DA    DA DA 
DA    DA  EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 7.9.2010 
SEK(2010) 1017 endelig 
  
KOMMISSIONENS SVAR VEDRØR ENDE SÆRBERETNINGEN  
"BEDRE TRANSPORTPRÆSTATIONER PÅ DE TRANSEUROPÆISKE JERNBANEAKSER: 
HAR EU'S INVESTERINGER I JERNBANEINFRASTRUKTUR VÆRET EFFEKTIVE?"  
DA 2   DA KOMMISSIONENS SVAR VEDRØR ENDE SÆRBERETNINGEN  
"BEDRE TRANSPORTPRÆSTATIONER PÅ DE TRANSEUROPÆISKE JERNBANEAKSER: 
HAR EU'S INVESTERINGER I JERNBANEINFRASTRUKTUR VÆRET EFFEKTIVE?"  
RESUMÉ  
II, første led. Kommissionen er enig i, at definitionen af de prioriterede projekter ikke har 
været baseret på en anal yse af de faktiske og forventede fremtidige trafikmængder. Det er dog 
vigtigt at bemærke, at der er foretaget sådanne undersøgelser i forbindelse med både 
individuelle projekter og nettet, men at de endnu ikke har ført til endelige resultater og derfor 
ikke uden videre kan anvendes. 
Det er Kommissionens opfattelse, at det sandsynli gvis vil være særdeles vanskeligt at give en 
endelig beskrivelse af de vigtig ste transeuropæiske jernbaneakse r, da de hele tiden udvikler 
sig som følge af migrationen, handelsmønstren e og den geopolitiske situation. Kommissionen 
deler imidlertid også det synspunkt, at fastlæ ggelsen af hovednettet bør være baseret på 
objektive kriterier. De prioritere de projekter bør derfor i frem tiden fortsat bygge på politiske 
aftaler mellem Rådet og Europa-Parlamentet, me n i endnu større udstrækning på den bedste 
tilgængelige dokumentation.  
II, andet led. Kommissionen glæder sig over Rette ns anerkendelse af de forbedringer, der 
følger af, at de samfinansierede midler til TEN -T er blevet koncentrer et om grænseovergange, 
og af koordinatorernes arbejde. De n er enig i, at der er behov for en yderligere indsats for at 
definere en flaskehals, og vil arbejde for dette.  
Det er Kommissionens opfattelse, at proc edurerne for godkendelse af projekter er 
hensigtsmæssige, særlig efter den grundige  gennemgang af dem i forbindelse med 
programmeringsperioden 2007-2013. Procedurerne blev væsentligt styrket som følge af 
samhørighedsfondens integrering i progra mmeringen og særlige foranstaltninger til 
forbedring af projektforberedelsen, dokumen tationen og kvaliteten af Kommissionens 
vurderinger.  
II, tredje led. Kommissionen gl æder sig over denne positive vur dering af resultaterne af de 
samfinansierede TEN-T-projekter og samhørighe dsprojekter. Den vil gerne understrege, at 
som Retten anfører i punkt 47, påvirker omkostni ngsstigningerne ikke EU-budgettet, eftersom 
EU's bidrag fastsættes ve d projektets start.  
II, fjerde led. Kommissionen er enig i Rettens an alyse af de målbare forbedringer på de linjer, 
der er beregnet til højhastighedspassagertog. Den arbejder for at forbedre situationen med 
hensyn til de konventionelle baner til kombineret transport og gods. 
III, første led. Kommissionen har allerede nære kontakter til medlemsstaterne og 
jernbaneinstitutionerne og vil fortsat arbe jde tæt sammen med dem. Desuden søger 
Kommissionen i forbindelse med sin igangvære nde høring over retningslinjerne for TEN-T 
oplysninger om, hvordan de transeuropæiske ko rridorer, hvor der for øjeblikket er stor 
efterspørgsel, eller hvor der forventes at bliv e stor efterspørgsel i fremtiden, bedst kan 
udvikles. 
DA 3   DA III, andet led. Kommissionen er enig i, at koordinatorerne spiller en afgørende rolle, og 
udpegede den 8. juni 2010 tre nye, således at der i alt nu er ni. 
