KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(93) 212 ende Iig udg. 
Bruxelles, den 17. maj 1993 
MpnpHFlSF FRA KOMMISSIONEN 
om Den Europæiske Investeringsbanks interventioner 
l de central- og østeuropæiske lande 
Forslag 
RÅDETS AFGØRELSE 
omen fællesskabsgaranti til 
Den Europæiske Investeringsbank 
med henblik på at dække tab I forbindelse med 
Ian til projekter i 
de central- og østeuropæiske lande 
(Polen, Ungarn, Den Tjekkiske Republik, Den Slovakiske Republik, 
Rumænien, Bulgarien, Letland, Estland, Litauen og Albanien) 
(forelagt af Kommissionen) 
- 2 -
BEGRUNDELSE 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
INDHOLD 
A. Fællesskabets aktiviteter I de central- og østeuropæiske lande: beslut­
ninger vedrørende EIB. 
B. EIB's aktiviteter I de central- og østeuropæiske lande. 
C. Virkningen af EIB's aktiviteter i de central- og østeuropæiske lande. 
D. Opdukkede problemer og løsninger herpå. 
E. Samarbejde med andre Institutioner. 
F. Det nye program. 
G. Konklusioner. 
- 3 
FÆLLESSKABETS OPGAVER I DE CENTRAL- OG ØSTEUROPÆISKE LANDE - BESLUTNIN­
GER YEPRØRENPE EIB 
1. Siden topmødet i Arche (Juli 1989) har Kommissionen koordineret 
24-1 andegruppens finansielle bistand og har gradvis siden 1991 
indgået en række bilaterale aftaler med de central- og østeuropæ­
iske lande. Disse aftaler omfatter bl.a. direkte støtte, teknisk 
bistand og betalIngsbalancelàn samt EIB-lån garanteret af Fælles­
skabet. Det skal bemærkes, at disse lande udtrykkeligt anmodede om 
sidstnævnte former for lån, da aftalerne blev indgået. 
2. Rådet opfordrede I oktober 1989 Investeringsbanken 11 I at yde Ian 
til Polen og Ungarn, og Banken gav sin tilslutning hertil. Den 
12. februar 19901) besluttede Rådet at yde garanti over EF-bud-
gettet i en tre ars periode for lån på højst 1 mia. ECU. 
3. Rådet udvidede den 14. maj 1991 sit tilbud 11 I at omfatte Den 
Tjekkiske og Slovakiske Føderative Republik, Bulgarien og Rumæni­
en. Rådet fastsatte ved en afgørelse2) loftet herfor til 700 mlo 
ECU over en to ars periode. 
De to afgørelser udløber om kort tid. 
4. Ministrene fra 24-i andegruppen bekræftede på deres møde den 
11. november 1991, at deres økonomiske bistand skulle udvides til 
at omfatte Estland, Letland og Litauen. I overensstemmelse hermed 
besluttede Rådet (Ecofin) den 15. februar 1993 at yde fællesskabs-
garanti for EIB-lån på op til 200 mlo. ECU til disse lande. 
5. På Tirana-konferencen den 22. og 23. Juli 1992 skabtes der blandt 
Fællesskabet og dets medlemsstater enighed om at bruge alle til 
rådighed stående midler til at støtte økonomien i Albanien, der 
uden sammenligning er Europas fattigste land. Kommissionen fore­
slog derfor Rådet, at det opfordrer EIB til I Albanien at iværk­
sætte et låneprogram på i alt 50 mlo. ECU, hvortil der ydes garan­
tler over fællesskabsbudgettet samt rentegodtgørelse. 
1) Rådets afgørelse 90/62/EØF af 12. februar 1990. 
2) Rådets afgørelse 91/252/EØF af 14. maj 1991. 
