Nr. C 159/16 De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 6. 89 
Udtalelse om forslaget til Rådets forordning (EØF) om statistikker over udveksling af goder 
mellem medlemsstaterne (2) 
(89/C 159/07) 
Rådet for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 23. januar 1989, under henvisning til 
EØF-traktatens artikel 100A, at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
om det ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektion for økonomiske, finansielle og monetære 
spørgsmål, som udpegede Camille Giacomelli til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 
11. april 1989. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 265. plenarforsamling den 26. april 1989, 
uden stemmer imod og med 5 stemmer hverken for eller imod, følgende udtalelse. 
Indledende bemærkning 
ØSU anerkender ganske vist, at det foreliggende forslag 
til forordning udgør et første skridt til en mulig løsning 
på det statistikproblem, der vil opstå inden for den 
interne EF-samhandel; men det konstaterer samtidig, at 
det ikke kan isoleres fra spørgsmålet om afgiftsharmo­
nisering, som ØSU har udtalt sig om i flere udtalelser, 
der blev godkendt af plenarforsamlingen den 7. juli 
1988 (jf. pkt. 2.6 nedenfor). ØSU kan derfor kun god­
kende dette forslag under forbehold af de talrige ind­
holdsmæssige betragtninger, der blev fremsat dengang, 
og de fundamentale og tekniske forbehold, der kommer 
til udtryk i nærværende udtalelses forskellige punkter. 
1. Indledning 
1.1. I øjeblikket, og det vil uden tvivl sige indtil 
udgangen af 1992, når det indre marked skal være 
realiseret, udarbejdes statistikkerne over medlemssta­
ternes udenrigshandel, både for så vidt angår varebevæ­
gelserne mellem medlemsstaterne og samhandelen med 
tredjelande, på basis af oplysningerne, der indhentes i 
forbindelse med formaliteterne i tilknytning til varebe­
vægelser over Fællesskabets indre og ydre grænser. 
Disse oplysninger indhentes fra statistikblade (det så­
kaldte enhedsdokument), som er en toldformular, der 
blev indført pr. 1. januar 1988, og som anvendes i 
varehandelen mellem samtlige EF-lande og mellem EF-
lande og tredjelande. Denne fremgangsmåde bevirker 
samtidig, at indsamlingen af data til brug for statistik­
udarbejdelse sker ud fra en harmoniseret og standardi­
seret kodificering. 
Samme dato indførtes den kombinerede EF-nomenkla-
tur, der fremover vil tjene som et ensartet grundlag 
for betegnelsen af varer. Nomenklaturen, der opfylder 
statistiske og toldmæssige målsætninger, introducerer 
på én gang en europæisk harmonisering og en fælles 
indfaldsvinkel til den administrative kontrol med vare­
bevægelser og den statistik, der produceres på grundlag 
heraf. 
(') EFT nr. C 84 af 5. 4. 1989, s. 4. 1.2. Blandt de overordnede målsætninger i hvidbo­
gen, som nu er forankret i Den Europæiske Fælles Akt, 
skal nævnes fjernelsen af de fysiske grænser fra 1. januar 
1993. Formaliteterne ved grænserne, dvs. grænsekontrol 
og tolddeklarering, vil dermed være dømt til at blive 
afviklet. Hermed vil man komme til at stå uden den 
dokumentation, der tjener til indhentning af statistiske 
oplysninger. 
1.3. Selv om det i hvidbogen anbefales, at grænserne 
mellem medlemsstaterne skal fjernes, hersker der dog 
stadig, både i hvidbogens bogstav og ånd, uklarhed 
med hensyn til, hvilke konsekvenser dette vil have for 
medlemsstaternes udenrigshandelsstatistik. I hvidbo­
gens pkt. 45 står der ikke desto mindre, at da den 
nuværende indsamling af statistiske data på grundlag 
af tolddokumenter ophæves må der introduceres andre 
dataindsamlingsmetoder til udarbejdelse af statistik 
over handelen mellem EF-landene. 
