Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet - Handlingsplan for eLearning: Overvejelser om fremtidens uddannelse"

(2002/C 36/14)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 19. april 2001 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Beskæftigelse, Sociale og Arbejdsmarkedsmæssige Spørgsmål og Borgerrettigheder, som udpegede Bernd Rupp til ordfører og Christoforos Koryfidis til medordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 5. september 2001.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 385. plenarforsamling af 17-18. oktober 2001, mødet den 17. oktober 2001, følgende udtalelse med 85 stemmer for og 2 hverken for eller imod.

1. Indledning

1.1. eLearning-initiativet supplerer, analyserer og specificerer den uddannelsesrelaterede del af Kommissionens meddelelse eEurope(1).

1.2. Initiativet blev vedtaget som meddelelse(2) af Kommissionen i maj 2000 og udgør et vigtigt redskab med henblik på at nå det strategiske mål, som blev vedtaget på Det Europæiske Råd i Lissabon den 23.-24. maj 2000, dvs. "... at blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, en økonomi, der kan skabe en holdbar økonomisk vækst med flere og bedre job og større social samhørighed(3)".

1.3. Initiativet indgår ligeledes i Kommissionens rapport med titlen "Uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål"(4).

1.4. Den ovenfor nævnte meddelelse konkretiseres af den foreliggende handlingsplan(5).

1.5. Handlingsplanen eLearning er ligeledes af overordentlig betydning for den offentlige debat om Kommissionens memorandum om livslang læring(6).

2. Hovedpunkter i Kommissionens dokument

2.1. Den foreliggende handlingsplan omfatter perioden 2001-2004 og placerer visse mål og aktioner for perioden 2001-2002 i en bredere uddannelsesmæssig sammenhæng. Sigtet med handlingsplanen er navnlig at nå følgende mål:

- Infrastruktur(7): Udbredelsen i EU af IT-infrastrukturer af høj kvalitet til en overkommelig pris skal fremskyndes.

- Ny viden og nye færdigheder(8): Inden for rammerne af den europæiske beskæftigelsesstrategi og de nationale strategier for livslang læring bør indsatsen inden for undervisning og erhvervsuddannelse på alle niveauer intensiveres bl.a. via:

- fremme af en "IT-kultur";

- passende rigtig uddannelse af undervisere, navnlig i anvendelse af teknologien i undervisning samt i, hvordan man håndterer omstillingsprocessen;

- videreudvikling af skoler, universiteter og uddannelsescentre til "lokale polyvalente centre for vidensudbredelse med adgang for alle"(9).

- Udvikling af avancerede undervisningsindhold, -tjenester og -miljøer på pædagogisk plan: Et centralt mål i eLearning-initiativet er at skabe de rette vilkår for udvikling af avancerede undervisningsindhold, -tjenester og -miljøer, som på det pædagogiske plan er interessante for såvel markedet som for den offentlige sektor.

- Styrkelse af samarbejdet og dialogen: eLearning-initiativet tager sigte på at styrke samarbejdet og dialogen og forbedre samspillet mellem aktioner og initiativer på uddannelsesområdet på alle planer - lokalt, regionalt, nationalt og europæisk - og mellem aktører på området.

2.2. eLearning-initiativets bidrag til gennemførelsen og udviklingen af målsætningerne i eEurope består i at etablere en ramme og et program for samarbejdet mellem de berørte tjenestegrene i EU og medlemsstaterne. Opstilling af fælles prioriterede mål og anbefalinger, mobilisering af aktører på uddannelsesområdet og udnyttelse af løftestænger på EU-plan er de redskaber, der vil blive anvendt i dette øjemed.

2.2.1. Det anføres, at den første status over de hidtidige aktioner, der har haft et sigte svarende til eLearning-handlingsplanernes målsætninger, viser, at der er stor variation både på nationalt plan og på EU plan.

2.3. Løftestænger for en mobilisering på EU-plan. Der forudses ikke yderligere bugetmidler til eLearning-initiativet. Initiativet vil blive finansieret over de løbende programmer og midler samt via eksisterende ressourcer(10).

2.4. Fælles aktioner på EU-plan(11). Initiativet omfatter fire hovedindsatsområder, nemlig infrastrukturer, uddannelse, multimedietjenester og -indhold samt dialog og samarbejde på alle niveauer.

3. Generelle bemærkninger

3.1. ØSU støtter eLearning-initiativet(12). ØSU opfatter eLearning-initiativet som et moderne alternativt tilbud om tilnærmelse, uddybning og løsning af digitalsamfundets problemer. Det beder derfor alle EU-institutionerne, de nationale regeringer og regionale og lokale forvaltninger, det organiserede civilsamfund og erhvervslivet om at støtte konkretiseringen af handlingsplanen.

3.1.1. Hvis det meget brede eLearning-foretagende skal lykkes, og hvis man skal udnytte dets fremragende potentiale med henblik på berigelse af de traditionelle undervisnings- og uddannelsesmetoder, så bør Kommissionen tydeligere forklare, hvilket bidrag initiativet kan yde til undervisningen. Et sådant bidrag bør, specielt i forbindelse med skoleundervisning, være meget specifikt.

3.1.1.1. I relation til ovenstående anfører ØSU særligt betydningen af den pædagogiske og didaktiske ramme, inden for hvilken eLearning skal udvikles. Det finder det således vigtigt, at der iværksættes en bred og seriøs indsats med henblik på en præcis og detaljeret identifikation samt fastsættelse af denne ramme. Samtidig mener det, at behovet for at udvikle de rigtige europæiske produkter, indhold og de rigtige læringsmetoder for hvert konkret undervisnings- og uddannelsesområde må have topprioritet.

