EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 1.6.2016 JOIN(2016) 24 final FÆLLES MEDDELELSE TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET Elementer i en EU-strategi over for Myanmar/Burma: et særligt partnerskab for demokrati, fred og velstand



1. MYANMAR/BURMA: EU'S ROLLE I EN VELLYKKET OVERGANG TIL DEMOKRATI Myanmar/Burma har oplevet bemærkelsesværdig forandring, siden der blev indledt reformer i 2011, og tiltrædelsen af en ny demokratisk valgt regering i april 2016 er en historisk mulighed. Det er i Den Europæiske Unions strategiske interesse at yde sin fulde støtte til en vellykket overgang hen imod effektiv demokratisk regeringsførelse og bæredygtig udvikling samt at inddrage alle relevante EU-politikker og instrumenter med henblik på dette. Den 8. november 2015 stemte befolkningen i Myanmar/Burma med overvældende vægt for at lægge militærstyret bag sig, idet oppositionspartiet Nationalforbundet for Demokrati (NLD) opnåede et absolut flertal i parlamentet. Aung San Suu Kyi's partifælle Htin Kyaw blev den 15. marts 2016 valgt som landets første civile præsident i mere end fem årtier, og Kyi selv overtog posten som statsrådgiver, udenrigsminister og minister for præsidentens kontor. Den nye administration, der har begrænset regeringserfaring, står over for enorme udfordringer. Disse omfatter konsolidering af demokrati, fremme af etnisk fred og forsoning, gennemførelse af forfatningsmæssige reformer, opbygning af institutioner og reformer af sikkerhedssektoren samt fremme af retsstatsprincipperne og menneskerettighederne. NLD-regeringen vil være nødt til at adressere befolkningens enorme forventninger om højere indkomster og basale tjenesteydelser af god kvalitet gennem økonomisk vækst og inkluderende bæredygtig udvikling. EU har spillet en afgørende rolle i landets gennemgribende forandring I de seneste fem år har EU lagt sig i spidsen for det internationale samfunds fornyede engagement i Myanmar/Burma. I erkendelse af den tidligere regerings reformer valgte EU en helhedsorienteret tilgang til landets komplekse overgangproces gennem politisk dialog koblet med finansielle og andre politikbaserede instrumenter. EU ophævede sanktioner og åbnede et kontor i 2012. I 2013 hævede EU sanktioner, åbnede en komplet EU-delegation og genetablerede handelspræferencer under ordningen "alt undtagen våben". Det samme år fastlagde EU sine prioriteter i den såkaldte omfattende ramme, som var rettet specifikt mod EU's politik under optakten til valgene i november 2015, hvortil EU sendte den største internationale valgobservationsmission. I 2012-2013 øgede EU sin udviklingsstøtte til landet med en indledende pakke på 150 millioner EUR, mens det flerårige vejledende program 2014-2020 for Myanmar/Burma under instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde blev vedtaget i december 2014 med en vejledende rammebevilling på 688 millioner EUR. For at fremme bistandseffektivitet har EU og dets medlemsstater siden 2013 været engageret i fælles programlægning vedrørende udviklingssamarbejde, hvilket forventes at fortsætte i tæt samråd med den nye regering med henblik på at sikre en sammenhængende reaktion fra EU på de identificerede udfordringer. Med etableringen af en demokratisk valgt regering skal EU øge sit engagement Demokratiseringen og de væsentlige politiske forandringer har skabt høje forventninger i EU. EU har set på sin strategi igen for at granske sit engagement med hensyn til demokrati og menneskerettigheder, fredsprocessen, økonomien og bæredygtig udvikling. EU har også en interesse i at arbejde sammen med den nye regering i en regional kontekst, især vedrørende integration i ASEAN. En vellykket overgang til demokrati i Myanmar/Burma vil fungere som et væsentligt og positivt eksempel for det øvrige område.

