ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
I henhold til artikel 21 i EU-traktaten tilskyndes Unionens institutioner og offentlige organer – altså også EØSU – til at fremme EU's bindende værdier og principper i den øvrige verden, herunder menneskerettighedernes og de grundlæggende frihedsrettigheders universalitet og udelelighed. Dette sker i givet fald også ved, at EU's instanser i tilfælde, hvor de mener, at disse værdier og principper ikke respekteres, eller at de overtrædes, udtaler sig offentligt eller reagerer ved at anvende politiske midler. Det gælder også for forbindelserne mellem EU og Kina.

Udvalget mener, at en af de store udfordringer i året for interkulturel dialog består i at indlede en »dialog om værdier« for netop på menneskerettighedsområdet at opstille eksempler på bedste praksis, som gør det muligt at tage de første skridt i denne retning.

Desuden bør man i det fremtidige arbejde også tage hensyn til de erfaringer, man har samlet inden for rammerne af rundbordsdialogen mellem EU og Kina samt den internationale sammenslutning af økonomiske og sociale råd og tilsvarende institutioner (AICESIS).
7.1

Da det er yderst vanskeligt at anbefale én bestemt metode eller standardindikatorer til måling af social indvirkning, bør Kommissionen først skabe øget bevidsthed om de mest almindeligt anvendte principper og metoder og opfordre virksomhederne til at anvende dem. Ud fra disse erfaringer kan Kommissionen herefter udarbejde fælles retningslinjer for måling af sociale resultater frem for output, med det formål at etablere en principiel ramme for hvad der skal måles, i stedet for at forsøge at definere hvordan den sociale indvirkning skal måles.
1.11

EØSU mener ikke, at det nye sæt regler og krav vedrørende avanceret teknologi bør ses som noget skadeligt eller problematisk for sektoren, men snarere som en chance. SMRC-sektoren, nybygningsværfterne og stålproduktionssektoren bør i den sammenhæng arbejde tættere sammen for at opnå bedre resultater. Udvalget opfordrer GD MOVE til at tage hensyn til SMRC-sektoren i sit strategiske politikudviklingsarbejde (herunder hvad angår nærskibsfart). De mellemlange prognoser (3 år) viser en stærk efterspørgsel efter ophugning af skibe i Europa, og EØSU mener i den forbindelse, at SMRC-sektoren har kapacitet til at varetage disse opgaver. Sektoren har også den menneskelige kapital til at opfylde kravene til skibsophugning, der hverken er skadelig for mennesker eller miljøet. Samtidig tages der i sektoren hensyn til, at dette er en ny og anderledes form for aktivitet, som omfatter følsomme aspekter, der kræver en varsom tilgang. Udvalget mener, at ophugning af skibe i stigende grad vil blive en strategisk aktivitet for europæisk industri.
1.7

EØSU går ind for offentliggørelse af produkternes anslåede levetid eller det antal gange, produkterne kan forventes at kunne anvendes, således at forbrugerne kan træffe et informeret valg. Udvalget slår til lyd for, at der på frivillig basis eksperimenteres med at angive en pris pr. år fastsat ud fra den anslåede levetid for derigennem at tilskynde forbrugerne til at anskaffe sig bæredygtige produkter. Denne forventede levetid bør så kontrolleres for at undgå misbrug på forbrugernes bekostning. Forbrugerne kan således anskaffe sig produkter, som har en højere indkøbspris, men som til gengæld kan afskrives over længere tid. Dette ville helt klart give de europæiske virksomheder et incitament til at producere mere holdbare varer. Den nævnte prisangivelse bør fokusere på relevante oplysninger, som forbrugeren har behov for, og differentieres efter produktkategori for at undgå, at der på nogle emballager optræder overdrevne mængder information.
5.2

