EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 4.3.2016 COM(2016) 144 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET EU's og Tyrkiets fælles handlingsplan - Tredje rapport om gennemførelse



EU’s og Tyrkiets fælles handlingsplan Tredje rapport om gennemførelse Rapporteringsperiode: 1. februar-2. marts Indledning På deres topmøde den 29. november 2015 iværksatte EU og Tyrkiet den fælles handlingsplan, der var opnået enighed om ved en såkaldt ad referendum-aftale den 15. oktober 2015. Formålet med den fælles handlingsplan er at øge samarbejdet til støtte for de syriske flygtninge, der nyder midlertidig beskyttelse, og for deres værtssamfund i Tyrkiet samt at styrke samarbejdet om at forebygge irregulære migrationsstrømme med retning mod EU. Gennemførelsen af den fælles handlingsplan burde således medvirke til at bringe migrationsstrømmene under kontrol og dæmme op for den irregulære migration. Dette er den tredje rapport om gennemførelsen af den fælles handlingsplan, og den dækker perioden fra den 1. februar til den 2. marts. Formålet med rapporten er at redegøre for Tyrkiets og EU's efterlevelse af deres respektive tilsagn i løbet af rapporteringsperioden - tre måneder efter iværksættelsen af handlingsplanen. Rapporterne om gennemførelsen af planen er et led i den overordnede indsats for at følge situationen nøje. 1.Del 1 1.1 Statistiske data (i EU) Et af de vigtigste mål med den fælles handlingsplan er især at opnå resultater med at dæmme op for tilstrømningen af irregulære migranter. For at overvåge fremskridtene blev der i starten af 2016 indført en dataindsamlingsprocedure for EU og Tyrkiet. Antallet af personer, der irregulært rejser via Tyrkiet mod EU, er stadig højt for årstiden. Det var forventet, at vintervejret ville bidrage til at nedbringe antallet af migranter. I rapporteringsperioden (fra den 1. februar til den 2. marts): Var det samlede antal irregulære migranter, der nåede frem til EU ad søvejen eller over land (dvs. via Grækenland og Bulgarien), 56 887 frem til den 29. februar. De fleste af dem, dvs. 56 335 eller 99 %, krydsede Ægæerhavet på vej mod de græske øer Ankom der dagligt gennemsnitligt frem til den 29. februar 1 943 irregulære migranter til Grækenland og 19 til Bulgarien; det samlede antal var 1 962 Ankom der ugentligt til Grækenland gennemsnitligt 13 358 irregulære migranter. Der var en faldende tendens i første halvdel af februar, men tallene steg igen i anden halvdel af februar. Sammenligning med de foregående måneder: Det samlede antal irregulære migranter, der ankom til Grækenland via Tyrkiet i september, oktober, november, december 2015 og januar og februar 2016, var henholdsvis 147 639, 214 792, 154 381, 104 399, 61 602 og 56 335. For de samme måneder var de tilsvarende daglige gennemsnit 4 921, 6 929, 5 146, 3 368, 1 987 og 1 943 personer. De irregulære indrejser i Grækenland via Tyrkiet i december, januar og februar er vist i nedenstående figurer: fig. 1 viser antallet af irregulære ankomster pr. dag og fig. 2 antallet af irregulære ankomster pr. uge.

