ARCHIVESHISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEEDES
DOCUMENTS "COM"
COM(82)385
Vol.1982/0133

Disclaimer
Conformément aurèglement(CEE,Euratom)n°354/83duConseildu1erfévrier1983
concernantl'ouvertureaupublicdesarchiveshistoriquesdelaCommunauté économique
européenne etdelaCommunauté européenne del'énergieatomique(JOL43du15.2.1983,
p.1),telquemodifiéparlerèglement(CE,Euratom)n°1700/2003du22septembre2003
(JOL243du27.9.2003,p.1),cedossierestouvertaupublic.Lecaséchéant,lesdocuments
classifiésprésentsdanscedossierontétédéclassifiés conformément àl'article5dudit
règlement.
Inaccordance withCouncilRegulation(EEC,Euratom)No354/83of1February1983
concerningtheopeningtothepublicofthehistoricalarchivesoftheEuropeanEconomic
Community andtheEuropeanAtomicEnergyCommunity (OJL43,15.2.1983,p.1),as
amendedbyRegulation(EC,Euratom)No1700/2003of22September2003(OJL243,
27.9.2003,p.1),thisfileisopentothepublic.Wherenecessary,classifieddocuments inthis
filehavebeendeclassified inconformitywithArticle5oftheaforementioned regulation.
InÜbereinstimmung mitderVerordnung(EWG,Euratom)Nr.354/83desRatesvom1.
Februar1983überdieFreigabederhistorischen ArchivederEuropäischen
Wirtschaftsgemeinschaft undderEuropäischen Atomgemeinschaft (ABI.L43vom15.2.1983,
S.1),geändertdurchdieVerordnung (EG,Euratom)Nr.1700/2003vom22.September2003
(ABI.L243vom27.9.2003,S.1),istdieseDateiderÖffentlichkeit zugänglich.Soweit
erforderlich,wurdendieVerschlusssachen indieserDateiinÜbereinstimmung mitArtikel5
dergenanntenVerordnungfreigegeben.

KOMMISSIONEN FORDEEUROPAEISKE FAELLESSKABER
KOM(82)385 endeligudg.
Bruxelles-den5.august1982
DEFØRSTERETNINGSLINJER
FORENFÆLLESSKABSPOLITIK PATURISMOMRÅDET
/V(Meddelsetil RadetfraKommissionen )
toolI n f--|
KOM(82)385endeligudg.

FORMAL MEDMEDDELELSEN
Kommissionen har"tagetinitiativtilatfremsende enmeddelelse til
Rådetvedrørende turisme,idetdenharnoteretsig,atdenneaktivitet
ervoksetheltusædvanligt iFællesskabet ,ogatdenberører ogberøres
afetstortantalfællesskabsaktioner .Kommissionen harfundetdetaf
interesse atunderstrege turismens betydning forFællesskabet ogat
undersøge sammenhaaigen mellemdenneaktivitet ogforskellige fællesskabs
aktioner.Dissetomålsætninger søgesbl.a.opfyldtidenanalysemed
titlen"Fællesskabet ogturismen",somervedføjet dennemeddelelse .
Dennegennemgang tagersigtepåatvisedeområder,hvorensamordning
affællesskabsaktionerne villekunnefremmeenharmonisk udvikling af
turismeniFællesskabet .DenharogsåtilformålathenledeRådets
opmarksomhed påenrækkekommissionsforslag ,somiøjeblikket ertil
behandling iRådet,ogsom,hvisdevedtages ,vilkunnebefordreturis­
mensudvikling iFællesskabet ellerforbedre turisterhvervenes arbejds­
muligheder .
Kommissionen bestræber sigendeligpåatfindefremtilprioriterede
områder,hvorenfællesskabsaktion ,entensammenmednationale aktioner
ellervedensamordning afdisse,vilkunneløseproblemerne vedrørende
turismen iFællesskabet .
I.TURISMENS BETYDNING FORFÆLLESSKABET
IhenholdtilRom-traktatens artikel 2harDeteuropæiske Fællesskab til
opgaveatskabesnævrereforbindelser mellemdestater,detforener.
Tiludførelsen afdenneopgavehenterFællesskabet støtteiturismen .
Vedatbringedeeuropæiske befolkninger ikontakt medhinanden fremmer
turismenivæsentlig graddeneuropæiske integration .
Turismen udgørensådanvigtigøkonomisk virksomhed ,somomtalesi
traktatens artikel 2.Denbeskæftiger direktefiremiomennesker i
Fællesskabet ogindirekte langtflere.Denharenstabiliserende indvirk
ningpåbetalingsbalancerne ibådedenord-ogsydeuropæi skelmdeoger

enmedvirkende faktor vedudviklingen afdefattigste omrader iFælles­
skabet .Denfortjener derfor ensærlig stor opmærksomhed ,således atman
kan fremme dens harmoniske udvikling iFællesskabet .
ι,ι
Turismens betydning forFællesskabet fremgår iøvrigt afden lange rakke
fællesskabsaktiviteter ,somdirekte eller indirekte påvirker turismen .
Adskillige former forfællesskabspolitik spiller allerede enrolle for
turismen ;detgælder foranstaltninger ,såsom denfrie bevægelighed for
personer ogdenfrie udveksling aftjenesteydelser inden forturistsek -
toren ,regionaludvikling ogmiljøbeskyttelse samt befordring afrej­
sende .Men med det formål atfremme turismen iselve medlemsstaterne
børdertilføres disse former forpolitik en"turistmæssig dimension ",
således atdeturistmæssige interesser kantages ibetragtning ,når
beslutningerne træffes ,eller nårdeforskellige fællesskabsaktioner
skal gennemføres .Defølgende afsnit omhandler deområder ,hvor turismen
således kan spille enrolle .
II.DM FRIE BEVÆGELIGHED OGBESKYTTELSEN AFTURISTER
EFkan gennem adskillige foranstaltninger fremme turismen iFællesska­
bet ,f.eks .ved atforenkle formaliteterne vedgrænseovergangene og
betingelserne forturisters ophold ideøvrige medlemsstater .
1.Forenkling aftoldeftersyn
Afskaffelsen aftold iDeteuropæiske Fællesskab har lettet toldeftersynet
ogsåledes gjort detnemmere forEF-borgerne ,herunder turisterne ,at
passere grænserne mellem fællesskabslandene .Daderimidlertid anvendes
forskellige momssatser imedlemsstaterne ,foretages derstikprøvekon­
trol vedgrænserne afdevarer ,derejsende medbringer .Ordningen med
afgiftsfrihed forrejsende gørdetmuligt atimportere varer inden for
visse lofter ,dererfastsat afRådet .Johøjere disse lofter sættes ,jo
mindre errisikoen forovertrædelse ,ogjosmidigere viltoldeftersynet
blive ;dermed vilborgerne blive styrket ifølelsen afathave ettilhørs­
forhold til Fællesskabet .

-3-
-Kommissionen hartilhensigtinærfremtidatforeslåetsystem,der
sikrerenregelmæssig forhøjelse afbeløbetfordenafgiftsfri ind­
førsel,somkanforetages afrejsende .
-Kommissionen foreslogligeledes Rådetden23.januar1980atindføreen
fællesskabsordning vedrørende forsyninger tilforbrug ombordiskibe,
luftfartøjer oginternationale tog,enordning,somskallekunnefå
engunstigindvirkning påturismen .
2.Forenkling afpaskontrollen vedgrænserne
Forudentoldkontrollen finderderenpaskontrol stedvedgrænserne
mellemmedlemsstaterne ,skøntstats-ogregeringscheferne idecember 1974
overvejede oprettelsen afenpasunion ,omfattende bl.a.etensartet pas
samtafskaffelse afkontrol vedgrænserne .Dennekontrolerberettiget
afordens-ogsikkerhedsmæssige grunde(terrorisme ,narkotikaiirjidel ).
Detsynesdogatværemuligtatlettedennekontroluansetdenvalgte
transportmåde .
-Kommissionen harfornyligforeslået Rådetatvedtageenbeslutning om
enforenkling afdebetingelser ,påhvilkekontrollen afborgerei
medlemsstaterne foregårvedpassageafgrænserne mellemmedlemssta­
terne^.
3.Turisternes socialesikring
Personer ,dererforsikrede ihenholdtilenmedlemsstats socialelovgiv­
ning,harrettilsygehjælpienhvermedlemsstat ,demåttebessgesom
turisterellerferierende .Detteerenafdestorefordele vedatrejse
somturistietfællesskabsland fremforitredjelande .Detforholder
imidlertid ikkealmindeligt kendt,ogpersoner ,derrejserienanden
medlemsstat ,medbringer ikkealtiddetbevis,derudstedesafderesegen
sygesikringsorgani sation,ogdemistersaledesrettentilatbenyttesig
afdenneservice .
l)EFTnr.C31af8.2.1930 .
2)

-4-
-Kornmissionen vil sammen med dekompetente instanser imedlemsstaterne
undersøge mulighederne for atindføre nye ,mere enkle ogeffektive
freagangsmaaer .
-Den vil gøre enstørre indsats for atinformere deforsikrede om »'
deres rettigheder ,sådekanudnytte disse fuldt ud.
4.Turistassistance ogansvarsforsikring for motorkøretøjer
Detervigtigt forturismen iFællesskabet ,atder sker enharmonisering
afbetingelserne forden assistance ,somkanydes ofre forulykker under
rejser iFællesskabet ;det erligeledes vigtigt ,atofrene for automobil -
ulykker sikres enensartet beskyttelse isamt3.ige fællesskabslande .I
dette øjemed :
–forelagde Kommissionen den 13.januar 1981 Rådet etforslag tildirektiv
omsamordning afmedlemsstaternes bestemmelser vedrørende turistassi -
-forelagde Kommissionen den 7«august 1980 Rådet etforslng tildirektiv
omindbyrdes tilnærmelse afmedlemsstaternes lovgivning omansvars –
2)forsikring formotorkøretøjer .
-rettede Kommissionen den 8.januar 1981 henstilling tilmedlemsstaterne
omenfremskyndelse afskadereguleringen iforbindelse med ansvars -
5.Beskyttelse afturisternes interesser
Turisternes interesser bør ihøjere grad end .nusikres ,hvis rejse­
bureauer eventuelt yder utilstrækkelig service eller anvender vildledende
reklame vedrørende indkvarteringsforhold ,ligesom deres sikkerhed på
feriestederne bør øges .
–Kommissionen hartilhensigt atforelægge Rådet etudkast tildirektiv
omforbrugerbeskyttelse iforbindelse medcharterrejser .1stance
omeniremstcynaeise aisKaaereeu
forsikring formotorkøretøjer .
1)EFTnr.C51af10.3.1981 .
2)EFTnr.C214af218.1980 .
3)EFTnr.L57af4.3.1981 ,s.27.

-5-
-Denvilundersøge deikke-strukturmæssige aspekter iforbindelee med
sikkerhed påhoteller .
-T)enønsker ligeledes atfremme anvendelsen afstandardiserede oplysninger
ved kundeinformation omhoteller .
III .ARBEJDSBETINGELSER FOR TURISTERHVERVENE
Deteuropæiske Fællesskab harskabt etfælles marked fortjenesteydelser på
turistområdet vedattillade frietableringsret forerhvervsdrivende samt
friudveksling aftjenesteydelser ienhvilken somhelst medlemsstat .Fæl­
lesskabet kanforbedre arbejdsbetingelserne forerhvervsdrivende inden for
turistsektoren vedattræffe foranstaltninger pånedenfornævnte områder .
1.Etableringsret ogfriudveksling aftjenesteydelser inden forturist -
erhvervene
Disse toformer forfrihed ,somgaranteres vedEØF–traktaten ,ervigtige for
eninternational aktivitet somturismen .Ligestilling med denationale stats­
borgere afstatsborgere fraenhvilken somhelst anden medlemsstat eretaner­
kendt princip .Imidlertid eksisterer der forskellige nationale bestemmelser
vedrørende adgangen tilvisse turisterhverv ,ogdette kanvære tilhinder for
den frie etableringsret ogden frie udveksling aftjenesteydelser .
-Kommissionen foreslog allerede i1965Rådet atvedtage etdirektiv omfor­
anstaltninger ,derkan fremme denfaktiske udøvelse affrietableringsret
forselvstændig erhvervsvirksomhed ,bl.a .visse aftransportområdets støtte -
erhverv ogrejseagentvirksomhed ^.
2,Erhvervsuddannelse oggensidig anerkendelse afeksamensbeviser
Denmobilitet ,arbejdstagere inden forturistsektoren har ,ogsomofte er
vigtig for ,atdekanudøve deres erhverv ,afhænger hyppigt af,atdekvali­
fikationer ,deharerhvervet sig ,ogdestudieophold ,dehargennemført i
andre medlemsstater ,anerkendes .
1)EFTnr.C239af4.10.1967 ,s.15.

-6-
-Kommissionen behandler problemerne iforbindelse med dette erhverv som led
ienbredere imdersøgelse afaspekterne vedrørende gensidig anerkendelse
afeksamensbeviser .
-Tenvilvelvilligt undersøge fælles programmer forstudier iturisrhfe ,som
skal kunne gennemføres vedhøjere læreanstalter imedlemsstaterne ,forså
vidt sommedlemsstaterne tager initiativ tiludarbejdelse afsådanne pro­
grammer
3.Bistand fraDen europæiske Socialfond
Turismen erenindustri ,derbeskæftiger megen arbejdskraft ,mensomogså er
præget afsæsonraæssige problemer ;denkræver derfor ensærlig indsats ,når
detdrejer sigomatforbedre arbejdsbetingelserne .
-Deneuropæiske Socialfond erpositivt indstillet over forethvert initiativ ,
derkan forbedre beskæftigelsesmulighederne ogfremme dengeografiske og
erhvervsmæssige mobilitet forpersoner ,beskæftiget inden forturistsektoren .
A.Spredning afferieperioderne
Placeringen afskole -ogindustriferier inden for etbegrænset tidsrum om
året befordrer hverken regionaludviklingen eller industriens effektivitet ,
specielt ikke turistindustriens ,ogmedfører prisstigninger ihøjsæsonen
samt enrejseintensitet ,som erubehagelig forturisterne selv .Kommissionen
prioriterer dette problem meget højt .
-Denvilomgående foretage enanalyse afskole -ogindustriferiernes place­
ring imedlemsstaterne ogundersøge mulighederne foratgennemføre enspred­
ning afturistperioderne .
-Idenne forbindelse vilKommissionen især undersøge muligheden for atfrem­
meturismer ,medsocialt ogkulturelt sigte samt turisme ilandområder .

-7-
5•Skatte -ogafgiftsspørgsmål iforbindelse med turisme
Demomssatser ,deranvendes fortjenesteydelser inden forhotel -ogrestau­
rationsbranchen ,varierer meget fradenenemedlemsstat til denanden .Imid­
lertid erderendnu ikke påbegyndt nogen tilnærmelse afmomssatserne iFæl­
lesskabet ,ogentilnærmelse kan ikke foretages forenenkelt sektors ved­
kommende .
-Deterderfor optilmedlemsstaterne selv atanvende momssatser ,derer
tilpasset situationen inden forderes turistindustri ogdeninternationale
konkurrence pådette område .
-Kommissionen vilpåsinside undersøge ,omforskellene ideskatter ogaf­
gifter ,deraf medlemsstaterne anvendes forturistsektoren ,kangive anled­
ning tilomlægninger idenne form forhandel .
6.Energiproblemer iforbindelse medturismen
Energipriserne harstor betydning forturismen .Depåvirker omkostningerne
vedanvendelsen aftransportmidler ogomkostningerne tilopvarmning ogklima -
regulering ihoteller ogandre turistfaciliteter .
-Idenforbindelse kan deforanstaltninger ,somKommissionen har foreslået
somledienergipolitikken ,kunfåengunstig indvirkning påturismen ^.
-Vedbehandlingen afansøgninger ogfællesskabsstøtte tildemonstrations -
projekter vedrørende energibesparelse ogalternative energikilder vilKom­
missionen ligeledes tage deturistmæssige aspekter veddisse projekter i
betragtning .
IV.TRANSPORT OGTURISME
Ibetragtning afdenmobilitet ,dererkarakteristisk forturismen ,harde
forskellige former fortransport stor betydning fordenne aktivitet .Denøko­
nomiske integration harhaft enpositiv indvirkning påtransportforbindelserne
inden for Fællesskabet .
1)EFTnr.C55af3.3.1982 ,s.4.

