Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3330/91 om statistikker over udveksling af goder mellem medlemsstater for så vidt angår varenomenklaturen« () (98/C 19/16)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 29. juli 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 100 A at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Økonomiske, Finansielle og Monetære Spørgsmål, som udpegede Kenneth Walker til ordfører uden studiegruppe. Sektionen vedtog sin udtalelse den 14. oktober 1997.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 349. plenarforsamling af 29. og 30. oktober 1997, mødet den 29. oktober 1997, med 118 stemmer for, 3 imod og 5 hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Intrastat-systemet til udarbejdelse af statistikker over udvekslingen af goder mellem medlemsstater trådte i kraft den 1. januar 1993 og udløber på tidspunktet for overgangen til et fælles momssystem baseret på princippet om beskatning i oprindelsesmedlemsstaten.

1.1.1. Det suppleres af Extrastat-systemet til udarbejdelse af statistikker over udvekslingen af goder mellem medlemsstater og lande uden for EU.

1.2. Forenklingen af lovgivningen for det indre marked, som det er formuleret i SLIM-initiativet (forenklet lovgivning for det indre marked), sigter på at forbedre de europæiske virksomheders konkurrenceevne og øge deres muligheder for jobskabelse.

1.3. Som et led i SLIM-projektet er forenklingen af Intrastat-systemet blevet udvalgt som et pilotprojekt, og SLIM-Intrastat arbejdsgruppen har udarbejdet konkrete forslag til at mindske arbejdsbyrden for de oplysningspligtige. Forslagene indgår i en meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet og er blevet positivt modtaget af disse institutioner.

1.4. Forenklingen af varenomenklaturen, der anvendes i forbindelse med Intrastat, er et af disse forslag, eftersom klassificeringen af varerne generelt betragtes som vanskelig af de oplysningspligtige.

1.4.1. Der er derfor et tydeligt behov for at forenkle denne nomenklatur, idet der dog bibeholdes en sammenhæng med den nomenklatur, der anvendes i forbindelse med udveksling af goder med tredjelande, samt en overensstemmelse med andre statistiknomenklaturer.

1.5. Kommissionen finder det hensigtsmæssigt at indføre et samarbejde med de nationale myndigheder, de oplysningspligtige og brugerne af statistisk information med henblik på udarbejdelse af forslag til forenkling af den nomenklatur, der anvendes i forbindelse med Intrastat.

2. Kommissionens forslag

2.1. Ordlyden af de foreslåede ændringer er vedføjet som bilag 1.

2.2. Klassificeringsmetoden til goder i Intrastat-systemet er den kombinerede nomenklatur (KN) - en meget detaljeret varekategorisering med 8 cifre. Det er en udvidelse af det harmoniserede system (HS), som anvendes af World Customs Organisation, den internationale toldorganisation. Det er et system med 6-cifrede varekoder, med 5 600 enheder, der er meget brugt i international handel. Det blev oprettet i 1988 og opdateret i 1995. Der planlægges en ny version i 2002.

2.2.1. Den kombinerede nomenklatur indholder en række underopdelinger, der er mere detaljerede end underrubrikkerne i HS; disse underopdelinger oprettes ved at benytte de to ekstra cifre i koden for den kombinerede nomenklatur. Den indeholder på nuværende tidspunkt 10 600 enheder.

2.2.2. Kommissionen foreslår at indskrænke brugen af disse underopdelinger ved at begrænse dem til tilfælde, hvor de er nødvendige for at tilgodese særlige behov. På denne måde håber man at kunne udarbejde en liste på højst 7 000 enheder - Intrastat-nomenklaturen - der vil være en undergruppe af den kombinerede nomenklatur (KN).

2.2.2.1. Når flere enheder i den kombinerede nomenklatur er afledt fra den samme enhed i HS, og man ønsker at slå dem sammen, skal den nye kombinerede enhed have »00« som de to sidste cifre. Det samme er formodentlig tilfældet for HS-enheder, der aldrig har været opsplittet.

2.2.2.2. Alle sådanne underopdelinger på et mere detaljeret niveau end underrubrikkerne i HS vil kunne identificeres gennem underrubrikkerne i den nuværende version af den kombinerede nomenklatur.

2.3. Intrastat-nomenklaturen skal vedtages af Kommissionen i medfør af artikel 30 og under hensyn til resultaterne af arbejdet i en gruppe bestående af repræsentanter for de oplysningspligtige og brugerne af statistik information.

