"Vi tror på en digital omstilling med mennesket i centrum. Det handler om, hvem vi som europæere ønsker at være. For at gøre det mere konkret vil vi udforme et sæt digitale principper. For eksempel adgang til internettet for alle, et sikkert onlinemiljø, retten til at tilegne sig digitale færdigheder, algoritmer med respekt for mennesker, beskyttelse af børn online. Disse vigtige principper skal supplere de lovfæstede rettigheder, der allerede beskytter europæerne online, såsom beskyttelsen af personoplysninger eller ytringsfriheden."

Formand Ursula von der Leyen, Leading the Digital Decade,

Sines, den 1. juni 2021

1.Indledning

At sætte mennesket i centrum for den digitale omstilling er en central prioritet for Europa-Kommissionen. Den digitale omstilling bør udformes i overensstemmelse med vores europæiske værdier og lovgivning.

Kommissionen foreslår i dag at fastlægge et sæt principper for en sådan menneskecentreret digital omstilling. I denne europæiske erklæring om digitale rettigheder og principper (herefter benævnt "erklæringen") fastlægges fælles politiske hensigter for borgere, virksomheder, offentlige forvaltninger og politiske beslutningstagere. De digitale principper, der er indeholdt i erklæringen, er tænkt som væsentlige koncepter baseret på fælles europæiske værdier og skal være retningsgivende for et menneskecentreret, sikkert, inklusivt og åbent digitalt miljø, hvor ingen lades i stikken. Formålet er at sikre, at Unionens værdier og individets rettigheder og friheder som garanteret i EU-retten overholdes og styrkes både offline og online.

Erklæringen har form af en højtidelig fælles erklæring, der skal undertegnes af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen. Nærværende meddelelse ledsager det foreslåede udkast til en sådan fælles erklæring.

Denne erklæring er en reaktion på Europa-Parlamentets opfordringer til at sikre, at EU's tilgang til den digitale omstilling er i fuld overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder, herunder databeskyttelsesregler og retten til ligebehandling, og principper som teknologineutralitet, netneutralitet og inklusion , samt til at styrke de digitale færdigheder og kompetencer og fremme et højtydende digitalt uddannelsesøkosystem . I erklæringen tages der også hensyn til Parlamentets opfordring til at beskytte brugernes rettigheder i det digitale miljø , sikre mediefrihed og bekæmpe desinformation .

I Berlinerklæringen om det digitale samfund og værdibaseret digital forvaltning fra 2020 erklærede Rådet, at alle skal kunne udnytte de muligheder, som den digitale omstilling giver. Inden for rammerne af Lissabonerklæringen (Lissabonerklæringen — digitalt demokrati med et formål), som blev fremlagt på fællesmødet om den digitale dagsorden i juni 2021, opfordrede Rådet endvidere til en model for digital omstilling, der styrker den menneskelige dimension af det digitale økosystem og er centreret omkring det digitale indre marked. Rådet har også opfordret til en digital omstilling, der i samspil med den grønne omstilling fører til en klimaneutral og bæredygtig fremtid.

Siden dette initiativ blev bebudet første gang i meddelelsen om det digitale kompas i marts sidste år har Kommissionen aktivt engageret borgere og interessenter for at høre deres synspunkter. Høringsaktiviteterne har bidraget til udformningen af den foreslåede erklæring.

Denne meddelelse udstikker også vejen frem med hensyn til overvågningen af de foranstaltninger og tiltag, der skal omsætte erklæringen i praksis. Erklæringen er tæt knyttet til og supplerer forslaget om "Vejen mod det digitale årti", som blev vedtaget i september 2021, og hvori de bredere digitale mål og vejen til at nå dem er fastsat. Som beskrevet i forslaget om vejen mod det digitale årti vil der årligt blive fremlagt en effektiv overvågning af de principper, der er nedfældet i erklæringen, sammen med en årlig Eurobarometer-undersøgelse af de europæiske borgeres opfattelse af de foranstaltninger, der træffes, og de tiltag, der gøres. Dette vil sikre gennemsigtighed samt overvågning af tendenser og resultater i alle medlemsstaterne og et oplyst grundlag for politisk vejledning i forbindelse med eventuel fremtidig lovgivning på de områder, der er omfattet af principperne i erklæringen.

2.Rationalet bag erklæringen om digitale rettigheder og principper

Digitale teknologier er ved at ændre alle aspekter af vores liv og giver hidtil usete muligheder. Arbejde, undervisning, vores omgang med andre, underholdning, indkøb, offentlig forvaltning, sundhedspleje og kultur foregår i stigende grad via digitale midler. Covid-19-pandemien har drastisk ændret og fremskyndet digitaliseringens rolle og den måde, vi opfatter den på, i samfundet og økonomien.

Nye teknologiske gennembrud på områder som kunstig intelligens, dataanalyse, robotteknologi og tingenes internet og deres integration i forretningsmodeller og tjenester og produkter i hverdagen har været med til at ændre den måde, hvorpå økonomien og samfundet er organiseret. Den digitale omstillings øgede tempo har skabt store innovationer og givet nye værktøjer til at håndtere globale samfundsmæssige udfordringer og forbedre effektiviteten af private og offentlige tjenester. Samtidig er det blevet lettere at få adgang til uddannelse og information, og nye rum for offentlig debat er åbnet. Den omfattende udbredelse af digitale teknologier har styrket vores frihed og forbundet selv de mest fjerntliggende steder og skabt nye muligheder for borgere, arbejdstagere og forbrugere, så virksomheder kan oprettes og have succes, lokalsamfund kan trives, ugunstigt stillede grupper kan inkluderes, og vores samfund som helhed kan være i fremgang.

Selv om covid-19-pandemien har sat fart i omstillingen, har den også øget den digitale kløft i hele Den Europæiske Union, ikke blot mellem velforbundne byområder og landdistrikter og fjerntliggende områder, men også mellem dem, der fuldt ud kan drage fordel af et beriget, tilgængeligt, interoperabelt og sikkert digitalt miljø, og dem, der ikke kan. Mere end nogensinde før udgør ringe adgang til konnektivitet og internettjenester — såvel som begrænsede muligheder for at tilegne sig digitale færdigheder og en forståelse af digitale teknologier — store risici for samhørigheden i samfundet. Covid-19-pandemien har vist, hvor afgørende det er, at alle aktører, også institutioner som forvaltninger, forsknings- og uddannelsesinstitutioner og sundhedsfaciliteter, er klar til det digitale samfund, navnlig hvis inklusion af og støtte til sårbare personer, ældre, børn og personer med handicap skal sikres, således at de fuldt ud kan drage fordel af den digitale omstilling.

Derudover medfører den stigende tilgængelighed af nye digitale teknologier og data også uønskede risici, der kan have vidtrækkende konsekvenser for borgerne, vores demokratiske værdier, vores sikkerhed og fundamentet for vores samfund. Disse risici er steget betydeligt, blandt andet med hensyn til brud på privatlivets fred og persondatasikkerheden, udbredelsen af ulovligt og skadeligt indhold og usikre produkter samt desinformation, cyberkriminalitet og cyberangreb, udnyttelse og misbrug af mennesker, herunder af børn, masseovervågning, algoritmebias, der hindrer retfærdig og ikkediskriminerende adgang til information og demokratisk debat, og sågar direkte censur. Sådanne problemer angriber kernen i de grundlæggende rettigheder og underminerer de fremskridt, der er kæmpet hårdt for at opnå på området, både i Den Europæiske Union og internationalt.