Kommissionen er enig i, at  der er behov for en yderligere inds ats for at definere en flaskehals, 
og vil fortsat arbejde for dette. De europæiske koordina torer har analyseret de flaskehalse, der 
er i forbindelse med de prioriterede projekter,  som de er ansvarlige  for. Kommissionen har 
også redegjort for flaskehals ene i sine årsrapporter.  
III, tredje led. Det er Kommissionens opfattelse, at procedurerne for godkendelse af projekter 
under samhørighedspolitikken for programme ringsperioden 2007-2013 er hensigtsmæssige. 
Kommissionen arbejder fortsat for at forbedre  dem og bruger betydeli ge ressourcer på at 
bidrage til forbedringen af projektforberedelsen. 
Kommissionen glæder sig over Re ttens anerkendelse af forbedringerne af procedurerne for 
udvælgelse af TEN-T-projekter, me n er enig i, at der er plad s til forbedring med hensyn til 
brugen af cost-benefit-analyser. Forvaltn ingsorganet for TEN-T er i gang med at 
videreudvikle dette aspekt. I betragtning af at  TEN-T-midler kun anvendes til samfinansiering 
af en begrænset del af det en kelte projekt sammenlignet med den del, som medlemsstaterne 
finansierer, giver det ikke dest o mindre sig selv, at ansvaret for at vurdere omkostninger og 
fordele bør ligge hos dem, navnlig fordi stort set alle oplysninger og antagelser stammer fra 
dem. 
III, fjerde led. Kommissionen erke nder vigtigheden af, at projek tledere udveksler oplysninger. 
Forvaltningsorganet for TEN-T vil fremme denne udveksling ved i forbindelse med sine 
regelmæssige workshopper at tilrettelægge  drøftelser med nuværende og potentielle 
støttemodtagere om bedste praksis og videns udveksling mellem alle projektledere, navnlig 
inden for jernbanesektoren. 
III, femte led. Kommissionen har ved at indføre tekniske specifikationer for interoperabilitet 
gjort og vil fortsat gøre en inds ats for at fjerne disse "praktis ke hindringer". De europæiske 
koordinatorer gør også en særlig  indsats på dette område. 
INDLEDNING  
11, fodnote 6. De tal vedrørende investerin ger, som Kommissionen anvender i sine 
dokumenter, beror på oplysninge r fra medlemsstaterne. Kommissi onen erkender, at kvaliteten 
af de finansielle oplysninger kunne forbedres, og ha r gjort en stor indsats, som førte til, at 
oplysningerne i Kommissionens rapport fra ju ni 2010 var markant bedre end i tidligere 
rapporter.  
14. Kommissionen understreger, at før 2007 bl ev projekter under Samhørighedsfonden 
vedtaget enkeltvis og i overensstemme lse med de tilgængelige budgetbevillinger. 
Bestemmelserne om de prioriterede pr ojekter fandt først anvendelse efter 2004.  
BEMÆRKNINGER  
22. Kommissionen kan forstå, at Retten med sin bemærkning om, at de prioriterede projekter 
ikke er endelige beskrivelser af de vigtigste tr anseuropæiske jernbaneakser, mener, at der er 
behov for en generel aftale om, hva d der kendetegner de vigtigste akser, og at denne aftale bør 
forblive så stabil som mulig over tid.  
DA 4   DA Det er Kommissionens opfattelse, at det sandsynli gvis vil være særdeles vanskeligt at give en 
endelig beskrivelse af de vigtig ste transeuropæiske jernbaneakse r, da de hele tiden udvikler 
sig som følge af migrationen, handelsmønstren e og den geopolitiske situation. Kommissionen 
deler imidlertid også det synspunkt, at fastlæ ggelsen af hovednettet bør være baseret på 
objektive kriterier. De prioritere de projekter bør derfor i frem tiden fortsat bygge på politiske 
aftaler mellem Rådet og Europa-Parlamentet, me n i endnu større udstrækning på den bedste 
tilgængelige dokumentation.  
22, tredje led. Selv om Kommissionen erkender, at  forbindelserne til visse vigtige havne ikke 
er omfattet af de prioriterede projekter, vil den gerne understrege, at mange er. I forbindelse 
med sin revision af TEN-T fremlagde Komm issionen den 4. maj 2010 et arbejdsdokument, 
som beskriver den metode, der skal anvendes t il at fastlægge et fremtidigt TEN-T-net. Dette 
burde forhindre, at den situation, so m Retten beskriver, opstår fremover. 
