BEGRUNDELSE

BAGGRUND FOR FORSLAGET |

Begrundelse og formål Forslaget vedrører anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab[1] ("grundforordningen"), i forbindelse med udløbsundersøgelsen vedrørende den gældende antidumpingtold på importen af trichlorisocyanursyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina ("Kina"). |

0 | Generel baggrund Forslaget er udarbejdet som led i gennemførelsen af grundforordningen og er resultatet af en undersøgelse, der er foretaget i overensstemmelse med de indholdsmæssige og proceduremæssige krav i grundforordningen. |

Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører Ved forordning (EF) nr. 1631/2005[2] indførte Rådet endelige antidumpingforanstaltninger bestående af individuelle toldsatser på mellem 7,3 % og 40,5 % samt en resttold på 42,6 %[3] på importen af trichlorisocyanursyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina ("Kina"). Ved forordning (EF) nr. 855/2010[4] sænkede Rådet den individuelle toldsats, der blev anvendt over for en af virksomhederne, fra 14,1 % til 3,2 %. |

Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål Ikke relevant. |

HØRING AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSE |

Høring af interesserede parter |

De interesserede parter, der er berørt af proceduren, har i overensstemmelse med grundforordningens bestemmelser haft mulighed for at forsvare deres interesser i forbindelse med undersøgelsen. |

Ekspertbistand |

Der har ikke været behov for ekspertbistand. |

Konsekvensanalyse Forslaget er et resultat af gennemførelsen af grundforordningen. Grundforordningen foreskriver ikke en generel konsekvensanalyse, men indeholder en udtømmende liste over de forhold, der skal vurderes. |

FORSLAGETS RETLIGE ASPEKTER |

Resumé af forslaget Den 6. oktober 2010 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende[5] om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af trichlorisocyanursyre med oprindelse i Kina ("indledningsmeddelelsen"). Den fornyede undersøgelse blev indledt efter en begrundet anmodning indgivet af European Chemical Industry Council på vegne af EU-producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde mere end 90 %, af EU-produktionen af trichlorisocyanursyre. Den fornyede undersøgelse viste, at der fortsat fandt dumping sted i forbindelse med den pågældende vare, som, hvis antidumpingforanstaltningerne ophævedes, ville betyde, at EU-erhvervsgrenen fortsat ville blive påført skade. Det blev yderligere fastslået, at det ikke vil være i strid med EU's interesser, hvis foranstaltningerne videreføres. Det foreslås derfor, at Rådet vedtager vedlagte forslag til forordning for at forlænge de gældende foranstaltninger, og at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. |

Retsgrundlag Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab[6]. |

Nærhedsprincippet Forslaget hører under EU’s enekompetence. Nærhedsprincippet finder derfor ikke anvendelse. |

Proportionalitetsprincippet Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet af følgende grunde: |

Foranstaltningens form er beskrevet i ovennævnte grundforordning og giver ikke mulighed for nationale beslutninger. |

Det er ikke relevant at forklare, hvordan byrder af finansiel eller administrativ art, der pålægges EU, nationale regeringer, regionale og lokale myndigheder, erhvervsdrivende og borgere, begrænses mest muligt og står i rimeligt forhold til forslagets mål. |

Reguleringsmiddel/reguleringsform |

Foreslået reguleringsmiddel: forordning. |

Andre midler vil ikke være hensigtsmæssige af følgende grund: Grundforordningen foreskriver ikke alternative muligheder. |

BUDGETMÆSSIGE KONSEKVENSER |

Forslaget får ingen konsekvenser for EU’s budget. |

2011/0381 (NLE)

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af trichlorisocyanursyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab[7] ("grundforordningen"), særlig artikel 11, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen ("Kommissionen") forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A. PROCEDURE

1. Gældende foranstaltninger

1. Ved forordning (EF) nr. 1631/2005[8] indførte Rådet endelige antidumpingforanstaltninger bestående af individuelle toldsatser på mellem 7,3 % og 40,5 % samt en resttold på 42,6 %[9] på importen af trichlorisocyanursyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina ("Kina").

2. Ved forordning (EF) nr. 855/2010[10] sænkede Rådet den individuelle toldsats, der blev anvendt over for en af virksomhederne, fra 14,1 % til 3,2 %.

2. Anmodning om en fornyet undersøgelse

3. Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb[11] af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger modtog Kommissionen den 6. juli 2010 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen er indgivet af European Chemical Industry Council (CEFIC) ("ansøgeren") på vegne af EU-producenter, som tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde mere end 90 %, af den samlede EU-produktion af trichlorisocyanursyre.

4. Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.

3. Indledning

5. Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 6. oktober 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende [12] ("indledningsmeddelelsen") om indledning af en sådan undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.

4. Undersøgelse

4.1. Undersøgelsesperiode

6. Den nuværende undersøgelsesperiode (NUP) varede fra den 1. juli 2009 til den 30. juni 2010. Sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade blev undersøgt i perioden fra den 1. januar 2007 til udløbet af NUP (den betragtede periode).