Det er klart, at EU skal fortsætte med at spille en betydelig rolle i at fremme det, som er et positivt eksempel på demokratisering og reformer i et strategisk vigtigt land i Sydøstasien og i Asien-Stillehavsområdet. Optrapning af EU's engagement i Myanmar/Burma og tæt samarbejde med regeringen vil også være den bedste måde til at fremskynde inkluderende socioøkonomiske reformer og maksimere muligheder for virksomheder i EU, i takt med at landet gør fremskridt på sit reformspor. Kort sagt har EU en stor interesse i en vellykket overgangsproces. Formålet med denne fælles meddelelse er at fastlægge en sammenhængende EU-vision og konkrete forpligtelser med hensyn til politisk, sikkerhedsmæssig og udviklingsmæssig støtte samt økonomisk engagement for de kommende år. 2. OMRÅDER FOR ENGAGEMENT 2.1. Demokrati, retsstatsprincipper og god regeringsførelse: For at gøre Myanmar/Burma til et bæredygtigt demokrati med fuld respekt for retsstatsprincipperne bør EU hjælpe til med at opbygge effektive institutioner, støtte reformer af sikkerhedssektoren samt i højere grad og på forskellig vis inddrage hele samfundet – lokale myndigheder, retsvæsenet, parlamenterne og civilsamfundet. EU bør også gå i dialog med militæret angående dets rolle i et moderne demokrati og støtte moderniseringen samt den gennemgribende forandring af politistyrken. Det politiske landskab efter valget i november 2015 Efter sin jordskredssejr i 2015 har Nationalforbundet for Demokrati draget fordel af en hidtil uset demokratisk legitimitet, som giver det et stærkt mandat til vidtgående reformer. Over 400 nye medlemmer af parlamentet indtog deres pladser den 1. februar 2016 og skal gøre sig fortrolige med alle aspekterne ved et moderne parlament. Militæret fortsætter med at optage 25 % af pladserne i parlamentet, kan nedlægge veto mod forfatningsmæssige ændringer og beholder tre nøgleministerposter (for indre anliggender, forsvarsanliggender og grænseanliggender). Den nye kontekst gør det nødvendigt for militæret at redefinere sin rolle i et demokratisk samfund. EU's valgobservationsmission roste valgene i november 2015 for at være velafviklede og konkurrenceprægede, men pegede samtidig på behovet for yderligere reformer. Fratagelse af valgret for tidligere indehavere af midlertidige registreringskort – hovedsageligt personer fra etniske samfund – vakte særlig bekymring. EU's støtte ved valg med henblik på en effektiv, uafhængig, gennemsigtig og ansvarlig valgadministration samt styrkelse af befolkningens ejerskab over valgprocessen vil forsætte på grundlag af anbefalingerne i den endelige rapport fra EU's valgobservationsmission. Retsstatsprincipperne og god regeringsførelse er hovedprioriteter for den nye regering. Udfordringerne er mange, og institutionerne mangler ofte tilstrækkeligt personale og tilstrækkelig ekspertise inden for lovgivningsmæssige processer. Forbedringer med hensyn til retsstatsprincipperne vil fremme tiltroen til statsinstitutionerne, skabe større gennemsigtighed, styrke bekæmpelsen af korruption og styrke retsvæsenets rolle og uafhængighed. Reform af sikkerhedssektoren, herunder politireform, er en integreret del af processen.

Fra et institutionelt system styret af militæret til et bæredygtigt demokrati: EU's rolle Forfatningsreformer er fortsat centrale for at konsolidere den demokratiske regeringsførelse. Forfatningen fra 2008 spillede en afgørende rolle i overgangsprocessen, og der forventes yderligere reformer. EU kan dele sine omfattende erfaringer med overgangen fra autoritært styre til demokrati med særlig vægt på parlamentariske flerpartisystemer og øget inddragelse af civilsamfundet samt de uafhængige medier. EU's politiuddannelsesprojekt (2013-2015) hjalp politistyrken i Myanmar til at arbejde på en mere professionel måde, især i lokalsamfundene. Der blev truffet enkle men effektive foranstaltninger for at forbedre politiarbejdet på lokalsamfundsniveau og politiets forhold til lokalbefolkningen. Erfarne politibetjente fra EU-medlemsstater viste, hvordan borgernes demokratiske rettigheder til at forsamle sig sikres og beskyttes. 4 000 politibetjente blev uddannet i de bedste internationale praksisser til "crowd management". Projektet adresserede også politiets forhold til medierne og civilsamfundet for at fremme bedre gensidig forståelse. MyJustice-programmet (2015-2019) forbedrer adgangen til retsvæsenet for de fattige, udsatte og marginaliserede i hele landet. Det sætter lokalsamfund, retlige aktører og retlige institutioner i stand til at anvende innovative tilgange som f.eks. mægling i lokalsamfund og advokatbistandstjenester. MyJustice benytter en tilgang med mennesket i centrum for at fremme læring, tillid og samarbejde blandt alle aktører. Det gør lokalsamfund i stand til at finde passende løsninger på de retsmæssige udfordringer, de står overfor, og det har en vedvarende indflydelse på den måde, hvorpå tvister løses og retlig prøvelse finder sted. EU vil arbejde sammen med civilsamfundet med henblik på at gennemføre EU's køreplan for engagement med civilsamfundet, der blev lanceret i september 2015. Organisationer i civilsamfundet har traditionelt spillet en afgørende rolle i at levere basale tjenesteydelser, især i områder påvirket af konflikt. De er også en central drivkraft i at fremme og beskytte demokrati – herunder deltagelse i indenlandsk valgobservation – menneskerettighederne og kulturel mangfoldighed. Alligevel støder civilsamfundet stadig på mange begrænsninger. Mulige EU-initiativer på dette område omfatter: et partnerskab med regeringen for at styrke politisk dialog og adressere nye behov, ved at skabe politisk dialog og teknisk samarbejde for regeringsinstitutioner som en del af en statsopbygningsstrategi. EU skal arbejde sammen med en bred vifte af partnere – fra græsrodsorganisationer