EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 7.6.2011 
SEK(2011) 802 endelig 
  
Henstilling med henblik på 
RÅDETS HENSTILLING 
om Belgiens nationale reformprogram for 2011 
  
med Rådets udtalelse  
 
om Belgiens opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014 
{SEK(2011) 710 endelig} 
 
 
DA 2   DA Henstilling med henblik på 
RÅDETS HENSTILLING 
om Belgiens nationale reformprogram for 2011 
  
med Rådets udtalelse  
 
om Belgiens opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION, 
som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 
2, og artikel 148, stk. 4, 
som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af 
overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske 
politikker
1, særlig artikel 5, stk. 3, 
som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen2, 
som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd, som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget, 
som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og 
som tager følgende i betragtning: (1) Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske  Råd Europa-Kommissionens forslag 
til en ny strategi for vækst og beskæftig else, Europa 2020, baseret på en øget 
koordinering af de økonomiske politikker, so m vil fokusere på nøgleområder, hvor der 
skal gøres en særlig indsat s for at øge EU's potentiale  for bæredygtig vækst og 
konkurrenceevne. 
(2) Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilli ng om de overordnede retningslinjer for 
medlemsstaternes og Unionens økonomi ske politikker (2010-2014), og den 
21. oktober 2010 vedtog Rådet en afgørelse om  retningslinjer for medlemsstaternes 
beskæftigelsespolitikker
3, som tilsammen udgør de "integrerede retningslinjer". 
Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i 
deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. 
                                                 
1 EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. 
2 EUT C … af … , s… . 
3 Opretholdt for 2011 ved Rådets afgørelse 2011/308/EU af 19. maj 2011. 
 
DA 3   DA (3) Den 12. januar 2011 vedtog Kommissionen den første årlige vækstundersøgelse, som 
markerer starten på en ny cyklus med økonomisk styring i EU og det første 
europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er 
forankret i Europa 2020-strategien.  
(4) Den 25. marts 2011 tilsluttede Det Europæiske  Råd sig prioriteterne for finanspolitisk 
konsolidering og strukturreformer (i overe nsstemmelse med Rådets konklusioner af 
15. februar og 7. marts 2011 og i forl ængelse af Komm issionens årlige 
vækstundersøgelse). Det understregede behovet fo r at prioritere ge nopretning af sunde 
budgetter og finanspolitisk holdbarhed, ne dbringelse af ledigheden ved hjælp af 
arbejdsmarkedsreformer og nye bestræbels er på at øge væksten. Det opfordrede 
medlemsstaterne til at omsætte disse priori teter til konkrete foranstaltninger, der skal 
medtages i deres stabilitets- elle r konvergensprogrammer og nationale 
reformprogrammer. 
(5) Den 25. marts 2011 opfordrede Det Europæis ke Råd tillige de medlemsstater, der 
deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god ti d, at de kan indgå i 
deres stabilitets- eller konvergensprogr ammer og nationale reformprogrammer. 
(6) Den 15. april 2011 forelagde Belgien sit opdat erede stabilitetsprogram for perioden 
2011-2014 og sit nationale reformprogram for 2011. For at tage hensyn til de 
indbyrdes sammenhænge mellem de to progra mmer er de blevet vurderet sammen.  
(7) Belgien kunne i tiåret før 2008 fremvise en  solid årlig BNP-vækst på gennemsnitlig 
2,3 %. Den globale økonomiske recession sl og fuldt igennem i Belgien i 2009, og 
BNP faldt med 2,8 %. Recessionen har kun i begrænset omfang påvirket beskæftigelsen. Midlertidig nedsætte lse af arbejdstiden og faldende 
arbejdsproduktivitet pr. time har fungeret som en buffer. I 2009 faldt beskæftigelsen 
med 0,4 %, hvorefter den atter steg i 2010. Ledigheden, som var på 7 % før 
recessionen, steg dog i 2010 til 8,3 %. Takket være den voksende verdenshandel var opsvinget i 2010 større end forventet med en  BNP-vækst på 2,2 %. Som følge af de 
automatiske stabilisatorer og de diskretionæ re finanspolitiske foranstaltninger, der 
blev truffet i kølvandet på krisen, steg  det offentlige budgetunderskud fra 1,3 % af 
BNP i 2008 til 5,9 % i 2009.  
(8) Baseret på vurderingen af det opdatere de stabilitetsprogram i henhold til Rådets 
forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske 
scenario, der danner grundlag for programmets budgetfremskr ivninger, er plausibelt. 
Selv om det bygger på nogle lidt mindre gun stige vækstantagelser for 2011, er det 
overordnet set i overensstemmelse med Kom missionens seneste prognose fra foråret 
2011. Efter at underskuddet i 2010  mod forventning ikke bl ev større end 4,1 %, er 
målet for programmets budgetstrategi at nå ned på 3,6 % i 2011 og under 
referenceværdien på 3 % i 2012, som er den fri st, Rådet har sat for at få nedbragt det 
uforholdsmæssigt store unders kud. Den reduktion af underskuddet,  som er planlagt for 
2011, ser ud til at være realis tisk, eftersom den er basere t på forholdsvis forsigtige 
økonomiske prognoser. Den finanspolitiske inds ats forventes imidlertid at være på 
under de 0,75 % af BNP, som Rådet har anbefa let som en årlig gennemsnitlig indsats; 
dette gælder navnlig i 2 011 og 2012, hvor den kun forventes at være på 0,4 % og 
0,3 % af BNP i strukturelle termer. De suden er underskudsmålene for 2012 og de 
efterfølgende år ikke  understøttet af specifikke tilpas ningsforanstaltninger. Endelig 
 
DA 4   DA forventes den mellemfristede målsætning, som er et strukturelt overskud på 0,5 % af 
BNP, ikke at blive nået i programperioden 2011-2014. 
(9) Eftersom der i 2010 blev opnået et bedre resultat end forventet, vil det være 
hensigtsmæssigt at sigte mod en mere ambitiøs reduktion af underskuddet i 2011 og en 
hurtigere opnåelse af tærsklen på 3 % af BN P end planlagt. Desude n vil det ikke være 
muligt at bringe det uforholdsmæssigt stor e underskud til ophør ved udgangen af 2012 
og fortsat gøre fremskridt i retning af de n mellemfristede målsætning, medmindre der 
træffes yderligere konsolideringsforanstaltn inger. Eftersom skattebyrden, især på 
arbejdsindkomst, allerede er me get høj i Belgien, bør disse 
konsolideringsforanstaltninger især være udgiftsbaserede. 
(10) Den økonomiske og finansielle krise vendte de n tidligere langvarige faldende tendens 
i den offentlige gæld. Gældskvoten, som ha vde været faldende siden 1993 (hvor den 
var på sit højeste med 134 % af BNP, hvor efter den faldt til 84 % af BNP i 2007), har 
været stigende siden 2008 og nåede ved udga ngen af 2010 op på 96,8 % af BNP. Den 
høje offentlige gæld er fortsat en stor udfor dring, navnlig fordi aldringen på lang sigt 
har større betydning for budgettet end i de fleste EU-lande, hvilk et især skyldes en 
forholdsvis stor stigning i pensionsudgifterne, som vil læ gge yderligere pres på de 
offentlige finanser. Hvis der sikres tilstrækkeligt store primære overskud på 
mellemlang sigt og gennemføres en yderligere reform af det belgiske socialsikringssystem, navnlig pensionssyst emet, for at afbøde den forventede store 
stigning i de aldersrelaterede udgifter, burde det være muligt at forbedre de offentlige 
finansers holdbarhed på lang sigt.  
(11) En af de vigtige udfordringe r, Belgien står over for, er at sikre en stabil og 
velfungerende finansiel sektor , der er i stand til at opf ylde realøkonomiens behov for 
finansiel formidling. I de seneste to år har den belgiske finansielle sektor været hårdt 
ramt af finanskrisen, hvilket har resulteret i mindskede balancer, betydelig statsstøtte 
og en ændring af banktilsynet. Banksektorens finansielle situation er fortsat skrøbelig. Desuden er banksektoren i Belgien yderst kon centreret og relativt stor i forhold til 
økonomiens størrelse.  
(12) I 1996-loven om fremme af beskæftig elsen og forebyggende beskyttelse af 
konkurrenceevnen er det fastsat, at lønudvik lingen i Belgien bør følge lønudviklingen i 
de tre nabolande (Frankrig, Tyskland og Nede rlandene), således at lønomkostningerne 
holdes under kontrol. Ikke de sto mindre har det med denne lov ikke være muligt at 
undgå en situation, hvor lønningerne i pe rioden 2005-2010 er steget hurtigere i 
Belgien end i de tre nabolande, selv om væksten i produk tiviteten har været 
langsommere. Som følge heraf er enhedslønom kostningerne steget i et hurtigere tempo 
i Belgien end i dets nabolande og i forhold til gennemsnittet i euroområdet. Dette er særligt problematisk, fordi Belgien er specialiseret i varer med relativt lavt teknologiindhold og derfor er konfronteret med en kraftig  konkurrence fra lande med 
lavere omkostninger. Selv om lønreglen bidrager til at begrænse lønforhandlingerne, kunne den forbedres ved, at der tages hens yn til forskelle i produkt ivitetsvækst, og 
ved, at der etableres et mere effektivt system til at gennemføre efterfølgende korrektioner, hvis målene ikke er nået. 
(13) Arbejdsmarkedet er kendetegnet af en række  stivheder, som afholder personer fra at 
søge arbejde, nemlig: arbejdsløshedsunders tøttelse i en ubeg rænset periode, høje 
effektive marginalskattesatser og høj skatteki le (især for lavtlønnede arbejdstagere) og 
 
