EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 13.7.2011 
SEK(2011) 892 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
Ledsagedokument til 
Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning  
 om den fælles fiskeripolitik 
{KOM(2011) 425 endelig} 
{SEK(2011) 891 endelig}  
 
DA 1   DA 1. PROBLEMSTILLING  
1.1. FFP fungerer ikke  
Den nuværende FFP har ikke kunnet sikre bæ redygtig udnyttelse af levende akvatiske 
ressourcer til trods for de nye  styringsredskaber, som blev taget i brug i 2002, nemlig 
langsigtede forvaltningsplaner, som tilsigtede udnyttelse af fiskebestandene på bæredygtige 
niveauer og genopbygning af overfiskede best ande, og regionale rådgivende råd, som 
tilsigtede at fremme dialogen blandt  aktørerne og med Kommissionen.  
De problemer, som ligger til grund for de nne manglende succes, er sammenkoblede. 
Overkapacitet er den væsentligste årsag til overfiskning. Reduktionen af kvoter, hvis sigte har 
været at bremse overfiskning, har imidlertid gj ort overkapaciteten endnu større. Overkapacitet 
fører tilsvarende til ringe økonomisk ydeevne  i fangstsektoren — men ringe økonomisk 
ydeevne giver incitament til overfiskning som kortsigtet løsning på problemet med faldende indtægter. Det er også baggrunden for industriens gentagne anmodninger om offentlig økonomisk støtte, som opretholder overkapacite ten og fremmer afvigelse fra videnskabeligt 
baserede anbefalinger ved fast sættelse af TAC (samlede t illadte fangstmængder). Under 
hensyntagen til disse forbindelser kan problemerne rangordnes som følger:  
• Hovedproblemet i forbindelse med FFP er den manglende miljømæssige bæredygtighed 
som følge af overfiskning . Alle andre problemer bidrager  hertil. Flådeoverkapacitet, 
afvigelse fra videnskabeligt baserede anbe falinger ved fastsættels e af TAC og manglende 
prioritering ved opstilling af  mål er de væsentligste år sager til overfiskning. Relativ 
stabilitet, det høje udsmidsniveau, ringe ef terkommelse og manglen på tilstrækkelige 
videnskabeligt baserede anbefa linger er yderligere årsager. 
• Det andet problem er ringe økonomisk bæredygtighed , navnlig for fangstsektoren. Mange 
flåder er urentable og sårbare over for ude fra kommende chokpåvi rkninger (f.eks. høje 
brændstofpriser).  
• Det tredje problem er den ma nglende sociale bæredygtighed , som primært berører 
fangstsektoren og områder, der er afhængige  af fiskeri. Lave lønninger og alvorlige 
sikkerhedsrisici betyder, at fangstsektoren i kke kan tilbyde attraktive job til potentielle nye 
generationer af fiskere. Derfor  har beskæftigelsen, navnlig i fangstsektoren, været faldende 
i de sidste 15 år i mange område r, der er afhængige af fiskeri. 
• For det fjerde har FFP en meget kompleks lovramme , som fremmer mikrostyring og 
hæmmer opnåelse af miljømæssig bæredygtighed. 
• Det eksterne aspekt af FFP  har også fungeret dårligere end forventet, navnlig med hensyn 
til miljømæssig bæredygtighed, men også hvad angår international governance. 
1.2. Hvem berøres af FFP og hvordan? 
Aktører  Beskrivelse  Hovedinteresser  
Fangstsektoren i EU  EF-fartøjsejere og -besætning  Opretholdelse af re ntabilitet og udkomme  
Afhængige 
forretningsområder og 
samfund  Forretningsområder og samfund, som er 
afhængige af fiskeri  Opretholdelse af re ntabilitet og udkomme  
 
