EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 20.4.2016 COM(2016) 231 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE RÅD OG RÅDET

Første rapport om de fremskridt, der er gjort med hensyn til opfyldelsen af erklæringen fra EU og Tyrkiet



1.Indledning Sidste måned tog de europæiske ledere et afgørende skridt for at bryde den cirkel af ukontrollerede strømme af migranter, som har skabt en alvorlig humanitær krise. Målet var at fjerne incitamentet til, at migranter og asylansøgere søger irregulære ruter ind i EU, gennem en kombination af tiltag, der gennemføres så tæt som muligt på indrejsestedet til EU (de græske øer), samt gennem tæt samarbejde mellem EU og Tyrkiet. Målsætningen er at genindføre en lovlig og organiseret indrejseordning. Dette har ført til en ny fase i forbindelserne mellem EU og Tyrkiet, hvilket fremgår af erklæringen af 18. marts 2016 fra EU og Tyrkiet, som bygger på den fælles handlingsplan af 29. november 2015 mellem EU og Tyrkiet. Flygtningekrisen skal også ses i en bredere sammenhæng, hvori igangværende konflikter i regionen og terrortrusler indgår. Dertil kommer, at vores fælles indsats med Tyrkiet for at håndtere denne fælles udfordring er et godt eksempel på vores samlede engagement med et land, som både er et kandidatland og en strategisk partner. Siden iværksættelsen af den fælles handlingsplan mellem EU og Tyrkiet i november 2015 har vores revitaliserede samarbejde ført til et mere strategisk og omfattende samarbejde med Tyrkiet. Denne rapport, hvis formål er at overvåge opfyldelsen af erklæringen af 18. marts fra EU og Tyrkiet, og hvis struktur følger erklæringens, udgør desuden den fjerde rapport om gennemførelsen af den fælles handlingsplan mellem EU og Tyrkiet. Fra den 20. marts 2016 skal alle nye irregulære migranter og asylansøgere, der ankommer fra Tyrkiet til de græske øer, og hvis asylansøgninger afvises, sendes tilbage til Tyrkiet i overensstemmelse med erklæringen fra EU og Tyrkiet. Formålet med dette midlertidige og ekstraordinære tiltag er at bringe de menneskelige lidelser til ophør ved at gøre det helt tydeligt, at det ikke kan svare sig at følge menneskesmuglernes rute. Foranstaltningerne krævede nøje overvejelse for at sikre fuld overholdelse af EU-retten og folkeretten, og det blev understreget, at flygtningenes beskyttelsesgarantier fortsat vil blive respekteret fuldt ud, at enhver asylansøgning vil blive behandlet individuelt af de græske myndigheder, og at der er mulighed for at klage. Ifølge erklæringen vil EU for hver syrer, der sendes tilbage til Tyrkiet fra de græske øer, genbosætte en syrer fra Tyrkiet. Der gives prioritet til migranter, som ikke tidligere er indrejst eller har forsøgt at indrejse i EU på irregulær vis, inden for rammerne af de eksisterende tilsagn. Den fuldstændige gennemførelse af denne 1:1-ordning er afgørende for at forbedre situationen i Tyrkiet og vise, at EU er fast besluttet på at opfylde sine forpligtelser hvad angår tilvejebringelse af lovlige kanaler for ofrene for den syriske krise. Situationen i dag Siden erklæringen fra EU og Tyrkiet er antallet af personer, som er rejst fra Tyrkiet til Grækenland, faldet markant. I de tre uger forud for erklæringens anvendelse på nyankomne på de græske øer ankom der 26 878 personer på irregulær vis, mens det tilsvarende antal tre uger efter var 5 847. Det er blevet vanskeligere for menneskesmuglerne at lokke migranterne til at tage fra Tyrkiet til Grækenland. Styrket koordination og støtte fra Kommissionen Det Europæiske Råd har understreget, at opfyldelsen af erklæringen med Tyrkiet er et fælles EU-ansvar, der kræver en fælles EU-indsats. Dette har navnlig indebåret et hidtil uset fokus på at støtte de græske myndigheders bestræbelser med logistik, materiel og ekspertise. Kommissionsformand Jean-Claude Juncker udnævnte straks generaldirektøren for Strukturreformtjenesten som EU-koordinator og styrkede Kommissionens nuværende team, som allerede var til stede i Grækenland. EU-koordinatoren er ansvarlig for den støtte, som Kommissionen, EU's agenturer og andre EU-medlemsstater yder de græske myndigheder, og har endvidere til opgave at koordinere medlemsstaternes foranstaltninger til gennemførelse af genbosætningsprogrammet med Tyrkiet. Han understøttes af et koordinationsteam, som er ansvarligt for den overordnede strategiske ledelse og relationerne til vigtige interessenter, en operationel gruppe, som er ansvarlig for analysen af al relevant data og planlægningen og udsendelsen af medlemsstatseksperter, og et team med fokus på genbosætning.

