EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 19.10.2011 
SEK(2011) 1230 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
Ledsagedokument til 
Europa-Parlamentets og Rådets forordning om retningslinjer for transeuropæiske 
telenet 
{KOM(2011) 657 endelig} 
{SEK(2011) 1229 endelig}  
 
DA 2   DA Dette dokument er et resumé af konsekvensanal ysen af forslaget til forordning om et sæt 
retningslinjer for transeuropæis ke telenet, som indgår i Connecting Europe-faciliteten (CEF) i 
programmeringsperioden fra 2013 og frem.  
1. POLITISK SAMMENHÆNG , PROCEDURE OG HØRING AF BERØRTE PARTER  
Retsgrundlaget  for tiltag på dette område er ar tikel 172 i EUF-traktaten. Det hedder 
i EF-traktatens artikel 170-172, at EU skal  bidrage til oprettelse og udvikling af 
transeuropæiske net på transp ort-, telekommunikations- og 
energiinfrastrukturområdet. I den særskilte (samle-) fo rordning om oprettelse af 
Connection Europe-faciliteten  fastsættes betingelserne, metoderne og procedurerne 
for EU's finansielle støtte til transeuropæis ke net, mens de foreslåede retningslinjer 
heri fastsætter mål, prioriteter og hovedtype r af foranstaltninger for bredbåndsnet og 
digitaltjenesteinfrastrukt urer på teleområdet. 
Flagskibsinitiativet "En digi tal dagsorden for Europa"1 indgår i Europa 2020-
strategien2 og tager sigte på "at opnå bæredygtige økonomiske og sociale fordele af 
et digitalt indre marked baseret på hurtigt og ultrahurtigt intern et og interoperable 
applikationer".  
Kommissionen vedtog den 29. juni 2011 meddelelsen " Et budget for Europa 2020 " 
(i det følgende benævnte MFF-meddelelsen) , hvori den foreslog at oprette CEF. Der 
er gennemført talrige høringe r af medlemsstaterne, erhve rvslivet og interesserede 
parter i samfundet. De mest fremt rædende var et rundbordsmøde mellem 
næstformand Neelie Kroes og administre rende direktører fra verdens førende 
indholdsleverandører, udstyrspr oducenter, investorer og tele operatører og det første 
fællesmøde om den digitale dagsorden, so m fandt sted i Bruxelles den 16.-17. juni 
2011.  
2. INDKREDSNING AF PROBLEMET  
Internet via bredbånd og græn seoverskridende digitale tjenester er fremtidens digitale 
infrastruktur. De er som anført i Europa  2020-strategien forudsætningerne for et 
konkurrencedygtigt, bæredygtig t og inklusivt samfund.  
I konsekvensanalysen er der påvist en række hindringe r for, at der tilbydes 
bredbåndsnet, fx manglende investeringer,  der betyder uudnyttet potentiale for vækst 
og samfundsmæssige goder, ringe konkurrencepres på de etablerede virksomheder til at investere i moderne bredbåndsnet og ingen fyldestgørende strategi for, hvordan det 
offentlige kan støtte udbredelse af bredbåndsnet i områder, hvor det ikke er forretningsmæssigt interessant. Hvad de di gitale tjenester angår, vil den private 
sektor ikke træde i stedet for offentlige investeringer i de for digitale tjenester 
centrale elementer (platforme, generiske tjenster mv.), og til trods for forsøg på 
teknisk interoperabilitet vil online offentlige tjenester blive standset ved grænsen.  
                                                
