KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 27.01.1999 
KOM(l999) 6 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
OG REGIONSUDVALGET 
HVIDBOG OM HANDEL 
INDHOLD 
INDLEDNING 1 
I. BAGGRUNDEN FOR OG FORMÅLET MED DETTE DOKUMENT 2 
II. EN ANALYSE AF SEKTOREN 3 
A. Sektorens betydning 3 
B. Tendenser og strukturelle ændringer 3 
III. UDVIKLING AF EN STRATEGI FOR HANDELEN: DE CENTRALE 
SPØRGSMÅL 4 
IV. STØRRE PRIORITEREDE AKTIONER 6 
A. Øget anvendelse af politiske instrumenter, der kan støtte handelen 6 
1. Bedre forståelse af sektoren 6 
2. Ændringer i handelssektorens struktur: nye politiske udfordringer 7 
B. Forbedring af det administrative, lovgivningsmæssige og finansielle klima 7 
1. Forenkling af de administrative procedurer 7 
2. Adgang til finansiering 9 
3. Forbedring af dialogen mellem handelsvirksomhederne og deres partnere (arbejdstagere, 
forbrugere, kreditinstitutioner) 10 
C. Styrkelse af konkurrenceevnen og fremme af iværksætterånden 12 
1. Elektronisk handel 12 
2. Samarbejde mellem virksomheder 14 
3. Uddannelse 15 
4. Handel i landdistrikter og ugunstigt stillede byområder 16 
5. Handel og turisme 17 
6. Handel og miljø 18 
D. Tilskyndelse til europæisering og internationalisering 19 
1. Euroen 19 
2. International handel 20 
3. Udvidelse af Den Europæiske Union 21 
Bilag: I. Handlingsplan med tidsplan 
II. Finansiel information 
INDLEDNING 
Denne hvidbog handler om, hvordan kommercielle virksomheder og deres leverandører 
forsyner forbrugerne med det, de ønsker med hensyn til udvalg, kvalitet, pris og service. 
Handelserhvervet beskæftiger omkring 22 mio. mennesker i Den Europæiske Union, hvilket 
gør det til en af de største økonomiske sektorer. Sektoren har stor indvirkning på de 
europæiske borgeres liv, idet den: 
- forsyner dem med en lang række varer til priser, der passer til alle samfundslag 
- bidrager til livskvaliteten i byerne, hvor indkøbsmuligheder er et centralt element i 
fælles dagligdag 
- opretholder gode miljømæssige, etiske og sociale standarder for de produkter og 
tjenesteydelser, den sælger. 
Kommercielle virksomheder skal være konkurrencedygtige, hvis de skal overleve. En god 
konkurrenceevne betyder vækst og rentabilitet. Dette er ikke blot godt for 
forretningsindehaverne, men også for forbrugerne, idet kvaliteten og den fortsatte levering af 
tjenesteydelserne sikres. Øget konkurrenceevne er en måde, hvorpå man kan bevare 
eksisterende arbejdspladser og skabe nye, bæredygtige arbejdspladser. 
Denne hvidbog er et udtryk for anerkendelse af den rolle, som handelen spiller i Den 
Europæiske Unions økonomiske, sociale og kulturelle virke. Der er tale om et politisk 
dokument, der indeholder idéer til udformning af Unionens aktiviteter, så de styrker 
konkurrenceevnen inden for sektoren i erkendelse af, at dette er den bedste måde, hvorpå 
denne sektor fortsat kan spille den ovenfor beskrevne rolle og opretholde sin position som en 
stor arbejdsgiver i Europa. 
Den Europæiske Unions aktiviteter påvirker allerede handelen på mange måder. Handelen 
udnytter allerede indirekte Fællesskabets politiske instrumenter på områder såsom 
regionaludvikling, miljø- og forbrugerbeskyttelse, forskning og uddannelse til at forbedre sin 
konkurrenceevne. Den kan imidlertid komme til at gøre det i endnu højere grad, hvis man 
optimerer virksomhedernes forståelse for sådanne muligheder både på fællesskabsplan og på 
nationalt plan. Et fuldstændigt kendskab til handelens vilkår må sikres i forbindelse med 
drøftelserne omkring fremtidige fællesskabsinitiativer. 
En af de vigtigste måder, hvorpå man kan nå frem til en optimal udnyttelse af eksisterende 
fællesskabsinstrumenter, er at forbedre alle de politiske beslutningstageres kendskab til 
handelen. Anerkendelse af sektoren og udbredelse af kendskabet til den er et af de punkter, 
der blev kraftigt understreget i reaktionerne på grønbogen om handel, som blev offentliggjort i 
1996. Handelen anerkendes ikke altid som en vigtig økonomisk sektor, når politikker, der 
berører den, udformes. 
Behovet for at øge sektorens anerkendelse erkendes ikke gennem nogle få gennemgribende 
lovgivningsforanstaltninger, men derimod kun ved at man er meget opmærksom på 
grænsefladen mellem handelen og fællesskabspolitikkerne. Mange individuelle aktioner af 
begrænset omfang vil, når de gennemføres samtidigt, både bidrage til at øge sektorens 
konkurrenceevne direkte og, ved at gøre opmærksom på handelen, til at sikre, at sektoren får 
den fulde merværdi, som fællesskabspolitikkerne kan give. 
Scenariet kan beskrives på følgende måde. Denne hvidbog er et politisk dokument, der vil 
behandle de spørgsmål, som er af særlig interesse for sektoren, mere indgående. Handelen kan 
bedst bidrage til den omfattende skabelse af gode arbejdspladser i fremtiden ved at forbedre 
sin konkurrenceevne. Fællesskabet kan bidrage hertil gennem direkte aktioner og ved at øge 
sektorens profil. Et sammendrag af de foreslåede aktioner og en tidsplan for gennemførelsen 
heraffindes i bilaget. 
I. BAGGRUNDEN FOR OG FORMÅLET MED DETTE DOKUMENT 
Formålet med denne hvidbog er at klarlægge Europa-Kommissionens opfølgning af 
grønbogen om handel1, som Kommissionen vedtog d. 20. november 1996. Den var en 
opfølgning af Kommissionens meddelelse af 11. marts 1991 med titlen "På vej mod et indre 
marked for distribution"2. Formålet med grønbogen var at sætte tanker i gang og lancere en 
konsultationsprocedure om denne økonomiske sektors betydning, om de udfordringer, den 
står over for og om, hvordan den kan forblive konkurrencedygtig, således at dens vigtige 
bidrag til beskæftigelsen og den sociale samhørighed bibeholdes. 
Grønbogen om handel blev udsendt til de offentlige myndigheder og institutioner på nationalt og 
regionalt plan samt på fællesskabsplan og til faglige organisationer og virksomheder. Europa-
Parlamentet3, Det Økonomiske og Sociale Udvalg4 og Regionsudvalget5 og over hundrede 
andre kommercielle organisationer på europæisk og nationalt plan har ydet væsentlige bidrag til 
debatten. Reaktionerne på grønbogen var til en vis grad forudsigelige og vedrørte punkterne i 
selve grønbogen. 
Det indre markeds effektivitet og behovet for at skabe et klima, der er gunstigt for 
virksomhederne, med nedbringelse af de administrative byrder, som de offentlige 
myndigheder pålægger handelen, blev nævnt mange gange. Interessen for de nye teknologier 
var betydelig. Der var interesse for politikker, der fører til øget konkurrenceevne, herunder de 
potentielle bidrag hertil, som de ansvarlige for by- og egnsplanlægning i både byområder og 
landdistrikter kan yde, og i mindre omfang for behovet for at forbedre den personlige 
sikkerhed. 
En stor del af reaktionerne på grønbogen fremhævede to spørgsmål, uden at disse i grønbogen 
blev anset for at være større udfordringer. Det ene var behovet for at rette op på de offentlige 
myndigheders ringe anerkendelse af sektoren på alle niveauer, hvilket man mente resulterede 
i, at sektorens interesser ignoreres i debatter om en lang række politikker, der har stor 
indflydelse på sektoren. Det andet spørgsmål, der ikke blev nævnt så mange gange, men til 
gengæld blev understreget kraftigt af dem, der fremhævede det, vedrørte anvendelsen af 
konkurrencepolitikker, som man mente stillede nogle små og mellemstore virksomheder 
inden for handel i en unfair og ufordelagtig situation i forhold til de store detailhandlende. 
Disse to grupper afreaktioner fortjener et svar fra Kommissionen. 
Handelssektoren berøres ligesom andre sektorer af offentlige politikker, der sigter mod en 
række politiske mål af økonomisk, miljømæssig, social og kulturel karakter og inden for 
regional udvikling, uddannelse, forskning, forbrugerbeskyttelse og andre områder. Disse 
politikker kan nogle gange hæmme handelen, selv om dette ikke er formålet. Kommissionen 
mener derfor, at det er relevant og nødvendigt at kræve, at der tages højde for sektorens 
legitime interesser ved udformningen af politikker, der berører den, og at de fordele, som 
disse politikker resulterer i, når det er relevant, udbredes effektivt til sektoren. 
1 KOM(96) 530 endelig udg. 
2 KOM(91) 41 endelig udg. 
3 Betænkning nr. (A4-0254/97) drøftet af Europa-Parlamentets udvalg om økonomi og valutaspørgsmål og 
godkendt den 23. juli 1997. 
4 Udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg af 28729.5.1997. 
5 Udtalelse fra Regionsudvalget af 10.7.1997. 
I hvidbogen fremsættes forslag til, hvordan de offentlige politikker på nationalt og regionalt 
plan samt på europæisk plan kan bidrage til at optimere sektorens effektivitet. Man må derfor 
sikre, at de offentlige strategier, der berører sektoren, fastlægges i fuld forståelse for følgerne 
af sådanne politikker og for betydningen af at forbedre sektorens konkurrenceevne og skabe 
beskæftigelse. 
II. EN ANALYSE AF SEKTOREN 
A. Sektorens betydning 
De seneste tal offentliggjort af Eurostat illustrerer handelens betydning, idet den tegnede sig 
for 30% af virksomhederne, 16% af beskæftigelsen og over 13% af BNP i Den Europæiske 
Union i midten af 1990'erne; omkring fem millioner virksomheder tegnede sig for 640 mia. 
ECU og 21,5 mio. arbejdspladser i tilknytning til detailhandlende, engroshandlende og 
mellemmænd. Sektoren er ligeledes vigtig på grund af dens økonomiske rolle som en afgørende 
forbindelse mellem producenten og forbrugeren, da de handlende fungerer som kanaler for 
udveksling af varer og penge. Handelen udbyder et voksende udvalg af varer og tjenesteydelser 
og er en meget vigtig kanal for udveksling af information mellem den endelige bruger og 
producenten om tendenser i smag og i efterspørgselsstrukturen. Endelig er kommercielle 
virksomheder et vigtigt element i det indre marked og i handelen med tredjelande. 
Handelen har særlige strukturelle og operationelle karakteristika, som gør, at den adskiller sig fra 
andre erhvervsområder. Disse særlige karakteristika, der drøftes i de følgende kapitler, berettiger 
til en specifik indsats. 
B. Tendenser og strukturelle ændringer 
Udviklingen på markedet har medført omvæltninger i handelens situation. Øget konkurrence og 
koncentrationer, udviklingen i forbruget og den omfattende udvikling af nye teknologier har lagt 
øget pres på sektoren, som har måttet udvikle sig meget. 
