[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 17.10.2008

KOM(2008) 653 endelig

2008/0197 (ACC)

Forslag til

RÅDETS AFGØRELSE

om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien om handel med vin

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Når den nye aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien er blevet godkendt, vil den erstatte aftalen fra 1994.

Umiddelbart efter at aftalen fra 1994 var trådt i kraft, blev der holdt yderligere bilaterale drøftelser ud fra et indbygget krav i aftalen om, at Australien gradvis skulle gå bort fra at anvende visse EF-vinbetegnelser. På grundlag af Rådets konklusioner fra oktober 2000 om bilaterale vinaftaler blev disse drøftelser afløst af forhandlinger om en ny aftale.

Forhandlingerne er afsluttet, og 5. juni 2007 paraferede begge parter et nyt udkast til aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien om handel med vin.

Dette udkast til aftale er, siden det blev godkendt af Kommissionen 20. november 2007 og første gang forelagt Rådet (Artikel 133-Udvalget) 22. februar 2007, blevet ændret på følgende punkter:

- der er indføjet mindre tekniske tilpasninger af teksten og bilag I til udkastet til aftale

- der er indføjet nye geografiske betegnelser i bilag II til aftalen. Disse nye geografiske betegnelser er blevet indført af Fællesskabet og Australien i perioden mellem forhandlingernes afslutning og datoen for paraferingen af aftaleudkastets tekst 5. juni 2007. De nye geografiske betegnelser, som i Fællesskabet har fremlagt, er hovedsageligt indført af Bulgarien og Rumænien.

- ajourføring af brevvekslingen om forholdet mellem visse geografiske betegnelser og registrerede varemærker med en række yderligere varemærker, der er registreret i Australien efter en anden kontrol af varemærker, som er registreret hos den ene part, og som modsvares af nye geografiske betegnelser, som en anden part har indført i perioden mellem forhandlingernes afslutning og datoen for aftaleudkastets parafering. De varemærker, som er angivet i denne brevveksling, vil fortsat kunne anvendes, så længe forbrugerne ikke vildledes om vinens virkelige oprindelse. Det bemærkes endvidere i denne brevveksling, at en af Fællesskabets geografiske betegnelse er ved at blive kontrolleret af Australien i forhold til tilsvarende varemærker, som er registreret i Australien. Når denne kontrol er tilendebragt og med forbehold af afklaringen af eventuelle spørgsmål, som måtte opstå i denne forbindelse, vil de kontraherende parter via procedurerne i den blandede komité EF/Australien bestræbe sig på hurtigst muligt at ajourføre listen over geografiske betegnelser i bilag II.

Disse ændringer er blevet indført i vedlagte reviderede version af det nye udkast til aftale mellem Fællesskabet og Australien om handel med vin.

Der er blevet indføjet sproglige rettelser i de forskellige oversættelser af aftaleudkastet som resultat af en kontrol udført af Rådets og Australiens oversættere.

2008/0197 (ACC)

Forslag til

RÅDETS AFGØRELSE

om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien om handel med vin

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 133 sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum, og artikel 300, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien om handel med vin[1], som blev godkendt ved Rådets afgørelse 94/184/EF[2], nødvendiggjorde yderligere forhandlinger om overgangsperioder for de i aftalens artikel 8 og 11 omhandlede betegnelser.

(2) Den 23. oktober 2000 bemyndigede Rådet Kommissionen til at forhandle en ny aftale om handelen med vin mellem Fællesskabet og Australien.

(3) Disse forhandlinger er afsluttet, og begge parter paraferede den 5. juni 2007 den nye aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien om handel med vin (i det følgende benævnt "aftalen").

(4) Aftalen bør derfor godkendes.

(5) For at lette aftalens gennemførelse og mulige ændringer af bilagene til aftalen bør Kommissionen bemyndiges til at vedtage de nødvendige foranstaltninger efter proceduren i artikel 75 i Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for vin[3].

(6) Fra datoen for aftalens ikrafttræden ophæves aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien om handel med vin indgået i Bruxelles og Canberra 26. - 31. januar 1994, dens protokoller og tilhørende brevveksling -

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien om handel med vin med dertil knyttede bilag, protokol, erklæringer og samling af brevvekslinger (i det følgende benævnt "aftalen") godkendes herved på Fællesskabets vegne.

Teksten til aftalen som godkendt ved denne afgørelse er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege den person, der er beføjet til at undertegne aftalen med bindende virkning for Fællesskabet.

Artikel 3

Med henblik på anvendelsen af aftalens artikel 29, stk. 3, bemyndiges Kommissionen til efter proceduren i artikel 75, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1493/1999 at træffe de foranstaltninger, som er nødvendige for at gennemføre aftalen, og for at ændre dens bilag og protokollen i overensstemmelse med aftalens artikel 29 og 30.

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende .

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand

BILAG

9. juni 2008

AFTALE

mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien om handel med vin

DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB, i det følgende benævnt "Fællesskabet",

på den ene side, og

AUSTRALIEN

på den anden side,

i det følgende benævnt "de kontraherende parter",

SOM ØNSKER at forbedre vilkårene for en gunstig og harmonisk udvikling af samhandelen og fremme det handelsmæssige samarbejde inden for vinsektoren på grundlag af lighed, gensidige fordele og princippet om gensidighed,

SOM ERKENDER, at de kontraherende parter ønsker at etablere snævrere forbindelser inden for vinsektoren for at fremme handelen mellem de kontraherende parter,

ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

Artikel 1 Mål

De kontraherende parter forpligter sig til på grundlag af principperne om ligebehandling og gensidighed at lette og fremme deres samhandel med vin med oprindelse i Fællesskabet og Australien på de betingelser, der er fastsat i denne aftale.

Artikel 2 Omfang og anvendelsesområde

Denne aftale finder anvendelse på vine henhørende under position 22.04 i det harmoniserede system i den internationale konvention om det harmoniserede varebeskrivelses- og varenomenklatursystem, udfærdiget i Bruxelles den 14. juni 1983[4].

Artikel 3 Definitioner

Medmindre andet fremgår, forstås i denne aftale ved:

a) "vin med oprindelse i" efterfulgt af navnet på en kontraherende part: en vin fremstillet på den kontraherende parts område udelukkende af druer, som fuldt ud er høstet på den pågældende kontraherende parts område

b) "geografisk betegnelse": en betegnelse som defineret i artikel 22, stk. 1, i aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder

c) "traditionelt udtryk": en traditionelt anvendt betegnelse, der bl.a. refererer til produktionsmetoden, kvaliteten, farven og typen for en vin, som ifølge Fællesskabets love og forskrifter må betegnes og præsenteres som en vin med oprindelse på Fællesskabets område

d) "betegnelse": udtryk, der anvendes ved mærkning, på transportledsagedokumenter, på handelsdokumenter, herunder især fakturaer og følgesedler, og i reklamer

e) "mærkning": alle betegnelser og andre angivelser, symboler, geografiske betegnelser, motiver eller varemærker, der kendetegner vinen, og som optræder på samme beholder, herunder dens lukkeanordning eller etiketten på beholderen og flaskehalsens beklædning

f) "præsentation": de betegnelser, der anvendes på beholdere, herunder på lukkemekanismen, etiketter og emballage

g) "emballage": den beskyttende indpakning, såsom papir, halmmåtter af enhver slags, kartoner og kasser, der benyttes ved transport af én eller flere beholdere eller ved salg til de endelige forbrugere

h) "TRIPS-aftalen": aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder, der er vedlagt som bilag 1C til WTO-aftalen

i) "WTO-aftalen": Marrakesh-aftalen af 15. april 1994 om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen WTO

j) med forbehold af artikel 29, stk. 3, litra e), og artikel 30, stk. 3, litra c), "en henvisning til love eller forskrifter": en henvisning til disse love eller forskrifter som ændret og gældende på tidspunktet for aftalens undertegnelse. Hvis en kontraherende part på undertegnelsestidspunktet meddeler den anden kontraherende part, at den er nødt til at vedtage love eller forskrifter for at indfri sine forpligtelser i henhold til aftalen, er en henvisning til sådanne love eller forskrifter en henvisning til disse love og forskrifter, som er gældende på datoen for den pågældende kontraherende parts underretning af den anden kontraherende part om, at den har opfyldt kravene til aftalens ikrafttræden.

Artikel 4 Almindelige bestemmelser

1. Medmindre andet er fastsat i denne aftale, indføres og markedsføres vin i overensstemmelse med de love og forskrifter, der gælder på den importerende kontraherende parts område.

