EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 3.6.2021 COM(2021) 291 final 2018/0196(COD) MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET



i henhold til artikel 294, stk. 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde



vedrørende Rådets holdning med henblik på vedtagelse af forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visa



2018/0196 (COD) MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET



i henhold til artikel 294, stk. 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde



vedrørende Rådets holdning med henblik på vedtagelse af forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visa 1.Baggrund Forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018) 375 final — 2018/0196 (COD)) fremsendt den: 29. maj 2018 Udtalelse afgivet af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg den: 17. oktober 2018 Udtalelse afgivet af Den Europæiske Revisionsret den: 31. oktober 2018 Udtalelse afgivet af Regionsudvalget den: 6. december 2018 Europa-Parlamentets førstebehandlingsholdning vedtaget den: 27. marts 2019 Ændrede forslag (COM(2020) 23 final — 2018/0196 (COD) og COM(2020) 450 final — 2018/0196 (COD)) fremsendt den:

14. januar 2020 og 28. maj 2020 Udtalelse afgivet af Den Europæiske Revisionsret den: 14. juni 2020 Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg er blevet hørt og har besluttet ikke at afgive udtalelse / Regionsudvalget er blevet hørt og har besluttet ikke at afgive udtalelse / Rådets holdning vedtaget den: 27. maj 2021 2.Formålet med Kommissionens forslag Forslaget til forordning om fælles bestemmelser har til formål at fastsætte fælles bestemmelser for otte fonde med delt forvaltning. Forslaget mindsker fragmenteringen af reglerne, idet den indeholder et fælles sæt grundlæggende regler for følgende fonde: ·EFRU: Den Europæiske Fond for Regionaludvikling ·Samhørighedsfonden ·ESF+: Den Europæiske Socialfond Plus ·FRO: Fonden for Retfærdig Omstilling ·EHFAF: Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond ·AMIF: Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden ·IGFV: Instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visa ·FIS: Fonden for Intern Sikkerhed De vigtigste målsætninger for opbygningen af og bestemmelserne i forslaget til forordningen om fælles bestemmelser er: 1.i væsentlig grad at mindske unødvendige administrative byrder for støttemodtagerne og forvaltningsorganerne og samtidig opretholde en høj grad af sikkerhed for udgifternes lovlighed og formelle rigtighed. Dette er det centrale, styrende princip i tilgangen for 2021-2027 og omfatter en lang række forenklinger og tilpasninger på tværs af forordningerne, men især hvad angår: i.ingen krav om en udpegningsproces for myndighedernes del af forvaltnings- og kontrolsystemerne (eller andre foranstaltninger, der letter programlanceringen). Øget anvendelse af "proportionale ordninger", hvor programmer med lavere risiko i højere grad kan forlade sig på nationale systemer ii.yderligere fremme af forenklede omkostningsløsninger og betalinger baseret på opfyldelse af betingelser eller opnåelse af resultater