Tekstboks 4 
Kommissionen erkender, at ER TMS-korridorerne ikke er 100 % sammenfaldende med de 
prioriterede projekter. ERTMS skal opfylde  krav med hensyn til både infrastruktur og 
rullende materiel. Revisionen af TEN-T skal løse  dette problem, og en af de muligheder, der 
overvejes, er at medtage ERTMS-korridorerne direkte under de prioriterede projekter. 
Kommissionen har forstået, at de polske m yndigheder i slutningen af 2010 vil indgive en 
ansøgning om finansiering af den del af den pol ske nord-sydlige akse, der løber fra Warszawa 
til Gdynia, at dette vil vedrøre ERTMS, og at de samlede omkostninger anslås til 
386 mio. EUR.  
23. Kommissionen er enig i, at de t er muligt at forbedre definitio nen af prioriterede projekter. 
Det er noget, der tages hånd om i forbindelse med revisionen af TEN-T. 
24. Kommissionen er enig i, at definitionen af de  prioriterede projekter ikke har været baseret 
på en analyse af de faktiske og forventede fremtidige trafikmængder. Det er dog vigtigt at 
bemærke, at der er foretaget sådanne unders øgelser i forbindelse med både individuelle 
projekter og nettet, men at de endnu ikke har ført til endelige  resultater og derfor ikke uden 
videre kan anvendes. 
Kommissionen erkender, at det, som Retten an fører, er nødvendigt at revidere TEN-T-
politikken. Denne revision er i øjeblikket i ga ng og omfatter en undersøgelse af metoden til 
fastlæggelse af det fremtidige TEN-T-net. 
29. Det er Kommissionens opfattelse, at EU-finan sieringen har haft stor  betydning for alle de 
TEN-T-strækninger, som Retten har undersøgt i fo rbindelse med denne revision. Midlerne har 
bl.a. forbedret oprindeligt planlagte projekter el ler nedbragt de risici, der er forbundet med 
dem.  
30. Det er Kommissionens opfatte lse, at i de lande, der er omfattet af Samhørighedsfonden, 
ville mange jernbaneprojekter ganske enkelt  ikke blive til noget uden betydelig EU-
samfinansiering fra Samhørighedsfonden eller EFRU, herunder grænsekrydsende strækninger, 
som har til formål at forbedre tilgængeligheden og præstationen til gavn for alle brugere. Der stilles krav om at prioritere projekte r, der i teknisk og øko nomisk forstand er 
færdigbearbejdede og kan gennemføres inden for programmeringsperioden. I modsat fald kan 
midlerne gå tabt. 
DA 5   DA Definitionen af store projekter i artikel 39 i forordning (EF) nr. 1083/2006 er blevet ændret 
for at gøre det lettere for medlemsstaterne at fo relægge store grænseoverskridende projekter.  
33. Kommissionen er enig i, at der er behov for en yderligere indsats for at definere en 
flaskehals, og vil fortsat arbejd e for dette. De europæiske koordinatorer har analyseret de 
flaskehalse, der er i forbindels e med de prioriterede projekter,  som de er ansvarlige for. 
Kommissionen redegjorde også for flas kehalsene i sine årsrapporter.  
34. For perioden 2007-2013 har Kommissionen forbed ret sine procedurer for godkendelse af 
store projekter, der er samfinansieret under EFRU og Samhørighedsfonden. De store 
projekter, der blev samfinansi eret under Samhørighedsfonden  i perioden 2000-2006, blev af 
budgetmæssige årsager ofte godkendt strækning fo r strækning. Kvaliteten af forberedelsen af 
de enkelte strækninger afspejler i den forstand muligvis ikke kvaliteten af forberedelsen og 
udviklingen af den samlede akse. 
35. Den interne høring af Kommissionens relevante tjenesteg rene ("tværtjenst lige høring") har 
været og er stadig et afgørende elemen t i vurderings- og godkendelsesprocessen.  
