Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag og ændret forslag til Rådets beslut-
ning om vedtagelse af en liste over prioriterede stoffer inden for vandpolitik (KOM(2000) 47 
KOM(2001) 17  C5-0079/2000  C5-0021/2001  2000/0035(COD))
(Fælles beslutningsprocedure: fłrstebehandling)
Europa-Parlamentet,
 der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2000) 47) og Kommis-
sionens ændrede forslag KOM(2001) 17 (1)),
 der har fået forslagene forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 175,
stk. 1 (C5-0079/2000  C5-0021/2001),
 der henviser til forretningsordenens artikel 67,
 der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljł- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik og
udtalelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og Udvalget om RetligeAnliggender og det Indre Marked (A5-0135/2001),
1. godkender det således ændrede forslag;
2. anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad
eller erstatte det med en anden tekst;
3. pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.
(1) EFT C 177 E af 27.6.2000, s. 74 og EFT C .
16. Innovation med de nye teknologier
A5-0299/2000
Europa-Parlamentets beslutning om beretning fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet
om planlægning af fremtidens uddannelse  fremme af innovation med de nye teknologier
(KOM(2000) 23  C5-0147/2000  2000/2090(COS))
Europa-Parlamentet,
 der henviser til Kommissionens beretning (KOM(2000) 23  C5-0147/2000), der henviser til EF-traktatens artikel 126 og 127,
 der henviser til Kommissionens meddelelse om eLearning  Overvejelser om fremtidens uddannelse
(KOM(2000) 318),
 der henviser til sin beslutning af 10. oktober 1985 om indfłrelse af den nye informationsteknologi i
skolesystemerne i Det Europæiske Fællesskab: arbejdsprogram 1985-1987 (
1),
 der henviser til sin beslutning af 11. november 1986 om uddannelse og ny teknologi (2),
 der henviser til sin beslutning af 13. marts 1997 om informationssamfundet, kultur og uddannelse (3),
 der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds młde i Lissabon den 23.-24. marts 2000 om
overgangen til en konkurrencedygtig, dynamisk og videnbaseret łkonomi,
(1) EFT C 288 af 11.11.1985, s. 128.
(2) EFT C 322 af 15.12.1986, s. 55.
(3) EFT C 115 af 14.4.1997, s. 151.7.2.2002 DA C 34 E/143 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Tirsdag, den 15. maj 2001
 der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds młde i Santa Maria da Feira den 19.-20 juni
2000 om opfłlgningen af konklusionerne fra Det Europæiske Råds młde i Lissabon,
 der henviser til forretningsordenens artikel 47, stk. 1,
 der henviser til betænkning fra Udvalget om Ungdom, Uddannelse, Medier og Sport og udtalelserne fra
Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi, Udvalget omBeskæftigelse og Sociale Anliggender og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder(A5-0299/2000),
A. der henviser til, at vi i dag er på vej ind i et informationssamfund, en proces som er uafvendelig og i
fuld gang, og hvor nye teknologier spiller en stadig stłrre rolle,
B. der henviser til, at Det Europæiske Råd på młdet i Lissabon konkluderede, at »hver borger skal have
de færdigheder, der er nłdvendige for at leve og arbejde i dette nye informationssamfund«, og at detisær er vigtigt at give uddannelsessektoren de hjælpemidler, der skal sætte unge i stand til at betjene denye videns- og kommunikationsværktłjer og tilpasse sig den meget hurtige teknologiske udvikling, og
som henviser til, at det er baggrunden for udviklingen af eLearning-initiativet (udvidelse af eEuropa-
initiativet på uddannelsesområdet),
C. der henviser til, at den nye forbindelse mellem informations- og kommunikationsteknologi (IKT) og
uddannelsessektoren skal ses i en mere global sammenhæng, der af Det Europæiske Råd i Lissabondefineres som gennemfłrelsen af et vidensamfund (»a learning society«), dvs. et łnske om, at hele deneuropæiske befolkning skal deltage i livslang uddannelse,
D. der henviser til, at uafhængigt af de begrænsninger, der skyldes subsidiaritetsprincippet, błr borgerne
tilbydes frit tilgængelige tjenester, der iværksættes af Den Europæiske Unions institutioner, og somgiver dem lettere adgang til programmer, metoder og emner inden for informations- og kommunika-tionsteknologi,
E. der henviser til, at der blandt medlemsstaterne er fuld enighed om, at det er nłdvendigt at give alle
europæiske uddannelsesinstitutioner adgang til de nye teknologier (på grund af de mange muligheder,som de giver) og udbrede kendskabet til og dermed demokratisere den »digitale kultur«,
F. der henviser til, at Europa ikke er helt så langt fremme som USA med hensyn til at anvende IKT inden
for uddannelsesområdet, og at det i dag er nłdvendigt, at alle europæiske borgere har et minimum-
skendskab til nye teknologier for at sikre Europas fremtidige konkurrence- og innovationsevne, så det
