Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

- "Kommissionens forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1251/1999 om indførelse af en støtteordning for producenter af visse markafgrøder for at medtage hør og hamp bestemt til fiberproduktion", og

- "Kommissionens forslag til Rådets forordning om den fælles markedsordning for hør og hamp bestemt til fiberproduktion"

(2000/C 140/02)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 15. november 1999 under henvisning til EF-traktatens artikel 37 og 262 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om de ovennævnte emner.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø, som udpegede Adalbert Kienle til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 14. marts 2000.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 371. plenarforsamling af 29.-30. marts 2000, mødet den 29. marts 2000, med 74 stemmer for og 1 stemme hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Mange billeder fra middelalderen viser de første mennesker efter uddrivelsen af Paradis i færd med at skaffe sig det mest nødvendige - nemlig føde og klæder: Adam i gang med lugejernet og Eva i færd med at spinde. Hør og hamp som fiber- og olieplanter hører til menneskehedens ældste kulturplanter. Også den latinske betegnelse "linum usitatissimum" understreger denne plantes fremragende nytteværdi og påskønnelsen af den. Hamp og hør blev dyrket i praktisk taget alle europæiske regioner som råstof til fremstilling af tekstiler og tovværk og prægede livet og arbejdet i landbrug, håndværk og handel. Først da man begyndte at importere billig bomuld fra oversøiske lande, og da kunstfibre blev mere almindelige, skete der en drastisk nedgang i dyrkningen af hør og hamp. Disse traditionelle nytteplanter er nu fuldstændig forsvundet fra mange regioner.

1.2. I dag har dyrkningen af hør og hamp fået sin renæssance, hvilket hænger sammen med efterspørgslen efter gode kvaliteter af disse naturfibre til tekstiler, med deres positive miljømæssige indflydelse, når de anvendes i sædskiftet i landbruget, og frem for alt med deres anvendelse i nye og genanvendelige materialer.

1.3. På grund af de daværende dyrkningsforhold beskæftigede den fælles markedsordning, der blev indført i 1970, sig navnlig med den traditionelle dyrkning af spindhør i Belgien, Frankrig og Nederlandene. Dyrkningen af hør og hamp er siden også blevet udviklet i andre medlemsstater. Der er gjort mange bestræbelser på at finde nye muligheder for anvendelse af fibrene. Den forskning og udvikling, der var nødvendig i denne forbindelse, blev - ikke mindst på grund af det enorme efterslæb - fremmet ved hjælp af betydelig økonomisk støtte fra Det Europæiske Fællesskab og medlemslandene. Det lykkedes at udvikle nye lovende produktlinjer som miljøvenlige alternativer til mineralfibre, navnlig takket været den ringe humantoksicitet og den miljøvenlige bortskaffelse. Dette gælder for eksempel fiberholdigt materiale til bilproduktion og lydisolerende materiale til byggesektoren.

1.4. Produktionen og forarbejdningen af hør og hamp præges dog stadig af en væsentlig faktor: Da hør- og hampestrå er dyre at transportere, må første forarbejdningsvirksomhed nødvendigvis ligge i nærheden af planteavlerne. I dette gensidige afhængighedsforhold er det første forarbejdningsvirksomhed, der bærer den største investeringsrisiko og dermed også det største ansvar for bevarelse af arbejdspladser.

1.5. Ifølge Det Europæiske Fællesskabs statistikker blev et areal på ca. 90000 ha anvendt til hør og et areal på ca. 8000 ha til hamp indtil produktionsåret 1994. Siden da er der imidlertid sket en bemærkelsesværdig udvidelse af dyrkningsarealet for spindhør til ca. 212000 ha. Det dyrkede hampeareal blev i det samme tidsrum udvidet til 30000 ha. Hermed steg budgetudgifterne til den fælles markedsordning for hør og hamp fra 74 mio. euro (1995) til 158,6 mio. euro (1999), selvom støtteniveauet for hør var blevet reduceret med 7,5 % siden 1995 og for hamp med 14,4 %.

1.6. Det forslag om en reform af markedsordningen for hør og hamp, som Europa-Kommissionen fremlagde i 1996 med det formål at stabilisere udgifterne på budgettet til denne sektor, blev afvist af medlemsstaterne.

1.7. Markedsordningen, der siden da er blevet justeret, består navnlig af en fast hektarstøtte for spindhør, differentieret mellem seks ensartede produktionsområder, samt en fast hektarstøtte for hamp.

2. Europa-Kommissionens reformforslag

2.1. Kommissionen vil med den foreslåede reform af den fælles markedsordning for hør og hamp forsøge at opnå følgende:

- at få sænket budgetudgifterne til denne sektor til 51 mio. euro med virkning fra produktionsåret 2005-2006 (sammenlignet med 158,6 mio. euro i 1999)

- at få bekæmpet misbruget af det nuværende regelsæt

- at få skabt ligevægt på markederne

- at få forenklet administrationsprocedurerne

- at få gennemført reformen allerede fra produktionsåret 2000/2001.

