Handlingsplan med henblik på at styrke beredskabet over for kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare sikkerhedsrisici

INDLEDNING: DE NYE TRUSLER

EU står over for en række terrortrusler og voldelige angreb fra såvel netværksgrupper som soloaktører. Både terroristgrupper og radikaliserede enkeltpersoner har forsøgt at udføre angreb med meget store tabstal i EU for at maksimere dels antallet af ofre og dels de økonomiske konsekvenser for samfundet.

Terroristorganisationer har ikke brugt kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare (CBRN) agenser i Europa. Trods dette findes der troværdige indicier for, at terroristgrupper kan have til hensigt at anskaffe CBRN-materialer eller -våben, og at de tilegner sig viden og kapacitet til at kunne bruge dem . Daesh har brugt kemiske våben i Syrien og Irak og vurderes at være i stand til at fremstille og bruge disse våben. Mindre hændelser vidner om Daesh's interesse for at innovere og udvikle biologiske og radiologiske våben . Det bør bemærkes, at selv om begrebet CBRN benyttes i hele dette dokument, anses sandsynligheden for et angreb med et nukleart våben udført af en ikkestatslig aktør for at være lavere end sandsynligheden for kemiske, biologiske eller radiologiske angreb.

Dette bør betragtes på baggrund af den teknologiske udvikling, som terrorister kunne drage fordel af med skadelige formål for øje. Daesh har brugt ubemandede luftfartøjssystemer (UAS) til dels overvågning og indsatsledelse og dels til at udføre angreb med eksplosivstoffer .

CBRN-angrebs potentiale spiller en fremtrædende rolle i terroristers propaganda, idet jihadistiske medier udtrykker hensigter om at begå CBRN-angreb og deler — på forskellige sociale platforme — mulige taktikker for angreb og mål . FN's Sikkerhedsråd har anerkendt CBRN-truslerne og udtrykt bekymring over den nye risiko for hastig udbredelse og herunder ikkestatslige aktørers brug heraf.

Dette understreger behovet for, at Den Europæiske Union styrker sin modstandsdygtighed og optrapper sit beredskab med hensyn til at håndtere CBRN-trusler i de kommende år.

BEHOVET FOR ET STYRKET EU-SAMARBEJDE

Disse nye trusler gør det nødvendigt at se nærmere på sårbarheder og vort forsvar mod eventuelle terrorangreb, hvor der bruges CBRN-materiale. CBRN-trusler betragtes indtil videre som mindre sandsynlige, men med meget stor indvirkning. Selv i lille målestok kan et CBRN-angreb få betydelige konsekvenser for de samfund og økonomier, som de bruges imod, hvilket kan medføre mærkbare og varige forstyrrelser tillige med udbredt frygt og usikkerhed. Både de menneskelige og finansielle omkostninger som følge af angreb, f.eks. med et radiologisk våben (også kaldet "beskidt bombe") eller med et ubemandet luftfartøjssystem, der spreder miltbrand, kunne blive ekstremt høje.

En styrkelse af modstandsdygtigheden over for CBRN-trusler i form af forebyggelse, beredskab og indsats forudsætter, at medlemsstaterne foretager betydelige investeringer. Dette fordrer derfor et tættere samarbejde på EU-niveau med henblik på at lære af hinanden, sammenlægge ekspertise og aktiver og udnytte synergier på tværs af landegrænser. I den omfattende evaluering af EU's sikkerhedspolitik påpeges behovet for øget samarbejde på EU-niveau på grundlag af en bedre forståelse af CBRN-truslen og en sammenlægning af ressourcer med henblik på at styrke beredskabet over for mulige CBRN-angreb.

Direktivet om bekæmpelse af terrorisme indeholder for første gang bestemmelser om alle former for CBRN-terrorisme. Det pålægger medlemsstaterne forpligtelser i tilfælde af, at der skal sættes ind mod terrorangreb, herunder en forpligtelse til at yde lægehjælp til alle ofre. De initiativer, som foreslås i denne meddelelse, vil hjælpe medlemsstaterne med at opfylde deres forpligtelser til at bistå ofrene i tilfælde af et angreb med CBRN-materialer.

Denne handlingsplan tilsigter at øge det europæiske samarbejde for at styrke CBRN-sikkerheden, idet der fokuseres på forebyggelse, beredskab og indsats over for CBRN-trusler og -terrorangreb. Tiltag, som fastsættes i denne meddelelse, vil støtte medlemsstaternes beskyttelse af borgere og infrastrukturer. Mange af de foreslåede tiltag anlægger en tilgang, der omfatter alle former for risici, og de vil også bidrage til at forbedre beredskabet over for eventuelle ikketerrorrelaterede CBRN-hændelser i stor skala.

CBRN-HANDLINGSPLANEN FOR 2010-2015 VIDEREUDVIKLES

Nærværende handlingsplan bygger på det arbejde, der blev iværksat i EU med CBRN-handlingsplanen for 2010-2015 . Den tager fat på de mangler, som er påvist i forbindelse med gennemførelsen af den tidligere handlingsplan, og tager højde for nye trusler. På EU-niveau har handlingsplanen for 2010-2015 udmøntet sig i en bedre forståelse af truslen, mere informationsudveksling (et CBRNE-glossar er udarbejdet, og CBRN-hændelser er inddraget i det europæiske bombedatabasesystem) og landvindinger såsom udviklingen af en EU-uddannelsesinfrastruktur (det europæiske center for uddannelse i nuklear sikkerhed — EUSECTRA). Lovgivningen er ligeledes udviklet betydeligt inden for det biologiske område med vedtagelsen af afgørelse 1082/2013/EU om alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler, hvori der fastsættes bestemmelser for at styrke beredskabet og indsatsplanlægningen i EU.

De medlemsstater, der blev hørt om gennemførelsen af handlingsplanen for 2010-2015, rapporterede om en lang række gennemførte aktiviteter på nationalt plan, bl.a. uddannelse og øvelser. De rapporterede også om visse vanskeligheder ved at sikre samordningen mellem forskellige aktører. Interessenterne lagde f.eks. vægt på behovet for yderligere at uddybe viden om CBRN-risici, fremme tværsektorielt samarbejde og investere yderligere i uddannelse og øvelser . Uddannelse og øvelser på tværs af landegrænser og sektorer — ideelt set tilrettelagt på en struktureret måde og ifølge forud aftalte undervisningsplaner — blev udpeget som et af de områder, hvor EU kan skabe merværdi. Medlemsstaterne pegede endvidere på en utilstrækkelig informationsudveksling om CBRN-hændelser og -trusler, samt udstyr og teknologier, der er udviklet med henblik på at imødegå disse trusler. De understregede også behovet for at samarbejde med andre partnere, som ikke er omfattet af den tidligere CBRN-handlingsplan, f.eks. militæret og centrale tredjelande.

EN MERE MÅLRETTET OG SAMORDNET TILGANG FASTSÆTTES

Denne nye handlingsplan udbygger disse landvindinger og anlægger en målrettet tilgang i tråd med EU-dagsordenen for CBRNE af 2012, hvori Rådet anmodede Kommissionen om at opstille en mere målrettet politik, der tager fat på en række centrale prioriteter med klar EU-merværdi og håndgribelige resultater.

Handlingsplanen giver medlemsstaterne mulighed for at styrke deres beredskabskapacitet over for nye trusler via frivillig deltagelse i en række initiativer, som foreslås i handlingsplanen.