Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV om maskiner og om ændring af direktiv 95/16/EF

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

1. OPRINDELSE/EKSISTERENDE LOVGIVNING

Rådets direktiv 89/392/EØF [1] af 14. juni 1989 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om maskiner, der normalt omtales som "maskindirektivet", trådte i kraft 1. januar 1993 og har været anvendt i fuldt omfang siden 1. januar 1995. Direktivet er blevet ændret tre gange ved henholdsvis Rådets direktiv 91/368/EØF [2], 93/44/EØF [3] og 93/68/EØF [4]. Disse direktiver som helhed er blevet anvendt fuldt ud siden 1. januar 1997.

[1] EFT L 183 af 29.6.1989, s. 9.

[2] EFT L 198 af 22.7.1991, s. 16.

[3] EFT L 175 af 19.7.1993, s. 12.

[4] EFT L 220 af 30.8.1993, s. 1.

Disse retsakter er blevet kodificeret: Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 98/37/EF [5] af 22 juni 1998 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om maskiner.

[5] EFT L 207 af 23.7.1998, s. 1.

2. BERETTIGELSE OG FORMÅL

I et ønske om større effektivitet og større transparens udadtil har Kommissionen forpligtet sig til at fjerne overflødige lovgivningsmæssige byrder og forenkle anvendelsen af retsakter.

Med henblik herpå fandt Kommissionen det, med Rådets støtte, nødvendigt at indhente synspunkter fra forskellige personer, der ikke direkte var involveret i udarbejdelsen og administrationen af direktiver. Derfor blev der i september 1994 nedsat en gruppe af uafhængige eksperter på højt niveau med deltagelse af personer fra forskellige kredse (industri, fagforeninger, universiteter, retsvæsen og offentlige myndigheder), og denne gruppe fik til opgave at evaluere virkningen af Fælles skabets og medlemsstaternes lovgivning på konkurrenceevnen og beskæftigelsen samt at udarbejde henstillinger til Kommissionen. Bernhard Molitor, blev formand for gruppen, og denne har fremsat generelle forslag, der vedrører alle direktiver. Den har også gennemgået nogle bestemte direktiver, herunder "maskindirektivet".

Nærværende direktivforslag er udarbejdet på grundlag af disse forslag og Kommissionens kommentarer til ekspertgruppens rapport [6] (18 generelle forslag og 12 forslag vedrørende "maskindirektivet"). Der er også taget hensyn til erfaringer i forbindelse med den praktiske anvendelse af direktiv 89/392/EØF med senere ændringer.

[6] Dokument SEK(95) 2121, endelig udg. af 29.11.1995 (ikke offentliggjort i EFT).

Dette direktivforslag ændrer direktiv 98/37/EF. I betragtning af disse ændringers betydning og antal samt for sikre en mere gennemskuelig retsakt fremsættes det som en omarbejdelse i stedet for et direktiv til ændring af direktiv 98/37/EF.

De forskellige dele, der er blevet ændret er understreget. Kommissionen ønsker at fremhæve, at kun de understregede dele udgør forslaget til omarbejdelse.

3. RETSGRUNDLAG

Dette forslag til revidering af "maskindirektivet" er baseret på traktatens artikel 95, som omhandler principperne for det indre markeds oprettelse. "Maskindirektivet" sikrer fri bevægelighed for maskiner, der falder ind under dets anvendelsesområde, og som opfylder de væsentlige sikkerheds- og sundhedskrav og kravene til forbrugerbeskyttelse, som er defineret i direktivet.

Principperne for den nye metode, der er fastlagt i Rådets resolution af 7. maj 1985 er blevet anvendt. I forslaget indgår de væsentlige krav til sikkerhed og sundhed, som maskinerne skal opfylde, før de markedsføres og/eller tages i brug, samt de procedurer, der skal anvendes til vurdering af overensstemmelse. I direktivet præciseres de mål, der skal nås, mens de praktiske midler til opfyldelse af disse væsentlige krav overlades til de europæiske standardiseringsorganisationer, dvs. CEN, CENELEC og ETSI.

Direktivforslaget har relevans for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS).

4. OMFANGET AF DEN SEKTOR, DER ER OMFATTET AF DIREKTIVET

Selv om der ikke findes statistiske data for det område, der er omfattet af direktivet, kan man basere sig på statistikker, der dækker maskinindustrien, som omfatter maskiner, mekaniske apparater og komponenter.

Med en produktion på ca. 300 mia. EUR i 1998 (314 mia. EUR hvis man medregner EFTA) tegner maskinsektoren sig for ca. 8% af EU's industri.

Som producent af udstyr til landbrug, minedrift, bygge- og anlæg, transport og alle de andre industrisektorer udgør maskinsektoren en hjørnesten i hele økonomien. De andre sektorers konkurrenceevne afhænger således i høj grad af udstyr og installationer leveret af maskinindustrien.

Efter produktionsmængder deler EU førerstillingen inden for maskinindustrien med USA, og EU ligger foran Japan. Sektoren beskæftiger i de femten medlemsstater over 2,2 millioner ingeniører, teknikere og arbejdere, de fleste højt kvalificerede.

EU er med 113 mia. EUR langt den største eksportør af maskiner og mekanisk udstyr. Derefter følger USA (66 mia. EUR) og Japan (57 mia. EUR). Af alle industrisektorerne er det maskinsektoren, som skaffer EU det største handelsoverskud.

Med et årligt salg på 227 mia. EUR indtager maskinmarkedet i EU med hensyn til forbrug andenpladsen på verdensplan efter USA.

5. RETSAKTEN SKAL VÆRE TILGÆNGELIG OG LET AT ANVENDE

Ud over Molitor-rapporten, som bl.a. anbefalede en bedre definition af forskellige begreber, har Kommissionen bestræbt sig på at tydeliggøre de procedurer, der beskrives i direktivet. Således er procedurerne for overensstemmelsesvurdering og markedsovervågning blevet gjort mere eksplicitte for at udgå afvigende fortolkninger af dem.

6. PROPORTIONALITET

Forslaget indeholder to større ændringer med hensyn til anvendelsesområdet.

Den første vedrører bærbart udstyr med eksplosiv ladning som f.eks. sømpistoler, slagtepistoler og mærkningspistoler mv., hvor den eksplosive ladning ikke indvirker direkte på emnet. I øjeblikket er disse apparater ikke omfattet af direktivet, fordi de betragtes som skydevåben, selv om de fuldt ud svarer til definitionen i direktivet. Det forekommer hensigtsmæssigt, at tage dem med i direktivet, så de kan nyde godt af en fri bevægelighed inden for EU. Apparater, hvor den eksplosive ladning indvirker direkte, kan betragtes som skydevåben og forbliver derfor uden for direktivets anvendelsesområde.

Den anden ændring vedrører personførende og person-godsførenden byggeplads elevatorer. Der findes i øjeblikket ingen europæisk lovgivning på dette område. Personførende of person-godsførenden byggepladselevatorer er udtrykkeligt undtaget fra "maskindirektivet" (98/37/EF) og "elevatordirektivet" (95/16/EF) [7], selv om de kan sidestilles med andet udstyr til løft af personer, som indgår i direktivet. Der er ingen begrundelse for at gøre dem til en særlig kategori, og det forekommer logisk at tage dem med.

[7] EFT L 213 af 7.9.1995, s. 1.

Direktiv 98/37/EF er godt accepteret af alle de berørte parter, og især af industrien og arbejdstagernes repræsentanter. Det har gjort det muligt at forbedre sikkerheden ved de maskiner, der er blevet markedsført efter dets ikrafttrædelse. Det anses for at være tilpasset markedets behov, og det er i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, som skal anvendes i fællesskabsretsakterne.

7. OPFØLGNING AF MOLITOR-RAPPORTEN

Der er blevet taget hensyn til de generelle forslag i Molitor-gruppens rapport, især:

- Forslag 6, som vedrører forskellige kriterier, som alle lovforslag bør opfylde (forståelige bestemmelser, utvetydighed, samklang med eksisterende lovgivning osv.). Den forslåede retsakt opfylder alle disse kriterier.

- Ifølge forslag 8 bør alle berørte parter høres, før der fremsættes et forslag. Det foreløbige forslag har været gjort til genstand for talrige drøftelser, som alle de berørte parter (medlemsstater, forbrugere, virksomheder, arbejdstagere) har været inddraget i.

Gruppens særlige forslag med hensyn til "maskindirektivet" gennemgås nedenfor:

- Det første forslag vedrører definitionen af maskiner. Forslaget er blevet fulgt, definitionen af maskiner omfattet af direktivet er blevet forbedret, og det er gjort tydeligt, hvilke undtagelser, der er.

- Forslag 2, som vedrører markedsføring, er der også blevet taget hensyn til. Begreberne "markedsføring", "ibrugtagning", "fabrikant", og "repræsentant" er blevet præciseret for at undgå, at de økonomiske aktører fortolker det forskelligt. For så vidt angår markedsføring er det blevet præciseret, at det drejer sig om "første" tilrådighedsstillelse i Den Europæiske Union.

- Forslag 3, der gå ud på kun at anvende direktivet på maskiner, der er brugsklare, er blevet fulgt. Der er blevet indført præcisioner vedrørende delmaskiner (tidligere benævnt underdele), hvis frie bevægelighed inden for EU skal sikres. De er ikke underlagt alle bestemmelserne i direktivet, men kun følgende to forpligtelser:

- en inkorporeringserklæring, sådan som den allerede findes

- en monteringsvejledning, som skal indgå i den endelige maskines tekniske dossier.

Komponenter er heller ikke omfattet af direktivet.

- Forslag 4 vedrører CE-mærkningen og opfordrer til at fjerne usikkerheden omkring anvendelsen af denne mærkning. Kommissionen har konstateret, at der er blevet anvendt andre mærker til at vse overensstemmelse med de væsentlige sikkerheds- og sundhedskrav, eventuelt ved anvendelse af andre procedurer end de i direktivet fastsatte til overensstemmelsesvurdering. Dette punkt har ikke kunnet forbedres i dette forslag. Det synes nødvendigt med et forslag, der gælder for alle direktiverne efter den nye metode. En forbedring af teksten i maskindirektivet alene, vil ikke medføre en tilfredsstillende løsning af dette problem.

- Forslag 5 vedrører brugte maskiner. Det præciseres i teksten, at det kun er den første tilrådighedsstillelse i Den Europæiske Union, der er omfattet af direktivet, idet anvendelsen af brugte maskiner falder ind under bestemmelserne i direktiv 89/655/EØF [8], ændret ved direktiv 95/63/EF [9].

[8] EFT L 393 af 30.12.1989, s. 13.

[9] EFT L 335 af 30.12.1995, s. 28.

- Forslag 6 vedrører overlapninger med direktiv 73/23/EØF [10] med ændringer om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om elektrisk materiel bestemt til anvendelse inden for visse spændingsgrænser ("lavspændingsdirektivet"), og det har været gjort til genstand for særlig opmærksomhed, fordi det har medført mange vanskeligheder i forbindelse med anvendelsen af det eksisterende direktiv. Teksten er blevet tydeliggjort for at undgå risikoen for overlapninger.

[10] EFT L 77 af 26.3.1973, s. 29, senest ændret ved direktiv 93/68/EØF.

- Forslag 7 vedrører forbindelsen til direktiv 92/59/EØF [11] om produktsikkerhed i almindelighed. Dette direktiv er ved at blive revideret. Bestemmelserne i direktivet om produktsikkerhed i almindelighed finder ikke anvendelse på forbrugsvarer omfattet af direktiverne efter den nye metode, hvis disse indeholder specifikke bestemmelser med samme mål og samme aspekter som bestemmelser i direktivet om produktsikkerhed i almindelighed. F.eks. indeholder dette forslag ikke bestemmelser om et varslingssystem i tilfælde af farlige produkter, der hurtigst muligt skal trækkes tilbage fra markedet i EU. For så vidt angår produkter bestemt til forbrugerne finder fællesskabssystemet for hurtig udveksling af oplysninger og eventuelt hasteforanstaltninger på fællesskabsplan anvendelse som fastsat i direktivet om produktsikkerhed i almindelighed. Indsigelser mod produkter skal være underlagt de beskyttelses klausuler, der er beskrevet i de forskellige gældende direktiver.

[11] EFT L 228 af 11.8.1992, s. 24.

- Forslag 8 vedrører listen over maskiner, der skal gennemgå en strengere overensstemmelsesvurdering. I dette forslag reduceres antallet af maskiner, men i betragtning af de store risici, som disse maskiner indebærer, har det ikke været muligt at reducere listen drastisk. Desuden er de forskellige procedurer for overensstemmelsesvurdering blevet tilpasset procedurerne i afgørelse 93/465/EØF [12] om modulerne i overensstemmelsesvurderingerne.

[12] EFT L 220 af 30.8.1993, s. 23.