DA 2   DA Forarbejdningssektoren  Dem, der forarbejder råmateriale – såvel 
importeret som fa nget i EF-farvande  Opretholdelse af rent abilitet og udkomme, 
stabile forsyninger  
Sektorregulatorer  Nationale, regionale og lokale organer, som 
regulerer fiskeriet  Sikring af en velfungerende, effektiv og 
praktisk forvaltningsramme, som afbalancerer 
en lang række aktørbehov  
Sektorforskning  Videnskabelige fors kningsorganer, som 
bidrager til opretholdelse og forvaltning af 
bestandene  Bidrag til en effektiv fiskeriforvaltning 
gennem rettidig adgang til  fyldestgørende data 
af høj kvalitet  
Forbrugere  Dem, der indtager fiskeriprodukter  Tilgængelighed, pris, kvalitet og næringsværdi 
for fiskeriprodukter med varierende grader af 
miljøkontrol  
Lande uden for EU  Fiskerisektor i konkurrence med EU-flåderne. 
Akvakulturprodukter, eksportører til EU. 
Myndigheder i lande uden for EU, som 
modtager betalinger i henhold til FPA  Modstridende interesser hos dem, der opfatter 
EU som et meget vigtigt eksportmarked og 
som en kilde til omsætning, og små lokale 
fiskersamfund, der er oppe mod konkurrence 
fra EU-flåder på fiskeri uden for EU med 
hensyn til adgangen til lokale ressourcer  
Ngo'er, civilsamfundet 
og EU-borgere  Ngo'er, der er fortalere for bæredygtig 
forvaltning af fiskeri 
Den bredere offentlighed med interesse for og 
bekymring for fiskeriet og havmiljøet  Bevarelse af fiskeressourcerne, den marine 
biodiversitet og oceaners, floders og søers 
herlighedsværdi  
1.3. Hvorfor er offentlig indgriben nødvendig? 
Fiskeri er karakteriseret ve d "Tragedy of the Commons": In divider, der varetager egne 
interesser, har tendens til at overudnytte en fælles ressource , idet de er i konkurrence med 
andre, når de fanger "deres" ande l. Det, der fanges af én fisker  i dag, kan ikke fanges af en 
anden i morgen. De fangstomkostninger, andre pålægges (færre fisk til rådighed for fangst, 
beskadigelse af habitatet osv.), tager fiskere ik ke hensyn til, når de tr æffer deres beslutninger 
om fiskeri. I fravær af regulerende indgrib en vedrørende adgangen vil bestandene blive 
udnyttet i omfang, der vil mindske dem og fø re til erhvervsforårsaget udryddelse. Det 
berettiger regulerende indgriben og i ndebærer et skift væk fra holdningen " Ingen EU-
indblanding ". 
2. EU' S RET TIL INDBLANDING  
I henhold til artikel 3, li tra d), i traktaten om Den Europæis ke Unions funktionsmåde (TEUF) 
har Unionen enekompetence for bevarelse af ha vets biologiske ressourcer inden for rammerne 
af FFP. I henhold til artikel 4, stk. 2, litra d), ha r Unionen delte kompetencer for resten af 
FFP.  
Den sidste reform af FFP fandt sted i 2002. De n blev gennemført ved Rådets forordning (EF) 
nr. 2372/2002 af 20. december 2002. Artikel 35 heri indeholder en specifik bestemmelse om 
en gennemgang inden udgangen af 2012 med he nsyn til kapitel II [Bevarelse og 
bæredygtighed] og III [Justering af fiskerikapaciteten] . Konklusionerne i Revisionsrettens 
særrapport om FFP fra 2007 samt Kommissionens  egen vurdering af  den nuværende FFP tog 
imidlertid skridtet videre end den forpligtels e og foreslår en gennemgribende reform af FFP . 
 
