EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 14.10.2020 COM(2020) 652 final 2020/0300(COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om et generelt EU-miljøhandlingsprogram frem til 2030



BEGRUNDELSE 1BAGGRUND FOR FORSLAGET Den 4. december 2019 offentliggjorde Det Europæiske Miljøagentur (EEA) sin rapport om tilstanden af og fremtidsudsigterne for Europas miljø med titlen "The European Environment — state and outlook 2020" (SOER), og resultaterne heri er tankevækkende. De nuværende udfordringer med hensyn til miljø, klima og bæredygtighed er af hidtil uset omfang og kræver en øjeblikkelig og samordnet indsats og systemiske løsninger. Unionens miljøpolitik har de seneste årtier givet gode resultater, uden at EU's langsigtede konkurrenceevne er blevet påvirket, og de seneste år har regelværket i stigende grad været præget af en ambitiøs og langsigtet vision, målsætninger og politikker for strategiske rammer, hvilket har medført en effektiv reduktion af miljøbelastningen. Imidlertid medfører både tab af biodiversitet og nedbrydning af økosystemydelser, klimaændringer og virkningerne heraf samt en ikkebæredygtig brug af ressourcer, forurening og dermed forbundne risici for menneskers sundhed og trivsel, naturen, økosystemerne og økonomien et behov for en beslutsom yderligere indsats i EU og globalt. Den 11. december 2019 reagerede Europa-Kommissionen på disse udfordringer med vedtagelsen af den europæiske grønne pagt — en ambitiøs dagsorden for EU om at blive det første klimaneutrale kontinent inden 2050 og beskytte, bevare og forbedre EU's naturkapital og beskytte borgernes sundhed og velfærd mod miljømæssige risici og påvirkninger. På grundlag af en regenerativ vækstmodel, der giver mere tilbage til planeten, end der tages, skitseres de miljømæssige prioriteter for de kommende år og Unionens ambition om at omdanne sin økonomi til en bæredygtig fremtid, samtidig med at ingen lades i stikken. For at disse mål kan omsættes i praksis, udformes i pagten en række gennemgribende transformative politikker, og EU opfordres til at styrke sin lederposition på globalt plan vedrørende klima- og miljøspørgsmål. Efter den brede debat om meddelelsen "En ren planet for alle" forelagde EU i marts 2020 sin langsigtede strategi i henhold til Parisaftalen om FN's rammekonvention om klimaændringer, der forpligter EU til at blive en klimaneutral økonomi inden 2050. Kommissionen har foreslået at nedfælde denne målsætning i den europæiske klimalov. Europa-Kommissionen vedtog også en række nye strategiske initiativer, navnlig en ny handlingsplan for en cirkulær økonomi for et rent og konkurrencedygtigt Europa, en biodiversitetsstrategi for 2030 og en jord til bord-strategi. EU har også vedtaget en omfattende reaktion på coronaviruskrisen, som har voldsomme omkostninger for liv og levebrød og har ført til hidtil usete udfordringer for den politiske beslutningstagning, der forværres af en alvorlig økonomisk nedgang. I EU's genopretningsplan Next Generation EU, som Kommissionen foreslog den 27. maj 2020, og som blev godkendt på Det Europæiske Råds ekstraordinære møde i juli 2020, fremhæves statussen for den europæiske grønne pagt som Europas nye vækststrategi og dens rolle med hensyn til at opnå en bæredygtig og hurtig genopretning samt sikre forudsigelighed på lang sigt på vejen mod klimaneutralitet og i sidste ende en retfærdig og fair omstilling, som ikke lader nogen i stikken. Det 8. miljøhandlingsprogram vil med den langsigtede vision og de miljømæssige prioriterede mål, den deler med den grønne pagt, støtte EU's fælles engagement i en grøn genopretning. Miljøhandlingsprogrammerne har været ledetråden for udviklingen af EU's miljøpolitik siden begyndelsen af 1970'erne. Det syvende miljøhandlingsprogram løber frem til den 31. december 2020, og i henhold til artikel 4, stk. 3, skal Kommissionen, hvis det er relevant, forelægge et forslag til det ottende miljøhandlingsprogram i god tid med henblik på at undgå et mellemrum mellem det 7. og det 8. miljøhandlingsprogram. I forbindelse med den europæiske grønne pagt blev der bebudet et nyt miljøhandlingsprogram. Rådet, Europa-Parlamentet og Regionsudvalget har opfordret Kommissionen til senest i begyndelsen af 2020 at forelægge et forslag til et 8. miljøhandlingsprogram. 2RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET Dette forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et nyt overordnet EU-miljøhandlingsprogram frem til 2030 er baseret på artikel 192, stk. 3, i TEUF. For at sikre, at EU og dets medlemsstater tager ejerskab over dette program samt at de opfylder de prioriterede mål i programmet, fastsætter dette forslag til afgørelse en befordrende ramme til støtte for opfyldelsen af de prioriterede mål, og sikrer, at der regelmæssigt måles fremskridt i forhold til målene. Målene for dette forslag til afgørelse kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne alene. Eftersom miljø- og klimapolitik er et område, der har delt kompetence inden for EU og en decentraliseret politik, er et af målene med dette program at skabe et fælles ejerskab over målene for alle tre EU-institutioner og medlemsstaterne, som kan give politiske beslutningstagere og andre interessenter — herunder regioner og byer, virksomheder, arbejdsmarkedets parter, civilsamfundsorganisationer og individuelle borgere — en forudsigelig ramme og retningslinjer. 3RESULTATER AF EVALUERINGER OG HØRINGER AF INTERESSENTER Den 15. maj 2019 offentliggjorde Kommissionen en rapport om evalueringen af det 7. miljøhandlingsprogram. Forud for rapporten blev der gennemført en omfattende høringsproces, der fandt sted i løbet af 2018, og som bestod i en åben offentlig høring, en målrettet høring af medlemsstaterne, en målrettet høring af interessenter samt to offentlige workshops. Evalueringen viste, at det 7. miljøhandlingsprogram generelt opfattes som et effektivt strategisk værktøj på højt plan, der styrer miljøpolitikken. For mange fungerer miljøhandlingsprogrammet også som et planlægningsværktøj, der sikrer en kontinuitet i miljøpolitikken — herunder med dens langsigtede vision, ansvarlighed og forudsigelighed i forbindelse med Europa-Kommissionens tiltag, ud over at have en positiv indflydelse på integration og strømlining af miljøpolitikken. De prioriterede mål i det 7. miljøhandlingsprogram blev generelt betragtet som stadig værende gyldige, især visionen for 2050. Den 22. november 2017 offentliggjorde Europa-Parlamentet en vurdering af gennemførelsen af det 7. miljøhandlingsprogram, efterfulgt af en rapport om gennemførelsen heraf den 6. marts 2018 og en beslutning den 17. april 2018. Den 31. juli 2018 offentliggjorde Det Europæiske Regionsudvalg en undersøgelse af den lokale og regionale dimension af det 8. miljøhandlingsprogram, efterfulgt af en udtalelse, der blev vedtaget den 7. februar 2019. Den 11.-12. juni 2019 blev der som opfølgning på drøftelserne på det uformelle møde i Rådet (miljø) den 29.-30. oktober 2018 i Graz (Østrig) afholdt en workshop om det fremtidige miljøhandlingsprogram i Hainburg (Østrig). Den 4. oktober 2019 vedtog Rådet konklusioner om det 8. miljøhandlingsprogram "8th Environment Action Programme — Turning the Trends Together" under det finske formandskab for Rådet. 4VIRKNINGER FOR BUDGETTET Dette forslag til en afgørelse er udformet i overensstemmelse med Kommissionens forslag til EU's flerårige finansielle ramme for perioden 2021-2027. Forslaget omfatter et finansielt datablad, der indfører et behov for yderligere ressourcer i Det Europæiske Miljøagentur (EEA) og Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) i forbindelse med støtte til den nye ramme for overvågning, måling og rapportering for dette program.

