DA Den Europæiske Unions Tidende C 155/11

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2012/C 155/10

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelse

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»ΞΗΡΑ ΣYΚΑ ΤΑΞΙΑΡΧΗ« (XIRA SYKA TAXIARCHI)

EF-Nr.: ΕΚ: EL-PDO-0005-0790-23.09.2009

BGB ( ) BOB ( X )

1. Betegnelse:

»Ξηρά Σύκα Ταξιάρχη« (Xira Syka Taxiarchi)

2. Medlemsstat eller tredjeland:

Grækenland

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1. Produkttype:

Kategori 1.6. — Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

Produktet »Xira Syka Taxiarchi« består af tørrede figner (Ficus carica) af sorten Smyrna. Fignerne er lysegule og velduftende og smager sødt.

»Xira Syka Taxiarchi« særlige kendetegn, som er identificeret ved regelmæssige laboratorieanalyser foretaget i godkendte laboratorier, kan sammenfattes således:

Frugt: tyndt skind og frugtkød af honningagtig konsistens

Farve: lysegul, ensartet

Lugt: behagelig, sød

Smag: sød, fyldig

Størrelse: 45-55 stk. pr. kilo

Næringsindhold pr. 100 g: Proteiner: min. 3,0 g Sukker: min. 55 g Saccharose: min. 0,60 g Kostfibre: 3,0-5,0 g

Vandindhold: max. 19 %

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter):

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

—

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

Alle etaper af produktionen, behandlingen og forarbejdningen af produktet med betegnelsen »Xira Syka Taxiarchi« skal finde sted i det afgrænsede geografiske produktionsområde.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:

»Xira Syka Taxiarchi« skal emballeres i det geografiske område på grund af fignernes tynde skind, som kræver, at der altid foretages skadedyrsbekæmpelse to gange. Første gang efter tørringen af fignerne, før emballeringen, anden gang efter den endelige emballering for at forhindre insektangreb, som medfører en væsentlig forringelse af »Xira Syka Taxiarchis« kvalitet. Hvis det bliver tilladt at emballere »Xira Syka Taxiarchi« uden for området, er der stor risiko for, at den anden skadedyrsbekæmpelse ikke foretages, eller ikke foretages korrekt, hvorved produktets kvalitet og omdømme bringes i fare.

3.7. Specifikke mærkningsregler:

—

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Figentræerne dyrkes udelukkende i det geografiske område, som er nøjagtigt afgrænset ved kommunerne Taxiarchis, Neos Pyrgos, Agios Georgios, Orei, Istiaia, Kamaria og Kastaniotissa i det nordlige Evia. Det område, hvor Taxiarchi-fignerne dyrkes, er afgrænset af bjergene i det nordlige Evia på tre sider og af havet på den fjerde side, hvorved der opstår et specielt mikroklima i området.

5. Tilknytning til det geografiske område:

5.1. Det geografiske områdes egenart:

Jordbund

Jordbunden i det nordlige Evia, og navnlig det afgrænsede geografiske område, er sandholdig, moderat alkalisk, har et samlet stort kalkindhold og et lavt til let indhold af organiske stoffer.

Klima

Det milde, tørre klima, som er karakteristisk for det sydlige Middelhav, påvirkes særlig gunstigt af de tilstødende bjerge, de geografiske forhold og havluften fra Ægæerhavet. Området har mange solskinstimer, især om foråret og sommeren, hvor fignerne modnes.

Den menneskelige faktor

Avlernes bidrag til det endelige produkt er lige så vigtig som de lokale fysiske forhold. Deres bidrag har sin oprindelse i mange års beskæftigelse med figendyrkning, anvendelsen af særlige dyrkningsmetoder, som de bruger for at opnå den rigtige kvalitet, og deres interesse for at fremstille et specielt produkt, som de ønsker at bevare. De særlige dyrkningsmetoder kan sammenfattes således:

— Beskæringen foretages i december/januar og har til formål at bevare træernes form, fremme ny vækst og sørge for rigeligt lys og tilstrækkelig luft til træets stamme. Under beskæringen fjernes desuden tørre og sammenfiltrede grene fra figentræet ved lateral beskæring, ligesom smågrene fjernes for at bevare træet i den bedst mulige stand.