DA 3   DA 3. MÅLENE MED FFP 
3.1. Målene med FFP i henhold til traktaten 
Målene  for FFP er anført i artikel 3, litra d), artikel 4, litra d), og artikel 38 og 39 i TEUF. 
Artikel 11 er også relevant, idet der i denne artikel er anført, at "miljøbeskyttelseskrav skal 
integreres i udformningen og gennemførelsen af Unionens politikker og aktioner, især med 
henblik på at fremme en bæredygtig udvikling". I henhold til ar tikel 39 er målene med FFP, 
som er de samme som for landbrug, følgende: 
• at forøge landbrugets produk tivitet ved fremme af de n tekniske udvikling, ved 
rationalisering af landbrugsproduktionen og ved den bedst mulige anvendelse af 
produktionsfaktorerne, især arbejdskraften 
• herigennem at sikre landbr ugsbefolkningen en rimelig levestandard, især ved en 
forhøjelse af de individu elle indkomster for de i la ndbruget beskæftigede personer 
• at stabilisere markederne 
• at sikre forsyningerne 
• at sikre forbrugerne rimelig e priser på landbrugsvarer. 
Disse mål er de samme som for den fælles lan dbrugspolitik (FLP), men skal ses specifikt i 
sammenhæng med fiskerisektoren. 
3.2. De generelle mål for reformen 
Den reformerede FFP vil føre til miljømæ ssig, økonomisk og social bæredygtighed med 
hensyn til udnyttelse af fiskeressourcerne. Ud fra en lovgivningsmæssig synsvinkel er alle 
disse mål lige vigtige, og ingen af de m kan opfyldes uafhængigt af de andre.  
Miljømæssig bæredygtighed er imidlertid hjørnestenen  for opnåelse af succes med FFP.  
Analysen i konsekvensvurde ringen bekræftede, at uden flere markedsforbedringer i 
bestandenes situation forbliver den økonomis ke og sociale bæredygtighed begrænset.  Den 
dårlige situation for mange bestande er beskrevet i problemstillingsafsnittet. Løsning af problemet vil kræve, at fiskeritrykket tilp asses med henblik på opnåelse af miljømæssig 
bæredygtighed.  
3.2.1.  Miljømæssig bæredygtighed 
Miljømæssig bæredygtighed vil sige udnyttelse af  bestandene på en måde, som ikke får 
negative følger for deres fremtidige udnyttelse.  Dette er ensbetydende med at pålægge et 
fiskeritryk, som er i overensstemmelse med deres maksimalt bæredygtige udbytte (MSY), 
med sigte på snarest og så vidt muligt senest i 2015 at nå disse mål for nedfiskede bestande. 
Opnåelse af miljømæssig bæredygtighed vil også sikre overholdelse af den forpligtelse, at 
havmiljøer opnår god miljøtilstand senest i 2020 som anført i havstrategi-rammedirektivet. 
Opnåelse af miljømæssig bæredygtighed indebærer: a) eliminering af overfiskning på kort sigt 
 
DA 4   DA b) reduktion af overkapacitet og udsmid i videst muligt omfang 
c) oprettelse af et system fo r beslutningstagning, som er i overensstemmelse med langsigtet 
bæredygtighed, er fleksibelt og kan tilpasses til lokale forhold  
d) tilskyndelse af industrien til at påtage sig me re ansvar for resultaterne og til at overholde 
lovgivningen 
e) forbedring af tilgængeligheden af vide nskabeligt baserede anbefalinger og økonomiske 
data. 
3.2.2.  Økonomisk bæredygtighed 
Økonomisk bæredygtighed betyder, at flåderne er rentable og økonomisk levedygtige på lang 
sigt. Det samme gælder for de  beslægtede forarbejdningsaktiv iteter, hjælpeaktiviteter og 
akvakulturaktiviteter, der udføres inden fo r de grænser, som miljømæssig bæredygtighed 
indebærer, og i sammenhæng med det konku rrencebaserede globale marked og de 
opdukkende forbrugsmønstre. 
3.2.3.  Social bæredygtighed  
Social bæredygtighed indebærer om dannelse af fiskerierhvervet og beslægtede aktiviteter, så 
denne sektor kan tilbyde attraktive job, der muli ggør en rimelig levestandard for dem, der er 
afhængige af dem, og sikrer fiskersamfundene s levedygtighed. Social bæredygtighed på disse 
områder skal være baseret på økonomisk diversif icering til beslægtede maritime aktiviteter ud 
over selve fiskeriet. 
3.2.4.  Andre mål: forenkling og redukti on af den administrative byrde 
Reformen af FFP vil skulle bidrage til EU's generelle mål med hensyn til reduktion af den 
administrative byrde. Forenkling  indebærer reduktion af antallet af forskrifter og deres 
kompleksitet og integrering af offentlig finansiering i ét finansielt instrument. Med hensyn til den administrative byrde
 omfatter reformen ikke et kvan tificerbart makromål, eftersom 
Kommissionens nuværende politik på det område udløber ved udgangen af 2012. 
4. LØSNINGSMODELLER  
Muligheden status quo (SQ)  er at videreføre den nuværende FFP, men under hensyntagen til 
nyere lovgivning, navnlig langsigtede forva ltningsplaner, som er under udarbejdelse, 
kontrolforordningen og IUU-forordningen. SQ er ensbetydende med FFP, som den vil se ud i 
januar 2013. Dette fungerer som en benc hmark for alle reformmuligheder. 
Mulighed 1 tilsigter opnåelse af miljømæs sig bæredygtighed inden for en fleksibel 
tidshorisont, samtidig med at den begræns er de kortsigtede negative økonomiske og 
sociale konsekvenser .  
Hovedkomponenterne er: a) opnåelse af Fmsy (maksimalt bæredygtigt fiskeriudbytte) hurtigst muligt, men med en 
maksimal TAC-reduktion fra år til år på 25
 % (som i de nuværende langsigtede 
 