Et styringsudvalg under ledelse af Kommissionen, Grækenland, Det Europæiske Asylstøttekontor (EASO), Frontex, Europol og repræsentanter fra Nederlandene (formandskabet for Rådet), Frankrig, Det Forenede Kongerige og Tyskland fører tilsyn med opfyldelsen af erklæringen for så vidt angår tilbagesendelser og genbosætning og løser problemer vedrørende flaskehalse. Samarbejde mellem EU og Tyrkiet med henblik på forebyggelse af irregulær migration Frontex' og NATO's igangværende operationer har forbedret den tidlige varsling og overvågningen samt udvekslingen af operationelle oplysninger med de græske og tyrkiske kystvagter. Frontex kan i øjeblikket opfange 80-90 % af de både med migranter, der sejler ud fra de tyrkiske kyster. Formålet er at anvende NATO's indsats i Det Ægæiske Hav med henblik på at opfange endnu flere både samt fremskynde udvekslingen af oplysninger om smuglerhændelser, -ruter og -metoder. Den tyrkiske kystvagt, hvis kapacitet i Det Ægæiske Hav er ved at blive styrket yderligere med indkøbet af hurtige reaktionsbåde og mobile radarsystemer ved hjælp af 14 mio. EUR i EU-midler, skal mere effektivt kunne forhindre, at migranter smugles og tager af sted fra det tyrkiske fastland. Det tyrkiske nationale politi og gendarmeriet har oprettet enheder til bekæmpelse af menneskesmugling og -handel, og der er fremsat forslag om hårdere straffe for menneskesmugling til vedtagelse af det tyrkiske parlament. Koordineringen af dataudvekslingen og aktiviteter inden for fælles risikoanalyse mellem myndigheder med ansvar for grænseforvaltning og andre myndigheder, herunder oprettelsen af et nationalt center for koordinering og fælles risikoanalyse, er en positiv udvikling, som har fundet sted for nyligt. Samarbejdet er også blevet operationaliseret med udvekslingen af forbindelsesofficerer. Den 1. april 2016 begyndte en Frontex-forbindelsesofficer at arbejde i Tyrkiet med henblik på at styrke informationsudvekslingen, det fælles analysearbejde og særlige operationer. Tilsvarende vil en tyrkisk forbindelsesofficer snart blive udsendt til Frontex' hovedkvarter. Europol og det tyrkiske nationale politi indgik den 21. marts en aftale om at udstationere en betjent fra Tyrkiet i Europol for navnlig at bekæmpe organiseret kriminalitet, menneskesmugling og terrorisme. EU's delegation i Ankara, internationale organisationer og forbindelsesofficerer, der udsendes af medlemsstaterne, er ligeledes en del af et samarbejdsnetværk med Tyrkiet. For eksempel vil politiforbindelsesofficerer fra EU kunne tage direkte kontakt til forbindelseskontorer, som det tyrkiske nationale politi er klar til at oprette, for at udveksle synspunkter vedrørende mistænkelige rejsedokumenter. Det er vigtigt, at de migranter, som eventuelt overvejer at rejse til Grækenland på irregulær vis, informeres om bestemmelserne i erklæringen fra EU og Tyrkiet. Kommissionen har oprettet en interinstitutionel taskforce, som skal udarbejde en informationsstrategi for migranter med henblik på at indkredse de kanaler, som asylansøgere og migranter anvender for at få oplysninger, samt fastsætte og målrette de vigtigste budskaber og udarbejde og offentliggøre information i forbindelse hermed. Modfortællinger anvendes til at anfægte de argumenter, som menneskesmuglerne bruger. Tyrkiet var blandt de fem lande, der blev udvalgt til at indgå i en pilotfase. Kommissionen arbejder også sammen med organisationer som f.eks. UNHCR (De Forenede Nationers højkommissær for flygtninge), som har udarbejdet en videoserie med direkte beretninger fra ofre for menneskesmugling og -handel. Kommunikationsplanen indebærer brugen af sociale medier, audiovisuelle medier og brochurer (på arabisk, pashto, urdu og farsi) til at forklare, hvilke konsekvenser erklæringen har for migranterne. Frontex har udstationeret en fast informationsmedarbejder på de græske øer, og EASO har aktivt informeret migranter om omfordelingerne. Der skal gribes ind over for misvisende oplysninger om erklæringen ved hjælp af en effektiv EU-kampagne. 2.Tilbagesendelse af alle nye irregulære migranter fra Grækenland til Tyrkiet Det første element i erklæringen indeholder bestemmelser for tilbagesendelse af alle nye irregulære migranter og asylansøgere, der er ankommet til de græske øer fra Tyrkiet, og hvis ansøgninger er blevet afvist. Som fastsat i Kommissionens meddelelse af 16. marts 2016 om de næste operationelle skridt i samarbejdet mellem EU og Tyrkiet på migrationsområdet skal foranstaltningerne for disse tilbagesendelser gennemføres i overensstemmelse med kravene i EU-retten og folkeretten og under fuld overholdelse af princippet om non-refoulement. Processen er begyndt. Status Tilbagesendelsen af irregulære migranter begyndte den 4. april. I alt 325 personer, der indrejste på irregulær vis efter den 20. marts, og som ikke søgte om asyl efter den 20. marts, er blevet sendt tilbage til Tyrkiet fra Grækenland, herunder 240 pakistanere, 42 afghanere, 10 iranere, 7 indere, 5 bangladeshere, 5 irakere, 5 congolesere, 4 srilankanere, 2 syrere, 1 somalier, 1 ivorianer, 1 marokkaner, 1 egypter og 1 palæstinenser. I alt er 1 292 migranter i 2016 blevet sendt tilbage inden for rammerne af den bilaterale tilbagetagelsesaftale mellem Grækenland og Tyrkiet, hvor de fleste tilbagesendelser fandt sted i marts. For at fremme disse tilbagesendelser og sikre, at processen kan fortsætte, har det været nødvendigt med en række vigtige retlige og logistiske foranstaltninger.

2.1. Retlige foranstaltninger Med henblik på at sikre fuld overholdelse af EU-retten og folkeretten har både Grækenland og Tyrkiet gennemført en række lovændringer. Den 3. april vedtog Grækenland en lov, som fastsætter de lovbestemmelser, der er nødvendige for en fuldstændig anvendelse af begreberne "sikkert tredjeland" og "sikkert første asylland", og som indfører en hasteprocedure for behandling af asylansøgninger, herunder klageprocedurer. Der er i øjeblikket nedsat 20 klageudvalg, der som anden instans er sat til at behandle alle verserende asylansøgninger inden udgangen af 2016. I henhold til den nyligt vedtagne nationale lov er disse udvalg også ansvarlige for at behandle samtlige klager over afgørelser truffet i første instans fra og med den 4. april i en overgangsperiode på op til seks måneder, indtil den nye klagemyndighed og de nye klageudvalg er nedsat og funktionsdygtige. Igangværende projekter er ved at blive justeret, navnlig et projekt til støtte for de klageudvalg, der er ansvarlige for efterslæb, således at disse udvalg kan tage del i det ekstra arbejde, der er på øerne. Med den nationale lovgivning er det også muligt at nedsætte yderligere udvalg i fremtiden og gøre brug af tele- og videokonferencer som led i asylproceduren i alle instanser. Den 6. april vedtog Tyrkiet en lov med henblik på at præcisere, at syriske statsborgere, der sendes tilbage som led i de nye ordninger, kan anmode om og få bevilliget midlertidig beskyttelse, som omfatter både tidligere registrerede og ikkeregistrerede syrere i Tyrkiet. Foruden lovændringerne har Tyrkiet ved skrivelse af 12. april 2016 forsikret, at alle syrere, der sendes tilbage, vil få bevilliget midlertidig beskyttelse, når de ankommer til Tyrkiet. Drøftelserne om, hvorvidt ikkesyrere også skal være omfattet heraf, skrider frem. Tilbagesendelsen af personer foretages i henhold til den eksisterende bilaterale tilbagetagelsesaftale mellem Grækenland og Tyrkiet. For så vidt angår tilbagetagelsesaftalen mellem EU og Tyrkiet har Kommissionen gjort yderligere fremskridt, eftersom den bilaterale aftale vil blive erstattet af tilbagetagelsesaftalen mellem EU og Tyrkiet allerede fra den 1. juni (og ikke den 1. oktober 2017 som oprindelig planlagt). Den 1. april vedtog det blandede tilbagetagelsesudvalg mellem EU og Tyrkiet afgørelsen om at fremskynde ikrafttrædelsen af bestemmelserne om tilbagetagelse af tredjelandsstatsborgere til den 1. juni 2016, som vil finde anvendelse, så snart det tyrkiske parlament har vedtaget dem. For så vidt angår tyrkiske statsborgere og forberedelserne til tilbagetagelsen af tredjelandsstatsborgere vil Kommissionen fortsat overvåge gennemførelsen af aftalen, og næste møde afholdes inden udgangen af april. Derudover har Tyrkiet indgået en bilateral gennemførelsesprotokol til tilbagetagelsesaftalen mellem EU og Tyrkiet med Tyskland og er ved at forhandle en tilsvarende retsakt på plads med Bulgarien og Grækenland. 2.2. Operationelle foranstaltninger Kommissionen har i de seneste uger arbejdet tæt sammen med de græske og tyrkiske myndigheder for at forbedre de praktiske og logistiske foranstaltninger og menneskelige ressourcer, således at tilbagesendelserne kan gennemføres uden problemer. Kommissionen bistår de græske myndigheder med ekspertise og finansiel støtte fra EU-budgettet ved at koordinere de aktioner på stedet, som ledes af EU-koordinatoren, og gennem støtte fra andre medlemsstater og EU-agenturer. Som et første skridt flyttede de græske myndigheder inden for en uge de fleste af de migranter, der var ankommet til øerne inden den 20. marts, til fastlandet. Med støtte fra Kommissionen og Frontex er hotspottene ved at blive tilpasset for at gøre det muligt at sende migranterne hurtigt tilbage til Tyrkiet og integrere medarbejdere, der beskæftiger sig med tilbagesendelse og asylansøgninger, i hotspottenes infrastruktur og arbejdsgang. Ganske vist er antallet af migranter, der ankommer fra Tyrkiet, faldet markant, men alle de nyankomne udgør en ekstra belastning på den i forvejen overbebyrdede modtagelseskapacitet, navnlig i betragtning af behovet for at give børn og sårbare grupper særlig opmærksomhed og sikre basale tjenester såsom rengøring, bespisning og lægelig støtte. Indtil for nylig har kun få af de personer, der er ankommet til Grækenland, søgt om asyl i Grækenland. Men med udsigten til en hurtig tilbagesendelse til Tyrkiet er antallet af asylansøgninger steget i løbet af de seneste to uger, hvor der blev indgivet næsten 2 000 asylansøgningeri Grækenland. Den lange sagsbehandling vil øge presset yderligere på den i forvejen overbelastede græske asyltjeneste. Derfor har man i overensstemmelse med kravene i direktivet om asylprocedurer på øerne indført fremskyndede procedurer for samtlige faser i sagsbehandlingen, dvs. fra den første samtale til en eventuel klage. Med henblik på at levere yderligere støtte til de græske myndigheder iværksatte EASO og Frontex den 19. marts to yderligere ekspertindkaldelser. Alle medlemsstater har indgivet nærmere oplysninger, herunder tal, om deres bidrag. Følgende tabel giver et overblik: Eskorterende personale Tilbagesendelses- og tilbagetagelseseksperter Frontex-indkaldelse 1 500 50 Tilsagn 739 57 Udpegede eksperter 724 57 Udsendte eksperter 318 21

Asylmedarbejdere Tolke EASO-indkaldelse 472 400 Tilsagn 470 86 Udpegede eksperter 124 84 Udsendte eksperter 63 67 På grundlag heraf har EASO løbende udsendt asylmedarbejdere til øerne – 32 asylmedarbejdere blev udsendt i begyndelsen af april, og pr. 18. april er antallet af asylmedarbejdere 60. Forventningen er, at der i midten maj vil kunne blive behandlet omkring 200 sager om dagen. Det er en særlig udfordring at finde tolke i betragtning af de færdigheder og forholdsvis sjældne sprogkombinationer, der kræves. Selv om de kortsigtede behov er blevet opfyldt ved hjælp af medlemsstaternes tilsagn (86), anvendelsen af freelancetolke, der er tilknyttet EU-institutionerne (32), og EASO-udbud, er der risiko for mangel på tolke, efterhånden som operationen i de kommende dage og uger optrappes, og det skal der gøres noget ved. 67 tolke er nu blevet udsendt, og Kommissionen drøfter i øjeblikket med EASO og den græske asyltjeneste, hvordan der kan sikres tilstrækkelige tolke i takt med det stigende antal asylansøgninger, der skal behandles. For at sikre at alle de migranter, der er ankommet på irregulær vis efter den 20. marts, sendes tilbage, ydes der yderligere støtte til det græske politi via tilbagetagelseseksperter fra EU-medlemsstaterne, som udsendes gennem Frontex. Derudover er der udsendt i alt 25 tyrkiske forbindelsesofficerer og fem græske forbindelsesofficerer til henholdsvis de græske hotspots og ankomststederne i Tyrkiet for at sikre, at kommunikationen mellem tilbagetagelseskontorerne på begge sider og koordinationen af oplysninger om tilbagesendelsesoperationer forløber effektivt og i realtid. Der pågår også drøftelser om hurtige operationelle ordninger mellem Grækenland og Tyrkiet for at muliggøre en mere omfattende tilbagesendelse af migranter. Frontex har sørget for, at der rådes over transportmidler til gennemførelse af tilbagesendelserne, herunder 24 busser, fem færger og et charterfly, samt udsendt 339 yderligere medarbejdere til Lesvos og Chios til støtte for tilbagetagelsesprocessen. 2.3. EU's finansielle bistand Det blev besluttet, at omkostningerne forbundet med tilbagesendelserne skal finansieres via EU-budgettet, og omkring 280 mio. EUR vil blive afsat til disse formål over en periode på seks måneder. Desuden råder Frontex over 66,5 mio. EUR i 2016 til finansiering af tilbagesendelsesoperationer i medlemsstaterne. Det drøftes i øjeblikket, om der kan afsættes yderligere midler til både Frontex og EASO, enten ved at styrke deres driftsbudgetter eller i form af nødhjælp fra Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden og Fonden for Intern Sikkerhed. Der er også mulighed for at anmode om ekstra nødhjælp. Grækenland har foruden de 509 mio. EUR, som i forvejen er afsat til Grækenland under landets nationale program, allerede modtaget 181 mio. EUR i nødhjælp siden 2015. Der er afsat yderligere midler til Grækenland, som skal bruges til modtagelsescentre, tilbagesendelsesoperationer og ekstra personale. Det er særlig vigtigt, at den græske asyltjeneste kan bevare sin kapacitet på lang sigt. Der pågår derfor drøftelser om den nødvendige økonomiske støtte til styrkelse af personalet i den græske asyltjeneste, til ansættelse af tolke, til operationel støtte til det græske politi ved de ydre grænser og til de fornødne tilpasninger til støtte for klageudvalg med ansvar for efterslæb. Største udfordringer og næste skridt Fortsætte den hurtige og omfattende udvidelse af den græske asyltjenestes kapacitet til at behandle asylansøgninger på et individuelt grundlag med tilstrækkelige klagemuligheder og til at behandle alle asylansøgninger rettidigt. Gennemføre den sidste del af medlemsstaternes øgede støtte ved at udstationere eksperter, navnlig tolke, i længere tid gennem EASO og Frontex. Øge kapaciteten hvad angår detention/lukket modtagelse under hensyntagen til det stigende antal asylansøgninger og samtidig sikre ordentlige forhold i disse faciliteter. Overvåge samtlige tilbagesendelsesprocedurer i hotspottene og om nødvendigt tilpasse dem. Tage særlig hensyn til børn og sårbare grupper i hotspottene samt sikre, at Tyrkiet forsat identificerer og tager hånd om sårbare grupper. Fortsat forberede sig på den fuldstændige ikrafttrædelse af tilbagetagelsesaftalen mellem EU og Tyrkiet den 1. juni 2016. 3.Genbosætning fra Tyrkiet til EU i henhold til 1:1-ordningen Status Der er oprettet en mekanisme, der understøttes af Kommissionen, EU's agenturer, andre medlemsstater og UNHCR, til at sikre en omgående gennemførelse af ordningen. De første genbosætninger fra Tyrkiet under erklæringen fandt sted den 4.-5. april, hvor 74 syriske asylansøgere blev genbosat i Tyskland, Finland og Nederlandene. På nuværende tidspunkt er i alt 103 syriske statsborgere blevet genbosat i Tyskland, Finland, Nederlandene og Sverige fra Tyrkiet.

