EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 15.4.2019 COM(2019) 174 final/2 CORRIGENDUM



This document corrects document COM(2019) 174 final of 10.4.2019.

Concerns all language versions.

Correction of the last sentence of the second paragraph of point 1.2.

The text shall read as follows: MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET EMPTY Tredje årlige rapport om faciliteten for flygtninge i Tyrkiet



Indholdsfortegnelse 1. Indledning 1.1 Tyrkiet og flygtningekrisen 1.2 EU's reaktion på krisen og oprettelse af faciliteten 2. Sådan fungerer faciliteten 3. Finansiel kapacitet samt støttens varighed og art 4. Anden tranche af faciliteten Programmering 5. Gennemførelse af faciliteten 5.1 Humanitær bistand 5.2 Udviklingsbistand 6. Overvågning og evaluering 7. Revision 8. Kommunikation og synlighed 9. Konklusion og næste skridt





1.Indledning Kommissionen skal regelmæssigt holde Europa-Parlamentet og Rådet underrettet om gennemførelsen af flygtningefaciliteten for Tyrkiet (herefter "faciliteten"), jf. artikel 8, stk. 1, i Kommissionens afgørelse af 24. november 2015 om koordinering af Unionens og medlemsstaternes tiltag gennem en koordinationsmekanisme (herefter "afgørelsen"). I henhold til afgørelsens artikel 2, stk. 8, skal Kommissionen hvert år aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af faciliteten. Den første årlige rapport om faciliteten blev offentliggjort i marts 2017. Den beskrev, hvordan faciliteten fungerer, samt de første tiltag, der blev iværksat med henblik på gennemførelse, overvågning og evaluering af faciliteten samt facilitetens kommunikationsaktiviteter. Den anden rapport blev offentliggjort i marts 2018. 1.1 Tyrkiet og flygtningekrisen Tyrkiets geografiske placering gør det til et oplagt modtagelses- og transitland for flygtninge og migranter. Grundet et hidtil uset antal flygtninge og migranter, som ankommer til Tyrkiet, primært på grund af konflikten i Syrien og Irak, er landet vært for over 4 millioner flygtninge og migranter, hvilket er det højeste antal i verden. Heri er inkluderet 3,6 millioner registrerede syriske flygtninge, hvoraf cirka 155 000 bor i de tretten lejre, den tyrkiske stat har anlagt, og over 296 000 registrerede flygtninge og asylansøgere primært fra Afghanistan, Irak, Iran og Somalia. Selv om Tyrkiet fortsat gør en prisværdig indsats, når det drejer sig om at modtage, støtte og være vært for et stort antal flygtninge og migranter, har dette store antal en betydelig indvirkning på værtssamfundene. 1.2 EU's reaktion på krisen og oprettelse af faciliteten I 2015 besluttede Den Europæiske Union og medlemsstaterne at gøre en større politisk og økonomisk indsats for at hjælpe Tyrkiet med at være værtsland for flygtningene. Der blev opnået enighed om et omfattende samarbejde baseret på fælles ansvar, gensidige forpligtelser og opnåelse af resultater mellem Den Europæiske Union og Tyrkiet inden for rammerne af erklæringen af 18. marts 2016 fra EU og Tyrkiet (herefter "erklæringen"). Mødet mellem EU's stats- og regeringschefer og Tyrkiet den 29. november 2015 satte gang i EU's og Tyrkiets fælles handlingsplan, som havde til formål at hjælpe Tyrkiet med at håndtere følgerne af konflikten i Syrien. Som svar på EU-medlemsstaternes krav om betydelige ekstra midler til at hjælpe flygtninge i Tyrkiet oprettede Kommissionen den 24. november 2015 faciliteten for flygtninge i Tyrkiet. Faciliteten er en mekanisme, der koordinerer mobiliseringen af de ressourcer, der stilles til rådighed over såvel EU-budgettet som de ekstra bidrag fra medlemsstaterne, der integreres i EU-budgettet som eksterne formålsbestemte indtægter. Bidragene beløber sig sammenlagt til 6 mia. EUR, med 3 mia. EUR i årene 2016-2017 og yderligere 3 mia. EUR i årene 2018-2019. EU og medlemsstaterne er den største donor med henblik på at tackle konsekvenserne af krisen i Syrien og har siden begyndelsen af krisen i 2011 mobiliseret cirka 17 mia. EUR. Faciliteten supplerer og øger i væsentlig grad eksisterende midler fra EU's regionale trustfond som reaktion på den syriske krise (EU-trustfond), instrumentet, der bidrager til stabilitet og fred, og de nationale programmer under instrumentet for førtiltrædelsesbistand, som alle har bidraget til arbejdet med flygtningerelaterede spørgsmål med vigtige partnere. Det supplerer også Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder. Opfyldelsen af erklæringen fra EU og Tyrkiet spillede også i løbet af 