1. Indledning

Den 21. juni 2013, efter offentliggørelsen af Kommissionens forårsprognose 2013 og Kommissionens vurderinger af medlemsstaternes stabilitets- og konvergensprogrammer, besluttede Rådet, at der var behov for en række foranstaltninger inden for rammerne af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (traktatens artikel 126) i Belgien, Spanien, Frankrig, Malta, Nederlandene, Portugal og Slovenien[1].

Rådet har navnlig gennemgået den eksisterende situation med uforholdsmæssigt store underskud i Spanien, Frankrig, Nederlandene, Portugal og Slovenien. Det fandt, at disse medlemsstater havde truffet virkningsfulde foranstaltninger i overensstemmelse med Rådets henstillinger efter traktatens artikel 126, stk. 7, og at uventede negative økonomiske forhold havde gjort sig gældende med store ugunstige virkninger for de offentlige finanser efter vedtagelsen af den oprindelige henstilling. Rådet har derfor (efter henstillinger fra Kommissionen) bestemt, at for disse medlemsstater er betingelserne i artikel 3, stk. 5, i forordning (EF) Nr. 1467/97 opfyldt for at vedtage nye henstillinger i henhold til traktatens artikel 126, stk. 7. Rådet forlængede de gældende frister for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud til 2014 for Nederlandene, til 2015 for Frankrig, Portugal og Slovenien og til 2016 for Spanien. Rådet fastsatte en frist til 1. oktober for disse lande til at tage virkningsfulde skridt og (med undtagelse af Portugal[2]) til at aflægge en detaljeret rapport om den strategi for konsolidering, der påtænkes iværksat for at nå disse mål i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4a, i Rådets forordning (EF) Nr. 1467/97[3].

På grundlag af en henstilling fra Kommissionen fastslog Rådet i henhold til traktatens artikel 126, stk. 8, at Belgien ikke havde truffet virkningsfulde foranstaltninger i overensstemmelse med Rådets henstilling af 2. december 2009 for at korrigere sit uforholdsmæssigt store underskud inden 2012, og besluttede i henhold til traktatens artikel 126, stk. 9, at pålægge Belgien at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i 2013. Belgien fik en frist til den 15. september til at forelægge rapporter om de foranstaltninger, der er truffet for at efterkomme denne afgørelse, jf. artikel 5, stk. 1, litra a), i Rådets forordning (EF) Nr. 1467/97.

Endelig besluttede Rådet (på forslag af Kommissionen) at indlede en ny procedure for korrektion af uforholdsmæssige store underskud over for Malta i henhold til traktatens artikel 126, stk. 6, og udstedte efter artikel 126, stk. 7, en henstilling til landet om at få bragt det uforholdsmæssigt store underskud til ophør senest i 2014. Rådet gav Malta en frist til den 1. oktober til at træffe virkningsfulde foranstaltninger og til i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4a, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 at aflægge rapport om den konsolideringsstrategi, der påtænkes iværksat for at nå målene.

2. Evaluering af de trufne foranstaltninger

I henhold til forordning (EF) nr. 1467/97 og den reviderede adfærdskodeks[4] bør en medlemsstat anses for at have truffet virkningsfulde foranstaltninger, hvis den har handlet i overensstemmelse med henstillingen efter artikel 126, stk. 7, i TEUF. I henhold til adfærdskodeksen bør der ved vurderingen af, om der er truffet virkningsfulde foranstaltninger, bl.a. tages hensyn til, om den berørte medlemsstat har realiseret de årlige budgetmål og opnået den underliggende forbedring af sin konjunkturkorrigerede saldo – fraregnet engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger – som var fastlagt i Rådets oprindelige henstilling. Hvis den konstaterede budgetsaldo viser sig at være lavere end anbefalet, eller hvis forbedringen af den konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, ikke svarer til tilpasningsmålet, bør der foretages en indgående analyse af årsagerne hertil. I tilfælde af en flerårig tilpasning fastsættes det i adfærdskodeksen, at vurderingen navnlig bør fokusere på de foranstaltninger, der allerede er bebudet eller truffet for at sikre passende fremskridt i retning af korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud inden for den af Rådet fastsatte frist.

