FAELLES HOLDNING (EF) Nr. 33/94 fastlagt af Raadet den 18. juli 1994 med henblik paa vedtagelse af Europa-Parlamentets og Raadets afgoerelse 94/. . ./EF af . . . om ivaerksaettelse af handlingsprogrammet »SOKRATES« (94/C 244/05)

EUROPA-PARLAMENTET OG RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 126 og 127,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (2),

under henvisning til udtalelse fra Regionaludvalget (3),

i henhold til fremgangsmaaden i traktatens artikel 189 B (4), og

ud fra foelgende betragtninger:

1) I traktatens artikel 3, litra p), hedder det, at Faellesskabets virke bl.a. skal indebaere bidrag til kvalitetsuddannelser; traktatens afsnit VIII, kapitel 3, vedroerer uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdom;

2) i traktatens artikel 126, stk. 1, hedder det, at Faellesskabet bidrager til udviklingen af et hoejt uddannelsesniveau ved at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og om noedvendigt at stoette og supplere disses indsats, med fuld respekt for medlemsstaternes ansvar for undervisningsindholdet og opbygningen af uddannelsessystemerne samt deres kulturelle og sproglige mangfoldighed;

3) i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet i traktatens artikel 3 B handler Faellesskabet kun, hvis og i det omfang maalene for SOKRATES-aktionsprogrammet ikke i tilstraekkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne og derfor paa grund af programmets omfang eller virkninger bedre kan gennemfoeres paa faellesskabsplan;

4) i traktatens artikel 127, stk. 1, hedder det, at Faellesskabet ivaerksaetter en erhvervsuddannelsespolitik, der stoetter og supplerer medlemsstaternes aktioner med fuld respekt for, at ansvaret for undervisningsindholdet og tilrettelaeggelse af erhvervsuddannelserne ligger hos medlemsstaterne;

5) ved afgoerelse 87/327/EOEF (5) har Raadet vedtaget ERASMUS-programmet, der tager sigte paa at fremme universitetsstuderendes mobilitet, og ved afgoerelse 89/489/EOEF (6) LINGUA-programmet, der tager sigte paa at fremme kendskabet til Faellesskabets sprog;

6) Raadet har ved afgoerelse 94/. . ./EF (7) vedtaget et handlingsprogram om ivaerksaettelse af en erhvervsuddannelsespolitik paa faellesskabsplan (LEONARDO DA VINCI-programmet); der boer ivaerksaettes et uddannelsesprogram; de to programmer boer supplere hinanden;

7) en del af foranstaltningerne i denne afgoerelse vedroerer erhvervsuddannelse og gaar ud over den almene undervisning (som omfatter videregaaende uddannelse), der falder ind under traktatens artikel 126; der boer derfor ogsaa henvises til traktatens artikel 127 for saa vidt angaar disse foranstaltninger, uden at SOKRATES-programmet derfor kan betragtes som en foranstaltning til gennemfoerelse af erhvervsuddannelsespolitikken som omhandlet i artikel 127;

8) i henhold til evalueringsrapporterne om ERASMUS- og LINGUA-programmerne, hvis konklusioner findes i Kommissionens beretning om resultaterne og gennemfoerelsen af de paagaeldende programmer, tilfoerer samarbejdet paa uddannelsesomraadet de foranstaltninger, medlemsstaterne gennemfoerer, en reel mervaerdi, og derfor er Faellesskabets indsats paa dette omraade af saa stor betydning;

9) i Kommissionens memorandum om hoejere uddannelse, den sammenfattede rapport om droeftelserne i medlemsstaterne og Europa-Parlamentets beslutning herom (8) laegges der saerlig vaegt paa dels behovet for en faellesskabsstrategi til fremme af en europaeisk dimension i samtlige studerendes uddannelse, uanset om den foregaar i deres eget land eller i et andet land, dels Faellesskabets rolle som katalysator paa dette omraade;

10) Raadet og undervisningsministrene har fastlagt retningslinjer for indfoerelse af en europaeisk dimension paa uddannelsesomraadet, saerlig i resolutionen om den europaeiske dimension i undervisningen (9); ifoelge denne resolution skal den europaeiske dimension i undervisningen baseres paa medlemsstaternes kulturarv for at styrke elevernes og de studerendes bevidsthed om at hoere hjemme i Europa, forberede dem til at medvirke i Den Europaeiske Unions oekonomiske og sociale udvikling, goere dem bekendt med de fordele og udfordringer, som Den Europaeiske Union indebaerer, og forbedre deres kendskab til den og dens medlemsstater samt goere dem bevidst om betydningen af, at medlemsstaterne samarbejder med andre lande i Europa og den oevrige verden;

11) Kommissionens groenbog om den europaeiske dimension paa uddannelsesomraadet samt medlemsstaternes kommentarer hertil tager sigte paa at indfoere en europaeisk dimension i undervisningen i folkeskolen og ungdomsuddannelserne;

12) Europa-Parlamentet har vedtaget en beslutning om den europaeiske dimension paa universitetsniveau og navnlig mobiliteten for studerende og undervisningspersonale (10) samt en beslutning om uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitikken med henblik paa 1993 (11);

13) det fremhaeves i Kommissionens memorandum om aaben undervisning og fjernundervisning og i Europa-Parlamentets forskellige beslutninger om samme emne, at aaben undervisning og fjernundervisning giver mange nye muligheder for at berige undervisningen og udnytte stordriftsfordele og i den forbindelse bl.a. i endnu hoejere grad fremme en europaeisk dimension i studierne paa samtlige niveauer; i Raadets og undervisningsministrenes konklusioner om udviklingen af aaben undervisning og fjernundervisning i Det Europaeiske Faellesskab (12) og om kriterierne paa dette omraade (13) er opgaverne og kriterierne for Faellesskabets indsats blevet praeciseret;

14) paa baggrund af Kommissionens hvidbog vedtog Det Europaeiske Raad paa samlingen den 10. og 11. december 1993 i Bruxelles en handlingsplan vedroerende vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse, hvori det bl.a. henstilles til medlemsstaterne, at de i saerlig grad har opmaerksomheden henledt paa en forbedring af uddannelsessystemerne;

15) det er noedvendigt at styrke uddannelsessamarbejdets mest lovende aspekter; man boer derfor fremme tvaernationale projekter, der omfatter parter fra forskellige medlemsstater, som deltager i overfoersel af nyskabende fremgangsmaader gennem udvekslinger med respekt for uddannelsessystemernes mangfoldighed og medlemsstaternes ansvar;

16) der skal i forbindelse med SOKRATES-programmet sikres lige muligheder for drenge og piger og for maend og kvinder;

17) handicappede boern og unge skal i stoerst muligt omfang deltage i SOKRATES-programmet;

18) Europa-Parlamentet har med henblik paa 1993 vedtaget en beslutning om kulturel mangfoldighed og problemerne i forbindelse med skolegang for indvandrerboern i Det Europaeiske Faellesskab (14);

19) der skal traeffes saerlige uddannelsesforanstaltninger til fordel for boern af vandrende arbejdstagere, af personer, der paa grund af deres erhverv ikke er bofaste, af andre ikke-bofaste personer og af sigoejnere;

20) der skal traeffes passende foranstaltninger for at bekaempe racisme og fremmedhad;

21) EURYDICE-nettet skal videreudvikles og goeres bredere for at imoedekomme Faellesskabets behov for en bedre og mere omfattende information paa uddannelsesomraadet;

22) den europaeiske dimension i undervisningen er ikke begraenset af Den Europaeiske Unions graenser, og der boer etableres et samarbejde med de associerede europaeiske lande og isaer landene i Central- og OEsteuropa, Cypern og Malta;

23) Kommissionen og medlemsstaterne skal soerge for, at der etableres et samarbejde med de kompetente internationale organisationer, herunder specielt med Europaraadet;

24) ifoelge aftalen om Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade (15) skal der etableres et udvidet samarbejde paa uddannelses- og ungdomsomraadet mellem paa den ene side Det Europaeiske Faellesskab og dets medlemsstater og paa den anden side EFTA- og EOES-staterne, og det praeciseres i artikel 4 i protokol 31, at EFTA- og EOES-staterne fra den 1. januar 1995 deltager i alle Faellesskabets programmer paa uddannelses- og ungdomsomraadet, som paa denne dato er ivaerksat eller vedtaget -

TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:

Artikel 1

Ivaerksaettelse af Faellesskabets handlingsprogram »SOKRATES«

1. Ved denne afgoerelse ivaerksaettes Faellesskabets handlingsprogram SOKRATES, i det foelgende benaevnt »SOKRATES-programmet«, for perioden 1. januar 1995 til 31. december 1999.

