KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 27.03.1996 
KOM(96)124 endelig udg. 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
OM GENNEMFØRELSEN AF RÅDETS DIREKTIV OM FASTLÆGGELSE AF 
BRUTTONATIONALINDKOMSTEN (BNI) I MARKEDSPRISER 

1. Indledning 
BNI-direktivet (Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom af 13. februar 1989) fastlagde 
procedurerne til at lette kontrollen og, i det omfang det er nødvendigt, forbedringen af 
sammenligneligheden, pålideligheden og fuldstændigheden af medlemsstaternes BNI-
opgørelser. Vedtagelsen af BNI-direktivet var en følge af indførelsen af De Europæiske 
Fællesskabers fjerde indtægtskilde, den såkaldte BNI-relaterede indtægtskilde. 
I denne beretning gøres der rede for, hvilke fremskridt der er gjort ved Kommissionens 
og BNI-udvalgets hjælp siden vedtagelsen af BNI-direktivet. Beretningen er udarbejdet 
som opfølgning af Rådets erklæring vedrørende artikel 8, stk. 2, i Rådets afgørelse 
94/728/EF, Euratom af 31. oktober 1994 om ordningen for De Europæiske 
Fællesskabers egne indtægter. 
Det blev i BNI-direktivets artikel 7 understreget, at det er vigtigt at kontrollere og 
forbedre BNI-opgørelsernes fuldstændighed. Der var i den forbindelse især tale om 
registreringen af den såkaldte undergrundsøkonomi. BNI-udvalget har derfor prioriteret 
spørgsmålet om BNI-opgørelsernes fuldstændighed meget højt. En milepæl i dette arbejde 
var offentliggørelsen af Kommissionens beslutning om BNI-opgørelsernes fuldstændighed 
(94/168/EF, Euratom af 22. februar 1994). 
Denne beretning afspejler denne prioritering af arbejdet og er derfor opdelt som følger: 
afsnit 2 indeholder en kort oversigt over det vigtigste arbejde vedrørende dataenes 
fuldstændighed. De tværgående emner og de landespecifikke spørgsmål behandles i afsnit 
3, mens afsnit 4 indeholder konklusionerne. 
I beretningen beskrives arbejdet med kontrol og forbedring af nationalregnskaberne i de 
tolv medlemsstater ved udgangen af 1994. BNI-opgørelser for de nye medlemsstater pr. 
1. januar 1995 (Østrig, Finland og Sverige) vil blive udarbejdet første gang i løbet af 
1996, og det samme gælder Norge og Island, der har undertegnet aftalen om Det 
Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. 
Kommissionen har peget på en række punkter, hvor den formelt har taget forbehold over 
for medlemsstaterne. Disse forbehold vedrører dele af proceduren for fastlæggelsen af 
BNI, idet der her må gøres en yderligere indsats for at kontrollere og om nødvendigt 
forbedre statistikkerne. Et af de vigtigste forbehold drejer sig om fuldstændigheden af 
hvert lands BNI-opgørelser. Herudover er der en række tværgående forbehold (områder, 
hvor der i alle medlemsstater er brug for yderligere kontrol eller forbedring) og en række 
forbehold, der er specifikke for hvert land. 
2. Fuldstændighed 
Kommissionens beslutning om BNI-opgørelsernes fuldstændighed fra februar 1994 blev 
vedtaget, efter at der var blevet gjort et stort stykke arbejde for at finde frem til den 
bedste måde at gribe dette vanskelige spørgsmål an på. I henhold til beslutningen skulle 
medlemsstaterne inden udgangen af juni 1994 indsende rapporter om fire aspekter af 
-A 
spørgsmålet om BNI-opgørelsernes fuldstændighed og i nogle tilfælde foretage et 
omfattende analysearbejde til støtte for disse rapporter. Der er tale om følgende fire 
rapporter: 
En detaljeret beskrivelse af samtlige eksplicitte og implicitte justeringer, som 
medlemsstaterne allerede har foretaget for at nå frem til udtømmende BNI-
opgørelser. 
En rapport med en beskrivelse af resultaterne af en analyse af anvendelsen af 
beskæftigelsesdata ved validering af BNI-opgørelser. 
En rapport med en redegørelse for, hvordan naturalieindkomster og drikkepenge 
indregnes i nationalregnskaberne, og om nødvendigt forslag til forbedringer. 
En rapport om muligheden for at anvende oplysninger fra skattekontrol til 
forbedring af BNI-opgørelsernes fuldstændighed. 
Hovedkonklusionerne af disse rapporter var som følger: 
Med hensyn til de beregninger og justeringer, som for tiden bruges for at sikre, at 
medlemsstaternes BNI-opgørelser er dækkende, stod det klart, at behovet for og 
egnetheden af justeringer og beregninger med henblik på fuld dækning kun kunne 
vurderes på baggrund af kvaliteten af de grundlæggende statistikker og de generelt 
anvendte metoder. Medlemsstaternes opgørelser er ikke alle baseret på datakilder af god 
kvalitet for alle dele af samfundsøkonomien. F.eks. har mange medlemsstater ikke gode 
statistikker for samtlige tjenesteydelser, og nogle har ikke erhvervsregistre af god kvalitet 
eller anvender ikke krydscheckmulighederne i nationalregnskaberne i fuldt omfang. De 
fleste af de medlemsstater, som dette gælder for, har konkrete planer til forbedring af 
situationen i nær fremtid. En række initiativer fra EU's side støtter medlemsstaternes 
bestræbelser med hensyn til virksomhedsregistre og tjenesteydelsesstatistikker, specielt 
Rådets forordning (EØF) nr. 2186/93 af 22. juli 1993 om EF-samordnede registre over 
foretagender. 
Desuden foretager ikke samtlige medlemsstater eksplicitte justeringer for forsætlig 
fejlindberetning til myndighederne uden for bygge- og anlægsbranchen, og de anvendte 
metoder er meget varierende. Næsten alle medlemsstater må på dette punkt forstærke 
indsatsen. 
Det er kun muligt at vurdere anvendelsen af beskæftigelsesdata ved validering af BNI 
land for land. For nogle landes vedkommende viste de eksisterende BNI-opgørelser sig 
at være gode nok. For andre landes vedkommende var situationen mindre indlysende. 
Generelt kunne det imidlertid konkluderes, at resultaterne af undersøgelsen kan og bør 
integreres i BNI-opgørelserne som led i hvert lands næste generelle revision af deres 
nationalregnskaber. De generelle revisioner hænger sammen med indførelsen af en ny 
udgave af ENS (ENS-95, idet ENS er det sæt nationalregnskabsretningslinjer, som 
anvendes til al dette arbejde), som vil finde sted inden for de næste få år i hvert land. 
Fristen for integrering af resultaterne er oktober 1998. 
Med hensyn til dækningen af naturalieindkomster og drikkepenge var hovedkonklusionen, 
at det er meget forskelligt, i hvilket omfang medlemsstaterne foretager justeringer. Disse 
forskelle afspejler forskelle i skattelovgivningen, i betydningen af sådanne indkomster 
i medlemsstaterne og i fortolkningen af nationalregnskabsretningslinjerne (ENS). Der er 
imidlertid også en række ikke-berettigede forskelle medlemsstaterne imellem, og det vil 
derfor være nødvendigt at arbejde videre med dette spørgsmål i nogle medlemsstater. 
Undersøgelsen af muligheden for at anvende oplysninger fra skattekontrol til forbedring 
af BNI-opgørelsernes fuldstændighed viste, at behovet for at anvende sådanne 
oplysninger afhænger af, om der er andre muligheder for at tage hensyn til forsætlig 
fejlindberetning, og der er her forskelle både fra medlemsstat til medlemsstat og fra 
branche til branche. Det fremgik også, at mens nogle lande kan anvende oplysninger fra 
skattekontrol og gør det i forskelligt omfang, kan andre lande ikke, enten af 
fortrolighedsgrunde, eller fordi dataenes ikke-tilfældige karakter gør det umuligt at 
anvende dem til statistiske formål. 
Kommissionen griber arbejdet med BNI-opgørelsernes fuldstændighed an på to fronter. 
Den arbejder bilateralt sammen med medlemsstaterne om spørgsmål, som er specifikke 
for hvert af dem på grundlag af ovennævnte rapporter. I 1996 er der planlagt 
tjenesterejser til medlemsstaterne, hvor man skal drøfte detaljerede planer for det 
resterende arbejde, således at man får det afsluttet. 
Kommissionen har også nedsat fire task forcer til støtte for BNI-udvalget. Disse skal 
specielt beskæftige sig med de emner, som kræver yderligere analyse, og som de i 
henhold til beslutningen udarbejdede rapporter har vist vedrører samtlige lande. Disse 
task forcer skal rådgive Kommissionen og senere BNI-udvalget om, hvilke metodologier 
det er bedst at anvende vedrørende byggeri og handel, om anvendelse af 
husstandsbudgetundersøgelser og om opgørelse af import og eksport under Intrastat-
systemet. Samtlige fire task forcer skal forelægge en rapport senest i juni 1996. 
Efter planen skal alt igangværende arbejde vedrørende BNI-opgørelsernes fuldstændighed 
være afsluttet og Kommissionens forbehold over for medlemsstaternes BNI-opgørelser 
være ophævet senest i oktober 1998. 
En mere udførlig redegørelse for det arbejde, der er udført på grundlag af beslutningen 
om BNI-opgørelsernes fuldstændighed, og for konklusionerne findes i bilag A til denne 
beretning. 
3 Tværgående og landespecifikke emner 
Kommissionen har også gjort en stor indsats for at kontrollere sammenligneligheden, 
pålideligheden og fuldstændigheden af medlemsstaternes BNI-opgørelser med hensyn til 
en række tværgående emner (emner, som berører samtlige lande) og en lang række 
landespecifikke spørgsmål. 
Følgende tværgående emner vurderes som vigtigst for medlemsstaternes BNI-
opgørelser: 
definitionen af det økonomiske område 
registreringen af skatter og subsidier 
sammenligneligheden og pålideligheden af opgørelser vedrørende boligtjenester 
sammenligneligheden af opgørelser på grænsen mellem forbrug af rå- og 
hjælpestoffer og konsum 
opgørelsen og fuldstændigheden af finansielle institutioners aktiviteter 
kvaliteten af opgørelser vedrørende offentlige institutioner og ikke-udbyttegivende 
institutioner 
fuldstændigheden af opgørelser vedrørende landbrug 
kvaliteten af opgørelser vedrørende overgangen fra BNP til BNI 
fuldstændigheden af opgørelser vedrørende moms som en del af BNI. 
Der er blevet gjort fremskridt inden for alle disse tværgående emner. For nogles 
vedkommende er grundlaget for pålidelige og fuldstændige opgørelser nu lagt, og der er 
allerede blevet foretaget visse korrektioner af BNI. For andres vedkommende er 
Kommissionen i gang med at indsamle alle de meget detaljerede oplysninger, som er 
nødvendige, før behovet for eventuelle ændringer kan opgøres. 