- Endvidere er proceduren for et fuldt kvalitetsstyringssystem blevet tilføjet til de forskellige eksisterende muligheder, således at industrien har mulighed for ikke længere at skulle have hver ny maskine godkendt af et bemyndiget organ. Denne procedure, som fabrikanten selv kan vælge at følge, synes især interessant for dem, der fremstiller enkeltmaskiner eller maskiner i meget små serier.

- Forslag 9, der vedrører maskiner fremstillet i henhold til de harmoniserede standarder, kan af de grunde, der er nævnt i Kommissionens kommentarer til forslagene ikke efterkommes. Kommentarerne gengives her: "Når de harmoniserede standarder overholdes, er der allerede sket en forenkling, idet fabrikanten ikke skal vise, hvordan de midler, han har anvendt, gør det muligt at opfylde de væsentlige krav. Dette indebærer imidlertid ikke, at overensstemmelseserklæringen er tilstrækkelig. Formålet med erklæringen og dokumentationen er ikke de samme: Den ene er udtryk for det ansvar, der påhviler den fabrikant, der markedsfører produktet, den anden gør det muligt at få resultaterne af de afprøvninger, der er foretaget i henhold til standarderne. Overensstemmelseserklæringen kan derfor ikke betragtes som en erstatning for den tekniske dokumentation. Hvis man fulgte den foreslåede løsning, ville det være i modstrid med den horisontale politik, der er ført på certificerings området siden 1990 (den globale metode), og som er fulgt i alle direktiverne efter den nye metode siden da".

- Forslag 10 vedrørende sprog er blevet nøje overvejet, og der er indført klarere bestemmelser i bilag I, punkt 1.10.1. Det har dog vist sig, at en oversættelse alene ikke er tilstrækkeligt til bedre at sikre fabrikanternes rettigheder, fordi disse kun er "ansvarlige" for den eller de originale brugsanvisninger.

- Forslag 11 vedrører vejledning til brugerne i anvendelsen af direktivet. Kommissionens tjenestegrene havde foreslået en ny struktur for bilag I "Væsentlig sikkerheds- og sundhedskrav", baseret på de risici, som findes i forbindelse med maskinerne (generelle krav efterfulgt af særlige krav for forskellige kategorier af udstyr). Denne nye opstilling ville have gjort det lettere at anvende dette bilag. Forslaget er dog blevet afvist af både medlemsstaterne og industriens repræsentanter, som foretrækker at bibeholde den eksisterende struktur (baseret på de forskellige kategorier af maskiner). Kommissionen har til hensigt at udarbejde anvendelsesvejledninger for de enkelte kategorier af maskiner (i form af kommentarer). De berørte arbejdsmarkedsparter vil selvfølgelig blive inddraget i dette arbejde.

- Forslag 12, der er det sidste, vedrører de harmoniserede standarder. Kommissionen anfører, at selv om den er enig i, at de harmoniserede standarder skal udgøre komplette og relevante serier med hensyn til afsætning og samhandel, er den europæiske standardisering en privat proces, som den ikke har direkte indflydelse på. Den minder også om, at alle arbejdsmarkedets parter, og især industrien, i bred udstrækning er involveret i de beslutninger, der træffes af de forskellige tekniske standardiseringsudvalg.

Flertallet af medlemsstater ønsker, at reglerne om markedsovervågning strammes op for at sikre en reel udveksling af oplysninger. Hensigten med ændringerne er derfor at styrke samarbejdet mellem medlemsstaterne for at sikre et klart retsgrundlag for udveksling af oplysninger samt overholdelse af tavshedspligt, når dette er nødvendigt.

Kommissionen er i øjeblikket ved at undersøge behovet for et forslag på dette område.

Som konklusion kan det anføres, at de bestræbelser, der ligger til grund for revisionen af "maskindirektivet" går ud på at forenkle anvendelsen af direktivet og gøre det lettere at fortolke på grundlag af de erfaringer, der er gjort af medlemsstaterne siden dets ikrafttrædelse, og konklusionerne i Molitor-rapporten. De økonomiske aktører har brug for stabile juridiske rammer, der fremmer udviklingen af det indre marked, for bedst muligt at kunne administrere deres nuværende og fremtidige aktiviteter.

8. DIREKTIVETS INDHOLD

Da dette direktiv er en omarbejdelse af direktiv 98/37/EF, som har været anvendt i sin helhed siden 1. januar 1997, og for nogle deles vedkommende siden 1. januar 1993, angiver dette kapitel kun vigtige ændringer i teksten.

Artikler

Artikel 1 er ændret meget for at tage hensyn til de fremsatte bemærkninger om at ikke alle de produkter, der er omfattet af direktivet, er maskiner i ordets egentlige betydning. I de nye definitioner tages der hensyn til dette og delmaskiner, for hvilke direktivet ikke gælder i sin helhed, defineres.

Der er tilføjet mange definitioner for at mindske vanskelighederne med fortolkning af teksten. For så vidt angår sikkerhedskomponenter har man valgt at opstille en udtømmende liste over maskiner i stedet for en definition (direktiv 98/37/EF indeholder en sådan definition, der har givet anledning til mange fortolknings problemer). For at tage højde for den tekniske udvikling fastlægges det, at det maskinudvalg, der nedsættes ved direktivet, vil kunne ændre denne liste.

I forhold til direktiv 98/37/EF er flere maskiner nu blevet medtaget under direktivets anvendelsesområder. Det drejer sig især om:

- materiel til hejsning og løftning af bevægelseshæmmede

- personførende of person-godsførenden byggepladselevatorer

- udstyr med eksplosiv ladning.

Sidstnævnte kategori er omfattet af en konvention underskrevet af 13 stater [13], heraf 8 af medlemsstaterne, inden for rammerne af Den Permanente Internationale Kommission for afprøvning af håndskydevåben (CIP) [14] I henhold til denne konvention skal alle produkter, der markedsføres af et land, der har tiltrådt konventionen, undersøges af et kompetent organ og forsynes med prøvestempel. Medlemsstaterne skal sikre, at der er overensstemmelse mellem konventionen og de forpligtelser, der følger af dette direktiv.

[13] Tyskland, Østrig, Belgien, Chile, Spanien, Finland, Frankrig, Det Forenede Kongerige, Ungarn, Italien, Den Russiske Føderation, Den Tjekkiske republik, Slovakiet.

[14] Bureau permanent de la Commission internationale permanente, 45 rue Fond des Tawes, 4000 Liège, Belgique.

I overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 [15] om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen, er det maskinudvalg, der er blevet oprettet ved direktivet opdelt i to særskilte dele, nemlig en del, der arbejder med forskriftsprocedurer for nærmere fastsatte opgaver, og en rådgivende del, der skal administrere alle spørgsmålene i forbindelse med direktivets gennemførelse og praktiske anvendelse.

[15] EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

Der er blevet indført en mulighed for at forbyde en potentielt farlig maskine. En medlemsstat skal konstatere et sådant forhold, iværksætte sikrende retsmidler og underrette Kommissionen og de andre medlemsstater. Efter en undersøgelse kan det maskinudvalg, der er oprettet ved direktivet (i henhold til forskriftsproceduren), udstede et forbud.

Procedurerne for indsigelser mod harmoniserede standarder og beskyttelsesklausuler indgår i to særskilte artikler.

For så vidt angår overensstemmelsesvurdering af de maskiner, der er omfattet af direktivet, opretholdes der en skelnen mellem alle maskiner og maskiner, der indebærer større risici (anført i bilag IV). For så vidt angår den første kategori, finder alene overensstemmelsesvurdering med intern fabrikationskontrol (bilag VII) anvendelse. For så vidt angår farligere maskine kan fabrikanten eller dennes repræsentant vælge enten at foretage en tilpasning til de harmoniserede standarder (bilag IX), eller lade udføre en EF-typeafprøvning af maskinen (bilag X), eller gennemføre fuld kvalitetssikring (bilag XI). Det skal bemærkes, at den mulighed, hvor man, når en maskine var fremstillet i henhold til de harmoniserede standarder, kunne indsende det tekniske dossier til et bemyndiget organ, som bekræftede modtagelsen uden at foretage en undersøgelse, er blevet fjernet. Desuden er der blevet indført en forenklet metode for maskiner, der er omfattet af direktivet, men som ikke indebærer nogen iboende risiko for sikkerheden og sundheden (bilag VIII). Delmaskiner, der er enheder, der næsten udgør en maskine, men ikke alene kan sikre en bestemt anvendelse, er kun underlagt to forpligtelser, idet de skal være forsynet med en inkorporeringserklæring (bilag II, B) og ledsaget af en monteringsvejledning (bilag V).

For at sikre transparens med hensyn til de love og administrative bestemmelser, der findes i de forskellige medlemsstater vedrørende installering og brug af maskiner, pålægges det medlemsstaterne at underrette Kommissionen og alle de berørte parter om alle nuværende og fremtidige bestemmelser, som de agter at anvende.

Artikel 17 omhandler mærkning, der ikke er i overensstemmelse med bestemmelserne, og beskriver de forpligtelser, der følger af CE-mærkning af en maskine, der ikke er omfattet af direktivet, eller manglende CE-mærkning af en maskine, der er omfattet af direktivet.

For at sikre overensstemmelse mellem anvendelsesområdet for dette direktiv og direktiv 95/16/EF om elevatorer foretages der en ændring af sidstnævnte direktiv (artikel 24).

Der er indføjet to artikler (18 og 19) for dels at beskrive det nødvendige samarbejde mellem medlemsstaterne og dels sikre, at information vedrørende direktivets anvendelse i nødvendigt omfang holdes fortroligt.

Bilag I - Væsentlige sikkerheds- og sundhedskrav

De væsentlige sikkerheds- og sundhedskrav anført i bilag I er ikke blevet grundlæggende ændret. Den nuværende nummerering af punkterne er i videst muligt omfang blevet bibeholdt. En stor del af ændringerne i forhold til den oprindelige tekst er af redaktionel art, og de vigtigste ændringer angives her:

- en række krav, som i det nuværende direktiv var gældende for maskiner, der indebærer en risiko på grund af mobiliteten eller for hejse- og løftemaskiner, er blevet udvidet til at gælde for alle maskiner. Det drejer sig især om:

- utilsigtede bevægelser ved transport (punkt 1.1.6)

- særlige bestemmelser, hvis der er flere betjeningssteder

- forpligtelse til at have et arbejdssted og/eller en førerplads, der er beskyttet mod forurening udefra (punkt 1.5.1)

- forpligtelse til at montere sæder, især hvis maskinen er udsat for vibrationer (punkt 1.5.2)

- risici som følge af lynnedslag (punkt 1.6.3)

- punkterne vedrørende brugsanvisning (punkt 1.10 og efterfølgende) er blevet forbedret for at lette forståelsen

- i alle afsnit om særlige risici er der tilføjet en påmindelse om, at de pågældende maskiner skal opfylde alle de væsentlige sikkerheds- og sundhedskrav, der er omhandlet i bilaget

- der er tilføjet særlige punkter for at tage hensyn til de nye maskiner, der er kommet ind under direktivets anvendelsesområde.

De væsentlige sikkerheds- og sundhedskrav anføres for hver kategori af maskiner, idet de væsentlige krav, der gælder for alle maskiner angives først, og derefter følger de supplerende krav til visse kategorier af maskiner:

- agroindustrielle maskiner og maskiner, der er bestemt til den kosmetiske og farmaceutiske industri

- håndbårne og/eller håndstyrede maskiner

- bærbart udstyr med eksplosiv ladning

- maskiner til bearbejdning af træ og lignende materialer

- maskiner, der indebærer en risiko på grund af mobiliteten

- maskiner, der indebærer særlige risici i forbindelse med en hejse- og løfteoperation

- maskiner bestemt il arbejde under jorden

- maskiner, der indebærer særlige risici i forbindelse med personløft eller -flytning

- maskiner, der indebærer risici i forbindelse med hejsning og løftning af bevægelseshæmmede

- personførende of person-godsførenden byggepladselevatorer.

Når en fabrikant konstruerer en maskine, har han pligt til i bilag I at kontrollere, hvilke væsentlige sikkerheds- og sundhedskrav, han skal anvende. Opstillingen af bilag I på grundlag af de forskellige risici og med en generel regel for hver type risiko, efterfulgt af særlige regler for forskellige kategorier af maskiner, skulle gøre dette lettere for fabrikanten.

Kommissionen har til hensigt at udarbejde forklarende vejledninger for de enkelte kategorier af maskiner i samarbejde med de berørte virksomheder.

Bilag II - Erklæringer

Indholdet af de erklæringer, der er omhandlet i bilag II, er blevet ændret for at tage hensyn til indbygning af sikkerhedskomponenter i maskinerne. Der er nu kun to typer erklæringer: EF-overensstemmelseserklæringen, der gælder for alle maskiner, og erklæringen om inkorporering, der gælder for delmaskiner.