Bryggerierne har forpligtet sig på miljøområdet ved at træffe foranstaltninger og investere, hvilket har medført et reduceret energiforbrug og reducerede CO2-emissioner, en reduceret spildevandsproduktion og udskiftning af emballage. Bryggerisektoren har desuden udarbejdet retningslinjer for de bedste tilgængelige teknikker, hvilket understreger den bæredygtige forvaltnings vigtige rolle og kan anvendes som reference for forpligtelser vedrørende miljømæssige målsætninger. Der bør tilskyndes til anvendelse af livscyklusanalyser som et redskab til selvanalysering med henblik på at omfatte så stor en del som muligt af hele bryggerisektorens spektrum, samtidig med at der tages højde for de mindre familiedrevne bryggeriers begrænsninger på grund af kapacitetsmangel.
7.4

EØSU anbefaler, at der ses nærmere på muligheden for at etablere en europæisk garanteret finansiel fond, der kan stille finansiering til rådighed for SMV'er, som opfylder visse grundlæggende krav, gennem et system, der giver den kvalificerede virksomhed let adgang til finansiering, uden at der vil være tale om sikkerhedsstillelse eller andre betingelser, der normalt kræves af banker. Repræsentative erhvervsorganisationer med ansvar for den kvalificerede virksomhed bør inddrages i forvaltningen at et sådant system (16).
2.2.1

I de senere år har det energisystem, der er baseret på brugen af fossile brændstoffer, vist sig behæftet med en del mangler, hvilket sår tvivl om dets fremtidige bæredygtighed og forsyningssikkerheden og skaber behov for at søge efter sikre energikilder inden for et system, hvor der er kontrol med den energi, der importeres. Den fortsat stigende efterspørgsel efter energi (IEA) og den fremtidige og uafvendelige udtømning af de fossile ressourcer indebærer en risiko for, at det stigende energibehov ikke vil kunne opfyldes. Denne udtømning skyldes, at de fossile ressourcer ikke er fornyelige. Desuden tager det ekstremt lang tid at forarbejde dem, hvilket ikke er foreneligt med det moderne samfunds energibehov.
6.6

Udvalget slår til lyd for, at politikken for energisolidaritet og bekæmpelse af energifattigdom bliver en integreret del af politikken for EU's energimæssige overgang til et kulstoffrit samfund. EØSU anmoder Kommissionen om at insistere på, at medlemsstaterne overholder EU-lovgivning, som kan bidrage til at mindske energifattigdommen. EØSU slår til lyd for, at universel adgangsret til energi indskrives i traktaten (denne ret bør betragtes og administreres som et vigtigt fælles gode), samt at EU-politikkerne, ikke mindst energipolitikken, kan have bekæmpelse af energifattigdom og solidaritet på området blandt sine målsætninger. Udvalget anbefaler, at bekæmpelse af energifattigdom og solidaritet på dette område integreres i aktiviteterne under det europæiske halvår, for at emnet kan blive taget med i betragtning i medlemsstaternes nationale reformprogrammer.
1.2.2