- 4 -
6. I december 1992 opfordrede Det Europæiske Råd i Edinburgh Rådet og 
EIB til I samrad med Kommissionen hurtigst muligt at tage åbningen 
af en ny midlertidig lånefacilitet på 5 mla. ECU fra EIB op til 
positiv overvejelse. Formålet med denne nye lånefacilitet, der 
skal ses i sammenhæng med det europæiske vækst In It I atIv, var at 
fremskynde finansieringen af store Infrastrukturprojekter I Fæl­
lesskabet, især i tilknytning 11 I de transeuropæiske Infrastruk­
turnetværk. Denne nye facilitet kunne også udvides til projekter, 
der omfatter de central- og østeuropæiske lande, såfremt de er af 
gensidig Interesse og kobles til netværk i Fællesskabet. 
B. EIB'S OPGAVER I PE CENTRAL- QG ØSTEUROPÆISKE IANPE 
7. Ved udgangen af 1992 Indgik EIB lånekontrakter I de to grupper af 
lande, der nævnes I tabel 1 (Polen og Ungarn; det tidligere 
Tjekkoslovakiet, Rumænien og Bulgarien) ti I et samlet beløb på 
820 mlo. ECU. Yderligere er projekter til ca. 700 mio. ECU til 
officiel vurdering og på et avanceret forberedelsesstadium. Så­
fremt finansieringstransaktionerne på et tidligere behandl ingstrin 
inkluderes (ca. 500 mlo. ECU), overstiger det samlede beløb, der 
er under overvejelse (næsten 2 000 mlo. ECU), den ydede garanti. 
Derfor har Banken en tilstrækkelig margen til at kunne udvælge de 
projekter, der opfylder Fællesskabets mal, og til at udnytte det 
godkendte loft (se tabel 1). 
For så vidt angår tidsprofilen for lånene fremgår det logisk nok, 
såfremt man sammenholder tidsrummet mellem at kontrakterne er 
underskrevet og at projekterne er langt i forberede Isesprocessen 
(tabel 1, linje 2 og 3), at de første trin i processen foregik 
langsomt. For det første må banken tage kontakt til nye 
finansieringspartnere og må derefter sikre, at de forelagte 
projekter er sunde. Når disse indledende faser er overstået, øges 
tempoet. 
- 5 -
Tabel 1. EIB's aktiviteter i de central- og osteuropæiske lande 
Antal transaktioner 
Underskrevne kontrakter 
Projekter på avanceret stadium 
I I ALT-
i • - .••'•' • 
Garanti 
Kilde: EIB Polen 
290 
105 
395 
1000 Ungarn |Tjekkiske og \ Rumænien! Bulgarien 
Slovakiske 
Foderative Rep 
305 
100 
405 1 
85 
303 
388 1 
25 
113 
138 ien IALT 
i 
2 17 
i 
•• ^ !—~—~ 
11SI 820 
i 
73! 694 
! 
188 1514 
700 1700 
8. Lånenes geografiske fordeling ses af tabel 1. Den viser, at de 
lån, der allerede er underskrevet med Polen og Ungarn, når op på 
næsten to tredjedele af loftet derfor. Det ses også, at EIB's 
långivning I de øvrige fire lande er I hurtig udvikling, selv om 
den er af nyere dato. 
Den relative størrelse af de lån, der er underskrevet med Polen og 
Ungarn, viser på den ene side, at de økonomiske reformer og be­
slutningen om at yde EIB-lån til disse lande begyndte et år tidli­
gere end for de øvrige lande i gruppen. Derfor kunne Banken tid­
sligere Indlede sit laneprogram. På den anden side er de to økono­
mler på et forholdsvis mere avanceret udviklingsstadium, og EIB— 
lånene kan derfor bedre absorberes og forvaltes. 
Fordelingen af de underskrevne lån på sektorer (tabel 2) viser, at 
den største gruppe udgøres af global lånene til små og mellemstore 
virksomheder, hvorefter følger lånene I telekommunikations- og 
energisektorerne. EIB har lang erfaring Inden for disse områder, 
og de er I fælles forståelse blevet udvalgt som prioriterede mål. 
