Regionsudvalgets udtalelse om "Kommissionens endelige rapport om miljørevision i byer"

(2001/C 253/04)

REGIONSUDVALGET har -

under henvisning til Kommissionens endelige rapport om miljørevision i byer,

under henvisning til Kommissionens meddelelse "En dagsorden for byerne i Den Europæiske Union" (KOM(97) 197 endelig udg.),

under henvisning til Kommissionens meddelelse "Bæredygtig byudvikling i Den Europæiske Union - Rammer for handling" og byforummet i Wien i 1998, der støttede aktionen "Mere sammenlignelige oplysninger om byforhold",

under henvisning til præsidiets beslutning af 11. april 2000 om at afgive udtalelse om "Kommissionens endelige rapport om miljørevision i byer" i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 5, og henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 4 "Fysisk Planlægning, Bypolitik, Energi, Miljø",

under forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 190/2000 rev. 2), som blev vedtaget af Underudvalg 4 den 9. februar 2001 med Keith Whitmore (UK, ELDR) som ordfører,

og ud fra følgende betragtninger:

offentliggørelsen af rapporten om miljørevision i byer giver medlemsstaterne mulighed for at studere sammenlignelige oplysninger i det omfang de foreligger om 58 af EU's byer,

offentliggørelsen af "Den anden rapport om økonomisk og social konkurrenceevne og samhørighed i EU" giver medlemsstaterne mulighed for at diskutere bypolitikkens betydning for udviklingen af EU's område -

på den 38. plenarforsamling den 4.-5. april 2001 (mødet den 4. april) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse.

1. Regionsudvalgets mening om Kommissionens rapport om miljørevision i byer

1.1. Regionsudvalget hilser offentliggørelsen af pilotfasen af Kommissionens miljørevision i byer velkommen og ser den som en værdifuld tilføjelse til den voksende mængde oplysninger om livskvalitet i EU's byer.

1.2. Regionsudvalget mener, at miljørevisionens styrke bl.a. ligger i dens bredde og rækkevidde. Den indeholder oplysninger om et bredt spekter af økonomiske, sociale, kulturelle og miljømæssige områder i stedet for at anlægge en snævrere og mere sektororienteret indfaldsvinkel, hvilket kan være en svaghed i andre statistikker om bymiljø.

1.3. Regionsudvalget ser positivt på, at De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor, Eurostat, inddrages i den fremtidige forbedring og validering af nogle af oplysningerne i miljørevisionsrapporten. Regionsudvalget forstår også, at "Netværket af byer i EU" er inddraget i udviklingen af indikatorerne, hvilket hilses særdeles velkomment, da fremgangsmåden dermed afprøves i praksis.

1.4. Regionsudvalget ser positivt på miljørevisionens kvalitative indfaldsvinkel (set i modsætning til en rent kvantitativ indfaldsvinkel), men har alligevel visse forbehold, hvad angår oplysningernes faktiske sammenlignelighed, da meget af det, der kan kaldes "livskvalitet" i EU's byer, er kontekstafhængigt - dvs. er påvirket af lokale, regionale eller nationale holdninger, opfattelser eller kultur.

1.5. Regionsudvalget er heller ikke overbevist om, at oplysningerne er fuldstændige, da der mangler mange nøgletal i miljørevisionen. Regionsudvalget er derfor lidt usikker på den mulige fortolkning af oplysningerne og de politiske konklusioner, der kan drages på den baggrund.

1.6. Regionsudvalget ville stille sig meget skeptisk, hvis miljørevisionen skulle anvendes til at foretage fremtidige politiske prioriteter og allokering af ressourcer, uden at der skete en gennemgribende justering af fremgangsmåden, oplysningernes fuldstændighed og fortolkningen af de indsamlede oplysninger.

1.7. Regionsudvalget mener desuden, at miljørevisionen udelukkende bør ses som et enkelt bidrag til en bredere debat om byspørgsmål, som ikke mindst vil blive præget af Det Europæiske Fysiske og Funktionelle Udviklingsperspektiv, den anden rapport om økonomisk og social samhørighed og Samhørighedsforummet, der er planlagt til maj næste år.

2. Regionsudvalgets anbefalinger vedrørende miljørevision i byer

2.1. Regionsudvalget mener, at miljørevisionen bidrager til en forståelse af de ændrede vilkår i EU's byer og ser gerne, at der udarbejdes en række rapporter med fortolkninger af miljørevisionens væsentligste resultater med henblik på at kaste mere lys over de politiske konsekvenser, der begynder at aftegne sig.

2.2. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til på tværs af generalsekretariaterne at anlægge en samlet indfaldsvinkel på byspørgsmål, da området har horisontal karakter og kræver omfattende koordinering.