Koncentration inden for detailhandelen, særlig inden for levnedsmiddelsektoren, er en 
slående, aktuel tendens, som vil kunne føre til en begrænsning af udvalget, højere priser og 
begrænset tilgængelighed. Det kan endvidere føre til lukning af små forretninger, hvilket 
skaber problemer for folk, som kun har begrænset adgang til transport. 
For så vidt konkurrenceevnen afhænger af udsalgspriserne, stiller stordriftsfordele de store 
handlende i en positiv situation, når de skal købe varer engros. En distributørs 
forhandlingskraft er, uanset distributørens størrelse, afhængig af, at den kritiske masse er stor 
nok til, at han på de bedst mulige betingelser kan få direkte adgang til producenternes 
salgsnetværk, der nogle gange er verdensomspændende. For at nå denne kritiske masse, som 
de store distributører allerede har, må de små og mellemstore virksomheder inden for 
handelen oprette indkøbsforeninger. 
En anden måde, hvorpå de små forretningers konkurrenceevne kan forbedres, er ved at 
forbedre deres adgang til finansiering, bedre uddannelse af både indehavere og ledere og 
bedre adgang til transport samt en større anerkendelse blandt de lokale, regionale og nationale 
myndigheder af den sociale og økonomiske rolle, som de små forretninger spiller i 
lokalsamfundet. 
Konkurrenceevne kræver effektiv logistik og hurtig levering - to vigtige krav, der i stigende 
grad vil blive opfyldt ved hjælp af ny teknologi. En række procedurer og teknologier er blevet 
slået sammen til et strategisk initiativ, som skal bidrag til at overvinde hindringer i hele 
forsyningskæden inden for "Efficient Consumer Response" (Effektiv opfølgning af forbrugernes 
forventninger). På nuværende tidspunkt anvendes denne strategi hovedsageligt af de store 
virksomheder, men den anvendes i stigende omfang i samarbejdet mellem de små og 
mellemstore virksomheder. Denne faktor får stigende betydning på grund af globaliseringen af 
markederne, der vil få indflydelse på beskæftigelsen, idet der vil fremkomme nye, kvalificerede 
job i Europa, mens mindre kvalificerede job eksporteres. 
Fjernsalg til forbrugerne, herunder elektronisk handel via netværk såsom Internet, vokser 
hastigt. De værktøjer og muligheder, som dette nye medie frembyder, vil danne grundlaget for 
en betydelig omstrukturering af sektoren, der vil kræve store investeringer i udstyr og 
uddannelse. 
Endelig ændrer forbrugerne sig også hurtigt. De er blevet mere krævende og ønsker at have en 
integreret række af tjenesteydelser til rådighed (herunder turisme, kultur, 
informationsteknologi, personlig sikkerhed og transport samt handelen i sig selv). Denne til 
stadighed mere komplekse efterspørgsel rejser spørgsmålet om den synergi, der er behov for 
mellem disse forskellige tjenesteydelser på de forskellige steder, hvor folk bor. 
III. UDVIKLING AF EN STRATEGI FOR HANDELEN: DE CENTRALE 
SPØRGSMÅL 
Behovet for bedre anerkendelse af sektoren begrundes med, at handelssektoren er den 
næststørste arbejdsgiver i Den Europæiske Union, og at den i det seneste tiår har været i stand 
til at skabe arbejdspladser, hvor andre sektorer har foretaget afskedigelser. Dette har været 
muligt på grund af sektorens evne til at tilpasse sig ændringer i efterspørgslen. 
I de kommende år vil beskæftigelsen inden for handelssektoren opleve både tab og gevinster. 
Gevinsterne vil stamme fra nye former for detailhandel, hvor der vil blive lagt mere vægt på 
kundeservice. Tabene vil skyldes større mekanisering, øget indførelse af edb og voksende 
operationer inden for logistik og lagerstyring. Efterhånden som globaliseringen af markederne 
fortsætter, vil nye udfordringer og muligheder på områder under udvikling, såsom elektronisk 
handel, ligeledes indvirke på beskæftigelsen. Fællesskabsaktionens merværdi på dette område 
er at søge at forbedre de europæiske handelsvirksomheders konkurrenceevne og derigennem 
øge deres muligheder for at skabe nye arbejdspladser. 
Sektorens betydning for borgernes velfærd gør det nogle gange nødvendigt for de offentlige 
myndigheder at gribe ind for at skabe muligheder for forbedringer. Det er et spørgsmål om at 
opretholde et netværk af forretninger, der er alsidigt, konkurrencedygtigt og bæredygtigt. 
Sektorens konkurrenceevne er ikke blot et spørgsmål om de laveste markedspriser og de 
laveste omkostninger. Forbrugerne efterspørger i stadig stigende grad produkter af høj kvalitet 
og en tilfredsstillende række af tjenesteydelser til priser, som de kan acceptere, uden at det 
nødvendigvis er de laveste priser. En succesrig virksomhed er derfor en virksomhed, der 
opererer med en blanding af alle disse faktorer. 
I øjeblikket udbyder de store virksomheder et stort udvalg af varer til attraktive priser. 
Små forretninger er normalt beliggende i lokalområder i nærheden af deres kunders hjem, og 
de tilbyder personlig service. Begge disse situationer frembyder både styrker og svagheder. 
Den store udfordring for handelen i Europa er, at den skal optimere sine stærke sider og 
udbyde både kvalitet og attraktive priser, samtidig med at den fortsat forbliver en vigtig 
arbejdsgiver. De strukturelle ændringer, som den europæiske handel undergår, vil kræve mere 
kvalificeret arbejdskraft og flere deltidsstillinger. 
Paradoksalt nok er handelen en sektor, som borgerne er godt kendt med, men som de 
offentlige myndigheder, beslutningstagerne, ikke tager hensyn til i alle henseender. Årsagen 
hertil er handelsvirksomhedernes meget forskelligartede karakter med deres forskellige 
markedssegmenter, forretningskulturer og lokaliseringer, hvilket gør det vanskeligt at 
fremstille deres sag på fællesskabsplan til trods for det intensive arbejde, som Eurocommerce, 
den europæiske paraplyorganisation, udfører. De andre organisationer, som repræsenterer 
virksomhederne i sektoren, er splittede, navnlig på nationalt plan, hvilket vanskeliggør en 
effektiv dialog med de offentlige myndigheder. Sektoren berøres af en lang række horisontale 
politikker på nationalt og europæisk plan, men ofte tages der ikke hensyn til dens særlige 
karakteristika og behov ved udformningen af disse politikker. 
Hvordan kan Den Europæiske Union bidrage hertil? I alle spørgsmål, der berører handelen, 
har Unionen til opgave at øge forståelsen for sektoren og dens stærke sider ved udformningen 
af politikker. Den kan forbedre høringerne mellem de involverede parter, dvs. mellem 
handelsorganisationerne og de nationale, regionale og lokale myndigheder. Denne dialog kan 
bl.a. resultere i identificering og formidling af bedste praksis, som kan bidrage til at forbedre 
konkurrenceevnen og skabe bæredygtige arbejdspladser. Formidling af denne bedste praksis 
forudsætter, at handelens behov indarbejdes i de relevante politikker. Europa-Kommissionens 
stilling gør den velegnet til at taget initiativet til at udbrede kendskabet til denne bedste 
praksis. 
Langtidsperspektiver 
Målet med denne hvidbog er ikke at lancere et større initiativ eller gennemføre radikale 
ændringer i politikken. Handels- og distributionssektoren har behov for en strategi, der 
hovedsageligt er baseret på en forbedring af konkurrencevilkårene på markedet, hvor 
konkurrenceevnen er den bedste reaktion på forbrugernes efterspørgsel. I hvidbogen 
identificeres derfor nogle specifikke problemområder og praksis, der kræver en indsats på 
fællesskabsplan for at sikre, at markedet kan fungere problemfrit, og at sektoren dermed 
bedre kan bidrage tilforbrugernes velfærd. 
I nogle af kapitlerne i hvidbogen skitseres de eventuelle perspektiver for sektoren på 
mellemlang og lang sigt. Der er ikke tale om konkrete foranstaltninger, men om emner, der 
kræver omfattende og indgående drøftelser i fremtiden. Nogle faktorer må gennemføres inden 
for handelssektoren, før det er for sent. Enkelte prioriterede aktioner drøftes nedenfor. Man 
bør huske på, at en løsning på disse problemer meget vel kan ligge uden for Fællesskabets 
kompetenceområde (subsidiaritetsprincippet), selv om de pågældende problemer ofte 
manifesterer sig på samme måde i alle medlemsstater, og en løsning af dem ofte kræver 
grænseoverskridende samarbejde. 
I denne hvidbog foreslås en række aktioner, der har til formål at skabe en sammenhængende 
strategi for fremme af sektoren i de kommende år. Disse aktioner kan opdeles i fire 
prioriterede grupper: 
• Øget anvendelse af politiske instrumenter, der kan støtte handelen 
• Forbedring af det administrative, lovgivningsmæssige og finansielle klima 
• Styrkelse af konkurrenceevnen og fremme af iværksætterånden 
• Tilskyndelse til europæisering og internationalisering. 
IV. STØRRE PRIORITEREDE AKTIONER 
A. Øget anvendelse af politiske instrumenter, der kan støtte handelen 
Man må identificere markedstendenserne og skabe sig et bedre billede af det net af 
kommercielle aktiviteter, der udgør denne sektor i Den Europæiske Union. Først vil der blive 
gjort grundig status. Denne status vil så danne grundlaget for yderligere iagttagelse af 
udviklingen, og den skulle gøre det muligt at foregribe den fremtidige udvikling. 
1. Bedre forståelse af sektoren 
Handelen er en meget vigtig del af den europæiske økonomi. Der må tages behørigt hensyn til 
dens behov ved udformningen af politikker inden for mange andre aktivitetsområder. Politiske 
initiativer må baseres på en fuldstændig og ordentlig forståelse af alle faktorer 
Sektoren har stor indflydelse på borgernes livskvalitet, idet den skaber bekvem adgang til 
varer og tjenesteydelser for forbrugerne. Sektoren dominerer den potentielle brug af 
elektronisk handel. Sektoren frembyder en række karakteristika, der ofte er forskellige fra 
produktionssektorens. Sektoren har generelt ikke produktionssektorens problemer med store 
investeringer i maskiner, videnskabelig forskning og langsigtede markedsføringskampagner. 
Den er også forskellig fra andre serviceindustrier såsom finansielle tjenester eller 
sundhedstjenester, turisme eller underholdning. Selv om nogle af detailvirksomhederne kun 
beskæftiger sig med salg af tjenesteydelser, er problemerne omkring indkøbsmetoder, 
lagerstyring og driftskapital centrale for deres overlevelse, udvikling og rentabilitet. 
Store og små virksomheder inden for sektoren forhandler de samme varer, handler med de 
samme leverandører og er underlagt de samme love om forbrugerbeskyttelse, miljø­
beskyttelse, transport osv. Supermarkedet, forretningen henne på hjørnet og postordrefirmaet 
har mange af de samme problemer. 