- 6 -
Tabel 2. Fordelingen af underskrevne projekter - fordeit på sektorer 
(Mio.ECU) 
Sektor 
1. Transport (landevej og jernbane) 
2. Lufttrafik 
3. Energi 
4. Telekommunikation 
5. Globallån (SMV) 
I ALT Polen 
20 
50 
50 
70 
100 
290 Ungarn i Tjekkoslovakiet) Rumænien Bulgarien 
50 -
20 I 
50; ; 25 
80i - ; 
105 85\ 
305 85! 25 
Kilde: EIB 
VIRKNINGEN AF EIB'S AKTIVITETER I DE CENTRAL- OG ØSTEUROPÆISKE LANDE 
Det er vanskeligt kvantitativt at vurdere virkningen af EIB's hid­
tidige aktiviteter, fordi de fleste af de projekter, som Banken 
støtter, stadig er I gang. Yderligere skal EIB-lanene betragtes 
som en del af Fællesskabets samlede Indsats for at støtte den øko­
nomiske udvikling I de pågældende lande (se tabel 3), og derfor 
kan den økonomiske virkning af EIB's Indsats ikke vurderes sær­
skilt. 
Det skal dog anføres, at EIB-lånenes andel af finansieringen af 
projekterne i de central- og østeuropæiske lande andrager 38% (se 
tabel 4). Dette tal understreger den vigtige løftestangsvirkning, 
som EIB-lanene har på investerIngsindsatsen i disse lande. 
Der er ingen tvivl om, at disse projekter vil fâ en meget positiv 
virkning på landenes økonomler. Direkte vil de således føre til 
skabelse af nye Jobs, især ved hjælp af global lånene 11 I de små og 
mellemstore virksomheder, og til et forbedret Investeringsmiljø 
osv. En særlig andel heri har EIB's långivning til finansiering af 
Investeringer I de grundlæggende Infrastrukturer (se tabel 2), der 
er væsentlige for udviklingen af den private sektor. 
- 7 -
Tabel 3. Fællesskabets bistand til de centra»- og osteuropæiske lande 
(mlo. ECU) 
Budgetmidler (PHARE) 
Betalingsbalancelån (underskrevet) 
EIB-lån (underskrevet) 
I ALT 1991 
759 
695 
285 
1739 1992 
1445 
785 
320 
2550 
Desuden far Bankens virksomhed I de pågældende lande betydelige Indi­
rekte virkninger. Bankens transaktioner giver således udenlandske In­
vestorer et klart signal om, at Fællesskabet politisk går ind for at 
hjælpe de central- og østeuropæiske lande velbeholdent Igennem denne 
vanskelige periode. Det skaber tillid og trækker yderligere privat 
udenlandsk kapital til området. 
D. PROBLEMERNE OG DERES LØSNING 
10. EIB er stødt på en række problemer. De skyldes som regel de særli­
ge forhold, der generelt hersker i disse lande, og de vanskelighe­
der, som de står overfor I den nuværende overgangsperiode. Proble­
merne har følgende årsager: 
den almindelige økonomiske situation og det tunge bureakrati, 
mangelen på kompetente Institutioner og/eller menneskelige res­
sourcer. Dette har især betydning ved udvælgelsen af projekter og 
afspejler de pågældende landes begrænsede muligheder for at for­
berede forslagene. Som følge deraf må Banken også i langt højere 
grad medvirke ved udarbejdelsen af undersøgelser og ved andre 
forberedelser forud for Investeringen, 
- 8 -
mangelen på Indenlandske partnere. Som nævnt tidligere repræsen­
terer EIB-lanene kun en del af projekternes samlede udgifter. 
Resten finansieres af andre internationale institutioner (især 
BERD og BIRD osv.), de pågældende stater, regionale og lokale myn­
digheder samt af private investorer. Det er imidlertid ikke altid 
let at finde frem til nationale partnere, der kan finansiere den 
sidste del af et projekt. 