til parlamenter og fra interesseorganisationer til fagforeninger samt medierne – for at støtte bestræbelser på at skabe lokalt demokrati dialog med militæret for at dele EU's erfaringer med overgangen til demokrati og militærets rolle i et moderne demokrati, herunder fremme af respekt for menneskerettighederne og retsstatsprincipperne forbedring af adgang til retsvæsenet og retshjælp for de fattige og udsatte, udvikling af juridisk kapacitet for fagpersoner i retsvæsenet og styrkelse af udvalgte retsstatslige institutioner med henblik på bedre opfyldelse af deres mandater udvidelse af støtte til politistyrken i Myanmar for at gøre den til en moderne organisation, der tjener befolkningen og nyder dens tillid, herunder forøgelse af ansvarligheden i overensstemmelse med de bedste internationale praksisser og respekt for menneskerettighederne samt grundlæggende frihedsrettigheder og forsatte bestræbelser på at styrke politistyrkens forhold til medierne og lokalsamfundene arbejde hen imod at færdiggøre og gennemføre en handlingsplan for demokrati sammen med partnerlandet opfordring til fortsat interparlamentarisk samarbejde mellem Europa-Parlamentet (EP) og parlamentet i Myanmar med henblik på at styrke lovgivende myndigheder, statsligt tilsyn og politiske partier gennem blandt andet Europa-Parlamentets samlede strategi for demokratistøtte. 2.2 Fredsprocessen

Den nyligt opnåede fred i Myanmar/Burma er skrøbelig. Som det eneste vestlige vidne til den landsdækkende våbenhvileaftale bør EU arbejde sammen med alle involverede med henblik på at gennemføre en inkluderende fredsarkitektur og afvæbne, demobilisere og reintegrere tidligere krigsdeltagere. For at bevare freden vil EU dele sin erfaring med føderalisme og arbejde på at opbygge tillid mellem parterne og fremme forsoning. En aftale som milepæl og afslutning på en uroplaget fortid Myanmar/Burma har gennem årtier været plaget af væbnet konflikt mellem Myanmars væbnede styrker (Tatmadaw) og etniske grupper med egne kulturer, der holder til i fjerne grænseområder med rigelige naturressourcer. Mange af disse landområder har aldrig været under centralregeringens fulde kontrol og nyder forskellige grader af selvforvaltning. Der er erhvervede økonomiske interesser fra ulovlige aktiviteter som f.eks. smugling, ulovlig jadehandel og træhandel, opiumproduktion og narkotikahandel. Omkring 100 000 mennesker er blevet fordrevet siden 2011 i delstaten Kachin og den nordlige del af Shan-delstaten, og fortsatte sammenstød er stadig årsag til intern fordrivelse og tab af menneskeliv. Cirka 106 000 flygtninge, hvoraf størstedelen er karenske og karenniske, bor i lejre på den thailandske side af grænsen. Kampene har også medført krænkelser af menneskerettighederne. Kontinuerlige alvorlige overtrædelser af international humanitær ret har haft en destabiliserende virkning på den berørte befolkning. I 2011 gjorde præsident Thein Sein fred til en nøgleprioritet. Den 15. oktober 2015 indgik regeringen og otte etniske væbnede grupper en landsdækkende våbenhvileaftale, som EU underskrev som et internationalt vidne sammen med FN, Kina, Japan, Indien og Thailand. Nogle grupper, herunder Kachin, er endnu ikke part i aftalen. En national politisk dialog om vigtige og følsomme emner blev indledt i januar 2016. Fredsprocessen er en topprioritet for den nye regering. Opbygning af tillid mellem interessenter og fastholdelse af deres engagement vil være af afgørende betydning. Etniske minoriteter har høje forventninger til Nationalforbundet for Demokrati med hensyn til at arbejde hen imod en demokratisk multietnisk føderal union, som giver en mere retfærdig adgang til økonomiske muligheder. I sidste ende vil en samlet fredsaftale også kræve ændringer af forfatningen. Konsolidering af en varig fred: EU's bidrag Som en af de største bidragydere til fredsprocessen er EU godt positioneret til fortsat at bidrage til en varig fred. Myanmars fredscenter, som EU har støttet siden dets stiftelse i 2012, spillede en afgørende rolle i at bringe regeringen og de etniske væbnede organisationer til forhandlingsbordet og i at yde ekspertrådgivning til alle de relevante parter. En inkluderende og bredt baseret proces, der omfatter deltagelse af civilsamfundet og kvinder, er nøglen til fortsat fremgang. Hovedparten af EU's støtte er gået til etniske grupperinger. I aktiviteterne fokuseres der på lokalsamfundsudvikling i konfliktramte områder, forsoning, fredsopbygning, gennemførelse af våbenhviler og civil våbenhvileovervågning. I forbindelse med andre projekter arbejdes der på at forbedre adgangen til indkomstmuligheder, fattigdomsreduktionen og udviklingen i etniske områder. EU har sat sig i spidsen ved at oprette en ny fælles multidonorfredsfond med henblik på at støtte fredsprocessen på en mere koordineret måde. Den nye fælles fredsfond støtter nationalt ledede bestræbelser på at opnå en varig løsning af den etniske væbnede konflikt på en fleksibel, lydhør og sammenhængende måde. Den vil arbejde sammen med regeringen, etniske grupperinger, civilsamfundet og den akademiske verden samt tilskynde kvinders deltagelse. Fredsopbygningsaktiviteterne vil have til formål at øge inklusion, tillid og deltagelse i fredsprocessen og bidrage til at øge sikkerheden og trygheden for udsatte lokalsamfund. Den fælles fredsfond påbegyndte sine aktiviteter i april 2016 med tilsagn på over 100 millioner USD fra EU og ni andre bidragydere. EU står fast på at sikre, at alle støttede aktiviteter er konfliktfølsomme, følger "do no harm"-principper og gennemføres på en inkluderende, upartisk og gennemsigtig måde. EU fortsætter også med at yde humanitær bistand i områder med begrænset adgang, der er påvirket af kampe og fordrivelse. Uhindret humanitær adgang til alle konfliktramte befolkninger er af afgørende betydning.

