A4-0135/96

Beslutning om Kommissionens meddelelse om racisme, fremmedhad og antisemitisme (KOM(95)0653 - C4-0250/96)

Europa-Parlamentet,

- der henviser til artikel F, stk. 2, i traktaten om Den Europaeiske Union,

- der henviser til Kommissionens meddelelse om racisme, fremmedhad og antisemitisme (KOM(95)0653 - C4-0250/96) ((EFT C 89 af 26.03.1996, s. 7.)),

- der henviser til beretning fra Undersoegelsesudvalget om den Voksende Fascisme og Racisme i Europa (Evrigenis-udvalget) ((Beretning om resultaterne af undersoegelsesudvalgets arbejde, Strasbourg, december 1986.)),

- der henviser til faelleserklaering fra Raadet, Europa-Parlamentet og Kommissionen af 11. juni 1986 om bekaempelse af racisme og fremmedhad ((EFT C 158 af 25.06.1986, s. 1.)),

- der henviser til beretning fra Undersoegelsesudvalget om Racisme og Fremmedhad af 17. juli 1990 om resultaterne af undersoegelsesudvalgets arbejde ((EFT C 284 af 12.11.1990, s. 57.)),

- der henviser til resolution vedtaget af Raadet og repraesentanterne fra medlemsstaternes regeringer forsamlet i Raadet af 29. maj 1990 om bekaempelse af racisme og fremmedhad ((EFT C 157 af 27.06.1990, s. 1.)),

- der henviser til sin beslutning af 21. april 1993 om racismens og fremmedhadets genopblussen i Europa og faren for hoejreekstremistisk vold

((EFT C 150 af 31.05.1993, s. 127.))- der henviser til sin beslutning af 2. december 1993 om racisme og fremmedhad ((EFT C 342 af 20.12.1993, s. 19.)),

- der henviser til sin beslutning af 21. april 1994 om sigoejnernes situation i Faellesskabet ((EFT C 128 af 09.05.1994, s. 372.)),

- der henviser til sin beslutning af 20. april 1994 om etniske »udrensninger« ((EFT C 128 af 09.05.1994, s. 221.)),

- der henviser til sin beslutning af 27. april 1995 om racisme, fremmedhad og antisemitisme ((EFT C 126 af 22.07.1995, s. 75.)),

- der henviser til sin beslutning af 15. juni 1995 om indfoerelse af en mindedag for holocaust ((EFT C 166 af 03.07.1995, s. 132.)),

- der henviser til sin beslutning af 13. juli 1995 om diskriminering mod roma-folket ((EFT C 249 af 25.09.1995, s. 156.)),

- der henviser til sin beslutning af 26. oktober 1995 om racisme, fremmedhad og antisemitisme ((EFT C 308 af 20.11.1995, s. 140.)),

- der henviser til den endelige rapport fra Den Raadgivende Kommission for Bekaempelse af Racisme og Fremmedhad (Kahn-Kommissionen) til Det Europaeiske Raad i Cannes den 26.-27. juni 1995 (RAXEN 24),

- der henviser til den foreloebige rapport fra Den Raadgivende Kommission for Bekaempelse af Racisme og Fremmedhad til Det Europaeiske Raad i Madrid den 15. og 16. december 1995,(RAXEN 58),

- der henviser til Raadets interimsrapport om forundersoegelsen vedroerende et europaeisk overvaagningscenter for racisme og fremmedhad til Det Europaeiske Raad i Madrid i december 1995,

- der henviser til henstillingerne fra Refleksionsgruppen til Det Europaeiske Raad i Madrid om en strategi for Europa (REFLEX 21) december 1995,

- der henviser til konklusionerne fra Det Europaeiske Raads formandskab i Dublin (maj 1990), Maastricht (december 1991), Edinburgh (december 1992), Koebenhavn (juni 1993), Korfu (juni 1994), Essen (december 1994), Cannes (juni 1995) og Madrid (december 1995),

- der henviser til henstillingerne fra Europaraadets Ministerkomité vedroerende arbejdet i Den Europaeiske Kommission for Bekaempelse af Racisme og Intolerance (CAHLI (95)5, 8. februar 1994),

- der henviser til henstillingerne fra Europaraadets Parlamentariske Forsamling vedroerende arbejdet i Den Europaeiske Kommission for Bekaempelse af Racisme og Intolerance (CAHLI (95)4, 8. februar 1994),