1.4. Det forudsættes i hvidbogen, at de statistiske 
oplysninger skal indsamles hos virksomhederne. Det 
kan befrygtes, at dette ikke vil føre til lettelser, men 
derimod til fastholdelse, ja skærpelse af de administrati­
ve byrder. I det foreliggende forordningsforslag forsøger 
Kommissionen at forsikre de erhvervsdrivende om, at 
dette ikke vil blive tilfældet. Den søger at give dem det 
indtryk, at der introduceres et nyt system, der skulle 
være i stand til at dække de eksisterende informations­
behov, samtidig med at virksomhederne forsikres om, 
at der kun vil blive pålagt dem en oplysningspligt af 
overskueligt omfang. Forslaget består konkret i, at der 
indføres et permanent system til indsamling af statisti­
ske oplysninger, det såkaldte INTRASTAT-system (se 
forordningsforslagets artikel 6). 
1.5. Det indre marked af i morgen vil netop være 
karakteriseret ved, at de fysiske grænser er ophævet. 
Set med borgernes øjne, vil et marked uden grænser 
være et marked, hvor man ikke skal stoppe op ved 
grænseovergangene mellem EF-landene. Men skal EF's 
og medlemsstaternes behov for oplysninger om hande­
len med varer mellem medlemsstaterne dækkes, vil det 
imidlertid være nødvendigt, at de erhvervsdrivende fort­
sat pålægges formaliteter. Det må således være en for­
udsætning, at samtlige oplysningspligtige, i henhold 
til EF-retten, vil være nødsaget til at underkaste sig 
ensartede regler, eftersom de frie varebevægelser inden 
for det fremtidige indre marked nødvendigvis må ske 
på vilkår, som er ens for alle medlemsstater. 
26. 6. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 159/17 
1.6. Når de toldformaliteter, som skal opfyldes ved 
varepassage over de indre EF-grænser, bortfalder, vil 
det tilhørende statistiske oplysningsmedium også falde 
bort. Kommissionen forudser, at der derfor vil opstå et 
behov for at bevidstgøre de oplysningspligtige om de 
forpligtelser, de fortsat har på det statistiske område. 
Der foreslås to midler til at nå dette mål: det ene er af 
»forebyggende art«, bestående i administrative retnings­
linjer eller i benyttelsen af mellemmænd (toldkontorer, 
speditionsfirmaer), medens det andet middel er af »kri­
tisk« art og består i, at der gøres brug af registre 
over erhvervsdrivende inden for EF-samhandelen, som 
oprettes og administreres af den enkelte medlemsstat. 
1.7. Det fastsættes udtrykkeligt, at det foreslåede 
indsamlingssystem fortsat skal rumme mulighed for, at 
oplysningerne for en given referenceperiode kan indbe­
rettes samlet. Der er tale om en mulighed, som i forvejen 
står åben for alle virksomheder uanset størrelse, dog 
forudsat, at deres interne organisation tillader det. Det 
nye system forudsættes i øvrigt udformet således, at det 
udnytter de nye muligheder, som elektronisk databe­
handling frembyder. På den baggrund bliver det Kom­
missionens opgave at sikre, at systemet er bedst muligt 
tilpasset den teknologiske udvikling efter 1992. 
1.8. I begrundelsen til forslaget lægges der ikke skjul 
på de risici, som anvendelsen af det nye system til 
indsamling af statistiske oplysninger rummer, eftersom 
der skal indhentes oplysninger om »erhvervsforhold, 
som endnu ikke er kendt«. Det er derfor forståeligt, at 
Kommissionen, inden den lægger sig fast på ledsage-
og gennemførelsesbestemmelser, agter at foretage en 
mere indgående analyse af visse vanskelige spørgsmål: 
— anvendelsen af eksisterende formaliteter til statisti­
ske formål, 
— det ønskelige i at opretholde visse nationale bestem­
melser, 
— grænserne for samarbejdet mellem toldvæsenet og 
de statistiske myndigheder, 
— nødvendigheden af periodisk at gennemføre supple­
rende undersøgelser vedrørende de varebevægelser, 
der holdes uden for indsamlingen, eller som vedrø­
rer personer, der er fritaget for oplysningspligt. 
Kommissionen nærer tillid til, at de vanskeligheder, der 
måtte opstå i de første år, vil kunne korrigeres eller 
løses inden for et tidsrum af 3-4 år. 
1.9. Inden for INTRASTAT-systemet, som ligeledes 
vil finde anvendelse på statistik vedrørende fællesskabs­
forsendelse og toldoplag (med visse undtagelser for 
varer, som fortsat vil være underkastet told- og afgifts-
formaliteter: varer fra tredjelande, der under en fiskal forædlingsprocedure transporteres fra en medlemsstat 
til en anden), vil statistikken over samhandelen mellem 
medlemsstaterne være den første, der overgår fra det 
gamle til de nye system. 
