Henstilling med henblik på

RÅDETS HENSTILLING

om Kroatiens nationale reformprogram for 2014 og om Rådets udtalelse om Kroatiens konvergensprogram for 2014

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2 og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker [1], særlig artikel 9, stk. 2,

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer[2], særlig artikel 6, stk. 1,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen[3],

som henviser til beslutningerne fra Europa-Parlamentet[4],

som henviser til Det Europæiske Råds konklusioner,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

som henviser til udtalelse fra Udvalget fra Social Beskyttelse,

som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for beskæftigelse og vækst, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der er behov en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

(2) På grundlag af Kommissionens forslag vedtog Rådet den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014), og den 21. oktober 2010 vedtog det en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker, som tilsammen udgør de "integrerede retningslinjer". Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

(3) Den 29. juni 2012 vedtog stats- og regeringscheferne en vækst- og beskæftigelsespagt, som udgør en sammenhængende ramme for indsatsen på nationalt plan og på EU-plan samt i euroområdet under anvendelse af alle tilgængelige løftestænger, instrumenter og politikker. De traf beslutning om tiltag, der skal iværksættes af medlemsstaterne, og forpligtede sig navnlig fuldt ud til at nå målene i Europa 2020-strategien og gennemføre de landespecifikke henstillinger.

(4) Kroatien deltog i det europæiske semester 2013 på et uformelt og frivilligt grundlag ved at fremlægge et økonomisk program. Der var ingen landespecifikke henstillinger. Den 21. juni 2013 vedtog Rådet konklusioner, der hilste Kroatiens økonomiske program velkomment, idet det blev understreget, at Kroatien forventes at leve op til kravene i stabilitets- og vækstpagten, og at Kroatien skal iværksætte en troværdig konsolidering, samtidig med at de vækstfremmende udgifter opretholdes, og det sikres, at der er mulighed for at medfinansiere tilstrømningen af EU-midler.

(5) Den 13. november 2013 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse[5], som markerede starten på det europæiske semester i 2014 for samordning af de økonomiske politikker. Samme dag vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen[6], hvori Kroatien blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

(6) Den 20. december 2013 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder for erhvervslivet, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

(7) Den 5. marts 2014 offentliggjorde Kommissionen resultaterne af sin dybdegående undersøgelse for Kroatien[7], jf. artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. Kommissionen konkluderede af sin analyse, at Kroatien har uforholdsmæssig store makroøkonomiske ubalancer, som kræver særlig overvågning og afgørende politiske tiltag. Det er navnlig nødvendigt med politiske tiltag i lyset af landets sårbare situation som følge af den betragtelige gæld over for udlandet, den faldende eksport, de højt gearede virksomheder og den hastigt voksende offentlige gæld, hvilket alt sammen forekommer i en periode med lav vækst og dårlig tilpasningsevne.

(8) Den 24. april 2014 fremlagde Kroatien sit nationale reformprogram for 2014 og sit konvergensprogram for 2014. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

