•H. 
f'-'X 
\ iÇt'ï 
Life "S. 
? f **. 
4 y. • 
i . v 
il'/ KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
VOLUME I Bruxelles, den 10.02.1997 
KOM(97) 19 endelig udg. 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
OG REGIONSUDVALGET 
OM EVALUERINGEN AF 
DEN EUROPÆISKE KRÆFTUGE 1995 
Kit, 
mi 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
0. RESUMÉ - 1 -£r _ 
1. PRÆSENTATION AF DEN EUROPÆISKE KRÆFTUGE 1995 - 2 -
1.1. Retsgrundlag -2-
1.2. Tidligere kampagner - 2 -
1.3. Oplysningskampagnernes betydning - 3 -
1.4. Den europæiske kræftkodeks - 4 -
1.5. Generelle principper for tilrettelæggelsen af kræftugen - 4 -
1.5.1. Samarbejde med kræftforeningerne -4-
1.5.2. Det europæiske prægjællesskabsmerværdien 
og nærhedsprincippet - 5 -
1.5.3. Professionel bistand - 6 -
1.6. Særlige karakteristika ved Kræftugen 1995 - 7 -
1.6.1. Kampagnens formål - 7 -
1.6.2. Tonen i kampagnen - 1 -
1.6.3. Målgrupper - 8 -
1.6.4. Oplysningsmaterialet - 8 -
1.6.5. To niveauer - 9 -
n. KVANTITATIV ANALYSE - 9 -
II. 1. Kampagne over for befolkningen - 10 -
II. 1.1. Distribution af plakater og foldere - 10 -
II. 1.2. Relationer til medierne - 10 -
II. 1.3. Reklameplads - 11 -
II. 1.4. Konklusioner - 12 -
II.2. Kampagnen over for praktiserende læger - 12 -
11.2.1. Udarbejdelse, udgivelse og distribution af en brochure - 12 -
11.2.2. Reklameplads - 13 -
ffl. KVALITATIV ANALYSE - 14 -
III. 1. Kampagnen over for offentligheden - 14 -
III. 1.1. Evalueringsmetoder - 14 -
III. 1.2. Resultater på europæisk plan -15-
III. 1.3. Resultaterne i de enkelte lande - 17 -
III. 1.4. Konklusioner - 17 -
III.2. Kampagnen over for praktiserende læger - 18 -
111.2.1. Evalueringsmetode - 18 -
111.2.2. Brochurens modtagelse -18-
111.2.3. Kendskabet til og opfattelsen af den 
europæiske kræftkodeks - 19 -
III. 2.4. Modtagelsen af det øvrige materiale, 
der blev anvendt i kampagnen - 19 -
III.2.5. Konklusioner - 20 -
<l 
IV. OPFØLGENDE AKTIVITETER - 20 
V. BUDGET - 22 
^ CX 
0. RESUME 
Programmet "Europa mod Kræft" organiserer hvert år i anden uge af oktober i nært 
samarbejde med kræftforeningerne i samtlige EU-lande en Europæisk Kræftuge. 1995-
udgaven af denne oplysningskampagne drejede sig om at udbrede kendskabet til den 
reviderede udgave af den europæiske kræftkodeks, som består af ti simple anbefalinger, 
der indeholder de vigtigste budskaber om forebyggelse af kræft. 
Kampagnen, der gennemføres på europæisk plan, havde til formål at få offentligheden til 
at forstå, at alle har mulighed for at mindske risikoen for selv at få kræft, opfordre til en 
mere afbalanceret levevis og oplyse om fordelene ved tidlig diagnosticering afkræft. For 
at opfylde disse formål henvendte man sig direkte til offentligheden, men også mere 
indirekte, idet man i kampagnen inddrog de praktiserende læger, som jo er et vigtigt 
forbindelsesled til befolkningen i denne sammenhæng. 
Til brug for kampagnen lod kræftforeningerne trykke 6,7 mio. eksemplarer af fælles 
europæiske plakater og foldere, som Kommissionens tjenestegrene havde stillet til 
rådighed; via programmets koordinerede relationer til medierne blev der etableret 172 
millioner kontakter med europæiske borgere (112 millioner via artikler i den skrevne 
presse, mindst 60 millioner kontakter i forbindelse med tv- og radioudsendelser), hvortil 
kommer næsten 172 millioner kontakter via den reklameplads, som aviser og tidsskrifter 
(37 millioner kontakter) og tv-stationer (135 millioner kontakter) i Europa stillede gratis 
til rådighed for programmet. 
Denne mediedækning tilligemed med mange arrangementer, som kræftforeningerne 
afholdt i løbet af ugen, havde markant indvirkning på EU-borgernes viden om 
forebyggelse afkræft. Ved kampagnens afslutning var der således over 20 millioner flere 
borgere i Europa, der troede på muligheden for at forebygge kræft. Desuden var man efter 
kampagnen bedre i stand til at pege på risikofaktorerne (for lidt frugt og grøntsager og 
kornprodukter i kosten, for meget fedt, for meget alkohol, rygning og for lidt motion). 
Den Europæiske Kræftuge 1995 har også medvirket til at gøre fællesskabsindsatsen inden 
for folkesundhed mere synlig, idet 24% af europæerne anfører at have hørt tale om en 
europæisk kræftuge, og henholdsvis 12% (spontane svar) og 24% (med lidt hjælp til 
hukommelsen) anfører at kende den europæiske kræftkodeks. 
I kampagneugen modtog næsten alle praktiserende læger i EU (321 000) en brochure om 
den europæiske kræftkodeks, som programmet havde udgivet. Et telefonisk rundspørge 
blandt de praktiserende læger viser, at denne publikation blev modtaget særdeles positivt 
(87,6% af de læger, der erindrer at have modtaget brochuren, fandt, at den var godt 
udformet, 77,5% anså den for meget nyttig eller lidt nyttig). Det kan derfor forventes, at 
anbefalingerne om forebyggelse af kræft i højere grad vil blive indarbejdet i de 
praktiserende lægers daglige virke. 
•x % 
I. PRÆSENTATION AF DEN EUROPÆISKE KRÆFTUGE 1995 
1. Den foreliggende rapport skal redegøre for de kvantitatie og kvalitative elementer, 
der indgår i evalueringen af den europæiske dimension af Den Europæiske 
Kræftuge 1995. Fremlæggelsen af disse oplysninger imødekommer kravet til 
Kommissionen om åbenhed i varetagelsen af dens udøvende beføjelser. 
1.1. Retsgrundlag 
2. Som et væsentligt element i de aktiviteter, der er iværksat i forbindelse med 
programmet "Europa mod Kræft" med henblik på informering af offentligheden 
og sundhedsoplysning, indgår afholdelse af en europæisk kræftuge i de 
foranstaltninger, der er nævnt i bilaget til Rådets afgørelse om en handlingsplan 
for 1990-19941 ("den anden handlingsplan") og i bilaget til Europa-Parlamentets 
og Rådets afgørelse om en handlingsplan for kræftbekæmpelse 1996-20002 ("den 
tredje handlingsplan"). 
3. Eftersom Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om den tredje handlingsplan 
på grund af store forsinkelser i vedtagelsesproceduren først blev truffet den 29. 
marts 1996, var der ikke nogen handlingsplan for programmet i 1995. 
Retsgrundlaget for afholdelsen af Den Europæiske Kræftuge (samt for de øvrige 
aktiviteter, der blev iværksat i forbindelse med programmet i 1995) var derfor 
anmærkningerne til budgetpost B3-43033, som bl.a. præciserer, at bevillingerne til 
programmet dækker ".... udgifter til oplysning og bevidstgørelse af 
offentligheden". Det skal i denne forbindelse understreges, at organiseringen af De 
Europæiske Kræftuger på intet tidspunkt gav anledning til uenighed ved 
vedtagelsen af den tredje handlingsplan. 
1.2. Tidligere kampagner 
4. Den Europæiske Kræftuge finder sted hvert år i anden uge af oktober. Siden den 
anden handlingsplan trådte i kraft, har kampagneugerne haft følgende temaer: 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 Tobak og alkohol 
Tidlig diagnosticering og systematisk screening 
Forebyggelse af kræft på arbejdspladsen 
Passiv rygning 
Frugt og grøntsagers gavnlige virkninger. 
Rådets afgørelse truffet al' Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i 
Rådet, af 17. maj 1990 om vedtagelse af en handlingsplan for 1990-1994 i forbindelse med programmet 
for "Europæisk indsats mod Kræft" (EFT nr. L 137 af 30.5.1990). 
Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 646/96/EF af 29. marts 1996 om en handlingsplan for 
kræftbekæmpelse som led i indsatsen inden for folkesundhed (1996-2000) (EFT nr. L 95 af 16.4.1996). 
