ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
35.

Det Europæiske Regionsudvalg beklager, at Kommissionens meddelelse ikke annoncerer noget forslag vedrørende den sociale økonomi, på trods af at denne spiller en central rolle for EU's sociale og økonomiske udvikling, tegner sig for 2 millioner virksomheder, omfattende foreninger, kooperativer og gensidige selskaber, og sørger for 11 millioner arbejdspladser, dvs. 10 % af alle virksomheder i EU og 6 % af de beskæftigede. Udvalget minder i denne sammenhæng om, at det har opfordret »Kommissionen til at fremlægge en retlig ramme, som omfatter et sæt fælles definitioner for socialøkonomiens forskellige former i Europa, dvs. andelsselskaber, fonde, gensidige selskaber og organisationer, for at gøre det muligt for socialøkonomiske virksomheder at drive forretning på et sikkert retsgrundlag og således udnytte fordelene ved det indre marked og den frie bevægelighed (…)« (2);
4.

bifalder Kommissionens forstærkede indsats for at forbedre reguleringens kvalitet på grundlag af programmet for målrettet og effektiv regulering og målet om at fjerne bureaukrati og nedbringe regelbyrden, hvorved den bidrager til at skabe et gunstigt investeringsklima. Udvalget bifalder endvidere forenklingen og mindskelsen af den administrative byrde for de private aktører, men det bør sikres, at forenklingen går hånd i hånd med opretholdelsen af miljøkvaliteten og beskyttelsen af individets, arbejdstagernes, forbrugernes og brugernes rettigheder og interesser. Det betoner, at bedre regulering og reduktion af overflødige administrative byrder ikke må blive et påskud til deregulering eller manglende regulering på de områder, som er forbundet med ovennævnte berettigede forventninger hos borgerne, eller til at undgå handling på områder, hvor EU-traktaterne skaber klare »forpligtelser til at handle« for EU-institutionerne;
42.

mener, at der inden for denne ramme skal tages initiativer til at sammenbinde og skabe venskabsforbindelser mellem byer og regioner, hvis repræsentanter i dag deltager i ARLEM og i fremtiden vil deltage i CORLEAP. Det er også hensigtsmæssigt, at Kommissionen samarbejder med ARLEM og CORLEAP og bl.a. støtter deres arbejde med økonomisk bistand. I dette øjemed foreslår Regionsudvalget at udvide venskabsby- og TAIEX-programmerne (Technical Assistance and Information Exchange Programme) mellem de lokale og regionale myndigheder i EU og i landene, der er omfattet af naboskabspolitikken. Dette er meget væsentligt ikke kun for at forbedre styreformerne i alle de lande, der er om fattet af naboskabspolitikken, men også for at disse lande kan forstå betydningen af forvaltning på flere myndighedsniveauer i EU. Regionsudvalget fremhæver betydningen af institutionel støtte til de lokale myndigheder og gentager sin anmodning til Kommissionen om at udstrække anvendelsesområdet for lokalforvaltningsordningen til nabolandene;
Medlemsstaterne bør fremme produktivitet og beskæftigelsesegnethed gennem et passende udbud af viden og færdigheder. Medlemsstaterne bør foretage de nødvendige investeringer i uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer og samtidig forbedre deres effektivitet og produktivitet; dette skal ske for at hæve uddannelsesniveauet i arbejdsstyrken, således at den bedre kan forudse og leve op til de hastigt skiftende krav, der præger dynamiske arbejdsmarkeder i en i stigende grad digital økonomi. Medlemsstaterne bør intensivere indsatsen for at forbedre adgang til kvalitetsvoksenuddannelse for alle og gennemføre strategier for aktiv aldring for at muliggøre et længere arbejdsliv.