Handelssektoren er en alsidig sektor. Den omfatter ikke blot detailhandlende, men også 
engrosvirksomheder, franchisegivere, handelsagenter, gademarkeder, mobile forretninger, 
sælgere og endog hoteller og restauranter. Disse virksomheder kan være enkeltvirksomheder 
eller kæder; de kan være selvstændige virksomheder, kooperativer eller tilhøre grupper af 
selvstændige handlende, der foretager indkøb eller salg i fællesskab. Det er lovgiverne, som 
gør det muligt for alle de forskellige former for virksomheder at drive deres forretning i et 
gunstigt klima, men det er forbrugerne med deres forskellige smag og forskellige præferencer, 
der har det sidste ord at skulle have sagt. 
Der er derfor tale om en kompleks og varieret sektor, der er i konstant udvikling, og som 
kræver yderligere undersøgelse. 
Aktioner 
• Der vil blive gennemført en større informationskampagne på omkring fyrre lokaliteter i 
Unionen for at offentliggøre denne hvidbog og den del af Kommissionens arbejde, der 
berører handelen, og for at åbne op for feedback fra interesserede parter. 
• Det europæiske statistiske system om handel vil fortsat blive forbedret. Der vil blive 
offentliggjort en årlig rapport, og der vil blive afholdt en konference med henblik på at 
formidle information om ændringer og tendenser i handelens struktur. 
• Ændringer i handelens struktur: nye udfordringer ved udformningen af politikker. 
2. Ændringer i handelssektorens struktur: nye politiske udfordringer 
En af Unionens største succes'er er den omfattende gennemførelse af det indre marked. Mange 
varer og tjenesteydelser kan nu drage fordel af principperne om fri bevægelighed og købes og 
sælges på tværs af grænserne uden juridiske eller administrative hindringer. Kommissionen er 
meget opmærksom på at sikre, at målene med det indre marked realiseres fuldt ud. 
I denne forbindelse er et af de områder, der kræver indgående undersøgelser, multilevel 
marketing. Multilevel marketing er en form for direct marketing, hvor salgsagenter møder op 
direkte hos de potentielle forbrugere. Disse agenter arbejder direkte for hovedaktørerne eller 
via mellemmænd, nogle gange i form af en kæde. 
Kommissionen må undersøge, hvorvidt denne praksis adskiller sig tilstrækkeligt fra 
pyramidesalg, der er forbudt i mange lande. Det må ligeledes fastslås, i hvor høj grad forskelle 
i national lovgivning kan udgøre handelshindringer eller virke konkurrenceforvridende inden 
for Den Europæiske Union. Dette vil blive undersøgt af den gruppe af eksperter fra 
medlemsstaterne, som Kommissionen har nedsat inden for rammerne af sin politik om 
kommerciel kommunikation6. 
En anden form for salg, der er skabt opmærksomhed omkring, er handelsagenter. Med Rådets 
direktiv fra 1986 (86/653/EØF) blev der indført en foranstaltning med henblik på 
harmonisering af deres aktiviteter. Kommissionen vil fortsat undersøge spørgsmålet om 
harmonisering af visse praksis på området og muligheden for at udarbejde en standardkontrakt 
for sådanne aktiviteter. 
Kommissionen vil ligeledes undersøge den ændrede situation inden for engrossalg. 
Engrosvirksomheder berøres af det stigende antal meget store detailhandelskæder med 
integrerede engros- og detailfunktioner. Det må ikke forhindres, at markedskræfterne 
resulterer i efterfølgende ændringer i engrossektorens struktur. Der er imidlertid grund til at 
overvåge virkningerne af disse ændringer på to typer af små og mellemstore virksomheder, 
som især vil blive ramt - små detailhandlende og små producenter af forbrugsgoder. Et af 
resultaterne af de ændrede markedsvilkår kunne være et faldende antal engrosvirksomheder, et 
andet resultat kunne være en ændring til kontantsalgsforretninger, frivillige kæder eller 
kommercielle agenturer. Engrosvirksomheder skal også konkurrere med leverandører via 
Internet eller andre distributionsformer. En af den eksisterende engrossektors styrker er dog 
fortsat dens avancerede logistik. 
Aktioner 
• Kommissionen vil gennemføre og offentliggøre undersøgelser af den fremtidige udvikling 
inden for salg på flere niveauer, handelsagenter og engrossalg. Dette vil omfatte 
overvejelser omkring benchmarking. Der vil blive arrangeret møder med de faglige 
organisationer inden for de berørte brancher, før undersøgelserne indledes, og igen for at 
drøfte de endelige rapporter med henblik på at identificere de områder, hvor der skal 
gennemføres fællesskabsaktioner. 
B. Forbedring af det administrative, lovgivningsmæssige og finansielle klima 
1. Forenkling af de administrative procedurer 
De europæiske virksomheder konfronteres med et stadig mere komplekst lovgivningsmæssigt, 
fiskalt og administrativt klima, i hvilket de skal fungere for at være konkurrencedygtige, for at 
KOM(1998) 121 endelig udg. 
kunne vokse og skabe jobmuligheder. Ud over de udgifter, der er forbundet med at skabe 
overensstemmelse med bestemmelserne, er de samlede årlige omkostninger i forbindelse med 
administrative byrder for alle virksomheder i Europa blevet anslået til omkring 150-250 mia. 
ECU eller 3% af Fællesskabets BNP.? 
Generelt har SLIM-initiativet (Simpler Legislation for the Internal Market - "Forenkling af 
lovgivningen om det indre marked")8 gjort det muligt at identificere de problemer, som de 
eksisterende bestemmelser medfører, og at fremsætte henstillinger for at afhjælpe disse 
problemer. Ved udgangen af anden fase af SLIM-initiativet blev der fremsat specifikke 
forslag med henblik på at forenkle bestemmelserne om det indre marked, navnlig med hensyn 
til moms og den kombinerede nomenklatur. 
De administrative byrder vejer tungere på de små og mellemstore virksomheder end på de 
store selskaber. Dette gælder navnlig for meget små detailforretninger. De fleste af de 
lovgivningsmæssige og administrative byrder, der pålægges virksomhederne, er af national 
oprindelse og skyldes ikke EU. Kommissionen har deltaget i samordnede aktioner om 
udveksling af information om bedste praksis både med medlemsstaterne, repræsentanter for 
erhvervsorganisationerne og med individuelle virksomhedsindehavere. Dette arbejde er blevet 
gennemført med bistand fra en gruppe af eksperter om forbedring og forenkling af 
erhvervsklimaet bestående af repræsentanter for medlemsstaterne og for de 
erhvervsorganisationer, der repræsenterer de små og mellemstore virksomheder. Første del af 
dette arbejde resulterede i Kommissionens henstilling til medlemsstaterne om 
virksomhedsopstart af april 19979. Det skal understreges, at handelssektoren frembyder gode 
muligheder for iværksættere, der er villige til at løbe en risiko, til trods for den kraftige 
konkurrence inden for denne sektor. Virksomhedsopstarter finder især sted inden for salg af 
nye produkter og tjenesteydelser og rådgivningsorienterede tjenesteydelser. 
Det Europæiske Råd opfordrede på topmødet i Amsterdam Kommissionen til at nedsætte 
taskforcen for forenkling af erhvervsklimaet (BEST). BEST fik mandat til at forenkle 
eksisterende og nye lovgivningsmæssige og administrative bestemmelser og til at lette den 
byrde, de udgør for de europæiske virksomheder, navnlig de små og mellemstore 
virksomheder. Formålet var ligeledes at se på de store politiske områder, der har betydning for 
udviklingen af de små og mellemstore virksomheder i EU. Kommissionens svar på BEST-
rapporten findes i dens meddelelse "Fremme af iværksætterånden og konkurrenceevnen" af 
30. september 1998 med en tilhørende handlingsplan, der blev forelagt Rådet til 
godkendelse.10 Den indeholder foranstaltninger, som Kommissionen og medlemsstaterne skal 
gennemføre for at forbedre konkurrenceevnen og virksomhedskulturen, der spiller en central 
rolle inden for handel. Flere aspekter af disse politiske rammer såsom uddannelse og adgang 
til finansiering behandles andetsteds i denne hvidbog. 
Aktioner 
• Kommissionen vil tilrettelægge møder med CCD (Udvalget for Handel og Distribution) og 
regeringseksperter med henblik på at udforme og offentliggøre aktioner til fordel for 
handelen, som vil blive gennemført i lyset af BEST-rapporten. 
7 Kilde: Rapport fra taskforcen for forenkling af erhvervsklimaet (BEST), maj 1998. 
8 KOM(97) 618 endelig udg. af 24.11.1997. 
9 EFTL 145 af 5.6.1997, s. 29-51. 
10 Kommissionens meddelelse til Rådet "Fremme af iværksætterånden og konkurrenceevnen" -
Kommissionens reaktion på rapporten fra taskforcen for forenkling af erhvervsklimaet og anbefalingerne 
heri, KOM(1998) 550 endelig udg. 
2. Adgang til finansiering 
Ligesom andre virksomheder har handelsvirksomheder behov for adgang til finansiering af 
investeringer i salgsinfrastrukturer og navnlig i ny teknologi. Med hensyn til finansierings­
kilder har disse virksomheder navnlig behov for let adgang til kassekredit og kortsigtede lån 
til favorable rentesatser. Faktisk skal de små og mellemstore virksomheder gennemsnitligt 
betale mellem 1,5% og 5% højere rentesatser end store virksomheder på grund af den højere 
risiko (jf. Kommissionens meddelelse om små og mellemstore virksomheders finansielle 
problemer11). Dette mindsker de små og mellemstore virksomheders konkurrenceevne. 
Adgang til finansiering kan være begrænset, fordi små handelsvirksomheder ofte ikke har fast 
ejendom eller maskiner, de kan stille som sikkerhed, men kun goodwill, som bankerne 
normalt ikke tager hensyn til. Derudover er mindre handelsvirksomheders aktiekapital meget 
lav og beløber sig til omkring 20% af den samlede tilgængelige kapital. 
Derfor afhænger adgang til disse finansielle kilder af, om virksomhederne har gode 
bankforbindelser. De små og mellemstore handelsvirksomheder lider navnlig under, at de har 
svært ved at få adgang til risikovillig kapital osv. 
Risikovillig kapital er et meget underudviklet område i Europa. Navnlig hurtigtvoksende 
markeder såsom franchising har stadig behov for bedre adgang til risikovillig kapital for at 
kunne finansiere den hurtige vækst.12 En række detailhandlende inden for information og 
telekommunikation gik imidlertid for nylig på børsen med stor succes, idet de gjorde brug af 
de nye elektroniske børser såsom Easdaq og EURO-NM. De var i stand til at rejse betydelige 
nye ressourcer til gennemførelse af deres vækst- og internationaliseringsstrategi. 
Kommissionen kom sammen med en gruppe af højtstående eksperter fra finansielle 
institutioner i anden runde af rundbordskonferencen mellem bankerne og de små og 
mellemstore virksomheder til den konklusion, at bedre samarbejde mellem banker og små og 
mellemstore virksomheder og uddannelse af bankpersonalet ville være til stor gavn for de små 
og mellemstore virksomheder. 
Kommissionen foreslog et nyt initiativ til støtte for indgåelsen af joint ventures i EU: JEV -
Joint European Venture (Rådets afgørelse 98/347/EF af 19. maj 199813), der udgør en del af 
vækst- og beskæftigelsesinitiativet, som blev lanceret i november 1997. Der er afsat et beløb 
på 80-100 mio. ECU i perioden fra 1998 til 2000 til støtte for indgåelsen af tværnationale joint 
ventures omfattende handelssektoren. 