EØSU opfordrer EU til at sætte alt i værk for: — at de værdier, som det har forsvaret rundt omkring i verden, indgår i aftalen, og at de miljømæssige, sociale, sundhedsmæssige og kulturelle standarder bevares, samt at de indtægter, aftalen afstedkommer, fordeles rimeligt mellem borgere, forbrugere, arbejdstagere og virksomheder — at begge parter er ambitiøse, ikke blot med hensyn til toldnedsættelser, men også med hensyn til ikketoldmæssige hindringer, og at de søger at nå et højere niveau af lovgivningsmæssig sammenhæng uden hverken at sænke deres standarder og normer eller deres beskæftigelsesniveau. Alt dette bør foregå i fuld gensidighed og uden at svække EU's engagement med hensyn til WTO's multilateralisme — at begge parter anser det for at være af afgørende betydning at fremme forbrugernes interesser og sundhed — at forsigtighedsprincippet indgår i aftalen, og at der etableres en vis grad af juridisk sikkerhed for handel med landbrugsfødevarer i forbindelse med parternes geografiske betegnelser — at der afsættes et kapitel til SMV'er, idet de både i EU og i Japan udgør mere end 99 % af alle virksomheder og er de største jobskabere — SMV'erne forventer således øget konkurrencedygtighed og færre hindringer Målet er at forbedre adgangen til markedet og holde SMV'erne fuldt informerede om de forretningsmuligheder, der burde opstå som følge af aftalen — at et stærkt og positivt kapitel omhandler tjenesteydelser med tilstrækkelige garantier, der bygger på de eksisterende EU-aftaler, idet dette giver større muligheder under forhandlingerne — at den særlige karakter af de offentlige tjenester i EU bevares i henhold til de traktatfæstede forpligtelser — at parterne sikres lige adgang til offentlige indkøb, hvor det er relevant, samt retssikkerhed — at parternes ret til at regulere og fastlægge deres prioriteringer og politikker for bæredygtig udvikling, beskæftigelse og miljø bekræftes — at aftalen med dette for øje indeholder et ambitiøst kapitel om bæredygtig udvikling, der bringer civilsamfundet i front og mindst omfatter bestemmelser om: — overholdelsen af de forpligtelser, der udspringer af parternes tilhørsforhold til ILO og de otte grundlæggende ILO-konventioner som et minimum — forpligtelsen til at fremme og iværksætte lovgivning og initiativer på miljøområdet — forpligtelsen til at forvalte og anvende naturressourcerne bæredygtigt under overholdelse af de internationale aftaler. I betragtning af den yderst følsomme karakter af proceduren for kvistbilæggelse mellem investor og stat (Investor-Stae Disputer Settlement, ISDS) og de forskellige interessenters afvigende synspunkter bifalder EØSU den offentlige høring, som Kommissionen lancerede i forbindelse med de transatlantiske handelsforhandlinger, og afventer resultaterne med stor interesse (1). I betragtning af det japanske demokratis styrke mener EØSU, at indsamlingen af de japanske interessenters synspunkter om dette emne kan informere og bidrage til at lette forhandlingerne.
3.1

Et første umiddelbart skridt i køreplanen for EU's kommende lovgivningsperiode kunne være undertegnelse og gennemførelse af en egentlig pagt for vækst, beskæftigelse og stabilitet, med det sigte at holde fast i opsvinget og skabe betingelserne for, at gælden kan betales (en europæisk New Deal-aftale). En sådan plan bør som et minimum bestå af følgende punkter: — Euroobligationer udstedt af EIB og EIF (allerede delvist gennemført i form af projektobligationer), uden at øge landenes gæld, til at finansiere små og mellemstore virksomheder og projekter vedrørende infrastruktur, sundhed, uddannelse, byfornyelse, miljø og transeuropæiske net. Sådanne målrettede tiltag fra EIB's og EIF's side vil være et signal om et aktivt europæisk engagement i forbedringen af det finansielle klima for private investeringer (4); — offentlige investeringer fra medlemsstaternes side, i bl.a. den sociale sektor (5), for at supplere EU's offentlige investeringer via et system af fælles vedtagne parametre, som i kombination med de rette strukturreformer også ville fremme private investeringer (den gyldne regel); — lempelse eller midlertidig suspendering under krisen af sparepolitikkerne, som er blandt de vigtigste årsager til den økonomiske afmatning og den faldende efterspørgsel, og som har udskudt genopsvinget. Med andre ord skal man sikre et skifte fra en ensidet satsning på stramninger til fælles aftalte reformer, som baner vej for vækst, jobskabelse og øget produktivitet (6); — fælles aftalte ledsageforanstaltninger vedrørende vækst, beskæftigelse og sociale aspekter skal indgå i gennemførelsen af twopacken, sixpacken og finanspagten; — bedre gennemførelse af det europæiske semester: på vejen mod en økonomisk union spiller det fire år gamle semester en uomgængelig rolle i økonomiernes konvergens- og tilpasningsproces. Selv om semestret er et resultat af den bløde koordinationsmetode, kan det føre til gode resultater. Det bør imidlertid gennemføres korrekt, være mere gennemsigtigt og formidles ordentligt. Det skal sikres, at arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationerne inddrages og engageres på både europæisk og nationalt plan; — korrekt overholdelse af de nationale reformprogrammer: styring er her alfa og omega. De nationale forvaltningers arbejdsmåde er afgørende i denne sammenhæng, og eventuelle nødvendige forbedringer bør i givet fald klart fremhæves. Gennemførelsen af de nationale reformprogrammer, inklusive kvaliteten af de nationale forvaltninger, bør evalueres af alle de berørte parter og overvåges tæt af Kommissionen; — fuldt ejerskab fra medlemsstaternes side: semesterprocessen er i sin nuværende udformning stadig alt for teknokratisk, hvilket hæmmer dens gennemførelse. De nationale parlamenter bør deltage i processen sammen med arbejdsmarkedets parter og andre civilsamfundsorganisationer ved for alvor at diskutere semestret (7).
For at rette op på denne situation er EU nødt til at udforme en politikramme, hvorefter nye behandlinger kan prissættes i forhold til et lands behov og evne til at betale. Lægemidler er ikke som andre goder, da det er forventningen i samfundet, at alle patienter tilbydes de lægemidler, de har behov for. De europæiske politikere må gøre sig aktive overvejelser om, hvordan det sikres, at EU's indre marked fungerer i alle europæeres bedste interesse.