Mulige initiativer på dette område omfatter: ydelse af stærk politisk og finansiel støtte til en inkluderende fredsarkitektur, herunder gennemførelse af den landsdækkende våbenhvileaftale samtidig med fremme af bestræbelser på at inddrage de grupper til at være med, som endnu ikke har skrevet under deltagelse i konfliktforebyggelse og fredsopbygningsaktiviteter ved for eksempel at understøtte tillidsopbygningsforanstaltninger, styrkelse af lokalsamfund, interkulturel dialog, kvinders deltagelse, inklusiv udvikling og forbedrede indkomstmuligheder i etniske områder, om nødvendigt ved sammenkobling af nødhjælp, rehabilitering og udvikling udvikling af alle interessenters kapacitet til at håndtere udfordringerne i processen, herunder reform af sikkerhedssektoren og afvæbning, demobilisering og reintegration støtte til oplysning om minefare, minerydning og relaterede aktiviteter bidrag til debatten i Myanmar/Burma om overdragelsen af udøvende beføjelser og decentralisering på grundlag af erfaringerne med de forskellige modeller, der er blevet anvendt i EU's medlemsstater tilvejebringelse af komparative eksempler på erfaringer fra både EU og tredjelande med hensyn til nationale postkonfliktdialoger. 2.3 Menneskerettigheder Myanmar/Burma vil være nødt til at adressere flere menneskerettighedsmæssige udfordringer og ikke mindst situationen i delstaten Rakhine, hvor muslimske minoriteter udsættes for forskellige former for diskrimination. EU bør arbejde sammen med regeringen for at bekæmpe hadefulde udtalelser og intolerance. Resolutioner om menneskerettighederne bør implementeres, og lovgivningen bør bringes i overensstemmelse med internationale standarder. Selvom der er opnået betydelige fremskridt, er menneskerettighederne fortsat en af landets hovedudfordringer Overgangsprocessen i landet har unægteligt medført en positiv udvikling med hensyn til menneskerettigheder. Der er blevet taget skridt for at løslade politiske fanger, fremme ytringsfrihed, forsamlingsfrihed og foreningsfrihed og adressere tvangsarbejde. Landet er gået i dialog angående menneskerettighederne med EU, Japan og USA og har samtidigt udvidet sit samarbejde med FN, herunder den særlige rapportør og Højkommissariatet for Menneskerettigheder samt Den Internationale Arbejdsorganisation. Selv om der er sket fremskridt, er aktivister, journalister og selv almindelige borgere blevet udsat for uvilkårlig tilbageholdelse og fængsling i forbindelse med at have udøvet deres civile og politiske rettigheder. Opildning til had og hadefulde udtalelser er blevet rettet mod muslimske befolkningsgrupper. På trods af omfattende international kritik blev der i 2015 vedtaget en række diskriminerende "lovforslag vedrørende beskyttelse af race og religion", der omfatter religiøs konversion, blandede ægteskaber, monogami og befolkningskontrol. Det er nødvendigt med yderligere fremskridt på alle områder, herunder tiltrædelse af internationale menneskerettighedsinstrumenter, juridisk reform, institutions- og kapacitetsopbygning og forøgelse af bevidstheden om generelle menneskerettigheder. Grundet arven fra fortiden bør der rettes særlig opmærksomhed mod at forbedre retsvæsenets uafhængighed og adgangen til samme, kvinders rettigheder og ligestilling mellem kønnene samt barnets rettigheder, især i lyset af den fortsatte brug af børnesoldater. Den nye regerings løsladelse af over 280 politiske fanger i de første uger efter sin tiltrædelse sender et stærkt signal om viljen til at sikre grundlæggende frihedsrettigheder.

