KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 08.01.1997 
KOM(96) 691 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
STATUS OG PERSPEKTIVER 
I FORBINDELSE MED 
DET INTERNATIONALE VIDENSKABS- OG TEKNOLOGICENTER 
(ISTC) 
I MOSKVA 

INDLEDNING 
1. ISTC, et konkret eksempel på et vellykket internationalt samarbejde på et 
meget følsomt område 
Afslutningen på den kolde krig og opløsningen af de administrative strukturer i det 
tidligere USSR har med ét sat en stopper for det tidligere USSR's forsknings- og 
udviklingsbestræbelser på området for masseødelæggelsesvåben. Forskerne på dette 
område har derfor oplevet en kraftig sænkning af deres levestandard, efterhånden som 
mulighederne for at fa udnyttet deres videnspotentiel forringedes. Som følge heraf måtte 
man frygte en massiv udvandring af højtuddannede russere til en række lande med ustabile 
magtforhold, der er i besiddelse af, eller er i færd med at udvikle, kernevåben. 
Den russiske regering er meget hurtigt blevet klar over situationens alvor. På et møde i 
Washington med den amerikanske udenrigsminister i november 1991 stillede den russiske 
udenrigsminister forslag om, at der blev oprettet et internationalt fond for videnskabelig 
forskning, med det formål at undgå en spredning af viden og knowhow inden for området 
for masseødelæggelsesvåben fra visse russiske videnskabsmænds og ingeniørers side, der 
kunne være fristet af de lukrative tilbud, de måtte modtage fra visse konfliktramte 
regioner rundt om i verden. Den 27. november 1992 undertegnede De Forenede Stater, 
Japan, De europæiske Fællesskaber og Den Russiske Føderation en aftale om oprettelse af 
et internationalt videnskabs- og teknologicenter (ISTC) i Moskva. 
Det første møde i styrelsesrådet blev afholdt i marts 1994, og her blev vedtægterne for 
ISTC vedtaget, ligesom en række indledende projektfinansieringer blev godkendt. 
I de to år, centret har fungeret, vidner antallet af de af centret behandlede forslag (over 
500) om, hvor stor interesse de militære institutioner og de statslige organisationer har 
vist ISTC, som de er afhængige af. 
De erfaringer, som ISTC har indhøstet i forbindelse med denne omstilling, giver de 
militære institutioner mulighed for gradvis at tilpasse sig de normer, der sættes af det 
internationale videnskabelige miljø, samtidig med, at disse institutioner bevarer deres 
menneskelige kapital. Udviklingen af nye videnskabelige koncepter inden for den civile 
forskning og indførelsen af moderne metoder til styring af projekter giver de militære 
videnskabsmænd en enestående chance for at tilpasse deres uddannelsesmæssige baggrund 
til det civile samfunds behov og at styrke deres internationale konkurrenceevne. 
Samtidig med, at kvaliteten af de foreslåede projekter og bredden af de studerede områder 
viser de forskellige teams kompetence og forskningens og udviklingens høje niveau, 
vidner dette også om holdbarheden af de forpligtelser, som ISTC's partnere har 
indgået. Den gennemsnitlige investering på 0,31 mio. ECU pr. finansieret projekt 
vidner tillige om kapitalindskydernes vilje til at investere i præcise, målrettede 
projekter, hvis spændvidde er tilstrækkelig stor til at udvirke en egentlig 
omskolingsproces til fordel for de militære videnskabsmænd. 
2. De af Fællesskaberne indgåede forpligtelser - en væsentlig forudsætning for 
ISTC 
I forbindelse med dette tiltag er det Fællesskabernes opgave at bidrage til 
omstruktureringen af den militære F&U-sektor i de nye uafhængige stater (NIS), ved at 
deltage i gennemførelsen af civile projekter, der giver beskæftigelse til videnskabsmænd, 
der tidligere var beskæftiget med udviklingen af masseødelæggelsesvåben. Opgaven går 
tillige ud på via ISTC at udvælge projekter, der vil kunne være af interesse for videnskab, 
forskning og eurpæisk erhvervsliv. Som det fremgår af tabel I, spiller Europa en lige så 
stor rolle som Amerikas Forenede Stater, med hensyn til tilførsel af kapital til ISTC. 