2.2. Forslaget indeholder væsentlige ændringer af det nuværende markedsordningssystem:

- hør og hamp medtages i støtteforordningen for producenter af bestemte markafgrøder i henhold til forordning (EF) nr. 1251/1999

- arealstøtten til spindhør og -hamp reduceres ad 3 gange i lighed med støtten til hørfrø for at bringe den ned på samme niveau, som gælder for korn for produktionsåret 2002/2003

- forpligtelsen til at indgå aftaler med godkendte forarbejdningsvirksomheder bevares. Som forudsætning for at blive godkendt forpligter forarbejdningsvirksomhederne sig til ikke at levere til virksomheder, der fremstiller og sælger næringsmidler af hamp

- en godkendelsesprocedure i forbindelse med dyrkning af hamp indføres som forudsætning for at modtage arealstøtte. Kontrollen af THC-indholdet i hamp på dyrkningsstederne bevares, og kravet om et mindsteudbytte som forudsætning for at modtage fuld støtte ophæves

- spireevnen hos importerede hampefrø, der ikke er bestemt til udsæd, standses.

2.3. Det foreslås at indføre en supplerende forarbejdningsstøtte, som begrænses i henhold til den nationalt fastlagte maksimale mængde. Størrelsen af forarbejdningsstøtten differentieres, hvad angår langfibret spindhør, med en gradvis forhøjelse fra 60 euro pr. ton i produktionsåret 2001/2002 til 200 euro pr. ton fra produktionsåret 2005/2006.

2.4. Fra produktionsåret 2000/2001 til 2004/2005 ydes der for kortfibret hør og hamp forarbejdningsstøtte på 40 euro pr. ton fibre, som bortfalder efter sidstnævnte produktionsår. Denne støtte udbetales til de godkendte første forarbejdningsvirksomheder.

2.5. Kommissionens forslag til en stabiliseringsmekanisme ser således ud:

2.5.1. Hør- og hampearealer medregnes i basisarealerne, og medlemslandene forpligtes til at fastlægge et maksimalt hampeareal for hvert produktionsområde.

2.5.2. Der indføres garanterede maksimale mængder inden for rammerne af tildelingen af forarbejdningsstøtten for lange og korte hørfibre og korte hampefibre. Disse maksimale mængder fordeles nationalt i henhold til de traditionelt dyrkede arealer. De medlemslande, der ikke har tradition for dyrkning, får tildelt en maksimal mængde på 50 ton. I alt andrager de garanterede maksimale mængder for lange hørfibre inden for EU 75500 ton pr. produktionsår og for korte hørfibre og hampefibre 119250 ton.

2.5.3. Tildelingen af forarbejdningsstøtte til korte hørfibre og hampefibre er betinget af et maksimalt indhold af skæver på 5 %.

2.6. Reformen skal allerede træde i kraft i produktionsåret 2000/2001, men der kan om nødvendigt træffes overgangsforanstaltninger.

3. Generelle bemærkninger

3.1. ØSU erkender, at det er nødvendigt at stabilisere udgifterne til markedsordningen for hør og hamp og at forhindre misbrug af støtten ("støttejagt"). Dette er lige så vigtigt for skatteyderne som for de berørte avlere og forarbejdere, som korrekt har efterlevet den hidtidige markedsordning efter dens politiske målsætning. Det må forhindres, at den samlede hør- og hampesektor bliver udsat for beskyldninger og kriminalisering. Dette er så meget mere påkrævet, som det beklagelige misbrug ikke ville have fundet sted, såfremt Kommissionen og alle medlemsstaterne fra starten havde forlangt strengere aftaler om dyrkning og havde gennemført strengere kontrol.

3.2. ØSU støtter ligeledes Kommissionens mål om at skabe balance på markedet. En markedsorienteret udvikling er grundlaget for en varig markedsadgang og dermed for afsætningen af hør og hamp. Kommissionens og medlemslandenes økonomiske støtte til forskning og udvikling af nye idéer og produktlinjer, navnlig hvad angår anvendelse af hør og hamp med korte fibre uden for tekstilsektoren, skal ses i den sammenhæng. Et stort antal nye og lovende anvendelsesområder er allerede blevet etableret. Derfor er det nu vigtigt ikke at sætte denne positive udvikling på spil, men at videreføre og stabilisere den.