2. De kontraherende parter træffer de fornødne foranstaltninger for at sikre, at de i denne aftale fastlagte forpligtelser opfyldes. De sørger for, at de i aftalen opstillede mål nås.

AFSNIT I ØNOLOGISKE FREMGANGSMÅDER OG KRAV

TIL VINENS SAMMENSÆTNING

Artikel 5 Eksisterende ønologiske fremgangsmåder og krav til vinens sammensætning

1. Fællesskabet tillader indførsel og udbud til salg til direkte konsum på sit område af alle vine med oprindelse i Australien, som er produceret i overensstemmelse med:

a) én eller flere af de ønologiske fremgangsmåder, der er anført under punkt 1 i bilag I, del A, og

b) de krav til sammensætningen, der er fastlagt i punkt I, stk. 1, i protokollen til aftalen.

2. Australien tillader indførsel og udbud til salg til direkte konsum på sit område af alle vine med oprindelse i Fællesskabet, som er produceret i overensstemmelse med én eller flere af de ønologiske fremgangsmåder, der er anført under punkt 1 i bilag I, del B.

3. De kontraherende parter erkender, at de ønologiske fremgangsmåder i bilag I og krav til sammensætningen, der er opført i protokollen, opfylder de i artikel 7 fastsatte krav.

Artikel 6 Nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder og krav til sammensætningen

1. Hvis en kontraherende part ønsker at tillade en ny eller ændre en eksisterende ønologisk fremgangsmåde eller et krav til sammensætningen med henblik på kommerciel anvendelse på dens område, og dette ikke er godkendt af den anden kontraherende part i medfør af artikel 5 og således kræver en ændring af bilag I som fastlagt i artikel 11, giver den pågældende kontraherende part så hurtigt som muligt den anden kontraherende part skriftlig meddelelse herom og rimelig mulighed for at fremsætte bemærkninger inden den endelige godkendelse af de nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen.

2. Den pågældende kontraherende part fremlægger efter anmodning også teknisk materiale til støtte for den foreslåede tilladelse til at anvende de nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen med henblik på de i stk. 7 fastsatte mål og krav for at gøre det nemmere for den anden kontraherende part at foretage en vurdering.

3. Den anden kontraherende part foretager den i stk. 1 omhandlede vurdering af de nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen under hensyntagen til de i artikel 7 fastsatte mål og krav.

4. En kontraherende part giver den anden kontraherende part meddelelse senest 30 dage, efter at en tilladelse til at anvende nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen er trådt i kraft.

5. Den i stk. 4 omhandlede meddelelse skal omfatte en beskrivelse af de nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen.

6. Hvis der ikke er blevet fremlagt teknisk materiale som fastsat i stk. 2, skal den kontraherende part, som har givet meddelelse, fremlægge det i dette stykke omhandlede tekniske materiale, hvis den anden kontraherende part anmoder herom.

7. Denne artikel finder ikke anvendelse, hvis en kontraherende part tilpasser en i bilag I, del C, omhandlet ønologisk fremgangsmåde med det ene formål at tage højde for særlige klimaforhold i et produktionsår, forudsat at tilpasningen er af mindre betydning og ikke i væsentligt omfang ændrer de ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen ("teknisk tilpasning"). Den kontraherende part, som ønsker at foretage en teknisk tilpasning, skal underrette den anden kontraherende part så tidligt som muligt og senest inden markedsføringen på den anden kontraherende parts område.

Artikel 7 Mål og krav

1. Nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen, som anvendes ved produktion af vin, skal opfylde følgende krav:

a) de skal sikre beskyttelse af menneskers sundhed

b) de skal beskytte forbrugerne mod vildledende praksis

c) de skal overholde standarderne for god ønologisk praksis som anført i stk. 2.

2. God ønologisk praksis karakteriseres ved at:

I. den ikke er forbudt i henhold til oprindelseslandets love og forskrifter

II. den beskytter produktets særpræg på en sådan måde, at vinens typiske egenskaber afspejler valget af druesorter

III. den påvirkes af dyrkningsområdet, herunder især de klimatiske, geologiske og andre produktionsvilkår

IV. den baseres på et rimeligt teknologisk eller praktisk behov for bl.a. at forbedre vinens lagringsegenskaber, stabilitet eller styrke forbrugernes accept af vinen

V. den sikrer, at behandlingsmetoder eller anvendte tilsætningsstoffer begrænses til det minimum, der er nødvendigt for at opnå den ønskede virkning.

Artikel 8 Foreløbig tilladelse

Med forbehold af de i artikel 35 fastsatte foranstaltninger har vine, som produceres efter en ny eller ændret ønologisk fremgangsmåde eller sammensætning, som en af de kontraherende parter giver meddelelse om i henhold til artikel 6, stk. 4, foreløbig tilladelse til indførsel og markedsføring på den anden kontraherende parts område.

Artikel 9 Indsigelsesprocedure

1. Senest 6 måneder efter at en kontraherende part har modtaget meddelelse fra den anden kontraherende part i henhold artikel 6, stk. 4, kan den første kontraherende part gøre skriftlig indsigelse mod den nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåde eller det nye eller ændrede krav til sammensætningen med henvisning til, at målene i artikel 7, stk. 1, litra b) og/eller c), ikke er opfyldt. Hvis en kontraherende part gør indsigelse, kan begge parter anmode om, at der føres drøftelser, jf. artikel 37. Hvis spørgsmålet ikke er løst inden 12 måneder, efter at den kontraherende part har modtaget meddelelse i henhold til artikel 6, stk. 4, kan hver af parterne kræve voldgift i henhold til artikel 10.

2. Inden for to måneder efter modtagelsen af den i stk. 1 omhandlede meddelelse kan den kontraherende part indhente oplysninger eller udtalelse fra Den Internationale Vinorganisation (OIV) eller et andet relevant, internationalt organ. Hvis sådanne oplysninger eller udtalelse indhentes, kan de kontraherende parter uanset de i stk. 1 fastsatte tidsfrister i fællesskab aftale at forlænge fristen på seks måneder, inden for hvilken den kontraherende part kan gøre indsigelse.

3. De i artikel 10 omhandlede voldgiftsmænd afgør, om anmeldte nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen opfylder det i artikel 7, stk. 1, litra b) og/eller c), fastsatte mål.

4. Med hensyn til anmodninger fra en kontraherende part om tilladelse til at anvende en ønologisk fremgangsmåde eller et krav til sammensætningen, som den anden kontraherende part har givet et tredjeland tilladelse til at anvende kommercielt, nedsættes de i artikel 1 fastsatte frister til det halve.

Artikel 10 Voldgift om ønologiske fremgangsmåder

1. En kontraherende part kan kræve voldgift, jf. artikel 9, ved skriftligt at meddele den anden kontraherende part, at sagen henvises til voldgift.

2. Inden 30 dage efter modtagelsen af den i stk. 1 omhandlede meddelelse udpeger hver af de kontraherende parter en voldgiftsmand under anvendelse af de i stk. 6 fastsatte kriterier og giver den anden kontraherende part meddelelse herom.

3. Inden 30 dage efter udpegelsen af den anden voldgiftsmand udpeger de to voldgiftsmænd, der er udpeget i overensstemmelse med stk. 2, i fællesskab en tredje voldgiftsmand. Hvis de første to voldgiftsmænd ikke kan nå til enighed om en tredje voldgiftsmand, udpeger de kontraherende parter i fællesskab den tredje voldgiftsmand inden 30 dage.

4. Hvis de kontraherende parter ikke i fællesskab er i stand til at udpege en tredje voldgiftsmand inden for den i stk. 3 nævnte frist på 30 dage, udpeges denne på foranledning af en af de kontraherende parter inden for en yderligere frist på 60 dage af præsidenten for eller et medlem af Den Internationale Domstol (valgt efter anciennitetsrækkefølge) efter kriterierne i stk. 5 og i overensstemmelse med domstolens praksis.

5. Den således udpegede tredje voldgiftsmand leder voldgiftsforhandlingerne og skal have juridiske kvalifikationer.

6. Voldgiftsmændene skal (bortset fra formanden) være ønologiske eksperter på internationalt plan, hvis upartiskhed ikke kan drages i tvivl.

7. Inden for 30 dage efter udpegelsen af den tredje voldgiftsmand fastlægger de tre voldgiftsmænd i fællesskab reglerne for voldgiftsproceduren under hensyntagen til Den Faste Voldgiftsrets frivillige regler for voldgift mellem to stater, idet procedurereglerne dog på et hvert tidspunkt kan fraviges eller ændres efter fælles overenskomst mellem de kontraherende parter.

