DA Den Europæiske Unions Tidende C 389/1

Resolution om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs bidrag til Kommissionens arbejdsprogram for 2017

(2016/C 389/01)

2017 — Et år med nye impulser og større solidaritet i Europa

Politisk erklæring

EØSU beklager, at den britiske befolkning ved folkeafstemningen stemte for at forlade EU. Det var en demokratisk afstemning, en legitim beslutning, men dens konsekvenser vil påvirke hele Europa og ikke bare et splittet Storbritannien. Nu starter en lang og vanskelig forhandlingsproces for at fastsætte vilkårene for dette exit. Vi ved ikke, hvordan og hvornår traktatens artikel 50 vil blive taget i anvendelse, men EØSU opfordrer til en hurtig igangsættelse af forhandlingerne for at reagere på den nuværende usikkerhed omkring Unionens fremtid og dens institutionelle og politiske struktur. Reaktionen på finansmarkederne er et klart signal om, at en ny recession er en reel mulighed (og ikke kun i Storbritannien) og at EU må skride til handling hurtigst muligt.

EØSU anmoder om at blive fuldt inddraget i forhandlingerne med Storbritannien. Det er klart, at den britiske folkeafstemning er et nyt, presserende wake-up-call for EU-institutionerne. Borgerne ønsker at blive inddraget i EU's beslutningstagningsproces, og konsekvenserne af Brexit er et vigtigt anliggende, som skal håndteres med fuld opbakning også fra borgerne i de andre EU-lande. EØSU er som repræsentant for civilsamfundets organisationer rede til at deltage aktivt i denne proces.

Endelig mener EØSU, at Kommissionen bør genoverveje de 10 prioriterede områder i sit program i betragtning af behovet for at håndtere Brexit hurtigst muligt med alt, hvad dette indebærer i institutionel, politisk, økonomisk og social henseende.

1. Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg er dybt bekymret for situationen i Den Europæiske Union. Den nuværende politiske og økonomiske kontekst — i et miljø, hvor de europæiske borgeres mistillid til EU's integrationsproces er voksende — gør, at Kommissionen må arbejde på at genetablere et klima af solidaritet og ansvarlighed, hvilket allerede var et mål i arbejdsprogrammet for 2016. Der er stadig flere tegn på, at medlemsstaterne mangler vilje til at finde fælles og sammenhængende løsninger. Samtidig bør det være en hjørnesten i enhver EU-indsats at overbevise borgerne om deres ejerskab af EU's mål.

2. Flygtningekrisen kræver omgående humanitær handling. Samtidig bør man være særlig opmærksom på de europæiske regeringers vanskeligheder med at fremme løsninger, som alle EU-borgerne, der føler sig utrygge og bange, kan enes om. Der må åbnes sikre, lovlige korridorer, og EU må bevæge sig støt hen imod et fælles asylsystem ved at fuldføre den politik og de lovgivningsmæssige initiativer, som blev formuleret i maj og juli 2016. Kommissionen bør øge bestræbelserne på at styrke retsstatsprincippet i forbindelse med gennemførelsen af EU's gældende regelværk inden for asyl og migration samt sikre en ansvarlig forvaltning af Schengenområdet med henblik på at genoprette den gensidige tillid og bæredygtigheden inden for fri bevægelighed. At sætte Schengenaftalen på spil ville være at ramme selve hjertet i det europæiske projekt og begrænse fremskridt. Det berettigede krav om mere reguleret kontrol med og forvaltning af de ydre grænser i fuld respekt for retsstatsprincippet, offentlighedens legitime krav om større sikkerhed og kravet om et tættere samarbejde i kampen mod terrorisme må ikke føre til, at der rejses barrierer i EU og at befolkningens frie bevægelighed indskrænkes.

3. Større bekymring vækker udbredelsen af antieuropæiske følelser og den øgede politiske repræsentation af fremmedfjendtlige og populistiske bevægelser i de nationale parlamenter og i samfundet som helhed, der truer de demokratiske værdier i Europa. I nogle medlemsstater er disse bevægelser i stand til at påvirke regeringen. Denne fjendtlighed over for EU som helhed, kan føre til en risikabel debat om opt-out-mekanismer til regeringer på grundlag af disses aktuelle politiske behov, hvilket Brexit-debatten lige har vist. EU skal reagere på denne tendens i retning af protektionisme og nationalisme ved bl.a. at imødegå den på kulturelt plan.

4. Vi bør dog ikke glemme eller undergrave de resultater, som EU hidtil har opnået, og det er blevet tid til, at den økonomiske integration bliver udbygget med en dybere politisk og social integration. Det indre marked er et centralt element i den europæiske integrationsproces, og lige konkurrencevilkår må bevares for enhver pris. Borgerne skal udgøre en aktiv del af denne udvikling. Dialogen på lokalt, nationalt og europæisk niveau skal styrkes og struktureres med hjælp fra civilsamfundet, herunder arbejdsmarkedets parter, der spiller en afgørende rolle for udstikningen af en ny kurs for Europa.

5. De unge har høj prioritet i denne kulturelle omstilling, både fordi de er hårdest ramt af arbejdsløshed og fordi de har størst potentiale for at afhjælpe krisen. På baggrund af deres erfaringer viser »Erasmus-generationen« åbenhed og villighed til at tale og vokse sammen med andre folk og kulturer. Kommissionen skal derfor — ud over de beskedne resultater af ungdomsgarantien — give alle unge mulighed for at drage fordel af europæiske udvekslinger, uanset uddannelsesniveau og arbejdsstilling.

