Nr. C 263/14 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 17.11.  75 
Resultatet  af afstemningen 
40 stemte  for,  44 imod,  mens  11 undlod  at stemme. 
Punkt  3.5.1. 
Slettes. 
Resultatet  af afstemningen 
28 stemte  for,  61 imod,  mens  4 undlod  at stemme. 
Udtalelse  om  ajourføring  af det  arbejdsmarkedsmæssige  og sociale  handlingsprogram 
A. UDTALELSENS  JURIDISKE  GRUNDLAG 
Udvalgets  præsidium  har den  18. december  1974,  i medfør  af artikel  20.3  i sin forret-
ningsorden,  besluttet  at udarbejde  en tillægsudtalelse  om det nævnte  emne. 
B. DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALGS  UDTALELSE 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg  vedtog  på sin  130.  plenarforsamling,  afholdt  i 
Bruxelles  den  28. og 29. maj  1975,  sin udtalelse  om det nævnte  emne. 
Udtalelsens  ordlyd  er følgende: 
DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALG  HAR  — 
under  henvisning  til den  udtalelse,  som  Udvalget 
vedtog  den  29. november  1973,  om det af Kommis-
sionen  udarbejdede  forslag  til et arbejdsmarkedsmæs-
sigt og socialt  handlingsprogram, 
under  henvisning  til Rådets  resolution  af 21. januar 
1974  om et arbejdsmarkedsmæssigt  og socialt  hand-
lingsprogram, 
under  henvisning  til artikel  20,  stk.  3, i sin forret-
ningsorden, 
under  henvisning  til den  beslutning,  dets  præsidium 
traf den  18.  december  1974  om at pålægge  Afdelin-
gen for  sociale  anliggender  at udarbejde  en tillægs 
udtalelse  herom, 
under  henvisning  til den  udtalelse,  der  blev  fremsat 
af Afdelingen  for sociale  anliggender  på mødet  den 
15. maj  1975,  Oig til den  mundtlige  beretning  som 
ordføreren,  hr. Laval,  har afgivet, 
under  henvisning  til forhandlingerne  på den  130.  ple-
narforsamling,  der blev  afholdt  den  28.  og 29. maj 
1975,  mødet  den  29. maj,  og ud fra følgende  betragtninger: 
Den krisesituation,  somn  Fællesskabet  for øjeblikket 
befinder  sig i, gør det nødvendigt  at tilpasse  det ar-
bejdsmarkedsmæssige  og sociale  handlingsprogram  til 
de nye krav  og at foretage  en ny prioritering; 
denne  krise  risikerer  at få varige  virkninger  for  be-
skæftigelsen,  den  faglige  uddannelse  og undervisnin-
gen— 
VEDTAGET  FØLGENDE  UDTALELSE 
med 70 stemmer  for og 7 stemmer  imod,  mens  14 
undlod  at stemme: 
1. Almindelige  bemærkninger 
Indledende  bemærkning 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg  glæder  sig over 
den snævre  forbindelse,  der i Udvalget  er blevet  skabt 
mellem  arbejdet  i tilknytning  til ajourføringen  af det 
arbejdsmarkedsmæssige  og sociale  handlingsprogram 
og arbejdet  i tilknytning  til omstruktureringen  af 
økonomierne,  således  at forskellige  aspekter  ved  dis-
se to vigtige  spørgsmål  kan  behandles  sideløbende. 
17.11.  75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 263/15 
1.1. Siden  Rådet  ved  resolutionen  af 21.  januar 
1974  godkendte  det arbejdsmarkedsmæssige  og socia-
le handlingsprogram,  er den  økonomiske  og sociale 
situation  i flertallet  af medlemsstaterne  blevet  væsent-
ligt forværret,  og berører  stadigt  flere  grupper  i den 
erhvervsaktive  befolkning,  herunder  de selvstændigt 
erhvervsdrivende  inden  for  landbrug,  handel  og 
håndværk. 1.7. På  konferencen  om udsigterne  for den  euro-
pæiske  socialpolitik,  afholdt  i Bruxelles  den  16.  de-
cember  1974,  fandt  alle  parter  ligeledes,  at oprethol-
delsen  af beskæftigelsen  og levestandarden  — især  for 
visse  arbejdstagergruppers  vedkommende,  som  f.eks. 
vandrende  arbejdstagere,  unge,  kvinder  og ældre  ar-
bejdstagere  — såvel  som  kampen  mod  inflationen, 
var af afgørende  betydning. 
1.2. Inflationsraten  giver  anledning  til særlig  be-
kymring,  underskuddet  på  betalingsbalancerne  ér 
blevet  forværret,  og arbejdsløsheden  har nået  et foru-
roligende  omfang. 
1.3. Hvad  specielt  angår  den  generelle  beskæftigel-
sessituation,  er der  dels  en strukturbetinget  arbejds-
løshed,  som  er forårsaget  af bl.a.  uligevægt  på det re-
gionale  og sektormæssige  plan  og mangel  på kvalita-
tiv tilpasning  af udbud  og efterspørgsel  på arbejds-
markedet,  men  samtidig  oplever  de forskellige  med-
lemsstater  en konjunkturbetinget  arbejdsløshed,  som 
er særlig  stor,  og som  i de fleste  medlemsstater  er i 
konstant  vækst,  selvom  dens  omfang  varierer,  fordi 
krisen  ikke  har ramt  dem  alle  samtidig  og med  sam-
me styrke.  Denne  situation  kræver  fra hver  medlems-
stats  og især  fra Fællesskabets  side  specifikke  haste-
foranstaltninger,  der står  mål  med  situationens  alvor. 