 
1 KOM(2010) 245. 
2 KOM(2010) 2020. 
 
DA 3   DA 3. MÅL 
Det foreslåede initiativ skal opfylde trak tatens mandat som anført ovenfor, men har 
også som overordnet mål  at uddrage bæredygtige økonomiske og sociale goder fra 
et digitalt indre marked, som bygger på  hurtigt og ultrahurti gt internet og 
interoperable applikatione r som præciseret ovenfor. 
For at nå det overordnede mål må EU sigte efter at nå følgende operationelle mål : 
a) påvirke dynamikken i markedet for br edbåndsinvesteringer ved at give både 
traditionelle og nye investorer incitame nt til at gå ind i udbredelse af 
bredbåndsinfrastruktur og skabe vilk årene for loyal konkurrence mellem dem  
b) tilskynde til, at medlemsstaterne yder de n ekstra indsats, der er nødvendig for 
brug af interoperable digitale tjenester , således at disse centrale tjenester 
kommer til at fungere på tværs af græn serne og der bliver lukket op for de 
ressourcer af digitalt indhold, som kan skabe nye forre tningsmuligheder. 
4. POLITIKMULIGHEDER  
Der er ved konsekvensanalysen peget på to  væsensforskellige politikvalg. Den ene 
mulighed er, at den nuværende politik fort sættes uforandret. De n anden mulighed er 
at finansiere bredbåndsnet og digitaltj enesteinfrastruktur ved hjælp af CEF. 
Sidstnævnte valgmulighed er delt op i tr e deloptioner med hver deres måde for 
implementering af CEF på teleområdet. 
I henhold til option 1 , dvs. ingen politikændring , vil basisscenariet for bredbånd 
indebære, at investeringer fortsat skal s timuleres ved regulering, og der vil fortsat 
bestå kapitalbegrænsninger for alternative investorer, som vil få vanskeligt ved at 
udfylde en investeringskløft på op til 220 mi a. EUR. EU vil fortsat yde sin støtte 
hovedsagelig via strukturfondene med de dertil hørende problemer med 
absorptionskapaciteten samt tilskud. For di gitaltjenesteinfra struktur består 
basisscenariet i fortsat begrænset støtte via pilotprojekter (selv om de fleste tekniske løsninger nu er modne og klar til at bliv e taget i brug) og koordi nationsbestræbelser, 
således at medlemsstaterne ikke har noge t incitament til at gøre eksisterende 
løsninger interoperable på tværs af grænserne. 
Option 2 - CEF består i store træk af i)  bredbåndsnet, der dækker en geografisk 
spredt vifte af projekter, som bidrager ti l de mål, der er fastsat i den digitale 
dagsorden, og ii) udvikling og ibrugtagning af bæredygtig 
digitialtjenesteinfrastruktur. Option 2 kan tænkes implementeret på følgende tre forskellige måder (deloptioner): 
1) Tilskud alene:  Den finansielle støtte til både bredbåndsnet og 
digitaltjenesteinfrastruktur vil udelukkende blive ydet som tilskud. Den 
operationelle implementering vil overvejende blive outsourcet til et eksisterende forvaltningsorgan, fx TEN EA. 
2) Finansielle instrumenter alene : Under denne deloption vil Kommissionen 
arbejde tæt sammen med relevante intern ationale finansieri ngsinstitutter (IFI). 
Disse institutter skal udvælge proj ekter på grundlag af deres økonomiske 
 
DA 4   DA levedygtighed og følge etableret praksis for fornøden omhu. Følgende 
finansielle instrumenter kunne blive taget i brug: kap italinteresser for 
investeringsfonde, et finansielt bidrag til tilvejebringelse og t ildeling af kapital 
til lån og/eller garantier eller andre ri sikodelingsinstrumenter (herunder bl.a. 
projektobligationer)  og andre specialiserede finans ieringsinstrumenter, fx lån, 
garantier, modgarantier, risikovillig ka pital og andre juridiske former for 
instrumenter. 
3) En kombination af tilskud og finansielle instrumenter:  Deloption 3 skulle 
bestå i en kombination af de to førnæ vnte deloptioner, og styringsstrukturen 
ville indeholde elementer fra begge de to deloptioner. Beslutningen om, hvilke 
andele tilskud og finansielle instrumenter  skulle udgøre, ville indgå i de årlige 
arbejdsprogrammer og blive afstemt efte r, hvad politikken og sektoren kræver. 
5. KONSEKVENSANALYSE  
5.1. Virkningerne af valg af option 1 
Lav absorption af strukturfondsmidler og  manglende administrativ kapacitet som 
anført i 2010-strategirapporte n om samhørighedspolitikken3 vil fortsat undergrave 
etablering og ibrugtagning af bredbåndsnet.  
Med hensyn til at fremme en yderligere indsats fra medlemsstaternes side til 
indførelse og udnyttelse af interoperabl e grænseoverskridende digitale tjenster  
vil denne option forudsætte videreføre lse af det igangværende CIP ICT PSP 
program. Det vil ikke være muligt ud fra erfaringerne fra pilotfasen at indføre 
digitaltjenesteinfrastrukt ur over hele Europa.  
Derfor vil denne option ikke fjerne den store tilbageblevne  hindring for det digitale 
indre marked. Copenhagen Economics4 har skønnet, at omkostningerne ved ikke af 
færdiggøre  det digitale indre marked i Euro pa vil ligge omkr ing 4,1% af BNP i 
2020.  
5.2. De generelle virkninger  af valg af option 2 
Virkningerne af option 2 kan deles op i økonomiske, sociale og miljømæssige 
virkninger: 
1) Økonomiske virkninger : Flere undersøgelser vi ser, at rådighed over 
højhastighedsbredbåndsnet vil indvirke be tydeligt på arbejd sproduktiviteten og 
BNP pr. indbygger. Bredbåndsnet vil også afføde betydelige positive eksternaliteter, som vil komme samfundet som helhed til gode. Bredbånd er en 
generel teknologiunderstøttende  faktor, og dets udbredel se vil indvirke positivt 
på produktiviteten (en stigning i bredbånds dækningen på 10 % i et givet år 
                                                