I en række lande tilbyder særlige institutioner leasing, der kan være af særlig interesse for 
handelsvirksomheder. Leasing kan yde et væsentligt bidrag til små og mellemstore 
virksomheders velfærd ved at give dem adgang til moderne bygninger og udstyr. 
Aktioner 
• Lettelse af adgangen til finansiering til oprettelse af nye virksomheder via tredje 
runde af rundbordskonferencen mellem bankerne og de små og mellemstore 
virksomheder og via gennemførelse af vækst- og beskæftigelsesinitiativet inden for 
handelssektoren. 
• Identifikation af mulighederne for, at virksomhederne kan få adgang til finansiering 
1' KOM(93) 528 endelig udg. 
12 Kommissionens meddelelse "Risikovillig kapital - en nøgle til jobskabelse i Den Europæiske Union", 
SEK(1998) 552. 
13 EFTL 155 af 29.5.1998, s. 43. 
og tilskyndelse til gensidige garantisystemer for handelen. 
Gennemførelse af det andet initiativ vedrørende iværksætterkapital for innovative 
virksomheder og overførsel af handelsvirksomheder.14 
Identifikation af god praksis i medlemsstaterne med hensyn til finansiering, 
oprettelse og overførsel ved hjælp af samordnede aktioner, konferencer og 
undersøgelser. 
Tilrettelæggelse af en konference for at øge banksektorens kendskab til 
handelsvirksomhedernes særlige situation og for at opnå bedre adgang til finansiering 
for dem. 
3. Forbedring af dialogen mellem handelsvirksomhederne og 
deres partnere (arbejdstagere, forbrugere, kreditinstitutioner) 
Handelssektoren har en række partnere, med hvem dialogen må intensiveres eller fornys for at 
undgå konflikter, fremhæve problemer, der er fælles for begge parter, og for at gennemføre 
retfærdige løsninger. 
a) Dialogen mellem arbejdsmarkedets parter 
Handelssektoren må være i stand til at spille sin rolle i dialogen mellem arbejdsmarkedets 
parter i Europa. I 15 år har der været en produktiv dialog på sektorplan mellem de organer, der 
repræsenterer ledelsen og arbejdstagerne inden for handelssektoren - EuroCommerce for 
arbejdsgivernes vedkommende og Euro-Fiet for arbejdstagernes vedkommende. Denne 
dialog, som Kommissionen har støttet, har ført til adskillige fælles initiativer. Alligevel klager 
den tertiære sektor, som omfatter handelen, over, at den er underrepræsenteret, særlig på 
brancheplan. 
Rent bortset fra de gamle velkendte problemer, der ville berettige til færre repræsentanter (af 
hensyn til effektivitet og repræsentation), og som fortsat falder uden for Kommissionens 
ansvarsområde, kan deltagelse af repræsentanter, der kan fremhæve handelens særlige 
karakteristika, stadig forbedres. EuroCommerce og Euro-Fiet deltager allerede på de fire 
hovedområder af dialogen dvs. information, konsultation, samordning og fælles aktioner. 
I en nyere meddelelse om "tilpasning og fremme af den sociale dialog på fællesskabsplan"15 
beskrev Kommissionen de midler, den agter at tage i anvendelse, og de foranstaltninger, der 
bør gennemføres for at styrke dialogen mellem ledelse og arbejdstagere på europæisk plan. 
Kommissionen foreslår en reform af det stående udvalg for beskæftigelse med det formål at 
forbedre arbejdstagernes og ledelsens bidrag til udvikling og gennemførelse af 
retningslinjerne for beskæftigelsen og den økonomiske politiks hovedindhold. I henhold til 
Kommissionens forslag skal EuroCommerce være repræsenteret i det stående udvalg for 
beskæftigelse. Euro-Fiet vil også være repræsenteret gennem sit medlemskab af ETUC. En 
sektorbaseret dialog er meget vigtig i forbindelse med en fælles aktion og forhandlinger. 
Kommissionen er ved at fastlægge nye rammer for en sektorbaseret dialog i form af udvalg 
for en sektorbaseret dialog, der vil finde anvendelse på alle de berørte sektorer herunder 
handelssektoren. 
Aktioner 
• Forbedring af handelssektorens repræsentation i eksisterende og nye strukturer såsom 
udvalget for beskæftigelse. 
14 EFT C 363 af 25.11.1998. 
15 KOM(1998) 322 af 20.5.1998. 
10 
• Etablering af samarbejdsmekanismer mellem iværksættere inden for handelssektoren 
(CCD) og udvalgene for dialogen mellem arbejdsmarkedets parter. 
b) Forbrugere 
Man må finde en acceptabel balance mellem forbrugernes og de handlendes interesser. 
Forbrugerne må støtte udviklingen af handelssektoren, da udvalg af varer, priser samt 
tjenesteydelsernes og varernes kvalitet afhænger af virksomhedernes rentabilitet. 
Gennemførelsen af programmet for det indre marked og udviklingen af 
informationssamfundet har gjort de europæiske forbrugere mere bevidste og mere krævende. 
De ønsker adgang til et marked, som er ikke blot er lokalt eller nationalt - med andre ord et 
fællesmarked i ordets egentlige forstand, som de og deres familier kan drage fordel af på deres 
rejser. Denne udvikling vil blive forstærket med indførelsen af euroen. Det er derfor vigtigt at 
fremme dialogen mellem handelssektoren og forbrugerne. 
Forbrugerne bliver mere veluddannede, de har en bredere horisont med hensyn til, hvad de 
ønsker at købe, og hvordan de ønsker at foretage deres indkøb. De har også nye forventninger 
med hensyn til miljøbeskyttelse og etiske standarder og ny levevis såsom hjemmearbejde. 
Gennem elektroniske handelsmetoder, herunder Internet, får forbrugerne et meget større 
udvalg af varer og leverandører. 
Endvidere ændrer forbrugernes ønsker med hensyn til den type tjenesteydelser, de tilbydes, 
sig hele tiden. Forskellige salgsmetoder (fast placering eller mobil handel, direkte salg og 
postordresalg, fjernsalg og elektronisk handel) tilbyder sammen med forskellige former for 
salgssteder (små og store forretninger, specialister eller generalister, grupper af forretninger 
såsom indkøbscentre eller -arkader i bycentre, engrosforretninger eller fabriksudsalg) 
forbrugeren en meget bredt udvalg. Større konkurrence øger ligeledes til stadighed 
betydningen af tilknyttede tjenesteydelser (eftersalgsservice, kundepleje osv.). 
Med hensyn til overgangen til euroen er denne dialog stadfæstet i en aftale underskrevet d. 30. 
juni 1998 mellem repræsentanter for forbrugerne og repræsentanter for de største faglige 
organisationer inden for distribution, turisme, håndværk og små og mellemstore virksomheder 
om en frivillig adfærdskodeks for overgangsperioden. 
Aktion 
• Tilrettelæggelse af et årligt fælles møde mellem CCD og forbrugerkomitéen for at drøfte 
aktuelle spørgsmål og søge fælles løsninger. Et referat af disse møder vil blive 
offentliggjort. 
c) Kreditinstitutioner 
Handelen berøres kraftigt af alle de forskellige betalingsformer i forbindelse med de 
finansielle strømme til producenterne og fra forbrugerne. Den vil i stigende grad anvende 
elektroniske betalingsmidler, navnlig betalingskort, forudsat at prisen for disse tjenesteydelser 
tillader dette. 
Betalingskortsystemet omfatter fire aktører: kortindehaveren (forbrugeren), det udstedende 
organ (finansiel institution), acceptanten (den handlende) og aftageren (finansiel institution). 
Dette system fungerer på følgende måde: kortindehaveren betaler et bidrag til det udstedende 
organ (finansiel institution) for kortet og retten til at bruge det. Samtidig støtter de handlende 
deltagelse i systemet og betaler et bidrag til deres bank (aftageren), hver gang de accepterer 
betaling med kortet. Dette bidrag er kendt som "handelsgebyret". 
11 
De handlende tror ikke, at brugen af systemet åbner mulighed for konkurrencemæssig 
forhandling af deltagelsen. Med indførelsen af euroen opstår spørgsmålet om gebyrer, der skal 
betales af kortindehaverne i tilfælde af transaktioner i euro, der foretages i udlandet ved hjælp 
af betalingskort. I en henstilling fra april 199816 opfordrer Kommissionen bankerne og andre 
aktører til klart at identificere gebyrer i forbindelse med transaktioner fra 1. januar 1999, hvor 
de faste omregningssatser anvendes strengt. 
En forbedring af synligheden af de transaktionsgebyrer og -satser, som betalingskortaktørerne 
anvender, vil kunne føre til større konkurrence mellem aftagerne af korttransaktioner og en 
bedre undersøgelse og forståelse af de involverede omkostningsstrukturer. I henhold til 
henstillingen af 1998 skal de finansielle aktører klart angive de faste omregningssatser og 
eventuelle andre gebyrer ud over gebyrer på omregning. 
Kommissionens henstilling af 30. juli 199717 sigter mod at sikre et minimum af åbenhed 
omkring brugervilkårene, mod at forklare de berørte parters rettigheder og forpligtelser og 
mod at oprette mekanismer til bilæggelse af tvister. Der foreligger også et nyere forslag til 
direktiv om elektroniske penge, der vedrører overvågning af institutioner, som håndterer 
elektroniske penge, og den femte meddelelse om forebyggelse af svindel af 1. juli 1998. 
Den Europæiske Unions hovedmål må være at nå frem til konkurrence gennem åbenhed 
omkring fordelingen af transaktionsomkostningerne mellem parterne. Ellers vil de handlende -
særlig de små og mellemstore virksomheder - blive tvunget til at hæve deres priser generelt, 
uanset hvilket betalingsmiddel, der anvendes, for at få dækket disse ekstraomkostninger. På den 
anden side er forbrugerne ikke klar over omkostningerne i forbindelse med de tjenesteydelser, 
de modtager. Debatten om fordeling af transaktionsomkostningerne er stadig åben. 
Aktioner 
• Kommissionen vil udarbejde en rapport på grundlag af en indgående undersøgelse af 
problemerne i forbindelse med betalingsmidler, særlig anvendelsen af henstilling nr. 
87/598/EØF for at nå frem til fuld åbenhed på konkurrencedygtige vilkår omkring 
fordeling af omkostningerne i forbindelse med brug af sådanne kort mellem finansielle 
institutioner, forbrugerne og de handlende. 
• Evaluering af de virkninger, som indførelsen af euroen vil få på betalingsmetoderne, 
betalingssystemernes funktion og lovgivningsmæssige løsninger såsom den nødvendige 
opfølgning af henstillingerne 97/489 og 98/286. 
C. Styrkelse af konkurrenceevnen og fremme af iværksætterånden 
1. Elektronisk handel 
I denne hvidbog betragtes elektronisk handel som en ny faktor i styrkelsen af 
konkurrenceevnen, der, hvis den udvikles ordentligt, kan være til gavn for alle kommercielle 
virksomheder. Elektronisk handel frembyder også en stor mulighed for at skabe nye 
aktiviteter, særlig nye mellemled, online-handel og logistiktjenester. 