Fig. 3 viser antallet af irregulære ankomster pr. måned til Grækenland via Tyrkiet fra september 2015 til februar 2016. Fig. 4 viser antallet af irregulære ankomster i samme periode, dvs. fra september 2015 til februar 2016, fordelt på de vigtigste nationaliteter (baseret på migranternes oplysninger ved deres ankomst), dvs. syrere efterfulgt af afghanere og irakere. Tallene viser, at der er en faldende procentdel af syrere (fra 69 % til 51 %) og en voksende procentdel af afghanere (fra 18 % til 25 %) og irakere (fra 8 % til 17 %). Fig. 1: Kilde: Frontex Western Balkans-rapporteringsdata Fig.: Kilde: Frontex Western Balkans-rapporteringsdata Fig. 3: Kilde: Frontex FRAN-data (2015) og Western Balkans-rapporteringsdata (januar-februar 2016). Fig. 4: Kilde: Frontex FRAN-data (2015) og JORA-data (januar-februar 2016) pr. 2. marts 2016. JORA-dataene er foreløbige operationelle data, der kan ændre sig. Mønsteret for de irregulære ankomster til Grækenland via Tyrkiet er skiftende. Antallet har været faldende siden oktober og stabilt i løbet af januar og februar (se fig. 1, 2 og 3), og det gennemsnitlige antal har ligget på 1 960 ankomne migranter. Den 1. og den 2. marts ankom der henholdsvis 209 og 2 266 personer. I betragtning af at det var vinter, forblev tallene høje for denne årstid: mere end 120 000 irregulære migranter er rejst ind i EU via Grækenland siden årets begyndelse. De lovgivningsmæssige og operationelle foranstaltninger, der er truffet af de tyrkiske myndigheder for at dæmme op for den irregulære migration, synes imidlertid at have haft nogen indledende indvirkning på migrationsstrømmene. Anden politisk udvikling i konfliktområdet, i Tyrkiet og i EU-medlemsstaterne har uden tvivl også haft indflydelse på antallet af irregulære migranter, der er rejst via Tyrkiet til Grækenland (f.eks. forværringen af konflikten i Syrien; visse medlemsstaters og balkanlandes beslutninger om at begrænse antallet af migranter, der får lov til at krydse deres område). 1.2.Statistiske data (Tyrkiet) Den 2. marts fremlagde Tyrkiet nye data om gennemførelsen af den fælles handlingsplan, således som det var aftalt inden for rammerne af den integrerede ordning for politisk kriserespons. Den fælles dataindsamling for EU og Tyrkiet forløber regelmæssigt og konstruktivt. Der findes i øjeblikket i Tyrkiet 2 928 975 syriske flygtninge, der som gruppe betragtet nyder midlertidig beskyttelsesstatus. Denne status giver adgang til offentlige tjenester som uddannelse og sundhedspleje. Siden den 15. januar 2016 har Tyrkiet også givet adgang til landets arbejdsmarked. Den 20. februar var der til de tyrkiske myndigheder blevet indgivet 15 ansøgninger om arbejdstilladelse af syriske flygtninge. Den 15. januar var der 273 519 syrere i flygtningelejre, hvor de får omfattende støtte. Følgende fremgår af de oplysninger, der blev fremlagt af Tyrkiet den 2. marts under den integrerede ordning for politisk kriserespons: 350 000 syriske børn, der nyder midlertidig beskyttelse, blev indskrevet i skoler Der blev født 151 746 børn i lejrene frem til 5. februar Den 1. februar havde Tyrkiet registreret 256 700 ikkesyrere, mens 141 059 ansøgninger om international beskyttelse var under behandling. Fordelt på nationalitet var de 5 største grupper af ansøgere om international beskyttelse irakere (51 %), afghanere (25 %), iranere (14 %), somaliere (2,5 %) og palæstinensere (1 %) I perioden 1.-15. februar var der 7 011 syrere, som rejste ind i Tyrkiet regulært, og andre 12 769 forlod Tyrkiet. De tilsvarende regulære indrejser og udrejser for iranere var 65 546 og 62 226; for irakere 30 026 og 26 338; for libanesere 3 134 og 3 230 og for jordanere 3 733 og 3 380. Afhængigt af visaernes varighed kan udlændinge blive i Tyrkiet i op til 90 dage. Udlændinge med ret til indrejse i Tyrkiet uden visum kan blive i landet i op til 90 dage inden for en periode på 180 dage

Den 24. og 25. februar mødtes de tyrkiske og græske myndigheder med ansvar for tilbagetagelse i Ankara angående den forsinkede behandling af 864 tilbagetagelsesanmodninger, som Grækenland havde indgivet. Den 1. og den 2. marts tilbagetog Tyrkiet 267 irregulære migranter Tyrkiet og Grækenland har nedsat en arbejdsgruppe om migration. Arbejdsgruppen indkaldte til sit første møde den 27. november 2015 i Ankara og til sit andet møde den 1. februar 2016 i Athen Fra den 1. til den 29. februar forhindrede de tyrkiske retshåndhævende myndigheder og grænsemyndighederne 8 540 irregulære migranter i at rejse ud af landet via dets søgrænser og 15 986 i at rejse ud af landet via dets landegrænser for at begive sig videre mod EU. Alene den 15. februar pågreb den tyrkiske kystvagt 985 irregulære migranter i Ayavalik, Çeşme og Bodrum. De tyrkiske retshåndhævende myndigheder pågreb bl.a. mere end 15 000 irregulære migranter mellem den 16. og den 29. februar Mellem den 1. og den 15. februar gennemførte den tyrkiske kystvagt, politiet og gendarmeriet ti konkrete fælles operationer, der tog sigte på at anholde irregulære migranter og menneskesmuglere og forhindre irregulær afrejse. Dette resulterede i pågribelsen af 97 irregulære migranter og 308 menneskesmuglere (heraf 11 til søs og 297 ved landegrænserne). Hertil kom, at de tyrkiske retshåndhævende myndigheder pågreb mere end 391 menneskesmuglere mellem den 16. og den 29. februar I januar konfiskerede det tyrkiske gendarmeri og politi otte varevogne, en båd, elleve minibusser, tre busser, 15 biler og ni skibe. I januar gennemgik den tyrkiske kystvagt, politiet og gendarmeriet en række kurser med det formål at styrke deres kapacitet i bekæmpelsen af den irregulære migration. Den tyrkiske kystvagt, politiet og gendarmeriet spiller en central rolle i forbindelse med pågribelsen af irregulære migranter og menneskesmuglere. Del 2: Opfyldelse af Tyrkiets forpligtelser i henhold til EU's og Tyrkiets fælles handlingsplan Tyrkiet har inden for rammerne af dialogen om visumliberalisering fremlagt følgende oplysninger: Ministerrådet trådte sammen den 1. februar 2016 og drøftede, hvordan Tyrkiet kan sætte yderligere ind over for den irregulære migration. Ministerrådet understregede Tyrkiets beslutsomhed i bekæmpelsen af irregulær migration og besluttede at: Styrke grænsekontrollen Styrke samarbejdet mellem de retshåndhævende myndigheder Etablere en særlig enhed vedrørende smugling af migranter inden for det tyrkiske politi Skærpe straffene for migrantsmuglere Iværksætte nye foranstaltninger til at optrevle smuglernes netværk Styrke den tyrkiske kystvagts interceptionskapacitet, samt at Øge kapaciteten i frihedsberøvelsescentrene i Tyrkiet. På et møde i december 2015 besluttede gendarmeriet at øge sine patruljeringsaktiviteter ved landets østlige, sydøstlige og vestlige grænser. I den forbindelse blev der identificeret seks provinser ved de østlige og sydøstlige grænser samt otte provinser ved den vestlige grænse som prioriterede områder for patruljering.