1.4. Forværringen  af krisen  har  understreget  tids-
forskydningen  mellem  vedtagelsen  af det arbejdsmar-
kedsmæssige  og sociale  handlingsprogram  og dets 
iværksættelse.  Retningslinjerne  i handlingsprogram-
met blev  udarbejdet  af Kommissionen  i en periode 
præget  af vækst  og økonomisk  ekspansion,  medens 
iværksættelsen  af disse  retningslinjer  finder  sted  i en 
periode  med  økonomisk  recession  og vigende  be-
skæftigelse. 
1.5. Det  er derfor  nødvendigt  og presserende  at 
tilpasse  retningslinjerne  for det arbejdsmarkedsmæssi-
ge og sociale  handlingsprogram  til den  aktuelle  situa-
tion og at finde  frem  til nye  prioriteter  både  for mål 
og midler;  thi situationen  kræver  både  fremskyndelse 
af de allerede  planlagte  foranstaltninger,  og udform-
ning  af nye  løsninger  således  at alle  grupper  af den 
erhvervsaktive  befolkning  kan nyde  fordel  heraf. 
1.6. På  baggrund  af denne  nye  økonomiske  og so-
ciale  situation  erklærede  man  på topmødet  i Paris 
den 9. og 10. december  1974,  at det  var  vigtigt  på 
beskæftigelsesområdet  at iværksætte  en samordnet  ak-
tion på fællesskabsplan,  og bekræftede  den  betyd-
ning,  man  tillagde  gennemførelsen  af foranstaltnin-
gerne  i det sociale  handlingsprogram. 1.8. Endelig  behandlede  Det  stående  Beskæftigelses-
udvalg  på sin 6. samling  den  14. februar  1975  ganske 
særlig  de midler,  der  skal  bruges  til at bekæmpe 
beskæftigelseskrisen,  og undersøgte  bl.a.,  om Social-
fonden  i denne  sammenhæng  kunne  tildeles  den opga-
ve i samtlige  fællesskabslande  at finde  frem  til de 
erhverv,  regioner  og persongrupper,  som  er hårdest 
ramt  af virkningerne  af krisen. 
1.9. Det  er i denne  sammenhæng  og på baggrund 
af denne  situation,  at Udvalget  har set på, hvor  langt 
man er kommet  med  det arbejdsmarkedsmæssige  og 
sociale  handlingsprogram,  og man  agter  at pege  på 
visse  prioriterede  og presserende  foranstaltninger. 
1.10.  Uanset  de bemærkninger  og forslag,  Udvalget 
har fremsat  i sin udtalelse  af 29..  november  1973  om 
udkast  til et socialt  handlingsprogram  og i særlige 
udtalelser,  som  er afgivet  eller  er under  udarbejdelse 
vedrørende  forskellige  fastlagte  eller  foreslåede  for-
anstaltninger  til gennemførelse  af dette  program,  skal 
Udvalget  for så vidt  angår  opfyldelsen  af målsætning-
erne for  det  arbejdsmarkedsmæssige  og  sociale 
handlingsprogram  generelt  udtrykke  sin  tilfredshed 
med de beslutninger,  der  blev  truffet  af Rådet  hen-
holdsvis  den  10. juni  og den  17. december  1974  ved-
rørende: 
— de to afgørelser  og forordningen  om  den  euro-
pæiske  Socialfonds  intervention  (artikel  4) til for-
del for vandrende  arbejdstagere  og handicappede 
personer; 
— resolutionen  om  fastlæggelse  af et første  hand-
lingsprogram  for  Fællesskabet  med  henblik  på 
erhvervsmæssig  genindpasning  af handicappede; 
— de to afgørelser  om oprettelsen  af et almindeligt 
udvalg  for arbejdssikkerhed  og om at bemyndige 
det stående  organ  for sikkerhed  og arbejdshygiej-
ne i kulminer  til at fortsætte  sin forebyggende 
indsats  for arbejdssikkerhed  i den  samlede  mine-
industri; 
— direktivet  vedrørende  tilnærmelsen  af medlemssta-
ternes  lovgivning  om anvendelsen  af det i artikel 
Nr. C 263/16 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 17.11.  75 
119 i EØF-traktaten  nævnte  princip  om ligeløn  til 
mænd  og kvinder; 
— direktivet  vedrørende  tilnærmelse  af medlemssta-
ternes  lovgivning  om kollektive  afskedigelser; 
— forordningen  om oprettelse  af et europæisk  center 
for faglig  uddannelse; 
— forordningen  vedrørende  skabelse  af et europæisk 
institut  til forbedring  af leve-  og arbejdsforhol-
dene. 
1.11.  Desuden  har  Kommissionen  forelagt  Rådet 
følgende  forslag: 
— handlingsprogrammet  til fordel  for vandrende  ar-
bejdstagere  og deres  familier; 
— Rådets  direktiv  om harmonisering  af medlemssta-
ternes  lovgivning  om varetagelse  af arbejdstager-
nes rettigheder  og fordele  i forhindelse  med  sel-
skabsfusioner,  virksomhedsoverdragelser  og virk-
somhedssammenslutninger; 
— henstillingen  fra  Rådet  til medlemsstaterne  om 
gennemførelse  af princippet  om  40-timersuge  og 
4 ugers  betalt  ferie  om året; 
— memorandum  om  foranstaltningerne  til gennem-
førelse  af lige  behandling  af mandlige  og kvinde-
lige arbejdstagere,  herunder  direktivforslaget; 
— programmet  for  forsøgsprojekter  og vejledende 
undersøgelser  med  henblik  på bekæmpelse  af fat-
tigdom; 
— Kommissionens  meddelelse  til Rådet  om  arbej-
derne  for beskæftigelsesområdet. 