Elektronisk handel omfatter alle former for handel, administrative transaktioner eller 
udvekslinger af information, der gennemføres ved hjælp af en eller anden form for 
informations- eller kommunikationsteknologi. Ud fra virksomhedernes synspunkt omfatter 
16 Kommissionens henstilling 98/286/EF af 23. april 1998 om bankgebyrer for omregning til euroen; EFT L 
130 af 1.5.1998, s. 22. 
17 Kommissionens henstilling 97/489/EF af 30. juli 1997 om transaktioner med elektroniske betalingsmidler, 
især forholdet mellem udsteder og indehaver. 
12 
den enkle indkøbssystemer og komplekse løsninger, som integrerer hele handelscyklussen. Ud 
fra et organisatorisk synspunkt muliggør elektronisk handel en problemfri afvikling af 
eksisterende strømme mellem virksomheder og forbrugere, virksomheder indbyrdes og 
mellem virksomheder og den offentlige sektor. Endvidere fremmer den elektroniske handel 
fremkomsten af nye, innovative samarbejdsformer mellem virksomheder, som vil hjælpe dem 
til med større succes at tage udfordringerne i forbindelse med globaliseringen op. 
De bredere perspektiver i forbindelse med elektronisk handel er blevet analyseret i en 
meddelelse fra Kommissionen "Et europæisk initiativ inden for elektronisk handel"18 og 
omtales yderligere i udkastet til direktiv om "nogle juridiske aspekter af elektronisk handel.19 
Elektronisk handel kan gøre virksomhederne mere konkurrencedygtige. Den forbedrer 
kontakten mellem producenter/leverandører og forbrugere. Den gør det muligt for 
virksomheder at slutte sig sammen for at samle deres købekraft, for at nå ud til nye og fjerne 
markeder med lave omkostninger, for at få adgang til informationsmarkedet, for at forbedre 
deres logistik og udvikle kooperative F&U-faciliteter. 
Alligevel mangler de små og mellemstore virksomheder viden og færdigheder, og de lider 
under, at forbrugerne ikke i tilstrækkelig grad accepterer og stoler på elektronisk handel. 
Derudover har små virksomheder behov for en klar og enkel lovgivning samt 
telekommunikationstariffer, der er tilpasset den elektroniske handels særlige karakteristika. 
Den elektroniske handel vil først få den fulde indvirkning på virksomhedernes 
konkurrenceevne, når Internet bliver reelt og prismæssigt tilgængeligt for alle i samme 
omfang, som andre faciliteter er det. Manglen på viden og uddannelse, høje 
telekommunikationsomkostninger og uvished omkring de juridiske implikationer er de største 
hindringer for en hurtig udvikling af en omfattende elektronisk handel, da de forhindrer 
opbygning af en kritisk masse af brugere af det elektroniske marked. 
De små og mellemstore virksomheder må støttes, når de udvikler samarbejdsstrukturer baseret 
på bedste praksis. Der er behov for offentlig støtte til netværk og sammenslutninger, der 
repræsenterer slutbrugerne og virksomhederne, for at hjælpe dem til at nå den kritiske masse, 
som er nødvendig for, at de kan udtrykke deres synspunkter med hensyn til tariffer for adgang 
til elektronisk handel. Det er vigtigt, at der gennemføres en offentlig aktion for at hjælpe 
slutbrugere og små virksomheder til at opnå forhandlingskraft og politisk vægt. Det er 
ligeledes vigtigt at fremme uddannelse og forbedre formidlingen af viden og 
indlæringsmetoder - både for borgere og for virksomheder, særlig små og mellemstore 
virksomheder. 
Erhvervstjenesteydelser såsom kommerciel e-mail, reklame, certificering, kvalitetsmærkning 
og betalingsordninger er afgørende for små og mellemstore virksomheders succes, når de 
vover sig ud på nettet. For at virksomhederne kan udnytte disse tjenesteydelser, må disse være 
pålidelige, fuldt ud kompatible og overkommelige. På grund af stordriftsfordele og eksterne 
faktorer kan disse tjenesteydelser endvidere kun udbydes effektivt, hvis det sker i stort 
omfang. Derfor bør Kommissionen identificere bedste praksis og fremme leveringen af disse 
tjenesteydelser på massemarkedsbasis i Europa. 
Aktioner 
• Oprettelse af en website, der indeholder redskaber til udvikling af viden og uddannelse 
samt operationelle redskaber, så virksomhederne kan drage fordel af elektronisk handel. 
18 KOM(97) 157 endelig udg. 
19 KOM(1998) 586/2 af 3.11.1998. 
13 
• Forberedelse og offentliggørelse af en undersøgelse, der identificerer de bedste 
erhvervssteder på Internet. 
• Gennemførelse af et pilotprojekt, som skal sikre, at udbuddet af grundlæggende 
tjenesteydelser inden for elektronisk handel til et stort antal små virksomheder er 
kommercielt bæredygtigt. 
• Gennemførelse af et pilotprojekt for at fremme brugen af kvalitetsmærkning og systemer til 
attestering af overensstemmelse med en adfærdskodeks. 
• Oprettelse af en taskforce under CCD, som skal undersøge en række spørgsmål og formidle 
feedback til Kommissionen om: de hindringer, som virksomhederne støder på i forbindelse 
med udvikling af elektronisk handel, virkningerne af de forskellige lovgivningsspørgsmål i 
tilknytning til elektronisk handel blandt små og mellemstore virksomheder og eventuelle 
foranstaltninger, som Kommissionen vil kunne overveje på dette område. 
2. Samarbejde mellem virksomheder 
I mange af bidragene til debatten om grønbogen understregedes betydningen af, at de små og 
mellemstore kommercielle virksomheder samarbejder, idet de har ringe chancer for at blive eller 
forblive konkurrencedygtige, medmindre de samler nogle eller alle deres funktioner. 
Virksomhederne må nå en kritisk masse, før de kan købe og sælge på de bedste betingelser. 
Handelskooperativer, indkøbsforeninger, frivillige kæder og franchisingnetværk gør det muligt 
at få information fra forbrugeren hurtigere tilbage til producenten, navnlig takket være ny 
teknologi, der hjælper salgsstederne med en tidstro opbygning og supplering af deres lagre. De 
fungerer ligeledes som informationskanaler fra salgsstederne til producenten, hvilket gør det 
muligt at tilpasse produktionen til forbrugerefterspørgslen (Efficient Consumer Response). 
Organiseret handel frembyder den fleksibilitet og betjening, der er karakteristisk for mindre 
forretninger, kombineret med store organisationers logistik og kan gøre det muligt for små 
aktører at modernisere ved at udvide deres udsalgssted og ved at uddanne ledere. 
Kommissionen har allerede identificeret og taget højde for det specifikke problem, som aftaler 
mellem små virksomheder udgør, navnlig i sin meddelelse om mindre betydningsfulde aftaler, 
beslutninger og indbyrdes afstemte fremgangsmåder vedrørende samarbejdet mellem 
virksomheder20 og særlig i sin meddelelse om aftaler af ringe betydning.21 
Ved anvendelsen af konkurrencereglerne tager Kommissionen hensyn til 
udviklingstendenserne i handelssektoren. Specielt stiller Kommissionen sig positivt til et 
samarbejde mellem små og mellemstore virksomheder, når dette samarbejde gør det muligt 
for dem at blive mere effektive, at forbedre deres produktivitet og konkurrenceevne på de 
allerstørste markeder og at sikre konkurrence på fair betingelser med andre økonomiske 
enheder, f.eks. inden for integreret handel. 
Der er på lang sigt risiko for en ekstrem koncentrering af handelssektoren i Europa, som vil 
resultere i, at blot en håndfuld store kæder dominerer hele detailmarkedet. Dette ville betyde 
dødsstødet for de små og mellemstore handelsvirksomheder, og antallet af udsalgssteder ville 
derfor falde. Inden for handelssektoren vil koncentrering af denne art i sidste ende kunne føre 
til en begrænsning af udbuddet af varer, af antallet af forskellige salgsformer og af antallet af 
forretninger - navnlig i bycentre og i landdistrikter, og det ville ændre forholdet mellem små 
producenter og detailhandlende. 
20 EFT C 75 af 29.7.1968, s. 3. 
21 EFT C 372 af 9.12.1997. 
14 
Kommissionens grønbog om vertikale begrænsninger22 og den efterfølgende meddelelse23 har 
vist, at der er behov for denne mere markedsorienterede indfaldsvinkel til spørgsmålet. 
Uden at sætte spørgsmålstegn ved lovgivningen om restriktive aftaler og dens berettigelse, bør 
man overveje, hvordan man kan tillade små juridiske enheder at gennemføre fælles 
kommercielle operationer. Udkastet til forordning om fritagelse fra bestemmelserne om vertikale 
begrænsninger, som Kommissionen i øjeblikket arbejder på, er et betydeligt fremskridt på dette 
område. 
Aktioner 
• Kommissionen vil på grundlag af den bemyndigelse, som Rådet giver den, udarbejde et 
forslag til en forordning om fritagelsesbestemmelser, hvori der tages højde for den særlige 
situation, som sammenslutninger af selvstændige detailhandlende befinder sig i. 
• Kommissionen vil foretage alle de høringer, der formelt kræves i forbindelse med 
udarbejdelsen af denne forordning, der giver fritagelse en bloc, og desuden foretage alle 
de høringer, der anses for nyttige. Specielt vil den høre de nationale regeringseksperter 
inden for handel. 
3. Uddannelse 
Uddannelse forbedrer handelsvirksomhedernes konkurrenceevne ved at skabe stabilitet og 
muligheder for vækst. Store virksomheder har vist, at de er helt klar over dette og træffer 
passende foranstaltninger. Situationen er helt anderledes for de små og mellemstore 
virksomheder, selv om de har et stort behov for uddannelse. 
Erhvervsklimaet bliver til stadighed mere komplekst, hvilket gør det særlig vanskeligt for 
lederne af de små og mellemstore virksomheder at klare situationen. Der vil ske stadig mere 
omfattende ændringer inden for erhvervslivet, og de vil indtræffe hurtigere og blive mindre 
forudsigelige, end tidligere. 
Mange små forretningsindehavere er klar over deres handicap sammenlignet med de førende 
konkurrenter på vigtige områder såsom forretningsstrategi, salgsstrategi og ledelse. Disse 
handicap er årsagen til, at mange virksomheder ikke klarer sig, men størstedelen af disse 
forretningsindehavere er ikke overbevist om behovet for at bruge tid og penge på uddannelse. 
Udvikling af iværksætterånden er et centralt emne for handelens fremtid, og uddannelse er 
den vigtigste faktor i forbindelse med fremme af iværksætterånden i Europa. 
Udviklingen inden for teknologi og ledelse kræver, at man erhverver grundlæggende 
færdigheder inden for bogholderi, finansiering, salgsteknik, brug af multimedier, forvaltning 
af menneskelige ressourcer og networking. Hvis de små og mellemstore virksomheder ikke 
har disse grundlæggende færdigheder, som allerede er vidt udbredt inden for de store 
virksomheder, er der øget risiko for, at de bliver overrumplet og sakker bagud. 
Det er derfor meget vigtigt, at der fastlægges en egentlig integreret uddannelsespolitik for 
virksomheder, og en meddelelse om dette spørgsmål er under udarbejdelse. Denne politik, 
som skal kunne anvendes direkte af små og mellemstore handelsvirksomheder, vil kræve en 
mere sektorbaseret indfaldsvinkel, da udviklingsperspektiverne inden for handelssektoren 
frembyder særlige karakteristika, som skal tages i betragtning. 
