DA    DA  
 EUROPA-
KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 13.5.2015  
COM(2015) 276 final 
  
Henstilling med henblik på 
RÅDETS HENSTILLING 
om Sveriges nationale reformprogram for 2015 
 
og med Rådets udtalelse om Sveri ges konvergensprogram for 2015 
 
 
DA 2   DA  
 
Henstilling med henblik på 
RÅDETS HENSTILLING 
om Sveriges nationale reformprogram for 2015 
 
og med Rådets udtalelse om Sv eriges konvergensprogram for 2015 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION, 
som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 
2, og artikel 148, stk. 4, 
som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af 
overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske 
politikker1, særlig artikel 9, stk. 2, 
som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 
16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer2, særlig 
artikel 6, stk. 1, 
som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen3, 
som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet4, 
som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd, som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget, som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, 
som henviser til udtalelse fra Udva lget for Social Beskyttelse, 
som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og som tager følgende i betragtning: (1) Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny 
strategi for beskæftigelse og vækst, Eur opa 2020, baseret på en øget samordning af 
de økonomiske politikker. Strategien fokuser er på de nøgleområder, hvor der skal 
gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. 
(2) På grundlag af Kommissionens forslag vedt og Rådet den 13. juli  2010 en henstilling 
om de overordnede retningslinjer for me dlemsstaternes og Unionens økonomiske 
politikker (2010-2014), og den 21. oktober 2 010 vedtog Rådet en afgørelse om 
retningslinjer for medlemsstaternes besk æftigelsespolitikker. Disse udgør tilsammen 
                                                
 
1 EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. 
2 EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25. 
3 COM(2015) 276. 
4 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068 og P8_TA(2015)0069. 
 
DA 3   DA de "integrerede retningslinjer", som medlemsstaterne blev opfordret til at tage i 
betragtning i deres nationale økonomiske  politik og beskæftigelsespolitik. 
(3) Den 8. juli 2014 vedtog Rådet en henstilli ng om Sveriges nationale reformprogram 
for 2014 og afgav sin udtalelse om Sver iges opdaterede konvergensprogram for 
2014. 
(4) Den 28. november 2014 vedtog Kommissione n den årlige vækstundersøgelse5, som 
markerede starten på det europæiske se mester om samordning af de økonomiske 
politikker for 2015. Samme dag vedtog Komm issionen på grundlag af forordning 
(EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen6, hvori Sverige blev udpeget 
som en af de medlemsstater, for hvilk e der skulle gennemføres en dybdegående 
undersøgelse. 
(5) Den 18. december tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne om at sætte skub i 
investeringer, fremskynde strukturre former og forfølge en ansvarlig 
vækstfremmende finanspolitisk konsolidering. 
(6) Den 26. februar 2015 offentliggj orde Kommissionen sin la nderapport om Sverige for 
20157. Den analyserede Sveriges fremskridt med hensyn til gennem førelsen af de 
landespecifikke henstillinger, der blev  vedtaget den 8. juli 2014. Landerapporten 
omfatter også resultaterne af den dybdegående undersøgelse, jf. artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. Kommissione n konkluderer på grundlag  af sin analyse, at 
Sverige har makroøkonomiske ubalancer, der kr æver politiske tiltag og overvågning. 
Særligt er husholdningernes gæ ld stadig meget høj og stiger fortsat som følge af de 
stigende boligpriser, vedvarende lave re nter, stærke skatteincitamenter og det 
begrænsede boligudbud. Opmærksomhed en bør fortsat rettes mod de 
makroøkonomiske udviklinger, der er relateret til den private gæld. 
(7) Den 23. april 2015 afleverede Sverige sit nationale reformprogram for 2015 og den 
24. april 2015 sit konvergensprogram for 2015.  For at tage hensyn til de indbyrdes 
sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. 
(8) Sverige er i øjeblikket underlagt den fore byggende del af stabilitets- og vækstpagten. 
Ifølge konvergensprogrammet for 2015 fo rventer regeringen, at det samlede 
underskud gradvist vil forbedres til 1,4 % af  BNP i 2015 og vil være i balance i 2018, 
og at den mellemfristede målsætning, dvs. et  strukturelt underskud på 1 % af BNP, 
vil være opfyldt i hele programperioden. Den offentlige gældskvote ventes at nå sit højeste i 2015 med 44,2 % for derefter gr advist at falde til ca. 40,0 % i 2018. Det 
makroøkonomiske scenarie, der ligger til gr und for budgetfremskrivningerne, er 
realistisk. Der vil dog være behov for yder ligere specificering af  foranstaltningerne 
til at understøtte de forventede budgetmål fra 2016 og frem. Ifølge Kommissionens forårsprognose fra 2015 vil den strukture lle saldo opfylde den mellemfristede 
målsætning på -1 % i 2015 og forbedres ti l -0,9 % af BNP i 2016. På grundlag af 
vurderingen af konvergensprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens 
forårsprognose fra 2015 er Rå det af den opfattels e, at Sverige ventes at være i 
overensstemmelse med bestemmelserne med stabilitets- og vækstpagten. 
(9) I modsætning til mange andre medlemsstater er der ikke sket noge n større korrektion 
af boligpriserne i Sverige, og de er derfor  steget støt siden midten af 2013. Ifølge 
                                                