Det vigtigste spørgsmål med hensyn til menneskerettighederne i Myanmar/Burma er fortsat situationen i Rakhine-delstaten, hvor den muslimske minoritet, som kalder sig Rohingya og hovedsageligt består af statsløse, udsættes for flere former for diskrimination. De nægtes bevægelsesfrihed og mangler adgang til basale tjenesteydelser og indkomstmuligheder. Cirka 120 000 muslimer er fortsat interneret i lejre efter voldelige sammenstød mellem forskellige befolkningsgrupper i 2012. Kun få har fået lov til at vende tilbage eller flytte. I lokalsamfundene lever man fortsat adskilt. Internt fordrevne personer og andre udsatte befolkningsgrupper er afhængige af humanitær bistand, herunder fra EU. Den usikre situation har tvunget titusindvis til at flygte fra landet til vands eller lands, således at de har kunnet falde i hænderne på netværk af menneskesmuglere. Migrantkrisen i 2015 i Andamanhavet førte til, at Thailand, Malaysia og Indonesien iværksatte et regionalt initiativ for at finde løsninger. Bangladesh fungerer som tilflugtssted for op til 500 000 personer fra Rohingya-minoriteten. Den nye regering bliver nødt til at udvise lederskab ved at skabe inkluderende udvikling i hele delstaten og forbedre menneskerettighedssituationen. Hvis problemet ikke løses, risikerer situationen at underminere overgangen til demokrati og kaste en skygge over det nye Myanmars/Burmas omdømme. En nøgleprioritet for EU: Handling med henblik på reel virkning I forbindelse med håndteringen af de komplekse udfordringer i Rakhine-delstaten følger EU en helhedsorienteret strategi ved at mobilisere alle instrumenter, der står til dets rådighed – politisk dialog, humanitær bistand og udviklingssamarbejde – hvilket koordineres nøje med lokale myndigheder og lokalsamfund. EU fastholder sit engagement i at forbedre situationen for menneskerettighedsforkæmpere, rettighederne for udsatte grupper og minoriteter samt økonomiske og sociale rettigheder. Den aktive involvering af EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder understreger EU's stærke engagement i at bistå landet med at forbedre dets menneskerettighedssituation. EU har fremlagt resolutioner om menneskerettighedssituationen i FN's Generalforsamling og Menneskerettighedsrådet. Mulige initiativer på dette område omfatter: samarbejde med regeringen om at adressere menneskerettighedsspørgsmålene fremført i resolutioner fra FN's Generalforsamling og Menneskerettighedsrådet, samarbejde om underskrivelse og ratificering af væsentlige internationale menneskerettighedskonventioner, oprettelse af et kontor under FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder og samarbejde med FN's særlige procedurer og Den Internationale Arbejdsorganisation dialog med regeringen og parlamentet for at bringe ny og eksisterende lovgivning i overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder og ophæve forældede love tilskyndelse af regeringen til at føre an i bestræbelserne på at adressere fattigdom og skabe en inkluderende udvikling i Rakhine-delstaten og andre etniske områder gennem en helhedsorienteret tilgang. Begrænsninger af bevægelsesfriheden og lokale anordninger, der er diskriminerende over for minoriteter, bør ophæves. Humanitære og udviklingsmæssige aktører bør gives større adgang til berørte befolkninger fremme af bevidsthed om generelle menneskerettigheder, herunder forbedringen af økonomiske, sociale samt kulturelle rettigheder, og respekten for grundlæggende rettigheder, især talefrihed, ytringsfrihed, foreningsfrihed og forsamlingsfrihed, religionsfrihed eller trosfrihed samt deling af erfaring med bekæmpelse af hadefulde udtalelser og intolerance over for minoriteter opfordring til afskaffelse af statsløshed til fordel for lige rettigheder for alle borgere og udstedelsen af identifikationsdokumenter.

2.4. Fattigdomsreduktion og bæredygtig udvikling Myanmar/Burma er et af verdens fattigste lande. Overgangsprocessen baner vejen for en intensivering af EU's udviklingssamarbejde på områder som f.eks. uddannelse, udvikling af landdistrikter og regeringsførelse, herunder gennem betydelige budgetstøttetiltag i 2016 og fremefter. Målrettet teknisk samarbejde vil også blive udvidet til at støtte opnåelsen af målene for bæredygtig udvikling og til muligheder under programmet Erasmus+ og EU's forskningsprogram Horisont 2020. Et land i en overgangproces og håbet om at bryde ud af fattigdomsfælden Myanmar/Burma er et af de mindst udviklede lande og er placeret som nr. 148 ud af 189 lande på 2015-indekset for menneskelig udvikling fra FN's udviklingsprogram. Fattigdomsraten er anslået til at være 37,5 %, hvilket er den højeste i Sydøstasien. 60 % af landets indbyggere bor i landdistrikter, hvor fattigdommen er uforholdsmæssigt koncentreret. BNP pr. indbygger er 1 204 USD. Myanmar/Burma har den korteste middellevetid og den anden højeste spædbørnsdødelighed og børnedødelighed af alle ASEAN-lande. Mere end en tredjedel af alle børn er kronisk underernærede. Under en tredjedel af befolkningen har adgang til elektricitet. Landet rammes ofte af naturkatastrofer og er meget udsat med hensyn til virkningen af klimaforandringer. På grund af det nuværende lave niveau af katastrofeberedskab kan udefrakommende chok have en væsentlig indflydelse på befolkningens modstandsdygtighed og på økonomien. Regeringens ambition er at opnå varig fred og bringe økonomien tilbage på sporet med henblik på at gøre Myanmar/Burma til et middelindkomstland. Den nye regering forventes at fokusere sine udviklingsbestræbelser på fattigdomsreduktion, jobskabelse, bæredygtighed og inklusion ved at opretholde høje vækstrater, opbygge humankapital, forbedre sociale tjenesteydelser, reducere miljøpåvirkninger og styrke modstandsdygtigheden. Udvikling af landdistrikter, herunder fødevare- og ernæringssikkerhed, jordreform, uddannelse og sundhed, er hovedprioriteter. Mindskelse af katastroferisici på alle niveauer bør være på dagsordenen. Styrkelse af jordrettigheder, især ved at adressere de uretfærdigheder, der er sket gennem beslaglæggelse af jord, vil være en anden udfordring for