I Rådets forordning (EØF) nr. 1736/75 (2) af 24. juni 
1975 blev der fastsat ensartede definitioner og metoder 
for såvel EF's eksterne handel som for samhandelen 
mellem medlemsstaterne. En halv snes år senere define­
redes i Rådets forordning (EØF) nr. 2954/85 (2) »som 
led i en standardisering og forenkling af statistikken 
over samhandelen mellem medlemsstaterne (...) denne 
statistik, således at den klart afgrænses fra statistikken 
over Fællesskabets handel med tredjelande« (1. betragt­
ning); i samme forordning hedder det videre: »Visse 
bestemmelser i forordning (EØF) nr. 1736/75 skal ikke 
længere finde anvendelse på statistikken over samhan­
delen mellem medlemsstaterne« (2. betragtning). 
1.10. Med fjernelsen af de fysiske og afgiftsmæssige 
grænser mellem EF-landene fra 1. januar 1993 vil stati­
stikken over varehandelen mellem medlemsstaterne 
ikke længere kunne bygge på det medium og reference­
punkt, som udgøres af de formaliteter og den kontrol, 
toldmyndighederne pålægger afsendere og modtagere 
af varer, der bevæger sig inden for EF. Dette er baggrun­
den for, at Kommissionen med sit forslag allerede nu 
bestræber sig for straks at sætte et nyt oplysningsind-
samlingssystem på form. Systemet støtter sig til de 
allerede eksisterende administrative kontrolnet. Det 
skal sikre kontinuiteten i de statistiske resultater og bør 
hurtigst muligt prøvekøres for at få konstateret, om det 
er fuldt dækkende og up-to-date. Dersom der afsløres 
eventuelle mangler eller svagheder i systemet, må disse 
hurtigst muligt afhjælpes. Da varebevægelserne ikke må 
lide under eventuelle ufuldkommenheder ved systemet, 
må de nødvendige forbedringer og forenklinger indbyg­
ges på et tidligt tidspunkt. Formålet med forslaget er 
således at foretage en tilpasning af reglerne vedrørende 
statistikken over samhandelen mellem medlemsstater­
ne, således som denne statistik er defineret i forordning 
(EØF) nr. 2954/85. I begrundelsen er det endvidere 
forudsat, at der vil blive udarbejdet analoge bestemmel­
ser, så snart indsamlingen af oplysninger vedrørende 
den såkaldte specialhandel er sat i værk med henblik 
på udarbejdelse af statistik vedrørende fællesskabsfor­
sendelse og toldoplag. 
1.11. Kommissionen har bevidst søgt at undgå, at 
de erhvervsdrivende af statistiske hensyn skulle være 
tvunget til i driften af deres virksomhed at sondre 
mellem varebevægelser inden for EF og handel med 
erhvervsdrivende i tredjelande. Samtidig har den villet 
undgå, at der med INTRASTAT-systemet introduceres 
en oplysningsbehandlingsprocedure, der er uforenelig 
med den procedure, som i henhold til forordning (EØF) 
nr. 1736/75 fortsat finder anvendelse på handelen med 
i}) EFT nr. L 183 af 14. 7. 1975, s. 3. 
(2) EFT nr. L 285 af 25. 10. 1985, s. 1. 
Nr. C 159/18 De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 6. 89 
tredjelande. Det komplicerede forhold mellem de to 
typer oplysninger har dog ført til, at fastsættelsen af 
visse regler, specielt vedrørende fremsendelse af op­
lysninger, udskydes indtil videre. 
2. Generelle bemærkninger 
2.1. Det er Kommissionens fortjeneste, at den har 
givet sig i kast med løsningen af et sammensat og 
vanskeligt problem: den har taget konsekvensen af det 
tidspres, som terminen for etableringen af det indre 
marked lægger ved i god tid at forberede iværksættelsen 
af et relativt enkelt dataindsamlingssystem vedrørende 
samhandelen mellem EF-landene. Problemet er som 
sagt, at grænseformaliteterne i forbindelse med den 
indre EF-handel vil falde bort, hvorfor de tilsvarende 
handelsstatistiske oplysninger i vidt omfang må indhen­
tes uden den hidtidige administrative understøtning i 
form af de dokumenter, som i henhold til anden lovgiv­
ning kræves afgivet ved grænsepassagerne, og i forhold 
til hvilken statistikindsamlingen i virkeligheden blot er 
et biprodukt. 