Nedenfor gives en kort oversigt over situationen inden for hvert emne. Yderligere 
oplysninger om hvert emne findes i bilag A. 
De økonomiske områder, for hvilke BNI skal opgøres i forbindelse med oprettelsen af 
en BNI-relateret indtægtskilde, blev fastlagt i en kommissionsbeslutning i 1991. 
Det begrebsmæssige arbejde vedrørende sammenligneligheden af medlemsstaternes 
opgørelser over skatter og subsidier blev afsluttet med offentliggørelsen af tre 
kommissionsbeslutninger i 1993. Nogle medlemsstater må fortsætte arbejdet med at 
bringe deres praksis i overensstemmelse med de nye bestemmelser. 
For at sikre sig sammenligneligheden og pålideligheden af opgørelser vedrørende 
boligtjenester blev der vedtaget en kommissionsbeslutning i 1995. Medlemsstaterne 
leverer BNI-opgørelser, der er udarbejdet under anvendelse af en fælles og objektiv 
metodologi, senest i oktober 1996. I praksis får nogle lande måske brug for en 
undtagelsesordning, således at de først skal have afsluttet arbejdet med udgangen af 
1997. 
Arbejdet med sammenligneligheden og pålideligheden af opgørelser på grænsen mellem 
forbrug af rå- og hjælpestoffer og endelig anvendelse og vedrørende finansielle 
institutioner blev fortsat under anvendelse af omfattende spørgeskemaer, hvor der blev 
forlangt meget detaljerede oplysninger. Der vil i 1996 blive forelagt rapporter 
indeholdende oplysninger om eventuelle forbedringer, der skal gennemføres i 
medlemsstaterne. 
Både med hensyn til statslige og ikke-udbyttegivende institutioner og landbrug blev en 
række dokumenter med de vigtigste emner drøftet af BNI-udvalget i 1994. I den senere 
tid har en række mere presserende opgaver, bl.a. vedrørende opgørelsernes 
fuldstændighed, haft en mere fremtrædende plads, men disse emner vil blive taget op 
igen i 1996. 
Sammenligneligheden og pålideligheden af data vedrørende overgangen fra BNP til BNI 
har været drøftet i en række beretninger, som er blevet behandlet af BNI-udvalget. Der 
har været ført bilaterale drøftelser med hver medlemsstat, og der er blevet udarbejdet en 
liste med punkter, hvor der er behov for forbedringer. Der er endvidere blevet gjort 
opmærksom på et væsentligt problem, nemlig registrering af investeringsselskabers 
aktiviteter. BNI-udvalget vil i marts 1996 få forelagt et kommissionsforslag med 
retningslinjer for en anbefalet fælles behandling af disse selskaber. Forslaget vil være 
baseret på det arbejde, som er blevet gjort i en særlig task force. 
Opgørelserne af momsdelen af BNI, specielt med hensyn til forskellene mellem de 
momsbeløb, der modtages af skattemyndighederne, og de momsbeløb, der teoretisk skal 
betales i henhold til nationalregnskaberne, er blevet drøftet indgående af BNI-udvalget. 
Den potentielle virkning på BNI af de forskellige metoder, der anvendes i landene for 
at tage hensyn til momsen i deres nationalregnskaber, vil blive vurderet i forbindelse med 
bilaterale drøftelser i 1996. 
Efter planen skal arbejdet med alle tværgående emner være afsluttet senest i oktober 
1997, men for boligydelsers vedkommende forventes der at foreligge resultater allerede 
i september 1996. For nogle landes vedkommende kan det være nødvendigt med 
undtagelsesbestemmelser, der giver dem muligheden for at vente med at afslutte arbejdet 
til oktober 1998. 
Det skal også bemærkes, at indførelsen af den nye udgave af ENS (ENS-95) vil ændre 
medlemsstaternes BNI-opgørelser. I henhold til artikel 8, stk. 3 i det udkast til Rådets 
forordning om ENS-95, som for nylig er blevet godkendt af Rådet, og som forventes at 
blive vedtaget om kort tid, skal BNI-udvalget inden udgangen af 1996 fastlægge metoder 
for omregning af BNI-opgørelser udarbejdet efter ENS-95 til opgørelser, der er i 
overensstemmelse med den nuværende udgave af ENS, som der stadig vil være behov 
for i forbindelse med Fællesskabets egne indtægter. BNI-udvalget fik på mødet i oktober 
1995 forelagt en redegørelse for, hvordan og hvor ENS-95 påvirker BNI-opgørelserne. 
Med hensyn til de landespecifikke emner, som er vigtige for BNI, er der også gjort 
store fremskridt. De vigtigste kan kort beskrives som følger: 
Der er gjort et stort arbejde for at få gennemført en grundlæggende omlægning 
af nationalregnskabet i de medlemsstater, som ansås for at have de svagest 
baserede BNI-opgørelser. Denne omlægning har allerede betydet store ændringer 
af BNI-opgørelserne for Grækenland, Luxembourg og Portugal (ændringer i 
størrelsesordenen henholdsvis +20%, +15% og +10%). Der er ligeledes store 
ændringer på vej i Belgien og Irland, men dette betyder dog ikke, at der kan 
forventes lige så store ændringer i BNI-opgørelserne for disse to landes 
vedkommende. 
Alle medlemsstater har udført et betydeligt arbejde i forbindelse med 
Kommissionens landespecifikke forbehold vedrørende forskellige aspekter af 
deres BNI-opgørelsesmetoder. I mange tilfælde har dette arbejde gjort det muligt 
for Kommissionen at hæve de pågældende forbehold. I andre tilfælde forventes 
det udførte arbejde at sætte Kommissionen i stand til at hæve forbeholdene inden 
udgangen af oktober 1997 (men der kan dog stadig i enkelte tilfælde blive tale om 
undtagelsesbestemmelser, der skal gøre en frist i oktober 1998 mulig). 
Alle medlemsstater har også deres egne vigtige projekter kørende vedrørende 
revision af nationalregnskabet. Disse projekter er ikke direkte en konsekvens af 
arbejdsprogrammer iværksat af Kommissionen og BNI-udvalget, men de er 
alligevel meget vigtige, og de supplerer disse programmer. 
Bilag A indeholder mere detaljerede oplysninger om de vigtigste af de forbedringer, 
medlemsstaterne allerede har gennemført, eller som de er i færd med at gennemføre. 
Virkningen af alle de forbedringer, som medlemsstaterne hidtil har foretaget med 
hensyn til BNI-opgørelser i de tilfælde, hvor Kommissionen har meddelt forbehold, 
fremgår af oversigtstabellen i bilag B. 
Kommissionen besøgte de nye medlemsstater og Island og Norge i anden halvdel af 
1994 og rapporterede til BNI-udvalget om, hvilke hovedkilder og metoder der anvendes 
ved beregning af BNI. 
4. Konklusioner 
Som det fremgår af ovenstående, er der blevet gjort store fremskridt (f.eks. i 
Grækenland, Luxembourg og Portugal), og yderligere forbedringer er undervejs (f.eks. 
i Belgien og Irland). For de fleste medlemsstaters vedkommende er der sket forbedringer 
i mange led i opgørelsesprocessen, men nettoeffekten på BNI-opgørelserne har somme 
tider været lille, fordi justeringerne har opvejet hinanden. 
Som en konsekvens af det arbejde, der er blevet udført, er de væsentligste problemer 
med medlemsstaternes BNI-opgørelser enten allerede blevet løst eller vil snart blive det. 
Medlemsstaternes BNI-opgørelser er derfor væsentligt mere udtømmende, pålidelige og 
sammenlignelige, end de har været før. 
Der forestår dog stadig meget og vigtigt arbejde vedrørende fuldstændighed, vedrørende 
en række tværgående emner og vedrørende enkelte landes specifikke spørgsmål. En stor 
del af dette arbejde skal efter planen være afsluttet i oktober 1997, og hele arbejdet, 
herunder arbejdet vedrørende fuldstændighed, skal efter planen være færdigt i oktober 
1998. 
De er ikke på dette stadium muligt at vurdere, hvor stor en virkning på BNI-opgørelserne 
det endnu ikke afsluttede arbejde vil få. 
Inden for de næste få år vil det være nødvendigt at sikre, at de nyeste medlemsstater 
(Østrig, Finland og Sverige) og landene i Det Europæiske Økonomiske 
Samarbejdsområde (Norge og Island) også har pålidelige og udtømmende BNI-
opgørelser. 
BILAG A 
Indledning 
I dette bilag til beretningen gøres der nærmere rede for omfanget af det arbejde, der 
allerede er udført, eller som for øjeblikket er i gang for at sikre sammenligneligheden, 
pålideligheden og fuldstændigheden af medlemsstaternes BNI-opgørelser. Dette arbejde 
er i sagens natur meget teknisk betonet. I bilaget beskrives kun de vigtigste temaer og 
resultater. En diskussion af de mere tekniske spørgsmål anses ikke for at være relevant 
inden for rammerne af dette bilag. 
Bilaget viser omfanget af det arbejde, der er udført for at forbedre BNI-opgørelsernes 
fuldstændighed, og det er opdelt som følger: beretningens afsnit 1 indeholder et kort 
resumé af det vigtigste af det arbejde, Kommissionen har udført sammen med BNI-
udvalget i årene frem til offentliggørelsen af Kommissionens beslutning om BNI-
opgørelsernes fuldstændighed. Det arbejde, der er udført siden offentliggørelsen af 
beslutningen, og det arbejde, der påtænkes udført i tiden frem til 1997/1998, er beskrevet 
mere udførligt i afsnit 2. 
1. Arbejde udført i perioden 1989-1993 
1.1 Forberedende arbejde 
BNI-udvalget holdt sit første møde i juni 1989. De vigtigste første skridt var en række 
væsentlige forberedende arbejder: 
Medlemsstaterne skulle indsende oversigter over de datakilder og de metoder, de 
bruger til at beregne BNI. Disse oversigter skulle gennemgås af Eurostat og de 
andre medlemsstater via BNI-udvalget. Eurostats rapporter om disse oversigter 
blev drøftet i løbet af 1992. Rapporterne dannede også grundlaget for de 
landespecifikke forbehold, Kommissionen hæftede på dele af 
beregningsproceduren. 
Der skulle opstilles et arbejdsprogram. Der blev udvalgt en række temaer med 
henblik på tværgående undersøgelse: skatter og subsidier, boligtjenester, 
finansielle institutioner, offentlige og ikke-udbyttegivende institutioner, 
sondringen mellem forbrug mellem rå- og hjælpestoffer og endelig anvendelse, 
overgangen fra BNP til BNI og naturligvis BNI-opgørelsernes fuldstændighed. 
For alle medlemsstaters vedkommende blev der hæftet et forbehold på alle disse 
aspekter af deres BNI-opgørelser. Ud over de ovenfor anførte tværgående temaer, 
hvortil der er hæftet forbehold, blev der også udvalgt en lang række andre 
temaer, som BNI-udvalget skulle foretage yderligere tværgående undersøgelser 
af, bl.a. fastlæggelse af økonomiske områder, landbrug, moms, 
salderingsprocedurer og anvendelse af skatteoplysninger. 