Inddragelsen af Det Europæiske Miljøagentur (EEA) og Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) er af afgørende betydning for dette arbejde samt for at nå målene i det 8. miljøhandlingsprogram. Den nye overvågnings- og rapporteringsramme, der foreslås for det 8. miljøhandlingsprogram, vil i videst muligt omfang omfatte eksisterende overvågningsværktøjer og indikatorer, der hovedsagelig er baseret på europæiske statistikker og data fra EEA og ECHA, således at overlapning undgås og den administrative byrde for medlemsstaterne begrænses. Dette betyder, at yderligere opgaver overlades til disse agenturer, således at de kan bidrage fuldt ud til opfyldelsen af prioriteterne og skabe de grundforudsætninger, der er fastsat i artikel 3 og 4 i dette program. 5ANDRE FORHOLD Redegørelse for de særlige bestemmelser i forslaget: Det overordnede mål med det 8. miljøhandlingsprogram er at fremskynde EU's omstilling til en klimaneutral, ressourceeffektiv, ren og cirkulær økonomi på en retfærdig og inklusiv måde og nå de miljømæssige mål i FN's 2030-dagsorden og dagsordenens mål for bæredygtig udvikling, der fuldt ud støtter miljø- og klimamålene i den europæiske grønne pagt. Artikel 1 Det nuværende forslag tjener til at skabe større sammenhæng og synergi mellem tiltag på tværs af alle myndighedsniveauer ved at måle fremskridtene hen imod miljø- og klimamål på en integreret måde. I overensstemmelse med den europæiske grønne pagts løfte om "ikke at gøre skade" støtter forslaget en reduktion af presset på miljøet og klimaet og en styrkelse af den integrerede tilgang til udvikling og gennemførelse af politikker, navnlig ved at integrere bæredygtighed i alle relevante initiativer og projekter på nationalt plan og EU-plan. Artikel 2 Ansvaret for at nå miljø- og klimarelaterede mål og målsætninger deles af Unionen og dens medlemsstater og kræver handling fra alle aktørers side, dvs. fra regeringer på EU-plan, nationalt, regionalt og lokalt plan, arbejdsmarkedets parter, civilsamfundet, borgere og virksomheder. I artikel 2 fastsættes de tematiske prioriterede mål i forbindelse med et langsigtet mål for 2050 om at "leve et godt liv inden for planetens grænser", som allerede er fastsat i det 7. miljøhandlingsprogram. Artikel 3 Den europæiske grønne pagt understreger nødvendigheden af at sikre, at politikker og lovgivning håndhæves og gennemføres effektivt. Artikel 3 danner grundlag for en fælles forståelse og forpligtelse vedrørende de forudsætninger, der er nødvendige for at nå disse tematisk prioriterede mål, og sikrer således sammenhæng i gennemførelsen på det relevante niveau. Kommissionen har bebudet, at den vil forbedre den måde, hvorpå den med retningslinjerne for bedre regulering og støtteværktøjerne griber spørgsmål om bæredygtighed og innovation an, med henblik på at alle skal leve op til det grønne løfte om ikke at gøre skade. Artikel 4 Selv om individuelle miljøpolitiske instrumenter kræver regelmæssig rapportering fra medlemsstaterne om specifikke miljøpolitikker, er der ikke fastsat nogen omfattende ramme i EU-lovgivningen til at sikre en koordineret tilgang til den overordnede opfyldelse af Unionens miljømål. I den europæiske grønne pagt blev det bebudet, at det nye miljøhandlingsprogram vil omfatte en ny overvågningsmekanisme for at sikre, at EU fortsat er på vej til at opfylde sine miljømål. Denne ramme for overvågning i det 8. miljøhandlingsprogram bør ikke berøre de eksisterende rapporterings- og forvaltningsværktøjer for miljø og klima, herunder instrumenterne under energiunionen og klimaforvaltningen. –Måling af fremskridt hen imod miljø- og klimamål i den bredere kontekst af bæredygtighed, trivsel og modstandsdygtighed Måling af EU's og medlemsstaternes fremskridt hen imod at nå FN's 2030-mål for bæredygtig udvikling kræver en integreret ramme for miljømæssige, sociale og økonomiske mål. Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg har opfordret til at måle økonomiske resultater og samfundsmæssige fremskridt "ud over BNP" og gå i retning af at bruge "trivsel" som ledetråd for politikken, et tiltag, der også støttes af Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling. Medlemmerne af Europa-Parlamentet har tilrettelagt Post Growth 2018-konferencen sammen med de berørte parter. I den forbindelse vil overvågningsrammen for det 8. miljøhandlingsprogram bidrage med oplysninger om miljø og klima til EU's overordnede indsats for at måle fremskridt i retning af bæredygtighed, velfærd og modstandsdygtighed, herunder modstandsdygtighed over for katastrofer; den bør informere de politiske beslutningstagere og interessenterne om, hvorvidt EU og medlemsstaterne er på vej til at opnå en systemisk omstilling. Oprettelsen af overvågningsrammen for det 8. miljøhandlingsprogram bør også ses i sammenhæng med andre forvaltnings- og overvågningstiltag, navnlig det europæiske semester, Eurostats overvågningsrapport om målene for bæredygtig udvikling og den årlige strategiske fremsynsrapport, som også bygger på de tilgængelige data og anvender indikatorer, der er mest relevante for de respektive politiske mål. Selv om disse forvaltnings- og overvågningsredskaber tjener forskellige formål, bør de i stigende grad kobles sammen med henblik på yderligere at forbedre deres sammenhæng. –Hen imod en overordnet indikator for det 8. miljøhandlingsprogram