4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen

7. Kommissionen underrettede officielt ansøgerne, den anden kendte EU-producent, de eksporterende producenter, importørerne og de brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for Kina om indledningen af udløbsundersøgelsen.

8. Kommissionen gav også interesserede parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede om at blive hørt og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

9. I betragtning af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina og ikke-forretningsmæssigt forbundne EU-importører anførtes det i indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at anvende stikprøveudtagning blandt disse parter i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.

10. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17 anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter offentliggørelsen af meddelelsen om indledning af undersøgelsen og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.

11. Ingen af de eksporterende producenter i Kina samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.

12. Nogle enkelte importørvirksomheder gav sig oprindeligt til kende, men trak sig senere tilbage fra samarbejdet.

13. Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget svar fra de tre kendte EU-producenter og to brugere.

14. Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for, at der fortsat eller igen ville finde dumping sted med deraf følgende skade, og for at fastslå EU's interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos de to største EU-producenter:

- Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Barcelona), Spanien

- Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Barcelona, Spanien.

B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

15. Den pågældende vare, der er omfattet af undersøgelsen, er trichlorisocyanursyre og tilberedninger heraf ("TCCA"), også kaldet "symclosen" i den internationale fællesbenævnelse (INN), henhørende under KN-kode ex 2933 69 80 og ex 3808 94 20 (Taric-kode 2933 69 80 70 og 3808 40 20 20) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

16. TCCA er et kemisk produkt, der anvendes som et bredspektret organisk desinfektions- og blegemiddel baseret på klor, navnlig til desinficering af vand i svømmebassiner. Det sælges i form af pulver, granulat, tabletter eller flager. Alle former af TCCA og tilberedninger heraf har de samme grundlæggende kendetegn (kemisk sammensætning) og egenskaber (desinfektionsmiddel) og har alle tilsvarende anvendelsesformål, hvorfor de anses for at være en og samme vare.

17. Den nuværende undersøgelse bekræftede, at den pågældende vare fremstillet af de eksporterende producenter og solgt til EU, hvad angår fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål, er identisk med den vare, der fremstilles af EU-producenterne og sælges på markedet i EU, og den vare, der fremstilles og sælges af producenten i referencelandet på både hjemmemarkedet og eksportmarkederne. De anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING

1. Indledende bemærkninger

18. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev der foretaget en fornyet undersøgelse med henblik på at fastslå, om de gældende foranstaltningers bortfald sandsynligvis vil medføre, at der fortsat eller igen vil finde dumping sted.

19. Som nævnt ovenfor henvendte ingen af de 30 kendte eksporterende producenter sig under stikprøveundersøgelsen eller gav sig til kende i løbet af undersøgelsen.

20. Eftersom ingen af de eksporterende producenter i Kina samarbejdede, er konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping baseret på de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, nemlig Eurostats oplysninger, anmodningen om en fornyet undersøgelse og officielle kinesiske eksportstatistikker.

21. Derudover blev oplysninger fra den samarbejdsvillige eksporterende producent i referencelandet Japan anvendt som grundlag for fastsættelse af den normale værdi.

2. Dumping af import i NUP

2.1 Referenceland

22. Folkerepublikken Kina har overgangsøkonomi, og derfor skulle den normale værdi som omtalt i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede normale værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (referencelandet) eller på grundlag af prisen ved eksport fra referencelandet til andre lande, herunder Den Europæiske Union, eller, hvor dette ikke er muligt, på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i EU for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen.

23. Kommissionen oplyste i sin indledningsmeddelelse, at Japan var blevet benyttet i den foregående undersøgelse som et egnet land med markedsøkonomi til at fastsætte den normale værdi for Kina, og at Kommissionen havde til hensigt at benyttet Japan igen til samme formål. I forbindelse med denne fornyede undersøgelse blev producenter i andre lande med markedsøkonomi ligeledes kontaktet med henblik på samarbejde, heriblandt USA og Taiwan. Men kun en eksporterende producent i Japan samarbejdede.

24. Det konkluderedes derfor, at Japan var et passende referenceland. Der blev i den forbindelse ikke modtaget bemærkninger eller indsigelser fra de berørte parter med hensyn til valget af dette land.

2.2 Normal værdi

25. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, blev den normale værdi fastsat på grundlag af oplysninger fra den samarbejdsvillige eksporterende producent i referencelandet, dvs. på grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet i Japan for samme varer, for hvilke salget fandtes at finde sted i normal handel.

26. Det blev først konstateret for den samarbejdsvillige eksporterende producent i Japan, hvorvidt det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2, dvs. om det svarede til 5 % eller mere af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til EU. Det konstateredes, at hjemmemarkedssalget for den samarbejdsvillige eksporterende producent i Japan var repræsentativt i NUP.

27. Det blev herefter undersøgt, om hjemmemarkedssalget havde fundet sted i normal handel i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 4.