2.4. De oplysningspligtige kan - hvis de ønsker det - af hensyn til deres interne organisationsmæssige forhold anvende den 8-cifrede kombinerede nomenklatur til betegnelse af varerne i det statistiske informationsmedium.

2.5. Medlemsstaterne kan af de oplysningspligtige kræve, at de anfører varebetegnelsen, således at de anførte koder kan kontrolleres.

3. Generelle kommentarer

3.1. Det er selvfølgelig nødvendigt at finde en balance mellem behovene hos de virksomheder, der har nytte af oplysninger om deres branche, og den byrde, som pålægges de oplysningspligtige. Eftersom sidstnævnte gruppe omfatter et stort antal små og mellemstore virksomheder, der har de dårligste forudsætninger for at bære byrden, og som kun i meget begrænset omfang gør brug af oplysningerne, mener ØSU, at denne balance skal ændres, så den bliver mere gunstig for de oplysningspligtige, end det tidligere har været tilfældet. ØSU hilser derfor Kommissionens forslag velkommen som et skridt i denne retning, og mener, at de indsamlede oplysninger skal begrænses til det absolutte minimum, der er nødvendigt for at sikre en korrekt opkrævning af moms og indsamling af oplysninger om handel i det omfang, det virkelig er nødvendigt for regeringernes behov for makroøkonomisk styring og andre brugeres behov.

3.2. Intrastat er først og fremmest et værktøj til indsamling af statistik, snarere end en mekanisme til at kontrollere momssystemet; europæiske salgslister bliver brugt til at kontrollere momsindbetalingerne. Det er rigtigt, at store uoverensstemmelser mellem tallene fra Intrastat og momsindbetalingerne kan føre til nærmere undersøgelser, men den allerede aftalte fjernelse af indikatorerne for periodiske betalinger fra Intrastat-formularen fra 1. januar 1998 vil gøre denne type overvågning mindre nyttig end tidligere.

3.3. Intrastats værdi for virksomhederne er efter Kommissionens opfattelse begrænset, fordi oplysningerne sommetider er af en uhensigtsmæssig kvalitet og begrænset relevans. Mens Intrastat-systemet tilvejebringer aggregerede data af tilstrækkelig høj kvalitet til, at de kan anvendes til økonomisk styring, kan selv det nuværende, komplicerede system ikke tilvejebringe disaggregerede data af høj kvalitet om enkeltvarer. De detaljerede oplysninger, som virksomhederne har brug for, kan bedre tilvejebringes ved målrettede markedsundersøgelser.

3.3.1. Kvaliteten af de statistiske oplysninger, selv til brug for økonomiske oversigter, bliver forringet på grund af, at den tærskel, hvor det kræves, at man ved handel med andre EU-lande skal udfylde Intrastat-formularen, på nuværende tidspunkt er forskellig i de forskellige medlemsstater. Således er den andel af økonomien, der ikke indgår i statistikken, også forskellig. ØSU mener derfor, at der bør være en fælles tærskel for oplysningspligten. Det vil ikke blot ligestille virksomhederne i de forskellige medlemslande, det vil også forbedre værdien af de statistiske oplysninger.

3.4. ØSU støtter målet om at forenkle procedurerne for Intrastat, og går derfor ind for de nuværende forslag. ØSU er dog bekymret over, hvor ofte kravene til virksomhedernes oplysningspligt bliver ændret. HS-systemet blev indført i 1988 og opdateret i 1995. Den kombinerede nomenklatur trådte i kraft i 1993, og skal nu ændres på grund af Intrastat-nomenklaturen med virkning fra 1. januar 1998. En ny version af HS forventes i 2002, og det vil utvivlsomt nødvendiggøre en yderligere revision af den kombinerede nomenklatur (KN), og derfor også af Instrastat-nomenklaturen. Virksomhederne vil således skulle leve med konsekvenserne af fem ændringer af systemet inden for et tidsrum på femten år.

3.4.1. For at gøre den administrative og økonomiske byrde ved at efterkomme oplysningspligten vedrørende statistiske oplysninger så lille som mulig, har virksomhederne brug for kontinuitet, vished og stabilitet. ØSU håber, at det vil være muligt at nå frem til en situation i 2002, hvor virksomhederne bliver præsenteret for et forenklet system, som pålægger dem den mindst mulige byrde, som i høj grad tilgodeser kravene om kompatibilitet mellem systemerne for handel inden for EU og for handel med tredjelande, og som vil kunne fungere i en længere periode uden grundlæggende ændringer.