Overvågningen af det syvende miljøhandlingsprogram blev udført af Det Europæiske Miljøagentur, som udsendte årlige rapporter om miljøindikatorer. Der blev udarbejdet en resultattavle med næsten 30 indikatorer for at overvåge de prioriterede mål i det 7. miljøhandlingsprogram. Overvågningsrammen for det 8. miljøhandlingsprogram bør afspejle de nye prioriterede mål. Den bør omfatte et begrænset antal nøgleindikatorer for kommunikation på højt plan, der fortæller en sammenhængende historie om miljøets tilstand, de vigtigste belastninger og effektiviteten af vores reaktion. Disse indikatorer skal også være relevante for de overordnede mål om at øge vores økonomiers og samfunds trivsel og modstandsdygtighed. Udvælgelsen af de overordnede indikatorer for det 8. miljøhandlingsprogram vil tage behørigt hensyn til igangværende arbejdsprocesser med henblik på at forbedre overvågningen af biodiversitet, cirkulær økonomi og nulforurening, der alle skal være færdige senest i 2021/22, samt andre overvågningsværktøjer, der dækker miljø- og klimapolitik, herunder forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen. Den skal baseres på tilgængelige data i medlemsstaterne og på EU-plan, og navnlig dem, der styres af Det Europæiske Miljøagentur samt det europæiske statistiske system. Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Kemikalieagentur støtter Kommissionen i at forbedre tilgængeligheden og relevansen af data. Dette omfatter afhjælpning af mangler i forbindelse med indikatorer, navnlig overvågning af politikken i forbindelse med nulforureningsambitionerne og sammenhængen mellem miljø-, social- og sundhedspolitikker. Etableringen af overvågningsrammen for det 8. miljøhandlingsprogram vil blive støttet af en ny database over miljøindikatorer — et lettilgængeligt onlinebibliotek med indikatorer, der skaber et fuldstændigt og struktureret overblik over de flere hundrede eksisterende miljøindikatorer. –Planetens grænser Processen med at udvikle en overvågningsramme for det 8. miljøhandlingsprogram vil give mulighed for at udforske det potentiale, der ligger i det igangværende arbejde i Kommissionens Fælles Forskningscenter, Det Europæiske Miljøagentur med flere, med hensyn til planetens grænser (f.eks. anvendelse af ferskvand, ændring af arealanvendelsen, forsuring af havene) og konsekvensen af forbruget i EU, herunder skovrydning og skovforringelse i tredjelande. Selv om klimavidenskaben og navnlig det arbejde, der udføres af det internationale panel for klimaændringer, leverer pålidelige data og oplysninger om omfanget af drivhusgasemissioner, der er forenelige med Parisaftalens mål om at holde den globale temperaturstigning et godt stykke under 2 °C og gøre bestræbelser på at begrænse den til 1,5 °C i forhold til det førindustrielle niveau, er arbejdet med planetens øvrige grænser stadig i gang. Det er vigtigt at fremme dette arbejde for at informere politiske beslutningstagere og interessenter om, hvorvidt miljøpolitikken er ambitiøs nok til at holde Europa inden for et sikkert spillerum for planeten. –Høringsproces om de overordnede indikatorer for det 8. miljøhandlingsprogram Kommissionen vil iværksætte en bred høringsproces med andre EU-institutioner, medlemsstater og interessenter med henblik på at udforme en omfattende overvågningsramme for det 8. miljøhandlingsprogram på grundlag af et høringsdokument, der skitserer den foreslåede metode og de skridt, der skal tages. På grundlag af disse høringer agter Kommissionen at fremlægge et overordnet indikatorsæt for det 8. miljøhandlingsprogram ved udgangen af 2021. Proceduren vil blive nøje koordineret med de igangværende arbejdsgange, der bebudes i den europæiske grønne pagt, for at udforme eller revidere overvågningsrammerne for cirkulær økonomi, biodiversitet og nulforurening med henblik på at sikre overordnet sammenhæng og mindske den administrative byrde. Artikel 5 — Evaluering Artikel 5 indeholder bestemmelser om en evaluering af det 8. miljøhandlingsprogram i 2029, inden det udløber ved udgangen af 2030. 2020/0300 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om et generelt EU-miljøhandlingsprogram frem til 2030 EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 192, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget,, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1)I overensstemmelse med artikel 192, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har de generelle handlingsprogrammer for miljø siden 1973 udgjort rammerne for Unionens indsats på miljø- og klimaområdet. (2)Ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 1386/2013/EU indførtes det 7. miljøhandlingsprogram, som fastsætter Unionens miljøpolitiske dagsorden frem til den 31. december 2020 samt en langsigtet vision for 2050. (3)Kommissionens evaluering af det 7. miljøhandlingsprogram konkluderede, at visionen for 2050 og de prioriterede mål stadig er gældende; at programmet har bidraget til at sikre en mere forudsigelig, hurtigere og bedre koordineret indsats inden for miljøpolitikken; og at dets struktur og gunstige rammer har bidraget til at skabe synergier og dermed gøre miljøpolitikken mere virkningsfuld og effektiv. I evalueringen blev det endvidere konkluderet, at det 7. miljøhandlingsprogram foregreb FN's 2030-dagsorden ved at insistere på, at økonomisk vækst og social velfærd afhænger af et sundt naturressourcegrundlag, og at målene for bæredygtig udvikling fremmes. Det gjorde det også muligt for Unionen at tale med én stemme om klima- og miljøspørgsmål på den globale scene. I sin evaluering af det 7. miljøhandlingsprogram konkluderede Kommissionen også, at fremskridt vedrørende naturbeskyttelse, sundhed og politisk integration ikke var tilstrækkelige. (4)Ifølge EEA's rapport om tilstanden af og fremtidsudsigterne for Europas miljø "The European environment — state and outlook 2020, Knowledge for transition to a sustainable Europe" ("SOER 2020") udgør 2020 en enestående mulighed for, at Unionen kan udvise lederskab med hensyn til bæredygtighed og imødegå de presserende udfordringer for så vidt angår bæredygtighed, der kræver systemiske løsninger. Som anført i SOER 2020 er ændringerne i det globale klima og de globale økosystemer, der er observeret siden 1950'erne, uden fortilfælde i årtier eller årtusinder. Den globale befolkning er tredoblet siden 1950, mens befolkningen i byerne er firedoblet. Med den nuværende vækstmodel forventes miljøbelastningerne at stige yderligere, hvilket medfører direkte og indirekte skadelige virkninger for menneskers sundhed og trivsel. Dette gælder især for de sektorer, der har den største miljøpåvirkning — fødevarer, mobilitet, energi samt infrastruktur og bygninger. (5)Europa-Kommissionen reagerede på de udfordringer, der blev identificeret i SOER 2020, ved at vedtage den europæiske grønne pagt: en ny vækststrategi for den grønne og den digitale omstilling, der har til formål at omdanne Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en konkurrencedygtig, klimaneutral og ressourceeffektiv økonomi. Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) blev Unionens målsætning om at opnå klimaneutralitet inden 2050 fastsat. (6)Den europæiske grønne pagt ligger til grund for EU's genopretningsplan Next Generation EU, som fremmer investeringer i centrale grønne sektorer, der er nødvendige for at opbygge modstandsdygtighed og skabe vækst og beskæftigelse i et retfærdigt og inklusivt samfund. Genopretnings- og resiliensfaciliteten, som skal drive Unionens økonomiske genopretning efter coronaviruskrisen sammen med Unionens budget for 2021-2027, er også baseret på de prioriterede mål, der er fastsat i den europæiske grønne pagt. Desuden bør alle initiativer under genopretningsplanen Next Generation EU respektere den europæiske grønne pagts løfte om ikke at gøre skade. (7)Miljøhandlingsprogrammerne har været ledetråden for udviklingen af EU's miljøpolitik siden begyndelsen af 1970'erne. Det syvende miljøhandlingsprogram udløber den 31. december 2020, og i henhold til artikel 4, stk. 3, skal Kommissionen, hvis det er relevant, forelægge et forslag til det ottende miljøhandlingsprogram i god tid med henblik på at undgå et mellemrum mellem det 7. og det 8. miljøhandlingsprogram. I forbindelse med den europæiske grønne pagt blev der bebudet et nyt miljøhandlingsprogram. (8)Det 8. miljøhandlingsprogram bør støtte miljø- og klimamålsætningerne i den europæiske grønne pagt i overensstemmelse med det langsigtede mål om at "leve et godt liv inden for planetens grænser" inden 2050, som allerede er fastsat i det 7. miljøhandlingsprogram. Programmet bør bidrage til at nå FN's 2030-dagsorden og FN's mål for bæredygtig udvikling. (9)Det 8. miljøhandlingsprogram bør fremskynde overgangen til en regenerativ økonomi, der giver mere tilbage til planeten, end den tager. En regenerativ vækstmodel anerkender, at vores samfunds trivsel og velstand afhænger af et stabilt klima, et sundt miljø og velfungerende økosystemer, der giver vores økonomier et sikkert sted at operere. Da den globale befolkning og efterspørgslen efter naturressourcer fortsætter med at vokse, bør den økonomiske aktivitet udvikle sig på en sådan måde, at den ikke skader, men derimod vender udviklingen inden for klimaændringer og miljøforringelser, minimerer forureningen og sikrer bevarelse og berigelse af den naturlige kapital og dermed en stor forekomst af vedvarende og ikkevedvarende ressourcer. Gennem fortsat innovation, tilpasning til nye udfordringer og medskabelse styrker den regenerative økonomi modstandsdygtigheden og beskytter nuværende og fremtidige generationers velfærd. (10)I det 8. miljøhandlingsprogram bør der opstilles tematiske prioriterede mål for klimaneutralitet, tilpasning til klimaændringer, beskyttelse og genopretning af den biologiske mangfoldighed, cirkulær økonomi, ambitionen om nulforurening og mindskning af miljøbelastningen fra produktion og forbrug. Endvidere bør de nødvendige forudsætninger for at nå de langsigtede mål og de tematiske prioriterede mål identificeres for alle involverede aktører. (11)Miljøpolitikken er stærkt decentraliseret, og der bør gøres en indsats for at nå de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram på forskellige forvaltningsniveauer, dvs. på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan, med en samarbejdsbaseret tilgang til forvaltning på flere myndighedsniveauer. Den integrerede tilgang til politikudvikling og -gennemførelse bør styrkes med henblik på at maksimere synergierne mellem økonomiske, miljømæssige og sociale mål, samtidig med at der lægges særlig vægt på potentielle afvejninger og på sårbare gruppers behov. Desuden er et gennemsigtigt samarbejde med ikkestatslige aktører vigtigt for at sikre en vellykket gennemførelse af det 8. miljøhandlingsprogram og opnåelse af programmets prioriterede mål. (12)Øget samarbejde med partnerlande, god global miljøforvaltning samt synergier mellem interne og eksterne EU-politikker er afgørende for at nå Unionens miljø- og klimamål. (13)Kommissionen bør vurdere, hvilke fremskridt Unionen og medlemsstaterne har gjort med hensyn til at nå de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram i forbindelse med overgangen til større bæredygtighed, velfærd og modstandsdygtighed. Dette er i overensstemmelse med opfordringerne fra Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg til at måle økonomiske resultater og samfundsmæssige fremskridt "ud over BNP" og bevæge sig i retning af at bruge velfærd som ledetråd for politikken, hvilket også understøttes af OECD. (14)Vurderingen af fremskridtene hen imod de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram bør afspejle den seneste udvikling med hensyn til tilgængeligheden og relevansen af data og indikatorer. Den bør være i overensstemmelse med og med forbehold for overvågnings- og forvaltningsværktøjer, der dækker mere specifikke aspekter af miljø og klimapolitikken, såsom navnlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1999/2018, revisionen af gennemførelsen af miljøreglerne eller overvågningsredskaber vedrørende cirkulær økonomi, nulforurening, biodiversitet, luft, vand, jord, affald eller andre miljøpolitikker. Sammen med andre redskaber, der anvendes i det europæiske semester, Eurostats overvågning af målene for bæredygtig udvikling og Kommissionens rapport om strategisk fremsyn, vil den være en del af et sammenhængende og sammenkoblet sæt overvågnings- og forvaltningsværktøjer.

(15)Kommissionen og EEA og andre relevante agenturer bør have adgang til og videreanvende data og indikatorer fra medlemsstaterne i overensstemmelse med gældende EU-retsakter. Derudover bør der anvendes andre datakilder, såsom satellitdata og behandlede oplysninger fra det europæiske jordovervågningsprogram (Copernicus), Det Europæiske Informationssystem for Skovbrande og det europæiske oversvømmelsesvarslingssystem, eller dataplatforme såsom det europæiske havobservations- og datanetværk eller informationsplatformen for kemikalieovervågning. Anvendelsen af moderne digitale værktøjer og kunstig intelligens gør det muligt at forvalte og analysere dataene på en effektiv måde og derved mindske den administrative byrde, samtidig med at de bliver mere rettidige og af højere kvalitet. (16)Endvidere bør medlemsstaterne i overensstemmelse med kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF, 2007/2/EF og (EU) 2019/1024 sikre, at de relevante data, oplysninger og indikatorer for overvågning af gennemførelsen af det 8. miljøhandlingsprogram er frit tilgængelige, ikkediskriminerende, med åben adgang, passende, af høj kvalitet, sammenlignelige, ajourførte, brugervenlige og let tilgængelige online. (17)For at nå de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram bør EEA og ECHA udstyres med tilstrækkelig kapacitet og tilstrækkelige ressourcer til at sikre et solidt, tilgængeligt og gennemsigtigt videns- og evidensgrundlag til støtte for gennemførelsen af de strategiske prioriteter i den europæiske miljøaftale og vurderingen af fremskridt under programmet. (18)For at tage hensyn til de politiske mål, der er under udvikling, og de fremskridt, der er gjort, bør det 8. miljøhandlingsprogram evalueres af Kommissionen i 2029. (19)Målet for denne afgørelse kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af omfanget og virkningerne af det foreslåede handlingsprogram bedre nås på EU-plan. Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål — VEDTAGET DENNE AFGØRELSE: Artikel 1 — Genstand 1.Med denne afgørelse fastlægges et generelt handlingsprogram på miljøområdet for perioden indtil den 31. december 2030 (herefter "det 8. miljøhandlingsprogram"). Den fastlægger de prioriterede mål, udpeger betingelserne for deres opfyldelse og fastlægger en ramme for måling af, hvorvidt Unionen og dens medlemsstater er på rette spor med hensyn til at opfylde disse prioriterede mål. 2.Det 8. miljøhandlingsprogram tager sigte på at fremskynde omstillingen til en klimaneutral, ressourceeffektiv, ren og cirkulær økonomi på en retfærdig og inklusiv måde og tilslutter sig de miljø- og klimamæssige målsætninger og initiativerne i den europæiske grønne pagt. 3.Det 8. miljøhandlingsprogram udgør grundlaget for opfyldelsen af de miljø- og klimamålsætninger, der er fastlagt i De Forenede Nationers 2030-dagsorden og dens mål for bæredygtig udvikling, og rammen for overvågningen heraf udgør miljø- og klimaelementerne i EU's indsats for at måle fremskridt hen imod større bæredygtighed, herunder klimaneutralitet og ressourceeffektivitet, trivsel og modstandsdygtighed. Artikel 2 — Prioriterede mål 1.Det 8. miljøhandlingsprogram har det langsigtede prioriterede mål for 2050, at borgerne lever et godt liv inden for planetens grænser i en regenerativ økonomi, hvor der ikke produceres spild eller nettoemissioner af drivhusgasser, og hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceforbrug og miljøforringelse. Et sundt miljø understøtter borgernes velfærd, biodiversiteten trives, og naturkapitalen beskyttes, genoprettes og værdsættes på måder, der øger modstandsdygtigheden over for klimaændringer og andre miljørisici. EU sætter tempoet for at sikre de nuværende og kommende generationers velstand på verdensplan. 2.Det 8. miljøhandlingsprogram har følgende seks tematiske prioriterede mål: (a)en uigenkaldelig og gradvis reduktion af drivhusgasemissionerne og forøgelse af optag gennem naturlige og andre dræn i Unionen med henblik på at nå 2030-målet for reduktion af drivhusgasemissioner og opnå klimaneutralitet senest i 2050 som fastsat i forordning (EU) .../... (b)fortsat fremskridt med hensyn til at øge tilpasningsevnen, styrke modstandsdygtigheden og mindske sårbarheden over for klimaændringer (c)fremskridt hen imod en regenerativ vækstmodel, der giver mere tilbage til planeten, end der tages, afkobling af den økonomiske vækst fra ressourceanvendelse og miljøforringelse og fremskyndelse af overgangen til en cirkulær økonomi (d)tilstræbelse af en nulforureningsambition for et giftfrit miljø, herunder for luft, vand og jord, og beskyttelse af borgernes sundhed og trivsel mod miljørelaterede risici og påvirkninger (e)beskyttelse, bevarelse og genetablering af biodiversitet og styrkelse af naturkapitalen, navnlig luft, vand, jord og skove, ferskvand, vådområder og marine økosystemer (f)fremme af miljømæssig bæredygtighed og mindskelse af de vigtigste miljø- og klimabelastninger i forbindelse med produktion og forbrug, navnlig på områderne energi, industriel udvikling, bygninger og infrastruktur, mobilitet og fødevaresystemet. Artikel 3 — Betingelserne for at nå programmets prioriterede mål