6. I et fortsat usikkert økonomisk og socialt klima opfordres Kommissionen til at anvende alle tilgængelige ressourcer til at øge vækst, job af høj kvalitet og sociale fremskridt. Økonomiske, produktive og sociale investeringer er langt fra at være tilbage på niveauet fra før krisen. Der er brug for et vækstfremmende makroøkonomisk miljø, der drives af et gunstigt investeringsmiljø på et velfungerende indre marked. Der bør tages fat på alle aspekter af den internationale konkurrenceevne, og øget efterspørgsel på hjemmemarkedet kan give de europæiske virksomheder et løft på de internationale markeder, som vil stimulere en god cirkel, som alle vil få gavn af.

7. Den økonomiske styring skal rettes mod vækst og sociale fremskridt og gennemføre alle prioriteter i meddelelsen om skridt hen imod en fuldkommen Økonomisk og Monetær Union og den årlige vækstundersøgelse 2016. Landespecifikke henstillinger bør udnytte fleksibiliteten inden for stabilitets- og vækstpagtens nuværende regler bedre til at stimulere væksten. Ejerskabet af det europæiske semester må øges ved at inddrage civilsamfundet som helhed og anerkende arbejdsmarkedsparternes særlige karakteristika på europæisk og nationalt niveau.

8. Den ajourførte Europa 2020-strategi bør knyttes til FN's 2030-dagsorden, inkorporere de nye mål for bæredygtig udvikling, betragte de økonomiske, sociale og miljømæssige aspekter som uadskillelige og gensidigt afhængige bestanddele og forny bestræbelserne på at opfylde de sociale målsætninger, hvor EU halter bagefter.

9. EØSU anmoder Kommissionen om at udvise lederskab og skabe konsensus og engagement i Europa-Parlamentet og Rådet med henblik på at gennemføre EU's interne og eksterne dagsorden.

10. EØSU opfordrer på denne baggrund Kommissionen til at centrere sit arbejdsprogram for 2017 om følgende tre strategiske områder i erkendelse af, at de indre og de eksterne dimensioner ligesom de økonomiske, sociale og politiske dimensioner hænger uløseligt sammen:

10.1. Styrke EU's økonomiske og sociale samhørighed

— For at nå op på en investeringsplan, der svarer til mindst 2 % EU's BNP, foreslår EØSU en finanspolitisk stimulering (bl.a. gennem offentlige investeringer), der målrettes investeringer, som fremmer innovation og vækst, prioriterer sektorer som energi, transport og bredbåndsinfrastruktur, digitalisering, kulstoffattig cirkulær økonomi, socialøkonomien og iværksætterkvalifikationer og job af høj kvalitet. Brugen af EU-midler skal være i overensstemmelse med disse målsætninger. Bæredygtige virksomheder og industriel vækst må befordres sammen med en målrettet plan for SMV.

— Hvad det europæiske semester angår, opfordrer EØSU Kommissionen til nøje at følge og gennemføre alle målsætninger, såvel de økonomiske som de sociale, der vedrører udarbejdelsen af sociale landespecifikke henstillinger med henblik på håndgribelige resultater i opfyldelsen af Europa 2020-målene, herunder kampen mod fattigdom og ulighed.

— Fuldførelsen af det indre marked kræver, at Kommissionen engagerer sig stærkt i prioriteterne fra 2016. Fri bevægelighed for arbejdstagere bør fortsat være en prioritet. Fair mobilitet består i at overholde principperne om ligebehandling og bekæmpe diskrimination på grundlag af nationalitet i overensstemmelse med gældende EU-ret for europæiske arbejdstagere.

— EØSU diskuterer i øjeblikket om, princippet om »lige løn for samme arbejde på samme arbejdsplads«, sådan som Kommissionens formand Jean-Claude Juncker siger, skal indarbejdes i EU's ramme for arbejdskraftmobilitet Udvalget har tidligere givet udtryk for sine bekymringer over forvridninger, der kan undergrave integration på arbejdsmarkedet og fair konkurrence.

— Den Økonomiske og Monetære Union er kernen i det indre marked, og EØSU insisterer på, at dens økonomiske, sociale og politiske søjler skal udvikles. Euroområdet — herunder de lande, der ønsker at tilslutte sig — har brug for en stærkere identitet.

— Udnyttelse af digitaliseringens muligheder kræver, at der træffes foranstaltninger på en række områder. EØSU tilskynder Kommissionen til at indføre en regelmæssig høringsproces til at styre følgerne for kvaliteten såvel som kvantitative aspekter af beskæftigelse, produktion, forbrug og offentlige tjenesteydelser til borgerne. Man skal være særlig opmærksom på gennemførelsen af dagsordenen for digitale færdigheder, navnlig i henseende til sikring af tilgængelighed for alle.

— Energiunionen er stadig langt fra fuldt gennemført. EØSU tilskynder Kommissionen til at fremskynde gennemførelsen af strategien for energiunionen for at garantere energiforsyningssikkerheden samt rimelige priser ved hjælp af en bred vifte af forskellige energikilder og et fuldt integreret indre energimarked. Der er brug for en fond for retfærdig omstilling til at støtte omstillingen til en lavemissionsøkonomi. Når det gælder klimapolitikken, er der brug for omgående og konkret handling. Kommissionen bør sikre, at civilsamfundet og borgerne på globalt, nationalt og subnationalt niveau inddrages mere i udviklingen, gennemgangen og især gennemførelsen af Parisaftalen.