Der kunne hurtigt gøres fremskridt med hensyn til ét af de tværgående temaer. Der blev 
vedtaget en kommissionsbeslutning om fastlæggelse af medlemsstaternes økonomiske 
områder i forbindelse med oprettelsen af en fjerde, BNI-relateret indtægtskilde 
(91/450/EØF, Euratom af 26. juli 1991). Hermed var det arbejde, som udvalget skulle 
udføre i den forbindelse, afsluttet. Eksempelvis blev det vedtaget, at De Kanariske Øer, 
Ceuta og Melilla er en del af det spanske økonomiske område, at Madeira og Azorerne 
7 
er en del af det portugisiske økonomiske område, og at de oversøiske departementer, der 
ikke er med i bilag IV til EF-traktaten, er en del af Frankrigs økonomiske område. Det 
skal også bemærkes, at Tysklands økonomiske territorium ændrede sig i 1990, således 
at det nu også omfatter de nye delstater. 
1.2 Kursen i BNI-arbejdet 
På mødet i BNI-udvalget i oktober 1990 fremlagde Kommissionen et dokument om den 
fremtidige kurs for BNI-arbejdet. I dette dokument blev der foreslået en dobbelt 
indfaldsvinkel, nemlig en tværgående indfaldsvinkel for en række udvalgte temaer og en 
landespecifik indfaldsvinkel for en række andre temaer. Dokumentet indeholdt også en 
oversigt over generelle metoder, hvormed man kan forbedre fuldstændigheden af BNI-
opgørelserne, bl.a. en række metoder, som eventuelt kunne følges op af Kommissionen 
og BNI-udvalget. 
På BNI-udvalgets møde i oktober 1991 fremlagde Kommissionen en oversigt over de 
eksplicitte justeringer, som medlemsstaterne allerede på daværende tidspunkt havde 
gennemført for at forbedre fuldstændigheden, baseret på en første evaluering af de 
oversigter, medlemsstaterne havde indsendt. Beskrivelserne af de justeringer, de enkelte 
medlemsstater havde foretaget, varierede meget, hvilket afspejlede uensartetheden i 
oversigterne. Medlemsstaterne udtrykte deres mening om de forskellige statistiske 
værktøjer og datakilder, der anvendes til at sikre fuldstændigheden (f.eks. 
virksomhedsregistre, metoder til registrering afvarestrømme, arbejdstyrkeundersøgelser), 
og om mulighederne for både tværgående og landespecifikke indfaldsvinkler til dette 
arbejde. 
1.3 Første vurderinger af medlemsstaternes opgørelser 
En stor del af 1992 blev brugt på drøftelser af Kommissionens rapporter om de enkelte 
medlemsstaters opgørelsesmetoder. På BNI-udvalgets møder i juli og september 1992 
drøftede man rapporter om de generelle kilder og metoder, der anvendes i alle 
medlemsstater, undtagen Luxembourg. Disse rapporter indeholdt også en beskrivelse og 
vurdering af BNI-opgørelsernes fuldstændighed for hver af medlemsstaterne. 
1.4 Kursen for arbejdet vedrørende BNI-opgørelsernes fuldstændighed 
På BNI-mødet i juli 1992 fremlagde Kommissionen også et kort dokument, hvori der var 
anført følgende kriterier for vurdering af fuldstændigheden: eksistensen af et veldefineret 
referenceramme af produktionsenheder; muligheden af at konstatere, om der mangler 
oplysninger; muligheden af at korrigere for manglende oplysninger; eksistensen af 
generelle og systematiske justeringer for manglende angivelse af skatteoplysninger; 
eksistensen af generelle og systematiske justeringer for sort arbejde. 
På BNI-mødet i september 1992 fremlagde Kommissionen et detaljeret forslag til et 
ensartet arbejdsprogram vedrørende fuldstændighed i form af et udkast til 
kommissionsbeslutning. I dette forslag indgik allerede de fire hovedafsnit i den 
kommissionsbeslutning, der ville blive offentliggjort i februar 1994. 
På de fleste af BNI-udvalgets møder fra september 1992 til september 1993 var dette 
arbejdsprogram vedrørende fuldstændighed genstand for lange, detaljerede og intensive 
drøftelser, inden kommissionsbeslutningen endelig blev behørigt offentliggjort i februar 
1994. 
På BNI-udvalgets møde i december 1993 fremlagde Kommissionen et dokument, som 
supplerede afsnit IV i Kommissions beslutning. Deri blev det beskrevet, hvordan den i 
afsnit IV omhandlede sammenligning af beskæftigelsestal ville kunne influere på 
medlemsstaternes BNI-opgørelser. Det viste, at denne indflydelse ikke er mekanisk, og 
at den heller ikke er ens for alle lande. Det viste også, at 
beskæftigelsessammenligningens virkning på BNI-opgørelsen afhænger af nationale 
forhold og af, hvilke datakilder og opgørelsesmetoder der anvendes til at beregne BNI. 
1.5 Fremskridt med hensyn til de tværgående temaer 
Arbejdsprogrammet vedrørende fuldstændighed optog en stor del af BNI-udvalgets tid 
i 1993. Men der opnåedes også fremskridt på mange andre områder. 
Det begrebsmæssige arbejde vedrørende det tværgående tema skatter og subsidier blev 
afsluttet med offentliggørelsen af tre kommissionsbeslutninger om de retningslinjer, der 
er angivet i ENS: en vedrørende produktions- og importsubsidier (93/475/EØF, Euratom 
af 22. juli 1993), en anden vedrørende produktions- og importafgifter (93/454/EØF, 
Euratom af 22. juli 1993) og en tredje vedrørende sondringen mellem ikke-
varetilknyttede afgifter og forbrug af rå- og hjælpestoffer (93/570/EØF, Euratom af 4. 
oktober 1993). Der skulle naturligvis stadig gøres en indsats for at sikre 
overensstemmelse med disse retningslinjer i praksis. 
Arbejdet vedrørende boligtjenester fortsatte med drøftelse af et Eurostat-dokument med 
resultaterne af et særligt spørgeskema, som var blevet udsendt til medlemsstaterne. Man 
blev enige om, at den såkaldte stratifikationsmetode skulle anvendes til at opgøre fiktive 
boligtjenester (dvs. til at beregne produktionen og forbruget af tjenester, som er implicit, 
når der er tale om ejerboliger), og at denne metode efterhånden skulle bruges i alle 
medlemsstater. Der blev oprettet en task force bestående af såvel 
nationalregnskabseksperter som boligstatistikere, og den havde til opgave at finde 
løsninger på forskellige begrebsmæssige og statistiske vanskeligheder (f.eks. 
behandlingen af garager og gratis boliger og det, at der ikke findes lejede boliger, som 
kan sammenlignes med visse typer af ejerboliger. 
De vigtigste spørgsmål i forbindelse med overgangen fra BNP til BNI blev anført i et 
dokument til BNI-udvalgets møde i oktober 1991. Rådgivere aflagde bilaterale besøg i 
hver af medlemsstaterne i 1993 (i et enkelt tilfælde i 1994) for at undersøge disse 
problemer. 
1.6 Fremskridt med hensyn til landespecifikke problemer 
Rapporter fra BNI-kontrolbesøg i fem medlemsstater blev fremlagt på mødet i oktober 
1993. Siden er der blevet fremlagt en lang række andre sådanne rapporter. Desuden 
drøftedes en Eurostat-rapport om opgørelserne vedrørende de franske oversøiske 
provinser. 
I denne periode udfoldede de enkelte medlemsstater også store bestræbelser på at 
forbedre deres BNI-opgørelser, navnlig hvad angår opgørelsernes fuldstændighed. 
For nogle medlemsstaters vedkommende (Portugal, Grækenland og Luxembourg) 
opstillede Eurostat særlige støtteprogrammer for at få revideret og forbedret disse 
landes nationalregnskaber. 
Andre medlemsstater havde på det tidspunkt allerede planlagt en omlægning af 
deres nationalregnskaber (Det Forenede Kongerige og Nederlandene). 
Irland udfoldede store bestræbelser på at forbedre pålideligheden af dets 
opgørelser på basis af indtægtsmetoden, både hvad angår lønninger og 
restindkomst. 
Tyskland var i en særlig situation, da det fra og med 1990 også skulle levere tal 
vedrørende de nye delstater. At opstille et fuldstændigt nyt statistisk system for 
de nye delstater krævede en meget stor ekstraindsats fra Statistisches Bundesamts 
side. 
For nogle af de andre medlemsstaters vedkommende skulle der laves eller 
medtages opgørelser for specifikke områder, f.eks. skulle Frankrig aflevere 
opgørelser for sine oversøiske departementer. Endvidere har mange 
medlemsstater også indført andre forbedringer, som måske ikke har været særligt 
synlige, men som dog har bidraget væsentligt til at forbedre kvaliteten af deres 
BNI-opgørelser. 
2. Foranstaltninger truffet siden offentliggørelsen af Kommissionens 
beslutning om fuldstændighed i februar 1994 
2.1 Omfanget af beslutningen om fuldstændighed 
Ifølge Kommissionens beslutning fra februar 1994 skulle medlemsstaterne fremlægge 
rapporter om fire af afsnittene i beslutningen senest ultimo juni 1994. Mange af 
rapporterne blev dog afleveret flere måneder for sent, fordi en række lande ikke kunne 
få afsluttet det omfattende arbejde, der krævedes, når de samtidig skulle opfylde de 
øvrige krav, der blev stillet til dem. 
På BNI-udvalgets møde i december 1994 fremlagde Eurostat to oversigtsdokumenter om 
de rapporter, der var indsendt af medlemsstaterne. Disse oversigtsdokumenter dækkede 
det arbejde, der var udført vedrørende afsnit IV om valideringen af den beskæftigelse, 
som ligger til grund for BNI-opgørelserne, og afsnit VI om muligheden for at anvende 
oplysninger fra skattekontrol til at forbedre BNI-opgørelsernes fuldstændighed. 
På BNI-udvalgets møde i april 1995 fremlagde Eurostat et dokument, der for hver enkelt 
medlemsstat opsummerede det arbejde, der manglede at blive udført vedrørende afsnit 
IV, valideringen af den beskæftigelse, som ligger til grund for BNI. Dette dokument var 
baseret på resultaterne af særlige besøg, som man efter mødet i december 1994 mente 
det var nødvendigt at aflægge i de fleste af medlemsstaterne. 
På BNI-udvalgets møde i juni 1995 fremlagde Eurostat oversigtsdokumenter vedrørende 
de to resterende afsnit i beslutningen, dvs. afsnit III vedrørende de eksisterende 
beregninger og justeringer, der laves for at sikre BNI-opgørelsernes fuldstændighed, og 
10 
afsnit V vedrørende indkomst i form af naturalier og drikkepenge. Det første dokument 
var støttet af et helt sæt detaljerede rapporter om hver medlemsstat. 