Der lægges et kunstigt »loft« for udgifterne til lægemidler, og resultatet er ringere resultater på sundhedsområdet. I de lande, som skar betydeligt i udgifterne til lægemidler som følge af den finansielle krise eller flyttede den økonomiske byrde fra en tredjepartsbetaler til den enkelte borger, forværredes resultaterne på sundhedsområdet med det samme, og efterspørgslen efter andre og dyrere former for sundhedsydelser steg for at kompensere for den ringe adgang til lægemidler.
4.11

Medlemsstaterne bør lade iværksætterundervisning indgå i læseplanerne og fremme iværksættervirksomhed i arbejdsbaserede læringsmodeller i tråd med den nye 2020-handlingsplan for iværksætterkultur, som er blevet lanceret af Kommissionen. Iværksætterkultur bør ses som et bredt begreb, der omfatter mere end blot etablering af virksomheder. Befolkningen er nødt til at lære og forstå, hvordan de kan være iværksættere i deres egne liv, allerede fra en tidlig alder. Iværksætterundervisning bør forberede eleverne på livet ved at lære dem at udvise initiativ, tage ansvar og analysere situationer. EØSU mener, at udvikling af kvalifikationer og kompetencer såsom kreativitet, initiativ, vedholdenhed og samarbejdsevne er vigtig for alle, ikke kun for fremtidige iværksættere, som har lyst til at starte egen virksomhed. Disse kvalifikationer bør sætte en hel generation i stand til at arbejde effektivt inden for alle sektorer og fungere som drivkraft for den infrastruktur, der er nødvendig for en succesfuld europæisk økonomi.
5.7

For at strategier kan være lovende, er det vigtigt, at eksisterende tilbud og vellykket praksis systematisk dokumenteres, evidensvurderes, nøje samordnes og videreformidles gennem målrettet oplysning. Nært samarbejde mellem samtlige medvirkende personer og ansvarlige organisatoriske enheder samt permanent inddragelse af alle interessenters og berørte parters organisationer er en forudsætning for succes. Målet bør navnlig være at sikre, at de unge arbejdsmigranters særlige behov og vanskeligheder registreres korrekt, at udformningen af strategier og foranstaltninger er målrettet, at der sættes passende ressourcer ind, og at der følges op på resultaterne. De unge arbejdsmigranter bør inddrages i og have indflydelse på alle beslutninger og evalueringer.
7.8.

