Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2020/C 408/08)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), inden for en frist på tre måneder fra datoen for denne offentliggørelse.

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring, jf. artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»Burrata di Andria«

EU-nr.: PGI-IT-01393-AM01 — 3.3.2020

BOB ( ) BGB (X)

1. Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

Consorzio Tutela Burrata di Andria IGP (konsortiet til beskyttelse af »Burrata di Andria BGB«), Contrada Barba d'Angelo 55, 76123 Andria BT, Italien

Tlf. +39 0883550600,

e-mail: consorzio@burratadiandria.it

Certificeret e-mail: burratadiandria@pec.it

Konsortiet til beskyttelse af »Burrata di Andria« BGB er stiftet af producenter af osten »Burrata di Andria« og er berettiget til at indgive en ansøgning om ændring i henhold til artikel 13, stk. 1, i dekret nr. 12511 af 14. oktober 2013 fra det italienske ministerium for landbrug, fødevarer og skovbrug.

2. Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3. Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

☐ Produktets betegnelse

☒ Beskrivelse af produktet

☐ Geografisk område

☐ Bevis for oprindelse

☒ Produktionsmetode

☐ Tilknytning

☐ Mærkning

☒ Andet: Emballering

4. Type ændring

☒ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB.

☐ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende).

5. Ændring(er)

Varebeskrivelse

— Vi foreslår en ændring af artikel 2, punkt 2.2, i varespecifikationen og punkt 3.2 i enhedsdokumentet, navnlig stykket om ostens form. Den nuværende ordlyd: »rund, formet som en lille pose med en karakteristisk sammenbundet lukning« erstattes af følgende ordlyd: »rund, formet som en lille pose med en karakteristisk sammenbundet lukning, der bindes sammen med fingrene med en knude, som er af tilstrækkelig størrelse til at kunne bindes sammen foroven med raffia, der er beregnet til fødevarer«. Vi besluttede, at måden, hvorpå osten lukkes med fingrene foroven, og minimumsstørrelsen på denne lukning, bør beskrives nærmere, da den tidligere beskrivelse var åben for forskellige fortolkninger. Ud over at udgøre en del af produktets håndværksmæssige karakter giver dette trin produktet mulighed for at betegnet og skille sig ud fra efterligninger, der mangler lige præcis denne særlige egenskab, fordi det kræver, at osteproducenten lukker osten med fingrene, et trin der er udgået af den industrialiserede fremstillingsproces.

— Artikel 2, punkt 2.2, i varespecifikationen og punkt 3.2 i enhedsdokumentet vedrørende produktets vandindhold bør ændres. Navnlig det varierende vandindhold i det færdige produkt bør øges. Den nuværende ordlyd: »Vandindhold: mellem 60 % og 70 %« erstattes af følgende ordlyd: »Vandindhold: mellem 50 % og 70 %«. Forskellen i vandindholdet hænger tæt sammen med størrelsen på lukningen foroven på osten og produktets størrelse. Dette var der ikke taget tilstrækkeligt hensyn til ved udarbejdelsen af det tidligere dokument, og det resulterede i flere tilfælde i manglende overholdelse, hvilket var til hinder for certificeringen af produkter, der havde opfyldt alle kravene i varespecifikationen.

Produktionsmetode

— Parametrene for fedt- og proteinindholdet i den komælk, der bruges til fremstilling af »Burrata di Andria«, i artikel 2, punkt 2.1, i varespecifikationen bør ændres. Den nuværende ordlyd: »fedt > 3,50 %, protein > 3,30,« erstattes af følgende ordlyd: »fedt > 3,30 %, protein > 3,20,«. Det procentvise indhold af fedt og protein skal reduceres på grund af, at forskellene afhænger af produktionsperiode, hvilket der ikke var taget tilstrækkeligt hensyn til i den tidligere varespecifikation. I løbet af sommermånederne (maj-september) er disse to procentdele ofte lavere end det årlige gennemsnit. Dette vedrører hovedsageligt lokalt produceret mælk, som, paradoksalt nok og på grund af manglende overensstemmelse med disse parametre, ikke kan anvendes til at fremstille »Burrata di Andria«. Vi anmoder derfor om, at parametrene for fedt- og proteinindhold begrænses, navnlig for at gøre det muligt for små producenter, som udelukkende anvender lokal mælk, at overholde reglerne for fremstilling af »Burrata di Andria« BGB, også i sommermånederne.