den nye regering. EU bør vise vejen med en ambitiøs og fokuseret dagsorden for udviklingssamarbejdet EU er en førende partner i samarbejde med Myanmar/Burma om at realisere landets mål for bæredygtig udvikling som defineret i 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling. Gennem bilateralt udviklingssamarbejde under det flerårige vejledende program 2014-2020 (688 mio. EUR) fortsætter EU med at støtte landets transformerende dagsorden inden for fire sektorer: 1) udvikling af landdistrikter – landbrug – fødevare- og ernæringssikkerhed, 2) uddannelse, 3) regeringsførelse – retsstatsprincipper – statslig kapacitetsopbygning og 4) fredsopbygningsstøtte. EU kan hjælpe regeringen via yderligere fleksibelt og målrettet teknisk samarbejde om nøglepolitikker. Effektiv donorkoordination er fortsat altafgørende for at undgå overlappende og fragmenteret bistand. Multidonorfonden "Livelihoods and Food Security Trust Fund (LIFT)" blev oprettet for at adressere de tidlige genopbygnings- og rehabiliteringsbehov i kølvandet på den ødelæggende cyklon Nargis (2008). Med årene har LIFT gradvist udvidet sine aktiviteter og tilpasset sig til forandringerne i Myanmar/Burma med det formål at forbedre levevilkårene for husmænd og de fattige jordløse i landdistrikterne. Cirka 330 millioner EUR, hvoraf 115 millioner EUR kommer fra EU, er blevet overdraget til at støtte mere end tre millioner mennesker gennem 90 projekter. LIFT-projekterne bidrager til bedre høster og øget adgang til kredit og markeder. Som et resultat af dette er indkomsten for de målrettede husholdninger vokset, og ernærings- samt fødevaresikkerhed er forbedret. LIFT er bedste praksis for inkluderende gennemgribende økonomisk forandring af landdistrikter. En national strategi og handlingsplan for klimaforandringer, som understøttes af EU's globale klimaalliance+ gennem klimaalliancen for Myanmar, udarbejdes for at integrere tilpasning til klimaforandringer i Myanmars/Burmas politikudvikling og reformdagsorden samt for at fremme evidensbaseret planlægning og politikskabelse. Dette vil hjælpe med at styre Myanmar/Burma i retning af en grønnere og mere robust økonomi.

Gennem blandede instrumenter (bidrag kombineret med yderligere ikke-bidragsmæssige ressourcer), især den asiatiske investeringsfacilitet, gør EU mere strategisk brug af sine bidrag for at geare og mobilisere finansiering fra europæiske samt andre udviklingsbanker og finansielle institutioner samt den private sektor med henblik på at give investeringsprojekter større udviklingseffekt. Den Europæiske Investeringsbank underskrev en rammeaftale med Myanmar/Burma i marts 2015, og der er flere investeringsprojekter undervejs. Mulige initiativer på dette område omfatter: forøgelse af bistandseffektiviteten gennem forbedret donorkoordination og budgetstøtte som udtryk for EU's stærke støtte til den nye regering udarbejdelse af et nyt dokument for EU's fælles programlægning med medlemsstaterne, der tilpasses prioriteterne for den nye regering fremme af de muligheder, der tilbydes under programmet Erasmus+, især for udveksling af studerende, forskere og universitetspersonale, og styrkelse af samarbejdet med ressortministeriet og universiteterne med henblik på at bidrage til at modernisere de videregående uddannelser kobling af videnskab, forskning og innovation til landets udviklingsbehov gennem EU's forskningsprogram Horisont 2020 og pleje af forskningssamarbejde på regionalt plan integrering af klimaforandringer, kønsspørgsmål og målene for bæredygtig udvikling i alle nye udviklingssamarbejdetiltag. 2.5. Økonomisk engagement Hvis Myanmar/Burma kan adressere de vigtige resterende udfordringer, kan landets overgangsproces åbne op for enorme økonomiske og forretningsmæssige muligheder. EU er ideelt positioneret til at støtte denne overgangsproces og hjælpe til at udnytte disse muligheder. EU vil stræbe efter at afslutte forhandlingerne om investeringsbeskyttelsesaftalen, hjælpe til med at forbedre lovgivningsrammen samt arbejdsstandarder og forberede forhandlinger om en frivillig partnerskabsaftale om retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet. Et land fuldt af økonomisk potentiale, der venter på at blive realiseret Myanmar/Burma er strategisk placeret mellem Indien og Kina. Det har rigelige naturressourcer (jord, vand, skove, fossile brændsler, mineraler og ædelstene) og en ung arbejdsstyrke (55 % af befolkningen er under 30 år gammel). Med en befolkning på 51,5 millioner udgør landet et marked med væsentligt potentiale for eksportører og investorer fra EU. Myanmar/Burma er også medlem af ASEAN (som omfatter over 600 millioner mennesker) og vil drage fordel af denne ambitiøse økonomiske integrationsproces. Der er rigelige muligheder for at modernisere, diversificere og liberalisere økonomien i stort set alle sektorer. Landet er også det hurtigst voksende turistmarked i regionen. Myanmars/Burmas attraktivitet som investeringssted byder dog på en række udfordringer. Landet er stadig placeret som nr. 167 ud af 189 lande på Verdensbankens indeks for 2016 over, hvor nemt det er at drive forretning. Retlige og lovgivningsmæssige aspekter, især på området for investorbeskyttelse og håndhævelse af kontrakter, adgang til finansielle tjenesteydelser og opstart af en virksomhed, er blevet identificeret som udfordringer. I Verdensbankens 2014-rapport om vurdering af investeringsklimaet i Myanmar anses adgang til finansiering, jord, elektricitet og kvalificerede arbejdstagere som hovedbegrænsningerne for erhvervsdrivende. Eksporten er domineret af naturressourcer, især gas (40 %), hvilket indebærer begrænsede muligheder for jobskabelse og forbindelser til indenlandske sektorer. Selvom arbejdsomkostningerne er blandt de laveste i Asien, er produktiviteten også meget lav. Det dramatiske afskovningstempo, som hovedsagelig skyldes ulovlig skovhugst, giver særlig anledning til miljømæssig og økonomisk bekymring. Endelig bliver de igangværende etniske konflikter fortsat ved med at reducere muligheden for bæredygtig økonomisk udvikling væsentligt i store dele af landet.

