DA Den Europæiske Unions Tidende C 68/35

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg — En strategisk vision for europæiske standarder: En indsats for at forbedre og fremskynde bæredygtig vækst i den europæiske økonomi inden 2020

KOM(2011) 311 endelig

2012/C 68/06

Ordfører: Edgardo Maria IOZIA

Kommissionen besluttede den 1. juni 2011 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg – En strategisk vision for europæiske standarder: En indsats for at forbedre og fremskynde bæredygtig vækst i den europæiske økonomi inden 2020

KOM(2011) 311 endelig.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som vedtog sin udtalelse den 19. december 2011.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 477. plenarforsamling den 18.-19. januar 2012, mødet den 19. januar, følgende udtalelse med 158 stemmer for, 6 imod og 2 hverken for eller imod:

1. Konklusioner og henstillinger

1.1 Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) er en stærk tilhænger af Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og byder Kommissionens initiativ velkommen. Vedtagelsen af fælles EU-standarder vil især bidrage til udviklingen af et konkurrencedygtigt indre marked med innovative og standardbaserede produkter og tjenesteydelser, som er interoperable.

1.2 Standarder kan betragtes som vores civilisations arv: de repræsenterer nuværende og tidligere viden og skal være progressive, hvis der skal ske de rette fremskridt. For altid at kunne afspejle samfundets behov bør den tid, der bruges til udvikling af standarder, reduceres. EØSU støtter Kommissionens indsats for at nedbringe denne periode med 50 % inden 2020, uden at dette dog skal ske på ensartet vis og uden at gribe ind i de nødvendige og undertiden langvarige høringer af de involverede aktører. Disse høringer foretages mest effektivt på nationalt plan og udbygges med fordel af den direkte indsats fra europæiske særorganisationer.

1.3 Deltagelse i standardisering bør være lige så vigtigt som deltagelse lovgivningsprocessen. Der er behov for større inddragelse af forbrugere, SMV'er og andre aktører, og det kan opnås gennem finansiel støtte. Peerevaluering af de berørte interessenter i den nationale standard kunne sikre, at samfundets interesser er repræsenteret på alle niveauer.

1.4 Standarder inden for offentlige indkøb er afgørende for en korrekt gennemførelse af det indre marked.

1.5 EØSU gentager sin tidligere udtrykte holdning: »at specifikationer, der vedtages af internationale fora og/eller industrikonsortier på ikt-området, først bør accepteres efter en kontrol foretaget af de europæiske standardiseringsorganer (ESO'erne), hvori der inddrages repræsentanter for SMV'er, forbrugere, miljøorganisationer, arbejdstagere og organisationer, der repræsenterer vigtige samfundsinteresser« (1).

1.6 Kommissionen foreslår flere foranstaltninger inden for forskellige områder. Da standardisering er et meget værdifuldt værktøj til at fremme industripolitik, innovation og konkurrenceevne, støtter EØSU de foreslåede foranstaltninger, især dem der vedrører Kommissionens Fælles Forskningscenters rolle som kontrolorgan, som skal sikre, at de videnskabelige standarder overholder de europæiske og nationale økonomiers krav med hensyn til konkurrenceevne, sociale behov, sikkerhed og miljømæssig bæredygtighed (meddelelsens foranstaltning 1-5).

1.7 Hvad angår de samfundsmæssige interesser, agter Kommissionen at være særligt opmærksom på civilsikkerhed og beskyttelse og anmode medlemsstaterne om at sikre en effektiv inddragelse af forbrugere, miljøorganisationer og handicappede og ældre. EØSU mener, at disse forslag har stor værdi (foranstaltning 6-9).

1.8 EØSU har altid bakket op om, at man inddrager civilsamfundsorganisationer og giver dem en effektiv rolle, og er enig med Kommissionen og dens initiativ til at udvide og sikre en arbejdsproces, der er mere inklusiv, både på nationalt og EU-niveau, og som er baseret på anerkendte kriterier, som f.eks. principperne i WTO-aftalen om tekniske handelshindringer. Der bør gives finansiel støtte til SMV-organisationer, forbrugere, fagforeninger og andre relevante interesseparter (foranstaltning 10-15).

1.9 Kapitel 5 i meddelelsen behandler udviklingen af standarder for tjenesteydelser: EØSU går ind for det synspunkt, der præsenteres i kapitlet, og mener, at idéen om at give ansvaret til Gruppen på højt plan om forretningsservice, som foreslået i meddelelsen »Akten for det indre marked«, kan være meget fordelagtig for alle økonomiske sektorer, også uden for servicesektorens grænser (foranstaltning 16-18).

