ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (84) 701 
 
 
 
Vol. 1984/0 255 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), t his file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februa r 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 v om 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(84) 701 endelig udg.
Bruxelles, den 3 december 1984
DEN EUROPÆISKE UNION - KOMMISSIONENS ÅRSBERETNING 1984
(Meddelelse fra Kommissionen til  
mødet i  Det europæiske Rad  
den 3. og 4. december 1984)
KOM(84) 701 endelig udg.

DEN EUROPÆISKE UNION - KOMMISSIONENS ÅRSBERETNING 1984
I.  INDLEDNING
1. Denne årsberetning er udarbejdet som svar pi Europarådets anmodning  
i  1976. Den er også Kommissionens bidrag til den beretning, som  
Europarådet anmodes om at forelægge Parlamentet om "udvikling hen-  
imod Den europæiske Union" i  overensstemmelse med den højtidelige  
erklæring om en europæisk union, der blev vedtaget i  Stuttgart i  
juni 1983.
2. Der må herske fuld klarhed om arten af denne beretning. Udviklingen  
henimod en europæisk union ville kræve ændringer af forfatnings­
mæssig art, eftersom de berører den måde, hvorpå institutionerne  
virker og udvidelsen af de mulige kompetenceområder. Dette var klart  
udtrykt i  Kommissionens beretning fra 1975 om Den europæiske Union.
Det er også en grundlæggende forudsætning for udkastet til unions­
traktaten, der blev vedtaget af Parlamentet i  februar i  år. At til­
stræbe sådanne kvalitative ændringer og at arbejde herfor formindsker
imidlertid ikke på nogen måde betydningen af konsolideringen og ud­
viklingen af det eksisterende Fællesskab. Denne indsats kan nemlig  
forberede jordbunden for oprettelsen af en europæisk union.
3. Dette konsoliderings- og udviklingsarbejde har i de sidste tolv ma­
neder været større end i  de foregående år. Der er blevet truffet en  
række vigtige beslutninger og taget mange initiativer. Specielt kan  
beslutningerne om landbrugspolitikken og budgetpakken fra Fontainebleau  
gøre det muligt for Fællesskabet at bryde med en kronisk problemfyldt  
fortid.
4. Kommissionen ønsker at gøre sine synspunkter om de opnåede resultater  
helt klare. Der er indledt reformer, men de skal konsolideres, så­
ledes som det er tilfældet med landbruget, eller revideres i  nær  
fremtid, som det er tilfældet med budgetpakken.

-  2 -
Dette 1rs beslutninger kan skaffe os et pusterum, som kan udnyttes til  
at gennemføre mere fundamentale reformer, der fører til oprettelsen  
af en europæisk union. Men disse beslutninger kan også gøre det muligt  
at forhale en løsning endnu et par år.
5. I denne beretning kommenteres nogle nye initiativer vedrørende en euro­
pæisk union, budgetbeslutningerne samt konsolideringen og udviklingen  
af det eksisterende Fællesskab i  1984.
II. HENIMOD EN EUROPÆISK UNION
6. En afgørende begivenhed i  1984 var, at Parlamentet i  februar vedtog et  
udkast til en traktat om oprettelse af en europæisk union. Dette ud­
kast var det "officielle" udtryk for det politiske sprog i  den resolu­
tion, der blev vedtaget i  september måned. Det blev vedtaget med et  
overvældende flertal på 237 stemmer for og 31 mod, idet 43 undlod at  
stemme. Det var særlig bemærkelsesværdigt, at et flertal af parlaments­
medlemmerne fra hvert land, undtagen Danmark, stemte for udkastet.
7. Traktatsudkastet er blevet forelagt de nationale myndigheder med hen­
blik på, at de indfører en godkendelsesprocedure i  overensstemmelse  
med deres respektive forfatningsregler. Den fungerende formand for  
Europarådet, François Mitterrand, foreslog i sin tale til Europa­
parlamentet den 24. maj 1984, at "der føres indledende samtaler, der  
kunne føre til en konference mellem interesserede medlemsstater; ud­
kastet til en europæisk union og den højtidelige Stuttgart-erklæring  
kunne danne grundlag for et sådant arbejde".
8. Få uger senere besluttede Europarådet i  Fontainebleau at nedsætte et  
ad hoc-udvalg, bestående af de personlige repræsentanter for stats-
og regeringscheferne. Udvalget under forsæde af hr. Dooge blev anmodet  
om at komme med forslag til at forbedre det europæiske samarbejde på  
fællesskabsplan, det politiske samarbejde osv. En beretning fra ud­
valget er blevet forelagt dette europæiske rådsmøde i  Dublin.