— Flygtningekrisen skal forvaltes korrekt. Der må åbnes sikre, humanitære korridorer, og EU skal bevæge sig støt hen imod et fælles asylsystem.

10.2. Styrke EU's globale rolle

— I 2016 har EU gjort fremskridt som global aktør og bør udbygge sin position, når det gælder fremme af fred og stabilitet i konfliktområder. Men utilstrækkelig indre sammenhængskraft og mangel på politisk engagement har hidtil svækket EU's indflydelse i resten af verden. Effektive aktioner udadtil kræver så vidt muligt integrerede politiske foranstaltninger mellem interne og eksterne politikker.

— Der er behov for yderligere praktiske foranstaltninger med henblik på at styrke sikkerheden i Europa: en stærk fælles udenrigspolitik, der kan tage hånd om åbne konflikter i nabolande, en udviklingspolitik, der stemmer overens med andre internationale institutioners, internationalt politisamarbejde og effektiv kontrol ved de ydre grænser uden at slække på individuelle frihedsrettigheder og privatlivets fred.

— EØSU finder det afgørende vigtigt at bringe de igangværende bilaterale forhandlinger om handel og investeringer til en afslutning, at sikre balance imellem interesser som beskrevet i EØSU's udtalelse om Kommissionens meddelelse »Handel for alle« og at arbejde for en tilfredsstillende gennemførelse af disse. Gennemsigtighed og en rimelig balance mellem interesser skal man også stræbe efter i den multilaterale tilgang til handelsaftaler inden for WTO. Offentlige tjenesteydelser og standarder for miljø, det sociale område, arbejdstagere, forbrugere m.m. bør ikke forringes af EU-aftaler. Disse aftaler bør tværtimod stræbe efter at forbedre dem.

— De globale mål for bæredygtig udvikling i FN's 2030-dagsorden må integreres i de politikområder, der hører under EU's optræden udadtil.

— EØSU opfordrer Kommissionen til at centrere indsatsen om at påvirke og fremme udvikling og eksport af klimateknologier og -løsninger på globalt plan.

10.3. Styrke borgernes ejerskab af EU

— EØSU anmoder Kommissionen om at lancere en debat om, hvordan EU fungerer. Vi må bekræfte europæiske værdier i en fælles vision: betydningen af Europas solidaritetsbaserede dimension, social samhørighed og opbygning af et participatorisk og inklusivt demokrati.

— EØSU opfordrer på det kraftigste Kommissionen til tæt at overvåge medlemsstaternes overholdelse af retsstatsprincippet og chartret om grundlæggende rettigheder og til energisk at slå ned på eventuelle overtrædelser.

— EØSU beklager, at Kommissionen ikke har taget behørigt hensyn til EØSU's bidrag til arbejdsprogrammet for 2016 og at den ikke har fundet det hensigtsmæssigt med en dybtgående dialog om de politiske valg, den har truffet. Opbygning af en systematisk dialog med civilsamfundets organisationer og en styrkelse af den sociale dialog på alle niveauer er centrale for opfyldelsen af EU's mål.

HENSTILLINGER OG FORSLAG TIL HANDLING I TILKNYTNING TIL KOMMISSIONENS 10 PRIORITETER

1. Nyt skub i beskæftigelse, vækst og investeringer

— Investeringer i infrastruktur, produktion og job af god kvalitet

— Et moderniseret europæisk semester for vækst, konkurrenceevne og sociale fremskridt

— Hurtigere indførelse af en kulstoffattig cirkulær økonomi

1.1. Beskæftigelse har højeste prioritet igen i 2017. Dette gælder især nye job til langtidsarbejdsløse, kvinder, unge og migranter.

1.2. Kommissionen bør evaluere, hvordan EU's fonde er blevet brugt, og sikre, at finansieringen tildeles på en måde, som er effektivt rettet mod og optimerer stimuleringen af innovation og vækst samt prioriterer investeringer i infrastruktur, produktion og job af god kvalitet. Uregelmæssigheder i anvendelsen af EU's fonde skal overvåges og straffes mere effektivt.

1.3. Sektoren for sociale tjenesteydelser er blandt de betydeligste jobskabere i Europa. Kommissionen bør derfor udvikle en handlingsplan, der kan maksimere dens potentiale og gøre det muligt for den sociale sektor at opnå støtte fra Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer.

1.4. I 2017 bør den årlige vækstundersøgelse også give høj prioritet til sociale investeringer og hjælpe de økonomier, der halter bagefter, med at nå op på de europæiske økonomiske og sociale standarder.

1.5. Der er brug for et kvalifikationsfremstød baseret på en hurtig implementering af dagsordenen for nye kvalifikationer for Europa og ungdomsbeskæftigelsespakken (ungdomsgarantien og den europæiske alliance for lærlingeuddannelse).

1.6. Foranstaltningerne i handlingsplanen for den cirkulære økonomi skal gennemføres straks, især de foranstaltninger, der er med til at sikre et mere konkurrencedygtigt miljø for de europæiske virksomheder. Udvalget ser gerne, at Kommissionen undersøger, om det kan lade sig gøre at oprette en åben europæisk platform for cirkulær økonomi, som kan samle alle interessenter på området og har EØSU som vært.

2. Et forbundet digitalt indre marked

— Fremme digitalisering af infrastruktur, produktion og offentlige tjenester

— Øge kvalifikationerne og højne accepten af digital omstilling såvel i samfundet som helhed som blandt arbejdstagerne

2.1. Digitalisering af industrien vil blive en afgørende faktor for den europæiske økonomis konkurrenceevne. Digitaliseringsprocessen har betydelige følger for det europæiske civilsamfund og er blevet en vigtig del af folks liv. EØSU vil med sine tværgående ansvarsområder og som repræsentant for det organiserede civilsamfund gøre en indsats for at fremme accepten af politikker på området i det europæiske civilsamfund.

2.2. Den digitale økonomis potentiale, som er forbundet med andre store økonomiske forandringer (f.eks. overgangen til en deleøkonomi og en lavemissionsøkonomi), skal i højere grad være strategisk rettet mod opfyldelsen af FN's mål for bæredygtig udvikling.

2.3. For at fjerne uligheder mellem enkeltpersoner og mellem små virksomheder bør digitaliseringsdagsordenen udnyttes til fulde i forbindelse med udviklingen af intelligent produktion, intelligente energinet, intelligent transport og mobilitet, intelligente boliger og intelligente lokalsamfund. Der er også et stort potentiale i at anvende digitalisering til at forbedre offentlige tjenesteydelser og den offentlige forvaltning. Kommissionen bør fremme udveksling mellem medlemsstaterne af bedste praksis på dette område.

2.4. Arbejdsmarkedets parter bør som part i en europæisk koordineret strategi opfordres til at bruge alle instrumenter i den sociale dialog til at tackle digitaliseringsprocessens udfordringer med henblik på at skabe så mange muligheder for beskæftigelse af god kvalitet som muligt, omskole/videreuddanne berørte arbejdstagere og identificere nye former for beskyttelse for disse arbejdstagere. For at sikre en samlet tilgang anbefales det at indføre en proces med regelmæssig høring af andre civilsamfundsorganisationer.

3. En modstandsdygtig energiunion med en fremadskuende politik for klimaforandringer

— Gennemførelse af strategien for energiunionen, herunder dens eksterne dimension

— Gennemførelse og global udbredelse af COP 21-beslutningerne

— Sikre en retfærdig omstilling til en lavemissionsøkonomi

3.1. Kommissionen skal fortsætte gennemførelsen af en fremsynet strategi i overensstemmelse med det arbejdsprogram, som blev vedlagt som bilag til meddelelsen om status over energiunionen 2015.

3.2. EØSU's forslag til en europæisk energidialog skal blive et nøgleinstrument, der sikrer, at civilsamfundets viden, bekymringer og interesser bliver en del af energiunionsprocessen.

3.3. COP 21-beslutningerne skal gennemføres med omgående virkning og under fuld inddragelse af civilsamfundet. Lige konkurrencevilkår er et must for virksomheder, der konkurrerer på det internationale marked, for at forhindre kulstoflækage. En opfordring til EU's medlemsstater om at indberette deres nationalt bestemte bidrag ville være det rigtige signal at sende. Også behovet for på ny at sætte gang i investeringerne og konsolidere EU's førerposition inden for grøn teknologi bør tages med i betragtning.

3.4. I lyset af COP 21-resultaterne må risiciene for kulstoflækage vurderes omhyggeligt, og der må indføres politiske instrumenter, der kan tackle dem effektivt, især i forbindelse med EU's emissionshandelssystem for perioden 2021-2030.

3.5. Fødevaresektoren er en af hovedårsagerne til klimaforandringerne, men rammes også selv hårdt af disse. Landbrugsfødevaresektorens rolle bør styrkes i forbindelse med tilpasning til og afbødning af følgerne af klimaforandringerne. Betydningen af forebyggelse og mindskelse af fødevarespild samt civilsamfundets indsats bør fremhæves i EU's handlingsplan for den cirkulære økonomi.

3.6. Ud over fonden for retfærdig omstilling skal EU indføre en innovationsfond og en moderniseringsfond og inddrage arbejdsmarkedets parter og andre civilsamfundsorganisationer i forbindelse med forvaltningen af disse fonde.

3.7. Som opfølgning på EØSU's undersøgelse om indbygget forældelse bør der lanceres et pilotprojekt vedrørende inkludering af anslået eller gennemsnitlig levetid i en produktmærkningsordning.

4. Et mere uddybet og mere fair indre marked med et styrket industrigrundlag

— En industri i vækst og en velfungerende kapitalmarkedsunion

— Fremme af en mere konkurrencedygtig og grønnere økonomi, udvikling af socialøkonomiske virksomheder og indførelse af innovative modeller

— Mulighed for fair arbejdskraftmobilitet for alle

— Hen imod en mere fair beskatning

4.1. Industrien er central for det indre marked. Den Europæiske Union må derfor fortsat koncentrere sig om at revitalisere industrien og opfylde målsætningen om at øge dennes bidrag til EU's BNP til 20 % i 2020. Man bør især være opmærksom på udfordringerne for stålindustrien gennem en omlægning af statsstøtten og en mere målrettet anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen. En handlingsplan om den europæiske forsvarsindustri, der kan give betydelige besparelser på indkøb af forsvarsmateriel, må også føres ud i livet.

4.2. EØSU efterlyser effektive foranstaltninger, der kan forbedre adgangen til finansiering samt initiativer inden for rammerne af kapitalmarkedsunionen. Finanssektorens regulerings- og (mikro- og makroprudentielle) tilsynsramme bør tilpasses for at mindske risikoen for tilsynsarbitrage. Skyggebanksektoren bør også tages op i den forbindelse. Der bør endvidere udvikles metoder til at udnytte den kapital, der er til rådighed i statslige investeringsfonde. I bankunionsprocessen bør der henvises til banktjenesternes public service-komponent. Borgerne skal kunne bruge disse tjenester i forvisning om, at de er gennemsigtige, pålidelige og billige.

