FORKORTELSER

Adfærdskodeks : Adfærdskodeks for europæiske statistikker

BNI : Bruttonationalindkomst

EFTA : Den Europæiske Frihandelssammenslutning

ESAC : Det Europæiske Rådgivende Statistiske Udvalg

ESGAB : Det Rådgivende Organ for Statistisk Styring på Europæisk Plan

ESS : Europæisk statistisk system

Eurostat : Den Europæiske Unions statistiske kontor

IAC : Intern revisionsfunktion

Meets : Programmet for modernisering af den europæiske erhvervs- og handelsstatistik

OLAF : Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig

OR : Overordnet revisionsorgan

RESUMÉ

I. Offentlighedens tillid til europæiske statistikker er afgørende i en union, hvor politiske afgørelser skal være evidensbaserede, og hvor et stigende antal afgørelser udløses direkte af statistiske data eller af indikatorer, der er afledt af disse.

II. Retten vurderede, om Kommissionen og Eurostat har forbedret metoden til udarbejdelse af pålidelige og troværdige europæiske statistikker. Dette afhænger af, om adfærdskodeksen for europæiske statistikker, der fastsætter standarderne for udvikling, udarbejdelse og formidling af statistikker, overholdes, og af gennemførelsen af det europæiske statistiske program.

III. Ved Rettens revision konstateredes det, at adfærdskodeksen for europæiske statistikker kun delvist er blevet gennemført, og at en fuldstændig gennemførelse fortsat er en udfordring for alle involverede parter, både på europæisk plan og i medlemsstaterne. Kodeksen fastsætter krævende standarder, men mangler stærke kontrol- og håndhævelsesredskaber.

IV. Der foreligger ikke tilstrækkeligt pålidelige oplysninger om den nuværende status for kodeksens implementering i det europæiske statistiske system (ESS). Kommissionens seneste initiativer, som skal tilføre ny dynamik med henblik på at opnå en fuldstændig overholdelse af kodeksen, går i den rigtige retning, men er ikke tilstrækkelige til at kunne løse alle problemer. Der hersker stadig usikkerhed omkring forpligtelsen til at overholde kodeksen. For tilfælde, hvor der kunne opstå misvisende fremstillinger af data, er der endnu ikke foreslået en egnet inspektionsmekanisme. Der er ikke fremsat forslag om udvikling af en uafhængig overvågningsfunktion.

V. Mangler i udformningen af det statistiske program 2008-2012 hindrer dets anvendelse som et effektivt redskab for planlægning, kontrol og ansvarlighed. Det er gået langsommere end forventet at revidere prioriteringen af de statistiske aktiviteter, så der tages hensyn til nye udfordringer. Udkastet til program for 2013-2017 giver mulighed for at omlægge ESS, så systemet bliver mere effektivt og fleksibelt, forudsat at det suppleres med præcise mål og milepæle, der fastsættes i den årlige planlægning, og som kontrolleres i en systematisk årlig rapporteringsproces.

VI. Retten anbefaler, at man går over til et europæisk statistisk system, der garanterer faglig uafhængighed, tilstrækkelige ressourcer og effektivt tilsyn, som også omfatter sanktioner, når kvalitetsstandarderne ikke er overholdt.

INDLEDNING

OFFENTLIGHEDENS TILLID TIL EUROPÆISKE STATISTIKKER

1. Pålidelige og troværdige statistikker er afgørende for gennemførelsen af de opgaver, som er pålagt Den Europæiske Union. Statistikker er nødvendige på næsten alle områder til udformning, gennemførelse, overvågning og evaluering af de politikker, der er fastsat i traktaterne, og til opkrævning og fordeling af EU-midler. Flere og flere europæiske politikker bygger direkte på statistikker, og statistiske indikatorer bliver i stigende grad brugt som en udløsende faktor i forbindelse med politiske beslutninger eller sanktioner.

2. Offentlighedens tillid til europæiske statistikker kan ikke tages for givet. Allerede inden den seneste uro i den globale økonomi fremgik det af en rapport, som Kommissionen offentliggjorde i april 2008 [1], at der var næsten lige så mange borgere, der erklærede, at de ikke stolede på økonomiske statistikker (45 %), som der var borgere, der erklærede, at de stolede på sådanne statistikker (46 %).

3. I 2005 og igen i 2010 vedtog Det Europæiske Råd en række opfordringer til at forbedre kvaliteten af europæiske statistikker for at styrke den økonomiske styring af EU [2]. I 2005 konkluderede Rådet bl.a., at der skulle satses på at få udviklet Eurostats operationelle kapacitet, kontrolbeføjelser, uafhængighed og ansvarlighed.

RETSGRUNDLAGET FOR UDARBEJDELSE AF EUROPÆISKE STATISTIKKER

4. Ifølge artikel 338 i TEUF skal udarbejdelsen af statistikker være karakteriseret ved upartiskhed, pålidelighed, objektivitet, videnskabelig uafhængighed, omkostningseffektivitet og de statistiske oplysningers fortrolighed. Endvidere må den ikke medføre uforholdsmæssigt store byrder for erhvervslivet.

5. Forordningen om europæiske statistikker [3] definerer de principper, der er fastsat i traktaten, og behandler spørgsmål i relation til statistisk styring og udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker.

6. Det tidligere Udvalg for det Statistiske Program [4] vedtog adfærdskodeksen for europæiske statistikker [5] (herefter "adfærdskodeksen" eller "kodeksen") den 24. februar 2005. Kodeksen specificerer yderligere, hvordan europæiske statistikker skal udvikles, udarbejdes og formidles i overensstemmelse med de principper for statistikker, der er omhandlet i forordningen om europæiske statistikker.

7. I det femårige europæiske statistiske program fastsættes prioriteterne, og de vigtigste områder og mål for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker defineres. I det nuværende program for 2008-2012 [6] er der planlagt udgifter på 274 millioner euro.

DET EUROPÆISKE STATISTISKE SYSTEM

8. Europæiske statistikker udvikles, udarbejdes og formidles inden for rammerne af det europæiske statistiske system (ESS). Forordningen om europæiske statistikker definerer ESS som et partnerskab mellem Unionens statistikmyndighed og de nationale statistiske kontorer.

9. De nationale statistiske kontorer er ansvarlige for koordinering af alle nationale aktiviteter til udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker. Nationale statistiske kontorer og andre nationale myndigheder med ansvar for europæiske statistikker kan modtage tilskud fra EU-budgettet uden forudgående indkaldelse af forslag.

10. Udvalget for det Europæiske Statistiske System (ESS-udvalget) yder faglig rådgivning til ESS. ESS-udvalget består af repræsentanter for de nationale statistiske kontorer og har bl.a. til opgave at undersøge statistisk lovgivning foreslået af Eurostat.

EUROSTAT: DEN EUROPÆISKE UNIONS STATISTISKE KONTOR

11. Den Europæiske Unions statistiske kontor (Eurostat) fungerer som Unionens statistikmyndighed. Eurostat har hjemsted i Luxembourg. Det er et generaldirektorat i Kommissionen og har "teknisk autonomi" [7] til at udvælge videnskabelige teknikker, definitioner og metodologier. I retsakter henvises der til Unionens statistiske myndighed som "Kommissionen (Eurostat)" [8]. Formålet med denne terminologi er at understrege, at Eurostat spiller en særskilt rolle, selv om kontoret er en del af Kommissionen.

12. Eurostats hovedopgave er at behandle og offentliggøre sammenlignelige statistiske oplysninger på europæisk plan. Eurostat indsamler normalt ikke data selv. Det er de statistiske myndigheder i medlemsstaterne, der står for indsamlingen. Disse myndigheder kontrollerer og analyserer de nationale data og sender dem til Eurostat, der konsoliderer tallene for at sikre, at de er sammenlignelige.

13. Antallet af ansatte i Eurostat har ligget stabilt de seneste år. Pr. 1. januar 2012 var der i alt 794 ansatte. Eurostat vurderer, at der i landene i hele ESS er mindst 50000 ansatte, der deltager i udarbejdelsen af europæiske statistikker.

14. I 2011 rådede Eurostat over forpligtelsesbevillinger [9] på 92,9 millioner euro. Det årlige gennemsnit i perioden 2003-2010 var 89,5 millioner euro, højest i 2005, hvor der var 107,2 millioner euro til rådighed.

REVISIONENS OMFANG OG REVISIONSMETODE

15. Det overordnede mål var at vurdere, om Kommissionen og Eurostat har forbedret metoden til udarbejdelse af pålidelige og troværdige europæiske statistikker. Dette afhænger af implementeringen af adfærdskodeksen og af forvaltningen af det europæiske statistiske program. Under revisionen blev følgende to spørgsmål søgt besvaret:

a) Har Kommissionen og Eurostat truffet alle nødvendige foranstaltninger til, at de kan opfylde deres rolle med hensyn til at sikre, at adfærdskodeksen gennemføres i hele det europæiske statistiske system?

b) Er Eurostats forvaltning af det flerårige statistiske program som et redskab, der skal forbedre udarbejdelsen af europæiske statistikker, tilfredsstillende?

16. Revisionen dækkede også Det Rådgivende Organ for Statistisk Styring på Europæisk Plans (ESGAB's) [10] og Det Europæiske Rådgivende Statistiske Udvalgs (ESAC's) [11] bidrag til udarbejdelsen af pålidelige og troværdige europæiske statistikker.

17. Revisionen havde fokus på gennemførelsen af adfærdskodeksen og forvaltningen af det europæiske statistiske program i relation til udarbejdelsen af europæiske statistikker. Revisorerne vurderede ikke pålideligheden af specifikke statistiske produkter. Det meste af revisionsarbejdet blev udført mellem maj og december 2011, og en del opdateringsarbejde stod på frem til juni 2012.

18. Revisionsarbejdet omfattede samtaler med ansatte i Eurostat, en gennemgang af bilag i Eurostat og af kontorets besvarelser af et detaljeret spørgeskema, informationsbesøg hos Eurostats interessenter i og uden for Kommissionen, overværelse af møder i ESS-udvalget og en gennemgang af stikprøver af forudgående og efterfølgende kontroller udført af Eurostats enhed med ansvar for finansiel forvaltning i forbindelse med udbetaling af støttebeløb samt en stikprøve af indkøbsprocedurer.

BEMÆRKNINGER

GENNEMFØRELSE AF ADFÆRDSKODEKSEN FOR EUROPÆISKE STATISTIKKER

19. Det konstateredes, at adfærdskodeksen kun delvist er blevet gennemført, og at en fuldstændig gennemførelse fortsat er en udfordring for alle involverede parter, både på europæisk plan og i medlemsstaterne. Retten undersøgte

a) de foranstaltninger, der er truffet siden 2005, og årsagerne til forsinkelser og tilbageskridt

b) om de nuværende redskaber til vurdering af gennemførelsen af adfærdskodeksen er hensigtsmæssige

c) om Kommissionens seneste initiativer er tilstrækkelige og tilfredsstillende.

DE FORANSTALTNINGER, KOMMISSIONEN OG EUROSTAT HAR TRUFFET SIDEN 2005, HAR IKKE VÆRET TILSTRÆKKELIGE TIL AT SIKRE EN FULDSTÆNDIG GENNEMFØRELSE AF KODEKSEN

ADFÆRDSKODEKSEN SÆTTER KRÆVENDE STANDARDER

20. Adfærdskodeksen [12] sætter standarderne for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker. Adfærdskodeksen blev udarbejdet som reaktion på en anmodning fra Rådet i juni 2004 [13] som følge af problemer med de græske tal vedrørende landets underskud og den offentlige gæld [14].

21. Formålet med adfærdskodeksen er at sikre, at de europæiske statistikker opfylder brugernes behov takket være en effektiv udarbejdelsesproces, der finder sted i troværdige institutionelle rammer, som garanterer faglig uafhængighed. Den bygger på 15 principper, der ikke kun dækker de institutionelle rammer, men også statistiske fremgangsmåder og statistiske produkter (jf. tekstboks 1). Hvert princip har mellem tre og ni indikatorer for god praksis, der kan bruges til at måle, i hvilket omfang princippet overholdes.