1.12.  Det  er Udvalgets  ønske,  at Rådet  hurtigt  ta-
ger stilling  til disse  forskellige  forslag,  som  har været, 
eller for tiden  er, forelagt  Udvalget  til udtalelse;  det 
henstiller,  at Kommissionen  snarest  muligt  afslutter 
det forberedende  arbejde  med  andre  foranstaltninger 
og giver  højest  prioritet  til dem,  som  vedrører  be-
skyttelsen  af de grupper,  der er hårdest  ramt  af den 
forstærkede  inflation  og af det  forringede  arbejds-
marked. 
1.13.  Udover  disse  positive  aspekter  ved  Fællesska-
bets aktivitet  på det sociale  område  beklager  Udval-
get imidlertid  mangelen  på  en  klar  udvikling  i spørgsmålet  om  den  sociale  politiks  placering  i for-
hold  til anden  fællesskabspolitik. 
1.14.  I  denne  sammenhæng  skal  der mindes  om,  at 
Udvalget  i sin udtalelse  om det sociale  handlingspro-
gram  gik ud fra,  at Fællesskabets  sociale  politik  hang 
tæt sammen  med  den  politik,  der føres  på andre  om-
råder,  og gav udtryk  for ønsket  om,  at målsætningerne 
i det  sociale  handlingsprogram  tages  i betragtning 
som retningsgivende  ved  enhver  beslutning  truffet  af 
Fællesskabet.  Den  sociale  politik  må indgå  som  et led 
i andre  former  for fællesskabspolitik,  herunder  især 
regionalpolitikken  og den  økonomiske  politik.  Disse 
forskellige  former  for politik  må have  et sigte,  der i 
enhver  henseende  er socialt  og ikke  behandler  ar-
bejdsmarkedsspørgsmål  som  biting  eller  blotte  følge-
virkninger. 
1.15.  Den  nuværende  situation  og de snævre  bånd 
mellem  de økonomiske  og de sociale  aspekter,  både 
for så vidt  angår  de problemer,  der trænger  sig på og 
de løsninger,  der skal  anvendes,  forlener  de bemærk-
ninger,  der  er fremsat  ovenfor,  med  ganske  særlig 
vægt  og betydning. 
1.16.  I  denne  forbindelse  er det  tilstrækkeligt  at 
tænke  på de sandsynlige  følger,  det vil have  for be-
skæftigelsen,  den  faglige  uddannelse,  undervisningen 
osv.,  at der er udtaget  retningslinjer  for det,  man  er 
blevet  enige  om at kalde  omstruktureringen  af øko-
nomierne,  og formuleret  en ny type  vækst,  der er til-
passet  til de nye  betingelser,  herunder  ikke  mindst  til 
vor tids  sociale  krav. 
1.17.  Inden  for  kort  tid er den  uligevægt  på ar-
bejdsmarkedet,  der allerede  blev  konstateret  i vækst-
og ekspansionsperioden,  blevet  betragteligt  forværret. 
1.18.  Ligeledes  bør  det  konstateres,  at ledige  stil-
linger  forbliver  ubesat  også  i en kriseperiode,  at na-
tional  arbejdskraft,  nærmere  bestemt  unge  arbejdsta-
gere,  vedvarende  undgår  visse  stillinger,  og at der til 
stadighed  er mangel  på arbejdskraft. 
1.19.  Betoningen  af denne  uligevægt  — og ikke 
mindst  den  voksende  kløft  mellem  på den  ene  side 
den skolemæssige,  erhvervsmæssige  og højere  uddan-
nelse  og på den  anden  side  de reelle  muligheder  — 
giver  anledning  til at efterlyse  forholdsregler,  som: 
— giver  bedre  overensstemmelse  mellem  udbud  og 
efterspørgsel  på arbejdsmarkedet,  f.eks.  gennem 
aktioner  inden  for  den  mangesidige  erhvervsud-
dannelse  på højt  niveau  og aktioner  for en forbed-
ring af arbejdsvilkårene; 
17.11.  75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 263/17 
— åbner  for en bedre  tilpasning  af undervisningen 
og erhevervsuddannelsen  til erhvervslivets  og 
samfundets  behov; 
— skaber  arbejdspladser,  der modsvarer  den  dispo-
nible  arbejdskrafts  særlige  beskaffenhed  og kvåli-
fikationer,  og som  er særligt  ønskelige  set i sam-
menhæng  med  den  økonomiske  og sociale  udvik-
ling på mellemlang  sigt. 
1.20.  Disse  ting  bør  gennemføres  under  hensynta-
gen til den  nye  form  for vækst,  som  vil aftegne  sig, 
og til den  tilpasningsevne,  som  stadig  hastigere  øko-
nomiske  og tekniske  forandringer  vil kræve.  I denne 
sammenhæng  bør der specielt,  hvad  angår  den  sociale 
sikring,  gives  garanti  for,  at den  absolut  nødvendige 
faglige  mobilitet  kan  finde  sted  på en sådan  måde,  at 
erhvervede  rettigheder  beskyttes  (f.eks.  i tilfælde  af 
fallit). 
1.21.  I  denne  sammenhæng  skal  Udvalget  minde 
om betydningen  af på baggrund  af den  økonomiske 
situation  og den  forudsigelige  og ønskelige  udvikling 
heri at udarbejde  arbejdsmarkedsanalyser,  -forudsi-
gelser  og -forskning.  Midlerne  hertil  må udredes  på 
fællesskabsplan. 
1.22.  Sådanne  undersøgelser  af udviklingen  på 
mellemlang  og lang  sigt  i arbejdsmarkedets  fysiogno-
mi i EF-landene  og i Vesteuropa,  bør  kunne  baseres 
på de nyeste  og mest  fuldstændige  økonomiske  oplys-
ninger,  og de bør  have  de bedst  mulige  betingelser 
for at kunne  fastlægge  de principper,  som  skal  styre 
undervisningen  (indhold  og varighed),  erhvervsvejled-
ning og -uddannelse  samt  genindpasningen.  I denne 
forbindelse  skal  der  mindes  om,  at undersøgelser  af 
denne  art vil være  særlig  værdifulde  for visse  befolk-
ningsgrupper,  i særdeleshed  for de unge.  Det  frem-
går nemlig  af de tal, Kommissionen  har  fremlagt,  at 
arbejdsløshedsprocenten  blandt  unge  er stigende  i 
alle landene  i Fællesskabet. 