3.1.1.2. Med samme formål for øje finder ØSU det ligeledes vigtigt at oprette en offentlig platform for dialog og garanti for det nye begrebs pålidelighed.

3.1.1.3. ØSU finder det under alle omstændigheder nødvendigt med en kritisk indstilling, også i forbindelse med brugernes anvendelse af de nye medier. Det finder det dog endnu mere vigtigt via undervisningen at fremme de individuelle mekanismer til filtrering af informationer og kontrol med disses pålidelighed(13). Sådanne mekanismer er ligeledes nødvendige for på effektiv vis at kunne tackle de problemer, der følger med informationssamfundets fremkomst.

3.2. Det understreges i ØSU's udtalelse om eEurope(14), at "Europa har været sen til at reagere på den store udfordring, der ligger i Internettet", og "at dette efterslæb må indhentes". Handlingsplanen eLearning kommer som svar på ØSU's ovenfor nævnte bemærkninger og skaber helt klart håb om, at EU-borgerne hurtigt vil gøre sig fortrolige med informationssamfundet.

3.3. Under overgangen til informationssamfundet er det nødvendigt at forebygge enhver form for udstødelse(15).

3.3.1. Efter ØSU's opfattelse er faren for udstødelse af personer, befolkningsgrupper eller regioner fra informationssamfundet allerede til stede også inden for undervisningen. Den kan stamme fra:

- underviseres manglende muligheder for at gøre sig fortrolige med og få adgang til digitalteknologierne, uanset af hvilken grund;

- forskellen mellem børn, som har computere hjemme, og børn, der ikke har;

- rent teknologiske grunde, dvs. muligheden for at følge med i de teknologiske forandringer og den hastighed, hvormed de sker;

- og endelig fra en vanskeliggjort adgang til viden og moderne undervisningsformer for personer med særlige behov.

3.3.1.1. I den ovenfor nævnte udtalelse foreslås det bl.a. "at forsyne alle undervisere på alle niveauer med gratis edb-udstyr (pc'ere med fri adgang til Internettet)"(16). Dette forslag bør i sin nuværende formulering eller omformuleret (med kraftig støtte fra forvaltningerne) konkretiseres snarest muligt. Ikke kun af hensyn til løsningen af problemet med undervisernes fortrolighed med IKT, men også for at styrke brugen af Internettet i en samfundsgruppe, som helt klart skaber en multiplikatoreffekt.

3.3.1.2. EU er forpligtet til at forsøge at finde en måde til at udjævne ulighederne i borgernes adgang (unge, voksne og ældre) til IKT. Målsætningerne fra topmødet i Lissabon vedrørende computere til skolebørn støtter helt sikkert i meget væsentligt omfang en sådan udvikling. Det, der naturligvis er brug for på mellemlang sigt, er en anden samfundsmæssig og økonomisk indfaldsvinkel til elektroniske infrastrukturer som læringsværktøjer. Nemlig en fælles tilgang svarende til den tilgang, der anvendes for skolebøger eller de offentlige biblioteker. Umiddelbart er det således nødvendigt at være opmærksom på i første række at sørge for de unge, som ikke har adgang til IKT hjemme. I den henseende er det ligeledes nødvendigt med omfattende, men realistiske omlægninger i skolernes funktion og bemanding. ØSU går ind for, at ovenstående problemer tackles inden for rammerne af universelle tjenester.

3.3.1.2.1. En anden idé, som kan skabe dynamik til bredere samfundsmæssige aktioner, har at gøre med styrkelsen af begrebet "excellence" og dette begrebs tilpasning til digitalalderens behov. ØSU foreslår, at man styrker og justerer "excellence"-begrebet, således at de bevillinger, der stilles til rådighed af forvaltningerne på alle niveauer, men også fra andre kilder, til prisbelønning af elever, øremærkes fuldt ud til at dække behovet for IT-infrastrukturer. I den henseende kan EU spille en udfarende rolle.

3.3.1.3. ØSU anfører til slut behovet for, at man yderligere styrker EU's indsats for at gøre de elektroniske informations- og kommunikationsmidler mere pålidelige, hurtigere og mere økonomiske.

3.3.2. Et andet alvorligt anliggende i relation til eLearning, og som vedrører unge og voksne, er spørgsmålet om nye færdigheder. ØSU mener, at det er nødvendigt at tage beslutsomt fat på de manglende færdigheder, således at man fremmer arbejdstagernes mobilitet og i konsekvens heraf deres effektivitet i virksomhederne og i bredere forstand for økonomien, hvilket også er forudset i beskæftigelsesstrategien. Hvis man konsekvent fremmer uddannelsen på IKT-området, vil beskæftigelsesstrategien ligeledes blive begunstiget, naturligvis under den forudsætning, at alle arbejdstagere, men også de beskæftigelsessøgende, uddannes rigtigt.

3.3.2.1. I den henseende kan begrebet livslang læring spille en vigtig rolle(17).

3.4. ØSU opholder sig specielt ved faren for, at der opstår en "digital generationskløft". Det understreger, at "letheden, hvorved man erhverver denne kompetence, ofte er omvendt proportional med ens alder. Dette forudsætter i praksis en tilpasningsindsats, der varierer i forhold til alder"(18).