Tabel 1 : ISTC-partnernes budgetmæssige forpligtelser (i mio. ECU) 
1994 
1995 
1996 
IALT De Forenede 
Stater 
20 
19 
12 
51 EF 
20 
10 
15 
45 Sverige 
3,1 
3,1 Finland 
1 
1 Japan 
14,1 
14,1 
ISTC udgør for Fællesskaberne en af de vigtigste kanaler for samarbejde med de 
uafhængige stater på området for forskning og udvikling. De øvrige kanaler omfatter: 
TNCO-Copernicus, der tager sigte på at opretholde F&U-potentiellet i de 
centraleuropæiske stater og i NIS, at bidrage til at løse beskæftigelsesmæssige, 
økonomiske og økologiske problemer og at intensivere F&U-samarbejdet; INTAS 
(International Association for the promotion of cooperation with scientists from the NIS) 
tager især sigte på at finansiere forskningsprojekter, der gennemføres i fællesskab af 
forskere fra NIS og INTAS-medlemsstaterne, at finansiere seminarer og at bevilge 
stipendier til fremme af forskernes mobilitet. De af Fællesskaberne investerede beløb i 
disse programmer andrager for 1996 15 mio. ECU til ISTC, 14 mio. ECU til INCO-
Copernicus i NIS og 14. mio. ECU til INTAS. Sammenholdt med de to andre 
programmer er det særegne ved ISTC-programmet, at man her finansierer projekter, der 
udelukkende gennemføres af forskere i NIS, og at disse projekter også modtager finansiel 
støtte fra De Forenede Stater, Japan, Sverige og Finland samt naturalydelser fra Den 
Russiske Føderation. De beløb, som ISTC-partnerne har investeret i ISTC-projekter, 
beløb sig i oktober 1996 i alt til 96 mio. ECU; det drejer sig om finansiering af 324 
projekter af en gennemsnitlig varighed af to til tre år, og de berører 15 000 forskere. De 
beløb, der er investeret i INTAS-programmet, vil ved udgangen af 1996 andrage 60 mio. 
ECU, fordelt på tilsammmen 1 200 projekter. 
ISTC's ORGANISATION OG DRIFT 
ISTC er oprettet med det langsigtede formål at omlægge de russiske videnskabsmænds og 
ingeniørers militære F&U-aktiviteter til aktiviteter med fredeligt formål. Dette mål skal ses 
som et led i den generelle bestræbelse for at omstille den militære aktivitet, og desuden er 
ISTC-indsatsen begrundet i nødvendigheden af at undgå en spredning af teknologi og 
knowhow omkring masseødelæggelsesvåbnene. 
ISTC-indsatsen foregår inden for retlige rammer, der er nærmere fastlagt i vedtægterne, 
der bl.a. præciserer reglerne for intellektuel ejendomsret til fordel for den pågældende 
opfinder, samtidig med at kapitalindskyderne tilbydes en uigenkaldelig og vederlagsfri 
eneret til udnyttelsen heraf på deres territorium. 
ISTC består af et sekretariat, et styrelsesråd, et koordinationsudvalg og en videnskabelig 
komité. ISTC udvælger, finansierer og fører tilsyn med projekter på videnskabelige og 
tekniske områder. Det særlige ved ISCT er, at det ikke blot aflønner institutter og 
laboratorier, men også selve forskerne, ved at betale dem direkte i USD, hvilket skaber 
tillid, men også motivation, hos de pågældende forskere. 
ISTC står åbent for alle stater inden for Samfundet af Uafhængige Stater. De lande, der 
har tiltrådt aftalen om oprettelse af ISTC, omfatter ud over Rusland også Armenien, 
Belarus, Georgien, Kasakhstan og Kirgisistan. Ukraine har af politiske grunde foretrukket 
at oprette sit eget center. ISTC har hovedsæde i Moskva, og der er oprettet to andre 
afdelinger, henholdsvis i Minsk i Belarus og i Alma-Ata i Kasakhstan. 
Fra Fællesskabernes side finansieres ISTC via TACIS-programmet, der er et program for 
faglig bistand til Samfundet af Uafhængige Stater og Mongoliet, og hvis formål er at lette 
overgangen til markedsøkonomi og udvikling af demokrati. ISTC-projekterne supplerer 
andre programmer for nuklear sikkerhed, energi, miljø og telekommunikation, der 
bidrager til bestræbelserne for at omskole et stort antal videnskabsmænd og ingeniører, 
hvad enten disse har været involveret i fremstillingen àf masseødelæggelsesvåben eller ej. 