8. De tre voldgiftsmænd drager senest 90 dage efter udpegelsen af den tredje voldgiftsmand deres konklusioner angående den pågældende sag. Disse konklusioner drages ved flertalsbeslutninger. Voldgiftsmændene skal i deres konklusioner navnlig angive deres afgørelse som fastsat i artikel 9, stk. 3.

9. Omkostningerne i forbindelse med voldgiften, herunder voldgiftsmændenes honorar, afholdes ligeligt af de kontraherende parter. Voldgiftsmændenes vederlag og udgifter er underlagt de tariffer, der er fastsat af den blandede komité.

10. Voldgiftsmændenes afgørelse er endelig og bindende.

Artikel 11 Ændring af bilag I

1. De kontraherende parter ændrer bilag I eller protokollen i overensstemmelse med artikel 29, stk. 3, litra a), eller artikel 30, stk. 3, litra a), under hensyntagen til de nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen, som er meddelt i medfør af artikel 6, stk. 4, så hurtigt som muligt og senest 15 måneder efter datoen for denne meddelelse.

2. Hvis en af de kontraherende parter har gjort brug af den i artikel 9 fastsatte indsigelsesprocedure, handler de kontraherende parter uanset stk. 1 i overensstemmelse med udfaldet af drøftelserne, medmindre sagen henvises til voldgift, hvorved følgende gælder:

a) hvis voldgiftsmændene afgør, at de nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen opfylder de i artikel 7, stk. 1, litra b) og/eller c), fastsatte mål, ændrer de kontraherende parter bilag I eller protokollen i overensstemmelse med artikel 29, stk. 3, litra a), eller artikel 30, stk. 3, litra a), med henblik på at tilføje de nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen senest 90 dage efter afgørelsen

b) hvis voldgiftsmændene derimod afgør, at de nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåde eller krav til sammensætningen ikke opfylder de i artikel 7, stk. 1, litra b) og/eller c), fastsatte krav, bortfalder den i artikel 8 omhandlede midlertidige tilladelse til indførsel og markedsføring af vine med oprindelse hos den af de kontraherende parter, der har givet meddelelsen, og som er produceret i overensstemmelse med den pågældende ønologiske fremgangsmåde eller det pågældende krav til sammensætningen, 90 dage efter en sådan afgørelse.

AFSNIT II BESKYTTELSE AF VINBETEGNELSER OG TILKNYTTEDE BESTEMMELSER OM BETEGNELSE OG PRÆSENTATION

Artikel 12 Beskyttede betegnelser

1. Uanset artikel 15 og 17, 22 og protokollen beskyttes følgende betegnelser:

a) for så vidt angår vine med oprindelse i Fællesskabet:

I. de geografiske betegnelser, som er opført i bilag II, del A

II. henvisninger til den medlemsstat, hvor vinen har oprindelse, eller andre betegnelser, som anvendes til at henvise til medlemsstaten

III. traditionelle udtryk, som er opført i bilag III

IV. de kategorier af vin, der er angivet i artikel 54 i Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 om den fælles markedsordning for vin som kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder, og som er omhandlet i bilag IV, del A, og

V. de varebetegnelser, der er angivet i bilag VIII, del D, punkt 2, litra c), første led, i Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 om den fælles markedsordning for vin som kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder, og som er omhandlet i bilag IV, del B.

b) for så vidt angår vine med oprindelse i Australien:

I. de geografiske betegnelser, som er opført i bilag II, del B, og

II. henvisninger til "Australia" eller andre betegnelser, som henviser til dette land

2. I tilfælde, hvor vine med oprindelse på de kontraherende parters områder udføres og markedsføres uden for deres områder, træffer de kontraherende parter de fornødne foranstaltninger for at hindre, at de i denne artikel omhandlede beskyttede betegnelser tilhørende den ene af de kontraherende parter anvendes til at betegne og præsentere en vin med oprindelse på den anden kontraherende parts område, medmindre andet er fastsat i denne aftale.

Artikel 13 Geografiske betegnelser

1. Medmindre andet er fastsat i denne aftale, gælder følgende bestemmelser:

a) i Australien gælder det for de geografiske betegnelser for Fællesskabet, som anført i bilag II, del A:

I. at de er beskyttede for så vidt angår vine med oprindelse i Fællesskabet, og

II. at de kun må anvendes af Fællesskabet på de betingelser, der er fastsat i Fællesskabets love og forskrifter,og

b) i Fællesskabets gælder det for de geografiske betegnelser for Australien, som anført i bilag II, del B:

I at de er beskyttede for så vidt angår vine med oprindelse i Australien, og

II at de kun må anvendes af Australien på de betingelser, der er fastsat i Australiens love og forskrifter.

2. De kontraherende parter træffer de nødvendige foranstaltninger i overensstemmelse med denne aftale med henblik på gensidig beskyttelse af de geografiske betegnelser, der er anført i bilag II, og som anvendes ved betegnelse og præsentation af vine med oprindelse på de kontraherende parters område. Hver kontraherende part sørger for passende retsmidler, hvormed interesserede parter kan forhindre, at en geografisk angivelse, der er anført i bilag II, anvendes til identificering af vine, der ikke har oprindelse på det sted, som fremgår af den pågældende geografiske angivelse.

3. Den i stk. 2 omhandlede beskyttelse gælder også, når:

a) vinens virkelige oprindelse er angivet

b) den pågældende geografiske betegnelse er anvendt i oversættelse, eller

c) den anvendte betegnelse ledsages af udtryk som "art", "type", "måde", "efterligning", "metode" eller lignende.

4. Den i stk. 2 og 3 omhandlede beskyttelse indskrænker ikke anvendelsen af artikel 15 og 22.

5. Registrering af et varemærke for vine, der indeholder eller består af en geografisk angivelse, der identificerer en vin som opført i bilag II, nægtes eller, hvis den på stedet gældende lovgivning giver mulighed herfor, og en interesseret part fremsætter anmodning herom, slettes for vine, der ikke har oprindelse på det sted, som fremgår af den pågældende geografiske angivelse.

6. Hvis geografiske betegnelser, som er opført i bilag II, er enslydende, skal hver betegnelse nyde beskyttelse, forudsat at denne anvendes i god tro. De kontraherende parter fastsætter i fællesskab de praktiske regler, som gør det muligt at skelne de enslydende geografiske betegnelser fra hinanden, samtidig med at der tages hensyn til behovet for, at de berørte producenter behandles lige, og at forbrugerne ikke vildledes.

7. Hvis en geografisk betegnelse opført i bilag II er enslydende med en geografisk betegnelse for et tredjeland, gælder artikel 23, stk. 3, i aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder.

8. Bestemmelserne i denne aftale forhindrer ikke på nogen måde, at enhver person er berettiget til erhvervsmæssigt at benytte sit eller sin forgængers navn, medmindre et sådant navn anvendes på en måde, der kan vildlede forbrugerne.

9. Intet i denne aftale forpligter en kontraherende part til at beskytte en geografisk betegnelse, der er opført i bilag II, og som tilfører den anden kontraherende part, hvis betegnelsen ikke er eller ophører med at være beskyttet i oprindelseslandet, eller er gået af brug i dette land.

10. De kontraherende parter bekræfter, at rettigheder og forpligtelser i medfør af denne aftale kun vedrører de geografiske betegnelser, som er opført i bilag II. Uanset aftalens bestemmelser om beskyttelse af geografiske betegnelser er aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder gældende for beskyttelse af geografiske betegnelser hos hver af de kontraherende parter.

Artikel 14 Navne og henvisninger til medlemsstaterne og Australien

1. I Australien gælder følgende for henvisninger til Fællesskabets medlemsstater og for navne, der anvendes til at angive en medlemsstat, for så vidt angår identificering af vines oprindelse:

a) at de er forbeholdt vine med oprindelse i Fællesskabet, og

b) at de kun må anvendes af Fællesskabet på de betingelser, der er fastsat i Fællesskabets love og forskrifter.

2. I Fællesskabets gælder følgende for henvisninger til Australien og for navne, der anvendes til at angive Australien, med henblik på identificering af vines oprindelse:

a) at de er forbeholdt vine med oprindelse i Australien, og

b) at de kun må anvendes af Australien på de betingelser, der er fastsat i Australiens love og forskrifter.