2018 en central rolle for sikringen af, at EU og Tyrkiet i fællesskab tackler migrationsudfordringen effektivt. Erklæringen betyder helt konkret, at det fortsat lykkes at nedbringe antallet af irregulære og farlige grænsepassager og redde liv i Det Ægæiske Hav. I 2018 ankom i alt 50 789 personer fra Tyrkiet til EU i forhold til 41 720 personer i 2017 (en stigning på 22 %). Dette antal omfattede 47 939 personer til Grækenland (heraf 32 141 ad søvejen og 15 798 til lands), 2 383 til Italien, 349 til Bulgarien og 118 personer, som ankom fra Tyrkiet i båd til de regeringskontrollerede områder på Cypern. Det samlede antal personer fra Tyrkiet til EU i 2019 (pr. 5. marts 2019) er 5 094 i forhold til 3 153 personer i samme periode sidste år. Dette antal omfatter 5 054 personer til Grækenland (3 509 ad søvejen og 1 545 til lands) og 40 til Bulgarien. Ifølge Den Internationale Organisation for Migration (IOM) har 3 migranter indtil videre mistet livet på den østlige Middelhavsrute i 2019 (174 personer mistede livet i hele 2018, 62 i 2017 og 434 i 2016). Genbosætninger fra Tyrkiet til EU sker fortsat under en-for-en-ordningen som fastsat i erklæringen. Det samlede antal genbosætninger siden 4. april 2016 er på 20 002, heraf 1 362 i 2019, 6 929 i 2018 og 8 975 i 2017. For så vidt angår den frivillige ordning med Tyrkiet om indrejse af humanitære årsager, i forlængelse af godkendelsen af de operative standardprocedurer i december 2017, er alle elementer og betingelser, der er nødvendige, for at den kan aktiveres, jf. erklæringen, nu på plads. Den fuldstændige og fortsatte opfyldelse af erklæringen forudsætter, at alle parter udviser politisk vilje og yder en konstant indsats. 2.Sådan fungerer faciliteten Faciliteten er en koordineringsmekanisme, der gør det muligt hurtigt og effektivt at skaffe EU-bistand til flygtninge i Tyrkiet. Faciliteten sikrer, at der trækkes mest muligt på de eksisterende EU-finansieringsinstrumenter, enten som humanitær bistand eller udviklingsbistand, for at imødekomme flygtningenes og værtssamfundenes behov bedst muligt og på en koordineret måde.

Styringsudvalget for faciliteten yder strategisk vejledning om prioriteterne, om hvilke foranstaltninger der skal ydes støtte til, hvilke beløb der skal tildeles, hvilke finansieringsinstrumenter der skal anvendes, samt når det er relevant, hvilke betingelser der gælder Tyrkiets gennemførelse af dets forpligtelser i henhold handlingsplanen mellem EU og Tyrkiet af 29. november 2015 (herefter "den fælles handlingsplan"). I 2018, facilitetens tredje år, blev der afholdt tre møder i styringsudvalget henholdsvis den 9. marts, 18. juni og 30. november 2018. Det næste (12.) møde i styringsudvalget finder sted i maj 2019. De hovedprincipper, der ligger til grund for facilitetens gennemførelse, er hurtighed og effektivitet samt sund finansiel forvaltning. Det er også vigtigt, at interventionerne under faciliteten er bæredygtige, og at der er fælles ejerskab med de tyrkiske myndigheder. Fastlæggelsen af de områder, som bistanden især skal rettes mod, bygger på en omfattende og uafhængig behovsvurdering med særlig fokus på sårbare grupper. Behovsvurderingen blev ajourført i 2018. Faciliteten koordinerer finansiering fra følgende eksterne finansieringsinstrumenter: humanitær bistand, det europæiske naboskabsinstrument, instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde, instrumentet til førtiltrædelsesbistand og instrumentet, der bidrager til stabilitet og fred. Foranstaltninger, der skal finansieres over EU-budgettet, gennemføres i overensstemmelse med EU's finansielle regler og forordninger, som gælder for både direkte og indirekte forvaltning. Med hensyn til den første tranche af faciliteten er opdelingen af finansiering pr. EU-instrument som følger: Gennemførelsen af bistanden er betinget af, at Tyrkiet nøje overholder de tilsagn, der fremgår af den fælles handlingsplan og erklæringen. 