DA    DA DA 
 
DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 25.6.2008 
SEK(2008) 2099 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
Ledsagedokument til 
forslaget til Rådets forordning  
om statut for det europæiske private selskab (SPE) 
 
Resumé af konsekvensanalysen 
 
{KOM(2008) 396 endelig} 
{SEK(2008) 2098}  
 
DA 2   DA 1. I NDLEDNING  
1.1. Proceduremæssige aspekter 
Statutten for det europæiske pr ivate selskab (i det følgende benævnt "SPE-statutten") var en 
mellemlangsigtet foranstaltning (2005-2008)  i Kommissionens handlingsplan om 
modernisering af selskabsretten  og forbedret virksomhedsledel se i Den Europæiske Union. 
Den indgår også i undersøgelsen af det indre mark ed (Single Market Review) og er et af de 
vigtigste elementer i Kommissionens lov om sm å virksomheder (Small Business Act), som 
blev bebudet i november 2007 med det formål at  give små og mellemstore virksomheder 
(smv'er) adgang til det indre marked. 
En gennemførlighedsundersøgelse af SPE-selsk abet offentliggjordes i december 2005. I juni 
2006 afholdt Europa-Parlamentets Retsudvalg en  offentlig høring om SPE-selskabet. Det 
udarbejdede en initiativbetænkni ng, som Europa-Parlamentet ga v sin opbakning til i februar 
2007, og hvori Kommissionen opfordres til at frem lægge et forslag til et SPE-selskab.  
Ud over to offentlige høringer, som gennemf ørtes mellem juli og november 2007, afholdt 
generaldirektoratet for det I ndre Marked og Tjenesteydelser en offentlig konference i marts 
2008, hvor eksperter fra en række medlemsstater va r samlet for at se på en række muligheder 
for et SPE-selskab.  
1.2. Smv'ers beskedne deltagel se på det indre marked 
Små og mellemstore virksomheder tegner sig for mere end 99 % af virksomheder og næsten 
70 % af beskæftigelsen i det priv ate erhvervsliv i EU. Selvom smv'er spiller en nøglerolle i 
den europæiske økonomi, er kun 8 % af smv'er involveret i grænseovers kridende handel, og 
kun 5 % har oprettet datterselskaber eller joint ventures i udlandet. Nylige undersøgelser og 
offentlige høringer viser, at selvom smv'erne har et stort potentiale for at ekspandere på tværs af grænserne, står de over for retlige og ad ministrative barrierer, som lægger hindringer i 
vejen for deres udvikling på det indre marked.  
Til de største retlige og admini strative hindringer for smv'ers grænseoverskridende udvikling 
på det indre marked hører:  
– Administrative omkostninger i forbinde lse med stiftelse af et selskab. De 
administrative omkostninger til stiftelse af  et selskab omfatter først og fremmest 
omkostninger til registrering og juridisk  bistand, notarudgift er og kravet om 
minimumsstartkapital. Mens krav om  minimumskapital og administrative 
omkostninger er ens for nationale og udenl andske iværksættere, er der større 
omkostninger til juridisk bistand for udenl andske iværksættere, som skal sætte sig 
ind i nye selskabsformer og –ordninger.  
– Vanskeligheder og administrative omkost ninger forbundet med en virksomheds 
drift som følge af de mange forskellige nationale bestemmelser.  Forskellige 
regelsæt for virksomheders organi sation og struktur, selskabsformer, 
selskabsdeltageres rettigheder, andele osv. gør den daglige drift dyrere i forhold til 
indenlandske datterselskaber. Den daglig e drift af udenlandske datterselskaber 
kræver løbende juridisk bi stand. Selvom omkostningern e til denne bistand i høj 
 
