A.Indledning

Det er en stor udfordring for vores samfund at beskytte vores demokratiske processer og institutioner mod desinformation . Med henblik på at løse dette problem har EU opbygget en stærk ramme for en koordineret indsats, der på alle punkter er i overensstemmelse med europæiske værdier og grundlæggende rettigheder.

Europæisk demokrati er kun så stærkt, som borgernes aktive deltagelse gør det. Den rekordhøje valgdeltagelse ved de seneste valg til Europa-Parlamentet viser, hvor meget europæerne ønsker at være med til at forme deres Unions fremtid.

Mens det stadig er for tidligt at drage endelige konklusioner om desinformationsniveauet og dets betydning for valgene, står det klart, at de foranstaltninger, der er truffet som led i den fælles handlingsplan for bekæmpelse af desinformation og den tilhørende såkaldte valgpakke, har bidraget til at forhindre angreb og afsløre desinformation. Tilskyndet af disse foranstaltninger har talrige journalister, faktatjekkere, platforme, nationale myndigheder, forskere og civilsamfundsorganisationer bidraget til at øge kendskabet til, hvordan man imødegår denne trussel. Offentlighedens øgede kendskab har for sin del gjort det sværere for ondsindede aktører at manipulere den offentlige debat.

Der er dog ikke tid til at slappe af. Kampen mod desinformation skal fortsætte. Der er tale om en langsigtet udfordring, som berører alle dele af vores samfund og kræver et vedholdende engagement og vedvarende bestræbelser. Der skal gøres mere for at beskytte Unionens demokratiske processer og institutioner mod manipulation og desinformation.

Denne rapport fra Kommissionen og den højtstående repræsentant indeholder en foreløbig vurdering af de fremskridt, der er gjort indtil nu, og de primære erfaringer, der kan bruges fremover. Den forklarer nærmere, hvordan handlingsplanen og valgpakken har bidraget til bekæmpelsen af desinformation i forbindelse med afholdelsen af valgene til Europa-Parlamentet. Desuden tjener den som Kommissionens og den højtstående repræsentants bidrag til Det Europæiske Råds møde den 20.-21. juni 2019.

B.Vejen til en koordineret tilgang til bekæmpelse af desinformation

Med vedtagelsen af handlingsplanen for bekæmpelse af desinformation har Kommissionen og den højtstående repræsentant opbygget en stærk ramme for bekæmpelsen af trusler såvel inden for EU som uden for EU. Alle relevante aktører, heriblandt EU-institutionerne, medlemsstaterne, erhvervslivet og civilsamfundet har spillet en rolle på følgende fire indsatsområder:

1.EU har ved hjælp af taskforcerne for strategisk kommunikation og EU-enheden for analyse og udveksling af oplysninger om hybride trusler i EU-Udenrigstjenesten forbedret sin evne til at opdage og imødegå desinformation. EU har også forbedret den koordinerede indsats ved at oprette et system for hurtig varsling, der gør det lettere at udveksle oplysninger mellem medlemsstaterne og EU-institutionerne.

2.EU har ved hjælp af en frivillig kodeks om desinformation samarbejdet med onlineplatforme og erhvervslivet om at øge gennemsigtigheden i politisk kommunikation og forebygge, at platformenes tjenester bliver brugt til manipulation. Dette betyder, at brugerne ved, hvorfor de får vist bestemt politisk indhold og reklamer, hvor det stammer fra, og hvem der står bag.

3.Kommissionen og den højtstående repræsentant har i samarbejde med Europa-Parlamentet bidraget til at øge kendskabet til og modstandsdygtigheden over for desinformation i samfundet, navnlig gennem mere faktabaserede kommunikation og en fornyet indsats for at fremme mediekendskabet.

4.Kommissionen har støttet medlemsstaternes bestræbelser for at sikre integritet i forbindelse med valg og styrke modstandsdygtigheden i Unionens demokratiske systemer ved at fremme samarbejde, yde rådgivning og bistand og ved hjælp af lovgivningsmæssige foranstaltninger.

1.Forbedring af evnen til at opdage desinformation og styrkelse af den koordinerede indsats

Kommissionen og den højtstående repræsentant har styrket Unionens evne til at opdage, analysere og blotlægge desinformation og til at sikre en koordineret indsats, navnlig gennem systemet for hurtig varsling. Dette er især sket ved at styrke de pågældende arbejdsområder i Generaldirektoratet for Kommunikation og ved at tilføre EU-Udenrigstjenestens taskforces for strategisk kommunikation flere finansielle og menneskelige ressourcer. For eksempel har det øgede budget gjort det muligt for East StratCom-taskforcen at udvide sine aktiviteter og udvikle yderligere professionel overvågning.

Systemet for hurtig varsling gør det lettere på daglig basis at udveksle og dele oplysninger mellem EU-myndighederne og medlemsstaterne om en række sager og tendenser vedrørende desinformation.

Til dato har de forhåndenværende oplysninger ikke afsløret en særskilt grænseoverskridende desinformationskampagne lanceret udefra og specifikt rettet mod valgene til Europa-Parlamentet. De indsamlede oplysninger har dog afsløret konstante og vedholdende desinformationsaktiviteter af russisk oprindelse, der har til formål at mindske valgdeltagelsen og påvirke vælgernes stemme. Disse aktiviteter dækker en bred vifte af emner fra at stille spørgsmålstegn ved Unionens demokratiske legitimitet til at udnytte vigtige offentlige debatter om temaer såsom migration og suverænitet. Dette bekræfter, at desinformationskampagner lanceret af statslige og ikkestatslige aktører udgør en hybrid trussel mod EU.

Der har dog vist sig en konsekvent tendens til, at ondsindede aktører bruger desinformation til at udbrede ekstreme holdninger og polarisere lokaldebatten, herunder ved hjælp af uberettigede angreb på EU. Indenlandske politiske aktører overtager ofte de taktikker og linjer, der anvendes af russiske kilder til at angribe EU og dets værdier. Men andre eksterne aktører har også været involveret.