I programmeringsperioden 2007-2013 har Kommi ssionen iværksat Jaspersinitiativet, 
hvorigennem der ydes teknisk bistand til de nye me dlemsstater med henblik på at bidrage til 
forbedringen af projekternes kv alitet på et tidligt tidspunkt.  Den har også en kontrakt med 
eksterne eksperter, som yder teknisk rådgivn ing i forbindelse med vurderingen af store 
projekter. 
I forbindelse med delt forvaltning er projektle deren ansvarlig for i tilstrækkelig grad at 
fastlægge projekternes tekniske specifikationer. Vedtagelsen af  tekniske specifikationer (se 
bilag I) er et vigtigt bidrag til forbedring af den tekniske kvalitet af jernbaneinfrastrukturen. Madrid-Levante-projektet blev  af budgetmæssige årsager g odkendt i flere etaper, strækning 
for strækning, og ikke i sin helhed, da dette ne t omfatter i alt 940 km højhastighedsjernbane. 
EIB blev hørt, og der blev løbende taget hensyn til dens anbefalinger und er dette projekt. EIB 
mente, at finansieringen af projektet var berett iget og ydede selv store lån til det, ud over 
støtten fra Samhørighedsfonden. 
Kommissionen er uenig i,  at de efterfølgende omkostningsst igninger alle havde forbindelse til 
EIB's bekymringer, og mener, so m den redegjorde for i svaret til punkt 46, at andre faktorer 
spillede ind. 
37, første led. Kommissionen vil gerne understrege,  at eksterne eksperte r spiller en central 
rolle i udvælgelsen af TEN-T-projekter. Der er også en ekstern observatør, som giver grundig 
feedback til forvaltningsorganet for TEN-T om hele den eksterne evalueringsproces. 
38. Kommissionen glæder sig over Rettens anerkendelse af forbedringerne af 
udvælgelsesprocedurerne, men er enig i, at der er plads til forbedring med hensyn til brugen af 
cost-benefit-analyser. Forvaltningsorganet for TEN-T vil i fremtiden udvikle en mere 
systematisk tilgang til cost-benefit-analyser,  hvor der tages hensyn til det eksisterende 
arbejde. Organet vil i den henseende arbejde med de projekter, der er udvalgt som prioritet 3 i 
den årlige opfordring for 2010 til at forbedre pr ojektforberedelsen, bl.a. ved at udvikle en 
ensartet tilgang til co st-benefit-analyser. 
I betragtning af at TEN-T-midler kun anvendes til samfinansiering af en begrænset del af det 
enkelte projekt sammenlignet med den del, som medlemsstaterne finansierer, giver det ikke 
DA 6   DA desto mindre sig selv, at ansvaret for at vurde re omkostninger og fordele bør ligge hos dem, 
navnlig fordi stort set alle oplysning er og antagelser stammer fra dem. 
Kommissionen er med hensyn til den sammenhæ ngende model for trafikstrømme i Europa 
fortsat ikke overbevist om, at den ekstra indsig t, som den vil give, kan forsvare det potentielt 
høje ressourceniveau, der er nødvend igt for at virkeliggøre den. 
44. Der blev den 8. juni 2010 vedtaget et aftale memorandum, som beskriver, hvad der skal til 
for at rette op på denne situation. De tre me dlemsstater, der er berø rt af PP3 (Frankrig, 
Spanien og Portugal), har underskrevet det. 
45. Kommissionen vil gerne understr ege, at store infrastruktur projekter typisk rammes af 
omkostningsstigninger. 
46. Kommissionen er enig i fordelene ved projekte r, der er grundigt og de taljeret forberedt. 
Som Retten anfører i forrige punkt er omkostn ingsstigningerne i de undersøgte tilfælde 
imidlertid generelt forbundet med uforudsigelige faktorer. 
Med hensyn til strækningen Madrid-Levante (men også andre lige så komplicerede projekter) 
kunne de omkostningsstigninger, som Retten nævne r, skyldes en række forskellige faktorer, 
hvoraf nogle er uforudsigelige. En kraftig vækst i antallet af anlægsprojekter i Spanien og en 
uforudset stigning i omkostningerne som fø lge af vanskelige geologiske forhold har 
eksempelvis i høj grad påvirket det Madr id-Levante-projekt, som Retten nævner.  