(9) Den budgetstrategi, der er skitseret i konvergensprogrammet for 2014, sigter mod at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud inden udgangen af 2016. Dette skønnes opnået ved en løbende nedbringelse af underskuddet fra 4,9 % af BNP i 2013 til under 3 % af BNP i 2016, der er fristen for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud. Ifølge programmet vil den offentlige gæld nå op 72 % af BNP i 2014, hvorefter den vil falde en smule det følgende år og derefter stabilisere sig. Det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er optimistisk for hele programperioden. Ifølge programmets scenario vil BNP stagnere i 2014, mens der forventes en moderat stigning på 1,2 % i 2015 mod et fald på 0,6 % henholdsvis en vækst på 0,7 % i Kommissionens forårsprognose fra 2014. Programmets budgetfremskrivningstal afviger fra standarderne i Det Europæiske National- og Regionalregnskabssystem (ENS), hvilket fører til uoverensstemmelser med tidligere data og med det makroøkonomiske scenarie og hindrer en passende sammenligning med Kommissionens forårsprognose fra 2014. Desuden giver programmet ikke tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om konsolideringsforanstaltningerne for 2015 og 2016, særlig hvad angår udgiftssiden. Ifølge Kommissionens forårsprognose fra 2014 forventes den samlede saldo at nå 3,8 % henholdsvis 3,1 % af BNP i 2014 og 2015. Efter de nødvendige tilpasninger for at gøre disse fremskrivninger sammenlignelige med de mål, der er fastsat inden for rammerne af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (dvs. eksklusive virkningen af overførslen af pensionsmidler fra anden søjle) er Kommissionens fremskrivning for underskuddet 4,6 % i 2014 og 3,8 % i 2015. Idet konvergensprogrammet udgør den første rapport om de foranstaltninger, myndighederne har truffet efter åbning af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud den 28. januar 2014, vurderede Kommissionen de foranstaltninger, som Kroatien havde truffet, i en meddelelse offentliggjort den 2. juni 2014. Ifølge fremskrivningen vil målet for de offentlige finanser blive nået i 2014, mens underskuddet forventes at ligge noget over målet i 2015. Forbedringen af den strukturelle offentlige saldo når både i 2014 og 2015 lige knap op på, hvad der kræves. Endelig skønnes det, at den indsats, der måles ved mængden af diskretionære foranstaltninger, vil blive leveret i både 2014 og 2015, mens ændringen af den tilpassede struktursaldo ligger under den anbefalede indsats. For at mindske den negative indvirkning på vækst samt fremme konsolideringens holdbarhed er der behov for at ofre mere opmærksomhed på foranstaltningernes kvalitet og på en overgang til udgiftsbaserede foranstaltninger. På grundlag af vurderingen af programmet og Kommissionens prognose, jf. Rådets forordning (EF) nr. 1466/97, er det Rådets opfattelse, at mens Kroatien, som anbefalet, pr. 30. april 2014 har truffet effektive foranstaltninger for at korrigere sit uforholdsmæssigt store underskud, er der behov for en yderligere indsats for at være i overensstemmelse med henstillingerne under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, korrigere det uforholdsmæssigt store underskud i senest 2016 og for at sikre, at korrektionen er troværdig.

(10) Budgetkonsolideringsforanstaltninger bør geares til at forbedre kvaliteten af de offentlige finanser med henblik på at opnå effektivitet, særlig hvad angår udgifterne til løn, socialsikring og subsidier, samt skabe tilstrækkeligt finanspolitisk spillerum til at prioritere vækstfremmende udgifter og investeringer, herunder investeringer i EU-finansierede projekter. Kroatien har i de seneste år gennemført væsentlige reformer af sin finanspolitiske ramme. Der er imidlertid stadig svagheder i forbindelse med budgetplanlægning, effektiv kontrol med udgifter og sammenhængende anvendelse af budgetmæssige begrænsninger, hvilket har en negativ indvirkning på den finanspolitiske beslutningstagning. Selvom de finanspolitiske regler er blevet ændret for nylig, bør de forbedres yderligere. Især undermineres den finanspolitiske rammes effektivitet af fraværet af forebyggelsesmekanismer, af manglende overholdelse af gældsbestemmelsen og af en tvetydig formulering af budgetbestemmelsen om struktursaldoen. Mens oprettelsen af en finanspolitisk kommission hilses velkommen, skønnes der at være behov for yderligere foranstaltninger til at styrke kommissionens position i budgetplanlægningen og -overvågningen, især dens uafhængighed af alle budgetmyndigheder.