TEKSTBOKS 1

OVERSIGT OVER ADFÆRDSKODEKSENS PRINCIPPER

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

Adfærdskodeks — 15 principper |

Institutionelle rammer | 1. Faglig uafhængighed Faglig uafhængighed sikrer troværdighed |

2. Bemyndigelse til at indsamle data Klar retlig bemyndigelse til at indsamle data |

3. Tilstrækkelige ressourcer Tilstrækkelige ressourcer til at opfylde behovene i forbindelse med statistikker |

4. Kvalitetsforpligtelse Løbende forbedring af proces- og produktionskvaliteten |

5. Statistisk fortrolighed Garanti for, at dataleverandørernes identitet beskyttes |

6. Upartiskhed og objektivitet Overholdelse af videnskabelig uafhængighed og ligebehandling af alle brugere |

Statistiske fremgangs-måder | 7. God metodologi Egnede værktøjer og knowhow |

8. Egnede statistiske fremgangsmåder Egnede statistiske fremgangsmåder lige fra indsamlingen til valideringen af data |

9. Begrænset byrde for respondenterne Overvågning og reducering af indberetningsbyrden |

10. Omkostningseffektivitet Overvågning af anvendelsen af ressourcer og indførelse af forbedringer |

Statistiske produkter | 11. Relevans Opfyldning af brugernes behov og overvågning af brugertilfredsheden |

12. Nøjagtighed og pålidelighed Nøjagtig og pålidelig afspejling af virkeligheden |

13. Aktualitet og punktlighed Rettidig offentliggørelse af statistikker i overensstemmelse med offentliggørelsesstandarder |

14. Sammenhæng og sammenlignelighed Statistikkerne er konsistente indbyrdes og over en tidsperiode og er sammenlignelige mellem regioner og lande |

15. Tilgængelighed og klarhed Statistikkerne præsenteres i en klar form, offentliggøres på en passende måde og er tilgængelige på en objektiv måde |

22. Det Rådgivende Organ for Statistisk Styring på Europæisk Plan (ESGAB) består af højt kvalificerede eksperter, der har til opgave at give et uafhængigt samlet overblik over Eurostat og over det europæiske statistiske system for så vidt angår gennemførelsen af adfærdskodeksen (jf. tekstboks 2). Indtil videre har ESGAB sat fokus på tre [15] af de 15 principper i kodeksen og rapporteret [16], at selv om der er sket fremskridt med hensyn til gennemførelsen af kodeksen, så er det ikke sket så hurtigt som forventet.

TEKSTBOKS 2

DET RÅDGIVENDE ORGAN FOR STATISTISK STYRING PÅ EUROPÆISK PLAN (ESGAB)

Vurdering af adfærdskodeksens implementering

ESGAB blev oprettet i 2009, og dets hovedopgave er at udarbejde en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af adfærdskodeksen, "for så vidt den vedrører Kommissionen (Eurostat)" og herunder give en "evaluering af gennemførelsen af adfærdskodeksen i det europæiske statistiske system som helhed" (jf. artikel 2 i afgørelsen om nedsættelse af ESGAB). ESGAB optræder som rådgiver og har ingen kontrolbeføjelser.

Organet består af syv medlemmer, der er udvalgt blandt eksperter med særlig kompetence inden for statistik. De er personligt udnævnt og udøver deres hverv i uafhængighed. ESGAB-medlemmerne modtager intet vederlag, da de fleste stadig er erhvervsaktive. Eurostat stiller en fuldtidsansat sekretær til rådighed, der skal handle efter organets anvisninger og uafhængigt af Kommissionen. Eurostat har status som observatør og er normalt repræsenteret på møderne ved generaldirektøren eller vicegeneraldirektøren.

ESGAB trådte sammen første gang i marts 2009, har hvert år holdt seks eller syv møder af en dags varighed og offentliggjorde sin seneste årsrapport i december 2011.

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

23. I september 2011 godkendte ESS-udvalget [17] begrænsede ændringer af adfærdskodeksen. Figur 1 er en kort beskrivelse af adfærdskodeksens historie.

FIGUR 1

ADFÆRDSKODEKSENS HISTORIE

+++++ TIFF +++++

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

KOMMISSIONEN FORSØGTE FØRST SENT PÅ AT FÅ REGERINGERNE TIL AT OVERHOLDE KODEKSEN

24. I maj 2005 henstillede Kommissionen [18] til medlemsstaterne, at de sikrer, at deres statistikmyndigheder overholder kodeksens principper, og at de sørger for, at deres statistiske tjenester er professionelt organiseret og har tilstrækkelige midler til at producere pålidelige europæiske statistikker, som garanterer uafhængighed, integritet og ansvarlighed. Endvidere opfordredes medlemsstaterne til at tilvejebringe de oplysninger, som er nødvendige for, at Kommissionen kan kontrollere overholdelsen af kodeksen [19].

25. Først i 2011 meddelte Kommissionen [20], at den ville foreslå, at medlemsstaterne på grundlag af adfærdskodeksen formelt forpligtede sig til at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at bevare tilliden til deres statistikker og til at overvåge gennemførelsen af adfærdskodeksen gennem de såkaldte "forpligtende indsatser for tillid til statistik" (jf. punkt 60-64).

DET FREMGIK IKKE AF KOMMISSIONENS 2008-RAPPORT, AT FAGLIG UAFHÆNGIGHED IKKE VAR SIKRET I ESS GENERELT

26. Efter offentliggørelsen af adfærdskodeksen koncentrerede Kommissionen og Eurostat sig om at fremme dens gennemførelse gennem samarbejde med og støtte til de nationale statistiske kontorer. Med dette for øje organiserede Eurostat peerevalueringer, der blev gennemført i de 31 statistiske kontorer i EU-medlemsstaterne og EFTA-landene [21] og i Eurostat fra 2006 til begyndelsen af 2008.

27. Disse peerevalueringer var begrænset til de nationale statistiske kontorer og deres koordinerende rolle i de nationale statistiske systemer og havde fokus på kodeksens indikatorer for de institutionelle rammer. Tabel 1 viser resultaterne af disse vurderinger. I peerevalueringerne vurderedes det ikke, om de nationale statistiske kontorer overholdt kodeksens indikatorer vedrørende statistiske fremgangsmåder. De fleste indikatorer vedrørende statistiske produkter var også udeladt. Ikke desto mindre behandlede listen over korrigerende foranstaltninger i peerevalueringsrapporterne alle principperne i kodeksen. Foranstaltningerne vedrørende statistiske fremgangsmåder og produkter var udelukkende baseret på resultaterne af de selvvurderinger, som de nationale statistiske kontorer havde gennemført.

TABEL 1

RESULTATERNE AF PEEREVALUERINGERNE FRA 2006 TIL BEGYNDELSEN AF 2008 [999]

Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af peerevalueringsrapporterne.

Statistiske kontorer | Indikatorer "stort set opfyldt" eller "fuldt ud opfyldt" | Indikatorer "delvist opfyldt" | Indikatorer "ikke opfyldt" |

Alle indikatorer opfyldt

Østrig | 35 | 0 | 0 |

Finland | 35 | 0 | 0 |

Norge | 35 | 0 | 0 |

Sverige | 35 | 0 | 0 |

Det Forenede Kongerige | 35 | 0 | 0 |

Nogle indikatorer delvist opfyldt

Tjekkiet | 33 | 2 | 0 |

Danmark | 33 | 2 | 0 |

Frankrig | 33 | 2 | 0 |

Italien | 33 | 2 | 0 |

Litauen | 33 | 2 | 0 |

Portugal | 33 | 2 | 0 |

Slovakiet | 33 | 2 | 0 |

Spanien | 33 | 2 | 0 |

Nederlandene | 32 | 3 | 0 |

Polen | 32 | 3 | 0 |

Slovenien | 32 | 3 | 0 |

Schweiz | 32 | 3 | 0 |

Tyskland | 31 | 4 | 0 |

Irland | 31 | 4 | 0 |

Ungarn | 29 | 6 | 0 |

Letland | 29 | 6 | 0 |

Rumænien | 29 | 6 | 0 |

Estland | 26 | 9 | 0 |

Grækenland | 26 | 9 | 0 |

Luxembourg | 24 | 11 | 0 |

Nogle indikatorer ikke opfyldt

Bulgarien | 27 | 7 | 1 |

Liechtenstein | 27 | 7 | 1 |

Malta | 23 | 11 | 1 |

Island | 28 | 5 | 2 |

Cypern | 25 | 8 | 2 |

Belgien | 24 | 9 | 2 |

28. På grundlag af resultaterne af peerevalueringerne blandt ESS-medlemmerne udsendte Kommissionen i oktober 2008 en rapport om gennemførelsen af kodeksen [22] og konkluderede, at "den selvregulerende tilgang er velfungerende". Rapporten fremhævede behovet for yderligere tiltag, men med hensyn til faglig uafhængighed og objektivitet anførte den følgende: "I praksis forekommer uafhængighed af politisk og anden ekstern indblanding i produktionen og formidlingen af europæiske statistikker samt objektivt valgte metoder, kilder og teknikker at være sikret i hele ESS". Efterfølgende begivenheder indberettet af Kommissionen i januar 2010 [23] viste imidlertid, at dette ikke var tilfældet.

29. I 2011 konstaterede ESGAB i sin årsrapport med hensyn til princippet om faglig uafhængighed, at statistiske love var blevet moderniseret, og at gennemsigtigheden i mange lande var blevet bedre siden 2009, men at faglig uafhængighed ikke er sikret i ESS generelt. Tekstboks 3 indeholder de detaljerede oplysninger fra rapporten, som er grundlaget for denne vurdering.

TEKSTBOKS 3

ESGAB’S KONSTATERINGER MED HENSYN TIL FAGLIG UAFHÆNGIGHED

Halvdelen af medlemmerne af det europæiske statistiske system anser deres institutionelle rammer for at være uden hindringer for princippet om faglig uafhængighed.

I fire lande — Tyskland, Grækenland, Letland og Schweiz — konstateredes det, at det var vanskeligt at modernisere lovgivningen om statistik eller at gennemføre den.

ESGAB noterer, at tre lande — Danmark, Polen og Rumænien — ikke har konkrete planer om at modernisere deres statistiklovgivning, selv om den nuværende lovgivning ikke kan anses for at være fuldt ud i overensstemmelse med kodeksen.

I otte lande anses beslutningsprocessen med hensyn til ressourceallokering for at udgøre en risiko for den faglige uafhængighed.

ESGAB noterer, at der har været adskillige episoder i den seneste tid, hvor lederen af det nationale statistiske kontor er blevet skiftet ud efter et valg.

I elleve lande blev reglerne for udnævnelse og afskedigelse af den øverste ledelse anset for at være passende. Men i otte lande konstateredes det, at reglerne var flertydige, eller den praktiske gennemførelse at dem var utilfredsstillende.

Kilde: ESGAB’s årsrapport for 2011, s. 7 og 8.

EUROSTAT OVERVÅGER LØBENDE DE NATIONALE STATISTISKE KONTORERS RAPPORTER OM KORRIGERENDE FORANSTALTNINGER, MEN KONTROLLERER IKKE GENNEMFØRELSEN AF FORANSTALTNINGERNE

30. Efter peerevalueringerne mellem 2006 og 2008 overvågede Eurostat gennemførelsen af de korrigerende foranstaltninger, som de nationale statistiske kontorer havde godkendt som en opfølgning af peerevalueringerne [24]. Eurostat baserer sin overvågning på de nationale statistiske kontorers besvarelser af årlige spørgeskemaer. 191 foranstaltninger var allerede fuldført, da overvågningen begyndte i 2008, mens 677 foranstaltninger endnu ikke var gennemført. I marts 2011 [25] var 273 aktioner [26] endnu ikke gennemført. Figur 2 viser, hvordan de nationale statistiske kontorers forbedringsforanstaltninger skrider frem. Bilaget indeholder en detaljeret oversigt over gennemførelsen.

31. Eurostat kender ikke det endelige udfald af en del af de foranstaltninger, som de nationale statistiske kontorer havde anført var "gennemført", da der ikke blev givet yderligere oplysninger eller forklaringer. Endvidere angiver de nationale statistiske kontorer, at 116 foranstaltninger er igangværende uden en specifik frist, hvilket gør det vanskeligt at måle, hvordan de skrider frem.

32. For mange af de nationale statistiske kontorers vedkommende er der gået fem år eller mere, siden peerevalueringen fandt sted. Konklusioner om den nuværende status med hensyn til gennemførelsen af adfærdskodeksen, der kun bygger på rapportering af fremskridt med hensyn til de korrigerende foranstaltninger, som blev aftalt under peerevalueringerne, er ikke pålidelige.

FIGUR 2

GENNEMFØRELSEN AF KORRIGERENDE FORANSTALTNINGER RAPPORTERET SIDEN 2008

+++++ TIFF +++++

Kilde: Eurostat. To nye foranstaltninger, der blev defineret i 2011, indgår ikke i det samlede antal foranstaltninger, der endnu ikke er gennemført.