3.Finansiel kapacitet samt støttens varighed og art Det samlede budget, som koordineres af faciliteten, er på 6 mia. EUR (3 mia. EUR i perioden 2016-2017 og 3 mia. EUR i perioden 2018-2019). Den første tranche mobiliserede 1 mia. EUR fra EU-budgettet og 2 mia. EUR fra medlemsstaterne. Den anden tranche mobiliserede 2 mia. EUR fra EU-budgettet og 1 mia. EUR fra medlemsstaterne. Af den 1 mia. EUR fra EU-budgettet i 2016-2017 blev 250 mio. EUR mobiliseret i 2016 og 750 mio. EUR i 2017. Af de 2 mia. EUR fra EU-budgettet i 2018 blev 550 mio. EUR mobiliseret i 2018, mens resten skal mobiliseres i 2019. I første tranche bidrog medlemsstaterne med 677 mio. EUR til faciliteten i 2016, 847 mio. EUR i 2017 og 396 mio. EUR i 2018. De resterende 80 mio. EUR betales i 2019. I anden tranche bidrog medlemsstaterne med 68 mio. EUR i 2018, og de resterende betalinger er planlagt til 2019-2023. Medlemsstaternes bidrag ydes direkte til EU's almindelige budget i form af eksterne formålsbestemte indtægter i henhold til finansforordningens artikel 21, stk. 2, litra a), nr. ii), og tildeles budgetposterne for henholdsvis instrumentet for førtiltrædelsesbistand og humanitær bistand. Der er en fornuftig sammenhæng mellem den hastighed, hvormed medlemsstaterne betaler deres bidrag til faciliteten, og den hastighed, hvorved udbetalinger, som finansieres af bidragene, foretages fra faciliteten. 4.Anden tranche af faciliteten Anvendelsen af første tranche af faciliteten har været en succes med indgåede kontrakter for 3 mia. EUR i budgettet for 2016 og 2017 og var fuldt operationel ved udgangen af 2017. I erklæringen fra EU og Tyrkiet fra marts 2016 blev det anført, at når disse ressourcer skulle til at anvendes i fuldt omfang, og forudsat at alle forpligtelser var opfyldt, ville EU mobilisere yderligere finansiering til faciliteten i form af yderligere 3 mia. EUR indtil udgangen af 2018. Eftersom der var blevet indgået kontrakter for de første 3 mia. EUR ved udgangen af 2017 og med henblik på at sikre kontinuiteten i facilitetens projekter og kontinuerlig støtte til flygtninge, vedtog Kommissionen i marts 2018 en afgørelse om endnu en tildeling på 3 mia. EUR til faciliteten for flygtninge i Tyrkiet med samme fordeling af bidrag som i første tranche. På baggrund af en aftale med medlemsstaterne om den opdaterede fælles forståelse den 18. juli 2018 vedtog Kommissionen den 24. juli 2018 en ændret afgørelse, som mobiliserer 2 mia. EUR fra EU-budgettet i 2018-2019, mens medlemsstaterne giver den resterende 1 mia. EUR som eksterne formålsbestemte indtægter. Programmering For at bygge videre på de konkrete resultater af den første tranche af faciliteten og sikre, at programmeringen af den anden tranche kan fortsætte smidigt og effektivt, godkendte medlemsstaterne en opdateret strategisk konceptnote på et møde i styringsudvalget i juni 2018. I konceptnoten blev der taget hensyn til resultaterne af den ajourførte behovsvurdering, der blev udført på baggrund af omfattende offentlige høringer af interessenter i første halvdel af året, og andre relevante dokumenter. Den ajourførte behovsvurdering kortlægger de prioriterede behov og resterende mangler i responsen på flygtninge og giver en værdifuld vejledning til programmeringen af den anden tranche af faciliteten. Rapporten giver en ajourføring af vurderingen, som blev bestilt af Kommissionen i juni 2016. I rapporten gøres der status over flygtningenes og værtssamfundenes behov, da de har udviklet sig siden 2016, og den identificerer områder, hvor der er behov for yderligere hjælp. Rapporten konkluderer, at beskyttelse, basale behov og livsgrundlag, sundhed, uddannelse og kommunal infrastruktur fortsat er hovedfokusområderne. Formålet med den strategiske konceptnote (herefter "noten") er at skabe en strategisk ramme for programmeringen og gennemførelsen af den anden tranche af faciliteten med særligt fokus på inklusion og selvhjulpenhed som vigtigste mål. Noten bekræftede, at det er nødvendigt med tæt samarbejde mellem regerings- og udviklingsinstrumenter samt humanitære instrumenter med henblik på at identificere mere bæredygtige og vedvarende løsninger i den aktuelle langvarige krisesituation, selv efter facilitetens levetid og udbetalingen af de 6 mia. EUR. Dette kræver en strategisk omlægning fra humanitær bistand til udviklingsbistand under faciliteten. Der lægges særlig vægt på, at der tilvejebringes bæredygtig socioøkonomisk støtte og indkomstmuligheder, og at værtssamfundenes kapacitet til at huse flygtninge styrkes, samtidig med at den sociale samhørighed understøttes. De tyrkiske myndigheder og Kommissionen arbejder på at sikre, at facilitetens projekter er bæredygtige, også efter at faciliteten er ophørt. Det tyrkiske nationale system skal desuden forberedes på at overtage gennemførelsen af bistanden fra faciliteten for at sikre bæredygtige løsninger og lige adgang til rettigheder og tjenesteydelser. Programmeringen af den anden tranche har til formål at afspejle anbefalingerne i Den Europæiske