også fortsat kan bevare sin position som en af de fłrende łkonomiske magter i verden,
G. der henviser til, at udviklingen inden for IKT błr dække alle områder og omfatte hardware, software
og indikatorer for kvalitetsindholdet,
H. der henviser til, at selv om det oprindelige historiske grundlag for Den Europæiske Union var łko-
nomi og landbrug, så kan den i dag ikke nłjes med kun at beskæftige sig med sine egne problemer,men må sætte mere skub i opbygningen af et Europa, der bygger på viden, kultur og værdier, og atder mere generelt må tages fat på at udvikle tanken om et europæisk borgerskab, hvilket bedst ladersig głre ved at lægge mere vægt på undervisningen i Den Europæiske Union,
I. der henviser til, at de nye teknologier har mange kvaliteter og giver helt nye pædagogiske muligheder,
som kan bruges til at afbłde manglerne i de traditionelle undervisnings- og indlæringsmetoder, og atbrugen af disse skal supplere de traditionelle metoder, men ikke være i modstrid med dem,
J. der henviser til, at hvis der skal głres optimalt brug af de nye teknologier inden for undervisningen,
må eleverne i hłjere grad lære at słge efter og forvalte emner (»undervises i at lære«) end at lære disseudenad,
K. der henviser til, at IKT er instrumenter eller hjælpemidler og błr suppleres med politikker, der tager
sigte på indholdet, anvendelsen og kvaliteten af uddannelsen, hvis forvaltning henhłrer under myn-dighedernes eller uddannelsesinstitutionernes ansvarsområde,C 34 E/144 DA 7.2.2002 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Tirsdag, den 15. maj 2001
L. der henviser til, at informations- og kommunikationsteknologier kan bidrage til at forbedre undervis-
ning og uddannelse, idet de kan bruges lłbende og gentagne gange i overensstemmelse med brugerensrytme, at de fremmer interaktivitet og aktiv indlæring, dvs. indlæring via nysgerrighed, opdagelse ogeksperimentering, og at disse teknologier fłrer til langt stłrre åbning af uddannelsesinstitutionerneover for omverdenen, idet de fremmer lysten til at lære fremmede sprog og knytter forbindelse mellemskolen og verden udenfor, også udlandet (net for udveksling af informationer med museer, biblioteker,forskningsinstitutter eller andre skoler),
M. der henviser til, at de nye teknologier kan være til stor hjælp for personer med handicaps eller indlæ-
ringsvanskeligheder, og understreger, at moderne teknologi kan give visse personkategorier (f.eks. błrn
af vandrende arbejdstagere, beboere i randområder, ældre osv.), der ikke har mulighed for regelmæs-sigt at deltage i undervisningen på de traditionelle uddannelsesinstitutioner, mulighed for at fłlge enuddannelse eller et efteruddannelsesforlłb,
N. der henviser til, at lige adgang til nye teknologier skal sikres efter lighedsprincippet, så ingen udelukkes
fra oplysning og viden, men at de nye teknologier tværtimod skal bidrage til at styrke den socialesamhłrighed,
O. der henviser til, at indfłrelsen af nye teknologier i skolerne giver mulighed for at tilpasse undervis-
ningen til virkeligheden og arbejdsmarkedets behov, så de unge får en uddannelse, der er nyttig i deresdaglige liv, men også for deres fremtidige erhverv,
P. der henviser til, at det ikke er et mål i sig selv at udstyre skolerne med computere, men at en com-
puter fłrst og fremmest er et praktisk arbejdsredskab, et pædagogisk hjælpemiddel, og at det ikke ermeningen, at den skal erstatte eller endog udkonkurrere det særlige forhold mellem elev og lærer ogpersonlig nærhed og gensidighed,
Q. der henviser til, at det vigtigste mål for undervisningen er at formidle viden og know-how, som skal
głre eleverne selvstændige, navnlig i forbindelse med brugen af nye teknologier, og at brugen af nyeteknologier til uddannelsesformål kræver, at personalet er hłjt kvalificeret, har en specialuddannelse ogregelmæssigt gennemgår en efteruddannelse,
R. der henviser til, at effektiviteten af brugen af nye informations- og kommunikationsteknologier inden
for uddannelsessektoren i betragtning af de mange muligheder, som disse giver, og det ubegrænsedeantal oplysninger, der er tilgængelige på nettene, kun kan łges, hvis der stilles edb-faciliteter og pålide-lige og relevante programmer til rådighed, og der forinden er gjort de nłdvendige forberedelser,
S. der henviser til, at indfłrelsen af IKT synes at give medlemsstaterne lejlighed til en samlet overvejelse
af, hvordan uddannelsessektoren fungerer (programmer, skoleforlłb, metoder for dokumentation afviden osv.), og især af prioriteter og midler,
T. der henviser til, at informationssamfundet både giver store risici og muligheder, som głr det nłdven-
digt at fastlægge klare lovrammer, navnlig for at beskytte mindreårige mod indhold, som ikke er
beregnet for denne gruppe,
1. har noteret sig indholdet af Kommissionens beretning og de problemer, der påpeges heri, som f.eks.