KOMMISSIONEN OVERHOLDER ENDNU IKKE SELV ADFÆRDSKODEKSEN FULDT UD

33. I sin henstilling af 25. maj 2005 forpligtede Kommissionen sig til at sikre, at Eurostat ville overholde kodeksens principper, og at Eurostat ville være professionelt organiseret og have tilstrækkelige midler til at producere pålidelige europæiske statistikker, som garanterer uafhængighed, integritet og ansvarlighed.

KOMMISSIONENS AFGØRELSE FRA 1997 OM EUROSTATS ROLLE ER IKKE I OVERENSSTEMMELSE MED KODEKSEN OG HELLER IKKE MED FORORDNINGEN OM EUROPÆISKE STATISTIKKER

34. I april 2011 meddelte Kommissionen, at den havde til hensigt at ændre sin afgørelse fra 1997 om Eurostats rolle [27]. Afgørelsen fra 1997 er ikke helt i overensstemmelse med de principper, der blev indført med adfærdskodeksen i 2005. Navnlig henvises der slet ikke til princippet om faglig uafhængighed (princip 1 i kodeksen). Kommissionens afgørelse giver kun Eurostat "teknisk autonomi". Den nævner ikke, hvilken rolle generaldirektøren for Eurostat skal spille, og definerer ikke, hvad titlen "Den Europæiske Unions chefstatistiker", som generaldirektøren fik tildelt for et par år siden, indebærer.

35. Endvidere er afgørelsen fra 1997 ikke blevet tilpasset til forordningen om europæiske statistikker fra 2009. Artikel 6 i forordningen fra 2009 gør Eurostat til eneansvarligt for at udvikle, udarbejde og formidle europæiske statistikker. I modsætning hertil er det fastsat i artikel 6 i Kommissionens afgørelse, at Kommissionen kan beslutte, at andre tjenestegrene end Eurostat deltager i udarbejdelsen af statistikker, samt i hvilke aktiviteter og i hvilket omfang. Konsekvensen heraf er, at selv om Eurostat er eneansvarligt for at udarbejde statistikker, er der på nuværende tidspunkt også andre generaldirektorater, der udarbejder dem.

EUROSTATS UAFHÆNGIGHED ER MINDRE KLART DEFINERET END OLAF'S

36. Retten sammenlignede den status, Kommissionen har givet Eurostat, med den status, den har givet Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF). Som Eurostat er OLAF et generaldirektorat i Kommissionen, men det forventes at handle i fuld uafhængighed, når det udfører sine opgaver.

37. I modsætning til Kommissionens afgørelse om Eurostat fra 1997 indeholder Kommissionens afgørelse om Kontoret fra 1999 [28] detaljerede bestemmelser om at beskytte Kontorets og dets generaldirektørs operationelle uafhængighed, navnlig følgende:

a) Generaldirektøren forpligtes eksplicit til hverken at søge eller at modtage instrukser fra Kommissionen eller fra nogen regering eller institution eller noget andet organ.

b) Et overvågningsudvalg beskytter Kontoret mod uberettiget indgriben.

c) Generaldirektøren udnævnes for en tidsbegrænset mandatperiode, der kan fornyes.

d) For stillingen som generaldirektør skal overvågningsudvalget afgive en positiv udtalelse om de udvalgte kandidaters kvalifikationer.

e) Europa-Parlamentet og Rådet skal godkende valget af generaldirektør, før denne kan udnævnes af Kommissionen.

DER ER TRUFFET PRAKTISKE FORANSTALTNINGER FOR AT SIKRE EUROSTATS FAGLIGE UAFHÆNGIGHED, MEN DEN KOMMENDE KOMMISSIONSAFGØRELSE OM EUROSTATS ROLLE BØR KONSOLIDERE FREMSKRIDTENE

38. I praksis har Kommissionen truffet foranstaltninger til bedre at sikre Eurostats faglige uafhængighed. Navnlig blev den nuværende generaldirektør i 2008 ansat på grundlag af en procedure, der var åben for kandidater udefra. Kommissionen har også åbnet de seneste procedurer for ansættelse af direktører i Eurostat for eksterne kandidater.

39. Sådanne fremskridt er dog stadig skrøbelige, så længe de ikke er fastlagt klart i de relevante retsakter. Medmindre andet fastsættes i den kommende afgørelse om Eurostats rolle, har Kommissionen fortsat mulighed for at besætte de højeste stillinger (generaldirektør og direktører) i Eurostat med overordnede tjenestemænd, som overføres fra andre stillinger i Kommissionen, uden at der først offentliggøres et stillingsopslag.

40. Endvidere er det i strid med princip 1 (faglig uafhængighed) og 3 (tilstrækkelige ressourcer) i adfærdskodeksen, at en væsentlig del af Eurostats driftsbevillinger kommer via subdelegationer fra andre generaldirektorater i Kommissionen [29], da det til dels gør Eurostat finansielt afhængigt af andre af Kommissionens tjenester.

41. I juni 2012 var det endnu ikke afgjort, om Eurostat og/eller andre generaldirektorater skal have til opgave at foretage undersøgelser med henblik på at fastslå, hvorvidt der foreligger misvisende fremstillinger af data vedrørende underskud og gæld, med henblik på at pålægge bøder [30].

EUROSTAT HAR ENDNU IKKE LØST EN RÆKKE PROBLEMER I RELATION TIL KONTORETS EGEN GENNEMFØRELSE AF ADFÆRDSKODEKSEN

42. Det fremgår af Eurostats interne rapporter til ESGAB, at 27 af de 69 aftalte korrigerende foranstaltninger i peerevalueringsrapporten fra 2007 [31] stadig ikke var gennemført i marts 2011. De nærmere oplysninger herom fremgår af tabel 2, der også giver et overblik over, hvordan anbefalingerne fra ESGAB er blevet implementeret siden 2009.

TABEL 2

EUROSTATS GENNEMFØRELSE AF KORRIGERENDE FORANSTALTNINGER (PR. MARTS 2011)

Kilde: Oplysninger fra Eurostat til ESGAB.

Gennemførelsesstatus ifølge Eurostats rapporter | Antal foranstaltninger aftalt under peerevalueringen i 2007 | Antal anbefalinger fra ESGAB i rapporterne fra 2009 og 2010 |

Gennemførelse frem til marts 2009

1)Gennemførte foranstaltninger | 35 | |

Gennemførelse siden april 2009

Afsluttede foranstaltninger

Denne foranstaltning er gennemført | 3 | 5 |

Der er ikke planlagt yderligere arbejde på dette område | 3 | 0 |

Ikke længere relevant | 1 | 0 |

2)Afsluttede foranstaltninger i alt | 7 | 5 |

Uafsluttede foranstaltninger

Arbejdet anses for at være i gang uden nogen specifik frist | 10 | 15 |

Arbejdet skrider frem som planlagt, og fristen er ikke overskredet | 10 | 4 |

Der har været forsinkelser i Eurostat | 3 | 0 |

Yderligere fremskridt afhænger nu af myndigheder uden for Eurostat | 2 | 0 |

Arbejdet indgår nu i en ny foranstaltning | 1 | 0 |

Ingen klar angivelse af gennemførelsesstatus | 1 | 0 |

3)Uafsluttede foranstaltninger i alt | 27 | 19 |

I ALT (1+2+3) | 69 | 24 |

43. Ved revisionen konstateredes det, at Eurostat har svært ved fuldt ud at gennemføre princip 6 i kodeksen (upartiskhed og objektivitet) for så vidt angår brugernes upartiske adgang til data. Der er undtagelser til anvendelsen af kodeksen og princippet om upartiskhed, navnlig med hensyn til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud [32], hvor tidsplanen for udveksling af oplysninger inden for Kommissionen ikke er i overensstemmelse med Eurostats protokol om brugernes upartiske adgang til Eurostatdata ("Protocol on impartial access to Eurostat data for users") [33].

44. Med hensyn til andre generaldirektorater i Kommissionen har Eurostat endnu ikke løst det problem, der allerede er beskrevet i peerevalueringsrapporten fra 2007 [34]. Disse tjenester indhenter nemlig data for egen regning, når de føler, at Eurostat måske ikke vil reagere på deres anmodninger. Eurostat anførte "manglende koordinering mellem GD’er for bestemte politikområder og Eurostat om statistisk arbejde" som en tværgående kritisk risiko i 2010, hvilket Kommissionens centrale tjenester godkendte, og der blev iværksat en række foranstaltninger i 2011 for at afbøde denne risiko.

HVIS ADFÆRDSKODEKSENS GENNEMFØRELSESSTATUS I HELE ESS SKAL VURDERES, KRÆVER DET BEDRE OPLYSNINGER

FORORDNINGEN OM EUROPÆISKE STATISTIKKER FASTSÆTTER IKKE PROCEDURER FOR KONTROL AF, AT ADFÆRDSKODEKSEN OVERHOLDES

45. Partnerne i ESS forventes at samarbejde i god tro. Forordningen om europæiske statistikker fastsætter ikke procedurer for, hvordan man skal vurdere, om adfærdskodeksens principper overholdes. Proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud er det eneste statistiske område, hvor lovgiver har beføjet og forpligtet Eurostat til at gennemføre kontrol på stedet i medlemsstaterne [35].

DET ER NØDVENDIGT MED EN SAMLET STRATEGI FOR PEEREVALUERINGER

46. Peerevalueringer er fortsat det vigtigste redskab til uafhængig vurdering af kodeksens gennemførelsesstatus i Eurostat og de nationale statistiske kontorer. Der er planlagt endnu en runde af peerevalueringer i 2013, men i juni 2012 var der stadig ikke truffet afgørelse om, hvornår og hvordan de skal lanceres. Disse evalueringer vil skulle behandle de principper, der hidtil kun er blevet dækket i begrænset omfang (jf. tabel 3).

47. Peerevalueringerne i 2006-2008 fulgte en fælles metode, der havde fokus på den del af kodeksen, der vedrørte de institutionelle rammer. Andre principper blev kun dækket gennem selvevalueringer. I 2011 lagde taskforcen "Sponsorship on Quality" sidste hånd på en referenceramme for kvalitetssikring i relation til statistiske fremgangsmåder og produkter. Denne ramme identificerede mulige aktiviteter/metoder/redskaber, der kan give vejledning i og bevis for implementering af kodeksens indikatorer. ESS-udvalget har endnu ikke besluttet, hvordan man skal bruge referencerammen.

TABEL 3

DÆKNING AF DE 15 PRINCIPPER I KODEKSEN

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

(√ = dækket)

Adfærdskodeksens principper vedtaget i 2005 | Selv-evalueringer 2005/2006 | Peer- evalueringer 2006-2008 | Handlings-planer 2007/2008 | Overvågning af handlings-planer siden 2008 | Årlige ESGAB- vurderinger siden 2009 |

Institutionelle rammer | 1.Faglig uafhængighed | √ | √ | √ | √ | √ |

2.Bemyndigelse til at indsamle data | √ | √ | √ | √ | X |

3.Tilstrækkelige ressourcer | √ | √ | √ | √ | √ |

4.Kvalitetsforpligtelse | √ | √ | √ | √ | √ |

5.Statistisk fortrolighed | √ | √ | √ | √ | X |

6.Upartiskhed og objektivitet | √ | √ | √ | √ | X |

Statistiske fremgangsmåder | 7.God metodologi | √ | X | √ | √ | X |

8.Egnede statistiske fremgangsmåder | √ | X | √ | √ | X |

9.Begrænset byrde for respondenterne | √ | X | √ | √ | X |

10.Omkostningseffektivitet | √ | X | √ | √ | X |

Statistiske produkter | 11.Relevans | √ | X | √ | √ | X |

12.Nøjagtighed og pålidelighed | √ | X | √ | √ | X |

13.Aktualitet og punktlighed | √ | X | √ | √ | X |

14.Sammenhæng og sammenlignelighed | √ | X | √ | √ | X |

15.Tilgængelighed og klarhed | √ | √ | √ | √ | X |

48. Andre statistikproducenter (f.eks. regionale statistiske kontorer) eller leverandører af administrative data til statistisk rapportering (f.eks. finansministerier) var ikke omfattet af de første peerevalueringer (jf. figur 3) og skal dækkes af fremtidige undersøgelser.

49. Hvis der kun gennemføres undersøgelser horisontalt i en organisation, er det ikke muligt at forvisse sig om, at systemerne i et nationalt statistisk kontor fungerer på samme måde på alle statistiske områder. Da der er over 100 statistiske områder, vil det ikke være muligt at dække dem alle på én gang. En løsning kunne være rullende peerevalueringer, hvor der hvert år ses på et begrænset antal specifikke statistiske områder. Inden for rammerne af sine evalueringsaktiviteter har Eurostat allerede en vis erfaring med at organisere rullende evalueringer, selv om det ikke kan sammenlignes direkte med hensyn til omfang og metode.