Den 14. januar 2016 fik den tyrkiske kystvagt adgang til transportministeriets skibsregister, hvor man registrerer alt køb, salg og annullationsprocedurer vedrørende skibe. Tyrkiet arbejder desuden på at få adgang til Interpols database over stjålne udenlandske skibe. Tyrkiet har ratificeret trepartsaftalen med Grækenland og Bulgarien. Aftalen træder i kraft efter offentliggørelsen i Tyrkiets statstidende. Tyrkiet har gjort betydelige fremskridt med opfyldelsen af forpligtelserne i Tyrkiets og Grækenlands tilbagetagelsesaftale. Den 24. og den 25. februar mødtes en græsk og en tyrkisk delegation i Ankara for at se nærmere på den forsinkede behandling af 864 anmodninger om tilbagetagelse. Den 26. februar godkendte Tyrkiet 859 af disse anmodninger. Grækenland havde stadig tilbageholdt 308 irregulære migranter, og der blev med busser iværksat en øjeblikkelig tilbagesendelse af disse den 1. og den 2. marts. Tyrkiet og Grækenland gjorde endvidere fremskridt med deres drøftelser om, hvordan de kan gøre tilbagetagelsesprocedurerne mere effektive, herunder om udstationeringen af tyrkiske forbindelsesofficerer til fem hotspots (begyndende med Lesbos) for at lette tilbagesendelsen af økonomiske migranter. Grækenland og Tyrkiet enedes også om hver anden uge at afholde videokonferencer for at udveksle oplysninger og yderligere forbedre det operationelle samarbejde. De enedes desuden om at styrke det operationelle samarbejde om tilbagesendelser med støtte fra EU og Frontex, herunder organisering af fælles flyvninger med henblik på tilbagesendelse af migranter. Hertil kommer, at udenrigsministeriet og indenrigsministeriet fortsætter konsultationerne angående det græske forslag om at øge antallet af steder i Tyrkiet, der kan anvendes til tilbagesendelse af irregulære migranter ud over de eksisterende lokaliteter i Dikili (på Ægæerhavskysten, İzmirprovinsen) og Ipsala (på landegrænsen mellem Tyrkiet og Grækenland). Den 5. februar reviderede Tyrkiet sin visumpolitik over for irakere. Ifølge de nye regler er det fra den 10. februar ikke længere muligt for irakiske borgere at opnå visum ved grænsen. For at rejse ind i Tyrkiet skal irakiske borgere indgive ansøgninger hos Tyrkiets diplomatiske missioner i udlandet eller anmode om e-visa. Pr. 5. februar er e-visaproceduren desuden blevet skærpet og er nu kun åben for indehavere af gyldige visaer/opholdstilladelser fra Schengenområdet, USA, UK eller Irland. Tyrkiet har foreslået, at der indledes forhandlinger om bilaterale tilbagetagelsesaftaler med 14 lande, herunder dem, hvorfra der regelmæssigt ankommer irregulære migranter til EU via Tyrkiet. Landet har også indledt arbejdet med at få fastlagt, at statsborgere fra de 18 lande, som anses for at være potentielle oprindelseslande for den irregulære migration, skal være i besiddelse af et lufthavnstransitvisum, når de passerer gennem det internationale transitområde i Tyrkiet. Den 8. februar og med henblik på den endelige ikrafttræden af tilbagesendelsesaftalen mellem EU og Tyrkiet den 1. juni gennemførte de tyrkiske myndigheder et studiebesøg i Georgien for at se, hvordan deres nationale elektroniske tilbagetagelsessystem fungerer. Tyrkiet er i øjeblikket ved at evaluere sit system og vil træffe afgørelser herom de kommende uger. Tyrkiet nåede til enighed med Europol om udkastet til en forbindelsesaftale om udstationering af en tyrkisk politiforbindelsesofficer hos Europol. Dette udkast skal undertegnes snarest muligt. Det tyrkiske parlament indledte drøftelser af udkast til lovgivning om beskyttelse af personoplysninger. Det har allerede vedtaget nogle artikler. Der er imidlertid fortsat uoverensstemmelser mellem lovudkastet og EU's normer, navnlig med hensyn til databeskyttelsesmyndighedens uafhængighed og udelukkelsen af retshåndhævende myndigheder og efterretningsaktiviteter