Bilag IV - Kategorier af potentielt farlige maskiner

Listen over maskiner, der anses for farlige, og derfor skal indgå i bilag IV, er blevet ændret for at tage hensyn til fortolkningsvanskeligheder med hensyn til den nuværende liste, især for så vidt angår punkt 1.1 til 1.4 og punkt 4. Punkt 14 og 15 er blevet udvidet til at omfatte alle "aftagelige mekaniske kraftoverføringsanordninger" i stedet for at være begrænset til "aftagelige kraftoverføringsaksler". Bærbart udstyr med eksplosiv ladning er blevet tilføjet listen over maskiner. Til gengæld er visse maskiner blevet slettet: maskiner til fremstilling af pyrotekniske artikler, logisk styring, der varetager sikkerhedsfunktioner for halvmanuelle styreanordninger, førerværn til beskyttelse ved væltning og/eller stejling (ROPS) og førerværn mod nedfaldende genstande (FOPS).

Bilag V og VIII vedrørende delmaskiner og maskiner uden iboende risici

Der er blevet tilføjet et særligt bilag om monteringsvejledninger for delmaskiner (bilag V). Det samme gælder for overensstemmelsesvurderinger for maskiner uden iboende sikkerheds- og sundhedsrisici (bilag VIII).

Bilag VI, VII, IX, X og XI vedrørende overensstemmelsesvurdering

Indholdet i disse bilag, der svarer til de moduler, der er beskrevet i afgørelse 93/465/EØF (bilag VI, VII, X og XI), er det samme, men det er blevet redigeret for at gøre det lettere at anvende. Det tekniske dossier, som indgår i forskellige moduler, omhandles i et særskilt bilag (bilag VI) for at undgå at gentage samme tekst flere gange.

Bilag IX vedrørende overensstemmelse med harmoniserede standarder er blevet tilføjet for at tage hensyn til den nuværende praksis i direktivet fra 1989, der blev udarbejdet før indførelsen af modulerne. Denne procedure indebærer en betydelig forenkling for de fabrikanter, der har valgt at fremstille deres maskiner i overensstemmelse med de harmoniserede standarder. En fjernelse af denne procedure ville være til betydelig ulempe for virksomhederne og ville øge omkostningerne i forbindelse med direktivets anvendelse.

I bilag IX (EF-typeafprøvning) og XI (fuld kvalitetssikring) er det blevet præciseret, at det udpegede organ skal opbevare det tekniske dossier i 15 år. Denne præcisering fandtes ikke i modulerne.

Bilag XI vedrørende fuld kvalitetssikring er blevet ændret i forhold til det tilsvarende modul for at angive, at fabrikanten for hver maskine, som han fremstiller, skal kunne levere et teknisk dossier efter begrundet anmodning fra en medlemsstat, som anser den pågældende maskine for at være mangelfuld.

Bilag XII - Minimumskriterier ved udpegelse af organerne

Bilag XII indeholder minimumskriterierne, der svarer til teksten i det nuværende direktiv.

9. SAMMENHÆNG MED FÆLLESSKABETS POLITIK PÅ ANDRE OMRÅDER

Det ser ikke ud til, at der er konflikt mellem maskindirektivet og politikken på andre områder, navnlig direktiverne vedrørende brug af arbejdsudstyr (direktiv 89/655/EØF med ændringer).

10. EKSTERNE HØRINGER

De sidste tre år har der fundet talrige høringer sted inden for rammerne af den arbejdsgruppe, der er blevet nedsat af det maskinudvalg, der er oprettet ved artikel 6 i dette direktiv, Alle involverede parter på både medlemsstatsniveau og i de europæiske fabrikantsammenslutninger og fagforeninger har haft lejlighed til at give udtryk for deres synspunkter og fremsætte bemærkninger. Høringerne har gjort det muligt at identificere nogle områder, hvor der skal gøres en indsats, og reducere vanskelighederne ved anvendelsen af det nuværende direktiv.

Den endelige version af forslaget til revision af "maskindirektivet" er resultatet af tre på hinanden følgende udkast til forslag, som alle har været forelagt arbejdsgruppen. Der er i videst mulige omfang taget hensyn til kritik, bemærkninger og kommentarer fra både medlemsstaterne, de europæiske industrisammenslutninger og fagforeningerne og ikke mindst fra Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen.

11. EVALUERING

Evalueringen af de virkninger, som omarbejdelsen af direktivet vil få for den europæiske økonomi og især for de små og mellemstore virksomheder, er baseret på en ekstern undersøgelse [16] foretaget på Kommissionens anmodning.

[16] Etude d'impact de la révision de la directive "Machines" (98/37/EF) - Kontrakt nr. ETD/00/502945 (kan rekvireres fra informationsafdelingen i Generaldirektoratet for Erhvervspolitik).

Det skal bemærkes, at det er praktisk umuligt at foretage en reel cost benefit-analyse af forslaget til omarbejdelse af direktivet for hver enkel konkret situation, fordi der så mange mulige situationer. Samtaler med fabrikanter og brugere gør det dog muligt at indhente synspunkter baseret på erfaringerne med anvendelsen af det nuværende direktiv.

Der har været flere mål, der har været bestemmende for omarbejdelsen:

- øge den juridiske sikkerhed ved at give de personer, der skal efterleve direktivet eller sørge for, at det bliver efterlevet, en klarere og mere præcis tekst, hvor de tidligere uklarheder er blevet fjernet, og ved at afklare afvigende fortolkninger af den nuværende tekst

- tilpasse og præcisere anvendelsesområdet

- opretholde et så højt sikkerheds- og sundhedsniveau som muligt.

Man kan udlede følgende konklusioner af undersøgelsen.

"Maskindirektivet" omfatter et ubestemt antal af produktkategorier. Desuden kan antallet af væsentlige sikkerhedskrav vurderes til mindst ca. 100. Man kan konstatere omfanget af forskelligartetheden af de tekniske, juridiske og praktiske spørgsmål, som direktivet har givet anledning til, i den nye fortolkningsvejledning, som Kommissionen offentliggjorde i 1999.

Som helhed er udtalelserne om forslaget til revision positive. Alle de hørte er enige om, at revisionen forbedrer mange punkter, hvor der indtil nu har været tvivl om fortolkningen.

For så vidt angår sikkerhed på arbejdspladsen er de hørte eksperter enige om, at revideringen af direktivet medfører betydelige fremskridt.

For så vidt angår finansielle og administrative byrder for fabrikanterne og brugerne, vurderer de hørte erhvervsfolk, at balancen er positiv. Den reduktion af byrderene, der følger af realistiske præcisioner i det nye direktiv, kompenserer for de potentielle udgifter, der kan opstå i forbindelse med visse detailpunkter.

Det er nødvendigt, at visse punkter afklares fuldt ud.

a) Nødvendige fortolkninger af den tidligere tekst De hørte personer vurderede, at det mål er opfyldt. Især den nye formulering af nogle af kravene samt definitionen af den anvendte terminologi i den omarbejdede tekst er blevet hilst velkommen. Sikkerhedskomponenter Listen over sikkerhedskomponenter i det reviderede direktiv er udtømmende. Det udvalg, der oprettes ved direktivet, kan ajourføre denne liste. I det nuværende direktiv var listen åben, hvilket gav anledning til uenigheder med hensyn til anvendelsesområdet. Disse afvigende synspunkter har medført et ikke ubetydeligt handicap for industrien. Sammenhængen med svagstrømsdirektivet Et andet vigtigt fortolkningsspørgsmål har givet anledning til endeløse diskussioner mellem maskinindustrien, elektroindustrien og elektronik industrien med hensyn til standardisering: arten af elektrisk udstyr omfattet af "maskindirektivet". Det reviderede direktiv indeholder en præcis liste over produkter, der ikke er omfattet af "maskindirektivet". Dette er en neutral bestemmelse for så vidt angår fabrikanterne, men indebærer ubestridelige fordele for tilrettelæggelsen af standardiseringsarbejdet.

b) En ændring af anvendelsesområdet I forslaget til revision medtages nye produkter i direktivet. Bærbart udstyr med eksplosiv ladning Dette udstyr var undtaget fra det nuværende direktiv, idet det faldt ind under skydevåben. Det kunne derfor ikke, i modsætning til konkurrerende produkter, der fungerede på en anden måde, forsynes med CE-mærkning. Revideringen modtages yderst positivt inden for de faglige kredse. Personførende of person-godsførenden byggepladselevatorer I henhold til det reviderede direktiv falder personførende of person-godsførenden byggepladselevatorer ind under dets anvendelsesområde, og derved lukkes et juridisk hul, idet disse elevatorer ikke har været omfattet af nogen af de gældende direktiver. Dette opfylder også et ønske fra industrien, som ønsker at drage fordel af den frie bevægelighed. Motorer Den formelle udelukkelse af motorer, der allerede er omfattet af mere specifikke direktiver, fjerner de administrative usikkerheder, som fabrikanterne har gjort opmærksom på. Den medfører færre omkostninger ved at fjerne de handelsmæssige forstyrrelser.

c) Spørgsmålet om "delmaskiner" I det nuværende direktiv opererer man med underdele til maskiner. De er omfattet af en ret til fri bevægelighed under forudsætning af en særlig erklæring. Begrebet underdel var imidlertid upræcist, og nogle betragtede mere elementære komponenter som underdele. Det fremgår nu klarere af det reviderede direktiv, at der kun er tale om næsten fuldstændige maskiner. Det pålægger køberen at forelægge en inkorporeringserklæring og en monterings vejledning. Denne monteringsvejledning findes allerede hos mange fabrikanter af delmaskiner. De, der ikke udarbejdede sådanne monterings vejledninger, vurderede ikke desto mindre, at omkostninger til deres udarbejdelse ville være mindre end de omkostninger, der opstår som følge af deres civilretlige ansvar, De hørte erhvervsfolk har dog understreget, at det er vigtigt, at dette krav fortolkes rimeligt. Monteringsvejledningen skal ikke gøres til en brugsanvisning af samme omfang som brugsanvisninger for færdige maskiner. Omkostningerne som følge af denne bestemmelse er acceptable inden for rammerne af dette kompromis.

d) Revision af de væsentlige krav Kun nogle af de væsentlige krav, nemlig dem, som de hørte personer har gjort opmærksom på, behandles under dette punkt. Betjening I henhold til det reviderede direktiv skal hvert arbejdssted være forsynet med de nødvendige betjeningsanordninger. Dette krav er neutralt for så vidt som det drejer sig om anordninger, der er nødvendige på hvert arbejdssted. Det ville være ude af proportioner, hvis det drejede sig om, at alle betjeningsfunktioner skulle findes på hvert arbejdssted. For så vidt angår betjeningsorganer til mobile maskiner skal det i henhold til det reviderede direktiv sikres, at ikke-autoriseret brug forhindres. Denne bestemmelse kan betyde en ændring af nogle maskiner (system, der kun gør det muligt for bestemte personer at starte maskinen). Dette er hensigten med dette krav, og det er ikke urimeligt i forhold til den øgede sikkerhed, der opnås. Et nyt krav vedrører fjernbetjeningsanordninger. Det svarer til den tekniske udvikling på området, hvis det fortolkes med på en rimelig måde. Kabiner Det reviderede direktiv indeholder et princip om, at der skal være en kabine, hvis arbejdsmiljøet indebærer risici for sundheden. Den meget brede formulering af dette krav giver anledning til et problem med hensyn til sammenhængen mellem fabrikantens og brugerens forpligtelser. En overfortolkning af denne bestemmelse kan føre til en kunstig overførsel af ansvar fra brugeren til fabrikanten. De ekstra omkostninger risikerer i så fald at blive uforholdsmæssigt høje. Lynnedslag Det reviderede direktiv kræver beskyttelse mod lynnedslag, når en maskine er installeret udendørs. Dette krav kan vise sig at medføre store omkostninger, hvis det uden skelnen anvendes på alle typer af maskiner. Maskiner bestemt til den kosmetiske industri Direktivet udvider kravene om hygiejne til denne type maskiner, der implicit var omfattet. Der forventes ingen ekstraomkostninger, fordi fabrikanterne allerede har integreret disse krav.

e) De administrative procedurer og direktivets formelle aspekt I henhold til direktivet kræver produkterne i bilag IV, der er i overensstemmelse med de harmoniserede standarder, at et udpeget organ bekræfter denne overensstemmelse i det tekniske dossier eller på selve produktet. Fabrikanterne beklager, at proceduren med indsendelse af teknisk dossier uden undersøgelse er afskaffet, idet den kun indebar få omkostninger. Til gengæld udgør indførelsen af en kvalitetssikringsprocedure for maskiner, der er underlagt EF-typeafprøvning en betydelig lettelse af de finansielle og administrative byrder for fabrikanter af enkeltmaskiner eller små serier af maskiner. Det var næsten umuligt at dække omkostningerne til EF-typeafprøvning, hver gang der blev lanceret en anderledes model. Med kvalitetssikringen fordeles omkostningerne på hele produktionen. Nogle af de hørte erhvervsfolk har givet udtryk for frygt for en maksimalistisk fortolkning af nogle af de nye krav, der går længere end teksten i det reviderede direktiv. Sådanne uberettigede fortolkninger vil kunne medføre uforholdsmæssigt store omkostninger. En rimelig fortolkning er således en nødvendig forudsætning for det reviderede direktivs succes. I denne sammenhæng fremtræder det reviderede direktiv som en velafbalanceret helhed med hensyn til både sikkerhed og administrative og finansielle byrder. Forslaget vil sandsynligvis blive modtaget positivt af erhvervslivet og arbejdsmarkedets parter, da det ikke indebærer radikale forandringer i forhold til nuværende situation.