(11) Kroatien står over for en udfordring, nemlig at fortsætte den finanspolitiske konsolidering uden at skade konkurrenceevnen og udsigten til økonomisk genopretning. På denne baggrund begrænses indtægterne til de offentlige finanser af en snæver definition af det skattegrundlag, som giver et stabilt skatteprovenu og som har ringe fordrejende virkning på væksten. I den forbindelse bebudes der i det nationale reformprogram en plan om at indføre løbende ejendomsskat i 2016, men dens virkemåde, herunder skattegrundlaget, skal endnu præciseres. Kroatien er også fast besluttet på at træffe foranstaltninger til at øge overholdelsen af skattereglerne ved at reducere den grå økonomi. Der er taget skridt på dette område. Den gradvise indførelse af kasseapparater med momsangivelse har øget skatteindtægterne gennem et forbedret overblik over transaktionerne. Omlægningen af skatteforvaltningen forventes at gøre skatteopkrævningen mere effektiv, mens den gør det lettere for skatteyderne at overholde reglerne. I lyset af behovet for finanspolitisk konsolidering og under hensyntagen til data, der peger på at, at der findes store beløb i ikkeopkrævede skatter, synes der imidlertid at være mulighed for at gøre skatteopkrævningen endnu mere effektiv, og der er behov for en fortsat indsats for at øge overholdelsen af skattereglerne ved at levere flere e-tjenester til skatteyderne.

(12) Kroatien har truffet foranstaltninger med henblik at øge pensionssystemernes bæredygtighed og tilstrækkelighed: siden november 2010 er den lovbestemte pensionsalder, alderen for tidlig pensionering samt karenstiden for kvinder gradvist blevet øget og skal være fuldt ud harmoniseret i 2030. Med de ændringer i loven om pensionsforsikring, der blev vedtaget i december 2013, hæves den lovbestemte pensionsalder fra 65 til 67 år, og alderen for tidlig pensionering hæves fra 60 til 62 år. Dog træder denne ændring først i kraft fra 2031, hvilket ikke er tilstrækkelig ambitiøst, når den demografiske udvikling tages i betragtning. På trods af reformer, der er gennemført i de seneste år, findes der stadig forskellige muligheder for tidlig pensionering. I betragtning af omfanget af undtagelser giver prisen for at gå på tidlig pension samt bonussen for at gå på sen pension meget lidt incitament til at arbejde frem til den lovbestemte pensionsalder, hvilket har en negativ indvirkning på udbuddet af arbejdskraft og på pensionssystemets bæredygtighed. Loven om et enkelt kriminalteknisk organ blev vedtaget i 2013 for at bidrage til at begrænse strømmen af førtidspensionister og reducere svindel ved at forene vurderingerne af handicap. Sammen med øgede inspektioner tager loven hånd om et klart behov, men indvirkningen på udgifterne vil afhænge af, hvordan foranstaltningerne gennemføres, og i hvor vid udstrækning beslutningerne håndhæves. Pensioner under særlige ordninger over en vis tærskel blev skåret ned med 10 %, omend midlertidigt, mens deres indeksering blev bundet til BNP. Til trods for nylige forsøg på at dæmpe udgifterne og øge gennemsigtigheden, er tempoet for og omfanget af konvergensen for pensioner under særlige ordninger i retning af generelle regler for lavt, og de samlede fremskridt er stadig begrænsede.

(13) Sundhedssektoren opnår rimelig gode sundhedsmæssige resultater, og med nogle regionale afvigelser er tjenesterne tilgængelige, men systemet yder et væsentligt pres på de offentlige finanser. Myndighederne identificerede manglende effektivitet i hospitalsvæsenet, som kan afhjælpes. I den masterplan, der blev fremlagt i marts 2014, for omlægningen af hospitalspleje findes der foranstaltninger til forbedring af omkostningseffektiviteten, såsom rationalisering af hospitalsvæsenet, reduktion af den gennemsnitlige varighed af hospitalsophold, bedre fordeling af hospitalssenge, herunder til langtidspleje, og yderligere ændringer i finansieringen af hospitaler. Der skal sikres stærke overvågnings- og gennemførelseskapaciteter både på hospitalerne og på regeringsplan for at omsætte planen til praksis. Langtidspleje er karakteriseret ved spredte tjenester, der er fordelt mellem sundhedssystemet og det sociale velfærdssystem, lave dækningssatser og formel pleje, høje leveringsomkostninger og lange ventelister.