1.10 EØSU erkender ikt-markedets særlige karakter og behovet for en hurtig udarbejdelse af standarder, som i praksis vil blive udviklet af fora og konsortier. Som angivet burde en ægte inklusiv proces validere disse standarder. EØSU hilser oprettelsen af en multistakeholderplatform velkommen og anbefaler, at platformen afholdes regelmæssigt og omfatter flere end blot et enkelt initiativ. EØSU vil gerne deltage i platformen.

Ikt-standarder er afgørende inden for offentlige e-indkøb og e-forvaltning generelt. Det er vigtigt at sikre, at der er ikt-interoperabilitet (foranstaltning 19-23).

1.11 De sidste forslag fremhæver EU's rolle inden for international standardisering og Kommissionens aktive initiativ. EØSU bifalder de foreslåede foranstaltninger og mener med EU's interesse in mente, at det er afgørende at spille en meget aktiv rolle i de internationale aktiviteter, og blåstempler derfor Kommissionens beslutning om at støtte ESO'erne i deres arbejde både bilateralt og multilateralt (foranstaltning 24-28).

1.12 Den uafhængige evaluering, som senest skal lanceres i 2013, er baseret på Kommissionens ønske om at vurdere fremskridt og overensstemmelse med målsætningerne: industripolitik, innovation og teknologisk udvikling, set fra markedets synspunkt og dets behov for inddragelse og repræsentativitet. EØSU er enig i forslaget (foranstaltning 29).

2. Generelle bemærkninger

2.1 Et effektivt europæisk standardiseringssystem vil alt i alt gøre det muligt at skabe produkter og tjenesteydelser, der er interoperable, og som uden vanskeligheder kan udbydes i EU, ikke kun på tværs af landegrænser, men også på lokalt, regionalt og nationalt niveau.

2.2 EØSU er enig i, at standarder udgør effektive politikværktøjer, og at de kan bidrage til et velfungerende indre marked, især inden for ikt og tjenesteydelser, hvor man er i gang med at udarbejde processer og produktionsstandarder.

2.3 EØSU giver sin fulde støtte til brugen af standarder i offentlige indkøb, fordi det vil sætte gang i udbuddet af standardbaserede produkter og tjenesteydelser. Offentlige indkøbere i EU bør idet omfang de findes anvende globale eller europæiske standarder på alle indkøb af produkter og tjenesteydelser, og samtidig bør der lægges en kraftig dæmper på brugen af proprietære standarder og ikke-interoperable produkter og tjenesteydelser.

2.4 EØSU bemærker, hvor afgørende det er at fjerne handelshindringer, og bifalder alle medlemsstaternes nationale standardiseringsorganers indsats for at gennemføre europæiske standarder som identiske nationale standarder og fjerne de gældende nationale standarder, som er modstridende hermed, samt deres bestræbelser på ikke at træffe foranstaltninger, der kan svække denne harmonisering.

2.5 EØSU er enig i, at de europæiske standardiseringsprocesser bør gøres hurtigere, enklere, mere moderne og mere inklusive. Brugen af særligt stramme frister, eksperter og effektiv inddragelse af alle interesserede parter (især SMV'er, forbrugere og andre samfundsaktører, som ofte er svagt repræsenteret eller helt mangler på nationalt niveau) bør være en del af Kommissionens krav vedrørende standarder og finansiering.

2.5.1 Inddragelse på det nationale niveau er også meget vigtig. De nationale standardiseringsorganers forslag udgør grundlaget for en europæisk standard. For forbrugere og SMV'er er det lettere at bidrage på det nationale niveau.

2.6 Standardisering er en frivillig, markedsorienteret proces, hvis succes først og fremmest afhænger af markedets accept, og EØSU understreger derfor, at det er vigtigt med en bedre inddragelse af SMV'erne, selv gennem deres sammenslutninger, i alle standardiseringens faser: høring om nye projekter, herunder mandater, udarbejdelse af standarder og den endelige afgørelse, både på nationalt og europæisk niveau.