3.1. Retlige foranstaltninger Genbosætning under 1:1-ordningen vil i første omgang finde sted ved, at medlemsstaterne opfylder de tilsagn, de gav i juli 2015. Ifølge Kommissionens beretning fra sidste uge er der stadig 16 800 pladser tilbage ud af de 22 504 pladser, der oprindelig blev aftalt, men en del vil blive inddraget til genbosætninger fra Jordan og Libanon. Yderligere behov for genbosætning vil blive opfyldt via en tilsvarende frivillig ordning op til en grænse på yderligere 54 000 personer. Kommissionen foreslog den 21. marts at stille 54 000 af de pladser, der oprindelig var påtænkt omfordeling, til rådighed med henblik på at give syrere i Tyrkiet lovlig indrejse i EU via genbosætning, indrejse af humanitære årsager eller andre former for lovlig indrejse såsom humanitære visa, stipendier eller familiesammenføringsordninger. Kommissionen ser frem til, at Rådet hurtigst muligt vedtager den foreslåede afgørelse. Dette vil føre til et maksimalt antal genbosætninger på omkring 70 800 i alt. 3.2. Operationelle foranstaltninger Med henblik på at fremskynde gennemførelsen af genbosætningsdelen i 1:1-ordningen er der i tæt samarbejde mellem Kommissionen, medlemsstaterne, EASO, UNHCR og Tyrkiet blevet udarbejdet fælles standardprocedurer, som snart vil blive færdiggjort. Ifølge disse procedurer er det meningen, at Tyrkiet først fremsender en liste over genbosætningskandidater til UNHCR, som udpeger de syrere, der gerne vil genbosættes, og derefter ud fra en vurdering af deres sårbarhed henviser dem til de enkelte medlemsstater. Medlemsstaterne træffer den endelige afgørelse med hensyn til udvælgelsen af de personer, der skal genbosættes, og står selv for udførelsen af sikkerhedskontroller. En effektiv gennemførelse af 1:1-ordningen under erklæringen fra EU og Tyrkiet kræver ikke kun god koordination, men også et fælles engagement. Det er særlig vigtigt, at medlemsstaterne bidrager til genbosætningen på en hurtig, bæredygtig og forudsigelig måde. Det kræver nøje overvågning at sikre, at antallet af syrere, der genbosættes i EU fra Tyrkiet, svarer til antallet af syrere, der sendes tilbage til Tyrkiet fra Grækenland, og at hyppigheden er den samme i begge retninger. Medlemsstaterne skal derfor planlægge deres genbosætningstilsagn under hensyntagen til, at UNHCR og de enkelte genbosætningskandidater som minimum behøver en vis forudsigelighed, samtidig med at de normale genbosætningsprocedurer skal afkortes væsentligt (fra 12 måneder under normale omstændigheder til kun få uger). Kommissionen vil arbejde på at løse eventuelle problemer med flaskehalse, så snart de opstår, og sikre en passende koordination af operationer. Største udfordringer og næste skridt Fortsætte den hurtige, bæredygtige og forudsigelige genbosætning fra Tyrkiet til EU og sikre, at antallet af syrere, der genbosættes, svarer til antallet af syrere, der sendes tilbage til Tyrkiet fra Grækenland, og at hyppigheden er den samme i begge retninger. Vedtage den foreslåede afgørelse om at anvende 54 000 pladser, som oprindelig var påtænkt omfordeling, til genbosætning. Færdiggøre og fuldt ud gennemføre de fælles standardprocedurer for 1:1-ordningen. Sikre, at Tyrkiet afslutter de indledte asylprocedurer, så der kan bevilliges flygtningestatus til de personer, der opfylder betingelserne. 4.Forebyggelse af nye sø- eller landruter for irregulær migration En af de vigtigste målsætninger i erklæringen fra EU og Tyrkiet er at dæmme op for de irregulære strømme på ruten over det østlige Middelhav. Dæmmes der op for strømme på én rute, risikerer man at øge presset på andre ruter. Menneskesmuglerne vil fortsat forsøge at udnytte sårbare migranter og finde nye ruter. I øjeblikket er der ikke noget, der tyder på, at der opstår nye ruter som direkte følge af erklæringen fra EU og Tyrkiet og bestræbelserne på at kontrollere strømmene på ruten over det østlige Middelhav. Situationen overvåges nøje. De alternative ruter, som højst sandsynligt kan opstå, er over den græsk-albanske landgrænse, søruten mellem Italien og Grækenland/Albanien, landgrænsen mellem Tyrkiet og Bulgarien/Grækenland, den græsk-bulgarske landgrænse og ruten over det centrale Middelhav. Kommissionen og Frontex holder nøje øje med forandringer i strømmene via Sortehavet og Ukraine, strømmene langs den arktiske rute (grænserne mellem Finland, Norge og Rusland) og ruten over det vestlige Middelhav. Foreløbigt er der ikke konstateret nogen forandringer i ruterne. Frontex deler inden for rammerne af det europæiske grænseovervågningssystem hændelsesrapporter og operationelle oplysninger og udfører risikoanalyser for hurtigt at spore eventuelle forandringer i migrationsruterne. Forskellige overvågningsværktøjer, herunder satellitovervågning, anvendes til overvågning af Adriaterhavet og Middelhavet. Frontex' Triton-operation i det centrale Middelhavsområde er også blevet udvidet til at omfatte den del af Adriaterhavet, der ligger mellem Grækenland, Italien og Albanien. Der foretages også luftovervågning mellem Italien og Albanien som led i Triton-operationen. 5.Frivillig ordning om indrejse af humanitære årsager

For at sikre, at den frivillige ordning med Tyrkiet om indrejse af humanitære årsager, der er fastlagt i Kommissionens henstilling, bliver aktiveret, når den irregulære passage mellem Tyrkiet og EU er blevet stoppet eller i det mindste reduceret betydeligt til et varigt niveau, arbejdes der fortsat på at gøre ordningen fuldt operationel ved en endelig vedtagelse af fælles standardprocedurer mellem EU-medlemsstaterne, associerede stater og Tyrkiet. Derudover er man i Rådet i færd med at drøfte medlemsstaternes frivillige bidrag til ordningen.