Medlemsstaterne bør fremme produktivitet og beskæftigelsesegnethed gennem et passende udbud af viden og færdigheder. Medlemsstaterne kunne i samarbejde med de respektive lokale og regionale myndigheder og i dialog med den private og offentlige sektor sikre, at arbejdstagernes kvalifikationer bedre matcher arbejdsmarkedets behov gennem uddannelse. Medlemsstaterne bør foretage de nødvendige investeringer i uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer og programmer for livslang læring og samtidig forbedre deres effektivitet og produktivitet; dette skal ske for at hæve uddannelsesniveauet i arbejdsstyrken, således at den bedre kan forudse og leve op til de hastigt skiftende krav, der præger dynamiske arbejdsmarkeder i en i stigende grad digital økonomi. Medlemsstaterne bør intensivere indsatsen for at forbedre adgang til kvalitetsvoksenuddannelse for alle og gennemføre strategier for aktiv aldring for at muliggøre et længere arbejdsliv. I den sammenhæng bør der iværksættes alle bestræbelser for at sikre overgangen til en grøn og blå økonomi, idet kvalifikationerne skal matche efterspørgslen på arbejdskraft, ændrede behov for menneskelige ressourcer foregribes og forvaltes, og skattebyrden omlægges til andre afgiftsformer. Det kan især afhjælpe ungdomsarbejdsløsheden, som i dag gennemsnitligt ligger på over 22 % i Den Europæiske Union. Samtidig skal udviklingen af socialøkonomien fremhjælpes i betragtning af denne sektors potentiale for jobskabelse af kvalitet ikke mindst for at imødekomme de behov, som regioner og lokale myndigheder i Europa giver udtryk for.
(14) EFSI bør målrette sin finansiering mod projekter med et stort potentiale for at skabe økonomisk og samfundsmæssig værdi. EFSI bør især være rettet mod projekter, der vil fremme jobskabelse, langsigtet vækst og konkurrenceevne. For bedst at tilgodese de enkelte projekters individuelle behov bør EFSI gøre brug af mange forskellige finansielle produkter, bl.a. kapitalindskud, lån og garantier. Formålet med at tilbyde forskellige produkter er at sætte EFSI i stand til at tilpasse sig markedets behov og samtidig tilskynde til private investeringer i projekterne. EFSI skal ikke træde i stedet for privat markedsfinansiering, men derimod virke som en katalysator for privat finansiering ved at afhjælpe markedssvigt for derved at sikre den mest effektive og strategiske brug af de offentlige midler. Kravet om overholdelse af statsstøttereglerne vil bidrage til en sådan effektiv og strategisk udnyttelse.

(14) EFSI bør målrette sin finansiering mod projekter med et stort potentiale for at skabe økonomisk og samfundsmæssig mer værdi. EFSI bør især være rettet mod projekter, der vil fremme jobskabelse, langsigtet og bæredygtig vækst , innovation og konkurrenceevne. Der bør etableres klare kriterier for projektudvælgelse og procedurer for opfølgningsfasen. For bedst at tilgodese de enkelte projekters individuelle behov bør EFSI gøre brug af mange forskellige finansielle produkter, bl.a. kapitalindskud, lån og garantier. Formålet med at tilbyde forskellige produkter er at sætte EFSI i stand til at tilpasse sig markedets behov og samtidig tilskynde til private investeringer i projekterne. EFSI skal ikke træde i stedet for privat markedsfinansiering, men derimod virke som en katalysator for privat finansiering ved at afhjælpe markedssvigt for derved at sikre den mest effektive og strategiske brug af de offentlige midler. Samtidig skal EFSI være et middel til en yderligere styrkelse af den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i EU. Kravet om overholdelse af statsstøttereglerne vil bidrage til en sådan effektiv og strategisk udnyttelse.
I Kommissionens meddelelser »Gennemgang af EU's budget« (2) og »Et budget for Europa 2020« (3) understreges vigtigheden af at fokusere finansieringen på tiltag med en klar europæisk merværdi, dvs. hvor der på EU-plan kan tilvejebringes en merværdi i forhold til en indsats fra medlemsstaterne alene. På denne baggrund bør støtteaktioner, som gennemføres under programmet, være kendetegnet ved komplementaritet og synergi med andre programmer og politikker på nationalt plan, EU-plan og internationalt plan. Aktionerne under programmet bør give mulighed for at udarbejde og gennemføre løsninger på nationale udfordringer, der har indvirkning på udfordringer på tværs af grænserne eller på EU-plan, og som sikrer en konsekvent og sammenhængende gennemførelse af EU-retten. De bør desuden bidrage til at forbedre tilliden og fremme samarbejdet med Kommissionen og blandt medlemsstaterne. Unionen har endvidere bedre forudsætninger end medlemsstaterne for at skabe en platform for udveksling og deling af god praksis mellem ligestillede og for at mobilisere ekspertise.