DA 3   DA grad afhænger af datterselskabets størrelse og kompleksitet, anslår en tredjedel af 
respondenterne i høringerne, at de ligger over 10 000 EUR årligt.  
– Manglende tillid til ude nlandske selskabsformer.  Smv'er har ofte vanskeligt ved at 
operere i en anden medlemsstat med de res hjemlands selskabsform og vælger 
derfor i stedet for ofte at oprette datters elskaber. Det gælder især smv'er i EU-12, 
som anvender selskabsformer, der er mi ndre kendt i andre medlemsstater end 
selskabsformerne i EU-15. I den sammenhæ ng anses mulighederne for at drive 
virksomhed inden for rammerne af en selskabsform, der er fælles for alle medlemsstater, for at være en stor fordel.  
2. D
EN FORVENTEDE UDVIKLING OG BEHOVET FOR ET EU- INITIATIV  
De mange forskellige nationale selskabslovg ivninger og –former, som ikke er særlig 
fremmende for de erhvervsdrivende, bygger på en  lang retstradition i medlemsstaterne. Der 
findes ikke noget, der for tiden giver grund til af forvente, at det vil ændre sig på kort sigt. 
Desuden kan der kun skabes retlige forhold, der er  tilstrækkelig ensarted e overalt i EU til, at 
de kan opfylde smv'ers konkrete behov, når de vil udnytte fordelene ved det indre marked, 
ved at der gøres en indsats på EU-plan.  
Beslutter EU som lovgiver at vedt age en statut for det europæiske  private selska b, er artikel 
308 i EF-traktaten det rette retsgrundlag.  
3. M ÅL 
Initiativet skal styrke svm'ers konkurrenceevne  ved at gøre det nemmere for dem at udøve 
virksomhed på det indre marked. Initiativet sigter især på at skabe en fleksibel selskabslovgivning, der er velkendt i EU og bygger på fælles principper, som er tilpasset 
svm'ers særlige behov. Det sigter ydermere på  at reducere administrationsomkostningerne 
både for oprettelsen og driften af vi rksomheder i andre medlemsstater.  
4. P
OLITISKE MULIGHEDER  
Konsekvensanalysen redegør fo r tre alternative, overordnede  politiske muligheder for SPE-
selskabet.  
– Ingen tiltag og udgangspunkt i beståe nde lovgivning og retspraksis . De 
nuværende retlige rammer er ikke godt i ndrettet efter smv'ers særlige behov og 
kan ikke mindske de retlige og administrative hindringer, som smv'er støder på, når de ønsker at ekspandere på det indre marked.  
– Harmonisering af medlemsstater nes selskabslovgivninger, så kravene i 
forbindelse med stiftelse og drift af virksomheder er ens i alle medlemsstater. Selvom en sådan harmonisering ville være af begrænset omfang, ville det kræve, at medlemsstaterne ændrer bestemmelser, som har indgået i cent rale bestemmelser 
i deres nationale selskabslovgivninger i år tier, og som er en vigtig del af en 
helhed. En sådan større omlægning af de nationale lovgivninger ser for tiden ikke 
ud til at have politisk opbakning.  
 