Artikel 15 Overgangsordninger

Beskyttelsen af de i artikel 12, stk. 1, litra a), punkt I, og artikel 13 omhandlede betegnelser er ikke til hinder for, at nedenstående betegnelser i de nedenfor anførte overgangsperioder anvendes af Australien til at betegne og præsentere vin i Australien og i tredjelande, hvor lovgivningen tillader dette:

a) 12 måneder efter denne aftales ikrafttræden for følgende betegnelser: Burgundy, Chablis, Champagne, Graves, Manzanilla, Marsala, Moselle, Port, Sauterne, Sherry og White Burgundy

b) 10 måneder efter denne aftales ikrafttræden for betegnelsen Tokay.

Artikel 16 Traditionelle udtryk

1. Medmindre andet er fastsat i denne aftale, gælder i Australien følgende for de traditionelle udtryk for Fællesskabet, som er opført i bilag III:

a) de må ikke anvendes med henblik på at betegne eller præsentere vine med oprindelse i Australien, og

b) de må ikke anvendes med henblik på at betegne eller præsentere vine med oprindelse i Fællesskabet, medmindre dette sker i forbindelse med vine af den oprindelse, kategori og på de sprog, der er opført i bilag III, og på de betingelser, der er fastsat i Fællesskabets love og forskrifter.

2. Australien træffer de nødvendige foranstaltninger i overensstemmelse med denne aftale med henblik på beskyttelse i henhold til denne artikel af de traditionelle udtryk, der er opført i bilag III, og som anvendes til at betegne og præsentere vine med oprindelse på Fællesskabets område. Med henblik herpå sørger Australien for passende retsmidler til effektivt at beskytte og forhindre anvendelsen af traditionelle udtryk til at betegne et vinprodukt, der ikke er berettiget til disse traditionelle udtryk, selv når de anvendte traditionelle udtryk ledsages af udtryk som "art", "type", "måde", "efterligning", "metode" eller lignende.

3. Den i stk. 2 omhandlede beskyttelse indskrænker ikke anvendelsen af artikel 17 og 23.

4. Beskyttelsen af et traditionelt udtryk gælder kun:

a) det eller de sprog, på hvilke det er anført i bilag III, og

b) den kategori vin, i henhold til hvilken det er beskyttet for Fællesskabets som anført i bilag III.

5. Australien kan tillade anvendelsen på dets område af udtryk, der er identiske med eller ligner de traditionelle udtryk, der er opført i bilag III for vine, der ikke har oprindelse i de kontraherende parters område på betingelse af, at forbrugerne ikke vildledes, produktets oprindelse angives, og anvendelsen ikke udgør illoyal konkurrence som omhandlet i artikel 10a i Paris-konventionen om beskyttelse af industriel ejendomsret af 20. marts 1883 med senere ændringer.

6. Denne aftale er ikke til hinder for, at enhver person erhvervsmæssigt benytter sit eget eller sin forgængers navn, medmindre et sådant navn anvendes på en måde, der kan vildlede forbrugerne.

7. Uden dette indskrænker stk. 5, tillader Australien ikke registrering eller anvendelse på sit område af et varemærke, der indeholder eller består af et traditionelt udtryk, som er opført i bilag III, til at betegne og præsentere en vin, medmindre anvendelsen af det traditionelle udtryk for den pågældende vin er tilladt i henhold til denne aftale. Dog gælder følgende:

a) dette krav gælder ikke for varemærker, som er registreret lovligt og i god tro i Australien, eller som ved deres anvendelse i god tro har skabt legitime rettigheder i Australien før datoen for denne aftales undertegnelse

b) for så vidt angår traditionelle udtryk, der er optaget i bilag III efter datoen for denne aftales undertegnelse, gælder dette krav ikke for varemærker, som er registreret i god tro i Australien, eller som ved deres anvendelse i god tro har skabt legitime rettigheder i Australien, før det relevante udtryk opnåede beskyttelse i medfør af denne aftale

c) dette krav forhindrer ikke anvendelse af de i litra a) og b) nævnte varemærker i tredjelande, såfremt det pågældende tredjelands love og forskrifter tillader dette.

Denne bestemmelse berører ikke Fællesskabets ret til at anvende det relevante traditionelle udtryk i overensstemmelse med stk. 1, litra b).

8. Uden at dette indskrænker stk. 5, 6 og 7 og artikel 23, tillader Australien ikke anvendelsen på sit område af et firmanavn, som indeholder eller består af et traditionelt udtryk, der er opført i bilag III i denne aftale, til at betegne og præsentere en vin. Dog gælder følgende:

a) dette krav gælder ikke for firmanavne, som er registreret lovligt og i god tro i Australien før datoen for denne aftales undertegnelse

b) for så vidt angår traditionelle udtryk, som er optaget i bilag III efter datoen for denne aftales undertegnelse, gælder kravet ikke for firmanavne, som er registreret lovligt og i god tro i Australien, før det relevante udtryk opnåede beskyttelse i medfør af denne aftale

c) dette krav forhindrer ikke anvendelse af sådanne firmanavne i tredjelande, såfremt det pågældende tredjelands love og forskrifter tillader dette.

Litra a), b) og c) udelukker anvendelsen af firmanavne på en måde, som kan vildlede forbrugerne.

9. Intet i denne aftale forpligter Australien til at beskytte et traditionelt udtryk, der er opført i bilag III, hvis udtrykket ikke er eller ophører med at være beskyttet i oprindelseslandet eller er gået af brug i Fællesskabet.

Artikel 17 Overgangsordninger

Beskyttelsen af de i artikel 12, stk. 1, litra a), III, og i artikel 16 omhandlede betegnelser er ikke til hinder for, at nedenstående betegnelser anvendes af Australien til at betegne og præsentere vin i Australien og i tredjelande, hvor love og forskrifter tillader dette, i en overgangsperiode på 12 måneder efter denne aftales ikrafttræden: Amontillado, Auslese, Claret, Fino, Oloroso, Spätlese.

Artikel 18 Vinkategorier og varebetegnelser

1. Medmindre andet er fastsat i denne aftale, gælder i Australien følgende for de i bilag IV, del A, opførte vinkategorier og de i bilag IV, del B, opførte varebetegnelser:

a) de er forbeholdt vine med oprindelse i Fællesskabet, og

b) de må kun anvendes af Fællesskabet på de betingelser, der er fastsat i Fællesskabets love og forskrifter.

2. Intet i denne aftale forpligter Australien til at forbeholde retten til en vinkategori eller til varebetegnelser opført i bilag IV, som ikke er eller ophører med at være forbeholdt i oprindelseslandet eller er gået af brug i Fællesskabet.

Afsnit III SÆRLIGE BESTEMMELSER OM PRÆSENTATION OG BETEGNELSE

Artikel 19 Generelt princip

På vinetiketter må der ikke anvendes betegnelser, der er falske eller vildledende, eller som vil kunne give et forkert indtryk af vinens karakter, sammensætning, kvalitet eller oprindelse.

Artikel 20 Frivillige angivelser

1. I handelen med vin mellem de kontraherende parter må en vin med oprindelse i Australien:

a) som er påført en geografisk betegnelse, der er opført i bilag II, del B, betegnes eller præsenteres i Fællesskabet med de frivillige angivelser, som er opført i stk. 3, såfremt anvendelsen af disse angivelser er i overensstemmelse med de regler, der gælder for vinproducenter i Australien, herunder navnlig Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980, Trade Practices Act 1974 og Australia New Zealand Food Standards Code, og

b) som ikke er påført en geografisk betegnelse, der er opført i bilag II, del B, betegnes eller præsenteres i Fællesskabet med de frivillige angivelser, som er opført i stk. 3, litra d), g) og l), såfremt anvendelsen af disse angivelser er i overensstemmelse med de regler, der gælder for vinproducenter i Australien, herunder navnlig Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980, Trade Practices Act 1974 og Australia New Zealand Food Standards Code.

2. I handelen med vin mellem de kontraherende parter må en vin med oprindelse i Fællesskabet:

a) som er påført en geografisk betegnelse, der er opført i bilag II, del A, betegnes eller præsenteres i Australien med de frivillige angivelser, som er opført i stk. 3, såfremt vinen er etiketteret i overensstemmelse med afsnit V, kapitel II og bilag VII og VIII i Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 og Kommissionens forordning (EF) nr. 753/2002, og anvendelsen af angivelserne ikke falsk eller vildledende for forbrugerne i henhold til Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980 og Trade Practices Act 1974 , og

b) som ikke er påført en geografisk betegnelse, der er opført i bilag II, del A, betegnes eller præsenteres i Australien med de frivillige angivelser, som er opført i stk. 3, litra d), g) og l), såfremt vinen er etiketteret i overensstemmelse med afsnit V, kapitel II og bilag VII og VIII i Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 og Kommissionens forordning (EF) nr. 753/2002, og anvendelsen af angivelserne ikke falsk eller vildledende for forbrugerne i henhold til Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980 og Trade Practices Act 1974.