I Kommissionens meddelelser »Gennemgang af EU's budget« (4) og »Et budget for Europa 2020« (5) understreges vigtigheden af at fokusere finansieringen på tiltag med en klar europæisk merværdi, dvs. hvor der på EU-plan kan tilvejebringes en merværdi i forhold til en indsats fra medlemsstaterne alene. På denne baggrund bør støtteaktioner, som gennemføres under programmet, være kendetegnet ved komplementaritet og synergi med andre programmer og politikker på nationalt , regionalt og lokalt plan, EU-plan og internationalt plan. Aktionerne under programmet bør give mulighed for at udarbejde og gennemføre løsninger på nationale udfordringer, der har indvirkning på udfordringer på tværs af grænserne eller på EU-plan, og som sikrer en konsekvent og sammenhængende gennemførelse af EU-retten. De bør desuden bidrage til at forbedre tilliden og fremme samarbejdet med Kommissionen og blandt medlemsstaterne. Unionen har endvidere bedre forudsætninger end medlemsstaterne for at skabe en platform for udveksling og deling af god praksis mellem ligestillede og for at mobilisere ekspertise med henblik på at udarbejde løsninger, der er tilpasset de anmodende medlemsstaters specifikke situation .
12.

Nærværende dokument om en rumstrategi for Europa tager højde for og er i nogen grad baseret på tidligere udtalelser fra RU om relaterede spørgsmål, herunder udtalelserne »En EU-rumstrategi til gavn for borgerne« og »EU's politik for rumindustrien«, betænkningen fra Europa-Parlamentets udenrigsudvalg om kapacitet i verdensrummet til europæisk sikkerhed og forsvar, undersøgelsen af udviklingen på rumfartsmarkedet i Europa (»Space Market Uptake in Europe), anbefalingerne om at tilføje en regional dimension til den europæiske rumstrategi udgivet af NEREUS i april 2016 (»Recommendations on adding a regional dimension to the European Space Strategy«) samt dokumentet om anbefalinger om potentielle prioriteter for forskning og innovation i arbejdsprogrammet for 2018-2020 (»Advice on potential priorities for Research and Innovation in the work programme 2018-2020«) fra den rådgivende gruppe om rumfartsanliggender under Horisont 2020.
29.

bemærker, at et andet ønskeligt grundlag for samarbejde på området er etablering af et offentlig-privat partnerskab for katastrofeforebyggelse og vedtagelse af foranstaltninger, der skal tilskynde den private sektor til en bedre forståelse af de lokale risici og til at blive aktører i fremtidige katastrofeforebyggelsespolitikker, f.eks. ved at udbygge forsikringsudbuddet. Det gentager, at det er bekymret for, at det som følge af de forøgede risici bliver umuligt at tegne forsikring, eller at den bliver alt for dyr i visse områder, således at de offentlige myndigheder står tilbage med en potentielt enorm finansiel risiko. Det fremhæver, at sammenlægning af risici er en løsningsmodel, der bør undersøges nærmere, og opfordrer til at se nærmere på mulighederne for at indføre en obligatorisk forsikringsordning for naturkatastrofer (5);
41.

understreger, at der ikke bør anmodes om oplysninger fra brugerne, idet de står afvisende over for dette, og det kan føre til en ubegrundet frygt for, at oplysningerne bliver anvendt til kommercielle eller andre uønskede formål; glæder sig derfor over, at udlevering af personlige oplysninger anses for at være en af de typer af vederlag, som bevirker, at lokal trådløs konnektivitet ikke betragtes som gratis;
6.