Store virksomheder må træffe nye valg med hensyn til personaleledelse. Disse valg indebærer 
forskellige uddannelsesstrategier. Udbydelse i underentreprise af aktiviteter, som fabrikanten 
22 KOM(96) 721 endelig udg., vedtaget af Kommissionen den 22.1.1997. 
23 Meddelelse fra Kommissionen om anvendelse af EF's konkurrenceregler på vertikale begrænsninger 
Opfølgning af grønbogen om vertikale begrænsninger (KOM(1998) 544 endelig udg.). 
15 
hidtil har varetaget (f.eks. lagerstyring), service og rådgivning, anvendelse af nye 
informations- og ledelsesteknikker, kommunikation og marketing skulle føre til oprettelse af 
nye arbejdspladser. Nogle af disse arbejdspladser vil kræve et højt kvalifikationsniveau. Der 
opstår nye organisationsformer, som muliggør en bedre forvaltning af de forskellige 
aktivitetsfaser (alsidighed, udnyttelse af den tid, hvor computere er ude af drift (down time), 
til uddannelse på arbejdspladsen). 
Hvis de små og mellemstore virksomheder skal udvikle sig, må de slutte sig sammen og 
danne indkøbs- eller salgsnetværk af et passende omfang ved hjælp af informationsteknologi. 
Dette kræver, at virksomhedslederne gør en stadig indsats for at lære om disse nye teknikker. 
Aktioner 
• Der vil inden længe blive offentliggjort en meddelelse om bedste praksis og fremtidige 
aktioner. 
• Kommissionen vil vurdere behovet for uddannelse inden for handelen og offentliggøre en 
række retningslinjer og bedste praksis, herunder risikostyring. 
• Proforma prisangivelser i euro på salgsstederne for at vurdere behovet for uddannelse af 
butikspersonalet. 
• Et pilotprojekt for at undersøge forvaltningen af down time (individuel fjernundervisning, 
alsidighed). 
4. Handel i landdistrikter og ugunstigt stillede byområder 
Den lokale forretning i landsbyen er et sted, hvor man kan købe næsten alt, hvad man har 
behov for, når man bor på landet. Den er centrum for det sociale liv, for kontakter, for 
samtaler og for udveksling af nyheder og information! Man har sagt, at en landsby uden en 
lokal forretning, er en landsby uden hjerte. 
Nogle former for handel vil uundgåeligt foregå i begrænset omfang - f.eks. inden for højt 
specialiserede sektorer. Forretninger af denne art er ikke truet af de store kæder. Små 
forretninger, navnlig dagligvareforretninger i landdistrikter eller ugunstigt stillede områder i 
storbyerne, har derimod problemer eller må endog kæmpe for at overleve. 
Udviklingen hen imod meget store butiksenheder gør det muligt at forbedre handelssektorens 
professionalisme og at holde priserne nede, men i nogle tilfælde er det en trussel mod selve 
den traditionelle handels eksistens, og de ugunstigt stillede områder er ikke nogen undtagelse. 
Hvis handelssektoren ikke kan yde en god dækning i disse landdistrikter og byområder, er der 
risiko for tilbagegang eller marginalisering. 
Ud fra forbrugernes synspunkt udlignes ulemperne ved forretningerne i ugunstigt stillede 
områder (begrænset vareudvalg, høje priser) af, at forretningerne ligger tæt på, hvor de bor. 
Deres driftsmetoder og manglen på egnede lokaler og egnet udstyr begrænser ofte 
rentabiliteten. 
Alligevel har de lokale forretninger en vigtig funktion som leverandører til befolkningen, de 
forbedrer livskvaliteten i området og de danner rammer om sociale kontakter, så beboerne 
knyttes tættere til området, og danner grundlag for udviklingen af andre aktiviteter. 
Det vigtigste mål er at tilskynde de lokale forretninger i ugunstigt stillede områder til at 
modernisere, så de bliver mere konkurrencedygtige og kan øge deres forventede levetid. Det 
andet mål er at målrette fællesskabsaktionen mere specifikt mod aktiviteter med et stort 
j obskabelsespotentiale. 
Strukturfondene (EFRU og ESF, særlig under Urban-initiativet) kan bidrage til at realisere 
disse mål som en del af deres politik for at nedbringe regionale og sociale forskelle. 
16 
Aktioner 
Inden for lokal udvikling har Kommissionen til hensigt at identificere eksempler på bedste 
praksis, så de kan formidles til og kopieres af andre på fællesskabsplan, og således at de kan 
anvendes, hvor det er hensigtsmæssigt i forbindelse med strukturfondenes aktiviteter. Der er 
planlagt følgende aktiviteter: 
• De problemer, der findes på området, vil blive identificeret ved hjælp af en undersøgelse. 
• Nedsættelse af specielle arbejdsgrupper, identificering af eksempler på god praksis, som 
kan hjælpe de berørte virksomheder til at modernisere. 
• Formidling af disse eksempler på god praksis til nationale og regionale beslutningstagere 
på konferencer og via en mobil udstilling. 
• Henstilling om forbedring af de små og mellemstore virksomheders adgang til andre 
fællesskabsprogrammer og navnlig til strukturfondene. 
• Offentliggørelse af god praksis inden for handelssektoren, som kan bidrage til 
strukturfondenes aktiviteter. 
5. Handel og turisme 
Indkøb og turisme (herunder endagsudflugter) har et fælles grundlag. I turistområder er 
forretninger og turisme afhængige af hinanden. En succesrig turistsektor forsyner 
detailhandelen med potentielle kunder, hvilket igen skaber nye arbejdspladser i 
forretningerne. Velorganiserede og interessante forretninger tiltrækker turister og øger deres 
tilfredshed, så de tilskyndes til at vende tilbage. Lokalt fremstillede produkter, særlig 
kunsthåndværk og levnedsmiddelspecialiteter, er attraktive indkøbsvarer for turisterne. 
Endvidere er handel og turisme potentielt to af de største brugere af elektronisk handel både 
mellem virksomhederne indbyrdes og mellem virksomhederne og deres kunder. Der er derfor 
grundlag for samarbejde mellem turist- og handelsvirksomheder om standardisering af 
betalingsmetoder, salg af pakkeløsninger til turister og formidling af information. En 
succesrig turiststrategi definerer en markedssektor og forsøger at opfylde dens særlige behov. 
På den ene side kan opfyldelse af disse behov indebære, at der skal findes visse typer 
forretninger, som kan opfylde turisternes forbrugerkrav, når de kommer til bestemte steder på 
grund af deres museer, strande eller festivaler. På den anden side er handel visse steder ligeså 
meget en turistattraktion som museer, landboturisme, strande eller festivaler, og den supplerer 
ofte de andre tilbud. 
De virksomheder og offentlige myndigheder, der beskæftiger sig med fremme af turisme, kan 
ikke tvinge forretningerne til at handle inden for bestemte områder eller påtvinge dem 
driftsmetoder, men de kan lovligt søge at samarbejde med forretningerne og 
turistvirksomhederne. Tilgængeligheden af visse typer af forretninger kan være et træk i 
turistplanerne. 
Nogle karakteristiske eksempler, som viser betydningen af en forbindelse mellem turist- og 
indkøbsaktiviteter 
- En lille nederlandsk by er beliggende meget tæt på grænsen til en anden medlemsstat. Folk 
flokkes om søndagen langs grænsen for at handle. Byen er velorganiseret til dette formål. 
Alle dagligvareforretninger og andre forretninger samt restauranter er åbne, 
parkometrene tager imod to nationale valutaer, og information vises på flere sprog. 
- En belgisk landsby har 10-12 specialboghandler. Folk tiltrækkes af boghandlerne og 
spiser frokost eller får en drink i restauranterne. 
17 
- Besøgende udenlandske fodboldfans gik på indkøb i en britisk by inden kampen. De lokale 
forretninger, der var uvante med turisme, var overraskede over, hvor meget de brugte. De 
besøgende havde måske brugt flere penge, hvis forretningerne havde været bedre 
forberedt. 
- En irsk by tiltrækker mange udenlandske flyturister, der aflægger weekendbesøg for at 
handle og hygge sig i byens barer, restauranter og hoteller. 
- En belgisk by ligger lige uden for et slot, som tiltrækker mange besøgende. De lokale 
forretninger og restauranter betjener turisterne og sælger lokalt fremstillede 
levnedsmiddelspecialiteter. 
Aktion 
• Kommissionen vil i samarbejde med alle interesserede parter arrangere en konkurrence 
med uddeling af en pris om forbindelsen mellem turisme og handelserhvervet. Den vil 
ligeledes afholde en konference, hvor den vil fremlægge en rapport om undersøgelsen af 
handel og turisme, som vil blive offentliggjort i alle medlemsstaterne. 
6. Handel og miljø 
Med hensyn til miljø kan de europæiske rammedirektiver bidrage til harmonisering af de 
kommercielle vilkår samt til standardisering og forbedring af varerne i forbrugernes interesse. 
For så vidt angår affaldsforvaltning sigter Kommissionens politik mod at nedbringe både 
mængden af affald og de potentielle risici. Udnyttelsen af de naturlige ressourcer inklusive 
energi må optimeres, og salg af produkter med en minimal miljøpåvirkning må fremmes f.eks. 
via brug af økomærkningen. 
Handelen må påtage sig sin del af ansvaret for forvaltning af visse typer af affald. Dette 
ansvar må dog fastlægges på ad hoc-basis for hver enkelt affaldsstrøm i lyset af dens 
specifikke karakteristika, samtidig med at der tages hensyn til handelens karakteristika. Ud 
over lovgivningen kan frivillige ordninger (navnlig etablering af fælles strukturer) overvejes, 
da visse distributionskanaler er i stand til og endog ønsker at indsamle visse former for affald 
fra salgsstederne. Man bør derfor huske på, at Kommissionen tager hensyn til de 
miljømæssige aspekter, når den træffer beslutning om, hvorvidt en restriktiv aftale kan 
dispenseres fra artikel 85, stk. 1, i traktaten. Affaldsindsamling, genbrug og bortskaffelse må 
gennemføres i fællesskab og på en koordineret måde af producenter, særlige 
indsamlingsvirksomheder, lokale myndigheder og handelssektoren. 
For så vidt angår miljøet er produktionskæden blevet analyseret med henblik på at finde frem 
til metoder til at fremme miljørigtige fremstillingsprocesser. Produktionskæden skal 
undersøges som en helhed og ikke som en række separate faser. Undersøgelser, der sigter mod 
at udvikle miljøforvaltningssystemer, og som kan tilpasses de små og mellemstore 
virksomheders brug, bør fremmes, særlig under EMAS (fællesskabsordning for miljøstyring 
og miljørevision), og i overensstemmelse med ISO 14001. 
Ud over miljøspørgsmålenes lovgivningsmæssige aspekt har de store virksomheder nu i nogle 
år undersøgt muligheden for at forene økologiske og sociale hensyn med konkurrenceevne. 
Andre undersøgelser har sammenlignet omkostninger og fordele ved visse transportformer. 
Der er blevet udviklet systemer, som sætter kvalificeret personale i stand til umiddelbart at 
identificere både de direkte transportomkostninger og miljøpåvirkningerne. 
Selv om kun de store virksomheder i øjeblikket har ressourcer til at undersøge muligheden for 
at forene miljøbeskyttelse og konkurrenceevne, kan resultaterne overføres til de små og 
mellemstore handelsvirksomheder via forskellige kanaler. 