— Vi ønsker, at laktoseværdien i artikel 2, punkt 2.1, i varespecifikationen, Råvarer, udgår. Følgende tekst udgår: »Laktose w/w > 4,75 %«. Procentdelen af laktose, en parameter der ikke er fastsat i lovgivningen om mælkekvalitet, bør udgå. Virkningen af procentdelen af laktose på kvaliteten af en ferskvare, som »Burrata di Andria« BGB, er ganske marginal fra et organoleptisk synspunkt. Fjernelse af laktosekontrollen vil sænke omkostningerne, der afholdes af virksomhederne til at foretage analyser, som krævet i varespecifikationen, med henblik på at attestere rigtigheden af produktets BGB-betegnelse.

— Mængden af laktose i det færdige produkt for det laktosefri produktsortiment er flyttet fra artikel 2, punkt 2.1 til artikel 2, punkt 2.2 i varespecifikationen. Den samme sætning er også indsat i punkt 3.2 i enhedsdokumentet. Følgende tekst er således flyttet: »laktoseindhold i det laktosefri produktsortiment < 0,1 g pr. 100 g«. På grund af en trykfejl i det nuværende enhedsdokument er mængden af laktose, som er fundet i det laktosefri produkt, blevet registreret under kravene til råvarer (mælk) i stedet for under kravene til det færdige produkt. Disse værdier er imidlertid korrekt registreret i varespecifikationen, hvor produktets egenskaber er beskrevet samt i punkt 3.2 i enhedsdokumentet.

— Artikel 2, punkt 2.1, i varespecifikationen vedrørende bakterieindholdet i mælken bør ændres. Den nuværende ordlyd: »Indhold af mesofile bakterier ved 30 °C < 100 000 cfu/ml« erstattes af følgende ordlyd: »Bakterieindhold: — For behandlet komælk, der anvendes ved fremstilling af mejeriprodukter: — indhold af mesofile bakterier ved 30 °C < 100 000 cfu/ml — For rå mælk fra køer, der anvendes til fremstilling af mejeriprodukter: — indhold af mesofile bakterier ved 30 °C < 300 000 cfu/ml Ovenstående parametre vedrørende kvaliteten af råvaren mælk skal vurderes på forarbejdningsvirksomheden umiddelbart før behandling«. Vi ønsker at specificere indholdet af mesofile bakterier, idet »Burrata di Andria« BGB både kan fremstilles af rå mælk og pasteuriseret (»behandlet«) mælk: i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1662/2006, kapitel II (III), skal bakterieindholdet, der skal kontrolleres på forarbejdningsvirksomheden, specificeres for begge typer mælk. Når råvaren skal opfylde kravene, bør det også specificeres med henblik på at lette kontrolprocedurerne.

— Artikel 2, punkt 2.1, i varespecifikationen om råvarens syreindhold bør ændres. Den nuværende ordlyd: »Syretal SH % 6,50:6,70« erstattes af følgende ordlyd: »Syreindhold: grader SH/100 ml: mellem 6,00/8,00 eller pH-værdi: mellem 6,60/6,80«. Intervallet for titreringssyreindhold i mælk målt ved hjælp af SH-metoden bør øges, idet de normale syretal for frisk mælk varierer mellem 6,0 og 8,0 °SH/100 ml, hvor værdierne fremkommer som resultat af summen af syrefunktioner, navnlig af det procentvise indhold af proteiner (hovedsageligt kasein) og af organiske og uorganiske syrer. Derfor kan mælk med et højere proteinindhold (f.eks. > 3,30 %) som nævnt i beskrivelsen af produktet ikke anvendes, da det kan føre til værdier for titreringssyreindhold, som overstiger det angivne interval, selv i mælk af høj kvalitet. Der gøres i denne forbindelse opmærksom på, at fødevarevirksomhedslederen ikke er i stand til systematisk at vurdere proteinindholdet i den behandlede mælk, og derfor heller ikke er i stand til at bekræfte, hvorvidt det fastslåede titreringssyreindhold, hvis det overstiger de værdier, der i øjeblikket fremgår af varespecifikationen, afhænger af det høje proteinindhold eller af andre faktorer. Mælkens syretal målt i pH bør medtages som »faktisk eller fri pH-værdi« målt ved hjælp af et behørigt kalibreret pH-meter, som kun måler frie H+-ioner og ikke H+-ioner i proteiner. Fødevarevirksomhedsledere kan nemt måle den behandlede mælks pH-værdi, og dette kan træde i stedet for måling af titreringssyreindholdet. Denne type analyse til fastlæggelse af mælkekvalitet under behandling bør derfor medtages i varespecifikationen. I den videnskabelige dokumentation går pH-værdien på frisk mælk fra 6,60 og 6,80 (C. Alais, Scienza del latte (The Science of Milk) 3rd ed. Tecniche nuove — side 231-239).