Det må forventes, at der også i 2020 vil være tale om et spændingsforhold mellem statslige og individuelle interesser samt et behov for uafhængig rådgivning og støtte. Modellen for liberale erhverv må derfor forventes at fungere, hvis den moderniseres rettidigt på en måde, der sikrer, at de centrale karakteristika, det komparative forspring på vidensområdet samt uafhængighed/gennemsigtighed og den dermed forbundne tillid ikke begrænses.
Skiftet til en kulstoffattig økonomi skal tage højde for de sociale følger, navnlig følger for beskæftigelsen. Kommissionen har fastslået, at jobskabelsen i den grønne økonomi har været positiv i hele recessionsperioden og forventes at fortsætte med at være det. Alene sektoren for energieffektivitet og sektoren for vedvarende energi kunne skabe 5 mio. job frem til udgangen af 2020 (6).

En fornuftig overgang kræver aktive beskæftigelsespolitikker for at sikre anstændige arbejdspladser. Nøglen hertil er en økonomisk renæssance, der stiller krav til energipolitik, infrastruktur og markeder. Følgerne for lavindkomstfamilier og energipriser skal undersøges nøje. På energimarkedet afspejler energipriserne i øvrigt ofte ikke de egentlige omkostninger ved de forskellige energikilder på korrekt vis. I modsætning til omkostningerne ved vedvarende energi rapporteres mange af omkostningerne ved konventionel energi ikke særskilt i energipriserne og betales ikke på elregningen. De opføres i stedet som subsidier i de nationale budgetter eller er skjult i form af eksterne omkostninger som følge af negative virkninger på sundhed og miljø.
5.2.2

De uensartede nationale og regionale regler for integreret produktion får os til at spørge os selv, om man på EU-plan på en eller anden måde bør tage skridt til at harmonisere den eksisterende lovgivning. På nuværende tidspunkt fokuserer EU sin støtte til integreret produktion på planerne for udvikling af landdistrikterne og de operationelle programmer for fællesmarkedsordningerne for bl.a. frugt og grønsager. Den nye fælles landbrugspolitik vil blive baseret på bæredygtighed; det er derfor fornuftigt for integreret produktion at yde et positivt bidrag til den praktiske udformning af de nye grønne betalinger gennem delegerede retsakter. Det nye europæiske innovationspartnerskab kan også medføre nye muligheder for denne produktionsmodel (6).
10.4

Overgangen fra et kornproducerende landbrug til et intensivt landbrug i Marokko øger forsaltningen af jorden — hvilket også er et problem langs Middelhavets nordlige kyster — og 5 % af landets areal er berørt heraf. EU bør hjælpe med at sikre, at der opnås en balance mellem de to søjler i den grønne plan, og fremme et landbrug baseret på små jordbesiddere. I dag er der en stor uligevægt til fordel for det altdominerende eksportlandbrug, som størstedelen af de marokkanske producenter står uden for. Det kommende pilotprogram for regional udvikling, ENPARD, i Marokko kan også åbne nye muligheder for de små landbrug.
5.9