- der henviser til betaenkning fra Udvalget om Borgerlige Frihedsrettigheder og Indre Anliggender og udtalelser fra Budgetudvalget, Udvalget om Retlige Anliggender og Borgernes Rettigheder og Udvalget om Sociale Anliggender og Beskaeftigelse (A4- 0135/96),

A. der henviser til, at Europas historie gentagne gange har vaeret staerkt domineret af racisme og etnisk had med forfaerdelige foelger: den systematiske udryddelse af joeder, sigoejnere, homoseksuelle og handicappede, millioner af ofre blandt soldater og civilbefolkning, deportation af befolkningsgrupper, forfoelgelser, etniske udrensninger, massefordrivelser og menneskers oprykning med rode,

B. der henviser til, at udviklingen af den europaeiske integration i efterkrigsaarene var selve svaret paa nationalsocialismen, fascismen og den totalitaere kommunisme, som befolkningen i de europaeiske lande lod sig manipulere ind i, og at etableringen af en demokratisk og europaeisk retsorden baseret paa beskyttelsen af menneskerettighederne er af grundlaeggende betydning,

C. der henviser til, at eksistensen af harmoniske samfund med en etnisk og kulturel mangfoldighed er et udtryk for civilisation, og at den underbygger det europaeiske ideal; der endvidere henviser til, at en levende kultur er aaben for kulturel indflydelse udefra og saaledes har en spontan tendens til at optage elementer fra andre kulturer, hvilket har haft afgoerende indflydelse paa mange staters og befolkningsgruppers karakter og historie,

D. der henviser til, at regeringernes politik og ogsaa Den Europaeiske Unions politik kan blive paavirket af etniske fordomme: saaledes er der f.eks. i modstrid med de videnskabelige resultater i udtalelser fra Raadet givet udtryk for, at der er sammenhaeng mellem arbejdsloesheden i Unionen og indvandringen;

E. der henviser til, at Den Europaeiske Union som foelge af Raadets politik har tilladt etniske udrensninger ved sine graenser og med sin optraeden har givet borgerne det indtryk, at Den Europaeiske Union hverken kan eller vil saette sig til modvaerge mod dem, som udbreder racisme og etnisk had,

F. der henviser til, at Den Europaeiske Union i forbindelse med de associerede lande og tredjelande har til opgave at arbejde hen imod udviklingen af en retsorden, demokrati og beskyttelse af mindretal og i det mindste yde et bidrag til, at der skabes gunstige forudsaetninger for opbygningen heraf; der endvidere henviser til, at det er oenskeligt med et samarbejde med andre internationale organisationer, som f.eks. Europaraadet, i denne forbindelse,

G. der mener, at racisme, antisemitisme og fremmedhad ikke alene maa soeges hos partier paa den yderste hoejrefloej, men i hele det ideologiske spektrum af politik, og at bekaempelsen af disse faenomener ogsaa boer ske paa et bredt grundlag,

H. der henviser til, at de racistiske partier er arnestedet for fremmedhad, racisme og antisemitisme i samfundet, og at det er noedvendigt totalt at afvise dem og isolere deres politiske ledere, som f.eks. Le Pen og Haider, i Unionen med henblik paa at bekaempe racisme og antisemitisme,

I. der henviser til, at de grundlaeggende aarsager til racisme og fremmedhad i Europa bl.a. maa soeges i foelgende faktorer:

- medlemsstaternes ubearbejdede fortid som kolonimagter, hvor racismen havde en saerlig funktion som legitimation for kolonipolitikken,

- forvaerringen af den oekonomiske situation, der medfoerer voksende arbejdsloeshed og oeget social udstoedelse,

- egoismens opblomstring og tab af vaerdier og normer for sameksistens, meddelsomhed og tolerance, som goer jorden frugtbar for racistisk og fremmedhadsk adfaerd, der kan karakteriseres enten som hooliganisme eller simpelthen kriminelle handlinger,

- manglen paa stimulanser, som kan hjaelpe det enkelte menneske til at tilpasse sig et multikulturelt og multietnisk samfund og den »globale landsby«,

