer. I mange tilfælde førte evalueringerne at stoppe dette, men det er en betingelse, at der er klare regler
til en væsentlig ændring af de fastlagte fysiske indikatorer og for samarbejde og adskillelse af pligter.
effektindikatorer. Der har ikke været nogen særlig indgående
evaluering af omkostningseffektivitet.
3.4. Programovervågningsudvalgene har generelt været iv-
rige efter at påtage sig ansvaret for gennemførelsen af anbefa-
linger på grundlag af evalueringerne, og der er oprettet3.11. Kommissionen erkender, at det er vanskeligt at frem-passende substrukturer (tekniske grupper eller underudvalg),lægge en oversigt over output og resultater for programmernesom beskæftiger sig med forvaltning af evalueringerne ogsom helhed, eftersom programmerne ikke er sammenligneligeopfølgning af de derpå baserede anbefalinger.fra region til region. Det skyldes selvfølgelig bl.a., at der
ikke findes et sæt fælles indikatorer, som Kommissionen og
medlemsstaterne er blevet enige om inden gennemførelsen.3.5. De regionale myndigheder har været inddraget i va-Dette aspekt bør undersøges nærmere, da det kan medføre, atrierende grad, afhængigt af de enkelte medlemsstaters politiskeindikatorerne ændres, så de passer til den lokale situation.og institutionelle særtræk. Tilsyneladende har de været inddra-Dette kan fuldt ud accepteres, hvis de økonomiske og socialeget i højere grad i de tilfælde, hvor strukturfondsmidlerne eromstændigheder kræver det, men bør ikke blive almindeligkommet fra samlede programmeringsdokumenter (SPD) endpraksis.fra EU-støtterammer (EUSR), der ifølge sagens natur som regel
er nationale programmer.
3.12. Et hovedpunkt i midtvejsevalueringerne var evaluerin-
gen af overvågningssystemerne og projektudvælgelseskriterier- 3.6. Evalueringsrapporterne har generelt været af høj kvali-
tet og standard. Det viser, at der er gjort fremskridt på dette ne. I forbindelse med de igangværende programmer er der
sket en betydelig udvikling med hensyn til anvendelsen af vigtige felt, takket være bl.a. MEANS-programmet, som har til
formål at lette evalueringsarbejdet i forbindelse med struktur- kvantitative indikatorer. En række programmer stiller dog
stadig for utilstrækkelige oplysninger til rådighed, lige som fondene. Kommissionen tager i sin beretning et vist forbehold
for nogle af evalueringsrapporterne, som den finder for kvantificeringen af indikatorer generelt halter bagefter. Der er
ingen tvivl om, at mange programmer ikke fuldt ud udnytter teoretiske, for snævert afgrænsede (beskriver kun forvaltning,
ikke resultater og virkninger), ikke uafhængige nok eller disponibel information som et egentligt forvaltningsredskab,
der kombinerer finansielle og fysiske output, resultater og udarbejdet med for ringe støtte fra forvaltningsmyndigheder-
nes side. virkninger.
C 226/66 DA 8.8.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
3.13. I visse tilfælde har man udviklet avancerede projekt- 5. Anbefalinger
udvælgelseskriterier for at gøre udvælgelsesprocessen meregennemsigtig. Mange midtvejsevalueringer har sat spørgsmål-
stegn ved sådanne systemers effektivitet, da gennemsigtige 5.1. Regionsudvalget anerkender værdien af EU-retnings-
pointsystemer ikke nødvendigvis fører til udvælgelse af de linjer for midtvejsevalueringerne, men pointerer, at de bør stå
bedste projekter. til programforvalternes disposition på et tidligt tidspunkt, så
de kan sætte et tydeligere præg på hele processen.
3.14. De fleste midtvejsevalueringer har været et nyttigt
redskab og en vigtig informationskilde for beslutningstagerne.5.2. I næste programperiode indføres en resultatreserve, ogI de fleste tilfælde har programforvalterne fulgt evalueringernesRegionsudvalget vil i den forbindelse understrege behovet for,anbefalinger. Væsentlige bidrag fra programpartnerskaberne tilat der snarest udsendes klare retningslinjer vedrørende et fællesforbedring af programmernes gennemførelse har vist sigsæt EU-indikatorer, som resultaterne kan bedømmes ud fra.af central betydning for, at evalueringsprocessen kan bliveDer bør sættes alt ind på at få retningslinjerne udsendt førvellykket.programmernes start.
3.15. Midtvejsevalueringerne er for det meste blevet an-5.3. Regionsudvalget efterlyser større klarhed i udformnin-vendt som støtte for en reallokering af ressourcer inden forgen af evalueringerne, så de rapporter om strukturfondenesEUSR’er og SPD’er. Det fremgår af Kommissionens beretning,effektivitet, der produceres rundt om i Europa, bliver sammen-at de finansielle reallokeringer i de fleste tilfælde ikke berørtelignelige.programmernes strategiske prioriteter. I nogle tilfælde blev der
iværksat nye foranstaltninger.