at Europa på innovations- og teknologiområdet stadig ikke er på hłjde med USA, og at de fleste uddan-nelsesinstitutioner i EU fortsat i hłj grad mangler det fornłdne udstyr;
2. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at bestræbe sig yderligere på at få fjernet den eksiste-
rende klłft mellem Den Europæiske Union og De Forenede Stater med hensyn til anvendelse og beher-skelse af edb-redskaberne på uddannelsesområdet og i virksomhederne;
3. ser positivt på anbefalingerne i Kommissionens beretning om planlægning af fremtidens uddannelse
 fremme af innovation med de nye teknologier, især med hensyn til at fremme innovation, udviklingen afet udbud af hłj kvalitet og styrkelsen af den sociale samhłrighed;
4. glæder sig over medlemsstaternes fremskridt med deres nationale handlingsplaner med henblik på at
få integreret IKT-værktłjerne (informations- og kommunikationsteknologi) i skolerne;7.2.2002 DA C 34 E/145 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Tirsdag, den 15. maj 2001
5. henviser til, at medlemsstaterne inden for rammerne af de beskæftigelsespolitiske retningslinjer for
2000 har sat sig som mål inden udgangen af 2002 at udstyre deres skoler med computere og at letteadgangen til Internettet; opfordrer medlemsstaterne til at definere disse generelle mål nærmere på grundlagaf konkrete kvantitative og kvalitative indikatorer;
6. glæder sig over, at Kommissionen understreger, hvor vigtigt det er at fremme og bevare den sproglige
og kulturelle mangfoldighed ved indfłrelsen af nye teknologier i skolerne; głr dog opmærksom på, at detteikke må fłre til, at visse sprog får en hłjere status end andre, for fuldstændig ligestilling af Unionensofficielle sprog er et af de grundlæggende principper i traktaten;
7. glæder sig over Rådets og Kommissionens seneste initiativer til fremme af IKT i skolerne og opfordrer
Kommissionen til nłje at overvåge foranstaltningernes effektivitet, fremskridtene og den generelle udbre-delse af optimal praksis;
8. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overvåge, at kvinder og mænd sikres bred adgang
til nye teknologier til bedre adgangspriser, og at der sikres den bedst mulige effektivitet i forhold tilomkostningerne, og at tjenesterne får stłrre spredning og bedre effektivitet; påpeger, at det er vigtigt atbevare de enkelte landes originalitet og at fjerne forskelle i adgangsvilkårene til IKT med henblik på for atfremme det europæiske indhold og forbedre adgangen hertil;
9. fastslår, at medlemsstaternes evne og muligheder for at udnytte de nye teknologier inden for under-
visningsområdet er vidt forskellige, og at det er nłdvendigt at forsłge at mindske  eller fjerne  deneksisterende klłft på området;
10. opfordrer Kommissionen til at sikre, at kvinder og mænd får lige adgang til undervisning og
erhvervsuddannelse, der giver mulighed for karriere inden for informationssamfundet;
11. henviser til, at det med henblik på etablering af et socialt retfærdigt informationssamfund må sikres,
at borgere fra alle sociołkonomiske lag og aldersgrupper får adgang til informations- og kommunikations-teknologierne; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne og Kommissionen til:
 at fremme foranstaltninger til forbedring af adgangen til informations- og kommunikationsteknologier
for alle elever, også uden for den regulære undervisning
 at fremme udveksling af viden om omgang med informations- og kommunikationsteknologierne
mellem elever og forældre
 i forbindelse med udvikling af undervisningssoftware at være særlig opmærksom på de særlige behov,
som błrn med indlæringsvanskeligheder og handicappede błrn har;
12. beklager, at uddannelse i Kommissionens beretning kun betragtes ud fra aspektet uddannelse af
błrn og unge på skoler, og at der ikke tages hensyn til det vigtige aspekt med livslang uddannelse forvoksne og alle personer, som er uden for det traditionelle uddannelsesforlłb, men som łnsker at erhvervesig viden og fłlge en uddannelse i overensstemmelse med det mål, som Det Europæiske Råd i Lissabonfastsatte med hensyn til gennemfłrelsen af et vidensamfund (»a learning society«);