2001/0004 (COD)

Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV om maskiner og om ændring af direktiv 95/16/EF

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [17],

[17] EFT C

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg [18],

[18] EFT C

i henhold til fremgangsmåden i artikel 251 i traktaten [19], og

[19] EFT C

ud fra følgende betragtninger:

(1) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/37/EF af 22. juni 1998 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om maskiner [20], var en kodificering af direktiv 89/392/EØF [21]. I forbindelse med de nye væsentlige ændringer af direktiv 98/37/EF vil det af hensyn til klarhed og tydelighed være hensigtsmæssigt at omarbejde nævnte direktiv.

[20] EFT L 207 af 23.7.1998, s. 1. Ændret ved direktiv 98/79/EF (EFT L 331 af 7.12.1998, s. 1).

[21] EFT L 183 af 29.6.1989, s. 9.

(2) Maskinsektoren udgør en væsentlig del af den mekaniske sektor, og er et af de centrale industrielle områder inden for Fællesskabets økonomi. De sociale omkostninger i forbindelse med det store antal ulykker, der direkte skyldes anvendelse af maskiner, kan reduceres, såfremt der allerede ved konstruktionen og fremstillingen af maskinerne tages hensyn til sikkerheden, og det samme vil kunne opnås ved en korrekt opstilling og vedligeholdelse.

(3) Det påhviler medlemsstaterne at sørge for borgernes, navnlig arbejdstagernes og forbrugernes, og i givet fald også husdyrs og goders sikkerhed og sundhed på deres område, bl.a. i forbindelse med de risici, der opstår ved anvendelse af maskiner.

(4) Opretholdelsen eller forbedringen af det sikkerhedsniveau, der er opnået i medlemsstaterne, er et af de væsentlige mål med dette direktiv. Overflødige krav til virksomhederne bør imidlertid begrænses for visse typer af maskiner: maskiner til fremstilling af pyrotekniske artikler, hvis væsentligste risici er dækket af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/9/EF af 23. marts 1994 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om materiel og sikringssystemer til anvendelse i eksplosionsfarlig atmosfære [22], førerværn til beskyttelse ved væltning og/eller stejling og førerværn mod nedfaldende genstande, som er dækket af en erklæring afgivet af fabrikanten af den færdige maskine, og logisk styring, der varetager sikkerheds funktioner for halvmanuelle styreanordninger, som nu er en integreret del i de maskiner, der markedsføres.

[22] EFT L 100 af 19.4.1994, s. 1.

(5) For at skabe juridisk sikkerhed for brugerne er det nødvendigt så præcist som muligt at definere anvendelsesområdet for dette direktiv og begreberne i forbindelse med dets anvendelse.

(6) De præceptive bestemmelser for personførende og person-godsførende byggeplads elevatorer og bærbart udstyr med eksplosiv ladning til industriel eller teknisk brug, som ofte suppleres med de facto bindende tekniske specifikationer og/eller frivillige standarder, fører ikke nødvendigvis til forskellige sundheds- og sikkerhedsniveauer, men udgør dog på grund af deres forskelligartethed hindringer for samhandelen inden for Fællesskabet. Desuden er der væsentlige forskelle mellem de nationale ordninger om godkendelse og attestering af disse maskiners overensstemmelse. Det er derfor hensigtsmæssigt ikke at undtage personførende og person-godsførende byggeplads elevatorer og bærbart udstyr med eksplosiv ladning fra dette direktivs anvendelsesområde, idet sidstnævnte ikke omfattes af anvendelsesområdet for Rådets direktiv 91/477/EØF af 18. juni 1991 om erhvervelse og besiddelse af våben [23].

[23] EFT L 256 af 13.9.1991, s. 51.

(7) Personførende og person-godsførende byggepladselevatorer, som blot er en særlig type af udstyr til løft af personer, bør også omfattes af dette direktiv. De sikkerheds- og sundhedskrav, der er fastsat i direktivet, kan dog ikke på grund af deres særlige anvendelse anvendes på teatersceneelevatorer, dvs. personløftere installeret permanent eller midlertidigt i teatersale, som bruges til at bringe personer fra scenen til tilstødende rum og omvendt.

(8) Markedsovervågning er et vigtigt værktøj inden for rammerne af direktiverne i og med, at de sikrer en korrekt og ensartet anvendelse af direktivernes bestemmelser. Der bør derfor skabes juridiske rammer, inden for hvilke overvågning kan foregå på en harmonisk måde.

(9) I forbindelse med denne markedsovervågning skal der skelnes klart mellem indsigelser mod en harmoniseret standard, der indebærer formodning om en maskines overensstemmelse, og en beskyttelsesklausul i forbindelse med en maskine.

(10) Ibrugtagningen af en maskine i den i dette direktiv nævnte forstand kan kun vedrøre anvendelsen af selve maskinen til den forudsatte anvendelse eller en anvendelse, der med rimelighed kan forudses. Dette udelukker ikke, at der eventuelt kan fastsættes anvendelsesbetingelser, som ikke vedrører selve maskinen, forudsat at disse betingelser ikke medfører ændringer af maskinen i forhold til bestemmelserne i dette direktiv.

(11) Hvis maskinen kan bruges af en forbruger, dvs. en operatør, der ikke er fagmand, skal fabrikanten tage hensyn til dette i fremstillingsprocessen. Det samme gælder, hvis maskinen på normal vis anvendes til at levere en tjeneste til en forbruger.

(12) Selv om ikke alle bestemmelserne i dette direktiv kan anvendes på delmaskiner, er det vigtigt, at disses frie bevægelighed sikres, når de, i henhold til en særlig erklæring, er beregnet til at inkorporeres i en maskine eller til at samles med andre maskiner, så de udgør en maskine, der er omfattet af dette direktiv.

(13) I forbindelse med messer, udstillinger o.lign. skal det være muligt at udstille maskiner, som ikke opfylder bestemmelserne i dette direktiv. Eventuelle interesserede skal imidlertid på passende vis gøres opmærksom på denne manglende overensstemmelse og på, at det ikke er muligt at erhverve de pågældende maskiner i den foreliggende udgave.

(14) Dette direktiv fastlægger kun de væsentlige krav til sikkerhed og sundhed af generel art, suppleret med en række krav, som er mere specifikke for visse kategorier af maskiner. For at gøre det lettere for fabrikanterne at bevise, at maskinerne er i overensstemmelse med disse væsentlige krav, samt for at gøre det lettere at kontrollere overensstemmelsen med de væsentlige krav, er det ønskeligt, at der på fællesskabsplan foreligger harmoniserede standarder for så vidt angår forebyggelse mod de risici, der skyldes maskinernes konstruktion og fremstilling. Disse harmoniserede standarder på fællesskabsplan udarbejdes af privatretlige organer, og skal bevare deres status som ikke-obligatoriske tekster.

(15) Ud fra de risici, som brugen af de maskiner, der er omfattet af dette direktiv, indebærer, bør der fastlægges procedurer til vurdering af overensstemmelse med de væsentlige sikkerheds- og sundhedskrav. Disse procedurer skal udarbejdes i henhold til omfanget af disse maskiners iboende farer. For hver kategori af maskiner skal der derfor fastlægges en passende procedure, der er i overensstemmelse med Rådets afgørelse 93/465/EØF af 22. juli 1993 om modulerne for de forskellige faser i procedurerne for overensstemmelsesvurdering og regler om anbringelse og anvendelse af "CE-overensstemmelsesmærkningen" med henblik på anvendelse i direktiverne om teknisk harmonisering [24], og hvorved der ligeledes tages hensyn til arten af den kontrol, som kræves for disse maskiner.

[24] EFT L 220 af 30.8.1993, s. 23.

(16) Ansvaret for at attestere, at deres maskiner er i overensstemmelse med dette direktivs bestemmelser, bør påhvile fabrikanterne. For visse maskintyper, hvis anvendelse indebærer en større risiko, er det dog ønskeligt, at der fastsættes en strengere godkendelsesprocedure.

(17) Det er vigtigt, at CE-mærkningen anerkendes fuldt ud som den eneste mærkning, der garanterer maskinens overensstemmelse med dette direktivs krav. Enhver mærkning, der vil kunne vildlede en tredjemand med hensyn til CE-mærkningens betydning eller grafiske udformning skal forbydes.

(18) For at sikre, at CE-mærkningen og fabrikantens mærke er af samme kvalitet, er det vigtigt, at de påsættes med brug af samme teknik. For at kunne skelne mellem eventuelle CE-mærkninger på visse komponenter og selve maskinens CE-mærkning er det vigtigt, at mærkningen anbringes ved siden af navnet på den, som har påtaget sig ansvaret, dvs. fabrikanten eller dennes repræsentant.

(19) Fabrikanten eller dennes repræsentant skal foretage en risikoanalyse for den maskine, som han ønsker at markedsføre. Med henblik herpå skal han identificere de væsentlige sikkerheds- og sundhedskrav, som gælder for hans maskine, og som han skal tage hensyn til.

(20) Det er absolut nødvendigt, at fabrikanten eller hans i Fællesskabet etablerede repræsentant udarbejder et teknisk produktionsdossier, inden der kan udstedes EF-overensstemmelseserklæring. Det er imidlertid ikke absolut påkrævet, at hele dokumentationen til stadighed foreligger materielt, men den skal efter anmodning kunne stilles til rådighed. Detaljerede planer over de underdele, der indgår i fremstillingen af maskinerne, kan udelades, medmindre kendskab hertil er absolut nødvendigt for at kunne kontrollere, om de væsentlige sikkerheds- og sundhedskrav er overholdt.

(21) Modtagere af enhver beslutning, der træffes inden for rammerne af dette direktiv, skal have kendskab til motiveringen for denne beslutning samt de rekursmuligheder, der findes.

(22) I henhold til artikel 2 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen [25], skal de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre dette direktiv, vedtages efter den rådgivningsprocedure, der er fastlagt i artikel 3 i nævnte afgørelse, eller efter den forskriftsprocedure, der er fastlagt i artikel 5 i nævnte afgørelse.

[25] EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

(23) Medlemsstaterne fastsætter sanktioner for overtrædelser af dette direktivs bestemmelser. Disse sanktioner skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have en afskrækkende virkning.

(24) Anvendelsen af dette direktiv på en række maskiner til løftning af personer, især bevægelseshæmmede, betyder, at det skal defineres bedre, hvilke produkter der er omfattet af dette direktiv set i forhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/16/EF af 29. juni 1995 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om elevatorer [26]. Det anses for nødvendig at omdefinere sidstnævnte direktivs anvendelsesområde, ligesom det bør ændres.

[26] EFT L 213 af 7.9.1995, s. 1.

(25) I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet og for at nå det grundlæggende mål at øge sikkerheden for de maskiner, der markedsføres, skal der fastsættes væsentlige sikkerheds- og sundhedskrav for maskinernes konstruktion og fremstilling. I medfør af traktatens artikel 5 begrænses dette direktiv til, hvad der er nødvendigt for at nå det tilsigtede formål -

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1 Anvendelsesområde

1. Dette direktiv finder anvendelse på følgende produkter:

a) de produlter, der er anført i artikel 2, stk. 2, punkt a) - i)

b) køretøjer konstrueret og fremstillet til at udføre andet arbejde end blot transport af personer og anvendt i lufthavne og i malmudvindingsindustrien.

2. Følgende omfattes ikke af dette direktiv:

a) komponenter, herunder sikkerhedskomponenter, eller udstyr, herunder udskifteligt udstyr, der er beregnet til at anvendes som reservedele, der erstatter identiske komponenter eller udstyr, der er leveret enten af fabrikanten af den oprindelige maskine eller af tredjemand ifølge fabrikantens instruktioner

b) specielt materiel til markedsfester og forlystelsesparker

c) maskiner, som anvendes eller er specielt konstrueret til anvendelse inden for det nukleare område, og hvis svigt kan medføre frigivelse af radioaktivitet

d) skydevåben

e) transportmidler, herunder påhængsvogne

f) mobile offshore-enheder samt maskiner, der er omfattet af direktivet og som er installeret om bord på sådanne enheder

g) maskiner, der er specielt konstrueret og fremstillet til militæret eller politiet

h) elevatorer i mineskakter

i) teatersceneelevatorer til personbefordring

j) produkter, der falder ind under følgende kategorier:

i) elektriske apparater udelukkende til husholdningsbrug

ii) audio- og videoudstyr

iii) edb-udstyr

iv) kontormaskiner og kontorudstyr

v) afbrydere

k) følgende højspændingsmateriel:

i) koblings- og styringsudstyr

ii) transformatorer

l) alle typer af motorer

m) industrianlæg i deres helhed, som f.eks. petrokemiske anlæg, varme værker og elværker

n) medicinsk udstyr.