1.23.  I  betragtning  af, hvor  vanskelige  sådanne  un-
dersøgelser  og prognoser  på beskæftigelsesområdet 
er, vil det være  hensigtsmæssigt  at gå frem  efter  sek-
torer  og i første  række  rette  det meste  af indsatsen 
mod de sektorer  og regioner,  som  har flest  vanskelig-
heder.  De fremkomne  oplysninger  skulle  i næste  om-
gang  omgrupperes,  og suppleres  i forhold  til de sam-
lede økonomiske  sammenhæng  og benyttes  til virke-
liggørelse  af fuld  og bedre  beskæftigelse  på fælles-
skabs-,  nationalt  og regionalt  plan,  en væsentlig  for-
udsætning  for en effektiv  politik  på det sociale  om-
råde.  I overensstemmelse  hermed  bør  undersøgelser-ne og prognoserne  tage  de retningslinjer  i betragt-
ning,  som  fastlægges  i de forskellige  grene  af fælles-
skabspolitikken,  som  skal  udarbejdes  eller  udvikles 
(landbrugs-,  regional-,  industripolitik  osv.). 
1.24.  Energiproblemet,  de olieproducerende  landes 
og de råstofproducerende  landes  nye  holdning  og 
den nye  internationale  arbejdsdeling,  denne  må for-
modes  at skabe,  de bilaterale  og multilaterale  aftaler, 
Lomé-konventionen,  især  dennes  bestemmelser  om 
industrielt  samarbejde,  og en række  andre  forhold 
peger  på, at man  må være  indstillet  på en vis »om-
brydning«  af Fællesskabets  økonomiske  aktiviteter. 
Følgelig  må man  fra nu af være  opmærksom  på disse 
tendenser  og på de indvirkninger,  de i Fællesskabet 
kan have  på beskæftigelsen  for lønmodtagerne  og på 
de selvstændiges  stilling. 
1.25.  Disse  udsigter  for beskæftigelsen  på lang  sigt, 
som ikke  blot  angår  den  nye  generation  af europæi-
ske arbejdstagere,  men  også  en lang  række  af dem,  der 
allerede  har  mistet  eller  vil miste  deres  arbejde,  bør 
derfor  gøres  til genstand  for undersøgelse. 
1.26.  Under  alle  omstændigheder  går Udvalget  ind 
for en social-økonomisk  politik,  der  i stigende  grad 
tager  hensyn  til udviklingslandenes  situation. 
1.27.  Af  disse  grunde  mener  Udvalget,  at Fælles-
skabets  »Institut  for forskning  på mellemlang  sigt«, 
hvis snarlige  oprettelse  blev  meddelt  af hr. Ortoli  i 
overværelse  af Forsamlingen  den  18. februar  i Stras-
bourg,  bør  drage  omsorg  for  den  sammenknytning 
mellem  de økonomiske  forudsigelser  og forudsigel-
serne  på det  sociale  område,  herunder  uddannelses-
systemets  tilpasning  til de nye  samfundsøkonomiske 
målsætninger.  Udvalget  udtrykker  interesse  for det-
te initiativ,  men  henviser  i mangel  af mere  detaljere-
de oplysninger  og en nøjere  præcisering  af den  opga-
ve, dette  institut  vil få tildelt  til sine  særlige  bemærk-
ninger  om den  eventuelle  oprettelse  af et europæisk 
institut  for socio-økonomiske  prognoser. 
1.28.  På  baggrund  af de foregående  bemærkninger 
minder  Udvalget  om den  interesse,  det altid  har  ud-
vist, når det drejer  sig om at nå frem  til og samordne 
en politik,  som  er baseret  på fuld  og bedre  beskæfti-
gelse,  der tilrettelægges  inden  for rammerne  af en po-
litik,  der modsvarer  befolkningens  ønsker,  og på kort 
sigt, at træffe  foranstaltninger  til mindskelse  af ar-
bejdsløsheden. 
Nr. C 263/18 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 17.11.  75 
2. Særlige  bemærkninger 
2.1. Med  henblik  på den  allernærmeste  fremtid  og 
særlig  på ajourføringen  af det arbejdsmarkedsmæssige 
og sociale  handlingsprogram  finder  Udvalget  — un-
der henvisning  til sin udtalelse  om dette  spørgsmål, 
til de beslutninger,  der  er blevet  truffet  indtil  nu, 
samt  den  nuværende  økonomiske  og sociale  situation 
— at der bør  iværksættes  en række  særdeles  vigtige 
og presserende  foranstaltninger  til forbedring  af be-
skæftigelsen  og arbejdsvilkårene. 
2.2. I  den sammenhæng  finder  Udvalget,  at de for-
holdsregler,  som  træffes  for at møde  denne  situation 
— det være  sig på fællesskabs-,  nationalt-  eller  virk-
somhedsniveau  — bør  vedtages  og føres  ud i livet  i 
nøje samarbejde  med  repræsentanter  for de forskelli-
ge implicerede  grupper  i erhvervslivet  og i samfundet 
iøvrigt. 