(14) Beskæftigelsesgraden og erhvervsfrekvensen er blandt de laveste i EU og er særlig lave for unge og ældre mennesker. Udover konjunkturforløb er disse arbejdsmarkedsresultater delvist forbundet med institutionelle og politiske parametre. Kroatien har iværksat arbejdsmarkedsreformer for at øge fleksibiliteten på arbejdsmarkedet. Den første fase af reformen blev afsluttet i 2013 og fokuserede på reglerne for tidsbegrænsede ansættelseskontrakter. Regeringen vedtog et andet lovforslag i januar 2014, i henhold til hvilket omkostningerne ved afskedigelse reduceres ved at forkorte og forenkle procedurerne og indføre mere fleksible arbejdstider. Der vil desuden blive indført mere fleksible ansættelsesformer, som f.eks. deltidskontrakter. Disse ændringer vil stort set bringe Kroatien på niveau med andre medlemsstater, før så vidt angår indekset for jobbeskyttelse. Selvom disse reformer forventes at have en positiv virkning på den samlede beskæftigelse, medfører de også en risiko for arbejdsmarkedssegmentering, herunder ved flere tidsbegrænsede ansættelseskontrakter. Samtidig er der ikke planer om ændringer hos de institutioner, der fastsætter lønningerne til trods for Kroatiens særlige kombination af relativt høje gennemsnitslønninger og meget lave beskæftigelsesrate. Trods stadigt stigende arbejdsløshed ligger udgifterne til og dækningen af aktive arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger, som har til formål, at arbejdstagere får bedre adgang til og opholder sig længere på arbejdsmarkedet, stadig under gennemsnittet, særlig for så vidt angår unge mennesker, langtidsledige og ældre. Arbejdsformidlingen i Kroatien er under alvorligt pres, også på regionalt plan. Der findes ikke noget overordnet system til at overvåge og evaluere udviklingen på arbejdsmarkedet og af arbejdsmarkedets behov, herunder prognoser om, hvilke kvalifikationer, der bliver behov for, og der er heller ingen regelmæssig evaluering af aktive arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger. Der er en høj andel af sort arbejde.

(15) Situationen er særlig bekymrende for unge mennesker, idet ungdomsarbejdsløsheden er steget drastisk og nåede næsten 50 % i 2013, mens andelen af unge mennesker, der ikke er under uddannelse eller i beskæftigelse er stadigt stigende. Væsentlige udfordringer omfatter også opsøgende aktiviteter målrettet mod arbejdsløse unge og mobilisering af den private sektor til at tilbyde flere lærepladser i overensstemmelse med målsætningerne i en ungdomsgaranti. Kroatien står også over for alvorlige udfordringer inden for uddannelse, hvad angår relevansen for arbejdsmarkedet og uddannelsernes kvalitet på tværs af alle uddannelsessektorer. Der mangler arbejdsbaseret læring og karriererådgivning i løbet af uddannelserne på gymnasieniveau og højere uddannelse, og arbejdsgivernes engagement i erhvervsuddannelser, uddannelser på gymnasieniveau og højere uddannelse er lavt. Beskæftigelsesraterne blandt nyuddannede er markant lavere end i resten af EU. Det forældede system for erhvervsuddannelser gennemgår i øjeblikket en reformering, inden for rammerne af hvilken der testes nye læseplaner. Gennemførelsen af den kroatiske referenceramme for kvalifikationer og strategien for uddannelse, videnskab og teknologi afventes, men skulle forbedre uddannelsesresultaterne og afstemme dem efter arbejdsmarkedets behov.