— Det foreslås, at artikel 2, punkt 2.1, i varespecifikationen og punkt 3.3 i enhedsdokumentet om den fløde, der anvendes til fremstilling af »Burrata di Andria« ændres. Den nuværende ordlyd: »Den fløde, der anvendes til fremstilling af »Burrata di Andria« BGB, produceres ved at centrifugere mælk eller valle fra frisk mælk og derefter pasteurisere den ved 72 °C i 15 sekunder eller med frisk pasteuriseret frisk fløde og/eller emballeret UHT-behandlet fløde og/eller blandinger heraf, i overensstemmelse med de mikrobiologiske kriterier i gældende lovgivning« erstattes af følgende ordlyd: »Den fløde, der anvendes til fremstilling af »Burrata di Andria« BGB, kommer fra centrifugeret mælk eller frisk mælkevalle. Derefter pasteuriseres den under følgende forhold: — temperatur/tid > 75 °/40 sekunder, hvis fedtprocenten er mellem 10 % og 20 %, eller: — temperatur/tid > 80 °/20 sekunder, hvis fedtprocenten er > 20 %. Fløden kan også pasteuriseres ved hjælp af andre kombinationer af tid og temperatur, forudsat at de er lige så effektive. Frisk pasteuriseret fløde, emballeret UHT-behandlet fløde eller en blanding af disse to kan anvendes til fremstilling af »Burrata di Andria« i overensstemmelse med de mikrobiologiske kriterier i gældende lovgivning«. De parametre, der er relevante for forholdet mellem tid og temperatur i forbindelse med pasteuriseringen af fløden, bør ændres i henhold til Codex Alimentarius-kommissionen under FN's Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO) og Verdenssundhedsorganisationen (WHO). De pasteuriseringsværdier, der fejlagtigt er anført i den første udgave af varespecifikationen, forhindrer reelt anvendelsen af fløde, der er fremstillet ved centrifugering af mælk eller valle fra frisk mælk til fremstilling af »Burrata di Andria« BGB.

— Artikel 5 i varespecifikationen vedrørende produktionsmetoden bør ændres, navnlig sætningen om opvarmning og syrning. Den nuværende ordlyd: »5.1 — Produktionsmetode 5.1.a — Opvarmning »Burrata di Andria« kan fremstilles af rå mælk eller mælk pasteuriseret ved 72 °C i 15 sekunder og opvarmet ved en temperatur på mellem 35 °C og 37 °C. 5.1.b — Syrning Derefter stilles mælken til gæring ved hjælp af udvalgte bakterier eller mælkesyre- eller vallebakterier, eller også ved at tilsætte naturligt forekommende syrer (mælke- eller citronsyre)« erstattes af følgende ordlyd: »5.1 — Produktionsmetode »Burrata di Andria« kan fremstilles af rå mælk eller mælk pasteuriseret ved 72 °C i 15 sekunder eller andre kombinationer af tid og temperatur, der giver en tilsvarende genskabende effekt (forfatterens bemærkning: negativ alkalisk fosfataseprøve). 5.1.a — Syrning Derefter stilles mælken til gæring ved at tilsætte organiske syrer (citron- eller mælkesyre). Ved syrning med starterkultur af udvalgte bakterier eller mælkesyre- eller vallebakterier skal mælken først termiseres ved temperaturer på mellem 36 °C og 39 °C. 5.1.b — Opvarmning Efter syrning af mælken med organiske syrer opvarmes den ved temperaturer på mellem 35 °C og 37 °C«. Denne ændring er nødvendig, fordi den nuværende ordlyd har givet anledning til forskellige fortolkninger, der gør det nødvendigt at omskrive disse trin mere tydeligt med henblik på nærmere beskrivelse af fremstillingsproceduren for opvarmning og syrning af mælken. Hvis der anvendes kemiske tilsætningsstoffer til syrning af mælken til fremstilling af ost, og dette gælder også for pasta filata (strakt ostemasse), skal de tilsættes forud for termisering. Ved syrning med en starterkultur af udvalgte bakterier eller mælkesyre- eller vallebakterier skal mælken termiseres forud for podning.