3.4.1. I den henseende samt med henblik på den demografiske udvikling i Europa er det vigtigt at drage særlig omsorg for de voksnes forhold til eLearning-initiativet(19). Dette betyder bl.a., at voksne, beskæftigede såvel som ledige, inden for rammerne af livslang læring bliver bedt om at sætte sig ind i og gøre sig bevidste om den nytte, der ligger i eLearning-handlingsplanen.

3.4.1.1. Også de ældre borgere, der ikke fuldstændigt er ophørt med deres erhvervsmæssige aktivitet, bedes af hensyn til deres egen situation og deres muligheder for en aktiv tilstedeværelse i digitalalderen om at erhverve sig de nødvendige færdigheder, som giver dem adgang til IKT.

3.5. ØSU konstaterer med tilfredshed, at telekommunikationsudgifterne for samtlige borgere og virksomheder i EU de seneste år er faldet - naturligvis ikke lige meget i alle medlemsstater og ikke nok i forhold til USA. Men hvis man skal realisere målene i eLearning-initiativet, er det nødvendigt at mindske udgifterne endnu mere, hvilket også gælder de øvrige udgifter i forbindelse med adgangen til Internettet.

3.6. For så vidt som det centrale mål fortsat er, at alle EU-borgere skal kunne drage fuld nytte af de aktuelle undervisnings- og kommunikationsmuligheder, vil den enkelte borger i fremtiden have mulighed for adgang til Internettet (samt en personlig elektronisk adresse). Dette betyder, at det for at det størst mulige antal borgere tilkobles Internettet, er nødvendigt at udvikle højhastighedskommunikationsnettene yderligere og forbedre de eksisterende teknologier (f.eks. digitalt tv, digital radio, satellitteknologi og ADSL). Det er ligeledes nødvendigt hurtigst muligt at indføre den nye Internet-Protokol Version 6.

3.6.1. Ovenstående opfordringer gælder ligeledes det miljø, hvori disse teknologier produceres. ØSU mener, at det er vigtigt, at man vælger at støtte en konkurrencemæssig ramme for produktionen og distribution for de nye teknologier og disses produkter. ØSU er således stærkt imod enhver form for monopollignende tendenser på området.

3.7. ØSU er især optaget af undervisningens centrale mål og af spørgsmålet vedrørende underviserne, deres rolle og det nye forhold mellem lærer og elev, der opstår i det moderne digitale miljø.

3.7.1. I rapporten om "Uddannelsens europæiske dimension" påpeges det, "... at hverken familien eller læreren kan undværes i opdragelsen af de unge, men at lærerens rolle som vidensformidler må ændres: fra at have været en kilde til og indehaver af konkret afgrænset viden må læreren indtage en mæglende rolle som koordinator og forvalter af mekanismer, der giver adgang til alverdens viden. En ændring, der vil give læreren en central rolle i de samlede bestræbelser inden for forskning, teknologi, social og økonomisk udvikling. Og endelig en ændring, som forudsætter en ny tilgang til uddannelse, udvælgelse, efteruddannelse og aflønning af lærere".

3.7.1.1. Hvad angår aflønningen af underviserne konstaterer ØSU et behov for øjeblikkelig løsning af dette problem og understreger følgende:

- at forholdet i visse medlemsstater mellem lønninger til undervisere og arbejdstagere med samme kvalifikationer ansat i andre sektorer i produktionsprocessen er 1:3,

- at ovenstående situation får mange undervisere - og netop de bedste - til at forlade undervisningssektoren, og

- at der ikke sker noget indtag af talentfulde lærere i undervisningssystemerne med alt hvad dette fører til i relation til moderniseringen og tacklingen alle ditigalalderens behov.

3.7.2. I forbindelse med undervisernes rolle påpeger ØSU atter, "at der fortsat er behov for at definere uddannelsen ud fra internationale humanistiske værdier... og på den baggrund anbefaler det, at ethvert valg inden for uddannelsesplanlægningen sker i overensstemmelse med disse værdier"(20). Denne forenelighed sikres på baggrund af problemets beskaffenhed bedst af underviserne. Der skal også være tale om forenelighed - som bør tages op til fornyet undersøgelse - for så vidt angår EU's aktuelle centrale valg, som f.eks. bæredygtig udvikling.

ØSU finder i den forbindelse det nuværende efterslæb uberettiget og farligt i lyset af tidsplanen i konklusionerne fra topmødet i Lissabon og i relation til efteruddannelsen af underviserne i moderne teknologi. Det er umuligt at tale om organiseret eLearning, hvis ikke man har undervisere, som er fortrolige med IKT og disses rolle i vor tid. Af den grund appellerer ØSU til medlemsstaterne, men også til ansøgerlandene, om at sætte ind med en lang række foranstaltninger. Det appellerer ligeledes til Kommissionen om inden for rammerne af konklusionerne af Det Europæiske Råd i Stockholm den 23.-24. marts 2001, herunder navnlig på baggrund af den plads, færdighederne inden for IKT har som "EU's højeste prioritet", samt inden for rammerne af undersøgelsen af etiske emner i relation til brugen af eLearning inden for undervisningen, (at fortolke) den åbne koordinations- og evalueringsmetode at fortolke og afdække problemet og dets omfang. En sådan indsats fra Kommissionens side vil, hvis den kombineres med den fri bevægelighed for de relevante udmøntninger af god praksis, helt sikkert sætte nyt skub i medlemsstaternes aktioner på området.