4.3. Der er brug for en konkret handlingsplan for at fjerne de barrierer, som SMV'er, herunder mikro- og familievirksomheder, møder såvel på hjemmemarkedet som ved handel over grænserne.

4.4. Med henblik på at frigøre de socialøkonomiske virksomheders potentiale anmoder EØSU Kommissionen om at iværksætte en handlingsplan for socialøkonomien og skabe et komplet økosystem for dennes udvikling og vækst.

4.5. EØSU fremhæver behovet for at øge Europas konkurrenceevne og støtte den grønne økonomi. I denne sammenhæng er det vigtigt at fremme ikke kun princippet om at bevare lige konkurrencevilkår, men også nye forretningsmodeller, der skaber balance mellem økonomiske, sociale og miljømæssige aspekter, når strategien for det indre marked skal revideres i 2017. Deleøkonomien, den funktionelle økonomi og den cirkulære økonomi kræver klare retningslinjer for at blomstre. En samlet tilgang, der tager hensyn til de forskellige sociale, økonomiske og miljømæssige aspekter under en sammenhængende politisk ramme, er essentiel. Det er afgørende vigtigt at etablere en mere ambitiøs strategi for virksomhedernes sociale ansvar, som i højere grad anerkender virksomhedernes bidrag til almenvellet, på grundlag af indikatorer for trivsel og social udvikling (hinsides BNP).

4.6. Med hensyn til offentlige indkøb i overensstemmelse med de nye direktiver er det nødvendigt at fremme anvendelsen af sociale klausuler og et forbeholdt marked og at udarbejde en vejledning for de ordregivende myndigheder.

4.7. Fair arbejdskraftmobilitet skal sikres. I den forbindelse er EØSU i øjeblikket i færd med at udarbejde en udtalelse om Kommissionens forslag om revision af direktiv 96/71/EF, ligesom det behandler spørgsmålet om at støtte friheden til at levere tjenesteydelser og spørgsmålet om at bevare både fair konkurrence på servicemarkedet og ligebehandling på arbejdsmarkedet.

4.8. Behovene for politikudvikling under den fælles landbrugspolitik i forbindelse med midtvejsevalueringen af FFR 2014-2020 bør sigte mod fortsat at give en central placering til multifunktionalitet, familiebrug og bæredygtighed i europæisk landbrug. Kommissionen bør udarbejde en europæisk fødevarestrategi via en samlet tilgang, der omfatter hele forsyningskæden fra landbrug til forbrugere, og sikre sammenhæng mellem politikker for forskellige sektorer fra landbrugspolitik til handels-, uddannelses- og klimapolitik.

4.9. EU's dagsorden for byerne er af allerstørste betydning. Kommissionen bør udarbejde en hvidbog om landdistrikter. Det skal dog pointeres, at by- og landområder hænger tæt sammen og ikke har nogen alternativer.

4.10. Det er vigtigt at høste beskæftigelsesfordelene af det indre marked, især hvad angår tjenesteydelser, digitalisering og arbejdskraftmobilitet. Det indre markeds gode funktion og en ramme, der garanterer folks sikkerhed, udgør sammen med fair konkurrence grundlaget for økonomisk genopretning i Europa. EØSU understreger ligeledes behovet for at forbedre fattige arbejdstageres situation og at udvikle effektive værktøjer og politikker, der kan garantere en anstændig løn og tryghed i nye arbejdsrelationer.

4.11. Der skal gøres fremskridt med hensyn til handlingsplanen for en effektiv selskabsbeskatning, især i henseende til det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag. EØSU opfordrer til, at der tages afgørende skridt til at tackle skattesvig, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning. Skatten bør opkræves dér, hvor den økonomiske substans er til stede. I dette øjemed vil EØSU gerne sikre sig, at EU deltager fuldt i OECD’s handlingsplan for bekæmpelse af skatteundgåelse, udhuling af skattegrundlag og overførsel af overskud (BEPS).

4.12. EØSU bifalder, at Kommissionens fokus under den sidste europæiske semestercyklus var på en progressiv omlægning af skattebyrden fra lavtlønnede skatteyderne til et mere effektivt og retfærdigt skattesystem, der tilskynder til et skifte i retning af skatter, der har færre dæmpende følger end skat på arbejde. Reformer af skattesystemerne er desuden nødvendige for at sikre deres omfordelende rolle, som kan medvirke til at bekæmpe uligheder.

5. En mere uddybet og mere fair Økonomisk og Monetær Union

— En køreplan for fuldendelsen af Den Økonomiske og Monetære Union, herunder bankunionen

— Presse på for en økonomisk og politisk union

— Sætte det europæiske semester i stand til at indfri Europa 2020-strategiens mål såvel som sociale mål

5.1. I betragtning af den monetære politiks meget begrænsede evne til at stimulere efterspørgslen er økonomien i euroområdet fanget i en såkaldt »likviditetsfælde«. Der er brug for større solidaritet fra lande med strukturelle overskud, som i højere grad bør bidrage til ekspansive politikker.

5.2. Euroområdet skal styrke sit vækstpotentiale og sin evne til at klare asymmetriske chok og fremme økonomisk og social konvergens. Dette kræver en ny forordning om en særlig finanspolitisk kapacitet. EØSU slår til lyd for, at der indføres en makroøkonomisk dialog i euroområdet som et centralt bidrag til den demokratiske og sociale udvikling af ØMU'en. EØSU understreger, at fremtidige diskussioner ikke bør henvise til »konkurrenceevneråd« men til »råd for konkurrenceevne, social samhørighed og bæredygtighed«. Euroområdet vil skulle tale med én stemme i internationale organer.