Belgien, Spanien, Frankrig, Malta, Nederlandene og Slovenien har forelagt Kommissionen rapporter om, hvilke foranstaltninger der er truffet i overensstemmelse med Rådets henstillinger og afgørelse af 21. juni. Hvad angår Portugal, der er underlagt et makroøkonomisk tilpasningsprogram, finder indberetningen af landets budgetstrategi sted inden for rammerne af dette program, jf. artikel 10, stk. 2, i forordning (EU) Nr. 472/2013, der trådte i kraft den 30. maj 2013. Belgien, Spanien, Frankrig, Malta, Nederlandene og Slovenien har ligeledes fremsendt deres udkast til budgetplaner for det kommende år til Kommissionen og Eurogruppen, i overensstemmelse med forordning (EU) Nr. 473/2013[5].

Kommissionen har gennemgået de rapporter om virkningsfulde foranstaltninger, som medlemsstaterne har indsendt, og foretaget en evaluering af de trufne foranstaltninger på baggrund af Kommissionens efterårsprognose 2013, der blev offentliggjort den 5. november 2013. Hvad eurolandene Belgien, Spanien, Frankrig, Malta, Nederlandene og Slovenien angår, er denne vurdering er også afspejlet i Kommissionens udtalelse af 15. november 2013 om disse medlemsstaters udkast til budgetplaner[6]. De vigtigste konklusioner af denne evaluering findes i bilaget til denne meddelelse.

3. Eurolande med et makroøkonomisk tilpasningsprogram

Siden forordning (EU) Nr. 472/2013 om skærpelse af den økonomiske og budgetmæssige overvågning af medlemsstater i euroområdet, der er i eller trues af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet, trådte i kraft den 30. maj 2013, har overvågningen af, om de eurolande, der skal gennemføre et makroøkonomisk tilpasningsprogram, opfylder henstillingerne til dem i forbindelse med proceduren for korrektion af uforholdsmæssigt store underskud — hvori indgår de årlige budgetmål i det makroøkonomiske tilpasningsprogram i henhold til samme forordnings artikel 10, stk. 1, litra b), — fundet sted inden for rammerne af den regelmæssige overvågning af programmet, der foregår efter forordningens artikel 7, stk. 4.

Ifølge bestemmelserne i denne artikel skal Kommissionen overvåge en medlemsstats fremskridt med gennemførelsen af landets makroøkonomiske tilpasningsprogram og underrette EFC om sådanne fremskridt hver tredje måned. I overensstemmelse med Kommissionens faste praksis fokuserer overvågningen af de fremskridt, som den berørte medlemsstat har opnået på budgetområdet, på, om de korrigerende foranstaltninger, der er aftalt med medlemsstaten, er blevet korrekt gennemført. Dokumentation for, at de foranstaltninger til opfyldelse af budgetmålene, der er beskrevet i programmet, virkningsfuldt er truffet, anses derfor for at være tilstrækkeligt til at konkludere, at den pågældende medlemsstat har truffet virkningsfulde foranstaltninger for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud i henhold til artikel 3 og 5 i forordning (EF) Nr. 1467/97.

Denne fremgangsmåde — der afløser den metode, der er beskrevet i adfærdskodeksen — tager hensyn til den specifikke karakter af den økonomiske og budgetmæssige disciplin, som gælder for medlemsstater med et makroøkonomisk tilpasningsprogram. Den tager navnlig også hensyn til det forhold, at det økonomiske scenarie og de foranstaltninger, der skal træffes, er aftalt og specificeret.