2.2 Afsnit ID: Beskrivelse af de beregninger og justeringer, der foretages for at 
sikre fuldstændighed i medlemsstaternes BNI-opgørelser 
Formålet med denne del af beslutningen var at indsamle supplerende oplysninger fra 
medlemsstaterne for at klarlægge, hvor og hvordan de laver beregninger eller justeringer, 
som enten 
eksplicit tager hensyn til enheder, der er registreret hos de offentlige 
myndigheder, men som ikke er omfattet af statistiske undersøgelser, og enheder, 
der er fritaget for registrering eller som på anden vis ikke er registreret, som på 
anden måde fejlindberetter, eller som undlader at indberette en del af deres 
aktiviteter. 
eller implicit tager hensyn til sådanne udeladelser. 
Eurostats resumé af medlemsstaternes svar blev fremlagt på BNI-udvalgets møde i juni 
1995. I dette dokument understreges ét meget vigtigt punkt: behovet for og det 
hensigtsmæssige i eventuelle justeringer og beregninger foretaget af hensyn til 
fuldstændigheden kan kun vurderes i lyset af kvaliteten af basisstatistikkerne i det 
pågældende land. 
De vigtigste konklusioner i dokumentet var følgende: 
Medlemsstaternes opgørelser er ikke for alle økonomiske sektorers vedkommende 
baseret på pålidelige datakilder. For eksempel har mange medlemsstater ikke 
pålidelige statistikker for en del af de markedsmæssige tjenester. De fleste 
medlemsstater i den situation har imidlertid allerede konkrete planer klar til at 
udarbejde sådanne statistikker inden for den nærmeste fremtid. 
Medlemsstaterne bestræber sig meget for at justere for enheder, som ikke er 
dækket af de grundlæggende datakilder. Hvis man skal lave systematiske 
justeringer for sådanne enheder, er et godt virksomhedsregister med bred 
dækning uundværligt. Et sådant virksomhedsregister er også af afgørende 
betydning for en god forbindelse mellem forskellige typer datakilder. Flere af 
medlemsstaterne har ikke et sådant virksomhedsregister, men de fleste lande i den 
situation har allerede planer klar til at oprette et sådant virksomhedsregister inden 
for den nærmeste fremtid eller arbejder på at forbedre eller udbygge deres 
allerede eksisterende virksomhedsregistre. 
Nogle medlemsstater udnytter ikke alle mulighederne for at krydschecke deres 
data, enten ved at sammenligne dem med alternative datakilder eller ved at 
afstemme dem i en systematisk ramme, såsom en input-output-tabel. Men mange 
af de medlemsstater, der er dårligt stillet i den henseende, er allerede i gang med 
at forbedre situationen eller påtænker at gøre det. 
Kun nogle af medlemsstaterne foretager eksplicitte justeringer for 
skatteunddragelse (dvs. forsætlig fejlindberetning til skattemyndighederne eller 
andre offentlige myndigheder) inden for industrien, bortset fra byggesektoren. 
11 
Hvad angår byggesektoren forholder det sig desuden sådan, at metodologier, 
datakilder og forudsætninger varierer meget. Her har næsten alle medlemsstaterne 
behov for at gøre en indsats. Der ville blive nedsat to task forcer - en vedrørende 
byggeri og en vedrørende handel, hvor unddragelse er mest almindeligt, og det 
gælder for de fleste af medlemsstaterne - som skulle have til opgave at undersøge 
alle aspekter af de opgørelsesmetoder, der anvendes i forbindelse med disse 
brancher, herunder hensyntagen til forsætlig fejlindberetning. I delafsnit 3.6 i 
nærværende beretning gives der en mere udførlig redegørelse for disse task 
forcers rolle. 
Disse konklusioner opsummerer generelt styrken og begrænsningerne i medlemsstaternes 
aktuelle BNI-opgørelser med hensyn til deres fuldstændighed. 
Men for at man skal kunne se det videre perspektiv, bør følgende eksempler på 
eksplicitte og implicitte justeringer, som medlemsstaterne allerede nu foretager med 
henblik på at opnå fuldstændighed, nævnes. De eksempler, som følger her, udgør ikke 
en udtømmende liste over alle de justeringer, der er foretaget under opgørelsesprocessen, 
og tallene for de enkelte lande er heller ikke sammenlignelige - af ovennævnte grunde, 
men de giver et godt indtryk af, hvor stor en indsats der er ydet. 
Belgien foretager en lang række detaljerede, implicitte og eksplicitte justeringer for at 
opnå fuldstændighed. Til trods for disse justeringer betyder manglen på gode og 
ajourførte basisstatistikker for mange dele af den belgiske økonomi imidlertid, at BNI-
opgørelserne selv efter justering endnu ikke kan betragtes som nødvendigvis 
fuldstændige. 
Danmark foretager en række implicitte justeringer (og også nogle eksplicitte justeringer) 
af sine opgørelser efter produktionsmetoden, for eksempel ved at bruge funktionelt 
afledte opgørelser i forbindelse med stor dele af byggeaktiviteterne, og udgiftsmetoden 
for en række serviceaktiviteters vedkommende. 
Frankrig foretager systematiske justeringer af det, der generelt allerede er højkvalitets 
basisdata for at tage hensyn til manglende enheder, skattesvig og forsætlig 
fejlindberetning, herunder momssvig og sort arbejde. Tilsammen resulterer disse 
justeringer i en forøgelse af BNI på ca. 12%. 
Tyskland opgør BNP både efter produktionsmetoden og efter udgiftsmetoden (idet der 
foretages forskellige justeringer i løbet af opgørelsesprocessen, hvorved BNI forøges med 
ca. 6%), og vælger så den højeste af de beregnede produktions- og 
udgiftsopgørelsesværdier som endelig BNI. Der foretages herefter endnu en positiv 
justering for at tage hensyn til eventuelle ufuldstændigheder, som der stadig måtte være 
tale om. Tilsammen forøger de to sidste procedurer BNI med over 0,5%. 
Grækenland har foretaget en omfattende forbedring af sit nationalregnskab for at gøre 
det mere fuldstændigt. De mere pålidelige metoder, der anvendes nu, og en mere 
fuldstændig dækning af den økonomiske aktivitet resulterede i en stigning på ca. 20% 
i forhold til den tidligere opgørelse af BNI for 1988 med heraf følgende tilsvarende store 
stigninger for andre år. 
Irland bruger data fra folketællingen til at justere og supplere andre data om antal 
personer i beskæftigelse og antal selvstændige i beskæftigelse og på basis heraf disse 
12 
gruppers indkomst. Der foretages også en betydelig særskilt justering for at tage hensyn 
til det forhold, at selvstændige eventuelt kan have sat deres indkomst for lavt. 
Italien bruger beskæftigelsesstatistikken til at lave systematiske justeringer af de data, 
der modtages fra virksomhederne, for at tage hensyn til ikke-indberettet eller skjult 
beskæftigelse og til den sandsynlige lave ansættelse af deres aktiviteter. Der anvendes 
også indirekte metoder til at sikre fuldstændighed, såsom funktionelle opgørelsesmetoder. 
Justeringerne for denne kategori af arbejde forøger BNP med ca. 8%, og justeringerne 
for lav ansættelse af indkomst betyder en yderligere forøgelse på ca. 3%. 
Luxembourg afsluttede en større omlægning af sit nationalregnskab i 1994. 
Nationalregnskabet blev på flere områder gjort mere pålideligt og komplet, og BNI blev 
forøget med ca. 10%. Luxembourg tager hensyn til aktiviteter, som ikke er registreret 
i dets basisstatistik. Der foretages imidlertid ikke justeringer for sort arbejde eller 
aktiviteter, som med forsæt ansættes lavt, undtagen for hushjælps vedkommende. 
Nederlandene har et omfattende sæt basisstatistikker som grundlag for sit 
nationalregnskab. De omfatter bl.a. data fra momssystemet og fra et 
arbejdsregnskabssystem, som er med til at sikre, at BNI-opgørelserne er fuldstændige. 
Desuden foretages der eksplicitte justeringer for lav ansættelse af aktiviteter inden for 
en række brancher. De eksplicitte justeringer er hovedsagelig baseret på oplysninger fra 
skattemyndighederne og forøger BNI med ca. 1 %. 
Portugal afsluttede en større omlægning af sit nationalregnskab i 1993 med henblik på 
at gøre det mere fuldstændigt og pålideligt. I det nye system betyder oplysningerne om 
efterspørgslen efter produkter, at der tilføjes ca. 5% til basisdataene om produktion, og 
sammenligninger med arbejdsstyrkeundersøgelsen tilføjer yderligere ca. 2%. Selve 
omlægningen betød en forøgelse af BNI på ca. 15%. 
Spanien foretager effektive krydscheck mellem dets data for at sikre, at de er så 
komplette som muligt, f.eks. ved at anvende beskæftigelsesdata, og gennemfører desuden 
en eksplicit justering for ikke-indberettet byggeaktivitet. 
Det Forenede Kongerige har indført et tilgangs- og anvendelsessystem for at forbedre 
krydscheckene mellem dets data og foretaget en omfattende omarbejdning af sit 
virksomhedsregister. Der foretages eksplicitte justeringer for byggeaktivitet og en 
yderligere generel justering for fuldstændighed baseret på den traditionelle 
undervurdering, som sker ved anvendelse af indtægtsmetoden sammenlignet med 
udgiftsmetoden. 
2.3 Afsnit IV: Validering af den beskæftigelse, der ligger til grund for 
nuværende BNI-opgørelser 
Ifølge afsnit IV i beslutningen skal medlemsstaterne sammenholde de beskæftigelsesdata, 
der fremgår af demografiske datakilder, med de beskæftigelsesopgørelser, som ligger til 
grund for BNI-opgørelserne. Dette krævede en standardisering af definitionen af 
beskæftigelse, således at man kunne sammenligne med den befolkning, som er 
beskæftiget i landet. De demografiske datakilder, der skulle bruges, var 
arbejdsstyrkeundersøgelsen og folketællingen, eller den nationale ækvivalent, hvis der 
ikke eksisterede nogen folketælling. Ifølge beslutningen skulle sammenligningen foretages 
på et bestemt detaljeringsniveau efter branche (NACE-CLIO R44 for tjenesteydelser og 
13 
NACE-CLIO R25 for de andre brancher). De tabeller, der skulle leveres, fremgik af et 
bilag til beslutningen. 
Denne del af beslutningen var inspireret af den italienske metode, hvor man bruger 
beskæftigelsen som en nøglevariabel til at sikre, at nationalregnskabet er udtømmende. 
Hvis de statistiske kilder, der bruges til at opgøre produktionen og/eller beregne 
værditilvæksten i forbindelse med opstilling af nationalregnskabet, også kan bruges til 
at beregne et beskæftigelsesestimat, så kan dette beskæftigelsesestimat også vurderes med 
hensyn til fuldstændighed i forhold til de beskæftigelsesestimater, der er til rådighed fra 
demografiske kilder. Hvis sammenligningen skulle vise en mangel i de 
beskæftigelsesestimater, der ligger til grund for nationalregnskabet, så kan der meget vel 
være grund til at tro, at produktion og værditilvækst også er undervurderet i 
nationalregnskabet. Hvis sammenligningen ikke viser en sådan mangel, kan det 
sandsynligvis konkluderes, at nationalregnskabet i det mindste dækker beskæftigelsen 
udtømmende. 