DA 5   DA fjernelse af de sociale bistandsydel ser kombineret med høj beskatning ved 
genoptagelse af arbejde. Desuden eksi sterer der adskillige muligheder for 
tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, som ansp orer ældre arbejdstagere til at forlade 
arbejdsmarkedet, før de når den lovpligti ge pensionsalder på 65 år. En yderligere 
reform af de aktive arbejdsmarkedspolitikke r og en udvidelse heraf, således at de også 
omfatter personer over 50 år, vil kunn e bidrage til at øge den samlede 
beskæftigelsesfrekvens og forbedre incitament erne til at søge arbejde. Desuden vil det 
med yderligere reduktio ner af arbejdsløshedsunderstø ttelsens niveauer  og varighed 
være muligt at anspore de yngre arbejdstagere mere til at søge ind på arbejdsmarkedet. 
Hvis adgangskriterierne for førtidspensione ring gøres strengere, vil det anspore de 
ældre arbejdstagere til at bl ive i arbejdsstyrken og de ældr e arbejdstagere, der i en 
periode har været uden arbejde, til at søge tilbage til arbejdsmarkedet. Endelig tegner de personer, som ikke er EU-statsborgere, sig for en beskæftigelsesfrekvens (40,9 %), 
der ligger langt under EU-gennemsnittet.  
(14) Den generelle skattebyrde på arbejde i Belgien er en af de højeste i EU; derfor vil en 
reduktion heraf bidrage til at gøre det mere attr aktivt at arbejde. I betragtning af den 
betydelige konsolideringsindsats, der stad ig skal gøres, skal der dog kompenseres 
herfor gennem tilsvarende forhøjelser af de mindst fordrejende afgifter, f.eks. på 
forbrug, eller gennem en omlægning til miljøvenl ige afgifter. Belgien har meget lavere 
implicitte skatter på energi end nabolandene . Kombineret med den høje skattekile på 
arbejde er Belgien det EU-land, der har de laveste miljøafgifter i forhold til 
arbejdskraftbeskatningen. Det har medvirket til at skabe en situation, hvor man har 
både en høj arbejdsløshed og et relativt højt energiforbrug, hvilket gør det vanskeligere at realisere mål vedrøre nde beskæftigelse og energieffektivitet. 
(15) Priserne på mange varer og tjenesteyde lser er generelt højere end i andre 
medlemsstater, hvilket afspejler et svagt konku rrencepres – specielt i detailsektoren og 
netværksindustrierne – og svage tilsynsrammer. I detailsektoren er adgangshindringerne og de operationelle restriktioner stor e. Især er der 
konkurrencebegrænsende forskrifter, som stad ig begrænser åbningstiderne, beskytter 
etablerede virksomheder mod ny indtræde n på markedet og hæmmer spredningen af 
nye forretningsmodeller og teknologier . Et almindeligt konkurrenceproblem i 
netværkssektoren i Belgien er de etablerede  virksomheders stærke  stilling og de store 
adgangshindringer i sammenligning med situa tionen i andre medlemsstater, hvilket 
betyder, at tidligere monopolhavere i disse sektorer stadig kan opnå højere profit ved 
at opkræve højere priser end det, der ville have været muligt på et konkurrencebaseret marked.  
(16) De belgiske myndigheder har afgivet en række tilsagn i forbindelse med 
europluspagten
4. Tilsagnene vedrører de fire om råder i pagten. De fokuserer på 
foranstaltninger med henblik på at nedbri nge underskuddet, holde energipriserne under 
kontrol og stimulere konkurrencen, kontroll ere reallønsstigningerne, gennemføre 
tilsynsrammer for at overvåge den finansielle sektor og indføre foranstaltninger for at forhøje den faktiske pensionsalder. Der er imidlertid ingen oplysninger om de foranstaltninger, der vil blive truffet for at nå det nødvendige mål på det 
finanspolitiske område, og der er he ller ingen oplysninger om, hvordan 
reallønsvæksten eller en ergipriserne vil kunne kont rolleres. Hvad angår 
                                                