2.2. Det fremstår hermed som en implicit kendsger­
ning, at etableringen af det store indre marked uden 
fysiske, tekniske eller afgiftsmæssige grænser, hvis man 
skal følge hvidbogen i dens yderste konsekvens, ikke 
umiddelbart lægger op til en fuld dækning af behovene 
på dataindsamlingsområdet. Det vil således være tvivl­
somt, om man allerede i 1993 er oppe på en sådan 
integrationsgrad i EF, at en fælles økonomisk, valuta­
risk, handelsmæssig og udenrigshandelsmæssig politik 
vil kunne styres og måles i sine resultater på grundlag 
af et overordnet statistisk system dækkende EF under 
ét. 
2.3. Realiseringen af det indre marked vil ikke være 
ensbetydende med, at behovet for oplysninger vedrøren­
de den enkelte medlemsstat, ja den enkelte region, bort­
falder, Kommissionen anerkender da også, at der fortsat 
vil være et behov herfor, eftersom medlemsstaterne vil 
have brug for disse oplysninger for — ligesom i de 
sidste tredive år — at kunne vurdere, hvorledes deres 
vækst har udviklet sig, ligesom de har behov for at 
følge, ja styre udviklingen hen imod opfyldelsen af 
målsætningen om økonomisk og social samhørighed i 
EF i takt med den trinvise etablering af det indre mar­
ked. Det europæiske statistiske system vil i øvrigt ikke 
kunne opbygges blot som summen på EF-plan af med­
lemsstaternes statistik. Thi denne løsning vil ikke 
rumme oplysninger om varestrømme mellem regioner­
ne, som netop fremover vil spille en fremtrædende rolle 
i et Europa, der opprioriterer regionerne. Systemet kan 
ej heller opbygges som en kopi af det amerikanske, 
hvor der så at sige ikke sker nogen registrering af 
handelen mellem de forskellige stater. Den EF-statistik, 
der er behov for på det indre marked, skal på én gang 
dække handelen mellem EF-staterne og varestrømmene 
mellem regionerne. 
2.4. Med henblik på at dække et behov for detaljere­
de informationer om samhandel med varer pr. produkt 
og pr. land for den enkelte medlemsstat har Kommissio­
nens eksperter fundet det mest hensigtsmæssigt, at der 
holdes fast ved det administrative enhedsdokument som basis for indsamling af statistiske oplysninger. Der er 
mange grunde hertil: dokumentet giver et detaljeret 
indblik i varestrømmene (retning, varens art, værdi, 
mængder, partnerlande), transportbetingelserne, de 
finansielle betingelser (analyse af handelsaftaler, de fak­
turerede beløb, faktureringsvaluta), ligesom de erh­
vervsdrivende i udenrigshandelen vil kunne registreres, 
forudsat at de enkelte medlemsstater inden den 31. 
december 1992 opretter et register over erhvervsdriven­
de i EF-samhandelen (forordningsforslagets artikel 10, 
stk. 1). 
2.5. ØSU har i enkeltheder gennemgået det forslag, 
Kommissionen har fremlagt og kunnet påskønne dets 
værdi i teknisk henseende. Der hersker dog stadig usik­
kerhed med hensyn til, om det foreslåede system lader 
sig praktisere, og om det er pålideligt. Der hersker 
ligeledes uklarhed med hensyn til de administrative og 
kontrolmæssige krav, der fortsat vil blive stillet til de 
erhvervsdrivende, efter at der ikke længere skal standses 
ved grænseovergangene, hvilket sidste jo ikke mindst 
er af stor symbolsk værdi. ØSU skal imidlertid under­
strege, at dens fundamentale holdning til det fremlagte 
forslag skal ses i lyset af den forsigtige holdning, ØSU 
indtog til afgiftsharmoniseringsspørgsmålet. Der skal 
her henvises til ØSU's otte udtalelser (*) om ophævelsen 
af de fiskale grænser, afgivet på den 257. plenarforsam­
ling den 7. juli 1988; trods den forsigtige indfaldsvinkel 
er ØSU i princippet enig i målet om fjernelsen af disse 
grænser. 