Den Europæiske Unions almindelige budget. (EFT nr. L 369 af 31.12.1994). 
- 2 -
Yderligere oplysninger om disse kampagner findes i Kommissionens rapport om 
evalueringen af de aktioner, der er gennemført i forbindelse med programmet 
mellem 1987 og 19924, og i Kommissionens rapporter om henholdsvis 
programmets gennemførelse i 19935 og gennemførelsen af den anden 
handlingsplan6. 
1.3. Oplysningskampagnernes betydning 
5. Der er bred enighed om, at ca. 70% af alle dødsfald forårsaget af kræft hænger 
sammen med personlige valg omkring levevis og miljø. Uanset de 
lægevidenskabelige landvindinger kan der derfor ikke opnås nogen mærkbar 
nedgang i forekomsten afkræft og dødeligheden i forbindelse med denne sygdom, 
medmindre befolkningen kan overbevises om det hensigtsmæssige i at ændre på 
bestemte vaner og holdninger. Befolkningen skal altså have de fornødne 
informationer til at kunne vælge en levevis, som beskytter mest muligt imod 
risikoen for visse kræftformer, selv om denne risiko aldrig kan elimineres 
fuldstændigt. 
6. Derfor indtager oplysning af offentligheden en vigtig plads både i den anden og 
den tredje handlingsplan for programmet "Europa mod Kræft". Udover 
organiseringen hvert år af en Europæisk Kræftuge omfatter den tredje 
handlingsplan således bl.a. følgende aktioner: 
bedre og mere effektiv formidling af budskaberne om forebyggelse af 
kræft 
støtte til net for udveksling af informationer og erfaringer om forebyggelse 
af kræft 
fremme af oplysningskampagner rettet imod bestemte målgrupper 
opbakning til europæisk orienterede projekter om forebyggelse af kræft, 
især i relation til rygning. 
7. Et Eurobarometer-rundspørge, som blev gennemført i de 15 EU-lande i foråret 
1995, og som gennemgås mere detaljeret i kapitel III. 1. i den foreliggende rapport, 
understreger behovet for at gennemføre oplysningskampagner om forebyggelse af 
kræft. Dette rundspørge viser således, at 33% af europæerne ikke tror, at man kan 
forebygge kræft, og i visse lande er det endog over 50%. Vor viden om den 
enkeltes muligheder for at nedbringe risikoen for selv at få kræft er således helt 
Beretning fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg om 
evalueringen af effektiviteten af den fællesskabsaktion, der gennemføres under handlingsplanen som 
led i programmet "Europa mod Kræft" (1987-1992). (KOM(93) 93 endelig udg. af 15. marts 1993). 
Beretning fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og 
Regionsudvalget om programmets gennemførelse i 1993 - programmet "Europa mod Kræft" - fra 1. 
januar 1993 til 31. marts 1994. (KOM(94) 550 endelig udg. af 5. december 1994). 
Rapport fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og 
Regionsudvalget om gennemførelse af den anden handlingsplan (1990-1994) - programmet "Europa 
mod Kræft". (KOM(95) 356 endelig udt af 18. juli 1995). 
utilstrækkelig på europæisk plan; med De Europæiske Kræftuger forsøger man at 
udfylde dette "informationshul". 
1.4. Den europæiske kræftkodeks 
Hver udgave af Den Europæiske Kræftuge har et bestemt tema i forbindelse med 
forebyggelse af kræft. Temaet for ugen i 1995 var oplysning om den reviderede 
udgave af den europæiske kræftkodeks. Den første udgave af denne kodeks blev 
udarbejdet i 1987 af Udvalget af Kræftspecialister på Højt Plan7, som blev nedsat 
i januar 1986 til at bistå Kommissionen, og som siden er blevet programmets 
vigtigste videnskabelige rådgivende instans. Kodeksen - en samling af ti simple 
anbefalinger, som indeholder de vigtigste budskaber om forebyggelse af kræft -
er blevet hovedhjørnestenen i programmet og danner basis for alle 
oplysningsaktiviteterne. Siden den europæiske kræftkodeks blev lanceret i 1987, 
er den blevet formidlet til brede kredse af de ikke-statslige organisationer, der er 
aktive inden for kræftbekæmpelsen i EU-landene. For at følge med udviklingen 
i kræftforskningen har Kommissionens tjenestegrene anmodet Det Europæiske 
Institut for Onkologi i Milano om at udarbejde en revideret udgave af denne 
kodeks samt et bilag med de videnskabelige begrundelser for hver enkelt af de ti 
anbefalinger. Instituttet har koordineret en gruppe europæiske kræfteksperters 
videnskabelige redigering, og det har resulteret i en ny udgave af kodeksen, som 
i december 1994 godkendtes af Udvalget af Kræftspecialister (jf. bilaget, punkt 
4.). Formidlingen til offentligheden af disse ti grundregler for forebyggelsen af 
kræft var temaet for Den Europæiske Kræftuge 1995 (jf. afsnit 1.6.1.). 
1.5. Generelle principper for tilrettelæggelsen af kræftugen 
1.5.1. Samarbejde med kræftforeningerne 
Når det drejer sig om gennemførelse af oplysningskampagner over for 
offentligheden, er de nationale kræftforeninger programmets vigtigste 
samarbejdspartnere. Disse organisationer, hvis store betydning anerkendes klart 
både i den anden og den tredje handlingsplan, råder således ikke alene over 
Udvalgets sammensætning i 1995: 
Prof. VERONESI 
Prof. BLEEHEN 
Prof. BOON 
Prof. VAN DER SCHUEREN 
Prof. DIEHL 
Prof. OVERGAARD 
Prof. ESTAPE 
Dr. GONZALEZ ENRIQUEZ 
Prof. KLEIHUES 
Prof. PUJOL 
Prof. GARAS 
Dr. BUTTIMER 
Prof. DICATO 
Prof. KROES 
Prof. CONDE 
Prof. EINHORN 
Prof. HOLM 
betydelige ressourcer, der giver mulighed for at forlænge den europæiske 
kampagne på nationalt, regionalt og lokalt plan, men også over stor erfaring i 
formidling af forebyggende budskaber til offentligheden. De vigtigste orga­
nisationer, der deltog i samarbejdet omkring kræftugen 1995, er nævnt i bilaget 
(punkt 5.) 
10. Kommissionens tjenestegrene har således et tæt samarbejde med kræftforeningerne 
allerede i Kræftugens planlægningsfase. Gruppen af europæiske repræsentanter for 
disse organisationer, som mødtes tre gange i 1995 med henblik på henholdsvis 
forberedelsen og evalueringen af Kræftugen, nedsatte en arbejdsgruppe, som de 
for programmet ansvarlige tjenestegrene i Kommissionen inddrog meget aktivt i 
alle beslutninger omkring fastlæggelsen af den overordnede strategi og 
målgrupperne for kampagnen og omkring de tekster, slogans og billeder, der 
skulle bruges i oplysningsmaterialet til kampagnen. Desuden blev arbejdsgruppen, 
som holder plenargruppen underrettet om, hvordan forberedelserne forløber, 
konsulteret af programmet i forbindelse med udvælgelsen af et konsulentfirma, 
som fik til opgave at udforme og koordinere kampagnen (jf. afsnit 1.5.3.). Denne 
inddragelse af kræftforeningerne forud for selve Kræftugen sikrer, at de formidler 
de europæiske budskaber og mobiliserer deres ressourcer til dette formål under 
selve kampagnen. 
11. Med hensyn til den del af kampagnen i 1995, der var rettet imod de praktiserende 
læger (jf. kapitel H.2.), samarbejdede programmet også med den europæiske 
gruppe af repræsentanter for de praktiserende lægers nationale organisationer. 
1.5.2. Det europæiske præg, fællesskabsmerværdien og nærhedsprincippet 
12. Kommissionens tjenestegrene og kræftforeningerne understregede allerede i plan­
lægningsfasen, at det var nødvendigt at gennemføre en europæisk kampagne 
baseret på en fælles idé og fælles oplysningsmateriale med en klart genkendelig 
fællesskabstilknytning. For programmets vedkommende drejede det sig om at vise 
den europæiske borger, at Fællesskabet spiller en aktiv rolle inden for 
folkesundhed, og især inden for forebyggelse af kræft, og bedre er i stand til at 
skabe synergi mellem de mange forskellige aktiviteter, der gennemføres af 
nationale og regionale organisationer. For kræftforeningerne drejede det sig om 
at drage fordel af det planlægningsarbejde, der udføres på europæisk plan, og at 
vise, at de er aktive og anerkendte deltagere - ikke blot på nationalt plan, men 
også på europæisk plan - i bestræbelserne på at fremme en stor fællesskabssag, 
i dette tilfælde kampen mod kræft. 