Revisionsrets særrapport om faciliteten, som blev offentliggjort i november 2018 (se også under Audit nedenfor). Revisionsretten lagde især vægt på behovet for en fælles strategi for mobilisering af facilitetens humanitære og udviklingsmæssige del for at foregribe overgangen fra finansiering fra faciliteten til de nationale myndigheder og sikre bæredygtigheden i facilitetens resultater også efter facilitetens levetid. Som et første skridt i mobiliseringen af yderligere støtte under anden tranche af faciliteten vedtog Kommissionen i juli 2018 en særlig foranstaltning til fordel for uddannelse efter høring af IPA-forvaltningsudvalget (Instrument for Pre-Accession Assistance - instrument til førtiltrædelsesbistand). Med den særlige foranstaltning tildeltes 400 mio. EUR med henblik på flygtninges fortsatte adgang til uddannelse af høj kvalitet. Formålet er at øge adgangen til inkluderende uddannelse af høj kvalitet for flygtninge bosat i Tyrkiet yderligere, også for voksne, samt at understøtte deres integration i det tyrkiske uddannelsessystem og dermed fremme social samhørighed. Den bygger videre på tidligere støtte til uddannelsesområdet, navnlig det første direkte tilskud på 300 mio. EUR til Tyrkiets uddannelsesministerium, "Fremme af syriske børns integration i det tyrkiske uddannelsessystem" ("Promoting Integration of Syrian Children into Turkish Education System" (PICTES)).

Den særlige foranstaltning blev ændret i november 2018 til at omfatte yderligere finansiering på 100 mio. EUR til hårdt tiltrængt skoleinfrastruktur for at kunne dække behovet for klasseværelser og læringsområder. I december 2018 blev der iværksat to indkaldelser af interessetilkendegivelse inden for socioøkonomisk støtte og kommunal infrastruktur med tildelinger på henholdsvis 465 mio. EUR og 380 mio. EUR. Kommissionen iværksatte sin humanitære gennemførelsesplan (HIP) for 2018, hvori der identificeres tilgængelig finansiering og potentielle partnere for den humanitære del af faciliteten. Forberedelser af yderligere bistand inden for socioøkonomisk støtte og sundhed fortsatte parallelt hermed og bør bekræftes i løbet af andet kvartal af 2019 med særligt fokus på at sikre overgangen fra kontantoverført støtte til selvhjulpenhed og aktiv deltagelse på arbejdsmarkedet. 5.Gennemførelse af faciliteten Faciliteten gennemføres som humanitær og udviklingsmæssig bistand med en tildeling på omkring 1,4 mia. EUR og 1,6 mia. EUR til de respektive områder under første tranche. Humanitær bistand ydes til de mest sårbare flygtninge gennem støtte, der på forudsigelig og værdig vis skal dække basale behov og beskyttelse. Den afhjælper også mangler i tjenesteydelser ved hjælp af specialiserede organer og partnere inden for sundhed og uddannelse i nødsituationer. Udviklingsbistand understøtter mere langsigtede behov inden for sundhed, uddannelse og socioøkonomisk udvikling for flygtninge, navnlig med henblik på adgang til offentlige ydelser og indkomstmuligheder. Den fokuserer også på udsatte grupper og medtager kønsdimensionen i interventionerne, f.eks. beskyttelse af kvinder og piger mod seksuel og kønsbaseret vold og bedre adgang til ydelser vedrørende seksuel og reproduktiv sundhed. Der er særlig fokus på flygtninge og asylansøgere, som ikke er fra Syrien. Interventioner under faciliteten sigter altid på at inddrage de lokalsamfund, der er vært for flygtninge. Der er indgået forpligtelser og kontrakter for hele beløbet på 3 mia. EUR under den første tranche af faciliteten for 2016-2017 med 72 iværksatte projekter, som viser håndgribelige resultater. Ved udgangen af 2018 var mere end 2,072 mia. EUR af de 3 mia. EUR blevet udbetalt, mens restbeløbet udbetales i løbet af gennemførelsen af facilitetens projekter indtil midt i 2021. Udførlige oplysninger findes online i tabellen over projekter. Af de 3 mia. EUR under den anden tranche af faciliteten for 2018-2019 er der pr. februar 2019 indgået forpligtelser for 1,2 mia. EUR, hvoraf 450 mio. EUR er i form af kontrakter og 150 mio. EUR er blevet udbetalt ved udgangen af 2018. Bistand fra faciliteten mobiliseres i hele Tyrkiet, men er mest anvendt i de ti mest berørte provinser - Istanbul, Sanliurfa, Hatay, Gaziantep, Mersin, Adana, Bursa, Kilis, Izmir og Kahramanmaras. Der er en tendens til, at bistand fra faciliteten primært ydes til flygtninge og migranter uden for lejrene. 