18 
Aktion 
• Der vil blive nedsat en arbejdsgruppe under CCD, som skal finde frem til de områder af 
miljøpolitikken, der efter al sandsynlighed vil blive påvirket af ændrede forhold og nye 
mål, for at sætte handelssektoren i stand til at samarbejde med Fællesskabets myndigheder 
helt fra den indledende fase af enhver frivillig aftale og ethvert lovgivningsforslag. 
D. Tilskyndelse til europæisering og internationalisering. 
1. Euroen 
Euroen vil medføre mange fordele for både virksomhederne og økonomien generelt. Samtidig 
vil den være en kilde til store udfordringer for handelssektoren. Lige fra januar 1999 skal de 
handlende i praksis vænne sig til at modtage checks udstedt i euro og kreditkort til konti i 
euro, selv om de ikke er juridisk forpligtet til at gøre det. Fra 1. januar 2002 skal de handlende 
være fuldstændig indstillet på at opbygge passende lagre af euromønter og -sedler til starten af 
året24. 
Kommissionen har allerede gennemført en række undersøgelser omkring dobbelt angivelse af 
priser, men har ikke vedtaget nogen bestemmelser, der gør den obligatorisk eller 
systematisk25. 
Der må gennemføres en storstilet informationskampagne på nationalt plan for alle dele af 
handelssektoren vedrørende spørgsmål om afrunding og omregning osv. rettet mod de 
handlende og den brede offentlighed. 
Kommissionen må derfor overvåge handelen i de første tre år før overgangen til praktisk 
anvendelse af euroen, idet den i overensstemmelse med behovet for fleksibilitet inden for 
handelen garanterer maksimal åbenhed og enkelhed for forbrugerne. De største problemer for 
handelssektoren er omkostningerne ved informationsformidling (dobbelt angivelse af priser), 
de nødvendige investeringer i edb-redskaber, personaleuddannelse og problemerne i den fase, 
hvor begge slags mønter og sedler vil være i omløb. 
Repræsentanter for handel, turisme og håndværk har sammen med repræsentanter for 
forbrugerne og med støtte fra Kommissionen indgået en aftale, der er fastlagt i en 
adfærdskodeks26. Målet er at sikre forståelse af euromekanismerne på vilkår, der er favorable 
for begge parter. Med underskrivelsen af aftalen har forretningerne påtaget sig visse 
forpligtelser som f.eks. en forpligtelse til at yde et vist minimum af information, 
personaleuddannelse eller dobbelt angivelse af priser. Der vil blive fremstillet et enkelt, 
europæisk mærke til brug for dem, der forpligter sig til at overholde disse bestemmelser. Dette 
mærke skal forvaltes af upartiske organer på nationalt og lokalt plan i nær kontakt med 
forbrugerne. 
Overgangen til euroen vil finde sted på et tidspunkt, hvor der indføres stadig flere nye 
betalingsmetoder. Vi står på grænsen til et samfund uden mønter og sedler. De andre metoder 
kan kun blive en succes, hvis de kan anvendes samtidigt i alle medlemsstater. 
Aktioner 
24 Rådets forordning (EF) nr. 974/98. 
25 Kommissionens henstilling om dialog, opfølgning og oplysning med henblik på at lette overgangen til 
euroen (KOM(1998) 288), Kommissionens henstilling om dobbelt angivelse af priser og andre monetære 
beløb (KOM( 1998) 287). 
26 Underskrevet den 30.6.1998. 
19 
• Møder mellem nationale regeringseksperter og CCD for at undersøge, hvordan de 
offentlige myndigheders forberedelser til indførelsen af euroen i handelen skrider frem. 
• Fælles møder inden for rammerne af CCD for at klarlægge vigtige, praktiske spørgsmål 
såsom forhåndskrav, forsikring osv. og for at tilskynde til forberedende aktiviteter for 
aktører inden for sektoren om de praktiske aspekter af indførelsen af euroen. 
• Støtte til fremme af salg i euro i butikkerne. 
• Offentliggørelse af en henstilling, der skal fremme gennemførelsen af ovennævnte 
adfærdskodeks og mærkat, hvis det skulle vise sig nødvendigt. 
• Efter euroinformationskampagnen, der vil blive opfulgt af Euro Info Centres i 1999, vil der 
blive gennemført en lignende kampagne fokuseret på handel og navnlig på brugen af 
euromønter og -sedler, når datoen for indførelsen af euroen nærmer sig. 
2. International handel 
Europæisk handel spiller en afgørende og aktiv rolle i international handel. Fællesskabets 
politik sigter mod at sikre, at de europæiske producenter møder fair konkurrence, når de 
eksporterer deres produkter til andre kontinenter. Ud over direkte salg ønsker de europæiske 
distributører at etablere sig som handlende på udenlandske markeder. Sådanne virksomheder 
har overskud, det er mere sandsynligt, at de sælger varer produceret i Europa, end at 
udenlandsk ejede distributører gør det, og de kan udgøre vigtige salgskanaler for den 
europæiske produktion. En europæisk forretning på et andet kontinent vil gennem sin 
forståelse af lokal smag og lokale marketinginitiativer kunne skabe et salg for europæiske 
producenter, som de udenlandske distributører ikke ville kunne skabe for dem. I de 
kommende år vil de europæiske virksomheder udvikle deres internationaliseringsstrategi for 
at få adgang til nye markeder med deres succesrige forretningsformat og produktudvalg. 
De nye dimensioner for handelen i en globaliseret verdensøkonomi vil påvirke 
handelssektorens aktiviteter på de oversøiske markeder samt forbindelserne og 
samarbejdsformerne mellem handelen og industrien. 
Navnlig fem aspekter må tages i betragtning: handelsrelaterede aspekter af udenlandsk direkte 
investering (Foreign Direct Investment (FDI)) vedrørende adgang til markedet og nye 
eksportbaser, internationaliseringen af produktionen og Outward Processing Tråde (OPT), 
handelshusenes rolle, teknologispørgsmål i det internationale handelssystem og endelig 
udgifterne til kommunikation. 
Der findes stadig mange hindringer for den europæiske eksport i mange lande. GATS 
(General Agreement on Tråde in Services) omfatter rammer for forhandling af forbedringer af 
vilkårene for udenlandske virksomheder. GATS omhandler ligeledes aspekterne omkring 
indenlandsk regulering med det formål at forbyde forskelsbehandling og fremme åbenhed. 
Alle disse aspekter vil blive behandlet i den kommende runde af forhandlingerne om 
tjenesteydelser, der efter planen skal starte i 2000. 
Fordelene ved fri import bør tages i betragtning tillige med argumenterne for begrænsning af 
importen. Den europæiske handelssektors import- og produktopsøgningsaktivitet øger 
udbuddet af varer og tjenesteydelser med hensyn til både variation og pris. Handelshindringer 
kan nogle gange være nødvendige, men de reducerer disse fordele. 
Med hensyn til import kan opkrævning af told efter klarering medføre alvorlige problemer for 
de små og mellemstore virksomheder, som skal betale deres told lang tid efter, at varerne er 
blevet importeret. Importørerne anmoder ligeledes om at måtte anvende princippet om god tro 
20 
i forbindelse med oprindelsescertifikater. Kommissionen har klarlagt sin holdning i 
meddelelsen af 23.7.199727. 
Et andet emne er overholdelse af internationalt fastsatte sociale standarder og miljøstandarder, 
særlig i de mindre og mindst udviklede lande. Der er i øjeblikket ved at blive udarbejdet 
adfærdskodekser på forskellige planer lige fra private initiativer til ILO, WTO og UNCTAD. 
Det er ligeledes vigtigt, at der tages hensyn til behovet for udvikling, navnlig i AVS-landene. 
Aktioner 
• Undersøgelse af potentialet blandt de europæiske handelsvirksomheder, som søger at 
udvikle distributionsaktiviteter på andre kontinenter, og de problemer, de støder på. 
• Tilrettelæggelse af handelsvirksomhedernes og de sektorbaserede sammenslutningers 
deltagelse i European Services Network med det formål at inddrage denne sektor i 
forberedelsen af de internationale forhandlinger inden for rammerne af GATS, som efter 
planen skal starte i 2000. 
3. Udvidelse af Den Europæiske Union 
Kommissionen gennemfører forhandlinger med ti ansøgerlande i Central- og Østeuropa og 
med Cypern om deres optagelse i Den Europæiske Union. Handelen i disse lande bør derfor 
tilpasses de vilkår, der gør sig gældende i Den Europæiske Union, og med henblik herpå bør 
Kommissionen undersøge foranstaltninger, der vil muliggøre en større sammenhæng på 
markedet. 
En række problemer bør fremhæves: 
- behovet for modernisering af ledelsessystemer og logistiske systemer 
- de finansielle strukturers kvalitet 
- den manglende accept af faglige samarbejdsorganer 
- svagheden i mellemledene (med deltagelse af fagfolk), der skulle muliggøre indførelsen af 
kollektive moderniseringsværktøj er 
- de lokale myndigheders utilstrækkelige anerkendelse af handelen 
- ringe udnyttelse af den finansielle støtte til modernisering af sektoren. 
Aktioner 
• Aktion for at bringe den lokale lovgivning i overensstemmelse med 
fællesskabslovgivningen. 
• Panelbesøg med henblik på at identificere lokale problemer og fælles studiegrupper med 
repræsentanter for administrationer, virksomheder og faglige organisationer fra EU og de 
berørte lande. 
• Inddragelse af aktører fra de Central- og Østeuropæiske lande og Cypern i 
fællesskabsaktiviteterne med henblik på fremme af handelen, særlig under det tredje 
flerårige program for små og mellemstore virksomheder. 
• Fastlæggelse af god praksis med henblik på en mere målrettet udnyttelse af de midler, der 
stilles til rådighed for de lokale myndigheder (Phare, Tacis). 
27 KOM(97) 402 endelig udg. 
21 
Identificering af lokale problemer og passende løsninger gennem nedsættelse af fælles 
studiegrupper med deltagelse af repræsentanter for administrationer, virksomheder og 
faglige organisationer fra EU og de berørte lande ved hjælp af undersøgelser på stedet. 
Der vil blive afholdt konferencer i hvert enkelt ansøgerland til dels baseret på den mobile 
udstilling, som efter planen skal sendes rundt til medlemsstaterne, og til dels baseret på en 
drøftelse med de ansvarshavende i de pågældende lande, om den tilpasning af deres love 
og administrative praksis, som kan blive nødvendig. 
22 
BILAG I: HANDLINGSPLAN28 
3. Generel forståelse af sektoren og relevant information 
Der vil blive gennemført en større informationskampagne på omkring 
fyrre lokaliteter i Unionen for at offentliggøre denne hvidbog og det af 
Kommissionens arbejde, der berører handelen, og for at tilskynde til 
feedback fra interesserede parter. 
• Det europæiske statistiske system om handel vil fortsat blive forbedret. 
Der vil blive offentliggjort en årlig rapport, og der vil blive afholdt en 
konference med henblik på at formidle information om ændringer og 
tendenser i handelens struktur. 