(16) Høj arbejdsløshed og lav deltagelse på arbejdsmarkedet har ført til en forværring af den sociale situation i Kroatien. Andelen af personer, som er i risiko for fattigdom og social udstødelse, er steget de senere år og ligger væsentligt over EU-gennemsnittet. Indretningen af socialsikringssystemet gør det muligt for modtagerne at samle overlappende pengeoverførsler. Når modtagerne kommer i arbejde, mister de fordelen ved nogle af disse overførselsindkomster, og dette fratager dem incitamentet til at komme ind på arbejdsmarkedet. Der er spillerum til at gøre det sociale beskyttelsessystem mere effektivt og gennemsigtigt: i øjeblikket er indkomststøtteordningerne og ydelserne spredt ud på mange institutioner og forvaltningsniveauer med usammenhængende anvendelse af kriterier og overlapninger til følge. Med loven om social sikring af 2013 blev der indført strengere trangsundersøgelse, og loven slog mere end 70 ydelser på nationalt plan, hvoraf nogle var målrettet til bestemte grupper, sammen til fire ydelser sammenfattet i den generelle minimumsindkomst. En national one-stop-shop, gennem hvilken alle kontantydelser på nationalt plan vil blive forvaltet, vil trinvis blive gennemført frem til 2016. Dog bliver systematisk overvågning og evaluering vanskelig, idet indkomststøtteordninger og programmer på lokalt og regionalt plan samt de indtægtsuafhængige kontantydelser, der er målrettet til bestemte befolkningsgrupper, ikke er integreret. Til trods for adskillige lovgivningsreformer siden 2011 har socialsikringssystemerne ikke formået på effektiv vis at nå ud til de mennesker, som har størst behov.

(17) Den nuværende retlige ramme for forretningsvirksomhed i Kroatien pålægger virksomhederne en stor byrde, herunder manglende retssikkerhed, ugennemsigtig beslutningstagning især på lokalt plan og talrige skattelignende afgifter. Desuden gør en høj grad af ansvarsspredning i den offentlige forvaltning på regionalt og lokalt plan og en kompleks opsplitning af kompetencer mellem ministerier og agenturer på centralt plan det kompliceret for virksomhederne at træffe beslutninger, ligesom de administrative procedurer forlænges. På regeringsplan er der iværksat en struktureret tilgang til at identificere hindringer for erhvervslivet. Der anvendes dog ingen konsekvent metode til at måle den administrative byrde, og dette begrænser effektiviteten af de foranstaltninger, der allerede er truffet. Den eksisterende one-stop-shop for virksomheder dækker kun et begrænset antal funktioner. Der er behov for at rationalisere og forbedre kontrollen med offentlige tilskud og garantier. Et centralt register over virksomheder eller fysiske personer, der modtager støtte, ville udgøre et første skridt på dette område. Kroatien har påbegyndt reformer af den offentlige administration for at styrke sin administrative kapacitet og forbedre kundeorienteringen i den offentlige service over for borgere og virksomheder. Kvaliteten af den offentlige styring er dog stadig lav, med ringe koordinering på tværs af de forskellige forvaltningsniveauer og begrænset eller overformalistisk brug af evidensbaseret politisk beslutningstagning og vurdering. Vedtagelsen af strategien for reform af den offentlige forvaltning er et skridt i den rigtige retning. Strategien bør gennemføres på grundig vis på alle forvaltningsniveauer. Erfaringerne med gennemførelsen af førtiltrædelsesmidlerne peger på mangler inden for den strategiske planlægning og institutionelle kapacitet og svagheder i udarbejdelse af og opfølgning på projekter.