 
3 KOM(2010)110 af 31.3.2010. Kan læses på 
http://ec.europa.eu/regional_policy/policy/reporting/cs_reports_en.htm . 
4 The Economic Impact of a European Digital Single Market, 2010 
 
DA 5   DA korreleres til en 1,5 % stigning i arbejd sproduktiviteten i de følgende fem år5), 
kapitalakkumulationen og i den sidste ende BNP-væksten. 
Digitaltjenesteinfrastruktur kan medvirke betydeligt til at reducere 
omkostningerne for den offentlige s ektor og transaktionsomkostningerne for 
virksomheder og privatpersoner.  
2) Sociale virkninger:  En kombination af opgradering af 
bredbåndsinfrastrukturen og digitaltjenestein frastrukturen vil i sidste ende give 
Europas borgere større liv skvalitet. Serviceydels er som e-forvaltning, e-
sundhed og e-handel bidrager med de st ørste fordele. Dire kte og indirekte 
jobskabelse er endnu en vi gtig social komponent. 
3) Miljøaspekter : Bredbåndsnet kan reducere em issionerne ved at mindske 
behovet for transport (fjernarbejde) og optimere energiforbruget (intelligente 
elnet). 
Der skabes andre betydelige virkninger i fo rm af den kaskadevirkning, bredbåndsnet 
og digitaltjenesteinfrastruktur får for andre sektorer. De sektorer, hvor de positive eksternaliteter mærkes kraftigst, er  uddannelse og færdigheder, sundhed, 
beskæftigelse, transport og energi. 
5.3. Virkningerne af de enkelte deloptioner 
Deloption 1 Med deloption 1 vil man med tilskud alene kun delvis nå de mål, der er fastsat i 
retningslinjerne. Målet om at påvirke bredbåndsmarkedets dynamik  vil tilskud 
sandsynligvis kun tildels være effektivt til at nå. For at opnå effektivitet kræves der til bredbåndsnet et forholdsvis højt medfin ansieringsniveau. Tilskud vil kun give en 
begrænset løftestangseffekt. Tilskud kan være effektive til at støtte og tilvejebringe teknisk bistand, men er ikke det mest e ffektive redskab til at mobilisere private 
investeringer. 
Tilskud er derimod en effektiv mekanisme til at fremme den indsats, 
medlemsstaterne skal yde for at indføre grænseoverskridende digitale tjenester . 
I dette tilfælde vil tilskud fungere som den grundinvestering, der yder EU-
medfinansiering til infrastru ktur, som medlemsstaterne ikke ville udbygge alene. 
Medfinansieringsraten er typisk temmelig høj for digitaltjenesteinfrastruktur. Alligevel har private investorer kun begrænset interesse i, at denne type infrastruktur 
bliver udbygget. 
Deloption 2 
Deloption 2, som kun benytter finansielle in strumenter, vil i hø j grad virkeliggøre 
målet om at påvirke markedsdynamikken for bredbåndsinvesteringer . På 
områder, hvor projekter om bredbåndsnet er potentielt økonomisk levedygtige, vil finansielle instrumenter understøtte inve steringer fra både offentlige og private 
                                                
 
5 Roman Friedrich, Karim Sabbagh, Bahjat El-Dar wiche, and Milind Singh (2009): Digital Highways. 
The Role of Government in 21st Century Infrastructure. Booz & Company. 
 