3. De i stk. 1 og 2 omhandlede frivillige angivelser er:

a) årgang svarende til druernes høstår, forudsat at mindst 85% af vinen stammer fra druer høstet i det anførte år, bortset fra vine i Fællesskabet, der stammer fra vinterhøstede druer, for hvilke det igangværende produktionsår og ikke årgangen angives

b) navnet på en druesort eller et synonym herfor i overensstemmelse med artikel 22

c) angivelse af en pris, medalje eller konkurrence og i tilfælde af en australsk pris, medalje eller konkurrence på betingelse af, at det kompetente organ i Fællesskabet har modtaget underretning herom

d) angivelse af produkttypen som anført i bilag VI

e) navnet på en vingård

f) i tilfælde af en vin med oprindelse på Fællesskabets område, navnet på vinbedriften, såfremt druerne er dyrket på den pågældende bedrift, og vinen er fremstillet på bedriften

g) en specifik farve

h) aftapningsstedet

i) med forbehold af bilag VIII, angivelse af den metode, der er anvendt ved vinfremstillingen

j) for Fællesskabets vedkommende, et traditionelt udtryk, som er opført i bilag III

k) for Australiens vedkommende, en kvalitetsvinsangivelse, som er opført i bilag V

l) navn, stillingsbetegnelse og adresse på en person, der har deltaget i markedsføringen.

Artikel 21 Præsentation

1. De kontraherende parter er enige om, at når det i henhold til den importerende parts love og forskrifter er obligatorisk at anføre bestemte angivelser på en vinetikette, kan andre angivelser anføres i samme synsfelt som de obligatoriske eller et andet sted på vinbeholderen.

2. Uanset stk. 1 skal en kvalitetsvinangivelse, der er opført i bilag V, og som anvendes som en del af den primære varebetegnelse på en vinetiket, placeres i samme synsfelt og med tilsvarende skriftstørrelse som en geografisk betegnelse for Australien, der er opført i bilag II, del B. For så vidt angår dette stykke betyder "primære varebetegnelse" den angivelse af produktet, som er synlig på den del af vinbeholderen eller emballagen, der præsenteres for forbrugeren under normale udstillingsvilkår.

3. De kontraherende parter er enige om, at de i stk. 1 omhandlede angivelser, herunder en kvalitetsvinangivelse, som er opført i bilag V, må gengives andre steder på vinbeholderen, uanset om de er placeret i samme synsfelt som en i bilag II opført geografisk angivelse.

4. Fællesskabet er indforstået med, at en vin med oprindelse i Australien må betegnes eller præsenteres i Fællesskabet med oplysninger om vinens indhold af standardgenstande, hvis anvendelsen af disse angivelser er i overensstemmelse med de regler, som gælder for vinproducenter i Australien, herunder navnlig Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980, Trade Practices Act 1974 og Australia New Zealand Food Standards Code.

Artikel 22 Druesorter

1. De kontraherende parter er enige om at give den anden kontraherende part tilladelse til at anvende navnene på én eller flere druesorter eller eventuelt synonymer herfor på deres område til at betegne og præsentere en vin, hvis følgende betingelser er opfyldt:

a) druesorterne eller synonymerne optræder i den klassifikation af druesorter, som er opstillet af Den Internationale Vinorganisation (OIV) eller af Det Internationale Råd for Plantegenetiske Ressourcer (IBPGR)

b) hvis vinen ikke er sammensat fuldstændigt af den eller de angivne druesorter eller synonymer herfor, skal mindst 85% af vinen stamme fra den eller de angivne druesorter efter fradrag af den mængde produkter, som er anvendt til eventuel sødning, og af kulturer af mikroorganismer (mængden heraf må ikke overstige 5% af vinen)

c) hver druesort eller tilsvarende synonymer, der angives på etiketten, udgør en større andel af vinen end sorter, der ikke er angivet på etiketten

d) hvis to eller flere druesorter eller deres synonymer er angivet, nævnes de i faldende rækkefølge svarende til deres andel i vinens sammensætning og med valgfri skriftstørrelse

e) druesorter eller deres synonymer vises enten i samme synsfelt eller uden for, afhængig af det eksporterende lands lovgivning

f) navnet på druesorten eller druesorterne eller deres synonymer må ikke anvendes på en måde, som kan vildlede forbrugerne med hensyn til vinens oprindelse. Med henblik herpå kan de kontraherende parter fastlægge de praktiske regler for anvendelsen af et navn.

2. Uanset stk. 1 og artikel 12, stk. 1, litra a), punkt I, og artikel 12, stk. 1, litra b), punkt I, er de kontraherende parter enige om følgende:

a) hvis en druesort eller dennes synonym indeholder eller består af en geografisk angivelse, der er opført i bilag II, del A, for Fællesskabets vedkommende, må Australien anvende denne druesort eller dens synonym til at betegne eller præsentere en vin med oprindelse på Australiens område, hvis druesorten eller dens synonym er opført i bilag VII, og

b) hvis en druesort eller dennes synonym indeholder eller består af en geografisk angivelse, der er opført i bilag II, del B, for Australiens vedkommende, må Fællesskabet anvende denne druesort eller dens synonym til at betegne eller præsentere en vin med oprindelse på Fællesskabets område, hvis druesorten eller dens synonym blev anvendt i god tro inden denne aftales ikrafttræden.

3. Uanset artikel 12 og denne artikel er de kontraherende parter enige om, at betegnelsen " Hermitage " i en overgangsperiode, der udløber 12 måneder efter denne aftales ikrafttræden, må anvendes for vine med oprindelse i Australien som synonym for druesorten " Shiraz " ved salg i lande uden for Fællesskabets område, forudsat at Australiens og andre landes love og forskrifter tillader dette, og forudsat at betegnelsen ikke anvendes på en måde, der kan vildlede forbrugerne.

4. Uanset denne artikel er de kontraherende parter enige om, at betegnelsen " Lambrusco " i en overgangsperiode, der udløber 12 måneder efter denne aftales ikrafttræden, må anvendes for vine med oprindelse i Australien til at betegne en form for vin, der traditionelt fremstilles og markedsføres under denne betegnelse, ved salg i lande uden for Fællesskabets område, forudsat at Australiens og andre landes love og forskrifter tillader dette, og forudsat at betegnelsen ikke anvendes på en måde, der kan vildlede forbrugerne.

Artikel 23 Kvalitetsvinangivelser

Australien må anvende de angivelser, der er opført i bilag V, til at betegne og præsentere en vin med oprindelse i Australien i overensstemmelse med de betingelser for anvendelsen, som er fastlagt i dette bilag og i overensstemmelse med artikel 20.

Artikel 24 Vine med oprindelse i Australien med en geografisk betegnelse

Uden at en mere restriktiv australsk lovgivning herved berøres, er de kontraherende parter enige om, at Australien kan anvende en geografisk angivelse, der er opført i bilag II, del B, til at betegne og præsentere en vin med oprindelse i Australien på følgende betingelser:

a) hvis der anvendes en enkelt geografisk angivelse, skal mindst 85% af vinen være fremstillet af druer, der er høstet i det pågældende geografiske område

b) hvis indtil tre geografiske angivelser anvendes til samme vin:

I. mindst 95% af vinen skal være fremstillet af druer, der er høstet i de pågældende geografiske områder, og der skal være et mindsteindhold på 5% af vin fra et af de anførte geografiske områder, og

II. de på etiketten anførte geografiske angivelser skal anføres i aftagende rækkefølge efter den andel, de udgør.

Artikel 25 Håndhævelse af etiketteringskravene

1. Hvis en betegnelse eller præsentation af en vin, navnlig på etiketten, i officielle dokumenter eller handelsdokumenter eller i reklamer, er i modstrid med denne aftale, træffer de kontraherende parter de nødvendige administrative eller retlige foranstaltninger, som deres respektive love og forskrifter åbner mulighed for.

2. De i stk. 1 omhandlede foranstaltninger træffes navnlig i følgende tilfælde:

a) hvis betegnelser for vin, der er fastlagt i Fællesskabets eller Australiens lovgivning, er oversat til den anden kontraherende parts sprog med ord, der er vildledende med hensyn til den betegnede eller præsenterede vins oprindelse, art eller kvalitet

b) hvis der på beholdere eller emballage, i reklamer eller i officielle dokumenter eller handelsdokumenter for en vin, hvis betegnelse er beskyttet i medfør af denne aftale, er anført angivelser, varemærker, navne, indskrifter eller motiver, der direkte eller indirekte giver urigtige eller vildledende oplysninger om produktets afsendelsessted, oprindelse, art eller væsentlige egenskaber

c) hvis der anvendes emballage, som er vildledende med hensyn til vinens oprindelse.

Artikel 26 Standstill

De kontraherende parter indfører ikke i deres nationale lovgivning vilkår, som er mindre favorable end dem, der er fastsat i denne aftale eller i den nationale lovgivning, som var i kraft på datoen for denne aftales undertegnelse, herunder især den i bilag IX omhandlede lovgivning, med hensyn til betegnelse, præsentation, emballering eller sammensætning af den anden kontraherende parts vine.

AFSNIT IV ATTESTERINGSKRAV

Artikel 27 Attestering

1. Fællesskabet tillader uden tidsbegrænsning indførsel af vin med oprindelse i Australien i overensstemmelse med de forenklede attesteringsbestemmelser, der er fastsat i artikel 24, stk. 2, andet afsnit, og i artikel 26 i Kommissionens forordning (EF) nr. 883/2001 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 for så vidt angår samhandelen med vin med tredjelande. Med henblik herpå og i overensstemmelse med ovennævnte bestemmelser skal Australien:

a) forelægge attestationer og analyserapporter via det kompetente organ, eller

b) hvis det i litra a) nævnte kompetente organ finder det godtgjort, at individuelle producenter er kvalificerede til at påtage sig dette ansvar:

I. individuelt godkende de producenter, der har tilladelse til at udfærdige attestationer og analyserapporter

II. føre tilsyn med og inspicere de godkendte producenter

III. halvårligt i januar og juli sende Kommissionen navn og adresse på de godkendte producenter sammen med deres officielle registreringsnumre

IV. straks underrette Kommissionen om eventuelle ændringer af navne og adresser på de godkendte producenter, og

V. straks underrette Kommissionen, såfremt en producents godkendelse tilbagekaldes.

2. Uanset artikel 26 i Kommissionens forordning (EF) nr. 883/2001 er kun følgende oplysninger med henblik på den forenklede VI 1-blanket nødvendige:

a) i attestens rubrik 2, importørens eller modtagerens navn og adresse

b) i attestens rubrik 6, en "beskrivelse af produktet", som omfatter: det nominelle volumen (f.eks. 75 cl), varebetegnelsen (f.eks. "wine of Australia"), den beskyttede geografiske betegnelse (jf. bilag II, del B), kvalitetsvinangivelsen (jf. bilag V), druesortens/sorternes betegnelse og årgangen, hvis disse fremgår af etiketten

c) i attestens rubrik 11, det af den kompetente australske myndighed udstedte analysenummer.

3. I forbindelse med denne artikel er det kompetente organ for Australiens vedkommende Australian Wine and Brandy Corporation eller andre organer, som Australien måtte udpege som kompetent organ.

4. Med forbehold af artikel 28 underkaster Fællesskabet ikke indførslen af vin med oprindelse i Australien en mere restriktiv eller mere omfattende attesteringsordning end den ordning, der gælder pr. 1. marts 1994 for en sådan indførsel i Fællesskabet, og den ordning, som gælder for vin indført fra andre lande, hvor der anvendes tilsvarende tilsyn og kontrolforanstaltninger.

5. Med forbehold af artikel 28 underkaster Australien ikke indførslen af vin med oprindelse i Fællesskabet en mere restriktiv eller mere omfattende attesteringsordning end den ordning, der gælder pr. 1. januar 1992 for en sådan indførsel i Australien, og ordningen for vin indført fra andre lande, hvor der anvendes tilsvarende tilsyn og kontrolforanstaltninger.

Artikel 28 Midlertidig attestering

1. De kontraherende parter forbeholder sig ret til at indføre midlertidige, supplerende attesteringskrav, hvis legitime offentlige hensyn såsom sundheds- eller forbrugerbeskyttelse eller bekæmpelse af svig tilsiger det. I så fald meddeler den anden kontraherende part i god tid de oplysninger, der er nødvendige for at kunne efterkomme de supplerende krav.

2. De kontraherende parter er enige om, at sådanne krav ikke må strække sig ud over den periode, som de offentlige hensyn, der har begrundet kravenes indførelse, kræver.

AFSNIT V FORVALTNING AF AFTALEN

Artikel 29 Samarbejde mellem de kontraherende parter

1. De kontraherende parter opretholder forbindelse med hinanden om alle spørgsmål, som vedrører denne aftale gennem deres repræsentative organer og gennem den blandede komité, der er nedsat ved artikel 30. De kontraherende parter forsøger især først indbyrdes at løse alle spørgsmål som følge af denne aftale gennem deres repræsentative organer eller den blandede komité.

2. Australien udpeger Department of Agriculture, Fisheries and Forestry (eller en anden regeringsmyndighed, som måtte overtage dette ministeriums relevante funktioner) som sit repræsentative organ. Fællesskabet udpeger Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter som sit repræsentative organ. En kontraherende part underretter den anden kontraherende part, hvis denne vælger et nyt repræsentativt organ.

3. Australien, repræsenteret ved Department of Agriculture, Fisheries and Forestry, og Fællesskabet:

a) kan beslutte, at bilagene eller protokollen til denne aftale skal ændres. Bilagene eller protokollen anses for at være ændret fra den dato, som parterne aftaler

b) kan indgå aftale om de i artikel 13, stk. 6, og artikel 22, stk. 1, litra f), omhandlede praktiske regler

c) underretter hinanden skriftligt, hvis de har til hensigt at vedtage nye forskrifter eller ændringer af gældende forskrifter af interesse for offentligheden, herunder sundheds- eller forbrugerbeskyttelse, der kan få følger for vinsektoren

d) underretter hinanden skriftligt om love, forskrifter og retsafgørelser, der berører anvendelsen af denne aftale, og de meddeler hinanden de foranstaltninger, der er vedtaget på grundlag af sådanne afgørelser

e) kan aftale, at en henvisning i denne aftale til love eller forskrifter skal anses for at være en henvisning til disse love eller forskrifter som ændret og gældende på et bestemt tidspunkt efter datoen for denne aftales undertegnelse.

Artikel 30 Den blandede komité

1. Der oprettes en blandet komité bestående af repræsentanter for Fællesskabet og Australien.

2. Den blandede komité udarbejder anbefalinger og træffer afgørelser med konsensus. Den fastsætter selv sin forretningsorden. Den mødes på anmodning af en af de kontraherende parter, skiftevis i Fællesskabet og i Australien, på tider og steder og under forhold, (herunder i videokonference), som de kontraherende parter aftaler i fællesskab, dog senest 90 dage efter datoen for anmodningens fremsættelse.

3. Den blandede komité kan:

a) beslutte at ændre bilagene og protokollen til denne aftale. Bilagene eller protokollen anses for at være ændret fra den dato, som parterne aftaler

b) kan fastlægge de i artikel 13, stk. 6, og artikel 22, stk. 1, litra f), omhandlede praktiske regler, og

c) kan beslutte, at en henvisning i denne aftale til love eller forskrifter skal anses for at være en henvisning til disse love eller forskrifter som ændret og gældende på et bestemt tidspunkt efter datoen for denne aftales undertegnelse.

4. Den blandede komité sørger også for, at aftalen fungerer efter hensigten, og den kan tage ethvert spørgsmål vedrørende aftalens gennemførelse og funktion op til behandling. Den har navnlig ansvaret for:

a) udveksling af oplysninger mellem de kontraherende parter for at sikre, at aftalen fungerer så optimalt som muligt

b) fremsættelse af forslag om emner af gensidig interesse for de kontraherende parter inden for vin- og spiritussektoren

c) fastsættelse af de vederlag og omkostninger, som er omhandlet i artikel 10, stk. 9, og artikel 38, stk. 7.

5. Den blandede komité kan beslutte at indlede drøftelser om emner af gensidig interesse inden for vinsektoren.

6. Den blandede komité kan tage initiativ til at fremme kontakterne mellem de kontraherende parters vinproducenter og repræsentanter fra vinindustrien

Artikel 31 Aftalens anvendelse og forvaltning

De kontraherende parter udpeger de kontaktorganer, som er angivet i bilag X, og som er ansvarlige for aftalens anvendelse og forvaltning.

Artikel 32 Gensidig bistand mellem de kontraherende parter

1. Hvis en af de kontraherende parter har grund til at tro:

a) at en vin eller et parti vin som omhandlet i artikel 2, der er eller har været genstand for samhandel mellem Australien og Fællesskabet, ikke er i overensstemmelse med de gældende regler for vinsektoren i Fællesskabet eller i Australien eller med denne aftale, og

b) at denne manglende overensstemmelse er af særlig interesse for den anden kontraherende part, og at den kan give anledning til administrative foranstaltninger eller retsforfølgning

underretter denne kontraherende part straks via sit kontaktorgan den anden kontraherende parts kontaktorgan eller et andet relevant organ herom.

2. De oplysninger, der fremsendes i henhold til stk. 1, vedføjes officielle dokumenter, handelsdokumenter eller andre relevante bilag; endvidere skal det angives, hvilke administrative eller retlige foranstaltninger der i givet fald kan træffes. Der skal navnlig gives følgende oplysninger om den pågældende vin:

a) producenten og den person, der har rådighed over vinen

b) vinens sammensætning og organoleptiske egenskaber

c) vinens betegnelse og præsentation

d) arten af overtrædelsen af reglerne om produktion og markedsføring.

AFSNIT VI GENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 33 Vin under forsendelse

Afsnit I, III og IV finder ikke anvendelse på vin:

a) der er under forsendelse gennem en af de kontraherende parters område, eller

b) har oprindelse på en af de kontraherende parters område og forsendes i små mængder mellem de kontraherende parter på de betingelser og efter de procedurer, der er fastsat i protokollens punkt II.

Artikel 34 WTO-aftalen

Denne aftale berører ikke de kontraherende parters rettigheder og forpligtelser i henhold til WTO-aftalen.

Artikel 35 Sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige foranstaltninger

1. Bestemmelserne i denne aftale berører ikke de kontraherende parters ret til at træffe sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige foranstaltninger, som er nødvendige af hensyn til beskyttelse af menneskers, dyrs eller planters liv og sundhed, dog forudsat at disse foranstaltninger ikke strider mod bestemmelserne i aftalen om anvendelse af sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige foranstaltninger i WTO-aftalens bilag 1A.

2. Hver af de kontraherende parter bestræber sig på i henhold til de i artikel 29 fastsatte procedurer at underrette den anden kontraherende part ved førstgivende lejlighed om udviklinger, som for den vin, der markedsføres på dens område, kan føre til vedtagelse af foranstaltninger, som er nødvendige for at beskytte menneskers, dyrs eller planters liv eller sundhed, især foranstaltninger vedrørende fastsættelse af særlige grænser for forurenende stoffer og rester, med henblik på at aftale en fælles fremgangsmåde.

3. Uanset stk. 2 underretter en kontraherende part, der træffer eller foreslår hastende sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige foranstaltninger med den begrundelse, at en ønologisk fremgangsmåde eller et krav til sammensætningen er til fare for folkesundheden, den anden kontraherende part, enten gennem deres respektive repræsentative organer eller den blandede komité, inden for 30 dage efter at den pågældende foranstaltning er truffet eller foreslået, med henblik på at aftale en fælles fremgangsmåde.

Artikel 36 Geografisk anvendelsesområde

Denne aftale gælder på den ene side for de områder, hvor traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab finder anvendelse, og på de i denne traktat fastsatte betingelser, og på den anden side for Australiens område.

Artikel 37 Drøftelser

1. Hvis en af de kontraherende parter mener, at den anden kontraherende part ikke har overholdt en forpligtelse i henhold til denne aftale, og det ikke har været muligt at løse spørgsmålet, jf. artikel 29, stk. 1, kan den skriftligt anmode om drøftelser med den anden kontraherende part. De kontraherende parter drøfter senest 30 dage efter modtagelsen af denne anmodning sagen med hinanden med henblik på at finde en løsning.

2. Den kontraherende part, der anmoder om drøftelser, meddeler den anden part alle de oplysninger, der er nødvendige for en grundig undersøgelse af den pågældende sag.

3. I tilfælde, hvor en forsinkelse vil kunne medføre fare for menneskers sundhed eller forringe effektiviteten af foranstaltninger til bekæmpelse af svig, kan en kontraherende part træffe passende midlertidige beskyttelsesforanstaltninger, hvis der føres drøftelser umiddelbart efter, at de pågældende foranstaltninger er truffet.

4. Hvis spørgsmålet ikke er løst senest 60 dage efter modtagelsen af anmodningen om drøftelser, kan de kontraherende parter efter fælles aftale:

a) forlænge perioden for drøftelser, eller

b) henvise spørgsmålet til et relevant organ.

Artikel 38 Voldgift

1. Hvis det ikke er muligt at løse spørgsmålet i overensstemmelse med artikel 37 (bortset fra ved indsigelse i medfør af artikel 9), henviser de kontraherende parter efter fælles aftale spørgsmålet til voldgift og underretter herefter inden for 60 dage den anden part om udpegelsen af en voldgiftsmand under anvendelse af de i stk. 4 fastsatte kriterier.

2. Inden 30 dage efter udpegelsen af den anden voldgiftsmand udpeger de to voldgiftsmænd, der er udpeget i overensstemmelse med stk. 1, efter fælles aftale en tredje voldgiftsmand. Hvis de første to voldgiftsmænd ikke er i stand til at enes om en tredje voldgiftsmand, udpeger de kontraherende parter i fællesskab den tredje voldgiftsmand inden for 30 dage.

3. Såfremt de kontraherende parter ikke i fællesskab er i stand til at udpege en tredje voldgiftsmand inden for den i stk. 2 omhandlede frist på 30 dage, udpeges denne på foranledning af en af de kontraherende parter inden for en yderligere frist på 60 dage af præsidenten for eller et medlem af Den Internationale Domstol (valgt efter anciennitetsrækkefølge) efter kriterierne i stk. 4 og i overensstemmelse med domstolens praksis.

4. Den således udpegede tredje voldgiftsmand leder voldgiftsforhandlingerne og skal have juridiske kvalifikationer. Voldgiftsmændene (bortset fra formanden) skal være tilstrækkeligt kvalificerede inden for det område, som voldgiftspanelet skal behandle.

5. Inden for 30 dage efter udpegelsen af den tredje voldgiftsmand fastlægger de tre voldgiftsmænd i fællesskab reglerne for voldgiftsproceduren under hensyntagen til Den Faste Voldgiftsrets frivillige regler for voldgift mellem to stater, idet procedurereglerne dog på et hvert tidspunkt kan fraviges eller ændres efter fælles overenskomst mellem de kontraherende parter.

6. De tre voldgiftsmænd drager senest 90 dage efter udpegelsen af den tredje voldgiftsmand deres konklusioner angående den pågældende sag. Disse konklusioner drages ved flertalsbeslutninger.

7. Omkostningerne i forbindelse med voldgiften, herunder voldgiftsmændenes honorar, afholdes ligeligt af de kontraherende parter. Voldgiftsmændenes vederlag og udgifter er underlagt de tariffer, der er fastsat af den blandede komité.

8. Voldgiftsmændenes afgørelse er endelig og bindende.

9. De kontraherende parter kan efter fælles aftale henvise alle andre spørgsmål vedrørende bilateral handel med vin til voldgift.

Artikel 39 Samarbejde inden for vinsektoren

1. De kontraherende parter kan efter fælles overenskomst ændre denne aftale med henblik på at øge samarbejdet inden for vinsektoren. De er enige om at indlede drøftelser med henblik på en harmonisering af reglerne om etikettering af vin.

2. Inden for aftalens rammer kan en kontraherende part fremsætte forslag om en udvidelse af samarbejdet under hensyntagen til de erfaringer, der er opnået ved aftalens anvendelse.

Artikel 40 Eksisterende lagre

Vin, der på tidspunktet for aftalens ikrafttræden eller ved udgangen af de respektive overgangsperioder, der er omhandlet i artikel 15, 17, 22, stk. 3 og 4, lovligt er blevet fremstillet, betegnet og præsenteret på en måde, der er forbudt ved aftalen, kan markedsføres på følgende betingelser:

a) hvis vinen er blevet produceret under anvendelse af én eller flere ønologiske fremgangsmåder, der ikke er anført i bilag I, kan den markedsføres, indtil lagrene er opbrugt

b) hvis vinen er betegnet og præsenteret under anvendelse af betegnelser, der er forbudt i denne aftale, kan den markedsføres:

I. af grossister:

A. for hedvine, i en periode på fem år

B. for andre vine, i en periode på tre år

II. af detailhandlere, indtil lagrene er opbrugt.

Artikel 41 Aftale

Den protokol og de bilag, der er knyttet til denne aftale, udgør en integrerende del heraf.