1.Opfyldelse af de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram vil kræve: (a)sikring af en effektiv og virkningsfuld gennemførelse af EU-lovgivningen om miljø og klima samt tilstræbelse af topkvalitet i miljøindsatsen på EU-plan samt på nationalt, regionalt og lokalt plan, herunder ved at sørge for passende administrativ kapacitet og sikring af overholdelse af lovgivningen, som fastsat i den regelmæssige evaluering af gennemførelsen af miljøreglerne, samt intensivering af indsatsen mod miljøkriminalitet (b)styrkelse af den integrerede tilgang til politikudvikling og -gennemførelse, navnlig ved: –at integrere de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, i alle relevante strategier, lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige initiativer, programmer, investeringer og projekter på EU-plan samt på nationalt, regionalt og lokalt plan, så de og gennemførelsen af dem ikke skader nogen af de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2 –maksimere fordelene ved at gennemføre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/52/EU og 2001/42/EF –at lægge stor vægt på synergier og potentielle afvejninger mellem økonomiske, miljømæssige og sociale mål for at sikre, at borgernes behov for ernæring, boliger og mobilitet opfyldes på en bæredygtig måde, der ikke lader nogen i stikken –regelmæssigt at evaluere eksisterende politikker og udarbejde konsekvensanalyser for nye initiativer, der bygger på omfattende høringer, som følger procedurer, der er ansvarlige, inklusive, informerede og enkle at gennemføre, og som tager behørigt hensyn til den forventede indvirkning på miljø og klima (c)effektiv integration af miljømæssig og klimamæssig bæredygtighed i det europæiske semester for økonomisk styring, herunder i de nationale reformprogrammer og nationale genopretnings- og resiliensplaner (d)mobilisering af bæredygtige investeringer fra offentlige og private kilder, herunder af midler og instrumenter, der er til rådighed i EU-budgettet, via Den Europæiske Investeringsbank og på nationalt plan (e)udfasning af miljøskadelige subsidier på EU-plan og nationalt plan, der gør bedst mulig brug af markedsbaserede instrumenter og grønne budgetredskaber, herunder dem, der er nødvendige for at sikre en socialt retfærdig omstilling, og støtte til virksomheder og andre interessenter til udvikling af standardiseret regnskabspraksis for naturkapital (f)sikring af, at miljøpolitikker og -foranstaltninger bygger på den bedste tilgængelige videnskabelige viden og styrker den miljømæssige vidensbase og udbredelsen heraf, herunder gennem forskning, innovation, fremme af grønne færdigheder og yderligere opbygning af regnskabspraksis for miljø og økosystemer (g)udnyttelse af potentialet i digitale teknologier og datateknologier til at støtte miljøpolitikken og samtidig minimere deres miljøfodaftryk (h)fuld udnyttelse af naturbaserede løsninger og social innovation (i)effektiv anvendelse af høje standarder for gennemsigtighed, offentlig deltagelse og adgang til klage og domstolsprøvelse i overensstemmelse med konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (Århuskonventionen) (j)sikring af, at data og bevismateriale i forbindelse med gennemførelsen af det 8. miljøhandlingsprogram er offentligt tilgængelige og lettilgængelige, uden at dette berører bestemmelserne om fortrolighed i den specifikke lovgivning om domænenavne (k)understøtning af den globale udbredelse af de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, og sikring af sammenhæng mellem interne og eksterne tilgange og en koordineret indsats, navnlig for så vidt angår: –samarbejde med partnerlandene om klima- og miljøforanstaltninger, idet de tilskyndes til og støttes i at vedtage og gennemføre regler på disse områder, der er lige så ambitiøse som Unionens, og sikring af, at alle produkter, der bringes i omsætning på EU-markedet, fuldt ud overholder de relevante EU-krav i overensstemmelse med Unionens internationale forpligtelser –styrkelse af samarbejdet med regeringer, virksomheder og civilsamfundet i tredjelande og internationale organisationer med henblik på at danne partnerskaber og alliancer vedrørende miljøbeskyttelse og fremme miljøsamarbejde i G7 og G20 –styrkelse af Unionens og dens partneres gennemførelse af Parisaftalen, konventionen om den biologiske mangfoldighed og andre multilaterale miljøaftaler, herunder ved at øge gennemsigtigheden og ansvarligheden for så vidt angår de fremskridt, der gøres med hensyn til de forpligtelser, der er indgået i henhold til disse aftaler –styrkelse af den internationale forvaltning af miljøet ved at lukke de resterende huller og styrke respekten for og anvendelsen af anerkendte internationale miljøprincipper

–sikring af, at EU og medlemsstaternes finansielle bistand til tredjelande fremmer FN's 2030-dagsorden. 2.Det vil kræve bred støtte at inddrage borgerne, arbejdsmarkedets parter og andre interessenter og tilskynde til samarbejde om udvikling og gennemførelse af strategier, politikker eller lovgivning vedrørende det 8. miljøhandlingsprogram blandt nationale, regionale og lokale myndigheder i by- og landområder. Artikel 4 — Overvågningsramme 1.Kommissionen skal, med støtte fra Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Kemikalieagentur, vurdere og rapportere om Unionens og medlemsstaternes fremskridt med hensyn til at nå de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, under hensyntagen til de grundforudsætninger, der er fastsat i artikel 3. 2.Den vurdering, der fremgår af stk. 1, skal afspejle den seneste udvikling med hensyn til tilgængeligheden og relevansen af data og indikatorer, der bygger på data, som er tilgængelige i medlemsstaterne og på EU-plan, og navnlig dem, der forvaltes af Det Europæiske Miljøagentur og det europæiske statistiske system. Denne vurdering berører ikke eksisterende overvågnings-, rapporterings- og forvaltningsrammer og øvelser, der dækker miljø- og klimapolitikken. 3.Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Kemikalieagentur støtter Kommissionen i at forbedre tilgængeligheden og relevansen af data og viden, navnlig ved at: (a)indsamle, behandle og rapportere dokumentation og data ved hjælp af moderne digitale værktøjer (b)arbejde hen imod at lukke de relevante mangler i overvågningsdataene (c)levere politikrelevante og systemiske analyser og bidrag til gennemførelse af politiske mål på EU-plan og nationalt plan (d)integrere data om miljømæssige, sociale og økonomiske virkninger og fuldt ud udnytte andre tilgængelige data, såsom data leveret af Copernicus (e)yderligere forbedre adgangen til data gennem EU-programmer (f)sikre gennemsigtighed og ansvarlighed (g)hjælpe civilsamfundet, de offentlige myndigheder, borgerne, arbejdsmarkedets parter og den private sektor med at identificere klima- og miljørisici og træffe foranstaltninger til at forebygge, afbøde og tilpasse sig dem og fremme deres engagement i at lukke hullerne i vores vidensgrundlag. 4.Kommissionen skal regelmæssigt undersøge behovet for data og viden på EU-plan og nationalt plan, herunder Det Europæiske Miljøagenturs og Det Europæiske Kemikalieagenturs kapacitet til at udføre de opgaver, der fremgår af stk. 3. Artikel 5 — Evaluering Senest den 31. marts 2029 skal Kommissionen foretage en evaluering af det 8. miljøhandlingsprogram. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport med de vigtigste resultater af denne evaluering, eventuelt ledsaget af et forslag til retsakt om det næste miljøhandlingsprogram. Artikel 6 — Ikrafttrædelse Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Udfærdiget i Bruxelles, den […]. På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

Formand Formand FINANSIERINGSOVERSIGT — "AGENTURER" Indhold 1.FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1.Forslagets/initiativets betegnelse 1.2.Berørt(e) politikområde(r) 1.3.Forslaget vedrører 1.4.Mål 1.4.1.Generelle mål 1.4.2.Specifikke mål 1.4.3.Forventede resultater og virkninger 1.5.Forslagets/initiativets begrundelse 1.5.1.Krav, der skal opfyldes på kort eller lang sigt, herunder en detaljeret tidsplan for gennemførelse af initiativet 1.5.2.Merværdien ved en indsats fra EU's side (det kan skyldes forskellige faktorer, f.eks. fordele ved koordination, retssikkerhed, større effektivitet eller komplementaritet). Med henblik på dette punkt skal der ved "Merværdien ved en indsats fra EU's side" forstås værdien af EU's intervention, som supplerer værdien af den indsats, medlemsstaterne gør alene. 1.5.3.Erfaringer fra lignende foranstaltninger 1.5.4.Sammenhæng med den flerårige finansielle ramme og eventuelle synergivirkninger med andre relevante instrumenter 1.5.5.Vurdering af de forskellige tilgængelige finansieringsmuligheder, herunder muligheden for omfordeling 1.6.Forslagets/initiativets varighed og finansielle virkninger 1.7.Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r) 2.FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER

2.1.Bestemmelser om kontrol og rapportering 2.2.Forvaltnings- og kontrolsystem(er) 2.2.1.Begrundelse for den/de påtænkte forvaltningsmetode(r), finansieringsmekanisme(r), betalingsvilkår og kontrolstrategi 2.2.2.Oplysninger om de udpegede risici og det/de interne kontrolsystem(er), der etableres for at afbøde dem 2.2.3.Vurdering af og begrundelse for kontrolforanstaltningernes omkostningseffektivitet (forholdet mellem kontrolomkostningerne og værdien af de forvaltede midler) samt vurdering af den forventede risiko for fejl (ved betaling og ved afslutning) 2.3.Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder 3.FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1.Berørt(e) udgiftspost(er) på budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme 3.2.Anslåede virkninger for udgifterne 3.2.1.Sammenfatning af de anslåede virkninger for udgifterne 3.2.2.Anslåede virkninger for EEA's og ECHA's bevillinger 3.2.3.Anslåede virkninger for EEA's og ECHA's menneskelige ressourcer 3.2.3.1.Sammenfatning 3.2.3.2.Anslået behov for menneskelige ressourcer i de overordnede generaldirektorater 3.2.4.Forenelighed med indeværende flerårige finansielle ramme 3.2.5.Tredjemands bidrag til finansieringen 3.3.Anslåede virkninger for indtægterne SUPPLERENDE FINANSIERINGSOVERSIGT — "AGENTURER" 1.FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME

1.1.Forslagets/initiativets betegnelse Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et generelt EU-miljøhandlingsprogram frem til 2030 for at fremskynde omstillingen til en klimaneutral, ressourceeffektiv og regenerativ økonomi 1.2.Berørt(e) politikområde(r) Politikområder: 09 Miljø- og klimaindsats Aktiviteter: 09 02 — Program for miljø- og klimaindsatsen (LIFE) 09 10 — Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Kemikalieagentur 1.3.Forslaget vedrører ☑ en ny foranstaltning ◻ en ny foranstaltning som opfølgning på et pilotprojekt/en forberedende foranstaltning ☑ en forlængelse af en eksisterende foranstaltning ◻ en sammenlægning af en eller flere foranstaltninger til en anden/en ny foranstaltning 1.4.Mål 1.4.1.Generelle mål Fremskynde Unionens overgang til en klimaneutral, ren, ressourceeffektiv og genoprettende økonomi på en retfærdig og inklusiv måde og nå de miljømæssige mål i FN's 2030-dagsorden og dens mål for bæredygtig udvikling, der fuldt ud støtter miljømålene i den europæiske grønne pagt. Bidrage til en bedre integreret, sammenhængende og tværfaglig overvågnings- og rapporteringsramme for miljø- og klimapolitikker i fuld overensstemmelse med målene i Parisaftalen, målene for bæredygtig udvikling og den europæiske grønne pagt. 1.4.2.Specifikke mål I 2015 blev der indgået skelsættende internationale aftaler med vedtagelsen af FN's mål for bæredygtig udvikling og Parisaftalen om klimaændringer (COP21) . Disse tilsagn, og den voksende bevidsthed om, at det haster med at imødegå klimaændringer, miljøforringelse og risiciene for bæredygtigheden, kræver et effektivt 8. miljøhandlingsprogram fra EU. Rapporten om tilstanden af og fremtidsudsigterne for Europas miljø "State and outlook of the European Environment 2020" (SOER 2020), forelagt af EEA den 4. december 2019, rapporterede om Europas aktuelle udfordringer på miljø-, klima- og bæredygtighedsområdet, som er af et hidtil uset og presserende omfang. Disse udfordringer kræver en øjeblikkelig og samordnet indsats og hurtige systemiske løsninger. Selv om EU's politiske indsats har medført betydelige fordele, er der fortsat problemer med tab af biodiversitet, ressourceudnyttelse, behovet for at imødegå klimaændringer og de forbundne virkninger og risici for menneskers sundhed og trivsel. For at lukke hullerne mellem miljøets tilstand og miljømålene frem til 2030 er fokus på gennemførelsen fortsat relevant, hvilket kræver finansiering, inddragelse af interessenter, en samarbejdsbaseret tilgang til forvaltning på flere niveauer og en stærk vidensbase. Der er behov for at udvikle mere systemiske langsigtede politiske rammer, innovation med henblik på samfundsmæssige ændringer, omlægning af investeringer samt finansiering og forvaltning af en socialt fair og retfærdig omstilling. Den europæiske grønne pagt, der blev fremlagt den 11. december 2019, bebudede et 8. miljøhandlingsprogram med en supplerende funktion, der skal bidrage til at sikre gennemførelse, håndhævelse og effektiv realisering af politikker og lovgivning på miljø- og klimaområdet samt omfatte en ny overvågningsramme. Dette forslag indeholder en afgørelse om det 8. miljøhandlingsprogram frem til 2030 for at fremskynde omstillingen til en klimaneutral, ressourceeffektiv og regenerativ økonomi, som sigter mod at understøtte den europæiske grønne pagt.