DA 5   DA forvaltningsplaner). Som følge heraf vil nogle be stande nå Fmsy efter 2015 (men ikke senere 
end i 2020) 
b) anvendelse af "mest værdiful d"-reglen for blandet fiskeri 
c) anvendelse af individuelle omsættelige kvoteandele (ITR) t il eliminering af overkapacitet. 
ITR vil være obligatoriske fo r industriflåder og frivillige fo r mindre flåder og gennemføres 
over fire år. Muligheden for omsætning af kvot eandele vil være begrænset til medlemsstater 
d) offentlig finansiel støtte fokuseret på re formen; flådesubsidier (akse 1 i den nuværende EFF 
[Den Europæiske Fiskerifond] ) vil blive bragt til ophør 
e) den fælles markedsordning fokus erede på markedsføring, reklame og 
markedsdifferentiering for lokale produkter 
f) omkostningerne til fiskerilicenser i henhold til fiskeripartnerskabsaftalerne (FPA) vil lidt 
efter lidt blive båret af skibsejerne. 
Mulighed 2 tilsigter opnåelse af milj ømæssig bæredygtighed uden fleksibilitet 
vedrørende tidshorisonten . Denne mulighed tilsigter opnåelse af miljømæssig 
bæredygtighed ved udgangen af 2015 uanset de kortsigtede økonomiske og sociale konsekvenser. Den er baseret på den meget stærke forudsætning, at  der vil være tilstrækkelige 
videnskabeligt baserede anbefalinger til rådigh ed inden for denne meget korte tidsramme.  
Hovedkomponenterne er: 
a) Fmsy skal opnås inden for fire  år fra reformens ikrafttræden 
b) anvendelse af "mest følsom"-reglen for blandet fiskeri c) anvendelse af ITR til elim inering af overkapacitet, men med omsætning tilladt internt 
blandt medlemsstaterne 
d) offentlig finansiel støtte og den fælles markedsordning ophører, og  e) fiskeripartnerskabsaftaler ne bringes gradvis til ophør. 
Mulighed 3 tilsigter opnåelse af miljømæ ssig bæredygtighed inden for en tidsramme, 
som minimerer de negative sociale konsekvenser.  Denne mulighed minimerer de 
kortsigtede økonomiske og sociale konsekvenser ved at  give sektoren ekstra tid til at nå Fmsy 
og implementere ITR. 
Hovedkomponenterne er: a) opnåelse af Fmsy hurtigst muligt, men med en maksimal TAC-reduktion fra år til år på 
15
 %, således at flere bestande førs t når Fmsy-niveauer sidst i perioden 
b) anvendelse af "mest værdiful d"-reglen for blandet fiskeri 
c) anvendelse af ITR som ved mulighed 1, men med længere implementeringsperiode 
d) offentlig finansiel støtte fokuseret på re formen, men med mere opmærksomhed på sociale 
problemer 
e) begrænset gennemgang af den fælle s markedsordning, så nogle former for 
markedsindgriben bibevares. 
 