- 3 -
Kommissionen håber, at Det europæiske Rad vil vise, at det agter at  
nærme sig en europæisk union ved at pålægge Udvalget at fortsætte  
sit arbejde med henblik på at foreslå konkrete skridt i  denne ret­
ning.
9. På mødet i  Fontainebleau nedsattes endnu et udvalg med betegnelsen  
"Borgernes Europa". Som anført i  communiqueet "var Det europæiske  
Råd af den opfattelse, at det var af afgørende betydning, at Fæl­
lesskabet indfrier de europæiske nationers forventninger ved at  
vedtage foranstaltninger, der tjener til at styrke og fremme dets  
identitet og image hos dets borgere og i  verden som sådan".
10. Det er ikke altid let for den enkelte borger at se virkningerne af  
de foranstaltninger, Fællesskabet træffer. Dette skyldes delvis den  
omstændighed, at så meget af det, der er blevet opnået i løbet af
de sidste tredive år, tages for givet. Det, der tydeligvis står til­
bage at blive gjort, skyldes svagheder i  Fællesskabet. Da den væsent­
ligste del af den foreliggende information om Fællesskabet har en  
klar national slagside, betyder dette, at det er særlig vanskeligt  
at skaffe objektiv information om grundene til disse svagheder. Den  
enkelte borgers syn på Fællesskabet synes svækket. Dette burde give  
anledning til alvorlig bekymring.
11. Resultatet af det andet direkte valg til Europa-Parlamentet i  juni  
kan ses som en advarsel herom, idet den gennemsnitlige stemmedelta­
gelse lå to points lavere end i  1979. Vælgerne ønskede dermed at  
give udtryk for, at de ikke ønskede at stemme en tredje gang, med­
mindre de kunne overbevises om, at Fællesskabet og Parlamentet var  
deres hverdag vedkommende. Dels på grund af de få midler, Parlamen­
tet råder over til at oplyse om sin virksomhed, og dels på grund af  
de begrænsede beføjelser, det har, er det ikke desto mindre en be­
tydelig præstation, at det lykkedes at få tre ud af fem europæiske  
borgere til at gå til stemmeurnerne. Derfor er det nu mere end  
nogensinde nødvendigt, at der tages konkrete skridt henimod en euro­
pæisk union, der får direkte indflydelse på borgernes liv.

- 4 -
III. RÆKKEVIDDEN AF DE BUDGETMÆSSIGE AFGØRELSER
12. De vigtigste foranstaltninger, der blev enighed om i  1984, vedrører  
budgettet. Budgetpakken kan med rimelighed betragtes som en nødvendig  
betingelse for en europæisk union. Gør man dette, bliver dens række­
vidde klar.
13. Fællesskabet har brug for et bredere politisk grundlag, hvis integra­
tionsbestræbelserne skal opretholdes og den afgørende række aktivi­
teter skal gennemføres, der er en betingelse for oprettelsen af en  
europæisk union. Den politik, der for øjeblikket føres, er utilstræk­
kelig, og pi grund af de store udgifter, der er nødvendige for at  
kunne finansiere landbrugspolitikken, er den samlede politik skæv i  
budgetmæssig henseende. Det er imidlertid nyttigt og fornuftigt at  
finansiere en fælles landbrugspolitik på europæisk plan. Fællesskabs­
politikken af i  dag er billigere for forbrugerne og skatteyderne end  
det ville være at føre en separat national politik, som hvert enkelt  
land selv finansierede. Man kan derfor ikke rette op på skævheden  
ved blot at begrænse Fællesskabets landbrugsudgifter, men man må  
overføre sådanne udgifter, der er af betydning for den europæiske uni­
on, fra de nationale budgetter til Fællesskabets budget. Det er natur­
ligvis vigtigt at understrege, at ikke alle nye former for politik  
har budgetmæssige følgevirkninger.
14. I forbindelse med debatten vedrørende egne ressourcer havde Kommissio­
nen oprindelig foreslået, at retten til at afgøre den maksimale moms­
sats skulle overføres fra de nationale institutioner til fællesskabs­
institutionerne. Dette ville have givet Fællesskabet mulighed for  
selv at hæve sine indtægter. Loftet skulle ændres, hver gang Rådet  
vedtog dette enstemmigt, og Parlamentet ligeledes gik ind herfor med  
særligt flertal. Ændringen blev forkastet af medlemsstaterne, ligesom  
dette også var tilfældet med Kommissionens næste forslag over et nyt  
loft på 2%. Det europæiske Råd gik til slut med til et loft på 1,4%.
15. Det er i  dag allerede klart, at de udgifter, der skal afholdes for at  
imødekomme de nuværende behov, der findes af lovgivningsmæssig art,
samt de krav, som udvidelsen og kompensationsmekanismen stiller, betyder,