2.3. Blandt  de prioriterede  aktioner,  som  skal  ind-
ledes  eller  udvikles,  understreger  Udvalget: 
a) beskyttelsen  og forøgelsen  af lønmodtagernes  kø-
bekraft,  de selvstændige  erhvervsdrivendes  ind-
komster  og de sociale  ydelser,  herunder  pension 
gennem  en samordning  af de initiativer,  som  de 
forskellige  medlemsstater  tager  for  at beskytte 
disse  indkomster  mod  inflationen; 
b) sikring  mod  indtægtsnedgang  for  arbejdstagere, 
som er under  omskolling,  eller  som  søger  be-
skæftigelse. 
samtidig  bør der træffes  foranstaltninger  til frem-
me af den  faglige  omstilling  og begrænse  de sam-
fundsmæssige  omkostninger  ved  arbejdskraftens 
faglige  bevægelighed. 
Ikke  blot  af sociale  og menneskelige  grunde,  men 
også  af økonomiske  grunde  er det nødvendigt  at 
bevare  lønniveauet,  idet  man  på den  måde  und-
går en fastlåsning  af situationen  og skaber  mulig-
hed for et nyt opsving. 
De sikringsmekanismer,  der er indført  i flere  lan-
de, bør  samordnes  inden  for rammerne  af et ud-
videt  socialt  sikringssystem; 
c) supplerende  økonomisk  bistand  til fordel  for det 
voksende  antal  delvist  arbejdsløse,  således  at de-
res indkomst  bringes  op på et bestemt  niveau,  og 
således  at man  undgår  forskydninger  i arbejds-
kraften  i regional,  sektormæssig  eller  faglig  for-
stand; 
d) udvidelse  af socialfondens  rolle  i kampen  mod 
arbejdsløsheden  Socialfondens  aktivitet  må kon-
centreres  bl.a.  om følgende  målsætninger: — en styrket  åndsats  mod  strukturarbejdsløshe-
den i områder  med  tilbagestående  udvikling, 
— finansiering  i hele  Fællesskabet  af projekter  i 
forbindelse  med  erhvervsmæssig  genindpas-
ning  og omskoling,  især  i de kriseramte  er-
hverv, 
— økonomisk  støtte  til opførelse  og udstyring  af 
centre  for erhvervsmæssig  uddannelse, 
— passende  tildeling  af et økonomisk  tilskud, 
som allerede  er afsat,  til betaling  af en del af 
den godtgørelse,  som  virksomheder,  der etab-
lerer  sig i områder  med  tilbagestående  udvik-
ling, yder  til nyansatte  (Rådets  forordning 
(EØF)  nr. 2397/71  af 8. november  1971,  arti-
kel 1, A24); 
e) vedtagelse  af særlige  foranstaltninger  til fordel  for 
grupper  af arbejdstagere,  som  er særlig  udsat  for 
den aktuelle  krises  virkninger  (kvinder,  ufaglærte 
voksne,  vandrende  arbejdstagere,  ældre  arbejdsta-
gere).  Sådanne  foranstaltninger  skulle  skabe  mu-
ligheder  for  at forbedre  udbud  og efterspørgsel 
på arbejdsmarkedet: 
— gennem  en styrkelse  af den  offentlige  arbejds-
formidling, 
— iværksættelse  af programmer  vedrørende  er-
hvervsvejledning  og  faglig  uddannelse  og 
videreuddannelse; 
f) smidiggørelse  af pensionsalderen  og dens  tilpas-
ning til arbejdsmarkedets  vilkår  og til de berørte 
personers  ønsker. 
g) gennemførelse  i den  enkelte  medlemsstat  af den 
forbedret  lovgivning  med  hensyn  til samtlige  be-
stemmelser  angående  adgang  til pension. 
h) oprettelse  af stillinger  i samklang  med  den  nye 
form  for vækst  (for  eksempel  inden  for sektorer 
som sundhedsvæsenet,  " socialforsorgen,  miljøbe-
skyttelsen  osv.); 
i) samordning  af socialpolitikken  og regionalpoli-
tikken  med  henblik  på at skabe  arbejdspladser 
dér hvor  arbejdskraften  er til rådighed.  I tilfælde 
hvor  en vis grad  af regional  overflytning  ikke  kan 
undgås,  må  de  nødvendige  foranstaltninger 
træffes  for at undgå  de sociale  omkostninger; 
2.4. Udvalget  ønsker  desuden  at pege  på, at der ud 
over ovennævnte  prioriterede  aktioner  bør  ofres 
17. 11. 75 De  Europæiske  Fællesskabers  Tidende 
ganske  særlig  opmærksomhed  på løsningen  af følgen-
de spørgsmål: 
a) kvantitativ  og kvalitativ  udvikling  af socialt  bolig-
byggeri  også  for  vandrende  arbejdstagere  og de-
res familier  — og af social-  og sundhedsvæsen; 
b) forbedring  af arbejdsvilkårene  (opvurdering  af 
manuelt  arbejde,  arbejdstidens  længd^,  hygiejne, 
sikkerhed,  forebyggelse  osv.); 
c) kontrol  med  aktiviteterne  i såkaldte  vikarbureauer, 
en kontrol,  som  er særlig  påkrævet  i en periode 
med et vanskeligt  arbejdsmarked; 
d) udvidet  deltagelse  af repræsentanter  for  de for-
skellige  grupper  i erhvervslivet  og fagbevægelsen  i 
Fællesskabets  beslutninger  inden  for  økonomisk 
og social  politik,  således  at det  undgås,  at disse 
grupper  stilles  over  for  følgerne  af beslutninger, 
de ikke  i tilstrækkelig  grad  har  været  inddraget  i. 