SOKRATES-programmet skal bidrage til at udvikle et hoejt uddannelses- og erhvervsuddannelsesniveau og et aabent europaeisk rum for uddannelsessamarbejde.

2. SOKRATES-programmet omfatter foelgende tre aktionsomraader, som er gengivet i bilaget:

Kapitel I: Videregaaende uddannelse (ERASMUS)

Kapitel II: Skoleuddannelse (COMENIUS)

Kapitel III: Tvaergaaende aktiviteter i forbindelse med foelgende omraader:

- sprogkundskaber i Faellesskabet (LINGUA)

- aaben undervisning og fjernundervisning

- informations- og erfaringsudveksling (herunder EURYDICE og ARION).

Artikel 2

Definitioner

1. I forbindelse med SOKRATES-programmet forstaas ved:

- »universitet« alle former for hoejere uddannelsesinstitutioner, hvor man kan erhverve kvalifikationer eller titler paa universitetsniveau, uanset deres respektive betegnelse i medlemsstaterne

- »skole« alle former for skoler, uanset om det drejer sig om almen, erhvervsmaessig eller teknisk uddannelse, samt undtagelsesvis uddannelsesinstitutioner uden for skolesystemet som tilbyder erhvervsuddannelse, for saa vidt angaar fremme af foranstaltninger, navnlig elevudvekslinger, i forbindelse med sprogprojekter

- »laerer«/»undervisningspersonale« personer, som i kraft af deres arbejde deltager direkte i undervisningsprocessen i medlemsstaterne alt efter deres respektive uddannelsessystemers opbygning

- »studerende« en person, der er indskrevet ved et universitet, uanset studieomraade, med henblik paa at gennemfoere videregaaende studier, som afsluttes med erhvervelse af et eksamensbevis, ogsaa paa doktorafhandlingsniveau

- »elev« en person, der er inskrevet som elev i en skole

- »aaben undervisning og fjernundervisning« enhver form for fleksibel undervisning, uanset om den omfatter anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi og -tjenesteydelser.

2. Hver medlemsstat opstiller en liste over de former for universiteter, skoler og andre uddannelsesinstitutioner, som omfattes af SOKRATES-programmet.

Artikel 3

Maalsaetninger

SOKRATES-programmet fremmer samarbejdet mellem medlemsstaterne paa uddannelsesomraadet; det stoetter og supplerer deres indsats med fuld respekt for medlemsstaternes ansvar for undervisningsindholdet og opbygningen af uddannelsessystemerne samt deres kulturelle og sproglige mangfoldighed.

I dette oejemed og med henblik paa at bidrage til udviklingen af et hoejt uddannelsesniveau har SOKRATES-programmet saerlig til formaal:

a) at udvikle den europaeiske dimension i studierne paa alle niveauer for at styrke idéen om, at vi er borgere i Europa, paa basis af medlemsstaternes kulturarv

b) at fremme en kvantitativ og kvalitativ forbedring af kendskabet til sprogene i Den Europaeiske Union, navnlig dem, som er mindst udbredt, og som der sjaeldent undervises i, for at oege forstaaelsen og solidariteten blandt befolkningerne i Den Europaeiske Union

c) at fremme et bredt og intensivt samarbejde i medlemsstaterne mellem institutioner paa alle uddannelsestrin ved at udnytte deres intellektuelle og paedagogiske potentiale

d) at fremme laerernes mobilitet for at tilfoere uddannelserne en europaeisk dimension og bidrage til at forbedre laerernes kvalifikationer

e) at fremme de studerendes mobilitet ved at give dem mulighed for at gennemfoere en del af deres studier i en anden medlemsstat for at bidrage til at fremme den europaeiske dimension i uddannelsen

f) at tilskynde til kontakt mellem elever i Den Europaeiske Union og samtidig fremme den europaeiske dimension i undervisningen

g) at fremme den akademiske anerkendelse af eksamensbeviser, studieperioder og andre kvalifikationer med henblik paa lette udviklingen af et aabent europaeisk rum for uddannelsessamarbejde

h) at fremme aaben undervisning og fjernundervisning som led i aktiviteterne under SOKRATES-programmet

i) at fremme udveksling af information og erfaringer, for at forskellene mellem og de saerlige kendetegn ved medlemsstaternes uddannelsessystemer kan blive en kilde til gensidig berigelse og stimulering.

Artikel 4

Udvalg

1. Kommissionen bistaas af et udvalg, i det foelgende benaevnt »udvalg«, til hvilket hver medlemsstat udpeger to medlemmer, og som har Kommissionens repraesentant som formand. Udvalgets medlemmer kan lade sig bistaa af eksperter eller raadgivere.

2. a) Udvalget bistaas af to underudvalg paa omraaderne videregaaende uddannelse og skoleuddannelse. De bestaar af to repraesentanter for hver medlemsstat rettende sig efter arbejdsomraadet.

Udvalget koordinerer underudvalgenes arbejde. Det kan overlades til underudvalgene at traeffe den endelige afgoerelse om konkrete spoergsmaal.

b) Udvalget kan ogsaa nedsaette arbejdsgrupper paa visse specifikke omraader, isaer sprogundervisning.

3. Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget udkast til foranstaltninger vedroerende

a) de generelle prioriteter og retningslinjer for de faellesskabsforanstaltninger, der er beskrevet i bilaget, og de relevante aarlige arbejdsprogrammer samt fordelingen inden for programmet

b) den finansielle stoette, der skal ydes af Faellesskabet (beloeb, loebetid, fordeling og modtagere)

c) bestemmelserne om overvaagning, evaluering, formidling og overfoersel af resultater

d) kriterierne for udvaelgelse af de forskellige former for projekter, der er beskrevet i bilaget, herunder partnerskabsprojekter.

4. Udvalget afgiver udtalelse om de i stk. 3 naevnte udkast til foranstaltninger inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal haster. Det udtaler sig med det flertal, som er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. Under afstemningen i hvert enkelt udvalg tildeles de stemmer, der afgives af repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, som er fastlagt i naevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.

Kommissionen vedtager foranstaltninger, der straks finder anvendelse. Hvis de ikke er i overensstemmelse med den af udvalget afgivne udtalelse, underrettes Raadet dog straks af Kommissionen om disse foranstaltninger.

I saa fald udsaetter Kommissionen gennemfoerelsen af de foranstaltninger, den har truffet afgoerelse om, i et tidsrum paa to maaneder regnet fra underretningen.

Raadet kan med kvalificeret flertal traeffe en anden afgoerelse inden for det tidsrum, der er naevnt i foregaaende afsnit.

5. Kommissionen kan endvidere hoere udvalget om ethvert andet spoergsmaal vedroerende ivaerksaettelsen af SOKRATES-programmet, isaer i de tilfaelde, der er naevnt i artikel 5.

Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget udkast til foranstaltninger. Udvalget afgiver udtalelse om det paagaeldende udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal haster, i givet fald ved afstemning.

Udtalelsen optages i moedeprotokollen; derudover har enhver medlemsstat ret til at anmode om at faa sin holdning indfoert i moedeprotokollen.

Kommissionen tager stoerst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse.

6. Udvalget fastsaetter selv sin forretningsorden.

7. Udvalget soerger for, at der foregaar et loebende og struktureret samarbejde med det udvalg, der er nedsat i forbindelse med handlingsprogrammet for gennemfoerelse af en erhvervsuddannelsespolitik i Det Europaeiske Faellesskab (LEONARDO DA VINCI).

8. For at skabe sammenhaeng mellem SOKRATES-programmet og de i artikel 6 omhandlede foranstaltninger holder Kommissionen loebende udvalget underrettet om initiativerne inden for almen uddannelse og erhvervsuddannelse.

Artikel 5

Gennemfoerelse og udvaelgelsesprocedure

1. Kommissionen varetager gennemfoerelsen af SOKRATES-programmet i overensstemmelse med bilaget. Den hoerer arbejdsmarkedets parter og de kompetente uddannelsessammenslutninger paa europaeisk niveau og orienterer udvalget om deres synspunkter. Den soerger ogsaa for at holde Europa-Parlamentet fuldstaendigt orienteret om gennemfoerelsen af SOKRATES-programmet.