3.8. ØSU's ovenstående kommentarer og bemærkninger udtrykker alvorlige bekymringer, nemlig det organiserede civilsamfunds bekymringer om, hvorvidt det vil lykkes for medlemsstaternes undervisningssystemer at leve op til de moderne krav og udfordringer.

3.8.1. Digitalalderen er allerede en kendsgerning. Dette gælder også de forandringer, som digitalsamfundet har medført for læringsprocessen. Ændringerne i beskaffenheden og mulighederne for adgang til oplysninger og viden (med de risici for udstødelse, som allerede er omtalt), ændringen i forholdet mellem læring og tid (ændring i de hastigheder, hvormed oplysningerne bearbejdes), ændring i forholdet mellem læring og sted (telekonferencer, fjernundervisning, osv.), samt ændring i forholdet mellem elev og lærer udgør helt sikkert udviklinger, som ikke kun vedrører morgendagens undervisning. De vedrører nemlig helt klart vore dages undervisning.

3.8.2. ØSU foreslår Kommissionen bedst muligt at nyttiggøre de standpunkter, der på det seneste er formuleret i relation til eLearning og livslang læring af det organiserede civilsamfund på europæisk plan. Det foreslås mere konkret bl.a. at udnytte eller bedre at nyttiggøre:

- dets støtte til udbygningen af livslang læring(21);

- dets forslag om, at eLearning (men også livslang læring) skal indgå i det europæiske lærings- og uddannelsesrum(22);

- dets støtte til fremme af flersprogethed og det europæiske digitale indhold på de internationale net(23);

- dets støtte til udviklingen af politikker mod udstødelse og mere specifikt politikker for personer med særlige behov(24).

4. Specifikke bemærkninger

4.1. ØSU støtter uforbeholdent programmet gående ud på at udstyre skoler og andre undervisningsanstalter med computere og hurtig adgang til Internettet som beskrevet i programmet. Det understreger dog kraftigt, at der er forskelle fra land til land, og beder Kommissionen om fuldt ud at udnytte de muligheder, den har for at regulere forholdene i den henseende.

4.2. ØSU beder på den ene side Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen og på den anden side de nationale regeringer og regionale og lokale forvaltninger om at føre politikker til forhøjelse af investeringerne i menneskelige ressourcer og gøre det muligt fuldt ud at udnytte nettene i skolerne og i uddannelses- og forskningsinstitutioner. Disse bør udvikle sig til at blive lokale multifunktionelle læringscentre(25), dvs. centre, hvor alle borgerne bl.a. sikres livslang læring.

4.3. Det er nødvendigt at gøre noget ved den usikkerhed blandt undervisere, der følger uddannelser eller praktiske kurser, og fjerne de konstaterede svagheder i brugen af IKT hurtigst muligt via den rigtige undervisning på området.

4.3.1. Der bør således stå klart, at IKT udgør et læringsværktøj, som skal udnyttes rigtigt, og at målet ikke er at træde i stedet for undervisning og læring.

4.3.2. Målet er radikalt at ændre undervisningen, således at dens indhold fremstår klarere. Dette betyder bl.a., at softwaren skal leve op til hver lærendes behov.

4.3.3. Undervisningsprogrammerne bør suppleres med timer i erhvervelse af tekniske færdigheder, som på den ene side er nødvendige for brugen af en computer og på den anden side for den rette anvendelse af applikationer, således at undervisningens effektivitet øges (Internet, multimediesoftware, osv.).

4.4. Parallelt med den tekniske træning er det vigtigt at udvikle de bedste undervisningsmetoder (benchmarks, best practice), som er til gavn for begge parter (undervisere og elever).

4.4.1. Det er nødvendigt, at både underviserne og deres organisationer deltager i denne proces. eLearning-initiativet bør derfor dække elevernes konkrete læringsbehov og tage hensyn til de individuelle læringsmetoder (nedefra og op) såvel som undervisernes nye muligheder for at tilpasse undervisningen (ovenfra og ned) med parallel anvendelse af IKT, således at der skabes en software for eLearning-initiativet med høj undervisningsmæssig værdi.

4.4.2. ØSU foreslår i den henseende, at benchmarkingen ikke begrænses til det europæiske niveau, men at man også vurderer andre landes erfaringer (f.eks. USA inden for rammerne af OECD's forudsete statistikker).

4.5. Det er vigtigt at foretage en vurdering af de anvendte IKT-medier af hensyn til den målrettede udvikling af fælles læringsrammer og -programmer i Europa. Det vil være af afgørende betydning fra begyndelsen at fastlægge eLearning-indikatorer til overvågning af fremskridt i anvendelsen af IKT. Disse indikatorer skal forelægges af Kommissionen i 2001.

4.5.1. ØSU understreger betydningen af bevarelsen af den kulturelle mangfoldighed i Europa i det nye digitale miljø. Det understreger, at mangfoldigheden, som vil øges yderligere efter udvidelsen, gør det muligt at anvende forskellige læringsmodeller i hver region, og den bør derfor bevares. I den henseende kan eLearning udnyttes og fremhæves i den nye tværkulturelle ramme for søgninger og kommunikation.

4.5.2. Det bør undersøges detaljeret, på hvilke konkrete områder det er mest nyttigt at anvende eLearning-initiativets redskaber. De forskellige læringsmetoder og -områder skal tackles forskelligt med hjælp fra mediestøttet undervisning, idet disse medier på mange måder og på mange områder gør det muligt at intensivere læringen(26).