DA 4   DA – Forbedre statutten for de t europæiske selskab (SE) og tilpasse den til smv'ers 
behov. En ens selskabsform for alle selska bstyper vil imidlertid gøre forordningen 
for SE yderst kompleks. Desuden skal SE evalueres i 2009. 
I forhold til disse valgmuligheder vil SPE-sel skabet i sig selv give enkeltpersoner og 
virksomheder, uanset hvor de har hjemsted i EU, adgang til samme selskabsform. SPE-selskabet kan oprettes fra bunden af en juridisk  eller fysisk person eller oprettes af en 
bestående virksomhed ved enten omdannelse elle r fusion med et andet selskab. SPE-selskabet 
vil kunne oprettes i en medlemsstat og levere tjen esteydelser eller operere via filialer eller 
datterselskaber i hjemlandet eller i udlandet. En gruppe af selskaber vil også kunne omdannes 
til en gruppe af SPE-selskaber (med et moderselskab, som er et SPE-selskab, eller en anden selskabsform).  
Ud over det europæiske stempel, som ifølge de personer, der svarede i undersøgelsen, vil gøre 
grænseoverskridende erhvervsvirksomhed nemmere, forventes SPE-selskabet at føre til omkostningsbesparelser , da det er ens i hele EU. Anvendelsen i sig selv af samme 
selskabsform i flere medlemsstater skulle begrænse behovet for ju ridisk rådgivning i 
forbindelse med oprettelse af da tterselskaber og mindske de omkostninger, der er forbundet 
hermed. De retlige omkostninger i forbindelse med den daglige drift af datterselskaber i flere 
medlemsstater skulle også blive mindsket. Des uden skulle SPE-selskabet give stifterne fuld 
fleksibilitet med hensyn til at vælge den interne organi sation i selskabet, som bedst passer til 
deres behov og aktiviteter og dermed spare omkostninger . SPE-selskabet skulle give en høj 
grad af retssikkerhed  ved så vidt muligt at undgå henvi sninger til national lovgivning, hvad 
angår selskabsform. Endelig vil SPE-selskabet skulle eksistere i medlemsstaterne parallelt 
med nationale selskabsformer. Indførelsen af SPE -selskabet i medlemsstaternes retssystemer 
vil ikke føre til harmonisering af  centrale aspekter af nationa le selskabslovgivninger og synes 
derfor at have politisk opbakning.  
5. A
LTERNATIVE LØSNINGSMULIGHEDER FOR ET SPE- SELSKAB  
Konsekvensanalysen vurderer en række mulig e hovedelementer i SPE-selskabet, som har 
direkte indvirkning på selskabets  fleksibilitet, tilgængelighed, ensartethed og retssikkerhed.  
5.1. Selskaber, som omfattes SPE-statutten 
Hvis SPE-selskabet begrænses til at omfatte virksomheder af en bestemt størrelse, vil det før 
eller senere tvinge virksomhederne til at æ ndre selskabsform, hvilket er både besværligt og 
bekosteligt. Hvis man vil undgå at udsætte smv'er for unødige administrative byrder og 
omkostninger, skal SPE-selskabet derfor være ti lgængeligt for virksomheder fra deres stiftelse 
og blive ved med at være tilgængeligt for de m, når de udvikles og vokser. Ligesom med 
nationale private selskabsformer bør SPE-s elskabet imidlertid ikke kunne udbyde sine 
ejerandele til offentligheden e ller have adgang til værdipapir markederne, da det vil kræve 
detaljerede regler, især med hensyn til SPE-selskabets interne organisation, for at beskytte selskabsdeltagerne.  
5.2. Grad af selvstændighed i fo rhold til national lovgivning 
Den første mulighed er et SPE-selskab, som er  helt uafhængigt og ikke på nogen måde 
omfattet af national lovgivning. Denne vil kræve fuld harmonise ring af skatte- og 
arbejdslovgivningen og derfor en urealistisk mulighed.  
 