— Artikel 5 i varespecifikationen om formning af osten bør ændres. Den nuværende ordlyd: »5.1.e — Formning-køling Når den er klar, skal en del af den strakte ostemasse rives i fine strimler i hånden og derefter køles i vand for at fremstille en masse, der, blandet med fløde, bliver til fyldet i »Burrata di Andria« (stracciatella). Den resterende pasta filata formes til poser, som derefter fyldes med det tilberedte stracciatella-fyld. Når posen med indhold er lukket og åbningen forsigtigt formet, forsegles den med kogende vand og/eller bindes sammen foroven. Derefter afkøles den i vand et stykke tid, som varierer alt efter dens størrelse« erstattes af følgende ordlyd: »5.1.e — Formning-køling Når den er klar, skal en del af den strakte ostemasse rives i fine strimler i hånden og derefter køles i vand for at fremstille en masse, der, blandet med fløde, bliver til fyldet i »Burrata di Andria« (stracciatella). Ved at rive den i fine strimler i hånden bliver blandingen af fløden og den strakte ostemasse mere harmonisk, samtidig med at den også bevarer og garanterer produktets håndlavede karakter. Den bør ikke udsættes for brud/skæring, som omdanner de uensartede strimler til en hakket masse. Den resterende pasta filata formes til poser, som derefter fyldes med det tilberedte stracciatella-fyld. Når posen med indhold er lukket og åbningen forsigtigt formet, forsegles den med kogende vand og/eller bindes sammen foroven. Derefter afkøles den i vand et stykke tid, som varierer alt efter dens størrelse«. Denne ændring følger af behovet for at beskrive fremstillingen af fyldet i »Burrata di Andria«(stracciatella) og dens formning mere præcist, da disse kendetegner dens historiske betydning og traditionelle karakter. De særlige organoleptiske egenskaber ved »Burrata di Andria« bestemmes hovedsagelig af fyldets kvalitet (stracciatella), navnlig de uensartede strimler af pasta filata, der er mættet med fløden. Den karakteristiske, traditionelle manuelle forarbejdning af produktet, som er typisk for vores region, gør »Burrata di Andria« BGB unik og identificerbar. Når de uensartede strimler (nogle så tynde som et hår) rives i hånden bliver fløden bedre blandet med den strakte ostemasse, hvilket giver den en unik smag, der er karakteriseret ved den rette fugtighed, bløde tekstur og duften af friske mejeriprodukter. Af disse grunde skiller »Burrata di Andria« sig ud fra andre produkter fra det øjeblik, den fremstilles. Hvis strimlerne blev hakket, ville det ikke være muligt at sondre mellem håndlavet og industriel produktion.

— Artikel 5 i varespecifikationen om saltning bør ændres. Den nuværende ordlyd: »5.1.f — Saltning Saltning kan ske ved opblødning i saltlage efter afkøling eller tidligere under strækningen af ostemassen (jf. 5.1.d)« erstattes af følgende ordlyd: »5.1.f — Saltning Saltning kan ske ved opblødning i saltlage efter afkøling, under strækningen af ostemassen eller ved tilsætning i fløden (jf. 5.1.d)«. Vi erkender, at forskellige undersøgelser har påvist, at tilsætning af salt til fløden som følge af saltningsfasen (en metode, der har været anvendt i mange år på ostemejerier i Apulia) ikke har nogen negativ indvirkning på egenskaberne ved »Burrata di Andria« BGB.

Emballering

Ændringen vedrører varespecifikationens artikel 5, navnlig reglerne om emballering, og punkt 3.5 i enhedsdokumentet.