FIGUR 3

PEEREVALUERINGERNES DÆKNING

+++++ TIFF +++++

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

50. I den første runde peerevalueringer havde evalueringsholdene tre medlemmer: normalt to fra de nationale statistiske kontorer og ét fra Eurostat. ESGAB anbefalede [36], at peerevalueringerne skulle gennemføres af uafhængige evalueringshold, og at det nye sæt peerevalueringer skulle være mere strømlinede og standardiserede end de tidligere. Det ville styrke evalueringernes uafhængighed og troværdighed, hvis der blev medtaget peerbedømmere, der ikke hørte til ESS.

ESGAB MODTAGER OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE PÅ FRIVILLIGT GRUNDLAG

51. I afgørelsen om nedsættelsen af ESGAB er det ikke fastsat, hvordan organet skal indhente det faktuelle grundlag for sine årlige vurderinger af kodeksens gennemførelsesstatus. ESGAB har udviklet sine egne redskaber til indsamling af yderligere oplysninger under hensyntagen til Eurostats årlige kontrolrapporter. Det har sendt spørgeskemaer til de nationale statistiske kontorer og interessenter, inviteret repræsentanter fra topledelsen til korte meningsudvekslinger ("country dialogues") og skrevet til nationale regeringer for at få forklaret nærmere, hvordan disse overholder kodeksen.

52. I sin rapport for 2011 understregede ESGAB, at det er vanskeligt at opnå faktuelle oplysninger om, hvordan kodeksen gennemføres i praksis. Under de nuværende ordninger og i betragtning af de begrænsede midler (jf. tekstboks 2) vil omfanget af ESGAB’s overvågning fortsat klart være begrænset.

KOMMISSIONENS SENESTE INITIATIVER GÅR I DEN RIGTIGE RETNING, MEN TAGER IKKE ALLE PROBLEMER OP

53. I april 2011 udsendte Kommissionen en meddelelse med titlen "Effektiv kvalitetsstyring inden for europæiske statistikker" [37]. Det var meningen, at meddelelsen skulle drage lære af finanskrisen. Kommissionen bekendtgjorde, at det var dens hensigt at anvende en "præventiv tilgang til kontrol med statistikker over offentlige finanser" og at forbedre styringen af det europæiske statistiske system gennem en række forslag.

DEN PRÆVENTIVE TILGANG TIL KONTROL MED STATISTIKKER OVER OFFENTLIGE FINANSER (PROCEDUREN I FORBINDELSE MED UFORHOLDSMÆSSIGT STORE UNDERSKUD) BLEV LANCERET I 2011

54. I henhold til forordningen om anvendelse af protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud skal Eurostat gennemføre regelmæssige "dialogbesøg" og eventuelle "metodologiske besøg" i alle medlemsstaterne. Som følge af de svagheder, der blev identificeret i de græske statistikker over offentligt underskud og offentlig gæld [38], blev Eurostats beføjelser udvidet i juli 2010 [39].

55. I forbindelse med de metodologiske besøg har Eurostat fået revisionslignende beføjelser til at kontrollere de regnskaber, der ligger til grund for de data, medlemsstaterne har indberettet. Men disse beføjelser kan kun bruges i ekstraordinære tilfælde, når der klart er konstateret signifikante risici eller problemer i forbindelse med kvaliteten af de data, en medlemsstat har indgivet. Indtil videre er disse beføjelser kun blevet brugt til at vurdere kvaliteten af de græske statistikker over offentligt underskud og offentlig gæld.

56. For at overvinde de begrænsninger, som det indebærer, at de metodologiske besøg kun kan foretages i ekstraordinære tilfælde, indledte Eurostat i 2011 en ny type besøg, de såkaldte "opstrømsdialogbesøg" ud over "standarddialogbesøg". Opstrømsbesøg er specielt rettet mod de enheder, der leverer de regnskaber, der ligger til grund for de data, medlemsstaterne indberetter.

57. Eurostat står over for en dobbelt udfordring, idet det både skal øge antallet og forbedre kvaliteten af sine dialogbesøg. En kvalitetsforbedring vil nødvendigvis kræve længere besøg. Tabel 4 viser, at antallet af dialogbesøg steg væsentligt i 2011. Men da revisionen fandt sted, var det ikke muligt at vurdere kvaliteten af opstrømsbesøgene og samarbejdet mellem de relevante organer i medlemsstaterne, da rapporterne fra besøgene endnu ikke forelå.

58. Som følge af en intern omstrukturering har et direktorat i Eurostat med omtrent 50 ansatte, der er blevet omfordelt internt, siden 1. januar 2012 udelukkende været beskæftiget med statistikker over offentlige finanser. Medlemsstaterne forventes at yde bistand fra nationalregnskabseksperter på frivilligt grundlag [40]. I oktober 2011 havde Eurostat opstillet en liste med 30 eksperter fra 12 medlemsstater.

TABEL 4

EUROSTATS BESØG I MEDLEMSSTATERNE SOM LED I PROCEDUREN I FORBINDELSE MED UFORHOLDSMÆSSIGT STORE UNDERSKUD

Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af oplysninger fra Eurostat.

"Dialogbesøg" |

| 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |

Belgien | 1 (1 dag) | | 1 (1 dag) | | 1 (1 dag) | |

Bulgarien | | | 1 (2 dage) | | 1 (2 dage) | 1 (4 dage) [7777] |

Tjekkiet | | 1 (2 dage) | | 1 (3 dage) | | 1 (2 dage) |

Danmark | 1 (1 dag) | | 1 (2 dage) | | | 1 (2 dage) |

Tyskland | | 1 (1 dag) | | 1 (1 dag) | | 1 (2 dage) [6666] |

Estland | | 1 (2 dage) | | 1 (2 dage) | | 1 (2 dage) |

Irland | 1 (2 dage) | | 1 (2 dage) | | 1 (2 dage) | |

Grækenland | 1 (1 dag) [9999] | | | | | 1 (3 dage) [7777] og 2 (3 og 2 dage) |

Spanien | | 1 (2 dage) | | 1 (2 dage) | | 1 (2 dage) |

Frankrig | 1 (1 dag) | | 1 (1 dag) | | 1 (1 dag) | |

Italien | | 1 (2 dage) | | 1 (2 dage) | | 1 (2 dage) |

Cypern | 1 (1 dag) | | 1 (2 dage) | | 1 (1 dag) | |

Letland | 1 (2 dage) | | | 1 (2 dage) | | 1 (3 dage) |

Litauen | 1 (2 dage) | | 1 (2 dage) | | 1 (2 dage) | |

Luxembourg | 1 (1 dag) | | | 1 (1 dag) | | 1 (1 dag) |

Ungarn | 1 (2 dage) | | 1 (2 dage) | | 1 (2 dage) | |

Malta | 1 (1 dag) | | 1 (1 dag) | | 1 (2 dage) | |

Nederlandene | | 1 (2 dage) | | | 1 (1 dag) | 1 (1 dag) |

Østrig | | 1 (2 dage) | | 1 (2 dage) | | |

Polen | | 1 (2 dage) | | 1 (2 dage) | | 1 (2 dage) |

Portugal | 1 (2 dage) | | 1 (2 dage) | | | 3 (2, 2 og 2 dage) |

Rumænien | | 1 (2 dage) | 1 (2 dage) | | 1 (2 dage) | 1 (3 dage) [7777] og 1 (3 dage) |

Slovenien | 1 (2 dage) | | 1 (2 dage) | | | 1 (2 dage) |

Slovakiet | | 1 (2 dage) | 1 (2 dage) | | | 1 (2 dage) |

Finland | | 1 (2 dage) | | | 1 (2 dage) | 1 (2 dage) |

Sverige | | 1 (1 dag) | | 1 (2 dage) | | 1 (2 dage) |

Det Forenede Kongerige | | 1 (2 dage) [8888] | | 1 (2 dage) | | 1 (3 dage) |

I alt | 13 (19 dage) | 13 (24 dage) | 13 (23 dage) | 11 (21 dage) | 11 (18 dage) | 21 (44 dage) og 3 (10 dage) [7777] |

"Metodologiske besøg" |

Grækenland | 2 (3 og 3 dage) | | 2 (2 og 5 dage) | 1 (3 dage) | 4 (3, 2, 3 og 22 dage) | |

I alt | 15 (25 dage) | 13 (24 dage) | 15 (30 dage) | 12 (24 dage) | 15 (48 dage) | 24 (54 dage) |

59. Eurostats nuværende metode går ud på at styrke samarbejdet ikke alene med de nationale statistiske kontorer, men også med de overordnede revisionsorganer (OR) i medlemsstaterne for at få sikkerhed for, at opstrømsdata om de offentlige finanser (herunder regnskaberne) undersøges ordentligt, inden de bruges til rapportering som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Kontaktkomitéen for OR har oprettet en taskforce, der undersøger mulighederne for samarbejde mellem OR, Eurostat og de nationale statistiske kontorer.

KOMMISSIONEN HAR BEBUDET EN STYRKELSE AF STYRINGEN AF DET EUROPÆISKE STATISTISKE SYSTEM

60. Kommissionen offentliggjorde i april 2011 [41] to større initiativer med henblik på at styrke styringsstrukturen i ESS: et forslag til "målrettede ændringer" af forordningen om europæiske statistikker og de såkaldte "forpligtende indsatser for tillid til statistik", et nyt redskab til effektiv gennemførelse af adfærdskodeksen. I april 2012 forelagde Kommissionen et forslag til retsakt for Europa-Parlamentet og Rådet [42].

61. I sin meddelelse anførte Kommissionen, at det i forslaget til målrettede ændringer af forordningen om europæiske statistikker "vil blive præciseret, at princippet om de nationale statistiske kontorers faglige uafhængighed finder ubetinget anvendelse". Endvidere vil statistikmyndighedernes kompetence i forbindelse med indsamling af data, der udtrækkes fra administrative registre, blive styrket.

62. Den bebudede ændring af forordningen om europæiske statistikker vil også omfatte retlige rammer for de nye "forpligtende indsatser for tillid til statistik", hvorved medlemsstaterne på grundlag af adfærdskodeksen formelt forpligter sig til "at træffe alle nødvendige foranstaltninger til bevarelse af tilliden til deres statistikker og til at overvåge implementeringen af adfærdskodeksen". Med dette for øje planlagde Kommissionen at udarbejde "et sæt grundprincipper" med det formål at integrere dem i forordningen om europæiske statistikker.

63. Ifølge Kommissionen vil detaljerne i den enkelte forpligtende indsats blive fastlagt i samarbejde med de respektive medlemsstater. Hver medlemsstat fastlægger selv sit kvalitetssikrings- og kvalitetsforbedringsprogram, hvori der gøres rede for udviklingen i gennemførelsen af kodeksen og peges på de foranstaltninger, der fortrinsvis skal sikre korrekt implementering af minimumsstandarderne.

64. Indtil videre har Rådet kun forsigtigt støttet de "forpligtende indsatser for tillid til statistik", idet det "i princippet" ser med tilfredshed derpå "med iværksættelsen af pilotprojekter som en første etape" [43].

EN YDERLIGERE STYRKELSE AF RETSGRUNDLAGET VIL GØRE DET LETTERE AT IMPLEMENTERE KODEKSEN FULDSTÆNDIGT

65. I 2005 var adfærdskodeksen udtænkt som et selvregulerende instrument. Sidenhen er der indført mange henvisninger til kodeksen i den statistiske lovgivning. Forordningen om europæiske statistikker fra 2009 fastsætter, at europæiske statistikker udvikles, udarbejdes og formidles "i overensstemmelse med" de principper for statistikker, der er omhandlet i traktaten "og yderligere specificeret" i adfærdskodeksen [44]. Med hensyn til at overholde kodeksen er der dog usikkerhed om arten af de forpligtelser, der følger af den nugældende forordning. Det fremgår f.eks. af, at taskforcen om forbedring af den økonomiske styring i EU anbefaler, at "den bindende karakter af adfærdskodeksen for europæiske statistikker bør styrkes" [45]. De ændringer af forordningen om europæiske statistikker, som Kommissionen foreslog i april 2012, vil ikke fjerne den eksisterende usikkerhed omkring forpligtelsen til at overholde kodeksen. Samtidig med at Kommissionen står fast på, at kodeksen er et selvregulerende instrument, foreslår den at indføre en bestemmelse, der kræver, at medlemsstaterne "træffer alle nødvendige foranstaltninger til implementering af adfærdskodeksen" [46].