28. Eftersom salget på hjemmemarkedet ansås for fortjenstgivende, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit, i NUP.

2.3 Eksportpris

29. Da ingen af de eksporterende producenter i Kina udviste samarbejdsvilje, blev eksportprisen beregnet ved hjælp af Eurostats oplysninger.

2.4 Sammenligning

30. Sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris blev foretaget på grundlag af prisen ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Således blev der indrømmet justeringer for forskelle i transport- og forsikringsomkostninger.

2.5 Dumpingmargen

31. Som omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev den normale værdi, beregnet som et vejet gennemsnit, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris. Ud fra ovennævnte metode beløber den fastsatte dumpingmargin sig til 75 %.

3. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves

3.1 Indledende bemærkning

32. Foruden undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i NUP, blev sandsynligheden for fortsat dumping ligeledes undersøgt.

33. Følgende elementer blev i den forbindelse undersøgt: den uudnyttede kapacitet i Kina, EU-markedets tiltrækningskraft på kinesiske eksporterende producenter og deres eksport til tredjelande.

3.2 De kinesiske eksporterende producenters uudnyttede kapacitet

34. Da der ikke forelå andre oplysninger vedrørende produktionskapacitet, blev analysen foretaget på grundlag af oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 18.

35. I henhold til anmodningen om fornyet undersøgelse forblev udnyttelsen af produktionskapaciteten i Kina lav i den betragtede periode, dvs. under 40 %. Som følge af en enorm produktionskapacitet og en lav efterspørgsel på hjemmemarkedet er der tilsyneladende en uudnyttet kapacitet i Kina på mere end 180 000 tons, som kan eksporteres. Dette skal ses i forhold til forbruget i EU på ca. 44 000 tons i NUP.

3.3. EU-markedets tiltrækningskraft

36. EU-markedets tiltrækningskraft afspejles i, at indførelsen af antidumpingtold ikke har kunnet stoppe ekspansionen af den kinesiske eksport til EU. Selv om importmængden i perioden 2007-2009 var lavere sammenlignet med undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse, der førte til indførelsen af foranstaltningerne, var importmængden i NUP højere og nåede op på 22 696 tons.

37. På trods af stigningen i den gennemsnitlige importpris i den betragtede periode, har priserne konstant været lavere end EU-erhvervsgrenens priser.

38. Det faktum, at importen fra Kina i den betragtede periode er steget til et niveau i NUP, der var højere end i den oprindelige undersøgelsesperiode, viser, at Kina fortsat har interesse i EU-markedet.

3.4. Eksportpriser til tredjelande

39. De kinesiske eksportstatistikker blev undersøgt for så vidt angår eksportmængderne fra Kina og priser ved salg til tredjelande. Ifølge disse statistikker var 24 % af eksporten fra Kina i 2010 rettet mod EU-markedet. EU's eksportpriser på fob-niveau var lidt højere end priserne ved eksport til resten af verden. Men i mangel af samarbejde og oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse med hensyn til eksport til andre tredjelande kunne der ikke foretages en sammenligning mellem disse cif-priser og EU-erhvervsgrenens gennemsnitspriser. Det faktum, at eksportpriserne ved salg til tredjelande gennemsnitligt er lavere i forhold til priserne ved eksport til EU, kan imidlertid ses som en angivelse af, at EU-markedet er et attraktivt marked for de kinesiske eksporterende producenter, og at eksportmængden sandsynligvis vil stige yderligere, hvis der ikke indføres foranstaltninger.

4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping

40. På grundlag af ovenstående resultater kan det konkluderes, at eksporten fra Kina stadig dumpes, og at der er sandsynlighed for fortsat dumping på EU-markedet, hvis de nuværende antidumpingforanstaltninger ophæves. I betragtning af den overskydende kapacitet i Kina og EU-markedets tiltrækningskraft, baseret på en sammenligning mellem eksportpriserne til EU og priserne ved eksport til tredjelande, er det sandsynligt, at mængden af dumpingimport fra Kina til EU vil øges betydeligt, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.

D. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET

1. Definition af EU-erhvervsgrenen

41. Den pågældende vare fremstilles i EU af tre virksomheder. De anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i EU, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4 (i det følgende benævnt "EU-erhvervsgrenen").

2. Indledende bemærkning

42. Der blev indhentet oplysninger via Eurostat-statistikkerne, anmodningen om fornyet undersøgelse, spørgeskemabesvarelser og oplysninger, der var blevet indhentet under kontrolbesøgene.

43. De økonomiske indikatorer vedrørende produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsvolumen, markedsandel og beskæftigelse er baseret på oplysninger fra de tre EU-producenter. Alle de andre indikatorer er udelukkende baseret på oplysninger fra ansøgerne som følge af det lave samarbejdsniveau hos en af EU-producenterne, der ikke var ansøger i denne undersøgelse. Eftersom ansøgerne tegnede sig for ca. 90 % af EU-produktionen i NUP, ansås deres oplysninger for repræsentative for EU-erhvervsgrenen i forbindelse med denne undersøgelse. Kun oplysninger fra ansøgerne blev kontrolleret på stedet.