Den nuværende ordlyd:

»5.2 — Emballering »Burrata di Andria« skal emballeres på det sted, hvor osten fremstilles i det geografiske område defineret i artikel 3, da det er et fersk produkt, der har tendens til hurtigt at blive dårligt. »Burrata di Andria« emballeres: i plastposer, der er beregnet til fødevarer, indpakket i plastbehandlet papir og bundet sammen foroven med raffia, der er beregnet til fødevarer indpakkes i blødgjorte grønne blade Emballeres i bakker, krukker eller glas og/eller nedsænkes i en konserveringsvæske. Produktet skal opbevares ved en temperatur på 4 °C ± 2. I logistikfasen kan en temperatur på op til 6 °C ± 2 tillades« De enkelte oste har en vægt på mellem 100 g og 1 kg«

erstattes af følgende ordlyd:

»5.2 — Emballering »Burrata di Andria« skal emballeres på det sted, hvor osten fremstilles i det geografiske område defineret Artikel 3, da det er et fersk produkt, der har tendens til hurtigt at blive dårligt. »Burrata di Andria« kan: — emballeres i poser fremstillet af blødgjorte materialer, der er beregnet til fødevarer, eller af andre materialer, der er tilladt ifølge lovgivningen, indpakkes i blødgjort papir eller andre materialer, der er tilladt ifølge lovgivningen, og bindes sammen foroven — indpakkes i grønt blødgjort papir eller andet grønt materiale, der er tilladt ifølge lovgivningen — emballeres i bakker, krukker eller glas og/eller nedsænkes i en konserveringsvæske. Produktet skal opbevares ved en temperatur på 4 °C ± 2. I logistikfasen kan en temperatur på op til 6 °C ± 2 tillades. De enkelte oste har en vægt på mellem 100 g og 1 kg«.

Baggrunden for denne ændring er behovet, som mange producenter har givet udtryk for, med hensyn til at kunne emballere produktet på forskellige måder for bedre at imødekomme efterspørgslen på markedet.

ENHEDSDOKUMENT

»BURRATA DI ANDRIA«

EU-nr.: PGI-IT-01393-AM01 — 3.3.2020

BGB (X) BOB ( )

1. Betegnelse [på en BOB eller BGB]

»Burrata di Andria«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.3. Oste

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Burrata di Andria« BGB er en komælksost, som fremstilles ved tilsætning af fløde til ost af strakt ostemasse. Det yderste lag er lavet udelukkende af pasta filata (strakt ostemasse), som indkapsler et fyld af fløde blandet med pasta filata revet i fine strimler i hånden.

Form og fysiske, kemiske, mikrobiologiske og organoleptiske egenskaber

Vægt: »Burrata di Andria« BGB varierer i vægt mellem 100 g og 1 kg.

Udseende: »Burrata di Andria« BGB har en mælkehvid farve og en blød skal, der er ca. ≥ 2 mm tyk.

Fyldets konsistens: en svampet flødemættet masse revet i fine strimler.

Form: rund, formet som en lille pose med en karakteristisk sammenbundet lukning, der bindes sammen med fingrene med en knude, som er af tilstrækkelig størrelse til at kunne bindes sammen foroven med raffia, der er beregnet til fødevarer.

Stracciatella (blanding af fløde og pasta filata): Fyldet er lavet af pasta filata, som er revet i fine strimler med håndkraft og mættet med fløde.

Vandindhold: mellem 50 % og 70 %

— når der skæres i osten, løber der fløde ud

— fyldet af pasta filata er revet i fine strimler af forskellig længde og bredde

— osten har en behagelig duft af frisk eller kogt mælk, smør og fløde

— laktoseindhold i det laktosefri produktsortiment < 0,1 g pr. 100 g.

3.3. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Komælk, enten rå mælk eller mælk pasteuriseret ved 72 °C i 15 sekunder eller andre kombinationer af tid og temperatur, der giver en tilsvarende genskabende effekt (forfatterens bemærkning: negativ alkalisk fosfataseprøve).

Fløden, der anvendes til fremstilling af »Burrata di Andria« BGB kommer fra centrifugeret mælk eller frisk mælkevalle. Derefter pasteuriseres den under følgende forhold:

temperatur/tid ≥ 75 °/40 sekunder, hvis fedtprocenten er mellem 10 % og 20 %,

eller

temperatur/tid > 80 °/20 sekunder, hvis fedtprocenten er > 20 %,

Fløden kan også pasteuriseres ved hjælp af andre kombinationer af tid og temperatur, forudsat at de er lige så effektive.

Frisk pasteuriseret fløde, emballeret UHT-behandlet fløde eller en blanding af disse to kan anvendes til fremstilling af »Burrata di Andria« i overensstemmelse med de mikrobiologiske kriterier i gældende lovgivning.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle etaper fra forarbejdningen af råmaterialer til fremstillingen af det færdige produkt skal finde sted i det afgrænsede geografiske område.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som den registrerede betegnelse henviser til

»Burrata di Andria« skal emballeres på det sted, hvor osten fremstilles i det geografiske område defineret i punkt 4, da det er et fersk produkt, der har tendens til hurtigt at blive dårligt.

»Burrata di Andria« kan:

— emballeres i poser fremstillet af blødgjorte materialer, der er beregnet til fødevarer, eller af andre materialer, der er tilladt ifølge lovgivningen, og kan eventuelt emballeres i blødgjort papir eller andre materialer, der er tilladt ifølge lovgivningen, og bundet sammen foroven

— indpakkes i grønt blødgjort papir eller andet grønt materiale, der er tilladt ifølge lovgivningen

— emballeres i bakker, krukker eller glas og/eller nedsænkes i en konserveringsvæske.

Produktet skal opbevares ved en temperatur på 4 °C ± 2.

De enkelte oste har en vægt på mellem 100 g og 1 kg.

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som den registrerede betegnelse henviser til

Den beskyttede geografiske oprindelsesbetegnelse »Burrata di Andria« skal fremstå med tydelige bogstaver, der ikke kan slettes, og som nemt kan skelnes fra enhver anden tekst på etiketten. Den skal være direkte efterfulgt af betegnelsen »Beskyttet geografisk betegnelse« og/eller forkortelsen »BGB«.

Der må ikke anføres andre oplysninger end de udtrykkeligt tilladte. Brugen af navne, forretningsbetegnelser og forhandlermærker er imidlertid tilladt, hvis de ikke er anprisende og ikke risikerer at vildlede forbrugeren.

Logoet for den beskyttede geografiske betegnelse »Burrata di Andria« består af følgende grafik og ord:

Logoet for »Burrata di Andria« BGB skal gengives på etiketter og skal overholde det yderligere krav, at dets dimensioner — beregnet ved at sammenligne rektanglens areal med varemærkets samlede højde og bredde — ikke må være på under 10 % eller over 25 % af det grafiske omslags samlede areal.

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område, inden for hvilket »Burrata di Andria« BGB fremstilles og emballeres, er hele Apulia-regionen.

5. Tilknytning til det geografiske område

»Burrata di Andria« er en typisk Apulia-ost, der adskiller sig fra andre oste ved sin særlige produktionsteknik og sine organoleptiske egenskaber, som gør den til en af de allermest værdsatte og usædvanlige oste fra Apulia og det sydlige Italien.

Ifølge mundtlige overleveringer blev »Burrata di Andria« opfundet af Lorenzo Bianchino på et gammelt gods i de første årtier af det 20. århundrede. Det fortælles, at Bianchino på grund af et voldsomt snefald, der forhindrede ham i at levere sin mælk i byen, blev nødt til at behandle mælken på en eller anden måde og vigtigst af alt bruge den fløde, der naturligt samlede sig på overfladen. Han forsøgte sig med den samme procedure som den, der blev brugt til at lave mantèche (skaller lavet af modnet pasta filata, som blev brugt til opbevaring af smør), for at lave et fersk produkt. Dette kombinerede han med det helt centrale i enhver bondekultur, nemlig at intet måtte gå til spilde, og at al overskudsproduktion skulle bruges til noget. Bianchino forsøgte derfor at blande de stykker, der var tilovers fra pasta filata-produktionen, med fløden og pakke denne blanding ind i en blød skal, som også var lavet af pasta filata.

»Burrata di Andria« ligner en pasta filata-pose, der er håndformet, og som indeholder fine strimler af pasta filata og fløde. Blandingen af fløde og pasta filata-strimler er kendt under betegnelsen stracciatella. Betegnelsen stracciatella, der kommer fra verbet »at rive«, kan henføres til den måde, indholdet tilberedes på. Pasta filata rives med håndkraft i uensartede strimler.

En af de første henvisninger til produktet stammer tilbage fra 1931 i Guida del Touring Club — turistklubbens guide — og derefter blev »Burrata di Andria« særdeles populær, ikke kun i Italien, men også i udlandet, i en sådan grad at selveste shahen af Iran blev en af ostens mest trofaste aficionados. Dette typiske Apulia-produkts simple, smøragtige smag gør osten vellidt af alle, der i deres udforskning af middelhavskøkkenet er på jagt efter simple, autentiske produkter, der ikke er overdrevent forarbejdede.

»Burrata di Andria« er at finde på menukortet i mange restauranter verden over, hvor man fremhæver produktets værdi ved at understrege, at det kommer fra Andria i Italien. Ud over troligt at have bevaret produktionstraditionens tilknytning til området er det lykkedes »Burrata di Andria« at skabe sig en fremtrædende stilling på markedet, hvilket er bemærkelsesværdigt i lyset af ostens begrænsede holdbarhed, som sætter grænser for dens markedsføring. Da Burrata er et produkt, der skal spises i fersk tilstand, virker det til, at osten er blevet ignoreret af de største markedsaktører og er rykket ned på et nichemarked. Ikke desto mindre er der stadig stærk efterspørgsel efter produktet, da det nyder stor anseelse blandt forbrugerne.

Der er blevet skrevet adskillige artikler om osten i såvel national som udenlandsk presse. I en reportage fra den 26. august 1977 henviser Il Corriere della Sera til »Burrata di Andria« som et eksempel på fortrinligt ostemageri i Apulia og i Syditalien i det hele taget.

I en artikel i La Repubblica fra den 16. december 1999 nævnes »Burrata di Andria« som et bevaringsværdigt produkt.

Den blev også beskrevet som en fantastisk og enestående ost i en artikel skrevet af Allan Bay på www.vivimilano.it/atavola.

I en artikel fra den 30. juli 1999 henviser Il Sole 24 Ore til Burrata som en af Apulias fremragende kulinariske specialiteter.

I en artikel i La Stampa skrevet af Vanna Pescatori med overskriften »La Mondanità« nævnes denne udsøgte ost på den menu, der blev serveret ved en gallamiddag organiseret af Ferrari, den prestigefyldte bilproducent med base i Maranello.

I en artikel af Davide Paolini med overskriften »Fortræffelig kulinarisk arv, der skal bevares«, som udkom i Il Sole 24 Ore-avisens søndagstillæg Tempo Liberato, sammenligner forfatteren »Burrata di Andria« med andre kulinariske specialiteter fra Italien, såsom Mozzarella di Bufala Campana, Coppa Piacentina, Caciocavallo Silano osv., der ifølge forfatteren skal beskyttes og bevares.

Den 18. august 1990 beskriver Nicola Dante Basile i en artikel med overskriften »Ost: Pecorino førende til eksport« i landbrugstillægget til Il Sole 24 Ore»Burrata di Andria« som en »krævende« ost — uden tvivl med henvisning til den forsigtighed, der nærmer sig ærbødighed, hvormed denne ost skal behandles.

I 2000 blev »Burrata di Andria« efter landbrugsministeriets oprettelse af et register over traditionelle produkter (ved ministerielt dekret nr. 350/1999) omgående registreret på Apulia-regionens allerførste liste.

Den blev beskrevet af Alberto Pejrano som »en mejerijuvel« i »Slow food weekends — the flavours of Frederick II's Apulia« den 9. oktober 2000. På webstedet www.stayinitaly.com i afsnittet om regionen Puglia nævnes »Burrata di Andria« som en af regionens typiske oste. Andre skribenter har på webstedet www.agipzone.com beskrevet »Burrata di Andria« som det højeste inden for rafinnement.

Trods sin korte holdbarhed er »Burrata di Andria« meget værdsat i udlandet, selv i lande så langt væk som USA, der får tilsendt produkter fra nogle medlemsproducenter hver uge. Et eksempel på ostens popularitet er, at den er at finde på menukortet i Il Fornaio, en velkendt restaurantkæde, der ofte kører temakampagner, hvor den promoverer bestemte specialiteter og delikatesser.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i denne forordning)

Den konsoliderede udgave af varespecifikationen kan ses på webstedet: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller

ved at gå direkte til hjemmesiden for ministeriet for landbrug, fødevarer og skovbrug (www.politicheagricole.it), klikke på »Qualità«(øverst til højre på skærmen), dernæst på »Prodotti DOP, IGP e STG« (til venstre på skærmen) og til sidst på »Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE«.

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.