iii.finansielle instrumenter 2.at øge fleksibiliteten med henblik på at tilpasse programmets målsætninger og midler i lyset af skiftende omstændigheder og også i form af frivillige bidrag til direkte eller indirekte forvaltede instrumenter på EU-plan 3.at bringe programmerne mere i overensstemmelse med EU's prioriteter og øge deres effektivitet. Dette omfatter: i.at bringe interventionslogikken og rapportering i overensstemmelse med udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme og at skærpe koncentrationskravene for samhørighedspolitikkens midler på fem politikmålsætninger: 1) et mere konkurrencedygtigt og mere intelligent Europa, 2) et grønnere, kulstoffattigt Europa i omstilling til en kulstofneutral økonomi og et modstandsdygtigt Europa, 3) et tættere sammenknyttet Europa, 4) et mere socialt og inklusivt Europa og 5) et Europa, der er tættere på borgerne ii.at skabe tættere forbindelse med processen vedrørende det europæiske semester og mellem fondene på området indre anliggender og andre EU-henstillinger (f.eks. Schengenevalueringshenstillinger) iii.at opstille meningsfulde grundforudsætninger, som skal efterleves under hele gennemførelsesperioden. Dette bekræfter også den samlede finansielle tildeling og balancen mellem samhørighedspolitikkens fonde, regionskategorier og mål. 3.Bemærkninger til Rådets holdning Rådets holdning afspejler fuldt ud den aftale, der blev opnået enighed om på trilogerne. I forhold til Kommissionens forslag omfatter de vigtigste ændringer: Programmering, overførsler, midtvejsgennemgang og grundforudsætninger ·Der er tilføjet en ny artikel omhandlende klimabidragsmålene for EFRU og Samhørighedsfonden (30 % og 37 %) sammen med klimatilpasningsmekanismen, hvis overvågningen viser utilstrækkelige fremskridt hen imod opfyldelsen af målet. Der er fastsat klimakoefficienter for hvert af interventionsområderne i bilag I. ·Bestemmelserne om partnerskab styrkes ved at give mulighed for at afsætte en passende procentdel af midlerne fra fondene til opbygning af administrativ kapacitet hos arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationer og ved at understøtte den rolle, som adfærdskodeksen om partnerskab (delegeret forordning (EU) nr. 240/2014) spiller i alle faser af programmeringen og gennemførelsen. Rådet har accepteret Parlamentets ønske om at tilføje artiklen om horisontale principper, hvilket er i fuld overensstemmelse med traktatens ordlyd. Fondenes målsætninger bør bl.a. tage hensyn til princippet om ikke at gøre væsentlig skade. ·Partnerskabsaftalen er fortsat det vigtigste dokument, der fastlægger de strategiske retningslinjer for programmeringen og ordningerne for gennemførelsen af fondene. AMIF, FIS og IGFV blev udelukket fra partnerskabsaftalen. Partnerskabsaftalen vil dog stadig omfatte koordinering mellem de otte fonde under forordningen om fælles bestemmelser, deriblandt mellem AMIF, FIS og IGMVI, samt om komplementaritet med andre EU-instrumenter. Partnerskabsaftalen kan kun ændres én gang efter midtvejsgennemgangen. ·Der er mulighed for større fleksibilitet med hensyn til overførsel af midler, f.eks.: ·lofterne for bidrag til InvestEU fra EFRU, ESF+, Samhørighedsfonden og EHFAF er blevet differentieret i to faser (op til 2 % af hver fond i begyndelsen af programmeringsperioden og yderligere op til 3 % efter den 1. januar 2023) ·indførelse af en bestemmelse om tilbageførsel af eventuelle uudnyttede midler ved overførsler mellem fondene under forordningen om fælles bestemmelser — op til 5 % (undtagelse for overførsler mellem de tre samhørighedspolitiske fonde — se nedenfor) og for overførsler fra fondene under forordningen om fælles bestemmelser til et instrument under direkte eller indirekte forvaltning — op til 5 % ·lofterne for overførsler mellem samhørighedsfondene er blevet hævet — op til 20 % (25 % for Tjekkiets vedkommende) ·overførsler fra EFRU og ESF+ til FRO er blevet frivillige ·muligheden for at overføre midler mellem regionskategorier er blevet tilpasset til medlemsstaternes udviklingsniveau (5 %, op til 15 % for lande, hvis BNI pr. indbygger i KKS for 2015-2017 er lavere end 90 % af EU-gennemsnittet). ·Med hensyn til grundforudsætninger vil medlemsstaterne kunne indgive betalingsanmodninger, der svarer til specifikke målsætninger, og for hvilke betingelserne ikke er opfyldt. Kommissionen vil ikke foretage betalinger, før betingelserne er opfyldt.