66. Endvidere er der ikke fastsat en procedure i forordningen om europæiske statistikker, der gør det muligt at inspicere statistikproduktionsprocessen fra den oprindelige datakilde til det endelige resultat i tilfælde, hvor der kan være misvisende fremstillinger af data. Hvis der ikke findes en sådan mekanisme [47], er det ikke muligt at handle hurtigt i sådanne tilfælde. Hvis en inspektionsmekanisme skal være troværdig, kræver det endvidere, at der føres uafhængigt tilsyn.

67. I sin meddelelse fra april 2011 behandlede Kommissionen ikke det alvorlige problem, som ESGAB havde gjort opmærksom på angående sit mandat og de ressourcer, som det havde til rådighed. I sin rapport fra 2010 [48] havde ESGAB understreget, at dets retsgrundlag skulle styrkes, så det fik mulighed for at træffe de nødvendige foranstaltninger, hvis ESS’ troværdighed som helhed er truet. I rapporten for 2011 blev dette punkt gentaget [49], og ESGAB anførte endvidere, at det ville være en fordel, hvis grundlæggernes forventninger til organet klart fremgik af retsgrundlaget sammen med de midler, der var til rådighed for at kunne indfri dem [50]. Fremover bør ESGAB’s rolle omfatte uafhængig overvågning af peerevalueringer og inspektioner af statistikproduktionsprocessen.

FORVALTNINGEN AF DET FLERÅRIGE EUROPÆISKE STATISTISKE PROGRAM

68. Statistikkernes pålidelighed og troværdighed afhænger i lige så høj grad af overholdelsen og implementeringen af adfærdskodeksen som af forvaltningen af det europæiske statistiske program [51].

69. Det europæiske statistiske program sætter rammerne for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker. Afgørelsen om programmet for 2008-2012 blev vedtaget i december 2007 [52]. Det fastsætter 131 "målsætninger" og "vigtige initiativer", hvoraf mange kræver vedvarende implementering i hele programperioden gennem de årlige statistiske arbejdsprogrammer. Figur 4 viser strukturen for programmering af produktionen af europæiske statistikker.

FIGUR 4

STRUKTUREN FOR PROGRAMMERING AF PRODUKTIONEN AF EUROPÆISKE STATISTIKKER

+++++ TIFF +++++

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

70. Programmet 2008-2012 har en finansieringsramme på 274,2 millioner euro for hele femårsperioden. De fleste midler går til støtte af investering i og kapacitetsopbygning i forbindelse med nye initiativer i medlemsstaterne. Andre retlige instrumenter tilfører yderligere midler til finansiering af foranstaltninger, f.eks. forordningen om undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur [53] med en finansieringsramme på 58,85 millioner euro for perioden 2008 til 2013 og programmet for modernisering af den europæiske erhvervs- og handelsstatistik (Meets) [54] med en finansieringsramme på 42,5 millioner euro for perioden 2009 til 2013. Medlemsstaterne skal dog bære langt de fleste omkostninger ved udarbejdelsen af statistiske oplysninger [55].

FINANSFORORDNINGENS KRAV OM KVALITETSEVALUERINGER VAR IKKE OPFYLDT FOR PROGRAMMET 2008-2012

MANGLENDE FORHÅNDSEVALUERING AF PROGRAMMET 2008-2012 HAVDE EN NEGATIV INDVIRKNING PÅ DETS UDFORMNING OG GØR DET VANSKELIGT AT OVERVÅGE DET

71. Forudgående evalueringer er af afgørende betydning for forberedelsen og den effektive forvaltning af Unionens programmer. Forudgående evalueringer bidrager til at sikre, at de politiske mål opfyldes, at de anvendte instrumenter er effektive, og at en pålidelig evaluering af resultaterne baseret på egnede indikatorer vil blive mulig senere hen [56].

72. Eurostat gennemførte ikke en forudgående evaluering inden vedtagelsen af programmet 2008-2012. Det havde en negativ indvirkning på udformningen af programmet og på overvågningen af gennemførelsen, da der ikke var defineret nogen indikatorer.

73. I juni 2010 rapporterede Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om midtvejsevalueringen af programmet 2008-2012 [57]. Ifølge rapporten var "mange af målsætningerne (ca. 90 %) ved at være nået og forventedes opfyldt inden udgangen af 2012, selvom begrænsede ressourcer i det europæiske statistiske system (ESS) kan gøre dette vanskeligere end antaget". Rapporten redegjorde ikke detaljeret for, hvilke fremskridt der var gjort med hensyn til at få opfyldt de 131 programmål.

74. På grundlag af Eurostats svar på et spørgeskema forsøgte Retten at vurdere, hvor langt fremme gennemførelsen af programmet var pr. juli 2011. For 68 af de 131 mål var det vanskeligt at vurdere, da der ikke fandtes egnede indikatorer. Endvidere var målene i de fleste af disse tilfælde formuleret vagt (jf. tekstboks 4), således at begrænset aktivitet var nok til, at man kunne hævde, at målene var eller er ved at blive opfyldt. Ved revisionen konstateredes det, at selv med denne optimistiske vurdering, vil mindst 20 % af de 131 mål ikke kunne opfyldes til tiden.

TEKSTBOKS 4

EKSEMPLER PÅ VAGT FORMULEREDE MÅL

Uddrag af Bilag I ("Tværgående emner") og Bilag II ("Målsætninger og aktioner") i programmet 2008-2012

"mindske afstanden mellem brugere og producenter af data ved at forbedre kommunikationen med forskellige brugergrupper og -netværk" (målsætning 13)

"gøre større brug af ad hoc-moduler i forbindelse med fællesskabsundersøgelser i bestemte tilfælde og øge lydhørheden over for nye behov" (målsætning 24)

"forbedring af den eksisterende ramme for statistikker over livslang uddannelse med hensyn til kvalitet" (målsætning 85)

"fortsat udvikle statistikker, som er relevante for overvågning af fødevaresikkerheden" (målsætning 98)

"øge statistikkernes synlighed i de nationale og regionale udviklingsplaner" (målsætning 127)

Kilde: Afgørelse om programmet for 2008-2012.

VED MIDTVEJSEVALUERINGEN BLEV DER IKKE PEGET PÅ, AT DET VAR NØDVENDIGT AT TAGE PROGRAMMET FOR 2008-2012 OP TIL REVISION

75. Kommissionens midtvejsrapport indeholdt ikke overvejelser om, hvorvidt det var nødvendigt at tage programmet op til revision i lyset af den udvikling, der har fundet sted, efter at programmet blev vedtaget i december 2007, navnlig:

a) finanskrisen og behovet for fremover at give statistikker om økonomisk og monetær politik høj prioritet under hensyntagen til effekten heraf på de nationale statistiske kontorers ressourcer

b) den udfordring det er at forbedre det græske statistiske system samt behovet for at implementere en præventiv strategi for at undgå lignede sager andre steder i ESS

c) nye politiske initiativer lanceret af Kommissionen, navnlig Europa 2020 — en strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst [58]

d) de nye retlige rammer for samarbejde inden for ESS, som blev fastsat i forordningen om europæiske statistikker fra 2009

e) Kommissionens meddelelse om en ny produktionsmetode for EU-statistikker ("En vision for det kommende årti") [59].

76. Da programmet ikke er blevet ændret, så der tages højde for denne nye udvikling, er dele af det forældet. Der er en kløft mellem de faktiske aktiviteter og det, som lovgiver har fastsat.

RAPPORTERINGEN OM PROGRAMGENNEMFØRELSE OG RESULTATER ER UTILFREDSSTILLENDE

IKKE FLERE RAPPORTER OM GENNEMFØRELSEN AF PROGRAM 2008-2012 FØR UDGANGEN AF 2013

77. Eurostat bekræftede, at der — bortset fra rapporten fra 2010 om midtvejsevalueringen — ikke eksisterer, og at der heller ikke vil blive udarbejdet andre rapporter om gennemførelsen af programmet, hverken til internt eller eksternt brug, inden den endelige evalueringsrapport, der skal afleveres ved udgangen af 2013.

INGEN SAMLET RAPPORTERING OM GENNEMFØRELSEN AF DE ÅRLIGE STATISTISKE ARBEJDSPROGRAMMER

78. På grund af det flerårige programs karakteristika er Eurostats vigtigste redskab til styring af ESS’ statistiske aktiviteter Kommissionens årlige statistiske arbejdsprogram. Dette program omfatter en detaljeret liste over politiske og/eller udgiftsrelaterede tiltag ("output"), der skal gennemføres i årets løb [60]. Der foreligger ikke systematiske oplysninger om levering af disse output.

79. Rapporteringssvagheder forhindrer også ESAC i at spille sin rådgivende rolle fuldt ud. ESAC fungerer som en kommunikationskanal for brugere, respondenter og statistikproducenter i forbindelse med mål og prioriteringer af Unionens statistiske oplysningspolitik. (jf. tekstboks 5). Ved revisionen konstateredes det, at ESAC endnu ikke spiller sin rådgivende rolle fuldt ud, hvilket til dels skyldes dets brede mandat, der dækker alle statistiske områder, dets uensartede sammensætning, og at nogle af dets medlemmer kun i begrænset omfang er disponible. Eurostat kunne forbedre sin støtte til ESAC’s funktion gennem flere og mere formålstjenlige oplysninger om de budgetmæssige og finansielle følger af statistiske programmeringsvalg og om implementeringen af statistiske programmer.

TEKSTBOKS 5

DET EUROPÆISKE RÅDGIVENDE STATISTISKE UDVALG (ESAC)

Udvalg med deltagelse af brugere, respondenter og statistikproducenter

Det Europæiske Rådgivende Statistiske Udvalg (ESAC) blev nedsat i juni 2009 og har 24 medlemmer: 12 personligt udnævnte medlemmer, der repræsenterer brugere, respondenter eller andre aktører inden for Unionens statistikker (herunder også videnskabelige kredse, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet), 11 medlemmer udnævnt direkte af de institutioner og organer, de tilhører, og generaldirektøren for Eurostat, der er født medlem af udvalget uden stemmeret. ESAC mødes tre gange om året til endagsmøder i Bruxelles. Eurostat stiller sekretariat til rådighed for ESAC.

I løbet af de første tre år udsendte ESAC et bidrag til diskussionen om modernisering af statistikker over erhvervsstrukturer — et indlæg på en side med overskriften "Good statistics need good data, good data require sufficient statistical resources", og det afgav fire udtalelser vedrørende udkast til statistiske programmer på anmodning af Eurostat. Indtil videre har hverken Europa-Parlamentet eller Rådet benyttet sig af muligheden for at anmode om en udtalelse fra ESAC.

I juni 2011 vedtog ESAC, at hvert medlem skulle etablere kontakter med brugere i én eller to medlemsstater for at oprette et netværk af repræsentanter for nationale brugere.

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

EUROSTAT HAR FORBEDRET FORVALTNINGEN AF TILSKUD FRA PROGRAMMETS FINANSIERINGSRAMME OG ER BEGYNDT AT AFHJÆLPE SVAGHEDERNE I INDKØBSPROCEDURERNE

80. Ifølge afgørelsen om programmet 2008-2012 [61] skal de nationale statistiske myndigheder og Eurostat tilstræbe et omdømme for god forvaltning og effektivitet for at styrke statistikkernes troværdighed.

81. Eurostat bruger hovedsageligt to redskaber til at implementere de rammebeløb, der er stillet til rådighed under programmet 2008-2012 og andre programmer: tilskudsaftaler og kontrakter om offentlige indkøb. Figur 5 viser de to instrumenters respektive andel i de samlede beløb, som der er indgået forpligtelser for i 2007-2011 [62].

FIGUR 5

ANDEL AF TILSKUD OG KONTRAKTER I DE SAMLEDE BELØB, SOM DER ER INDGÅET FORPLIGTELSER FOR

Fordelingen på tilskud og kontrakter

+++++ TIFF +++++

Kilde: Revisionsretten på grundlag af data fra Eurostat.

TILSKUDSFORVALTNINGEN

82. Over 90 % af Eurostats tilskud går til de nationale statistiske kontorer og andre nationale myndigheder, som udpeges af medlemsstaterne.

