Forslag til RAADETS FORORDNING om aendring af forordning (EF) nr. 1255/1999 om den faelles markedsordning for maelk og mejeriprodukter

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Kommissionen bestilte i august 1998 en evaluering af, hvorledes skolemaelksordningen havde fungeret paa EU-plan, og af dens virkninger. Slutrapporten om denne evaluering blev forelagt i februar 1999.

Paa grundlag af konklusionerne i rapporten blev der fremlagt en raekke anbefalinger, hvoraf de vigtigste er foelgende:

Vurderet udelukkende paa grundlag af de gaeldende, anfoerte og dokumenterede maal for ordningen, der hovedsagelig fokuserer paa at opretholde og oege forbruget af mejeriprodukter, og det forhold, at der er tale om et middel til at nedbringe et overskud, har ordningen haft en marginal positiv virkning og har ikke vaeret pengene vaerd i forhold til andre metoder, der har vaeret anvendt til at komme af med overskud. Kommissionen boer derfor alvorligt overveje at afskaffe ordningen. Den vaesentligste virkning af dette ville vaere, at udgifterne i forbindelse med den fortsatte subsidiering af maelk til skoleboern ville tilfalde medlemsstaternes myndigheder. Det er vanskeligt at forudsige, hvilke virkninger et saadant tiltag ville have, men det er sandsynligt, at nettoeffekten ville blive et fald i maengderne af de mejeriprodukter, der stilles til raadighed for skolerne, og et fald i forbruget (side 119 i rapporten).

For saa vidt angaar ordningens andre maal anfoeres foelgende i rapporten:

Det anerkendes imidlertid, at skolemaelksordningen ogsaa spiller en rolle som led i en bredere generel sundheds- og ernaeringspolitik, der gennemfoeres paa medlemsstatsplan. Denne politik indgik oprindeligt i den historiske begrundelse for gennemfoerelsen af ordningerne for subsidieret eller gratis uddeling af skolemaelk i landene, foer der blev indfoert en EU-ordning (side 120 i rapporten).

Evalueringsrapporten blev offentliggjort og foerte til dybtgaaende droeftelser om, hvilke maal der i fremtiden skulle gaelde for ordningen, og hvorledes den skulle fungere. Hovedkonklusionerne af droeftelserne er foelgende:

a) afskaffelse af ordningen vil foere til, at der bliver stillet faerre maelkemaengder til raadighed for skolerne, og til, at forbruget falder;

b) nedbringelsen af maelkeoverskuddet er det vigtigste formaal med ordningen, men der boer ogsaa tages hensyn til de indirekte ernaeringsmaessige og salgsfremmende maalsaetninger;

c) skolemaelksordningen boer opretholdes, men dens praktiske gennemfoerelse forbedres.

Skolemaelksordningen blev ogsaa droeftet paa landbrugsministrenes moede i Raadet i juni. Her vedtog Raadet foelgende erklaering:

Det er landbrugsministrenes opfattelse, at maelkeforbruget er af stor betydning paa grund af maelkens hoeje naeringsvaerdi, isaer for boern og unge. De finder det derfor hensigtsmaessigt yderligere at overveje, hvorledes dette forbrug kan fremmes paa en omkostningseffektiv maade under hensyn til midlerne paa budgettet.

Paa baggrund heraf har Kommissionen taget sin oprindelige hensigt om at foreslaa en afskaffelse af EU-stoetten til ordningen op til fornyet overvejelse.

Med sin fremlaeggelse af sit forslag vil Kommissionen isaer gerne fremhaeve foelgende betragtninger:

(1) Det er hensigtsmaessigt at nedsaette stoetten til skolemaelk paa grund af ordningens virkning paa markedet for maelk og mejeriprodukter og paa grund af, at den stoette, der ydes til skolemaelk, er hoejere end stoetten til andre foranstaltninger i mejerisektoren (95% af indikativprisen for maelk). En yderligere begrundelse er budgetstramningen for den faelles landbrugspolitik i de kommende aar.