13. Ved planlægningen og gennemførelsen af oplysningskampagnerne i forbindelse 
med De Europæiske Kræftuger benytter man sig via arbejdsgruppen af de 
europæiske kræftforeningers samlede ekspertise i formidling af forebyggende 
budskaber til hele befolkningen. En sådan fælles indsats giver mulighed for 
betydelige besparelser i forhold til sideløbende kampagner i de enkelte 
medlemslande; det er ikke kun besparelser i form af menneskelige ressourcer, men 
også i form af finansielle midler: f.eks. er det kun teksterne på plakater og foldere, 
der er forskellige fra land til land - de visuelle elementer er de samme og skal 
således kun fremstilles i kliché en enkelt gang. 
14. Ud over besparelser i relation til menneskelige og finansielle ressourcer giver en 
europæisk anlagt kampagne også større virkning. Det har således kunnet påvises, 
at visse begivenheder og arrangementer får større opmærksomhed både af 
medierne og i offentligheden, hvis de kan præsenteres som internationale 
arrangementer. Den Røgfri Dag og FN's Kvindedag ville helt sikkert fa mindre 
omtale, hvis der var tale om rent nationale arrangementer, og det samme gælder 
Den Europæiske Kræftuge. Den tanke, at befolkningen i flere lande i en dag eller 
i en uge går sammen om at fremme en stor og samfundsvigtig sag, bliver tilsyne­
ladende positivt modtaget både af offentligheden og af medierne. 
15. Selv om De Europæiske Kræftuger forekommer ret ensartede i alle landene på 
grund af deres fælles visuelle præsentation og indholdet af de budskaber, de 
formidler, giver de dog plads til visse nationale justeringer, som kan afspejle 
eventuelle forskelle på det sundhedspolitiske område. I forbindelse med Kræftugen 
i 1995 blev f.eks. punkt 10 i den europæiske kræftkodeks8 forsynet med en ekstra 
kommentar i visse lande for at tage hensyn til den nationale politik for screening 
for brystkræft. 
16. Rent konkret blev arbejdsopgaverne omkring Kræftugen 1995 fordelt på følgende 
måde mellem Kommissionens tjenestegrene og kræftforeningerne: Programmet 
stiller film til rådighed for samarbejdspartnerne, som kan anvendes til trykning af 
foldere og plakater; trykningen og distributionen af dette materiale finansieres af 
kræftforeningerne, men dog med et økonomisk tilskud fra programmet (jf. del V.). 
Kommissionens tjenestegrene varetager ligeledes via det konsulentfirma, med 
hvilket der er indgået kontrakt, en stor del af relationerne til medierne både før 
og under Den Europæiske Kræftuge (jf. afsnit II. 1.2.) og forsøger at opnå gratis 
reklameplads (jf. afsnit II. 1.3. og H.2.2.). Kræftforeningerne organiserer med brug 
af det fælles materiale en lang række arrangementer i løbet af Kræftugen 
(kollokvier, udstillinger, arrangementer i skoler, optræden osv.). 
1.5.3. Professionel bistand 
17. Med det formål at gøre kampagnen mere synlig i hele Europa besluttede 
programmet at benytte sig af en professionel konsulent i kommunikation. For at 
undersøge markedet iværksatte man i juni 1995 et offentligt udbud9. Blandt de 21 
tilbudsgivere udvalgtes med tilslutning fra kræftforeningernes arbejdsgruppe 
firmaet EURO-RSCG på grundlag af dets tilbuds kvalitet og pris, men også fordi 
dette firma er stærkt repræsenteret i næsten samtlige EU-lande; en sådan 
tilstedeværelse er i realiteten en nødvendighed for varetagelsen af forbindelserne 
med medierne i de enkelte lande. 
18. Det skal understreges, at den kontrakt, der blev indgået med EURO-RSCG, ikke 
kun drejer sig om planlægning og koordinering af Den Europæiske Kræftuge, men 
også om PR-arbejde for programmet generelt. I 1995 drejede firmaets ydelser sig 
"Undersog selv regelmæssigt dit bryst. Deltag i mammografiske screening-programmer, hvis du er over 
50 år." - Se også kapitel 1.4. 
9 
EFTnr. C 134 af 1.6.1995. 
dog næsten udelukkende om Kræftugen. Kontrakten blev indgået for ét år, men 
kan fornyes fire gange for ét år ad gangen. Efter firmaets indsats i forbindelse 
med kampagnen i 1995 og efter anbefaling fra kræftforeningernes plenargruppe 
blev kontrakten fornyet for 1996. 
1.6. Særlige karakteristika ved Kræftugen 1995 
1.6.1. Kampagnens formål 
19. Hovedformålet med kampagnen var at fremme kendskabet til den europæiske 
kræftkodeks (jf. kapitel J.4.): Via oplysningsmateriale baseret på kodeksens 10 
anbefalinger til, hvordan man kan forebygge kræft, skulle befolkningen i Europa: 
oplyses om, at alle har mulighed for at nedbringe risikoen for selv at fa 
kræft, 
opfordres til en mere afbalanceret levevis, hvori indgår disse anbefalinger, 
gøres bevidst om fordelene ved tidlig diagnosticering af kræft. 
Dette mål blev forfulgt ved, at man henvendte sig til offentligheden 
direkte via en europæisk dækkende oplysningskampagne, 
indirekte via en oplysningsindsats over for det vigtige forbindelsesled, som 
de praktiserende læger er (jf. også afsnit 1.6.3.). 
20. Et andet formål med kampagnen var at gøre befolkningen opmærksom på, at 
Fællesskabet gør en indsats på området for folkesundhed (Kræftugens fællesskabs-
karakter) 
1.6.2. Tonen i kampagnen 
21. Alle, der beskæftiger sig med forebyggelse af kræft, er enige om, at det i en 
oplysningskampagne, der tilstræber at fa befolkningen til at ændre en adfærd, som 
kan have skadelige virkninger for deres helbred, er nødvendigt at anlægge en 
positiv, opmuntrende og motiverende tone; det er vigtigt at undgå at give folk 
skyldsfølelse. Ud fra disse mere generelle retningslinjer planlagde det til 
programmet knyttede konsulentfirma en kampagne, der understreger den enkeltes 
mulighed for at vælge en sund levevis, søge læge i tilfælde af bestemte 
symptomer eller vedvarende ubehag og - for kvindernes vedkommende - deltage 
i forskellige screeningprogrammer, alt sammen med det formål at nedbringe 
risikoen for at fa kræft. Dette individuelle og ansvarsbevidste valg, som den 
enkelte kan foretage, afspejles i kampagnens slogan: "At undgå kræft angår også 
mig". 
22. Samme ønske om at formidle budskabet i en positiv tone ligger til grund for det 
visuelle materiale, der blev anvendt til kampagnen: ti smilende og tillidvækkende 
ansigter (ti personer fra ti forskellige lande, et ansigt for hvert af de ti punkter i 
kodeksen). Disse personer fortæller om de valg, de selv har gjort for at nedbringe 
risikoen for at fa kræft, og opfordrer til at følge deres eksempel (jf. også bilaget, 
punkt 3). 
23. Teksterne til oplysningsmaterialet er formuleret i et meget enkelt sprog, eftersom 
flere Eurobarometer - undersøgelser har vist, at det er den del af befolkningen, der 
har den dårligste uddannelsesbaggrund, som ved mindst om mulighederne for at 
forebygge kræft. Men på trods af bestræbelserne på at forenkle budskabet blev det 
underliggende videnskabelige indhold af dette oplysningsmateriale tillagt meget 
stor betydning; materialet er baseret på det videnskabelige bilag til den europæiske 
kræftkodeks. En ekspert fra Det Europæiske Institut for Onkologi i Milano - som 
forestod koordineringen af arbejdet med at revidere den europæiske kræftkodeks -
står som garant for tekstens videnskabelige fundament. 
1.6.3. Målgrupper 
24. Hovedmålgruppen for Den Europæiske Kræftuge 1995 var den brede offentlighed, 
eftersom de ti anbefalinger i den europæiske kræftkodeks henvender sig til hele 
den europæiske befolkning. 
25. Den anden målgruppe for kampagnen var de praktiserende læger, som programmet 
henvendte sig til for at fa dem til at formidle kodeksens forebyggende budskaber 
til deres patienter. Det er åbenbart, at de praktiserende læger spiller en afgørende 
rolle for patienternes oplysningsniveau, fordi det først og fremmest er dem, der 
rådgiver og vejleder hele befolkningen på det helbredsmæssige område. 
1.6.4. Oplysningsmaterialet 
26. De ti afbildede personer, der formidler den europæiske kræftkodeks' ti 
anbefalinger, blev anvendt til fire typer oplysningsmateriale beregnet for den brede 
offentlighed: en serie på elleve plakater, en serie på elleve foldere, en videospot 
og en trykt annonce. 