47-48. Kommissionen er enig med Retten i, at  omkostningsstigningerne ikke direkte 
påvirkede EU-budgettet, og bemærker, at Retten  heller ikke har dokumenteret nogen indirekte 
påvirkninger. 
Kommissionen vil gerne understreg e, at støttemodtagerne og pr ojektlederne i he nhold til den 
nye model for finansieringsafgørelser vedrør ende TEN-T-midler for perioden 2007-2013 skal 
fremsende en strategisk handli ngsplan, der i detaljer beskrive r, hvordan projektet vil blive 
gennemført, herunder i forhold til projektp lanlægning, risikostyrin g og projektstyring. 
Forvaltningsorganet for TEN-T ha r allerede udarbejdet retningslinjer på om rådet og arbejder i 
øjeblikket med udveksling af god pr aksis mellem støttemodtagerne. 
Tekstboks 8 
Der opstod i forbindelse med fa se II-projektet Warszawa-Gdynia mange problemer, som intet 
har med Kommissionens godkendelsesprocedurer at  gøre, bl.a. væsentlige forsinkelser i 
udbudsprocedurerne, problemer med at opkøbe jo rd og sikre adgang til byggepladser samt 
uoverensstemmelser med entreprenører. Ko mmissionen har gentagne gange påpeget 
problemet med omkostningsoverskridelser i forbindelse med fase II-projektet Warszawa-Gdynia, og de polske myndigheder har meddelt, at de vil fremsende et æ ndret projektforslag. 
Kommissionen har gjort det klart,  at den ikke vil behandle de tte ændrede forslag, medmindre 
de polske myndigheder fremsende r en horisontal analyse af omkostningsoverskridelserne i 
jernbanesektoren og en redegørel se for håndteringen af dem. 
54. Kommissionen er enig med Retten i, at de generelle fremskridt for den transeuropæiske 
jernbanetransport afhænger af , at der opnås synergier me llem virkningerne af de 
lovforanstaltninger, der vedrører marked er og interoperabilite t, og de politiske 
foranstaltninger, der vedrører samfinansiering. 
DA 7   DA Tekstboks 11 
Kommissionen overvejer nøje situ ationen inden for rammerne af  ERTMS-korridor A. Den har 
vedtaget en europæisk udviklingsplan for ERTMS og et forslag til forordning om jernbanegodskorridorer, som Europa-Parlame ntet og Rådet vedtog den 15. juni 2010. 
Kommissionen har desuden udpe get TEN-T-koordinatorer.  
Tekstboks 12 
Kommissionen er opmærksom på, at ingen godst og i øjeblikket anvender højhastigheds- og 
højkapacitetsbanerne mellem Rom og Napoli og Bo logna og Firenze. Takket være indførelsen 
af disse højhastigheds- og højkapa citetsbaner er godstran sportkapaciteten på  de eksisterende 
konventionelle strækninger imidlertid øget. De fleste af de forventede fordele ved de strækninger, der er finansiere t under EFRU, vedrører bedre adgang til jernbanenettet for 
passagerer og ikke godstransport.   
57. Kommissionen erkender, at der kun langsomt sker  fremskridt i retning af interoperabilitet. 
Det er ikke muligt at indføre en ge nnemgribende harmonisering, eftersom 
jernbaneinfrastrukturen og det rullende ma teriel har en lang levetid, og sektorens 
investeringsomkostninger må forblive realistiske. 
Den del af infrastrukturen og det rullende materiel, der er interoperabel, stiger ikke desto 
mindre, og antallet af anmodninger fra medlem sstaterne om undtagelse fra Kommissionens 
gennemførelsesbestemmelser, som indeholder de te kniske specifikationer for interoperabilitet 
(TSI), er begrænset. Det viser, at de eksist erende TSI'er indføres med succes. Med hensyn til 
TEN-T-nettet forventes TSI'erne at være fæ rdige i 2010. Det vil både være til gavn for TEN-
T-projekter og projekter, der er finansieret under samhørighedspolitikken. 
Kommissionen vil fortsætte sine bestræbelser ved at fokusere på indførelsen af TSI'er, som vil 
sikre væsentlige fordele på kort og mellemlang sigt, såsom trafiktelematik for signaler, godstrafik og passagertrafik. Den har også opre ttet korridororganisatio ner, som skal finde 
frem til og løse alle de problemer, der hæ mmer konkurrenceevnen for jernbanegodstrafikken 
langs akserne.  
Det er med hensyn til de foranstaltninger, der er  nævnt i punkt 8 i bilag VII, Kommissionens 
opfattelse, at der på europæ isk plan tages skridt til at forbedre situationen: 
1) Inden for rammerne af direktiv 2008/57 arbejd es der i øjeblikket på at klassificere alle 
nationale forskrifter for jernbane trafik og vurdere hvilke forskrif ter, der er ækvivalente, for 
dermed at undgå oplapning af kontrollen, særlig ved grænserne. 
2) Inden for rammerne af ERTMS-korridorerne er  arbejdsgrupper i gang med at fastlægge alle 
nuværende hindringer – navnlig forsinkelser ved gr ænserne – ved at se på de hindringer, der 
er specifikke for den enkelte grænseovergang.  
60. De europæiske koordinatore r har gjort en indsats for at  fjerne systemhindringer for 
korridorerne, som vil blive udvidet som følge af den foreslåede forordning om 
jernbanegodstransport. 
Kommissionens forslag til forordning fra november 2008, som fastlægger rammer for den 
enkelte jernbanegodskorridor, er i den forbinde lse også vigtigt. Det vil skabe et styrket 
samarbejde mellem infrastrukturforvaltere me d ansvar for trafikst yring (operationelle 
DA 8   DA foranstaltninger) og investeringer (primært med henblik på at fjerne flaskehalse og 
harmonisere de tekniske bestemmelser). Fors laget bygger på erfaringe rne fra korridoren 
mellem Rotterdam og Genova og mellem Antwerpen og Lyon/Basel. 
KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER  
62. Kommissionen glæder sig over Rettens arbejd e, som kommer på et særlig belejligt 
tidspunkt i lyset af den komme nde revision af TEN-T-nettet. 
63. Kommissionen er enig med Retten i, at de  prioriterede projek ter er den vigtigste 
mekanisme til samordning og koncentration af de finansielle ressourcer til TEN-T-nettet, og 
vil fortsat følge denne kurs og samtidig si kre komplementariteten med de regionale 
udviklingsprojekter og samhørighedspolitikken. De n forstår i det lys godt, at Retten gerne så, 
at de prioriterede projekter blev definere t på grundlag af en analyse af nuværende og 
forventede fremtidige trafikmængder. Det er d og vigtigt at bemærke, at der er foretaget 
sådanne undersøgelser i forbindelse med både individuelle projekter og nettet, men at de 
endnu ikke har ført til endelig e resultater og derfor på nuværende  tidspunkt ikke uden videre 
kan anvendes. 
Det er Kommissionens opfattelse, at det sandsynli gvis vil være særdeles vanskeligt at give en 
endelig beskrivelse af de vigtig ste transeuropæiske jernbaneakse r, da de hele tiden udvikler 
sig som følge af migrationen, handelsmønstren e og den geopolitiske situation. Kommissionen 
deler imidlertid også det synspunkt, at fastlæ ggelsen af hovednettet bør være baseret på 
objektive kriterier. De prioritere de projekter bør derfor i frem tiden fortsat bygge på politiske 
aftaler mellem Rådet og Europa-Parlamentet, me n i endnu større udstrækning på den bedste 
tilgængelige dokumentation. 
Anbefaling 1 
Anbefaling 1, første led. Kommissionen har alle rede nære kontakter til medlemsstaterne og 
jernbaneinstitutionerne og vil fortsat arbe jde tæt sammen med dem i spørgsmål om 
jernbanetrafik. 
Anbefaling 1, andet led. Kommi ssionen søger i forbindelse med sin igangværende høring over 
retningslinjerne for TEN-T oplysninger  om, hvordan dette bedst kan gøres. 
64. Kommissionen glæder sig over Re ttens anerkendelse af de forb edringer, der følger af, at 
de samfinansierede midler til TEN-T er bl evet koncentreret om grænseovergange, og af 
koordinatorernes arbejde. Den er  enig i, at der er behov for en yderligere indsats for at 
definere en flaskehals, og vil arbejde for dette. 
