P7_TA(2013)0500

Reglerne for deltagelse og formidling i Horisont 2020 ***I

Europa Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. november 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om reglerne for deltagelse og formidling i »Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020)« (COM(2011)0810 — C7-0465/2011 — 2011/0399(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 436/54)

Europa-Parlamentet,

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 12. september 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

(1) EUT C 318 af 20.10.2012, s. 1.

(2) EUT C 181 af 21.6.2012, s. 111.

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. …/2013 om reglerne for deltagelse og formidling i »Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020)« og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1906/2006

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

ERKLÆRINGER FRA KOMMISSIONEN

Erklæring om direkte omkostninger i forbindelse med store forskningsinfrastrukturer

Til imødekommelse af interessenternes krav forpligter Kommissionen sig til at behandle spørgsmålet om direkte omkostninger i forbindelse med store forskningsinfrastrukturer efter de i denne erklæring beskrevne retningslinjer.

Retningslinjen for direkte omkostninger ved store forskningsinfrastrukturer inden for Horisont 2020 vil gælde for omkostningerne ved store forskningsinfrastrukturer med en samlet værdi af mindst 20 millioner EUR for en given tilskudsmodtager, opgjort som summen af de historiske aktivværdier for de enkelte forskningsinfrastrukturer, som de fremgår af den pågældende tilskudsmodtagers sidste afsluttede balance forud for datoen for undertegnelsen af tilskudsaftalen, eller opgjort på grundlag af omkostningerne ved leje eller leasing af forskningsinfrastrukturerne.

For værdier under denne tærskel vil retningslinjen for direkte omkostninger ved store forskningsinfrastrukturer ikke finde anvendelse. Individuelle udgiftsposter kan opgives som støtteberettigede direkte omkostninger i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i tilskudsaftalen.

Generelt vil enhver omkostning kunne opgives som direkte omkostning, hvis den både opfylder de generelle kriterier for støtteberettigelse og er direkte knyttet til gennemførelsen af aktionen og derfor kan henregnes direkte til den.

For en stor forskningsinfrastruktur, der anvendes til et projekt, vil dette typisk gælde for de aktiverede omkostninger og driftsomkostningerne.

»Aktiverede omkostninger« vil være omkostningerne ved at til at etablere og/eller forny den store forskningsinfrastruktur, samt visse specifikke omkostninger ved istandsættelse og vedligeholdelse af den store forskningsinfrastruktur samt dele eller vigtige integrerende komponenter.

»Driftsomkostninger«' vil være omkostninger, som tilskudsmodtageren specifikt pådrager sig ved driften af den store forskningsinfrastruktur.

Visse andre omkostninger vil derimod typisk ikke kunne opgives som direkte omkostninger, men vil anses for at være dækket af den faste godtgørelse for indirekte omkostninger, f.eks. udgifter til leje, leasing eller afskrivning af kontorbygninger og hovedsæder.

Med hensyn til omkostninger, som kun delvis er forårsaget projektets aktiviteter, kan kun den del, som er målt direkte på projektet, opgives.

Med henblik herpå skal tilskudsmodtagerens målesystem muliggøre en nøjagtig kvantificering af omkostningens faktiske værdi for projektet (dvs. vise, hvor meget der reelt er forbrugt/brugt til projektet). Dette vil være tilfældet, hvis målingen er baseret på leverandørens faktura.

Målingen af omkostningen hænger normalt sammen med den tid, der er brugt på projektet, som skal svare til det faktiske antal timer/dage/måneder, hvori forskningsinfrastrukturen er blevet anvendt til projektet. Det samlede antal produktive timer/dage/måneder skal svare til forskningsinfrastrukturens fulde brugspotentiale (fulde kapacitet). Ved beregningen af den fulde kapacitet medtages enhver periode, hvor forskningsinfrastrukturen er brugbar, men ikke brugt. Dog skal der ved beregningen af den fulde kapacitet tages behørigt hensyn til faktiske begrænsninger såsom infrastrukturens åbningstider og tid, der hengår med reparation og vedligeholdelse (herunder kalibrering og testning).

Hvis en omkostning på grund af tekniske begrænsninger kun kan måles direkte på forskningsinfrastrukturen, men ikke direkte på projektet, vil et acceptabelt alternativ være at måle denne omkostning i enheder af faktisk anvendelse af relevans for projektet, understøttet af nøjagtige tekniske specifikationer og faktiske data og fastsat på grundlag af tilskudsmodtagerens analytiske omkostningsregnskabssystem.

Omkostningerne og deres direkte forbindelse til projektet skal understøttes af passende dokumentation, der kan sikre et fyldestgørende revisionsspor.

Tilskudsmodtageren kan eventuelt påvise den direkte forbindelse via fyldestgørende alternative bevismidler.

Kommissionens tjenestegrene vil anbefale bedste praksisser for direkte måling og dokumentation (f.eks., for aktiverede omkostninger: regnskaber ledsaget af den afskrivningspolitik, tilskudsmodtageren anvender som en del af sine sædvanlige regnskabsprincipper, omfattende en beregning af aktivets potentielle anvendelse og økonomiske levetid og dokumentation for dets faktiske anvendelse i forbindelse med projektet, og, for driftsomkostninger: specifikke, tydeligt mærkede fakturaer relateret til den store forskningsinfrastruktur, kontrakt, projekttid etc.)..

Kommissionen vil på anmodning af en tilskudsmodtager med store forskningsinfrastrukturer og under hensyntagen til de disponible ressourcer og princippet om omkostningseffektivitet være villig til at foretage en forhåndsvurdering af tilskudsmodtagerens metode til beregning af direkte omkostninger på en enkel og gennemsigtig måde, af hensyn til retssikkerheden. Der vil ved efterfølgende revisioner blive taget fuldt hensyn til sådanne forhåndsvurderinger.

Desuden vil Kommissionen nedsætte en gruppe bestående af repræsentanter fra relevante interesseorganisationer til evaluering af retningslinjen.

Kommissionen bekræfter, at den straks vil vedtage retningslinjen for direkte omkostninger ved store forskningsinfrastrukturer, når Horisont 2020-forordningerne er blevet vedtaget.

Erklæring om retningslinjer vedrørende kriterierne for anvendelse af »bonusordningen«

For så vidt angår spørgsmålet om bonusmidler er det Kommissionens hensigt at udstede retningslinjer vedrørende kriterierne for anvendelse heraf, så snart forordningen om reglerne for deltagelse og formidling i Horisont 2020 er vedtaget.

Erklæring om »den hurtige vej til innovation« (»Fast track to Innovation« — FTI)

Kommissionen agter at gøre pilotprojektet FTI tilstrækkeligt synligt i forsknings- og innovationskredse via oplysnings- og formidlingsaktiviteter forud for indkaldelsen af forslag til pilotprojektet i 2015.

Det er ikke Kommissionens hensigt på forhånd at begrænse varigheden af FTI-aktioner. Der skal ved vurderingen af et forslags »gennemslagskraft« tages tilstrækkelig hensyn til faktorer såsom tidsfølsomhed og den internationale konkurrencesituation for at sikre den fleksibilitet, som de forskellige særpræg ved forskellige områder af anvendt forskning nødvendiggør.

Ud over den tilbundsgående vurdering, der skal foretages som led i den foreløbige evaluering af Horisont 2020, vil FTI-pilotprojektet blive genstand for en løbende overvågning af alle praktiske aspekter vedrørende indsendelse, evaluering, udvælgelse og budgettering af forslag efter FTI-indkaldelsen med virkning fra den første skæringsdato i 2015.

For at sikre, at pilotprojektet kan blive effektivt, og at der kan gennemføres en ordentlig evaluering, kan det blive nødvendigt at støtte op til hundrede projekter.

Erklæring ad artikel 3 og 4

Det er Kommissionens hensigt, at tilskudsaftalen skal indeholde henvisninger til den nationale lovgivning vedrørende aktindsigt i dokumenter og fortrolighed, med henblik på at finde en passende balance mellem de forskellige interesser.

Erklæring ad artikel 28

(mulighed for en 100 % godtgørelsessats for ikke-udbyttegivende retlige enheder i forbindelse med innovationsaktiviteter)

Kommissionen bemærker, at også ikke-udbyttegivende enheder kan udføre markedsnære økonomiske aktiviteter, og at en subsidering heraf kan skabe forvridninger på det indre marked. Kommissionen vil derfor foretage en forhåndsvurdering af, om de støtteberettigede aktiviteter er af økonomisk karakter, om der er sikkerhed for, at der ikke forekommer krydssubsidiering af de økonomiske aktiviteter, og om finansieringssatsen for de støtteberettigede økonomiske aktiviteter har negative virkninger for konkurrencen på det indre marked, som ikke opvejes af deres positive virkninger.

Erklæring ad artikel 42

Det er Kommissionens hensigt i standardtilskudsaftalen at fastsætte tidsfrister vedrørende beskyttelse af resultater under hensyntagen til tidsfristerne i RP7.