2. Kommissionen traeffer foranstaltninger med henblik paa en passende overgang fra de aktioner, der er ivaerksat som led i programmerne ERASMUS og LINGUA, samt andre igangvaerende aktioner og de aktioner, der skal gennemfoeres under SOKRATES-programmet.

3. Medlemsstaterne traeffer de noedvendige dispositioner, navnlig ved at indfoere hensigtsmaessige nationale strukturer og mekanismer, saaledes at SOKRATES-programmets gennemfoerelse kan koordineres og organiseres paa nationalt plan.

4. For forslag til og udvaelgelse af de projekter, der er naevnt i bilaget, gaelder foelgende regler:

a) Ansoegninger om finansiel stoette til de projekter, der er omfattet af kapitel I, aktion 1, i bilaget, sendes til Kommissionen. Kommissionen underretter de af medlemsstaterne udpegede strukturer om ansoegningerne. Inden Kommissionen traeffer endelig afgoerelse, forelaegger den udvalget sit forslag, der er baseret paa udvaelgelsesresultaterne, til udtalelse.

Tildelingen af de mobilitetsstipendier, der er naevnt i kapitel I, aktion 2, til studerende, som deltager i de projekter, der er godkendt under aktion 1, foretages af de nationale myndigheder der er naevnt i aktion 2.

b) Ansoegninger om finansiel stoette til de projekter, der er omfattet af de saakaldte decentraliserede aktioner i kapitel II og III (kapitel II, aktion 1 og aktion 3, samt kapitel III, aktion 1, punkt 2, litra b), c) og e), og aktion 3, punkt 3), indgives til de strukturer, medlemsstaterne har udpeget. Disse strukturer foretager en udvaelgelse og tildeler faellesskabsstoette til de projekter, der godkendes i overenstemmelse med retningslinjer, som fastsaettes i henhold til artikel 4.

c) Ansoegninger om finansiel stoette til de projekter, der er omfattet af de saakaldte centraliserede aktioner i kapitel II (aktion 2), indgives af projektkoordinatorerne til de strukturer, medlemsstaterne har udpeget. Disse strukturer sender de godkendte ansoegninger til Kommissionen, som traeffer den endelige afgoerelse efter hoering af udvalget.

d) Ansoegninger om finansiel stoette til de projekter, der er omfattet af de saakaldte centraliserede aktioner i kapitel III (aktion 1, punkt 2, litra a) og d), aktion 2 og aktion 3, bortset fra aktion 3, punkt 3) indgives af projektkoordinatorerne til Kommissionen og til de strukturer, medlemsstaterne har udpeget. Disse afgiver udtalelse til Kommissionen. Kommissionen traeffer afgoerelse om finansiel stoette til projekterne efter hoering af de paagaeldende medlemsstater og udvalget.

Artikel 6

Sammenhaeng

1. Kommissionen sikrer sammen med medlemsstaterne, at der er fuld sammenhaeng mellem SOKRATES-programmet og Faellesskabets oevrige initiativer, herunder LEONARDO DA VINCI-programmet.

2. Kommissionen tilskynder sammen med medlemsstaterne til en koordinering af aktiviteterne under SOKRATES-programmet og fjerde rammeprogram for Det Europaeiske Faellesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktioner (1994 til 1998) (16).

Artikel 7

Budget

1. De midler, der skoennes noedvendige til SOKRATES-programmets gennemfoerelse i den i artikel 1 naevnte periode, beloeber sig til 760 mio. ECU.

2. De aarlige bevillinger, der er noedvendige for at daekke Faellesskabets bidrag til foranstaltningerne under SOKRATES-programmet, fastsaettes under den aarlige budgetbehandling i overensstemmelse med gaeldende finansielle overslag.

Artikel 8

Overvaagning og evaluering

1. Med henblik paa at tilpasse SOKRATES-programmet til de behov, der eventuelt maatte opstaa under gennemfoerelsen, overvaager Kommissionen og medlemsstaterne i faellesskab programmet og goer det regelmaessigt til genstand for en faelles evaluering.

Resultaterne af faellesskabsforanstaltningerne vil blive gjort til genstand for regelmaessige eksterne evalueringer paa grundlag af maalsaetningerne i artikel 3, og konklusionerne af disse evalueringer sendes til udvalget samt til Europa-Parlamentet og Raadet.

2. Kommissionen forelaegger Europa-Parlamentet, Raadet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en foreloebig beretning om ivaerksaettelsesfasen senest den 30. september 1998 og en endelig beretning om SOKRATES-programmets gennemfoerelse senest den 30. september 2000.

Udfaerdiget i . . .

Paa Europa-Parlamentets vegne

Formand

Paa Raadets vegne

Formand

(1) EFT nr. C 66 af 3. 3. 1994, s. 3, og EFT nr. C 64 af 16. 6. 1994, s. 8.

(2) Udtalelse afgivet den 27. april 1994 (endnu ikke offentliggjort i Tidende).

(3) Udtalelse afgivet den 31. maj 1994 (endnu ikke offentliggjort i Tidende).

(4) Europa-Parlamentets udtalelse af 22. april 1994 (endnu ikke offentliggjort i Tidende), Raadets faelles holdning af . .. . (endnu ikke offentliggjort i Tidende) og Europa-Parlamentets afgoerelse af . . . (endnu ikke offentliggjort i Tidende).

(5) EFT nr. L 166 af 25. 6. 1987, s. 20. Forordningen er aendret ved afgoerelse 89/663/EOEF (EFT nr. L 395 af 30. 12. 1989, s. 23).

(6) EFT nr. L 239 af 16. 8. 1989, s. 24.

(7) EFT nr. L . . .

(8) EFT nr. C 255 af 20. 9. 1993, s. 161.

(9) EFT nr. C 177 af 6. 7. 1988, s. 5.

(10) EFT nr. C 48 af 25. 2. 1991, s. 216.

(11) EFT nr. C 150 af 15. 6. 1992, s. 366.

(12) EFT nr. C 151 af 16. 6. 1992, s. 3.

(13) EFT nr. C 336 af 19. 12. 1992, s. 6.

(14) EFT nr. C 42 af 15. 2. 1993, s. 187.

(15) EFT nr. L 1 af 3. 1. 1994, s. 3.

(16) EFT nr. L 126 af 18. 5. 1994, s. 1.

BILAG

Formaalet med SOKRATES-programmet er at stoette de tvaernationale aktioner, der omhandles i de forskellige kapitler i programmet.

KAPITEL I VIDEREGAAENDE UDDANNELSE (ERASMUS)

I dette kapitel beskrives foelgende to aktioner:

- aktion 1: fremme af den europaeiske dimension paa universiteterne

- aktion 2: tilskyndelse til de studerendes mobilitet og finansiering af ERASMUS-stipendierne

De midler, der skal afsaettes til ERASMUS, udgoer ikke under 55% af den samlede bevilling til SOKRATES-programmet.

Udvaelgelsen af de projekter, der er naevnt i dette kapitel, sker efter proceduren i artikel 5 i afgoerelsen.

Aktion 1

Fremme af den europaeiske dimension paa universiteterne

Paa basis af erfaringerne i forbindelse med ivaerksaettelsen af programmerne ERASMUS og LINGUA fremmer Faellesskabet det tvaernationale samarbejde mellem universiteterne, navnlig ved at udarbejde interuniversitaere samarbejdsprogrammer (ICP), for gradvis at styrke den europaeiske dimension inden for den videregaaende uddannelse.