er fortsat meget bekymret over, at det samlede budget for natur og biodiversitet under LIFE er på ca. 1,155 mia. EUR for perioden 2014-2020, idet Kommissionen har vurderet, at der er behov for årlige investeringer i en størrelsesorden af 5,8 mia. EUR (6) for hele Natura 2000-nettet for på passende vis at beskytte naturen i EU i overensstemmelse med kravene i artikel 8 i habitatdirektivet. RU forventer, at en af de vigtige observationer i forbindelse med den igangværende kvalitetskontrol af habitatdirektivet og fuglebeskyttelsesdirektivet vil være manglende finansiering af direktivernes gennemførelse efter hensigten, hvilket også er blevet fremhævet af RU (7). RU opfordrer derfor Kommissionen til at vedtage en delegeret retsakt i overensstemmelse med artikel 9, stk. 4, i LIFE-forordningen, for at øge budgetmidlerne til aktivitetsstøtte under LIFE-programmet for natur og biodiversitet, og til at fastholde et væsentligt større budget efter 2020 med henblik på at øge LIFE-programmets bidrag til finansieringen af Natura 2000 væsentligt;
37.

støtter Kommissionens forslag om at iværksætte en ambitiøs plan for eksterne investeringer for at mobilisere private investeringer, styrke den tekniske støtte, der skal gøre det muligt for de lokale myndigheder og virksomheder at formulere projekter effektivt, og skabe et godt forhandlingsmiljø under behørig hensyntagen til de lokale og regionale myndigheders prioriteter for den territoriale udvikling. Udvalget mener, at planen bør være i overensstemmelse med målene i 2030- dagsordenen og bør lette de lokale og regionale myndigheders deltagelse, hvis den skal gennemføres ordentligt;
2.

understreger desuden, at de regionale og lokale myndigheder som nødvendige partnere for medlemsstaterne og EU i forbindelse med håndteringen og modtagelsen af asylansøgere har en meget stor interesse i, at området reguleres på en måde, der er rimelig og gennemsigtig, og under hensyntagen til betingelserne for social sameksistens og den enkelte persons grundlæggende rettigheder. Endvidere understreger det, at de lokale myndigheder ville kunne varetage deres funktion som garant for borgernes rettigheder bedre, hvis der var et EU-lovgrundlag, de kunne henholde sig til, og rådede over passende midler med henblik på at garantere borgernes sikkerhed og asylansøgernes grundlæggende rettigheder;
35.

glæder sig over forslaget om at oprette europæiske kulturcentre baseret på samarbejdsrelationer mellem EU og de enkelte partnerlande, mener, at der er behov for yderligere budgetmæssig analyse af dette forslag, og slår til lyd for, at de lokale og regionale aktører skal deltage sammen med kulturinstitutioner og andre interessenter. Udvalget pointerer, at centrene i praksis kan antage forskellige former, f.eks. fungere som biblioteker (digitale eller ej). I den sammenhæng vil løbende efteruddannelse af de implicerede parter kun føre til, at initiativet krones med held, hvis der er tale om et reelt samarbejde og ikke konkurrence mellem aktører i EU, der hører hjemme i partnerlande;
25.

noterer sig endelig, at den arktiske regions strategiske betydning for EU er stadigt stigende, og det gælder også nødvendigheden af, at EU træffer foranstaltninger til at imødegå de udfordringer, som den arktiske regions naturlige miljø og specifikke socioøkonomiske forhold skaber. EU bør fremme samarbejde mellem medlemsstater og tredjelande for at sikre stabiliteten af den arktiske regions overordnede miljø. Det er vigtigt at styrke den integrerede tilgang ikke mindst ved at finde forbindelser og synergier mellem de forskellige finansieringsprogrammer og andre finansieringsværktøjer. De lokale og regionale myndigheder skal inddrages i de vigtigste programmer og projekter møntet på at fremme det regionale samarbejde, transportforbindelser og bæredygtig økonomisk udvikling i den arktiske region.
under henvisning til en evaluering fra Kommissionen af brugen af EU-garantien og garantifondens funktion som led i lovgivningsforslaget om forlængelse af EFSI,