·Resultatramme og midtvejsgennemgang af samhørighedspolitikkens programmer — der er indført et fleksibilitetsbeløb svarende til 50 % af tildelingerne for de sidste to år af programmeringsperioden, som først vil blive endeligt tildelt i programmerne efter midtvejsgennemgangen i 2025. ·Den periode, hvor Kommissionen kan foreslå midlertidige foranstaltninger som reaktion på ekstraordinære og usædvanlige omstændigheder, er blevet begrænset til 18 måneder. De nye bestemmelser om struktureret dialog har givet anledning til betænkeligheder, og Kommissionen har følgelig afgivet en erklæring desangående. ·Der er indført visse begrænsninger for anvendelsens længde og omfang for så vidt angår foranstaltninger, der er knyttet til forsvarlig økonomisk styring, og der er indført visse ændringer i den tilsvarende procedure (makroøkonomisk konditionalitet). Ingen af ESF+-programmerne er omfattet af disse bestemmelser. ·Muligheden for at gennemføre politikmålsætning 5 er gjort betinget af, at der benyttes én af de tre typer territoriale instrumenter: integrerede territoriale investeringer, lokaludvikling styret af lokalsamfundet eller andre territoriale værktøjer. Den ledende fonds rolle er blevet præciseret i forbindelse med lokaludvikling styret af lokalsamfundet med mulig inddragelse af støtte fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL). ·Der er indført mulighed for at programmere teknisk bistand som et alternativ til metoden med faste satser (dog med undtagelse af fondene på området indre anliggender samt Interreg) ved brug af de forskellige procentsatser, der er fastsat for hver af fondene. Overvågning, evaluering, kommunikation og synlighed ·Stemmerettighederne for hvert medlem af overvågningsudvalgene er bekræftet. ·Overvågningsudvalgets rolle under EHFAF er blevet reduceret til høring om godkendelse af programændringer. ·Den årlige præstationsrapport vil ikke længere være påkrævet for EHFAF. ·Hyppigheden for elektronisk fremsendelse af finansielle data er blevet reduceret fra seks til fem gange om året (to gange om året for indikatordata), hvilket stadig er en stigning fra de nuværende 2-3 gange om året for fondene under samhørighedspolitikken og én gang om året for AMIF, ISF og IGFV (de data, der skal indberettes, fremgår af bilag VII). ·Hyppigheden for offentliggørelse af ajourførte lister over udvalgte operationer er blevet reduceret fra hver tredje måned (ifølge forslaget) til hver fjerde måned, hvilket stadig er hyppigere end nu. ·Forpligtelserne til at offentliggøre EU's støtte fra fysiske personer og endelige modtagere er blevet nærmere præciseret. Derudover er niveauet for den finansielle korrektion sænket fra 5 % til 3 % for støttemodtagere, der ikke opfylder forpligtelsen til at offentliggøre den modtagne EU-støtte. ·Der er indført en ny bestemmelse, som pålægger medlemsstaterne at offentliggøre oplysninger, medmindre EU-retten eller national ret forbyder en sådan offentliggørelse af hensyn til sikkerheden, den offentlige orden, strafferetlige efterforskninger eller beskyttelsen af personoplysninger. Finansiel støtte fra fondene, herunder bestemmelser om finansielle instrumenter og regler for støtteberettigelse ·Der er indført bestemmelser om tilskud på visse betingelser med yderligere sikkerhedsforanstaltninger vedrørende genanvendelse af de tilbagebetalte beløb i forhold til 2014-2020. ·Der er indført direkte tildeling af forvaltning af finansielle instrumenter til EIB, internationale finansielle institutioner og offentligt ejede banker. ·For at sikre juridisk klarhed er der indført yderligere bestemmelser om finansielle instrumenter, der gennemføres i flere på hinanden følgende programmeringsperioder. ·Der er indført mulighed for at gøre moms støtteberettiget for operationer, hvis samlede omkostninger er på mindst 5 000 000 EUR (inklusive moms), såfremt momsen ikke kan refunderes i henhold til den nationale momslovgivning. Der er også fastsat særlige regler for operationer, der kombinerer finansielle instrumenter med en tilskudsform. ·Forvaltningsomkostninger og ‑gebyrer under finansielle instrumenter under direkte tildeling er blevet forhøjet og differentieret med henholdsvis 5 % og 7 % for holdingfonden og 7 % og 15 % for særlige fonde. Forvaltnings- og kontrolsystem

