1.Baggrund

Fiscalis 2020-programmet blev fastlagt ved forordning (EU) nr. 1286/2013 som et flerårigt handlingsprogram til forbedring af virkemåden for beskatningssystemer i EU. I overensstemmelse med artikel 17, stk. 1 og 2, blev der bestilt en ekstern undersøgelse til støtte for midtvejsevalueringen af programmet. Der redegøres for resultaterne af undersøgelsen, som udgør grundlaget for denne rapport, i vedlagte arbejdsdokument.

Formålet med midtvejsevalueringen var at vurdere Fiscalis 2020-programmet siden lanceringen den 1. januar 2014 frem til halvvejs gennem gennemførelsen (31. december 2017). I evalueringen blev der taget hensyn til programmets fulde spektrum af finansierede aktiviteter og interessenter.

Formålet med denne rapport er at kortlægge de fremskridt, der er gjort med opfyldelsen af programmets mål, effektiviteten af ressourceudnyttelsen og programmets merværdi på EU-plan. Rapporten behandler endvidere forenkling og målenes fortsatte relevans samt programmets bidrag til EU's prioriterede mål om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst.

2.Relevans

Fiscalis 2020 bygger videre på tidligere udgaver af programmet, der har eksisteret i over 25 år. Det gør det muligt at sikre en konsekvent gennemførelse af EU-retten på skatteområdet i lyset af de aktuelle udfordringer ved at sikre informationsudvekslingen og støtte det administrative samarbejde og skattemyndighedernes administrative kapacitet. I øjeblikket deltager 34 lande i programmet: 28 EU-medlemsstater og seks kandidatlande og potentielle kandidatlande.

Programmet har kørt så længe, at det for de fleste interessenter ikke giver mening at vurdere, hvordan situationen var, før det blev indført. De fælles IT-systemer, dvs. de europæiske informationssystemer, der tegner sig for omkring 75 % af programmets disponible midler, har været en fast del af skattelandskabet på nationalt plan og EU-plan gennem mange år. De nationale skattemyndigheder er enige om, at Fiscalis 2020-programmet er både nødvendigt og relevant, og at det imødekommer reelle behov og bekymringer. Programtiltagene er værdsat, og imødekommer generelt myndighedernes behov. Især netværkssamarbejde og udveksling af idéer er højt værdsat og betragtes som centrale aspekter i alle programaktiviteter. Behovet for og relevansen af de fleste europæiske informationssystemer er indlysende, idet de i mange tilfælde sikrer den helt afgørende udveksling af oplysninger i henhold til EU-retten. Interessenterne er også meget glade for støtteaktiviteter såsom IT-kurser.

Ser man på de behov, der ligger til grund for systemerne til udveksling af oplysninger, imødekommer systemer som "mini-one-stop-shoppen" behovet for en effektiv udveksling af oplysninger med henblik på et velfungerende indre marked. De imødekommer også behovet for at indføre systemer, der reducerer myndighedernes ressourcebehov og skatteydernes administrative byrde. Interessenterne påpeger f.eks., at mini-one-stop-shoppen blev udviklet specifikt for at muliggøre gennemførelsen af ny momslovgivning uden at pålægge yderligere administrative byrder. De gennemsnitlige omkostninger til udvikling af dette system beløb sig i til 2,5 mio. EUR pr. medlemsstat. En af fordelene ved systemet er, at det distribuerer momsindtægter på over 3 mia. EUR pr. år med en stigning på ca. 15 % pr. år. De fleste EU-medlemsstater har nettoindtægter fra "mini-one-stop-shoppen".

Uden denne Fiscalis-aktivitet, der har tilvejebragt vigtige kanaler til udveksling af oplysninger, ville det helt sikkert være nødvendigt at finde tilsvarende løsninger til at imødekomme de eksisterende behov og problemer. Det er desuden usikkert, om det rent faktisk var muligt at gennemføre sådanne systemer uden en fælles koordineringsramme eller finansieringskilde som Fiscalis.

Selv om de nationale skattemyndigheder er de primære modtagere af midler under Fiscalisprogrammet, er mange erhvervsdrivende også inddraget som brugere af en række af de europæiske informationssystemer og uddannelsesmoduler og undertiden som deltagere i specifikke fælles tiltag. Forenklede procedurer og en ensartet og forudsigelig anvendelse af EU-retten er vigtige aspekter for både erhvervsdrivende og skattemyndigheder. Der er mange aktiviteter i programmet med fokus på disse problemstillinger. Fiscalisprogrammet er generelt relevant for erhvervsdrivende, fordi dets prioriteter og aktiviteter er i overensstemmelse med virksomhedernes underliggende behov og rettet mod deres særlige problemer.