Artikel 2 Definitioner

I dette direktiv forstås ved "maskine" de produkter, der er anført i stk. 2, punkt a) - h) i denne artikel, og de køretøjer, der er anført i artikel 1, stk. 1, litra b).

Følgende definitioner finder anvendelse:

a) "maskine i streng forstand"

i) en række indbyrdes forbundne dele eller mekaniske komponenter, hvoraf mindst en er bevægelig, forsynet med eller beregnet til at blive forsynet med et andet drivsystem end den menneskelige eller animalske kraft anvendt direkte, der er samlet således, at de er indbyrdes forbundne med henblik på en nærmere fastlagt anvendelse

ii) en maskine som omhandlet i punkt i), som kun mangler forbindelseselementer på anvendelsesstedet eller tilslutningselementer for tilslutning til energikilder og drivkraft

iii) en maskine som omhandlet i punkt i), der er installationsklar, men som først er funktionsklar efter montering på køretøj eller installation i bygning eller konstruktion.

iv) hejse- og løftemateriel, hvis energikilde er den menneskelige kraft anvendt direkte

b) "en samling af maskiner": en samling af maskiner og/eller delmaskiner, som for at opnå et bestemt resultat er anbragt og styres således, at de er indbyrdes forbundne i deres funktion

c) "udskifteligt udstyr": en komponent, som operatøren selv kobler sammen med en maskine eller traktor efter ibrugtagning af disse med henblik på at ændre deres funktion eller give dem en ny funktion, for så vidt udstyret ikke er en reservedel eller et værktøj

d) "sikkerhedskomponent": en komponent, som markedsføres særskilt med henblik på at blive installeret på en maskine, der er i brug, eller en brugt maskine, for så vidt den er anført på følgende liste:

i) komponenter, der er omhandlet i punkt 19 og 20 i bilag IV

ii) sikkerhedsstyring for nødstop og løse afskærmninger

iii) magnetventiler til styring af farlige bevægelser på maskiner

iv) udsugningssystem for røg eller støv beregnet til maskiner

v) afskærmninger og beskyttelsesanordninger samt deres aflåsningsmekanismer beregnet til maskiner

vi) overlastsikring for hejse- og løftemateriel samt faldsikring for taljer

vii) kollisionsbeskyttelsesudstyr for hejse- og løftemateriel

viii) sikkerhedssele og tilbageholdelsessystem for personer på sædet

ix) kontraventil beregnet til installation i hydrauliske kredsløb

x) afskærmninger til aftagelige mekaniske kraftoverføringsanordninger.

e) "hejse- og løftetilbehør": komponent eller udstyr, der gør det muligt at foretage anhugning af byrden, og som ikke er forbundet med hejse- eller løftemaskinen. Det er anbragt mellem maskinen og byrden, på selve byrden eller udgør en integreret del af byrden. Til hejsetilbehør henregnes også tovstropper og deres komponenter

f) "aftagelige mekaniske kraftoverføringsanordninger": aftageligt komponent beregnet til kraftoverføring mellem den drivende maskine eller traktor og den drevne maskines første fastgørelsespunkt. Mindst den ene af disse to maskiner skal være mobil

g) "afskærmninger til aftagelige mekaniske kraftoverføringsanordninger": udstyr, der beskytter udsatte personer mod risiko for at blive trukket med af en aftagelig mekanisk kraftoverføringsanordning

h) "bærbart udstyr med eksplosiv ladning": bærbart udstyr med eksplosiv ladning i form af en patron, der i industriel eller teknisk brug anvendes til:

i) fastgørelse af et stykke metal i et materiale, eller

ii) slagtning af dyr, eller

iii) mærkning af emner med koldgravering, eller

iv) crimpning af kabler

i) "delmaskine": en række indbyrdes forbundne dele eller mekaniske komponenter forsynet med eller beregnet til at blive forsynet med et drivsystem, og som næsten udgør en maskine, men ikke alene kan sikre en bestemt anvendelse. Delmaskinen er beregnet til at skulle inkorporeres eller forbindes med en eller flere maskiner eller andre delmaskiner med henblik på at udgøre en enkelt maskine, som dette direktiv finder anvendelse på

j) "markedsføring": første tilrådighedsstillelse, gratis eller mod betaling, i Det Europæiske Fællesskab af en maskine med henblik på anvendelse af den endelige bruger

k) "fabrikant": enhver fysisk eller juridisk person, der er ansvarlig for konstruktionen eller fremstillingen af en maskine, der er omfattet af dette direktiv, med henblik på markedsføring under eget navn eller mærke. Begrebet fabrikant omfatter ligeledes:

i) enhver fysisk eller juridisk person, som til eget brug konstruerer eller lader konstruere, udfører eller lader udføre en maskine, der er omfattet af dette direktiv

ii) enhver fysisk eller juridisk person, der ved markedsføring eller ibrugtagning af en maskine, der er omfattet af dette direktiv, er ansvarlig for dens overensstemmelse med dette direktiv

l) "repræsentant": enhver fysisk eller juridisk person, der er etableret i Det Europæiske Fællesskab, og som har fået skriftlig mandat fra fabrikanten til i dennes navn at opfylde alle eller en del af de forpligtelser og formaliteter, der er fastsat i dette direktiv

m) "ibrugtagning": første anvendelse i Fællesskabet af en maskine, der er omfattet af dette direktiv, i overensstemmelse med dens bestemmelse. For maskiner, hvor det før første ibrugtagning hverken er nødvendigt, at fabrikanten eller en af ham udpeget tredjemand installerer eller justerer maskinen, anses ibrugtagningen for at have fundet sted ved markedsføringen

n) "harmoniseret standard": teknisk specifikation, som er frivillig, og som er vedtaget af en europæisk standardiseringsorganisation, dvs. Den Europæiske Standardiserings organisation (CEN), Den Europæiske Komité for Elektronisk Standardisering (CENELEC) eller Det Europæiske Telekommunikations Standardiseringsinstitut (ETSI), og vedtaget i henhold til mandat afgivet af Kommissionen i overensstemmelse med procedurerne fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF [27].

[27] EFT L 204 af 21.7.1998. s. 37. Ændret ved direktiv 98/48/EF (EFT L 217 af 5.8.1998, s. 18).

Artikel 3 Særdirektiver

1. I det omfang de i dette direktiv omhandlede risici for en maskine er mere specifikt omfattet af andre fællesskabsdirektiver, finder nærværende direktiv ikke anvendelse, eller det ophører med at finde anvendelse på denne maskine for disse risici, så snart de pågældende særdirektiver er gennemført.

2. For maskiner, der er bestemt til at blive anvendt af en forbruger, finder bestemmelserne i Rådets direktiv 92/59/EØF [28] anvendelse for så vidt angår de bestemmelser, der skal sikre sundheden og sikkerheden, og som ikke er omfattet af nærværende direktiv eller andre særlige fællesskabsretsakter.

[28] EFT L 228 af 11.8.1992, s. 24.

Artikel 4 Markedsovervågning

1. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at maskiner kun kan markedsføres og/eller ibrugtages, såfremt de ikke bringer personers, og i givet fald husdyrs eller goders sikkerhed og sundhed i fare, når de installeres og vedligeholdes på passende vis og anvendes til den forudsatte anvendelse eller under forhold, der med rimelighed kan forudses.

2. Medlemsstaterne træffer alle de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at delmaskiner kun kan markedsføres, hvis de opfylder de bestemmelser i direktivet, som vedrører dem.

3. Medlemsstaterne opretter eller udpeger kompetente myndigheder til at kontrollere, om maskinerne er i overensstemmelse med bestemmelserne i stk. 1 og 2.

4. Medlemsstaterne fastlægger de i stk. 3 omhandlede kompetente myndigheders opgaver, organisation og beføjelser og underretter Kommissionen og de andre medlemsstater herom, ligesom de underretter dem om senere ændringer.

Artikel 5 Markedsføring

1. Fabrikanten eller dennes repræsentant skal, inden han markedsfører og/eller ibrugtager en maskine, sikre sig:

a) at den opfylder de væsentlige sikkerheds- og sundhedskrav, der er nævnt i bilag I

b) at de i artikel 12 nævnte overensstemmelsesvurderingsprocedurer er gennemført.

2. Fabrikanten eller dennes repræsentant skal, inden han markedsfører en delmaskine, sikre sig, at de i artikel 13 nævnte procedurer er gennemført.

3. Fabrikanten eller dennes repræsentant skal med henblik på gennemførelsen af proceduren i artikel 12 disponere over de nødvendige midler eller have adgang hertil for at kunne sikre, at maskinen er i overensstemmelse med de væsentlige sikkerheds- og sundhedskrav anført i bilag I.

4. Hvis maskinerne også er omfattet af andre fællesskabsdirektiver, der vedrører andre aspekter og foreskriver anbringelse af CE-mærkning, angiver denne mærkning, at maskinerne ligeledes opfylder bestemmelserne i disse andre direktiver.

Hvis fabrikanten eller dennes repræsentant i henhold til et eller flere af disse direktiver i en overgangsperiode kan vælge, hvilken ordning han vil anvende, viser CE-mærkningen imidlertid kun, at der er overensstemmelse med de direktiver, som fabrikanten eller dennes repræsentant anvender.

Referencerne vedrørende de anvendte direktiver, som offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende, anføres i den EF-overensstemmelseserklæring, som ledsager maskinen.

Artikel 6 Fri bevægelighed

1. Medlemsstaterne kan ikke forbyde, begrænse eller hindre markedsføring og/eller ibrugtagning på deres område af maskiner, der opfylder bestemmelserne i dette direktiv, for så vidt angår de risici, som er omhandlet heri.

2. Medlemsstaterne kan ikke forbyde, begrænse eller hindre markedsføring af delmaskiner, som ifølge den i bilag II, del B, omhandlede inkorporeringserklæring fra fabrikanten eller dennes repræsentant er beregnet til at skulle inkorporeres i en maskine eller samles med andre delmaskiner med henblik på at udgøre en maskine.

3. Medlemsstaterne modsætter sig ikke, at der på messer, udstillinger, ved demonstrationer osv. præsenteres maskiner, som ikke er i overensstemmelse med dette direktiv, forudsat at det ved synlig skiltning klart er anført, at disse maskiner ikke er i overensstemmelse, samt at de ikke afhændes, før fabrikanten eller dennes repræsentant har bragt dem i overensstemmelse. Desuden skal der ved demonstration af sådanne maskiner, der ikke er i overensstemmelse med bestem melserne, træffes passende sikkerhedsforanstaltninger for at sikre personbeskyttelse.

Artikel 7 Formodning om overensstemmelse

1. Medlemsstaterne antager, at maskiner, der er forsynet med CE-mærkning, og som ledsages af en EF-overensstemmelseserklæring, hvis indhold er anført i bilag II, del A, opfylder bestemmelserne i dette direktiv.

2. En maskine fremstillet i overensstemmelse med en harmoniseret standard, hvis reference er blevet offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende, formodes at være i overensstemmelse med de væsentlige sikkerheds- og sundhedskrav, der indgår i den pågældende standard.

3. Kommissionen offentliggør referencer for harmoniserede standarder i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

4. Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger med henblik på at gøre det muligt for arbejdsmarkedets parter at få indflydelse på nationalt plan på udarbejdelsen og opfølgningen af de harmoniserede standarder.

Artikel 8 Særlige foranstaltninger

1. Kommissionen kan i henhold til den procedure, der omhandles i artikel 22, stk. 3, træffe passende foranstaltninger for at gennemføre bestemmelser vedrørende følgende punkter:

a) ajourføring af den liste af sikkerhedskomponenter, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, punkt d)

b) samarbejdet mellem medlemsstaterne som omhandlet i artikel 19

c) ajourføring af listen over maskiner omhandlet i bilag I, punkt 3.4.2, som skal være forsynet med førerværn mod væltning

d) ajourføring af listen over maskiner, der er omhandlet i bilag I, punkt 1.6.11.2, og for hvilke der skal gives oplysninger om ikke-ioniserende stråling

e) forbud mod markedsføring af de i artikel 9 omhandlede maskiner.

2. Kommissionen kan i henhold til den procedure, der omhandles i artikel 22, stk. 2, træffe passende foranstaltninger vedrørende gennemførelsen og den praktiske anvendelse af dette direktiv.