44. Oplysningerne vedrørende EU-erhvervsgrenens økonomiske situation og forbruget måtte af fortrolighedshensyn kun angives i indeksform, jf. grundforordningens artikel 19. Dette skyldes, at disse økonomiske indikatorer kun vedrører to producenter eller i visse tilfælde tre producenter, hvoraf en kun udøver virksomhed af marginalt omfang inden for sektoren.

45. I juni 2009 lukkede en af ansøgerne det ene af to produktionsanlæg, standsede produktionen med virkning fra denne dato og afskedigede samtlige medarbejdere. I første omgang blev det pågældende anlæg standset i nogle måneder, men blev herefter endeligt lukket i januar 2010. Dette havde en vis indvirkning på en række indikatorer såsom forbrug, produktionsvolumen og produktivitet som nærmere forklaret i betragtning 47 og 62.

3. Forbrug på EU-markedet

46. EU-forbruget blev fastsat på grundlag af de tre EU-producenters salgsmængder på EU-markedet og importoplysninger fra Eurostat.

47. Mellem 2007 og 2009 faldt EU-forbruget af TCCA med 19 %, inden det steg i NUP til et niveau, der var 6 % højere end i 2007. I 2008 og 2009 kan denne tendens forklares ved de kombinerede virkninger af den lavere efterspørgsel som følge af den verdensomspændende økonomiske krise og den begrænsede forsyning som følge af lukningen af et produktionsanlæg i 2009 (se betragtning 45). Det højere EU-forbrug i NUP skyldes hovedsageligt genopretningen efter den økonomiske krise og stigningen i importen fra Kina.

Tabel 1 |

EU-forbrug |

2007 | 2008 | 2009 | NUP |

EU-forbrug (tons) Indeks (2007 = 100) | 100 | 93 | 81 | 106 |

4. Mængde og markedsandel for dumpingimporten fra Folkerepublikken Kina

48. Nedenfor ses udviklingstendensen for mængderne og markedsandelene ved dumpingimport fra Kina. Følgende mængder og markedsandele er baseret på importstatistikker fra Eurostat, eftersom ingen kinesiske eksportører/producenter samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse.

49. Importmængden af TCCA fra Kina faldt en smule i 2008 og 2009. Denne nedgang i importen efterfulgtes af en betydelig stigning i NUP (med over 35 % i forhold til 2009). På samme måde opnåede importen fra Kina en stadig større andel af markedet i den betragtede periode.

Tabel 2 |

Mængder og markedsandele for importen fra Kina |

2007 | 2008 | 2009 | NUP |

Importmængde i tons | 17 957 | 17 298 | 16 645 | 22 696 |

Indeks (2007 = 100) | 100 | 96 | 93 | 126 |

Markedsandele (intervaller) | 40 %-50 % | 40 %-50 % | 45 %-55 % | 50 %-60 % |

5. Prisudvikling for dumpingimporten fra Folkerepublikken Kina og prisunderbud

5.1 Prisudvikling

50. Priserne på importen af varer fra Kina er steget støt med 11,3 %. Denne tendens skyldes dels udviklingen i priserne på den vigtigste råvarekomponent, som steg betydeligt i 2009 og NUP, dels muligvis i et vist omfang ændringer i produktmikset[13].

Tabel 3 |

Kinas enhedspris |

2007 | 2008 | 2009 | NUP |

EUR/ton | 1 048 | 1 052 | 1 163 | 1 167 |

Indeks (2007 = 100) | 100 | 100,4 | 111 | 111,3 |

5.2 Prisunderbud

51. Generelt lå priserne på de kinesiske varer under EU-erhvervsgrenens priser i hele perioden. For at fastsætte størrelsen af prisunderbuddet baserede Kommissionen sin beregning på de gennemsnitlige cif-eksportpriser fra Kina ifølge Eurostat. Priserne på den pågældende vare blev sammenlignet med EU-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige pris, justeret til ab fabrik. Sammenligningen viste, at importen fra Kina underbød EU-erhvervsgrenens priser med over 10 % uden at tage hensyn til den gældende antidumpingtold.

6. Import fra andre lande

52. Mængde og markedsandele for importen fra andre lande i den betragtede periode fremgår af nedenstående tabel. De pågældende oplysninger er baseret på Eurostat-tal.

Tabel 4 |

Import fra andre lande (mængde og markedsandel) |

2007 | 2008 | 2009 | NUP |

Importmængder fra andre tredjelande (ton) | 501 | 239 | 296 | 378 |

Markedsandel for import fra andre tredjelande (intervaller) | Under 2 % | Under 2 % | Under 2 % | Under 2 % |

53. For så vidt angår mængder og markedsandele var importen fra andre tredjelande ubetydelig i den betragtede periode. Importen fra USA, der også var omfattet af en antidumpingforanstaltning, ophørte helt i den betragtede periode.

7. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

54. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.

7.1. Produktion

55. Produktionen faldt væsentligt fra og med 2009 på grund af den verdensomspændende økonomiske krise og lukningen af et produktionsanlæg i juni 2009, hvor anlæggets produktion helt blev indstillet (se betragtning 45).

Tabel 5 |

EU-produktion |

2007 | 2008 | 2009 | NUP |

EU-produktion Mængdeindeks (2007=100) | 100 | 95,2 | 66,5 | 70,7 |

7.2. Kapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad

56. Produktionskapaciteten fulgte den samme tendens som produktionen i den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsesgraden blev imidlertid påvirket i positiv retning i NUP af en række procesforbedringer.

57. Som et resultat af lukningen af et produktionsanlæg i 2009 (se betragtning 45) er de indsamlede data til NUP begrænset til kapaciteten i det resterende anlæg.

Tabel 6 |

EU's produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse |

2007 | 2008 | 2009 | NUP |

Produktionskapacitet Indeks (2007=100) | 100 | 101,5 | 91,0 | 80,6 |

Kapacitetsudnyttelse Indeks (2007 = 100) | 100 | 93,4 | 72,8 | 86,9 |

7.3. Lagerbeholdninger

58. Denne indikator var baseret på oplysninger fra ansøgerne af de grunde, der er omhandlet i betragtning 54. Kontrolbesøget hos virksomheden afslørede visse sæsonmæssige mønstre for forbruget af TCCA, eftersom den pågældende vare hovedsageligt anvendes om sommeren. Dette har indvirkning på lagerbeholdningernes størrelse i løbet af året, hvor lagrene er størst om vinteren og betydeligt mindre i sommerperioden. Tallene for perioden 2007-2009 viser lagerbeholdningerne pr. 31. december i det pågældende år. Tallet for NUP viser imidlertid lagerbeholdningerne pr. 30. juni 2010, dvs. den periode, hvor lagerforbruget er størst. Derfor giver denne indikator ikke mulighed for at foretage en korrekt sammenligning mellem NUP og resten af den pågældende periode og anses således ikke for relevant i forbindelse med vurderingen af skade.

7.4. Salgsmængde

59. Den økonomiske krise havde negativ indflydelse på salgsmængden af den pågældende vare på EU-markedet. Stigningen i NUP skyldes hovedsageligt det øgede EU-forbrug som følge af genopretningen efter den økonomiske krise.

Tabel 7 |

Salg |

2007 | 2008 | 2009 | NUP |

Mængde Indeks (2007 = 100) | 100 | 92 | 73 | 91 |

7.5. Markedsandel

60. I den betragtede periode var EU-erhvervsgrenen var ikke i stand til at genvinde sin markedsandel, som faldt betydeligt i den betragtede periode.

Tabel 8 |

EU-markedsandel |

2007 | 2008 | 2009 | NUP |

EU-markedsandel (intervaller) | 55 %-65 % | 50 %-60 % | 45 %-55 % | 45 %-55 % |

7.6. Beskæftigelse og lønninger

61. Beskæftigelsen i sektoren faldt i EU i den betragtede periode, navnlig som følge af nedlukningen af et af produktionsanlæggene (se betragtning 45). Derfor faldt EU-erhvervsgrenens lønomkostninger tilsvarende. Gennemsnitslønningerne pr. ansat har været relativt stabile i den betragtede periode.

Tabel 9 |

Beskæftigelse |

2007 | 2008 | 2009 | NUP |

Ansatte Indeks (2007 = 100) | 100 | 98,7 | 84,1 | 74,2 |

Lønninger pr. ansat Indeks (2007 = 100) | 100 | 104,6 | 105,7 | 106,0 |

7.7. Produktivitet

62. EU-erhvervsgrenens produktivitet, målt som produktion pr. ansat pr. år, udviklede sig i negativ retning i den betragtede periode og faldt markant med ca. 20 % i 2009. Dette skyldtes omorganiseringen i forbindelse med lukningen af produktionsanlæggene, som stillede produktionen i bero i seks måneder i 2009 indtil den endelige lukning af anlægget i januar 2010 (se betragtning 45). Produktiviteten steg på ny i NUP, selv om den i det første halvår til dels blev påvirket af de negative tendenser i 2009.

Tabel 10 |

Produktivitet |

2007 | 2008 | 2009 | NUP |

Produktivitet Indeks (2007 = 100) | 100 | 96,5 | 79,2 | 95,3 |

7.8. Salgspriser

63. De gennemsnitlige enhedspriser for TCCA i EU (som vist i nedenstående tabel) steg en smule mellem 2007 og 2009, men faldt derefter til 2007-niveauet i NUP. Stigningen i perioden 2007-2009 er i et vist omfang forbundet med produktmikseffekten (se fodnote 13).