DA 5   DA Den anden mulighed er et SPE-selskab, der er selvstændigt i fo rhold til nationale 
selskabslovgivninger. Det vil medføre en tilfredsstillende grad af ensartethed i EU, eftersom selskabsretlige aspekter vil henhøre under statut ten og derfor være de samme i hele EU. Det 
vil samtidig medføre retssikkerhed og gøre det mu ligt at give selskabsdelta gere en høj grad af 
fleksibilitet, når de skal fastlægge SPE-selskabets interne organisation.  
Den tredje mulighed er et SPE-selskab, som i vid udstrækning vil være knyttet til nationale 
selskabslovgivninger. Denne mulighed vil give  en høj grad af politisk accept, men vil 
resultere i forskellige SPE-selskaber i hver enkelt medlemsstat og dermed fratage enkeltpersoner og virksomheder de særlige fo rdele, der er forbundet med en ensartet 
selskabsform i EU, især i form af omkostnings besparelser og øget effektivitet. Muligheden vil 
derfor ikke kunne opfylde de  politiske målsætninger.  
5.3. Statuttens ensartethed 
Den første mulighed er en omfattende statut, som sigter på at regulere både eksterne og 
interne anliggender for SPE-selskabet. Selvom det vil sikre fuldstændig ensartethed for 
sådanne selskaber i EU og en høj grad af  retssikkerhed, vil det samtidig fratage 
selskabsdeltagerne den fleksibilite t, de har brug for i fastlæggelsen af SPE-selskabets interne 
organisation. En sådan universel selskabsstatut vil højst sands ynligt betyde, at SPE-statutten 
ikke længere er en interessant  løsning for virksomhederne.  
Den anden mulighed er det stik modsatte af den første mulighed, nemlig en SPE-statut, der 
giver deltagerne i SPE-selskabet fuld fleksibilitet til i vedtægterne at regulere alle selskabets forhold, herunder kapital, kreditorbeskyttels e eller medarbejdermedbestemmelse. Denne 
mulighed, som sandsynligvis result erer i en utilstrækkelig be skyttelse af tredjemand, vil 
givetvis møde stærk modstand fra medlemsstaternes side.  
Den tredje og valgte mulighed består i at lade SPE-selskabets vigtigste karakteristika 
(begrænset ansvar, selskabskapital, indskud og navn) og anliggender i forhold til tredjemand 
(kreditorbeskyttelse, offentliggørelse og medarb ejdermedbestemmelse) være omfattet af SPE-
statutten, hvorimod interne forhold (generalfo rsamling, ledelsesstruktur) i fuld frihed 
fastsættes af selskabsdeltagerne i vedtægterne.  Denne afbalancerede løsning vil medføre få 
henvisninger til national lovgivning og derved mu liggøre stor ensartethed i SPE-selskabet i 
EU og stor retssikkerhed, samtidig med at den giver den meget tiltrængt e fleksibilitet, hvad 
angår intern organisation.  
5.4. Den grænseoverskridende dimension 
Den første mulighed, som er den, som valgtes, er at gøre SPE-selskabet tilgængeligt for alle 
stiftere uafhængigt af den gr ænseoverskridende dimension. SPE-selskabet vil med andre ord 
komme til at konkurrere med nationale selskabsfo rmer. Denne mulighed blev valgt, fordi den 
giver stor retssikkerhed og stil ler stiftere frit med hensyn til at vælge mellem SPE-selskabet 
og nationale selskabsformer, selvom den kan vi se sig at opnå mindre politisk accept end den 
anden og mere restriktive mulighed. 
Den anden mulighed var at lade  adgangen til SPE-selskabet væ re underkastet krav om et 
grænseoverskridende aspekt (f.eks. selskabsdelta gere fra forskellige medlemsstater eller bevis 
på grænseoverskridende aktiviteter). Dette ku nne givetvis opnå stør re politisk opbakning, 
fordi det fokuserer mere på at gøre det indre marked mere tilgængeligt. Det vil imidlertid 
indebære mindre retssikkerhed, fordi det til st adighed vil være nødvendig t at kontrollere, om 
 
DA 6   DA der er en grænseoverskridende dimension. De t vil også begrænse udbudde t af selskabsformer 
for iværksættere.  
5.5. Selskabets hjemsted og flytning heraf 
Den første mulighed er at fastslå, at SP E-selskabets vedtægtsmæssige hjemsted og 
hovedkontor skal ligge i én og samme medlemsst at. Det vil betyde, at flytning af det 
vedtægtsmæssige hjemsted til en anden medl emsstat medfører flyt ning af hovedkontoret. 
Denne mulighed er i strid med Domstolens dom i Centros-sagen .  
Den anden mulighed er at tillad e, at SPE-selskabet har sit vedtægtsmæssige hjemsted og 
hovedkontor i forskellige medlemsstater og derfor tillade, at det kan flytte sit hjemsted uden 
samtidig at skulle flytte sit hovedkontor. En  udtrykkelig bestemmelse om denne frihed vil 
indgå i forordningen og sikre en sartethed i hele EU, ligesom de t vil give en høj grad af 
fleksibilitet i virksomheders organisation. De t vil også give tilstrækkelig retssikkerhed, 
selvom det i forordningen vil skulle præciseres klart, hvilken national lov der gælder for SPE-
selskabet.  
Den tredje mulighed, som overvejes , er at overlade spørgsmålet til den nationale lovgivning i 
den medlemsstat, hvor SPE-selskabet er registrere t. Det vil ikke give nogen ensartethed, for så 
vidt som hver medlemsstat har sin egen ordning, lig esom det heller ikke vil give særlig stor 
retssikkerhed. Endelig vil det ikke føre til forbedring i den nuværende situation og for 
selskabers manglende mulighed fo r at flytte deres hjemsted fra den ene medlemsstat til den 
anden.  
5.6. Kapitalregler 
Lovpligtige minimumskapitalkrav udgør en stor del af omkostningerne til 
virksomhedsstiftelse og anses ikke længere for en  passende kreditorbesky ttelse. Det er også 
vigtigt at sørge for, at SPE-selskabet gøres tilgængeligt for virksomhedsejere i alle EU-27's medlemsstater. En minimumskapital på 1 EUR, sådan som det kræves i Storbritannien for 
virksomheder af typen "limited" eller det fran ske SARL, synes derfor at være den bedste 
løsning. I lyset af de bestående forskelle i levestandarden vil indførelse af et lovpligtigt 
minimumskapitalkrav, uanset om det er baseret på gennemsnittet i EU-15 (10 000 til 
12 000 EUR) eller i EU-12 (4 000 EUR), gør e SPE-selskabet mindre tilgængeligt for 
virksomhedsejere i EU-12. 
5.7. Udlodning til selskabsdeltagere 
Den første mulighed er at lade SPE-selskabe ts kapitalkrav bygge på et forenklet andet 
selskabsdirektiv. Denne mulighed vil klart sikre en høj grad af  retssikkerhed og ensartethed i 
EU, men vil imidlertid fratage smv'er enhve r form for fleksibilitet og være meget 
omstændelig. 
Den anden mulighed kunne være at lade balanceprøven (balance sh eet test) være en betingelse 
for udlodning til selskabsdeltager ne, hvilket er noget, som er kendt i medlemsstaterne. Denne 
mulighed vil føre til mindre ensartethed, efters om der vil blive overladt mere frihed til 
selskabsdeltagerne i vedtægterne, men den vil bet yde en tilfredsstillende grad af fleksibilitet 
til selskabsdeltagerne hvad angår f.eks. kapitalforhøjelse eller indløsning af andele.  
 