5.3. EØSU forventer, at EU-institutionerne tager fat på anden fase af køreplanen for fuldendelsen af ØMU'en i 2017 og giver euroområdet en klar identitet. En tilsvarende køreplan bør omfatte en politisk dialog om indførelse af institutionelle tiltag, hvoraf nogle måske vil kræve traktatændringer.

5.4. Drøftelserne skal ideelt set omfatte følgende: en mere robust struktur for euroområdet, euroområdets skattemæssige kapacitet og fælles udstedelse af gældsbeviser for medlemsstaterne i euroområdet forvaltet af en europæisk valutafond, større ansvarlighed og demokratisk legitimitet for ØMU'en, som opnås ved at styrke Europa-Parlamentets beføjelser, en bedre struktureret interparlamentarisk konference med en tættere inddragelse af de nationale parlamenter samt afstemninger, der kun omfatter EP-medlemmer fra euroområdet, i forbindelse med ØMU-kompetenceanliggender.

5.5. Som led i det europæiske semester kan civil og social dialog være en drivkraft for vellykkede, bæredygtige og inklusive økonomiske, beskæftigelsesmæssige og sociale reformer. Nationale parlamenter skal inddrages i planlægningen og evalueringen af de nationale reformprogrammer og i gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger i tråd med Europa 2020-målene. Arbejdsmarkedets parter spiller en særlig rolle i forbindelse med deres enekompetencer, ansvar og opgaver.

5.6. Der må omgående træffes foranstaltninger til at indføre sikkerhedsnet for lavtlønnede og sårbare arbejdstagere, sikre en anstændig indkomst til husholdningerne, satse på fattige områder og udligne uligheder. EU's søjle for sociale rettigheder skal defineres klart og gennemføres i 2017 med aktive bidrag fra arbejdsmarkedets parter og andre civilsamfundsorganisationer. EU's søjle for sociale rettigheder skal dog støtte bæredygtig økonomisk udvikling og jobskabelse og skal i dette øjemed levere håndgribelige resultater, der kan forbedre europæernes arbejdsforhold og livskvalitet samt fremme effektive og inklusive arbejdsmarkeder samt offentlige serviceydelser af høj kvalitet, der er tilgængelige for alle.

5.7. Som en del af en finansiel union er bankunionen central for sikringen af euroens integritet og for at øge risikodelingen med den private sektor. Forslaget til en europæisk indskudsforsikringsordning er en vigtig del af bankunionen. Yderligere risikodeling som en del af forslaget om EDIS skal gå hånd i hånd med yderligere risikoreduktion i bankunionen. Der bør straks tages hånd om begge, og de bør de facto gennemføres. Kommissionen bør udarbejde en altomfattende og dybtgående konsekvensanalyse med henblik på at styrke forslagets legitimitet yderligere.

6. Fornuftige og afbalancerede frihandelsaftaler

— Indgåelse af handelsaftaler med ambitiøse og innovative kapitler om handel og bæredygtig udvikling.

— Høste fordelene ved den civile og sociale dialog

6.1. Der er brug for politisk sammenhæng mellem udviklingspolitikker og handelspolitikker. Som det fremgår af meddelelsen »Handel for alle«, bør standarder for miljø, sociale forhold, arbejdstagere, forbrugere m.m. og offentlige tjenesteydelser ikke forringes gennem EU-aftaler, men tværtimod forbedres.

6.2. Udvalget finder det — på visse betingelser — vigtigt at bringe de igangværende handels- og investeringsforhandlinger til afslutning på en afbalanceret måde (herunder TTIP, CETA, EU-Japan, investeringsforhandlinger EU-Kina, forhandlinger, der involverer ASEAN-landene, og enhver udestående økonomisk partnerskabsaftale) samt overvåge, at gennemførelsen er effektiv, når aftalerne er blevet ratificeret.

6.3. Gennemsigtighed og en rimelig balance mellem interesser skal man også stræbe efter i de plurilaterale forhandlinger om tjenesteydelser og miljøprodukter.

6.4. Den fortsatte satsning på bilaterale handelsforhandlinger bør ikke svække EU's engagement i WTO og en stærk multilateral global aftale, og eventuelle modstridende regler bør undgås. Der er brug for en mere fokuseret tilgang i WTO-forhandlingerne, f.eks. til den digitale handel.

6.5. Handel er af central betydning for EU's fremstillingssektorer og for forsvaret af det europæiske marked mod unfair adfærd og dumping gennem opdaterede, defensive handelsinstrumenter, der yder det indre marked fuld beskyttelse mod unfair import fra lande uden for EU. Kommissionen bør dog nøje vurdere konsekvenserne af beslutningen vedrørende Kinas status som markedsøkonomi.

6.6. Selv om det investeringsdomstolssystem, som Kommissionen for nylig foreslog, er et fremskridt i forhold til den miskrediterede, USA-støttede mekanisme til bilæggelse af tvister mellem investorer og stater, er det stadig kontroversielt og må analyseres nærmere.