Tabel 11 |

Salgspris på EU-markedet |

2007 | 2008 | 2009 | NUP |

Gennemsnitlig enhedspris — Indeks (2007=100) | 100 | 104,6 | 111,4 | 103,1 |

7.9 . Rentabilitet

64. Rentabiliteten på salget af TCCA i EU udviklede sig negativt fra og med 2007 med et betydeligt tab i 2009. Disse dårlige resultater skal ses på baggrund af, at en EU-producent lukkede et produktionsanlæg i det pågældende år. I NUP var rentabiliteten svagt positiv, men dog langt under det normale rentabilitetsniveau (dvs. 10 %[14]), som forventes for denne erhvervssektor. Dette viser, at den finansielle situation i EU-erhvervsgrenen stadig er svag.

Tabel 12 |

Rentabilitet |

2007 | 2008 | 2009 | NUP |

Rentabilitet (intervaller) | -10 % til 0 % | -10 % til 0 % | -20 % til 10 % | 0 % til 10 % |

7.10. Investeringer og investeringsafkast

65. Der var ingen større kapitaludgifter i den betragtede periode. Indekstallene i tabellen viser de foretagne investeringer med henblik på at forbedre produktiviteten og produktionsprocessen. Indekset for investeringsafkast følger samme tendens som rentabiliteten.

Tabel 13 |

Investeringer |

2006 | 2007 | 2008 | NUP |

Nettoinvesteringer Indeks (2007 = 100) | 100 | 158 | 32 | 23 |

Investeringsafkast (interval) | -10 % til 0 % | -10 % til 0 % | -20 % til 10 % | 0 % til 10 % |

7.11. Likviditet

66. Likviditeten forblev positiv i den betragtede periode med undtagelse af 2009, hvor de ekstra omstruktureringsomkostninger skulle dækkes som følge af lukningen af et af produktionsanlæggene (se betragtning 45). Udviklingen i likviditeten fulgte udviklingen i rentabiliteten.

Tabel 14 |

Likviditet |

2007 | 2008 | 2009 | NUP |

Likviditet (interval) | 0 % til 10 % | 0 % til 10 % | -10 % til 0 % | 5 % til 15 % |

7.12. Dumpingmargenens størrelse

67. Dumpingen fra Kina fortsatte i NUP på et niveau, som ligger betydeligt over foranstaltningernes nuværende niveau. På baggrund af den uudnyttede kapacitet og priserne på importen fra Kina kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen desuden ikke anses for at være ubetydelige.

7.13. Genrejsning efter tidligere dumping

68. Der blev indført antidumpingforanstaltninger i oktober 2005. Under hensyntagen til EU-erhvervsgrenens overordnede situation og importen fra Kina i perioden fra 2007 til NUP kunne det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen ikke har formået at genrejse sig helt efter disse virkninger på trods af de gældende antidumpingforanstaltninger.

7.14. Konklusion vedrørende skade

69. Flere skadesindikatorer udviklede sig i negativ retning i den betragtede periode. Under hensyntagen til den generelt forværrede situation for EU-producenterne anses det, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade i den betragtede periode.

8. Virkningerne af dumpingimporten og andre faktorer

8.1 Virkninger af dumpingimporten fra Kina

70. Som nævnt i betragtning 49 steg importen af TCCA fra Kina betydeligt mellem 2007 og NUP både med hensyn til mængde og markedsandel. Der blev også konstateret et væsentligt prisunderbud (se betragtning 51). De fortsatte store mængder dumpingimport fra Kina fandt sted i forbindelse med et generelt stigende EU-forbrug i den betragtede periode, som i NUP nåede op på et niveau, der var 6 % højere end i 2007, på trods af et fald mellem 2007 og 2009. Som det fremgår af den forværrede situation for EU-erhvervsgrenen, var det hovedsageligt importen fra Kina, der fik gavn af det øgede forbrug.

8.2 Virkninger af andre faktorer

71. Kommissionen undersøgte nøje, om andre kendte faktorer end dumpingimporten fra Kina kunne have en indvirkning på den fortsatte skade, som EU-producenterne har lidt.

72. Sideløbende med dumpingimporten fra Kina er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenens svækkede resultater på markeder i tredjelande, hvor den også konkurrerede med kinesiske varer, navnlig på markedet i USA, fik negativ indflydelse på EU-produktionen. Dog er størsteparten af EU-producenternes aktiviteter rettet mod EU-markedet, hvilket i et vist omfang begrænser den potentielle virkning af den mindskede eksport.

73. Derudover fik den økonomiske krise også negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens resultater, hvilket medførte en nedgang i produktionen og omstrukturering hos en af EU-producenterne. Ikke desto mindre var indvirkningen af den økonomiske krise begrænset tidsmæssigt (en del af 2008 og 2009), mens den økonomiske situation for EU-erhvervsgrenen fortsat forværredes i den betragtede periode. Desuden viser udviklingen i NUP, at EU-erhvervsgrenen til en vis grad var begyndt at overvinde krisen. Det konkluderes derfor, at virkningen af den økonomiske krise ikke var uden betydning i dette tilfælde, men dog ikke brød årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

8.3 Konklusion

74. Den fortsatte dumpingimport fra Kina sammen med den økonomiske krise ændrede genopretningsprocessen og forværrede EU-erhvervsgrenens vanskeligheder. Selv om andre faktorer har medvirket til at forringe EU-erhvervsgrenens resultater, har ingen af disse været i stand til at bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Af disse årsager kan det konkluderes, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.

E. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE

1. Indledende bemærkninger

75. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev importen fra det pågældende land vurderet for at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat skade.

76. I vurderingen af den sandsynlige indvirkning på EU-erhvervsgrenen, hvis de gældende foranstaltninger udløber, blev følgende faktorer taget i betragtning på linje med de ovenfor opsummerede elementer i henseende til sandsynlighed for fortsat dumping.

2. Importmængder og -priser for Kina

77. Importen af TCCA fra Kina, der udgør ca. 98 % af den samlede import til EU, vandt fortsat markedsandel i den betragtede periode og nåede op på over 50 % i NUP. Det fremgik af undersøgelsen, at der blev importeret varer til dumpingpriser med en betydelig dumpingmargen. Desuden lå priserne på de kinesiske varer under EU-erhvervsgrenens priser i hele perioden og underbød EU-erhvervsgrenens priser med over 10 % (uden hensyntagen til de gældende antidumpingforanstaltninger).

3. Uudnyttet kapacitet på markedet i Kina

78. Som nævnt i betragtning 34 og 35 viste analysen af den uudnyttede kapacitet i Kina, at udnyttelsen af produktionskapaciteten fortsat var lav i den betragtede periode. Det konstateredes, at den anslåede overskydende produktionskapacitet var over tre gange større end for EU-markedet. Samtidig var der ifølge oplysningerne i forbindelse med anmodningen om fornyet undersøgelse kun et begrænset marked for den pågældende vare i Kina.

4. EU-markedets tiltrækningskraft

79. I betragtning af stigningen i importen og den uudnyttede kapacitet i Kina vil EU sandsynligvis tiltrække mere import fra Kina i fremtiden. Det faktum, at EU-markedet er attraktivt for de kinesiske eksporterende producenter, kan ses på udviklingen i 2009, hvor produktionsunderskuddet i EU som følge af omstrukturering af sektoren til dels blev afhjulpet gennem ekstra import fra Kina.

80. Denne situation kan blive yderligere forværret på grund af, at de gældende antidumpingforanstaltninger på det amerikanske marked over for importen af TCCA fra Kina for nylig er blevet forlænget. Det må derfor forventes, at EU-markedet med udløbet af antidumpingforanstaltningerne i EU vil blive forholdsvis mere attraktivt.

5. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat skade

81. EU-erhvervsgrenen havde i mange år lidt under følgerne af dumpingimport fra Kina og befinder sig stadig i en vanskelig økonomisk situation.

82. Som det fremgår ovenfor, har undersøgelsen vist, at EU-erhvervsgrenen fortsat befandt sig i en skadevoldende situation i hele den betragtede periode. Ifølge grundforordningens artikel 11, stk. 2, er fortsat skade i sig selv en god indikator for, at skaden sandsynligvis også vil fortsætte i fremtiden, hvilket kunne tale for opretholdelse af foranstaltningerne.

83. I betragtning af den uudnyttede kapacitet i Kina og EU-markedets attraktivitet vil den store import fra Kina til dumpingpriser, der underbyder EU-producenternes salgspriser i betydelig grad, sandsynligvis fortsætte, hvis foranstaltningerne bortfalder.

84. Hvis de gældende foranstaltninger ikke forlænges, vil EU-erhvervsgrenens situation blive forværret og bringe selve dens eksistens i fare. Det kan derfor konkluderes, at en ophævelse af de gældende foranstaltninger efter al sandsynlighed vil medføre, at EU-erhvervsgrenen fortsat forvoldes skade.

F. EU's INTERESSER

1. Indledning

85. I henhold til grundforordningens artikel 21 var det nødvendigt at undersøge, om opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med EU's interesser som helhed. EU's interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-producenternes, importørernes og brugernes interesser.

86. Det blev i tidligere undersøgelser konkluderet, at det ikke var imod EU's interesser at indføre foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede er indført antidumpingforanstaltninger, giver det desuden mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.

87. På dette grundlag blev det undersøgt, om det til trods for, at man var nået til den konklusion, at dumpingen med deraf følgende skade sandsynligvis ville fortsætte, tydeligt kunne konkluderes, at det ikke ville være i EU's interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.

2. EU-erhvervsgrenens interesser

88. På baggrund af konklusionerne om EU-erhvervsgrenens situation i betragtning 66 og i overensstemmelse med argumenterne til støtte for sandsynligheden for fortsat skade, jf. betragtning 78-81, kan det konkluderes, at den økonomiske situation for EU's TCCA-industri, som led under den skadevoldende virkning af dumpingimporten fra Kina, og hvis situation forværredes som følge af den verdensomspændende økonomiske krise, vil blive yderligere forringet, hvis de gældende foranstaltninger udløber.