under henvisning til Den Europæiske Investeringsbanks (EIB) første rapport om »Evaluation of the functioning of the European Fund for Strategic Investments«, som blev offentliggjort den 6. oktober 2016,

under henvisning til en uafhængig evaluering af anvendelsen af EFSI-forordningen i henhold til artikel 18, stk. 6, i forordning (EU) 2015/1017,

under henvisning til Den Europæiske Revisionsrets (ECA) udtalelse nr. 2/2016 om »EFSI: an early proposal to extend and expand«, som blev offentliggjort den 11. november 2016,
70.

understreger behovet for at øge bevidstheden blandt innovative små virksomheder om de nye procedurer for offentlige indkøb, deres fordele og begrænsninger og den støtte, der er til rådighed. EU-reglerne om offentlige indkøb skal om tre år underkastes en konsekvensanalyse for at kontrollere, om de har resulteret i, at adgangen til udbud er blevet lettere for SMV'er, at de bureaukratiske hindringer er blevet reduceret, og at de har bidraget til at udvikle langsigtede partnerskaber for leverancer af varer og tjenesteydelser, der for nærværende ikke findes på markedet;
46.

glæder sig over, at Kommissionen vil fremlægge et forslag om at udvide den fælles elektroniske mekanisme til registrering og betaling af moms, og efterspørger en målrettet videreudvikling af de komplekse momsregler med henblik på at fremme den digitale handel på tværs af grænserne. Dette har særlig betydning for mindre og helt små virksomheder, da disse har sværere end andre ved at klare de administrative byrder, som komplekse regelsæt uundgåeligt vil medføre;
27.

mener i den forbindelse, at metoden vedrørende produkters miljøaftryk er hensigtsmæssig, men påpeger, at udviklingen af denne metode fortsat kræver en betydelig indsats, og at produkters miljøaftryk først kan løse problemet med mangfoldigheden af mærker og den dermed forbundne manglende gennemsigtighed, når denne mærkning bliver alment bindende. For producenterne skal denne mærkning være let at anvende, set i et konkurrenceevne- og proportionalitetsperspektiv, uden at den derved mister signalvirkning og kontrollerbarhed. Derfor vil det være en god ide at udvikle et europæisk varemærke med henblik på at skabe et klart og positivt ry, som vil kunne åbne nye muligheder for den cirkulære økonomi. Der er brug for en strategi for varemærket og for oplysningen om det samt en plan for strategiens gennemførelse i praksis for eksempel gennem forbedringsprogrammer og reklamekampagner på europæisk plan;
16.