83. Ifølge finansforordningens artikel 109, stk. 2, må tilskud ikke have til formål eller bevirke, at modtageren opnår en fortjeneste. Når Eurostat skal beregne det korrekte beløb for den endelig støttebetaling, kan det derfor ikke nøjes med at kontrollere, om målet for en tilskudsaftale er opfyldt, men skal også kontrollere, hvor mange ressourcer modtagerne rent faktisk har anvendt for at nå dette mål. Denne forpligtelse gør det mere besværligt at forvalte tilskud end at forvalte indkøbskontrakter. Siden 2011 har interesserede modtagere haft mulighed for at bruge standardsatser for enhedsomkostninger pr. personalekategori for at forenkle forvaltningen af tilskud. Et alternativ, som man kunne overveje, kunne være et resultatorienteret system, der bygger på aftalte indikatorer og mål (output og outcome) [63], uden at det er nødvendigt at kæde betalingerne sammen med de påløbne omkostninger.

DET HAR VÆRET NØDVENDIGT AT ADRESSERE OG STYRE EN VÆSENTLIG RISIKO FOR OVERBETALINGER

84. I den årlige aktivitetsrapport fra Eurostats generaldirektør for årene 2001-2004 og 2006 var det nødvendigt at tage forbehold med hensyn til Eurostats forvaltning af tilskud. Disse forbehold vedrørte den utilstrækkelige definition og beregning af støtteberettigede omkostninger og det utilstrækkelige antal kontroller, der var udført, og som medførte en væsentlig risiko for overbetalinger. Ofte var der ingen bilag med henblik på den efterfølgende kontrol af personaleomkostninger, inventarudgifter, hjælpematerialer og leverancer samt andre direkte omkostninger [64].

BESTRÆBELSERNE PÅ AT FORBEDRE DEN FINANSIELLE FORVALTNING AF TILSKUD GIVER RESULTATER

85. I april 2009 omdefinerede Eurostat sin kontrolstrategi. Der skulle nu lægges mindre vægt på efterfølgende kontrol (efter de endelige betalinger) og mere på forudgående kontrol (forud for de endelige betalinger). Målet var at identificere og forebygge fejl og uregelmæssigheder inden de endelige betalinger, således at det blev muligt at foretage øjeblikkelig korrektion og undgå tidskrævende inddrivelsesaktioner.

86. Når der foretages skærpet forudgående kontrol, bliver støttemodtagerne bedt om at udlevere bilag til Eurostat vedrørende en stikprøve af de støtteberettigede omkostninger, de har anmeldt.

87. Eurostats indsats for at forbedre den økonomiske forvaltning af tilskud, bl.a. gennem væsentligt klarere retningslinjer for støttemodtagerne, giver resultater. Nogle støttemodtagere [65] har dog vedvarende haft vanskeligt ved at forelægge de bilag for Eurostat, der er nødvendige for at kunne afgøre, om omkostningerne er støtteberettigede.

88. Retten gennemgik en stikprøve af skærpede forudgående kontroller, som Eurostat havde gennemført, og de fleste blev fundet tilfredsstillende. Eurostat havde dog endnu ikke afhjulpet følgende mangler:

a) De stikprøver, der blev udtaget med henblik på kontrol af personaleomkostninger, var ofte ikke i overensstemmelse med de minimumskrav, der er fastsat i Eurostats egne retningslinjer.

b) Kun i ét tilfælde blev der gennemført kontrol på stedet hos en modtager for at vurdere tidsregistreringssystemet og bilagene vedrørende personaleomkostninger.

c) Kontrollerne var ikke dokumenteret med en tjekliste, og derfor var det vanskeligt at vurdere deres art, og om de var tilstrækkelige.

d) Det meget lave antal betalingsanmodninger i Eurostats tilfældigt udvalgte stikprøve [66] gør det vanskeligt at vurdere den samlede fejlrisiko.

FORVALTNINGEN AF UDBUDSPROCEDURER

89. Eurostat bruger især udbud til indkøb af it og statistiske tjenesteydelser [67]. Indkøbsprocedurerne i Eurostat er i vidt omfang decentraliseret til de operationelle direktorater.

90. Rettens revision bekræftede de omfattende risici, som Eurostats interne revisionsfunktion (IAC) havde rapporteret til ledelsen i februar 2011. I sin risikoanalyse havde IAC påpeget en potentielt uforholdsmæssigt stor afhængighed af tredjemand, næsten monopolagtige forhold og svagheder i evalueringsprocessen, herunder potentiel favorisering.

MARKEDSKONCENTRATION OG PROBLEMER MED UDVÆLGELSES- OG TILDELINGSKRITERIER

91. Med hensyn til markedskoncentration viste Rettens analyse af Eurostats opfølgningstabeller vedrørende tildeling af kontrakter i perioden 2009-2011, at de tre største kontrahenter havde fået tildelt 30 % af det samlede beløb, der var tildelt via indkøbsaftaler. Markedskoncentrationen blev forværret ved, at visse enheder i Eurostat i vidt omfang var afhængige af de tre største kontrahenter. Med hensyn til indkøbsprocedurerne konstaterede Retten, at proceduren med udbud efter forhandling var anvendt uhensigtsmæssigt, og at der var tilbagevendende problemer med at definere og anvende udvælgelses- og tildelingskriterier.

92. Det var for tidligt til, at Retten ved revisionen kunne vurdere effekten af Eurostats handlingsplan fra marts 2011, der var udformet som reaktion på anbefalingerne i IAC’s rapport. Gennemførelsen af nogle af de centrale foranstaltninger i denne handlingsplan startede først i januar 2012.

FREMME AF KONKURRENCE VED HJÆLP AF PROCEDUREN MED UDVÆLGELSE AF DET ØKONOMISK MEST FORDELAGTIGE BUD

93. For at fremme konkurrencen vedtog Eurostat, at det ikke længere ville angive et maksimumbudget i udbudsbetingelserne. Fra 2012 har dette kun været tilladt i behørigt begrundede undtagelsestilfælde. Under proceduren med udvælgelse af det økonomisk mest fordelagtige tilbud anvender Eurostat dog fortsat minimumstærskler for kvalitetselementet i tildelingskriterierne. Sådanne minimumstærskler svækker priskonkurrencen, navnlig når vægtningen af kvalitets- og priskriterierne fastsættes til 70:30, hvilket er det mest almindelige i Eurostats udbudsprocedurer.

REVIDERINGEN AF PRIORITERINGERNE INDEN FOR ESS HOLDER IKKE TIDSPLANEN OG HÆMMES AF, AT DER IKKE FORELIGGER PÅLIDELIGE OPLYSNINGER OM OMKOSTNINGER

FØLGERNE AF DEN FINANSIELLE KRISE OG GÆLDSKRISEN GØR DET ENDNU VIGTIGERE, AT PRIORITERINGERNE REVIDERES

94. De nationale statistiske kontorer og ESS skal generelt tackle følgerne af finanskrisen, hvilket undertiden betyder, at der skal foretages alvorlige budgetnedskæringer. Det kræver ofte, at prioriteringerne ændres. Der skal nu foretages en vanskelig afvejning af prioriteringerne med hensyn til at fastholde eller øge kvaliteten af de eksisterende statistiske produkter, efterkomme anmodninger om statistikker på nye områder og de nødvendige investeringer i foranstaltninger, der kan øge produktiviteten på længere sigt. De valg, der træffes, kan få indflydelse på innovationen inden for dette område, der kan lide skade som følge heraf.

DE FULDSTÆNDIGE OMKOSTNINGER VED UDARBEJDELSEN AF EUROPÆISKE STATISTIKKER KENDES IKKE

95. Ifølge artikel 6, stk. 1, i afgørelsen om programmet 2008-2012 skal Kommissionen forelægge en foreløbig analyse af den finansielle byrdefordeling mellem Unionens og medlemsstaternes budgetter. I mangel af egnede data omfattede denne analyse kun en overordnet konklusion om, at tilskuddene fra EU-budgettet var relativt små i forhold til medlemsstaternes samlede årlige udgifter til udarbejdelse af europæiske statistikker [68].

REVIDERINGEN AF PRIORITERINGERNE HOLDT IKKE TIDSPLANEN

96. Ved revisionen konstateredes det, at Eurostat ikke holdt tidsplanen for revideringen af prioriteringerne [69]. I sin midtvejsevaluering gjorde Kommissionen ikke rede for resultatet af revideringen af prioriteringerne, selv om dette er et krav ifølge artikel 6, stk. 3, i afgørelsen. En sådan redegørelse skulle omfatte et skøn over de omkostninger og byrder, der følger af de statistiske projekter og områder, som programmet 2008-2012 omfatter, samt en vurdering af nye statistiske behov, især for så vidt angår Unionens nye politikker.

DEN STRATEGIDREVNE METODE FRA 2010 GIVER INDTIL VIDERE BEGRÆNSEDE RESULTATER

97. Da der ikke var sket fremskridt med hensyn til at få indført en systematisk måling af omkostninger, og da ESS-medlemmerne er i en vanskelig situation på grund af budgetnedskæringer, foreslog Eurostat i november 2010 ESS-udvalget en ny strategidrevet metode til revidering af prioriteringerne. Resultaterne af anvendelsen af denne metode (som navnlig indebærer, at der på årsplan identificeres "negative prioriteringer" [70]) har indtil videre været begrænsede.

98. Listen over negative prioriteringer for 2011 bestod næsten udelukkende af nye foranstaltninger, der skulle udsættes. For arbejdsprogrammet for 2012 blev de praktiske konsekvenser af den nye metode i henhold til en rapport, som blev forelagt for ESS-udvalget i maj 2011, vurderet til at være "begrænsede". Denne rapport peger på, at der er behov for en yderligere indsats for at opmuntre til innovation på dette område, f.eks. ved at foreslå brugerne at udfase statistikker, der er blevet mindre relevante, til fordel for nye statistikker.

99. Da ESAC af Eurostat blev bedt om at afgive en udtalelse om udkastet til program for 2012, gav det udtryk for [71], at det havde en del problemer med at fastsætte prioriteringer, fordi det var vanskeligt at vurdere de budgetmæssige konsekvenser af de forskellige beslutninger på grund af de forskellige metodologier, der bruges til at beregne omkostninger i medlemsstaterne, på grund af manglen på finansielle oplysninger, og fordi det i nogle tilfælde er svært at skelne mellem den europæiske og den nationale andel i omkostningerne til udarbejdelse af statistikker. Alle disse elementer er vigtige, og de er nødvendige for Eurostats strategi.

UDFORMNINGEN AF UDKASTET TIL PROGRAMMET FOR 2013-2017 ER BLEVET BEDRE, MEN EN VELLYKKET GENNEMFØRELSE AFHÆNGER AF EN BEDRE ÅRLIG PLANLÆGNING OG RAPPORTERING

100. I slutningen af 2011 vedtog Kommissionen udkastet til statistisk program for 2013-2017 som et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning [72].

101. I forhold til det program, der er i gang på nuværende tidspunkt, giver forslaget en klarere prioriteringsrækkefølge og en mere fleksibel struktur. Udkastet til program skitserer en ambitiøs infrastruktur af statistiske oplysninger og har stærkt fokus på implementeringen af nye metoder til udarbejdelse af europæiske statistikker.

102. I bilaget til programmet ("Statistisk infrastruktur og målene i det europæiske statistiske program 2013-2017") angives mål sammen med gennemførelsesforanstaltninger, der kan bruges som indikatorer. De fleste af disse 104 indikatorer kan bruges til at opnå målbare fremskridt, forudsat at de suppleres med præcise mål og milepæle, der fastsættes i den årlige planlægning og kontrolleres i en proces med systematisk årlig rapportering.

103. Fra 2014 vil programmet omfatte mål på området virksomheds- og handelsstatistikker, og det vil ikke længere være nødvendigt med et separat program for modernisering af europæiske virksomheds- og handelsstatistikker [73].

104. Programgennemførelsen vil blive dækket af to forskellige flerårige finansielle rammer (for årene 2007-2013 og for 2014-2020) med et samlet beløb på 299,4 millioner euro. Under den forudgående evaluering og konsekvensanalysen af programmet blev det ikke overvejet, om det var muligt at synkronisere det flerårige statistiske program bedre med den flerårige finansielle planlægning.

105. Der er tildelt 146,6 millioner euro til målet "at implementere nye metoder til produktion af europæiske statistikker". Det er ikke angivet nærmere, hvordan dette beløb er fordelt, og heller ikke hvilken rolle, "nonprofitorganisationer", der kan modtage tilskud [74], og hvis primære mål og aktiviteter er at fremme og støtte gennemførelsen af adfærdskodeksen og af nye metoder til udarbejdelse af europæiske statistikker med henblik på at forbedre effektiviteten og kvaliteten på europæisk plan, skal spille.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

106. Statistikker er afgørende for Europas demokratiske proces og for god forvaltningspraksis. Offentlighedens tillid til europæiske statistikker er afgørende i en union, hvor politiske afgørelser skal være evidensbaserede, og hvor et stigende antal afgørelser udløses direkte af statistiske data eller af indikatorer, der er afledt af disse data.