A. Samarbejde mellem universiteterne

Faellesskabet kan yde stoette til foranstaltninger, der tager sigte paa foelgende aktiviteter:

- som led i ICP:

a) de studerendes mobilitet med henblik paa at give studerende fra et universitet mulighed for at gennemfoere en studieperiode i en anden medlemsstat, eventuelt suppleret med praktisk erfaring, som anerkendes fuldt ud som en integreret del af deres eksamensbevis eller akademiske kvalifikationer

b) fremme af ECTS-systemet (meritoverfoersel) uden derved at drage eventuelle lignende systemer i tvivl

c) faelles udvikling af laeseplaner for hoejere uddannelser paa grunduddannelsesniveau eller et mere avanceret niveau med henblik paa at lette den akademiske anerkendelse og gennem udveksling af erfaringer at yde et bidrage til nyskabelser og forbedring af undervisningens kvalitet paa faellesskabsplan

d) laerermobilitet for at sikre undervisningsforloeb, der kan indgaa som et integreret led i laeseplanen i andre medlemsstater

e) intensive undervisningsprogrammer af kortere varighed for studerende fra flere medlemsstater, navnlig inden for studieomraader, der ikke egner sig til et langvarigt ophold i udlandet

- uden for ICP:

f) studiebesoeg til forberedelse af samarbejde, der kan aflaegges af:

- laerere

- universiteternes administrative personale

og eventuelt ogsaa af:

- studerende, der er med til at forberede samarbejdsprojekterne.

B. Andre aktiviteter til fremme af den europaeiske dimension paa universiteterne

1. Faellesskabet tilskynder universiteterne til at ivaerksaette tvaernationale aktiviteter, der tager sigte paa at indfoere en europaeisk dimension paa samtlige studieomraader til fordel for samtlige studerende. Faellesskabet yder stoette til foelgende aktiviteter:

a) anvendelse i undervisningsforloebet af materiale, der fremmer forstaaelsen af de specifikke kulturelle, kunstneriske, politiske, oekonomiske og sociale forhold i de andre medlemsstater, samt af elementer vedroerende den europaeiske integration, bl.a. ved at oprette moduler, som omfatter flere fag, eller som er tvaerfaglige

b) undervisning i sprogene i Den Europaeiske Union, isaer de sprog som er mindst udbredt, og som der sjaeldent undervises i, som et integreret led i studierne samt anvendelse af ny uddannelsesteknologi

c) anvendelse af materiale som det i litra a) omhandlede i fjernundervisning.

2. Der kan endvidere ydes stoette til grupper af universiteter, der har til hensigt i faellesskab at ivaerksaette visse af de ovenfor anfoerte aktiviteter sammen med lokale organer eller relevante oekonomiske og sociale kredse.

C. Institutionskontrakter

De universiteter, der deltager i interuniversitaere samarbejdsprogrammer eller i andre af de ovennaevnte aktiviteter med en europaeisk dimension, kan indgaa en »institutionskontrakt« med Kommissionen, der omfatter alle de aktiviteter, som Faellesskabet yder stoette til. Faellesskabet yder i foerste omgang tilskud i hoejst tre aar, idet der dog regelmaessigt og mindst en gang om aaret skal foretages en gennemgang af resultaterne.

D. Projekter vedroerende samarbejde mellem universiteterne om emner af faelles interesse

1. Faellesskabet stoetter projekter, der saetter universiteterne, eventuelt inden for net, i stand til at samarbejde om emner af faelles interesse. Dette samarbejde skal lette formidlingen af erfaringer og viden, saette gang i overvejelserne med hensyn til de kvalitative og nyskabende aspekter ved den hoejere uddannelse, forbedre undervisningsmetoderne, give mulighed for at sammenligne uddannelserne og stimulere udarbejdelse af faelles laeseplaner og specialkurser, navnlig paa omraader der er underrepraesenteret i de interuniversitaere samarbejdsprogrammer.

2. Et af de universiteter, der deltager, kan eventuelt varetage koordineringen af arbejdet i forbindelse med hvert projekt.

Aktion 2

Tilskyndelse til de studerendes mobilitet og finansiering af ERASMUS-stipendierne

1. Foelgende betingelser skal vaere opfyldt, for at de studerende kan faa mest muligt ud af deres studieophold i udlandet:

a) studierne i udlandet skal vaere heltidsstudier og straekke sig over en laengere studieperiode (mindst tre maaneder eller et semester og hoejst et aar)

b) studier i andre medlemsstater skal anerkendes fuldt ud af universiteterne i hjemlandet

c) de studerende skal have et tilstraekkeligt kendskab til undervisningssproget paa vaertsuniversiteternes kurser

d) vaertsuniversiteterne opkraever ikke indskrivningsgebyrer af studerende, der deltager i mobilitetsordningen. De soerger for at lette modtagelsen af de studerende

e) foersteaarsstuderende er ikke berettiget til mobilitetsstipendier.

Faellesskabet videreudvikler et system med direkte finansiel stoette til studerende, der gennemfoerer en studieperiode i en anden medlemsstat og forberedelser i den forbindelse (sprogkurser, saerlig i de sprog i Den Europaeiske Union, som er mindst udbredt, og som der sjaeldent undervises i, kendskab til vaertslandets sociale og kulturelle forhold, intensive kurser osv.).

2. De faellesskabsmidler, der bevilges til mobilitetsstipendier for studerende, fordeles mellem medlemsstaterne paa foelgende maade:

a) under hensyntagen til de disponible bevillinger tildeles der hver medlemsstat et minimumsbeloeb paa 200 000 ECU;

b) resten tildeles de forskellige medlemsstater i forhold til

i) det samlede antal universitetsstuderende

ii) det samlede antal unge i alderen 18 til 25 aar i de forskellige medlemsstater

iii) forskellen mellem leveomkostningsniveauet i hjemlandet og vaertslandet

iv) de gennemsnitlige rejseudgifter mellem hjemlandet og vaertslandet.

Endvidere traeffer Kommissionen de noedvendige foranstaltninger for at fremme en afbalanceret fordeling mellem de forskellige fag og regioner, for at tage hensyn til tilstroemningen af studerende samt for at loese visse specifikke problemer, bl.a. finansiering af visse stipendier, som paa grund af uddannelsernes opbygning ikke kan forvaltes af de i punkt 3 naevnte kompetente myndigheder. Bevillingerne til de paagaeldende foranstaltninger kan ikke udgoere over 5% af det aarlige budget til finansiering af stipendier til studerende.

3. De faellesskabsmidler, der fordeles i henhold til den i punkt 2 anfoerte metode, og som er beregnet til stipendier til studerende, forvaltes af de nationale myndigheder, som samtlige medlemsstater har oprettet. Disse myndigheder foretager en koordinering med de nationale stipendie-/laaneordninger for studerende eller andre finansielle midler, der skal fremme de studerendes mobilitet. De nationale myndigheder kan i samarbejde med Kommissionen traeffe foranstaltninger med henblik paa at fremme en afbalanceret deltagelse af universiteter eller fakulteter paa nationalt eller regionalt plan, ved hjaelp af informationsspredning og oplysningskampagner.

4. Faellesskabets stipendier skal daekke en del af de ekstra udgifter, der er forbundet med mobilitet, dvs. rejseudgifter, eventuel sproglig forberedelse og hoejere levekomstninger i vaertslandet. De paagaeldende stipendier kan hoejst udgoere 5 000 ECU pr. studerende for et udlandsophold paa maksimalt tolv maaneder.

5. Der gives foersteprioritet til studerende, som foelger kurser i forbindelse med de i henhold til aktion 1 stoettede aktiviteter. Undtagelsesvis kan der bevilges stipendier til andre studerende (»uafhaengige studerende«), der foelger kurser, for hvilke der traeffes saerlige foranstaltninger uden for de interuniversitaere samarbejdsprogrammer, forudsat at de opfylder de udvaelgelseskriterier, der er omhandlet i punkt 1 i denne aktion.

6. Der skal ved tildelingen af stipendierne tages hensyn til princippet om lige muligheder for maend og kvinder. Der boer tages hensyn til handicappede studerendes saerlige behov, naar stipendiebeloeb fastsaettes.

7. Faellesskabets bidrag daekker kun delvis udgifterne i forbindelse med de studerendes mobilitet, og medlemsstaterne opfordres derfor til at yde et bidrag til finansieringen. De stipendier eller laan, de studerende modtager i deres hjemland, udbetales derfor fortsat i den studieperiode, de gennemfoerer i vaertslandet.

KAPITEL II SKOLEUDDANNELSE (COMENIUS)

1. I dette kapitel beskrives foelgende tre aktioner, der tager sigte paa at fremme:

- aktion 1: partnerskaber mellem skoler

- aktion 2: undervisning af boern af vandrende arbejdstagere, boern af personer, der paa grund af deres erhverv ikke er bofaste, af andre ikke-bofaste personer og af sigoejnere; tvaerkulturel undervisning

- aktion 3: ajourfoering og forbedring af undervisningspersonalets kvalifikationer

Disse aktioner er baseret paa erfaringerne fra LINGUA-programmet samt paa de tekster, som Raadet og undervisningsministrene, forsamlet i Raadet, har vedtaget om EF-samarbejdet paa uddannelsesomraadet, herunder pilotprojekter vedroerende undervisning i folkeskolen og ungdomsuddannelsen, skolegang for boern af vandrende arbejdstagere og sigoejnere og udveksling af laerere.

De midler, der skal afsaettes til skoleuddannelse udgoer ikke under 10% af den samlede bevilling til SOKRATES-programmet.

2. De faellesskabsmidler, der bevilges som bidrag til ivaerksaettelse af de i aktion 1 og aktion 3 anfoerte aktiviteter, fordeles mellem medlemsstaterne paa foelgende maade:

a) under hensyntagen til de disponible bevillinger tildeles der hver medlemsstat et minimumsbeloeb paa 200 000 ECU.

b) resten tildeles de forskellige medlemsstater i forhold til

i) det samlede antal skoleelever

ii) antallet af skoler

iii) antallet af laerere

iv) bruttonationalproduktet pr. indbygger

v) de gennemsnitlige rejseudgifter mellem hjemlandet og vaertslandet

3. Udvaelgelse af de projekter, der er naevnt i dette kapitel, sker efter proceduren i artikel 5 i afgoerelsen.

4. Kommissionen traeffer i samarbejde med medlemsstaterne de noedvendige foranstaltninger for at fremme en afbalanceret deltagelse af medlemsstaternes skoler paa faellesskabsplan og paa nationalt og regionalt plan. Bevillingerne til de paagaeldende foranstaltninger kan ikke udgoere over 5% af det aarlige budget til finansiering af de i dette kapitel anfoerte aktiviteter.

5. Den i dette kapitel anfoerte finansielle stoette fra Faellesskabet skal daekke en del af de udgifter, der skoennes noedvendige for at gennemfoere projekterne.

6. Faellesskabets stoette tildeles under hensyntagen til princippet om lige muligheder, saerlig for maend og kvinder. Der boer tages hensyn til de saerlige behov hos handicappede, som deltager i aktiviteterne inden for rammerne af dette kapitel, naar stoettebeloebet fastsaettes.

Aktion 1

Partnerskaber mellem skoler

1. Faellesskabet tilskynder til oprettelse af multilaterale partnerskaber mellem skoler, der baseres paa et europaeisk uddannelsesprojekt (EUP).

Et multilateralt partnerskab er en gruppe bestaaende af mindst tre institutioner fra tre medlemsstater; en af institutionerne eller en dertil knyttet uddannelsesinstans varetager koordineringen. Partnerskabet kan eventuelt vaere bilateralt, hvis det hovedsagelig har til formaal at fremme kendskabet til sprogene i Den Europaeiske Union, navnlig dem der er mindst udbredt, og som der sjaeldent undervises i.

Et europaeisk uddannelsesprojekt har til formaal at fremme et eller flere emner af europaeisk interesse gennem en raekke undervisningsaktiviteter, som integreres i skolens almindelige arbejde.

De integrerede aktiviteter kan bl.a. omfatte:

- elevernes deltagelse i projekter, der om muligt er tvaerfaglige

- undervisning i og bedre kendskab til sprogene i Den Europaeiske Union

- elevers mobilitet, herunder isaer elever, der deltager i partnerskaber, der har til formaal at forbedre kendskabet til sprog. Foerskoleelever kan ikke deltage i denne type projekter

- udveksling af undervisningsmateriale, udveksling af informationer og erfaringer om nyskabende undervisningsmetoder

- anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi, herunder de muligheder, som fjernundervisning giver, isaer med henblik paa at formidle resultaterne af og erfaringerne fra partnerskaberne til gavn for andre skoler, der ikke deltager i projekterne.

2. Der kan ydes stoette til finansiering af europaeiske uddannelsesprojekter i en begraenset periode. Stoetten bevilges i foerste omgang for en periode paa maksimalt tre aar, under forudsaetning af periodiske undersoegelser af de gennemfoerte projekter.

Ved tildelingen af faellesskabsstoetten gives der en fortrinsstilling til projekter med foelgende emner af europaeisk interesse:

- den europaeiske dimension i almindelighed samt andre emner med tilknytning til kulturarven, miljoebeskyttelse, kunst og fremme af videnskab og teknik

- elementer, der tager sigte paa at skabe lige muligheder for drenge og piger i uddannelsen og erhvervsuddannelsen

- elementer, der tager sigte paa at give alle elever et bedre udbytte af undervisningen

- elementer, der tager sigte paa at hjaelpe boern med saerlige uddannelsesmaessige behov og evner.

Saafremt flere projekter opfylder samme betingelser for at blive udvalgt, vil der blive givet fortrinsstilling til projekter, der omfatter skoler, som ikke tidligere har deltaget i faellesskabsaktiviteter.

3. Der kan ydes stoette til gennemfoerelse af besoeg af maksimalt en uges varighed med henblik paa forberedelse af partnerskaberne, samt til udvekslinger af maksimalt fire ugers varighed for medarbejdere ved skolerne for at fremme partnerskaberne og udviklingen af de europaeiske uddannelsesprojekter.

Aktion 2

Undervisning af boern af vandrende arbejdstagere, boern af personer, der paa grund af deres erhverv ikke er bofaste, af andre ikke-bofaste personer og af sigoejnere; tvaerkulturel undervisning

Der ydes finansiel stoette til tvaernationale projekter, der har til formaal:

- at fremme en saa fuldstaendig deltagelse i skoleaktiviteterne som muligt og lige muligheder for boern af vandrende arbejdstagere, af personer, der paa grund af deres erhverv ikke er bofaste, af andre ikke-bofaste personer og af sigoejnere

- at forbedre de paagaeldendes skolegang og undervisningens kvalitet

- at tage hensyn til deres saerlige uddannelsesmaessige behov og evner

- at fremme initiativer vedroerende tvaerkulturel uddannelse, der henvender sig til alle elever.

Disse projekter kan bl.a. omfatte:

- udveksling af information og erfaringer, isaer om ovenstaaende aspekter

- udarbejdelse af specielle kurser og undervisningsmateriale

- indfoerelse af tvaerkulturelle undervisningsmetoder.

Aktion 3

Ajourfoering og forbedring af undervisningspersonalets kvalifikationer

1. Der kan ydes stoette til tvaernationale projekter, som foreslaas af institutioner og organisationer, der ajourfoerer og forbedrer kvalifikationerne hos det personale, der staar for undervisningen og/eller vejledningen af eleverne.

Projekterne har til formaal at fremme:

a) udveksling af information og erfaring i forbindelse med indfoerelse af en europaeisk dimension i undervisningspersonalets ajourfoering eller forbedring af saerlige kvalifikationer

b) ajourfoering og forbedring af kundskaberne hos undervisningspersonale, der specielt arbejder med at forbedre resultaterne for boern med saerlige uddannelsesmaessige behov og evner og med at sikre, at de deltager saa meget som muligt i skoleaktiviteterne

c) oprettelse af partnerskaber paa de omraader, der er naevnt i denne aktion, herunder dem, der anvender informations- og kommunikationsteknologi samt fjernundervisning.

2. De tvaernationale projekter for ajourfoering af undervisningspersonalets kvalifikationer, kan endvidere omfatte et begraenset antal ophold i en anden medlemsstat, for at disse medarbejdere kan deltage i seminarer, som de paagaeldende institutioner/organisationer gennemfoerer i faellesskab.

KAPITEL III TVAERGAAENDE FORANSTALTNINGER

1. De aktioner, der beskrives i dette kapital, vedroerer samtlige uddannelsesniveauer. De supplerer aktionerne i kapitel I og II og har til formaal at fremme:

- aktion 1: sprogkundskaberne i Faellesskabet (LINGUA)

- aktion 2: aaben undervisning og fjernundervisning

- aktion 3: fremme af udvekslingen af information og erfaringer, herunder EURYDICE og ARION, og andre foranstaltninger, herunder voksenuddannelse.

De midler, der skal afsaettes til de tvaergaaende foranstaltninger, udgoer ikke under 25% af den samlede bevilling til SOKRATES-programmet.