- social og oekonomisk udstoedelse af baade indvandrede og indfoedte medlemmer af samfundet i medlemsstaterne, som foelge af hvilket begge kategorier kan fristes til at lade sig rive med af populistiske, autoritaere og hoejreorienterede ekstremistiske politikere,

J. der henviser til, at store udsnit af befolkningen har en tendens til at opfatte mindretalsgrupper som syndebukke for deres elendige livsbetingelser, f.eks.:

- omfattende arbejdsloeshed,

- daarlige sociale forhold og forsorg,

- generel oekonomisk usikkerhed,

- forstaedernes forfald og umuligheden af at bo der,

- skolesystemernes utilstraekkelighed,

K. der henviser til, at begrebet race ikke er hverken videnskabeligt, genetisk eller antropologisk funderet, og at dette begreb derfor kun kan affoede etnisk, national og kulturel diskrimination eller diskrimination, som har tilknytning til hudens farve, da det afspejler den fejlagtige forestilling om, at der skulle eksistere hierarkisk ordnede etablerede »racer«; dette begreb boer derfor forbydes i alle officielle tekster,

L. der henviser til, at racisme, antisemitisme og fremmedhad truer den sociale samhoerighed mellem menneskene, og at Den Europaeiske Union derfor boer traeffe saerlige foranstaltninger paa forskellige omraader,

M. der henviser til, at oeget viden ville hjaelpe Den Europaeiske Union med at udvikle en omfattende strategi med henblik paa at bekaempe disse faenomener paa lang og kort sigt,

1. glaeder sig over og udtrykker sin anerkendelse af Kommissionens meddelelse, som indeholder en omfattende reaktion paa problemerne i forbindelse med racisme og fremmedhad, som Parlamentet har gjort opmaerksom paa i forskellige beslutninger, og ser i den fremgangsmaade, som Kommissionen har valgt, at man har efterkommet dets oenske om at bekaempe racisme og fremmedhad paa mange omraader;

2. gaar ind for oprettelsen af et kontrolorgan for racisme og fremmedhad som foreslaaet i den endelige rapport fra Den Raadgivende Kommission for bekaempelse af Racisme og Fremmedhad (Kahn-Kommissionen) til Det Europaeiske Raad i Cannes og oensker, at dette kontrolorgan skal vaere centrum for et net af eksisterende institutioner, der er underordnet Kommissionen;

3. oensker, at overvaagningscentret arbejder naert sammen med Europaraadet, navnlig i forbindelse med tilkendegivelser af racisme og fremmedhad i Unionens periferi, og i tilfaelde af, at saadanne tilkendegivelser krydser Unionens graenser til tilstoedende lande, som er medlemmer af Europaraadet;

4. mener, at et europaeisk center vil hjaelpe med til at bekaempe racisme og fremmedhad i vort samfund;

5. erkender, at saafremt overvaagningscentret skal tages alvorligt af ofre for racisme, maa personalevedtaegten ikke begraense ansaettelse til statsborgere i medlemsstaterne;

6. mener, at aarsberetningen og andre publikationer fra overvaagningscentret ikke boer vaere begraenset til rapportering, men boer behandle konkrete politikker, som kan gennemfoeres af de lokale myndigheder, de nationale regeringer og Unionen;

7. opfordrer indtraengende til, at Unionens institutioner selv tjener som et overbevisende forbillede ved bekaempelsen af racisme, fremmedhad og antisemitisme, og at de kritisk undersoeger deres egen politik paa dette omraade;

8. beklager, at Unionen i sin udenrigspolitik ikke er i stand til konsekvent og maalrettet at afvaerge og bekaempe etnisk had;

9. opfordrer Raadet, Kommissionen og medlemsstaterne til i deres udenrigspolitik baade over for lande, som ansoeger om medlemskab af Unionen, og de associerede lande og oevrige tredjelande at tillaegge beskyttelsen af mindretal i disse lande stor vaegt og stoette Europaraadet paa bedst mulig maade i dets bestraebelser i denne henseende;

10. retter en appel til alle politikere og opinionsdannende personer om at afholde sig fra at udnytte fremmedfjendske instinkter og fordoemme enhver form for intolerance og racistiske udtalelser i deres handlinger og politik;