4.6. ØSU finder det nødvendigt at ansætte IKT-eksperter på skoler og andre undervisningsinstitutioner, som råder over tilsvarende pædagogisk (efter)uddannelse, og som skal være specielt ansvarlige for brugen af redskaberne, vedligeholdelse af nettene, osv.

4.7. ØSU støtter Kommissionens forslag om at fremme netværk mellem skoler og andre institutioner hurtigst muligt og styrke udvekslingen af synspunkter inden for rammerne af virtuelle diskussionsfora via de rette portaler. Den intense udveksling af synspunkter i de virtuelle diskussionsfora og etableringen af netværkerne udgør fremragende redskaber, som giver alle eLearning-aktører mulighed for at deltage i debatten, udveksle erfaringer, indhente oplysninger og i konsekvens heraf udforme de bedst mulige metoder og de optimale programmer.

4.7.1. Med det formål for øje kan Kommissionen sætte yderligere fart i processen ved at nedsætte klart strukturerede faglige fora ved portalerne til eLearning-hjemmesiden. Disse portaler skal være omfattende og indbefatte samtlige aktører.

4.7.2. Den hidtidige erfaring viser, at det er kun er via et intenst samarbejde og i en flersproget ramme, at man fremmer alle europæiske borgeres adgang til undervisningsmodeller og -produkter (Learnware).

4.8. ØSU finder det absolut nødvendigt at styrke indlæringen af fremmedsprog, således at deltagerne på virtuelle fora eller på virtuelle undervisningsfora kan forstå hinanden. Det Europæiske Sprogår (2001) og de dertil knyttede EU-programmer (Leonardo da Vinci, Lingua) bidrog positivt hertil. Samtidig opfattes det dog som nødvendigt, at man råder over undervisningssoftware på de berørtes modersmål, således at de er i stand til på tilfredsstillende vis at erhverve færdigheder i brugen af IKT. Dette indebærer utvivlsomt høje udgifter, især hvis man tager højde for minoritetssprogene, og derfor understreger ØSU betydningen af benchmarking.

4.9. Det er helt sikkert, at de europæiske borgere, for så vidt som de forstår fordelene ved brugen af Internettet og for så vidt som de forsikres om dets pålidelighed, vil udnytte det, hvilket fører til en radikal forandring af deres opfattelse af læring. Ovennævnte bemærkning forudsætter derfor aktioner med henblik på at styrke borgerens tillid til Internettet samt aktioner, som gør det acceptabelt og tilgængeligt (europæisk og flersproget indhold).

4.9.1. Det er klart, at eLearning bidrager til større fleksibilitet i livet, i læringsprocessen og på arbejdspladsen, i den moderne arbejdsverden, idet det giver borgerne mulighed for at vælge deres egen livsstil og arbejde. Arbejdsmarkedets parter opfordres til at tilvejebringe betingelserne for en meningsfyldt integration af eLearning på arbejdspladsen inden for rammerne af aftaler mellem og i virksomheder.

4.10. ØSU anbefaler, at det på europæisk plan fastlægges, hvilke grundlæggende færdigheder hver EU-borger kan og skal og erhverve (dette at lære at lære, selvstudier, livslang læring via undervisningssoftware, også efter arbejdstid, osv.). EU-borgernes accept af eLearning vil afhænge af, hvor tiltrækkende redskaberne samt læringsmiljøet er. Hvis man ønsker at fremme en positiv indstilling, er det ligeledes nødvendigt med økonomiske incitamenter, f.eks. skattemæssigt afslag for undervisningssoftware med licens eller lavere moms på undervisningssoftwareprodukter.

4.10.1. ØSU henstiller ligeledes til Kommissionen om at gå hurtigere frem med lanceringen af et fælles europæisk system for anerkendelse af kvalifikationer og færdigheder samtidig med, at det åbner kanaler for mobilitet mellem den formelle og uformelle undervisning og uddannelse.

4.11. På grund af den betydning, som eLearning har for Europas fremtid i en globaliseret økonomi, beder ØSU Kommissionen om inden for sine tjenestegrene konsekvent at styre de planlagte aktioner, som eLearnings-arbejdsgrupperne skal udføre. Den bør beslutsomt koordinere disse aktioner (idet det tages for givet, at eLearning-initiativet påvirker alle områderne under støtteprogrammerne samt Kommissionens generaldirektorater), og den bør evaluere dem objektivt på grundlag af de indikatorer, der findes i handlingsprogrammet (f.eks. det niveau, medlemsstaterne har nået).

4.11.1. Her kan CEDEFOP som europæisk institut for fremme af erhvervsuddannelse spille en vigtig rolle. Ligeledes kan Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier i Sevilla spille en vigtig rolle.

4.12. På IKT-området er det særlig vigtigt, at man sikrer ligebehandling af mænd og kvinder. Kvinders efterslæb inden for IKT-erhvervene bør begrænses, og samtidig bør man fremme lige muligheder for erhvervsmæssig og social udvikling for kvinder på disse områder. Derfor støtter ØSU eksplicit handlingsplanens konstatering gående ud på, at man bør tiltrække de unges interesse for den teknologiske og videnskabelige sektor, samt at man især bør fremme kvinders adgang(27).

4.13. ØSU finder det meget positivt, at man vil nedsætte en arbejdsgruppe, der skal tage sig af deontologiske spørgsmål (retningslinjer for indhold og tjenesteydelser). Det bør dog sikres, at alle medlemsstater samt ansøgerlande og alle de samfundsgrupper og enkeltpersoner, der er berørt af emnet, repræsenteres korrekt.