27. Serien på elleve plakater i A2-format, der blev fremstillet på elleve forskellige 
sprog, omfatter en generel plakat, der præsenterer den europæiske kodeks i sin 
helhed, samt en plakat for hvert af de ti punkter i kodeksen. 
28. På tilsvarende måde omfatter serien på elleve foldere i A4-format en generel 
folder samt ti brochurer for hvert af de enkelte punkter i kodeksen. De seks sider 
i disse foldere er udformet således: 
- side 1 : 10 ansigter (generelle foldere) 
Ansigtet på den person, der "repræsenterer" det bestemte punkt i 
kodeksen (øvrige foldere) 
- side 2-4 : Det forebyggende budskab 
- side 5 : Præsentation af de ti punkter i den europæiske kræftkodeks 
- side 6 : En test, der giver den enkelte mulighed for at bedømme sin viden 
om mulighederne for at forebygge kræft. 
29. En videospot, der præsenterer de ti anbefalinger i den europæiske kræftkodeks, 
blev fremstillet i elleve sprogversioner. I denne spot præsenterer de ti skuespillere, 
der blev anvendt til plakaterne og folderne, hver på deres modersmål de ti 
anbefalinger i den europæiske kræftkodeks; denne videospot, der varer 20 
sekunder, blev derefter forsynet med undertekster på elleve sprog, mens det 
flersprogede lydspor var det samme (bortset fra indledningen og afslutningen), 
- 8 -
hvilket gav videospotten det tilstræbte multikulturelle præg. Denne spot, som blev 
optaget i sort/hvid 35 mm, blev stillet til rådighed for de største europæiske tv-
stationer i form af videokassetter (jf. afsnit II. 1.3). 
30. Forsiden til den generelle folder (ti ansigter) blev også brugt til en annonce i 
aviser og dagblade (jf. afsnit II. 1.3.). 
31. Der blev udarbejdet følgende materiale med henblik på relationerne til medierne. 
et "master"-pressemateriale (af europæisk karakter) 
"nationalt" pressemateriale 
en samling billedvideoer ("video til nyhedsudsendelser") i forbindelse med 
kampagnen. Disse videoer af 20 minutters varighed blev fremsendt til de 
største europæiske tv-stationer. 
32. Det materiale, der blev anvendt til kampagnen over for de praktiserende læger, er 
omhandlet i kapitel II.2. 
1.6.5. To niveauer 
33. I forbindelse med Den Europæiske Kræftuge 1995 må der sondres mellem to 
niveauer: 
34. Programmet "Europa mod Kræft" benyttede sig af det til programmet knyttede 
konsulentfirma og af råd og vejledning fra kræftforeningernes gruppe til 
planlægningen og gennemførelsen af en europæisk kampagne, der var centreret 
omkring fælles materiale og medierelationer baseret på en fælles strategi, og som 
i hovedtrækkene var den samme i alle EU-landene. Det er denne kampagne, som 
er emnet for den foreliggende rapport, og de kvantitative og kvalitative data, der 
er indeholdt i del II og III i rapporten, vedrører således kun denne kampagne. 
35. Kampagnen blev af de forskellige nationale kræftforeninger forlænget med 
aktioner på nationalt, regionalt og lokalt plan. I Den Europæiske Kræftuge 
organiserede disse foreninger således i de fleste lande en lang række 
forskelligartede arrangementer (videnskabelige kollokvier, "sundhedsmesser", 
udstillinger, oplysende forestillinger, koncerter, arrangementer i skoler, gadeteater, 
info-busser osv.). Selv om disse aktiviteter ikke blev støttet direkte af programmet, 
understregede de den europæiske baggrund for den kampagne, hvori de indgik. 
Eftersom aktionerne udelukkende blev gennemført på kræftforeningernes eget 
ansvar, er de ikke medtaget i den foreliggende evalueringsrapport. De har dog 
været med til at øge virkningerne af den europæiske kampagne ganske betydeligt, 
selv om det vanskeligt lader sig måle. 
II. KVANTITATIV ANALYSE 
36. I det følgende redegøres der for de vigtigste analyseelementer på europæisk plan, 
mens oversigter over de kvalitative og kvantitative data for de enkelte lande findes 
i bilaget (punkt 2.). 
- 9 
II. 1. Kampagne over for befolkningen 
n.1.1. Distribution af plakater og foldere 
37. Afhængigt af deres disponible midler og kommunikationspolitik iøvrigt sørgede 
kræftforeningerne i de enkelte lande for trykning af fælles europæisk 
oplysningssmateriale på grundlag af de film, de havde faet stillet til rådighed af 
programmet. Der blev således i alt trykt næsten 6 700 000 plakater og foldere i 
EU-1 andene, heraf: 
5 436 000 generelle foldere (med de ti punkter i kodeksen) 
964 000 "specifikke" foldere (om et enkelt punkt i kodeksen) 
124 500 generelle plakater 
170 200 "specifikke" plakater. 
38. Det trykte materiale blev distribueret via de net, som kræftforeningerne råder over 
i de enkelte lande. Der foreligger ikke nøjagtige tal for distributionen af materiale 
i samtlige EU-lande; på grundlag af tal fra de øvrige lande kan det anslås, at 
gennemsnitligt ca. 80% af det materiale, kræftforeningerne havde ladet trykke, 
blev distribueret i forbindelse med Den Europæiske Kræftuge. 
II. 1.2. Relationer til medierne 
^39. Det konsulentfirma, Kommissionen har indgået kontrakt med, havde til opgave at 
varetage og koordinere samtlige medierelationer omkring Den Europæiske 
Kræftuge i de 15 EU-lande i samarbejde med kræftforeningerne. 
40. I forbindelse med lanceringen af Den Europæiske Kræftuge blev der afholdt en 
europæisk pressekonference (under overværelse af kommissionsmedlem Padraig 
Flynn) samt en række på 14 pressekonferencer i EU-landene10. I disse 15 
pressekonferencer deltog i alt over 200 journalister. 
41. Efter pressekonferencerne og de øvrige kontakter til pressen generelt blev Den 
Europæiske Kræftuge og specielt den europæiske kræftkodeks omtalt i næsten 700 
artikler i den skrevne presse i EU-landene. I de fleste lande var der omtale både 
i den landsdækkende presse og i den regionale presse. Der var forskel mellem 
landene på, i hvilket omfang Europa-Kommissionen og specielt programmet 
"Europa mod Kræft" blev identificeret som initiativtager til kampagnen. 
Gennemsnitligt næsten 50% af artiklerne omtaler Europa-Kommissionen som 
initiativtager til kampagnen. Antallet af kontakter, opnået via aviser og dagblade, 
udgjorde næsten 112 millioner11. 
10 
I Tyskland foretrak kræftforeningerne andre former for presserelationer. 
n 
Som man nomialt gor, er tallet udregnet ved at gange de pågældende avisers og dagblades oplag med 
2,5 for at nå frem til antallet af reelle kontakter (= læsere). De pågældende oplag udgjorde således 
næsten 45 millioner i de 15 EU-lande. 
- 10 -
42. Med hensyn til tv- og radiodækningen blev kampagnen under Den Europæiske 
Kræftuge omtalt i ca. 170 udsendelser i EU-landene, dvs. "news-spots" eller anden 
form for omtale. Kampagnen blev omtalt både af de private og de offentlige 
nationale tv- og radiostationer og af de regionale stationer. I de ti lande, for hvilke 
der foreligger seer- og lyttertal12, gav tv- og radiodækningen ca. 60 millioner 
kontakter; det betyder, at mediedækningen i alt gav mindst 172 millioner 
kontakter. 
II. 1.3. Reklameplads 
43. Eftersom budgetbevillingen var forholdsvis beskeden for en oplysningskampagne, 
der tager sigte på at nå ud til befolkningen i femten lande, blev det besluttet ikke 
at købe reklameplads. Derimod fik det konsulentfirma, Kommissionen har indgået 
kontrakt med, til opgave at skaffe gratis reklameplads i tv (transmission af 
videospotten) og i pressen (trykning af annoncen i aviser, dagblade og 
tidsskrifter). Inden for den korte tid, der var til rådighed til denne opgave, 
koncentrerede konsulentfirmaet sin indsats omkring tv-reklameplads. Man skal i 
denne forbindelse være opmærksom på, at lovgivningen i visse lande (bl.a. 
Spanien, Storbritannien, Finland og - siden november 1995 - Grækenland) 
begrænser mulighederne for at give gratis reklameplads; i visse andre lande kan 
man kun fa gratis reklameplads mod samtidig også at købe regulær reklameplads. 
44. De tal, der er gengivet i det følgende, vedrører udelukkende reklamepladsen under 
kampagnen; i visse tilfælde blev der også givet gratis reklameplads efter 
kampagnens afslutning, hvilket naturligvis forøgede dens virkning. 