DA 6   DA Mulighed 4 tilsigter opnåelse af miljømæs sig bæredygtighed inden for en fleksibel 
tidshorisont, samtidig med at den begræns er de kortsigtede negative økonomiske og 
sociale konsekvenser, men uden EU-ledet ITR.  Denne mulighed svarer til mulighed 1, men 
uden ITR, der takler overkapacitet. Medlemsstat er kan frit vælge, om de vil implementere 
ITR. 
Der blev desuden analyseret  to yderligere muligheder: 
Mulighed 1a  er ensbetydende med mulighed 1, men gør brug af "mest følsom"-reglen for 
blandet fiskeri, jf. mulighed 2. 
Mulighed 2a  svarer til mulighed 2, men gør brug af  den maksimale TAC-reduktion fra år til 
år på 25  % som ved mulighed 1. 
5. VURDERING AF MULIGHEDERNE  
Den anvendte metodik fastlagde: 
a) målbare målværdier for målene og b) et sæt konsekvensindikatorer til måling af  fremskridt hen mod målene. Yderligere 
indikatorer måler governance, administrativ byr de og forenkling. Værdien af indikatorerne 
måles og sammenlignes for 2012, 2017 og 2022 (2020 for miljøresultater). 
Konsekvensanalysen kombinerer kvantitativ og kvalitativ analyse.  
5.1. Miljømæssig bæredygtighed 
Alle reformmuligheder overgår klart SQ-muligheden med hensyn til miljømæssig 
bæredygtighed. Mulighed 2 forekommer at ville give de bedste resultater både på kort og lang 
sigt. Dens miljøkomponent er imidlertid uigenne mførlig som følge af den meget korte tid, der 
er til rådighed til at udarbej de de nødvendige videnskabeli ge anbefalinger. Mulighed 1a
 er den 
bedste. Mulighed 1, 2a og 3 vil give udmærke de resultater, dog ikke helt på højde med 
mulighed 1a, navnlig ikke ved udgangen af  2020. Opretholdelsen af overkapacitet ved 
mulighed 4 vil reducere dens miljøresultater betydeligt. 
Mulighed 1a har det største potentiale til re duktion af uønsket fangst ved at kombinere de 
bedste miljøresultater, "mest følsom"-reglen for blandet fiskeri, ITR og regionaliserings-
komponenten. "Mest værdifuld"-reglen ved mulighed 1 begrænser dens potentiale for 
udsmidsreduktion. 
SQ-muligheden og mulighed 4 vil føre til den største flåde, både på kort og lang sigt. 
Mulighed 1 og 3 vil give de største flådereduktioner. 
5.2. Økonomisk bæredygtighed 
Med SQ-muligheden opnås der ikke økonom isk bæredygtighed. Mulighed 1 (og 1a)  vil give 
de bedste resultater både på kort og lang sigt. Mulighed 2 vil give noget bedr e resultater end 
mulighed 2a og 3. Mulighed 4 vil give bet ydeligt ringere resultater som følge af 
opretholdelsen af overkapacitet. 
Den forarbejdningssektor, som er afhængig af importerede råmaterialer, vil ikke blive 
påvirket. Med hensyn til forarbej dning af lokale fangster vil muli ghed 1 og 1a give de bedste 
 