Uden  at ville  gribe  ind  i de beføjelser,  der er til-
lagt Det  stående  Beskæftigelsesudvalg,  hvis  reak-
tivering  må  hilses  velkommen,  skal  Det  økono-
miske  og sociale  Udvalg  minde  om sin særlige  in-
stitutionelle  kompetence  på alle  områder  inden 
for økonomisk  og social  politik  i Fællesskabet; 
e) samarbejde  mellem  de nationale  arbejdsformid-
linger.  Styrkelse  Oig ordning  af dette  samarbejde 
er yderst  påkrævet  for bedre  at tjene  arbejdstager-
ne, vejlede  dem  bedre,  byde  bedre  uddannelse  og 
geografisk  placering.  Udvalget  benytter  lejlighe-
den til at understrege  den  betydning,  det tillægger 
iværksættelsen  af SEDOG,  det europæiske  system 
for arbejdsformidling.  Den  mener  iøvrigt,  at der 
må træffes  yderligere  foranstaltninger  til forbed-
ring af praksis  i forbindelse  med  udveksling  af 
oplysninger  og tilrettelæggelse  af samarbejde  mel-
lem de nationale  arbejdsformidlingsorganer; 
f) harmonisering  af arbejdskraftsstatistikken  for  at 
tilvejebringe  større  gennemsigtighed  med  hensyn 
til arbejdsmarkedet;  anerkendelse  og anvendelse 
fra Fællesskabets  side  af de normer,  der  er fastsat 
af Den  internationale  Arbejdsorganisation;  et mi-
nimum  af oplysninger  om  afvandringen  fra land-
bruget; 
g) undersøgelse  og prognose  om  udviklingen  på ar-
bejdsmarkedet. Nr. C 263/19 
2.5. Efter  Udvalgets  mening  bør  gennemførelsen  af 
de ovennævnte  foranstaltninger  udgøre  den  vigtigste 
målsætning  for  ajourføringen  af det  arbejdsmar-
kedsmæssige  og sociale  handlingsprogram.  Med  hen-
blik herpå  bør  der  hurtigt  iværksættes  passende  fi-
nansielle  og  institutionelle  midler,  som  enten  kan 
være  specifikt  socialpolitiske  (Socialfonden)  eller  vir-
ke til støtte  for denne  politik  eller  sammen  med  den, 
selvom  de henhører  under  andre  former  for  fælles-
skabspolitik  (Regionalfonden). 
2.6. Efter  Udvalgets  mening  bør  man  desuden  fo-
retage  en differentiering  af de midler,  der sættes  ind i 
beskæftigelsessektoren,  på baggrund  af bestemte  be-
folkningsgruppers  eller  bestemte  erhvervsgrenes 
særlige  behov  og samtidig  lægge  hovedvægten  på mid-
ler, der  kan  give  hurtige  og iøjnefaldende  resultater. 
Følger  man  denne  fremgangsmåde,  bør  man  imidler-
tid, under  hensyntagen  til samspillet  mellem  social-
politikkens  forskellige  elementer  og den  nødvendige 
sammenhæng  i denne  politik,  sørge  for  ikke  at ofre 
mulighederne  for en senere  udvikling  for øjeblikkeli-
ge og kortsigtede  interesser  med  baggrund  i den 
nuværende  krise. 
2.7. Enhver  form  for  økonomisk  politik,  der  ikke 
længere  sikrer,  at lønmodtagere  med  heltidsarbejde 
kan bevare  købekraften,  eller  at helt  eller  delvis  ar-
bejdsløse  lønmodtagere  kan  opnå  en rimelig  løn,  kan 
tænkes  at få negative  følger  ikke  blot  socialt  men 
også  økonomisk.  Man  bør  derfor  sørge  for ikke  sys-
tematisk  at skabe  et modsætningsforhold  mellem 
indkomstudviklingen  og opretholdelsen  af beskæfti-
gelsen.  De  frie  forhandlinger  mellem  arbejdsmarke-
dets parter  skal  selvsagt  bevares. 
2.8. For  så vidt  angår  bestemmelserne  i Rådets  re-
solution  af 21.  januar  1974  om  den  voksende  delta-
gelse  for  arbejdsmarkedets  parter  i Fællesskabets 
økonomiske  samt  arbejdsmarkeds-  og socialpolitiske 
beslutninger  og for  arbejdstagerne,  i virksomheder-
nes liv,  understreger  Udvalget,  at denne  deltagelse 
ikke  er begrænset  til medinddragelse  ved  udarbejdelse 
af sociale  beskyttelsesforanstaltninger. 
2.9. Den  fuldstændige  sammenkædning  af det øko-
nomiske  og det sociale  aspekt  kan  således  ses som  et 
første  forbilledligt  udtrykt  for  forhandlings-  og sam-
arbejdsviljen  over  for  fagorganisationerne  og  alle 
andre  sociale  og økonomiske  instanser.  Ud fra denne 
synsvinkel  kunne  man  stille  Rådet  og Kommissionen 
tre rækker  forslag: 
Nr. C 263/20 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 17.11.  75 
a) indkaldelse  til en europæisk,  økonomisk  og social 
konference,  hvor  alle  de berørte  parter  samt  Eu-
ropa-Kommissionen  og økonomi-,  finans-  og so-
cialministrene  mødes,  og i hvis  arbejde  også  Det 
økonomiske  og sociale  Udvalg  deltager.  På en 
sådan  konference  skulle  man  kunne  undersøge  de 
økonomiske  og sociale  udsigter  for  Fællesskabet 
på kort  og mellemlang  sigt  og foreslå  prioriterede 
foranstaltninger,  som  fællesskabsinstanserne  skul-
le træffe  med  kort  frist; 
b) i overensstemmelse  med  de retningslinier,  der blev 
afstukket  på konferencen  om  udsigterne  for  den 
europæiske  socialpolitik  den  16.  december  1974 
og på Det  stående  Beskæftigelsesudvalgs  sjette 
samling  den  17.  februar  1975  samt  på baggrund 
af den  aktuelle  sociale  situation,  der  er præget  af 
en alvorlig  afsvækkelse  af arbejdsmarkedet,  støt-
ter Udvalget  princippet  med  paritetiske  sektormø-
der mellem  arbejdsmarkedets  parter  og andre  so-
ciale  og  økonomiske  grupper.  Retningslinierne 
for denne  kontakt  bør  fastlægges  efter  fælles  afta-
le mellem  de implicerede  parter,  og således  at ar-bejdsmarkedets  parters  selvstændighed  respekte-
res; 
c) oprettelse  af et europæisk  institut  for  socio-øko-
nomiske  prognoser,  der  skal  skabe  bånd  mellem 
økonomiske  ag sociale  prognoser.  Dette  institut 
skulle  støttet  af det  forsknings-  og analysearbej-
de, der  finder  sted  i de enkelte  medlemsstater, 
samt  på grundlag  af de værdifulde  indikatorer, 
det måtte  finde  frem  til for  beskæftigelsen,  den 
faglige  uddannelse,  regionalpolitikken,  især  delta-
ge i det nye  samarbejde,  Lomé-konventionen  åb-
ner muligheder  for. 