107. Under udarbejdelsen af statistikker skal Den Europæiske Union, dens medlemsstater og deres statistikmyndigheder overholde forpligtelserne i artikel 338 i TEUF om upartiskhed, pålidelighed, objektivitet, videnskabelig uafhængighed, omkostningseffektivitet og de statistiske oplysningers fortrolighed. Siden 2005 er der gjort en væsentlig indsats for at styrke det europæiske statistiske system. Men det går langsomt med at udvikle bedre rammer for europæiske statistikker. Processen er endnu ikke afsluttet, og det er fortsat en udfordring for alle de involverede parter.

ANBEFALING 1

Den Europæiske Union, medlemsstaterne og deres statistikmyndigheder har et fælles ansvar for at bevare tilliden til Europas demokratiske proces. De bør styrke det europæiske statistiske system for at sikre faglig uafhængighed, tilstrækkelige ressourcer og effektivt tilsyn, som også omfatter sanktioner og hurtige korrigerende foranstaltninger, når kvalitetsstandarderne ikke er overholdt.

108. Ved revisionen konstateredes det, at adfærdskodeksen for europæiske statistikker kun delvist er blevet gennemført, og at en fuldstændig gennemførelse fortsat er en udfordring for alle involverede parter, både på europæisk plan og i medlemsstaterne. Kodeksens standarder er krævende, men der mangler stærke kontrol- og håndhævelsesredskaber. Kommissionen har ikke givet de nationale regeringer et medansvar for overholdelsen og anvendelsen af kodeksen. Den har endnu ikke truffet alle de fornødne foranstaltninger til at garantere, at den selv overholder kodeksen fuldstændigt. Der er behov for bedre oplysninger om den nuværende status med hensyn til kodeksens implementering i hele det europæiske statistiske system (ESS). Kommissionens seneste initiativer med henblik på at tilføre ny dynamik til at sikre en fuldstændig overholdelse af kodeksen går i den rigtige retning, men ikke langt nok til, at alle problemer løses. Der hersker stadig usikkerhed omkring forpligtelsen til at overholde kodeksen. Der er ikke foreslået en egnet inspektionsmekanisme for tilfælde, hvor der kunne opstå misvisende fremstillinger af data, og der er ikke fremsat forslag om udvikling af en uafhængig overvågningsfunktion.

ANBEFALING 2

For at sikre, at adfærdskodeksen for europæiske statistikker gennemføres fuldt ud, bør Kommissionen:

a) foreslå ændringer til regelsættet for udarbejdelse af europæiske statistikker, der giver et robust grundlag for evaluering, håndhævelse og i relevante tilfælde kontrol og inspektion, der dækker de institutionelle rammer, statistiske fremgangsmåder og statistiske produkter, både på EU-plan og på nationalt plan

b) træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre juridisk sikkerhed med hensyn til arten af forpligtelsen til at overholde adfærdskodeksen

c) i relation til a) og b): foreslå at udvikle en overvågningsfunktion til at overvåge gennemgange, kontroller og inspektioner, f.eks. gennem en udvidelse af mandatet for Det Rådgivende Organ for Statistisk Styring på Europæisk Plan (ESGAB)

d) styrke Den Europæiske Unions chefstatistikers faglige uafhængighed ved at udnævne ham/hende i en tidsbegrænset mandatperiode efter positiv udtalelse fra ESGAB og Europa-Parlamentets og Rådets godkendelse

e) bringe sin interne afgørelse om Eurostats rolle i overensstemmelse med kravene i adfærdskodeksen, sætte Eurostat i stand til at anvende sin protokol om upartisk adgang til data uden begrænsninger og udfase mekanismen med subdelegerede driftsbevillinger til statistikproduktion, der til dels gør Eurostat afhængigt af andre kommissionstjenester

f) indlede den nye runde af peerevalueringer i det europæiske statistiske system, som den har planlagt for 2013, og som dækker overholdelsen af alle adfærdskodeksens principper og har et stærkt eksternt element, der gør det muligt at foretage uafhængige vurderinger og opnå sammenlignelige resultater

g) overveje at indføre rullende peerevalueringer på de vigtigste statistiske områder, der dækker hele produktionskæden, herunder leverandører af administrative data.

109. Mangler i udformningen af det statistiske program for 2008-2012 forhindrer, at det kan anvendes som et effektivt redskab til planlægning, kontrol og ansvarlighed med henblik på at forbedre udarbejdelsen af europæiske statistikker. Eurostats tilskudsforvaltning er blevet bedre, men der er stadig svagheder i indkøbsprocedurerne. Revideringen af prioriteringerne af statistiske aktiviteter med henblik på nye udfordringer er gået langsommere end forventet. Udkastet til program 2013-2017 giver mulighed for at omlægge ESS, så det bliver mere effektivt og fleksibelt.

ANBEFALING 3

For at få det fulde udbytte af potentialet i det kommende europæiske statistiske program 2013-2017 bør Eurostat:

a) Supplere gennemførelsesforanstaltningerne til det europæiske statistiske program med præcise mål og milepæle, der skal (om-)defineres hvert år i de årlige statistiske programmer og kontrolleres i en proces med systematisk og konsolideret årlig rapportering til Europa-Parlamentet og Rådet.

b) Bruge muligheden for at ændre programmet under gennemførelsen, i tilfælde af større hændelser, hvor det også tages i betragtning, om programmet burde forlænges for at synkronisere det med den flerårige finansielle ramme for 2014-2020.

c) Sikre en systematisk gennemgang af statistiske prioriteringer, navnlig ved regelmæssigt at vurdere, om de statistiske resultater og omkostningerne og byrderne er relevante for ESS og dets medlemmer og for dets respondenter.

d) Inden for rammerne af revideringen af prioriteringerne, hvor det er relevant, fremme innovation, for eksempel ved at udfase eksisterende statistiske produkter til fordel for nye.

e) Forbedre sin støtte til ESAC’s funktion gennem flere og mere formålstjenlige oplysninger om de budgetmæssige og finansielle følger af statistiske programmeringsvalg og om implementeringen af statistiske programmer.

f) Forenkle og forbedre effektiviteten af den finansielle forvaltning af tilskud ved at bruge standardsatser for enhedsomkostninger pr. personalekategori og faste beløb for datasæt fra undersøgelser. I den forbindelse undersøge muligheden for et resultatorienteret system for tilskudsforvaltning, der bygger på aftalte indikatorer og mål.

g) Fremme konkurrencen i forbindelse med indkøb, navnlig ved at der lægges mere vægt på priskriteriet, når proceduren med udvælgelse af det økonomisk mest fordelagtige bud anvendes, og ved at undgå minimumstærskler, der svækker priskonkurrencen.

Vedtaget af Afdeling IV, der ledes af Louis GALEA, medlem af Revisionsretten, i Luxembourg på mødet den 26. juni 2012.

På Revisionsrettens vegne

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Formand

[1] Special Eurobarometer "Europeans’ knowledge of economic indicators", s. 37.

[2] Jf. formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde den 22. og 23. marts 2005 og konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 28. og 29. oktober 2010.

[3] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 af 11. marts 2009 om europæiske statistikker og om ophævelse af forordning (EF, Euratom) nr. 1101/2008 om fremsendelse af fortrolige statistiske oplysninger til De Europæiske Fællesskabers statistiske kontor, Rådets forordning (EF) nr. 322/97 om EF-statistikker og Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom om nedsættelse af et udvalg for De Europæiske Fællesskabers statistiske program (Tekst af relevans for EØS og for Schweiz) (EUT L 87 af 31.3.2009, s. 164).

[4] Udvalget for det Statistiske Program bistod Kommissionen med den generelle koordinering af statistiske programmer på EU-plan og på nationalt plan. Det blev opløst i 2009, da forordningen om europæiske statistikker blev vedtaget.

[5] Adfærdskodeksen er aldrig blevet offentliggjort i EU-Tidende. Den nyeste udgave kan findes på Eurostats websted http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-32-11-955/EN/KS-32-11-955-EN.PDF (http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/10425-DA/DA/10425-DA-DA.PDF)

[6] Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1578/2007/EF af 11. december 2007 om Fællesskabets statistiske program 2008-2012 (EØS-relevant tekst) (EUT L 344 af 28.12.2007, s. 15).

[7] Artikel 5 i Kommissionens afgørelse 97/281/EF af 21. april 1997 om Eurostats rolle ved udarbejdelse af EF-statistikker (EFT L 112 af 29.4.1997, s. 56).

[8] For definitionen af "Kommissionen (Eurostat)", jf. artikel 6 i forordningen om europæiske statistikker.

[9] Herefter kaldet "driftsbevillinger". Tallene omfatter ikke administrationsudgifter.

[10] Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 235/2008/EF af 11. marts 2008 om nedsættelse af Det Rådgivende Organ for Statistisk Styring på Europæisk Plan (EØS-relevant tekst) (EUT L 73 af 15.3.2008, s. 17).

[11] Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 234/2008/EF af 11. marts 2008 om nedsættelse af et europæisk rådgivende statistisk udvalg og om ophævelse af Rådets afgørelse 91/116/EØF (EØS-relevant tekst) (EUT L 73 af 15.3.2008, s. 13).

[12] Kodeksen blev offentliggjort som et selvregulerende instrument ved Kommissionens henstilling af 25. maj 2005 om "medlemsstaternes og Fællesskabets statistikmyndigheders uafhængighed, integritet og ansvarlighed", KOM(2005) 217 endelig af 25. maj 2005. Kodeksen blev revideret af ESS-udvalget i september 2011. Den reviderede udgave findes på Eurostats websted, men Kommissionen har ikke ajourført sin henstilling af 25. maj 2005.

[13] "Rådet noterer sig, at budgetstatistikkerne ved flere lejligheder er blevet revideret, når en ny regering er kommet til. Rådet mener, at udarbejdelse og indberetning af statistikker med henblik på underskudsproceduren ikke må påvirkes af politiske eller valgmæssige cyklusser. (...) Rådet mener, at dataindsamlernes integritet, uafhængighed og ansvarlighed samt indsamlingsmetodernes gennemsigtighed, der skal understøttes af passende institutionelle ordninger, er afgørende for at sikre (…) højkvalitetsstatistikker." (Konklusionerne fra samlingen i Rådet (økonomi og finans) den 2. juni 2004, dok. 9779/04 (Presse 172), s. 11).

[14] Da en ny græsk regering tog over i april 2004, bestilte den en revision af kvaliteten af disse data, der førte til betydelige ændringer i tallene vedrørende Grækenlands underskud og gæld helt tilbage fra 1997. I den forbindelse viste det sig, at Grækenland i 1999 havde overskredet loftet for budgetunderskud på 3 %.

[15] Princip 1, 3 og 4.

[16] Third annual report to the European Parliament and the Council on the implementation of the European Statistics Code of Practice by Eurostat and the European Statistical System as a whole by the European Statistical Governance Advisory Board (tredje årsrapport til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af Eurostats og det samlede europæiske statistiske systems adfærdskodeks for europæiske statistikker fra Det Rådgivende Organ for Statistisk Styring på Europæisk Plan), offentliggjort den 1. december 2011.

[17] Baseret på rapporten fra taskforcen "Sponsorship on Quality", som Eurostat og det statistiske kontor i Norge ledede i fællesskab.

[18] KOM(2005) 217 endelig.

[19] Henstilling B, C og G.

[20] KOM(2011) 211 endelig af 15. april 2011: "Effektiv kvalitetsstyring inden for europæiske statistikker".

[21] Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA) er en mellemstatslig organisation til fremme af frihandel og økonomisk integration til fordel for dens fire medlemsstater: Island, Liechtenstein, Norge og Schweiz.

[999] Der har ikke været yderligere peerevalueringer siden 2008. Alle 35 indikatorer, der blev undersøgt i peerevalueringerne, vedrørte kodeksens princip 1-6 og 15 (overholdelsen af kodeksens princip 7-14 var ikke omfattet).

[22] KOM(2008) 621 endelig af 7. oktober 2008: "Kommissionens rapport for 2008 til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af adfærdskodeksen".

[23] KOM(2010) 1 endelig af 8. januar 2010: "Report on Greek government deficit and debt statistics".