3.3. Udviklingen af markederne er imidlertid stadig på begyndelsesstadiet, og der er således behov for fortsat støtte. Med den planlagte nedsættelse af arealstøtten samt bortfaldet af støtten til forarbejdning af hør og hamp med korte fibre kommer udviklingen i fare. Efter ØSU's mening bør det ikke komme så vidt, at medlemsstaterne opfatter reformen som et signal til at standse deres støtte til forsknings- og udviklingsarbejdet. Navnlig første forarbejdningsvirksomheder, der lige er blevet etableret, og forarbejdningsanlæg, der stadig befinder sig på planlægnings- og godkendelsesstadiet, ville så umiddelbart være truet af konkurs.

3.4. ØSU påpeger, at dyrkning af hør og hamp til anvendelse både i og uden for tekstilsektoren er et klassisk positivt eksempel på et alsidigt landbrug og en integreret og brancheoverskridende strategi til udvikling af landbrugssektoren. Det gensidige afhængighedsforhold mellem leverandører af strå og første forarbejdningsvirksomheder er bestemmende for forarbejdnings- og afsætningsmulighederne.

3.5. ØSU tilslutter sig Kommissionens forslag om at lade dyrkning af hør og hamp være omfattet af de generelle støtteregler gældende for markafgrøder i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1251/1999 samt at indføre mængdebestemt forarbejdningsstøtte. Der er nemlig ingen tvivl om, at den beklagelige tilskudsproduktion fremmes af en arealstøtte, der er uafhængig af mængden af afgrøde. ØSU opfordrer imidlertid Kommissionen til at se på, om man i regioner med meget ringe kornudbytte eventuelt bør inddrage majsudbyttet i udmålingen af arealstøtten og ligeledes græsarealer, som det eventuelt ville være rentabelt at opdyrke. ØSU støtter også den opfattelse, at der kun bør dyrkes hør og hamp på dertil egnede steder.

3.6. ØSU tilslutter sig derimod ikke den foreslåede indførelse af nationale maksimale garantimængder, som på ingen måde svarer til kapaciteten. Nogle medlemslande ville på forhånd stort set blive afskåret fra at dyrke disse afgrøder på grund af begrænsningen til maksimalt 50 ton pr. år. Målet bør snarere være, i overensstemmelse med reformen af den fælles landbrugspolitik til fremme af udviklingen i landdistrikterne, at udvikle dyrkningen af disse afgrøder under hensyntagen til de regionale afsætningsmuligheder.

3.7. ØSU henleder opmærksomheden på konsekvenserne for kortfiberproduktionen og forarbejdningen af hør og hamp med korte fibre, såfremt støtten til den første forarbejdning fastsættes til kun 40 euro pr. ton, og den kun udbetales i en periode på 5 år, hvilket ville standse enhver udvikling i denne ret nye forarbejdningsbranche. ØSU frygter, at virksomheder må lukke, og at talrige arbejdspladser inden for landbruget og forarbejdningsindustrien går tabt.

3.8. ØSU anser Kommissionens forslag om, at tildeling af forarbejdningsstøtte skal være betinget af et maksimalt indhold af skæver på 5 %, for både uhensigtsmæssigt og uigennemførligt. Det ville betyde, at eksisterende forarbejdningsanlæg skulle moderniseres, hvor dette overhovedet er teknisk muligt, for ikke at blive udelukket af tekniske grunde ved tildelingen af støtte.

4. Afsluttende bemærkninger

4.1. ØSU finder, at det foreliggende reformforslag ikke bør vedtages i denne form, fordi hele hør- og hampesektorens eksistens i EU ville blive truet, og at den igangværende opbygning af et miljøvenligt landbrug og lovende afsætningsmuligheder ville blive sat på spil allerede i den indledende fase.

4.2. ØSU kritiserer, at Europa-Kommissionen ikke - eller kun i utilstrækkelig grad - har gjort rede for de negative økonomiske konsekvenser for avlere og første forarbejdningsvirksomheder og for indvirkningen på beskæftigelsen samt på ændringer i varestrømmene. Man må således gå ud fra, at import af hampefibre til videre forarbejdning ikke opfylder EU's miljønormer. De europæiske institutioner bør insistere på, at der udarbejdes en rapport, som grundigt analyserer konsekvenserne for arbejdspladser og miljøbeskyttelse og muliggør en tilfredsstillende dialog med den pågældende branche og regionerne.

4.3. ØSU anser det for fuldkommen udelukket, at reformen under disse omstændigheder kan træde i kraft allerede i produktionsåret 2000/2001, navnlig da planlægningen mellem avlere og forarbejdningsvirksomheder allerede i vid udstrækning er afsluttet, og de gennemførelsesforordninger, der er en forudsætning for iværksættelsen af Kommissionens forslag, ikke engang foreligger i udkast.

Bruxelles, den 29. marts 2000.

Beatrice Rangoni Machiavelli

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg