ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
53.

foreslår, at Kommissionen ved vedtagelsen af de planlagte foranstaltninger også tager hensyn til eksistensen af små havne med et lokalt og regionalt opland, som udfører aktiviteter, der ikke overvejende er af kommerciel karakter, men er af afgørende betydning for lokalbefolkningen, og som kun råder over begrænsede ressourcer, såvel økonomiske som menneskelige, til at gennemføre de retningslinier og bestemmelser, som EU-institutionerne fastlægger. Regionsudvalget foreslår endvidere, at EU's retsinstrumenter tilpasses de omfattede havnes forskellige kapacitet og omsætning for ikke at sætte deres rentabilitet over styr;
41.

foreslår, at der gives mulighed for at mødes og udveksle erfaringer. Dette kunne ske inden for rammerne af en europæisk »plenarkonference« om asylspørgsmål, regionale konferencer og et program for udveksling af medarbejdere — en slags Erasmus for aktører, der beskæftiger sig med asylspørgsmål;
37.

Vi mener, at særlige kørebaner til den kollektive transport i sammenhæng med ITS bør fremmes. EU kan spille en rolle med henblik på at støtte projekter gående ud på at indrette beskyttede kørebaner til busser og trolleybusser samt sporvogne, som enten er forbeholdt dem selv på et selvstændigt område eller i en bane, der deles med fodgængerområder og cykelstier samt i forbindelse med udviklingen af fælles skiltning og konstruktion. Særlige kørebaner for den kollektive trafik kan være et godt middel til at øge fremkommeligheden for disse transportmidler. Hvis de gennemføres ved at mindske antallet af kørebaner for biltrafikken, kan det føre til mindre biltrafik og samtidig større trængsel for den tilbageblivende biltrafik. Det kan til tider være vanskeligt at skabe forståelse for og at gennemføre sådanne foranstaltninger. Her kan EU og det nationale niveau via information og holdningspåvirkning gøre det lettere for de lokale beslutningstagere. Man kan også udvikle internetbaserede samkørselstjenester og modeller for, hvordan man kan tilbyde samkørende bilister med mindst tre personer i bilen at køre i de særlige kørebaner for den kollektive trafik på visse tider af døgnet.
47.

er tilfreds med, at valget i Kosovo i november 2007 fandt sted under fredelige former og opfordrer myndighederne i Kosovo og Serbien til at blive ved med at arbejde hen imod en fredelig løsning af den aktuelle politiske situation, og er af den faste overbevisning, at voldshandlinger ikke kan accepteres i Kosovo, og at man kun kan opbygge et multietnisk Kosovo, hvis alle samfundsgrupper samarbejder.
35.

finder, at de lokale og regionale myndigheder er hurtige til på effektiv vis at reagere over for virkningerne af omlægninger af beskæftigelsen som for eksempel afskedigelser som følge af lukninger af fremstillingsvirksomheder. De har den viden og de erfaringer, der skal til for at iværksætte projekter med støtte fra bl.a. Den Europæiske Socialfond til efteruddannelse, vejledning og opkvalificering af de berørte arbejdstageres færdigheder med det formål at sammenkæde færdigheder med de nye job, der bliver skabt. På samme måde bør Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen også være til rådighed for lokale og regionale myndigheder til at påvirke situationen og tilbyde efteruddannelse og omskoling. Tabet af en større arbejdsgiver har langtidsvirkninger for lokalsamfundet, herunder de unges færdigheder og beskæftigelsesudsigter, fører til nedlagte industriarealer og har konsekvenser for de lokale udbydere af varer og tjenesteydelser. Partnerskaber er nøglen til disse udfordringer, således at alle organisationer, herunder lokale og regionale myndigheder, offentlige arbejdsformidlinger og kvalifikationscentre, fagforeninger, lokale foreninger og erhvervsorganisationer kan koordinere deres aktiviteter for at sikre, at ressourcerne anvendes mest hensigtsmæssigt;
15.

bakker op om CREST's understregning af, at der er behov for at udarbejde strategier for forskning, teknologisk udvikling og innovation og styrke den regionale styring af forskning og innovation. Et vigtigt element i den henseende er fastlæggelsen af en specifik strategi for samtidig anvendelse af det syvende forskningsrammeprogram og strukturfondene til udarbejdelse af forsknings- og innovationsstrategier. Der bør tages højde for behovet for samordnet støtte tidligt i planlægningen, hvilket kan ske ved at udvælge strategiske forsknings- og innovationsmålsætninger under de operationelle programmer via en bottom-up tilgang. Dette kunne f.eks. understøttes ved at inkludere en finansieringsreserve i de operationelle programmer, sådan som det er tilfældet for nogle EU-regioner;
40.

erkender betydningen af en passende finansiering af foranstaltningerne til udvikling af landdistrikterne, men mener, at beslutninger om, hvordan gradueringen reguleres, bedst træffes på et passende lokalt niveau for i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet bedre at kunne tage hensyn til forskellige lokale og regionale behov, idet det dog erkendes, at graduering er et fællesskabsanliggende. Medlemsstaterne bør have mulighed for at tilføre foranstaltningerne under anden søjle midler i det omfang, der er et reelt behov herfor;
54.

mener, at de regionale og lokale myndigheder kan fremme den fysiske aktivitet blandt borgerne gennem udnyttelse af de lokale miljøressourcer ved for det første at udvikle byernes vejnet (cykelstier, gangarealer, ikke-motoriserede transportformer med garanti for, at det er sikkert) og for det andet ved at udnytte mulighederne for fritidsaktiviteter i området (cykel- og vandreture), idet der skal tages højde for den fri bevægelighed for personer med handicap ved at sikre give fuld adgang til disse aktiviteter;
29.

bifalder Kommissionens indsats for at støtte udviklingslandenes muligheder dels for at udnytte den moderne bioteknologi på en sikker og effektiv måde, dels for at kunne vurdere og håndtere risici. Sammen med det internationale samfund bør EU konkretisere forskningens bidrag til bekæmpelse af HIV/AIDS, malaria, tuberkulose og andre fattigdomsbetingede sygdomme. Udvalget anerkender Kommissionens og medlemsstaternes bestræbelser for at bevare og sikre en bæredygtig udnyttelse af de genetiske ressourcer i udviklingslandene;
22.

slår til lyd for, at man sikrer skibsruterne bedre samt undersøger muligheden for at påbyde lodsning for olietankere og andre skibe med farlig last og for at indføre et alment påbud om lodsning i snævre sejlløb;
68.

er enig med Kommissionen i, at en struktureret dialog med de berørte parter på idrætsområdet om et EU-idrætsforum og om udvalgte emner kan udgøre et vigtigt bidrag til den europæiske debat om idræt. Regionsudvalget mener, at det er nødvendigt, at udvalget inddrages aktivt i udformningen af denne dialog. Regionsudvalget vil i den forbindelse især fremhæve behovet for fora, hvor repræsentanter for forskellige idrætsgrene og repræsentanter for offentlige sportsarenaer kan mødes med henblik på at drøfte aktuelle og fremtidige krav om anlæg og arenaer. Regionsudvalget forventer, at Kommissionen vil udnytte den strukturerede dialog i dette øjemed;
40.

er enigt i, at udfordringen for voksenuddannelsen i et udvidet Europa med 27 medlemsstater er at »yde en service«, der samtidig tager højde for de voksne lærendes motivationer, interesser og behov samt arbejdsmarkedskrav, der har forandret sig eller er under forandring, og de samfundsmæssige krav, og via indbyrdes forbundne tiltag søger at overvinde de mangesidede hindringer for deltagelse;
Det overordnede mål med det europæiske år for kreativitet og innovation skal være at fremme medlemsstaternes indsats for at stimulere kreativitet gennem livslang læring som drivkraft for innovation og som en nøglefaktor for udvikling af personlige, arbejds- og iværksætterrelaterede og sociale kompetencer og velfærd hos de enkelte samfundsborgere.

Det overordnede mål med det europæiske år for kreativitet og innovation skal være at fremme medlemsstaternes samt de lokale og regionale myndigheders indsats for at stimulere kreativitet gennem livslang læring som drivkraft for innovation og som en nøglefaktor for udvikling af personlige, arbejds- og iværksætterrelaterede og sociale kompetencer og velfærd hos de enkelte samfundsborgere.
23.

fremhæver, med henvisning til Amsterdam-traktaten, som indeholder et forbud mod enhver forskelsbehandling baseret på arbejdsudygtighed, at offentlige websteder skal være tilgængelige og understreger, at der ifølge de nuværende oplysninger stadig er lang vej igen, førend målet er nået. Regionsudvalget gør opmærksom på, at regioner og kommuner kan være med til at afhjælpe denne situation, ikke blot ved at anskaffe produkter, udvikle og tilbyde de fornødne tjenester, men også ved at stimulere til et økonomisk miljø, som øger virksomhedernes adgang til større markeder. I den forbindelse kan det være nødvendigt for lokale og regionale myndigheder, bl.a. i byagglomerationer, at investere i udbygningen af ikt og infrastruktur;
45.

går ind for at styrke ERGEG (Gruppen af Europæiske Tilsynsmyndigheder for Elektricitet og Gas) i stedet for at erstatte det med et nyt organ. Frem for at oprette en ny struktur med de omkostninger og administrative byrder, som dette måtte indebære, kunne man fortsætte på nuværende grundlag med en styrket ERGEG, der kunne have beføjelse til at løse problemer af grænseoverskridende karakter, og som ligeledes kunne tildeles de andre opgaver, der er tiltænkt det foreslåede agentur. Hvis dette ikke øger konkurrencen tilstrækkeligt, vil det derimod være på sin plads med et særskilt agentur.
27.3

at Kommissionens forslag om en ny mekanisme for struktureret samarbejde på EU-plan sikres tilstrækkelig regional og lokal inddragelse og deltagelse på et tidligt tidspunkt. Dette gælder også inddragelse og deltagelse af lokale og regionale myndigheder i den forventede nye struktur, men anmoder om, at en sådan struktureret samarbejdsmekanisme diskuteres mere indgående, og at den må være åben og gennemsigtig og på ingen måde bevæge sig ud over den samordning, der er omhandlet i EF-traktatens artikel 152, stk. 2 (pkt. 15);
75.

bifalder, at der gives støtte til forskning i at forudsige, afbøde og tilpasse sig til klimaforandringernes konsekvenser for maritime aktiviteter, havmiljøet, kystområder og øer, og opfordrer Kommissionen til at arbejde henimod en europæisk strategi for tilpasning til klimaforandringernes indvirkning på kystområder, som er baseret på en grundig vurdering af de stigende omkostninger ved at tilpasse sig klimaændringen, som kystområderne må afholde. Målet er at undgå, at sådanne omkostninger bliver en hindring for økonomisk vækst i kystområderne;
4) at aflægge beretning til Rådet fire år efter vedtagelsen af denne henstilling for at fastslå, om de foreslåede foranstaltninger fungerer effektivt, og for at vurdere behovet for en yderligere indsats.

4) at aflægge beretning til Rådet fire år efter vedtagelsen af denne henstilling inden 2011 for at fastslå, om de foreslåede foranstaltninger fungerer effektivt, og for at vurdere behovet for en yderligere indsats.
39.

understreger, at der skal være tilstrækkelige ressourcer til rådighed, hvis samhørighedspolitikken skal spille en meningsfuld rolle med henblik på at sikre større økonomisk og social balance; det nuværende finansieringsniveau er efter udvalgets opfattelse et absolut minimum i så henseende. Der bør endvidere tages højde for det pres, der med den verdensomspændende finanskrise er opstået for at begrænse udgifterne, en situation der øger behovet for at gennemføre samhørighedspolitikkerne med større ildhu;
27.

fremhæver, at der er en sammenhæng mellem lovlig og ulovlig indvandring, og at bekæmpelsen af ulovlig indvandring har stor betydning for udformningen af en politik for lovlig indvandring. På den ene side må ulovlig migration bekæmpes konsekvent ved hjælp af en helhedsorienteret tilgang med det formål at komme de i mange tilfælde organiserede kriminelle strukturer effektivt til livs. Derfor er det vigtigt, at aftaler med tredjelande omfatter bestemmelser om bekæmpelse af ulovlig indvandring, herunder navnlig om tilbagetagelse af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold. På den anden side må der på sigt udvikles muligheder for enten lovlig indvandring af højtkvalificerede personer på områder, hvor der er mangel på arbejdskraft, eller for en prioritering af udveksling og overførsel af viden samt videreuddannelse af migranter med tidsbegrænset ophold, hvilket også vil gavne udviklingen i oprindelseslandene på et senere tidspunkt.
26.

fremhæver nødvendigheden af aktivt og ad forskellige kanaler at fremme nye beskæftigelsesmuligheder for kvinder, dog på en sådan måde at de foranstaltninger, der skal vedtages, fastlægges af medlemsstaterne eller de lokale og regionale myndigheder i overensstemmelse med deres kompetencer. Det er dokumenteret, at nettolønnen er en vigtigere determinant for udbuddet af kvindelig arbejdskraft end for udbuddet af mandlig arbejdskraft, og at man ved at indføre forskellige former for lettelser i forbindelse med førstegangsansættelse af kvindelig arbejdskraft eventuelt kunne medvirke til at udrydde det efterslæb, som fortsat findes i mange lande, når det gælder opnåelse af Lissabonmålene;
33.

mener, at det topstyrede system ikke fører til en ordentlig inddragelse af de lokale og regionale myndigheder og deltagelse af de rette personer og heller ikke åbner op for forskellige tilgange og større bredde. Der er derfor brug for et bindeled til at forbinde de centrale myndigheder og græsrodsniveauet. I mange af de udviklingslande, der modtager bistand, kan de lokale myndigheder og støtten til dem frembringe konkrete løsninger, der selvfølgelig skal gennemføres individuelt;
65.

stiller sig positivt til, at man har oprettet et rådgivende udvalg for forskellige befolkningsgrupper under præsidentens ledelse og indført et system med to majoriteter, hvor beslutninger i spørgsmål, som vedrører forskellige befolkningsgruppers grundlæggende interesser, skal godkendes ikke bare af et flertal af lovgivere, men også af et flertal af repræsentanter for de forskellige befolkningsgrupper. Udvalget anbefaler også, at tidspunktet for dets ikrafttræden fastlægges i samråd med repræsentanter for det internationale samfund;
4.

er af den opfattelse, at en af forudsætningerne for et vellykket samarbejde mellem Euro-Middelhavslandene og en styrkelse af partnerskabet via Barcelona-processen er, at man slår ind på nye veje med en katalysatoreffekt for at give konkrete og for borgerne synlige resultater ved at erstatte principerklæringer med håndgribelige projekter, hvilket indebærer, at de lokale og regionale myndigheder får tildelt en aktiv rolle, og der føres en aktiv og klar kommunikationspolitik;
21.

Lokale og regionale myndigheder kan komme under pres, hvis et stort antal vandrende arbejdstagere søger arbejde og bolig i deres område, især hvis der er tale om en pludselig udvikling. Dette gælder især på det sociale område, uddannelses-, sundheds- og boligområdet. Der bør derfor afsættes tilstrækkeligt med ressourcer for at imødegå en sådan situation. Dette er ikke kun til fordel for de nyankomne, men mindsker samtidig risikoen for spændinger mellem vandrende arbejdstagere og værtssamfundet. Regionsudvalget støtter derfor bestræbelserne på at indsamle statistiske data om behovene på de forskellige dele af arbejdsmarkedet og udveksle disse data på europæisk niveau for dermed bedre at kunne planlægge og styre arbejdskraftens bevægelser. Nationale, regionale og lokale myndigheder er nødt til på forhånd og i fællesskab at planlægge udformningen af det sociale område, således at man bedre kan tage hånd om tilstrømningen af europæiske indvandrere. Grunden hertil er dels, at der i fremtiden vil ske en betydelig stigning i arbejdskraftens vandring internt i Europa, og dels, at manglende planlægning, en vedvarende social belastning og dårlige samfundsrelationer vil skade vandringen internt i Europa og endda vil kunne bringe selve det europæiske fællesskab i fare;
1. Tiltag for at bevidstgøre offentligheden og oplyse om sikrere brug af onlineteknologier. Aktiviteterne skal skabe øget opmærksomhed om problemerne gennem en koordineret indsats i hele Europa for at formidle dækkende oplysninger om muligheder og risici, og om hvordan disse kan gribes an. Der vil blive lagt vægt på omkostningseffektive midler til at formidle oplysning til et stort antal brugere.

1. Tiltag for at bevidstgøre offentligheden og oplyse om sikrere brug af onlineteknologier og støtte til mere aktiv inddragelse af medierne i bevidstgørelseskampagner. Aktiviteterne skal skabe øget opmærksomhed om problemerne gennem en koordineret indsats i hele Europa for at formidle dækkende oplysninger om muligheder og risici, og om hvordan disse kan gribes an. Der vil blive lagt vægt på omkostningseffektive midler til at formidle oplysning til et stort antal brugere.
35.

glæder sig over, at tilladelserne skal revideres regelmæssigt. En løbende tilpasning af tilladelsen vil bidrage til indførelsen af renere teknologier og dermed mindske industriemissionernes påvirkninger af miljøet. Der er to betingelser, der skal opfyldes for at sikre, at der rent faktisk sker fornyelse. Den første betingelse er retssikkerhed, så man sikrer, at den nødvendige investeringskapital findes. Konjunkturforholdene må respekteres og den almindelige praksis i medlemsstaterne er at opretholde godkendelsesvilkårene i en otteårig periode. Dette skal afspejles i bestemmelserne om tilpasning af godkendelsesvilkår for nye eller ajourførte BREF-dokumenter (Art. 22, stk. 3). Den anden betingelse er at sikre mulighed for dispensation, således at opdukkende eller nye teknologier kan afprøves. Efter Regionsudvalgets mening er den i Art. 16, stk. 5 fastsatte tidsfrist i visse tilfælde for stram, i hvert fald i de første fire år efter et nyt BREF-dokument er stillet til rådighed;
35.

er overbevist om, at det bør spille en større rolle i forbindelse med udarbejdelsen, gennemførelsen og overvågningen af EU's politikker ved aktivt at inddrage udvalgets medlemmer, som repræsenterer de lokale og regionale myndigheder i den lokale og regionale dialog med borgerne og ngo'erne. Dette er en forudsætning for, at planlægningen af den regionale udvikling kan lykkes, og for at man kan opbygge og udvide forvaltnings- og kommunikationskapaciteten på lokalt og regionalt niveau, således at man kan råde bod på det forvaltningsmæssige underskud, der i EU-dokumenter ofte omtales som en hindring for udviklingen;
3.

På baggrund af den situation, der opridses i de nævnte undersøgelser, står det efter Regionsudvalgets mening klart, at der må træffes en række politiske foranstaltninger, såsom: — sænkning af CO2-emissionerne som et bidrag til opfyldelsen af Kyoto-protokollen; — mindskelse af afhængigheden af fossile brændstoffer med gradvis indførelse af brændstoffer fra fornyelige energikilder; — forbedring af energieffektiviteten gennem teknologisk innovation og udvikling af miljøvenlige transportalternativer. Dette kan ske på mange måder. Transporterne bør ledes hen mod de mest miljøvenlige og energieffektive transportformer gennem en internalisering af de hermed forbundne eksterne omkostninger; — transporten af farligt gods bør have EU's særlige bevågenhed. For vejtransportens vedkommende er det nødvendigt at harmonisere de administrative procedurer for at undgå fejl, som skyldes manglende sprogkendskab eller regelsystemer, der er vanskelige at forstå for transportører fra andre lande. Hvad angår transport af farligt gods til søs bør EU revidere reglerne for, hvornår passagerbefordring kan kombineres med godstransport; — teknologisk forbedring af jernbanesystemerne, så deres konkurrenceevne over for de andre transportformer ikke svækkes; — for operatører, som driver international jernbanetransport, kan det være yderst problematisk at drive transportvirksomhed på en rationel og effektiv måde. Et af problemerne er, at togtrafikken styres på de enkelte medlemsstaters eget sprog, hvilket gør det vanskeligt for jernbaneoperatørerne at drive transportvirksomhed uden for deres eget lands grænser. Regionsudvalget finder derfor, at der i EU bør indføres et fælles sprog for ledelse af togtrafikken i lighed med det fælles internationale sprog, som anvendes inden for flytrafikkontrollen; — kravene til togførernes uddannelse varierer inden for EU og det gælder også sikkerheds- og fragtbestemmelserne. Disse forskelle er et problem for operatører, som driver international jernbanetransport, og de bør derfor harmoniseres; — øget anvendelse af informations- og kommunikationsteknologierne (IKT) gennem udvikling af det såkaldte »fragtinternet« og bedre udnyttelse af satellit- og radiofrekvenssystemerne; — der er mange aktører involveret i de intermodale transportkæder. Det er derfor ikke altid klart, hvem der har ansvaret over for kunden, og dette kan have konsekvenser for pålideligheden, sikkerheden og kvaliteten af transporterne. EU spiller en vigtig rolle, når det gælder om at skabe en klar struktur og ansvarsfordeling i transportsystemet.
1. Medlemsstaterne kan udelukke fyringsanlæg med en nominel indfyret termisk effekt på mindre end 25 MW fra fællesskabsordningen, hvis disse anlæg i hvert af de forrige tre år har indberettet emissioner på mindre end 10 000 tons kuldioxidækvivalenter, bortset fra emissioner fra fyring med biomasse, og hvis der for deres vedkommende træffes foranstaltninger, som vil medføre et tilsvarende bidrag til emissionsreduktionerne; det forudsætter dog, at de pågældende medlemsstater: a) giver Kommissionen meddelelse om hvert udelukket anlæg og beskriver de trufne foranstaltninger med tilsvarende virkning b) bekræfter, at der er iværksat overvågningsordninger for at bedømme, om noget anlæg i noget kalenderår udleder 10 000 tons kuldioxidækvivalenter eller mere, bortset fra emissioner fra fyring med biomasse c) bekræfter, at et anlæg vil blive genindsat i ordningen, hvis det i noget kalenderår udleder 10 000 tons kuldioxidækvivalenter eller mere, bortset fra emissioner fra fyring med biomasse, eller hvis foranstaltningerne med tilsvarende virkning ikke længere fungerer d) offentliggør de i litra a), b) og c) omhandlede oplysninger for at give offentligheden mulighed for at fremsætte bemærkninger.

1. Medlemsstaterne kan bl.a. efter at have hørt anlæggets ejer udelukke fyringsanlæg med en nominel indfyret termisk effekt på mindre end 25 MW fra fællesskabsordningen, hvis disse anlæg i hvert af de forrige tre år har indberettet emissioner på mindre end 10 000 tons kuldioxidækvivalenter, bortset fra emissioner fra fyring med biomasse, og hvis der for deres vedkommende træffes foranstaltninger, som vil medføre et tilsvarende bidrag til emissionsreduktionerne; . Medlemsstaterne indkredser disse foranstaltninger i samarbejde med de lokale og regionale myndigheder på basis af de specifikke retningslinjer, der er blevet vedtaget af Kommissionen. 2. De i stk. 1 nævnte anlæg kan undtages fra fællesskabsordningen, hvis de pågældende medlemsstater: a) giver Kommissionen meddelelse om hvert udelukket anlæg og beskriver de trufne foranstaltninger med tilsvarende virkning b) bekræfter, at der er iværksat overvågningsordninger for at bedømme, om noget anlæg i noget kalenderår udleder 10 000 tons kuldioxidækvivalenter eller mere, bortset fra emissioner fra fyring med biomasse c) bekræfter, efter at have konsulteret de lokale og regionale myndigheder, at et anlæg vil blive genindsat i ordningen, hvis det i noget kalenderår udleder 10 000 tons kuldioxidækvivalenter eller mere, bortset fra emissioner fra fyring med biomasse, eller hvis foranstaltningerne med tilsvarende virkning ikke længere fungerer d) offentliggør de i litra a), b) og c) omhandlede oplysninger for at give offentligheden mulighed for at fremsætte bemærkninger.
29.

understreger, at det via oprettelse af infopunkter og databaser hos de lokale og regionale myndigheder vedrørende kommunernes og regionernes problemer, som bl.a. i første række har brug for innovative løsninger, og ved at udbrede kendskabet til det territoriale forskningspotentiale, bliver muligt at bringe regioner med problemer, der skal løses, nærmere på de forskningscentre og virksomheder, der udgør et supplerende eller ekstra potentiale med henblik på at overvinde hindringer via innovative løsninger og synergi,