6.Visumliberalisering På topmødet mellem EU og Tyrkiet den 29. november 2015 blev der lagt en ambitiøs dagsorden for de tyrkiske myndigheder med henblik på visumliberalisering i efteråret 2016. Hele denne proces blev fremskyndet med erklæringen fra EU og Tyrkiet, idet der blev givet tilsagn om at arbejde på en fuld gennemførelse af køreplanen for visumliberalisering med alle medlemsstaterne med henblik på at ophæve visumpligten for tyrkiske statsborgere senest inden udgangen af juni 2016, forudsat at alle benchmarks er opfyldt. Siden vedtagelsen af den anden rapport om Tyrkiets fremskridt med at opfylde kravene i køreplanen for en visumliberaliseringsordning ("den anden rapport") er der truffet foranstaltninger på diverse områder for at gennemføre køreplanen for visumliberalisering. Det drejer sig bl.a. om vedtagelsen af en vedtægt til gennemførelse af loven om udlændinge og international beskyttelse og en vedtægt for interinstitutionelt samarbejde og koordinering inden for grænseforvaltning, ratifikationen af tilbagetagelsesaftalen med Pakistan, undertegnelsen af tre yderligere protokoller under Europarådets konvention om udlevering samt en aftale mellem Tyrkiet og Europol om udnævnelse af en tyrkisk forbindelsesofficer. Som beskrevet ovenfor i kapitel 2 om tilbagesendelse er der desuden sket en væsentlig forbedring af den praktiske opfyldelse af tilbagetagelsesforpligtelserne mellem Tyrkiet og Grækenland. Kommissionen fremlægger den 4. maj sin tredje statusrapport, som, under forudsætning af at Tyrkiet træffer de fornødne foranstaltninger til at opfylde de resterende benchmarks, vil blive ledsaget af et lovgivningsforslag om at overføre Tyrkiet til listen over tredjelande, hvis statsborgere er fritaget for visumkrav. I den forbindelse opfordrer Kommissionen Tyrkiet til at fortsætte sine bestræbelser på at opfylde alle benchmarks i køreplanen, og den tilråder navnlig Tyrkiet til at rette sin opmærksomhed og indsats mod: at mindske efterslæbet på ca. 140 000 verserende asylansøgninger og samtidig sikre, at beslutninger om nye asylansøgninger registreres inden for en rimelig tid og træffes inden for de lovpligtige frister at træffe de fornødne foranstaltninger til at give alle flygtninge lovlig adgang til arbejdsmarkedet, svarende til de foranstaltninger, der blev truffet i januar for syriske flygtninge under midlertidig beskyttelse at revidere den tyrkiske visumpolitik, navnlig ved at styrke visumkravene og indføre visumpligt for statsborgere fra visse lande med høj migrationsrisiko, som i øjeblikket drager fordel af den visumfri ordning med Tyrkiet at give alle EU-medlemsstaternes borgere ikkediskriminerende visumfri adgang til Tyrkiets territorium at sikre, at retsgrundlaget for databeskyttelse er i overensstemmelse med EU-standarder med henblik på at styrke samarbejdet mellem EU og Tyrkiet inden for offentlig orden og sikkerhed at træffe de fornødne foranstaltninger til at opfylde alle resterende benchmarks vedrørende beskyttelse af grundlæggende rettigheder som beskrevet i den anden rapport fortsat at forbedre gennemførelsen af tilbagetagelsesaftalen mellem EU og Tyrkiet for alle medlemsstater, herunder sikre tilbagetagelse af tyrkiske statsborgere og en effektiv tilbagetagelse af tredjelandsstatsborgere under de gældende bilaterale tilbagetagelsesforpligtelser

at skabe betingelser for en effektiv gennemførelse af bestemmelserne om tilbagetagelse af tredjelandsstatsborgere i tilbagetagelsesaftalen mellem EU og Tyrkiet fra den 1. juni 2016.



7.Faciliteten for flygtninge i Tyrkiet Foruden 1 mia. EUR fra EU-budgettet har 16 EU-medlemsstater nu indsendt deres bidragserklæringer, således at 1,61 mia. EUR ud af de 2 mia. EUR, der er givet tilsagn om for 20162017, nu er dækket. Ud af de 250 mio. EUR, der vil blive overført fra EU-budgettet til faciliteten for flygtninge i Tyrkiet ("faciliteten") i 2016, blev de første kontrakter til 77 mio. EUR indgået den 4. marts, og de første udbetalinger blev foretaget den 18. marts. Der er kommet mere gang i programmeringen og projektforberedelsen under faciliteten. Gennemførelsen af faciliteten søges fremskyndet gennem forskellige finansieringsstrenge som beskrevet nedenfor. Den fælles behovsvurdering for EU og Tyrkiet ventes at være færdig inden udgangen af april og fremlagt for styringsudvalget den 12. maj. Et nært samarbejde med de tyrkiske ministre vil sikre et større engagement fra de tyrkiske myndigheders side, hvilket er afgørende for en vellykket gennemførelse. Humanitær bistand De tre første finansieringsstrenge vedrører humanitær bistand: 1)På kort sigt sikre en videreførelse og forøgelse af EU's nuværende humanitære bistand i Tyrkiet gennem mobiliseringen af 165 mio. EUR over Kommissionens budget. I midten af april var den første tranche på 90 mio. EUR blevet vedtaget med 16 partnere, mens den anden tranche på 75 mio. EUR vil blive vedtaget inden udgangen af juli. Disse operationer vil dække basale behov og navnlig omfatte operationer, der fokuserer på beskyttelse af sårbare grupper såsom beskyttelse af børn, kvinders sundhed og uddannelse i nødsituationer. 2)Udvikle en integreret ordning for regelmæssig overførsel af midler via et elektronisk kort for at dække sårbare flygtninges mest basale behov gennem månedlige overførsler til husholdninger. Disse månedlige overførsler vil sætte flygtningene i stand til at dække deres mest presserende behov hvad angår mad og husly og kan også gå til uddannelse og sundhedsydelser. Denne ordning, der også er kendt som krisestrategien for sociale sikkerhedsnet, udgør det vigtigste redskab til humanitær bistand under faciliteten og vil sikre, at bistanden ydes på en forudsigelig, værdig, omkostningseffektiv og velfungerende måde, således at der skabes incitament til at sikre stabile forhold for de mest sårbare flygtninge. 3)Støtte beskyttelsesaktiviteter og specifik supplerende ikkefinansiel bistand (levering af andre fornødenheder end fødevarer samt omgående hjælp i form af telte, madrasser osv.) til fordel for de mest sårbare flygtninge, både i og uden for lejrene. Dette kan også omfatte uformel uddannelse og supplerende sundhedsprojekter (se nedenfor). Der vil også være en finansieringsbuffer til hurtigt at dække hastende og uforudsete humanitære behov. Anden og tredje finansieringsstreng under den humanitære bistand vil blive udrullet i henholdsvis juli og oktober 2016 og vil samlet beløbe sig til 435 mio. EUR. Aktionerne for humanitær bistand under faciliteten vil blive gennemført i overensstemmelse med EU's regler om humanitær bistand og principperne under den europæiske konsensus om humanitær bistand.

Uddannelse, sundhed, infrastruktur og socioøkonomisk støtte Flere finansieringsstrenge vil være rettet mod følgende områder: 1)Inden udgangen af april at indgå kontrakter om seks yderligere projekter til 76 mio. EUR, der allerede er udpeget via EU's trustfond for Syrien. Yderligere to projekter til 88 mio. EUR er under forberedelse med henblik på en mulig vedtagelse i slutningen af juli. Disse projekter vil bidrage til de syriske flygtninges og værtsbefolkningernes underhold og fokusere på videregående og uformel uddannelse og erhvervsuddannelse samt undervisning, psykosocial støtte og sundhedsydelser. Kommissionen vil fortsat gennemføre dele af den finansiering, der koordineres under faciliteten, gennem EU's trustfond for Syrien, herunder også på områder såsom adgang til arbejdsmarkedet, lokale og regionale aktioner, mindre tilskudsinitiativer samt integrationsforanstaltninger og andre "bløde" foranstaltninger. 2)Der er vedtaget en særlig foranstaltning til 60 mio. EUR under faciliteten, som skal dække udgifter til mad, sundhedsydelser og indkvartering af tilbagesendte migranter i Tyrkiet. Af hensyn til effektiviteten, bæredygtigheden og ejerskabet gennemføres denne foranstaltning gennem en direkte aftale med det tyrkiske indenrigsministerium. Den har også været i kraft siden den 4. april, hvor den fulde gennemførelse af erklæringen fra EU og Tyrkiet blev indledt. 3)Kommissionen vil også tilrettelægge en særlig foranstaltning under faciliteten til fordel for flygtninges uddannelse og sundhed. 4)Kommissionen vil desuden tage kontakt til de internationale finansielle institutioner med henblik på at sikre, at de inddrages i ydelsen af bistand inden for infrastruktur og socioøkonomisk støtte. Største udfordringer og næste skridt Indsendelse af bidragserklæringer fra de resterende 12 medlemsstater i løbet af foråret. Sikre en fuld gennemførelse af projekter om levering af mad og uddannelse, der allerede er sat i værk, samt af den særlige foranstaltning til støtte for tilbagesendte migranter. Indgåelse af kontrakter om yderligere seks projekter inden udgangen af april 2016. På grundlag af den fælles behovsvurdering for EU og Tyrkiet yderligere at fremskynde den øjeblikkelige programmering og projektforberedelse inden udgangen af juli 2016. Udrulning af yderligere humanitære aktioner i juli-oktober 2016. Særlige foranstaltninger og aktioner under EU's trustfond for Syrien til at dække uddannelse, sundhed samt andre udvalgte områder.



8.Opgradering af toldunionen I maj 2015 nåede Kommissionen og den tyrkiske regering til enighed om at indlede procedurerne for en modernisering og udvidelse af toldunionen. Kommissionen iværksatte i august 2015 en konsekvensanalyse med henblik på at udarbejde forhandlingsdirektiver i løbet af 2016. Der blev indledt en offentlig høring den 16. marts, som lukker den 9. juni 2016. 9.Tiltrædelsesproces

Arbejdet med kapitel 33 (finansielle bestemmelser og budgetbestemmelser) skrider frem. Kommissionen finder, at dens konklusioner i screeningrapporten fra 2008 fortsat gælder, og holder således fast i sin anbefaling om at åbne kapitlet. Rådet har anmodet Tyrkiet om at forelægge sin forhandlingsposition. Kommissionen vil fremlægge et udkast til en fælles holdning for Rådet inden udgangen af april 2016. Der arbejdes fortsat i hastigt tempo på at komme videre med åbningen af fem yderligere kapitler, idet der tages forbehold for medlemsstaternes holdninger i overensstemmelse med de gældende regler. Kommissionen bekræfter sit mål om at gøre alle de relevante forberedende dokumenter færdige i løbet af foråret med henblik at forelægge dem for Rådet: Det forberedende arbejde er næsten afsluttet på området energi (kapitel 15). Kommissionen vil fremlægge en opdateret screeningrapport inden udgangen af april 2016. På nøgleområderne retsvæsenet og grundlæggende rettigheder og retfærdighed, frihed og sikkerhed (kapitel 23 og 24) afholdes der tekniske konsultationer forud for mødet i underudvalget i slutningen af april. Disse kapitler omfatter en række kritiske spørgsmål, f.eks. grundlæggende rettigheder som ytringsfrihed, retsvæsenet, bekæmpelse af korruption, migration og asyl, visumregler, grænseforvaltning, politisamarbejde og bekæmpelse af organiseret kriminalitet og terrorisme. EU forventer, at Tyrkiet overholder de højeste standarder med hensyn til demokrati, retsstatsprincippet og respekt for de grundlæggende frihedsrettigheder, herunder ytringsfriheden. Kommissionen regner med at offentliggøre de opdaterede screeningrapporter i maj 2016. På området uddannelse og kultur (kapitel 26) forelagde Tyrkiet sin opdaterede forhandlingsposition den 24. marts, og Kommissionen vil på baggrund heraf lægge sidste hånd på det opdaterede udkast til en fælles holdning inden udgangen af april 2016. Tjenesten for EU's optræden udadtil er i færd med at opdatere screeningrapporten om udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik (kapitel 31), som vil blive offentliggjort i slutningen af april 2016. 10.Humanitære forhold i Syrien Et af EU's og Tyrkiets fælles mål er stadig at rette op på den humanitære situation i Syrien og forhindre fordrivelsen af mennesker, hvilket kræver et nært samarbejde mellem EU og Tyrkiet for at mobilisere støtte og sikre humanitær adgang til mennesker i nød i Syrien. Siden offentliggørelsen af Kommissionens meddelelse af 16. marts 2016 har både EU og Tyrkiet fortsat afsat betydelige ressourcer til humanitære formål. EU har været den største donor, idet EU og medlemsstaterne siden begyndelsen af krisen har ydet i alt 5,7 mia. EUR. Det omfatter 3,8 mia. EUR til humanitær bistand, hvoraf 1,3 mia. EUR alene kommer fra EU-budgettet – 45 % heraf er afsat til livreddende aktiviteter i Syrien, der har særlig fokus på belejrede og svært fremkommelige områder, i samarbejde med mere end 20 humanitære organisationer. Den største humanitære udfordring i Syrien er stadig at få adgang til personer i nød, og EU og Tyrkiet arbejder begge aktivt inden for den humanitære taskforce under den internationale støttegruppe for Syrien for at fremme fuld og uhindret adgang i hele Syrien samt at løse problemer såsom bureaukratiske hindringer i Syrien. Taskforcen har hjulpet med at tilvejebringe humanitær bistand til knap 450 000 personer siden begyndelsen af året. Tyrkiet spiller en central rolle, både hvad angår lettelsen af visumudstedelses- og registreringsarbejdet for de lokale og internationale NGO'er, der er aktive på tværs af grænserne, og ydelsen af humanitær bistand fra Tyrkiet til alle potentielt fremkommelige områder i Syrien. For at sikre en effektiv indsats er det afgørende at yde grænseoverskridende bistand fra nabolandene, herunder Tyrkiet. I 2015 blev 27 % af EU's humanitære bistand i Syrien ydet via Tyrkiet. Dette er fortsat en prioritet og omfatter også livsvigtig bistand til de nu anslåede 60 000 personer, der er strandet i det norlige Syrien langs grænsen til Tyrkiet. EU er taknemlig for den bistand, som Tyrkiet yder til disse områder.