4. Konklusioner

Kommissionen har vurderet den budgetmæssige situation og navnlig de foranstaltninger, der er truffet i overensstemmelse med Rådets henstillinger (eller for Belgiens vedkommende pålæg i Rådets afgørelse). Kommissionen finder, at Belgien, Spanien, Frankrig, Malta, Nederlandene og Slovenien har truffet virkningsfulde foranstaltninger, og at der for disse medlemsstater ikke på nuværende tidspunkt er behov for yderligere skridt i proceduren for korrektion af uforholdsmæssigt store underskud. Nærmere oplysninger om Kommissionens evaluering findes i Kommissionens udtalelser om disse medlemsstaters udkast til budgetplaner. Endelig erindrer Kommissionen om, at for Portugals vedkommende blev den seneste gennemgang af programgennemførelsen afsluttet den 3. oktober 2013 med et positivt udfald.

Kommissionen vil fortsat nøje overvåge budgetudviklingen i overensstemmelse med traktaten og stabilitets- og vækstpagten.

[1] Alle dokumenter i relation til proceduren i forbindelse med et uforholdsmæssigt stort underskud i en medlemsstat findes på:

http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/corrective_arm/index_en.htm

Det bemærkes, at Rådet den 21. juni vedtog nye henstillinger efter artikel 126, stk. 7, til Polen. De polske myndigheder fremsendte en rapport til Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet i overensstemmelse med denne henstilling. Efter vurderingen af denne rapport fremsatte Kommissionen en henstilling med henblik på Rådets afgørelse i henhold til artikel 126, stk. 8, der også blev vedtaget den 15. november 2013.

[2] Portugal vil rapportere herom i forbindelse med sit makroøkonomiske tilpasningsprogram. Efter artikel 10, stk. 2, i forordning (EU) Nr. 472/2013, er Portugal fritaget for en separat rapportering i forbindelse med proceduren for uforholdsmæssigt store underskud.

[3] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6

[4] "Specifikationer om gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form”, findes på http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/index_en.htm .

[5] Polen (som ikke er en medlemsstat i euroområdet) og Portugal (der er underlagt et makroøkonomisk tilpasningsprogram) er ikke forpligtede til at fremlægge et udkast til budgetplan.

[6] Den analyse, Kommissionens tjenestegrene har foretaget, og som ligger til grund for denne evaluering, offentliggøres i arbejdsdokumenter, der ledsager Kommissionens udtalelse.

Bilag: Evaluering af de foranstaltninger, der er truffet i de enkelte lande 1. Belgien

Den samlede budgetsaldo i udkastet til budgetplan i 2013 ligger under referenceværdien på 3 % af BNP. Ifølge Kommissionens efterårsprognose 2013 ventes det samlede underskud nu at komme til at ligge en smule over det mål på 2,7 % af BNP, der er fastsat i Rådets afgørelse af 21. juni 2013. På tidspunktet for Rådets vedtagelse af denne afgørelse blev den finanspolitiske indsats i 2013 anslået til ¾ % af BNP. Siden denne afgørelse er der både på det føderale og det subføderale niveau truffet yderligere foranstaltninger for at holde budgetterne på rette spor. Den finanspolitiske indsats anslås for øjeblikket til 0,8 % af BNP. Når der korrigeres for nedjusteringen af den potentielle vækst siden Rådets afgørelse samt for indtægtsnedgange i forhold til det overslag, der lå til grund for Rådets afgørelse, anslås den justerede strukturelle forbedring imidlertid til 1 % af BNP, i overensstemmelse med den indsats på 1 % af BNP, som Rådet krævede. Derfor kan Belgien anses for at have truffet virkningsfulde foranstaltninger i overensstemmelse med Rådets afgørelse af 21. juni 2013. Denne konklusion støttes af en bottom-up vurdering, hvor den yderligere finanspolitiske indsats, der er behov for i 2013, vurderes på grundlag af de diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden og den udgiftsudvikling, der er under regeringens kontrol[1], i tiden mellem det basisscenarie, der lå til grund for Rådets afgørelse, og Kommissionens efterårsprognose, idet vurderingen viser, at Belgien har truffet yderligere foranstaltninger i 2013, der tilsammen svarer til over ¼ % af BNP, hvilket er i overensstemmelse med, hvad der anses for nødvendigt for at nå det strukturmål, der er fastsat i Rådets afgørelse.