DA 7   DA resultater både på kort og langt sigt. Med hensyn til hjælpeydelser, som er afhængige af 
flådestørrelsen, vil SQ-muligheden efterfulgt af mulighed 4 give de  bedste resultater. 
5.3. Social bæredygtighed 
Alle muligheder indebærer et betydeligt fald i beskæftigelsen inden for fangstsektoren. Som 
følge af en mindre flådereduktion vil dette fa ld være relativt mi ndst ved valg af SQ-
muligheden tæt fulgt af mulighed 4. Med hens yn til lønninger vil resultaterne for SQ-
muligheden imidlertid være særdeles ringe, hvorimod dem for mulighed 1 (og 1a) vil være 
særdeles gode. Kombinationen af  beskæftigelse og lønninger vise r, at mulighed 1 (og 1a) vil 
give de bedste resultater.  
5.4. Forenkling og de administrative byrder 
Med hensyn til forenkling  vil enhver anden mulighed være bedre end SQ. De regionale tiltag i 
henhold til mulighed 1 (og 1a), 2 (og 2a) og 4 vil desuden føre til en endnu mere forenklet 
FFP.  
Med hensyn til forvaltningsomkostninger  vil indhentning af videns kabelige anbefalinger og 
økonomiske data medføre en væsentlig forøgels e. Indføringen af ITR vil føre til en vis 
administrativ byrde  for medlemsstater og for EU; en de l af disse omkostninger kan sendes 
videre ud i sektoren. Endelig vil elimineri ngen af fiskeripartner skabsaftalerne eller 
fartøjsejernes betaling af adgangsomkostninge rne reducere forvaltningsomkostningerne på 
EU-niveau. Samlet set vil SQ-muligheden være  billigst, efterfulgt af mulighed 4, da 
indføringen af ITR ikke vil være forbundet med omkostninger.  Mulighed 1a vil være dyrest 
som følge af behovet for at indhente videnska belige anbefalinger for de mest følsomme 
bestande. 
5.5. Det eksterne aspekt 
Mulighed 1 (og 1a)  vil give de bedste resultater. 
 
DA 8   DA  
6. SAMMENLIGNING AF LØSNINGSMODELLER : DE(N) FORETRUKNE LØSNING (ER) 
Figur 1 — Sammenligning af muligheder. EU-niveau 2017  
Status
quoMulighed
1Mulighed
2Mulighed
3Mulighed
4Mulighed
2aMulighed
1a
1. Miljømæssigt 2. Økonomisk 3. Socialt
4. Governance 5. Andet internt0%50%75%Procentdel af indikatorer, 
som når målværdien
 
Figur 2 — Sammenligning af muligheder. EU-niveau 2022  
1. Miljømæssigt
2. Økonomisk
3. Socialt
4. Governance
5. Andet interntStatus quo
Mulighed 1
Mulighed 2
Mulighed 3
Mulighed 4
Mulighed 2a
Mulighed 1a
0%50%75%Procentdel af indikatorer, som 
når målværdien
 
Mulighed 1 og 1a vil samlet set give de bedste kombinerede resultater. En  undersøgelse af fire 
regioner, som er afhængige af fiskeri (Bretagn e, Galicien, Sicilien og Skotland) bekræfter 
disse resultater på regionalt ni veau. Mulighed 1 (og 1a) vil også give de bedste resultater med 
hensyn til det eksterne aspekt. 
 
DA 9   DA 7. OVERVÅGNING OG EVALUERING  
De årlige fremskridt vil blive overvåget på gr undlag af videnskabelige anbefalinger for Fmsy-
målet og økonomiske/sociale data modtaget fra medlemsstater for økonomisk og social 
bæredygtighed. 
Med hensyn til evaluering vil det tage et stykke  tid, før resultaterne af den reformerede FFP 
viser sig, så der kan eventuelt foretages en  midtvejsevaluering for 2017, som er det tidspunkt, 
modelleringen er foretaget for. Evalueringen vil skulle sammenligne de forventede og faktiske 
værdier af følgende indikatorer: 
• miljøvirkninger : bestande, hvor Fmsy er opnået, fl ådestørrelse og fremskridt med 
hensyn til ITR 
• økonomiske virkninger : indkomst, BVT, omsætning/nulpunktsomsætning og 
nettofortjenstmargen 
• sociale virkninger : beskæftigelse (FTE, omregnet til fuldtidspersoner) og 
besætningsløn pr. FTE 
Tallene for 2017 vil være tilgængelige i 2019. Ev alueringen skal derfor foretages i 2019.