5.1 Humanitær bistand EU's humanitære bistand bygger på den europæiske konsensus om humanitær bistand fra 2007, som fastsætter, at EU som humanitær aktør tilslutter sig de humanitære principper om medmenneskelighed, neutralitet, upartiskhed og uafhængighed, jf. artikel 214 i TEUF og forordning nr. 1257/96 om humanitær bistand, . Der er under facilitetens humanitære del, i første tranche, tildelt 1,389 mia. EUR, og der er indgået kontrakter med 19 partnere om alle 45 humanitære projekter, som vedrører opfyldelse af grundlæggende behov, beskyttelse, uddannelse og sundhed for de mest udsatte flygtninge. Der er til dags dato udbetalt 1,11 mia. EUR til gavn for i alt 1 561 940 flygtninge . Under anden tranche er der indtil videre tildelt 690 mio. EUR til grundlæggende behov, beskyttelse, uddannelse og sundhed. Der blev i 2018 indgået kontrakter for de første 50 mio. EUR gennem 11 projekter inden for sundhed og beskyttelse. Den humanitære gennemførelsesplan for 2018 omfattede 51,17 mio. EUR til humanitær finansiering under faciliteten (50 mio. EUR fra den anden tranche og 1,17 mio. EUR, der er omfordelt fra ikkeanvendt finansiering af projekter under første tranche) . Nogle af de vigtigste resultater, der er opnået med humanitær bistand i 2018 , ses nedenfor. Det sociale krisesikkerhedsnet EU har fortsat gjort en indsats for at opfylde behovene hos flygtninge, der samfundsøkonomisk set er meget sårbare, via det sociale krisesikkerhedsnet. Det sociale krisesikkerhedsnet er et humanitært bistandsprogram, der består af et debitkort, som giver månedlige kontantbeløb uden restriktioner til forskellige formål direkte til sårbare flygtninge. Pr. januar 2019 havde over 1,5 millioner støtteberettigede nydt godt af månedlige overførsler af kontanter via programmet. Uddannelse i nødsituationer EU fortsætter med at fremme flygtninges adgang til de formelle uddannelsessystemer ved at fjerne hindringer og give udsatte børn midlerne til at kunne gå i skole. Programmet om betingede kontantoverførsler til uddannelse, som blev lanceret i 2017, er det største program for uddannelse i nødsituationer, der finansieres af EU, og det overstiger dets oprindelige mål. Pr. februar 2019 modtog familierne til over 470 000 børn i den skolesøgende alder økonomisk støtte via programmet om betingede kontantoverførsler til uddannelse. Pr. december 2018 fik i gennemsnit 6 768 børn om måneden derudover støtte til skoletransport, og 9 267 flygtningebørn nød godt af uformelle uddannelsesaktiviteter. Sådanne aktiviteter omfatter uformel undervisning i tyrkisk og/eller arabisk, programmer om øget læring, undervisning i hjemmet og lektiehjælpsklubber. Programmerne gør det nemmere for børnene at få adgang til den formelle uddannelse i den rette aldersgruppe. Sundhed EU har fokuseret på at udfylde eventuelle mangler i den primære sundhedspleje samt på at tilbyde ydelser, som især flygtninge og andre sårbare personer har brug for. Fra begyndelsen af oktober 2018 blev der gennemført i alt 873 365 konsultationer som led i den primære sundhedspleje til flygtninge i de provinser, der huser flest flygtninge. Derudover nød 40 705 gravide kvinder godt af 84 714 konsultationer før fødslen, 105 315 flygtninge modtog psykosocial støtte og hjælp til at få det bedre mentalt og 13 075 flygtninge fik efterbehandlings- og genoptræningshjælp. Beskyttelse

EU finansierer fortsat projekter til støtte for flygtninges adgang til registrering og tjenesteydelser og til at imødekomme risikogruppers og enkeltpersoners behov. For eksempel har Tyrkiets generaldirektorat for migrationsstyring med støtte fra faciliteten kontrolleret data for mere end 2,6 millioner flygtninge, der bor i Tyrkiet. 5.2 Udviklingsbistand Under udviklingsdelen af faciliteten viser gennemførelsen af 26 projekter under den første tranche fortsat store fremskridt, og to kontrakter allerede er gennemført. Der er foretaget udbetalinger til gennemførelsespartnere til et beløb på 943 mio. EUR ud af et samlet beløb på 1,6 mia. EUR, der er tildelt til udviklingsbistand under første tranche. Under anden tranche af faciliteten er der indgået kontrakter for 400 mio. EUR til fortsættelse af aktiviteter, som har til formål at øge adgangen til inkluderende uddannelse af høj kvalitet for flygtninge bosat i Tyrkiet samt at støtte deres integration i det tyrkiske uddannelsessystem og fremme social samhørighed. Derudover er der indgået forpligtelser for 100 mio. EUR til støtte for skoleinfrastruktur for at dække behovet for klasseværelser og læringsområder. På området for socioøkonomisk støtte og kommunal infrastruktur er der foretaget tildelinger på henholdsvis 465 mio. EUR og 380 mio. EUR. Udover den tildeling, som forvaltes direkte via instrumentet for førtiltrædelsesbistand, ydes der via den udviklingsmæssige del af faciliteten støtte til en række bundstyrede foranstaltninger gennem 15 projekter under EU's regionale trustfond som reaktion på den syriske krise til en værdi af i alt 293 mio. EUR. Tildelingerne under den ikkehumanitære del af faciliteten til de enkelte områder er fordelt som følger: Undervisning EU støtter alle stadier i uddannelsesforløbet fra førskoleundervisning til videregående uddannelse for ikke at miste en generation af unge. Gennemførelsen af projektet PICTES - et direkte tilskud på 300 mio. EUR til Tyrkiets ministerium for national uddannelse til fremme af syriske børns integration i det tyrkiske uddannelsessystem - fortsatte i skoleåret 2018 og overgik på mange områder aktionens indikatormål. For eksempel kulminerede sprogundervisning i tyrkisk i en eksamen, som næsten 400 000 studerende ved udgangen af september 2018 havde deltaget i. I alt har mere end 16 000 studerende fået ekstra undervisning og mere end 43 000 har fået supplerende undervisning. Ved udgangen af september 2018 var flere end 19000 lærere og administratorer fra undervisningsministeriet blevet uddannet som led i projektet. Disse aktiviteter vil fortsætte under kontrakten for PIKTES II, som blev underskrevet i december 2018. Dette tiltag til et samlet beløb på 400 mio. EUR har til formål at sikre, at flygtningebørn, som er bosat i Tyrkiet, har adgang til inkluderende undervisning af høj kvalitet i yderligere tre skoleår. Derudover støtter tiltaget integrationen af børnene i det tyrkiske uddannelsessystem og fremmer social samhørighed, også for voksne. Et andet tiltag til et beløb på 100 mio. EUR vil fremme interventioner i skoleinfrastruktur på området med en høj koncentration af flygtninge. Opførelsen af skolebygninger under de eksisterende programmer skrider fremad. Opførelsen af 136 skoler, der opføres fra bunden, og 50 skoler, der fremstilles af præfabrikerede moduler, er godt i gang. 33 præfabrikerede skoler stod færdige i december 2018. Desuden er opførelsen af tre skoler, der opføres fra bunden, langt fremme. Pr. december 2018 blev næsten 6 000 frivillige syriske lærere desuden støttet med månedlige incitamenter, og mere end 14 000 børn nød godt af førskoleundervisning i værtssamfundet og i hjemmet. For at give flygtninge mulighed for en videregående uddannelse er der via tre projekter ydet legater til 476 studerende med henblik på en universitetsuddannelse, og planen er, at antallet af studerende, der får støtte, skal øges i det akademiske år 2019. Sundhed Den vigtigste del af facilitetens støtte på det prioriterede område sundhed er projekt SIHHAT, som er et direkte tilskud på 300 mio. EUR til det tyrkiske sundhedsministerium, der skal sikre flygtninges adgang til sundhedsydelser. Takket være interventioner under faciliteten var der pr. december 2018 ansat 2 569 personer som sundhedspersonale (hvoraf 69 % er syriske flygtninge), som leverer tjenesteydelser i 178 lægehuse for migranter, hvoraf 45 er udvidede lægehuse for migranter, der leverer basal sekundær sundhedspleje. Gennemførelsen af sundhedsinfrastrukturprojekter skrider også fremad med igangværende udbud om opførelsen af to statshospitaler (i Kilis og Hatay), som forventes at åbne i juni 2021 og med i alt 500 senge. Socioøkonomisk støtte Indtægtsmuligheder og socioøkonomisk støtte spiller en vigtig rolle for integrationen af flygtninge i det tyrkiske samfund og fremmer en hårdt tiltrængt social og økonomisk samhørighed. Da sprogbarrieren er en stor hindring for en effektiv integration, ydes der via faciliteten undervisning i tyrkisk til flygtninge. Den samlede støtte under første tranche af faciliteten har nået 196,6 mio. EUR gennem otte projekter. Støtten på dette område bør øges betydeligt under anden tranche for at sikre bæredygtighed og yderligere integration. Der blev i december 2018 iværksat en indkaldelse af interessetilkendegivelse inden for socioøkonomisk støtte med en tildeling på 465 mio. EUR til projekter til fremme af flygtninges modstandsevne og selvhjulpenhed. Et projekt til 50 mio. EUR, der ledes af Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW), giver flygtninge og tyrkiske unge øget adgang til inkluderende erhvervsuddannelser af høj kvalitet i erhvervsbrancher med høj efterspørgsel på arbejdsmarkedet. Samtidig har et projekt fra Verdensbanken på 50 mio. EUR til formål at gøre det nemmere for flygtninge og værtssamfundene i Tyrkiet at finde beskæftigelse og blive integreret i arbejdsmarkedet. Den institutionelle støtte til arbejdsformidlinger styrker den tyrkiske arbejdsformidlings kapacitet til at yde vejledning og jobsøgningsbistand og kapaciteten i de systemer, som det tyrkiske ministerium for familie, beskæftigelse og sociale ydelser anvender til overvågning af udstedelsen af arbejdstilladelser og arbejdsformidlingerne. Derudover modtager de tyrkiske myndigheder støtte med henblik på at fremme kapaciteten til at vurdere behovet for færdigheder i udvalgte provinser med mange flygtninge og fremme aktiviteter for jobskabelse og iværksætteri. Gennem EU's regionale trustfond som reaktion på den syriske krise dækker forskellige projekter nøgleområder som sprogundervisning i tyrkisk for voksne, certificering af færdigheder og erhvervsvejledning, jobmatchning, støtte til SMV'er, iværksætteri og jobskabelse mm. Lokale centre, som modtager midler fra faciliteten, tilbyder også en lang række tjenester såsom kurser, informations- og henvisningstjenester og kulturelle og netværksfremmende begivenheder, som skal gøre både flygtninge og værtssamfund bedre rustet og selvkørende. Derudover blev der i januar 2019 afholdt en konference om, hvordan man kan forestille sig et mere kønssensitivt flygtningeberedskab i Tyrkiet i forbindelse med et igangværende FN-projekt om kvinder, som har til formål at forbedre og styrke syriske kvinders og pigers modstandsdygtighed og skabe social samhørighed med deres værtssamfund i Tyrkiet. Kønsaspekter i projekter under faciliteten

Køn er en vigtig overvejelse i programmeringen af projekter under faciliteten for flygtninge i Tyrkiet. Interventioner under faciliteten har til formål at fremme lige muligheder for mænd og kvinder og drenge og piger, når det er muligt. Der indsamles data opdelt efter køn til overvågning heraf, og der er udviklet specifikke målrettede tiltag på dette område. Der er gjort en indsats for at afstemme tiltag under faciliteten med tematiske mål under kønshandlingsplanen 2016-2020. Disse omfatter bekæmpelsen af vold mod kvinder og piger, lige adgang for piger og kvinder til uddannelse og erhvervsuddannelse af høj kvalitet og uden forskelsbehandling samt støtte til kvindeorganisationer og civilsamfundsorganisationer, der arbejder for ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinder og piger. Faciliteten arbejder sammen med gennemførelsespartnere med solide erfaringer på dette områder, herunder De Forenede Nationers Børnefond (UNICEF), FN's agentur for kvinder (UN Women), og Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO). UNICEF tilbyder f.eks. grundlæggende sociale tjenester til børn, særligt til piger og kvinder og deres familier, med en tilgang, som giver en mere holistisk forståelse af kønnenes roller i familien og samfundet. Styring af migrationsstrømme Faciliteten har dækket de udgifter, der har været i forbindelse med forvaltningen af tilbagesendelse (transport og logi) af 212 syrere og 1 076 personer af anden nationalitet samt det logistiske udstyr og arbejde på faciliteter for 750 personer. Fra august 2017 til udgangen af september 2018 modtog 119 173 migranter bistand, som var finansieret af faciliteten. EU-støtte under faciliteten har også bidraget til at øge den tyrkiske kystvagts kapacitet til at foretage eftersøgnings- og redningsaktioner. Der er leveret seks redningsbåde i 2018, og 1 081 ansatte i den tyrkiske kystvagt har modtaget uddannelse i humanitære standarder. Begge projekter blev finansieret under facilitetens første tranche. Der er ikke planlagt nogen specifik budgettildeling på dette område under anden tranche. 6.Overvågning og evaluering Facilitetens overvågnings- og evalueringssystem var udformet til at blive iværksat gradvist. Resultatramme Facilitetens resultatramme afspejler facilitetens interventionslogik. Den hviler på facilitetens strategiske ramme samt de programmerede tiltag og deres logiske rammer. Resultatrammen blev udviklet mellem august 2016 og marts 2017 i samråd med centrale interessenter, herunder facilitetens styringsudvalg, relevante tyrkiske myndigheder og Kommissionens tjenestegrene. Et endeligt udkast blev fremlagt for styringsudvalget i marts 2017. På baggrund af resultaterne af pilotovervågningsfasen og den endelige indgåelse af kontrakter blev resultatrammen i 2018 finjusteret yderligere i samråd med de operationelle interessenter, og der blev fremlagt en ajourført udgave på et møde i facilitetens styringsudvalg i november 2018. Overvågning og rapportering på facilitetsniveau Overvågning på facilitetsniveau blev iværksat i foråret 2017. Som følge af deres forpligtelse under hver kontrakt genererer gennemførelsespartnerne overvågningsdata på foranstaltningsniveau. Den første anmodning om overvågningsdata blev fremsat i maj 2017 og blev efterfulgt af tre pilotovervågnings- og rapporteringscyklusser, der blev iværksat i 2017. På det 11. møde i styringsudvalget blev der fremlagt en rapport om facilitetens resultater indtil 30. juni 2018. De første dataindsamlingscyklusser var udformet som en pilotfase for outputindikatorer i resultatrammen. De har medvirket til at gøre gennemførelsespartnerne bekendt med facilitetens overvågnings- og rapporteringskrav og at undersøge gennemførligheden af de foreslåede indikatorer. Det er vigtigt at bemærke, at der blev indgået kontrakter for en betydelig del af facilitetens portefølje af projekter mod udgangen af 2017, og at gennemførelsen af disse tiltag først startede i 2018. Gennemførelsespartnerne indrapporterer data, som er relevante for facilitetens resultatrammeindikatorer, til de ordregivende myndigheder, dvs. EU-delegationen i Tyrkiet, EU's regionale trustfond som reaktion på den syriske krise (EUTF) og Kommissionen ved hjælp af en fælles overvågningsskabelon. Datakonsolideringsprocessen understøttes teknisk af et internt it-værktøj (facilitetens overvågningsplatform), som muliggør automatisk aggregering, analyse og visualisering af data. Der foretages i øjeblikket endelig en test af platformen. De ordregivende myndigheder og facilitetens sekretariat ønsker at standardisere dataindsamlingsprocesserne. Det er ligeledes problematisk at vurdere niveauet af specifikke resultaters tilknytning til facilitetens tiltag på grund af omfanget og mangfoldigheden af interventionerne og de mange interessenter. Kort sagt er det fortsat en udfordring at måle opfyldelsesgraden af facilitetens specifikke resultater. Teknisk bistand til overvågning Der blev i maj 2017 vedtaget en kommissionsafgørelse om en støtteforanstaltning til overvågning, evaluering og revision af samt kommunikation om faciliteten for flygtninge i Tyrkiet. Dette muliggjorde indkøb af teknisk bistand til støtte for overvågning og rapportering af facilitetens resultatramme og særlige finansierede interventioner. Kontrakten om teknisk bistand til overvågning blev underskrevet i januar 2018 og er fuldt gennemført. Tildelingen har to særskilte dele. Den første del består af støtte til overvågning på facilitetsniveau. Denne omfatter en periodisk tilpasning af resultatrammen, revision af reference- og målværdier og metoder til beregning af risikoindikatorer og relaterede retningslinjer. Det tekniske bistandsteam er også ansvarlig for støtte til facilitetens sekretariat med henblik på analyse i første led af overvågningsdata indsamlet kvartalsvis via facilitetens overvågningsplatform og udarbejdelse af facilitetens overvågningsrapporter. Den anden del af tildelingen består af støtte til EU-delegationen i dens forpligtelser til at overvåge tiltag/kontrakter, der er finansieret af faciliteten, herunder verificering af data gennem kontrol på stedet af kontrakter under direkte forvaltning. På grund af størrelsen på visse af facilitetens interventioner og aktiviteternes geografiske spredning er det nødvendigt at støtte delegationen i forbindelse med kontrol på stedet. Ved udgangen af december 2018 var der gennemført 50 overvågningsmissioner: 16 af disse blev gennemført i 2017 (heraf 2 resultatorienterede overvågnings- (ROM) missioner) og 34 blev gennemført i 2018 (heraf 3 ROM og 8 af det tekniske bistandsteam). Mere end 35 % af overvågningsmissionerne var rettet mod de direkte tilskud til Tyrkiets undervisnings- og sundhedsministerier. Kommissionen foretog overvågning af alle tiltag finansieret under de humanitære gennemførelsesplaner, navnlig Kommissionens personale i Tyrkiet og Kommissionens regionale kontor i Amman. I november 2018 var der blevet gennemført 148 overvågningsmissioner på projektniveau. Ud over indikatorerne i resultatrammen, under hvilken partnerne rapporterer, rapporteres der desuden regelmæssigt om beskyttelsesindikatorer, hvilket også afspejles i overvågningsplatformen for overvågning på facilitetsniveau. Evaluering