En af nøgleforanstaltningerne i det 8. miljøhandlingsprogram, der blev bebudet i den europæiske grønne pagt, er en ny overvågningsramme til måling af EU's og medlemsstaternes fremskridt hen imod gennemførelsen af programmets prioriterede mål og dets 2050-vision om "at leve et godt liv inden for planetens grænser". Selv om EU har oprettet en række rammer for overvågning, som måler fremskridtene hen imod specifikke aftalte miljømål, er der indtil videre ikke fastlagt nogen omfattende ramme i EU-retten til at sikre en koordineret tilgang til den overordnede opfyldelse af Unionens miljø- og klimamålsætninger og deres bidrag til bæredygtighed, velfærd og modstandsdygtighed. Dette er også en mulighed for at forbinde overvågningen af miljøpolitikker med de løbende arbejdsgange i blandet andet JRC og EEA med hensyn til planetens grænser (f.eks. anvendelse af ferskvand, ændring af arealanvendelsen, forsuring af havene) og af Unionens forbrugsfodaftryk. Den nye overvågningsramme vil bygge på, vil ikke berøre og vil supplere de eksisterende rammer for miljø- og klimaovervågning og -forvaltning, herunder rammerne for forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen og revisionen af gennemførelsen af miljøreglerne. Den vil være i fuld overensstemmelse med de løbende arbejdsstrømme efter EGD-resultaterne, såsom den nye overvågning af biodiversitet og nulforurening, samt den opdaterede overvågning af den cirkulære økonomi. Overvågningen af det 8. miljøhandlingsprogram vil således hovedsagelig være baseret på eksisterende data, overvågnings- og rapporteringsredskaber, så man undgår dobbeltarbejde og begrænser den administrative byrde for medlemsstaterne, samtidig med at man udnytter denne mulighed til at lukke indikatorhuller (nulforurening og forbindelsen mellem miljø- og socialpolitik). Mere specifikt bygger den på de resultater, som er opnået under de foranstaltninger, der har til formål at strømline miljørapporteringen, som har været i gang siden 2017, og bidrager dermed til at udvikle sammenhængende budskaber i forskellige overvågningsaktiviteter. Overvågningsrammen bør sikre ejerskab over og opfyldelse af forpligtelser og klare, resultatorienterede indikatorer til måling af fremskridt samt bygge videre på, og være i overensstemmelse med, eksisterende overvågningsrammer og rapporteringsredskaber, som navnlig, men ikke udelukkende, forvaltes af Det Europæiske Miljøagentur og dets Eionet-netværk, og samtidig undgå dobbeltarbejde og yderligere administrative byrder for medlemsstaterne og andre rapporteringsorganer. ECHA opfordres også til at bidrage til dette arbejde og give oplysninger om bæredygtig anvendelse af kemikalier. For at kunne afvikle og støtte det 8. miljøhandlingsprogram skal der stilles yderligere ressourcer til rådighed for Det Europæiske Miljøagentur (EEA) og Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA). Disse ressourcer er ikke nye ressourcer, men vil blive stillet til rådighed for agenturerne fra LIFE-programmet (som også støtter deres kerneaktiviteter) med henblik på at overholde FFR-forslaget, der i øjeblikket er under forhandling med budgetmyndigheden. Ressourcerne vil blive brugt både til at styrke personalet i de agenturer, der skal udføre arbejde i forbindelse med den europæiske grønne pagt, og navnlig til at støtte og bidrage til overvågnings- og rapporteringsarbejdet i det 8. miljøhandlingsprogram. Mere specifikt er der tale om: • Det Europæiske Miljøagentur (EEA): EEA's overvågnings- og rapporteringsarbejde vedrørende forskellige miljø- og klimapolitikker og rapporten om miljøets tilstand (SOER) vil danne grundlag for overvågningsrammen. EEA's nye strategi og EEA's flerårige arbejdsprogram og ressourcer skal tilpasses og styrkes for at sikre en dynamisk, sammenhængende, flerstrenget og tværgående overvågning, baseret på integration af forskellige informationskilder, og muliggøre rapportering på forskellige planer (nationalt, regionalt, internationalt). Overvågningsrammen bør skræddersys til de fastlagte rapporteringskrav og behov i forbindelse med det 8. miljøhandlingsprogram, således at der kan ske en effektiv formidling af udfordringerne og reaktionerne til borgerne, og således at man fremmer en politisk drøftelse på højt plan i Europa-Parlamentet og Rådet. Mens overvågning og rapportering om "miljøets tilstand" falder inden for rammerne af det nuværende mandat for forordningen om oprettelse af EEA, vil ovennævnte overvågnings- og rapporteringsopgaver omfatte yderligere opgaver for EEA og derfor kræve flere ressourcer. Efter en omhyggelig analyse sammen med EEA med henblik på at analysere mulige synergier, men også på strategisk planlægning af det fremtidige arbejde i forbindelse med prioriteterne i den europæiske grønne pagt, vil EEA have behov for følgende nye stillinger fra 2021, der dækker den nye FFR-periode (2021-2027): 9 midlertidigt ansatte og 6 kontraktansatte til følgende nye opgaver og aktiviteter: Opdatering af rammerne for overvågning af den cirkulære økonomi (støtte til resultattavlen for cirkulær økonomi) og støtte til sektorspecifikke initiativer vedrørende cirkulær økonomi (1 midlertidigt ansat) Rapportering om gennemførelsen af foranstaltninger vedrørende cirkulær økonomi, bæredygtige investeringer og overvågning af virkningen af EU-finansierede investeringer i cirkulær økonomi (1 kontraktansat) Støtte til udviklingen af EU's biodiversitetsstrategi og udviklingen af en ramme for overvågning af biodiversitet og økosystemer med fokus på de områder, der skal dækkes af nye initiativer (jord, land og skove) (1 midlertidigt ansat, 2 kontraktansatte) Overvågning af biodiversitet og økosystemer (med vægt på ferskvand og havmiljø) som bidrag til nulforurening (reduktion af affald i havet) og opbygning af et giftfrit miljø (1 midlertidigt ansat) Integreret analyse af forureningens virkninger på miljø og sundhed og rapportering om nye (f.eks. drikkevand, genanvendelse af vand, SEVESO, kviksølv) og tværgående områder i forbindelse med ambitionen om nulforurening i den grønne pagt, i tæt samarbejde med ECHA og EFSA (1 kontraktansat) Styrket kapacitet til integreret analyse og vurdering af de forskellige politikområder i den grønne pagt (f.eks. sammenkobling af biodiversitet med nulforurenings- og fra jord til bord-initiativerne). Dette vedrører også integrerede vurderinger af oversvømmelsesdirektivet og byspildevandsdirektivet, men også nitratdirektivet og integration af en ferskvands- og havøkosystembaseret tilgang til den økonomiske omstilling (årlig strategi for bæredygtig vækst) og klima (1 kontraktansat). Forbedring af overvågningen af det 8. miljøhandlingsprogram og klimapolitikker i den digitale tidsalder — med fuld udnyttelse af Copernicus-data, integration af borgervidenskab og andre informationskilder med henblik på en dynamisk miljøovervågning og -gennemførelse — til forbedring af rettidigheden af levering, visualisering og adgang til oplysninger (2 kontraktansatte) Styrkelse af den internationale dimension af miljø- og klimaovervågning, støtte til miljø- og klimadiplomati og -forhandlinger (1 midlertidigt ansat) Overvågning og evaluering af de nationale politikker og tiltag for tilpasning til klimaændringer og deres sammenhæng med andre miljømål (1 midlertidigt ansat) Støtte til medlemsstaterne i forbindelse med overvågning og evaluering af politikker til afbødning af klimaændringer og deres forbindelser til luftkvaliteten og ambitionen om nulforurening (1 midlertidig ansat) Overvågning af menneskers sundhed og virkninger af og tilpasning til klimaændringer ved hjælp af et virtuelt overvågningsorgan for klima og sundhed inden for rammerne af den grønne pagt og dens ambition om nulforurening til sikring af et giftfrit miljø (1 midlertidig ansat) Støtte til nye overvågningsmetoder for brændstofforbrug i den virkelige verden og emissioner fra lette og tunge køretøjer (fra 2022) (1 midlertidig ansat) HR-reference i EEA for forslaget fra det 8. miljøhandlingsprogram

For at opfylde EEA-bidragene til overvågning og rapportering under det 8. miljøhandlingsprogram er det også af afgørende betydning, at der fra 2021 og i hele den næste FFR-periode (2021-2027) opretholdes en tildeling af midler, der blev yderligere tildelt til dette formål mellem 2018 og 2020. Referencen for beregningen af de yderligere nødvendige EEA-ressourcer bør derfor være de ressourcer, der er vedtaget i det endelige EU-budget for 2020 (dvs. 130 stillinger i stillingsfortegnelsen, 74 KA'er og 20 UNE'er). Dette bør sikre kontinuitet i de nye centrale opgaver, der blev tilføjet i perioden 2018-2020, navnlig: — EEA's hjælpefunktion i forbindelse med overvågning, kontrol, rapportering og formidling af oplysninger om de vigtigste dimensioner af klimamålsætningerne i det 8. miljøhandlingsprogram, dekarbonisering (reduktion af drivhusgasemissioner og vedvarende energi) og energieffektivitet er fastsat i artikel 42 i forordning (EU) 2018/1999 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen. Der blev tildelt og budgetteret med tre yderligere kontraktansatte (KA'er) for perioden indtil 2020 for den nuværende FFR, med en angivelse af ubegrænset varighed. Disse 3 stillinger bør fastholdes i hele den nye FFR-periode og ændres til stillinger som midlertidigt ansatte, for fuldt ud og på et permanent grundlag at tage hensyn til de respektive supplerende opgaver, der tilføjes til EEA. — Yderligere stillinger tildelt agenturet i forbindelse med opstillingen af budgettet for 2020 (5 midlertidigt ansatte og 2 kontraktansatte) og ved forordning (EU) 2018/956 (2 kontraktansatte), som er afgørende for gennemførelsen af de nuværende miljø- og klimapolitikker. Disse stillinger omfatter allerede gennemførte aktiviteter (se nedenfor) og indgår i agenturets HR-reference: a) Afbødning af klimaændringer, indarbejdelse af LULUCF i platformen for drivhusgasopgørelser og systemisk analyse af klima og skovbrug og landbrug b) Systemisk analyse af vandpolitikken i forhold til klimaændringer c) Integreret analyse af de økonomiske virkninger af miljømæssig og bæredygtig og retfærdig omstilling d) Modernisering af værktøjer til overvågning af biodiversitet e) Integrering af Copernicusdata i miljøovervågning og -rapportering f) Overvågning og rapportering af nye tunge køretøjers CO2-emissioner og brændstofforbrug • Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA): ECHA vil spille en vigtig rolle i udviklingen af den kommende EU-strategi for bæredygtige kemikalier. For at varetage de anførte opgaver har ECHA brug for følgende nye stillinger i 2020: 1 midlertidig ansat og 1 kontraktansat til forvaltning og konsolidering af databaser og tilvejebringelse af kemiske data med henblik på at udfylde de respektive rapporter for nye risici og bidrag til kemiske politiske indikatorer og andre bidrag til Miljøagenturets arbejde. 1.4.3.Forventede resultater og virkninger Angiv, hvilke virkninger forslaget/initiativet forventes at få for modtagerne/målgruppen. Hovedformålet med de planlagte foranstaltninger er at tilvejebringe en omfattende overvågningsramme, der passer til det nye 8. miljøhandlingsprogram, men også at fremme de indbyrdes forbindelser og synergier mellem det 8. miljøhandlingsprogram og relevante initiativer inden for rammerne af den europæiske grønne pagt. Den nyligt vedtagne handlingsplan for den cirkulære økonomi, den europæiske klimalov, som værner om 2050-målet om klimaneutralitet, EU's biodiversitetsstrategi frem til 2030, fra jord til bord-initiativet, men også initiativer, der er under udarbejdelse, som f.eks. ambitionsinitiativerne for nulforurening (ZPAP og en kemikaliestrategi for bæredygtighed), er oplagte kandidater. Denne nye overvågningstilgang, der integrerer det avancerede digitale redskab, vil tilvejebringe evidensbaserede analyser og en veldefineret rapportering fra forskellige niveauer og sektorer, og vil yderligere støtte EU's rapporteringsforpligtelser på EU-plan og internationalt plan. Den velstrukturerede og planlagte rapporteringsramme og -aktivitet har til formål at bidrage til en meningsfuld vurdering af det 8. miljøhandlingsprogram, informere de politiske beslutningstagere og sætte gang i forhandlinger på højt plan i Rådet og Europa-Parlamentet. Angiv indikatorerne til overvågning af fremskridt og resultater. Gennemførelsen af de påtænkte foranstaltninger i forslaget vil blive overvåget af Kommissionen. Indikatorer kunne omfatte: — Antal betænkninger om tematiske emner (cirkulær økonomi, biodiversitet, skove, jord, vand og hav, luft, støj, affald, emissioner osv.)