De første resultater af dette arbejde fremgik af et Eurostat-dokument til BNI-udvalgets 
møde i december 1994. Dette dokument fokuserede på: 
en klarlægning af det beskæftigelsesbegreb, der ligger til grund for BNI. Der 
havde været en del forvirring i nogle medlemsstater, hvor nationalregnskabet var 
baseret på forskellige beskæftigelsesestimater. 
en beskrivelse af, hvor meget medlemsstaterne havde nået. Nogle havde aflsuttet 
arbejdet som krævet, mens andre ikke havde. 
en præsentation af de første resultater. 
Det fremgik Mart af dokumentet, at der var to foranstaltninger, der skulle træffes 
øjeblikkeligt: 
Der skulle hurtigst muligt føres bilaterale drøftelser med de fleste af 
medlemsstaterne. Disse drøftelser var nødvendige for at få afklaret eventuelle 
tilbageværende problemer med hensyn afgrænsningen af det arbejde, der stadig 
var påkrævet i henhold til Kommissionens beslutning, og for at få fastlagt, 
hvordan og hvornår dette arbejde skulle udføres. 
Det ville være nødvendigt at oprette task forcer, som skulle gennemgå alle 
aspekter af kvaliteten af de forskellige opgørelsesmetoder for bestemte brancher, 
f.eks. byggeri og handel, herunder også temaet beskæftigelsessammenligninger 
for disse industrier. 
Disse yderligere drøftelser med medlemsstaterne om beskæftigelsessammenligninger 
fandt sted i løbet af første kvartal af 1995. I otte tilfælde blev der aflagt særlige besøg 
i medlemsstaterne. På BNI-udvalgets møde i april 1995 blev der fremlagt et nyt 
dokument om dette emne med en oversigt over det arbejde, der manglede at blive lavet. 
For at få et klart overblik over den aktuelle situation med hensyn til dette arbejde, er 
det nødvendigt at gennemgå situationen land for land. Generelt kunne det dog 
konkluderes, at medlemsstaterne var enige om, at resultaterne af dette valideringsarbejde 
forst kunne integreres i deres BNI-opgørelser som et led i hvert enkelt lands næste 
14 
generelle omlægning af nationalregnskabet. Dette blev anset for at være den eneste 
valgmulighed, for: 
det er allerede nu nødvendigt at foretage en omlægning for at kunne indføre de 
nye begreber og klassifikationer fra den nye ENS, fra NACE1 og fra CPA2. 
det er allerede nu nødvendigt at foretage en omlægning for at tage hensyn til nye 
datakilder og opgørelsesmetoder, såsom den nye tjenesteydelsesstatistik og de 
forbedrede virksomhedsregistre. 
Beskæftigelsesstatistikkerne kan bedst afstemmes og integreres ved at bruge alle 
de andre tilgængelige oplysninger, herunder de nye datakilder og klassifikationer, 
som skal indføres som et led i de næste generelle omlægninger. 
En generel omlægning i stedet for flere på hinanden følgende omlægninger 
begrænser databruddene i nationalregnskabet. Dette er både en fordel for dem, 
der udarbejder dataene, og for de fleste databrugere. 
2.4 Afsnit V: Beskrivelse af regler og statistiske justeringer vedrørende indkomst 
i form at naturalier og drikkepenge 
Under afsnit V i beslutningen blev medlemsstaterne anmodet om at: 
udarbejde en oversigt over beskatningsreglerne i forbindelse med en liste over 
indkomst i form af naturalier, og for hver type naturalieindkomst at beskrive de 
anvendte procedurer for at sikre, at de registreres korrekt i nationalregnskabet; 
beskrive de beregninger, der foretages med hensyn til drikkepenge. 
For Eurostat og BNI-udvalget er det væsentligt at sikre, at disse typer indkomst ikke 
holdes uden for værditilvækst og følgelig fra opgørelsen af BNI, enten ved at de bliver 
holdt helt uden for det statistiske datasystem, eller ved at de bliver ukorrekt registreret 
som virksomheders forbrug af rå- og hjælpestoffer. Nogle typer naturalieindkomst og 
drikkepenge anses for at være vigtige komponenter i den samlede indkomst i nogle 
medlemsstater. 
Eurostat fremlagde på BNI-udvalgets møde i juni 1995 en rapport om de undersøgelser, 
medlemsstaterne har gennemført. 
De vigtigste konklusioner var følgende: 
For det første var selve rapporterne meget uensartede med hensyn til længde, 
detaljerethed, klarhed og dækning. Eurostat ville føre bilaterale drøftelser med 
hver enkelt medlemsstat for at få klarlagt de punkter, der måtte være usikkerhed 
om, og for eventuelt at få supplerende oplysninger. 
NACE (aktivitetsnomenklatur) 
CPA (aktivitetstilknyttet varenomenklatur) 
15 
For det andet er der stor forskel på, i hvilket omfang medlemsstaterne har 
gennemført justeringer for naturalieindkomst og drikkepenge. Disse forskelle 
afspejler forskelle i beskatningsregler, forskelle i betydningen af de forskellige 
typer naturalieindkomst i medlemsstaterne og forskelle i fortolkningen af ENS. 
Der synes imidlertid ikke at være nogen egentlig begrundelse for en række af de 
forskelle, der eksisterer mellem medlemsstaterne. Det vil derfor for nogle 
medlemsstaters vedkommende være nødvendigt at gennemføre yderligere 
arbejder. 
2.5 Afsnit VI: Undersøgelse af muligheden for at anvende oplysninger fra 
skattekontrol til at forbedre BNI-opgørelsernes fuldstændighed 
I afsnit VI i beslutningen blev medlemsstaterne anmodet om at fremlægge en rapport om 
muligheden for at anvende oplysninger fra skattekontrol til at gøre BNI-opgørelserne 
mere fuldstændige. I alle medlemsstater eksisterer der indkomstskattesystemer for 
personlig indkomst og selskabsindkomst samt merværdiafgiftsystemer, med tilsvarende 
skattekontrolsystemer. I nogle medlemsstater, bl.a. Frankrig, bruger man allerede 
oplysninger fra skattekontrol til at til at gøre BNI-opgørelserne mere fuldstændige. 
Eurostat fremlagde på BNI-udvalgets møde i december 1994 et dokument, som resumerer 
medlemsstaternes rapporter. 
De vigtigste konklusioner fra disse rapporter var følgende: 
Behovet for at bruge oplysninger fra skattekontrol afhænger af, om der er andre 
muligheder for at gennemføre justeringer for forsætlig fejlindberetning; dette 
varierer mellem de enkelte medlemsstater og brancher. På samme måde vil det 
sandsynlige omfang af forsætlig fejlindberetning variere mellem de enkelte 
medlemsstater og brancher. 
Resultaterne af skattekontrol indarbejdes i nationalregnskabet i nogle lande ved 
anvendelse af statistikkerne, herunder også resultaterne af kontrollen af forsætlig 
fejlindberetning. Dette er f.eks. tilfældet med anvendelsen af momsstatistikken 
i Danmark, Tyskland og Det Forenede Kongerige. 
Resultaterne af skattekontrol bruges af en række andre medlemsstater til af 
gennemføre separate justeringer for forsætlig fejlindberetning. Dette er tilfældet 
i Frankrig, hvor de gennemførte justeringer dækker hele økonomien, og i 
Nederlandene for visse servicefags vedkommende. 
I den nærmeste fremtid vil anvendelsen af skattedata, herunder også oplysninger 
fra skattekontrol, blive udvidet i Nederlandene og Italien, og måske også i 
Belgien. 
Flere medlemsstater påtænker at anvende resultater fra skattekontrol til at 
gennemføre separate justeringer eller til at kontrollere justeringer, der allerede 
er gennemført på basis af andre datakilder. Dette er tilfældet i Nederlandene, Det 
Forenede Kongerige og Portugal. 
Anvendelse af oplysninger fra skattekontrol til at lave separate justeringer synes 
af forskellige grunde ikke mulig i Belgien, Tyskland, Irland, Italien, Luxembourg 
16 
og Spanien (og måske Grækenland, men situationen for Grækenlands 
vedkommende skal afklares). Der blev anført to væsentlige hindringer: 
datafortroligheden og vanskeligheden ved at anvende resultaterne til den ikke-
tilfældige udvælgelse af virksomheder, der er underkastet skattekontrol, på hele 
populationen af virksomheder. Det er som regel sådan, at skattekontrollen er 
rettet mod de virksomheder, man anser for at være de mest sandsynlige 
skatteundragere. Derfor kan man ikke bare gå ud fra, at virksomheder, som ikke 
kontrolleres, har samme karakteristika som dem, der kontrolleres. 
2.6 Opfølgning af Kommissionens beslutning om BNI-opgørelsernes 
fuldstændighed 
For at fremme arbejdet vedrørende BNI-opgørelsernes fuldstændighed oprettede 
Kommissionen task forcer, som skal bistå BNI-udvalget, og som skal tage sig af en 
række specielle emner. De skal rådgive Kommissionen og dermed til sin tid også BNI-
udvalget om, hvilke metoder det er bedst at anvende i forbindelse med byggeri og 
handel, om anvendelse af husstandsbudgetundersøgelser og om opgørelse af import og 
eksport i henhold til Intrastat-systemet. 
Task forcen vedrørende byggeri skal udarbejde en oversigt over de største data- og 
opgørelsesproblemer for denne branche (f.eks. problemerne i forbindelse med 
overdragelse af arbejde i underentreprise, sæsonarbejde, undladelse af at anmelde 
produktion og indkomst) og foreslå, hvordan de bedst kan løses (hvilke typer data der 
er mest anvendelige, hvordan man kombinerer tal fra forskellige datakilder, osv.). 
Task forcen vedrørende handel skal gøre det samme inden for engros- og detailhandel 
(f.eks. fastslå avancerne, opdele salg i kategorierne salg til slutbrugere og salg til 
forretninger) og for cafeer, hoteller og restauranter. 
Task forcen vedrørende anvendelse af husstandsbudgetundersøgelser skal undersøge, 
hvordan tallene fra husstandsbudgetundersøgelserne kan anvendes, når der skal 
udarbejdes BNP-opgørelser generelt, og i hvilket omfang de kan bruges til at registrere 
for lavt angivet omsætning (f.eks. i detailforretninger, hoteller, cafeer og restauranter). 
Task forcen vedrørende anvendelse af Intrastat-data skal undersøge, hvordan BNP-
opgørelser kan sikres og forbedres ved at bruge disse data. Siden ophævelsen af 
toldformaliteterne mellem EU-landene og indførelse af Intrastat-systemet til at registrere 
intra-EU-handelen med varer synes nøjagtigheden af de statistiske oplysninger om denne 
type handel at være blevet væsentligt forringet, navnlig på produktgruppe-niveau. En 
sådan forringelse af kvaliteten af oplysninger om udenrigshandelen svækker 
pålideligheden af udgifts- og varestrømsmetoden til at opgøre BNP. Det vil sandsynligvis 
også reducere kvaliteten af sal delingsprocessen. Forbedring af de statistiske oplysninger 
om intra-EU-handelen med varer er derfor meget vigtig, hvis man skal opretholde og 
forbedre kvaliteten af medlemsstaternes BNP-opgørelser. 