— Fignerne modner på træet. Avlerne lader fignerne blive helt modne, indtil de selv falder ned i de net, som er spændt ud under træerne.

— Bestøvning. Ved hvert figentræ anbringer avleren 5-7 vilde figentræer i et lille plasticnet. Inde i disse vilde figentræer er der voksne hunner af figenhvepse, som forlader de vilde figentræer og trænger ind i fignernes hunblomster gennem frugtens øje (ostiole). På denne måde overfører hvepsene pollen fra hanplanterne til hunblomsterne. Avlerne indsamler hanfignerne (de vilde figentræer) sidst på dagen og anbringer dem i plantagen om aftenen eller tidligt om morgenen før solopgang, da hvepsene hovedsagelig er aktive om morgenen, og dette tidspunkt giver den bedste bestøvning.

— Naturlig tørring i solen.

5.2. Produktets egenart:

Produktet med betegnelsen »Xira Syka Taxiarchis« egenart følger af den naturlige tørring af fignerne i solen, frugternes særlige søde smag samt deres størrelse. »Xira Syka Taxiarchi« har en ensartet lysegul farve, tyndt skind og honningagtigt frugtkød, er velduftende og smager sødt. Frugterne er store. Der går 45-55 stk. til et kilo.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

Den særlige Smyrna-figensort, som næsten udelukkende dyrkes i det nordlige Evia, er en af verdens mest anerkendte sorter. Kombinationen af klima- og jordbundsforhold i figenplantagerne i det nordlige Evia har netop været med til at give denne lokale sort en fremherskende plads og til at sikre et stabilt udbytte.

Jordbundens kemiske sammensætning er en vigtig faktor for fignernes kvalitet og således også for »Xira Syka Taxiarchis« organoleptiske karakteristika. Det er påvist, at den meget kalkholdige jordbund i det afgrænsede geografiske område i væsentlig grad reducerer risikoen for, at frugten beskadiges på grund af solen, eller at fignens øje revner. Derfor er »Xira Syka Taxiarchi«, som udelukkende dyrkes i denne jordbund, af særlig høj kvalitet.

Klimaforholdene i det nordlige Evia giver mange solskinstimer og temperaturer uden store udsving hele året og især i fignernes modningsperiode, hvor deres organoleptiske karakteristika udvikles. På grund af de mange solskinstimer i området samt figenplantagernes placering på skråninger, hvor de får rigeligt lys, har fignerne et stort sukkerindhold. Sukkerindholdet er maksimalt, fordi avlerne lader fignerne modne helt, indtil de selv falder ned i de net, som er spændt ud under træerne. Denne enestående kombination giver »Xira Syka Taxiarchi« den særlige sødme, som de er berømt for.

Figenplantagerne i det afgrænsede geografiske område ligger på de lave bjergskråninger i området, hvor der ofte blæser kraftige vinde. Derfor, og på grund af figentræernes skålform, som fremkommer ved avlernes omhyggelige beskæring, får træerne en fremragende ventilation, som forhindrer, at der udvikles svampe, og at træerne angribes af fjendtlige insekter. Desuden giver avlernes beskæring robuste figentræer, som får store frugter.

Systematisk vanding af figenplantagerne forhindrer, at træerne belastes på grund af vandmangel i de afgørende faser af produktionscyklussen, og øger udbyttet samt størrelsen af de producerede frugter.

Den naturlige tørring af fignerne i solen betyder, at vandindholdet mindskes lidt efter lidt, således at de varmefølsomme flygtige forbindelser, der giver fignerne deres karakteristiske duft, ikke går tabt. Dette giver »Xira Syka Taxiarchi« deres særlige aroma.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikation:

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006)

http://www.minagric.gr/greek/data/Προδιαγραφές%20Προϊόντος%20ΞΗΡΑ%20ΣΥΚΑ%20ΤΑΞΙΑΡΧΗ.doc

(1) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.