— Antal horisontale overvågningsrapporter om fremskridt for gennemførelsen af det 8. miljøhandlingsprogram, målene for bæredygtig udvikling, revisionen af gennemførelsen af miljøreglerne og den europæiske grønne pagt som svar på de respektive rapporteringscyklusser (den 3. rapporteringscyklus vil blive afsluttet i juni 2027 inden udløbet af det 8. miljøhandlingsprogram). 1.5.Forslagets/initiativets begrundelse 1.5.1.Krav, der skal opfyldes på kort eller lang sigt, herunder en detaljeret tidsplan for gennemførelse af initiativet Forslaget fra det 8. miljøhandlingsprogram reagerer på traktatens artikel 192, stk. 3, og følger resultaterne af den seneste evaluering af det 7. miljøhandlingsprogram. Kommissionen gør status over fremskridtene i tre på hinanden følgende rapporteringscyklusser i forbindelse med revision af gennemførelsen af miljøreglerne i 2022, 2024 og 2027. I forbindelse med den anden rapporteringscyklus i 2024 — som skal være afsluttet i tide til at informere om fremskridtene for gennemførelsen af den europæiske grønne pagt, det 8. miljøhandlingsprogram, hen imod målene for bæredygtig udvikling og dette programs 2050-vision, der er nedfældet i artikel 2 i afgørelsen, inden udløbet af denne Kommissions mandat — vil Kommissionen gøre status og undersøge behovet for at revidere Unionens miljø- og klimaprioriteter som fastsat i den europæiske grønne pagt og de prioriterede mål, der er fastsat i dette program. Den tredje rapporteringscyklus skal være afsluttet senest i juni 2027 i god tid inden programmets udløb. 1.5.2.Merværdien ved en indsats fra EU's side (det kan skyldes forskellige faktorer, f.eks. fordele ved koordination, retssikkerhed, større effektivitet eller komplementaritet). Med henblik på dette punkt skal der ved "Merværdien ved en indsats fra EU's side" forstås værdien af EU's intervention, som supplerer værdien af den indsats, medlemsstaterne gør alene. Begrundelse for handling på EU-plan (ex ante): Behovet for en effektiv, sammenhængende og lydhør overvågning af det 8. miljøhandlingsprogram og af alle EU's miljø- og klimapolitikker er forankret i traktaten om Den Europæiske Union. Forventet merværdi på EU-plan (ex post): Overvågningsrammen vil være overvågningsredskabet for det 8. miljøhandlingsprogram og den europæiske grønne pagt. Det vil støtte programmets rapporteringsforpligtelser, give mulighed for drøftelser på højt plan og bidrage til vurderingen og evalueringen af resultaterne fra det 8. miljøhandlingsprogram. 1.5.3.Erfaringer fra lignende foranstaltninger Ikke relevant 1.5.4.Sammenhæng med den flerårige finansielle ramme og eventuelle synergivirkninger med andre relevante instrumenter Formålet med dette forslag er i overensstemmelse med en række andre EU-politikker og igangværende initiativer, som stammer fra den europæiske grønne pagt. De prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram er: a) senest i 2050 at opnå, at vi lever et godt liv, inden for planetens økologiske grænser. Vores velfærd og vores sunde omgivelser skyldes en innovativ, cirkulær økonomi, hvor intet spildes, hvor naturressourcerne forvaltes på bæredygtig vis, og hvor biodiversiteten beskyttes, værdsættes og genoprettes på en måde, der øger samfundets modstandsdygtighed. Vores klimaneutrale økonomi er blevet afkoblet fra ressourceforbruget og sætter tempoet for et sikkert og bæredygtigt globalt samfund b) at opfylde Unionens miljø- og klimamålsætninger som fastsat i den europæiske grønne pagt med henblik på gennemførelse af FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling, navnlig: — Klimaneutralitet i 2050 som skitseret i klimaloven — En klimaneutral, ren og cirkulær økonomi

— Bevaring og genopretning af økosystemer og biodiversitet — En ambition om nulforurening for at opnå et giftfrit miljø og beskyttelse af borgernes sundhed c) at opnå fuld overensstemmelse med det eksisterende regelværk på miljø- og klimaområdet d) at gennemføre de foranstaltninger, politikker og tilgange, der er omhandlet i artikel 3 i dette program, og som tilsammen udgør en gunstig ramme for forandringsfremmende udvikling. 1.5.5.Vurdering af de forskellige tilgængelige finansieringsmuligheder, herunder muligheden for omfordeling Ikke relevant. 1.6.Forslagets/initiativets varighed og finansielle virkninger ◻ begrænset varighed –◻ Forslag/initiativ gældende fra [DD/MM]ÅÅÅÅ til [DD/MM]ÅÅÅÅ –◻ Finansielle virkninger fra ÅÅÅÅ til ÅÅÅÅ ☑ ubegrænset varighed –Gennemførelse med en indkøringsperiode fra 2021 –derefter gennemførelse i fuldt omfang. 1.7.Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r) ☑ Direkte forvaltning ved Kommissionen via –◻ gennemførelsesorganer ◻ Delt forvaltning i samarbejde med medlemsstaterne ☑ Indirekte forvaltning ved at overlade budgetgennemførelsesopgaver til: ◻ internationale organisationer og deres organer (angives nærmere) ◻ EIB og Den Europæiske Investeringsfond

☑ de organer, der er omhandlet i artikel 70 og 71 ◻ offentligretlige organer ◻ privatretlige organer, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver, i det omfang at de stiller tilstrækkelige finansielle garantier ◻ privatretlige organer, der er undergivet lovgivningen i en medlemsstat, og som har fået overdraget gennemførelsen af et offentlig-privat partnerskab, og som stiller tilstrækkelige finansielle garantier ◻ personer, der har fået overdraget gennemførelsen af specifikke aktioner i den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, og som er udpeget i den relevante basisretsakt. Bemærkninger Ikke relevant 2.FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1.Bestemmelser om kontrol og rapportering Angiv hyppighed og betingelser. Forslaget indeholder en afgørelse om vedtagelse af Unionens 8. miljøhandlingsprogram. Inden for rammerne af det 8. miljøhandlingsprogram forelægges der et ambitiøst program om regelmæssig overvågning og rapportering om miljøets tilstand og om medlemsstaternes indsats for at gennemføre miljø- og klimaforanstaltninger (artikel 4, stk. 1). Arbejdet vil fremme anvendelsen af vedtagne indikatorer på forskellige miljø- og klimapolitiske områder og bygge på principperne i Inspire for anvendelse af geodata og digital information (Copernicus). Sammenhængende, tværfaglige og ajourførte rapporter vil danne grundlag for at fremlægge oplysninger til offentligheden om og gøre status over de fremskridt, der gøres med hensyn til klima- og miljøspørgsmål. På grundlag af disse rapporter vil der desuden blive afholdt en drøftelse på højt plan, hvor Rådet og Parlamentet vil drøfte situationen med hensyn til miljø- og klimaudfordringer og vurdere sammenhængen mellem dermed forbundne EU-politikker og -foranstaltninger samt opfyldelse af målene i den europæiske grønne pagt. Inddragelsen af Det Europæiske Miljøagentur og ECHA er af afgørende betydning for dette arbejde. I forbindelse med EU's strategi for biodiversitet er overvågning og fuld anvendelse af digitale oplysninger ligeledes af afgørende betydning for overvågningen af status for sårbare og værdifulde økosystemer og økosystemtjenester. Interoperabilitet mellem databaser og datamining fra forskellige kilder giver værdifulde oplysninger om menneskelige aktiviteters indvirkning på miljø og klima. Regelmæssig rapportering om disse virkninger indikerer ikke kun negative virkninger, men også reaktioner på positive forvaltningsforanstaltninger og beskyttelsesforanstaltninger. Denne måde at overvåge og rapportere på giver fingerpeg om resultaterne i praksis af EU's programmer, aktioner og finansielle ressourcer, både på EU-plan og internationalt plan. Der vil blive anvendt standardovervågnings- og rapporteringsregler for EU-tilskud til traditionelle agenturer. 2.2.Forvaltnings- og kontrolsystem(er) 2.2.1.Begrundelse for den/de påtænkte forvaltningsmetode(r), finansieringsmekanisme(r), betalingsvilkår og kontrolstrategi Forvaltningen varetages både direkte af Kommissionen og indirekte gennem Det Europæiske Miljøagentur (EEA) og Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA). Hensigtsmæssigheden af en fuldstændig indirekte forvaltningstilgang gennem to (eller potentielt flere) decentraliserede agenturer (EEA, ECHA, men eventuelt også EFSA) vil blive undersøgt sammen med de medvirkende lovgivere. Med hensyn til kontrolstrategien arbejder alle decentraliserede agenturer tæt sammen med Kommissionens Interne Revisionstjeneste for at sikre, at passende standarder overholdes inden for alle områder af intern kontrol. Disse ordninger vil også gælde for agenturernes rolle i forbindelse med det nuværende forslag. Derudover overvejer Europa-Parlamentet hvert regnskabsår efter henstilling fra Rådet og under hensyntagen til Den Europæiske Revisionsrets konklusioner, om det vil give agenturerne decharge for deres gennemførelse af budgettet. 2.2.2.Oplysninger om de udpegede risici og det/de interne kontrolsystem(er), der etableres for at afbøde dem For så vidt angår den retlige, økonomiske, effektive og virkningsfulde anvendelse af de bevillinger, der følger af de foranstaltninger, der skal gennemføres af EEA og ECHA i forbindelse med dette forslag, medfører dette initiativ ikke nye væsentlige risici, der ikke vil være omfattet af en eksisterende struktur for intern kontrol. De foranstaltninger, der skal gennemføres i forbindelse med dette forslag, vil blive påbegyndt i 2021 og vil fortsætte i hele løbetiden for den nye flerårige finansielle ramme (FFR).