De første møder i hver af disse task forcer fandt sted mellem september og november 
1995, og der er planlagt flere møder i slutningen af 1995 og begyndelsen af 1996. Alle 
task forcer aflægger beretning til BNI-udvalget ved udgangen af juni 1996. 
17 
Efter planen skal arbejdet vedrørende BNI-opgørelsernes fuldstændighed være 
afsluttet og Kommissionens forbehold med hensyn til disse opgørelser være ophævet 
senest i oktober 1998. 
Det skal imidlertid bemærkes, at der sandsynligvis vil blive tale om en række 
vanskeligheder med at nå dette mål i visse medlemsstater. Det nøjagtige omfang af det 
arbejde, de enkelte medlemsstater skal udføre, vil variere landene imellem, og det er 
endnu ikke helt klarlagt, hvad dette arbejde specifikt kommer til af omfatte. F.eks. vil 
henstillingerne fra de fire task forcer under BNI-udvalget først være kendte i juni 1996. 
Disse henstillinger skal behandles af Kommissionen og derefter drøftes og godkendes af 
BNI-udvalget, inden de gennemføres i oktober 1997. 
I 1996 er der planlagt besøg i medlemsstaterne for at drøfte detaljerede planer for det 
arbejde, som endnu mangler at blive lavet for at sikre fuldstændighed inden oktober 
1998, f.eks. vedrørende beskæftigelsessammenligninger, som skal inkorporeres som en 
del af de kommende omlægninger af nationalregnskaberne, eller vedrørende opgørelse 
af naturalieindkomst, navnlig vedrørende behandlingen af privat brug af firmabiler. 
2.7 Fremskridt i forbindelse med de tværgående temaer siden 1994 
Sideløbende med det omfattende arbejde vedrørende BNI-opgørelsernes fuldstændighed 
blev der gjort store fremskridt med hensyn til de andre tværgående emner vedrørende 
forbehold og undersøgelser, som Kommissionen og BNI-udvalget skal tage sig af. Der 
kan noteres fremskridt på følgende områder: 
Taskforcen vedrørende boligtjenester, som påbegyndte sit arbejde medio 1993, aflsuttede 
det medio 1994 med en nærmere beskrivelse af, hvordan stratifikationsmetoden skal 
anvendes. På grundlag af task forcens arbejde fremlagde Eurostat på mødet i BNI-
udvalget i december 1994 et udkast til kommissionsbeslutning om den metodologi, der 
skal anvendes i alle medlemsstater. Efter at der var foretaget en række detailændringer, 
blev forslaget enstemmigt vedtaget af BNI-udvalget, og kommissionsbeslutningen blev 
behørigt vedtaget (95/309/EF, Euratom af 18. juli 1995). Medlemsstaterne skal levere 
BNI-opgørelser, der er udarbejdet under anvendelse af den nye fælles metodologi for 
boligtjenester, for årene fra og med 1988, som led i den indberetning af data vedrørende 
BNI-indtægten, som skal ske i september 1996.1 praksis vil det blive nødvendigt at give 
nogle medlemsstater dispensation og forlænge fristen til udgangen af september 1997. 
Sammenligneligheden af opgørelser på grænsen mellem forbrug af rå- og hjælpestoffer 
og endelig anvendelse blev drøftet i et dokument til BNI-udvalgets møde i juli 1994. Af 
særlig interessante temaer kan f.eks. nævnes registrering af udgifter til 
infrastrukturreparationer, forbedringer og fornyelser, udgifter til kapitalgoder af lav 
værdi og til software. Nærmere oplysninger om de praktiske skridt, medlemsstaterne 
tager for at tilpasse sig ENS vedrørende sådanne udgifter, vil være påkrævet, før det er 
muligt at kontrollere og om nødvendigt forbedre sammenligneligheden. Et omfattende 
spørgeskema til indhentning af disse oplysninger blev sendt til medlemsstaterne i oktober 
1994, og de skal besvares og være indsendt senest ved udgangen af 1995. 
Eurostat forelagde i januar 1994 BNI-udvalget et første dokument om finansielle 
institutioner. Heri var anført en række tekniske spørgsmål vedrørende opgørelsen af 
produktionen af forskellige typer finansielle tjenester (f.eks. forsikring og handel med 
udenlandsk valuta) og en række andre spørgsmål vedrørende dækningen af visse typer 
18 
finansielle institutioner (f.eks. institutuioner, som ikke overvåges af regeringen eller 
centralbanken) i det statistiske indberetningsystem. Det blev fulgt op af et spørgeskema 
til hver medlemsstat, hvori der skulle gives udførlige forklaringer af disse punkter, og 
som også indeholdt en række yderligere spørgsmål vedrørende hvert enkelt land efter en 
detaljeret undersøgelse af deres lagerbeholdninger, da de vedrører finansielle 
institutioner. De fleste besvarelser af spørgeskemaet er nu modtaget, og der vil blive 
udarbejdet en opfølgningsrapport til BNI-udvalget i løbet af de nærmeste måneder. 
Hvad angår offentlige og ikke-udbyttegivende institutioner fik BNI-udvalget i 
december 1994 forelagt et første dokument, som identificerede de vigtigste temaer. 
Udvalget var af den opfattelse, at selv om nogle at temaerne klart var af en vis betydning 
for BNI, navnlig spørgsmålet om beregningen af realkapitalforbruget i forbindelse med 
statens anlægsaktiver, så er de lavere prioriteret end mange af de andre emner, som 
udvalget undersøger samtidig (f.eks. fuldstændighed). Man blev derfor enige om, at 
yderligere arbejde vedrørende offentlige og ikke-udbyttegivende institutioner skulle 
udsættes et års tid, således at mere vigtigt arbejde kunne fremmes. Dette emne vil derfor 
blive taget op igen i BNI-udvalget om kort tid. 
Det tidligere arbejde vedrørende overgangen fra BNP til BNI, som blev omtalt i afsnit 
2 i dette dokument, blev fulgt op af en rapport til BNI-udvalgets møde i december 1994. 
Denne rapport fulgte efter de bilaterale drøftelser om emnet, som blev ført med hver af 
medlemsstaterne. Den indeholdt en liste over punkter, hvor der er behov for forbedringer 
i nogle af medlemsstaterne, og der blev endvidere gjort opmærksom på et væsentligt 
problem - fælles for alle medlemsstater - med hensyn til registrering af 
investeringsselskabers aktiviteter, et problem, som skulle undersøges yderligere 
Udvalget besluttede at oprette en task force, som skulle forslå, hvad der skulle gøres med 
hensyn til investeringsselskaber. Task forcen mødtes tre gange i det første halvår af 
1995. Et dokument med forslag til en anbefalet behandling af disse investeringsselskaber, 
baseret på task forcens arbejde, blev forelagt BNI-udvalget på dets møde i oktober 1995. 
Drøftelserne blev fortsat på udvalgets møde i december 1995 og forventes at være 
afsluttet i marts 1996. De andre svage punkter vedrørende overgangen fra BNP til BNI, 
hvor der skal ske forbedringer i nogle medlemsstater, følges op på bilateral basis. 
Emnet landbrug blev behandlet i et dokument til BNI-udvalgets møde i juli 1994. En 
lang række detaljerede og tekniske vanskeligheder i forbindelse med opgørelsen af 
landbrugets bidrag til BNI blev identificeret. Der blev fundet svagheder, som regel af 
mindre betydning, i opgørelserne for mange medlemsstaters vedkommende, men et 
forbehold blev anset for nødvendigt og derfor fremsat vedrørende de portugisiske 
opgørelser for landbruget. Ofte var de generelle svaghedspunkter, der blev fundet, 
forbundet med anvendelsen af begrebet "national bedrift" i forbindelse med 
landbrugsregnskaberne og dets ufuldstændige kompatibilitet med de begreber, der er brug 
for i nationalregnskabet. Udvalget besluttede at konsultere landbrugsregnskabseksperterne 
i en arbejdsgruppe, der er tilknyttet Den Stående Landbrugsstatistiske Komite, 
vedrørende de tekniske og detaljerede spørgsmål, der var rejst i dokumentet. BNI-
udvalget vil vende tilbage til emnet i løbet af 1996, når den har rådført sig med disse 
eksperter. 
Emnet anvendelse af momsdata til at opgøre BNI har længe været et tema af interesse 
for BNI-udvalget. To aspekter af dette spørgsmål har været af særlig interesse, og de har 
begge to at gøre med beregningen og fortolkningen af det teoretiske momsbeløb: dvs. 
det momsbeløb, der kan forventes, hvis momsreglerne anvendes på de opgørelser af 
19 
økonomisk aktivitet, der indgår i nationalregnskabet. Det første aspekt af interesse 
vedrører fortolkningen af forskellen mellem dette teoretiske momsbeløb og det 
momsbeløb, som faktisk modtages af staten. Det andet aspekt af interesse drejer sig om, 
hvilket momsbegreb der faktisk anvendes som momselementet, der er en af 
komponenterne i BNI. På udvalgets møde i januar 1994 fremlagde Eurostat et dokument, 
som dels identificerede forskelle mellem de begreber, der anvendes til opgørelsen af 
momsen som en bestanddel af BNI i nogle af medlemsstaterne, og dels opstillede de 
hovedtemaer, som skulle gøres til genstand for yderligere undersøgelse. Dette dokument 
fulgtes af et kort spørgeskema med henblik på indsamling af de supplerende oplysninger, 
der var nødvendige for at komme videre med dette arbejde, og af endnu et dokument til 
BNI-udvalgets møde i juni 1995. På udvalgets møde i december 1995 fortsatte man 
drøftelserne med henblik på at få vedtaget egnet fælles metode til at beregne momsen 
som en bestanddel af BNI for alle medlemsstater, og disse drøftelser vil desuden blive 
fortsat bilateralt. 
Efter planen skal arbejdet med alle tværgående temaer være afsluttet og 
Kommissionens forbehold med hensyn til disse ophævet senest i oktober 1997 (for 
boligtjenesters vedkommende skal resultaterne foreligge i september 1996). Det kan blive 
nødvendigt at give nogle medlemsstater dispensation, således at de for visse arbejders 
vedkommende får forlænget fristen for afslutning af arbejdet til oktober 1998. 
2.8 Fremskridt med hensyn til de landespecifikke temaer siden 1994 
Der er også gjort store fremskridt i de enkelte medlemsstater med hensyn til at forbedre 
sammenligneligheden og pålideligheden af deres BNI-opgørelser på landespecifikke 
måder. De opnåede forbedringer kan opsummeres som følger: 
Der er gjort et stort arbejde for at få gennemført en grundlæggende omlægning 
af nationalregnskabet i de medlemsstater, som ansås for at have de svagest 
baserede BNI-opgørelser. Denne omlægning har allerede betydet store ændringer 
af BNI-opgørelserne for Grækenland, Luxembourg og Portugal. Der er ligeledes 
store ændringer på vej i Belgien og Irland, men dette betyder dog ikke, at der kan 
forventes lige så store ændringer i BNI-opgørelserne for disse to landes 
vedkommende. 