 
4 Nærmere oplysninger om tilsagnene i europluspagten findes i SEK(2011) 710. 
 
DA 6   DA førtidspensioneringsordningerne, er det ikke klart, hvorvidt og hvornår 
"generationspagten" vil blive revideret, og hvilke konkrete forans taltninger en sådan 
revision ville føre til. Disse tilsagn er  blevet vurderet og ta get i betragtning i 
henstillingerne. 
(17) Kommissionen har vurderet stabilitetsprog rammet og det nationale reformprogram, 
herunder tilsagnene i forb indelse med europluspagten5. Den har taget hensyn til deres 
relevans for en holdbar finanspolitik og so cioøkonomisk politik i Be lgien og til, i hvor 
høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov 
for at styrke den samlede økonomiske styri ng i Den Europæiske Union, ved at der fra 
EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. På denne baggrund finder Kommissionen, at det bør være muligt at gennemføre en mere ambitiøs nedbringelse af underskuddet i 2011, og at  der bør specificeres yderligere 
konsolideringsforanstaltninger for 2012 og tiden derefter. De r er behov for en 
yderligere reform af pensionssystemet fo r at forbedre de offentlige finansers 
langsigtede holdbarhed. Der bør også træ ffes yderligere tiltag for at styrke 
konkurrenceevnen, hjælpe folk i arbe jde og omlægge skattebyrden fra 
arbejdsbeskatning til beskatning af forbrug og energi, samtidig med at der åbnes flere 
muligheder for investeringer og vækst i se rvicesektoren og netværksindustrierne.  
(18) På baggrund af denne vurderi ng og under hensyntagen til Rådets henstilling af 2. 
december 2009 i medfør af artikel 126, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har Rådet undersøgt 2011-opdateri ngen af Belgiens st abilitetsprogram, 
og Rådets udtalelse
6 afspejles især i hensti llingens nr. 1) og 2), 
HENSTILLER, at Belgien for perioden 2011-2012 træffer foranstaltninger med henblik på 
følgende:  
1) Belgien bør benytte sig af det nuvære nde økonomiske opsvi ng til at fremskynde 
korrektionen af det uforholdsmæssigt st ore underskud. Med henblik herpå bør der 
træffes de nødvendige foranstaltninger, na vnlig på udgiftssiden, således at der i 
forbindelse med 2012-budgettet opnås en genne msnitlig strukturel indsats på mindst 
0,75 % af BNP. Dette skulle bringe det offentlige underskud et godt stykke ned under referenceværdien på 3 % af BNP se nest i 2012. Det bør si kres, at der gøres 
fremskridt for at nå den mellemfristed e målsætning med mindst 0,5 % af BNP om 
året. 
2) Der bør træffes foranstaltninger for at forbedre de offentlige finansers langsigtede 
holdbarhed. Der bør fokuseres på indførelsen af en strategi, som tager sigte på at 
begrænse de aldersrelaterede udgifter, bl .a. ved at forebygge tidlig tilbagetrækning 
fra arbejdsmarkedet, således at den fa ktiske pensionsalder forhøjes, og den 
lovpligtige pensionsalder kædes sammen med forventet levetid. 
3) Der bør sættes ind over for de strukturelle  svagheder i den finansielle sektor, især ved 
at omstruktureringen af banker, som har brug for en tilstrækkeligt finansieret og rentabel forretningsmodel, færdiggøres. 
                                                
 
5 SEK(2011) 710. 
6 Jf. artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97. 
 
DA 7   DA 4) Lønforhandlings- og lønindekseringssy stemet bør reformeres i samråd med 
arbejdsmarkedets parter og i overensstemme lse med national praksis, således at det 
sikres, at lønvæksten bedre afspejler udvik lingen inden for arbejdsproduktiviteten og 
konkurrenceevnen.  
5) Der bør opnås en bedre erhvervsfr ekvens, ved at den høje skatte- og 
socialsikringsbyrde for de lavtlønnede re duceres på en budgetneutral måde, og der 
indføres et system, hvor arbejdsløsheds ydelserne gradvis sættes ned i takt med 
arbejdsløshedens varighed. Der bør træffe s tiltag for at omlægge skattebyrden fra 
beskatning af arbejde til besk atning af forbrug og for at gøre skattesystemet mere 
miljøvenligt. De aktive arbejdsmarkedspolitikkers effektivitet bør forbedres, ved at man fokuserer visse foranstaltninger på ældre arbejdstagere og sårbare 
befolkningsgrupper.  
6) Der bør indføres foranstaltninger til at styrke konkurrencen i detailsektoren gennem 
en reduktion af adgangshindringerne og de operationelle restriktioner; desuden bør 
der indføres foranstaltninger til at st yrke konkurrencen på elektricitets- og 
gasmarkedet, ved at der iværksættes en yderl igere forbedring af effektiviteten hos de 
sektorspecifikke regulerings- og konkurrencemyndigheder.  
Udfærdiget i Bruxelles, den 
 På Rådets vegne 
 Formand