89. Det vurderes, at en videreførelse af foranstaltningerne vil være til fordel for EU-erhvervsgrenen, som i dette tilfælde vil kunne genrejse sig efter de skadevoldende virkninger af tidligere dumping, som blev forværret af den økonomiske krise. Omvendt vil bortfald af foranstaltningerne stoppe EU-erhvervsgrenens genrejsning og i alvorlig grad true dens levedygtighed og som følge heraf dens eksistens og således mindske udbuddet og konkurrencen på markedet.

3. Importørernes og brugernes interesser

90. Alle kendte brugere, importører, forarbejdningsvirksomheder og senere TCCA-produktionsled blev kontaktet.

91. Kun to brugere henvendte sig og gav udtryk for, at de gik ind for opretholdelse af de gældende foranstaltninger. Begge hævdede, at en videreførelse af foranstaltningerne ikke ville have negative virkninger for konkurrencen på EU-markedet, men at det derimod ville give brugerindustrien mulighed for at vælge mellem et øget antal leverandører, som konkurrerer på markedsvilkår. Eftersom der ikke var andre parter, der gav sig til kende, foreligger der ikke bevis for, at en opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne i dette tilfælde vil have alvorlige følger for importørerne og brugerne i EU.

4. Konklusion vedrørende EU's interesser

92. Opretholdelsen af foranstaltninger kan forventes at bistå EU-erhvervsgrenen med deraf følgende gavnlige virkninger for konkurrenceforholdene på EU-markedet og en konsolidering af sektoren efter den økonomiske krise og omstruktureringen. Ydermere kan opretholdelsen af foranstaltningerne forventes at være til fordel for brugerne og importørerne ved at bevare en bred vifte af leverandører på EU-markedet.

93. I betragtning af alle ovenstående forhold konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at opretholde de pågældende foranstaltninger.

G. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

94. Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.

95. Det fremgår af det ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, vedrørende importen af TCCA med oprindelse i Kina bør opretholdes —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

96. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af trichlorisocyanursyre og tilberedninger heraf, også kaldet "symclosen" i den internationale fællesbenævnelse (INN), henhørende under KN-kode ex 2933 69 80 og ex 3808 94 20 (Taric-kode 2933 69 80 70 og 3808 40 20 20) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

97. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit EU's grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende virksomheder:

Virksomhed | Antidum-pingtold | Taric-tillægs-kode |

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited | 8,1 % | A604 |

Puyang Cleanway Chemicals Limited | 7,3 % | A628 |

Heze Huayi Chemical Co. Limited | 3,2 % | A629 |

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited | 40,5 % | A627 |

Alle andre virksomheder | 42,6 % | A999 |

98. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de virksomheder, der er nævnt i stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget. Hvis der ikke forelægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for alle andre virksomheder.

99. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand

BILAG

Den gyldige handelsfaktura, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, skal indeholde en erklæring underskrevet af en af de ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, og udformet på følgende måde:

100. Navn og stilling for den ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen.

101. Følgende erklæring: "Undertegnede bekræfter, at den [mængde] trichlorisocyanursyre, der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, blev fremstillet af [virksomhedens navn og adresse] [Taric-tillægskode] i [land]. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte."

Dato og underskrift.

[1] EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

[2] EUT L 261 af 7.10.2005, s. 1.

[3] Toldsatserne varierer fra 7,3 % (Puyang) til 8,1 % (Hebei), 14,1 % (Heze), 40,5 % (Zhucheng) til 42,6 % (andre eksporterende producenter).

[4] EUT L 254 af 29.9.2010, s. 1.

[5] EUT C 270 af 6.10.2010, s. 7.

[6] EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

[7] EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

[8] EUT L 261 af 7.10.2005, s. 1.

[9] Toldsatserne varierer fra 7,3 % (Puyang) til 8,1 % (Hebei), 14,1 % (Heze), 40,5 % (Zhucheng) til 42,6 % (andre eksporterende producenter).

[10] EUT L 254 af 29.9.2010, s. 1.

[11] EUT C 104 af 23.4.2010, s. 15.

[12] EUT C 270 af 6.10.2010, s. 7.

[13] Den pågældende vare fremstilles i forskellige former inden for to hovedkategorier: granulat- og pulverprodukter på den ene side og tabletter på den anden side. Priserne på tabletter er højere end priserne på granulat- og/eller pulverprodukter. Dette indebærer, at priserne på den pågældende vare kan variere alt efter variationer i sammensætningen af et bestemt produktmiks, således at et produktmiks med en større andel tabletter er dyrere end et produktmiks med en forholdsmæssig større andel granulat- og pulverprodukter.

[14] Se fortjenstmargenen før skat, som er fastsat i betragtning 181 i Kommissionens forordning (EF) nr. 538/2005 (EUT L 89 af 8.4.2005, s. 4).