6.7. EU's handelspolitik bør tage hensyn til de forskellige holdninger, der er kommet til udtryk vedrørende konsekvenserne af handelsaftaler. Især bør man sørge for, at fælles organer med repræsentation fra alle dele af civilsamfundet inddrages i overvågningen af alle aspekter af frihandelsaftaler. EØSU's ekspertise kan tilføre dette arbejde en enestående merværdi. Konsekvensanalyser af fremtidige og igangværende forhandlinger er stadig et nøgleredskab for dem, der deltager i overvågningen af forhandlingerne.

7. Et område med retfærdighed og grundlæggende rettigheder baseret på gensidig tillid

— Forbedre borgernes sikkerhed

— I overensstemmelse med retsstatsprincippet

— Fjerne barrierer og udfylde huller

7.1. De europæiske borgeres stigende behov for sikkerhed kræver omgående handling for at beskytte den europæiske integrations vigtigste resultater og genvinde medlemsstaternes tillid. Kampen mod terrorisme kræver et tæt samarbejde mellem medlemsstaterne og mellem disses myndigheder.

7.2. Indsatsen for fred i Mellemøsten, internationalt politisamarbejde, effektiv kontrol ved de ydre grænser og udviklingspolitik er alle et uundværligt supplement til de foranstaltninger, der skal styrke sikkerheden i Europa.

7.3. I 2017 må EU styrke de dele af EU's indsats, som er beskrevet i den europæiske dagsorden om sikkerhed. EU's sikkerhedsdagsorden skal sikre fuld overholdelse af retsstatsprincippet og respekt for grundlæggende rettigheder i medlemsstaterne, herunder demokrati, menneskerettigheder, økonomiske og sociale rettigheder og en effektiv civilsamfundsdialog.

7.4. Blokeringen af forslaget til direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling (COM 2008 (426) final) og betydelig forøgelse af civilsamfundets deltagelse bør fjernes.

7.5. Strategien for ligestilling mellem kønnene 2010-2015 bør fornyes med klare mål, praktiske foranstaltninger og effektiv overvågning af fremskridt i indsatsen mod kønsdiskrimination på arbejdsmarkedet, inden for uddannelse og i beslutningstagningen samt i håndteringen af kønsbaseret vold.

7.6. Den europæiske handicapstrategi bør opgraderes på baggrund af FN's komité for rettigheder for personer med handicap CRPD's iagttagelser ved hjælp af relevant lovgivning og lancering af et prioritetskort, der er anerkendt i alle medlemsstater.

7.7. Med hensyn til kampen mod fattigdom skal der fastsættes særlige indikatorer og målsætninger for børn i sårbare situationer.

7.8. Nye former for sårbarhed, f.eks. usikre ansættelsesforhold, fattigdom blandt personer i arbejde, og situationen for ældre og unge kvinder, enlige mødre og kvindelige migranter må også tages op.

8. Hen imod en ny migrationspolitik

— God forvaltning af flygtninge

— Integration af migranter

— Bekæmpelse af populisme og xenofobi

8.1. EU er nødt til at reagere på migration- og asylspørgsmålene i tæt samarbejde med medlemsstaterne med fælles og praktiske foranstaltninger. EØSU henviser til henstillingerne i den rapport, som det har udarbejdet på grundlag af studiebesøg i 11 medlemsstater. Der må gives høj prioritet til forslagene i Europa-Parlamentets betænkning om situationen i Middelhavsområdet og behovet for en holistisk EU-tilgang til migration.

8.2. Betingelserne for at bringe Schengenreglernes undtagelser vedrørende grænsekontrol til ophør og for at sikre retsstatsprincippet i forvaltningen af Schengenområdet må tilvejebringes i 2017.

8.3. Det foreslåede fælles asylsystem kan efter alt at dømme indføres på mellemlangt sigt. Kommissionens lovgivningsmæssige og politiske initiativer må vedtages hurtigst muligt af hensyn til ansøgerne om international beskyttelse og disses generelle interesse samt retsstatsprincippet som et udtryk for konkret solidaritet mellem medlemsstaterne.

8.4. Det er derfor vigtigt at revurdere forslaget om genbosættelse, omfordeling og beskyttelse af asylansøgere med henblik på at åbne lovlige og sikre ruter for disse.

8.5. I den henseende ønsker EØSU at understrege, at aftalen mellem EU og Tyrkiet mangler de nødvendige garantier for overholdelse af EU's grundlæggende rettigheder og internationale forpligtelser. Det er nødvendigt med en beslutsom indsats for at genoprette det positive samarbejde med de tyrkiske myndigheder og myndighederne i nabolandene, som er vigtige for at holde EU's grænser sikre.

8.6. Migrationspolitik kræver ressourcer til integration af migranter og flygtninge. Udvalget påskønner bestræbelserne på at anvende de ressourcer, der er til rådighed i forskellige europæiske fonde, mere rationelt. Ressourcerne må øges, navnlig under Den Europæiske Socialfond, for de medlemsstater, der har flest udfordringer med at integrere migranter og flygtninge.

8.7. Det er afgørende vigtigt at få personer, der opholder sig lovligt i Europa, i gang med en uddannelse, hjælpe dem med at komme ud på arbejdsmarkedet og bistå dem med at blive integreret i samfundet i almindelighed. Det er ligeledes af vital betydning at tackle det stigende problem med fremmedhad og populisme, som ofte er forbundet med store migrationsstrømme. Den fælles erklæring fra arbejdsmarkedsparterne og de økonomiske interesseorganisationer i Europa (EFS, Business Europe, CEEP, UEAPME og Eurochambres) og det arbejde, som civilsamfundsorganisationerne og de socialøkonomiske aktører har udført, viser vejen frem.