Især har det været en hindring for Bankens làneprogram for små og 
mellemstore virksomheder, at der Ikke findes kreditformidlende or­
ganer, som EIB kan kanalisere sine Ian igennem. Derfor må Banken i 
visse lande (Polen, Ungarn og det tidligere Tjekkoslovakiet) gen­
nemføre sine udlån gennem centralbankerne, 
budgetbegrænsninger og andre hindringer. Disse lande fører med 
støtte fra IMF en meget stram budgetpolitik, og dette begrænser 
deres muligheder for at Iværksætte de stærkt nødvendige, men kost­
bare investeringer. 
11. Meget behøves at blive gjort for at forbedre "modtagelses-
strukturen" for EIB-lån. Som et eksempel kan nævnes, at disse 
lande i deres budgetter må Indbygge en sådan margen, der kan tage 
højde for de garant ler, der kræves for EIB-lanene. 
Der er Imidlerted Ingen tvivl om at nogle af de vanskeligheder, 
som Banken er stødt på, allerede er blevet mindre som følge af den 
Indsats, som landene allerede har gjort med støtte fra 
Fællesskabet via PHARE-programmet. 
Mere generelt vil et stadig tættere samarbejde med de andre Insti­
tutioner, der arbejder i området, give Fællesskabets indsats i 
almindelighed, og EIB's i særdeleshed, mere dynamik og øget effek­
tivitet. 
- 9 
VIIKÅR FOR ETB-IJN I W fMvTTMT,- OTr aSTHimPÆTfXE LAMÆ 
Generelt arbejder EIB på sanme måde i disse lande som i Fællesskabet. Den 
udsteder commercial papers, optager lån og lader de vilkår, som den har 
opnået, gå videre til låntagere efter de sædvanlige regler. Der er tale om 
langfristede lån til fast rente med en afdragsfri periode, der er afhængig 
af projektets karakteristika. 
1. Valuta: en eller flere valutaer i overensstemmelse med kundens krav og 
Bankens midler. I alle tilfælde lyder transaktionerne på BOJ. 
2. Løbetid: afhængig af projekttypen og af lånets art. Genrelt er den for 
- industriprojekter: 10 til 12 år 
- infrastrukturprojekter: 12 til 15 år (undtagelsesvis 20 år). 
3. Rentesats: markedsrenten forhøjet med 0,13% for at dække administra­
tionsudgifter. 
Dette gælder uanset kundens nationalitet, projektets placering og risi­
koen. 
Rentesatsen er afhængig af den Ønskede valuta og fastsættes normalt for 
kontraktens varighed. Andre muligheder kan tages op til overvejelse. 
4. Tilbagebetaling: i samme valuta som lånet. Sædvanligvis i halvårlige 
afdrag {efter en afdragsfri periode på ± 3 år afhængig af projektets 
karakteristika). 
5. Licitation: Fællesskabets regler om internationale udbud gælder. Sæd­
vanligvis kræves der garanti fra den pågældende stat, men også andre 
førsteklasses garantier kan overvejes. 
6. I forbindelse med store projekter er låntagerne i de pågældende lande 
ofte offentlige virksomheder eller penge- og finansieringsinstitutter, 
der kontrolleres af staten. 
- 10 -
E. SAMARBEJDET MED ANDRE INTERNATIONALE INSTITUTIONER 
12. EIB analyserer I sin rapport om "De central- og østeuropæiske 
lande og Investeringsbanken" detaljeret samarbejdet med andre 
Internationale institutioner, der arbejder I området. I rapporten 
understreges Især det tætte Indbyrdes samarbejde mellem dem, hvor­
under de hver især tilbyder disse lande deres særlige ekspertise. 
Ved næsten alle store projekter, til hvilke der kræves betydelige 
finansielle midler, arbejder to, og af og til tre, Institutioner 
sammen. Det er imidlertid klart, at mere generelt er der tale om, 
at de forskellige Institutioner indbyrdes supplerer hinanden, ikke 
blot fordi de deler finansieringen, men også fordi de hver påtager 
sig bestemte opgaver. 