Udfærdiget  i Bruxelles,  den 29. maj  1975. 
Det økonomiske  og  sociale  Udvalg 
Henri  CANONGE 
Formand 
BILAG 
til udtalelse  fra Det  økonomiske  og sociale  Udvalg 
I. Følgende  ændringsforslag  blev  forkastet  under  debatten: 
Punkt  1. 
Efter  »i tilknytning  til« foretages  følgende  ændring  i slutningen  af sætningen: 
»i tilknytning  til den  økonomiske  politik,  dvs.  på den  ene  side  det interne  marked  og på 
den anden  side  de sociale  problemer.  I forbindelse  med  den  politik,  der  føres  med  henblik 
på økonomisk  omstrukturering,  er det nødvendigt  straks  at inddrage  disse  punkter  i over-
vejelserne«. 
Begrundelse 
I forslag  til udtalelse  rejser  man  faktisk  disse  problemer,  idet  det  under  punkt  1.23.,  sidste 
sætning  hedder:  »I overensstemmelse  hermed  bør  undersøgelserne  og prognoserne  tage  de 
retningslinjer  i betragtning,  som  fastlægges  i de forskellige  grene  af fællesskabspolitikken...  «. 
I punkt  1.24.  gøres  denne  vurdering  yderligere  gældende  på »energiproblemet«,  »de  olie-
producerende  landes  og de råstofproducerende  landes  nye  holdning«,  »bilaterale  og multi-
laterale  aftaler«  samt  »Lomé-konventionen«. 
17.11.  75 De Europæiske  Fællesskabers  Trdende Nr. C 263/21 
Der or her  tale  om  en række  politiske  områder,  der  på det  sociale  plan,  som  det  hedder 
i punkt  1.23.,  bør  rettes  mod  fuld  og bedre  beskæftigelse,  en væsentlig  forudsætning  for en 
effektiv  politik  på det sociale  område«. 
Derfor  bør  vi, hvis  vi ikke  vil være  i modstrid  med  os selv,  både  i de almindelige  og i de 
særlige  bemærkninger  give  udtryk  for samme  holdning.  Dette  er den  væsentligste  begrundelse 
for at foretage  en ændring  af punkt  1. 
Afstemningsresultat 
9 stemte  for,  51 stemte  imod,  mens  14 undlod  at stemme. 
Punkt  1.19.,  første  led 
Efter  »en  bedre  tilpasning...  samfundets  behov«  tilføjes:  »også  inden  for landbruget«. 
Begrundelse 
Disse  ændringer  skal  ses på baggrund  af nødvendigheden  af, at der  i Kommissionens  sociale 
programmer  progressivt  sker  en inddragning  af de selvstændige  arbejdstagere  og deres 
problemer,  især  dem  fra landbruget,  således  at man  kan  overvinde  den  faktiske  og juridiske 
situation,  der krænker  denne  gruppes  rettigheder. 
Afstemningsresultat 
14 stemte  for,  43 stemte  imod,  mens  19 undlod  at stemme. 
Punkt  2.2. 
Følgende  tilføjes  til punkt  2.2.: 
»Afdelingerne  konstaterer,  at de multinationale  selskabers  tilstedeværelse  og aktiviteter  kan 
øve betydelig  indflydelse  på beskæftigelsen,  arbejdsvilkårene,  den  sociale  beskyttelse  af 
arbejdstagerne  og arbejdstager-  og arbejdsgiverorganisationernes  rolle  i disse  to gruppers 
indbyrdes  forhold,  og der  bør  indføres  en fællesskabskontrol  med  disse  virksomheders 
aktiviteter«. 
Begrundelse 
I betragtning  af, hvor  vigtigt  dette  problem  er, ville  det ikke  være  rigtigt,  at man  undlod  at 
nævne  det i en udtalelse  om ajourføring  af de sociale  handlingsprogrammer. 
Afstemningsresultat 
22 stemte  for,  36 stemte  imod,  mens  20 undlod  at stemme. 
Punkt  2.3. 
Indsæt  følgende  afsnit,  der får betegnelsen  b), mellem  punkterne  a) og b): 
b) »Øjeblikkelig  harmonisering  af lovgivningen  vedrørende  den  ugentlige  arbejdstid,  således 
at princippet  med  40-timers  arbejdsuge  kan  gennemføres  uden  løntab,  og indførelse  af 
4 ugers  årlig  ferie  med  løn  inden  for alle  sektorer  i erhvervslivet«. 
Nr. C 263/22 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 17.11.  75 
Begrundelse 
Den manglende  regionale  ligevægt,  de sektorielle  forstyrrelser  og krisen  i almindelighed  gør 
det nødvendigt  med  en effektiv  inværksættelse  af harmoniseringen  vedrørende  den  ugentlige 
arbejdstid  på 40 timer. 