RESULTATERNE AF ISTC 
I den meget komplekse sammenhæng, der præger forskningen i taktiske og strategiske 
våben i det tidligere USSR, har oprettelsen af ISTC, driften heraf og institutionens 
harmoniske udvikling været en ubetinget succes. Fortjenesten herfor tilkommer i lige høj 
grad Den russiske Føderations myndigheder og de internationale kapitalindskydere: 
Fællesskaberne, Amerikas Forenede Stater og Japan. Succesen viser sig i form af det store 
antal projekter, der er blevet finansieret, arten og bredden af de berørte sektorer og det 
samarbejdsnet, der er blevet opbygget. 
1. De finansierede projekters antal og omfang 
Efter to et halvt års drift af centret, dvs. i oktober 1996, er der investeret 96 mio. ECU i 
finansieringen af 324 projekter, som har direkte involveret 15 000 videnskabsmænd, der 
tidligere var ansat inden for industrien til udvikling af masseødelæggelsesvåben, og af 
disse indgik over 3 000 personer i "den hårde kerne" af militærforskere. 
2. De aktivitetsområder, som projekterne dækker 
ISTC-projekterne dækker talrige videnskabelige og tekniske områder, der tilsammen 
danner omridset af den strategi til nyttiggørelse af menneskelig kapital, der er fulgt 
gennem udveksling af viden og indførelse af moderne metoder vedrørende beskyttelse, 
sikkerhed og kvalitetsstyring. 
Det gælder især for det nukleare område, der tegner sig for nær ved 50% af ISTC's 
aktivitet, og som udgør arven fra den sovjetiske fortid. Denne virksomhed omfatter bl.a. 
sikkerhedsanalyser, især sådanne, der er forbundet med hurtige fænomener, spørgsmål 
omkring genanvendelse af plutonium af militær oprindelse, oplagring af affald, 
udarbejdelse af rapporter om hav- og jordforurening, indførelse af kontrol- og 
sikringsmetoder i forbindelse med fissile stoffer, transport af diverse stoffer og udvikling 
af seismiske måleteknikker. 
De ISTC-projekter, der vedrører de grundlæggende videnskaber, bidrager til de 
deltagende landes integrering i det internationale forskningsfællesskab. Det gælder for 
ISTC-projekter under CERN (Den Europæiske Organisation for Højenergifysik), 
projekter, der vedrører udforskningen af rummet, eller projekter, der er knyttet sammen 
med termonuklear fusion, bl.a. i ITER (International Thermonuclear Experimental 
Reactor). 
Sundhedssektoren åbner mulighed for, at tidligere specialister i biologiske våben kan finde 
beskæftigelse i form af forskning i nye vacciner og indførelse af moderne 
produktionsmetoder i den farmaceutiske sektor. 
Inden for den kemiske sektor er der nu behov for at fa udarbejdet visse teknikker til 
ødelæggelse af kemiske våben, der vil kunne spille en vigtig rolle i tiden fremover, men 
også udviklet teknikker til bekæmpelse af brande i industrikomplekser og på 
olieudvindingsfelter. 
Specialister, der tidligere fremstillede raketter til militært brug, finder nu et naturligt civilt, 
anvendelsesområde inden for luft- og rumfartsindustrien. Denne virksomhed udgør dog 
kun 5% af ISTC's aktivitet og bør udbygges med støtte fra Den europæiske 
Rumorganisation (ESA) og luftfartsindustrien. 
Endvidere har ISTC en observationsfunktion med henblik på at finde frem til områder, der 
kan være særlig attraktive for russisk forskning, en funktion som programmeringsinstans 
med henblik på fremme af projekter og en katalysatorfunktion med henblik på at tage 
initiativ til nye aktiviteter. 
Graf l : ISTC-proiekternes fordelins; på de enkelte sektorer 
Finansiering pr. aktivitetssektor 
Juli 1996 
Mat14%ler Rum-og luftfart 
Instrumentfremstil- 5% 
Hng 
^^B^^Mpiillik. Grundforskning 
Elektronik 
5% 
Medicinsk teknik 
7% 
Energifremstilling 
9% 
Nuklear sikkerhed 
Det nukleare miljø 7% 
18% 
3. De opbyggede hetværk 
Med over 150 militære institutter inddraget i ISTC-projekterne er omstillingen til civil 
virksomhed nu blevet en realitet i dagligdagen, bl.a. for en række ansete institutter, der har 
påtaget sig en lang række projekter, såsom Arzamas (37 projekter), Chelyabinsk (24), 
Bochvar (11), Kurtchatov (12), Lebedev (8), IofFe (7), Det Fysiske Institut i Moskva 
MIFI (8), NPO Vector osv. Efter indførelsen af perestrojka er ISTC den første 
internationale organisation, der har opnået adgang til de lukkede byer, hvor 
videnskabsmænd, der var beskæftiget med udvikling af masseødelæggelsesvåben, 
arbejdede i intenst overvågede "lukkede beholdere". 