2.3. Inddragelsen af Eurostat vil medvirke til at validere oplysningerne, og Regionsudvalget erfarer med glæde, at Eurostat muligvis vil medtage nogle af miljørevisionens mere konkrete indikatorer i sit officielle statistiske materiale på EU-niveau.

2.4. Regionsudvalget advarer mod, at miljørevisionen i fremtiden anvendes som et af de vigtigste redskaber til udformning og evaluering af bypolitik.

2.5. Regionsudvalget hilser det velkomment, at "Netværket af byer i EU" er med til at afprøve fremgangsmåden og udvikle indikatorerne, og opfordrer til, at de lokale og regionale myndigheder ligeledes inddrages i opfølgningen af miljørevisionen. Dermed vil det være muligt at bringe et bottom-up perspektiv ind i behandlingen af væsentlige spørgsmål i stedet for en overvejende top-down approach.

2.6. Der bør til sin tid foretages en lignende revision i ansøgerlandene, dog med væsentlig færre, men bedre egnede og verificerbare indikatorer. På nuværende tidspunkt er miljørevisionen begrænset til de 15 EU-lande.

2.7. Regionsudvalget opfordrer medlemsstaterne til at se på deres egne indikatorer, der er udarbejdet på lokalt, regionalt og nationalt plan for at sikre, at der i de enkelte medlemsstater skabes et internt sammenhængende billede. Det vil i den sidste ende skabe større sammenlignelighed på alle niveauer mellem medlemsstaterne.

2.8. Regionsudvalget mener, at selv om tal og data er vigtige, vil supplerende oplysninger som dem, der indsamles via subjektive undersøgelser, bidrage til at skabe et klart billede af livskvalitet, der i mange henseender er et spørgsmål om opfattelse.

2.9. Vigtige begreber så som statsborgerskab bør tages med ind i betragtning, når der skal foretages vurderinger af deltagelsen i samfundslivet.

2.10. Regionsudvalget påpeger, at mange af statistikkerne, der på overfladen ser objektive og sammenlignelige ud, i realiteten er særdeles kontekstspecifikke, dvs. at de er dybt forankrede i den pågældende medlemsstats politiske rammer, der kan variere meget fra det ene land til det andet. Som eksempel kan nævnes, hvordan man udregner arbejdsløshedsniveauet.

2.11. Regionsudvalget mener derfor, at i det omfang der findes "fælles målestokke", der er anvendelige i hele EU (f.eks. Den Internationale Arbejdsorganisations definition af arbejdsløshed eller den internationale statistik over kriminelle handlinger), bør disse inkluderes i miljørevisionen som en ekstern "kontrol" eller et objektivt sammenligningsgrundlag.

2.12. Regionsudvalget ser inddelingen af byerne i "lille, mellemstor og stor", "nordlig, sydlig", "central og periferisk" samt "hovedstad og provinsby" som et godt udgangspunkt for videre analyse. Men eftersom der ikke findes nogen undersøgelse af, hvilke særlige faktorer eller sæt af faktorer der påvirker de forskellige livskvalitetsindikatorer inden for eller på tværs af de enkelte kategorier, har inddelingen kun begrænset værdi, og Regionsudvalget opfordrer derfor Kommissionen til at tage det næste nødvendige skridt og vurdere disse faktorers indflydelse på livskvaliteten.

2.13. Byer, der i fremtiden ønsker at tilslutte sig miljørevisionen, bør forpligtes til at indgive oplysninger om alle de områder, hvor der foreligger data, dvs. at de enkelte byer ikke bør have lov til at tilbageholde informationer, som de anser for følsomme, da det vil forringe kvaliteten af det samlede endelige resultat.

2.14. Regionsudvalget foreslår, at Kommissionen i den nærmeste fremtid koncentrerer sig om at indsamle alle oplysningerne fra de 58 byer, der har været med fra begyndelsen, fremfor på dette stade at søge at udvide deltagerantallet yderligere. Regionsudvalget er bevidst om, at miljørevisionen har været en kompliceret opgave (med 58 byer, der har skullet vurdere 21 livskvalitetsfaktorer på tre forskellige tidspunkter og på tre forskellige administrative niveauer), men noterer sig, at kun én by har formået at indgive samtlige oplysninger inden for alle områder gennem de tre forsøgsår. De manglende oplysninger bør indhentes.

2.15. Undtagelsesvis bør London og Paris opfordres til at deltage i miljørevisionen så snart som muligt. Selv om de er væsentlig større end de 58 byer, der til dags dato har været underkastet miljørevision, er der god grund til at vurdere livskvaliteten i disse to byer på deres egne præmisser. Kommissionens London-undersøgelse fra 1997, der nu trænger til at blive opdateret, har peget på en række nye problemer, som f.eks. den tiltagende opsplitning af byen, og kan være med til at forbedre fortolkningen af nogle af miljørevisionens resultater.

2.16. Regionsudvalget mener, at Kommissionen kunne gøre en større indsats for at bygge videre på Regionsudvalgets rapport fra 1999 om "Vurdering af livskvalitet i EU's regioner og byer - Teoretisk begrebsdannelse, traditionelle og nye indikatorer", der pegede på en række nye problemstillinger, som ikke kan indkredses udelukkende ved hjælp af indikatorer.

2.17. Der har været megen tale om en "europæisk bymodel" - dvs. en arealmæssigt relativt kompakt by med et indbyggertal på maksimalt 10 millioner i modsætning til de "megabyer" med 25 millioner indbyggere og opefter man forventer i Sydamerika. Det kunne være interessant at sammenligne to så vidt forskellige modeller, hvad angår bæredygtighed og livskvalitet, og Regionsudvalget mener, at Kommissionen en gang i fremtiden bør foretage en sådan sammenligning.

2.18. Regionsudvalget mener, at EU's miljørevision i byer til sin tid bør udvides til at omfatte de små og mellemstore byer, hvor størstedelen af EU's bybefolkning bor.

2.19. Det vil være hensigtsmæssigt at foretage en samlet vurdering af miljørevisionens væsentligste resultater og de tilsvarende resultater i den anden rapport om økonomisk og social samhørighed.

2.20. Regionsudvalget anbefaler, at man på det samhørighedsforum, der foreslås afholdt i maj 2001, benytter den enestående lejlighed til at gennemdiskutere fremtidig bypolitik, beslægtede horisontale og sektorielle politikker og passende rammer for fysisk planlægning ud fra målet om en velafbalanceret udvikling af EU-området.

3. Konklusion

3.1. Regionsudvalget mener, at miljørevisionen vil være til nytte for beslutningstagere og andre, der arbejder med byudvikling i de enkelte medlemsstater, og at Kommissionen bør roses for sit arbejde. Miljørevisionen indeholder under alle omstændigheder en stor mængde verificerbare oplysninger om 58 større byer i EU. På EU-plan kan miljørevisionen medvirke til at skabe forbindelser mellem EU's byer, der enten på bilateral basis eller i netværk kan samarbejde om at uddybe resultater af fælles interesse.

3.2. Regionsudvalget mener, at miljørevisionen vil være til gavn for enhver form for observatorium eller tænketank, der måtte blive nedsat under Det Europæiske Fysiske og Funktionelle Udviklingsperspektiv (EFFU), Interreg-initiativet eller Urban-initiativet, der hver især råder over penge, der er øremærket til information og udveksling af god praksis, og opfordrer indtrængende Kommissionen til at forsøge at koordinere disse forskellige, men indbyrdes beslægtede initiativer.

3.3. Regionsudvalget mener især, at Kommissionen bør benytte sig af denne samlede indfaldsvinkel til at overkomme splittelser og til at fremme et bedre samarbejde inden for de af Kommissionens generaldirektorater, der sammen har ansvaret for byspørgsmål.

3.4. Regionsudvalget mener, at miljørevisionen kan bidrage væsentligt til en bedre forståelse, hvis dets oplysninger suppleres dels med oplysninger på lokalplan som f.eks. holdningsundersøgelser dels på EU-plan med objektive fælleseuropæiske standarder (som f.eks. Den Internationale Arbejdsorganisations arbejdsløshedsstatistik).

3.5. Regionsudvalget mener, at selv med en grundig fortolkning kan indikatorer alene ikke træde i stedet for evaluering og politikudvikling, og miljørevisionen kan derfor ikke anvendes isoleret til at udforme den fremtidige bypolitik. Den bør i hvert fald ikke anvendes til at afgøre fremtidige allokeringer af EU-bistand. Ikke desto mindre udgør miljørevisionen en sikker reference for henholdsvis udformningen af bypolitik på EU-plan og udarbejdelsen af specifikke programmer til revitalisering af organisationslivet i overensstemmelse med resultaterne af det byforum, der blev afholdt af Kommissionen i november 1998 i Wien.

3.6. Regionsudvalget mener derfor, at medlemsstaterne i det lange løb først vil få øje på miljørevisionens fulde potentiale, når der foretages et samlet forsøg på at fortolke de væsentligste oplysninger således, at de kan bruges af beslutningstagerne. Det vil bl.a. sige, at man i størst muligt omfang skal påvise en klar årsagssammenhæng mellem manglen på eller tilstedeværelsen af væsentlige socioøkonomiske, miljømæssige og kulturelle faktorer, og den deraf følgende opfattelse af livskvalitet.

Bruxelles, den 4. april 2001.

Jos Chabert

Formand for

Regionsudvalget