11. gaar ind for Kommissionens plan om at tilstraebe sociooekonomisk ligeberettigelse for alle personer, der har bopael i Unionen, og betragter faelleserklaeringen fra arbejdsmarkedets parter (Firenze 1994) som et vigtigt skridt i bekaempelsen af forskelsbehandling og racisme paa arbejdspladsen; opfordrer Kommissionen til opmaerksomt at overvaage omsaettelsen af erklaeringen i praksis, saaledes at den ikke forbliver et doedt stykke papir;

12. opfordrer Kommissionen til at stoette og overvaage omsaettelsen af de konkrete forslag i den endelige rapport fra Den Raadgivende Kommission for Bekaempelse af Racisme og Fremmedhad (Kahn-Kommissionen) foerst og fremmest inden for retsvaesenet og politiet og at aflaegge beretning herom for Europa-Parlamentet ved udgangen af 1997;

13. forventer, at de resultater, som vil blive opnaaet ved omsaettelsen af erklaeringen fra arbejdsmarkedets parter vil tilskynde til udarbejdelsen af et europaeisk direktiv om bekaempelse af forskelsbehandling paa arbejdsmarkedet;

14. henviser til, at det civile samfund i Unionen har en vigtig rolle at spille i forbindelse med bekaempelse af racisme og fremmedhad, og stoetter Kommissionens forslag om oprettelsen af et socialpolitisk forum; oensker i denne forbindelse ogsaa, at der etableres en dialog mellem Kommissionen og repraesentanterne for de vigtigste religioese stroemninger i Europa og finder det oenskeligt, at Kommissionen laegger saerlig vaegt paa aabningen af en dialog mellem disse forskellige stroemninger;

15. opfordrer Kommissionen til som et led i forslaget »Starting Line«, som kirkerne og de ikke-statslige organisationer stoetter, at udarbejde en politik til bekaempelse af forskelsbehandling paa mange andre omraader (sundheds- og uddannelsessektoren) og at udarbejde bestemmelser til bekaempelse af forskelsbehandling ved hjaelp af de erfaringer, som er blevet indhoestet i forbindelse med medlemsstaternes politik og lovgivningspraksis;

16. insisterer paa noedvendigheden af, at der inden for almen og erhvervsfaglig uddannelse fremmes foranstaltninger til effektiv bekaempelse af racisme og fremmedhad, og anmoder medlemsstaterne om at vedtage de noedvendige foranstaltninger herom og Kommissionen om at yde den noedvendige stoette til opfyldelse af disse maal;

17. stoetter Kommissionen, som prioriterer medtagelsen i traktaten af en generel bestemmelse om forbud mod forskelsbehandling, og opfordrer den i denne forbindelse til at forelaegge et omfattende direktivforslag om bekaempelse af mindretalsdiskriminering i Unionen, som tager udgangspunkt i de eksisterende bestemmelser om ikke-forskelsbehandling i medlemsstaterne;

18. betragter Kommissionens standpunkt om, at der skal optages saerlige befoejelser til bekaempelse af racisme i unionstraktaten, som stoette til dens bekaempelse af racisme og fremmedhad;

19. finder det vaesentligt, at man fremmer faelles adfaerd og klart fastlagte europaeiske juridiske opfattelser med hensyn til bekaempelse af racisme og fremmedhad; oensker i denne forbindelse, at samarbejdet paa omraadet for retlige anliggender omfatter bekaempelse af graenseoverskridende racisme, isaer hvad angaar offentliggoerelser, demonstrationer af racister og Internet;

20. glaeder sig over Raadets afgoerelse (justits- og indenrigsministrene) af 19.-20. marts 1996 om at gennemfoere en faelles aktion mod racisme og fremmedhad paa grundlag af artikel K.3 i traktaten om Den Europaeiske Union; oensker i den forbindelse, at forbuddet mod fornaegtelsen af holocaust i alle Den Europaeiske Unions medlemsstater medtages i lovgivningen, og finder det i denne forbindelse noedvendigt, at medlemsstaterne udbygger deres samarbejde inden for omraaderne racisme og fremmedhad ogsaa i forhold til de associerede lande i Central- og OEsteuropa;

21. finder ligeberettigelse for nationale mindretal saerdeles vigtig; anmoder ligeledes om beskyttelse af rettighederne for migranterne i medlemsstaterne, og anmoder Kommissionen om at udarbejde en liste over argumenterne i de medlemsstater, som har udtrykt forbehold mod europaeiske og internationale aftaler, isaer den europaeiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlaeggende frihedsrettigheder og den internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination, og at forelaegge en meddelelse herom;