ISTC fremtræder i dag som et effektivt internationalt instrument til ydelse af bistand til 
den forskning og teknologiske udvikling, der er et naturligt led inden for 
forskningspolitikken i NIS. 
Den succes, ISTC har haft, kan også måles ud fra omfanget af de samarbejdsaftaler, der 
har kunnet indgås mellem diverse team i NIS og Fællesskaberne. Man kan opregne ca. 
200 europæiske forskningsinstitutter, universiteter eller virksomheder, der i forskellig grad 
er involveret i projekterne. F.eks. kan nævnes Forschungszentrum Karlsruhe, Rossendorf, 
CEA, BNFL, ENEA, Siemens, Ansaldo, Framatome, Airbus, Cogema og Det Fælles 
Forskningscenter under Europa-Kommissionen. De europæiske industrivirksomheder og 
institutter ser i ISTC en mulighed for samarbejde med institutter, der før var utilgængelige 
for dem, og hvis fremragende ry inden for området for avanceret teknologi var dem vel 
bekendt. Desuden fungerer ISTC som et åbent vindue, der giver indblik i den nye russiske 
føderation, og som åbner mulighed for at etablere samarbejdsforbindelser på lang sigt med 
både laboratorier inden for det militær-industrielle kompleks og med alle de 
industrivirksomheder, der arbejder inden for de områder, der har relation til ISTC-
projekterne. 
Idet Kommissionen systematisk søger at fremme de europæiske organisationers 
samarbejde med ISTC i hvert enkelt tilfælde, bidrager den til et frugtbart møde mellem 
forskellige idéer og koncepter på F&U-området, hvad enten det drejer sig om avanceret 
teknologi eller om anvendt forskning. Den viden, der har ophobet sig i det tidligere 
USSR's militære institutter, kombineret med den vesteuropæiske videnskabelige 
kompetence, bidrager til etableringen af varige og gensidigt fordelagtige forbindelser 
inden for det internationale videnskabelige og industrielle miljø. 
Ofte går der lang tid med at fa etableret sådanne samarbejdsaftaler, men de er forløbere 
for de fremtidige samarbejdsforbindelser mellem Fællesskaberne og De Nye Uafhængige 
Stater, først og fremmest Den russiske Føderation. 
FREMTIDSUDSIGTERNE FOR ISTC 
1. De generelle perspektiver 
Den hidtidige succes bør dog ikke hindre, at der foretages en række nødvendige 
tilpasninger for at øge effektiviteten. ISTC bør udvirke, at dets internationale status 
anerkendes af de forskellige administrative myndigheder, og at det opnår lettere adgang til 
de lukkede byer, da det stadig varer over 35 dage at fa udstedt en adgangstilladclse til 
disse; desuden bliver niveauet for de udbetalte lønninger, der er fritaget for beskatning, 
med tiden mindre attraktivt, hvilket risikerer at sinke omstillings- og omskolingsproccsscn, 
medmindre lønniveauet tilpasses til de økonomiske forhold, der for øjeblikket gør sig 
gældende, især i Moskva. 
I forbindelse med Den Russiske Føderation er bilaterale programmer på det 
videnskabelige og tekniske område endnu ikke særlig velsete, som følge af den 
usikkerhed, der er forbundet med løsningen af visse principspørgsmål, bl.a. med hensyn til 
den intellektuelle ejendomsret. Dette er dog ikke relevant for ISTC, der tværtimod bør 
kunne skaffe sig et image som samarbejdsvenlig, lovlydig og gavnlig for nationen. Dets 
særlige position bør erkendes tydeligere af de politiske myndigheder såsom medlemmerne 
af DOUMA'en, der udviser stigende interesse for ISTC's aktiviteter. I det nuværende 
politiske klima i Rusland er DOUMA'ens opbakning, i lighed med præsidentens, en 
afgørende faktor for, om ISTC's indsats skal krones med held. 