Kommissionen noterer, at  projektgodkendelsesprocedurer ne under Samhørighedsfonden er 
blevet ændret væsentligt siden 2007. 
Kommissionen glæder sig over Re ttens anerkendelse af forbedringerne af procedurerne for 
udvælgelse af TEN-T-projekter, me n er enig i, at der er plad s til forbedring med hensyn til 
brugen af cost-benefit-analyser.  
Anbefaling 2 
Anbefaling 2, første led. Den er enig i, at der er behov for en yderligere indsats for at definere 
en flaskehals, og vil fortsat arbe jde for dette. De europæiske koordinatorer har analyseret de 
DA 9   DA flaskehalse, der er i forbindels e med de prioriterede projekter,  som de er ansvarlige for. 
Kommissionen redegjorde også for flas kehalsene i sine årsrapporter.  
Anbefaling 2, andet led. Kommissionen er enig i, at koordinatorerne spiller en afgørende 
rolle, og udpegede yderligere tr e koordinatorer den 8. juni 2010. 
Anbefaling 2, tredje led. Det er Kommissionens opfattelse, at procedurerne for godkendelse af 
projekter er hensigtsmæssige, sæ rlig efter den grundige gennem gang af dem i forbindelse med 
programmeringsperioden 2007-2013. Ko mmissionen arbejder fortsa t for at forbedre dem og 
bruger betydelige ressourcer på at bidrage ti l forbedringen af projektforberedelsen og -
vurderingen. Med hensyn til projekternes tekni ske karakteristikker vil gennemgangen af dem i 
høj grad blive forbedret i forbindelse med den løbende udvikling af TSI'erne.  
Anbefaling 2, fjerde led. Kommissionen er enig i, at der er plads til forbedring med hensyn til 
brugen af cost-benefit-analyser. Forvaltnings organet for TEN-T vil i fremtiden udvikle en 
mere systematisk tilgang til cost-benefit-analyser. Det vil i den henseende arbejde med de projekter, der er udvalgt som prioritet 3 i den årlige opfordring for 2010 til at forbedre 
projektforberedelsen, bl.a. ved at udvikle en  ensartet tilgang til cost-benefit-analyser. 
I betragtning af at TEN-T-midler kun anvendes til samfinansiering af en begrænset del af det 
enkelte projekt sammenlignet med den del, som medlemsstaterne finansierer, giver det ikke 
desto mindre sig selv, at ansvaret for at vurde re omkostninger og fordele bør ligge hos dem, 
navnlig fordi stort set alle oplysning er og antagelser stammer fra dem. 
Anbefaling 3 
Kommissionen erkender vig tigheden af, at projektled ere udveksler oplysninger. 
Forvaltningsorganet for TEN-T vil fremme denne udveksling ved i forbindelse med sine 
regelmæssige workshopper at tilrettelægge  drøftelser med nuværende og potentielle 
støttemodtagere om bedste praksis og videns udveksling mellem alle projektledere, navnlig 
inden for jernbanesektoren. 
66. Kommissionen er enig i Rettens analyse af de  målbare forbedringer på de linjer, der er 
beregnet til højhastighedspassagert og. Den arbejder for at forbedre situationen med hensyn til 
de konventionelle baner til kombineret transport og gods. 
Anbefaling 4 
Anbefaling 4, første led. Komm issionen har ved at indføre tekniske specifikationer for 
interoperabilitet gjort og vil fortsat gøre en inds ats for at fjerne disse "praktiske hindringer". 
De europæiske koordinatorer gør også en særlig indsats på dette område. 
Anbefaling 4, andet led. I november 2008 fremsatte  Kommissionen et forslag til forordning, 
som fastlægger rammer for den enkelte jernbane godskorridor, hvilket vil styrke samarbejdet 
mellem infrastrukturforvaltere (som medlemsst aterne fører tilsyn med) med ansvar for 
trafikstyring (operationelle foranstaltninger) og  investeringer (primært med henblik på at 
fjerne flaskehalse og harmonisere de tekn iske bestemmelser). Forslaget bygger på 
erfaringerne fra korridoren mellem Rotte rdam og Genova og mellem Antwerpen og 
Lyon/Basel.