9. En stærkere global aktør

— Indre samhørighed bag indsatsen udadtil

— Samarbejde med naboer og strategiske partnere

9.1. EU bør styrke sin position som global aktør for fred og stabilitet i konfliktområder inden for rammerne af de internationale institutioner og agere på en mere sammenhængende måde. Der er brug for integrerede politiske foranstaltninger mellem Kommissionens interne og eksterne politikker med henblik på en effektiv optræden udadtil. Bedre relationer og et bedre samarbejde med strategiske partnere er essentielt for at spille en stærk rolle som global aktør.

9.2. EU's bidrag til samarbejde og udvikling bør prioritere demokratiseringsprocesser i nabolandene. Det er nødvendigt med konkret handling, der understøttes af godt planlagte investeringer finansieret af EU i samarbejde med Verdensbanken.

9.3. Dialogen med civilsamfundsorganisationerne og mellemfolkelig kontakt bør integreres på passende vis i EU's optræden udadtil. Det er helt afgørende at støtte oprettelsen af en struktureret dialog med civilsamfundsorganisationer i regionen i forbindelse med evaluering af den europæiske naboskabspolitik. Den sociale dialog bør endvidere blive en integreret del af EU's samarbejds- og udviklingsprogrammer.

9.4. Evaluering af den europæiske naboskabspolitik skal have høj prioritet. Relationer med lande syd og øst for Middelhavet bør ikke være styret af en defensiv tilgang dikteret af sikkerhedsaspekter eller flygtningekrisen, men snarere udvikle sig til en politik for reel fælles udvikling mellem ligeværdige parter.

9.5. Man bør være særlig opmærksom på relationerne til Rusland, bl.a. omfattende en større diplomatisk indsats over for dette land, især hvad angår relationer på energiområdet.

9.6. Behovet for at mødes og påbegynde gennemførelsen af målene for bæredygtig udvikling og COP 21-målene vil få central betydning. Målene for bæredygtig udvikling skal navnlig forme EU's udviklingsdagsorden. EU skal være proaktiv i forbindelse med vurderingen af midler, herunder budgetbehov, som bliver nødvendige for at tackle disse udfordringer. En passende forvaltningsramme skal sikre en stærk inddragelse af civilsamfundet. EØSU gentager sit forslag om et »europæisk forum for bæredygtig udvikling«.

10. En Union i demokratisk forandring

— Fremme aktivt borgerskab og participatorisk demokrati

— Større åbenhed og gennemsigtighed

— Øge den civile dialog og styrke den sociale dialog

10.1. For at tackle de fælles og komplekse udfordringer, som EU står overfor, er det helt afgørende at samle alle sektorer og ressourcer om at skabe fælles løsninger. Civilsamfundet er centralt for at skabe fremskridt inden for denne afgørende form for innovation, og forandringer forudsætter navnlig borgernes tillid. Civilsamfundets aktører skal derfor inddrages på lige fod med andre aktører for at sikre, at deres bidrag udnyttes til fulde. Dette indebærer ændringer i kulturen, men også støtte til værdien af et stærkt og uafhængigt civilsamfund på såvel medlemsstatsniveau som EU-niveau.

10.2. I den forbindelse minder EØSU Kommissionen om sin opfordring til at offentliggøre en grønbog om, hvordan den civile dialog kan tilrettelægges effektivt og på permanent basis.

10.3. EØSU anmoder på ny om, at høringsprocesser med de berørte parter bliver forbedret, hvad angår repræsentativitet, tilgængelighed, gennemsigtighed og tilbagemelding.

10.4. Arbejdet vedrørende forslaget til en revision af forordningen om det europæiske borgerinitiativ må sættes i gang for at gøre denne mere effektiv.

10.5. For EØSU har en styrkelse af det participatoriske demokrati stadig høj prioritet for at give EU's beslutningstagningsproces mere demokratisk modstandskraft. I den forbindelse bør en ny interinstitutionel aftale mellem Kommissionen, Rådet og Europa-Parlamentet give institutionelle rådgivende organer som EØSU mulighed for at øve mere indflydelse på lovgivningsmæssige forslag under beslutningstagningen.

10.6. Bedre regulering bør blive en metode til at sikre mere effektive og enkle lovtekster med klare og gennemsigtige målsætninger. Man bør overveje forslaget om et lovgivningsmæssigt fodaftryk for bedre at kunne overvåge udviklingen af lovgivning, som sætter civilsamfundsorganisationerne i stand til at deltage og styrker inddragelsen af arbejdsmarkedets parter i lovgivningsprocessen, så de sikrer sig, at deres behov og forhåbninger bliver hørt.

10.7. Kommissionen bør fortsætte REFIT-processen, hvori EØSU bør tildeles en stærkere rolle. REFIT-programmet bør dog ikke underminere arbejdstagerrettigheder og sociale rettigheder endsige miljø- og forbrugerbeskyttelse. Åbenhed og gennemsigtighed i bedre lovgivningsprocesser kan føre til mere effektiv regulering, bl.a. for SMV'er, hvilket bør tilskynde modtagere til at foreslå bundstyrede lovgivningsinitiativer og navnlig føre til øget inddragelse af civilsamfundets aktører.

10.8. De europæiske arbejdsmarkedsparter præsenterede i marts 2016 fire fælles holdninger til henholdsvis relancering af den sociale dialog, flygtninge, industripolitik og digitalisering. Disse holdninger bør indarbejdes i Kommissionens arbejdsprogram for 2017 samt fremmes per se.