Alle medlemsstater har udført et betydeligt arbejde i forbindelse med 
Kommissionens landespecifikke forbehold vedrørende forskellige aspekter af 
deres BNI-opgørelsesmetoder. I mange tilfælde har dette arbejde gjort det muligt 
for Kommissionen at hæve de pågældende forbehold. I de andre tilfælde forventes 
det udførte arbejde at sætte Kommissionen i stand til at hæve forbeholdene på et 
eller andet tidspunkt mellem skrivende stund og målfristen oktober 1997 (selv om 
det også her i nogle tilfælde vil blive nødvendigt at give dispensation og forlænge 
fristen til oktober 1998). 
Alle medlemsstater har også deres egne vigtige projekter kørende vedrørende 
omlægning af nationalregnskabet. Disse projekter er ikke direkte en konsekvens 
af arbejdsprogrammer iværksat af Kommissionen og BNI-udvalget, men de er 
alligevel meget vigtige, og de supplerer disse programmer. 
En komplet liste over alle de forbedringer, de enkelte medlemsstater har foretaget, ville 
blive meget lang. Nedenfor følger en redegørelse for de vigtigste af de forbedringer, 
* 20 
medlemsstaterne allerede har gennemført, eller som de for øjeblikket er i færd med 
gennemføre: 
I Belgien er der blevet foretaget en række institutionelle ændringer med det formål at 
give ny drivkraft til forbedringen af nationalregnskabet. Det eksisterende system, som 
ifølge en detaljeret Eurostat-rapport fra 1992 har betydelige mangler, vil blive genstand 
for en omfattende omlægning. Af vigtige nye karakteristika ved 
nationalregnskabssystemet kan nævnes en ny række basisstatistikker fra virksomhederne 
samt udskiftning af OECD-nationalregnskabssystemet fra 1958 med ENS-systemet. 
I Danmark har det allerede fuldførte arbejde betydet, at Kommissionen har kunnet hæve 
et forbehold, der specielt vedrørte Danmark, og et andet forbehold forventes hævet om 
kort tid. Kommissionen har også været i stand til at hæve sit forbehold vedrørende 
skatter og subsidier, efter at Danmarks Statistik havde foretaget en række ændringer. 
Arbejdet med et omfattende omlægning af nationalregnskabet, som omfatter en lang 
række vigtige nye datakilder, skal være afsluttet medio 1997. Omlægningen omfatter en 
række projekter, som vedrører Kommissionens resterende forbehold vedrørende 
Danmark, og andre projekter, som viderefører det arbejde, som er udført hidtil 
vedrørende fuldstændighed. 
I Frankrig har forbedringer af en række at de enkelte nationalregnskabestimater gjort 
det muligt for Kommissionen at hæve et af de forbehold, der specielt gjaldt Frankrig, 
samt det tværgående forbehold vedrørende skatter og subsidier. Der gøres også 
fremskridt i arbejdet med de forbedringer på lang sigt, der skal til for at hæve det 
resterende forbehold vedrørende Frankrig. 
I Tyskland blev BNI-opgørelser, også omfattende de nye tyske delstater, forelagt BNI-
udvalget. En kommissionsrapport til BNI-udvalget i juli 1994 indeholdt en kritisk 
vurdering af disse opgørelser, og der blev heri dels peget på de store bestræbelser, der 
var blevet udfoldet, dels på nogle områder, hvor de kan forbedres i fremtiden. Man 
arbejder med Kommissionens forbehold vedrørende Tyskland (både de gamle og de nye 
delstater) og er i gang med de forskellige tilhørende arbejder, som skal være afsluttet på 
forskellige datoer fra nu af og til oktober 1977. Det tværgående forbehold vedrørende 
skatter og subsidier er blevet hævet for Tysklands vedkommende. 
I Grækenland har det nationale statistiske kontor med bistand fra en række tekniske 
eksperter finansieret af Kommissionen gennemført store forbedringer af 
nationalregnskabet. Den største omlægning, som hovedsagelig blev gennemført i 1994, 
omfattede forbedrede metoder for f.eks. byggeri, handel, og forretnings- og personlige 
tjenester, og førte til, at de tidligere BNI-opgørelser voksede med over 20%. Selv om 
der stadig skal nogle forbedringer til, er det klart, at der allerede nu er opnået en 
væsentlig forbedring af sammenligneligheden og pålideligheden i det græske 
nationalregnskab. De oplysninger, som Kommissionen endnu mangler, før de specifikke 
forbehold vedrørende Grækenland kan vurderes og derefter med tiden hæves, forventes 
leveret senest i februar 1996. 
I Irland fortsætter en række projekter, som skal forbedre pålideligheden af BNI-tallene 
opgjort efter indtægtsmetoden. Desuden vil udviklingen af udgiftsmetoden og af et input­
output system føre til et mere pålideligt nationalregnskab. Dette arbejde skal være 
fuldfort i 1997, hvor det, om alt går vel, skulle være muligt at hæve alle Kommissionens 
forbehold vedrørende Irland. 
21 
I Italien anses den nuværende anvendelse af beskæftigelsesdata til at sikre fuldstændige 
nationalregnskabstal at være et godt fundament for opgørelsen. Man arbejder på at få 
størst muligt nytte af familiebudgetundersøgelserne og på at opbygge et 
virksomhedsregister af høj kvalitet. Så snart disse store opgaver er afsluttet, forventes 
Kommissionens forbehold vedrørende Italien hævet. 
I Luxembourg blev der i løbet af 1994 gennemført en omfattende omlægning, som 
omfattede forbedringer af mange af basisstatistikkerne, navnlig dem vedrørende 
tjenesteydelser, samt nogle af de anvendte opgørelsesmetoder. Det tidligere BNI-estimat 
blev forøget med ca. 10% som et resultat heraf. Så snart Kommissionen har modtaget 
alle oplysninger om det reviderede system, forventer den at kunne hæve samtlige eller 
i hvert fald de fleste forbehold vedrørende Luxembourg. 
I Nederlandene blev der i 1992 foretaget en omfattende omlægning af 
nationalregnskabet, idet man bl.a. fjernede nogle af de relative svagheder. Man er i gang 
med endnu en omlægning, som navnlig omfatter en yderligere forbedring af 
fuldstændigheden, og denne omlægning skal være færdig i 1999. Der er blevet 
gennemført en undersøgelse i forbindelse med et enkelt forbehold, Kommissionen havde 
vedrørende Nederlandene, og en mindre revision af BNI vil gøre det muligt at hæve dette 
forbehold. 
I Portugal tog man fat på de største svagheder i nationalregnskabet i en omfattende 
omlægning, som afsluttedes i 1994. Ved omlægningen opnåedes f.eks betydeligt 
forbedrede opgørelser af, hvor meget store dele af servicesektoren bidrager med, og det 
førte til, at de tidligere opgørelser af BNI blev forøget med ca. 15%. Der skal 
gennemføres endnu en række forbedringer af det portugisiske nationalregnskab, men det 
omfattende arbejde, der allerede er udført, skulle gøre det muligt inden længe at hæve 
mange af Kommissionens forbehold vedrørende Portugal. De resterende forbehold 
vedrørende Portugal forventes at føre til yderligere forbedringer af BNI i 1996, og man 
håber, at disse forbehold til den tid også kan hæves. 
I Spanien er der gennemført forbedringer af behandlingen af nationallotteriet og af 
skatter og subsidier. Kommissionens forbehold vedrørende de spanske 
nationallotteriopgørelser hæves. Man er i gang med arbejde, som skal gøre det muligt 
at hæve de resterende specifikke forbehold vedrørende Spanien, og de tværgående 
forbehold vedrørende skatter og subsidier, i 1997. 
I Det Forenede Kongerige har det arbejde, der allerede er fuldført, gjort det muligt for 
Kommissionen at hæve alle fire forbehold vedrørende Det Forenede Kongeriges BNI-
opgørelser. 
Hvad angår de nye medlemsstater samt Island og Norge, aflagde Eurostat hvert af 
disse lande et første besøg i anden halvdel af 1994. Formålet var at indsamle en række 
basisoplysninger om de kilder og metoder, som anvendes i disse lande, og vejlede dem 
med hensyn til levering af mere detaljerede data til Kommissionen. En rapport om hvert 
af disse besøg blev drøftet på BNI-udvalgets møder i december 1994 og marts 1995. 
22 
Bilag B til beretning til Rådet og Parlamentet om BNI-direktivet 
Oversigt over forbedring af BNI-opgørelserne for de år, hvor der er fremsat forbehold 
Ar 1988 1989 1990 | 1991 
• 1988-1 1988R95 Æn­
dring 
i alt Forbedring 
i Forbindelse 
med forbebehod 1989-1 1989R95 Æn­
dring 
i alt Forbedring 
i Forbindelse 
med forbebehod 1990-1 1990R95 Æn­
dring 
i alt Forbedring 
i Forbindelse 
med forbebehod 1991-1 1991-IV Æn­
dring 
i alt Forbedring 
i Forbindelse 
med forbebehod 
Land Enhed 
Belgien mia BFR 
Danmark mia DKR 
Tyskland mia DM 
Grækenland mia DR 
Spanien mia PTA 
Frankrig mia FF 
Irland mia IR£ 
Italien 1000 mia LIT. 