45. På trods af de ovenfor omtalte problemer lykkedes det Kommissionens 
tjenestegrene via konsulentfirmaet at opnå ganske megen gratis tv-reklameplads. 
I syv lande (Tyskland, Danmark, Frankrig, Grækenland, Italien, Nederlandene og 
Portugal samt i EUROSPORT) blev videospotten transmitteret over 300 gange. 
Antallet af kontakter ved disse transmissioner udgjorde ca. 135 mio. OTS13. Det 
skal bemærkes, at den kommercielle værdi af den gratis tv-reklameplads er ca. 
800 000 ECU. 
46. Til den gratis tv-reklameplads skal føjes de 42 gratis offentliggørelser af annoncen 
om den europæiske kræftkodeks, man fik i aviser og dagblade i fem lande. Disse 
annoncer gav næsten 37 millioner kontakter14, hvilket svarer til en kommerciel 
værdi på over 200 000 ECU. 
12 
Der foreligger ikke tal for de 61 udsendelser/omtaler i Spanien (38), Luxembourg (3), Italien (4), 
Portugal (10) og Nederlandene (6). 
13 
OTS = "Occasion To See", dvs. antallet af personer, der havde mulighed for at se videospotten. 
14 
Som man normalt gør, er dette tal udregnet ved at gange de pågældende avisers og dagblades oplag 
med 2,5 for at nå frem til antallet af reelle kontakter (= læsere). De pågældende oplag udgjorde således 
næsten 15 millioner i de fem lande. 
- 11 -
n.1.4. Konklusioner 
47. Det kan på grundlag af den kvantitative analyse konkluderes, at den del af 
kampagnen til fremme af den europæiske kræftkodeks, som henvendte sig til den 
brede offentlighed, gav minimum 344 millioner kontakter (jf. bilaget, VI. 1. figur 
1), nemlig 172 millioner via medierelationerne (112 millioner via den skrevne 
presse og mindst 60 millioner via tv og radio) og 172 millioner via den gratis 
reklameplads (135 millioner via tv og 37 millioner via den skrevne presse). Til 
dette tal skal føjes det antal kontakter, der blev opnået via distributionen af de 6,7 
millioner foldere og plakater, men dette tal lader sig vanskeligt måle. 
n.2. Kampagnen over for praktiserende læger 
n.2.1. Udarbejdelse, udgivelse og distribution af en brochure 
48. Efter at de praktiserende læger var blevet defineret som kampagnens anden 
målgruppe (jf. afsnit 1.6.2.), konsulterede programmet "Europa mod Kræft" den 
europæiske gruppe af repræsentanter for de praktiserende lægers organisationer, 
med hvem det iøvrigt har regelmæssig kontakt så man sammen kunne fastlægge, 
hvordan man mest effektivt nåede ud til denne målgruppe og fik den til at 
interessere sig for de forebyggende anbefalinger i den europæiske kræftkodeks. 
Det blev besluttet, at man til hver enkelt praktiserende læge i EU skulle sende en 
brochure omfattende tre hovedafsnit: 
a) teksten til de ti punkter i den europæiske kræftkodeks 
b) et fælles afsnit for samtlige lande med en præcisering af det 
videnskabelige grundlag for hver enkelt af kodeksens anbefalinger, baseret 
på det videnskabelige bilag til kodeksen, 
c) et afsnit med en opfordring til at lade den europæiske kræftkodeks' 
anbefalinger indgå i den praktiserende læges daglige arbejde. 
49. Brochurens fælles afsnit blev redigeret af en gruppe repræsentanter for de 
praktiserende lægers organisationer i fem europæiske lande (Tyskland, Frankrig, 
Irland, Italien og Storbritannien). Det sidste afsnit (indarbejdelse af anbefalingerne 
i det daglige arbejde) er forskelligt fra land til land, fordi den nationale kontekst 
varierer ganske betydeligt på grund af forskelle i social sikringssystem er og 
sundhedspolitik, men også på grund af forskelle i kultur og traditioner. Forfatterne 
til disse "nationale" afsnit var ligeledes repræsentanter for de praktiserende lægers 
organisationer. 
50. For at sikre videnskabelig overensstemmelse mellem bilaget til den europæiske 
kræftkodeks og brochurens fælles afsnit blev den videnskabelige koordinering 
overdraget Det Europæiske Institut for Onkologi i Milano. 
51. I forbindelse med udgivelsen af denne brochure tog programmet "Europa mod 
Kræft" sig af følgende: 
den første kontakt med de udvalgte forfattere 
tilrettelæggelse af arbejdsmøder 
dækning af honorarer og udgifter til sekretariatsfunktioner og forfatternes 
rejseudgifter og diæter 
- 12-
i samarbejde med Europa-Kommissionens oversættelsesafdeling: 
koordinering af oversættelsen af det fælles afsnit til samtlige EU-sprog 
i samarbejde med Publikationskontoret: layout, korrekturlæsning og 
trykning af brochuren 
indkodning af adresser på samtlige praktiserende læger i EU på edb15 
i samarbejde med Publikationskontoret: påsætning af adresselabels og 
distribution af brochuren. 
Det skal bemærkes, at med hensyn til brugen af adresserne på de praktiserende 
læger er alle sikkerhedsforanstaltninger vedrørende databeskyttelse overholdt. 
52. De 16 versioner16 af brochuren med forord af kommissionsmedlem Padraig Flynn 
blev distribueret til de praktiserende læger i begyndelsen af Den Europæiske 
Kræftuge. Der blev i alt afsendt næsten 321 000 eksemplarer, hvilket dækker stort 
set samtlige praktiserende læger i EU. Der blev i gennemsnit returneret under 1%, 
hvilket viser, at de anvendte adresselister var særdeles pålidelige. 
53. Brochurens generelle opbygning, som er omtalt i punkt 48 og 49 ovenfor, blev 
ikke fulgt i de udgaver, der blev udsendt i Danmark og Nederlandene. For 
Danmarks vedkommende foretrak de faglige organisationer, der blev kontaktet, en 
brochure indeholdende bilaget til den europæiske kræftkodeks i stedet for den 
ovenfor beskrevne fælles tekst samt udeladelse af det nationale afsnit. I 
Nederlandene ønskede de praktiserende lægers organisationer ikke at redigere et 
nationalt afsnit, hvorfor brochuren blev distribueret til de praktiserende læger 
udelukkende med kræftkodeksens ti punkter og det fælles afsnit. Den kvalitative 
analyse viser iøvrigt, at denne særlige fremgangsmåde havde betydning for, 
hvordan brochuren blev modtaget aflægestanden i de to lande (jf. kapitel III.2.). 
II.2.2. Reklameplads 
54. Kommissionens konsulent havde til opgave at forsøge at opnå gratis annonceplads 
i de femten lande i faglige tidsskrifter på sundhedsområdet med henblik på 
offentliggørelse af en annonce, som oplyste de praktiserende læger om, at de ville 
fa tilsendt en publikation fra programmet "Europa mod Kræft". Forhandlingerne 
var vanskelige på grund af de korte tidsfrister og det forhold, man i forbindelse 
med kampagnen over for den brede offentlighed først og fremmest satsede på tv. 
Det lykkedes dog at skaffe elleve gratis annoncepladser fordelt på otte lægelige 
tidsskrifter i fire lande. Den kommercielle værdi af denne annonceplads er 100 
000 ECU, og den gav over 800 000 OTS blandt læger og andre i 
sundhedssektoren. 
15 
I de fleste lande blev adresserne udleveret af de praktiserende lægers officielle organisationer, i de 
lande, hvor dette ikke kunne lade sig gøre - bl.a. på grund af regler om beskyttelse af data - blev 
adresserne fremskaffet via en "broker". 
16 
To versioner i Belgien. 
- 13 -
m. KVALITATIV ANALYSE 
55. Den kvalitative analyse af Den Europæiske Kræftuge 1995 er baseret på to under­
søgelser: "Eurobarometer"-interviews for kampagnen over for den brede 
offentlighed og telefoninterviews for kampagnen over for de praktiserende læger. 