2.6. I forordningsforslaget er det forudsat, at afgifts-
harmoniseringsinitiativerne og ledsageforanstaltninger­
ne, således som disse er udformet i de forskellige medde­
lelser og direktivforslag fra Kommissionen (KOM(87) 
320-321-322-323-324-325-326-327-328), iværksættes. 
Der skal mindes om, at det afgiftsmæssige territorial­
princip er lagt til grund; dette indebærer, at eksport 
ikke længere momsfritages, men pålægges moms i op­
rindelseslandet, ligesom der indføres en momsclearings-
ordning for varebevægelser mellem EF-landene. Det er 
tale om et meget indviklet momsopkrævningssystem, 
og der hersker da også alvorlig tvivl om, hvorvidt 
systemet kan fungere i praksis. Systemet har givet anled­
ning til kontroverser og debat ikke blot i ØSU, men 
også i andre fora. 
Det specifikke forslag, udtalelsen drejer sig om, er af 
overvejende teknisk karakter, hvorfor det forudsætter, 
at der er fundet endelige løsninger på afgiftsharmonise-
ringsspørgsmålet eller rettere sagt, at denne afgiftshar­
monisering rent faktisk er gennemført. I denne sammen­
hæng tillader ØSU sig at henvise til ØSU's udtalelse CES 
739/88 om Kommissionens sammenfattende meddelelse 
om afgiftsharmonisering vedrørende »indbyrdes tilnær­
melse af afgiftssatser og harmonisering af afgiftsstruk­
turer« (KOM(87) 320 endelig udg.). I denne udtalelses 
pkt. 6.6 hedder det, »at konvergensen på det skattemæs­
sige område (...) ikke bør betragtes som en absolut 
forudsætning for iværksættelsen af det indre marked«. 
I øvrigt og uafhængigt af den tvivl, der hersker med 
(]) EFT nr. C 237 af 12. 9. 1988, s. 14, 19, 21, 24, 27, 29, 34 
og 36. 
26. 6. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 159/19 
hensyn til clearingsmekanismens funktionsevne i prak­
sis, er det et spørgsmål, om Kommissionen fastholder 
sine forslag om ophævelse af fradrag af indgående 
moms ved eksport, og ikke i stedet opterer for et system 
med intern betalingsoverførsel. Valget af sidstnævnte 
system ville indebære, at man kan fastholde det nugæl­
dende system med indsamling af statistiske data om 
den interne EF-handel, samtidig med at man undgår 
clearingsmekanismen, som vel og mærke er den afgifts­
mæssige forudsætning, det fremlagte statistikforslag er 
bygget op om. 
3. Særlige bemærkninger 
3.1. Artikel 6 og 7 
Ifølge artikel 6 indføres der et permanent system til 
indsamling af statistiske oplysninger vedrørende vare­
handelen mellem EF-medlemsstaterne, det såkaldte 
INTRASTAT-system. 
I artikel 7, stk. 5, hedder det, at, medmindre Rådet 
træffer anden afgørelse senest den 31. december 1991, 
sættes de nationale bestemmelser vedrørende indsam­
ling af statistik over samhandelen mellem medlemslan­
dene i artikel 4's forstand ud af kraft efter den 31. 
december 1992. 
Det følger heraf, at der er en risiko for, at den maksima­
le harmonisering af procedurerne, som der sigtes mod 
i forordningsforslaget, bliver et tilbageskridt i forhold 
til den nuværende situation i visse medlemsstater. Der 
tænkes her på stater eller mindre geografiske enheder, 
såsom Benelux, hvor dataindsamlingen sker på grund­
lag af en såkaldt miroitage, dvs. på grundlag af en 
enhedserklæring, der afgives ved eksport, idet virksom­
hederne i henhold til reglerne i Relevé Benelux 50 er 
fritaget for at afgive en importerklæring. Det bør derfor 
tages under overvejelse, om der ikke kunne fastsættes 
en undtagelse, så at man undgår, at sådanne enheder 
inden for EF sprænges. Dette kunne ske ved, at man i 
det nye system opretholder enhedserklæringen, med de 
fornødne tilpasninger, for handelen mellem Benelux-
landene. 
3.2. Artikel 21, 22 og 23 
I listen over data, der skal anføres i det statistiske 
informationsmedium indgår afsendelsesmedlemsstaten 
kun i artikel 24, stk. l's forstand, hvorved man står 
uden oplysninger om oprindelseslandet. 