En øjeblikkelig  og ufortøvet  harmonisering,  som  forudsætter  en hasteprocedure,  burde  kunne 
godkendes  af samtlige  Det  økonomiske  og sociale  Udvalgs  medlemmer.  Med  de nuværende 
konjunkturer  kan  den  blive  en foranstaltning,  der letter  presset  på arbejdsmarkedet. 
Afstemningsresultat 
7 stemte  for,  54 stemte  imod,  mens  13 undlod  at stemme. 
runkt  2.4.  b) 
I slutningen  af sætningen  tilføjes  inden  for  parantesen:  »udgifterne  til arbejdskraftens 
bevægelighed,  særlig  hvad  angår  afvandringen  fra landbruget  og fra bestemte  områder«. 
Begrundelse 
Disse  ændringer  skal  ses på baggrund  af nødvendigheden  af, at der  i Kommissionens  sociale 
programmer  progressivt  sker  en inddragning  af de  selvstændige  arbejdstagere  og deres 
problemer,  især  dem  fra landbruget,  således  at man  kan  overvinde  tlen  faktiske  og juridiske 
situation,  der krænker  denne  gruppes  rettigheder. 
Begrundelse 
9 stemte  for,  27 stemte  imod,  mens  30 undlod  at stemme. 
Punkt  2.9. 
Hele  teksten  under  a) udgår. 
Afstemningsresultat 
1 sine  tidligere  udtalelser  har  Udvalget  advaret  mod  den  stadige  vækst  i antallet  af fælles-
skaborganer  ud over  de organer,  der er hjemlet  i traktaten,  og som  man  snarere  burde  styrke 
og gøre  mere  effektive.  Det  økonomiske  og sociale  Udvalg  udgør  således  det  permanente 
samlingssted  for  de forskellige  grupper  i det  økonomiske  og sociale  liv.  Det  har  fremsat 
adskillige  udtalelser  i tilknytning  til de omtalte  spørgsmål.  Det  er mere  vigtigt,  at man  opnår 
Fællesskabets  normale  institutioners,  dvs.  Kommissionens,  Rådets  og Parlamentets  godkendelse 
af disse,  end  at man  indkalder  til en konference  uden  for institutionerne,  som  ikke  råder  over 
den tid,  der er nødvendig  til dette  formål.  Kort  sagt  ville  det under  a) fremførte  forslag  ikke 
blot medføre  en svækkelse  af Det  økonomiske  og sociale  Udvalgs  beføjelser,  men  af Fælles-
skabets  institutioner  som  helhed. 
Afstemningsresultat 
36 stemte  for,  52 stemte  imod,  mens  8 undlod  at stemme. 
runkt  2.9.  a) 
Ændres  således: 
Første  sætning  »indkaldelse.,.  socialministrene«  bliver  til første  afsnit. 
17.11.  75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 263/23 
Andet  afsnit  affattes  således: 
»Denne  bør  støtte  sig på en bred  debat,  der skal  føres  på alle  niveauer  inden  for  de 
nationale  instanser  og fællesskabsinstanserne,  især  inden  for alle  de økonomiske  og sociale 
grupperinger  i de enkelte  medlemsstater,  hvis  interesser  er repræsenteret  i Fællesskabernes 
økonomiske  og sociale  Udvalg«. 
Anden  sætning  »På  en sådan  konference  ... frist«  bliver  til tredje  afsnit. 
Afstemningsresultat 
14 stemte  for,  39 stemte  imod,  mens  28 undlod  at stemme. 
II. Følgende  passager  i udtalelsen  fra Afdelingen  for sociale  anliggender  blev  ændret  efter 
vedtagelse  af ændringsforslag 
Punkt  2.9. 
Den fuldstændige  sammenkædning  af det økonomiske  og det sociale  aspekt  kan  således  ses 
som et første  forbilledligt  udtryk  for forhandlings-  og samarbejdsviljen  over  for fagorganisatio-
nerne  og deres  repræsentanter.  Ud fra denne  synsvinkel  kunne  man  stille  Rådet  og Kommis-
sionen  tre rækker  forslag. 
Punkt  2.9.  a) 
a) indkaldelse  til en europæisk  og social  konference,  hvor  repræsentanter  for de forskellige 
kredse  i erhvervslivet  og samfundet  i øvrigt  bliver  bragt  sammen  med  repræsentanter  for 
regeringerne,  in casu  økonomi-  og socialministrene. 
Punkt  2.9.  b) 
b) i overensstemmelse  med  de retningslinier,  der blev  afstukket  på konferencen  om udsigterne 
for den europæiske  socialpolitik  den  16. december  1974  og på Det  stående  Beskæftigelses-
udvalgs  sjette  samling  den  17. februar  1975  samt  på baggrund  af den  aktuelle  sociale 
situation,  der er præget  af en alvorlig  afsvækkelse  af arbejdsmarkedet,  støtter  afdelingen 
princippet  med  paritetiske  sektormøder  mellem  arbejdsmarkedets  parter. 
Afstemningsresultat 
40 stemte  for,  38 stemte  imod,  mens  11 undlod  at stemme. 
Udtalelse  om  forslag  til Rådets  afgørelse  vedrørende  program  for  forsøgsprojekter  og 
vejledende  undersøgelser  med  henblik  på bekæmpelse  af fattigdom 
Den tekst,  som  har  været  genstand  for  udtalelsen,  er offentliggjort  i De Europæiske 
Fællesskabers  Tidende  nr.  C 101  af 3. maj  1975,  side  10. 
A. UDTALELSENS  JURIDISKE  GRUNDLAG 
Rådet  besluttede  den  29. april  1975  i medfør  af artikel  198  i Traktaten  om oprettelse  af 
Det europæiske  økonomiske  Fællesskab  at høre  Det  økonomiske  og sociale  Udvalg 
om det nævnte  emne.