13. kræver, at alle borgere gives adgang til de nye teknologier, både uden for undervisningssektoren og
uden for arbejdsmarkedet, ved oprettelsen af »telematik-steder« i kommunerne i Den Europæiske Unionsforskellige regioner;
14. har noteret sig Kommissionens henstilling, hvori der henvises til de mangler, der er med hensyn til
undersłgelser af brugen af IKT i skolerne, og opfordrer de ansvarlige organer til at udarbejde og brugepræcise og tilpassede indikatorer, der giver mulighed for en seriłs evaluering og opfłlgning af de anvendtemetoder;
15. opfordrer Kommissionen til som et umiddelbart mål at lłse spłrgsmålet om den videnskabelige
sammenhæng, der er mellem informations- og kommunikationsteknologi og resultaterne i skolerne, vedat foretage undersłgelser og vedtage de foranstaltninger, der er nłdvendige for at sikre, at de relevanteinvesteringer fłrer til målelige resultater;C 34 E/146 DA 7.2.2002 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Tirsdag, den 15. maj 2001
16. understreger, at den nłdvendige indfłrelse af IKT i undervisningssystemet ikke błr fłre til overdre-
ven informatisering, men kombineres med elevernes behov for fritid og udvikling af deres fantasi og krea-tivitet og tage behłrigt hensyn til deres aldersmæssige psykiske udvikling og bidrage til łget kommunika-tion eleverne imellem;
17. opfordrer Kommissionen til at medtage uddannelse af lærere i anvendelsen af IKT som en af prio-
riteterne i de programmer til fordel for livslang uddannelse, der finansieres via strukturfondene;
18. foreslår, at man fremmer uddannelses- og undervisningssystemer, ikke bare via offentlige midler,
men også via privat investering i nye teknologier for at fremskynde indfłrelsen af disse nye systemer;
19. opfordrer Kommissionen til i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet at stłtte medlems-
staterne under gennemfłrelsen af eLearning-initiativet, især ved at stille et net for udveksling af erfaringermellem medlemsstaterne til deres rådighed, som skal lette gennemfłrelsen af foranstaltningerne;
20. opfordrer Kommissionen til at foreslå en plan for, hvorledes de offentlige investeringer i IKT kan
udnyttes bedst muligt; mener, at denne plan også błr beskæftige sig med spłrgsmålet om digitale bib-
lioteker og spłrgsmålet om offentlig adgang til det digitale medium for at mindske uligheder og bedre at
kunne tjene offentlighedens og de europæiske borgeres interesser;
21. minder om, at en fjerdedel af jobskabelsen i 1990erne skete i forbindelse med informationssamfun-
dets aktiviteter, og at denne tendens på arbejdsmarkedet varer ved, hvorfor det er nłdvendigt, at de stude-rende forberedes behłrigt på at blive integreret på et arbejdsmarked, der domineres af de nye teknologier;
22. kræver, at der vedvarende foretages investeringer i undervisningssektoren for at leve op til de
hurtige ændringer inden for de nye teknologier;
23. anmoder Kommissionen om, at den for at tilkendegive sin stłtte til Bologna-aftalerne om oprettelse
af et universelt område af viden fremmer fælles programmer for udvikling af IKT for at styrke partner-skaber mellem forskellige universiteter til fordel for spredning af fælles viden og frivillig udstedelse afensartede diplomer;
24. anmoder Kommissionen om at udvikle programmer til fremme af mobilitet af viden og teknisk og
videnskabeligt samarbejde samt teknologioverfłrsel og at fremme konvergens mellem sprog og datamedierinden for IKT;
25. opfordrer Kommissionen til efter fælles aftale med medlemsstaterne at anvende EU-instrumenter
og -programmer for at nå de fælles fastsatte mål; mener, at medlemsstaterne błr bruge deres bevillingerfra strukturfondene til edb-udstyr til skolerne og lærernes uddannelse, idet det samtidig błr overvejes atstille uddannelses-, kultur- og forskningsprogrammer til deres rådighed;
26. opfordrer Unionen og medlemsstaterne til at fremme uddannelsen inden for de nye teknologiers
sektorer og give virksomhederne passende teknisk og finansiel stłtte til at fłlge med i de hurtige ændringerinden for IKT, herunder især små og mellemstore virksomheder, mikrovirksomheder og håndværk i over-ensstemmelse med det flerårige program til fremme af initiativ og iværksætterånd 2001/2005;