Artikel 9 Særlige foranstaltninger for potentielt farlige kategorier af maskiner

Finder en medlemsstat i forbindelse med en given kategori af maskiner, at markedsføringen af disse af hensyn til beskyttelse af sikkerhed og sundhed bør forbydes eller begrænses eller underkastes særlige betingelser, kan den træffe eller forberede alle nødvendige og berettigede overgangsforanstaltninger. Den underretter i så fald Kommissionen og de øvrige medlems stater herom og begrunder samtidig sin beslutning.

Kommissionen hører medlemsstaterne og de andre berørte parter og meddeler dem, hvilke foranstaltninger den har til hensigt at træffe. Kommissionen vedtager, hvis de nationale foranstaltninger er begrundede, og hvis en indgriben på fællesskabsplan kan sikre et højt sundhedsbeskyttelses- og sikkerhedsniveau, de nødvendige fællesskabsforanstaltninger i henhold til proceduren i artikel 22, stk. 3.Artikel 10 Indsigelsesprocedure vedrørende harmoniserede standarder

Finder en medlemsstat eller Kommissionen, at en harmoniseret standard, der er omhandlet i artikel 7, stk. 2, ikke fuldt ud dækker de væsentlige sikkerheds- og sundhedskrav, som den vedrører, og som er anført i bilag I, indbringer Kommissionen eller den pågældende medlemsstat sagen for det udvalg, der er nedsat ved direktiv 98/34/EF, med angivelse af begrundelsen. Udvalget afgiver en hasteudtalelse.

På baggrund af denne udtalelse træffer Kommissionen beslutning om ikke at offentliggøre, at offentliggøre med begrænsninger, at opretholde eller at tilbagetrække referencen til den pågældende harmoniserede standard i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Artikel 11 Produktbeskyttelsesklausul

1. Konstaterer en medlemsstat, at en maskine, der er forsynet med CE-mærkning og ledsages af EF-overensstemmelseserklæringen, og som anvendes i overensstemmelse med dens bestemmelse eller under forhold, der med rimelig vil kunne forudses, vil kunne frembyde fare for personers og i givet fald husdyrs eller goders sikkerhed, træffer den alle nødvendige foranstaltninger for at trække den pågældende maskine tilbage fra markedet, forbyde dens markedsføring og/eller ibrugtagning eller indskrænke dens frie omsætning.

Medlemsstaten underretter straks Kommissionen om denne foranstaltning og anfører grundene til beslutningen, herunder navnlig om den manglende overensstemmelse skyldes:

a) manglende opfyldelse af de i artikel 5, stk. 1, omhandlede væsentlige krav

b) fejlagtig anvendelse af de i artikel 7, stk. 2, omhandlede harmoniserede standarder

c) en mangel ved selve de i artikel 7, stk. 2, omhandlede harmoniserede standarder.

2. Kommissionen holder hurtigst muligt samråd med de berørte parter. Hvis Kommissionen efter dette samråd konstaterer, at foranstaltningen er berettiget, giver den straks den medlemsstat, der har taget initiativet, samt de øvrige medlemsstater underretning herom. Hvis Kommissionen efter dette samråd konstaterer, at foranstaltningen er uberettiget, giver den straks den medlemsstat, der har taget initiativet, samt fabrikanten eller dennes repræsentant underretning herom. Hvis den i stk. 1 omhandlede beslutning begrundes med en mangel ved selve de harmoniserede standarder, forelægger Kommissionen sagen for det udvalg, der er nedsat ved direktiv 98/34/EF, hvis den medlemsstat, der har truffet beslutningen, har til hensigt at fastholde den, og Kommissionen og medlemsstaterne indleder proceduren efter artikel 10.

3. Hvis en maskine ikke er i overensstemmelse med sikkerhedskravene og er forsynet med CE-mærkningen, træffer den kompetente medlemsstat de fornødne foranstaltninger over for den, der har anbragt mærkningen, og underretter Kommissionen og de øvrige medlemsstater herom.

4. Kommissionen sørger for, at medlemsstaterne holdes underrettet om denne procedures forløb og resultater.

Artikel 12 Procedurer for overensstemmelsesvurdering af maskiner

1. Efter den risikoanalyse, der omhandles i bilag I, punkt 1.1.2., anvender fabrikanten eller dennes repræsentant en af de i stk. 2 til 5 nævnte procedurer for overensstemmelsesvurdering.

2. Hvis det på grundlag af risikoanalysen kan konkluderes, at der ikke vil være nogen hensigtsmæssig virkning af direktivet, anvender fabrikanten eller dennes repræsentant den forenklede procedure, der er beskrevet i bilag VIII.

3. Hvis det ikke på grundlag af risikoanalysen kan konkluderes, at der ikke vil være nogen hensigtsmæssig virkning af direktivet, og hvis maskinen ikke omfattes af bilag IV, anvender fabrikanten eller dennes repræsentant den procedure for overensstemmelsesvurdering med intern fabrikationskontrol, som omhandles i bilag VII, med henblik på at attestere maskinens overensstemmelse med bestemmelserne i dette direktiv.

4. Hvis det ikke på grundlag af risikoanalysen kan konkluderes, at der ikke vil være nogen hensigtsmæssig virkning af direktivet, og hvis maskinen omfattes af bilag IV og er fremstillet i overensstemmelse med de harmoniserede standarder, der omhandles i artikel 7, stk. 2, anvender fabrikanten eller dennes repræsentant en af følgende procedurer med henblik på at attestere maskinens overensstemmelse med bestemmelserne i dette direktiv, forudsat at de nævnte standarder omfatter samtlige relevante risici:

a) den i bilag IX nævnte procedure vedrørende overensstemmelse med de standardiserede normer

b) den i bilag X nævnte procedure vedrørende EF-typeafprøvning

c) den i bilag XI nævnte procedure vedrørende fuld kvalitetssikring.

5. Hvis det ikke på grundlag af risikoanalysen kan konkluderes, at der ikke vil være nogen hensigtsmæssig virkning af direktivet, og hvis maskinen er omfattet af bilag IV, og ikke er fremstillet i overensstemmelse med eller kun delvis i overensstemmelse med de i artikel 7, stk. 2 omhandlede harmoniserede standarder, eller hvis der ikke findes harmoniserede standarder for den pågældende maskine, anvender fabrikanten eller dennes repræsentant for at attestere maskinens overensstemmelse med bestemmelserne i dette direktiv en af følgende procedurer:

a) den i bilag X nævnte procedure vedrørende EF-typeafprøvning

b) den i bilag XI nævnte procedure vedrørende fuld kvalitetssikring.

Artikel 13 Procedure for delmaskiner

En delmaskines fabrikant eller dennes repræsentant skal før markedsføringen:

a) udarbejde en inkorporeringserklæring, som fastsat i bilag II, del B, der skal ledsage delmaskinen, indtil denne inkorporeres, og skal indgå i det tekniske dossier for den færdige maskine

b) udarbejde en monteringsvejledning, som omhandlet i bilag V.

Artikel 14 Udpegede organer

1. Medlemsstaterne underretter Kommissionen og de øvrige medlemsstater om, hvilke organer de har udpeget til at foretage den i artikel 12, stk. 4 og 5, omhandlede overensstemmelsesvurdering med henblik på markedsføring, samt hvilke opgaver disse organer er udpeget til at varetage, og hvilke identifikationsnumre Kommissionen har tildelt dem.

2. Kommissionen offentliggør til underretning en liste over de udpegede organer samt deres identifikationsnummer og de opgaver, de er udpeget til at varetage, i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Den sørger for, at listen ajourføres.

3. Medlemsstaterne skal anvende de i bilag XII omhandlede kriterier i forbindelse med vurderingen af de organer, der udpeges. De organer, der opfylder de vurderingskriterier, der er fastsat i de relevante harmoniserede standarder, hvis referencer er offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende i henhold til dette direktiv, formodes at opfylde disse kriterier.

4. En medlemsstat, der har udpeget et organ, skal inddrage udpegelsen, hvis den konstaterer:

a) at dette organ ikke længere opfylder de i bilag XII omhandlede kriterier, eller

b) at der gentagne gange er blevet udstedt typeattester for modeller af maskiner, som ikke opfylder de væsentlige sikkerheds- og sundhedskrav, der er anført i bilag I.

Den underretter straks Kommissionen og de øvrige medlemsstater herom.

Artikel 15 Installering og brug af maskiner

1. Dette direktiv berører ikke medlemsstaternes mulighed for - under iagttagelse af fællesskabsretten - at fastsætte de krav, som de anser for at være nødvendige for at sikre personers, herunder navnlig arbejdstageres, beskyttelse i forbindelse med anvendelse af de pågældende maskiner, forudsat at dette ikke indebærer ændringer af disse maskiner i forhold til bestemmelserne i dette direktiv.

2. Medlemsstaterne træffer de foranstaltninger, de finder nødvendige for at gøre de berørte parter bekendt med love og administrative bestemmelser om installering og/eller brug af de i direktivet omhandlede maskiner. De underretter Kommissionen herom.

Artikel 16 CE-mærkning

1. CE-overensstemmelsesmærkningen består af bogstaverne "CE" i overensstemmelse med modellen i bilag III.

2. CE-mærkningen anbringes på maskinen i overensstemmelse med punkt 1.9 i bilag I, således at det er synligt og tydeligt.

3. Det er forbudt at anbringe mærkning på maskinerne, som kan vildlede tredjemand med hensyn til CE-mærkningens betydning eller grafiske udformning.

Enhver anden mærkning kan anbringes på maskinerne, forudsat at dette ikke gør CE-mærkningen mindre synlig eller let læselig eller ændrer dens betydning.

Artikel 17 Mærkning, der ikke er i overensstemmelse med bestemmelserne

Medlemsstaterne betragter følgende mærkning som mærkning, der ikke er i overens stemmelse med bestemmelserne:

a) CE-mærkning i henhold til dette direktiv af en maskine, der ikke er omfattet af dette

b) manglende CE-mærkning og/eller manglende EF-overensstemmelseserklæring for en maskine

c) mærkning af en maskine med anden mærkning end CE-mærkning, hvis denne mærkning er forbudt i henhold til artikel 16.

Konstaterer medlemsstaterne, at en mærkning ikke er i overensstemmelse med bestemmelserne, skal fabrikanten eller dennes repræsentant bringe maskinen i overensstemmelse med bestemmelserne i dette direktiv og bringe overtrædelsen til ophør på de betingelser, som medlemsstaten har fastsat.

Hvis den manglende overensstemmelse ikke bringes til ophør, træffer medlemsstaten alle nødvendige foranstaltninger for at begrænse eller forbyde markedsføring af den pågældende maskine eller sikre, at den trækkes tilbage fra markedet efter proceduren i artikel 11.

Artikel 18 Fortrolighed

Med forbehold af gældende nationale bestemmelser og sædvaner med hensyn til tavshedspligt sørger medlemsstaterne for, at det pålægges alle parter, der er involveret i gennemførelsen af dette direktiv, at behandle de oplysninger fortroligt, som de modtager som led i udførelsen af deres opgaver, og som er omfattet af tavshedspligt, undtagen hvis det er nødvendigt at videregive dem for at beskytte personers sikkerhed og sundhed.

Stk. 1 berører ikke medlemsstaternes og de bemyndigede organers pligt til at underrette hinanden og til at udsende advarsler eller de berørte parters pligt til at give oplysninger inden for straffelovgivningens rammer.

De beslutninger, der træffes af medlemsstaterne og af Kommissionen inden for rammerne af artikel 9 og 11 skal offentliggøres.

Artikel 19 Samarbejde mellem medlemsstaterne

Medlemsstaterne træffer egnede foranstaltninger for at sikre, at de kompetente myndigheder, der omhandles i artikel 4, stk. 3, samarbejder indbyrdes og fremsender de nødvendige oplysninger til hinanden, således at der sikres en ensartet anvendelse af dette direktiv.

Artikel 20 Klagemuligheder

Enhver afgørelse, der træffes i medfør af dette direktiv, og som medfører, at markedsføring og/eller ibrugtagning af en maskine, der er omfattet af direktivet, begrænses, skal nøje begrundes. Afgørelsen meddeles så hurtigt som muligt den berørte part med angivelse af de i den pågældende medlemsstat eksisterende rekursmuligheder og fristerne for anvendelsen af disse.

Artikel 21 Spredning af oplysninger

Kommissionen træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de relevante oplysninger vedrørende dette direktivs gennemførelse gøres tilgængelige.

Artikel 22 Udvalg

1. Kommissionen bistås af et udvalg, herefter benævnt "maskinudvalget", der består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand.

2. Når der henvises til dette stykke anvendes artikel 3 i afgørelse 1999/468/EF i overensstemmelse med samme afgørelses artikel 7 og 8.

3. Når der er henvises til dette stykke anvendes artikel 5 i afgørelse 1999/468/EF i overensstemmelse med samme afgørelses artikel 7 og 8.

Det tidsrum, der nævnes i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til 3 måneder.