[24] Områder, hvor der blev konstateret svagheder ved peerevalueringerne, men hvor der ikke er korrigerende foranstaltninger, indgår ikke i Eurostats overvågning.

[25] Jf. Eurostats overvågningsrapport for 2011 om de nationale statistiske kontorers overholdelse af adfærdskodeksen.

[26] Ekskl. to nye foranstaltninger defineret i 2011.

[27] EFT L 112 af 29.4.1997, s. 56.

[28] Kommissionens afgørelse 1999/352/EF, EKSF, Euratom af 28. april 1999 om oprettelse af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (EFT L 136 af 31.5.1999, s. 20).

[29] I 2011 var 24 % af de samlede indgåede forpligtelser subdelegeret fra andre generaldirektorater i Kommissionen, (27 % i 2010 og 33 % i 2009). Mere end to tredjedele af disse subdelegerede midler kom fra GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikterne.

[30] Artikel 8 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1173/2011 af 16. november 2011 om en effektiv håndhævelse af budgetovervågningen i euroområdet (EUT L 306 af 23.11.2011, s. 1). Boden kan være på op til 0,2 % af den pågældende medlemsstats BNP.

[31] Peerevalueringensrapporten om gennemførelsen af adfærdskodeksen for europæiske statistikker i Eurostat, 24.- 26. oktober 2007.

[32] Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 af 25. maj 2009 om gennemførelse af den protokol om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (EUT L 145 af 10.6.2009, s. 1).

[33] Offentliggjort på Eurostats websted http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/documents/Impartiality_protocol_REV2_FINAL_EN.pdf

[34] Jf. side 20 i peerevalueringsrapporten om gennemførelsen af adfærdskodeksen for europæiske statistikker i Eurostat, 24.- 26. oktober 2007.

[35] Med hensyn til kvaliteten af bruttonationalindkomsttallene (BNI) giver artikel 6 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 af 15. juli 2003 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser ("BNI-forordningen") (EUT L 181 af 19.7.2003, s. 1) Kommissionen mulighed for at foretage "informationsbesøg" i medlemsstaterne som led i sit kontrolarbejde, jf. punkt 2.28 og 2.30 i Revisionsrettens årsberetning for 2010.

[36] Jf. anbefaling 4 i årsrapporten for 2011.

[37] KOM(2011) 211 endelig.

[38] Report on Greek government deficit and debt statistics, KOM(2010) 1 endelig.

[39] Rådets forordning (EU) nr. 679/2010 af 26. juli 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 479/2009 for så vidt angår kvaliteten af de statistiske data til brug ved proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (EUT L 198 af 30.7.2010, s. 1).

[40] Artikel 12, stk. 1, i forordning (EF) nr. 479/2009.

[9999] Dialogbesøget fandt sted samme dag som det metodologiske besøg.

[8888] Under dette besøg blev der afholdt et fælles møde med det irske statistiske kontor

[7777] Opstrømsdialogbesøg.

[6666] Standarddialogbesøg med et opstrømselement.

[41] KOM(2011) 211 endelig.

[42] COM(2012) 167 final af 17. april 2012, "Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 223/2009 om europæiske statistikker".

[43] Jf. Rådets konklusioner af 20. juni 2011 om Kommissionens meddelelse "Effektiv kvalitetsstyring inden for europæiske statistikker", http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/122932.pdf

[44] Artikel 1 og artikel 11, stk. 1.

[45] Afsnit 2.1.4 i rapporten af 21. oktober 2010, som blev godkendt af Det Europæiske Råd den 28. og 29. oktober 2010.

[46] Jf. den foreslåede nye artikel 11, stk. 3.

[47] Proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud er på nuværende tidspunkt det eneste område, hvor der findes en sådan mekanisme.

[48] Anbefaling 10 i ESGAB’s årsrapport fra 2010.

[49] Anbefaling 8 i ESGAB’s årsrapport fra 2011.

[50] I sin beslutning af 17. juni 2010 (P7_TA(2010)0230) om kvaliteten af statistiske data i Unionen og øgede revisionsbeføjelser til Kommissionen (Eurostat), opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen og Rådet til "i højere grad at involvere Det Rådgivende Organ for Statistisk Styring på Europæisk Plan som en uafhængig rådgiver. Det rådgivende organ kan bistå Kommissionen (Eurostat) under dens besøg i medlemsstaterne" (EUT C 236E af 12.8.2011, s. 76).

[51] I EU-retsakter henvises der også til programmet som "Fællesskabets statistiske program" eller "EU’s statistiske program".

[52] Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1578/2007/EF (herefter "afgørelsen om programmet 2008-2012").

[53] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1166/2008 af 19. november 2008 om en række undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og en undersøgelse af produktionsmetoderne i landbruget og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 (EØS-relevant tekst) (EUT L 321 af 1.12.2008, s. 14).

[54] Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1297/2008/EF af 16. december 2008 om et program for modernisering af den europæiske erhvervs- og handelsstatistik (Meets) (EØF-relevant tekst) (EUT L 340 af 19.12.2008, s. 76).

[55] De samlede omkostninger til udarbejdelse af europæiske statistikker kendes ikke (jf. punkt 95).

[56] Artikel 21, stk. 1, i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen.

[57] KOM(2010) 346 endelig af 30. juni 2010.

[58] KOM(2010) 2020 endelig af 3. marts 2010.

[59] KOM(2009) 404 endelig af 10. august 2009.

[60] Der blev for første gang i hvert enkelt resultat henvist til det flerårige program i det årlige statistiske arbejdsprogram for 2011. Men da program 2008-2012 ikke er blevet ændret for at tage hensyn til den nyeste udvikling, er sådanne sammenkoblinger vanskelige. Derfor henvises der mange steder til de "generelle mål" for det flerårige program eller til et bilag til det flerårige program, hvor der henvises til "bedre regulering" i meget generelle vendinger.

[61] Artikel 3, litra b).

[62] I 2011 blev der undertegnet 172 tilskudsaftaler og 312 kontrakter (283 tilskudsaftaler og 320 kontrakter i 2010).

[63] Jf. afsnit 4.2 i KOM(2012) 42 endelig af 8. februar 2012: "Dagsorden for forenkling af den flerårige finansielle ramme for 2014-2020".

[64] I 2008 oplyste den kommissær, der har ansvaret for Eurostat, Kommissionen om resultatet af 14 efterfølgende kontroller, som Eurostat havde gennemført i 2005 og 2006 af udgiftsanmeldelser fra 11 nationale statistiske kontorer og tre andre tilskudsmodtagere. Ud af det samlede kontrollerede beløb på 14 millioner euro satte Eurostat spørgsmålstegn ved 6,6 millioner euro (47,14 %). For at få afsluttet disse sager under hensyntagen til de opnåede output og resultater blev der i sidste ende foretaget faste korrektioner på 1,3 millioner euro.

[65] Siden 2009 har otte modtagere midlertidigt været underlagt risikobaseret skærpet forudgående kontrol, der har omfattet de fleste af deres betalingsanmodninger.

[66] I perioden 2009-2011 blev der gennemført skærpet kontrol af elleve anmodninger, alle fra 2009.

[67] Med hensyn til statistiske tjenester var Kommissionens beslutning af 23. juli 2003 om at internalisere opgaver så meget som muligt ikke blevet implementeret fuldstændigt. Nogle enheder i Eurostat bruger stadig eksterne tjenesteydere til dataforvaltnings- og -indsamlingsopgaver.

[68] Principielt er det ikke muligt, at EU-budgettet medfinansierer de nationale statistiske kontorers bidrag til produktion af europæiske statistikker, når disse bidrag kræves i medfør af europæisk statistisk lovgivning.

[69] Beskrevet nærmere i afsnit 3.7 ("Cost-benefit-balancen") i bilag I til programmet for 2008-2012.

[70] "Negative prioriteringer" består i at ophæve eksisterende lovkrav for udarbejdelse af statistikker, ophøre med en frivillig indsamling af data, der bygger på en gentlemanaftale mellem Eurostat og de nationale statistiske kontorer, og gennemgå områder, hvor der er mulighed for forenkling.

[71] Opinion on the Draft Commission Annual Statistical Programme 2012 af 28. marts 2011.

[72] KOM(2011) 928 endelig af 21. december 2011: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om det europæiske statistiske program 2013-2017. Der gives ingen forklaring på, hvorfor der foreslås en forordning og ikke en afgørelse.

[73] Det nuværende Meetsprogram afsluttes den 31. december 2013.

[74] Artikel 11, stk. 3, i forslaget til forordning.

--------------------------------------------------

BILAG

STATUS FOR DE KORRIGERENDE FORANSTALTNINGER ANBEFALET I PEEREVALUERINGER (PR. MARTS 2011)

Kilde: ESGAB’s årsrapport 2011.

Princip | Antal korrigerende foranstaltninger aftalt under peerevalueringer | | Antal endnu ikke gennemførte korrigerende foranstaltninger (pr. marts 2011) | | | |

I alt | Gennemførte | | Yderligere fremskridt uden for de nationale statistiske kontorer | Intet yderligere arbejde planlagt | Arbejdet skrider frem som planlagt, og fristen er ikke overskredet | Forsinkelser i de nationale statistiske kontorer | Igangværende - ingen specifik frist | Medtaget i en ny foranstaltning | I alt | | Nye foranstaltninger (defineret i 2011) | Tilbageværende foranstaltninger |

| Feb. 2008 | Maj 2009 | Mar. 2010 | Mar. 2011 | | | | | | | (a) | (b) | | (c) | (b-a+c) |

1 | Faglig uafhængighed | 34 | 1 | 9 | 4 | 7 | | 6 | 1 | 1 | 2 | 3 | 0 | 13 | | 0 | 13 |

2 | Bemyndigelse til at indsamle data | 25 | 1 | 8 | 2 | 3 | | 3 | 0 | 2 | 0 | 6 | 0 | 11 | | 0 | 11 |

3 | Tilstrækkelige ressourcer | 48 | 1 | 18 | 12 | 2 | | 4 | 0 | 4 | 1 | 6 | 0 | 15 | | 0 | 15 |

4 | Kvalitetsforpligtelse | 103 | 1 | 28 | 8 | 13 | | 3 | 1 | 22 | 12 | 12 | 3 | 53 | | 4 | 54 |

5 | Statistisk fortrolighed | 43 | 2 | 19 | 4 | 6 | | 0 | 1 | 2 | 1 | 8 | 0 | 12 | | 0 | 12 |

6 | Upartiskhed og objektivitet | 46 | 2 | 16 | 9 | 6 | | 1 | 0 | 2 | 3 | 7 | 0 | 13 | | 0 | 13 |

7 | God metodologi | 46 | 3 | 15 | 6 | 5 | | 1 | 0 | 4 | 2 | 9 | 1 | 17 | | 1 | 17 |

8 | Egnede statistiske procedurer | 40 | 2 | 10 | 6 | 4 | | 0 | 0 | 11 | 1 | 6 | 0 | 18 | | 0 | 18 |

9 | Begrænset byrde for respondenterne | 54 | 0 | 16 | 6 | 3 | | 3 | 0 | 7 | 1 | 17 | 1 | 29 | | 1 | 29 |

10 | Omkostningseffektivitet | 48 | 0 | 16 | 7 | 6 | | 3 | 0 | 7 | 3 | 6 | 0 | 19 | | 1 | 20 |

11 | Relevans | 27 | 1 | 11 | 7 | 4 | | 0 | 0 | 2 | 0 | 2 | 0 | 4 | | 0 | 4 |

12 | Nøjagtighed og pålidelighed | 35 | 1 | 7 | 7 | 4 | | 0 | 0 | 4 | 3 | 7 | 2 | 16 | | 1 | 15 |

13 | Aktualitet og punktlighed | 14 | 0 | 5 | 2 | 3 | | 1 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 4 | | 1 | 5 |

14 | Sammenhæng og sammenlignelighed | 33 | 1 | 9 | 4 | 4 | | 1 | 1 | 3 | 2 | 7 | 1 | 15 | | 2 | 16 |

15 | Tilgængelighed og klarhed | 81 | 2 | 29 | 10 | 6 | | 1 | 0 | 9 | 4 | 17 | 3 | 34 | | 2 | 33 |

| | | | | | | | | | | | | | | | | |

| I ALT | 677 | 18 | 216 | 94 | 76 | | 27 | 4 | 80 | 35 | 116 | 11 | 273 | | 13 | 275 |

| % | 100 % | 3 % | 32 % | 14 % | 11 % | | 4 % | 1 % | 12 % | 5 % | 17 % | 2 % | 40 % | | | |

| | | | | | | | | | | | | | | | | |

--------------------------------------------------