3. Særlige bemærkninger

3.1 Spørgsmål vedrørende ESO'er (2)

3.2 EØSU anerkender den betydelige reduktion af den gennemsnitlige udviklingstid for europæiske standarder, der har fundet sted de seneste år. Ikke desto mindre bør der foretages yderligere reduktioner, så længe det ikke sker på bekostning af det inklusive element eller kvaliteten. EØSU tilskynder også Kommissionen til at forbedre og fremskynde sine procedurer for opstilling af standardiseringsmandater og henvisning til harmoniserede standarder i Den Europæiske Unions Tidende. EØSU bifalder Kommissionens indsats for at nedbringe denne periodes længde med 50 % inden 2020.

3.2.1 Medlemssammensætningen i ESO's arbejdsgrupper og tekniske udvalg skal være mere afbalanceret, så alle markedsdeltagere inden for det område, der er genstand for standardisering, er repræsenteret. Der bør afsættes midler til at sikre, at mikrovirksomheder, forbrugere og andre interesseparter i samfundet og deres organisationer deltager i workshops. EØSU bakker op omkring forslaget om at revidere og rationalisere det nuværende system for incitamenter og finansiel støtte, så alle interesserede aktører får mulighed for at deltage. En fælles lovgivning for de eksisterende værktøjer vil blive særdeles vel modtaget.

3.2.2 Det er brug for et passende overblik for at forhindre enhver form for dobbeltarbejde eller overlapning af resultater i arbejdsgrupper på EU-niveau (finansieret af Kommissionen).

3.2.3 De nationale standardiseringsorganer kræver fuld inddragelse af medlemsstaterne, og især politisk opbakning såvel som tekniske og finansielle ressourcer, så alle aktører kan deltage.

3.2.4 En af de største fordele ved standardisering er muligheden for at levere interoperable produkter og tjenesteydelser, og derfor bør der opstilles en klar metode og værktøjer til afprøvning og validering af EU-standarder for at sikre, at produktudviklingscyklussen bliver hurtigere.

3.2.5 I forbindelse med et »aldrende Europa« har europæisk standardisering også en hovedrolle, når det kommer til at sikre, at der leveres sikre og tilgængelige produkter og tjenesteydelser til forbrugere i alle aldre og med forskellige evne. Det gælder især, når man tænker på, hvor vigtige europæiske standarder er for offentlige indkøbskontrakter.

3.3 Retningslinjer for gennemførelse – Nogle af de internationale standardiseringsorganer har ikke udarbejdet retningslinjer for brugen af udarbejdede standarder. ESO bør opfylde dette behov ved at opstille klare og præcise retningslinjer og sikre en let gennemførelse.

SMV'er vil kunne få adgang til markeder, hvor de fælles standarder anvendes, hvilket vil mindske kompleksiteten og omkostningerne og forbedre konkurrencen.

Fremme brugen af EU-standarder på områder, hvor nationale standarder er mangelfulde, eller sikre harmonisering mellem nationale og europæiske standarder ved at opstille klare køreplaner.

3.4 Oplysning om og repræsentation af SMV'er: der bør iværksættes målrettede workshops, uddannelse og oplysningsaktiviteter på regionalt og nationalt niveau, da det er lettere at nå ud til SMV'erne gennem lokale erhvervsorganisationer eller SMV-sammenslutninger og offentlige administrationer.

3.4.1 SMV'er er ofte uvidende om, hvordan standarder udarbejdes, og accepterer uden videre produkter med forud fastlagte standarder. SMV-sammenslutninger på nationalt og europæisk niveau har ofte ikke de nødvendige ressourcer til at bidrage til udarbejdelsen af standarder, og det er med til yderligere at begrænse deres indflydelse.

3.4.2 EØSU bifalder, at de europæiske sammenslutninger, der repræsenterer SMV'er og samfundets interesseparter, får en stærkere profil. Man bør kraftigt overveje at give europæiske SMV-sammenslutninger og samfundets interesseparter stemmeret i ESO'er. EØSU vil gerne deltage i denne debat, som er kontroversiel lige i øjeblikket, fordi ESO'er er private organer.

3.4.3 EØSU sætter pris på det arbejde, der med finansiel støtte fra Kommissionen er udført af NORMAPME, som er de europæiske håndværksfags og SMV'ers kontor for standardisering, og ANEC, som er forbrugernes repræsentant.

3.4.4 For at oplyse om og øge brugen af standarder foreslår EØSU, at standardiseringsorganisationer på EU- og nationalt niveau giver potentielle brugere en forenklet adgang til standarder, herunder et sammendrag af deres indhold. Hvis en retsakt gør det obligatorisk at anvende standarder, skal lovgiveren sørge for, at standarderne er lige så lettilgængelige som retsakten.