DA 6   DA investorer, således at deres vejede ge nnemsnitlige kapitalomkostninger (WACC) 
reelt bliver mindre og deres tilbagebet alingstid kortere. Brug af finansielle 
instrumenter vil også øge effektiv iteten i kraft af den større vægtstangsvirkning , de 
giver. Med udgangspunkt i risikodelings faciliteten (RSFF) og skønnede 
projektobligationer kan et finansielt bidrag på 1 mia. EUR fra EU-budgettet 
forventes at tiltrække midler fra den offentlige og/eller den private sektor, der kan danne grundlag for bruttoinvesteringer på 6-15 mia. EUR i bredbåndsnet, alt 
afhængigt af finansieringsbehovene og de bagvedliggende investeringers 
risikoprofiler. Uden tilskud vil projekter i byområder, som i regelen er mere rentable, dog altid - alt andet lige - blive foretr ukket frem for projek ter i landdistrikter. 
Desuden vil finansielle instrumenter formentlig have svært ved at udøve en nævneværdig løftestangsvirkning på te knisk bistand, planlægning, kortlægning og 
andre støtteaktiviteter, der t ypiske medfinansieres med tilskud. 
Endelig er finansielle instrumenter næppe en effektiv mekanisme til at fremme den 
indsats, medlemsstaterne skal yde for at  indføre grænseoverskridende digitale 
tjenester . Erfaringer fra CIP viser, at det på de tte område allerede er vanskeligt at 
inddrage medlemsstaterne i processen. Privat e investorer vil mu ligvis udvise nogen 
interesse i applikationslaget, men de vil si kkert ikke give tilsagn om at investere i 
kernelaget i digitaltjenestein frastruktur, eftersom den arkitektur ikke kan udnyttes 
kommercielt.  
Deloption 3 
Deloption 3 - den kombinerede finansieri ng - har en passende balance mellem tilskud 
og finansielle instrumenter. Løsningen indebæ rer, at størsteparte n af investeringerne 
hviler på finansielle instrumenter, mens rest en støttes af tilskud. I dette scenarie vil 
tilskud og finansielle instrumenter ikke blot blive kombineret vertikalt (begge 
finanseringsordninger vil være til stede for både bredbåndsnet og digitaltjenesteinfrastruktur), men ogs å horisontalt inden for et projekt.  
Denne deloption vil i fuldt omfang tilgodese målet om at påvirke 
markedsdynamikken for bredbåndsinvesteringer . Inden for bredbånd vil 
størstedelen af midlerne blive tildelt i fo rm af finansielle instrumenter, således at 
markedspotentialet udnyttes fuldt ud og de r kommer så mange forskellige aktører 
som muligt ind i de konsortier, der skal have støtten. Løsnin gen vil blive effektiv, da 
offentlige og private aktører vil få adgang til kapital til lavere omkostninger og have en tilstrækkelig lang tidshor isont for deres investering. Denne deloption vil give 
udtalt synergi mellem CEF og strukturfondene , både hvad angår tilskud, de 
finansieringstekniske aspekter  og støtte til strømlining af projektgennemførelsen, 
som hidtil har bremset absorptionen af EU-midler, både på samhørighedsområdet og inden for udvikling af landdistrikter. 
Denne tilgang vil med hensyn til at fremme den indsats, me dlemsstaterne skal yde 
for at indføre grænseoverskridende digitale tjenester , give Kommissionen større 
fleksibilitet i valget af fina nsielle instrumenter i indkald elsen af forslag vedrørende 
applikationer uden risiko for, at priv ate investorer bliv er trængt ud af 
digitaltjenesteinfrastrukturerne. Den vil samtidig sikre, at der udbetales tilskud, så finansieringsandelen bliv er høj i de øverste la g (kernetjenesterne). 
 
DA 7   DA 6. SAMMENLIGNING AF OPTIONERNE  
Konsekvensanalysens konklusion er, at option 2 sammen med option 3 (kombineret 
finansiering) er bedre egnet til at opfylde må lene for den digitale dagsorden og Europa 2020 
på IKT-området end option 1, jf. nedenstående tabel. 
Option 2 CEF  Mål Option 1 
(uændret 
politik)  Deloption 1 
tilskud  Deloption 2 
finansielle 
instrumente
r Deloption 3 
kombineret 
tilgang  
Overordnet mål  
At opnå bæredygtige økonomiske og 
sociale fordele af et digitalt indre marked 
baseret på hurtigt og ultrahurtigt internet 
og interoperable applikationer med 
bredbåndsadgang for alle inden 2013, adgang for alle til meget højere 
internethastigheder (30 Mbps eller mere) 
inden 2020, og adgang for 50 % eller flere af de europæiske husholdninger til 
internetforbindelser på over 100 Mbps.
 0 + + ++ 
Specifikt mål nr. 1. At påvirke dynamikk en i markedet for bredbåndsinvesteringer  ved at give både traditionelle 
og nye investorer incitament til at gå ind i udbredelse af bredbåndsinfrastruktur og skabe vilkårene for loyal 
konkurrence mellem dem  
1a I områder, hvor projekter om 
bredbåndsnet er potentielt økonomisk levedygtige, at sikre, at investorer, 
herunder alternative offentlige og private 
investorer, har adgang til kapital til rimelige omkostninger (rentesats) og 
med en tilstrækkeligt lang tidshorisont.
 0  
(N/A) + ++ ++ 
1b I områder, hvor 
forretningsmulighederne er dårlige, at yde tilstrækkelig offentlig finansiel støtte 
til udbredelse af bredbåndsnet.
 0 ++ + ++ 
1c Over hele EU at sikre, at offentlige og 
private investorer oparbejder 
tilstrækkelig kapacitet til at gennemføre projekter om bredbåndsinfrastruktur, ved 
at yde teknisk bistand, fx. til planlægning 
og kortlægning.
 0 + 0 + 
1d Ved at støtte infrastrukturprojekter at 
sikre, at EU-midlerne får den maksimale mobiliseringsvirkning 
(løftestangsvirkning) på private og 
(andre) offentlige investeringer.
 0 - ++ ++ 
Specifikt mål nr. 2: At tilskynde til, at medlemsstaterne  yder den ekstra indsats, d er er nødvendig for brug af 
interoperable grænseoverskridende digitale tjenester, og at lukke op for de ressourcer af digitalt indhold, som 
kan skabe nye forret ningsmuligheder.  
 
DA 8   DA At tilskynde til, at medlemsstaterne yder 
den ekstra indsats, der er nødvendig for 
brug af interoperable grænseoverskridende digitale tjenester, 
og at lukke op for de ressourcer af 
digitalt indhold, som kan skabe nye forretningsmuligheder.
 0 ++ - ++ 
 
7. OVERVÅGNING OG EVALUERING  
Kommissionen og andre gennemførelsesorgan ser såsom EIB, EBRD og TEN-T EA, vil 
løbende overvåge virkningerne af CEF-investeri nger i bredbånd (samt transport- og energinet) 
i overensstemmelse med indikatorern e i den overordnede CEF-forordning . Indikatorerne 
dækker følgende områder (ikke udtømmende liste): 
• Udbud: Adgang til bredbånd (holdes op mod må lene i den digitale dagsorden om 
adgang til 30 Mbs for alle i 2020 og adga ng til 100 Mbs for mindst 50 % af borgerne 
i 2020) 
• Efterspørgsel: Brug af bredbånd (holdes op mo d målene i den digitale dagsorden om, 
at 50 % af borgerne har abonnement på 100 Mbs i 2020) 
• Generelle overvågningsindikatorer for inve steringsprogrammer, såsom udnyttelse af 
midler, ventetid på tilskud, mv. 
• Fordelingen mellem tilskud og innovative finansielle instrumenter. 
Kommissionen vil regelmæssigt udgive en  statusrapport om bredbåndsnet og 
digitaltjenesteinfrastruktur under CEF, og den bl iver sendt til Europa-P arlamentet, Rådet, Det 
Europæiske Økonomiske og Social e Udvalg og Regionsudvalget.  
Ud over, at Kommissionen og andre genne mførelsesorganer foretager en løbende 
overvågning, skal der foretages en uafhængi g midtvejsevaluering af den generelle CEF-
ramme, hvori der ses på programmeringens tids forløb og fremskridt, og en ex post-evaluering 
nogle år efter programmeringsperiodens afsl utning. Evalueringerne skal indeholde en 
vurdering af indgrebenes relevans, effektivite t og umiddelbare virknin g. Der vil blive lagt 
særlig vægt på forvaltningsspørgsmål og im plementeringsmekanismernes hensigtsmæssighed.