2. a) De faellesskabsmidler, der bevilges som bidrag til ivaerksaettelse af de i aktion 1, aktion 2, litra b), c) og e), og aktion 3, punkt 3, anfoerte aktiviteter, fordeles mellem medlemsstaterne paa foelgende maade:

i) under hensyntagen til de disponible bevillinger tildeles der hver medlemsstat et minimumsbeloeb paa 200 000 ECU

ii) resten tildeles de forskellige medlemsstater i forhold til:

a) det samlede antal laerere

b) det samlede antal elever

c) bruttonationalproduktet pr. indbygger

d) de gennemsnitlige rejseudgifter mellem hjemlandet og vaertslandet.

3. Udvaelgelse af de projekter, der er naevnt i dette kapitel, sker efter proceduren i artikel 5 i afgoerelsen.

4. Kommissionen traeffer de noedvendige foranstaltninger for at fremme en afbalanceret deltagelse af medlemsstaternes uddannelsesinstitutioner. Den del af bevillingerne, der er afsat til de paagaeldende foranstaltninger, kan ikke udgoere over 5% af det aarlige budget til finansiering af de i dette kapitel anfoerte aktiviteter.

5. Den i dette kapitel anfoerte finansielle stoette fra Faellesskabet skal daekke en del af de udgifter, der skoennes noedvendige for at gennemfoere projekterne.

6. Faellesskabets stoette tildeles under hensyntagen til princippet om lige muligheder, saerlig for maend og kvinder. Der boer tages hensyn til de saerlige behov hos handicappede, som deltager i aktiviteterne inden for naervaerende kapitels rammer, naar stoettebeloebet fastsaettes.

Aktion 1

Fremme af sprogskundskaberne i Faelleskabet (LINGUA)

1. Fremme af sprogkundskaberne er af afgoerende betydning for indfoerelsen af et aabent europaeisk rum for uddannelsessamarbejde og for oeget forstaaelse og solidaritet mellem befolkningerne i Den Europaeiske Union, samtidig med at de sproglige og kulturelle forskelle bevares.

Inden for rammerne af SOKRATES-programmet sigter fremmedsprogsundervisningen mod undervisning i alle de officielle sprog i Den Europaeiske Union foruden irsk (et af de sprog, paa hvilke traktaterne om oprettelse af De Europaeiske Faellesskaber er affattet) og luxembourgsk (lëtzebuergesch, et sprog, som tales paa hele det luxembourgske omraade).

LINGUA-aktionen vedroerer sprogundervisning som helhed.

2. Faellesskabet yder stoette til de tilskyndende foranstaltninger, der er beskrevet i kapitel I, aktion 1, og i kapitel II, aktion 1, og endvidere til tvaernationale projekter, der tager sigte paa gennemfoerelse af foelgende:

a) ivaerksaettelse af europaeiske samarbejdsprogrammer (oprettelse i faellesskab af nyskabende rammer for uddannelse og udarbejdelse i faellesskab af undervisningsmateriale), som foreslaas af institutioner eller organisationer med ansvar for uddannelse og videreuddannelse og sproglaerere, og som har til formaal at ajourfoere, udvide og udvikle nuvaerende og fremtidige sproglaereres kundskaber paa det sproglige og paedagogiske omraade

b) praktik eller andre tilsvarende aktiviteter i udlandet for sproglaerere, laerere, der omskoles til sproglaerere, uddannede laerere, der i naer fremtid agter at vende tilbage til arbejdsmarkedet som sproglaerere, og laerere fra andre fag, som skal undervise i et fremmedsprog. Praktikopholdene varer fra to til fire uger

c) ophold som undervisningsassistent i udlandet for fremtidige sproglaerere med det formaal at give dem mulighed for at udvide deres kendskab til de sprog, de skal undervise i. Opholdet, som skal vaere af mindst tre maaneders og hoejst et aars varighed, skal finde sted i en medlemsstat, hvor et af de officielle sprog er det sprog, assistenten skal undervise i

d) udvikling og udveksling af laeseplaner, udarbejdelse af nyskabende paedagogisk stoettemateriale og forbedring af metoder og instrumenter til anerkendelse af de sproglige resultater. De paagaeldende projekter er beregnet til de forskellige interesserede kredse og vedroerer hovedsagelig den sproglige forberedelse af studerende og af skoleelever og elever inden for den erhvervsfaglige undervisning med henblik paa at fremme mobiliteten

e) begraenset finansiel stoette til udveksling af elever, som foelger en almen, erhvervsmaessig eller teknisk uddannelse. Udvekslingerne baseres paa projekter fra uddannelsesinstitutioner, og formaalet med dem er at forbedre elevernes evne til at kommunikere paa fremmedsprog og at bidrage til at styrke deres motivation for indlaering af fremmedsprog.

3. Hvad angaar litra a) til d) i punkt 2 gives der foersteprioritet til projekter og aktiviteter:

- vedroerende undervisning i de sprog i Den Europaeiske Union, der er mindst udbredt, og som der sjaeldent undervises i

- som indebaerer anvendelse af ny uddannelsesteknologi og/eller fjernundervisning.

Hvad angaar litra e) i punkt 2 gives der foersteprioritet til projekter vedroerende erhvervsmaessig eller teknisk undervisning, som

- omfatter nyskabende forsoeg med skoleudvekslinger med henblik paa fremmedsprogsindlaering

- laegger vaegt paa den europaeiske dimension i uddannelserne

- tager sigte paa undervisning i de sprog i Den Europaeiske Union, som er mindst udbredt, og som der sjaeldent undervises i.

Aktion 2

Fremme af aaben undervisning og fjernundervisning

Udvikling af aaben undervisning og fjernundervisning, med eller uden anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi, er en forudsaetning for, at borgerne i Den Europaeiske Union kan faa gavn af et aabent europaeisk rum for uddannelsessamarbejdet.

Formaalet med denne aktion er ved hjaelp af paedagogiske nyskabelser at bidrage til uddannelsens kvalitet og lette adgangen til alle uddannelsesniveauer, navnlig for dem, der pga. deres geografiske placering eller personlige forhold ikke har andre uddannelsesmuligheder.

Foruden de aktioner vedroerende aaben undervisning og fjernundervisning, der er naevnt i kapitel I og II, kan der ydes faellesskabsstoette til tvaernationale projekter, der tager sigte paa:

a) at lette samarbejde mellem de relevante institutioner og organisationer paa dette omraade paa grundlag af udveksling af informationer og erfaringer

b) at opfylde behovet for videreuddannelse af laerere, undervisere og administratorer i teknikker i forbindelse med aaben undervisning og fjernundervisning

c) at forbedre fjernundervisningsprodukternes kvalitet og brugervenlighed

d) at tilskynde til anerkendelse af kvalifikationer, der er erhvervet som led i aaben undervisning og fjernundervisning.

Aktion 3

Fremme af informations- og erfaringsudveksling

De foranstaltninger, der er anfoert nedenfor, er baseret paa erfaringerne fra udvekslingen af information mellem medlemsstaterne, herunder paa moeder mellem hoejtstaaende embedsmaend i Raadets regi, samt fra EURYDICE-nettet, NARIC-nettet, ARION-programmet og aktion 4 under ERASMUS-programmet.

1. Spoergsmaal af faelles uddannelsespolitisk interesse

I spoergsmaal af faelles uddannelsespolitisk interesse, som Raadet opstiller, gennemfoerer Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne en udveksling af information og erfaringer. Der kan i dette oejemed traeffes stoetteforanstaltninger med henblik paa faelles behandling af disse emner. Der kan traeffes foelgende saerlige foranstaltninger:

- analyser og sammenlignende undersoegelser

- afholdelse af kollokvier

- udveksling af eksperter.

Foelgende boer tages op som prioriterede emner:

- problemer for boern og unge, der forlader uddannelsessystemet uden tilstraekkelig forberedelse

- metoder til vurdering af undervisningens kvalitet og eventuel gennemfoerelse af pilotprojekter paa dette omraade.

2. Informationsudveksling (EURYDICE)

De aktioner, der stoettes paa dette omraade, goer det muligt at forsyne forskellige maalgrupper, herunder isaer de ansvarlige for medlemsstaternes uddannelsespolitik, med information om uddannelsespolitikker og -systemer, reformer, nyskabelse og forskningsresultater paa uddannelsesomraadet.