56. I det følgende redegøres der for de vigtigste elementer i den kvalitative analyse, 
mens oversigter over de kvalitative og kvantitative datefor de enkelte lande (om 
henholdsvis kampagnen over for den brede offentlighed og kampagnen over for 
praktiserende læger) findes i bilaget (2.). 
m.l. Kampagnen over for offentligheden 
III. 1.1. Evalueringsmetoder 
57. Evalueringen af virkningerne af Den Europæiske Kræftuge 1995 på den brede 
offentlighed er baseret på Eurobarometer-undersøgelserne 43.0 (marts/april 1995) 
og 44.0 (oktober/november 1995). Ved disse to undersøgelser, der omfattede et 
repræsentativt udsnit på ca. 16 000 europæere17, og som blev udført af INRA 
(EUROPE), et net af europæiske institutter for markeds- og opinionsundersøgelser, 
blev en række identiske spørgsmål stillet både før og efter Den Europæiske 
Kræftuge; en sammenligning af de svar, der blev givet ved de to 
spørgeundersøgelser, giver således mulighed for at drage konklusioner om 
kampagnens virkning på borgerne i EU. Så vidt det er oplyst over for de 
tjenestegrene i Kommissionen, som er ansvarlige for programmet "Europa mod 
Kræft", blev der i perioden mellem de to spørgeundersøgelser ikke gennemført 
større "konkurrerende" kampagner med henblik på at oplyse offentligheden om 
mulighederne for at forebygge kræft. 
58. Hovedformålet med kampagnen var at udbrede kendskabet til den europæiske 
kræftkodeks, som indeholder vigtige anbefalinger, der giver den enkelte mulighed 
for at nedbringe risikoen for selv at få kræft. Størsteparten af spørgsmålene 
drejede sig således om mulighederne for at forebygge kræft og om de faktorer, der 
kan øge risikoen for kræft. Andre spørgsmål drejede sig om de pågældendes viden 
om Den Europæiske Kræftuge og den europæiske kræftkodeks. 
59. For at fa en mere detaljeret analyse af virkningen i de enkelte lande blev 
resultaterne af Eurobarometer-undersøgelserne brugt til at udregne følgende to 
resultat-indekstal: 
et resultat-indeks for ændringen i den europæiske befolknings holdninger, 
udregnet ved at sætte den procentvise variation i antallet af personer i et 
givet land, som tror på muligheden for at forebygge kræft, i forhold til 
variationen i den gennemsnitlige tiltro hertil for EU som helhed18; 
17 
2000 i Tyskland, 1100 i Storbritannien, 300 i Nordirland, 500 i Luxembourg og 1000 i de øvrige lande. 
18 
Dette indekstal - i, - er udregnet på følgende måde: 
14 -
et resultat-indeks for kendskabet til den europæiske kræftkodeks udregnet 
ved at sætte den procentvise variation i antallet af personer i et givet land, 
der kender den europæiske kræftkodeks, i forhold til variationen i 
gennemsnittet for EU som helhed19. 
Desuden har man udregnet graden af mediedækning i de enkelte lande ved at 
dividere det samlede antal opnåede kontakter via kampagnen (annonce plus 
medierelationer) med antallet af indbyggere i landet. De to resultat-indekstal og 
graden af mediedækning er anført i oversigterne i bilaget (punkt 2.) over den 
kvantitative og kvalitative analyse for de enkelte lande. 
HI. 1.2. Resultater på europæisk plan 
60. Inden kampagnen (interviews i marts/april 1995) troede 33,3% af befolkningen i 
EU20 ikke på, at kræft kan forebygges; efter kampagnen (Eurobarometer-interviews 
i oktober/ november 1995) var andelen faldet med 7,2% og var nu helt nede på 
26,1% (jf. bilaget, punkt 1, figur 2). Set i forhold til alle over 15 år i EU (286,6 
mio.) - det var den aldersgruppe, som var repræsenteret i det udsnit, der blev 
interviewet - betyder dette fald på 7,2%, at der efter kampagnen nu er 20 
millioner flere europæere, der tror på, at det kan lade sig gøre at forebygge kræft. 
Et af de vigtigste formål med kampagnen er således opfyldt, nemlig at få den 
europæiske befolkning til at forstå, at kampen mod kræft også drejer sig om, at 
den enkelte skal tage bedre vare på sit helbred. 
61. Samme tendens til øget viden om forebyggelse afkræft kan konstateres, når man 
sammenligner holdningen før og efter kampagnen til visse individuelle 
risikofaktorer, som indgår i de risikofaktorer, der peges på i den europæiske 
kræftkodeks (jf- bilaget, VI. 1. figur 3). Den procentvise andel af europæere, som 
mener, at overvægt kan være med til at øge risikoen for kræft, steg fra 40% inden 
kampagnen til 48% efter; med hensyn til overdrevent alkoholforbrug steg 
procentsatsen fra 60% til 67%, hvad angår for meget fedt i kosten, kunne der 
registreres en stigning fra 56% til 60%, med hensyn til manglende motion var 
i, = 100 x nf - nt x Et 
Et' - Et nt 
hvor: E = EU 
n = det pågældende land 
t = værdi forår 1995 
t' = værdi efterår 1995. 
19 
Dette indekstal - i2 - er udregnet på følgende måde: 
nt' 
Et' - Et nf i2 = 100 x nt' - nt x Et' 
hvor: E = EU 
n = det pågældende land 
t = værdi forår 1995 
t' = værdi efterår 1995. 
20 
Vægtet gennemsnit for hele EU. 
15 
stigningen fra 36% til 41%, hvad angår for lidt frugt og grønt i kosten var 
stigningen fra 50% til 53% og med hensyn til for få kornprodukter i kosten, var 
stigningen fra 45% til 48%. Selv opfattelsen af risikoen ved rygning - som 
allerede var udbredt inden kampagnen (94% af europæerne mente, at rygning øger 
risikoen for kræft) - blev forstærket yderligere, eftersom tallet efter kampagnen 
var 96%. 
62. I de to interviews var der to spørgsmål om screening for brystkræft, som hænger 
direkte sammen med punkt 10 i den europæiske kræftkodeks ("Undersøg selv 
regelmæssigt dit bryst. Deltag i mammografiske screeningprogrammer, hvis du er 
over 50 år"). Det første af disse spørgsmål drejede sig om kendskabet til nationale 
screeningprogrammer for brystkræft. Den andel af de europæiske kvinder, der 
anførte at kende til disse programmer, steg fra 77% før kampagnen til 81% efter 
kampagnen. Det andet spørgsmål vedrørte de adspurgte kvinders interesse for at 
deltage i sådanne screeninger for brystkræft. Den procentvise andel af kvinderne, 
der anførte, at de uopfordret ville deltage i sådanne undersøgelser, steg fra 65% 
før kampagnen til 66% efter, mens andelen af kvinder, der svarede, at de kun ville 
deltage efter skriftlig indkaldelse eller på opfordring fra lægen, lå fast på 27%, 
mens den andel af kvinder, der svarede, at de ikke ville deltage i 
screeningprogrammer, faldt fra 7% før kampagnen til 6% efter kampagnen. Den 
kampagne, der skal gennemføres i forbindelse med temaet for Den Europæiske 
Kræftuge 1997 (forebyggelse af kræftformer, der optræder hos kvinder), vil 
komme til at dreje sig mere koncentreret om dette emne og skal tilstræbe at gøre 
flere kvinder opmærksomme på dette væsentlige område inden for forebyggelsen 
af kræft. 
63. Der blev i de to interviews stillet to identiske spørgsmål, som skulle måle 
kendskabet til den europæiske kræftkodeks (som har eksisteret siden 1987, og hvis 
reviderede udgave var temaet for kampagnen). Det første spørgsmål skulle måle 
det umiddelbare kendskab til den europæiske kræftkodeks, mens de adspurgte ved 
det andet spørgsmål fik lidt hjælp, idet de fik forevist et eksemplar af 
kræftkodeksen. Det gav mulighed for at bedømme, hvor meget de adspurgte ved 
med lidt hjælp til hukommelsen. For denne videns vedkommende kunne der 
konstateres en fremgang på helt op til 8 procentpoint i samtlige lande undtagen 
Sverige (jf. afsnit III. 1.3.); i gennemsnit for hele EU forøgedes den umiddelbare 
viden fra 9% før kampagnen til 12% efter. Den viden, hvor de adspurgte fik lidt 
hjælp til hukommelsen, var næsten det dobbelte af den umiddelbare viden; den 
forøgedes i gennemsnit for hele EU fra 21% før kampagnen til 24% efter. 
64. Der var to spørgsmål, som udelukkende blev stillet ved undersøgelsen i efteråret, 
for at man kunne vurdere kendskabet til Den Europæiske Kræftuge og få klarlagt, 
fra hvilke kilder den europæiske befolkning har sin viden. Det viste sig således, 
at næsten en fjerdedel (24%) anførte at have hørt tale om Den Europæiske 
Kræftuge (umiddelbar viden), hvilket er et bemærkelsesværdigt resultat og 
understreger, at man har en ganske god opfattelse af kampagnens europæiske 
karakter. Svarene på det andet spørgsmål viser, at fjernsynet - det være sig via 
nyhedsudsendelser eller reportager (44%) eller via reklamer (41%) - helt klart er 
den vigtigste kilde til den europæiske befolknings viden om Den Europæiske 
Kræftuge. Aviser og tidsskrifter ligger et godt stykke bagefter. 
