Indledning

Opfordringen til at handle med hensyn til havforvaltning har opnået internationalt momentum, især på 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling. International havforvaltning hænger sammen med tre politiske områder i EU: bæredygtig udvikling, vækst og beskæftigelse samt EU’s rolle som global aktør. For Europa er betydningen af den maritime økonomi og internationale konkurrenceevne lige så relevant i denne sammenhæng som den stadig mere bekymrende tilstand af verdens have og menneskelige aktiviteters påvirkning af dem. Vellykket forvaltning er en udfordring i begge tilfælde. Den skal håndteres på internationalt plan, og ved at EU og medlemsstaterne står stærkere, når de handler sammen.

Karmenu Vella, Kommissær med ansvar for miljø, maritime anliggender og fiskeri, har prioriteret dette emne i overensstemmelse med sit mandat fra formand Juncker (»for at deltage i udformningen af international havforvaltning i FN, i andre multilaterale fora og bilateralt med centrale internationale partnere«).

Høringsprocessen beskrevet herunder blev iværksat for at udarbejde et initiativ om international havforvaltning, der foreslår de første skridt til at løse ovennævnte udfordringer. Processen bestod af en formel høring og en »lytterunde«, som kommissæren deltog i personligt for at udveksle synspunkter om emnet med interessenter.

1.HØRING

Kommissionen iværksatte en offentlig høring om international havforvaltning den 4. juni 2015. Den henvendte sig til alle private og offentlige interessenter samt internationale statslige og ikke-statslige organisationer. Formålet med den var at samle input om, hvordan EU kan bidrage til at forbedre den internationale forvaltning af oceaner og have. Høringsperioden udløb den 15. oktober 2015. Teksten i høringsrapporten er vedlagt.

Formålet med høringen af interessenterne var at høre alle deres synspunkter om effektiviteten af den nuværende havforvaltningsramme, om eventuelle lakuner, samt hvordan begge dele kan forbedres på internationalt og regionalt plan.

Der indkom i alt 154 bidrag. Respondenterne omfattede regeringer, offentlige organer, repræsentanter for erhvervslivet, foreninger, ngo’er, akademikere og borgere.

Ud over høringen gennemførte kommissær Karmenu Vella en »lytterunde« for at indsamle interessenternes og de internationale partneres synspunkter på højeste politiske niveau og drøfte mulige løsninger.

2.PROFIL AF RESPONDENTERNE

Som det fremgår af diagrammet nedenfor var den største gruppe af respondenter offentlige myndigheder (26 %), efterfulgt af borgere (19 %), ngo’er (17 %) og virksomheder (17 %).

Figur 1: Svar efter interessenttype (%)

Der indkom bidrag fra repræsentanter fra 13 medlemsstater, Island, Norge, USA, Korea og internationale organisationer, herunder UN DOALOS, UNESCO og UNEP. Ca. 15 % kom fra interessenter, der kan betragtes som internationale eller fra lande uden for Europa.

3.LYTTERUNDE

Kommissær Karmenu Vella deltog i 27 arrangementer med partnere og interessenter for at drøfte international havforvaltning. Der blev afholdt en række almindelige møder på serviceniveau med de maritime interessenter og medlemsstaterne for at undersøge de emner, der kom frem i høringssvarene, yderligere.

Der fandt især specifikke drøftelser af international havforvaltning sted ved lanceringen af høringen og på havets dag i Europa 2016.

4.SAMMENFATNING AF SVAR OG BIDRAG

4.1. Havforvaltningsrammen