27. understreger, at det er vigtigt at fremme IKT såvel i forbindelse med undervisningen som i
virksomhederne for at leve op til den nye łkonomis udfordringer, bekæmpe social udstłdelse og indhenteden łkonomiske udviklings efterslæb i visse af Unionens regioner;
28. understreger, at IKT skaber et socialt og łkonomisk område med tværnational karakter, hvilket der
błr tages hłjde for i den łkonomiske og den sociale politik samt politikken inden for uddannelse,erhvervsuddannelse og arbejdsvilkår;
29. anmoder Rådet og Kommissionen om at oprette statslige eller offentlige informations- og kommu-
nikationsnet for uddannelsessektoren for at sikre teknologiske infrastrukturer;7.2.2002 DA C 34 E/147 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Tirsdag, den 15. maj 2001
30. anmoder Kommissionen og Rådet om, at de i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 158
(tidligere artikel 130 A), hvori det tilsigtes »at formindske forskellene mellem de forskellige områders udvik-lingsniveauer og forbedre situationen for de mindst begunstigede områder eller łer, herunder landdistrik-ter«, iværksætter et program, der finansieres via strukturfondene, til oprettelse af et europæisk uddannelses-net for informations- og kommunikationsteknologi, som de offentlige eller private uddannelsesinstitutionerkan tilknytte sig frivilligt; påpeger, at dette har til formål at skabe offentlige infrastrukturnet for infor-mation og kommunikation;
31. opfordrer Kommissionen til at foretage en samlet vurdering af IKT-udstyr og dettes anvendelse
inden for undervisningen i de enkelte lande, da dette er den eneste måde, hvorpå man kan supplere ogtildele stłtte til undervisning i informations- og kommunikationsteknologi;
32. opfordrer medlemsstaterne til at głre grunduddannelse og især efteruddannelse i ny teknologi obli-
gatorisk for nuværende og kommende lærere (hvilket ikke er tilfældet i næsten halvdelen af landene iEuropa), for at sikre, at alle lærere virkelig er i besiddelse af den nłdvendige viden til at kunne brugeteknologien til pædagogiske formål og en kritisk holdning til disse nye teknologier og navnlig Internettet(lære unge at skelne mellem oplysning og reklame, mellem fiktion og virkelighed, mellem det virtuelle ogdet reelle);
33. opfordrer medlemsstaterne til at gennemfłre særforanstaltninger til fordel for dårligt stillede områ-
der og udsatte eller svage grupper (kvinder, ældre, minoriteter, handicappede, ufaglærte osv.) ved at yde enmålrettet bistand, som giver disse grupper mulighed for at få en tilfredsstillende viden, og som giver denbedst mulige udnyttelse af ressourcerne;
34. opfordrer medlemsstaterne til at fremme omdannelsen af undervisnings- og uddannelsescentre til
centre for erhvervelse af viden inden for forskellige områder, som er åbne for alle i overensstemmelsemed henstillingerne i konklusionerne fra Det Europæiske Råds młde i Lissabon, og at tilskynde biblio-tekerne til at leve op til deres centrale rolle med hensyn til at give alle adgang til multimedienet og -indhold;
35. anmoder Rådet og Kommissionen om, at de til fordel for alle dem, der łnsker at fortsætte deres
uddannelse i Europa, uanset deres nationalitet eller status, iværksætter kvantitative og kvalitativeminimumsindikatorer for hardware og software samt kvaliteten og relevansen af indholdet;
36. łnsker, at undervisningssektoren selv drager omsorg for det pædagogiske system under anvendelse
af nye teknologier og programmer af god kvalitet som grundlag for undervisning og formidling af viden;
37. opfordrer Kommissionen til inden for rammerne af fællesskabsprogrammer inden for forskning og
efter- og videreuddannelse at stłtte produktion og distribution af pædagogisk kvalitetssoftware;
38. opfordrer medlemsstaterne til at fremme udviklingen af forbindelser mellem uddannelsesinstitu-
