BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Som bebudet i Kommissionens meddelelse om beskyttelse af fødevaresikkerheden og styrkelse af fødevaresystemernes modstandsdygtighed af 23. marts 2022 (COM(2022) 133 final) har Ruslands uprovokerede invasion af Ukraine yderligere destabiliseret de i forvejen sårbare landbrugsmarkeder. Inden invasionen var råvaremarkederne præget af en betydelig prisstigning, som på landbrugsmarkederne resulterede i en kraftig stigning i omkostningerne til energi og gødning og foder. Nu stiger omkostningerne yderligere for landbrugere og små og mellemstore virksomheder (SMV'er), der er aktive inden for forarbejdning, afsætning og udvikling af landbrugsprodukter, hvilket blotlægger det europæiske fødevaresystems sårbarheder, navnlig afhængigheden af import, og giver anledning til bekymring, får så vidt angår indtægterne hos landbrugerne og producenterne i landbrugsfødevarekæden.

Dette lægger yderligere pres på europæisk landbrug efter covid-19-pandemien.

Det er desuden nødvendigt at afhjælpe klimaændringer og miljømæssige udfordringer. I ovennævnte meddelelse opfordrede Kommissionen til at "afhjælpe de mangler, som den tiltagende krise har afsløret, på en måde, som sætter skub i omstillingen til bæredygtige, modstandsdygtige og fair fødevaresystemer i EU og på verdensplan".

Handelsforstyrrelserne vækker alvorlig bekymring om den globale fødevaresikkerhed, både som følge af krigens kortsigtede virkninger og den usikkerhed, der er forbundet hermed på længere sigt.

Selv om den stabile fødevareforsyning i EU ikke er i fare, kan det påvirke forsyningssikkerheden, hvis de væsentligt højere produktionsomkostninger på bedriftsniveau ikke kompenseres af højere priser.

Den fælles landbrugspolitik omfatter en række foranstaltninger, herunder et prissikkerhedsnet og muligheden for at træffe ekstraordinære foranstaltninger. Kommissionen fremlagde allerede i sin meddelelse af 23. marts 2022 et antal ekstraordinære initiativer til at sikre fødevaresikkerheden og styrke fødevaresystemernes modstandsdygtighed. Den nuværende situation er imidlertid hidtil uset og kræver yderligere initiativer, da visse små virksomheder og landbrugere har behov for hjælp nu og her for at kunne opretholde deres aktiviteter.

Kommissionen foreslår derfor en yderligere foranstaltning, der skal finansieres af Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), og som giver medlemsstaterne mulighed for at yde likviditetsstøtte til landbrugere og landbrugsfødevarevirksomheder, der er påvirket af væsentlige stigninger i inputomkostninger, særlig til virksomheder, der beskæftiger sig med foder og gødning, og energiintensive virksomheder i forarbejdningsindustrien, som står over for højere omkostninger til gas og elektricitet. Ved at afhjælpe sådanne virksomheders likviditetsproblemer direkte vil støtten bidrage til den globale fødevaresikkerhed og afhjælpe de markedsforstyrrelser, der følger af højere inputomkostninger.

Støtten vil derfor udgøre et engangsbeløb til landbrugere og SMV'er, som er aktive inden for forarbejdning, afsætning eller udvikling af landbrugsprodukter. Udbetalinger fra Kommissionen foretages i overensstemmelse med budgetbevillingen, forudsat at der er midler til rådighed.

Med henblik på at sikre, at de tilgængelige midler anvendes mest effektivt i henhold til de eksisterende programmer for udvikling af landdistrikterne, skal medlemsstaterne på grundlag af objektive og ikkediskriminerende kriterier dokumentere, at støtten kommer dem, der er hårdest ramt, til gode. Medlemsstaterne skal indføre foranstaltningen i programmerne for udvikling af landdistrikterne via en programændring. Medlemsstaterne kan begynde betalingerne til støttemodtagerne, når de har indgivet en programændring med indførelse af den nye foranstaltning. Indgivelsen kan finde sted efter vedtagelsen af dette forslag og ændringerne af den hermed forbundne afledte ret (Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 808/2014 og (EU) nr. 809/2014).