Luxemburg mia. HFL 
Nederlandene mia HFL 
Portugal mia ESC 
Det Forenede Kongerige mia UK£ 5445 
695 
2122 
7390 
39190 
5645 
18.8 
1072 
326 
449 
5880 
463 5513 
694 
2108 
8997 
40018 
5726 
20 
1084 
360 
454 
6780 
459 1,25% 
-0,14% 
-0,66% 
21,75% 
2,11% 
1,43% 
6,38% 
1,12% 
10,43% 
1,11% 
15.31% 
-0,86% 0,06% 
0,11% 
N/B 
20,70% 
0,69% 
0,07% 
3,67% 
-0,04% 
9,20% 
1,56% 
15,53% 
-0,10% 5952 
733 
2261 
8768 
44597 
6101 
20,9 
1177 
373 
473 
6994 
511 5991 
725 
2249 
10691 
44945 
6154 
22.18 
1183 
404 
485 
8004 
502 0,66% 
-1,09% 
-0,53% 
21,93% 
0,78% 
0,87% 
6,12% 
0,51% 
8,31% 
2,54% 
14,44% 
-1.76% N/B 
0,11% 
N/B 
20,60% 
0,64% 
0,08% 
3,30% 
N/B 
8,85% 
1,69% 
14,71% 
-0,16% 6352 
777 
2470 
10409 
49627 
6467 
22,9 
1291 
397 
509 
8460 
548 6345 
753 
2494 
12867 
49971 
6479 
24,06 
1296 
442 
516 
9490 
540 -0,11% 
-3,09% 
0,97% 
23,61% 
0,69% 
0,19% 
5,07% 
0,39% 
11,34% 
1.38% 
12,17% 
-1,46% N/B 
0,11% 
N/B 
20,90% 
0,56% 
0,03% 
3,93% 
N/B 
9,32% 
1,37% 
14,21% 
•0,24% 6680 
784 
2826 
12813 
54223 
6722 
24,25 
1407 
433 
543 
10206 
568 6699 
782 
2882 
15726 
54736 
6735 
25,4 
1409 
482 
542 
10915 
566 0,28% 
-0,26% 
1.98% 
22.73% 
0.95% 
0.19% 
4.74% 
0,14% 
11,32% 
-0.18% 
6.95% 
-0.35% N/B 
0,11% 
0,85% 
20,70% 
0,67% 
•0,06% 
3,51% 
N/B 
8,78% 
•0,18% 
10,74% 
•0,25% 
19XX I = første opgørelse for 19XX 
... = oplysning foreligger ikke 19XXR95 = en i 1995 revideret opgørelse for 19XX 
23 
Indledning 
Ovenstående tabel viser ændringerne i medlemsstaternes BNI-opgørelser for perioden 
1988-1991. Nogle af disse ændringer skyldes igangværende justeringer af BNI. Der vil 
ikke blive gået nærmere ind på disse her, idet formålet er at fremhæve de ændringer, 
som afspejler forbedringer, der er en følge af, at Kommissionens beslutninger er blevet 
anvendt, eller at der er blevet meddelt forbehold. Der vil i det følgende blive gjort rede 
for de forskellige type forbedringer i hvert land. 
For at kunne måle, hvilke fremskridt medlemsstaterne har nået, var Eurostat og BNI-
udvalget også interesseret i at vurdere forbedringer af de statistiske metoder og kilder, 
efter at der var blevet givet meddelelse om forbehold, specielt hvor der ikke foreligger 
tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om ændringer i tallene. 
Perioden fra 1988-1991 er valgt, fordi den svarer til de år, for hvilke BNI-opgørelserne 
forventes at være endelige, og for hvilke der er blevet givet udtryk for forbehold. 
Belgien 
For 1988 svarer de samlede BNI-justeringer, der har direkte relation til forbehold 
(0,06%), til den gennemsnitlige korrektionsprocent for de tre forskellige måder at 
beregne BNI på. På outputsiden vedrører disse ændringer (0,13% af den samlede BNI) 
hovedsagelig løn modtaget fra udlandet (0,19%) og merværdien af markedsmæssige 
tjenester (-0,08%). For indkomsternes vedkommende vedrører forbedringerne (0,16%) 
hovedsagelig skatter betalt til belgiske virksomheder (-0,33%), virksomhedsoverskud 
(0,25%), aflønning af ansatte (0,13%) og udbytter modtaget af belgiske virksomheder 
(0,009%). På udgiftssiden vedrører justeringerne (-0,12%) udelukkende opgørelser af 
konsumet. 
De øvrige ændringer for 1988 og ændringerne for 1989-1991 skyldes hovedsagelig 
ændringer i det statistiske grundlag og de statistiske procedurer samt retropolering til 
disse år af nye og mere detaljerede data, som er fremkommet siden 1994. BNI er 
desuden blevet mere udtømmende. Disse ændringer kan dog ikke i øjeblikket tilskrives 
et specielt forbehold. 
Danmark 
Danmark har ændret sine BNI-opgørelser fra 1988-1991 for at tage højde for de 
forbehold, som blev meddelt de danske myndigheder vedrørende vandforsyning og 
kommercielle aktiviteter. Virkningen af disse ænringer for de nævnte fire år er ca. 
0,02% af BNI for vandforsynings vedkommende og 0,09% for kommercielle aktiviteters 
vedkommende. 
Det skal også nævnes, at for at overholde bestemmelserne i beslutningen om skatter og 
subsidier trak Danmark de justeringer vedrørende skatter og subsidier tilbage, som var 
blevet indført i 1991. 
Tyskland 
24 
Siden 1990 har der i BNI-opgørelserne i Tyskland været taget hensyn til Tysklands 
forening den 3. oktober 1990. Tallene for 1988 og 1989 gælder således for den gamle 
forbundsrepublik, mens tallene for 1990 og 1991 også omfatter de nye delstater. 
Tyskland har justeret 1991-opgørelsen for de nye delstater med omkring 0,85% i 
anledning af de forbehold, som var blevet meddelt for disse nye delstater. 
Grækenland 
Grækenland har ændret sine BNI-tal for 1988-1991 som led i den grundlæggende 
revision af landets nationalregnskaber, som stadig er i gang. Virkningen af ændringerne 
for perioden svarer til omkring 20,7% af BNI. 
Spanien 
Spanien har ændret sine BNI-opgørelser for 1988-1991 på baggrund af de forbehold, 
som var blevet meddelt. Justeringerne vedrører nationallotteriet (0,36% af BNI), 
forsikringsydelser (-0,21%) og subsidier til undervisningsaktiviteter (0,48%). 
Opgørelserne for nationallotteriet er endelige for perioden 1988-1991. Proceduren for 
ophævelse af forbeholdet vedrørende nationallotteriet er i gang. Tallene for 
forsikringsydelser og undervisningssubsidier er imidlertid stadig foreløbige. 
Frankrig 
Frankrig har leveret BNI-opgørelser for 1988-1991, som er revideret på baggrund af de 
meddelte forbehold. Ændringerne vedrører det økonomiske område, leasing, forsikring, 
afskrivning afveje og netværk, lagersvind, behandling af inspektions- og kontrolgebyrer 
betalt til det offentlige samt betaling til SNCF og RATP i forbindelse med carte orange-
billetten. Justeringerne for disse forbehold for perioden 1988-1991 er endelige og 
beløber sig til henholdsvis 0,07%, 0,08%, 0,03% og -0,06% af BNI. Siden 1992 har 
Frankrig desuden indberettet data, hvor der er taget hensyn til de krævede justeringer 
for disse poster. Forbeholdene er blevet ophævet. 
Irland 
Irland har justeret sine BNI-opgørelser for 1988-1991 på baggrund af forskellige 
forbehold, som var blevet meddelt. Justeringerene udgør 3,67%, 3,30%, 3,93% og 
3,51% af BNI for de fire pågældende år. Mere end to tredjedele af ændringerne for 
1988 vedrører bruttooverskuddet af produktionen. For 1989-1991 er det ikke muligt på 
grundlag af de data, som er blevet leveret, at foretage en opdeling af ændringerne på 
de forskellige forbehold. De nye opgørelser er foreløbige. 
Italien 
Den eneste ændring, som Italien har foretaget i nationalregnskaberne for 1988-1991 som 
følge af meddelte forbehold, er en justering på -0,04% af BNI for aflønning af ansatte 
25 
modtaget fra udlandet. Denne justering har baggrund i forbeholdet vedrørende 
overgangen fra BNP til BNI, som BNI-udvalget endnu ikke har behandlet. Da 
omlægningen af Italiens nationalregnskaber endnu ikke er afsluttet, er det i øjeblikket 
umuligt at vurdere, hvilke justeringer der skal foretages. 
Luxembourg 
Som følge af den omfattende omlægning af nationalregnskaberne, som Luxembourg 
gennemførte i 1994, har landet justeret sine opgørelser for nationalregnskaberne for 
1988-1991 for at tage højde for de forbehold, som blev meddelt. Justeringerne for 
perioden udgør omkring +9% af BNI. De vedrører hovedsagelig en bedre dækning af 
tjenesteydelser og finansielle aktiviteter og forsikringsaktiviteter (omkring 90% af 
stigningen) og i mindre omfang end omvurdering af det offentliges markedsmæssige og 
ikke-markedsmæssige tjenester. 
Nederlandene 
Nederlandene har justeret sine BNI-opgørelser for 1988-1990 som et led i den større 
omregning af nationalregnskaberne, som blev afsluttet i 1992. Ændringerne udgør 
omkring 1,5% af BNI. Tallene for 1991 blev fastsat skønsmæssigt på det nye grundlag 
og er ikke senere blevet ændret af betydning. Der blev foretaget mindre justeringer af 
tallene for 1988-1991 efter en revision af realkapitalforbruget, som blev muliggjort i 
1995 takket været de nye data om investeringer. Denne revision kan henregnes til 
forbeholdet vedrørende offentlige og private ikke-udbyttegivende institutioner. 
Portgual 
Som led i den omfattende ændring af sine nationalregnskaber har Portugal korrigeret 
sine BNI-opgørelser for 1988-1991. Ændringerne beløber sig til henholdsvis 15,53%, 
14,71%, 14,21% og 10,74% af BNI. Tallene for 1991 krævede kun mindre justering, 
da de oprindelige opgørelser i modsætning til de tidligere tre år allerede inkluderede 
Azorerne og Madeira, som til sammen tegner sig for omkring 5% af BNI. For perioden 
1988-1991 gælder desuden, at tallene vedrørende ændringer foretaget på baggrund af de 
fremsatte forbehold er højere end for den samlede ændring. Dette skyldes, at andre 
rettelser har medført et fald i BNI-opgørelserne mellem 1993 (det år, hvor 
forbedringerne foretaget på baggrund af de fremsatte forbehold blev foretaget) og 1995. 
Det er ikke med de i øjeblikket tilgængelige data muligt at foretage en opdeling på de 
forskellige meddelte forbehold af virkningen af ændringen (ekskl. Azorerne og 
Madeira), dvs. omkring 10%. 
Det Forenede Kongerige 
På grundlag af de forbehold, der er blevet meddelt, justerede Det Forenede Kongerige 
sine BNI-opgørelser for 1988-1991. Rettelserne i forbindelse med forbeholdene 
(henholdsvs -0,10%, -0,16%, -0,24% og -0,25% af BNI for de fire pågældende år) 
svarer til justeringerne for formueindkomster modtaget fra udlandet. De vedrører det 
26 
"tværgående forbehold" om overgangen fra BNP til BNI. Posten "ændring i alt" 
omfatter imidlertid også forskellige justeringer foretaget på grundlag af andre forbehold. 
Nogle af disse forbehold havde kun en lille virkning på BNI, f.eks. forsikring, hvor kun 
1991 blev justeret (0,08%). I andre tilfælde (register over import- og 
eksportvirksomheder, register over leasingselskaber) har det ikke været muligt at 
beregne den samlede effekt på BNI, da justeringerne blev foretaget i input-
outputtabellerne. For disse tabellers vedkommende har ændringerne af de statistiske 
metoder efter meddelelsen af forbehold imidlertid været tilfredsstillende. De nye 
opgørelser, som Det Forenede Kongerige har forelagt for 1988-1991, er endelige og de 
særlige forbehold er blevet ophævet. 
27 
ISSN 0254-1459 
KOM(96) 124 endelig udg. 
lD ****©" 
DOKUMENTER 
DA 17 
Katalognummer : CB-CO-96-133-DA-C 
ISBN 92-78-01850-3 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
2S