I de seneste to til tre år er der taget skridt for at gennemføre markedsbaserede reformer og skabe et mere gunstigt forretningsmiljø, herunder skatte- og afgiftsreformer, liberalisering af kontroller med udenlandsk valuta, fjernelse af eksporttilladelseskrav for omkring 4 000 produkter, mulighed for 100 % udenlandsk ejerskab inden for nogle sektorer og oprettelsen af særlige økonomiske zoner. Som et resultat af disse indledende reformer steg direkte udenlandske investeringer fra 3,2 milliarder USD i 2013/2014 til omkring 8 milliarder USD i 2014/2015, hvilket hovedsageligt blev drevet af gassektoren, telekommunikation og fremstillingsvirksomhed. I 2014/2015 voksede økonomien med 8,5 %, og den årlige vækst for de næste 5 år forventes at blive 7,9 %. Landet er godt positioneret til at udbygge sin lavt kvalificerede og arbejdsintensive fremstillingssektor, hvilket er alt afgørende for jobvækst, mens det samtidig kan liberalisere handel på landbrugsmarkeder for at fremskynde fattigdomsreduktion, som det også tidligere er sket i andre asiatiske lande. EU fremmer en ramme for gensidigt fordelagtige handels- og investeringsmuligheder, der beskytter arbejdsstandarder EU og Myanmar/Burma har stærkt komplementære økonomier. EU spillede en afgørende rolle i at stimulere landets handelsmæssige og økonomiske udvikling ved at fjerne sanktioner og genetablere handelspræferencer under ordningen "alt undtagen våben" i 2013. Bilateral handel nåede 1,2 milliarder EUR i 2015 med en stigning fra 404 millioner EUR i 2012. Eksport til EU blev firedoblet mellem 2012 og 2015 fra 165 millioner EUR til 675 millioner EUR. Beklædningsgenstande udgør mere end 60 % af Myanmars/Burmas eksport til EU. Maskineri og elektriske apparater udgør næsten halvdelen af EU's eksport. I takt med landet udvikler sig, vil det få behov for flere kapitalgoder til infrastruktur og fremstillingsvirksomhed, hvilket giver yderligere muligheder for europæiske virksomheder. Siden 2011 er EU's eksport af tjenester til Myanmar/Burma øget med det seksdobbelte – dog fra et meget lavt udgangspunkt. Servicesektoren forventes at udvide sig hurtigt. Ifølge landets officielle statistikker (pr. januar 2016) var EU den 4. største udenlandske investor i 2015, men med under 10 % af de samlede investeringer ligger EU stadig bag efter Kina, Singapore og Hong Kong. EU arbejder hen imod at indgå en investeringsbeskyttelsesaftale for at gøre europæiske virksomheder i stand til at realisere det fulde potentiale, som landets økonomi byder på. Forhandlinger om en investeringsbeskyttelsesaftale blev indledt i marts 2014. Når aftalen er trådt i kraft, vil det indebære fælles spilleregler for alle investorer fra EU og sikre beskyttelse og rimelig behandling af investeringer fra begge sider. Aftalen vil fremme gennemsigtighed og god forvaltningsskik i forbindelse med foranstaltninger, der påvirker investering. Den har også til formål at beskytte arbejdstageres rettigheder og miljøet og styrke ansvarlig forretningsskik. Sammen med andre EU-initiativer vedrørende regeringsførelse, retsstatsprincipper og statsopbygning vil aftalen forbedre retssikkerheden og forudsigeligheden i forbindelse med investeringer og derved skabe forretningsmuligheder og hårdt tiltrængt udvikling. Der foretages en bæredygtighedsvurdering med en dybdegående analyse af aftalens potentielle økonomiske, sociale, miljømæssige og menneskerettighedsmæssige virkning. EU viste sin vilje til at arbejde sammen med regeringen, Den Internationale Arbejdsorganisation og andre partnere (f.eks. USA og Japan) om arbejdstagerrettigheder og virksomheders sociale ansvar, da Unionen i maj 2015 tilsluttede sig initiativet til fremme af grundlæggende arbejdstagerrettigheder og -praksis i Myanmar. Gennem initiativet har EU til hensigt at bidrage til at sikre respekt for grundlæggende arbejdstagerrettigheder og ordentligt arbejde og fremme stærke relationer mellem regeringen, virksomhederne og arbejdstagerne samt andre interessenter. Det skaber også muligheder for lokale virksomheder og hjælper til at gøre landet til en attraktiv handels- og investeringspartner. Multiinteressenttilgange som f.eks. EU's flagskibsinitiativ vedrørende sektoren for beklædningsgenstande kan bidrage til ansvarlig forretningsskik i denne sektor. EU tilskynder også den nye regering til at lægge vægt på jordreform og forbedring af arbejdstagerrettigheder, herunder arbejdsvilkårene for cirka to millioner vandrende arbejdstagere i