Fællesskabets politiske vilje til at støtte ISTC manifesterer sig gennem et øget finansielt 
bidrag fra og med 1996. Denne situation har ført til, at fællesskaberne er blevet en 
fremtrædende samtalepartner for den russiske Føderation. Det falder tidsmæssigt sammen 
med Kommissionens og De Forenede Staters beslutning om at ændre besættelsen af to 
nøgleposter: i stedet for Fællesskabernes varetagelse af formandskabet for styrelsesrådet 
foreslår de fremover selve ledelsen af centret. 
Det operationelle mål, som ISTC nu bør koncentrere indsatsen om, går ud på at 
tilrettelægge en egentlig opfølgning af projekterne, især med hensyn til udnyttelsen af de 
opnåede resultater. Fremover bør der også sikres en effektiv organisering af partnerskabet 
med de østlige eller japanske institutioner, der har vilje og kapacitet til at engagere sig 
seriøst i diverse projekter. 
I månederne fremover bør ISTC koncentrere sin indsats om organiseringen af dette 
partnerskab og indførelsen af stringente metoder til en videnskabelig styring af 
projekterne. ISTC's sekretariat er allerede i gang med at udvikle en mere offensiv 
kommunikationsstrategi. For Fællesskabets vedkommende bør Kommissionen og 
medlemsstaterne videreføre oplysnings- og bevidstgørelsesindsatsen, der fremover vil 
kunne baseres på en række konkrete eksempler. 
ISTC råder ikke selv over midler til videreførelsen af denne politik, så man sikrer, at de 
aktiviteter, som centret har sat i gang, også varer ved. Flere offentlige og private 
finansieringskilder bør kunne tage over, når man afslutter projekter, der har givet 
mulighed for at vurdere og bekræfte flere hundrede forskerteams videnskabelige og 
faglige evner. "ISTC-mærkatet" vil gøre det lettere for dem, der gennemfører projekterne, 
at få fremskaffet de nødvendige midler, hvad enten det drejer sig om offentlig russisk 
finansiering eller om indgåelse af kontrakter med russiske eller udenlandske virksomheder. 
2. Fællesskabernes indsats 
Fællesskaberne bør gå i gang med at tilrettelægge et samarbejde på lang sigt med det 
europæiske erhvervsliv og de europæiske forskningsinstitutter. Med henblik herpå bør 
Kommissionen og medlemsstaterne satse kraftigere på ISTC og støtte udviklingen af 
teknologi og knowhow på diverse følsomme områder, som der er fremtid i. Vi bør altså 
videreføre og intensivere vore bestræbelser i relation til ISTC og benytte centret til: 
• at tilrettelægge et samarbejde inden for de civile sektorer mellem europæiske 
organisationer og russiske militære forskningsinstitutter og de nye uafhængige stater; 
• at fremme en politik til udveksling af oplysninger om og til fortroliggørelse med diverse 
former for praksis i Rusland og de nye uafhængige stater, så man erhverver 
tilstrækkeligt med viden til at kunne gennemføre en række andre industrimæssige og 
handelsmæssige tiltag; 
• at fremme en harmonisering af metoder og fælles normer (inden for sundhed, energi og 
miljø). 
En anden måde til nyttiggørelse af ISTC-projekter er at knytte forbindelse mellem dem og 
diverse internationale samarbejdsprogrammer eller -projekter. Et typisk eksempel herpå er 
ISTC-projekterne til støtte af ITER-aktiviteter. ISTC kunne styrke denne indsats ved i 
højere grad at inddrage Det Fælles Forskningscenters institutter med henblik på at fremme 
projekter, som ellers ikke vil kunne udvikles inden for rammerne af internationale 
programmer. 
De militære forsknings- og udviklingscentres egen værdi og de videnskabelige 
medarbejderes fagkundskab kunne endvidere udnyttes ved gennemførelsen af 
internationale traktater om ødelæggelse af kemiske og biologiske våben og om stop for 
kernevåbenforsøg. 
Inden for rammerne af TACIS-programmet kan der skabes synergi mellem ISTC-
projekter og TACIS-projekter på områderne for militær omstilling, industriel 
omstrukturering, telekommunikation, nuklear sikkerhed, miljø og energi. For eksempel 
kan et TACIS-projekt, der tager sigte på at omstrukturere et militært kompleks, der 
beskæftiger videnskabsmænd specialiseret i udviklingen af masseødelæggelsesvåben, 
kombineres med et ISTC-projekt, idet videnskabsmændene ved dette kompleks i stedet 
arbejder med anvendelsesformer, der direkte eller indirekte vil kunne finde civil 
handelsmæssig afsætning, forudsat at projektet har faet grønt lys fra de kompetente 
nationale myndigheders side. 