·De foranstaltninger, der er nødvendige for, at medlemsstaterne kan forebygge, afsløre, korrigere og indberette uregelmæssigheder, herunder svig, er blevet udvidet til at omfatte indsamling af oplysninger om de reelle ejere af modtagere af finansiering i overensstemmelse med det nye bilag XVII. Uagtet den interinstitutionelle aftale er det fortsat frivilligt at anvende et fælles datamineringsværktøj. Kommissionen har afgivet en erklæring desangående. ·Medlemsstaterne sikrer, at al udveksling af oplysninger mellem støttemodtagere og programmyndigheder foregår ved brug af elektroniske dataudvekslingssystemer (hvilket fra den 1. januar 2023 er obligatorisk for fondene på området indre anliggender og for EHFAF), men der er indført en undtagelse, hvorved forvaltningsmyndigheden gives mulighed for undtagelsesvis og efter udtrykkelig anmodning fra en støttemodtager at godtage udveksling af oplysninger i papirformat. ·Formatet for medlemsstaternes indberetning af uregelmæssigheder i henhold til kriterierne for bestemmelse af, hvilke tilfælde af uregelmæssigheder der skal indberettes, er fastsat i et nyt bilag XII i stedet for den oprindeligt foreslåede gennemførelsesretsakt. ·Nogle af reglerne for udvælgelse af operationer er blevet præciseret, navnlig med hensyn til forbindelsen til intelligente specialiseringsstrategier for nogle specifikke målsætninger under politikmålsætning 1, og Kommissionens rolle med hensyn til reglerne for udvælgelse af operationer er blevet ændret (ingen høring, kun orientering, 15 dage før overvågningsudvalget). ·Der er indført en betalingsfrist for forvaltningsmyndigheden på 80 dage fra datoen for støttemodtagerens indgivelse af betalingsanmodningen (mod 90 dage, som Kommissionen havde foreslået). ·Med hensyn til forvaltningskontrol er den krævede risikostyringsstrategi blevet erstattet af en enklere skriftlig risikobeskrivelse. Desuden er der indført mulighed for, at AMIF, Fonden for Intern Sikkerhed og IGFV kan vedtage særlige regler for forvaltningskontrol, hvis en international organisation er støttemodtager. Finansiel forvaltning ·Tilbageholdelsessatsen for anmodninger om mellemliggende betalinger er blevet sænket fra 10 % til 5 %, hvilket har givet anledning til betænkeligheder, og Kommissionen har følgelig afgivet en erklæring desangående. ·Antallet af betalingsanmodninger, der kan indsendes pr. år, er blevet forhøjet til seks fra de oprindeligt foreslåede fire. ·Der er indført mulighed for i betalingsanmodningerne at medtage forskud udbetalt til modtagere af statsstøtte. ·Det beløb, der kan medtages i den første betaling til finansielle instrumenter, er blevet forhøjet fra 25 % til 30 %. ·Frigørelsesregler: N+3-reglen er blevet indført for 2021-2026, mens slutdatoen for støtteberettigelse fortsat er udgangen af 2029. ·Forfinansieringsregler: Der er indført årlig udligning af forfinansiering for 2021 og 2022 (første regnskabsår slutter den 30. juni 2022), hvorimod udligning i det sidste regnskabsår bibeholdes for de øvrige regnskabsår. For fondene AMIF, ISF og IGFV er der medtaget en undtagelse om, at forfinansieringssatserne skal fastsættes i de fondsspecifikke forordninger, og at udligning af skal foretages senest i det sidste regnskabsår. Den indskrænkede brug af årlig udligning har givet anledning til betænkeligheder, og Kommissionen har følgelig afgivet en erklæring desangående. Finansieringsramme, herunder bestemmelser om midler og medfinansieringssatser (gælder kun samhørighedspolitikken) ·Midlernes størrelse og fordeling er blevet justeret en smule i overensstemmelse med FFR. ·Henvisningen til den fælles nomenklatur for statistiske regionale enheder (NUTS 2-regioner) er blevet ajourført med henvisning til Kommissionens forordning (EU) 2016/2066. Beregningsgrundlaget for tildelingerne er blevet ajourført på grundlag af EU-tallene for perioden 2015-2017. ·Medfinansieringssatserne er blevet forhøjet og yderligere differentieret: mindre udviklede regioner: 85 %, overgangsregioner: 60 %, mere udviklede regioner: 40 %, overgangsregioner, som i programmeringsperioden 2014-2020 blev klassificeret som mindre udviklede regioner: 70 %, mere udviklede regioner, som i perioden 2014-2020 var overgangsregioner eller havde et BNP pr. indbygger på under 100 % af gennemsnittet: 50 %, Samhørighedsfonden: 85 %, Interreg: 80 %, regionerne i den yderste periferi: 85 %. For FRO bliver satserne højere for overgangsregioner og for mere udviklede regioner: a) 85 % for mindre udviklede regioner, b) 70 % for overgangsregioner, c) 50 % for mere udviklede regioner. ·Overførslen fra Samhørighedsfonden til CEF på 10 mia. EUR er bekræftet, samt fordelingen på 70/30 % for den nationale tildeling indtil den 1. januar 2024 og konkurrenceprægede indkaldelser af forslag, men der er fastsat særlige regler for de medlemsstater, hvis bruttonationalindkomst (BNI) pr. indbygger målt i købekraftstandard og beregnet på grundlag af EU-tal for perioden 2015-2017 er under 60 % af den gennemsnitlige BNI pr. indbygger i EU-27, 70 % af 70 % af det beløb, de har overført til CEF, garanteres frem til den 1. januar 2025. Genstand og definitioner: Delegerede beføjelser, gennemførelsesbestemmelser, overgangsbestemmelser og afsluttende bestemmelser ·Med hensyn til behandling og beskyttelse af personoplysninger er der indsat en ny artikel indeholdende retsgrundlaget for behandling af personoplysninger i form af en forpligtelse, for så vidt angår programmyndighedernes brug af personoplysninger.