For langt de fleste medlemsstater er denne oplysning 
imidlertid af stor betydning, for det første for en specifik 
analyse af varebevægelserne mellem EF-lande og for 
det andet for en sammenligning med samhandelen med 
tredjelande. Begrebet »oprindelsesland« bør derfor 
indgå i artikel 23, stk. 1. 
I øvrigt er stålsektoren undertiden fremkommet med 
indvendinger, ja endog misbilligelse, da den på grund 
af sine helt specielle statistiske behov ikke mener, at INTRASTAT-systemet som foreslået af Kommissionen 
opfylder sektorens krav til nomenklaturens og den stati­
stiske støttes anvendelighed, troværdighed og fuldstæn­
dighed. Endvidere gør stålsektoren gældende, at den 
ikke hører under Rom-traktaten, men traktaten, af Det 
europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF), og at den, da 
den er en følsom sektor, følger sine helt egne statistiske 
forpligtelser. Andre følsomme sektorer, som tekstil­
sektoren og landbruget, kunne ligeledes mene, at 
INTRASTAT-systemet er uegnet og utilstrækkeligt. 
Det er derfor uvist, om der vil blive indført undtagelses­
bestemmelser om en speciel statistisk behandling for de 
sektorers vedkommende, som har et berettiget behov 
herfor. 
3.3. Artikel 28 og 29 
Der tages et principielt forbehold over for artikel 28 og 
29. I henhold til artikel 28 nedsættes der et »udvalg for 
statistikker over udveksling af goder mellem medlems­
stater«, ligesom dette udvalgs sammensætning og opga­
ver fastlægges. I henhold til artikel 29, gives dette udvalg 
imidlertid kun en rådgivende funktion til trods for, at 
de bestemmelser, der er nødvendige for anvendelsen af 
denne forordning, tages under den forudsætning, at 
samme artikel 29 kan danne grundlag for beslutninger, 
der indebærer finansielle investeringer på vegne af myn­
digheder og virksomheder i de forskellige medlemssta­
ter. Det forekommer her utilstedeligt at udelukke Rådet 
for beslutningsprocessen, specielt da artikel 29 henlæg­
ger et maksimum af beføjelser til Kommissionen alene 
med den ene begrænsning i henhold til artikel 27, litra 
b), at bestemmelser om forenkling af de statistiske 
oplysninger fastsat af Kommissionen ikke vil kunne 
finde anvendelse før den 1. januar 1999. 
Med hensyn til udvalgets funktion skal det bemærkes, 
at det nuværende »udvalg for udenrigshandelsstatistik« 
fungerer efter forvaltningskomité-proceduren. I be­
tragtning specielt af implikationerne af bestemmelserne 
i artikel 29, ville det imidlertid være hensigtsmæssigt, 
at udvalget for statistikker over udveksling af goder 
mellem medlemsstaterne også får til opgave at virke 
som forvaltningskomité, i hvilken medlemsstaterne kan 
inddrages mere effektivt i beslutningstagningen vedrø­
rende de foranstaltninger, der forudses i forordningsfor­
slaget. Artikel 29 bør følgelig ændres i denne forstand. 
Herved undgår man i øvrigt, at der opstår strukturelle 
divergenser mellem udvalg, der beskæftiger sig med 
statistik over den interne EF-handel, og udvalg vedrø­
rende handelen med tredjelande. 
3.4. Artikel 29 og 30 
Kommissionen har udfoldet synlige bestræbelser for at 
udarbejde et tilstrækkeligt smidigt system og for at 
undgå risikoen for inkompatibilitet. Den har tillige 
forstået at trække en skillelinje mellem statistik over 
Nr. C 159/20 De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 6. 89 
den indre EF-handel og statistikken over EF's eksterne 
handel. Når man skal fremsætte udtalelse om det nye 
INTRASTAT-system og dets funktionelle opfyldelse af 
de krav, som det fremtidige indre marked vil stille, må 
det imidlertid beklages, at der hersker usikkerhed om 
et alt for stort antal væsentlige bestemmelser, som det 
står tilbage at træffe med hjemmel i artikel 29 og 30. 
Specielt artikel 29 fremstår her som et rent »pulterkam­
mer«. I virkeligheden henvises der til ikke mindre en 24 
forskellige steder i forordningsforslaget til gennemførel­
sesforanstaltninger, som Kommissionen har beføjelse 
til at gennemføre med hjemmel i denne artikel 29. Dette 
vidner om, at der tydeligvis har været hastværk med 
udarbejdelsen af teksten, hvilket har bevirket alt for 
mange lakuner. Desuden lader der formode, at Kom­
missionen, hvilket den skjuler ret dårligt, har søgt at 
holde Rådet uden for beslutningsprocessen, hvor det 
drejer sig om bestemmelser, som udgør en afgørende 
forudsætning for, at forordningsforslaget kan bringes 
til anvendelse. Beviset herfor er, at statistikudvalget har 
en rent rådgivende rolle. 
ØSU henstiller derfor, at henvisningerne til artikel 29 
reduceres i videst muligt omfang, og at flest mulige 
gennemførelsesbestemmelser lægges fast og enten ind­
bygges i selve forordningen eller sættes ind i et bilag til 
det behørigt ændrede forslag. 
4. Slutbemærkninger 
4.1. ØSU kan kun godkende forslaget til forordnin­
gen under forbehold at Det økonomiske og sociale 
Udvalgs tidligere udtalelse (jf. pkt. 2.5 ovenfor) om 
afgiftsharmonisering og de endelige løsninger, der vil 
blive bragt på disse spørgsmål, som er behandlet i 
forslag og meddelelser fra Kommissionen (jf. pkt. 2.6). 
ØSU glæder sig over det arbejde, der er lagt i det 
fremlagte forslag, der skal sikre, at der allerede nu 
findes en mulig løsning på det statistiske problem, der 
vil opstå, når afgiftsbarriererne hæves. For ØSU er det 
imidlertid evident, at man, inden der træffes nogen 
beslutning på statistikområdet, må have kendskab til 
de nærmere endegyldige betingelser omkring ophævel­
sen af de fiskale grænser. Det må her påpeges, at man 
i visse EF-lande er kommet med oplæg til en løsning af 
afgiftsspørgsmålet, som afviger fra Kommissionens. 
4.2. Der kan ikke på forhånd rettes fundamentale 
indvendinger mod det rent tekniske indhold af det 
nye system, der foreslås, da det netop sigter mod den 
situation, der opstår, når grænserne ophæves inden for 
det store indre marked. Det er dog samtidig vanskeligt 
at udtale sig om forordningsforslaget som helhed, efter­som det er behæftet med en række mangler. Bl.a. mang­
ler der bestemmelser om fællesskabsforsendelses- og 
toldoplagsstatistik. Samtidig hersker der uklarhed om 
en lang række gennemførelsesbestemmelser eller -foran­
staltninger, som Kommissionen i øvrigt har enebeføjelse 
til at fastlægge. 
4.3. Systemets funktionsdygtighed i praksis og den 
effektivitet i systemet, som behovet for statistiske op­
lysninger vil stille krav om efter ophævelsen af grænse­
kontrollen, må efterprøves via en prøvekøring af syste­
met. Prøvekøringen bør ske parallelt med det nugælden­
de system. Man kunne forestille sig, at man trak på 
frivilligt samarbejde fra et repræsentativt udvalg af 
afgiftspligtige. Prøvekøringen stiller i sig selv krav om, 
at alle de fornødne gennemførelsesbestemmelser er 
kendt inden længe. 
4.4. Et sidste forbehold vedrører reaktionerne fra 
visse kategorier af oplysningspligtige, herunder visse 
betænkeligheder med pålideligheden af den statistik, 
der kan hentes fra det nye system. Det er således en 
mangel ved systemet, at det ikke indeholder nogen 
tilskyndelser af afgiftsmæssig art for de oplysningsplig­
tige, samt at det ikke rummer sådanne bindinger, som 
knytter sig til de nugældende toldformalitets- eller 
grænsekontrolkrav. Det er netop disse bindinger, som 
i øjeblikket via tolddokumenter sikrer indsamlingen af 
statistiske oplysninger om varesamhandelen. Kommis­
sionen erkender det vanskelige i at bevidstgøre de op­
lysningspligtige om deres pligt til at meddele statistiske 
oplysninger (pkt. 5 i begrundelsen). Manglen på incita­
menter og forpligtelser må imidlertid så tvivl om effekti­
viteten af de midler, der foreslås til løsning af dette 
problem. 
4.5. Uanset hvilke løsninger, der introduceres på af­
gifts- og statistikområdet, må informationsindsamling 
være dækket, når det indre marked er realiseret. Dette 
kan enten ske ved, om nødvendigt, at fastholde det 
nuværende dataindsamlingssystem eller, alt efter hvil­
ken afgiftsharmoniseringsgrad man måtte nå op på ved 
at indføre et nyt system. Et sådant nyt system må i 
højere grad være tilpasset kravet om pålidelige statistik­
ker for handelen mellem EF-landene. Lægger man sig 
fast på det fremlagte INTRASTAT-forslag, må dette 
derfor kompletteres og forbedres. På den baggrund kan 
man med rette have sine tvivl om, hvorvidt ophævelsen 
af grænsekontrollen, som på sin side er hovedargumen­
tet for afgiftsharmoniseringsforslagene, vil indebære 
færre administrative byrder for de erhvervsdrivende. 
Det forelagte forslag er tæt forbundet med afgiftshar­
moniseringen og er i høj grad afhængig af, at de foran­
staltninger, som Kommissionen har foreslået i den for­
bindelse, iværksættes først. Såfremt disse forslag, der 
stadig er omstridte, ændres i nævneværdig grad, er det 
derfor klart, at forslaget om statistikken om handelen 
mellem medlemsstaterne også skal tages op igen og 
ændres. I så tilfælde kræver ØSU at blive hørt om den 
nye revision af forslaget. 
26. 6. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 159/21 
4.6. Der skal yderligere gøres den sidebemærkning, 
at det nye system er så komplekst, at der i visse tilfælde 
vil kunne sættes et spørgsmålstegn ved pålideligheden 
af de indsamlede data. I visse randregioner, hvor man 
ikke råder over den fornødne teknologi eller et tilstræk­
keligt uddannet personale, vil indsamlingen og be­
handlingen af statistiske data skabe problemer. I et land 
som f.eks. Luxembourg vil der være et uomgængeligt 
Bryssel, den 26 april 1989. 
1. Indledning 
1.1. Ifølge direktiv 80/1263/EØF af 4. december 
1980 (2) skal: 
a) et kørekort fortsat være gyldigt et år efter flytning 
til andet medlemsland. Inden udløbet af det første 
år skal kørekortet være ombyttet med et kørekort 
udstedt af den anden medlemsstat; 
b) pr. 1. januar 1986 indføres en EF-kørekortmodel. 
1.2. Der er problemer med sammenligningen af de 
forskellige medlemsstaters kørekort. Der er forskelle 
vedrørende: 
a) køretøjskategorier; 
b) gyldighedsperiode; 
c) prøvebestemmelser. 
(!) EFT nr. C 48 af 27. 2. 1989, s. 1. 
(2) EFT nr. L 375 af 31. 12. 1980, s. 1. nødvendigt krav om en styrkelse af de berørte tjeneste­
grene, som i øjeblikket inden for samarbejdet af Den 
belgisk-luxembourgske økonomiske Union (BLØU) bi-
ståes af de belgiske myndigheder. Sideløbende med 
indkøringen af det ny system vil det også være en god 
ting, om Kommissionen kunne yde teknisk, uddannel­
sesmæssig og finansieringsmæssig bistand. 
Alberto MASPRONE 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
1.3. Ifølge Kommissionens arbejdsprogram for 1985 
vil der blive fremsat forslag om, at kørekort gælder i 
hele EF, uanset i hvilket medlemsland indehaveren bor. 
Ligeledes agtede man at indføre gunstigere bestemmel­
ser for handicappede og invalider. 
1.4. På denne baggrund foreslår Kommissionen nu, 
at direktiv 80/1263/EØF udgår til fordel for et nyt 
direktiv. 
2. Generelle bemærkninger 
2.1. ØSU finder det rigtigt at harmonisere kørekorte­
ne i hele EF, ikke alene af tekniske, men også af psykolo­
giske grunde. 
2.1.1. Teknisk set er det naturligvis en fordel, at alle 
medlemsstater håndhæver de samme regler, så kørekor­
tene kan tillægges samme værdi. Udtalelse om Kommissionens forslag til Rådets direktiv om kørekort (*) 
(89/C 159/08) 
Rådet for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 21. december 1988 under henvisning 
til EØF-traktatens artikel 75 at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
om det ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektion for transport og kommunikation, som 
udpegede Ulbo Tukker til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 12. april 1989. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 265. plenarforsamling den 26. april 1989, 
med stort flertal og fire stemmer hverken for eller imod, følgende udtalelse.