fra lovens rækkevidde. Det er afgørende, at der vedtages databeskyttelseslovgivning, der er i overensstemmelse med EU's normer, da det vil sætte Tyrkiet i stand til at arbejde tættere sammen med Europol, Eurojust og medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder. Den 26. februar afholdt generaldirektoratet for migrationsstyring det andet møde med de af EU-medlemsstaternes forbindelsesofficerer, der er udstationeret i Tyrkiet, med det formål at styrke samarbejdet på migrationsområdet. Del 3: Opfyldelse af EU's forpligtelser i henhold til EU's og Tyrkiets fælles handlingsplan I forlængelse af den politiske aftale, der blev indgået af medlemsstaterne den 3. februar om finansieringskilder og anvendelsen af faciliteten for flygtninge i Tyrkiet (faciliteten), blev der indkaldt til det første møde i styringsudvalget den 17. februar. Udvalget besluttede at yde bistand hurtigst muligt med det primære mål at adressere de humanitære behov hos flygtningene i Tyrkiet, og at give de syriske børn adgang til skoleundervisning. I dag går ca. 400 000 syriske børn ikke i skole. Det er en alvorlig pushfaktor, der ikke kun truer deres umiddelbare situation, men også deres muligheder for at skabe en fremtid for sig selv. Kommissionen handlede hurtigt, efter at styringsudvalget havde truffet denne beslutning og tildelte et første beløb på 90 mio. EUR fra EU's humanitære budget, som skal anvendes af en række akkrediterede humanitære partnerorganisationer. Der er i øjeblikket ved at blive indgået aftaler inden for rammerne af dette beløb for hurtigt at udvide ydelsen af humanitær bistand, herunder fødevarer, andre fornødenheder, sundhedstjenester, vand og sanitet og beskyttelse i Tyrkiet. EU forbereder også den første foranstaltning under faciliteten, der skal gøre det muligt for yderligere 110 000 syriske børn i skolealderen, som lever uden for lejre i Tyrkiet, at få adgang til formel uddannelse. Den burde blive til virkelighed de kommende dage. Næste uge vil der i den forbindelse blive vedtaget en overførsel på 55 mio. EUR fra faciliteten til EU's trustfond som reaktion på den syriske krise. Hertil kommer, at EU er nået til enighed om at finansiere et projekt til 20 mio. EUR under instrumentet, der bidrager til stabilitet og fred, og som skal gå til at styrke den tyrkiske kystvagts patruljerings- og overvågningskapacitet. Kommissionen er sammen med de tyrkiske myndigheder i færd med at gennemføre en vurdering af behovene hos de syriske flygtninge i Tyrkiet, og der forventes at foreligge en foreløbig oversigt medio marts. Undersøgelsen forventes afsluttet ved udgangen af april, såfremt Tyrkiet fremlægger sit bidrag de kommende dage. Behovsvurderingen vil bidrage til at indkredse projekter, der skal finansieres ved hjælp af faciliteten. I mellemtiden har Kommissionen allerede identificeret uddannelse og forbedring af ansættelsesmulighederne for syriske flygtninge som prioriterede områder for umiddelbar støtte. Det nuværende foreløbige skøn er, at de humanitære behov kan komme til at tegne sig for en tredjedel af bistanden, mens to tredjedele kan anvendes til at støtte uddannelse (stort fokus), lokale infrastrukturer og jobmuligheder. EU førte i rapporteringsperioden drøftelser med Tyrkiet for: At fremskynde forberedelserne af den fulde gennemførelse af tilbagetagelsesaftalen mellem EU og Tyrkiet pr. 1. juni