2. Spanien

Ifølge Kommissionens efterårsprognose 2013 forventes det samlede underskud at falde til 6,8 % af BNP i 2013 (6,5 % uden omkostningerne til rekapitalisering af bankerne inden for rammerne af programmet for finanssektoren), hvilket ligger over målet i Rådets henstilling af 21. juni 2013, og at falde yderligere til 5,9 % af BNP i 2014, hvilket er en smule mere end målet i Rådets henstilling. Den respektive forbedring af den strukturelle saldo, korrigeret for ændringer i den potentielle outputvækst og uventede ekstraordinære indtægtsforøgelser/indtægtsnedgange, når ikke op på den forbedring, som Rådet henstillede til, især for 2014. En bottom-up vurdering, hvor den yderligere finanspolitiske indsats, der er behov for i 2013, vurderes på grundlag af de diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden og den udgiftsudvikling, som er under regeringens kontrol, i tiden mellem det basisscenarie, der lå til grund for Rådets henstilling, og Kommissionens efterårsprognose, viser, at der ikke er truffet nogen yderligere nettokonsolideringsforanstaltninger i 2013 i overensstemmelse med, hvad der blev anset for nødvendigt for at nå det strukturmål, der er fastsat i Rådets henstilling. For 2014 skønnes den finanspolitiske indsats ifølge bottom-up vurderingen at ligge på omkring 1 ¾ % af BNP, hvilket er lidt mindre, end hvad der blev anset for nødvendigt for at nå de strukturelle mål i henstillingen. Så mens det i 2013 ser det ud til, at Spanien vil overholde Rådets henstilling i proceduren i forbindelse med det uforholdsmæssigt store underskud, forudsat at risiciene for budgetmålene ryddes af vejen, tyder vurderingen for 2014 på, at der er risiko for manglende overholdelse.

For 2015 og 2016 har Spanien endnu ikke angivet tilstrækkelige konkrete foranstaltninger til at bringe det samlede offentlige underskud i overensstemmelse med målene i Rådets henstilling. I 2015 vil det potentielle udløb af midlertidige foranstaltninger, der er truffet i tidligere år, øge kløften i forhold til målene i henstillingen. Budgettilpasningerne i 2015 og 2016 ligger imidlertid langt under, hvad der blev anbefalet i den reviderede henstilling.