Artikel 23 Sanktioner

Medlemsstaterne fastsætter sanktioner for overtrædelse af de nationale bestemmelser, der træffes i medfør af dette direktiv, og træffer foranstaltninger til deres iværksættelse. Disse sanktioner skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning. Medlemsstaterne giver Kommissionen meddelelse om disse bestemmelser senest på den dato, der er nævnt i artikel 26, stk. 1, første afsnit, og om alle relevante senere ændringer så hurtigt som muligt.

Artikel 24 Ændring af direktiv 95/16/EF

I direktiv 95/16/EF foretages følgende ændringer:

1. Artikel 1, stk. 2 og 3, affattes således:

"2. I dette direktiv forstås ved elevator: et apparat, der betjener fastlagte niveauer ved hjælp af en elevatorstol, som bevæger sig langs faste styreskinner med en hældningsgrad på over 15% i forhold til det vandrette plan, og som er beregnet til at transportere:

- personer

- personer og gods.

Apparater, hvis elevatorstol bevæger sig ad en fuldstændig fast bane i rummet, selv om den ikke bevæger sig langs faste styreskinner, falder ind under dette direktivs anvendelsesområde.

3. Følgende omfattes ikke af dette direktivs anvendelsesområde:

- apparater til løft af personer eller personer og gods, hvis de bevæger sig med en hastighed på 0,15 m/s eller derunder

- tovinstallationer, herunder svævebaner

- elevatorer, der er specielt konstrueret og fremstillet til militære eller politimæssige formål

- lifte til løftning/sænkning af personer, fra hvilke der kan udføres arbejde

- elevatorer i mineskakter

- teatersceneelevatorer til personbefordring

- elevatorer installeret i transportmidler

- elevatorer, der hører til en maskine, og som udelukkende er bestemt til adgang til arbejdsstedet

- apparater til bevægelseshæmmede personer, hvor elevatorstolens bevægelse følger en trappes hældning

- rulletrapper og rullende fortove."

2. Punkt 1.2 i bilag I affattes således:

"1.2. Elevatorstol Elevatorstolen i hver elevator skal være en kabine. Denne kabine skal være konstrueret og fremstillet på en sådan måde, at areal og bæreevne svarer til det maksimale antal personer og elevatorens nominelt højeste mærkelast, som fastsat af fabrikanten.

Hvis elevatoren er bestemt til transport af personer og dens dimensioner tillader det, skal kabinen fremstilles og konstrueres på en sådan måde, at den ikke som følge af konstruktionen besværliggør eller forhindrer handicappede personers adgang til den eller brug af den, og på en sådan måde, at den kan forsynes med enhver form for passende udstyr, der gør det lettere for disse personer at benytte den".

Artikel 25 Ophævelse

Direktiv 98/37/EF ophæves.

Henvisninger til det ophævede direktiv gælder som henvisninger til nærværende direktiv og læses i henhold til den i bilag XIII anførte sammenligningstabel.

Artikel 26 Gennemførelse

1. Medlemsstaterne vedtager og offentliggør inden den 30. juni 2004 de nødvendige love og administrative bestemmelser for at efterkomme dette direktiv. De underretter straks Kommissionen herom.

De anvender de pågældende bestemmelser fra den 1. januar 2006.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2. Medlemsstaterne sender Kommissionen de nationale retsforskrifter, de udsteder på direktivets område.

Artikel 27 Ikrafttrædelse

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Artikel 28 Modtagere af direktivet

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

Formanden Formanden

BILAG I VÆSENTLIGE SIKKERHEDS- OG SUNDHEDSKRAV I FORBINDELSE MED KONSTRUKTION OG FREMSTILLING AF MASKINER

INDLEDENDE BEMÆRKNINGER

1. En maskines fabrikant eller dennes repræsentant skal foretage en risikoanalyse med henblik på at identificere alle de risici, der knytter sig til den pågældende maskine. Maskinen skal derefter konstrueres og fremstilles under hensyntagen til denne analyse.

2. De forpligtelser, der fastsættes i henhold til de væsentlige sikkerheds- og sundhedskrav, finder ikke kun anvendelse, når den pågældende risiko er til stede for den omhandlede maskine i forbindelse med anvendelse af denne under de af fabrikanten eller dennes repræsentant fastsatte forhold, men også ved anvendelse under forudseelige unormale forhold. Kravet om integration af sikkerheden (krav 1.1.2) og pligten til mærkning og levering af en brugsanvisning (krav 1.9 og 1.10.2) finder under alle omstændigheder anvendelse på samtlige maskiner med undtagelse af de maskiner, der er omhandlet i artikel 12, stk. 2, og som ikke indebærer risici.

3. De væsentlige sikkerheds- og sundhedskrav i dette bilag er bindende. Under hensyn til det tekniske stade og prohibitive økonomiske begrænsninger er det dog muligt, at de deri fastsatte mål ikke kan nås. Er dette tilfældet skal maskinen konstrueres og fremstilles med henblik på i videst mulige omfang at opfylde disse mål.

4. De væsentlige sikkerheds- og sundhedskrav er grupperet efter de forskellige kategorier af maskiner. Det er dog nødvendigt at tage hensyn til dette bilag i dets helhed for at kunne opfylde alle de relevante væsentlige krav. Maskiner indebærer en helhed af risici, som kan være behandlet i flere forskellige kapitler i dette bilag.

1. VÆSENTLIGE SIKKERHEDS- OG SUNDHEDSKRAV

1.1. Generelt

1.1.1. Definitioner

I dette bilag forstås ved:

(1) "farligt område": ethvert område inden i og/eller omkring en maskine, hvori en udsat persons tilstedeværelse indebærer en risiko for den pågældendes sikkerhed eller sundhed

(2) "udsat person": enhver person, der helt eller delvis befinder sig i et farligt område

(3) "operatør": den eller de person(er), der har til opgave at opstille og montere en maskine, få den til at fungere samt indstille, vedligeholde, rengøre, reparere og transportere denne

(4) "farlig situation": enhver situation, hvor en person udsættes for en eller flere risici

(5) "risiko": kombination af sandsynligheden for og alvoren af en beskadigelse eller belastning af sundheden, som kan opstå i en farlig situation.

(6) "afskærmning": maskindel, der specifikt anvendes til beskyttelse ved hjælp af en fysisk barriere

(7) "beskyttelsesanordning": anordning (bortset fra afskærmninger), der fjerner en potentiel risiko eller reducerer denne til et acceptabelt niveau, alene eller i forbindelse med en afskærmning.

1.1.2. Principper for integrering af sikkerheden

a) Maskinen skal fremstilles således, at den kan fungere, indstilles og vedligeholdes, uden at personer udsættes for risiko, når disse operationer foretages på de betingelser, der er foreskrevet af fabrikanten, men også under forudseelige unormale forhold. Formålet med de foranstaltninger, der træffes, skal være at fjerne enhver risiko for ulykke i maskinens samlede, forventede levetid, herunder også monterings- og afmonteringsfaser, nedlukning og skrotninger.

b) Ved valget af de bedst egnede løsninger skal fabrikanten tage hensyn til følgende principper i den anførte rækkefølge:

- så vidt muligt fjerne eller mindske risiciene (integrering af sikkerheden ved konstruktion og fremstilling af maskinen)

- træffe de nødvendige beskyttelsesforanstaltninger over for de risici, som ikke kan fjernes

- give brugerne oplysninger om de tilbageværende risici som følge af, at de trufne beskyttelsesforanstaltninger er ufuldstændige, anføre, om en særlig uddannelse er påkrævet, og meddele, om individuelt beskyttelsesudstyr er nødvendigt.

c) Ved konstruktionen og fremstillingen af maskinen og ved udarbejdelsen af brugsanvisningen skal fabrikanten eller dennes repræsentant ikke kun tage maskinens normale anvendelse i betragtning, men også den anvendelse af maskinen, der med rimelighed kan forudses. Maskinen skal konstrueres og fremstilles således, at det undgås, at den anvendes på en unormal måde, hvis en sådan anvendelsesmåde indebærer en risiko. Hvis det er relevant, skal brugsanvisningen indeholde oplysninger til brugeren om de måder, som det erfaringsmæssigt bør frarådes at anvende maskinen på.

d) Maskinen skal konstrueres og fremstilles således, at der tages hensyn til de forhold, som operatøren arbejder under som følge af den nødvendige eller forventede anvendelse af personlige værnemidler.

e) Maskinen skal leveres med alt det specialudstyr og alle de løsdele, der er væsentlige for, at maskinen kan indstilles, vedligeholdes og anvendes uden risiko.

1.1.3. Ergonomi

Ved normal anvendelse bør ubehag, træthed og psykisk belastning hos operatøren begrænses, så vidt det er muligt ifølge ergonomiske principper.

1.1.4. Materialer og produkter

De materialer, der anvendes ved fremstillingen af maskinen, eller de produkter, der anvendes og skabes ved dens anvendelse, må ikke indebære risici for de udsatte personers sikkerhed og sundhed.

Såfremt der i arbejdsgangen indgår væsker, skal maskinen være konstrueret og fremstillet således, at den kan anvendes uden risiko ved påfyldning, anvendelse, opsamling og udledning.

1.1.5. Belysning

Maskinen skal leveres med en for betjeningen tilpasset indbygget belysning på steder, hvor det kan medføre risici, at noget sådant ikke findes, selv om den omgivende belysning er normal.

Maskinen skal konstrueres og fremstilles på en sådan måde, at der ikke er generende skyggezoner, at belysningen er blændfri, og at der ikke opstår nogen farlig stroboskopisk effekt som følge af den leverede belysning.

Det væsentlige krav, der er omhandlet i punkt 3.1.2., gælder også for faste maskiner til udendørs anvendelse, der er beregnet til at blive brugt om natten.

Hvis visse indre dele regelmæssigt skal inspiceres, bør de være forsynet med egnet belysning. Det samme gælder for de områder, hvor der foretages indstilling og vedligeholdelse.

1.1.6. Konstruktion af maskinen med henblik på håndtering

Maskinen eller hver enkelt af dens forskellige dele skal:

- kunne håndteres på en sikker måde

- være indpakket eller konstrueret således, at den kan henstilles på en sikker måde og uden at der opstår beskadigelser.

Ved transport af maskinen og/eller af dens enkeltdele må der ikke kunne opstå farlige bevægelser eller risici, der skyldes manglende stabilitet, hvis maskinen og/eller dens enkeltdele håndteres i overensstemmelse med de anvisninger, der er givet af fabrikanten eller dennes repræsentant.

Når maskinens eller de forskellige maskindeles masse, dimensioner eller form ikke gør det muligt at transportere dem i hånden, skal maskinen eller hver enkelt af dens forskellige dele:

- enten være forsynet med indretninger, der gør det muligt at gribe dem med en løfteanordning

- eller være konstrueret på en sådan måde, at de kan forsynes med sådanne indretninger

- eller have en sådan form, at normale løfteanordninger let kan anvendes.

Når maskinen eller én af dens dele transporteres i hånden, skal de:

- enten let kunne transporteres

- eller omfatte gribeanordninger, der gør det muligt at transportere dem sikkert.

Der skal træffes særlige sikkerhedsforanstaltninger i forbindelse med håndtering af selv lette værktøjer og/eller maskindele, som kan være farlige.

1.2. Betjening

1.2.1. Betjeningssystemernes sikkerhed og pålidelighed

Betjeningssystemerne skal være konstrueret og fremstillet således, at de er sikre og pålidelige og således, at der ikke opstår farlige situationer. De skal navnlig være konstrueret og fremstillet således:

- at de kan modstå normale interne og eksterne belastninger

- at menneskelige betjeningsfejl ikke kan føre til farlige situationer.

1.2.2. Betjeningsanordninger

Betjeningsanordningerne skal være:

- tydelige og lette at identificere. Det anbefales af anvende piktogrammer

- anbragt, så de kan betjenes sikkert, hurtigt, uden spild af tid og entydigt

- konstrueret således, at der er et logisk forhold mellem betjeningsanordningens bevægelse og den udløste handling

- anbragt uden for de farlige områder, bortset fra om fornødent visse anordninger, f.eks. nødstop og indlæringskonsoller for robotter

- anbragt således, at betjeningen ikke medfører yderligere risici

- udformet eller beskyttet således, at risiko for utilsigtet udløsning af funktioner, hvorved der kan opstå fare, er forhindret

- fremstillet således, at de kan modstå den forventede belastning. Der skal lægges særlig vægt på nødstop, der kan blive udsat for store belastninger.

Såfremt en betjeningsanordning er konstrueret og fremstillet således, at flere forskellige handlinger er mulige, dvs. at dens aktionering ikke er entydig, skal den handling, der vil blive udløst, klart angives, og om fornødent bekræftes.

Betjeningsanordningerne skal være udformet således, at deres placering, bevægelse, mekaniske modstand og trækmodstand er forenelige med den udløste handling under hensyn til, hvad der er ergonomisk hensigtsmæssigt.