3.4.1.1. ØSU mener, at dette kun kan lykkes, hvis de forskellige organer inden for og uden for EU koordinerer deres bestræbelser i den henseende.

3.4.1.2. ØSU mener også, at man skal udnytte muligheden for at gøre systemet endnu mere effektivt i den mellemliggende periode. For eksempel bør man overveje, om man kan nøjes med at forlange, at kun et statistisk udvalg af virksomheder skal udfylde Intrastat- og Ekstrastat-formularerne. De fejl, som vil knytte sig til et system, der bygger på statistiske metoder for tilfældig udvælgelse, vil sandsynligvis ikke være større end fejlene i det nuværende system.

3.5. Man kan ikke afvise muligheden af en yderligere, radikal forenkling af kodesystemet. En mulig metode til fremskridt kunne være at bruge cifrene i begyndelsen af stregkoderne, som betegner varetypen (f.eks. 978 for bøger og 977 for aviser). Det ville desuden have den fordel, at koden i mange tilfælde allerede vil være nemt tilgængelig på varens emballage og i virksomhedernes computersystem.

4. Konklusioner

4.1. Det nuværende Intrastat-system medfører store omkostninger, komplikationer og frustrationer, især for de små og mellemstore virksomheder. ØSU støtter derfor Kommissionens mål om at begrænse enhederne i Intrastat-nomenklaturen til ca. 7000.

4.2. ØSU mener dog, at der kan gøres meget mere på dette område, og at de nuværende forslag bør betragtes som første trin i en fortløbende proces, hvor forenklingen skal sigte mod at kulminere med et drastisk forbedret fælles system for Intrastat og Extrastat, som skal indføres samtidigt i 2002. Beslutninger om Instrastat-nomenklaturen, den kombinerede nomenklatur og HS skal ikke tages isoleret, med som led i en samlet løsning.

4.3. Man skal overveje kun at kræve statistiske oplysninger fra et udvalg af virksomheder og undersøge mulighederne for at gennemføre yderligere radikale forenklinger i kodestrukturen for både Intrastats og Extrastats anvendelsesområde.

4.4. ØSU mener, at tærsklen for handel inden for EU, der afgør, om virksomheder er omfattet af oplysningspligten i Intrastat-systemet, skal harmoniseres i hele EU, og at man for at formindske byrden for de små virksomheder, der har vanskeligst ved at leve op til kravene, skal fastlægge denne tærskel i den øvre del af det nuværende spektrum.

Bruxelles, den 29. oktober 1997.

Tom JENKINS

Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() EFT C 245 af 12. 8. 1997, s. 12.

BILAG til Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse

Artikel 1

Artikel 21 i forordning (EØF) nr. 3330/91 affattes således:

»Artikel 21

1. I det medium, der anvendes til overførsel af statistiske oplysninger til de kompetence tjenestegrene, betegnes varerne ved underpositionerne i den gældende udgave af den nomenklatur, der anvendes i forbindelse med udveksling af goder mellem medlemsstater (Intrastat-nomenklaturen).

2. Intrastat-nomenklaturen er en varenomenklatur, der er baseret på det gældende harmoniserede system. For at tage hensyn til særlige behov kan den i det nødvendige omfang omfatte et antal underopdelinger, som ligger ud over underpositionerne i det harmoniserede system. Disse underopdelinger, som ligger ud over underpositionerne i det harmoniserede system, betegnes ved underpositionerne i den gældende udgave af den kombinerede nomenklatur.

3. Denne nomenklatur vedtages af Kommissionen i medfør af artikel 30 og under hensyn til resultaterne af arbejdet i en gruppe bestående ar repræsentanter for leverandører og brugere af statistisk information om udveksling af goder.

4. De nærmere bestemmelser for denne gruppes virke fastsættes af Kommissionen i medfør af artikel 30.

5. De oplysningspligtige kan under hensyn til deres interne organisationsmæssige forhold anvende den kombinerede nomenklatur til betegnelse af varerne i det statistiske informationsmedium.

6. Medlemsstaterne kan af de oplysningspligtige kræve, at de anfører varebetegnelsen, således at de anførte koder kan kontrolleres.«

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Medlemsstaterne anvender den kombinerede nomenklatur til betegnelse af varerne indtil ikrafttrædelsen af den nomenklatur, der fastsættes i henhold til artikel 1 i denne forordning.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.