(18) Statsejede eller statskontrollerede virksomheder påvirkes negativt af svag styring, mens gennemførelsen af den nye strategi for forvaltning af offentlige aktiver og virksomheder er løbet ind i forsinkelser. Der er i øjeblikket ingen konkurrencebaseret udvælgelsesprøve for bestyrelsesmedlemmer og ledelse, og udnævnelser offentliggøres ikke. Mens der træffes foranstaltninger til at forbedre antikorruptionsrammen, er der behov for en yderligere indsats til at forebygge korruption på alle forvaltningsniveauer. De væsentlige elementer, der i øjeblikket mangler i antikorruptionsrammen omfatter effektive mekanismer til kontrol af interessekonflikter og opgivelse af aktiver tilhørende offentlige embedsmænd, såvel som specifikke beskyttelsesforanstaltninger for statsejede og statskontrollerede virksomheder. Kommissionen for afhjælpning af interessekonflikter er, når det drejer sig om kontrolbeføjelser, afhængig af andre myndigheders kompetencer og proaktive optræden. Til trods for de fremskridt, der er gjort for at øge gennemsigtigheden i offentlige indkøbsprocedurer, anvendes risikovurderingsredskaberne ikke systematisk, og sårbare sektorer viser sig ikke at være tilstrækkeligt prioriterede. Kontrollen med den effektive gennemførelse af reglerne om offentlige indkøb skal styrkes, også med henblik på tildelingen af EU-midler i de kommende år.

(19) Den udbredte anvendelse af proceduren forud for konkurs i 2013 var i nogen grad en succes, hvad angår håndteringen af de problemer med afbetalingen af gæld, som virksomheder står over for i forbindelse med komplekse og omkostnings- og tidskrævende konkursprocedurer. Der er dog stadig plads til at styrke dette instrument betragteligt ved at håndtere forskellige mangler, såsom den manglende præcisering af statens rolle i processen, styrkelse af handelsretterne rolle i valideringen af krav og sunde omstruktureringsplaner samt udvidelse af procedurens anvendelsesområde med henblik på at muliggøre effektiv omstrukturering, før debitoren bliver insolvent, og ved at håndtere manglende gennemførelsen af loven. Til trods for et antal reformer, som har til formål at øge retssystemets effektivitet, er retssager for tvister i civile, handelsretlige og administrative sager urimeligt lange, især i første instans. Antallet af uafsluttede sager steg i 2013 og er meget høj, særlig hvad angår civile retssager og handelssager. For at løse disse problemer er der behov for en fortsat indsats for at skabe og gennemføre de rette incitamenter til at afslutte retssager rettidigt og fremme udenretslig bilæggelse af tvister, særlig i tilfælde af mindre krav, idet disse problemer hæmmer den erhvervsmæssige virksomhed og gør Kroatien mindre attraktiv for direkte udenlandske investeringer.

(20) Den konservative tilgang til makroprudentiel regulering, som den kroatiske nationalbank anvender, særlig i forbindelse med kapitalniveauerne, har bevirket, at banken har opbygget en grad af modstandsdygtighed, som har vist sig at være nyttig under de udfordringer, landet står over for som følge af den svage økonomi. Da økonomien imidlertid er på vej ind i sjette år med recession og en stigende andel af misligholdte lån, er der risici for kvaliteten af bankernes aktiver. Det hilses velkomment, at visse porteføljer i de fire største kroatiske banker, som er udenlandsk ejet, vil blive omfattet af en vurdering af aktivers kvalitet i euroområdet og den nye fælles tilsynsmekanismes stresstest. Ikke desto mindre omfatter undersøgelsen ikke nogle fra en kroatisk synsvinkel meget vigtige porteføljer, idet porteføljerne udvælges på grundlag af deres relevans på bankkoncernniveau. Desuden dækker undersøgelsen ikke mellemstore og små banker, som kan have lavere kapitalniveauer og aktiver af en mindre robust kvalitet, og som kan være vigtige for den finansielle stabilitet. Det ville give en bedre samlet forståelse af bankernes lånklassificering og tilstrækkeligheden af hensættelser til tab fra långivning, hvis den nye fælles tilsynsmekanismes undersøgelse blev afsluttet med en yderligere diagnostisk tilsynsundersøgelse, der er udarbejdet specifikt til det kroatisk finansielle system (og som dækker vigtige porteføljer hos kroatiske datterselskaber, som ikke er omfattet af den fælles mekanismes undersøgelse, såvel som væsentlige mellemstore og små banker).

(21) Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Kroatiens økonomiske politik. Den har vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Kroatien, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1 til 8 nedenfor.

(22) På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået konvergensprogrammet, og dets udtalelse[8] afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

(23) På baggrund af resultaterne af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og konvergensprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i henstilling 1 til 8 nedenfor,

HENSTILLER, at Kroatien i perioden 2014-2015 træffer følgende foranstaltninger med henblik på at:

1. Gennemføre de budgetforanstaltninger, der er vedtaget for 2014, fuldt ud. Styrke budgetstrategien, idet bebudede foranstaltninger for 2015 og 2015 skal præciseres yderligere, og overveje yderligere vækstfremmende foranstaltninger med henblik på at sikre en bæredygtig korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i senest 2016. Samtidig sikre, at indsatsen med strukturtilpasning, som angivet i Rådets henstilling under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud gennemføres. Justere fremskrivningerne i programmerne efter ENS' standarder og kravene i stabilitets- og vækstpagten. Træffe foranstaltninger til at styrke kontrollen med udgifterne. Udføre en grundig gennemgang af udgifterne senest i marts 2015. Styrke budgetplanlægningsprocessen, særlig ved at øge pålideligheden af de makroøkonomiske prognoser og budgetprognoserne samt styrke den bindende karakter af de årlige og mellemsigtede udgiftslofter og forbedre skattereglernes udformning. Senest i oktober 2014 forankre den nyligt etablerede finanspolitiske kommissionen i loven, styrke dens uafhængighed af alle budgetmyndigheder, gøre dens mandat bredere, særlig med henblik på overvågning af alle skatteregler og forudgående og efterfølgende vurdering af prognoser, samt sikre, at kommissionen har tilstrækkelige ressourcer. Fremlægge en konkret strategi for en reform af den løbende ejendomsbeskatning, der bygger på de planer, der er fastsat i det nationale reformprogram. Indlede en proces med rapportering om og gennemgang af skatteudgifter. Øge overholdelsen af skattereglerne, især ved at øge effektiviteten i skatteforvaltningen. Fremlægge en handlingsplan herfor inden udgangen af 2014.

2. Senest i marts 2015 vedtage lovgivning til at fremskynde den planlagte harmonisering af den lovbestemte pensionsalder for kvinder og mænd og fremskynde hævelsen af den lovbestemte pensionsalder til 67 år. Begrænse adgangen til tidlig pensionering. Sikre gennemførelse af strengere vurderinger og kontroller af invalidepensioner og fremskynde integrationen af pensioner under særlige ordninger i den generelle pensionsordning. Øge omkostningseffektiviteten i sundhedssektoren, herunder på sygehusene.

3. Senest i marts 2015 gennemføre anden fase af arbejdsretsreformen efter samråd med arbejdsmarkedets parter, særlig hvad angår betingelser for afskedigelse og arbejdstid, med henblik på at forebygge yderligere arbejdsmarkedssegmentering, bl.a. for unge mennesker. Gennemgå lønfastsættelsessystemet med henblik på at tilpasse produktivitetsudviklingen og lønforholdene. Fremlægge konklusioner vedrørende denne gennemgang senest ved udgangen af 2014. Styrke effektiviteten og rækkeviden af aktive arbejdsmarkedspolitikker ved at øge den offentlige arbejdsformidlings administrative kapacitet, herunder på regionalt plan, og ved i højere grad at dække unge mennesker, langtidsledige og ældre. Prioritere opsøgende aktiviteter målrettet mod arbejdsløse unge og mobilisere den private sektor til at tilbyde flere lærepladser i overensstemmelse med målsætningerne i en ungdomsgaranti. Udarbejde planer for bekæmpelse af sort arbejde senest ved udgangen af 2014. Gennemføre foranstaltninger til at forbedre uddannelsesresultaterne og uddannelsernes relevans for arbejdsmarkedet ved at modernisere kvalifikationsordningerne, iværksætte kvalitetssikringsmekanismer og forbedre overgangen fra skole til arbejde, særlig gennem erhvervsuddannelser og arbejdsbaseret læring.