5.4. Regionsudvalget ville sætte pris på, at såvel de, der
evaluerer, som de, der gennemfører programmerne, gør en 3.16. Generelt konkluderer Kommissionen, at det ikke altid
mere aktiv indsats for at orientere hinanden om god praksis. har været let at evaluere, i hvor stort omfang der er taget
Derved sikres det, at programmerne udformes og gennemføres hensyn til EU-prioriteterne. Der er generelt lagt større vægt på
på en måde, der gør det lettere at evaluere på grundlag af god beskæftigelse, miljø og bæredygtig udvikling samt informa-
praksis. tionsteknologi, hvilket afspejler ændrede vilkår i periodens løb.
5.5. Regionsudvalget kunne også ønske sig et fælles sæt 3.17. Kommissionen understreger i beretningens konklu-
nøgleindikatorer, som fokuserer på resultater og virkninger i sion behovet for, at overvågningsprocedurerne både tager
stedet for aktiviteter, forpligtelser og udgifter alene. Det ville hensyn til finansielle og programmæssige resultater og virk-
gøre det lettere at sammenligne resultaterne på tværs af ninger. Dette indebærer opstilling af klare, kvantificerede mål
strukturfondene. Indikatorerne skulle ikke blot omfatte BNP, og indikatorer for overvågningen og evalueringen, fastlæggelse
men også den generelle økonomiske, sociale og miljømæssige af mere egnede udvælgelseskriterier for projekter, forenkling af
virkning af strukturfondene, især med hensyn til det nye mål forvaltningsprocedurerne og sikring af synergieffekter mellem
1. forskellige strukturfondsinterventioner.
5.6. Fælles indikatorer ville også betyde, at midtvejsevalu-
eringen rent faktisk kunne finde sted midtvejs i programpe-4.Fremtidige udfordringerrioden og ikke i løbet af det fjerde år, som det generelt har været
tilfældet i den igangværende programperiode. Regionsudvalget
mener, at midtvejsevalueringerne har haft svagere gennem-4.1. Kommissionens beretning understreger behovet for atslagskraft, fordi der er gået for lang tid fra evalueringerne ogbygge på den bedste evalueringspraksis, man har fundet fremtil gennemførelsen af deres respektive anbefalinger.til i forbindelse med midtvejsevalueringerne — hvilket omfatter
evalueringens egnethed, inddragelse af programpartnerskaber-
ne, tilrettelæggelsen af midtvejsprocessen og evalueringens
5.7. Regionsudvalget bifalder Kommissionens understreg- feedbackrolle som støtte for beslutninger om programomlæg-
ning af, at medlemsstaterne og Kommissionen er fælles om ning.
ansvaret for midtvejsevalueringen. På baggrund af de for nyligt
vedtagne generelle forordninger for programperioden 2000-
2006 mener Regionsudvalget, at dette princip bør udvides til 4.2. Gode evalueringer er et vigtigt redskab for god pro-
at omfatte regionale og lokale myndigheder. gramforvaltning, som igen afhænger af egnede strukturer til
forvaltningen af evalueringsaktiviteterne inden for partnerska-bets rammer, bedre integrering mellem finansielle og fysiske
indikatorer, tilstrækkelig kvantificering af basisindikatorer, 5.8. Regionsudvalget er også godt tilfreds med udsigten til
et samarbejde med Europa-Parlamentets Udvalg om Regional- fremskridt inden for evalueringsmetoderne gennem MEANS-
programmet samt formidling af god praksis. Kommissionen politik med henblik på at fremme en forvaltningskultur, der
bygger på grundig evaluering og overvågning af strukturfonds- agter at forelægge retningslinjer vedrørende metodemæssige
spørgsmål, herunder en vejledende liste over relevante indika- interventionernes effektivitet og rentabilitet fra medlemsstater-
nes side. torer.
8.8.2000 DA C 226/67 De Europæiske Fællesskabers Tidende
5.9. Regionsudvalget erkender behovet for uafhængige eva- programperiode. MEANS-programmet tilbyder en kanal for
luatorer, men finder det betænkeligt, hvis dette bliver et formelt formidlingen, tillige med udvikling af et sæt redskaber og
krav, eftersom formålet må være at forbedre programforvalt- håndbøger om god praksis. Det er meget væsentligt, at
ningen og den effektive gennemførelse af programmerne. I de aktiviteter af denne art ikke kun henvender sig til evaluatorerne,
tilfælde, hvor der findes relevant teknisk viden og kompetence men også til forvaltningsmyndighederne.
inden for højere uddannelsesinstitutioner, teknologiske insti-
tutter o.l., bør det ikke være principielt forbudt for sådanneorganer at foretage evalueringer i løbet af programperioden.Der bør fastlægges klare regler, så udvælgelsen af evaluatorer5.11. Regionsudvalget bifalder anvendelsen af makroøko-foregår på en måde, der er gennemsigtig, og som anerkendesnomiske modeller som evalueringsværktøj i de store medlems-inden for partnerskabet.stater, men finder det vigtigt, at der i den næste generation af
programmer anvendes modeller, som omfatter udbuds- og 5.10. Regionsudvalget mener, at bedre formidling af god
praksis på rette tidspunkt er et must for den følgende efterspørgselssiden.
Bruxelles, den 13. april 2000.
Jos CHABERT
Formand for
Regionsudvalget