Det er vigtigt at skabe arbejdspladser, og retten til uddannelse og erhvervsuddannelse skal sikres i praksis. Der er et presserende behov for efteruddannelse »som skal hjælpe arbejdsstyrken med at tilpasse sig den nye produktionsmodels krav« (14). Det bør være en central opgave at reducere afvandringen af unge mennesker fra landdistrikterne — dette gælder ikke mindst unge kvinder, der er mere tilbøjelige til at flytte væk. Der er også en nettogevinst for samfundet ved at sikre jobmuligheder, så unge familier kan udnytte fordelene ved området som et godt sted for deres børn at vokse op. EØSU har tidligere argumenteret for, at kvinders potentiale som arbejdskraft og iværksættere skal udnyttes, så de kan fungere som drivkraften i udvikling og innovation, samtidig med at de udstyres med den nødvendige viden og teknologi (15).
Andet bullet slettes, idet Kommissionen ikke har kompetence til at forpligte medlemsstaterne til at indføre en række grundlæggende tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, hvis priser skal fastlægges. For at fjerne enhver tvivl gentages følgende overordnede argument: i EU’s primære ret er »offentlige tjenesteydelser« ikke det samme som »tjenesteydelser af almen økonomisk interesse«. Allerede i Romtraktaten nævnes tjenesteydelser af almen økonomisk interesse i artikel 90, stk. 2 (nu Lissabontraktatens artikel 106, stk. 2). I artikel 77 (nu artikel 93) om transport tales der om »begrebet offentlig tjenesteydelse«. Dette begreb er en politisk betegnelse for en bestemt form for transportpolitik og har som sådan intet at gøre med en specifik og konkret levering af en tjenesteydelse, hvilket er en afgørende forudsætning for, at en medlemsstat eller de kompetente myndigheder kan anvende betegnelsen tjenesteydelse af almen økonomisk interesse, der udelukkende gælder for landet, regionen eller lokalområdet. Dertil kommer, at Lissabontraktatens ændringer med hensyn til reguleringen af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse snarere har svækket end styrket den europæiske indfaldsvinkel set i forhold til de nationale kompetencer (1). Rådets og Europa-Parlamentets nye lovgivningskompetence i følge artikel 14 vedrører kun »principper og vilkår, navnlig økonomiske og finansielle, der gør det muligt for dem at opfylde deres opgaver«. En kompetence der før hovedsageligt tilfaldt Kommissionen, som traktaternes vogter. Rådet og Europa-Parlamentet har dermed udtrykkeligt ingen kompetence hvad angår de »fælles værdier«, hvoraf overkommelige priser er en af de fjorten. Reguleringen heraf er, og forbliver, en, under udelukkelse af andre, national kompetence. For at kunne give alle europæiske borgere en acceptabel livskvalitet er det derfor oplagt, at der ikke bør fokuseres på de nationale tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, men i stedet på at anvende sektorlovgivning til at opnå det ønskede minimumsniveau i alle medlemsstater. EØSU's udtalelser bør fokusere på dette aspekt, hvilket uden tvivl vil sikre opbakning og ikke mindst handling fra Kommissionens side. Tidligere har Kommissionen allerede afvist tre initiativudtalelser, der udtalte sig til fordel for en strategi baseret på tjenesteydelser af almen interesse.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 177/40

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Rådets afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker

COM(2013) 803 final — 2013/0392 (NLE)

(2014/C 177/06)

Rådet besluttede den 25. november 2013 under henvisning til artikel 148, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Rådets afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker«

COM(2013) 803 final — 2013/0392 (NLE).

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 495. plenarforsamling den 21.—22. januar 2014, mødet den 21. januar 2014, følgende udtalelse med 150 stemmer for og 5 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for Kommissionens forslag.
4.5.1.

Alene antallet af arbejdspladser i denne industri viser, at den spiller en nøglerolle i bekæmpelsen af den nuværende høje arbejdsløshed i EU og samtidig har et stort potentiale for nye arbejdspladser, hvis Europa kan tilvejebringe investeringerne for det næste økonomiske opsving. Hvis disse jobs skabes i Europa, vil det hjælpe til at bekæmpe den uacceptabelt høje ungdomsarbejdsløshed. EU's igangværende indsats for at indføre en »ungdomsgaranti« synes at være et relevant tiltag i den nuværende krise. På lang sigt kan varig beskæftigelse imidlertid kun komme fra sunde virksomheder, som investerer her.
5.2

Da statutten for det europæiske gensidige selskab gælder for sammenslutninger, bliver det desuden muligt at bevare de mange forskellige gensidige selskaber i Europa i deres oprindelige form. De vil kunne bibeholde deres identitet, men samtidig opnå stordriftsfordele ved hjælp af dette fælles redskab (fælles indkøb, fælles produkter). Med henblik på at kunne bevare de mange forskellige juridiske former for gensidige selskaber, som findes i EU-landene, anbefaler EØSU, at det som et væsentligt element fastlægges, at medlemmerne indrømmes størst mulig frihed med hensyn til det enkelte selskabs struktur og vedtægter.