Der er kun begrænset dokumentation for, at offentligheden har kendskab til programmet eller dets virkninger. Programmet har indirekte fokus på problemer, som er meget relevante for europæiske borgere, og hvor EU-tiltag betragtes som nødvendige. Programmet forbedrer navnlig europæiske borgeres liv ved at fremme en korrekt og effektiv forståelse og håndhævelse af skatteretten i de deltagende lande. De seneste afsløringer i form af "Panamapapirerne" har haft indflydelse på borgernes opfattelse af skattespørgsmål, og dette emne er kommet højt på dagsordenen. Emner såsom bekæmpelse af skattesvig, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning og sikring af en retfærdig og ensartet anvendelse af skattereglerne er blevet mere relevante for europæiske borgere og lokalsamfund.

3.Virkningsfuldhed

De specifikke mål for Fiscalis 2020 er at støtte bekæmpelsen af skattesvig, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning samt gennemførelsen af EU-retten på skatteområdet. Dette gøres ved at sikre udvekslingen af oplysninger, styrke det administrative samarbejde og udbygge de deltagende landes administrative kapacitet med henblik på at hjælpe med at reducere skattemyndighedernes administrative byrde og skatteydernes opfyldelsesomkostninger.

De europæiske informationssystemer spiller en grænseoverskridende rolle. Der anvendes i øjeblikket 25 fælles IT-systemer på en række grænseoverskridende områder såsom direkte beskatning og indirekte beskatning samt støttearkitektur og -applikationer. Da udveksling af oplysninger er et middel til at nå andre mål – vigtigst af alt – inden for bekæmpelsen af skattesvig, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning samt gennemførelsen af EU-retten på skatteområdet, har de europæiske informationssystemer bidraget kraftigt til alle disse mål. Mange af systemerne er også tilgængelige for erhvervsdrivende, der får lettere ved indsende og modtage information, og de letter således rapporteringsbyrden.

Med hensyn til støtten til bekæmpelsen af skattesvig, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning viser den tilgængelige dokumentation, at de eksisterende værktøjer og samarbejdsfora til udveksling af oplysninger kan yde et væsentligt bidrag til målet. Dokumentationen viser ikke kun en stigende anvendelse af fælles IT-systemer som helhed, men også overbevisende historier, der forklarer, hvordan de forenkler myndighedernes daglige arbejde. Bidragene har været stærkest inden for bekæmpelse af skattesvig og skatteunddragelse i forbindelse med moms og punktafgifter (for europæiske informationssystemer såsom mini-one-stop-shoppen, momstilbagebetaling, systemet til kontrol af punktafgiftspligtige varers bevægelser (EMCS), elektroniske momsformularer eller momsinformationsudvekslingssystemet (VIES)). Bidragene var ikke så stærke for det mindre antal IT-systemer på området for direkte beskatning (f.eks. skatteregistreringsnummeret på Europa-portalen eller dataformidlingssystemet), da anvendelsesområdet er mere begrænset og således også kendskabet hertil, deltagelsen heri eller anvendelsen heraf.

Med hensyn til støtten til gennemførelsen af EU-retten på skatteområdet ved at sikre udvekslingen af oplysninger har programmet spillet en helt afgørende rolle med hensyn til at hjælpe medlemsstaterne med at kommunikere med hinanden på en sikker og effektiv måde på områder af fælles interesse og har derfor forbedret samarbejdet mellem medlemsstaterne. Dette aspekt af målet tegner sig for en stor del af de prioriterede projekter i de årlige arbejdsprogrammer, og evalueringen viste, at der navnlig var gode resultater inden for støtte til udveksling af oplysninger og samarbejde som krævet i moms- og afgiftslovgivningen.

Med hensyn til støtten til administrativt samarbejde mellem skattemyndighederne har denne primært taget form af fælles tiltag, om end de omfatter en bred vifte af emner og typer af tiltag. Programmet har spillet en væsentlig rolle i styrkelsen af samarbejdet mellem skattemyndighederne i medlemsstaterne og andre deltagende lande. Dokumentationen herfor er mest overbevisende inden for indirekte beskatning (især moms og punktafgifter), hvor EU's kompetence er stærkest og programaktiviteten derfor er tilsvarende høj. Direkte administrativt samarbejde i form af multilaterale kontrolforanstaltninger og deltagelse i administrative undersøgelser er også kategoriseret under dette mål. Som en af de mest populære aktionstyper (over 3 000 embedsmænd deltog i disse aktioner i 2014-2017) viser de multilaterale kontrolforanstaltninger med stor tydelighed, at praktisk administrativt samarbejde ikke kun finder sted, men at det også er effektivt. De multilaterale kontrolforanstaltninger har resulteret i en konsekvent inddrivelse af skatteindtægter og øget overholdelse, og disse er blevet understøttet af en koordinationsgruppe, som har bidraget til at harmonisere arbejdspraksis og opbygge tillid.

I lyset af forskellene landene imellem, videnhullerne og de stadigt skiftende skattepolitiske rammer skal programmet støtte opbygningen af den nationale administrative kapacitet. Dette er sket gennem forskellige typer fælles tiltag samt Europa-Kommissionens målrettede tekniske bistand. De e-læringsmoduler, der er udviklet under programmet, har også til formål at opbygge de deltagende embedsmænds kapacitet.

4.Effektivitet