Verdensbanken medvirker hovedsagelig ved udarbejdelsen af hen­
sigtsmæssige politikker inden for de forskellige sektorer, hvorved 
den fastlægger de ydre forhold og prioriteter, der er nødvendige 
for, at de central- og østeuropæiske lande kan gå over til mar­
kedsøkonom i. 
BERD arbejder både som udviklings- og forretningsbank. Den delta­
ger især i reformerne inden for bank- og finansieringssektoren og 
ved udviklingen af den private sektor. Med henblik herpå rader 
BERD over en række særlige Instrumenter. 
EIB's opgave er som finansieringsinstI tut ion at medvirke ved inve­
steringsprojekter. Den har en lang erfaring med fællesskabspoli­
tikkerne både I og uden for EF. I overensstemmelse med disse poli­
tikker finansierer Banken projekter I de central- og østeuropæiske 
lande, Især Infrastrukturprojekter, men dens aktiviteter er også 
til gavn for Industrisektoren og især de små og mellemstore virk­
somheder . 
Bankens samarbejde med Kommissionen har hovedsagelig fundet sted 
Inden for PHARE-programmet. På Bankens anmodning har en række 
forsøgsanalyser været finansieret over dette program, og Banken 
har overvåget forberedelsen af projekterne. 
I følgende tabel (tabel 4) gives en oversigt over samarbejdet mel­
lem de internationale organisationer I de central- og østeuropæi­
ske lande. 
- 11 -
Tabel 4. Internationale penge- og finansieringsinstitutters andel af 
projekter/der medfinansieres àf EIB (%iait) 
EIB 
38.0 BERD BIRD 
14.5 11.4 Andre (1) ALT (2) 
36.1 100 
(1) Stater, offentlige organer eller andre indelandske fiansieringskilder 
(2) Totalen repræsenterer udgifterne til projekter i alle sektorer, hvor 
EIB har medvirket. 
KAPITAL TILVEJEBRAGT AF INTERNATIONALE FINANCIELLE INSTITUTIONER TIL 
INVESTERINGER iDE CENTRAL- OG ØSTEUROPÆISKE LANDE 
Verdensbanken 
IFC 
EIB 
BERD Projekter Finansiering 
Lån 
Ja 
Ja 
Ja 
Ja Risekovillig 
Nej 
Ja 
Nej 
Ja Store politisk 
Betingede lån 
med hurtig 
udbetaling 
Ja 
Nej 
Nej 
Nej Indenlandsk 
Statsgaranti 
Kræves 
Kræves ikke 
Kræves 
Kræves efter 
omstændig­
hederne Privat 
Sektor 
Ja 
Ja 
Ja.isærSMV 
Ja Offentlig 
Sektor 
Ja 
Nej 
Ja 
Ja 
- 12 -
F. DET NYE PROGRAM 
13. Formålet med nærværende forslag er dobbelt. Først og fremmest at 
udvide Fællesskabets garanti for EIB's lån indtil 3 000 mlo. ECU i 
de central- og østeuropæiske lande med en ca. treårs-periode og 
dernæst at skabe en fælles ramme for alle EIB-aktiviteter i dette 
område. 
14. Begrundelsen for forlængelsen af Fællesskabets garantier for EIB-
lån i de central- og østeuropæiske lande er, at den potentielle 
efterspørgsel efter kredit, således som ovenstående analyse af det 
nuværende program viser, fortsat til være stor I den nærmeste 
fremtid, da den økonomiske og sociale udvikling i disse lande sta­
dig er langtfra tilendebragt. Således er behovet for ekstern fi­
nansiering i disse lande meget stort. EIB's rolle ved finansie­
ringen af projekter i området, især infrastrukturprojekter, er 
meget betydelig, og en fortsættelse af Bankens virksomhed er der­
for væsentlig. Det skal ligeledes anføres, at EIB's lån falder 
Inden for rammerne af de Europaaftaler, der blev Indgået på ube­
stemt tid med disse lande ved udgangen af 1991. 
For at styrke sammenhængen mellem initiativerne og gøre Bankens 
virksomhed mere fleksibel og effektiv er det Kommissionens vurde­
ring, at alle dens aktiviteter I de central- og østeuropæiske 
lande, der hidtil har været besluttet på et stort set bilateralt 
grundlag, skal Indsættes I en fælles ramme. Denne ramme skal også 
omfatte de allerede godkendte transaktioner til fordel for Est­
land, Letland og Litauen og dem, der er foreslået for Albanien. 
Den foreslåede ramme er hensigtsmæssig, fordi disse landes karak­
teristika er ens, og fordi de har ens problemer. Yderligere vil 
dette være I overensstemmelse med EIB's sædvanlige praksis, som er 
at yde lån til et geografisk område eller til grupper af lande i 
forbindelse med sin virksomhed uden for EF (f.eks. Lomé, Middel­
havslandene) . 
Denne ramme vil Indebære 
i) et fælles loft gældende for ca. en treårs-periode på 
3 000 mio. ECU for hele området, uden at der fastsættes 
begrænsninger for de enkelte lande. 
Grundlaget for det foreslåede loft er udviklingen i EIB's 
lån til de central- og østeuropæiske lande, der i øjeblikket 
ligger på 800-900 mlo. ECU om året. Loftet Inkluderer det 
loft, som allerede er fastsat for lån til Estland, Letland 
og Litauen, samt det loft der er foreslået for Albanien, og 
den nye midlertidige EIB-lånefaciIitet, som man traf 
beslutning om på Det Europæiske Råd i Edinburgh, er taget i 
betragtning. 
Den foreslåede treårs-periode er valgt, fordi den udløber 
lige netop før fornyelsen af de finansielle overslag. 
13 
li) at der for EIB-lån kommer til at gælde samme vilkår, uanset 
hvilket land der er låntager. 
III) at følgende områder, der er fastlagt i Fællesskabets ret­
ningslinjer, fortsat prioriteres: 
- Istandsættelse og udbygning af de grundlæggende Infra­
strukturer, herunder Især I tilknytning 111 de transeuro-
pælske Infrastrukturnet 
-energi, forskning, telekommunikation, miljø 
- støtte til den private sektor, især små og mellemstore 
virksomheder, og fremme af private investeringer. 
Hertil skal føjes, at Kommissionen har foreslået, at der oprettes 
en fond, således at der er dækning for långlvnlngsgarantlerne 
Inden for rammerne af budgettet. Således vil alle ovennævnte ord­
ninger blive omfattet af reglerne for garanti over budgettet. 
Kommissionen har til hensigt i tæt samarbejde med EIB at udarbejde 
en detaljeret undersøgelse af alle ordninger, der gælder for EF's 
budgetgarantier, der er ydet I forbindelse med EIB-lån til tredje­
lande, samt af perspektiverne for disse transaktioner i de kom­
mende år. 
G. KONKLUSIONER 
15. Kommissionen foreslår derfor Rådet følgende: 
1. at opfordre EIB til fortsat at yde lån til projekter I Polen, 
Ungarn, De Tjekkiske og Slovakiske Republikker, Rumænien, Bul­
garien, Estland, Letland, Litauen og Albanien, 
2. at beslutte, at EIB skal have bemyndigelse ti I at yde lån på 
indtil 3 000 mio. ECU i en ca. treårs-periode, under 
forudsætning af, at dette godkendes af EIB's Styrelsesråd. 
Disse lån skal kunne dækkes af EF's budgetgarantiordning, 
3. i dette maksimumsbeløb at Inkludere, de lofter, der allerede er 
besluttet for Estland, Letland og Litauen, samt det loft, der 
er foreslået for Albanien, 
4. at vedtage vedlagte afgørelse. 