DA 7   DA Den tredje mulighed, dvs. en kombination af en  balanceprøve og en obligatorisk undersøgelse 
af selskabets likviditet, vil kl art sikre en højere grad af kred itorbeskyttelse, men samtidig 
udsætte SPE-selskaber for uforhol dmæssigt store omkostninger.  
5.8. Medarbejdermedbestemmelse 
Den første mulighed er skabe en ad-hoc or dning for medarbejdermedbestemmelse for SPE-
selskabet. Eftersom der allerede findes be stemmelser om medarbejdermedbestemmelse i 
statutten for SE-selskabet og i direktivet om grænseoverskridende fusioner og med tanke på, 
at det er et politisk meget følsomt spørgsmål, bør denne mulighed forkastes. 
Den anden mulighed vil være at overlade me darbejdermedbestemmelsen fuldstændigt til 
lovgivningen i den medlemsstat, hvor SPE-selsk abet har sit vedtægtsmæssige hjemsted. 
Denne mulighed vil give SPE-selskabet udstrakt fl eksibilitet, men løser ikke spørgsmålet om 
medarbejderindflydelse ved flytni ng af hjemsted på tværs af  landegrænser. Eftersom SPE-
selskabet ville kunne bruges til at omgå nationa le ordninger for medarbejdermedbestemmelse, 
kunne det gøre SPE-selskabet uacceptabelt.  
Den tredje mulighed er at underkaste SPE-sel skabet medarbejdermedbestemmelsesordningen 
i den medlemsstat, hvor det har sit vedtægtsmæssi ge hjemsted, samtidig med at der indføjes 
regler i SPE-selskabets vedtægter for me darbejdermedbestemmelse i tilfælde af 
grænseoverskridende flytning af SPE-selskabet s vedtægtsmæssige hjemsted. Herved får SPE-
selskabet den fornødne fleksibilitet, og ordningen sikrer, at selskabet ikke kan tjene som et 
redskab til at omgå ordninger for medarbejdermedbestemmelse.  
6. E VALUERING OG OVERVÅGNING  
Kommissionen vil foretage en årlig undersøgelse af udvi klingen i SPE-selskabet i 
medlemsstaterne. Desuden vil Kommissionen ge nnemføre en vurdering af, hvor effektiv og 
relevant SPE-statutten er. Denne analyse vil blive offentliggjort fem år efter statuttens ikrafttræden.