Det Europæiske Regionsudvalg beklager, at Kommissionen ikke i strategien har fremhævet de regionale lufthavnes rolle og betydning for luftfartens udvikling. Den afbalancerede tilgang, som Kommissionen ønsker at anvende i henhold til retningslinjerne for statsstøtte til lufthavne og luftfartsselskaber (EUT C 99 af 4.4.2014, s. 3) skal tage højde for behovet for regional udvikling og konnektivitet for alle europæiske regioner, navnlig tyndtbefolkede og perifere regioner samt regionerne i den yderste periferi, hvor der er stor risiko for, at markedet ikke tager hensyn til disse behov. Offentlig forsyningspligt er et meget vigtigt spørgsmål fra et regionalt perspektiv. Samtidig bør det også tages med i betragtning, at en regional lufthavn har brug for at kunne modtage støtte til på bæredygtig vis at nå rentabilitetstærsklen på lang sigt. For de perifere og tyndtbefolkede regioner samt regionerne i den yderste periferi og regioner, som af andre årsager har dårlig konnektivitet, er flyforbindelser til nationale økonomiske og administrative centre og til hovedlufthavne med henblik på videre transport til andre dele af verden afgørende for deres overlevelse på længere sigt. Sikring af rimelige udviklingsbetingelser i disse regioner kræver i mange tilfælde, ud over offentlige indkøb af transport, investerings- og driftsstøtte til lufthavne og tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter (slots) i spidsbelastningsperioder i hovedlufthavne med henblik på videre transfer til europæiske og interkontinentale destinationer. Dette er afgørende for den territoriale samhørighed i EU, hvilket bør fremgå tydeligere af luftfartsstrategien. Udvalget bekræfter sit tidligere synspunkt, at Kommissionen bør koncentrere sig om større lufthavne, og at statstøtteordninger for mindre lufthavne med et gennemsnitligt passagertal på under 300 000 om året ikke bør falde ind under anvendelsesområdet for statsstøttereglerne, da de ikke kan have nogen nævneværdig indvirkning på samhandelen mellem medlemsstaterne, eftersom disse lufthavne ikke strukturelt er i stand til at dække kapital- og driftsomkostninger (1), og fordi statsstøtten skal bidrage til udvikling af en sikker og økonomisk bæredygtig luftfartsinfrastruktur i utilstrækkeligt dækkede områder (2). Denne bestemmelse bør naturligvis ledsages af en betydelig forhøjelse af tærsklen for fritagelse af støtte til lufthavne, som leverer tjenesteydelser af almen økonomisk interesse (hvilket pt. er fastsat til 200 000 passagerer pr. år), således at den igen kommer til at ligge på det niveau, der var gældende før vedtagelsen af den såkaldte Almuniapakke om tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, nemlig 1 mio. passagerer pr. år. En forudsætning for en sådan tilpasning må dog være, at der ikke kan sikres rimelige transportforbindelser på anden måde;
41.

påpeger behovet for i højere grad at gøre brug af ESCO-modellen for energiprojekter og fjerne de juridiske og administrative barrierer, der hindrer modellens anvendelse inden for opvarmning og køling. Udvalget bemærker desuden, at det er vigtigt at fortsætte strukturreformer i EU's medlemsstater for at fjerne hindringerne for investeringer i sektoren for opvarmning og køling og fjerne de administrative byrder;
29.

påpeger, at aldringen af Europas befolkning vil resultere i mangel på arbejdskraft i mange medlemsstater. En metode til at tackle denne udfordring er mobile arbejdstagere. Udvalget er enig med Kommissionen i, at antallet af mobile arbejdstagere i Europa stadig er for lavt til, at man kan tale om et egentligt europæisk arbejdsmarked. Det er derfor vigtigt, at mobile EU-arbejdstageres kvalifikationer anerkendes ved hjælp af en hurtig, enkel og pålidelig metode; (7);
5.

understreger, at det er yderst vigtigt at reducere antallet af dødsfald til havs i forsøget på at komme til Europa, og at der er behov for at fortsætte og udvide indsatsen for at redde mennesker i nød. Udvalget udtrykker sin dybe sorg over de hundredvis af menneskeliv, der allerede er gået tabt og roser alle de lande og organisationer, der er involveret i at forsøge at forebygge denne menneskelige tragedie (1). Udvalget gentager, at udviklingen af flere sikre og tilgængelige lovlige migrationsveje til EU, såsom humanitære visa, genbosætning og udvidet familiesammenføring, bør være en del af bestræbelserne for at skabe en omfattende og human migrationspolitik;
bemærker, at forslaget giver tilsynsmyndigheden mulighed for at afvise en ansøgning, hvis en objektiv økonomisk analyse viser, at den økonomiske ligevægt i en offentlig tjenesteydelseskontrakt bliver sat over styr. Udvalget mener ikke desto mindre, at al buskørsel, såvel offentlig som privat, bør være underlagt samme krav om lave emissioner.

Rutekørsel i erhvervsmæssigt øjemed bør ikke gå ud over den offentlige serviceforpligtelse, som en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse skal opfylde, og analysen heraf bør ikke begrænses til økonomiske faktorer, men have et bredere perspektiv. Hvis man vil undgå konkurrenceforvridning, skal privat buskørsel også opfylde kravene til lave emissioner.