 
5 COM(2014) 902. 
6 COM(2014)904. 
7 SWD(2015) 46 final. 
 
DA 4   DA Kommissionens dybdegående unde rsøgelse lader det til, at  de svenske boligpriser 
ligger over boligernes grundlæggende værd ier. Det skyldes til dels gunstige 
grundlæggende økonomiske forhold såsom højer e disponible indkomster, lave renter 
og en stærk befolkningsudvik ling. I landerapporten peges de r dog på, at de stigende 
boligpriser både skyldes faktorer på efterspørgsels- og udbudssiden. På 
efterspørgselssiden har lånefo rholdene navnlig virket som incitament. Samtidig er 
det svenske skattesystem, som indeholder et af  de største skatteinci tamenter til at eje 
fast ejendom i Unionen, med til at skubbe pris erne i vejret. Det har fået gælden i de 
svenske husholdninger til at stige, og den er  nu højere og stiger hur tigere end i resten 
af EU. Selv om husholdningerne har store aktiver, og de disponible indkomster er 
steget i de seneste år, er sektoren i dag mere sårbar end tidligere, og den høje 
husholdningsgæld udgør en risiko for den makroøkonomiske stabilite t. Der bør rettes 
op på indkomstbeskatningens gældsfremmende  virkninger ved grad vist at nedsætte 
rentefradragene i forbindelse med realkr editlån eller ved at  øge de løbende 
ejendomsskatter. Der skal også gøres noget for at fremskynde amortiseringen af realkreditlån, så væksten i hus holdningsgælden kan bremses. 
(10) På udbudssiden fører strukturelle skævhede r til boligmangel og bidrager til stigende 
boligpriser. Det lægger en dæmper på arbejdsmobiliteten og skaber sociale udfordringer for de udsatte grupper. Udbuddet begrænses af den ineffektive 
udnyttelse af boligmassen og af manglende investeringer i nyt byggeri. Navnlig bør 
kommunerne i højere grad tils kyndes til aktivt at støtte investeri nger i nyt byggeri og 
til at imødekomme de udsatte gruppers boligbehov. Der er behov for at fremme 
konkurrencen i byggebranchen, hvilket kræver gennemsigtige offentlige udbudsprocedurer. Planlægnings- og appelpro cedurerne er langvarige og komplekse 
og bør strømlines. Stivhederne på lejemarked et, som ikke synes at udfylde sin rolle 
med hensyn til at lette prispresse t på boligmarkedet eller understøtte 
mobilitetsbehovene, skyldes hovedsageligt den stramme huslejekontrol. Der bør 
løsnes op for disse stivheder ved gradvist at gennemføre en reform af reglerne for 
lejefastsættelse. Det bør skabe et mere va rieret huslejeniveau - som vil medføre en 
bedre udnyttelse af boligmassen - og større af talefrihed mellem de n enkelte lejer og 
udlejer. 
(11) Regeringen arbejder på at forbedre skolegangs resultaterne, efter at de i de seneste ti 
år er forværret markant, hvilket er en af årsagerne til en relativt høj ungdomsarbejdsløshed. Den arbe jder også på at lette ove rgangen fra uddannelse til 
arbejdsmarked og at øge arbejdsmarkeds integrationen for lavtuddannede unge og 
personer med indvandrerbaggrund. Fremskridt ene på området skal overvåges. 
(12) Som led i det europæiske semester ha r Kommissionen gennemført en omfattende 
analyse af Sveriges økonomiske politik, so m blev offentliggjort i landerapporten for 
2015. Den har også vurderet konvergensprogra mmet og det nationale reformprogram 
samt de foranstaltninger, som Sverige har truffet som opfølgning på de henstillinger, 
der blev rettet til landet de  foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn 
til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Sverige, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at st yrke den samlede økonomiske styring i Den 
Europæiske Union ved på EU-plan at  give input til kommende nationale 
beslutninger. Henstillingerne som led i det europæiske semester er afspejlet i henstilling 1 nedenfor. 
 
DA 5   DA (13) På baggrund af denne vurdering har Råde t gennemgået Sveriges konvergensprogram 
og har den holdning8, at Sverige overholder stabilitets- og vækstpagten. 
(14) På baggrund af Kommissionens dybdegåe nde undersøgelse og denne vurdering har 
Rådet gennemgået det nationale reformprogram og konvergensprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i fo rordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles i 
henstilling 1 nedenfor, 
HENSTILLER, at Sverige i 2015 og 2016 træffe r foranstaltninger med henblik på at: 
1. Sætte ind over for stigningen i hus holdningsgælden ved at tilpasse 
skatteincitamenterne, navnlig ved gradvist at nedsætte rentefradragene i forbindelse 
med realkreditlån eller øge de løbende  ejendomsskatter og ved at fremskynde 
amortiseringen af realkreditlån. Afhjælpe  den strukturelle boligmangel, fremme 
konkurrencen i byggebranchen, strømline plan lægnings- og appelp rocedurerne inden 
for byggeri og revidere reglerne  for huslejefastsættelse med henblik på at åbne op for 
et mere markedsbaseret huslejeniveau. 
Udfærdiget i Bruxelles, den […]. 
 På Rådets vegne 
 Formand 
                                                
 
8 I henhold til artikel 9, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.