3.5 Uddannelse: Standardiseringsprogrammer bør være en del af pensum på de europæiske videregående uddannelser og universiteter. Man bør give støtte særlige incitamenter for studerende og forskere, der udvikler standardbaserede løsninger og applikationer, der er interoperable. F.eks. bør det være lettere for studerende og forskere som enkeltpersoner eller grænseoverskridende grupper at få støtte fra EU.

3.5.1 Kommissionen bør holde øje med tendenser inden for innovation gennem et tæt samarbejde med ikt-industrien, forskningscentre og universiteter for at sikre, at udarbejdelsen af standarder er på linje med innovation inden for produkter/tjenesteydelser. Arbejdsprogrammet for standardisering bør imødekomme dette ved at prioritere foranstaltninger, der er baseret på udbredelse, adfærd og behov på markedet.

3.6 Standarder er en frivillig proces, hvor man vurderer hvilke behov, krav og regler, der skal opfyldes for at forenkle accepten af relaterede produkter og tjenesteydelser. Imidlertid bliver reglerne først til standarder, når de accepteres på markedet gennem en bred anvendelse hos brugerne. Grundlaget for ethvert standardiseringsarbejde bør derfor være afbalancerede krav og konsensus blandt aktørerne. Imidlertid er det hovedsageligt de store private og offentlige virksomheder, der deltager i udarbejdelsen af standarder, hvilket resulterer i en skæv repræsentation af interessepartere.

3.7 Standardisering er et vigtigt konkurrenceværktøj. EØSU opfordrer medlemsstaterne til at opstille effektive nationale rammer for standardisering, der både kan bidrage til udarbejdelsen af europæiske og internationale standarder og levere standardiseringsløsninger til rent nationale behov.

3.8 Man bør styrke de nationale standardiseringsorganer. Dette tiltag afhænger imidlertid af den nationale industripolitik, og den nationale indsats er derfor forskellig fra land til land. Der kan opstilles særlige incitamenter, som kan knyttes til en kommunikationskampagne om bedste praksis fra medlemsstater, der ser standarder som et strategisk aktiv for deres konkurrenceevne.

3.9 EØSU er enig i, at udarbejdelsen af standarder for tjenesteydelser spiller en vigtig rolle, men det er også afgørende at sikre, at disse standarder er markedsorienterede og konsensusbaserede.

3.9.1 Nationale standarder kan skabe forhindringer for færdiggørelsen af det indre marked. Det er afgørende, at man når at udarbejde standarder på EU-niveau, inden medlemsstater begynder at opstille landespecifikke standarder, som ofte ikke er interoperable.

3.10 EØSU giver sin fulde opbakning til Kommissionens foranstaltninger vedrørende ikt-standarder og interoperabilitet. Det drejer sig især om muligheden for at anvende almindeligt accepterede ikt-standarder for offentlige indkøb til at skabe efterspørgsel efter interoperable tjenesteydelser med udgangspunkt i den offentlige sektor, hvilket vil fungere som en vigtig drivkraft for standardisering.

3.10.1 Som allerede foreslået, »anser EØSU det for absolut nødvendigt, at ESO'erne og Kommissionen sørger for en forebyggende kontrol, som kan godtgøre, at specifikationer, der er vedtaget af internationale fora og/eller industrikonsortier, og hvortil der kan henvises i offentlige indkøbskontrakter, er udarbejdet på objektiv, fair og gennemsigtig vis med passende inddragelse af repræsentanter for små og mellemstore virksomheder, forbrugere, miljøorganisationer, arbejdstagere og organisationer, der repræsenterer vigtige samfundsinteresser«.

3.11 EØSU er også skeptisk over for forslaget om at forbedre den globale konkurrenceevne; politikker og standarder bør suppleres af lovgivning, ikke omvendt. Standardisering bør ikke hindre innovation og udvikling.

3.12 Standardbaserede produkter og/eller tjenesteydelser, som stammer fra succesfulde EU-finansierede initiativer bør omfattes af fremtidige EU-initiativer, der er relateret hertil, med henblik på at undgå overlapning og fremme yderligere udbredelse/vedtagelse af disse standarder.

Bruxelles, den 19. januar 2012 Staffan NILSSON Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) EUT C 376 af 22.12.2011, s. 58.

(2) ESO: Europæisk standardiseringsorgan. De tre officielle europæiske standardiseringsorganer er: CEN, CENELEC og ETSI.