4.13.1. I den forbindelse er ØSU meget opmærksom på problemerne i forbindelse med beskyttelse af børn på Internettet(28) (pornografi, vold, lykkespil).

4.14. ØSU finder det nødvendigt at beskytte den intellektuelle ejendomsret og sikre en tilfredsstillende betaling af ophavsmændene. Hvert bidrag til dette område bør være indbringende, hvis vi på længere sigt ønsker at sikre, at de berørte har lyst til at medvirke. Derfor bør forslagene om fremme af gratis software ikke kollidere med ophavsmændenes legitime interesser.

4.15. Beskyttelse af oplysninger er ligeledes af stor betydning inden for rammerne af eLearning. Der bør indgås aftaler på virksomhedsplan og i offentlige tjenester vedrørende brugen af dette initiativ, før initiativet iværksættes i praksis, og disse aftaler bør tilgodese de grundlæggende krav, der gælder i medlemsstaterne vedrørende databeskyttelse.

4.16. ØSU understreger endelig nytten af offentlig-private partnerskaber. Et sådant samarbejde kan på den ene side bidrage til at mindske budgetbelastningen samt sikre kvaliteten af tjenester og produkter via konkurrencen. I den private sektor kan samarbejdet bidrage til at øge den samfundsmæssige accept samt til en god forhåndsmæssig uddannelse af de fremtidige medarbejdere. Det understreges dog, at der på den ene side er behov for juridisk regulering af brugen af undervisningssoftware (f.eks. bør der ikke være upassende reklamefremstød for produkter i softwaren eller på skærmen) og på den anden side, at ansvaret for indholdet af undervisningssoftware med licens også i fremtiden bør ligge hos regeringer og offentlige forvaltninger.

4.16.1. I den forbindelse beder ØSU Kommissionen om at kræve, at der udarbejdes oversigter over procedurerne for kvalitetscertificering sammen med medlemsstaterne med det formål at beskytte forbrugerne. De produkter, der stilles til rådighed for de lærende, bør kun være produkter, som er reelt passende for læringsprocessen.

4.16.2. Derudover finder ØSU det nødvendigt at fremme standarder for de små og mellemstore virksomheder, som allerede stiller store forventninger til eLearning(29). De små og mellemstore virksomheder vil have stor gavn af brugen af effektive, standardiserede produkter, da udvikling af software i virksomheder af denne størrelsesorden ikke er lønsom(30).

4.16.3. Det er nødvendigt i samarbejde med den private sektor og med passende midler på europæisk niveau at udvikle og anvende eLearning-standarder med henblik på, at standardiseret undervisningsindhold og standardiserede produkter kan stilles til rådighed og bruges konkret uafhængigt af deltagernes sprog. Kommissionen bedes sætte nyt skub i det allerede påbegyndte arbejde, således at dette mål kan realiseres i 2002.

4.17. Efter ØSU's opfattelse bør samarbejdet med erhvervslivet intensiveres, således at man begrænser efterslæbet inden for udvikling og udbud af undervisningsmateriale i EU (særlig i forhold til USA) samt udvikler produkter med et indhold, der lever op til det europæiske markeds og undervisningssektorens erklærede målsætninger.

4.18. Selv om man erkender, at ansvaret for undervisningssektoren ligger hos medlemsstaterne, bør Kommissionen overbevise medlemsstaterne om at give prioritet til gennemførelsen af eLearning-initiativet inden for deres egne undervisnings- og uddannelsessystemer.

4.18.1. ØSU beder på sin side samtlige medlemsstater såvel som ansøgerlandene om at integrere eLearning-initiativet i de nationale undervisnings- og uddannelsessystemer og gennemføre det i praksis snarest muligt.

4.19. Samtidig bedes Kommissionen om at udnytte støtteprogrammerne under EU's struktur- og undervisningspolitikker. Et vigtigt mål er, at de supplerende pilotprojekter og evalueringen af dem fører til tilstrækkeligt mange eksempler på god praksis, som er åbne for alle via de rette platformer, således at man opnår den bredest mulige effekt i EU.

4.20. ØSU mener, at det hvad angår koordinering og udvikling af de planlagte aktioner for 2001-2002 ville være mere hensigtsmæssigt med en bredere repræsentation. I den henseende finder ØSU det nyttigt at deltage i ansvaret for udviklingen, bl.a. af "de fælles aktioner for at styrke samarbejdet og dialogen" (punkt 3.4 i handlingsplanen).

5. Henstillinger

ØSU fremsætter følgende forslag som led i støtten til Kommissionens initiativ "eLearning" med det formål, at den dertil knyttede handlingsplan udvikles hurtigst muligt:

5.1. Initiativets bidrag til uddannelsessektoren bør fremgå klarere (se punkt 3.1.1). Dette betyder bl.a.:

- konkretisering af eLearnings rolle på de forskellige undervisningsniveauer;

- indretning af en sikkerhedsmekanisme med henblik på at tage hånd om eventuelle problemer, der kan følge med informationssamfundets udvikling;

- skabelse af forudsætninger for, at systemet fungerer hensigtsmæssigt.

5.1.1. Specielt angående skoleundervisningen påpeger ØSU dennes særlige forhold til digital teknologi. Derfor anbefaler det, at man er særlig opmærksom på, hvilke valg man træffer (se punkt 3.1.1.1).