- 14 -
Forslag 
RAPETS AFGØRELSE 
om en fællesskabsgarantI til 
Den Europæiske Investeringsbank 
med henblik på at dække tab I forbindelse med 
lån til projekter I 
de central- og østeuropæiske lande 
(Polen, Ungarn, Den Tjekkiske Republik, Den Slovakiske Republik, 
Rumænien, Bulgarien, Letland, Estland, Litauen og Albanien) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Økonomiske 
Fællesskab, særlig artikel 235, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen*1), 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Par lamented2*, og 
ud fra følgende betragtninger: 
de central- og østeuropæiske folk har nære historiske forbindelser og skæb­
nefællesskab med folkene I Fællesskabet, og disse forbindelser er blevet 
styrket af de handels- og samarbejdsaftaler, der er indgået på ubestemt 
tid; 
disse lande (Polen, Ungarn, Den Tjekkiske Republik, Den Slovakiske Repu­
blik, Rumænien, Bulgarien, Letland, Estland, Litauen og Albanien, i det 
følgende benævnt de central- og østeuropæiske lande) er ved at gennemføre 
vigtige politiske og sociale reformer og har indledt en grundlæggende øko­
nomisk omstillingsproces; ministrene for 24-1 andegruppen hilste på deres 
møde den 11. november 1991 denne udvikling velkommen og besluttede at yde 
de nævnte lande en samordnet Økonomisk bistand; 
disse økonomiske reformer vil på afgørende måde bidrage til hurtigt at eta­
blere gensidigt gavnlige økonomiske og handelsmæssige forbindelser mellem 
de nævnte lande og Fællesskabet; 
Især er behovet for kapital til Investeringer stort I disse lande, og disse 
Investeringer kræver ekstern finansiering-, Den Europæiske Investeringsbank, 
I det følgende benævnt Banken, kan på afgørende måde bidrage hertil; 
(1) EFT C 
(2) EFT C 
- 15 -
Banken har afsluttet et første långlvnlngsprogram på tre år I Polen og 
Ungarn*3* og et program på to år I Den Tjekkiske og Slovakiske Føderative 
Republik, Bulgarien og Rumænien*4*, og Bankens Indflydelse på denne første 
fase har givet opmuntrende resultater; programmerne bør forlænges I over­
ensstemmelse med de Europa-aftaler, der blev underskrevet den 16. december 
1991; 
tilsvarende bestemmelser er blevet godkendt for de baltiske lande eller 
foreslået Rådet for Albanien; 
på Det Europæiske Råds møde I Edinburgh den 12. december 1992 opfordredes 
Rådet og EIB til at oprette en ny midlertidig långlvningsmekanisme i Ban­
kens regi med henblik på at finansiere Infrastrukturprojekter især I for­
bindelse med udbygningen af de transeuropæiske infrastrukturnet; disse net 
kan omfatte projekter, hvortil de central- og østeuropæiske lande knyttes I 
det omfang, de er af fælles interesse; 
I fremtiden bør EIB's forbindelser med samtlige disse lande behandles ens­
artet og som et hele-, 
Rådet har opfordret Banken til fortsat at yde lån til Investeringsprojekter 
I disse lande og vil yde den garanti, der er fastsat i nærværende afgørel­
se; Banken har accepteret dette; 
de bestemmelser, der er fastsat I forordn Ing*5* om Indførelse af en 
garantifond for Fællesskabets långivning til tredjelande, gælder for denne 
garanti; Banken og Kommissionen vedtager de nærmere bestemmelser, hvorefter 
garant len ydes -
(3) Rådets afgørelse 90/62/EØF af 2. februar 1990. 
(4) Rådets afgørelse 91/252/EØF af 14. maj 1991. 
(5) EFT nr. ... 