Nøgleelementer i en sådan politik er bl.a.: en mærkbar forøgelse af det rammebeløb, der 
inden for TACIS-programmet er afsat til ISTC; fremme af samarbejdet med potentielle 
europæiske partnere og med civile og militære laboratorier i Den Russiske Føderation og i 
de nye uafhængige stater; stramning af kriterierne for den videnskabelige styring af 
projekterne; styrkelse af den europæiske tilstedeværelse i ISTC-sekretariatet gennem 
udstationering af nye folk, der skal have ansvar for projekterne; adgang for 
Fællesskaberne til det uafhængige center for videnskab og teknik i Ukraine (CSTU); 
integrering af ISTC-virksomheden i samarbejdspolitikken for videnskab og teknik over for 
de nye uafhængige stater; åbning af samarbejds- og bistandsprogrammerne (TACIS, 
COST, EUREKA og Det Fjerde Rammeprogram) til fordel for en nyttiggørelse af ISTC-
projekter, ud fra ønsket om et økonomisk partnerskab på lang sigt; nyttiggørelse af 
projektresultater gennem udnyttelse af patentrettigheder i Europa og resten af verden. 
KONKLUSION 
ISTC's virksomhed gennem de to første år har været præget af gode resultater, takket 
være den særlige formel, der er fulgt: et center af multilateral karakter, der modtager, 
udvælger, udvikler og iværksætter videnskabelige og tekniske projekter, med det formål at 
give videnskabsmænd i SNG, der er specialiseret i udvikling af masseødelæggelsesvåben, 
en mulighed for at arbejde med civile aktiviteter, der på længere sigt vil rumme en række 
afsætningsmuligheder, og som dermed opfylder et af hovedmålene med ISTC. 
Centrets succes må imidlertid ikke fa os til at glemme det meget omfattende arbejde, der 
endnu skal udføres. ISTC indtræder nu i en konsolideringsfase, hvor opfølgningen af de 
mange projekter, der er igangsat siden 1994, og nyttiggørelsen af deres resultater vil være 
blandt de dominerende aktiviteter. Det vil også være en overgangsfase for de mange team, 
der har arbejdet med projekterne, og som sammen med ISTC nu skal indkredse og 
fastlægge de strukturer, der vil gøre det muligt fremover at nyttiggøre indsatsen inden for 
de relevante markedssegmenter. 
På længere sigt bør projekterne løses fra ISTC og overtages af forskningsinstitutter og 
erhvervsliv. Når denne proces er tilendebragt, vil ISTC have opfyldt sit formål, nemlig 
omskoling af militære videnskabelige medarbejdere til civil aktivitet. 
ISTC-projekterne bør derfor udvælges med henblik på deres potentielle industrielle 
anvendelsesmuligheder, og man bør finde frem til private partnere allerede ved 
udformningen af dem og sikre, at projekterne finansielt kan overtages på bilateral basis af 
investorer fra EU-medlemsstaterne, så snart ISTC-finansieringen ophører. Det Fælles 
Forskningscenter vil i den sammenhæng tage aktiv part i ISTC-projekterne og vil kunne 
være med til at knytte forbindelse til SNG-institutter og gøre projekterne erhvervsrettede, 
idet centret lader ISTC nyde godt af dets allerede eksisterende samarbejdsnet. 
Allerede nu bør ISTC-partnerne gøre en kraftig indsats for at finde frem til 
samarbejdspartnere, hvilket for Fællesskabernes vedkommende nødvendiggør en 
mobilisering af ressourcer, der står i et rimeligt forhold til den meget vigtige opgave, der 
skal løses. 
Derfor agter Kommissionen at forstærke den allerede bestående struktur, dels ved en 
politisk, administrativ og finansiel indsats (TACIS), dels ved en videnskabelig og teknisk 
indsats af koordinerende art over for medlemsstaternes industriledere og de ansvarlige 
europæiske organisationer. 
10 
ISSN 0254.-1459 
KOM(96) 691 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 11 
Katalognummer : CB-CO-96-713-DA-C 
ISBN 92-78-13845-2 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
A\