·Der er fastlagt reviderede eller helt nye definitioner af økonomisk aktør, støttemodtager, grundforudsætning, EHFAF-prioritet og restfejlfrekvenser. ·Der er indsat en ny bestemmelse for at bekræfte, at Parlamentet og Rådet senest den 31. december 2027 tager forordningen om fælles bestemmelser i overensstemmelse med artikel 177 i TEUF op til revision. 4.Konklusion Kommissionen støtter resultaterne af de interinstitutionelle forhandlinger og accepterer derfor Rådets holdning. Med hensyn til nogle af de ændringer, der anses for at være mere problematiske, har Kommissionen derimod afgivet fire erklæringer om følgende spørgsmål: 1) "Udligning af forfinansiering", 2) "Struktureret dialog som led i midlertidige foranstaltninger med henblik på anvendelse af fondene som reaktion på ekstraordinære og usædvanlige omstændigheder", 3) "Yderligere foranstaltninger til beskyttelse af EU-budgettet og midler fra NextGenerationEU (NGEU) mod svig og uregelmæssigheder ved at kræve obligatorisk anvendelse af et fælles datamineringsværktøj, som stilles til rådighed af Kommissionen", og 4) "Beskyttelse af EU-budgettet gennem anvendelse af en procentsats for tilbageholdelse af betalinger til programmer under delt forvaltning". Erklæringerne bliver offentliggjort i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende.



1. Udligning af forfinansiering Erklæring fra Kommissionen om udligning af forfinansiering Betalingslofterne i FFR-forordningen blev fastsat ud fra den antagelse, at al forfinansiering ville blive udlignet årligt. Den aftale, som medlovgiverne har indgået om forordningen om fælles bestemmelser, vil efter Kommissionens opfattelse kunne medføre en overskridelse af de gældende FFR-lofter for betalingsbevillinger i betragtning af de forventede betalingsprofiler. Dette kan resultere i et betalingsefterslæb i anden halvdel af næstfølgende periode. 2. Struktureret dialog som led i midlertidige foranstaltninger med henblik på anvendelse af fondene som reaktion på ekstraordinære og usædvanlige omstændigheder Erklæring fra Kommissionen om struktureret dialog som led i midlertidige foranstaltninger med henblik på anvendelse af fondene som reaktion på ekstraordinære og usædvanlige omstændigheder, Ifølge de bestemmelser, der er vedtaget af medlovgiverne, skal Kommissionen straks underrette Parlamentet og Rådet om vurderingen af situationen med hensyn til de ekstraordinære og usædvanlige omstændigheder. Medlovgiverne pålægger endvidere Kommissionen straks at informere dem om den planlagte opfølgning gennem midlertidige foranstaltninger vedrørende anvendelsen af fondene og at tage behørigt hensyn til de holdninger og synspunkter, der er kommet til udtryk gennem den strukturerede dialog, hvortil Parlamentet eller Rådet kan invitere Kommissionen til at deltage. Disse krav er hverken i overensstemmelse med artikel 291, stk. 2 og 3, i TEUF eller med forordning om udvalgsproceduren nr. 182/2011, som ikke fastsætter nogen form for inddragelse af Parlamentet og Rådet i kontrollen med udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der er tillagt Kommissionen. Dette kan lede til situationer, hvor Kommissionens gennemførelsesbeføjelser bliver indskrænket. Kommissionen kan derfor kun opfylde disse krav, for så vidt som kravene ikke griber ind i dens gennemførelsesbeføjelser, eftersom disse er reguleret i henhold til artikel 291 i TEUF og forordning om udvalgsproceduren nr. 182/2011. Disse bestemmelser kan under ingen omstændigheder overføres til en separat retlig ramme, hvori der ikke tages højde for eventuelle ekstraordinære og usædvanlige omstændigheder.