Mærkbart at forbedre gennemførelsen af den tyrkiskgræske bilaterale protokol for tilbagetagelse, som resulterede i, at der tages hånd om den forsinkede behandling af anmodninger om tilbagetagelse og overførsel af personer, der skal tilbagesendes At fortsætte det tekniske arbejde med den frivillige humanitære indrejseordning Fremskynde gennemførelsen af den fælles handlingsplan (f.eks. drøfte og gennemføre konkrete foranstaltninger, der bidrager til effektiv og målrettet gennemførelse af handlingsplanen). Kommissionen og Tyrkiet fortsatte drøftelserne om prioriteterne for 2016-programmet under IPA-bistanden med klart fokus på at øge den finansielle bistand, således at Tyrkiet kan blive i stand til at opfylde kravene i forbindelse med køreplanen for visumliberalisering. Den bistand, der koordineres gennem faciliteten for flygtninge i Tyrkiet, vil supplere den EU-bistand, der allerede ydes i Tyrkiet, således at der kan ydes direkte støtte til syriske flygtninge og tyrkiske værtssamfund. Siden krisens begyndelse er der fra EU-budgettet afsat mere end 350 mio. EUR til dette formål. Ud af dette beløb er der indtil videre indgået aftaler for 71 mio. EUR til humanitær bistand via relevante humanitære organisationer, som i første række skal anvendes til at hjælpe flygtninge i Tyrkiet. Hertil kommer, at et første indsatsprogram omfattende 18 mio. EUR under IPA, der i maj 2015 blev godkendt af EU-trustfondens bestyrelse over for den syriske krise, er ved at blive gennemført i marken for at adressere akutte uddannelses- og fødevaresikkerhedsbehov hos syriske flygtninge i Tyrkiet gennem aftaler med UNICEF og FN's Fødevareprogram, der blev undertegnet i september 2015. Ved udgangen af 2015 blev 165 mio. EUR fra IPA 2012, som risikerede at blive frigjort, herunder 25 mio. EUR hidrørende fra tyrkisk medfinansiering, tildelt trustfonden for projekter i Tyrkiet sammen med yderligere 15 mio. EUR fra IPA 2013 og 2015. EU er blevet ved med at yde betydelig bistand til syriske flygtninge i Libanon, Jordan og Irak samt til internt fordrevne syrere i Syrien. EU har afsluttet rekruttering og uddannelse forud for udstationering af en Frontex-forbindelsesofficer, der inden længe skal udsendes til Tyrkiet. Del 4 Konklusioner og anbefalinger Antallet af irregulære migranter, der rejser ind i EU via Tyrkiet, har generelt været faldende siden oktober 2015, men det begyndte at stige igen i løbet af de sidste to uger af februar, og i betragtning af årstiden er det fortsat højt. Tyrkiet har som tidligere nævnt truffet en række foranstaltninger med henblik på at gennemføre den fælles handlingsplan, men den fælles indsats, der er gjort, har endnu ikke udmøntet sig i en bæredygtig reduktion af migrantstrømmene. For at sætte ind over for dette foruroligende fænomen med for stor tilstrømning er Tyrkiet nødt til hurtigt at gøre yderligere betydelige fremskridt med hensyn til at forhindre, at irregulære migranter og flygtninge forlader landets område og med at styrke indsatsen over for menneskesmuglere. Det har i den forbindelse afgørende betydning, at der sker en forøgelse af landbaserede operationer med henblik på at forhindre irregulær afrejse, og at den nationale og internationale indsats for at sikre en mere effektiv bekæmpelse af migrantsmugling øges. Migrationsmønsteret har været under forandring de seneste måneder. Næsten 50 % af det samlede antal irregulære migranter, som nåede frem til EU i februar, var af ikkesyrisk oprindelse (f.eks. afghanere, irakere, pakistanere, iranere, marokkanere, bangladeshere, palæstinensere og algeriere). For at adressere dette fænomen opfordres Tyrkiet til hurtigt at forhandle og indgå tilbagetagelsesaftaler med de relevante tredjelande, navnlig dem, der er kilden til den irregulære migration i EU, og at fremskynde ratificeringen af de aftaler, der allerede er blevet undertegnet, men endnu ikke er trådt i kraft. Tyrkiet er nødt til at sikre, at de gældende procedurer for indrømmelse af international beskyttelsesstatus afsluttes hurtigt som fastsat i landets nationale lovgivning - enten ved utvetydigt at indrømme eller give afslag på ansøgninger om flygtningestatus. Tyrkiet skal også sikre, at irregulære migranter, for hvem det er konstateret, at de ikke har behov for international beskyttelse, forhindres