Disse foranstaltninger skal ivaerksaettes af Det Europaeiske EURYDICE-Kontor og de nationale kontorer, som henholdsvis Kommissionen og medlemsstaterne har oprettet.

Der kan ydes finansiel stoette til foelgende aktiviteter i EURYDICE-Kontorets og de nationale kontorers regi:

a) indsamling af oplysninger og tilvejebringelse samt loebende ajourfoering af grundoplysninger om strukturerne og tilrettelaeggelsen af uddannelsessystemerne i medlemsstaterne

b) gennemfoerelse af sammenlignende undersoegelser af de prioriterende emner og analyse af tendenserne paa uddannelsesomraadet i samraad med Kommissionen og medlemsstaterne samt anvendelse af faelles referencerammer, som goer det lettere at sammenligne informationerne

c) spredning af de paagaeldende informationer gennem passende kanaler paa nationalt og regionalt plan, samt paa faellesskabsplan

d) oprettelse af EF-databaser om uddannelse og udvikling af taette forbindelser mellem de eksisterende databaser i medlemsstaterne samt forbedring af adgangen til dem

e) anvendelse af ny edb-baseret og elektronisk teknologi til at sikre interaktiv udveksling og mere effektiv deling af ressourcerne. I forbindelse med de aktioner, der fremmes, tages der hensyn til udviklingen paa faellesskabsplan inden for tvaereuropaeiske net og saerlig de telematiske forbindelser mellem offentlige myndigheder.

I forbindelse med ivaerksaettelse af aktionerne i litra a) til e) skabes der en taet forbindelse til lignende aktioner, som foranstaltes af Det Europaeiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (CEDEFOP) paa omraadet information om erhvervsuddannelse, af Faellesskabets Statistiske Kontor (EUROSTAT) med hensyn til statistik, af faellesskabsnettet NARIC (informationscentre vedroerende akademisk anerkendelse af eksamensbeviser) samt af ethvert andet informationsnet paa uddannelsesomraadet baade paa nationalt plan, faellesskabsplan og internationalt plan.

3. ARION

Der kan ydes stoette til multilaterale studiebesoeg for beslutningstagere, der kan virke som multiplikatorer, og som udpeges af medlemsstaterne. Disse besoeg har til formaal at aabne mulighed for udveksling af information og erfaringer om emner af faelles interesse for medlemsstaterne.

I forbindelse med denne aktion forstaas ved beslutningstagere bl.a. undervisningspersonale, der beskaeftiger sig med ledelse, evaluering, uddannelse, vejledning, koordinering af europaeiske projekter, samt ansvarshavende personer i ministerierne.

4. NARIC

Der kan ydes stoette til udbygning af det nuvaerende faellesskabsnet af nationale informationscentre vedroerende akademisk anerkendelse af eksamensbeviser og studieperioder (NARIC).

5. Andre foranstaltninger

A. Fremme af den europaeiske dimension i den almene voksenuddannelse

Den europaeiske dimension boer styrkes paa alle omraader af voksenuddannelsen (det almene, kulturelle og sociale omraade) gennem tvaernationalt samarbejde og udveksling af erfaringer mellem organisationer og institutioner med ansvar for voksenuddannelse.

Der kan ydes finansiel stoette fra Faellesskabet til ovennaevnte organisationer og institutioner med henblik paa foelgende tvaernationale aktiviteter:

- projekter med henblik paa udvikling og styrkelse af den europaeiske dimension i voksenuddannelserne, isaer udbredelse af kendskabet til medlemsstaternes kulturer og traditioner og sprogene i Den Europaeiske Union, og med henblik paa udarbejdelse af voksenuddannelseskurser, som bidrager til forstaaelsen af de politiske, oekonomiske og administrative spoergsmaal i Den Europaeiske Union

- projekter til fremme af udveksling af erfaringer og udbredelse af viden inden for voksenuddannelse.

B. Supplerende foranstaltninger

Kommissionen yder stoette til foelgende supplerende foranstaltninger, der tager sigte paa at fremme programmets maal:

- projekter udviklet paa faellesskabsplan af sammenslutninger af laerere, studerende og foraeldre til elever

- bevidstgoerelsesaktioner til fremme af samarbejde paa uddannelsesomraadet

- overvaagnings- og evalueringsforanstaltninger i forbindelse med de aktioner, der er beskrevet i dette bilag

- informationsaktiviteter, der er noedvendige for gennemfoerelsen af programmets forskellige aktioner, og som ivaerksaettes af de myndigheder, medlemsstaterne udpeger.

RAADETS BEGRUNDELSE

I. Indledning

1. Kommissionen forelagde den 3. februar 1994 et forslag til afgoerelse om vedtagelse af Faellesskabets handlingsprogram »SOKRATES«.

2. Europa-Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget afgav udtalelse hhv. den 21. april 1994 (1), den 27. april 1994 (2) og den 18. maj 1994 (3).

3. Paa baggrund af disse udtalelser forelagde Kommissionen et aendret forslag til afgoerelse den 17. maj 1994 (4).

4. Den 18. juli 1994 fastlagde Raadet sin faelles holdning i overensstemmelse med traktatens artikel 189 B.

II. Forslagets formaal

Formaalet med SOKRATES-programmet er isaer at bidrage til at udvikle et hoejt uddannelsesniveau og et aabent uddannelsessamarbejde i Europa. Paa denne baggrund skal programmet stoette og supplere medlemsstaternes indsats, med fuld respekt for deres ansvar for undervisningsindholdet og opbygningen af uddannelsessystemerne samt deres kulturelle og sproglige mangfoldighed.

III. Analyse af den faelles holdning

1. Generelle bemaerkninger

SOKRATES-programmets aktionsomraade er blevet udvidet til at omfatte andre omraader end hoejere uddannelse, isaer almen uddannelse samt aaben og fjernundervisning. Programmet straekker sig over fem aar (1995 til 1999) og omfatter tre EF-aktionsomraader:

Kapitel I: Hoejere uddannelse (ERASMUS)

Kapitel II: Skoleuddannelse (COMENIUS)

Kapitel III: Tvaergaaende aktiviteter inden for

- sprogkundskaber i Faellesskabet (LINGUA)

- aaben undervisning og fjernundervisning

- informations- og erfaringsudveksling (herunder EURYDICE og ARION).

I sin faelles holdning har Raadet bibeholdt det vaesentlige i Kommissionens forslag, samtidig med at det har foretaget aendringer, som forekom helt noedvendige.

2. Specifikke bemaerkninger

(henvisningerne nedenfor refererer til den faelles holdning)

2.1. Raadets aendringer til Kommissionens aendrede forslag

Raadets vigtigste aendringer til Kommissionens aendrede forslag vedroerer:

a) Udvalgsprocedure (artikel 4)

For baade at tage hensyn til behovet for en smidig administration af programmet og behovet for at inddrage medlemsstaterne mere aktivt i visse vigtige beslutninger har Raadet lagt sig fast paa et udvalg, som, alt efter omraadet, udoever sin kompetence enten efter forvaltningskomitéproceduren eller efter proceduren med raadgivende udvalg. Udvalget bistaas af to underudvalg: et paa omraadet hoejere uddannelse og et andet paa skoleuddannelsesomraadet. Raadet har soerget for, at denne loesning er i noeje overensstemmelse med reglerne for udvalgsprocedure.

b) Finansiering

i) Opfoerelse i den dispositive del af det beloeb, der skoennes noedvendig (artikel 7)

Raadet har med en nyformuleret artikel 7 (»budget«) i afgoerelsens tekst anfoert de EF-midler, der skoennes noedvendige til ivaerksaettelse af programmet.

Raadet har soerget for, at det ikke hermed anfaegter budgetmyndighedens befoejelser, idet det beloeb, der skoennes noedvendigt, indgaar i de finansielle overslag for 1993 til 1999. De bevillinger, der er disponible for det enkelte regnskabsaar, fastlaegges af budgetmyndigheden under hensyn til principperne for forsvarlig forvaltning i artikel 2 i finansordningen for Faellesskabets almindelige budget.

ii) Beloeb (artikel 7)

Det beloeb, der skoennes noedvendigt, og som er opfoert i artikel 7, er paa 760 mio. ECU.