5.2. Der bør findes metoder til at mindske faren for udstødelse i forbindelse med gennemførelsen af initiativet. ØSU understreger bl.a. (se punkt 3.3):

- man bør indhente undervisernes efterslæb med hensyn til erhvervelsen af IT-kultur og de dertil knyttede færdigheder;

- man bør støtte børn, der ikke har en computer hjemme, ved at skolerne yder disse tjenester; justering og fremme af begrebet "excellence", mindskelse af infrastrukturomkostningerne;

- der bør udvikles en mekanisme til at følge de teknologiske forandringer og til spredning af relevante oplysninger herom til undervisere og brugere.

5.3. Der bør sættes beslutsomt ind på via livslang læring at indhente efterslæbet inden for de relevante færdigheder, således at beskæftigelsen styrkes (se punkt 3.3.2).

5.4. Der bør drages særlig omsorg for de voksnes forhold til eLearning-initiativet (punkt 3.4).

5.5. For yderligere at mindske omkostningerne i forbindelse med adgang til Internettet bør man forbedre de eksisterende teknologier med henblik på eventuelt at give alle europæere ubegrænset adgang hertil, og der bør sættes effektivt ind over for udviklingen af monopollignende situationer på området (se punkt 3.5, 3.6 og 3.6.1).

5.6. I forbindelse med lærerens uerstattelige rolle inden for undervisningen af unge bør man intensivere bestræbelserne på at holde tidsplanen for efteruddannelse af lærere i moderne teknologi, og man bør særlig være opmærksom på, at "der fortsat er behov for at definere uddannelsen ud fra internationale humanistiske værdier" (se punkt 3.7).

5.7. Der bør i højere grad tages hensyn til det organiserede civilsamfunds position i forhold til eLearning og livslang læring (se punkt 3.8).

5.8. Man bør bruge livslang læring på positiv vis til at bevare Europas kulturelle mangfoldighed i det nye digitale miljø (se punkt 4.5.1).

5.9. Man bør yderligere støtte fremmedsprogsindlæring, virtuel mobilitet, samarbejde og flersproget adgang til undervisningsmodeller og -produkter (se punkt 4.8).

5.10. Der bør sættes ind på at styrke borgerens tillid til Internettet (se punkt 4.9).

5.11. ØSU anbefaler Kommissionen at gå hurtigere frem med henblik på åbningen af lanceringen af et fælles europæisk system for anerkendelse af kvalifikationer og færdigheder samtidig med, at det udbygger kanaler for mobilitet mellem formel og uformel undervisning og erhvervsuddannelse (se punkt 4.10.1).

5.12. ØSU støtter eksplicit handlingsplanens konstatering om, at man bør tiltrække de unges interesse for den teknologiske og videnskabelige sektor, samt at man især bør fremme kvinders adgang (se punkt 4.12).

5.13. ØSU er meget lydhør over for problemerne i relation til beskyttelsen af børn på Internettet. Det appellerer til Kommissionen om at vise sige beredvillig til at tage effektivt fat om problemet og erklærer, at det vil bidrage i den retning ved at afgive sine synspunkter(31) (se punkt 4.13.1).

5.14. ØSU støtter samarbejdet mellem den offentlige og private sektor inden for forskning, produktion, distribution og evaluering af eLearning-produkter. Det støtter ligeledes udviklingen af modulopbygget, open source og tilpasningsegnet software. Den omtalte fremgangsmåde lever op til EU's overordnede pædagogiske mål og til markedets behov. Under alle omstændigheder understreger ØSU behovet for en juridisk regulering af brugen af undervisningssoftware. Der er også behov for, at det er regeringerne, der i fremtiden bærer ansvaret for indholdet af den undervisningssoftware, der gives licens.

5.15. ØSU appellerer til medlemsstaterne samt til EU-institutionerne, herunder navnlig Kommissionen, om at benytte enhver mulighed og ethvert juridisk middel, det råder over, til at udvikle eLearning. Et middel, der kan vise sig at være effektivt, er at kombinere eLearning med alle EU's politikker og via disse fremme eLearning. ØSU er rede til at yde et stort bidrag i den retning.

Bruxelles, den 17. oktober 2001.

Göke Frerichs

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) KOM(2000) 330 endelig af 14. juni 2000. http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/news/index_en.htm; http://ue.eu.int/el/Info/eurocouncil/index.htm. Kommissionen søsatte eEurope-initiativet i december 1999 med meddelelsen eEurope - Et informationssamfund for alle. Formålet med initiativet er at sætte skub i indførelsen af digitale teknologier over hele Europa og sikre, at alle europæere har de nødvendige kvalifikationer til at anvende teknologierne. Baggrunden for initiativet var en stigende erkendelse af, at anvendelsen af digitale teknologier er blevet en nøglefaktor for vækst og beskæftigelse og den åbenlyse erkendelse af, at en ny økonomi eller eøkonomi er ved at opstå på Internettet, og at anvendelsen af personlige computere og Internettet er mindre udbredt i Europa, selv om Europa er førende inden for visse digitale teknologier, f.eks. inden for mobilkommunikation og digitalt tv (pkt. 1.1, 1.3 og 1.2 fra EFT C 123 af 25.4.2001 - http://www.ces.eu.int/pages/avis/01_01/op_January_en.htm).

(2) KOM(2000) 318 af 25.5.2000. "eLearning - overvejelser om fremtidens uddannelser" - http://europa.eu.int/comm/education/elearning/doc_en.html.