4. Gennemgå skatte og socialsystemerne senest ved udgangen af 2014 og fremlægge en handlingsplan til at forbedre genaktiveringen af inaktive og arbejdsløse personer. Styrke effektiviteten og gennemsigtigheden i det sociale beskyttelsessystem ved yderligere at konsolidere ydelserne, skabe fælles berettigelseskriterier og forbinde data fra alle relevante forvaltningsniveauer og -enheder i one-stop-shoppen. Øge effektiviteten og tilstrækkeligheden af sociale bistandsydelser gennem bedre målretning.

5. Træffe yderligere foranstaltninger til at forbedre erhvervslivets vilkår. Særlig, senest i marts 2015, opstille et mål for at reducere de administrative krav, herunder skattelignende afgifter, betragteligt. Løse problemet med den høje grad af opsplitning og overlappende ansvarsområder ved at strømline de administrative processer og tydeliggøre rammen for beslutningstagning og ansvarsfordeling på forskellige forvaltningsniveauer og på regeringsplan mellem ministerier og agenturer. Øge den administrative kapacitet og forbedre den strategiske planlægning i enheder, der har til opgave at forvalte de europæiske struktur- og investeringsfonde, og forsyne enhederne med tilstrækkelige og stabile personaleressourcer.

6. Fremlægge en detaljeret plan for forvaltning af offentlig ejendom for 2015 senest i oktober 2014. Sikre, at virksomheder, der kontrolleres af staten, ledes på en gennemskuelig og ansvarlig måde, styrke kompetencekravene for medlemmerne af ledelse og bestyrelser, som udpeges af staten, og indføre et offentligt register for udnævnelser. Styrke forebyggelse af korruption i den offentlige administration og statsejede og statskontrollerede virksomheder, herunder ved at udvide beføjelserne for kommissionen for afhjælpning af interessekonflikter. Øge gennemsigtigheden i offentlige indkøb, både centralt og lokalt, samt kapaciteten til at overvåge gennemførelsen og opdage uregelmæssigheder.

7. Styrke handelsretternes rolle i overvågningen af gennemsigtigheden og lovligheden i forbindelse med anvendelsen af proceduren for virksomheder forud for konkurs inden udgangen af 2014. Foretage en gennemgang af den obligatoriske test for insolvens/illikviditet ved indledningen af proceduren forud for konkurs samt strømline processen i forbindelse med insolvens og likvidation med henblik på at forkorte processen. Forbedre kvaliteten og effektiviteten i retssystemet, særlig ved at give incitamenter til at afslutte retssager for tvister i civile, handelsretlige og administrative rettidigt og til at bilægge tvister udenretsligt, særlig i tilfælde af mindre krav.

8. Udbygge Den Europæiske Centralbanks gennemgang af aktivernes kvalitet og stresstests for 2014, foretage en omfattende porteføljeundersøgelse, der er udarbejdet specifikt til den kroatiske finanssektor, har fokus på vigtige porteføljer, der ikke er dækket af Den Europæiske Centralbanks undersøgelse, og som omfatter mellemstore og mindre banker.

Udfærdiget i Bruxelles, den […].

På Rådets vegne

Formand

[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

[2] EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

[3] COM(2014) 412 final.

[4] P7_TA(2014)0128 og P7_TA(2014)0129.

[5] COM(2013) 800 final.

[6] COM(2013) 790 final.

[7] SWD(2014) 82 final.

[8] I henhold til artikel 9, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.