- 5 -
at Fael Lesskabet vil befinde sig nær den nye øvre grænse kort efter,  
at det nye loft er trådt i  kraft. Der er således ingen plads tilbage  
til en udvikling af Fællesskabets politikker. Det er vanskeligt at  
få denne tingenes tilstand til at harmonere med medlemsstaternes for­
pligtelser, hvad angår den europæiske union.
16. Når Kommissionen fremsætter disse bemærkninger, er det ikke for at an­
tyde, at den europæiske union medfører stigende byrder for skatteboi  
geren, men for at pege på, at overførelsen af beføjelser til Fælles­
skabet og senere til unionen nødvendigvis må føre til overførsel af  
visse udgifter, sådanne udgifter kan på en række områder meget vel  
tænkes at blive mindre, end hvis de enkelte medlemsstater fortsatte  
deres nationale politikker. Meningen med den europæiske union ma være  
en reduktion af skattebyrden.
17. I Fontainebleau nåede man omsider til enighed om en mekanisme til brug  
for en løsning af den konflikt, som havde varet i  flere år, og som  
vedrørte Det forenede Kongeriges budgetbidrag. Selv om Kommissionen i  
dette specielle tilfælde accepterer behovet for en korrektion, mener  
den, at der i  en sammenhæng med den europæiske union og et forøget  
budget bliver brug for en mere generel politik med hensyn tit en for­
deling af budgetbyrderne. Ikke desto mindre må det erkendes, at den  
nævnte enighed har betydet en foreløbig afslutning på den splid, som  
har lammet Fællesskabet.
18. Enigheden om finansdisciplin må også betragtes ud fra dens betydning for  
den europæiske union. Som enhver anden ansvarlig offentlig myndighed er  
Kommissionen interesseret i, at skatteborgerens penge anvendes nyttigt  
og effektivt. Med hensyn til budgetdisciplinen har Rådet forpligtet sig  
til at anvende procedurer med en meget lille manøvremargen. Kommissionen  
beklager, at dens forslag i  denne henseende ikke er blevet fulgt. Begge  
grene af budgetmyndigheden, Rådet og Parlamentet, burde involveres i  en  
fastsættelse af de forskellige udgiftslofter. Når Rådet vælger alene
at bestemme sådanne lofter, risikerer det at give anledning til unød­
vendige stridigheder mellem institutionerne. Konflikter mellem insti-

-  6 -
tutionerne vil ikke virke fremmende for budgetdisciplinen. Nar Radet  
glemmer, at medbestemmelse betyder medansvar, vil dette svække den  
disciplin, det søger at overholde.
19. De forsinkelser, der er opstået på vejen mod en beslutning om nye egne  
indtægter, betyder, at i  1984 og 1985 skal tillægsbudgetterne finan­
sieres uden om den standardprocedure, der gælder for fællesskabsbud­
gettet. En del af budgettet finansieres de facto alene ved beslutnin­
ger truffet af medlemsstaterne. Sådanne beslutninger bør være undta­
gelsen og ikke bane vejen for, at fællesskabsforanstaltninger i  højere  
grad bliver et anliggende på mellemstatsligt plan.
20. Selv om det enkelte element i  budgetpakken kan betragtes som en be­
rettiget ad hoc-foranstaltning, er den samlede budgetpakke utilfreds­
stillende, og det bedste, der kan siges herom, er, at den giver tid  
til visse overvejelser. Disse budgetbeslutninger ligner ikke de be­
slutninger, en europæisk union ville træffe. Bevis for ønsket om at  
gøre fremskridt henimod en europæisk union skulle findes andre steder  
i  Parlamentets arbejde og i  oprettelsen af Dooge-komiteen.
XV. KONSOLIDERING OG UDVIKLING AF DE EKSISTERENDE POLITIKKER
21. Heldigvis blev der i  år faktisk opnået enighed pa en række omrader,  
som vil få direkte betydning for borgeren og hans rettigheder. Mere  
generelt kom en række forslag, som var til behandling, men som af  
en eller anden grund var blevet blokeret, igennem og blev vedtaget.  
Reformer blev indledt og nye programmer startet. I lighed med budget­
beslutningerne er de et bevis på et gennembrud, men er ikke nok til,  
at man kan komme et afgørende skridt nærmere den europæiske union.

- 7 -
Reform af den fælles landbrugspolitik
22. Malene for den fælles landbrugspolitik var nlet pi tilfredsstillende  
vis, men det havde medført en vækst i  produktionen, som oversteg  
efterspørgslen for en række produkters vedkommende. Reformen var ble­
vet indledt med indførelsen af garantitærskler, som angiver det produk­
tionsniveau, ud over hvilket garantien er eller ville blive begrænset.
I år er der blevet indført en særlig stram ordning for mejerisektoren,  
idet der er vedtaget en kvoteordning. De afgørelser, der blev truffet  
under prisrunden for produktionsåret 1984-85, var i  bedre overensstem­
melse med markedsrealiteterne, end de havde været de foregående år.  
Kommissionen er overbevist om, at en sådan realistisk holdning er af af­
gørende betydning for den fælles landbrugspolitiks fremtid og det euro­
pæiske landbrugs udvikling.
Strukturfondene
23. Regionalfonden er af særlig betydning for en europæisk union både som  
et udtryk for solidaritet og som et middel til fremme af økonomisk  
konvergens. I juni vedtog Rådet en ny forordning om reform af fonden.
Efter gennemførelsen heraf i  1985 skulle regionalpolitikken blive be­
tydeligt mere effektiv, navnlig for så vidt angår "fæl lesskabsaspek-  
terne".
24. For Socialfondens vedkommende blev der allerede gennemført en reform i  
1983. Den tredje strukturfond -EUGFL-udviklingssektionen - er for tiden  
under revision. Kommissionen ønsker en nøjere koordinering af indsatsen  
via de tre fonde, end det hidtil har været tilfældet. Dette kan opnås ved,  
at de foranstaltninger, der træffes ud fra hver af fondenes formål, ind­
går i  et integreret program. Forskellige integrerede programmer er under  
udvikling. I Fontainebleau traf man den politiske beslutning om iværk­
sættelse af de integrerede Middelhavsprogrammer. De vedrører landdistrik­
terne i  Middelhavsregionen, og især de landdistrikter, der må formodes
at blive berørt af den tredje udvidelse.

-  8 -
Økonomisk konvergens
25. Det europæiske monetære system (EMS) gik ind i  sit sjette år og ud­
gør fortsat rammerne for den monetære og økonomiske politiks kon­
vergens. EMS har fungeret i  et meget stabilt klima, og der var ikke  
behov for paritetsændringer. ECU'ens sammensætning blev ændret i  
september, idet drakmen kom til at indgå heri, og der blev fore­
taget en generel revision af de forskellige deltagende valutaers  
vægt. Kommissionen har tilsendt Rådet meddelelser om de konklusio­
ner, der kan drages på baggrund af det europæiske monetære systems  
hidtidige funktionsmåde, og den har foreslået en række forbedringer  
med hensyn til systemets mekanismer, betalingsbalance-støtteinstru-  
menterne,og ECU'ens rolle for fornyet fremme af den finansielle inte­
grationsproces i  Fællesskabet.
26. I den forløbne tid har Kommissionen udviklet sin egen deltagelse i  det  
private ECU-marked for således at støtte og fremme den spontane ud­
vikling, som i  dag er det mest lovende tegn på tendensen til bekræf­
telse på en europæisk monetær identitet.
27. EMS var en stærk drivkraft til fremhjælpning af den økonomiske po­
litiks konvergens. I Kommissionens sidste beretning om den økono­
miske situation anførtes det, at starten på den økonomiske vækst  
var ganske tilfredsstillende. Ikke desto mindre måtte Kommissionen  
minde regeringerne om, at uden en ændret politik kan der ikke i  de  
nærmeste år forventes at indtræde en vending i  tendenserne på ar­
bejdsmarkedet - og der er nu næsten 13 millioner arbejdsløse.
Det interne marked
28. Der er gjort fremskridt med hensyn til udviklingen af procedurer for  
fjernelse af tekniske hindringer for de frie varebevægelser. Det kan  
navnlig ses af, at man er på vej til at indføre et fælles tolddoku­
ment, og at man er nået længere med hensyn til vedtagelsen af normer

- 9 -
på europæisk plan. Et andet vigtigt fremskridt blev gjort i  oktober  
med godkendelsen af Kommissionens forslag om offentlige udbud ved­
rørende telekommunikationsudstyr.
Forskning og udvikling på de nye teknologiers omrade
29. I februar godkendte Rådet, efter megen tøven navnlig af budgetmæssige  
årsager, ESPRIT-programmet.  Det viste Fællesskabets vilje til at  
engagere sig i  udviklingen af de nye teknologier. Den vej, man er  
slået ind på i  forbindelse med ESPRIT, bør herefter benyttes for andre  
programmer. Den første afgørelse om et telekommunikationsprogram blev  
truffet i  oktober. Kommissionen håber, at en afgørelse om det fire­
årige forsknings- og udviklingsprogram vil kunne træffes fuldt ud in­
den årets slutning. Rådet har allerede godkendt programmets indhold.
Europa uden grænser
•
30. Kommissionen havde fremsat en række forslag om lettelse af grænsekon­
trol, som Rådet kun delvist godkendte i  juni. Det europæiske Råd god­
kendte i  Fontainebleau Kommissionens oprindelige holdning og opfordrede  
til hurtig opfølgning af arbejdet og "fjernelse af alle politi- og  
toldformaliteter ved de interne grænser i  Fællesskabet for personers
vedkommende".
31Filamentet anlagde sag mod Rådet ved Domstolen, fordi Radet trods  
traktatens krav ikke havde været i  stand til at iværksætte en fælles  
transportpolitik. Domstolen afgør sagen i  januar. I mellemtiden er  
man nået frem til den første politiske afgørelse om en transportpo­
litik, som forventes bekræftet ved årets udgang. For første gang er  
der på budgettet afsat bevillinger til finansiering af visse vejinves­
teringer, som er af betydning for det fælles markeds uhindrede funktions­
måde.

-  10  -
V. UDVIDELSEN
32. Forhandlingerne om Fællesskabets udvidelse fortsatte i  1984. Fontaine-  
bleau-aftalen om de egne indtægter gjorde det muligt at arbejde videre  
henimod en vellykket afslutning af forhandlingerne. I slutningen af  
oktober kunne Fællesskabet, Spanien og Portugal officielt fastslå den  
irreversible karakter af udvidelsen, der er planlagt til 1. januar 1986.  
Der står imidlertid stadig betydelige vanskeligheder tilbage at over­
vinde.
VI. EUROPA I VERDEN
33. Samtidig med at Fællesskabet er stødt på betydelige hindringer i  sin  
interne udvikling og i  udvidelsesspørgsmålet, nyder det stadig større  
anseelse og får et stadig bedre omdømme i  verden. De traditionelle mær­
kesager er blevet videreført, og i  særdeleshed har Fællesskabet op­
trådt til forsvar for en åben verdenshandel og har modstået protektio­
nistisk pres bedre end de fleste.
34. Trods interesseforskelle i  forholdet til vore vigtigste partnere blandt  
industrilandene, især De forenede Stater og Japan, har vi været i  stand  
til at videreudvikle forbindelserne med disse uden større konflikter.
35. Forbindelserne med EFTA er blevet styrket. Målet er at skabe et europæ­
isk "industriområde", og et vigtigt skridt i  denne retning blev taget  
på et ministermøde i  april.
36. Forhandlingerne om den tredje Lomé-konvention er blevet vellykket af­
sluttet. I den nye konvention gentager Fællesskabet sit tilsagn til  
staterne i  Afrika syd for Sahara - Angola og Mozambique vil slutte sig  
til de lande, der har undertegnet den nuværende konvention - Vestindien  
og Sti Llehavet.

-  11 -
37. Fællesskabet har lagt særlig vægt pi forbindelserne med Latinamerika.  
Højdepunktet blev nået med ministermødet for nylig i  San José, Costa  
Rica, hvor medlemsstaterne forpligtede sig til at forhøje bistanden  
til Mellemamerika.