(2) Ud over dens rolle som foranstaltning til fremme af markedet for mejeriprodukter kan skolemaelksordningen ogsaa spille en rolle som led i bredere og generelle maal inden for sundheds-, ernaerings- og socialpolitikken paa EU- eller medlemsstatsniveau. Det synes i denne forbindelse hensigtsmaessigt at anmode medlemsstaterne om at bidrage til finansieringen af ordningen og derved stoette den oprindelige begrundelse for den nugaeldende skolemaelksordning.

Kommissionen foreslaar derfor, at ordningen viderefoeres, men med 50% faellesskabsfinansiering og 50% finansiering af medlemsstaterne. Efter dens forslag skal der ogsaa vedtages et retsgrundlag for, at medlemsstaterne kan opkraeve et bidrag fra maelkeproducenterne og/eller -forarbejdningsvirksomhederne eller mejeribranchen med henblik paa medfinansiering af deres andel af foranstaltningen.

1999/0246 (CNS)

Forslag til

RAADETS FORORDNING

om aendring af forordning (EF) nr. 1255/1999 om den faelles markedsordning for maelk og mejeriprodukter

RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 36 og 37,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [1],

[1] EFT C

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet [2],

[2] EFT C

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg [3],

[3] EFT C

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget [4], og

[4] EFT C

ud fra foelgende betragtninger:

(1) Ifoelge artikel 14 i Raadets forordning (EF) nr. 1255/1999 af 17. maj 1999 [5] om den faelles markedsordning for maelk og mejeriprodukter ydes der faellesskabsstoette til levering af visse forarbejdede mejeriprodukter til skoleelever med henblik paa at fremme maelkeforbruget blandt unge. En evaluering af denne foranstaltning har vist, at skolemaelksordningen har en vis begraenset virkning paa balancen paa markedet for mejeriprodukter. Det fremhaeves yderligere i evalueringen, at hvis foranstaltningen afskaffedes, og medlemsstaterne skulle baere udgifterne til levering af subsidieret maelk til skoleboern, ville leverancerne af maelk og forbruget af mejeriprodukter i skolerne falde yderligere. Det er derfor i overensstemmelse med maalene for den faelles landbrugspolitik at viderefoere ordningen, men med en nedsaettelse af EU's stoette.

[5] EFT L 160, 26.6.1999, s. 48.

(2) ovennaevnte evaluering viser desuden, at foranstaltningen ud over sin virkning paa balancen paa markedet for mejeriprodukter ogsaa spiller en rolle som led i bredere, generelle sundheds- og ernaeringsmaessige maal. Medlemsstaterne boer derfor deltage i ordningens finansiering, og deres bidrag maa mindst svare til EU's. Medlemsstaterne boer yderligere have mulighed for at finansiere deres del af foranstaltningen over et bidrag fra den lokale mejerisektor.

UDSTEDT FOELGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Artikel 14 i forordning (EF) nr. 1255/1999 affattes saaledes:

"Artikel 14

1. Der ydes stoette til uddeling til skoleelever af visse forarbejdede mejeriprodukter henhoerende under KN-kode 0401, 0403, 0404 90, 0406 og 2202 90, dog hoejst til 0,25 l maelkeaekvivalent pr. elev om dagen.

2. For soedmaelk andrager EU's bidrag til stoettens finansiering 50% af indikativprisen for maelk. For andre mejeriprodukter fastsaettes stoetten under hensyn til de paagaeldende produkters maelkeindhold.

3. Udbetalingen af EU's stoette er afhaengig af, at medlemsstaterne bidrager med mindst samme beloeb som EU. Medlemsstaterne kan finansiere hele eller en del af deres bidrag af beloeb, der opkraeves i mejerisektoren paa deres omraade."

Artikel 2

Denne forordning traeder i kraft paa syvendedagen efter offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gaelder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfaerdiget i Bruxelles,

Paa Raadets vegne

Formand

>TABELPOSITION>