tioner og sociale organer og virksomheder, for at disse i fællesskab kan udarbejde relevant undervisnings-software af hłj kvalitet i overensstemmelse med elevernes faktiske behov, så disse effektivt inddrages ilivslang uddannelse, idet det dog samtidig skal sikres, at dette partnerskab hverken skader indholdets objek-
tivitet eller troværdighed;
39. understreger, at indfłrelsen af IKT ikke alene błr være en proces, »der kommer ovenfra«, men en
gensidig påvirkning af samfundet på grund af de meget forskellige omstændigheder og problemernes sam-mensatte natur, og mener derfor, at man błr opmuntre forældreforeninger, lærere, psykologer og andre tilat deltage i denne proces;
40. understreger, at når medlemsstaterne anvender forskellige strategier og politikker til fremme af
udbredelsen og indlæringen af anvendelsen af nye teknologier på undervisningsområdet, bliver samarbejdetmellem dem og Unionen en vigtig forudsætning for succesen;
41. opfordrer medlemsstaterne til at give skattefordele til leverandłrer af multimediemateriel og -tjene-
ster, som til gengæld giver uddannelsesinstitutionerne gunstigere tariffer;C 34 E/148 DA 7.2.2002 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Tirsdag, den 15. maj 2001
42. ser positivt på Kommissionens łnske om at fremme en hurtigere adgang til Internettet for stude-
rende og opfordrer den til at głre en indsats for at fremme koordineringen med det europæiske forsk-ningsområde;
43. opfordrer medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger for at nedsætte prisen for telekommunika-
tion og navnlig gebyrerne for Internet-adgangen i overensstemmelse med forslaget fra Det Europæiske Rådi Santa Maria da Feira;
44. opfordrer Fællesskabets finansieringsorganer, herunder Den Europæiske Investeringsbank (EIB), til at
hjælpe medlemsstaterne i deres indsats for at levere edb-udstyr og słrge for uddannelse;
45. mener, at problemet med skolernes tilpasning til den hastige udvikling og ændring af IKT også błr
undersłges i lyset af budgettet, den teknologiske infrastruktur og undervisningens kontinuitet;
46. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes
regeringer.
17. På vej mod det kognitive samfund
A5-0302/2000
Europa-Parlamentets beslutning om Kommissionens rapport om gennemfłrelse af hvidbogen:
»Undervise og lære: På vej mod det kognitive samfund« (KOM(1999) 750  C5-0145/2000 
2000/2088(COS))
Europa-Parlamentet,
 der henviser til rapport fra Kommissionen (KOM(1999) 750  C5-0145/2000), der henviser til EF-traktatens artikel 149, stk. 4, og artikel 150, stk. 4, der henviser til sin beslutning af 12. marts 1997 om Kommissionens hvidbog: »Undervise og lære: På
vej mod det kognitive samfund« (
1),
 der henviser til sin beslutning af 13. maj 1998 om meddelelse fra Kommissionen: »For et kundskaber-
nes Europa« (2),
 der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Lissabon den 23.-24. marts 2000, der henviser til forretningsordenens artikel 47, stk. 1, der henviser til betænkning fra Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse, Medier og Sport og
udtalelser fra Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energiog Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A5-0302/2000),
A. der henviser til, at vidensamfundet og -łkonomien har sat fokus på forbindelsen mellem uddannelse
og łkonomisk vækst,
B. der henviser til, at formålet med Kommissionens bestræbelser på uddannelsesområdet błr være at
fremme adgangen til viden og bidrage til at sikre lige muligheder for kvinder og mænd, skabe etgunstigt miljł for innovation og beskæftigelse samt łge Den Europæiske Unions konkurrenceevneved at głre uddannelsesinstitutionerne mere erhvervsorienterede,
C. der henviser til, at en af de ting, som det indre marked har brug for, er en fleksibel arbejdsstyrke af
studerende, unge og voksne arbejdstagere med en uddannelse, der kan opfylde behovet for arbejdskraftover hele det indre marked,
D. der henviser til, at risikoen for udstłdelse af samfundet forværres af de nye teknologier, hvorved
klłften mellem personer med og personer uden viden bliver stadig stłrre,
(1) EFT C 115 af 14.4.1997, s. 85.
(2) EFT C 167 af 1.6.1998, s. 136.7.2.2002 DA C 34 E/149 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Tirsdag, den 15. maj 2001