- 16 -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
1. Fællesskabet yder Den Europæiske Investeringsbank fuld garanti mod 
eventuelle tab i forbindelse med lån, der er ydet de central- og øst­
europæiske lande, efter Bankens sædvanlige kriterier. Der fastsættes en 
samlet beløbsgrænse på 3 000 mio. ECU for en periode på ca.3 år. 
2. I ovennævnte beløbsgrænse er medregnet de garantier, der er besluttet i 
forbindelse med investeringerne I Estland, Letland og Litauen og dem, 
der er foreslået for Albanien. 
AftlKel 2 
De i artikel 1 omhandlede transaktioner omfattes af den ordning, der er 
fastsat I forordning om oprettelse af en garantifond I forbindelse med 
interventioner I tredjelande, Især de i forordningens artikel 2 omhandlede 
nærmere bestemmelser om udbetaling. 
Artikel 3 
Kommissionen underretter hvert halve år Parlamentet og Rådet om udviklingen 
i de ydede lån. Med henblik herpå tilstiller Banken regelmæssigt Kommissio­
nen de hertil nødvendige oplysninger. 
Artikel 4 
Kommissionen underretter årligt Parlamentet og Rådet om långlvningstransak-
tionerne og forelægger dem samtidig en vurdering af, hvorledes dels ordnin­
gen og dels koordinationen mellem de finansieringsinstitutter, der yder lån 
i dette område, fungerer. 
ArtlKel 5 
Banken og Kommissionen vedtager de bestemmelser, der gælder for ydelse af 
garant len. 
Udfærdiget i Bruxelles, 
På Rådets vegne 
Formand 
- 17 -
FINANSIERINGSOVERSIGT 
1. Budgetpost 
Artikel BO-212 (reserven): 
EF-garanti for EIB-lån I tredjelande i Central- og Østeuropa. 
2. Retsgrundlag 
Skabes ved den foreslåede afgørelse med hjemmel i Traktatens arti­
kel 235. 
3. KlassifiKatlon af udgifterne 
Obligator i sk. 
4. Beskrivelse af oo begrundelse for foranstaltningen 
Budgetposten danner grundlag for garantier stillet af Det Europæiske 
Fællesskab til Den Europæiske Investeringsbank til dækning af Ian, som 
Banken er blevet anmodet om at yde til finansiering af projekter i de 
central- og østeuropæiske lande. 
5. Udgifternes art og beregning 
a) Udgifternes art 
En garanti til Den Europæiske Investeringsbank. 
b) Beregning 
Det foreslås, at der opføres et p.m., idet det ikke på forhånd kan 
afgøres, hvor stort et beløb der eventuelt skal overføres fra 
budgettet, og hvornår denne overførsel skal finde sted. I Øvrigt 
håber man Ikke, at man får brug for garant len. 
6. Foranstaltningernes virkning på bevillingerne 
Kun i tilfælde af, at garantien faktisk anvendes. 
7. Finansiering af Interventlonsudolfterne 
Artiklen tilføres I givet fald midler ved overførsel, genanven­
delse af tilbagebetalte beløb (artikel 27, stk. 3, i finansfor­
ordningen) eller ved tillægs- og/eller ændringsbudget. 
Kommissionen kan midlertidigt for at opfylde sine forpligtelser 
sikre gældsbetjeningen ved at anvende midler fra sin likvide be­
holdning. I dette tilfælde anvendes artikel 12 I Rådets forordning 
(EØF, Euratom) nr. 1552/89 af 29. maj 1989. 
8. Finansielle virkninger på personale- og driftsudgifterne 
Ikke relevant. 
- 18 -
9. P 
pe rognose for profil for långivning i denne beslutnings gyldig neds-
er lode^D. 
AL Beløb (mlo. ECUÎ 
1993 
1994 765 
1995 965 
1996 1270 
(1) Prognosen vil blive revideret I overensstemmelse med datoen for 
beslutningens godkendelse (Arbejdzshypothese, September 1993). 
- i°l-
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 212 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA il 
Katalognummer : CB-CO-93-243-DA-C 
ISBN 92-77-55833-4 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg