DA Den Europæiske Unions Tidende C 232/44

Regionsudvalgets udtalelse: »Digitaliseringsdividenden som kilde til sociale goder og økonomisk vækst og et offentlig-privat partnerskab om fremtidens internet«

(2010/C 232/08)

I. POLITISKE ANBEFALINGER

BEMÆRKNINGER TIL BEGGE MEDDELELSER

Regionsudvalget

1. glæder sig over Kommissionens meddelelser om digitaliseringsdividenden som kilde til sociale goder og økonomisk vækst og om et offentlig-privat partnerskab om fremtidens internet, for så vidt at man ved at udnytte digitaliseringsdividenden og udvikle fremtidens internet kan gøre store fremskridt med at mindske den digitale kløft, nå målene for Lissabonstrategien og dens efterfølger, EU's 2020-strategi, og opfylde bestemte vigtige behov hos EU's borgere på det sociale, kulturelle og økonomiske område;

2. minder om, at det allerede flere gange har gjort gældende, at det forhold, at der stadig består en digital kløft, fører til social udstødelse og et økonomisk efterslæb. Tilvejebringelse af lige muligheder med hensyn til digital adgang og e-færdigheder er derfor nødvendig ud fra en samfundsmæssig og økonomisk synsvinkel;

3. minder ligeledes om, at e-integration spiller en afgørende rolle for opnåelse af målene med initiativet »i2010 - et informationssamfund som middel til vækst og beskæftigelse« (1) og dermed for Lissabonstrategiens mål om økonomisk og social udvikling (2);

4. understreger, at adgang til bredbåndsinternet til en overkommelig pris er en væsentlig forudsætning for social og territorial samhørighed, økonomisk vækst og e-integrationen i EU, særligt i den aktuelle situation med dyb økonomisk og social krise;

5. bemærker, at bredbånd mere og mere opfattes som en samfundsopgave, der kan sammenlignes med forsyningspligtydelser som vand- og elektricitetsforsyning (3). Alle borgere i EU bør derfor have adgang til bredbånd til en rimelig pris;

6. fremhæver ligesom i2010-strategien for det europæiske informationssamfund betydningen af de lokale og regionale myndigheder, da de er drivkraften bag økonomisk vækst på lokalt plan og udvikler, anvender og ejer mange digitale informationsprodukter og –tjenester. I nogle medlemsstater er de endda de kompetente myndigheder på området. De lokale og regionale myndigheder bør derfor fuldt og reelt inddrages i forvaltningen af informationssamfundet (4);

7. fremhæver i den forbindelse den nøglerolle og det ansvar, som de lokale og regionale myndigheder har for at sikre lige højhastighedsadgang til en overkommelig pris i de regioner, hvor markedet svigter, for at gå i spidsen med pilotprojekter til nedbringelse af e-adgangskløften og for at udvikle nye tilgange, hvor de offentlige onlinetjenester sætter borgeren i centrum (2);

8. mener, at de lokale og regionale myndigheder bør indgå i et bredt samarbejde med det formål at forbedre den offentlige forvaltnings interoperabilitet og øge effektiviteten af de offentlige tjenester (5);

9. foreslår, at Europa udnytter sit fulde potentiale til at udvikle ikt-tjenester i den offentlige og private sektor og dernæst anvender ikt til at forbedre de tjenester, der leveres af de lokale og regionale myndigheder på områder som sundhed, uddannelse, offentlig orden, sikkerhed og på socialområdet. De offentlig-private partnerskaber (OPP) mellem lokale og regionale myndigheder og SMV'er, som fremmes af EU, og som udvikler offentlige ikt-tjenester kan være et udmærket udgangspunkt for opbygning af grundlæggende færdigheder og viden på lokalt niveau i hele EU (6).

Særlige bemærkninger til Kommissionens meddelelse om digitaliseringsdividenden som kilde til sociale goder og økonomisk vækst

10. er enig i Kommissionens udsagn om, at overgangen fra analogt til digitalt jordbaseret tv i Europa vil frigøre et antal meget nyttige radiofrekvenser, som følge af at digital overførsel er mere effektiv. Denne såkaldte »digitaliseringsdividende« rummer store muligheder for levering af en lang række tjenester, eftersom radiosignalerne i dette frekvensbånd kan transmitteres over lange afstande, og det udstyr, der benytter disse frekvenser, uden problemer kan anvendes indendørs. Udvalget er derfor overbevist om, at Europa herved får en enestående chance for at imødekomme den stigende efterspørgsel efter radiofrekvenser og ikke mindst benytte dem til at levere trådløst bredbånd til landdistrikterne for således at mindske den digitale kløft, til at fremme ibrugtagningen af nye trådløse tjenester, f.eks. næste generation af mobilt bredbånd, og til at støtte udviklingen af jordbaseret radiospredning.

Digitaliseringsdividenden – et redskab, der kan fremme den økonomiske udvikling

11. noterer sig, at det i den af Kommissionen bestilte undersøgelse »Exploiting the digital dividend – a European approach« anslås, at digitaliseringsdividenden over en periode på 15 år kan generere en samlet værdi på mellem 150 og 700 mia. EUR i hele EU. Udvalget gør i den forbindelse opmærksom på, at radiofrekvenser ifølge de nyligt reviderede europæiske rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og –tjenester (7) er et offentligt gode af stor social, kulturel og økonomisk værdi;

12. slår fast, at adgang til digitaliseringsdividenden vil gøre det lettere at levere bredbåndstjenester i hele EU, hvilket igen vil bidrage til gennemførelsen af det indre marked for elektroniske kommunikationstjenester og derfor også spille en stor rolle for den europæiske økonomis produktivitet og konkurrenceevne.

Digitaliseringsdividenden – et redskab til at slå bro over den digitale kløft

13. er overbevist om, at udviklingen og fastholdelsen af social samhørighed og velstand vanskeliggøres af den vedvarende digitale kløft, som tillige fører til social og økonomisk udstødelse. I den henseende bør i2010-initiativet medvirke til at forbedre borgernes livskvalitet og mere generelt til at skabe et bedre samfund (2);

14. gør opmærksom på markedets vanskeligheder med at levere højhastighedsbredbåndsnet til en rimelig pris til visse geografiske områder. Udvalget opfordrer derfor Kommissionen til at benytte sig af de radiofrekvenser, der frigøres, og udvikle politikker og retningslinjer, der tager markedets mangler til efterretning og gør det lettere for medlemsstaterne og den offentlige sektor at iværksætte initiativer for at udvikle åbne net, der funktionelt er adskilt fra tjenesteydelserne, i disse områder (3).

Åbning af frekvensspektrummet og fordelene for udviklingen af offentlige tjenester

15. gentager, at adgang til trådløse forbindelser af høj kvalitet til en rimelig pris kan være med til at lette adgangen til de tjenesteydelser, der leveres af lokale og regionale myndigheder, forbedre kvaliteten heraf og samtidig gøre det lettere for mikrovirksomheder og SMV'er at markedsføre deres produkter. Afsidesliggende regioner og lokalsamfund, særligt dem i den yderste periferi, bør især tilgodeses, når det gælder mere udbredt og hurtigere adgang til bredbåndstjenester (8);

16. mener, at man ved at udnytte digitaliseringsdividenden vil kunne udvikle de såkaldte »e-forvaltningstjenester«, der først og fremmest dækker over: kontakt mellem brugerne og myndighederne, myndighedernes input i den offentlige debat (formidling af vigtig offentlig data, offentlige fora, online-høringer og især de nye borgerhøringer), kontakten mellem virksomheder og myndighederne (indberetning af arbejdsmarkedsmæssige data, indberetning om ansættelser, overførsel af skatteoplysninger og regnskabsdata), gennemførelse af procedurer for e-handel og offentlige e-indkøb, nye arbejdsmetoder og tilrettelæggelse af arbejdet internt i myndighederne (omlægning af arbejdet, samarbejde, telearbejde). Ved at anvende digitaliseringsdividenden ville man desuden kunne afhjælpe ulemperne for fjerntliggende landdistrikter gennem en bedre kommunikation mellem myndighederne og brugerne, det være sig privatpersoner eller virksomheder;

17. understreger, at en af ledetrådene for målet om økonomisk modernisering af den europæiske samhørighedspolitik for perioden 2007-2013 er at øge medlemsstaters, regioners og byers tiltrækningskraft ved at sikre tilgængelighed og tjenester af passende kvalitet og på et passende niveau. Det er udvalgets opfattelse, at disse bestræbelser understøtter udviklingen af offentlige onlinetjenester og fremmer væksten i videnøkonomien ved at sætte skub i forsknings- og innovationskapaciteten (2).

En samordnet strategi på fællesskabsplan

18. noterer sig, at det i undersøgelsen »Exploiting the digital dividend – a European approach« anføres, at man ved at gennemføre en passende koordinering af radiofrekvenserne i digitaliseringsdividenden som helhed inden 2015 vil kunne øge dividendens økonomiske virkning med 20 til 50 mia. EUR over 15 år, hovedsagelig afhængigt af hvor stor den faktiske fremtidige efterspørgsel efter tjenester som avanceret jordbaseret radiospredning og trådløst bredbånd bliver;

19. bemærker endvidere, at såvel CEPT (9) (den europæiske post- og telekommunikationskonference) som RSPG (10) (frekvenspolitikgruppen) har gjort gældende, at alle harmoniserede tiltag bør være af ikke-bindende karakter. Flere forhold taler for, at de skal være ikke-bindende: De forskelle, der følger af landenes forskellige størrelse og topografi, omfanget af konkurrence med andre platforme, der leverer tjenester, f.eks. satellitter og kabelnet, eller den fortsatte benyttelse af radiofrekvenser i nabolande uden for EU. I medfør af nærhedsprincippet mener udvalget endvidere, at det er op til medlemsstaterne - eller de lokale og regionale myndigheder, hvis de har kompetence hertil - at træffe beslutning om, hvorvidt et radiofrekvensbånd skal allokeres til et bestemt formål. Udvalget erkender dog, at det er nødvendigt med en vis samordning af de tekniske brugsbetingelser på EU-niveau for at drage flest mulige stordriftsfordele af investeringer og sikre effektiv brug af frekvenserne;

20. mener derfor, at en harmoniseret strategi for digitaliseringsdividenden er berettiget, forudsat at den ikke er bindende, og at den tager højde for de særlige forhold i medlemsstaterne og de politikker, medlemsstaterne agter at føre. EØSU bifalder også, at Kommissionen agter at træffe beslutning om at harmonisere de tekniske brugsbetingelser for 800 MHz-båndet, så længe medlemsstaterne ikke forpligtes til at åbne båndet for andre nye anvendelser end radiospredning.

Digitaliseringsdividenden og de nationale mediepolitikker

21. konstaterer, at EU-politikken for digitaliseringsdividenden vil få indflydelse på medlemsstaternes mediepolitikker og mere specifikt på udviklingen af digitalt jordbaseret tv. Medlemsstaterne råder for øjeblikket over samme kapacitet til national tv-dækning. Allokering af radiofrekvensbånd til andre tjenester end radiospredning vil imidlertid påvirke denne dækning forskelligt fra medlemsstat til medlemsstat og således bringe princippet om lige adgang for alle medlemsstater til radiofrekvenser i fare. Udvalget mener derfor, at EU-politikken for digitaliseringsdividenden bør tage højde for dette problem og sikre, at alle medlemsstater har samme kapacitet til at gennemføre deres nationale politikker for udvikling af de digitale medier;

22. understreger medietjenesternes vigtige rolle i at fremme den kulturelle mangfoldighed, pluralisme og deltagelsesdemokratiet og i at opbygge og styrke den lokale, regionale og nationale identitet i Europa. Det bemærker, at jordbaseret tv stadig er det vigtigste redskab til levering af disse tjenester til borgerne. Det anerkender borgernes forventninger om og behov for programdiversitet, kvalitetstjenester, mobilitet og levering af tillægstjenester, bl.a. via landbaserede platforme.

Digitaliseringsdividenden og politikkerne om byplanlægning og miljøbeskyttelse

23. bemærker, at hvis digitaliseringsdividenden skal udnyttes til trådløs kommunikation, er der brug for langt flere sendemaster end til radiospredning, hvilket kan have indflydelse på byplanlægningen og miljøet. Det bemærker endvidere, at det generelt er de lokale og regionale myndigheder, der er kompetente på området, og gør derfor opmærksom på, at der skal findes en rimelig balance mellem anlæg af de nødvendige nye net og udøvelsen af disse kompetencer.

Særlige bemærkninger til Kommissionens meddelelse om et offentlig-privat partnerskab om fremtidens internet

Forskning og udvikling

24. glæder sig over Kommissionens tilsagn om fortsat støtte til forskning og teknologisk udvikling af fremtidens internet gennem det syvende rammeprogram for at forbedre de allerede bemærkelsesværdige resultater, og anbefaler, at man igen gør brug af rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation som en udmærket platform til fremme af anvendelsen af fremtidige internetapplikationer. Mere specifikt opfordrer udvalget – som i tidligere udtalelser (11) – til samordnet brug af det syvende forskningsrammeprogram, strukturfondene og programmet for konkurrenceevne og innovation. Sidstnævnte er vigtigt for EU's konkurrenceevne og for at opnå en synergieffekt mellem samhørigheds-, forsknings-, videreuddannelses- og innovationspolitikkerne på nationalt og regionalt niveau (6);

25. konstaterer, at der generelt mangler samordning på visse områder som uddannelse, innovation, forskning, investeringer og markedsføring af innovative ikt-løsninger. Dette kunne afhjælpes ved hjælp af konceptet »brugerstyret innovation«, der kan være et vigtigt redskab, som anvendes i flere og flere europæiske regioner og byer, og som har vist sig at være en væsentlig drivkraft for investeringer i F&U og for markedsadgang for nye, innovative produkter. Udvalget opfordrer ligeledes til, at dette ydes større opmærksomhed i Kommissionens meddelelse (6);

26. minder om, at det har understreget vigtigheden af en tæt sammenkobling mellem F&U og praksis inden for industrien, og opfordrer derfor medlemsstaterne og Kommissionen til at gøre alt, hvad de kan for at fremme en hurtig omsætning af forskning til daglig praksis inden for den offentlige og private sektor (6);

27. minder om, at de lokale og regionale myndigheder kan skabe et innovativt forskningsmiljø og udforske nye institutionelle samarbejdsmuligheder mellem den offentlige og den private sektor og grænseoverskridende samarbejde. Udover investeringer fra de lokale og regionale myndigheders side kræver dette også økonomiske ressourcer fra medlemsstaterne og EU (12).

Interoperabilitet

28. bemærker, at interaktive platforme som web 2.0 nu er blevet mere nyttige i kraft af deres komplekse funktioner for informationsudveksling og avanceret interoperabilitet mellem et stort antal netværk og de muligheder, som de giver enkeltpersoner eller grupper, for at skabe eller tilføre indhold. I den forbindelse er det absolut nødvendigt hurtigt at udvikle teknologier til masselagring til de offentlige myndigheders databaser, som skal indeholde beskrivelser af de objekter, der identificeres via deres internetadresse (13);

29. mener, at indsatsen for at fremme skabelsen af innovative markeder og sikre interoperabilitet og fælles standarder kun vil blive en succes med fortsat støtte og deltagelse fra nationale, regionale og lokale myndigheder, og påpeger, at indsatsen bør suppleres af tiltag på regionalt og lokalt niveau.

Datasikkerhed og beskyttelse af privatlivets fred

30. mener, at det i forbindelse med udviklingen af infrastrukturen til fremtidens internet og de dertil knyttede tjenester er yderst vigtigt at garantere, at alle sikkerhedskrav overholdes på alle niveauer, så man sikrer størst mulig fortrolighed og persondatabeskyttelse og afværger uretmæssig sporing af alle former for persondata og profilanalyse med bl.a. indkøbspræferencer, helbredstilstand, patientjournaler osv. (13);

31. vurderer, at garantien for beskyttelse af privatlivets fred er afhængig af bestemte faktorer som organiseringen af de offentlige instanser (hvoraf de fleste findes på lokalt niveau), harmoniseringen af EU-lovgivning, fremme af en innovationskultur hos de ansatte ved de offentlige myndigheder, bl.a. via brug af en fælles etisk kodeks, og forvaltningen af ikt-baserede applikationer (13);

32. opfordrer til, at der iværksættes omfattende uddannelsestiltag for alle medarbejdere, men især for specialiserede teknikere (inden for f.eks. netværk, systemer, sikkerhed, fortrolighed osv.), medarbejdere, der er direkte beskæftiget med sikkerhedsprocedurer, der indebærer forskellige processer, og endelig medarbejdere, som generelt eller indirekte er beskæftiget med innovations- og moderniseringsprocedurerne (f.eks. undervisning af forbrugere i it-færdigheder) (13);

33. minder om, at udvalget allerede har anbefalet, at området styrkes og gives nye impulser for på et tidligt tidspunkt at forebygge, behandle og løse net- og informationssikkerhedsproblemer, hvilket er en opgave, som fremmes af Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed (ENISA) (2).

Behov for fælles tiltag på EU-niveau for at udvikle fremtidens internet

34. glæder sig over, at Kommissionen agter at tilknytte forummet om fremtidens internet (FIF) til gennemførelsen af de i meddelelsen fremsatte forslag, for så vidt det er nødvendigt at samordne tiltagene på EU-niveau for at sikre sammenhæng i arbejdet og fastlægge fælles mål i offentlighedens interesse. Eftersom de lokale og regionale myndigheder er vigtige aktører i forbindelse med udviklingen af fremtidens internet, mener udvalget, at de bør tilbydes muligheden for at deltage i FIF og anmoder Kommissionen om at fremsætte forslag i den henseende.

Bruxelles, den 15. april 2010 Ramón Luis VALCÁRCEL SISO Første næstformand for Regionsudvalget

(1) KOM(2005) 229 endelig.

(2) CdR 5/2008 fin.

(3) CdR 304/2008 fin.

(4) CdR 247/2009 fin.

(5) CdR 10/2009 fin.

(6) CdR 156/2009 fin.

(7) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/140/EF af 25. november 2009, EUT L 337, 18.12.2009.

(8) CdR 252/2005 fin.

(9) CEPT-rapport nr. 22 – CEPT-rapport som opfølgning på Kommissionens mandat til at undersøge de tekniske muligheder for harmonisering af brugen af de frigjorte frekvenser (del B), 01/07/2008.

(10) RSPG-udtalelse om frekvenspolitiske følger i EU af digitaliseringsdividenden, 14/02/2007 – RSPG-udtalelse om digitaliseringsdividenden, 18/09/2009.

(11) CdR 263/2007 fin.

(12) CdR 84/2007 fin.

(13) CdR 247/2009.