16 
IH. 1.3. Resultaterne i de enkelte lande 
65. Efter en analyse af de to resultat-indekstal, der er udregnet på grundlag af Euro­
barometer-resultaterne (jf. afsnit III. 1.1.), kan landene inddeles i fire grupper efter 
kampagnens samlede virkninger: 
lande, hvor kampagnen var en stor succes 
lande, hvor kampagnen var en succes 
lande, hvor resultaterne var under EU-gennemsnittet 
lande, som ikke kan klassificeres. 
66. De lande, hvor kampagnen var en stor succes både med hensyn til 
forebyggelsesaspektet og med hensyn til opfattelsen af kampagnens europæiske 
karakter, er Tyskland, Østrig, Spanien, Grækenland og Irland. I disse lande ligger 
de to indekstal for kampagnens resultater klart over gennemsnittet for hele EU. 
Kampagnen har i disse lande i høj grad opfyldt sit dobbelte formål, nemlig dels 
at oplyse befolkningen om mulighederne for at forebygge kræft, dels at formidle 
europæiske budskaber og dermed give øget kendskab til fællesskabsindsatsen. 
Desuden blev der i disse lande generelt gennemført en meget kraftig og synlig 
kampagne (omfattende mediedækning). 
67. Den gruppe lande, hvor kampagnen kan betegnes som en succes, består af 
Belgien, Danmark, Finland, Italien og Storbritannien. I disse lande er det ene af 
de to indekstal for resultaterne klart højere end gennemsnittet for hele EU, mens 
det andet ligger på et acceptabelt niveau. I størsteparten af disse lande kunne det 
også konstateres, at mediedækningen lå over gennemsnittet for EU, og det er 
udtryk for en sammenhæng mellem mediedækningen og kampagnens effektivitet. 
68. De lande, hvor kampagnens resultater må betragtes som ringere end gennemsnittet 
for EU, er Frankrig, Luxembourg og Nederlandene; i disse lande nåede 
indekstallene for kampagnens resultater op på et som helhed tilfredsstillende 
niveau, men dog under gennemsnittet. Mediedækningen i disse lande var også 
ringere, hvilket bl.a. kan tilskrives problemerne med at skaffe gratis reklameplads. 
69. I dette evalueringsskema er der to lande, som vanskeligt lader sig klassificere: det 
er Portugal og Sverige. I Portugal er indekstallene for kampagnens resultater 
negative på trods af en særdeles god mediedækning og et meget stort antal trykte 
og distribuerede plakater og foldere. Det skal i denne forbindelse understreges, at 
Eurobarometers resultat før kampagnen var særdeles positivt i Portugal. 
Resultaterne for Sveriges vedkommende kan muligvis tilskrives, at kampagnen 
blev gennemført uden nogen form for trykt og distribueret materiale og med en 
meget ringe mediedækning. 
IH. 1.4. Konklusioner 
70. Kampagnen i Den Europæiske Kræftuge 1995 havde en ganske betydelig 
indvirkning på EU-borgernes viden om forebyggelse af kræft. Efter Den 
Europæiske Kræftuge var der 20 millioner flere europæere, der tror på, at man 
selv kan gøre noget for at nedbringe risikoen for at fa kræft. Kampagnens første 
formål (jf. afsnit 1.6.1.) blev således i vidt omfang opfyldt, også selv om 
virkningen varierede temmelig meget mellem de femten lande, og selv om denne 
- 17 -
øgede videns konsekvenser for den europæiske befolknings adfærd i relation til 
risikofaktorerne endnu ikke kendes. 
71. Kampagnen har også været med til at gøre Fællesskabets aktiviteter på området 
for folkesundhed mere synlige, og det gælder især kampen mod kræft: Efter Den 
Europæiske Kræftuge kendte 24% af den europæiske befolkning til den 
europæiske kræftkodeks (jf. bilaget, punkt 1, figur 4), og 24% anfører også at 
have hørt tale om Den Europæiske Kræftuge. 
III.2. Kampagnen over for praktiserende læger 
72. Formålet med kampagnen over for de praktiserende læger var at gøre denne 
målgruppe fortrolige med de forebyggende budskaber i den europæiske 
kræftkodeks og fa dem til at forstå, hvor vigtigt det er at indarbejde rådgivning 
om forebyggelse afkræft i deres daglige praksis. Den valgte strategi til opfyldelse 
af disse formål var udgivelse af en brochure, som var specielt udarbejdet med 
henblik på denne gruppes informationsbehov, og som blev fremsendt til alle 
praktiserende læger i EU i forbindelse med Den Europæiske Kræftuge (jf også 
afsnit II.2.1.). 
HL2.1. Evalueringsmetode 
73. Kampagnen over for de praktiserende læger blev evalueret på grundlag af et 
telefonisk rundspørge i de 15 EU-lande. I forbindelse med dette rundspørge blev 
2050 praktiserende læger interviewet21, hvilket er et repræsentativt udsnit på 0,7% 
af de praktiserende læger i EU. De interviewede læger blev udvalgt af det organ, 
der stod for rundspørget, på grundlag af lister, som ikke svarede til de 
adresselister, der blev anvendt ved udsendelsen af brochuren (af hensyn til 
beskyttelsen af de data, der var udleveret til Kommissionen). Telefonsamtalerne 
blev gennemført i november 1995 på grundlag af et delvist struktureret 
spørgeskema omfattende 18 spørgsmål. Spørgsmålene drejede sig ikke 
udelukkende om opfattelsen af brochuren og de ti anbefalinger i den europæiske 
kræftkodeks, men også om de øvrige europæiske budskaber, som de praktiserende 
læger havde stiftet bekendskab med under hele oplysningskampagnen (annoncer 
i faglige tidskrifter, foldere og plakater distribueret af kræftforeningerne og 
budskaber, der blev formidlet via massemedierne). 
III.2.2. Brochurens modtagelse 
74. De praktiserende læger modtager dagligt meget store mængder reklamepost; der 
var således en forholdsvis stor risiko for, at brochuren om den europæiske 
kræftkodeks skulle "drukne" i denne post. I betragtning af denne risiko er 
lægernes erindring om at have modtaget brochuren for så vidt angår den 
umiddelbare erindring (gennemsnit for hele EU22: 15,3%) tilfredsstillende og 
200 i Tyskland, Belgien, Spanien, Frankrig, Italien og Storbritannien; 100 i Østrig, Danmark, Finland, 
Grækenland, Irland, Portugal, Spanien og Nederlandene og 50 i Luxembourg. 
Vægtet gennemsnit for hele EU. 
- 18 
særdeles god, når de far lidt hjælp til hukommelsen (34,5% - jf. bilaget, punkt 1, 
figur 5). Det skal dog bemærkes, at der var ganske store forskelle mellem landene: 
fra et minimum på 2,9% (Sverige) til et maksimum på 40% (Luxembourg), for 
så vidt angik den umiddelbare erindring, og fra et minimum på 22,1% 
(Grækenland) til et maksimum på 86% (Luxembourg), når de fik lidt hjælp til 
hukommelsen. 
75. Blandt de praktiserende læger, der husker at have modtaget brochuren, fandt 
87,6%, at den var godt udarbejdet, og 77,5% fandt den særdeles nyttig eller lidt 
nyttig (særdeles nyttig: 31,5%; lidt nyttig: 46% - jf. bilag punkt 1, figur 6). Det 
skal bemærkes, at for disse to spørgsmåls vedkommende blev de dårligste 
resultater registreret i Danmark (46,4% for begge spørgsmål), hvor de 
praktiserende lægers faglige organisationer ikke havde fulgt den udformning, som 
programmet "Europa mod Kræft" havde foreslået (jf. også afsnit II.2.1.). Det andet 
land, hvor man havde måttet vælge en anden løsningsmodel (Nederlandene), 
kunne ligeledes for disse to spørgsmåls vedkommende registrere resultater, som 
lå væsentligt under gennemsnittet (60,4% med hensyn til brochurens udformning 
og 57,1% med hensyn til dens nytteværdi). 
76. 20% af de adspurgte læger, som erindrede at have modtaget brochuren, anførte 
også, at de havde lært noget af brochuren (et minimum på 3,8% i Italien og et 
maksimum på 38,3% i Spanien), og 10,5% af disse læger erklærede, at 
anbefalingerne i brochuren rent faktisk havde medført visse ændringer i deres 
praksis (et minimum på 0% i Irland og Sverige og et maksimum på 18% i 
Spanien). 
77. Det skal også understreges, at 68,2% af de læger, som erindrede at have modtaget 
brochuren, mente, at der burde gennemføres flere sådanne aktioner fremover. 
UI.2.3. Kendskabet til og opfattelsen af den europæiske kræftkodeks 
78. Rundspørget om de praktiserende lægers erindring om den brochure, de havde fået 
tilsendt, blev også brugt til at vurdere de praktiserende lægers kendskab til den 
europæiske kræftkodeks og deres opfattelse af dens nytteværdi for offentligheden. 
Således anførte 37% af samtlige adspurgte læger (uafhængigt af, hvorvidt de 
erindrede at have modtaget brochuren eller ej), at de kendte den europæiske 
kræftkodeks (jf. bilaget, punkt 1, figur 7). 82,7% af disse læger fandt, at kodeksen 
var meget nyttig eller nyttig i oplysningsarbejdet over for offentligheden (jf. 
bilaget, punkt 1, figur 8), og dette svar viser, at det er helt berettiget, når 
programmet "Europa mod Kræft" har givet den europæiske kræftkodeks en så 
fremtrædende plads i sine oplysningskampagner. 
m.2.4. Modtagelsen af det øvrige materiale, der blev anvendt i 
kampagnen 
79. Det var interessant i forbindelse med samme rundspørge at se, i hvilket omfang 
de praktiserende læger til deres venteværelser havde modtaget de foldere og 
plakater, som kræftforeningerne havde ladet trykke med de film, der var stillet til 
rådighed af programmet "Europa mod Kræft". Det skal dog understreges, at dette 
materiale ikke kun blev distribueret til lægernes venteværelser, men også var 
tilgængeligt for offentligheden på f.eks. apotekerne; desuden blev det visse steder 
husstandsomdelt og distribueret i forbindelse med de forskellige arrangementer, 
der blev gennemført i Den Europæiske Kræftuge. 
80. 15,9% af alle de adspurgte læger erklærede at have modtaget folderne om den 
europæiske kodeks til deres patienter; for plakaternes vedkommende var tallet 
14%. Blandt de læger, der havde modtaget dette materiale, fandt et meget stort 
flertal det særdeles interessant eller lidt interessant (81,8% for foldernes 
vedkommende og 71,3% for plakaternes vedkommende). 
III.2.5. Konklusioner 
81. Brochuren til de praktiserende læger var i høj grad blevet bemærket af denne 
gruppe i den store mængde reklamepost, de normalt modtager. De læger, der 
erindrede at have modtaget brochuren, havde en særdeles positiv holdning både 
til brochuren og til nytteværdien af den europæiske kræftkodeks som et 
informationsredskab over for offentligheden. 
82. Den positive vurdering, der kan læses ud af svarene på det telefoniske rundspørge, 
bekræftes af det store antal henvendelser om ekstra eksemplarer af brochuren, som 
programmet "Europa mod Kræft" har modtaget fra individuelle læger (både 
praktiserende læger og andre), lægeforeninger, medicinske fakulteter og andre 
uddannelsesinstitutioner samt fra forskellige institutioner inden for 
sundhedsvæsenet og organisationer, der beskæftiger sig med sundhedsoplysning. 
For at imødekomme denne efterspørgsel vil brochuren i 1996 blive genoptrykt i 
over 21 000 eksemplarer. 
83. Det fremgår af en lang række udtalelser fra individuelle læger og af officielle 
erklæringer fra flere af de praktiserende lægers organisationer, at det forhold, at 
Europa-Kommissionen har henvendt sig direkte til lægerne, opfattes som noget 
meget positivt; for telefoninterviewenes vedkommende støttes denne vurdering af, 
at så mange af de adspurgte læger ønsker lignende aktioner gennemført fremover. 
IV. OPFØLGENDE AKTIVITETER 
84. Kommissionens tjenestegrene præsenterede en foreløbig analyse af virkningerne 
af Den Europæiske Kræftuge 1995 på mødet den 13. december 1995 i det 
rådgivende udvalg, der er nedsat med henblik på den anden handlingsplan. 
Udvalgets medlemmer var enige i den positive vurdering af kampagnens forløb. 
85. Kommissionens tjenestegrene har også underrettet den europæiske gruppe af 
kræftforeninger (14. november 1995), Udvalget af Kræftspecialister (23. november 
1995) og den europæiske gruppe af repræsentanter for de praktiserende lægers 
organisationer (23. april 1996) om resultaterne af Den Europæiske Kræftuge 1995. 
Disse tre grupper konkluderede også, at kampagnen i 1995 havde givet 
bemærkelsesværdige resultater. Desuden anbefalede gruppen af kræftforeninger -
som var programmets vigtigste samarbejdspartner omkring tilrettelæggelsen af 
Kræftugen - at Kommissionens tjenestegrene forlængede kontrakten for 1996 med 
konsulentfirmaet EURO-RSCG, som stod for planlægningen og koordineringen af 
Den Europæiske Kræftuge. 
20-
86. Med hensyn til forberedelsen af og gennemførelsen af Den Europæiske Kræftuge 
1996 blev der draget en række konklusioner af afviklingen af Den Europæiske 
Kræftuge 1995. For at skabe større synergi i de enkelte medlemslande mellem 
samtlige involverede aktører (kræftforeninger, sundhedsministerium, andre berørte 
organisationer, Kommissionens repræsentation, konsulentfirmaets afdeling i landet) 
har der været afholdt forberedende møder i de fleste lande med deltagelse af disse 
aktører, repræsentanter for programmet "Europa mod Kræft" og konsulentfirmaets 
centrale ledelse. 
87. For at sikre en bedre kvalitet af oversættelsen af oplysningsmaterialet og tilpasse 
det de særlige forhold i de enkelte lande har man besluttet at decentralisere 
oversættelsesproceduren ved fremtidige kampagner; de forskellige sproglige 
versioner skal fremover udarbejdes i et samarbejde mellem den kontaktperson, der 
er udpeget af den eller de deltagende kræftforeninger i et givet land, og 
konsulentfirmaets afdeling i det pågældende land. 
88. Med henblik på at forbedre informationsformidlingen mellem kræftforeningerne, 
og især de foreninger, som ikke er repræsenteret i den arbejdsgruppe, der rådgiver 
programmet "Europa mod Kræft" om gennemførelsen af Den Europæiske 
Kræftuge, udsendes referaterne fra arbejdsgruppens møder systematisk til alle 
medlemmer af kræftforeningernes europæiske gruppe; desuden er hvert medlem 
af arbejdsgruppen ansvarligt for informationsformidlingen til én eller flere 
kræftforeninger i et land, som ikke er repræsenteret i gruppen. 
89. Den uafhængige evaluering af den anden handlingsplan (1990-1994), som 
Kommissionens tjenestegrene skal foretage, kommer også til at omfatte 1995 -
som ikke var dækket af en handlingsplan (jf. også kapitel I.I.), og vil derfor også 
komme til at omfatte en evaluering af Den Europæiske Kræftuge 1995. Denne 
evaluering skal således føjes til den evaluering, som Kommissionens tjenestegrene 
allerede har foretaget, baseret på de Eurobarometer-undersøgelser og det 
telefoniske rundspørge blandt de praktiserende læger, som danner grundlag for den 
kvalitative analyse i den foreliggende rapport. 
21 
V. BUDGET 
90. Det budget, der var bevilget til gennemførelsen af Den Europæiske Kræftuge 
1995, ser således ud: 
kontrakt med konsulentfirmaet EURO-RSCG23 24 1 170 000 ECU 
bidrag til kræfælftforeningerne til trykning og distribution 
af materiale: 14 x 10 000 ECU 140 000 ECU 
honorar til forfatterne af det "nationale" afsnit af 
brochuren til de praktiserende læger: 8 x 5 000 ECU 40 000 ECU 
omkostninger ved projekt 95/C/45309 (fremstilling af det 
les afsnit af brochuren til de praktiserende læger) 66 341 ECU 
trykning af brochuren til de praktiserende læger 
(321 000 eksemplarer, 16 versioner) 154 762 ECU 
køb af adresseoplysninger på praktiserende læger i fem lande0 000 ECU 
I ALT 1 581 103 ECU 
23 
Kontrakten til en samlet værdi af 1,3 mio. ECU omfatter også PR-arbejde for programmet "Europa mod 
Kræft" generelt; i 1995 drejede firmaets ydelser sig imidlertid næsten udelukkende (ca. 90%) om Den 
Europæiske Kræftuge. 
24 I denne kontrakt er der ikke fastsat noget om køb af reklameplads; men alligevel 
har man gennem konsulentfirmaet kunnet få gratis reklameplads svarende til en værdi 
af 1 mio. ECU (jf. II.1.3 og II.2.2) 
-22-
BILAG 
cfr bind 2 
2 < 
ISSN 0254-1459 
KOM(97) 19 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 04 05 16 
Katalognummer : CB-CO-97-015-DA-C 
ISBN 92-78-15099-1 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
- 2 i -