Deterisærpassagerbefordringen adlandevej,derharværetgenstand for
dissefællesskabsforanstaltninger .Opmærksomheden kunnederforihøjere
gradhenledes pådeandremidlertilpassagertransport ogpåtransportin -
frastrukturerne affælleskabsmæssig interesse .
i1
-Kommissionen hartilhensigtatstimulere jernbaneselskaberne ideresover­
vejelser om,hvordandekangørederespassagerbefordring mereattraktiv .
-Ji.edhensyntilflytransport harKommissionen den26.oktoberI98Itilsendt
Rådetetforslag ,somhartilformålbl.a.atskabestørregennemskuelighed
påprisområdet ogatgøre -prisfastsættelsen forruteflymellemmedlemssta­
ternesmidigere .Detteforslagerafstorbetydningforturismen^.
-Detsammegælderdetforslagtilforordning ,somKommissionen forelagde
Rådetden27.november 1980,ogsomtagersigtepåatforbedreruteflvfor-
2bindeiserne mellemregionerne
–Påmeregenerelt planharKommissionen ,hvadangårtransportinfrastruktur ,
inovember 1979foreslået ,atdergivesstøttetilinvesteringsprojekter ,
someraffællesskabsinteresse ,ogsomvilkunneletteturiststrømmen mel­
lemmedlemsstaterne "^.
RSGIO!TAL TIDVIKLTTIG OGTURIST-TE
Iværksættelsen afaktionertilatfremmeturismen kanbidragetiludviklingen
afv-gnnstigt stillede områder ,somharturistmæssige muligheder .Fællesskabet
kanbidragetildenneudvikling gennemtoformerforaktioner :aktionerfi­
nansieret afDeneuropæiske PondforRegionaludvikling ogaktioner finansieret
afEUGFL'sudviklingssektion .
1.Interventioner fraDeneuropæiske FondforRegionalvrlvikl ing
Fællecskabet anerkender turismen somværende enafdeøkonomiske sektorer ,
dervilkunnebidragetiludviklingen afdeugunstigt stillede områder .EFRfJ
gribersåledesindpådetteområdebådeviasin"kvotabestemte afdeling "og
1)xci:(8i)590.
2):cor:(3o)6?A.
3)BulletinforDeeuropæiske Fællesskaber ,Supplement P/70.

-9-
sin"kvotafrie afdeling".Detertilstrækkeligt ,atdeturistprojekter ,som
forelægges fondenafmedlemsstaterne ,indgårsomendelafudviklingsprogram -
metfordetpågældende område.
-Kommissionen viloverveje ,hvilkeaktionertilfremmeafturismer ,(ic^ri
landområder )dervilkunnefinansieres afEFRU.
2.Interventioner fraDeneuropæiske udviklings-oggarantifond Landbruget
EUGFL'sudviklingssektion kanydestøttemeddetformålatbefordre udviklin­
genafsådanneturistmæssige aktiviteter ,somkansupplerelandbrugsaktivite -
ter.Denkanligeledes medvirketilatforbedre denødvendige betingelser for
atfremmeturismenilandområder ,bl.a.ibjergegne ogiandreugunstigtstil­
ledeområder .
-Kommissionen vilbehandle deprojekter vedrørende udvikling aflandbrugs-
turismen ,sommedlemsstaterne søgeratfåfinansieret gennemEUGFL.
VI.BEVARELSEN AFEUROPAS NATUR-OGKULTURARV OGTURISMEN
Naturen ogkulturarven ,isærindenforarkitektur ,erEuropasturistressour­
cer.Deterdevarierede landskaber ,dehistoriske seværdigheder ogmonumen­
talebygningsværker ,somgiverEuropaturistmæssig interesse .Deaktioner ,
somhartilformålatbevaredenfælleskulturarv ,ersåledesogsåafmere
direkte økonomisk betydning .
1.Beskyttelse afmiljøet ogturisme
Enlangrækkefællesskabsbestemmelser ombekæmpelse afhav-ogluftforurening
ogomstøjgener haren-positivindvirkning påturistaktiviteterne .Disseak­
tiviteter måligeledes tilpasses deøkologiske krav.

-Tdetudkast til ethandlingsprogram forDeeuropæiske Fællesskaber på
miljøområdet (1932-1986 ),somblev vedtaget afKommissionen den 28.ok­
tober 1981 ogfremsendt tilRådet ,fastslås detudtrykkeligt ,atder
bl.a .vedudviklingen afturistmæssige aktiviteter ihøjere grad skål
tages hensyn tilmiljøet "^.
-Etforslag tildirektiv omvurdering afoffentlige ogprivate projekters
virkninger påmiljøet ,blev vedtaget afKommissionen ogforelagt Rådet
tilgodkendelse den16.juni 1980 .Dette direktiv vedrører ligeledes
2)turistmæssige aktiviteter '.
2-Arkitektnrarv ogturisme
Arkitekturarven danner grundlag forenstor delafdeninternationale tu­
risme .Somsådan udgør den etværdifuldt aktiv ,derskaffer betydelige ind­
tægter tiladskillige områder iFællesskabet .Denfortjener derfor atblive
bevaret som denvigtige indtægtskilde ,dener.
-Kommissionen erifærd med atudarbejde enmeddelelse tilRådet vedrørende
enøget fællesskabsindsats inden fordenkulturelle sektor ,ogendelaf
meddelelsen omhandler Fællesskabets bidrag tilbevarelse afarkitekturarven .
-Denhartilhensigt atforeslå etudvekslingsprogram forunge arbejdstagere ,
bl.a omfattende unge ,somvilyde enfrivillig indsats tilbevarelse af
arkitekturarven .
1)EFTnr.C305af25.ll.i98l .
2)EFTnr.C169af9-7-1980 .

-11-
VII .KONKLUS IONER
Påbaggrund afdenne analyse afdeturistmæssige aspekter afforskellige
fællesskabsaktiviteter måFællesskabet have tohovedopgaver :dels atspil­
leenaktiv rolle iforbindelse medudviklingen afturismen imedlems­
staterne ogdels atkoncentrere sigomvisse særligt prioriterede aktioner .
1•Fællesskabet skalspilleenaktiv rolle iforbindelse medudviklingen
afturismen
Det erklart ,atturismen iførste instans afhænger afmedlemsstaternes
politik .Erfaringerne fradesidste tyve årharvist ,atdeprivate ogof­
fentlige erhvervsdrivende imedlemsstaterne harværet istand til attil­
passe sigenturisme ,der erblevet stadig mere krævende ,både kvantitativt
ogkvalitativt .Ganske vist harFællesskabet skabt etgunstigt miljø for
disse erhvervsdrivende ,ogdette miljø kan stadig forbedres gennem vedta­
gelse afvisse fælles regler ogenbedre samordning afaktiviteterne på
turistområdet .MenFællesskabet måimidlertid ikke gåforlangt isinsam­
ordning afdeforskellige former fornational politik ,forhvert enkelt
lands politik ertilpasset demeget forskellige betingelser idetpågæld­
ende land ,ogFællesskabet skal heller ikke søge atløse problemer ,som
bedre kanbehandles pånationalt eller endog regionalt plan .
Påfællesskabsplan erdervisse turistfremmende aktioner ,somligeledes
først ogfremmest afhænger afmedlemsstaternes initiativer .Det ersærlig
optilmedlemsstaterne atforelægge deprojekter vedrørende turisme ,som
ønskes finansieret afFællesskabet gennem Regionalfonden ,Socialfonden
eller Landbrugsfonden .
Andre aktioner ,somervigtige forturismen ,afhænger afRådet ,idet Kommis­
sionen harstillet dette flere forslag ,hvoraf nogle længe harventet på
enafgørelse .Enhurtig vedtagelse afdisse forslag vilkunne fremme turis­
men iFællesskabet ogforbedre arbejdsbetingelserne forturisterhvervene .

Endvidere erderandre turistmæssige aktioner ,somhenhører under Kommis­
sionen ,dermåundersøge deforskellige muligheder ogstille passende for­
slag .Detpåhviler også Kommissionen iførste instans atsørge forenbedre
samordning afdefællesskabsaktioner ogfinansielle fællesskabsmidler 1,som
har til formal atstimulere deturistmæssige aktiviteter .Kommissionen skal
endelig kontrollere ,atdennationale støtte ,dergives tilturismen ,lige­
somtilfældet erpåalle økonomiske områder ,erioverensstemmelse medtrak­
tatens konkurrencebestemmelser ,ogdenskal overvåge ,atdengældende fæl­
lesskabsret ,som ihøjgrad har bidraget til atliberalisere turisters be­
vægelighed inden forFællesskabet ,ikke bringes ifare pågrund afprotek­
tionistiske foranstaltninger ,dertræffes iforbindelse med den økonor-.iske
tilbagegang ,somalle medlemsstaterne erramt af.
2.Fællesskabet s'~al koncentrere sig omvisse prioriterede aktioner
Kommissionen errede tilsammen medmedlemsstaterne atundersøge visse pri­
oriterede spørgsmål ,sommed fordel vilkunne behandles ved englobal aktion
pånationalt plan eller påfællesskabsplan .Sådanne spørgsmål erefter Kom­
missionens opfattelse spredning afturistperioderne ,bevarelse afarkitektur -
arveu ideugunstigt stillede områder ,aktioner til fremme afturisme med
socialt ogkulturelt sigte samt turisme ilandområder .Disse spørgsmål hæn­
gersammen ogkan irealiteten sammenfattes tilét:hvorledes kanmanopnå
enbedre udnyttelse afturistmæssige faciliteter ogafdentilrådighed væ­
rende arbejdskraft ,specielt ilandområder ,samtidig med ,atdemindst be­
gunstigede kategorier afbefolkningen fårmulighed forogså atrejse sorr
turister ?
Kommissionen vil sammen med dekompetente myndigheder undersøge problemerne
iforbind elromed spredning afsk~le –ogindustriferierne .**enr"enerover­
bevist om,atdet ikke ertilstrækkeligt blot atfinde ennormativ løsning
påproblemet .Terskal også ske enændring afdevaner hosbefolkningen ,der
gør ,atferie udelukkende holdes ieneller tomåneder omåret .Tildetfor­
målerdetnødvendigt atpræsentere publikum fornye "produkter "og~tfå
dendelafpublikum ,derhardelaveste indtægter ,gjort interesseret i"lav-
sæson-priser ".

Detomfang,turismenharfaetiderenereår,iradogikkebortlede opmærk­
somhedenfradenkendsgerning ,atstoredelesfdeneuropæiske "befolkning
endnuikkeråderovertilstrækkelige midlertilatrejsesomturister .ler
måderforgøresensærligindsatsforvissesamfundskategorier ,somf.eks.
ungearbejdstagere cgpensionister ;hvisdissegrupperblevtilskyndet til
attagepåferieilavsæsonen ,kunnedettemedvirketilatgennemføre den
højtprioriterede målsætning omenspredning afturistperioderne ,hvilket
igenvilleføretilenbedreudnyttelse afinvesteringerne indenforturist
sektoren .
Sammemålsætning kanforfølges vedatopmuntretil,atturistrejser med
kulturelt sigteforetages udenforsæsonen ,idetdisserejserimindregrad
endandrenødvendigvis skalfindestedisommerperioden .Rundrejser medkul
tureltformål,undertiden omfattende fleremedlemsstater ,kunnebegunstiges
vedhjælpafenpassendeprispolitik .
Forsøget påatetablere enbedreprispolitik kunneiøvrigtføretilnye
formerforferie,f.eks.landbrugsturisme ellerturisme medudgangspunkt
iegnensnaturogkulturogidelandbrugsprodukter ,derertypiskefor
deforskellige områder .Hvisdenneformforturisme fremmes,vildetmed­
førebedrebeskæftigelsesmuligheder forarbejdskraften pålandet,være
tilstøtteforudviklingen afdeugunstigt stillede områderiFællesskabet
samtsikre,atdisseområdersnatur-ogkulturarv bevares .
*ms*âE
Rådetanmodes omatgodkendedisseførsteretningslinjer forenfællesskabs
nolitikp?turistområdet .Påbaggrundafdrøftelserne omdisseretningslin­
jer,somvilfindestediRådetogiEuropa-Parlamentet ,vilKommissionen
forelægge Rådetkonkreteforslagpåturistområdet .

I
DETEUROPÆISKE FÆLLESSKAB OGTUEISME

IMDHOLDSFOPTEGMSLSE
Side
I. Turismens "betydning forFællesskabet 2
II.Den frie bevægelighed og "beskyttelsen afturister 7
1.Grænsepassage mellem medlemsstaterne 7
2.Turisters sociale sikring 10
3.Ansvarsforsikring formotorkøretøjer ogturistassistanoe 11
4.Beskyttelse afturisternes interesser 12
III.Forbedring afturisterhvervenes arbejdsbetingelser 14
1.Etableringsret ogfriudveksling aftjenesteydelser 14
inden for turisterhvervene
2.Erhvervsuddannelse oggensidig anerkendelse afeksamens - 16
beviser
3.Tilskud fraDeneuropæiske Socialfond 18
4.Spredning afferieperioderne 19
5.Skatte –ogafgift sspørgsmål iforbindelse medturisme 20
6.Energiproblemer iforbindelse medturisme 22
IV«Transport ogturisme 24
1.Passagerbefordring adlandevej 24
2.Passagerbefordring med jernbane 23
3.Flytransport ogturisme 26
4.Transportinfrastrukturer 27
V. Regionaludvikling ogturisme 29
1.Interventioner fraDeneuropæiske Fond forRegional - 29
udvikling
2.Interventioner fraDeneuropæiske Udviklings -ogGaranti - 32
fond for Landbruget
VI.Bevarelsen afEuropas natur -ogkulturarv ogturismen 36
1.Beskyttelse afmiljøet ogturisme 36
2.Arkitekturarv ogturisme 41
Bilag Fællesskabsbestemmelser afbetydning forturismen 45

I. TURISMENS BETYDNING FOR FÆLLESSKABET
IRom–traktatens præambel hedder det ,atmedlemsstaterne erbesluttet på
atskabe grundlag forenstadig snævrere sammenslutning mellem deeuro­
pæiske folk .Ifølge samme traktats artikel 2harDeteuropæiske Fælles­
skab tilopgave atfremme snævrere forbindelser mellem destater ,somdet
forener .Dette erikke Fællesskabets eneste opgave ,mendeterutvivl­
somt denførste ogdenmest grundlæggende forselve eksistensen afFælles­
skabet .Turismen vilkunne bidrage tilengennemførelse afdenne opgave .
Deeuropæiske folk opdager ,takket være turismen ,atdekulturelle for­
skelle ideres fælles civilisation ikke ermodstridende ,mentværtimod
komplementære oginteressante atfåkendskab til .Siden sinoprettelse
harEuroparådet navnlig bestræbt sigpåatfremme denne bevidstgørelse .
DeterKommissionens ønske ,atdenne særlige side afEuroparådets mission
skal fortsættes ,ogvedsiteget virke vilFællesskabet bidrage tilen
udvikling afdenne bevidstgørelse .
Turismen vartidligere forbeholdt etprivilegeret mindretal ,menudvik­
ledes i60'erne og70'erne tiletmassefænomen ,derskaber beskæftigelse
ogerenudviklende faktor forugunstigt stillede egne .Turismen erogså
blevet enafdevigtigste økonomiske aktiviteter iFællesskabet .
Tabel 1herunder viser den internationale turismes stærke stigning i
60'erne og70'erne ialle Fællesskabets medlemsstater .Kunfåøkonomiske
aktiviteter harhaft enlignende udvikling .Indtægter ogudgifter ifor­
bindelse med international turisme eridesidste tyve årblevet over ti
gange større ihele Fællesskabet ,menersteget endnu mere ivisse med­
lemsstater .

TaDel1_3_
MEDLEMSSTATERNES INDTÆGTER OGUDGIFTER
IFORBINDELSE MEDDENINTERNATIONALE TURISME
Tyskland
Belgien-
Luxembourg
Danmark
F'rankrig
Grakenland
Irland
Italien
Nederlandene
Detforenede
KongerigeI
U'
I=Indtægter
U=UdgifterI
U'
I
υ
i
υ
i
υ
i
υ
-I
υ
i
υ(imiodollars ,årets kurser )
19SO 1960 1970 1975
481 1.024 2.848
679 2.493 8.502
– 348 880
94 492 1.416
107 314 746
74 273 642
525 1.191 3.449
325 1.037 3.062
47 194 621
19Ao^y
119 193 216
42 9i(1) 171(2·)
642 1.639 2o582
92 727 I.03I
128 421 1.108
127 598 1.666
109 1.040 2./¡42
924 I.92I6.639
20.827
1.810
3.272
1.337
ic^r.o
Otdyj
6,021
1.733
Y-jO
611
,19o>
6.9iA
1.907
1.6/;0
4.637
6.932
6c/,r.4
UiS"9
;01974
■')"'97')
Kilde:OECD,Turistpolitik .