Beloebet udgoer et acceptabelt kompromis mellem oensket om at stoette et program - som nyder enstemmig opbakning i Raadet - og noedvendigheden af at tage hensyn til de krav, et stramt budget saetter.

iii) Midlernes fordeling paa kapitler

Raadet har besluttet, at de midler, der skal disponeres over i kapitel I, II og III, ikke skal vaere paa under hhv. 55%, 10% og 25% af den samlede bevillingsramme for programmet.

c) Udvaelgelsesprocedure

Raadet har aendret artikel 5 »gennemfoerelse og udvaelgelsesprocedure« med henblik paa at fastsaette klare regler for forslag til og udvaelgelse af projekterne i bilaget til programmet, alt efter om det er en saakaldt centraliseret eller decentraliseret aktion.

d) Andre bemaerkninger

i) Kapitel II, aktion 2

Raadet har fundet det oenskeligt, at denne aktion ogsaa kommer til at omfatte boern af vandrende arbejdstagere og af personer, der paa grund af deres erhverv ikke er bofaste, samt tvaerkulturel undervisning.

ii) Kapitel III, aktion 3-5 A

Raadet har besluttet at styrke den foranstaltning, der fremmer den europaeiske dimension i voksenuddannelsen, i forhold til det oprindelige forslag.

iii) Kapitlernes titler

Kapitel I kaldes »ERASMUS« og kapitel II »COMENIUS«

2.2. Europa-Parlamentets aendringsforslag

I. AEndringsforslag fra Europa-Parlamentet, som er accepteret af Kommissionen

Kommissionen har i sit aendrede forslag accepteret 48 af Europa-Parlamentets aendringsforslag helt eller delvis.

Raadet har vedtaget 29 af disse aendringsforslag helt, delvis eller med en anden formulering. Det drejer sig om foelgende forslag:

9, 10, 13, 15, 16, 17, 18, 23, 26, 27, 29, 30, 31, 34, 35, 47, 51, 55, 57, 65, 71, 72, 75, 80, 83, 85, 86, 104 og 124.

II. AEndringsforslag fra Europa-Parlamentet, som er accepteret af Kommissionen, men ikke vedtaget af Raadet

(AEndringsforslag 63, 64) - ligelig spredning mellem regioner og mellem universiteter

Raadet mente, at det er programmets udvaelgelsesprocedurer, der skal sikre denne spredning.

(AEndringsforslag 70) - mobilitetsstipendier

Raadet kunne ikke acceptere denne aendring, da teksten afspejler den allerede eksisterende stipendieordning.

(AEndringsforslag 56) - strukturfonde

Raadet kunne ikke godkende dette aendringsforslag, da det ikke mener, at referencer til strukturfondene hoerer hjemme i SOKRATES-programmet, saa meget desto mindre som programmet i faellesskabssammenhaeng maa anses for at vaere finansielt uafhaengigt.

(AEndringsforslag 32) - mobilitet for 10% af de studerende inden for de hoejere uddannelser

Raadet fandt det ikke oenskvaerdigt at indfoere nogle snaevre maalsaetninger, som ikke noedvendigvis kan opfyldes.

(AEndringsforslag 78) - Europaskolerne

Raadet mente, at en henvisning til Europaskolernes paedagogiske erfaringer ville vaere upassende i sammenhaeng med de europaeiske undervisningsprojekter.

(AEndringsforslag 87) - komplementaritet med programmet om bekaempelse af social udstoedelse

Raadet mente ikke, at der i forbindelse med kapitel II, aktion 2, er grund til at henvise til et program, der endnu ikke er vedtaget.

(AEndringsforslag 7, 14, 19, 25, 36, 84, 88) - redaktionelle aendringsforslag

Raadet kunne desuden ikke godkende en raekke aendringsforslag, der gaar videre end programmets maalsaetning. Det drejer sig om aendringsforslag 82 (skolekonkurrencer), 92 (oekologi som emne under kapitel III), 96 (tvaerkulturel forstaaelse som hoejt prioriteret projekt inden for LINGUA) og 103 (livslang uddannelse som maalsaetning under kapitel III, aktion 3).

III. AEndringsforslag fra Europa-Parlamentet, som ikke er accepteret af Kommissionen

a) AEndringsforslag fra Europa-Parlamentet, som er vedtaget af Raadet

Raadet vedtog tre aendringsforslag, helt, delvis eller med en anden formulering. Det drejer sig om forslagene:

20, 42 og 81.

b) AEndringsforslag fra Europa-Parlamentet, som ikke er vedtaget af Raadet

Raadet kunne ikke vedtage nedenstaaende aendringsforslag af foelgende grunde:

(AEndringsforslag 1, 2, 4 og 5) - artikel 126 som eneste retsgrundlag

Raadet fandt det mere hensigtsmaessigt med et dobbelt retsgrundlag, idet artikel 126 daekker den almene uddannelse, mens artikel 127 vedroerer den del af programmet, der drejer sig om erhvervsuddannelse.

(AEndringsforslag 41, 79, 89, 95 og 110) - sproglige kvalifikationer

Selv om Raadet erkendte, at udvikling af kendskabet til Faellesskabernes sprog er en af de vaesentlige maalsaetninger for SOKRATES-programmet, mente det, at ovennaevnte aendringsforslag indeholder aspekter, der gaar videre end programmets muligheder.

(AEndringsforslag 37, 62, 106) - forskning

Raadet kunne ikke godkende disse aendringsforslag, da de bevaeger sig ind paa det omraade, der er omfattet af fjerde forsknings- og udviklingsprogram.

(AEndringsforslag 99, 100) - fjernundervisning

Raadet kunne ikke godkende disse aendringsforslag, som ville faa foelger for det kvalitative aspekt af samarbejdet paa omraadet.

(AEndringsforslag 28, 38, 39, 40, 43, 45, 58, 68) - subsidiaritet

Raadet kunne ikke godkende disse aendringsforslag, da de ikke foelger subsidiaritetsprincippet. AEndringsforslag 28, 38 og 45, som isaer handler om udnaevnelse af nationale repraesentanter til det raadgivende udvalg, er udgaaet af lignende aarsager.

(AEndringsforslag 22, 59, 105 og 126) - strukturfonde

Raadet kunne ikke godkende disse aendringsforslag, da det ikke mener, at referencer til strukturfondene hoerer hjemme i SOKRATES-programmet, saa meget desto mindre som programmet i faellesskabssammenhaeng maa anses for at vaere finansielt uafhaengigt.

(AEndringsforslag 11, 76) - ligelig spredning mellem regioner og mellem universiteter

Raadet mente, at en ligelig spredning kunne sikres via udvaelgelsesprocedurerne.

(AEndringsforslag 66, 73 og 74) - fordeling af midlerne

Raadet kunne ikke godkende disse forslag, som aendrer fordelingsnoeglerne i programmet.

(AEndringsforslag 21, 50) - forlaengelse af de eksisterende programmer

Raadet ansaa disse aendringsforslag for formaalsloese, eftersom den faelles holdning sikrer kontinuiteten mellem de eksisterende programmer og SOKRATES-programmet.

(AEndringsforslag 3, 6, 8, 24, 44, 60, 61, 69, 90, 91, 93, 94, 97, 98, 101 og 102) - redaktionelle aendringsforslag

Raadet mente ikke, at det var noedvendigt at aendre teksten paa disse punkter, eftersom den er acceptabel for Kommissionen.

Raadet kunne desuden ikke godkende en raekke aendringsforslag, enten fordi de ikke kan gennemfoeres, eller fordi de er uforenelige med programmets maalsaetninger. Det drejer sig om aendringsforslag 48 (foreloebig evalueringsrapport), 49 (mulighed for deltagelse i programmet for de associerede europaeiske lande), 52 (faellesarrangementer for universiteter), 53 (mindste varighed af studieophold i udlandet), 77 (skolernes deltagelse i multilaterale partnerskaber) og 125 (adgang til oplysninger: kapitel I, aktion 1).

IV. Konklusion

Raadet mener, at den faelles holdning er en velafbalanceret tekst, der er tilpasset de behov, som udviklingen af indsatsen paa uddannelsesomraadet paa EF-plan affoeder.

Den bibeholder de positive resultater, der hidtil er opnaaet, og den tager samtidig de nye udfordringer op, som fremtiden er forbundet med.

(1) Endnu ikke offentliggjort i Tidende.

(2) Endnu ikke offentliggjort i Tidende.

(3) Endnu ikke offentliggjort i Tidende.

(4) EFT nr. C 164 af 16. 6. 1994.