2.2.3.Vurdering af og begrundelse for kontrolforanstaltningernes omkostningseffektivitet (forholdet mellem kontrolomkostningerne og værdien af de forvaltede midler) samt vurdering af den forventede risiko for fejl (ved betaling og ved afslutning) Der er indført forvaltnings- og kontrolsystemer i de gældende forordninger for EEA og ECHA. Disse organer arbejder tæt sammen med Kommissionens interne revisionstjeneste for at sikre, at de relevante standarder overholdes inden for alle områder af det interne kontrolsystem. Europa-Parlamentet meddeler hvert år efter henstilling fra Rådet decharge til både EEA og ECHA for gennemførelsen af deres budgetter. 2.3.Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder Angiv eksisterende eller planlagte forebyggelses- og beskyttelsesforanstaltninger, f.eks. fra strategien til bekæmpelse af svig. Med henblik på bekæmpelse af svig, bestikkelse og anden ulovlig aktivitet finder bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), anvendelse på EEA og ECHA uden nogen begrænsninger. EEA og ECHA har en særskilt strategi til bekæmpelse af svig og en deraf følgende handlingsplan. Endvidere indeholder forordningerne om oprettelse af EEA og ECHA bestemmelser om gennemførelse og kontrol af EEA og ECHA's budgetter og gældende finansielle regler, herunder dem, der vedrører bekæmpelse af svig og uregelmæssigheder. 3.FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1.Berørt(e) udgiftspost(er) på budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme ·Eksisterende udgiftsposter på budgettet I samme rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme og budgetposterne. Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme Budgetpost Udgifternes art Bidrag Nummer

OB/IOB fra EFTA-lande fra kandidatlande fra tredjelande iht. finansforordningens artikel 21, stk. 2, litra b) 3 09.02.01 Natur og biodiversitet OB NEJ NEJ NEJ NEJ 3 09.02.02 Cirkulær økonomi og livskvalitet OB NEJ NEJ NEJ NEJ 3 09.02.03 Afbødning af og tilpasning til klimaændringer OB NEJ NEJ NEJ NEJ 3 09.10.02 — Det Europæiske Miljøagentur OB NEJ NEJ NEJ NEJ 3 09.10.01 — Det Europæiske Kemikalieagentur OB NEJ NEJ NEJ NEJ 3.2.Anslåede virkninger for udgifterne 3.2.1.Sammenfatning af de anslåede virkninger for udgifterne i mio. EUR (tre decimaler) Det forventes, at udgiftsområde 3 bevarer neutraliteten og ikke vil blive påvirket af disse forslag. De nødvendige midler til EEA og ECHA vil blive fratrukket LIFE-budgettet i overensstemmelse med en fordeling på 2/3 af udgifterne til GD for Miljø og 1/3 af udgifterne til GD for Klima til EEA, mens de ressourcer, der er behov for til ECHA, vil blive fuldt dækket af GD for Miljø. Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme Antal Udgiftsområde 3: Naturressourcer og miljø Faste priser GD for Miljø og GD for Klima: <09.02.01, 09.02.02, 09.0203> 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 I ALT: Nedsættelse for 09.02.01 — GD for Miljø Forpligtelser (1a) 1,385 1,405 1,428 1,450 1,474 1,496 1,522 10,160 Betalinger (2a) 1,385 1,405 1,428 1,450 1,474 1,496 1,522 10,160 Nedsættelse for 09.02.01 — GD for Miljø Forpligtelser (1b) 1,062 1,079 1,096 1,113 1,130 1,148 1,166 7,794 Betalinger (2b) 1,062 1,079 1,096 1,113 1,130 1,148 1,166 7,794 Nedsættelse for 09.02.03 — GD for Miljø Forpligtelser (1c) 1,062 1,079 1,096 1,113 1,130 1,148 1,166 7,794 Betalinger (2c) 1,062 1,079 1,096 1,113 1,130 1,148 1,166 7,794 Samlet nedsættelse af driftsbevillinger

for DG for Miljø og DG for Klima <09.02.01, 09.02.02 og 09.02.03> Forpligtelser =1a+1b +1c 3,509 3,563 3,620 3,676 3,734 3,792 3,854 25,748 Betalinger =2a+2b+3c 3,509 3,563 3,620 3,676 3,734 3,792 3,854 25,748 EEA: <09.10.02> 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 I ALT: Budgetafsnit 1: Forpligtelser 1. 2,462 2,511 2,562 2,613 2,665 2,718 2,773 18,304 Betalinger 2. 2,462 2,511 2,562 2,613 2,665 2,718 2,773 18,304 Budgetafsnit 2: Forpligtelser (1a) 0,225 0,225 0,225 0,225 0,225 0,225 0,225 1,575 Betalinger (2a) 0,225 0,225 0,225 0,225 0,225 0,225 0,225 1,575 Budgetafsnit 3: Forpligtelser (3a) 500 500 500 500 500 500 500 3 500 Betalinger (3b) 500 500 500 500 500 500 500 3 500 Bevillinger I ALT

for EEA <09.10.02> Forpligtelser =1+1a +3a 3,187 3,236 3,287 3,338 3,390 3,443 3,498 23,379 Betalinger =2+2a +3b 3,187 3,236 3,287 3,338 3,390 3,443 3,498 23,379



ECHA: <09-10-01> 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 I ALT: Budgetafsnit 1: Forpligtelser 1. 0,272 0,277 0,283 0,288 0,294 0,300 0,306 2,019 Betalinger 2. 0,272 0,277 0,283 0,288 0,294 0,300 0,306 2,019 Budgetafsnit 2: Forpligtelser (1a) 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,350 Betalinger (2a) 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,350 Budgetafsnit 3: Forpligtelser (3a) 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 Betalinger (3b) 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 Bevillinger I ALT

for ECHA <09.10.01> Forpligtelser =1+1a +3a 0,322 0,327 0,333 0,338 0,344 0,350 0,356 2,369 Betalinger =2+2a +3b 0,322 0,327 0,333 0,338 0,344 0,350 0,356 2,369

3.2.2.Anslåede virkninger for EEA's og ECHA's bevillinger –☑ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af aktionsbevillinger –◻ Forslaget/initiativet medfører anvendelse af aktionsbevillinger som anført herunder: Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (tre decimaler) i faste priser Der angives mål og resultater ⇩ 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 I ALT: RESULTATER Type Resultaternes gnsntl. omkostninger Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal i alt Omkostninger i alt SPECIFIKT MÅL NR. 1... — Resultat Subtotal for specifikt mål nr. 1 SPECIFIKT MÅL NR. 2 — Resultat Subtotal for specifikt mål nr. 2 OMKOSTNINGER I ALT 3.2.3.Anslåede virkninger for EEA's og ECHA's menneskelige ressourcer 3.2.3.1.Sammenfatning –◻ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af administrationsbevillinger –☑ Forslaget/initiativet medfører anvendelse af administrationsbevillinger som anført herunder: Mio. EUR (tre decimaler) i faste priser EEA og ECHA 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 I ALT: Midlertidigt ansatte (AD) 1,993 2,033 2,074 2,115 2,158 2,201 2,245 14,820 Midlertidigt ansatte (AST) Kontraktansat personale 740 755 770 786 801 817 834 5 503 Udstationerede nationale eksperter I ALT: 2,734 2,778 2,844 2,901 2,959 2,018 3,087 20,323 Bemærk: Priserne forudsætter en justering på 31,9 % for stillingerne i Miljøagenturet (i København) og en lønindeksering på 2 % for hele MMF-perioden (både Miljøagenturet og ECHA). Personalebehov (i årsværk): EEA og ECHA 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 I ALT: Midlertidigt ansatte (AD) EØS = 9, ECHA = 1 10 10 10 10 10 10 10 Midlertidigt ansatte (AST) Kontraktansat personale EØS = 6, ECHA = 1 7 7 7 7 7 7 7 Udstationerede nationale eksperter I ALT: 17 17 17 17 17 17 17 3.2.3.2.Anslået behov for menneskelige ressourcer i de overordnede generaldirektorater –☑ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af yderligere menneskelige ressourcer –◻ Forslaget/initiativet medfører anvendelse af menneskelige ressourcer som anført herunder: Overslag angives i hele tal (eller med højst én decimal) 2020 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 ·Stillinger i stillingsfortegnelsen (tjenestemænd og midlertidigt ansatte) • Eksternt personale (i årsværk) XX 01 02 01 (KA, UNE, V under den samlede bevillingsramme) XX 01 02 02 (KA, LA, UNE, V og JED i delegationerne) XX 01 04 yy — i hovedsædet

— i delegationer XX 01 05 02 (KA, UNE, V — indirekte forskning) 10 01 05 02 (KA, UNE, V — direkte forskning) Andre budgetposter (skal angives) I ALT: XX angiver det berørte politikområde eller budgetafsnit.

De menneskelige ressourcer, der er nødvendige for denne aktivitet, og navnlig den skærpede overvågningsramme, som vil blive fastlagt, vil blive dækket af personale fra de generaldirektorater, der allerede er beskæftiget med forvaltning af foranstaltningen, og/eller interne rokader i generaldirektoratet. Om nødvendigt vil behovene blive modsvaret af en eventuel yderligere tildeling, som kan tildeles de administrerende generaldirektorater i henhold til den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. Opgavebeskrivelse: Tjenestemænd og midlertidigt ansatte Eksternt personale Beskrivelsen af, hvordan udgifterne til fuldtidsækvivalenterne er beregnet, bør medtages i afsnit 3 i bilag V. 3.2.4.Forenelighed med indeværende flerårige finansielle ramme –◻ Forslaget/initiativet er foreneligt med indeværende flerårige finansielle ramme –☑ Forslaget/initiativet kræver omlægning af det relevante udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme. –◻ Forslaget/initiativet kræver, at fleksibilitetsinstrumentet anvendes, eller at den flerårige finansielle ramme revideres. Der redegøres for behovet med angivelse af de berørte udgiftsområder og budgetposter og beløbenes størrelse. 3.2.5.Tredjemands bidrag til finansieringen –☑ Forslaget/initiativet indeholder ikke bestemmelser om samfinansiering med tredjemand. –◻ Forslaget/initiativet indeholder bestemmelser om samfinansiering, jf. følgende overslag: i mio. EUR (tre decimaler) 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 I alt Xxxxx Samfinansierede bevillinger I ALT 3.3.Anslåede virkninger for indtægterne –☑ Forslaget/initiativet har ingen finansielle virkninger for indtægterne –◻ Forslaget/initiativet har følgende finansielle virkninger: —for egne indtægter