-4-
Turismen mellem medlemsstaterne udgør over 50$afudgifterne ogover 60/a
afturistindtægterne iDeTi.Deneraltså envigtig faktor foromforde­
ling afindkomster inden forFællesskabet .Somdetfremgår aftabel 1,er
dernemlig næsten ligevægt mellem turistindtægter og-udgifter iDetfor­
enede Kongerige ,Irland ogDanmark ,mens der ividudstrækning erunder­
skud iTyskla-nd ogiBenelux-landene samt overskud iGrækenland ,Italien
ogFrankrig .Dahandelsbalancerne generelt ergunstige forlandene iNord­
europa ,virker turisme altså somenstabiliserende faktor påbetalingsba­
lancerne ,hvilket ertilgavn forFællesskabet somhelhed ,hvor enafba­
lanceret udvikling eretgrundlæggende mål .
Tabel 2viser turismens relative vægt påmedlemsstaternes betalingsbalancer .
Denudgør næsten 4%afindtægtsposterne ogca.^afudgiftsposterne ifor­
bindelse medalle varer ogtjenesteydelser ietEuropa med nimedlemssta­
ter ,menudgør enmeget større andel ,dels påkreditsiden påvisse medlems­
staters betalingsbalancer ,dels pådebitsiden iandre medlemsstater .Nogle
lande ,såsom Grækenland ,Italien ,Irland ogendog Frankrig ,regner med ,at
turismen kan dække envæsentlig del afderes betalingsbalanceunderskud .
Mankanforstå betydningen heraf ,nårmanved ,atOECD *skomité vedrørende
turisme imarts 1982 konstaterede enfortsat stigning iprotektionistiske
foranstaltninger ,derskaber hindringer forudviklingen afdeninternatio­
nale turisme .
EF-landenes nationale turistorganisationer nedsatte allerede formere end
tiårsiden enarbejdsgruppe ,derregelmæssigt udsender enanalyse af
turismens økonomiske betydning iFællesskabet .Iarbe jdsgruppens 4»rap­
port fra 1931 finder manflere karakteristiske oplysninger ,derviser denne
økonomiske sektors voksende betydning forhver enkelt medlemsstat ogfor
Fællesskabet som helhed .
Detfremgår således heraf ,atudgifter ,afholdt afturister ,dererstats­
borgere iDeNii1979>beløb sigtilover 77miaECU,dvs.mere end7$
afdesamlede udgifter iprivatforbruget .Turistindtægter ilandene i
Fællesskabet oversteg dengang 72miaECU ,hvilket varmere end4%af

-5-
TABEL 2
TURISME PAMEDLEMSSTATERNES BETALINGSBALANCER
(ifoafsamtlige varer ogtjenesteydelser )
1965 1970 1975 1980
TysklandΚ
D2,9
6,03,1
7,12,6
8,62,7
8,5
Belgien -
LuxembourgΚ
D3,0
4,32,7
A,22,5
4,22,0
3,4
DanmarkΚ
D6,2
5,16,9
5,46,2
5,15,5
5,9
FrankrigΚ
D7,6
8,35,4
4,75,0
4,64,5
3,2
GrækenlandΚ
D– 17,6
3,017,7
2,920,7
2,7
IrlandΚ
D18,1
6,911,5
5,26.7
4.86,0 (
4,5
ItalienΚ
D12,2
2,68,7
4,07,2
2,08,5
1,7
NederlandeneΚ
D4,1
4,02,9
4,02,6
4,01.7
4.8
Det forenede
KongerigeΚ
D2,5
3,93,3
3,24,1
3,04,2
4,2
EUR 9 (2)Κ
D5.0
5.14,4
4,94,0
4,93,9
4,8
K=Kredit
D=Debet
(1)1979
(.2)Grækenland erikke medregnet ide"tsamlede "talj dalandet endnu ,ikke i
1980 varmedlem afEØF .
Kilde :Eurostat

-6-
bruttonationalproduktet iFællesskabet .Menhvis manmedregner multipli -
katorvirkningen somfølge afturistindtægter iFællesskabet skaber andre
indtægter ,vildedirekte ogindirekte turistindtægter udgøre mere end
10%afDeNi'sBNP. '
Ifølge samme rapport ogstadig for 1979var over 4millioner mennesker
beskæftiget direkte ogpåfuld tid ituristbranchen iDeNi,ogbeskæf­
tigelsen idenne sektor var istadig udvikling .Menogså hermåmanregne
medmultiplikatorvirkningen afturistindtægter .Detmåiøvrigt bemærkes ,
atflere typer beskæftigelse ,dererafhængige afturisme ,medregnes i
andre sektorer afmangel påmere detaljerede statistikker .Mankanderfor
kun opstille hypoteser .DeTi'snationale turistorganisationer fremsæt­
tersåledes hypotesen om,atmellem 10og12%afalarbejdskraft iFæl­
lesskabet ville ståuden arbejde ,hvis aktiviteterne iforbindelse med
turisme pludselig standsedes .
Hvordan detendforholder sig ,mådeterkendes ,atturismen erenarbejds -
kraftskrævende sektor ,ensektor ,derendnu ikke hardestore arbejdsløs -
hedsproblemer somandre økonomiske sektorer iEuropa ,ogsomderfor for­
tjener særlig opmærksomhed ,således atdenkanundgå sådanne problemer .
Ienperiode med økonomisk afmatning erentilbagevenden tilprotektio­
nistiske foranstaltninger den største fare forturismen .Sombeskrevet
idetfølgende ,harDeteuropæiske Fællesskab hidtil truffet adskillige
foranstaltninger tilenliberalisering afturismen imedlemsstaterne ,
hvilket ikke harværet uden betydning forturismens stærke udvikling i
desidste tyve år.Det erFællesskabets opgave atbeskytte "l'acquis
communautaire "ogiendnu højere grad attilskynde tilenturisme ,der
skaber beskæftigelse ogfremmer udviklingen .

-7-
II.DEIT FRIE BEVÆGELIGHED OGBESKYTTELSEN AFTURISTER
Turismen erafmeget stor betydning forFællesskabet pågrund afdepoli­
tiske ogkulturelle virkninger ,økonomiske konsekvenser forbetalingsba­
lancerne samt forbeskæftigelsen ogregionaludviklingen .Fællesskabet på
sinside fremmer eller kunne fremme turismen vedvisse aktioner eller ini­
tiativer :lettelse afgrænsepassage ,sociale sikringsordninger forturis­
ter ,dererstatsborgere imedlemsstaterne ,harmonisering afansvarsfor­
sikringer formotorkøretøjer ogturistassistance samt beskyttelse af
turisters interesser iFællesskabet .
1.Grænsepassage mellem medlemsstaterne
Inden Rom–traktaten omoprettelse afEØFtrådte ikraft ,vargrænserne
virkelige hindringer forrejsendes færden mellem medlemsstaterne .Disse
hindringer viste sigsomminutiøs told-ogpolitikontrol ,bjerge afpapir
oglange køer vedtoldstederne .Alt dette tilskyndede næppe nogen til
atforetage udenlandsrejser .
Detbørsiges ,atsituationen klart erforbedret siden 1958 «Toldafgif -
terne mellem medlemsstaterne iFællesskabet erforsvundet .Papirskrive -
riet erogså væk ,idetmindste hvad angår rejsende ,derikke medfører
varer aferhvervsmæssig karakter .Toldinyndigheder oggrænsepolitik ud­
øver dogfortsat kontrol .25årefter Romtraktatens undertegnelse mel­
derspørgsmålet sig ,omdennuværende situation eracceptabel ,eller om
den ikke inogle henseender hindrer enmere dynamisk udvikling afturismen .
a)skatte -ogafgiftsmæssige hindringer
11Pågrundlag afenrække direktiver 'hardersiden 19°9 eksisteret en
ordning med "afgiftsfritagelse forrejsende ",hvorefter turisten som
enhver anden rejsende kanindføre varer ,harharerhvervet ienanden
medlemsstat ,udover depersonlige ejendele ,hanmedfører isinbagage .
Hanharimidlertid kundenne rettighed inden forenvisbegrænsning ,
dererfastsat afMinisterrådet ,ogdisse begrænsninger kanhave ugun­
stige følger foropfyldelsen afformaliteterne vedgrænsepassagen .

-8-
Der erennøje sammenhæng mellem enbegrænsning afafgiftsfritagelsen
ogenintensivering afkontrollen vedgrænsepassage .Deterrigtigt ,
atdet ienbestemmelse ifællesskabsretten erfastsat ,atderejsende
skal have mulighed forstiltiende eller vedsimpel mundtlig erklæring
attilkendegive ,atdeoverholder grænser ogbetingelser fordentil­
ladte afgiftsfritagelse .Heraf følger engenerel praksis ialle med­
lemsstater medkontrol vedstikprøver .Mendereringen tvivl om,at
stikprøvekontrollen kunne foretages mere smidigt ogmindre hyppigt ,
såfremt afgiftsfritagelserne varhøjere ,idet risikoen forovertræ­
delse daganske naturligt varmindre .
Afalle disse grunde ogfor atfåborgeren iFællesskabet bedre til at
mærke fællesskabets eksistens gennem fordelene ved etfælles marked ,
erdetvigtigt ,atRådet vedtager Kommissionens forslag ,dertager
sigte påathæve grænserne fordisse fritagelser .Dette målmådesuden
prioriteres iendnu højere grad ,dadenreelle værdi afdisse frita­
gelser hver dagformindskes vedinflation ogvalutanedskrivning ,og
daenafdevigtigste rettigheder forborgeren iFællesskabet derved
stadig forringes .
Medhensyn tildeafturisten medførte personlige ejendele giver den
faktiske situation ikke anledning til store problemer pånuværende
tidspunkt .Forsåvidt angår transportmidler (biler ,campingvogne ,
lystbåde ),ligger etdirektivforslag omophævelse afalle formalite­
ter iøjeblikket tilbehandling iRådet ,Defleste medlemsstater
kræver allerede pånuværende tidspunkt ikke længere formaliteter i
denhenseende .Indførsel afcampingvogne udover etvist tidsrum
skaber imidlertid fortsat problemer .Medhensyn tilenbegrænsning
afgenstande ,somgodtages somdenrejsendes personlige ejendele ,
ændres skik ogbrug .Detbliver således almindeligt athave fjern­
synsapparater icampingvognen ogtage videobåndoptagere med sornbagage .
Vanskelighederne løses ireglen idisse tilfælde ved entilpasning af
administrativ praksis ,nårdeberørte organisationer (f.eks .automo –
bilklubber )påtager sigatforetage defornødne henvendelser tilde
kompetente myndigheder .

-9-
Endelig viliværksættelsen afenanden fællesskabsforanstaltning også
kunne fapositive følger forturismen .Derertale omdirektivforsla­
getvedrørende fællesskabsordningen forproviantering afinternationale
skibe ,flyvemaskiner ogtog .
b)Politikontrol
Identitetskontrol afrejsende ,derkører over grænserne mellem medlems­
staterne ipersonbiler ,foretages ialmindelighed vedstikprøver .
Grænsepassage ibiler erblevet betydelig lettere ,efter atkontrollen
meddetinternationale automobilforsikringskort (detgrønne kort )blev
ophævet ihenhold tilRådets direktiv af24.april 19722^.Bilisternes
ophold idebesøgte lande vilogså blive gjort lettere vedindførelsen
afetEP–kørekort ,sombesluttet vedRådets direktiv af4»december
19803).
Tilgengæld underkastes rejsende medandre transportmidler fortsat
strengere politikontrol .Derforetages således stadig systematisk kon­
trol vedgrænsepassage itog ,busser ogifly (cartes dedébarquement )
eller ilufthavne trods demange opfordringer ,sombåde Europa-Parlamen -
tet ogKommissionen har rettet tilregeringerne .
Somargument forenopretholdelse afpolitikontrol inden forFællesskabet
fremfører medlemsstaterne først ogfremmest beskyttelsen afoffentlig
orden ogsikkerhed (bekæmpelse afterrorister ,kampen modnarkotika -
forhandlere ).Mendetersvært forborgerne iFællesskabet atforstå
grundene tildeforskellige grader afkontrol ,derforetages ,altefter
hvilken transportform deranvendes foratkomme fraenmedlemsstat til
enanden .Mankanstille spørgsmålet ,ommanikke skulle overveje en
forenkling afkontrollen ved algrænsepassage mellem medlemsstaterne
ogforalle transportformer .Kommissionen harnetop forelagt Rådet en
resolution herom .
Detmåbemærkes ,atstats -ogregeringscheferne ,forsamlet iParis ,
allerede idecember 1974 havde overvejet oprettelsen afenpas-union
bestående aftregrundlæggende elementer :etensartet pas ,ophævelse
afpersonkontrol vedgrænserne mellem medlemsstaterne ogtredjelandes
ensartede behandling afstatsborgere framedlemsstaterne .Etførste
skridt henimod enpas-union blev taget vedRådets resolution omindfø-

-10-
relse afetEF-pas ,sommedlemsstaterne vilbestræbe sigpåatudstede
senest fraden 1.januar 1985 «Betydningen afetEF-rpas erstor pådet
politiske ogpsykologiske plan ,fordetvilblive detførste dokument ,
dererbestemt foralle borgere imedlemsstaterne ,ogsomindeholder
enhenvisning til Deteuropæiske Fællesskab . i
Detmåkonkluderes ,attold-ogpolitikontrol fortsat udgør hindringer
forturismen mellem medlemsstaterne ,selv omderergjort visse fremskridt .
Påkort sigt vildetforhold ,atRådet vedtager Kommissionens forslag om
atforhøje grænserne for "afgiftsfritagelsen forrejsende "fra 180til 210
ECU ,medføre envisforbedring .Kommissionen agter inærfremtid atfore­
slåenindekseringsmekanisme .
Daderfortsat findes toldsteder ,kunne det iøvrigt være ønskeligt ,at
dersammesteds oprettedes turist informationskontorer ,derkunne give op­
lysninger omhoteller ogseværdigheder igrænseegnene ,ogsomisær ville
gøre grænsepassagen turistvenlig .
Meget ville være vundet pålængere sigt ,hvis detkunne lykkes atoprette
en"pas-union "mellem medlemsstaterne iFællesskabet ,hvorved personkon -
trollen kunne flyttes tildeydre grænser ,sådan somdetallerede ertil­
fældet iBenelux-landene ifølge konventionen mellem demaf 1960.
2.Turisters sociale sikring
Rådets forordninger vedrørende rettighederne tilsocial sikring forløn­
nede arbejdstagere ,selvstændige erhvervsdrivende eller pensionerede og
deres familiemedlemmer ,derflytter inden forFællesskabet ^,finder an­
vendelse påturister ogferierende ,somerstatsborgere imedlemsstaterne .
Idisse forordninger betragtes turister (herunder også feriegæster eller
besøgende hosslægtninge )somvandrende arbejdstagere ogharrettilsyge­
hjælp ,såfremt dekanfålignende ydelser ihenhold tillovgivningen iden
medlemsstat ,hvor deerforsikret . .Denne retdokumenteres ved ,atderes
sygesikringsorganisation førderes afrejse udsteder en"attest forrettil
naturalydelser "(blanket E111),således atdenomnødvendigt kanforevises
forensygesikringsorganisation ienanden medlemsstat .Deteraltså vig­
tigt ,atderejsende fårdenne blanket ,førdeforlader deres land .

-11-
Forordningerne foreskriver ,atforskellige kategorier afpersoner ,derer
forsikrede ,kanfåsygehjælp ialvorlige tilfælde –almen lægehjælp eller
specialisthjælp ,lægemidler ,tandlægebehandling ,hospitalsindlæggelse
osv,–ioverensstemmelse medgældende normer ogpraksis idenmedlemsstat ,
derleverer ydelserne ,samt dekontantydelser (iforbindelse medsygdom ,
barsel osv.),deharrettil.Hvis turisterne eribesiddelse afen
blanket E111,burde dealtså ikke fåproblemer ,hvis debliver syge
eller rammes afenulykke ietandet land iFællesskabet .Dette eren
stor fordel for turismen mellem medlemsstaterne iforhold til turismen
itredjelande .
Erfaringerne hardogvist ,atetstort antal turister eruvidende omeller
ikke helt forstår deadministrative bestemmelser ,dergælder foranvendel­
senaffællesskabsforordningerne ,selv omdeletkanfåoplysninger om
privatforsikringer .Kommissionen ersammen med dekompetente instanser i
medlemsstaterne ved atundersøge mulighederne foratindføre nye ,mere
enkle ogeffektive procedurer herfor .Denvilogså intensivere sine in­
formationskampagner over foroffentligheden pådette område .
3.Ansvarsforsikring formotorkøretøjer ogturist assistance
Turismens udvikling idesenere årharbevirket ,atdereropstået specia­
liserede virksomheder ,somdækker alle former forulykker ,derkanforekomme
påenrejse .Automobilklubberne udvider påsamme måde deres arbejdsområde
vedudover vejhjælp attilbyde andre former forassistance .Turistassistance
kangives iform afnaturalydelser (reparationer ,hjemsendelse vedulykker
osv.),hvor tjenesteyderen kunanvender siteget personale ogudstyr .Den
kandesuden fåform afenvirkelig forsikring .Detforslag tildirektiv om
lfturistassistance ",somKommissionen forelagde Rådet den13.januar 19^1 ,
tager sigte påatunderkaste deforskellige områder forvirksomheder ,der
yder turist assistance iform afforsikringer ,samme normer fortilsyn ,som
fastsat iRådets direktiv 73/239/EØF (samordning afskadesforsikringer )for
forsikringsvirksomheder ogaltså harmonisere betingelserne forturistassi –
stance iFællesskabet .

-12-
Medhenblik paatmindske visse forskelle ,sorabestår mellem deforskellige
medlemsstater vedrørende lovpligtig ansvarsforsikring formotorkøretøjer ,
ogforatsikre ,atbiltrafikofrene nyder samme beskyttelse ialle medlems­
staterne ,forelagde Kommissionen iøvrigt den7»august 1980 Rådet etjfor-
slag tildirektiv omindbyrdes tilnærmelse afmedlemsstaternes lovgivninger
omansvarsforsikring formotorkøretøjer .
Endelig harKommissionens henstilling af8.januar 1981 ;omfremskyndelse
afskadesreguleringen iforbindelse medansvarsforsikring formotorkøre­
tøjer detformål itilfælde afenulykke atlette oversendelsen afpoliti­
rapporter ogandre nødvendige dokumenter forenskadesopgørelse til de
forsikringsselskaber ,hvor bilisten erforsikret .
4.Beskyttelse afturisternes interesser
Somled isinpolitik vedrørende orientering ogbeskyttelse afforbrugerne
harKommissionen indledt enrække undersøgelser vedrørende turisme ogsær­
ligafrejsebureauers ogrejsearrangørers tilbud tilforbrugerne .Denhar
iførste omgang undersøgt Den internationale konvention omRejsekontrakter
(CCV),somblev udarbejdet i1970 »mensominden forFællesskabet nukun
finder anvendelse iBelgien ogItalien .Denne konvention ernemlig temme­
ligmangelfuld ,ogDetinternationale institut fortilvejebringelse afen
ensartet Privatret ,derhavde udarbejdet den ,varklar over dens mangler
ogbestemte i1980 ,atdenskulle ændres .
Desuden harKommissionen overdraget eksperter atgennemføre toundersøgel­
ser,nemlig enom"Rejsearrangørers ogrejsebureauers ansvar "(A.BORST 1979 )
ogenanden om"Deteuropæiske chart errejsemarked "(SOFRES 1981).Denanden
undersøgelse viste ,atderhoskunderne kunne konstateres enikke ubetydelig
utilfredshed ,sominogen grad skyldtes misligholdelse afklausulerne ikon­
trakten medrejsebureauet samt vildledende beskrivelser iarrangørernes
brochurer ,bl.a .prisforhøjelser efter bestillingen ,ændring afdetilbudte

-13-
rejsers indhold (f.eks .medhensyn tilhotel eller tidspunkt forflyafgang ),
undertiden utilfredsstillende indlogeringsforhold ,arinulleringsgebyrer ,
manglende afgrænsning afdeforskellige tjenesteyderes ansvar .
Somenopfølgning afdisse undersøgelser påtænker Kommissionen atforelægge
Rådet etudkast tilrammedirektiv omforbrugerbeskyttelse iforbindelse med
charterrejser .Idette direktiv fastlægges enrække større principper ,som
skal gennemføres imedlemsstaterne .
Europa-Parlamentet har flere gange behandlet spørgsmålet omsikkerhedsfor­
anstaltninger ihotellerne .Under hensyn tildeeksisterende mangler i
denationale lovgivninger anmodede det omudarbejdelse afetfællesskabs -
direktiv ,derkunne udfylde nogle afdisse mangler ,bl.a .iforbindelse
medopslag afinstrukser ,anbringelse afbrandslukningsapparater ogan­
givelse afnødudgange .Denrådgivende Forbrugerkomité fremkom idecember
1981 medenudtalelse ,hvori denunderstregede nødvendigheden afenfælles -
skabsaktion påområdet .Denharanmodet Kommissionen omatsenærmere på
problemet ogiførste omgang atudarbejde enkodeks .
Kommissionen overvejer idenforbindelse atforetage enundersøgelse af
ogfremsætte forslag omdeikke-strukturmæssige aspekter iforbindelse
medsikkerhed ihoteller ,f.eks .:personalets uddannelse iforebyggelse
afogindgriben modbrand ,brandalarmeringssystemer ihotellerne ogpe­
riodisk kontrol ,derforetages afetkvalificeret personale .
Endelig måmanforatbeskytte derejsendes interesser iFællesskabet for­
hindre vildledende reklame ogoveralt gennemføre ,atderuden forhotel­
lerne anbringes opslag medpriser ogstandardiserede oplysninger ,savidt
muligt medanvendelse afsymboler .

-14-
III.FORBEDRING AFTURISTERHVERVENES ARBEJDSBETINGELSER
Deteuropæiske Fællesskab harikkeblotfremmetturismen vedatindføre
fribevægelighed forpersoner indenfordetsområde,mendetharogså
etableret etfællesmarkedfortjenesteydelser ituristmæssig sammen-\
hæng,idetdettilladerfrietableringsret forerhvervsdrivende ogdis­
sesfriudveksling aftjenesteydelser ihvilken somhelstmedlemsstat .
Fællesskabet harstadigmulighedforibetydelig gradatforbedre ar-
bejdsbetingelserne forerhvervsdrivende indenforturistsektoren gennem
entilnærmelse afderesuddannelsesniveau ogengensidig anerkendelse
afdereseksamensbeviser samtvedgennemDeneuropæiske Socialfond at
støtteerhvervsuddannelsesprogrammer .Endelig kanFællesskabet sammen
medmedlemsstaterne søgeatfindefremtilløsninger påproblemerne ved­
rørendespredning afferieperioderne ,deskatte-ogafgiftsmæssige pro­
blemersamtdeenergimæssige problemer ,deroptagerturisterhvervene .
1.Etableringsret ogfriudveksling aftjenesteydelser indenforturist-
erhvervene
Friheden forstatsborgere ienmedlemsstat tilatudøveerhvervsvirksomhed
påenandenmedlemsstats områdeeretgrundlæggende elementiDeteuropæiske
økonomiske Fællesskab .Dengiveradgangtilatoptageogudøveselvstændig
erhvervsvirksomhed samttilatopretteogledevirksomheder ,herunder navn­
ligselskaber pådevilkår,somietableringslandets lovgivning erfastsat
forlandetsegnestatsborgere .(Artikel52og59iEØF-traktaten ).
Deteridagetanerkendt princip,atstatsborgere fraandremedlemsstater
ligestilles medenmedlemsstats egneborgere,bl.a.hvadangåraktiviteter
indenforturistsektoren ,ogdeterikkenødvendigt atvedtagesærlige
bestemmelser herom.FaktiskerdetvedtodommeafsagtafDomstolen
(dommeneReynersogVanBinsbergen ,beggefra1974)blevetfastslået,at
traktatens bestemmelser ometableringsret kananvendesdirekte.Imangel
ai"andenfællesskabsbestemmelse harenhverstatsborger ienmedlemsstat en
personlig vedtraktaten sikretrettilatetableresigogtilatudøve
selvstændig virksomhed ienhvilken somhelstmedlemsstat påsammebetingelser

-15-
somværtslandets egnestatsborgere .Enhverstatsborger ietfællesskabs-
land,somendnumåttekommeudforforskelsbehandling ,vilkunnegøresin
retgældendeveddenationale domstole,idetfællesskabsbestemmelserne
harforrangforalleherimodstridende nationale bestemmelser .
Adgangentileterhververimidlertid ivissemedlemsstater underkastet
mereellermindrestrengebetingelser ,hvadangårkravomhæderlighed eller
praktiske ogteoretiske kundskaber ,ogdesidstnævnte kandokumenteres ved
hjælpafeksamensbeviser ,certifikater ellerandrebeviser.Forskellen i
denationale bestemmelser kanværetilhindepfordenfrieetableringsret
ogdenfrieudveksling aftjenesteydelser .
Meddetformålatovervinde dissehindringer erdervedtaget enrækkefælles-
skabsdirektiver vedrørende forskellige erhvervsgrene .Todirektiver omhandler
specieltturisterhvervet .DeteneerRådetsdirektivaf15.oktober1968om
selvstændig erhvervsvirksomhed affølgendeart:restaurations -ogudskænk-
ningsvirksomhed ,hotelvirksomhed oglignendesamtcampingpladsvirksomhed ^\
DetandeterRådetsdirektivaf16.juni1975«sombl.a.omhandler virksomhed
7)somrejseleder ogturisttolk '.HvaddisseaJctiviteter angår,måværtslandet
anerkende dekvalifikationsbeviser ogbeviserforhæderlighed ,somertil­
strækkelige ihjemlandet fordenperson,derpåtænkeratudøvedetpågældende
erhvervder.Tilgengælderandreturistmæssige aktiverikkeomfattetafså­
dannedirektiver ,ogdetgælderspecielt virksomhed somturistfører .Forat
kunneudøveetsådanterhverv mådenpågældende derforværeibesiddelse af
dekvalifikationer ,somværtslandets lovgivning kræver.
Rådetbehandler iøjeblikket etforslagtildirektiv ,somblevforelagtdet
i1965,ogsomvedrørerforanstaltninger ,dertagersigtepåatfremmeden
effektive udøvelse afetableringsfriheden ogdenfrieudveksling aftjeneste­
ydelserindenforselvstændig erhvervsvirksomhed ,bl.a.visseaftransport-
områdets ogrejsebureauvirksomhedens støtteerhverv .

-16-
Detskal bemærkes ,aterhvervet somrejseagent ihøjgrad erbaseret på
tillid ,idet leverandørerne yder agenten kredit ved athonorere dean­
visninger påtransport ,logi ogmåltider ,somagenten harudstedt til
sine kunder ,ogsomhanførst afregner foreneller flere måneder senere ;
ligeledes betaler rejseagentens kunder forud ogmåstole på,atdeydel­
ser ,demodtager ,svarer tilprisen .Derfor findes der idefleste fæl-
lesskabslande bestemmelser ,somtager sigte påatbeskytte publikum ,idet
derstilles mere eller mindre strenge betingelser forrejseagenters ad­
gang tilerhvervet .Forskellene ideordninger ,derfindes ifællesskabs -
landene ,skaber vanskeligheder forerhvervet somrejseagent ogerfor
publikum enkilde tilfejltagelser ,misforståelser ogforvirring .Det er
derfor nødvendigt ,atovennævnte forslag tildirektiv vedtages hurtigt .
2.Erhvervsuddannelse oggensidig anerkendelse afeksamensbeviser
Det erklart ,atarbejdstagere uddannet inden forturistindustrien kunkan
sikres mobilitet ,hvis dekvalifikationer ,deharopnået ,ogdestudieop­
hold ,dehargennemført iandre medlemsstater ,anerkendes ,ogdette gælder ,
hvad enten detdrejer sig omhotel -eller restaurationsbranchen ,omtil­
rettelæggelse ogledelse afrejser ogturistaktiviteter eller omenhver
anden aktivitet ,dererdirekte eller indirekte forbundet medturisme .
Ganske vist findes der ialle medlemsstater specielle erhvervsuddannelser ,
dertager sigte pådetraditionelle aktiviteter inden forhotel -ogre­
staurationsbranchen ,menspecialiserede uddannelser påhøjere niveau ,f.eks .
itilrettelæggelse ogledelse afturisme ,ermindre udbredte .
Isamarbejde medDeteuropæiske Center forUdvikling afErhvervsuddannelse
(CEDEFOP )foregår der iøjeblikket enundersøgelse medhenblik påatvurdere
defaglige krav ,derstilles tilbeskæftigede inden forhotel -ogrestaura –
tionssektoren .Deundersøgelser ,der erblevet gennemført inden forandre
sektorer ,harvist ,atdefaglige krav iforbindelse med debeskæftigelser ,
dererundersøgt ,stort set erdesamme ialle medlemsstater .Somfølge
heraf mådekundskaber ogfærdigheder ,somenarbejdstager skal være ibe-

-17-
siddeise afforatkunne udøve disse aktiviteter ,ogsomhanharerhvervet
under sinuddannelse eller gennem sinfaglige erfaring ,ligeledes stort set
være desamme .
Heraf følger ,atderesultater ,arbejdstagerne frasamtlige medlemsstater
haropnået gennem deres uddannelse ,ogsomdekandokumentere vedmedlems­
staternes forskellige beviser ,mågive demmulighed for atopfylde desamme
aftalte faglige krav ,hvilket ermeget vigtigt forturistindustrien ,som
betjener sigafenforholdsvis mobil ,international arbejdskraft .Spørgs­
målet omgensidig anerkendelse afkvalifikationer inden forturistsektoren
undersøges ienstørre sammenhæng afKommissionen ,derbehandler spørgs­
målet omanerkendelse afpådeneneside eksamensbeviser ,somgiver mulig >-
hedforfortsatte studier (akademisk anerkendelse )erenlovbestemt be­
tingelse foradgangen til eterhverv ,eller somdokumenterer erhvervs -
praksis ,uden dog atvære enbetingelse foradgang tilerhvervet .
8)Ihenhold tilenafgørelse af9-februar 1976 ,truffet afRådet ogunder­
visningsministrene forsamlet iRådet ,skal dergennemføres fælles undervis -
ningsprogrammer forhøjere uddannelsesinstitutioner ideforskellige med­
lemsstater .Hidtil harkuntoprogrammer vedrørende turisme fået tildelt
støtte ,nemlig etprogram mellem Detforenede Kongerige ogForbundsrepublik­
kenTyskland samt etprogram mellem Forbundsrepublikken ,Frankrig ogItalien .
Ansøgninger frahøjere læreanstalter ,somønsker atfastlægge fælles under -
visningsprogrammer vedrørende turisme ,samt ansøgninger fradehøjere uddan­
nelsesinstitutioners undervisere ,forskere ogadministratorer veddehøjere
videregående studier ,sombeskæftiger sigmedturisme ,ogsomønsker ataf­
lægge studiebesøg afkortere varighed iandre medlemsstater ,vilfortsat
blive behandlet efter deres betydning .Kommissionen viloverveje muligheden
foratlægge vægt særlig pådette område idekommende år.

-18-
3.TilskudfraDeneuropæiske Socialfond
Turistvirksomhed ogpersoner ,dererbeskæftiget hermed,kanopnåtilskud
fraSocialfonden iformafsamfinansiering ,medhenblikpåatforbedre
beskæftigelsesmulighederne samtdengeografiske ogerhvervsmæssige mobili­
tet.Denvæsentligste støtteydestilerhvervsuddannelse ogomskoling af
personer ,dererbeskæftiget ellerharmulighed foratopnåbeskæftigelse
ienhvilken somhelstsektorindenforturistindustrien .Desudenfinan­
sieresetantalundersøgelser ,dertagersigtepåudvikling afturistmæs-
sigeaktiviteter .
Hidtilerstørstedelen afstøttenfraSocialfonden tilturisme blevet
ydettilerhvervsuddannelse indenforhotel-ogrestaurationsbranchen ,både
tiltraditionelle formerforbeskæftigelse ogtiladministrative funktioner .
Desudenerderistigende gradblevetansøgtomstøttefraPondentilsam-
finansiering afuddannelsesprojekter vedrørende fritidsaktiviteter ibjerg­
egne(vintersport ,bjergbestigning o.l.).Turismenilandbrugsområder kan
ligeledes støttesviaSocialfonden ,idetderkangivestilskudtiluddan­
nelseaflandbrugere ellerafpersoner ,derharforladtlandbruget ,således
atdekanopnåbeskæftigelse ituristbranchen ,entensomalternativ beskæf­
tigelseellersometmiddeltilatskabeøgedeindtægter forlandbrugs-
arbejdere .
Iretningslinjerne forforvaltningen afDeneuropæiske Socialfond for1982–
1984læggesdersærligstorvægtpånyeforsøgsprogrammer ,somkombinerer
beskæftigelse oguddannelse ,ogsomundtagelsesvis kanstrækkesigovertre
åristedetfordennormaleperiodepå6tår,somerfastsatiforordning­
erneforSocialfonden .Turismeneretområde,hvorsådannekombinerede ud-
dannelsesprogrammer vilværevelegnede .
Desuden kanPondenydestøttetiluddannelsesprojekter ,derhenvender sig
tilhåndværkere (oftelandbrugsarbe jdereellerderesægtefæller ),somfrem­
stillerkunsthåndværk ,souvenirs o.l.tilturistindustrien .Dettekanbi-r
dragetilatstandseaffolkningen aflandbrugsområderne .Ligeledes kanSocial-
fondengivetilskudtiluddannelse afpersoner medinteresse forrestaurering
ogbevaring afhistoriske monumenter ogbygninger ,kunstværker o.l.

-19-
Ibetragtning afFællesskabets nuværende arbejdsløshedsprobleraer ogaf
turismens arbejdskraftsintensive karakter,kanSocialfonden ,hvisvæsent­
ligsteopgaveeratforbedrebeskæftigelsesmulighederne ,kunreagere
positivtpåethvertinitiativ ,somkanføretiloprettelse afnyearbejds­
pladserindenfordennesektor.
4.Spredning afferieperioderne
Placeringen afskole-ogindustriferierne ietbegrænset tidsrumafåret
medfører problemer ,såsomoverbelastning aftransportinfrastrukturerne og
afturistfaciliteterne idenneperiodeogunderudnyttelse irestenafåret.
Dennetendensmodvirker denønskederegionaludvikling ,beskæftigelses -
stabilitet ogeffektivitet indenforturistindustrien ogmedførerpris­
stigninger ihøjsæsonen samtenrejseintensitet ,dererubehagelig for
turisterne selv.
Dennesituation skyldesdirektedensædvane,atpraktisktagetsamtlige
medlemsstater læggerskole–oguniversitetsferien ijuliogaugust,ogat
industri-oghandelsvirksomheder erheltlukkedeisammeperiodeforat
opnåsåstorebesparelser sommuligt.Uddannelsesudvalget ,somernedsati
henholdtilenafgørelse truffetafRådetogundervisningsministrene imed­
lemsstaterne i1976,havdeenførstedrøftelse afdettespørgsmål ijanuar
1978.Selvomdegenerelle problemer erblevetdefineret ,ogforskellige
løsninger erforeslået ,harspørgsmålet ikkesidenværetdrøftet.
Somsvarpåtalrigeskriftlige forespørgsler fraparlamentsmedlemmer har
Kommissionen samfinansieret toindledende undersøgelser ,denenevedrørende
deneuropæiske turistindustris fremtidiperiodenfraI98Otil1990°gden
andenvedrørende spredning afferien.Kommissionen harnutilhensigtat
foretage enanalyseafskoleferiernes fordelingimedlemsstaterne samtaf
deresforbindelse medindustri-oghandelsvirksomhedernes ferieogfuld­
stændigelukning.Manvilligeledes undersøge deforskellige muligheder for
spredning afferien.

-20-
Deternødvendigt atafventeresultaterne afdenneanalyse,førspørgsmålet
omspredning afferienpåfællesskabsplan kan"behandles .Detvilisærvære
hensigtsmæssigt atundersøge problemet pådetteniveau,idetenaktionfor
spredning ,somihøjgrad.ønskesafturisterhvervene ogafturisterne selv,
måforetages afflerelandesamtidig ,hvisdenskalvirkeefterhensigten
ogikkeskabekonkurrenceproblemer .
5.Skatte-o.?afgiftsspørgsmål iforbindelse medturisme
Rådetssjettedirektiv af17.maj1977omharmonisering afmedlemsstaternes
9)lovgivning omomsætningsafgifter harbetydning forturismen .Detudelukker
bl.a.,atderkanskemomsfritagelse forudlejning indenforhotelsektoren
ellersektorer medtilsvarende opgaver,såledessomdettebegreberfast­
lagtimedlemsstaternes lovgivning ,herunderudlejning iferielejre elleri
områder,dererindrettet somcampingpladser .Medtankepådesærligepro­
blemeriforbindelse medrejsebureauer fastslår Rådetidetsjettedirektivs
artikel26,atrejsebureauets fortjenstmargen skaludgørebeskatningsgrund -
laget.Dennebeskatning afrejsebureauets tjenesteydelse fårsåledeskun
ringeindvirkning pårejsenspris.
Detskalbemærkes ,atdenskatte–ogafgiftsmæssige harmonisering iFælles­
skabetiøjeblikket erbegrænsettilsådanneaktioner,somernødvendige
fordetfællesmarkedsetablering ogfunktion ,detvilsige,atharmonise­
ringenvedrører beregningsgrundlaget forindirekte skatter,menikkedean­
vendtesatser.IsinrapporttilRådetaf27.martsI98Ovedrørende udsigt­
erneforensamordning afFællesskabets skatte–ogafgiftssystemer udtaler
Kommissionen ,atdeteryderstvanskeligt atfjerneforskelle ,somvedrører
sturkturerne iskatte–ogafgiftssystemet ,detsamledeskattetryk ogskatte-
indtægternes fordeling pådeforskellige formerforskat.
Nedenstående tabelviser,hvorstoreforskellen ermellemdemomssatser ,
somniaffællesskabslandene anvenderfortjenesteydelser indenforhotel-
ogrestaurationsbranchen ;Grækenland anvender ikkeiøjeblikket moms.

-21-
Tabel3
Momssatser ,anvendtpr.1.1.1982iFællesskabets medlemsstater ,
undtagen Grækenland
Β DDK FIRLI L NLUK
-Hoteller 6%131°22$ 15$β/ο2)5% 15$
-Restauranter 17/O13$22%17,60$15$8%5%4/0I57S3)
1)17f6foforluksushoteller .
2)15ioforluksushoteller .
3)Ofoforfortæring ,somikkeskerpåselvestedet.
SelvomKommissionen erklaroverdeproblemer ,deropstårpågrundafde
forskellige afgiftssatser indenforhotel–ogrestaurationssektoren iFæl­
lesskabet ,hardenafovennævnte årsagerikketilhensigtatforeslåsek-
torbestemte foranstaltninger ,somkunnefåindvirkning pådenationale
ska.tte-ogafgiftsindtægter ,medmindre sådanneforanstaltninger ernødven­
digeforgennemførelse afenfællespolitik,fastlagtafRådet,ellerhar
tilformålatafbødesærligalvorlige situationer .
Detvilleimidlertid værehensigtsmæssigt ,atKommissionen undersøgte ,om
ogihvilketomfangforskellene mellemmedlemsstaternes afgiftspålægninger ,
specielt momsindenforhotel-ogrestaurationsbranchen samtafgifterpå
brændstoffer ,kangiveanledningtilomlægninger afturisttrafikken .

-22-
6.Energiproblemer iforbindelse medturisme
Energispillerenrolleforturismen påtoniveauer.Delsharprisenpå.
brandstof megetstorbetydning foromkostningerne vedbenyttelse aftrans­
portmidler ,ogdelserudgifternetilopvarmning og/ellerklimaregulering
ihoteller ogandreturistfaciliteter afgørende fordisseetablissementers
kostpriser .
Oliekrisen i1973vistetydeligt,hvorstorenfare,knaphedogvoldsomme
prisstigninger påenergiudgørforøkonomienialmindelighed ogfor
transport-ogturistsektoren isærdeleshed .Dennekriseindtrafheldigvis
ibegyndelsen aflavsæsonen (slutningen afoktober)midtienperiodemed
stærktekspanderende turisme.Mendetandetoliechoki1979og^eefter­
følgendeprisstigninger påenergiharforøgetomkostningerne vedtransport
ogturismeendnumere,ogmanernunåetoppåniveauer ,derikkekan
overskrides ,udenatdetvilfåmegetalvorlige følger.
Derforerforanstaltninger ,somkandæmpevirkningerne afenbegramset
knaphedpåolie,vigtigeforturismen .Sådanneforanstaltninger kanomfatte
enlangrækkemuligheder somKommissionen harføltsignødsagettilatfore­
slåeftergennemdesenereårathavekonstateret ,atøkonomien kanpåvirkes
ialvorlig gradafspændinger påmarkedet ,ogsåselvomdekunskyldesen
megetlilleknaphedpåkortsigt,eller,igrænsetilfælde ,afusikkerhed og
manglende information .Detdrejersigomifremtiden atundgåenvoldsom
prisstigning ogdensnaturligvis negative følgerforturismen ,ogdettekan
skeved,atdertræffespassendeforanstaltninger ,såsnartforvarslerne om
enmarkedsspændingvisersig.Denneviljetilatforegribe vanskelighederne
erdetgrundlæggende elementidenafKommissionen anbefalede strategi på
energiområdet .
Kommissionen hari1981fremsendt toandremeddelelser tilRådetvedrørende
energipriser ogbeskatning afolieprodukter ;formålet meddissemeddelelser
eratskabebedregennemskuelighed ogatopnåenvisrationeltilpasning af
deafgiftsmæssige foranstaltninger vedrørende disseproduktertilenergipo-
litikkens målsætninger .

-23-
Deforanstaltninger ,dererforeslåetidissetodokumenter ,kanikkeundgå
atpåvirketurismen ,idetdevilvirkestabiliserende samtnedsætteusik­
kerheden omkringprisstrukturudviklingen ogbeskatningen iforbindelse med
depågældende produkter .
Detskaliøvrigtbemærkes,atFællesskabet ihenholdtiltoforordninger ,
vedtagetafRådeti1978,yderfinansielstøttetilprojekter omudnyttelse
afalternativeenergikilder ^"^ogtildemonstrationsprojekter omenergibe-
sparelse^\enstøtte,deromfattermellem23%og49$afprojektomkost-
ningerne .Dereralleredeydetstøttetilenrækkeprojekter ,somdirekte
vedrører turisme,f.eks.opvarmning afhoteller ,fritidscentre ,svømmehal­
lerogandrekollektive faciliteter .Deoffentlige udbudiforbindelse med
denfinansielle støtteoffentliggøres iDeEuropæiske Fællesskabers Tidende.
Enhverfysiskellerjuridisk person,enhverinstitution ellergruppe,der
eroprettet påmedlemsstaternes territorium ,kananmodeomfinansiering af
etdemonstrationsprojekt vedrørende energibesparelse ellerudnyttelse af
nyeenergikilder .Påbetingelse af,atdetikkeskaberhandelsmæssig for­
skelsbehandling ,kandesudenenhverpersonellerethvertselskabiFælles­
skabet,dermåtteværeinteresseret heri,fåogudnytteresultaterne af
sådanneprojekter ,derfinansieres afFællesskabet ,ogsompåviseligt har
førttilrationeludnyttelse aftraditionelle elleralternative formerfor
energi.

-24-
IV.TRANSPORT OGTURISME
Daturismen fremforalterprægetafmobilitet ,erdetklart,attrans-
portaktiviteter erafallerstørste betydning forturister .Idennehen­
seendeharFællesskabet alleredegjortmegetforturismen.Denøkonomiske
integration harhaftentydeligindvirkning påforbindelserne indenfor
Fællesskabet .Landevejs –,jernbane-ogflyforbindelser eristadighøjere
gradblevettilpasset kontinentets behov,ogmotorvejene hørerikkelængere
opetparkilometer fragrænserne ogskaberflaskehalse ,somtilfældet var
tidligere .Selvfølgelig erderendnumeget,derskalgennemføres ,somdet
ogsåfremgikafKommissionens meddelelse afnovember 1979omFællesskabets
rolleiforbindelse medudviklingen aftransportinfrastrukturerne ,mender
erdognåetganskebetydelige resultater ,hvaddeforskellige transport-
måderangår.
1.Passagerbefordring :adlandevej
Liberaliseringen afadgangentilmarkedetforlandevejstrasport eretmål
forFællesskabets transportpolitik .Alleredeijuli1966blevRådetsfor­
ordningnr.II7/66omindførelse affællesreglerfordeninternationale
personbefordring adlandevej medomnibusser vedtaget .Ihenholdtildenne
forordning krævesderikkekørseltilladelse fraenandenmedlemsstat end
den,hvorkøretøjet erindregistreret ,forlejlighedsvis passagerbefordring
medomnibusser .Dadenlejlighedsvise befordring erentjenesteydelse ,der
ihøjgradvedrørerturismen,harforordning nr.II7/66spilletenvigtig
12)rolleforudviklingen afturismen mellemmedlemsstaterne .
Iforordning nr.517/72af28.februar1972blevderfastsatfællesregler
forrutekørsel ogsærligeformerforrutekørsel medomnibusser mellemmed–
1^lemsstaterne .Meddenneforordning indførtes ensartede procedurer for
udfærdigelse ogudstedelse aftilladelser tilatpræsteredisseydelser,og
derfastsattes ensartede kontrolmidler ,somgørdetmuligtfordekompetente
myndigheder atfølgemarkedsudviklingen ogatfådeoplysninger ,somernød­
vendigetilbedømmelse afansøgninger omtilladelsetilatudøveensådan
virksomhed .Vedenforordning af20.december 1977«somændredeforordning

-25-
nr.512/72,forenklede Rådetligeledes deadministrative formaliteter i
forbindelse medrutekørsel mellemhavneområder ,hvorfraderudgårfast
linjetrafik "*"^.
Ligeledes den28.februar1972indførteRådetvedforordning nr.5l6/~J2
fællesreglerforpendulkørsel medomnibusser mellemmedlemsstaterne .Denne
forordning erogsåafmegetstorbetydning forturismen ,idetdervedpen–
dulkørsel fleregangeforetages frem–ogtilbagekørsel mellemsammeud­
gangspunkt ogsammebestemmelsessted meddetformålattransportere rejsende ,
15)derforua .eropdelt1grupper .
Hvadudlandsrejser ogspecieltlejlighedsvise internationale transporter
afrejsende medomnibusser adlandevej angår,vilforslagettilenaftale
mellemFællesskabet ,Østrig,Spanien,Finland,Norge,Portugal,Sverige,
SchweizogTyrkiet (ASOR)ligeledes fåenpositivindvirkning påturismen
mellemdisselande.Denneaftalehartilformålatophæveforskellene
mellemlandenes administrative ordninger ,atletteogrationalisere tilret­
telæggelsen afdissetjenesteydelser samtatforenklekontrolforanstaltning ­
erne.Meddenliberalisering afdeadministrative ordninger ,somaftalen
indebærer ,erdenafstorbetydning forturismens udvikling .Denneaftale
erdenførsteforanstaltning pådetteområde,somgårudoverFællesskabets
grænserogogsåmedfører bindendereglerfortredjelande .
2.Passa^rbefordring med.jernbane
Deeuropæiske jernbaneselskaber gørenkonstant oggrundigindsatsforat
forbedre derestilbud ominternational befordring afrejsende ,idetdefor­
øgerrejsehastigheden samtforbedrer dereskundeservice ogkomfort,samtidig
medatdeharflereafgangeogopretterdirekteforbindelser .Specielt hvad
angårtilbudompersonbefordring ,skalnævnesbil-tog(T.A.A.)ogsæson-
bestemte ekstratog .

-26-
Sammenlignet med forholdene førkrigen erturistmarkedet blevet udvidet
tilogså atomfatte arbejdstagere medforholdsvis beskedne indkomster ,
ogdette harmedført etvældigt opsving inden forrejsebranchen .Jern­
banerne kanmed deres varierede pristilbud tilfredsstille turisternes i
forskellige behov ,hvad enten detdrejer sig omindividuelle rejser ,
familie –eller grupperejser ,bl.a .EURAIL-systemet ,somerberegnet for
turister fraoversøiske lande ;4Oforabat pr.deltager igrupperejser
(BIGE–systemet )ogabonnementssystemet medenfast pris forunge og
ældre (INTBR-RAIL ).
Ienresolution fraRådet af15.december I98I fastsættes detbl.a .,
atantallet afhurtige internationale forbindelser forrejsende børøges ,
hvilket vil kunne være til gavn forturismen .Kommissionen har endvidere
til hensigt atstimulere jernbanernes supplerende aktiviteter medhen­
blik påatgøre deres passagerservice mere attraktiv (tættere samarbejde
medrejsebureauerne ,indretning afmodtagelsesfaciliteter påogomkring
banegårdene ).
3.Flytransport ogturisme
Isitmemorandum af4.juli 1979 omD®europæiske Fællesskabers ,medvirken
vedudviklingen afflytransport konstaterede Kommissionen ,atdetgene­
relle prisniveau forrutefly varforhøjt ,ogatindividuelt rejsende
ikke havde tilstrækkeligt mange alternativer .Selv ombefordring med
charterfly erblevet meget almindelig vedtransporter inden forFælles­
skabet ogharskabt priskonkurrence mellem charterselskaberne ,hardette
ikke fremkaldt nogen konkurrence mellem ruteflyselskaberne iEuropa .Disse
selskaber baserer stadig hovedsagelig deres prispolitik påforretningsrej­
ser ,hvor prisen ikke nødvendigvis erenafgørende faktor ,medens ensænk­
ning afprisen sandsynligvis ville kunne tiltrække andre passagerer og
fylde flyene op.

-27-
Meddetformålatforbedreflytransporten iFællesskabet samtatvaretage
forbrugernes interesser ,anbefalede Kommissionen ,atderindenforEuropa
blevetableret eteffektivt net,somikkeskulleværebegrænset afnatio­
nalebarrierer ,ogsomkunnetilbydedeforskellige kategorier affor­
brugerelavestmuligepriser.Tilgennemførelse herafblevderidetpå­
gældende memorandum foreslået ændringer iprisstrukturen forruteforbin-
delser,såledesatdetblevmuligtatanvendepriser,somvilleværefor­
delagtige forfritids–ogferierejser ogfordeninter-regionale trafik.
Rådetbehandler forøjeblikket toforslag,somdirektevedrørerturismen ,
nemligetforslagaf26.10.1981 tildirektiv vedrørende taksterforrute-
flyvning mellemmedlemsstaterne ogetforslagaf27.11.1980tilRådets
forordning omtilladelse tilinterregional ruteflyvning tiltransport af
passagerer ,postogfragtmellemmedlemsstaterne .Detførsteforslaghar
bl.a.tilformålatskabestørregennemskuelighed påprisområdet ,atgøre
prisfastsættelsen anidigere samtatøgeluftfartsselskabernes muligheder
forattræffenyeinitiativer pådetteområde.Detharbetydning forde
turister ,somlæggervægtpåenmerefleksibel ogindividuel service.Det
andetforslagtagersigtepåatforbedreflyforbindelserne mellemregionerne
ogatskabeøgetkonkurrence ,hvilketvilfåenikkeubetydelig indvirk­
ningpåturisttrafikken .
4.Transoortinfrastrukturer
Deterikkenødvendigt atunderstrege transportinfrastrukturernes betydning
forturismen .Deterlandeveje ogmotorveje ,somgørdetmuligtforde
storeturiststrømme atnåfremtilferiestederne ibjergene ogvedhavet.
Deterdisseforbindelser ,derkanaflastevisseturist-ogferiecentre ,
ogsomsamtidig kangøredetmuligtturistmæssigt atudvikleandresteder
ogområderiFællesskabet .

-28-
Deranvendesalleredeflerefællesskabsinstrumenter vedfinansiering af
transportinfrastrukturers Deneuropæiske PondforRegionaludvikling ,
DetnyeFællesskabsinstrument (NIC),rentegodtgørelser vedlåntilvisse
stater,somdeltageriDeteuropæiske monetære SystenjogisærDeneuro­
pæiskeInvesteringsbank ,dererdenenestebanksomharsamfinansieret
over1600kmmotorvejiFællesskabet .Imidlertid gælderderspecielle
kriterier forbenyttelse afdisseinstrumenter ,hvilketundertiden kan
væretilhinderfor,atdekananvendes vedfinansiering aftransport-
infrastrukturer isæriudviklede regioneriFællesskabet ,ogdeternet­
opdeområder,derhardentættesteturiststrøm .
Derforforeslog Kommissionen iovennævnte meddelelse afnovember 1979
vedrørende udvikling aftransportinfrastrukturerne etaktionsmiddel ,som
særligttogsigtepåtransportinfrastrukturer ,dvs.enstøtte,somnøj­
agtigtsvarertilbehovene iforbindelse medhvertenkeltudvalgfælles–
skabsprojekt.Dettespecifikke finansieringsinstrument erhjørnestenen i
deninfrastrukturpolitik ,somKommissionen anbefaler .
Målsætningerne fordennepolitikerpåkortsigt:konstatering afdeflaske­
halse,dervilkunnehindretrafikken mellemmedlemsstaterne }udvælgelse
afinvesteringsprojekter afbetydning forFællesskabet ;deinternationale
forbindelser mellemvigtigecentre;forbindelserne medrandområder ;for­
bindelser ,derberøresafnyemedlemsstaters tiltrædelse samtforbindelser
overnaturlige hindringer .Kommissionen harbehandlet toprioriterede pro­
jekter,nemligenfastforbindelse mellemFrankrig ogStorbritannien samt
enmotorvej ,somskulleforbinde Tyskland medGrækenland viaØstrigog
Jugoslavien .Detfremgårsåledesklartheraf,hvorstorbetydning disse
målsætninger forinfrastrukturpolitikken harforturismeniFællesskabet .

-29-
V.REGIONAL UDVIKLING OGTURISME
Deteuropæiske Fællesskab ,dereroverbevist om,atdeternødvendigt at
reducereforskellene mellemregionerne ogmedallemidlerstøttelandbruget ,
serifremmeafturismen enchanceforatbidragetiludviklingen afvanske­
ligtstillederegioner medturistmæssige muligheder ogatydeettilskudtil
delandbrugeres indkomster ,somvilleveafturismen forudenafdereshoved-
beskæftigelse .MedhenblikherpådeltagerFællesskabet finansielt itotyper
foranstaltningers
-foranstaltninger ,dertagersigtepåatudvikleturistaktiviteterne i
vanskeligt stillede egneafFællesskabet ,ogsomfinansieres afDeneuro­
pæiskeFondforRegionaludvikling ,og
-foranstaltninger ,derskalfremmelandbrugsturismen ,ogsomfinansieres af
EUGFL,udviklingssektionen .Tilforskelfradenførstegruppedækkerdisse
foranstaltninger heleFællesskabet ,menvedrører kunlandbrugsturismen .
1.Interventioner fraDeneuropæiske FondforRegionaludvikling
Indenforsinregionalpolitik anerkender Fællesskabet turismen somenafde
erhvervssektorer ,derkanbidragetiludviklingen afvanskeligt stillede
regioner.Deneuropæiske FondforRegionaludvikling (EFRU)(l6)intervenerer
såledespådetteområdegennemsin"kvotabestemte"afdeling ,somarbejder
ifølgeetsystemmednationale kvoter,hvorvedFællesskabet kanforhøjede
finansielle midlertilderegionale udviklingsforanstaltninger ,sommedlems­
staterne iværksætter .Ansøgninger omFondensbistandindgivesafdenatio­
nalemyndigheder ,somforudherforharforetaget enudvælgelse afbistands-
egnedeprojekter .Denintervenerer ogsågennemsin"kvotafrie afdeling",som
ifællesskab meddenationale myndigheder finansierer specifikke fællesskabs -
foranstaltninger forregionaludvikling ,hvisstorelinjerfastlægges afFæl­
lesskabet iforståelse meddepågældende medlemsstater .
Forperioden 1975-1981 harEFHUgennemsinkvotabestemte afdeling sammenmed
medlemsstaterne finansieret 359turistprojekter medensamletinvestering på
481mioECUideregioner ,derkunnemodtagenationalstøttetilregionale
formål.EFRU'sbistandvarpå69mioECU,medfølgendefordeling :
-tilprojekter vedrørende opførelse ,udvidelse ogmodernisering afovernat-
ningsfaciliteter ,hvadentendetdrejersigomhoteller ,kroer,moteller ,
ferielandstnrer ellercampingpladser ,beløbbistanden sigtil10mioECU.

-30-
Tilsådanneprojekter kanEFRUdeltagemedindtil20%afinvesteringen ,
doghejstmed50$afdenstøtte,derydesdeenkelteinvestorer afde
nationale offentlige myndigheder ;
-tilinfrastrukturprojekter ,derhardirektetilknytning tilturisme,har
EFRUdeltagetmed59®ioECU*.EFRUkandeltageidisseprojekter med
indtil30ioafdeoffentlige myndigheders udgifter.Satsenkannåoppå|
40%(50$iforslagenetilrevisionafEFRU)tilprojekter ,derharen
særliginteresse forudviklingen afdenregion,hvordegennemføres .
Derkanidennekategori "blandtandetværetaleom:transportinfrastruk -
turer,derskalhjælpeenregionudafisolation medhenblikpåatfremme
turisme (f.eks.iforbindelse medjernbanetransport :opførelseafanlæg
til"brugfor"biler,derkøresindpåogudafvogngodstog }iforbindelse
medhavne:"bygningaframpertilprivatbiler ),infrastrukturer til
lysfbådehavne ,søerogflodertilsøsport;»ports–ogfritidsinvesterin -
ger,kulturelle investeringer oginvesteringer tilfremmeafturisters
fritidsbeskæftigelse .
PbratkunnefåstøttefraEFRU*skvotabestemte afdeling skalturistpro jek-
terneindgåidenpågældende regionsudviklingsprogram .Iforbindelse med
revisionen afEFRU,hvordeterfastsat,atmanvilgåoverfrafinansiering
pr.projekttilfinansiering afinvesteringsprogrammer tilinfrastrukturer
ogstatsstøtteordninger ,børderlæggesvægtpå,atdisseprojekter indgåri
ensammenhængende rækketuristmæssige foranstaltninger .
MedhensyntilEFRU*skvotafriafdeling vedtogRådeti1980nogleforan­
staltninger foratfremmeturismenilandområder vedtospecifikke fælles-
skabsaktioner .Disseforanstaltninger vedrører delsdefranskeregioner
Aquitaine ,Languedoc-Roussillon ogMidi–Pyrénées samtregionerne iMezzo–
giornoiItalien (17)•ogdels,medvissesmåforskelle iforholdtil
sProjekter ,derharflereformål,ogsomikkekunvedrører turisme,som
f.eks.EFRU1ssamfinansiering afdetbretonske motorvejsnet ,erikke
medtaget her.

-31-
nedenfor oesJcrevne foranstaltninger ,vissegrænseområder mellemIrlandog
Nordirland .(18).
Detmål,derforfølges veddissespecifikke investeringer ,somafKommis­
sionenerforeslået forhøjetiforbindelse medrevisionen afEFHU,erat
udnyttedelokalemuligheder ,derendnuistorudstrækning ståråbne.F.eks.
harmiddelhavsområderne væsentlige værdierafsåvelklimatisk (sol),geo­
grafisk(havoglandskaber )ellerendogkulturelart(historieogarkitek­
tur).Disseværdiererkunlidtudnyttet,hvilketskyldesdenmanglende
kvantitative ogkvalitative "tilpasning afovernatningsfaciliteterne ogden
ringeindsatsforfremmeafturisme samtdenutilstrækkelige reklamefor
turistattraktionerne ogdendårligeforvaltning afovernatningsfaciliteter -
ne.I"betragtning afdesærligefordele,kystegnene frembyder ,satserFæl­
lesskabet udfraønsketomenafbalanceret udvikling ,påfremmeafturismen
ilandområderne ognavnlig :
-opførelse ellerændringafmindrehoteller ,indretning afherberger og
campingpladser .TilforskelfraEUGFL'sindsats,somanalyseres nedenfor ,
kandisseforanstaltninger vedrøreudøvereafalleerhverv ,f.eks.land­
brugere ,håndværkere osv.Nårderertaleominvesteringer ,dererknyttet
tillandbrugsaktiviteterne ,kanstøttengåoptil50%afdetoffentliges
udgiftertilinvesteringsstøtte .Ideandretilfælde ,hvorderikkeer
dennebegrænsning ,måstøttenikkeoverstige 30%afinvesteringsomkost -
ningerne ;
-oprettelse ogudvikling affælleskontorerellerorganer,derskaltage
sigaffremmeafturismen ogreklamesamtturistattraktioner ogdenfælles
forvaltning afovernatningsfaciliteterne .Nårderertaleomregioneriet
område,hvorderopstårenubalance ,fordituristerne særligforetrækker
kystegnene ,kandisseorganerogsåhavetilopgaveatmindskedennebalan­
ce.Dekanf.eks.organisere rundtureforturister ,feriekolonier eller
sommerskoler .Tildisseforanstaltninger kanFællesskabets bistand dække
endelafdriftsomkostningerne fordefælleskontorerellerorganer.Bi­
standen,derergradvisaftagende ,løberovertreårogkandække70%af
omkostningerne idetførsteår.Denmåimidlertid ikkeoverstige 55%af
desamledeomkostninger itreårsperioden ;
-udførelse afanlægsarbejder ogbygningafinfrastrukturer ,dererdirekte
kriyttettiludvikling afturismen ,heriindbefattet rekreative ogkultu­
relleaktiviteter (støtte50%afdeoffentlige udgifter);

-32-
-udviklingen afdetransportvirksomheder ,derkangøredetletterefor
turisterikystegnene ,atkornetilturistområderne indeilandet,og
somogsåkanpåtagesigkorselforferiekolonier ogsommerskoler .Det
førstearkanfællesskabs"bistandengåoptil50%afdeoffentlige ud­
giftersom"bidragtiltransportvirksomhedernes nettodriftsomkostninger .
Denløberovertreårogergradvisaftagende .
Idetforslagtilforordning ,somKommissionen forelagde Rådetden26.
oktober1931omændringafEFHU–forordningen ,varderbestemmelser ved­
rørendeturismen .Denkvotabestemte afdeling afEFHUskullekoncentreres
omderegioner ,dervaralvorligt ramtafstrukturel underudvikling :de
græskeregioner ,bortsetfraAthenogThessaloniki ,Kezzogiorno iItalien ,
Irland,Detforenede Kongeriges udviklingsområder iNordirland ,Skotland ,
WalesogNordveste ngland,Grønland samtdefranskeoversøiske departemen­
ter.Fordisseregioner erdetendvidere fastsat,atdenkvotatest emteaf­
delingunder2FRUskalfungere meresmidigt gennemfinansiering afprojekter
tiludnyttelse afdisseregioners egetuaviklir.gspotentiel .Dertænkesher
heltspecielt påturismenilandområderne ,ogpåtilsvarende mådesombe­
skrevetovenfor o:ndenkvotafrie afdeling kanstøttenvedrøredriftsomkost­
ningerne iorganer ,derarbejder forfremmeafturismen ogsørgerforen
koordineret forvaltning afovernatninger ;denkandække70/^afomkostninger­
neidetførsteår,menhøjst55f°detotaleomkostninger overtreårs-
perioden .
Andreprojekter eruriderforberedelse .IKommissionens meddelelse tilRådet
af23.oktober 1981vedrørende programmerne formiddelhavsområdet ihenhold
tilmandatet af30.maj1930nævnerKommissionen f.eks.sometmuligtprojekt
atstyrkeudviklingen afturismen ,særligilandområderne .Deaktuelle over­
vejelser ,somskalføretil,atderindenåretsslutning kanfremsættes
egentlige forslag ,gåriretningaf,atmanskalbekræfte interessen forat
udvikleaktioner ,dernavnligtagersigtepåatforbedreovernatningsfacili -
teterneogpåb©d~eattilrettelægge deturistmæssige initiativer ilandom­
råderne .
2.Interventioner fraDeneuropæiske udviklings -orgarantifond forLandbruget
EUGFL,udviklingssektionen ,kanintervenere tilfordelforudviklingen aftu-
ristaktiviteter itilslutning tillandbrug .Detkanskeindenforranmerneaf
strukturpolitikken forlandbruget ogpågrundlagafstrukturdirektiverne ,
hvoraftreblevvedtaget i1972ogéti1975*

-33-
Detregrunddirektiver fra1972erindbyrdes afhængige oghartilfonnålat
skaffeetstortantallandbrugsbedrifter envarigrentabilitet vedforbed­
ringafderesstruktur.Direktiv 75/159vedrørermodernisering afbedrif­
terne(l9)-Direktiv72/16Ohandleromstøttetilophøraflandbrugsvirk­
somhedogtilanvendelse afudnyttetlandbrugsareal tilstrukturforbedrings -
fonnål(20).Endeligdrejerdirektiv72/l6lsigomsocialogerhvervsmæssig
vejledning ogomfagligekvalifikationer hosdepersoner,somarbejderi
landbruget (2l).
Selvomfællesskabsstøtten ihenholdtildirektiv72/l59kunvedrørerin­
vesteringer ilandbrugettilfordelforlandbrugsbedrifter ,somharen
udviklingsplan ,medundtagelse afinvesteringer beregnet påboligerpå
landet,tillades detmedlemsstaterne atintervenere medhenblikpåinveste­
ringeriboliger,hvorveddeogsåkantilskyndetilinvesteringer tilud­
viklingafturismenilandområder .
Endvidere kandirektiv72/16Ibidragetiludviklingen afturismeniland­
områder.Detpålægger medlemsstaterne atindføreenordning,somhartil
formålatudvikledensocialeogerhvervsmæssige vejledning afdriftsleder­
ne,aflønarbejderne ogaflandbrugets familiemedhjælpere .Ifølgedette
direktiv kanmedlemsstaterne ogsåfåfællesskabsstøtte tilkurser,somkan
forberede landbrugere ,dermåtteønskeatudøvesupplerende turistmæssig
virksomhed ,tildekrav,detmedfører .
Direktiv 75/268vedrørerlandbrugibjergområder ogandreugunstigtstillede
områder,hvorsærligtufordelagtige arbejdsvilkår medfører enmassivflugt
fralandbruget ogfralandetmedheraffølgendeopgivelse aftidligere dyr­
ketjord,hvilketførertilenaffolkning afdisseområder.Direktiv 268
gørdetmuligtdelsatydeenhøjerestøttetilinvesteringer ogdelsen
årligudligningsgodtgørelse ,fastsatefterdevarigenaturbetingede ulemper
ideugunstigtstilledeområder,forsåledesatforbedreindlæggernes økono­
miskesituation ogbevaredempåstedet.Hvisdefortsætter medatudøve
landbrugsvirksomhed ,bidrager detilatopretholde områdets erhvervssammen -
hængogtilmiljøbeskyttelsen (22).

-34-
Idettesidstedirektiv findesderenbestemmelse ,somklartertilfordel
forlanabrugsturisme oghåndværk :iugunstigt stilledelandbrugsområder ,
somharturistmæssige værdier,kandertilskyndes tilinvesteringer af
turistmæssig ellerhåndværksmæssig art,dergennemføres pålandbrugsbedrif -
tenindenforrammerneafenudviklingsplan ,medetbeløbpåindtil12000
ECUmedFællesskabets deltagelse ifinansieringen .
Tildennedirektestøttetillandbrugsturismen kommerdenindirekte virk­
ningafdeforanstaltninger ,dergennemføres ihenholdtilstrukturdirek -
tiverne.Såledeskanpersoner ,derophørermedlandbrugsvirksomhed ,jf.
direktiv72/l60,ogsågivesigafmedturistvirksomhed ,ogdetareal,der
frigøres derved,kanbl.a.indrettestilparker,friluftsterræner ,sports-
ellerrekreationsområder ogforøgelandzonernes turistmæssige tiltræknings -
evne.Somnævntovenfor,kandirektiv 72/l59givedenpågældende medlems­
statentilskyndelse tilatopmuntre enlandbrugsbedrift tilturistmæssig
udvikling sideløbende meddensmodernisering ,derstøttesafEUGFL.Direk­
tiv75/268forpligter påsinsidemedlemsstaterne tilatforetageinveste­
ringeriinfrastruktur ogegnsudvikling ibjergområder ogandreugunstigt
stillede regioner .Denneforanstaltning ogudligningsgodtgørelsen tilde
ugunstigt stillede landbrugere harafgørende betydning for,atderkanop­
retholdes enlandbrugsaktivitet idisseregioner ogdernedskabesgunstige
betingelser forlandbrugsturismen .
Pålignende mådemedfører specifikke programmer tilfordelformiddelhavs­
områderne ogvisseugunstigt stillede regionerforanstaltninger medhenblik
påudvikling afinfrastrukturer ilandområder ,hvilketbidragertilattil­
vejebringe betingelserne fordenerhvervsmæssige udvikling afdepågældende
områderogderigennem indirekte fremmerturismen .
Bortsetfrastrukturdirektivernes ogdenfælleslandbrugspolitiks indirekte
virkninger pålandbrugsturismen ialmindelighed erdekonkreteresultater ,
derermeddeltafmedlemsstaterne tilfordelfordenneaktivitet ,ikke
særligbetydningsfulde .GanskevistråderKommissionen ikkeoverpræcise
oplysninger ommedlemsstaternes anvendelse afinvesteringsbevillingerne .
Somvisåiførstedelafdennerapport ,erdetsikkert,atflereafdisse

-35-
gørenindsats -tilfordelfor"boligerpålandetogforlandbrugsturismen ,
altimensdereserverer Fællesskabets interventionsmidler tilreneland–
brugsinvesteringer ,"bl.a.fordidisseertidsbegrænsede .
Detmåimidlertid konstateres ,atdeeksisterende fællesskabsinstrumenter
tilfordelforlandbrugsturismen endnuudnyttes megetlidtafmedlemsstater­
ne.Hvismanønskeratfremmeudviklingen afturismen pålandet,vildet
værehensigtsmæssigt athenlededepågældende landbrugeres opmærksomhed på
demuligheder ,dertilbydesiforbindelse meddenfælleslandbrugspolitik ,
ogsomkanafledesafdedirekteforanstaltninger idirektiv 75/268/EØF
og72/161/EØF.Detskalpåpeges,atmanigennemFællesskabets landbrugsstruk -
turpolitik tilbyder landbrugere nogleløsninger ,somkunneforbedrederes
indkomster .
Landbrugsturismens udvikling somsupplerende virksomhed forlandbrugere kan
fremmesvedforskellige foranstaltninger svarendetildesærligeregionale
betingelsers reklameforanstaltninger ogorientering afoffentligheden om
overnatningsmulighederne hoslandbrugere ,feasibilityundersøgelser vedrø­
renderestaurantvirksomhed ,forbedring ogbevarelse afdenideforskellige
regionerkarakteristiske boligpålandet,analyseaflandbrugsturisternes
kravogønskerforatsættelandbrugerne istandtilattilpasse derestil­
budogindrette deresboligunderhensyndertil.
Tilslutskaldetpåpeges,atselvomstrukturpolitikken forlandbruget
skaberetuundværligt grundlagforturismenilandområderne vedatfølge
målsætningen omopretholdelse aflandbruget ,erderogsåbehovfordege­
nerelleinfrastrukturer (veje,elektrificering ,vandforsyning osv.)og
udviklingafegentligeturistmæssige anlæg(restaurantvirksomhed ,fritids-
beskæftigelse ,campingpladser osv.).DerforbørEUGFL'sogEFRU'sinter­
ventioner samordnes afmedlemsstaterne ogKommissionen tilfordelforden
turistmæssige udvikling afdeområder,dereregnettildet.

-36-
VI.BEVARELSEN AFEUROPAS NATUR -OGKULTURARV OGTURI3ÆEU
Naturen ogkulturarven erEuropas turistressourcer .Påetforholdsvis
"begrænset geografisk område frembyder Europa etusædvanligt udvalg af
klimaer oglandskaber ,monumenter oghistoriske seværdigheder .Deter
disse afvekslende landskaber samt disse historiske ogkunstneriske
vidnesbyrd ,sommillioner afturister kommer foratbesøge hvert år.
Deteraltså ikke kunetspørgsmål omnatur -ogkulturarv ,menogså
omressourcer ,somman skal bevare foreftertiden .
1.Beskyttelse afmil.iøet ogturisme
Forureningen ognedbrydelsen afmiljøet ernogle afdealvorligste
hindringer forturismen .Fællesskabets initiativer inden formiljø­
beskyttelse harderfor engunstig indflydelse påturismen .Siden 1973
harMinisterrådet vedtaget 63retsakter vedrørende vand-ogluftfor­
urening ,støj ,affald ,kemiske produkter ognaturbeskyttelse .Mens alle
disse foranstaltninger hartilfonnål atsikre alle borgere etgodt
miljø ,erdernogle ,der isærlig grad harbetydning forturismen .Det
erbl.a .tilfældet meddirektiverne vedrørende kvaliteten afbadevand og
bekæmpelse afvand-ogluftforurening samt meddem ,somgiver forskrifter
mod støjgener .
Rådets direktiv af8.december 1975 »so®fastsætter kvalitetsnormer for
rindende eller stillestående ferskvand eller havvand iregioner ,hvor
badning ertilladt eller ikke forbudt ,ersærlig vigtig forturismen (23).
Idirektivet ,somspecielt omfatter forurening afbadevand medspildevand ,
foreskrives grænseværdier forbadevandskvaliteten ogenkontrol afdebak­
terier ,sombefordrer smitsomme sygdomme .Udover bakteriologisk renhed er

-37-
andrekvalitetskriterier vigtigeforturismen ,såsomæstetikogde"baden­
desfølelseafvelbehag .Deterinteressant ,atderidirektivet af1975
stillessådannekriterier ,ideteftersomderkræveskontrolafstoffer,
dergivervandetsmag,lugtellerubehagelig farve,såsomphenolereller
carbonhydrider ,somtilføres badevandet frakemiskeindustrier ogolie-
anlæg,dereropførtnærvedkysterneellervedvandløb.
Foratnåog"bevarekvalitetsmålene forvanderdetnødvendigt at"begrænse
forureningen ,ogdeterfonnålet medandrefællesskabsdirektiver .Etråds-
direktivaf4»maj1976omforurening ,dererforårsaget afudledning af
vissefarligestofferiFællesskabets vandmiljø ,skalsåledesbremsened-
brydningsprocessen afdettemiljøvedatforbydeellerbegrænse udtømning
aftoksiskesubstanser ,dererførtpåen'bortliste"(24).Flereandre
fællesskabsdirektiver skalbegrænse forureningen afvandogharderfor
interesse forturismen .Detovigtigste erdirektivet af22.november 1973
omharmonisering afmedlemsstaternes lovgivning omvaske–ogrengøringsmid­
ler(25)ogdirektivet af20.februar1978»hvoridertagessigtepågrad­
vistatmindske,jaheltatfjernehavforurening forårsaget afaffaldfra
titandioxidindustrien (26).
Selvomenvæsentlig delafhavforureningen stammerfralandbaseret udled­
ning,ersøfarten enandenbetydelig forureningskilde .Vihuskerallefor­
ureningen afBretagnes kysteribegyndelsen af1978,forårsaget afsuper­
tankeren Amoco-Cadiz' haveri.Foratimødegåsådannekatastrofer indførte
Rådetijuni1978ethandlingsprogram forDeeuropæiske Fællesskaber om
kontrolmedogformindskelse afhavetmedcarbonhydrider (27).
Deterklart,atkampenmodhavforurening ikkeblotkræverenfællesskabs-
indsats,menogsåeninternational .Derforforhandlede Fællesskabet om
Bonnaftalen af9.juni1969vedrørende samarbejde ombekæmpelse afolie­

-38-
forurening iNordsøen ogundertegnede den17.majI98OAthen-protokollen
om"beskyttelse afMiddelhavet modlandbaseret forurening .Denneprotokol ,
somerknyttet som"bilagtilBarcelona-konventionen om"beskyttelse af
Middelhavet modforurening af16.fe"bruar1976,erafgørende forturismen
ilandenevedMiddelhavets kyster,fordidentagersigtepåenkontrol
medforureningen ogengradvisrensning afMiddelhavet . 1
Udoverforebyggelse afforurening af"badevand erderandrefællesskabs -
foranstaltninger påmiljøområdet ,derharsærlig "betydning forturismen .
Hvadangårluftforurening ,somnaturligvis gørsigstærkest gældendei
storbyerne ,månævnesenrækkedirektiver ,somstillerstadigstørrekrav
om,atudstødningsgassen framotorkøretøjer begrænses ,ogdetbidragertil,
atmanstadigkantåleatindåndeluftenituristområderne .Herskalnavn­
lignævnesdirektivaf15.juli1980vedrørende normerforluftkvaliteten
medhensyntilsvovldioxid (SO2)ogsvævestøv (28)*,samtdirektivet af
29.juni1978ombegrænsning afblyindholdet ibenzin,idetblyforurening
erskadeligformenneskets sundhed (30).
Hvadendeligangårbekæmpelse afstøjgener ,somogsåerskadelige for
turismen ,fastsætter etrådsdirektiv af6.februar1970»ændreti1973
og1981afhensyntiltilpasningen afdentekniskeudvikling ,dettil­
ladtestøjniveau fordeforskellige kategorier afmotordrevne køretøjer ,
dererbestemttilfærdselpåvej(31)•Idirektivet af23.november 1978
fastsættes dettilladtestøjniveau formotorcykler (32)ogidetaf20.
december 1979givesbegrænsninger forstøjfraluftfartøjer (33).
Påområdetforbeskyttelse affloraogfaunaerdervedtaget etdirektiv
ombevaringafvildefugle(34)»ogderarbejdesiøjeblikket påatiden­
tificere ogbeskytte deresboliger .
xmedtilhørende resolution omgrænseoverskridende luftforurening ,
somskyldessvovldioxid ogsvævestøv (29)

-39-
NårFællesskabets initiativer påområdetformiljøbeskyttelse harpositive
virkninger forturismen,måturisterne ogsåtagehensyntildeøkologiske
krav.Udoverkampenmodforurening oggenerindgårdetiFællesskabets
miljøpolitik ,atenordentlig forvaltning afnaturressourcerne ergrund­
lagetforøkologisk udvikling ogforbedring aflevevilkårene .
Iudkastettil"Deeuropæiske Fællesskabers handlingsprogram påmiljø­
området (1982-1986)",somgodkendtes afKommissionen den28.oktober1981
ogfremsendtes tilRådet,nævnesdetudtrykkeligt ,atder,bl.a.vedud­
viklingafturismen ,børtagesstadigmerehensyntilmiljøet.
Ennaturlig konsekvens afdettekraver,atderforudforenhverfremtidig
turistmæssig foranstaltning ,derentenpågrundafdetfaktiskearbejde,
dennødvendiggør ,ellerpågrundafvirkningerne afdenegentlige planlagte
turismeskalforetages envurdering afdefølger,denkanhaveformiljøet.
Pålignende mådeskalderforetages enforudgående vurdering afdenind­
flydelse ,ethvertstørreoffentligt ellerprivatprojektkanhavepådet
naturlige ogmenneskeskabte miljøogdermedpåturismen.Dennevurdering
harnemlighjemmeli"forslagtildirektiv omvurdering afvisseoffent­
ligeogprivateprojekters virkninger formiljøet",somKommissionen ved­
togden16.juniI98OogfremsendtetilRådettilafgørelse .
Idenneforbindelse mådergøressærligopmærksom påvirkningerne af
camping.Afhensyntilmiljøetogdenlokalebefolkning ,andreturister
ogcampisterne selvmådertræffesbestemmelser foratbegrænse camping
tildedertilforbeholdte camping-pladser ogforatforbyde,atdisse
pladseranlæggesiområderellerlandskaber ,somansesforatværede
mestnaturskønne indenforEFelleridenenkeltestat.
Deterforøvrigtklart,atskalderreelttageshensyntilmiljøet,
krævesderetTællessprog",ikkekunmellemdesagkyndige ogdem,der
hartilopgaveattræffevalgiforbindelse meddensocialeogøkonomiske
udvikling ,menogsåforatoffentligheden kandeltageibeslutningspro­
cessen.Idennehenseende harKommissionen udarbejdet enmetodetilgrad­
visoprettelse afeteuropæisk informationssystem ommiljøsituationen .
Detteprojektomøkologisk kortlægning skalgivesammenlignelige oplys­
ningerpåfællesskabsniveau omfemproblemfyldte områder:"landskabog

-40-
natur","jord","luft","vand"og"naturbestemterisici".Hervedkanman
f.eks.identificere naturområder ,sompåfællesskabsplan ersærligvig­
tigeellersjældneellerøkologisk ubalance ,modhvilkenderpåeuropæisk
plan "børtræffesnogleforanstaltninger .
Kommissionen læggersærligvægtpåkystegnene ogbjergområderne ,somdeis
kendetegnes vedetsartmiljø,ogdelsved,atdepåmangemåderlider
skadeveddemenneskelige aktiviteter ,navnligturisternes .Fællesskabets
indsatspådettefeltfølgerfortsattohovedlinjer :pådenenesidetages
disseområders miljømæssige særegenheder ibetragtning iFællesskabets
sektorpolitik (f.eks.landbrugs-ogregionalpolitikken ),ogpådenanden
sideudarbejdes håndbøger ellerhandlingsplaner ,somtagersigtepåat
givedem,derbeskæftiger sigmedforvaltningen afkyst-ogbjergniljøet ,
enoversigt overdenvidenogerfaring ,somertilrådighediDeteuropæ­
iskeFællesskabs forskellige lande.Fællesskabets indsats,forsåvidt
angårkystområderne ,byggerpådeteuropæiske charte-program forkystom­
råderne,dererudarbejdet sammenmedKommissionen ogvedtagetaflaCon-
férencedesRegionsPéripheriques Maritimes delaCommunauté ,ogsomefter
Europa-Parlamentets ønskehurtigtskalanvendesiallekystregioner .Et
eksempel påpraktisk gennemførelse herafibjergområder erdenvejledning
iatforetage undersøgelser afvissefølgevirkninger afturistfaciliteter -
neibjergegne ,somerudførtisamarbejde meddepågældende franske myn­
digheder ogforskellige europæiske institutter .

-41-
2.Arkitekturarven ogturisme
Deninternationale turismetiltrækkes forenstordelafEuropaskultur­
arv,bl.a.indenforarkitekturen .Deikke–europæiske turister kommerfor
atoplevevorkultur,særligresterneafhenved30århundreders kultur.
Arkitekturarven ,somerenvigtigdelafdeneuropæiske kulturelle iden­
titet,erenvæsentlig faktorideninternationale turismeidennedelaf
verden.Denersomsådanenværdifuld kapital,somskaffertalrigeområder
iFællesskabet betydelige indtægter .Denfortjener derforatværemere
kendt,såledesatdenihøjeregradkanudnyttes ogblivebedrebevaret
fordekommendegenerationer afeuropæere ,ikkeblotsomkildentilderes
kultur,menogsåsomenkildetilderesrigdom.
Hentalrigeeuropæiske arkitekturværker erforfaldneidag.Særliger
bykernerne ,somtidligere ikkealenevarcentrumforhåndværk ,handelog
kunst,menogsåfornemmeboligkvarterer ,domineret afoffentlige admini­
strationsbygninger ogprivateselskaber ,ligesomdeerfuldstændig drænet
forderesnaturlige socialeunderlag ogforethvertsocialtogkulturelt
liv.
Dissevidnesbyrd omdeneuropæiske historie kan,hvisdegørestilgænge­
ligeforoffentligheden ,tiltrække turistertilsteder,somdeikkebesøger
ihobetal.Dekanogsådirekteanvendes somlogiforturister ogferierende
ogsomværksteder forhåndværkere .Dahåndværksfabrikation og-leverancer
erabsolutnødvendige forrestaurering ogbevarelse afgamlebygninger ,
kunnemanrestaurere etbykvarter ellerenlandsbyvedhjælpafhåndværke­
re,sombordér,ogtiltrækketurister,derikkebloterinteresseret i
degamlebygninger menogsåihåndværkernesarbejde.

-42-
Det"børsamtidig påpeges,atarbejdet medatrestaurere ogbevarebyga­
lningerne samtdethåndværksmæssige arbejde,derknyttersigdertil,er
blandtdemestarbejdskraftintensive ,hvilketharstorbetydning pået
tidspunkt ,hvorFællesskabet kroniskharenbetydelig arbejdsløshed .
Restaurering ognyindretning tilturistformål kræveriøvrigtetgruppe­
arbejdemellemarkitekter ,byplanlæggere ogprofessionelle turistfolk .
SomdetklartfremgårafenafKommissionen finansieret undersøgelse om
"Deeuropæiske Fællesskaber ogbevarelsen afarkitekturarven "kanalt
detteskabearbejdspladser ideregioner ,somharmestbehovherfor.
Deterinteressant atkonstatere ,atallefællesskabsinstanser erkender,
atdetharinteresse iatbevaredeneuropæiske kulturarv .Førstudtalte
stats-ogregeringscheferne vedtopmødetiHaagidecember 19^9»atdei
Europasåetenestående kulturelt arnested ,ogatdebetragtede detsom
absolutnødvendigt atbevaredettearnested .
Dernæsterklærede Rådetmeredirekteisinresolution af17.maj1977
vedrørende fortsættelse oggennemførelse afenpolitikogethandlings­
programforDeeuropæiske Fællesskaber påmiljøområdet ,at"bygnings­
værkerfrafortiden ogdenlandskabelige skønhed...erenrigdomi
Fællesskabet derikkekanfornys...ogetvæsentligt ydreudtrykfor
Europaskulturelle oghistoriske identitet".Rådetkonstaterede ,at
dennearttruesafforfaldogforsvinden oggavudtrykfor,atenfæl-
lesskabsaktion kunneværeformålstjenlig (35)«
EF-Kommissionen eroverbevist om,atenbevaringspolitik forudsætter ,
atderlæggessærligvægtpåuddannelsen afkonservatorer ,finansiering
afforanstaltningerne ,beskatning afhistoriske huseogproblemerne ,
derskyldesluftforureningen .

-43-
IKommissionens rapport omoprettelse afEuropa–fonden,son"blevfremlagt
forDeteuropæiske Radden17.november 1977fheddetbl.a.,atenafde
målsætninger ,mankunnegiveFbnden,kunneværeatudbytteturismens
kulturelle værditilfordelforDeteuropæiske Fællesskab .EfterKommis­
sionensmeningkunnedetværeetafmidlernetilatgiveinitiativerne
foratbevarekunstarven enpopulærstøtte.Detunderstreges endvidere
1rapporten ,atdetvarnødvendigt atfremmeinitiativer tilatarrangere
fællesudstillinger iFællesskabets museerogkulturcentre ,foratde
europæiske borgerekanbliveklareover,hvadderknytter demsammeni
kulturens brogederigdom,ogoverdefællesbånd,somgennemhistorien
(tiltrod3forulyKkerogfjendskab )hargjortdemtilarvingerafen
fælleskulturarv .
Parlamentet erganskesærliginteresseret i,atdeneuropæiske kulturarv
bevares .Ienbeslutning af13.maj1974erklærede Parlamentet sigbekym­
retoverforringelsen afdennekulturarv ogopfordrede Kommissionen til
tilatforeslåentilnærmelse afdenationale lovgivninger medhensyntil
bevarelse afkulturarven ,tilsamarbejde medhensyntiluddannelse af
konservatorer ogtiloprettelse afenfond,derkanydeøkonomisk støtte
tilgennemførelse afdemestpresserende restaureringer .Ienandenbe­
slutning ,derblevvedtaget den18.januar1979»beklagede Europa-Parlamen -
tet,atKommissionen ikkevilleefterkomme detsopfordring omatoprette
eneuropæisk fondformonumenter ogstederafhistor_i.sk værdiogønskede ,
atdisseopgaverblevovertaget afDeneuropæiske Investeringsbank ,ligesom
dethenstillede ,atderisærliggradblevtilskyndet tiluddannelse af
håndværkere ,sompåkorrektviskanrestaurere dissmonumenter underanven­
delseafdentraditionelle teknik.
Tiltrodsfordenneenstemmighed mellemFællesskabets institutioner til
fordelforbevarelse afarkitekturarven ,hardevirkelige foranstaltninger
idenneretningnærmestværetspredteogbeskedne .Deharnavnligbestået
ienfinansiel støttetiluniversitetscentre medspeciale ikonservering .
Dissestøtteforanstaltninger ,somburdefortsættes oguddybesforfrem­
tiden,erendnuikkeblevettileneuropæiskpolitikforbevarelse afFæl­
lesskabets arkitekturarv .Dermåordnesensamordnet aktionmellemfælles-
skabsfondene foratstøttefinansieringen afrestaureringerne ,særligi
Fællesskabets dårligtstillede regioner .

-44-
Idenneforbindelse villeDeneuropæiske Investeringsbank (EIB)'sinter­
ventionsikkertværemeregavnlig.Somsvarpåenforespørgsel fraKom­
missionen udtalteBankenijuni1980,atderikkevarnogettilhinder
for,atdenintervenerer tilfordelforprojektertil"bevarelse afar-
kitekturarven ,nårtrebetingelser varopfyldt:detskulleværeegentlige
investeringer ogikkealmindelige løbendevedligeholdelsesarbejder ;inve­
steringerne skullefremmeenforøgelse afdengenerelle økonomiske pro­
duktivitet ,ogderesberettigelse skullebevisesihenholdtilRom-
traktatens artikel 130.Dennesidstebetingelse villeværeopfyldt,hvis
projektet indgikietudviklingsprogram forenregionsturistmuligheder .
UdoverEIBogRegionalfonden kanogsåDeneuropæiske Socialfond bidrage
tilbevarelse afarkitekturarven .Socialfonden intervenerer dogallerede
nu,menkunnegøredetendnumereifremtiden ,tilfremmeafuddannelse
afpersoner medinteresse foratrestaurere ogbevaremonumentale byg­
ningsværker ogbygninger afhistorisk ellerkunstnerisk værdi.
Idenneforbindelse skaldermindesom,atRom–traktatens artikel 50
forpligter medlemsstaterne tilatfremmeudvekslingen afungearbejds­
tagereindenforrammerne afetfællesprogram .Denneartikelharlænge
ikkefundetanvendelse .Detandetfællesprogramblevførstvedtageti
iRådeti1979«Derifastsættes udveksling påkortereellerlængeretid
ogensupplerende støttetilsprogkurser iforbindelse medudvekslinger
aflængerevarighed .Deungearbejdstageres interesse fordetteprogram
ermegetstor,ogetstigende antaldeltagere kommerfrasektoren for
tjenesteydelser ,bl.a.turismen .
Helespørgsmålet omudvikling afensamordnet fællesskabspolitik for
udveksling afunge,navnligialdersklassen fra14-28år,erunder
overvejelse iøjeblikket .Ensådanpolitikkunneomfatteikkeblot
udviklingen afetprogramforudveksling afungearbejdstagere ,men
ogsåanvendelse afderesfrivillige arbejdsindsats .
Manmåtænkepå,atungearbejdsledige indenforbygningssektoren ogden
dertilhørendevirksomhed kunnefindeenfængslende beskæftigelse ved
restaurering afeuropæiske monumentale bygningaværker ,byerellerlands­
byer,dekunnefåenmegetr*yttigerfaring ogudfyldearbejdspladser
indenforturistsektoren vedatskabenyanvendelse forrestaurerede
kulturelle værdier.Kommissionen overvejer muligheden afatsendeRådet
enmeddelelse herommedpassende forslag .

-45-
FÆLLESSKABSBESTEMMELSER VEDRØRENUE TURISME
(1)Rådets fjerde direktiv (78/1033/EØF)af19.december 1978omændring af
direktiv69/I69/EØFomharmonisering aflovgivning omfritagelse forom­
sætningsafgifter ogpunktafgifter vedindførsel ideninternationale
rejsetrafik
(EFTL366af28.12.1978 ,s.31)
(2)Rådets direktiv (72/166/EØF)af24.april 1972 omindbyrdes tilnærmelse
afmedlemsstaternes lovgivning omansvarsforsikring formotorkøretøjer
ogkontrollen medforsikringspligtens overholdelse
(EFTL103af2.5.1972 ,s.1)
(3)Rådets første direktiv (80/1263/EØF)af4*december 1980 omindførelse
afetEF-kørekort
.(EPTL375af31.12.1980 ,s.1)
(4)Rådets forordning (EØF)nr.1390/81af12.maj 1981omudvidelse affor­
ordning (EØF )nr.1408/71omanvendelse afdesociale sikringsordninger
påarbejdstagere ogderes familiemedlemmer ,derflytter inden forFælles­
skabet ,tilogså atomfatte selvstændige erhvervsdrivende ogderes
familiemedlemmer
(EFTL143af29.5.1981 ,s.1)
(5)Kommissionens henstilling (81/76/EØF)af8.januar 1981omfremskyndelse
afskadesreguleringen iforbindelse medansvarsforsikring formotorkøre­
tøjer
(EFTL57af4.3.1981 ,s.27)
(6)Rådets direktiv (68/368/EØF)af15.oktober1968 omdenærmere overgangs -
foranstaltninger forselvstændig erhvervsvirksomhed inden for deperson­
lige tjenesteydelser (exCITI-hovedgruppe 85):1.Restaurations -ogud-
skænkningsvirksomhed (CITI-gruppe 852)2.Hotel -ogcampingpladsvirksom -
hed (CITI-gruppe 853)
(EFTL260af22.10.1968 s.19)
(7)Rådets direktiv (75/368/EØF)af16.juni 1975 omforanstaltninger ,der
tilsigter atfremme deneffektive udøvelse afetableringsfriheden ogden
friudveksling aftjenesteydelser inden forforskellige former forvirk­
somhed (exhovedgrupperne 01til85CITl )herunder navnlig overgangsfor -
anstaltninger fornævnte former forvirksomhed
(EFTL167af30.6.1975 ,s.22)
(8)Resolution afRådet ogundervisningsministrene forsamlet iRådet af
9.februar 1976vedrørende ethandlingsprogram påuddannelsesområdet
(EFTC38af19.2.1976 ,s.1)
(9)Rådets sjette direktiv (77/388/EØF)af17.maj1977 omharmonisering af
medlemsstaternes lovgivning omomsætningsafgifter -Detfælles merværdi -
afgiftssystem :ensartet beregningsgrundlag
(EFTL145af13.6.1977 ,s.1)
(10)Rådets forordning (EØF)nr.1302/78af12.juni 1978omydelse affinan­
siel støtte tilprojekter tiludnyttelse afalternative energikilder
(EFTL158af16.6.1978 ,s.3)
(11)Rådets forordning (EØF)nr.1303/78af12.juni 1978 omydelse affinan­
siel støtte tildemonstrationsprojekter tilenergibesparelse
(EFTL158af16.6.1978 ,s.6)

-46-
(12)Rådeta forordning nr.117/66/EØFaf28.juli 1966omindførelse affælles
regler fordeninternationale personbefordring adlandevej medomnibusser
(EFTL147af9.8.1966 ,s.2688 )
(13)Rådets forordning (EØF)nr.517/72af28.februar 1972 omindførelse af
fælles regler forrutekørsel ogsærlige former forrutekørsel med omni­
busser mellem medlemsstaterne
(EFTL67af20.3.1972 ,s.19) /
(14)Rådets forordning (EØF)nr.3022/77af20.december 1977 omændring af
forordning (EØF)nr.517/72omindførelse affælles regler forrutekørsel
ogsærlige former for rutekørsel med omnibusser mellem medlemsstaterne
(EETL358af31.12.1977 ,s.1)
(15)Rådets forordning (EØF)nr.516/72af28.februar 1972 omindførelse af
fælles regler forpendulkørsel med omnibusser mellem medlemsstaterne
(EFTL67af20.3.1972 ,s.13)
(16)Rådets forordning (EØF)nr.724/75af18.marts 1975 omoprettelse afen
europæisk fond forregionaludvikling
(EFTL73af21.3.1975 ,s.1)
-Ændret veds Rådets forordning (EØF)nr.214/79af6.februar 1979
(EFTL35af9.2.1979 ,s.1)
(17)Rådets forordning (EØF)nr.2615/80af7.oktober 1980 omgennemførelse
afensærlig fællesskabsaktion ,derskal bidrage tiludviklingen ivisse
franske ogitalienske regioner iforbindelse medudvidelsen afFælles­
skabet
(EFTL271af15.10.1980 ,s.1)
(18)Rådets forordning (EØF)nr.2619/80af7.oktober 1980 omgennemførelse
afensærlig fællesskabsaktion ,derskal bidrage tilforbedring afden
økonomiske ogsociale situation igrænseområderne mellem Irland og
Nordirland
(EFTL271af15.10.1980 ,s.28)
(19)Rådets direktiv (72/159/EØF)af17.april 1972 ommodernisering afland­
brugsbedrifter
(ESTL96af23.4.1972 ,s.1)
(20)Rådets direktiv (72/16O/EØF)af17.april 1972 omstøtte tilophør af
landbrugsvirksomhed ogtilanvendelse afudnyttet landbrugsareal til
strukturf orbedringsf ormål
(EFTL96af23.4.1972 ,s.9)
(21)Rådets direktiv (72/l6l/EØF)af17.april 1972 omsocial ogerhvervs­
mæssig vejledning omfaglige kvalifikationer hosdepersoner ,somar­
bejder ilandbruget .
(EFTL96af23.4.1972 ,s.15)
(22)Rådets direktiv (75/268/EØF)af28.april 1975 omlandbrug ibjergom­
råder ogivisse ugunstigt stillede områder
(EFTL128af19.5.1975 ,s.1)
(23)Rådets direktiv (76/I6O/EØF)af8.december 1975 omkvaliteten afbadevand
(EFTL31af5.2.1976 ,s.1)
(24)Rådets direktiv (76/464/EØF)af4.maj1976 omforurening ,dererforår­
saget afudledning afvisse farlige stoffer iFællesskabets vandmiljø
(EFTL129af18.5.1976 ,s.23)

-47-
(25)Rådetsdirektiv (73/4^4/eøP)af22.november 1973omharmonisering afmed­
lemsstaternes lovgivning omvaske–ogrengøringsmidler
(EFTL347af17.12.1973 ,s.51)
(26)Rådetsdirektiv (78/176/EØF)af20.februar1978omaffaldfratitandioxid-
industrien
(EFTL54af25.2.1978,19)
(27)Rådetsresolution af26.juni1978omethandlingsprogram forDeeuropæiske
Fællesskaber vedrørende kontrol medogformindskelse afforurening afhavet
medcarbonhydrider
(EFTC162af8.7.1978,s.1)
(28)Rådetsdirektiv (80/779/EØF)af15.juliI98Oomgrænseværdier ogvejledende
værdierforluftkvaliteten medhensyntilsvovldioxid ogsvævestøv
(EFTL229af30.8.1980 ,s.30)
(29)Rådetsresolution af15.juli1980omgrænseoverskridende luftforurening ,
somskyldessvovldioxid ogsvævestøv
(EFTC222af30.8.I98O,s.1)
(30)Rådetsdirektiv (78/61l/EØF)af29.juni1978omindbyrdestilnærmelse af
medlemsstaternes lovgivning omblyindholdet ibenzin
(EFTL197af22.7.1978 ,s.19)
(31)Rådetsdirektiv (70/l57/EØF)af6.februar1970omtilnærmelse afmedlems­
staternes lovgivning omtilladtstøjniveau ogudstødningssy stemerfor
motordrevne køretøjer
(EFTL42af23.2.1970 ,s.16)
–Ændretved:Rådetsdirektiv (77/212/EØF)af8.marts1977
(EFTL66af12.3.1977 ,s.33)-Tilpasset ved:Kommissionens direktiv (73/350/EØF)af7.november 1973
(EFTL321af22.11.1973 ,s.33)
ogved:Kommissionens direktiv (81/334/EØF)af13.april1981
(EFTL131af18.5.1981 ,s.6)
(32)Rådetsdirektiv (78/IOI5/EØP)af23.november 1978omindbyrdestilnærmelse
afmedlemsstaternes lovgivning omtilladtstøjniveau ogudstødningsanlæg
formotorcykler
(EFTL349af13.12.1978 ,s.21)
(33)Rådetsdirektiv (80/51/EØF)af20.december 1979ombegrænsning afstøj
frasubsoniske luftfartøjer
(EFTL18af24.1.1980,s.26)
(34)Rådetsdirektiv (79/4O9/EØF)af2.april1979ombeskyttelse afvildefugle
(EFTL103af25.4.1979,s.1)
(35)Resolution fraRådetforDeeuropæiske Fællesskaber ogrepræsentanterne for
medlemsstaternes regeringer ,forsamletiRådet,af17.maj1977omvidere­
førelseoggennemførelse afenpolitikogethandlingsprogram forDeeuro­
pæiskeFællesskaber påmiljøområdet
(EFTC139af13.6.1977,s.1)