Ændringer i handelens struktur: nye udfordringer ved udformningen af 
politikker 
Kommissionen vil gennemføre og offentliggøre undersøgelser af den 
fremtidige udvikling inden for salg på flere niveauer, handelsagenter og 
engrossalg. Dette vil omfatte overvejelser omkring benchmarking. Der 
vil blive arrangeret møder med de faglige organisationer inden for de 
berørte brancher, før undersøgelserne indledes og igen for at drøfte de 
endelige rapporter med henblik på at identificere de områder, hvor der 
skal gennemføres fællesskabsaktioner. 
Forenkling af administrative procedurer 
• Kommissionen vil tilrettelægge møder med CCD (Udvalget for Handel og 
Distribution) og regeringseksperter med henblik på at udforme og 
offentliggøre aktioner til fordel for handlen, som vil blive gennemført i 
lyset af BEST-rapporten. 
Adgang til finansiering 
• Lettelse af adgangen til finansiering til oprettelse af nye virksomheder via 
tredje runde af rundbordsdrøftelserne mellem bankerne og de små og 
mellemstore virksomheder og via gennemførelse af vækst- og 
beskæftigelsesinitiativet inden for handelssektoren. 
• Identifikation af mulighederne for, at virksomhederne kan få adgang til 
finansiering og tilskyndelse til gensidige garantisystemer for handelen. 
• Gennemførelse af det andet initiativ vedrørende iværksætterkapital for 
innovative virksomheder og overførsel af handelsvirksomheder.29 
• Identifikation af god praksis i medlemsstaterne med hensyn til 
finansiering, oprettelse og overførsel ved hjælp af samordnede aktioner, 
konferencer og undersøgelser. 
• Tilrettelæggelse af en konference for at øge banksektorens kendskab til 
handelsvirksomhedernes særlige situation og for at opnå bedre adgang til 
finansiering for dem. 
Dialog mellem arbejdsmarkedets parter 
• Forbedring af handelssektorens repræsentation i eksisterende og nye 
strukturer såsom udvalget for beskæftigelse. 
• Etablering af samarbejdsmekanismer mellem iværksættere inden for 
handelssektoren (CCD) og udvalgene for den sociale dialog. 
Forbrugere 1999-2001 
1999-2003 
2000-2001 
1999 
1999 
2000 
2000 
2000 
2001 
1999-2001 
1999-2001 
28 
29 Med hensyn til de finansielle virkninger jf. bilag II. 
EFTC 363 af 25.11.1998. 
23 
9. 
10. Tilrettelæggelse af et årligt fælles møde mellem CCD og forbrugerkomitéen 
for at drøfte aktuelle spørgsmål og søge fælles løsninger. Et referat af disse 
møder vil blive offentliggjort. 
Kreditinstitutioner 
Kommissionen vil udarbejde en rapport på grundlag af en indgående 
undersøgelse af problemerne i forbindelse med betalingsmidler, særlig 
anvendelsen af henstilling 87/598/EØF for at nå frem til fuld åbenhed på 
konkurrencedygtige vilkår omkring fordeling af omkostningerne i 
forbindelse med brug af sådanne kort mellem finansielle institutioner, 
forbrugerne og de handlende. 
Evaluering af virkningerne af indførelsen af euroen på 
betalingsmetoderne, betalingssystemernes funktion og lovgivnings­
mæssige løsninger såsom den nødvendige opfølgning af henstilling 
97/489 og 98/286. 
Handel og ny teknologi 
Oprettelse af en website, der indeholder redskaber til udvikling af viden 
og uddannelse samt operationelle redskaber, så virksomhederne kan drage 
fordel af elektronisk handel. 
Forberedelse og offentliggørelse af en undersøgelse, der identificerer de 
bedste erhvervssteder på Internet. 
Gennemførelse af et pilotprojekt, som skal sikre, at udbuddet af 
grundlæggende tjenesteydelser inden for elektronisk handel til et stort 
antal små virksomheder er kommercielt bæredygtigt. 
Gennemførelse af et pilotprojekt for at fremme brugen af 
kvalitetsmærkning og systemer til attestering af overensstemmelse med en 
adfærdskodeks. 
Oprettelse af en taskforce under CCD, som skal undersøge en række 
spørgsmål og formidle feedback til Kommissionen om: de hindringer, 
som virksomhederne støder på i forbindelse med udvikling af elektronisk 
handel, virkningerne af de forskellige lovgivningsspørgsmål i tilknytning 
til elektronisk handel blandt små og mellemstore virksomheder og 
eventuelle foranstaltninger, som Kommissionen vil kunne overveje på 
dette område. 
Samarbejde mellem virksomheder 
• Kommissionen vil på grundlag af den bemyndigelse, som Rådet giver 
den, udarbejde et forslag til en forordning om fritagelsesbestemmelser, 
hvori der tages højde for den særlige situation, som sammenslutninger af 
selvstændige detailhandlende befinder sig i. 
• Kommissionen vil foretage alle de høringer, der formelt kræves i 
forbindelse med udarbejdelsen af denne forordning, der giver fritagelse 
en bloc, og desuden foretage alle de høringer, der anses for nyttige. 
Specielt vil den høre de nationale regeringseksperter inden for handel. 
Uddannelse 
Der vil inden længe blive offentliggjort en meddelelse om bedste praksis 
og fremtidige aktioner. 
Kommissionen vil vurdere behovet for uddannelse inden for handelen og 
offentliggøre en række retningslinjer og bedste praksis, herunder 
risikostyring. 
Proforma prisangivelser i euro på salgsstederne for at vurdere behovet for 1999-2003 
1999-2004 
1999-2001 
1999-2001 
1999-2000 
2000-2001 
1999-2001 
1999-2003 
1999-2001 
1999-2001 
1999 
2000 
2000-2001 
24 
11. 
12. 
13. 
14. 
15. uddannelse af butikspersonalet. 
Et pilotprojekt for at undersøge forvaltningen af down time (individuel 
fjernundervisning, alsidighed). 
Handel i landdistrikter og dårligt stillede byområder 
Inden for lokal udvikling har Kommissionen til hensigt at identificere 
eksempler på bedste praksis, så de kan formidles til og kopieres af andre på 
fællesskabsplan, og således at de kan anvendes, hvor det er hensigtsmæssigt i 
forbindelse med strukturfondenes aktiviteter. Der er planlagt følgende 
aktiviteter: 
• De problemer, der findes på området, vil blive identificeret ved hjælp af 
en undersøgelse. 
• Nedsættelse af specielle arbejdsgrupper, identificering af eksempler på 
god praksis, som kan hjælpe de berørte virksomheder til at modernisere. 
• Formidling af disse eksempler på god praksis til nationale og regionale 
beslutningstagere på konferencer og via en mobil udstilling. 
• Henstilling om forbedring af de små og mellemstore virksomheders 
adgang til andre fællesskabsprogrammer, navnlig strukturfondene. 
• Offentliggørelse af god praksis inden for handelssektoren, som kan 
bidrage til strukturfondenes aktiviteter. 
Handel og turisme 
Kommissionen vil i samarbejde med alle interesserede parter arrangere en 
konkurrence med uddeling af en pris om forbindelsen mellem turisme og 
handelserhvervene. Den vil ligeledes afholde en konference, hvor den vil 
fremlægge en rapport om undersøgelsen af handel og turisme, som vil blive 
offentliggjort i alle medlemsstaterne. 
Handel og miljø 
Der vil blive nedsat en arbejdsgruppe under CCD, som skal finde frem til 
de områder af miljøpolitikken, der efter al sandsynlighed vil blive 
påvirket af ændrede forhold og nye mål, for at sætte handelssektoren i 
stand til at samarbejde med Fællesskabets myndigheder helt fra den 
indledende fase af enhver frivillig aftale og ethvert lovgivningsforslag. 
Euroen 
• Møder mellem nationale regeringseksperter og CCD for at undersøge, 
hvordan de offentlige myndigheders forberedelser til indførelsen af euroen 
i handelen skrider frem. 
• Fælles møder inden for rammerne af CCD for at klarlægge vigtige, 
praktiske spørgsmål såsom forhåndskrav, forsikring osv. og for at 
tilskynde til forberedende aktiviteter for aktører inden for sektoren om de 
praktiske aspekter af indførelsen af euroen. 
• Støtte til simulationer på salgsstederne i Euroland. 
• Offentliggørelse af en henstilling, der skal fremme gennemførelsen af 
ovennævnte adfærdskodeks og mærkat, hvis det skulle vise sig 
nødvendigt. 
• Efter euroinformationskampagnen, der vil blive fulgt op af Euro Info 
Centres i 1999, vil der blive gennemført en lignende kampagne fokuseret 
på handel og navnlig på brugen af euromønter og -sedler, når datoen for 
indførelsen af euroen nærmer sig. 
International handel 
Undersøgelse af potentialet blandt de europæiske handelsvirksomheder, 
som søger at udvikle distributionsaktiviteter på andre kontinenter, og de 2001 
1999 
1999-2000 
1999-2000 
1999 
2000 
2000 
1999-2003 
1999 
1999-2001 
2001 
2000 
2001 
2001 
25 
16. problemer, de støder på. 
Tilrettelæggelse af handelsvirksomhedernes og de sektorbaserede 
sammenslutningers deltagelse i European Services Network med det 
formål at inddrage denne sektor i forberedelsen af de internationale 
forhandlinger inden for rammerne af GATS, som efter planen skal starte i 
2000. 
Udvidelse af Den Europæiske Union 
• Aktion for at bringe den lokale lovgivning i overensstemmelse med 
fællesskabslovgivningen. 
• Panelbesøg med henblik på at identificere lokale problemer og fælles 
studiegrupper med repræsentanter for administrationer, virksomheder og 
faglige organisationer fra EU og de berørte lande. 
• Inddragelse af aktører fra de Central- og Østeuropæiske lande og fra 
Cypern i fællesskabsaktiviteterne med henblik på fremme af handelen, 
særlig under det tredje flerårige program for små og mellemstore 
virksomheder. 
• Fastlæggelse af god praksis med henblik på en mere målrettet udnyttelse 
af de midler, der stilles til rådighed for de lokale myndigheder (Phare, 
Tacis). 
• Identificering af lokale problemer og passende løsninger gennem 
nedsættelse af fælles studiegrupper med deltagelse af repræsentanter for 
administrationer, virksomheder og faglige organisationer fra EU og de 
berørte lande ved hjælp af undersøgelser på stedet. 
• Der vil blive afholdt konferencer i hvert enkelt ansøgerland til dels baseret 
på den mobile udstilling, som efter planen skal sendes rundt til 
medlemsstaterne, og til dels baseret på en drøftelse med de 
ansvarshavende i de pågældende lande, om den tilpasning af deres love og 
administrative praksis, som kan blive nødvendig. 1999-2001 
1999-2003 
1999-2003 
1999-2003 
2001 
1999-2003 
1999-2003 
BILAG II: FINANSIEL INFORMATION 
For så vidt angår 1999 og 2000 indebærer aktionerne i denne hvidbog og i handlingsplanen 
ikke nogen ny budgetpost, idet de vil blive dækket fuldstændigt over budgetpost B5.5120 for 
det tredje flerårige program for støtte til små og mellemstore virksomheder. Derefter vil 
aktionerne henhøre under det fjerde flerårige program, hvortil et forslag vil blive udarbejdet i 
slutningen af 1999 på grundlag af en evaluering af det tredje flerårige program. 
26 
ISSN 0254-1459 
KOM(99) 6 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 08 04 10 16 
Katalognummer : CB-CO-99-006-DA-C 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
zr