Maskinen skal være forsynet med signal- og overvågningsorganer, som man skal have kendskab til, for at maskinen skal kunne fungere på betryggende vis. Operatøren skal fra betjeningsstedet kunne aflæse disse organer.

Operatøren skal fra hvert betjeningssted være i stand til at sikre sig, at der ikke befinder sig nogen personer i de farlige områder.

Når dette er umuligt, skal betjeningssystemet være konstrueret og fremstillet således, at enhver igangsætning forudgås af et lyd- og/eller lyssignal, som giver den udsatte person tilstrækkelig tid og mulighed til hurtigt at forlade det farlige område eller forhindre maskinens igangsætning.

Om nødvendigt skal det sikres, at maskinen kun kan styres fra kontrolpulte, der er anbragt på et eller flere forudfastsatte områder eller steder.

1.2.3. Igangsætning

Maskinens igangsætning må kun kunne ske ved hjælp af en bevidst handling i forbindelse med en betjeningsanordning, der er beregnet hertil.

Det samme gælder:

- gentilkobling efter et stop, uanset årsagen til dette

- styring af en væsentlig ændring af funktionsforholdene.

Gentilkobling eller ændring af driftsforholdene kan dog ske ved bevidst påvirkning af en anden anordning end den fastsatte betjeningsanordning, hvis dette ikke medfører nogen farlig situation.

Som undtagelse fra ovennævnte krav kan det ved automatisk kørsel med et automatiseret anlæg tillades, at gentilkobling efter stop eller ændring af funktionsforholdene sker uden menneskelig indgriben, hvis dette ikke medfører farlige situationer for operatøren og/eller udsatte personer.

1.2.4. Stopanordninger

1.2.4.1. Normalt stop

Hver maskine skal være forsynet med en betjeningsanordning, som gør det muligt at standse hele maskinen på betryggende vis.

Hvert arbejdssted skal være forsynet med en betjeningsanordning til standsning af enten alle bevægelige dele i maskinen eller blot en del af disse, alt efter risikoen, og således, at maskinen frembyder sikkerhed.

Stopordren til maskinen skal have prioritet i forhold til igangsætningsordrerne.

Når maskinen eller dens farlige dele er standset, skal energitilførslen til de pågældende funktionsanordninger være afbrudt.

1.2.4.2. Nødstop

Alle maskiner skal være forsynet med et eller flere nødstop, hvormed umiddelbart truende farlige situationer og farlige situationer under udvikling kan forhindres.

Denne forpligtelse gælder ikke for:

- maskiner, hvor risikoen ikke kan mindskes ved montering af nødstop, enten fordi dette ikke nedsætter den for normal standsning nødvendige tid, eller fordi det ikke gør det muligt at træffe de særlige foranstaltninger, risikoen kræver

- håndbårne og håndstyrede maskiner.

Nødstoppet skal:

- omfatte let genkendelige og synlige betjeningsanordninger, som er hurtige at komme til

- forårsage standsning af den faretruende proces på så kort tid som muligt uden at medføre yderligere risiko

- eventuelt igangsætte eller gøre det muligt at igangsætte visse beskyttelsesbevægelser.

Nødstopanordningen skal være indrettet således, at den efter stopordre forbliver i stopstilling, til den bevidst tilbagestilles. Anordningen må ikke kunne blokeres, uden at stopordre udløses. Nødstoppet må kun kunne tilbagestilles ved en bevidst handling, og denne tilbagestilling må ikke bevirke, at maskinen går i gang, men kun muliggøre, at den kan starte igen.

1.2.4.3. Kombinerede anlæg

I forbindelse med maskiner eller maskindele, der er konstrueret til at arbejde i forening, skal disse konstrueres og fremstilles således, at stopanordningerne, herunder nødstoppene, ikke kun kan standse maskinen, men også alt udstyr før og/eller efter denne i arbejdsgangen, hvis fortsat kørsel af dette kan frembyde fare.

1.2.5. Omskifter for betjenings- eller funktionsmåde

Den valgte betjeningsmåde skal have prioritet i forhold til alle andre betjenings- eller funktionsmåder med undtagelse af nødstoppet.

Såfremt maskinen er konstrueret og fremstillet til at kunne anvendes efter flere betjenings- eller funktionsmåder, som giver forskellige sikkerhedsniveauer (f.eks. indstilling, vedligeholdelse, undersøgelse osv.), skal den være forsynet med en omskifter for betjenings- eller funktionsmåde, der kan aflåses i den enkelte stilling. Hver stilling på omskifteren må kun svare til en enkelt betjenings- eller funktionsmåde.

Omskifteren kan erstattes af andre anordninger, der gør det muligt at begrænse anvendelsen af visse af maskinens funktioner til visse grupper af operatører.

Såfremt maskinen ved visse operationer skal kunne fungere med neutraliserede beskyttelsesanordninger, skal omskifteren for betjenings- eller funktionsmåde samtidig:

- udelukke automatisk betjening

- kun tillade bevægelser ved vedvarende påvirkning af betjeningsanordninger

- kun tillade, at farlige bevægelige dele fungerer under øgede sikkerheds foranstaltninger, og uden mulighed for risici, der skyldes sammenkædede sekvenser

- forhindre enhver bevægelse, der, ved bevidst eller utilsigtet at påvirke maskinens indre sensorer, vil kunne frembyde en fare samt enhver ukontrolleret bevægelse.

Desuden skal operatøren fra indstillingsstedet fuldt ud kunne styre funktionen af de dele, han betjener.

1.2.6. Svigt i energitilførslen

Afbrydelse, genetablering efter afbrydelse eller variation, opad eller nedad, i energitilførslen til maskinen må ikke skabe farlige situationer.

1.2.7. Svigt i styringskredsløbet

En fejl, der påvirker styringskredsløbets logik, et svigt i eller en forringelse af styringskredsløbet må ikke skabe farlige situationer.

1.2.8. Software

Eventuelt software til dialog mellem operatøren og betjenings- eller kontrolsystemet skal være brugervenligt udformet.

1.3. Beskyttelsesforanstaltninger mod mekaniske risici

1.3.1. Stabilitet

Maskinen samt dens dele og udstyr skal være konstrueret og fremstillet således, at den er tilstrækkelig stabil til at kunne anvendes uden risiko for, at den vipper, vælter eller der opstår utilsigtede bevægelser.

Dette krav gælder også under transport, montering, afmontering og skrotning samt enhver anden handling, som maskinen indgår i.

Hvis selve maskinens form eller den planlagte installation ikke tillader en tilstrækkelig stabilitet, skal den være forsynet med egnede fastgørelsesmidler, som angives i brugsanvisningen.

1.3.2. Brudfare under anvendelse

Maskindele, herunder forbindelsesdelene, skal kunne modstå de belastninger, de udsættes for i forbindelse med anvendelse.

De anvendte materialer skal være tilstrækkeligt modstandsdygtige og tilpassede til anvendelsesmiljøet.

Fabrikanten eller dennes repræsentant skal i brugsanvisningen angive, hvordan og hvor ofte vedligeholdelse og inspektion skal foretages af sikkerhedsmæssige hensyn. Han angiver eventuelt, hvilke dele der er udsat for slid, samt kriterierne for udskiftning.

Hvis der trods de trufne foranstaltninger fortsat er risiko for sprængning eller brud, skal de pågældende bevægelige dele monteres og afskærmes, så dele af dem ikke kan spredes, og så de ikke kan ramme arbejdsstederne.

Hårde eller bløde rør, der indeholder væsker, især under højtryk, skal kunne modstå de forventede interne og eksterne belastninger. De skal være solidt fastgjort og/eller beskyttet mod eksterne belastninger af enhver art. Der skal træffes sikkerhedsforanstaltninger til, at de i tilfælde af brud ikke medfører risici.

Såfremt arbejdsstykket automatisk føres frem mod værktøjet, skal følgende betingelser være opfyldt for at undgå risici for de udsatte personer:

- ved kontakten mellem værktøj og arbejdsstykke skal værktøjet have nået sine normale arbejdsvilkår

- når værktøjet igangsættes og/eller standses (bevidst eller ved et uheld), skal den bevægelse, der fører arbejdsstykket frem, og værktøjets bevægelse være samordnet.

1.3.3. Risici i forbindelse med genstandes fald og udslyngning

Der skal træffes foranstaltninger til at forhindre fald eller udslyngning af genstande, som kan udgøre en risiko.

1.3.4. Risici i forbindelse med overflader, kanter, hjørner

Almindeligt tilgængelige maskindele må ikke, for så vidt deres funktion gør det muligt, have skarpe kanter, skarpe hjørner eller ru overflader, som kan medføre personskade.

1.3.5. Risici i forbindelse med kombinerede maskiner

Når maskinen er beregnet til at kunne udføre flere forskellige operationer med manuel ilægning af emnet mellem hver funktion (kombineret maskine), skal den konstrueres og fremstilles således, at de enkelte dele kan anvendes særskilt, uden at de øvrige dele udgør en fare eller er til gene for den udsatte person.

Med henblik herpå skal de enkelte dele, såfremt de ikke er fuldstændigt beskyttet, kunne igangsættes eller standses individuelt.

1.3.6. Risici i forbindelse med forskelle i værktøjets rotationshastighed

Hvis en maskine skal kunne fungere under forskellige anvendelsesbetingelser, skal den være konstrueret og fremstillet således, at valg af og indstilling til disse betingelser kan foretages sikkert og pålideligt.

1.3.7. Forebyggelse af risici i forbindelse med bevægelige dele

Maskinens bevægelige dele skal være konstrueret, fremstillet og anbragt således, at enhver risiko for kontakt, som kan medføre ulykker, undgås, eller skal, hvis der stadig er risiko, være forsynet med afskærmninger eller beskyttelsesanordninger.

Der bør træffes alle nødvendige foranstaltninger til at hindre utilsigtet standsning af de bevægelige arbejdsdele. I tilfælde af, at der trods de forholdsregler, der er truffet, alligevel kan indtræde standsning, skal der sørges for særlige beskyttelsesanordninger og særligt værktøj, således at det er muligt på ny at igangsætte de pågældende dele uden risiko.

Disse særlige beskyttelsesanordninger skal anføres i brugsanvisningen og eventuelt ved en angivelse på maskinen.

1.3.8. Valg af beskyttelse mod risici forårsaget af bevægelige dele

Afskærmninger eller beskyttelsesanordninger, der anvendes som beskyttelse mod risici forårsaget af bevægelige dele, skal vælges i forhold til den foreliggende risiko. Nedenstående angivelser skal anvendes ved udvælgelsen.

1.3.8.1. Bevægelige, kraftoverførende dele

Afskærmninger, der er udformet til at beskytte udsatte personer mod risici som følge af bevægelige, kraftoverførende dele skal være:

- enten faste afskærmninger, som omhandlet i punkt 1.4.2.1.

- eller løse afskærmninger af type A, som omhandlet i punkt 1.4.2.2.

Sidstnævnte løsning skal benyttes, når det forventes, at der ofte skal foretages indgreb.

1.3.8.2. Bevægelige dele, der bidrager direkte til arbejdet

Afskærmninger eller beskyttelsesanordninger, der er udformet til at beskytte udsatte personer mod risici som følge af bevægelige dele, der bidrager til arbejdet, skal være:

- enten faste afskærmninger, som omhandlet i punkt 1.4.2.1.

- eller løse afskærmninger af type B, som omhandlet i punkt 1.4.2.2.

- eller beskyttelsesanordninger, som omhandlet i punkt 1.4.3.

Når adgangen til visse bevægelige dele, der bidrager til gennemførelsen af arbejdet, ikke kan forhindres helt eller delvist under deres funktion, idet de operationer, der skal gennemføres, kræver, at operatøren arbejder i nærheden af dem, skal disse elementer, så vidt det er teknisk muligt, være forsynet:

- med faste afskærmninger, der forhindrer adgang til de dele, der ikke anvendes til arbejdet

- eller justerbare afskærmninger, som omhandlet i punkt 1.4.2.3.

1.3.9. Risici i forbindelse med utilsigtede bevægelser

Når en del af en maskine er blevet standset, må det sikres, at dens tilbageløb fra den stilling, hvori den er blevet standset, uanset årsagen til standsningen og uden at betjeningsanordningerne påvirkes, ikke skaber fare for udsatte personer.

1.4. Kendetegn ved afskærmninger og beskyttelsesanordninger

1.4.1. Generelle krav

Afskærmninger og beskyttelsesanordninger:

- skal være solidt fremstillet

- skal være solidt fastgjorte

- må ikke forårsage yderligere risici

- brugen heraf må ikke uden videre kunne omgås eller sættes ud af drift

- må ikke kunne forblive på plads, når deres fastgørelsesmidler mangler

- skal være placeret tilstrækkeligt langt fra det farlige område

- må ikke mere end højst