Thailand, samt bekæmpelse af tvangsarbejde. Myanmar/Burma bliver i stigende grad en del af globale forsyningskæder, hvilket gør fremme af ordentligt arbejde og sikrere arbejdspladser mere vigtig end nogensinde før. EU vil gennem sin specifikke støtte under for eksempel EU-ASEAN-programmerne øge sit engagement i handel og udvikling af den private sektor for at styrke kapaciteterne med hensyn til værdikæder, handelsreform, handelslettelse og handelsfremme, eksportkvalitetsstyring og forbrugerbeskyttelse samt udarbejdelse og udbredelse af officielle statistikker. EU agter at involvere sig i erhvervsuddannelse med henblik på at sørge for bedre dækning af arbejdsmarkedets behov. Det for nylig oprettede europæiske handelskammer kan spille en vigtig rolle i at repræsentere EU's forretningsinteresser i landet. Mulige initiativer på dette område omfatter: støtte til reformer for at forbedre den retlige og lovgivningsmæssige ramme, hvilket vil fremskynde direkte udenlandske investeringer og fremme landets integration i ASEAN's økonomiske fællesskab indgåelse og gennemførelse af investeringsbeskyttelsesaftalen, hvilket vil forbedre investeringsklimaet og styrke engagementet i ansvarlig investering og bæredygtig vækst tilskyndelse til foranstaltninger med henblik på liberalisering af landbrugssektoren udvikling af specifikke og effektive opsøgende initiativer for at fremme samarbejde mellem virksomheder

støtte til deltagelse i globale forsyningskæder ved at fremme ansvarlig forretningsskik, virksomheders sociale ansvar og ordentligt arbejde samt overholdelse af internationale arbejds- og miljøkonventioner. Dette vil bidrage til et gunstigt miljø og bæredygtig udvikling forbedring af landets arbejdsmarkedspolitikker og arbejdsforvaltning gennem arbejdsretsreform, kapacitetsudvikling og høring af interessenter, herunder gennem "initiativet til fremme af grundlæggende arbejdstagerrettigheder og -praksis i Myanmar" samarbejde med regeringen om udvikling af et system for erhvervsrettet uddannelse med et sigte på at give den private sektor en stærk rolle forberedelse til muligt engagement med hensyn til en proces inden for rammerne af en frivillig partnerskabsaftale om retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet for at opnå større gennemsigtighed og bæredygtighed i handlen med træprodukter. Forøgelse af bevidstheden om skovforvaltning og opsøgende aktiviteter over for civilbefolkningen samt den private sektor blev iværksat i 2014. Fremskridt vil afhænge af fredsprocessens resultat, eftersom store skovområder befinder sig i etniske områder. 3. MYANMAR/BURMA I ASEAN OG REGIONEN Overgangsprocessen i landet giver nye muligheder for regionalt samarbejde mellem EU og ASEAN samt mellem EU og landene ved Mekongs nedre løb. Fra isolation til en aktiv regional aktør Myanmar/Burma er hurtigt blevet et respekteret medlem af det internationale samfund, da landet bevæger sig i retning af demokrati og genoptager sit engagement med verden. Det blev medlem af ASEAN i juli 1997 og varetog formandskabet i 2014 med vellykket resultat. I årtierne med isolation udgjorde ASEAN en vigtig platform for kontakter med omkringliggende lande og andre eksterne magter. Den formelle dannelse af ASEAN's økonomiske fællesskab i 2015 har potentiale til yderligere at hjælpe landets økonomiske udvikling og regionale integration på vej. Landets åbning har allerede ført til en rebalancering af dets udenlandske relationer, hvilket samlet set har ført til en diversificering i landets vigtige relationer til Kina og Indien. Det forventes, at den nye regering vil sætte yderligere skub i landets reorientering i et Asien-Stillehavsområde, der hastigt forandrer sig, og gribe muligheder, mens den samtidig beskytter sine nationale interesser og sin autonomi og bevarer gode relationer med nabolandene. Et tættere partnerskab vil hjælpe til at fremme EU's strategiske interesser i Asien-Stillehavsområdet EU vil arbejde henimod at gennemføre planen "ASEAN Economic Community Blueprint 2025" med et nyt EU-ASEAN-flagskibsprogram ARISE+, der fokuserer på handelslettelse, standarder, told og transport, civil luftfart, intellektuelle ejendomsrettigheder, statistisk og integrationsovervågning. EU støtter aktivt samarbejde blandt landene ved Mekongs nedre løb gennem politisk dialog og udviklingssamarbejde, især med hensyn til den bæredygtige forvaltning af naturressourcer og de indbyrdes forbundne områder fødevaresikkerhed, energi og vand.