22. finder det noedvendigt, at man stoetter migranterne, saaledes at de kan bekende sig til deres religioese og ideologiske overbevisning; finder det oenskeligt med henblik paa integreringen af disse overbevisninger i den europaeiske kultur af tolerance, gensidig respekt, og menneskerettigheder, at der ydes stoette til videreuddannelse og hoejere uddannelse af imamer og andre religioese ledere i Europa, og anmoder Kommissionen om at stille de noedvendige faciliteter til raadighed;

23. er overbevist om, at statsborgere fra tredjelande med bopaelsret i én af Den Europaeiske Unions medlemsstater boer have mulighed for at erhverve denne medlemsstats statsborgerskab og betragter forslagene fra Kommissionen om at afskaffe kontrollen ved Unionens indre graenser og gennemfoere den frie bevaegelighed for borgere fra tredjelande som et skridt i den rigtige retning;

24. opfordrer medlemsstaterne til at lette naturalisationen for indvandrere, muliggoere dobbelt statsborgerskab og give de i Unionen foedte boern af indvandrere lovfaestet ret til at blive naturaliseret samt meddele statsborgerskab uden formelle hindringer;

25. opfordrer indtraengende Kommissionen til ogsaa at undersoege de saerlige problemer med hensyn til racisme og fremmedhad, som de 3-4 millioner negre i Den Europaeiske Union staar over for;

26. gaar ind for Kommissionens strategi om at supplere integrationspolitikken med saerlige foranstaltninger for visse grupper i Unionen, som f.eks. migranter og sigoejnere, men finder det saerdeles vigtigt at overvaage sammenhaengen mellem den generelle politik til fremme af samhoerighed og de saerlige politiske foranstaltninger, og mener, at man ved vurderingen af foranstaltningerne boer laegge saerligt vaegt paa denne sammenhaeng;

27. mener fortsat, at social, kulturel og politisk integration af indvandrerne er en noedvendig forudsaetning for at sikre dem ligebehandling i samfundet og for at bekaempe racismen, og opfordrer medlemsstaterne til at lade indvandrerne deltage i sociale og politiske beslutninger og give dem stemmeret;

28. stoetter Kommissionens planer om at forbedre levevilkaarene paa lokalt plan for migranter, og mener ogsaa, at migranterne selv har en rolle at spille heri; spoerger dog sig selv, om det disponible budget er tilstraekkeligt stort, og henviser i den forbindelse til, at Kommissionen boer handle i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet;

29. erkender den vigtige rolle, som undervisning har i forbindelse med bekaempelse af racisme og fremmedhad blandt unge, fordi undervisning bl.a. bidrager til deres bevidstgoerelse og sociale ansvarsbevidsthed; anmoder isaer Kommissionen om:

- at tilskynde de ansvarlige myndigheder for undervisning til en kvalitativ forbedring af undervisningen med hensyn til betydningen af den anden verdenskrig for den moderne historie og for bekaempelse af racisme og nationalisme,

- at erkende, at undervisning i religion og filosofi kan yde et godt bidrag til bevidstgoerelse af de unge og udvikling af deres livssyn,

- at fremme udveksling af viden og erfaringer med hensyn til metoder vedroerende assimilering og den dertil hoerende voksenundervisning,

- at fremme en hensigtsmaessig uddannelse af tjenestemaend med hensyn til racisme og fremmedhad;

30. vaerdsaetter den rolle, som journalisterne selv vil udfylde i bekaempelsen af racistiske og fremmedfjendske udtalelser og stoetter tanken om medieprisen;

31. stoetter Kommissionens oenske om at fremme produktioner via MEDIA II- programmet, som vedroerer den etniske og kulturelle mangfoldighed i samfundet, og mener, at migranter via stimulerende foranstaltninger boer faa stoerre muligheder for at arbejde i medierne og lave programmer til udsendelse, og understreger, at annoncoerer har ansvaret for, at fremmedfjendsk indflydelse undgaas;

32. henviser til, at man ved en konkret plan har imoedekommet oensket om et Europaeisk AAr mod Racisme;

33. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og formanden for Den Raadgivende Kommission for Bekaempelse af Racisme og Fremmedhad.