i irregulær afrejse mod EU. Et af de vigtigste resultater i rapporteringsperioden er det betydelige fremskridt, der er gjort af Tyrkiet og Grækenland med gennemførelsen af deres bilaterale tilbagetagelsesprotokol. Dette er af særlig betydning, fordi det sikrer grundlaget for mere omfattende gennemførelse af EU's og Tyrkiets tilbagetagelsesaftale og åbner mulighed for, at alle økonomiske migranter og migranter, hvis ansøgning om international beskyttelse afvises, kan sendes tilbage til Tyrkiet inden for et kort tidsrum. Der er nu behov for: at øge indsatsen for at sikre rettidig tilbagesendelse af de pågældende migranter; at nå til enighed om vilkårene for den fælles indsats; at fastlægge hasteprocedurer; at udstationere forbindelsesofficerer på fem øer og for at kommunikere effektivt om tilbagetagelsesprocessen for at modvirke irregulær migration og for yderligere at udvikle Grækenlands kapacitet til at varetage tilbagesendelser. Tyrkiet opfordres indtrængende til at styrke sin indsats over for smuglere og migranter, navnlig ved at øge sit samarbejde med EU og medlemsstaternes aktører. Mere konkret anmodes Tyrkiet om: at træffe afgørende foranstaltninger over for menneskesmuglingen; yderligere at øge indsatsen for at forhindre, at irregulære migranter ankommer til EU via Tyrkiet - navnlig ved at optrappe de landbaserede retshåndhævende aktiviteter; yderligere at øge kystvagtens og andre retshåndhævende myndigheders fælles operationer; at øge delingen af information om migrantsmugling mellem tyrkiske retshåndhævende organer og med EU's og medlemsstaternes aktører samt lette samarbejdet inden for rammerne NATO's aktiviteter i Ægæerhavet. Tyrkiet opfordres også til at fremskynde gennemførelsen af EU's og Tyrkiets tilbagetagelsesaftale med henblik på gennemførelse af aftalen om tilbagetagelse af tredjelandsstatsborgere fra og med 1. juni 2016. Det er i den forbindelse afgørende, at Rådet hurtigst muligt vedtager den holdning, der skal indtages af EU i det blandede tilbagetagelsesudvalg med hensyn til udvalgets afgørelse om at gøre det muligt at anvende bestemmelserne i EU's og Tyrkiets tilbagetagelsesaftale på tredjelandsstatsborgere fra den 1. januar 2016. Tyrkiet er også nødt til at øge sit samarbejde med EU, hvad angår vurderingen af de syriske flygtninges behov, hvilket skulle bidrage til programmeringen af bistanden under faciliteten for flygtninge i Tyrkiet. Efter at der er opnået enighed om faciliteten for flygtninge i Tyrkiet, er EU nødt til at fremskynde ydelsen af bistand og imødekomme behovene hos flygtningene under faciliteten. De identificerede prioriterede sektorer for finansiel bistand til flygtninge i Tyrkiet er humanitær bistand, uddannelse, integration på arbejdsmarkedet, sundhedspleje og social inklusion, lokal infrastruktur og støtte til forvaltning af flygtningestrømme. Den igangværende vurdering af behovene vil munde ud i en detaljeret analyse af finansieringsbehovene og danne grundlag for en prioritering af disse behov i alle sektorer. Facilitetens styringsudvalg vil give strategisk vejledning og træffe afgørelse om konkrete tiltag, beløb og de finansielle instrumenter, der er mest fordelagtige at anvende. Kommissionen indkalder til det andet møde i styringsudvalget, så snart man har dannet sig et første overblik over behovenes omfang. Tyrkiet og EU er nødt til at fortsætte deres arbejde med effektiv og målrettet gennemførelse af den fælles handlingsplan. Det er vigtigt, at en sådan fælles indsats hurtigt giver resultater i marken, navnlig med hensyn til at dæmme op for tilstrømningen af irregulære migranter. Tyrkiet er begyndt godt med gennemførelsen af den fælles handlingsplan og opfordres indtrængende til at fortsætte og yderligere forstærke sin indsats for at sikre fuld, hurtig og effektiv gennemførelse af den fælles handlingsplan.