3. Frankrig

Ifølge Kommissionens prognose ventes det nominelle underskud at blive større end anbefalet i både 2013 og 2014. De ændringer i den strukturelle saldo, der ligger til grund for de fremskrevne samlede tal, anslås til henholdsvis 0,9 % og 0,7 % af BNP. Men når der korrigeres for revisionerne af skønnene over den potentielle BNP-vækst og et fald i skatteindtægter i forhold til fremskrivningerne på tidspunktet for Rådets henstilling, bliver den strukturelle indsats på 1,3 % og 0,8 % af BNP. Hvad angår gennemførelsen af 2013-budgettet, tyder de seneste data på betydeligt lavere indtægter i forhold til forårsprognosen. Det kan skyldes, at den økonomiske aktivitet giver lavere skatteindtægter, men også, at de diskretionære foranstaltninger ikke har så store budgetvirkninger som oprindeligt anslået. Der er imidlertid hidtil ikke foretaget nogen større revisioner af disse foranstaltningers forventede budgetmæssige virkninger, da det ifølge myndighederne ikke ville være berettiget, før tallene for hele 2013 foreligger. I denne forbindelse forudses der i Kommissionens prognose en mindre nedgang i forhold til de officielle skøn, men det kan ikke udelukkes, at udfaldet vil blive endnu værre. Den korrigerede strukturelle indsats for 2014 ser også ud til lige akkurat at stemme overens med Rådets henstilling. Men sammensætningen af den finanspolitiske stramning, der blev lagt til grund i Kommissionens prognose, hænger ikke helt sammen med, hvad der skitseres i udkastet til budgetplan. Udkastet til budgetplan tager sigte på udgiftsnedskæringer, der tegner sig for 80 % af den samlede justering (målt ved forbedringen i den strukturelle saldo), mens det i Kommissionens prognose forventes, at besparelser vil udgøre mindre det halve, navnlig på grund af forventede udgiftsoverskridelser og en forskellig behandling af enkeltstående foranstaltninger på indtægtssiden. En bottom-up vurdering viser, at de samlede virkninger af de foranstaltninger, der er gennemført i 2013, er noget lavere end de 1 ½ % af BNP, som er fastlagt i Rådets henstilling. For 2014 kommer den finanspolitiske indsats ifølge "bottom-up" analysen ikke op på det niveau på "over 1 % af BNP", der skønnes nødvendigt for at nå de strukturmål, der er fastlagt i henstillingen, hvilket er endnu en indikation på den usikkerhed, der hersker omkring de finanspolitiske udsigter. For 2015 forventes underskuddet ifølge udkastet til budgetplan at blive på 2,8 % af BNP, hvilket stemmer overens med Rådets henstilling. Ifølge Kommissionens prognose kommer det imidlertid op på 3,7 % af BNP på basis af den sædvanlige antagelse om uændret politik, hvilket indebærer, at der er behov for betydeligt flere foranstaltninger end dem, der allerede er angivet, for at sikre, at målet for 2015 nås. Som helhed, og skønt der er usikkerhed i både opad- og nedadgående retning om de forventede budgetresultater og dermed om den underliggende forbedring af den strukturelle saldo, kan Frankrig anses for at have truffet virkningsfulde foranstaltninger i overensstemmelse med Rådets henstilling af 21. juni 2013.

4. Μalta

For 2013 stemmer det samlede underskud ifølge Kommissionens efterårsprognose 2013 overens med målet i Rådets henstilling i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Den finanspolitiske indsats ligger imidlertid på 0,3 % af BNP. Når der korrigeres for den nedjustering af den potentielle outputvækst, der er foretaget siden Rådets henstilling, og virkningerne af den økonomiske væksts sammensætning på indtægterne, ligger den justerede ændring i den strukturelle saldo (0,5 % af BNP) lidt under den anbefalede årlige strukturelle indsats (0,7 % af BNP). Så selv om Malta kan anses for hidtil at have overholdt Rådets henstilling af 21. juni 2013, er der risiko for, at korrektionen af underskuddet måske ikke vil blive opnået, fordi der tilsyneladende ikke gøres nok for at opnå den. Situationen skal tages op til fornyet vurdering i forhold til de data, der indberettes i foråret 2014. I modsætning hertil må det i afventning af vurderingen af det kommende budget for 2014 konkluderes, at henstillingens krav for 2014 ikke er opfyldt, hverken nominelt eller strukturelt, eftersom underskuddet ifølge Kommissionens prognose fortsat ligger over målet på 2,7 % af BNP, og den justerede strukturelle saldo (0,34 % af BNP) ligger under den anbefalede årlige finanspolitiske indsats (0,7 % af BNP) i 2014. I det fremskrevne underskud for 2014 (3,4 % af BNP mod det anbefalede 2,7 % af BNP) er ikke indregnet konsolideringsforanstaltningerne i 2014-budgettet, som der ikke forelå tal for på skæringsdatoen. Det bemærkes, at de foranstaltninger, der indgår i udkastet til budgetplan, umiddelbart betragtet må antages at reducere det fremskrevne underskud med 0,2 % af BNP. Dette vil stadigvæk ikke være tilstrækkelig til at opfylde kravene i Rådets henstilling.

5. Nederlandene

For 2013 forventes det samlede underskud at blive lavere end de 3,6 % af BNP, der er fastsat som målet i Rådets henstilling i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. For 2013, er kravene i henstillingen opfyldt med hensyn til målene for såvel det samlede underskud som den strukturelle saldo, og der er truffet virkningsfulde foranstaltninger i overensstemmelse med Rådets henstilling af 21. juni 2013. For 2014 forventes det samlede underskud ifølge fremskrivningerne fortsat at ligge over det anbefalede nominelle mål på 2,8 % af BNP. På grundlag af efterårsprognosen 2013 vil ændringen i den strukturelle saldo korrigeret for ændringer i den potentielle vækst og uforudsete indtægtsnedgange udgøre 0,5 % af BNP, hvilket er under den anbefalede indsats på ca. 0,7 % af BNP i Rådets henstilling. En bottom-up vurdering, hvor den yderligere finanspolitiske indsats, der er behov for i 2014, vurderes på grundlag af de yderligere foranstaltninger på indtægtssiden og den udgiftsudvikling, som er under regeringens kontrol, i tiden mellem det basisscenarie, der lå til grund for Rådets henstilling, og Kommissionens efterårsprognose, viser, at Nederlandene har truffet yderligere foranstaltninger i 2014 svarende til 1 % af BNP, hvilket er i overensstemmelse med, hvad der blev anset for nødvendigt for at nå det strukturmål, der er fastsat i Rådets henstilling.

6. Slovenien

Målene for det samlede underskud i udkastet til budgetplan på henholdsvis 5,6 % og 6,7 % af BNP i 2013 og 2014 ligger over de mål for det samlede underskud på 4,9 % og 3,3 % af BNP i de to år, der er fastlagt i Rådets henstilling. I Kommissionens efterårsprognose 2013 forventes underskuddene også at ligge over de mål, som Rådet anbefalede i juni 2013. Ifølge Kommissionens efterårsprognose 2013 ventes ændringen i den strukturelle saldo at ligge på ‑0,1 % og 0,7 % af BNP i 2013 og 2014. Når der korrigeres for indtægtsnedgange og revisioner af beregningerne af den potentielle vækst anslås den korrigerede strukturelle forbedring til 0,6 % af BNP i både 2013 og 2014. Det er lidt under den årlige strukturelle indsats på 0,7 % af BNP, der blev anbefalet for 2013, men lige over den indsats på 0,5 % af BNP, der anbefales for 2014. En bottom-up vurdering, hvor den yderligere finanspolitiske indsats, der er behov for i 2013, vurderes på grundlag af de diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden og den udgiftsudvikling, som er under regeringens kontrol, i tiden mellem det basisscenarie, der lå til grund for Rådets henstilling, og Kommissionens efterårsprognose 2013, viser, at den samlede finanspolitiske indsats for 2013 udgør ca. 1,1 % af BNP, dvs. lige over det mål for yderligere konsolideringsforanstaltninger på 1 % af BNP, der var fastlagt i henstillingen fra juni 2013 som forudsætning for at nå strukturmålet for 2013. For 2014 vurderes de samlede virkninger af de konsolideringsforanstaltninger, der er truffet siden henstillingen fra juni 2013, ifølge bottom-up analysen til ca. 1,4 % af BNP. Det ligger lidt under de yderligere konsolideringsforanstaltninger svarende til 1 ½ % af BNP, som ifølge henstillingen fra juni 2013 er nødvendige for at nå strukturmålet for 2014. På denne baggrund og på basis af de aktuelle oplysninger ser det ud til, at Slovenien har truffet virkningsfulde foranstaltninger i 2013 og er på rette spor til at kunne opnå den anbefalede strukturelle forbedring i 2014, men uden nogen margen.

[1] Hvilket bl.a. ikke omfatter arbejdsløshedsunderstøttelsesudgifter, som beror på udviklingen i antallet af arbejdsløse, og ændringer i renteudgifter på grund af rente- og valutakursændringer.