(3) Det Europæiske Råd i Lissabon (den 23.-24. marts 2000) - formandskabets konklusioner (pkt. 5) - elektronisk adresse (under fodnote 1).

(4) KOM(2001) 59 endelig af 31.1.2001.

(5) KOM(2001) 172 endelig af 28.3.2001. Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet med titlen "Handlingsplan for eLearning: overvejelser om fremtidens uddannelser" - http://europa.eu.int/comm/education/elearning/doc_en.html.

(6) SEK(2001) 1832 af 20.10.2000 - debatten skal føre til vedtagelsen af en handlingsplan inden udgangen af 2001.

(7) Se pkt. 1.1 i KOM(2001) 172 endelig - http://europa.eu.int/comm/education/elearning/doc_en.html.

(8) De konkrete målsætninger findes i KOM(2001) endelig pkt. 1.1.

(9) Se pkt. 1.1 (3. afsnit) i KOM(2001) 172 endelig.

(10) Se ligeledes en detaljeret vejviser til de relevante EU-programmer- og midler, som allerede er offentliggjort af Kommissionen (SEK(2001) 526), og som gør det lettere at sætte sig ind i de forskellige programmer samt deres betingelser for drift og deltagelse.

(11) Yderligere oplysninger findes i pkt. 3 i KOM(2001) 172 endelig.

(12) I ØSU's udtalelse om den europæiske uddannelsesdimension (EFT C 139 af 11.5.2001, pkt. 4.5 påpeges følgende: "ØSU anser eLearning-initiativet for en vigtig europæisk indsats for at bringe europæerne ind i den digitale alder - en indsats, der især skal fremme brugen af Internettet, skabe netværk mellem uddannelsesinstitutioner og udvikle virtuel mobilitet. Der anbefaler det, at hindringer for en effektiv udvikling af initiativet fjernes hurtigst muligt. Blandt disse hindringer indtager prisen, kvaliteten af den elektroniske infrastruktur, udgifterne til telekommunikationsforbindelser, digitalt indhold og sprog på Internettet en fremtrædende plads.)".

(13) Se EFT C 157 af 25.5.1998 (pkt. 2.3.9 "... i en tid, hvor der er ubegrænsede muligheder for at overføre informationer, er øjeblikket måske kommet til at tage fat på spørgsmålet om, hvordan vi via undervisning og erhvervsuddannelse kan skabe en civilisation, der er dygtig til at vurdere informationer og kontrollere deres troværdighed ...).".

(14) EFT C 123 af 25.4.2001 (pkt. 1.5).

(15) Se også EFT C 123 af 25.4.2001 (pkt. 3.2.2 og 5.1.3).

(16) Se også EFT C 123 af 25.4.2001 (pkt. 3.4.3 - 2. sætning).

(17) Se SEK(2000) 1832 og ØSU's initiativudtalelse herom.

(18) Se pkt. 4.2.1.1 (3. bemærkning) i EFT C 123 af 25.4.2001 samt EFT C 117 af 26.4.2000 (ØSU's detaljerede forslag om masseuddannelse af borgere i informationssamfundets teknologier).

(19) "ØSU foreslår undersøgelser af, hvordan voksne reagerer på bestræbelserne på at sætte dem ind i informationssamfundets logik. Disse undersøgelser skal i første række rettes mod ledende grupper i det politiske, sociale og økonomiske liv. Undersøgelserne kræver særlig omhu, eftersom situationen for første gang i menneskehedens historie er den, at børn og unge, for så vidt angår kommunikationsteknologi, har et vidensmæssigt forspring i forhold til den producerende del af befolkningen (navnlig dem, der har ansvaret for produktionen)." (1. sætning, pkt. 3.4.3 i EFT C 123 af 25.4.2001).

(20) EFT C 139 af 11.5.2001.

(21) EFT C 311 af 7.11.2001 - kapitel 3 (initiativudtalelse under udarbejdelse i ØSU).

(22) EFT C 139 af 11.5.2001 (pkt. 2.5).

(23) EFT C 116 af 20.4.2001 (pkt. 7.3).

(24) EFT C 123 af 25.4.2001(pkt. 5.1.3).

(25) Jf. pkt. 4.3.1.1 i EFT C 311 af 7.11.2001 (ØSU-udtalelse under udarbejdelse om "livslang læring").

(26) Det ser f.eks. ud til, at de samfundsorienterede fag er mindre egnede til eLearning end fag, der er orienteret mod positivvidenskabern. Kombinerede læringsmetoder foretrækkes oftest af underviserne, fordi de giver elasticitet i undervisningen, er tilpassede de særlige behov og hver elevs indlæringsrytme (gensidig påvirkning af CBT, WBT, tilrettelæggelsen af undervisningen med Online-Tests osv.).

(27) I den retning findes der et bidrag fra offentliggørelsen af "Women and Science" fra Generaldirektoratet "beskæftigelse".

(28) Se ØSU's udtalelse under udarbejdelse om "et program om beskyttelse af børn på Internettet".

(29) ØSU-udtalelse under udarbejdelse om: hjælp til digitalisering af de små og mellemstore virksomheder). Se ligeledes data fra Cedefop: e-Learning, "What is the extend of eLearning in Europe?" undersøgelse, særrapport til det europæiske topmøde om eLearing i La Hulpe (www.trainingvillage.gr.

(30) Bemærkning: fra et økonomisk synspunkt kræves der 200 ansatte eller flere for at forrente investeringerne.

(31) ØSU er i færd med at udarbejde en initiativudtalelse.