Artikel 42 Autentiske sprog

Aftalen er udfærdiget i to eksemplarer på bulgarsk, dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, rumænsk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.

Artikel 43 Ophævelse af 1994-aftalen

De kontraherende parter er enige om, at følgende instrumenter ophæves fra og med datoen for denne aftales ikrafttræden

a) aftalen mellem Australien og Det Europæiske Fællesskab om handel med vin med tilhørende protokol, indgået i Bruxelles og Canberra (26. - 31. januar 1994)

b) den tilhørende brevveksling i Bruxelles og Canberra (26. - 31. januar 1994):

I. om betingelserne for produktion og etikettering af "bottle fermented" mousserende vine med oprindelse i Australien

II. om betingelserne for produktion og etikettering af australske vine, der betegnes og præsenteres som "botrytis" eller lignende, "noble late harvested" eller "special late harvested"

III. om artikel 8 og 14 i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien [Australien og Det Europæiske Fællesskab] om handel med vin

IV. om forbindelsen mellem aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien [Australien og Det Europæiske Fællesskab] om handel med vin og artikel 24, stk. 1, i aftalen om handelsaspekter vedrørende intellektuel ejendomsret

V. om aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien [Australien og Det Europæiske Fællesskab] om handel med vin

VI. om anvendelsen af udtrykket "frontignac" i Australien.

Artikel 44 Ikrafttræden

1. Denne aftale træder i kraft på den første dag i den anden måned efter den dato, hvor de kontraherende parter skriftligt har givet hinanden meddelelse om, at deres respektive krav for denne aftales ikrafttræden er blevet opfyldt.

2. Hver kontraherende part kan opsige aftalen med et års skriftligt varsel til den anden kontraherende part.

BILAG I

Ønologiske fremgangsmådersom nævnt i artikel 5

DEL A For vine med oprindelse i Australien

1. Liste over ønologiske fremgangsmåder, der er tilladt for vin med oprindelse i Australien på betingelser, der er fastlagt efter australske regler, herunder især Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980, Trade Practices Act 1974, og Australia New Zealand Food Standards Code (medmindre andet er anført i dette bilag) og med følgende forskrifter:

1. luftning eller gennemstrømning med argon, nitrogen eller oxygen

2. varmebehandling

3. anvendelse i tørre vine og i mængder, der ikke overstiger 5%, af frisk vinbærme, der er sund og ufortyndet, og som indeholder vingær, der stammer fra nylig fremstilling af tørre vine

4. centrifugering og filtrering med eller uden anvendelse af inaktivt filtertilsætningsstof på betingelse af, at der ikke efterlades uønskede rester i det således behandlede produkt

5. anvendelse af vingær

6. anvendelse af kuldioxid, argon eller nitrogen, enten alene eller blandet med hinanden, udelukkende med henblik på at frembringe en inaktiv atmosfære og behandle produktet uden luftens indvirkning

7. tilsætning af kulturer af mikroorganismer, herunder frie gærvækster med eller uden en eller flere af følgende stoffer til fremme af gærudviklingen:

– diammoniumfosfat eller ammoniumsulfat

– ammoniumsulfit eller ammoniumbisulfit

– thiamindihydroklorid

8. anvendelse af mælkesyrebakterier i en vinopløsning

9. tilsætning af kuldioxid, forudsat at kulsyreindholdet i den således behandlede vin ikke overstiger 2 g/l

10. anvendelse på de i fællesskabsreglerne fastsatte vilkår af svovldioxid, kaliumbisulfit eller kaliummetabisulfit, også kaldet kaliumdisulfit eller kaliumphyrosulfit

11. tilsætning af sorbinsyre eller af kaliumsorbat, forudsat at det endelige indhold af sorbinsyre i det behandlede produkt, som overgår til direkte konsum, ikke overstiger 200 mg/l

12. tilsætning af L-ascorbinsyre eller erythorbinsyre (isoascorbinsyre), dog højst 300 mg/l

13. tilsætning af citronsyre til stabilisering af vinen, forudsat det endelige indhold heraf i den behandlede vin ikke overstiger 1 g/l

14. anvendelse af vinsyre, mælkesyre eller æblesyre til syring, forudsat at det oprindelige syreindhold ikke øges med mere end 4,0 g/l udtrykt som vinsyre

15. klaring ved hjælp af et eller flere af nedenstående stoffer til ønologisk brug:

– spiselig gelatine

– husblas

– kasein og kaliumkaseinater

– mælk eller kondenseret mælk

– animalsk albumin

– bentonit

– siliciumdioxid som gel eller kolloid opløsning

– kaolin

– tannin

– pektolytiske enzymer

– enzymer godkendt til anvendelse i levnedsmidler

16. tilsætning af tannin

17. behandling med kulstof til ønologisk brug (aktivt kul)

18. behandling af:

– hvidvin og rosévin med kaliumferrocyanid

– rødvin med kaliumferrocyanid eller med calciumphytat, forudsat at den således behandlede vin indeholder en vis mængde jern

19. tilsætning af meta-vinsyre, dog højst 100 mg/l

20. anvendelse af et af følgende stoffer ved fremstilling af mousserende vin ved gæring på flaske, når bærmen udskilles ved degorgering:

– calciumalginat, eller

– kaliumalginat

21. tilsætning af kaliumbitartrat for at fremme udfældningen af vinsten

22. anvendelse af gærcellemembraner, dog højst 40 g/hl

23. anvendelse af polyvinylpyrrolidon, forudsat at indholdet af polyvinylpyrrolidon i den således behandlede vin ikke overstiger 100 mg/l

24. anvendelse af indtil 1 g/hl af kobbersulfat til fjernelse af uønsket smag eller lugt i vinen, forudsat at kobberindholdet i den således behandlede vin ikke overstiger 1 mg/l

25. tilsætning af karamel til forstærkning af hedvines farve

26. tilsætning af vin, destillat af tørrede druer eller neutral vinalkohol ved fremstilling af hedvin

27. tilsætning af druemost og koncentreret druemost til sødning af vin

28. anvendelse af calciumcarbonat med henblik på afsyring

29. anvendelse af kationbytterharpiks med henblik på stabilisering af vinen, forudsat at harpiksen er tilstrækkelig stabil til, at der ikke til vinen overføres stoffer i mængder, som kan være til fare for folkesundheden[5]

30. anvendelse af egetræsstykker

31. anvendelse af "spinning cone"- teknologi

32. anvendelse af gummi arabicum/akacie

33. anvendelse af calciumtartrat med henblik på afsyring

34. anvendelse af elektrodialyse

35. anvendelse af urease til at begrænse vinens indhold af urea

36. anvendelse af lysozym

37. anvendelse af omvendt osmose

38. anvendelse af dimethyldicarbonat

39. anvendelse af hydrogenperoxid i druesaft, druekoncentrat eller druemost

40. anvendelse af modstrømsekstraktion

41. anvendelse af vegetabilske proteiner

42. anvendelse af kobbercitrat

43. tilsætning af druebrændevin, brandy og sukker til mousserende vin

44. tilsætning af mistella.

2. Nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder, som de kontraherende parter eller den blandede komité har godkendt i overensstemmelse med proceduren i artikel 29 eller 30.

DEL B For vine med oprindelse i Fællesskabet

1. Liste over ønologiske fremgangsmåder, der er tilladt for vin med oprindelse i Fællesskabet på betingelser, der er fastlagt i Fællesskabets regler, herunder især Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 og Kommissionens forordning (EF) nr.1622/2000, (medmindre andet er angivet) og med følgende forskrifter:

1. luftning eller gennemstrømning med argon, nitrogen eller oxygen

2. varmebehandling

3. anvendelse i tørre vine og i mængder, der ikke overstiger 5%, af frisk vinbærme, der er sund og ufortyndet, og som indeholder vingær, der stammer fra nylig fremstilling af tørre vine

4. centrifugering og filtrering med eller uden anvendelse af inaktivt filtertilsætningsstof på betingelse af, at der ikke efterlades uønskede rester i det således behandlede produkt

5. anvendelse af vingær

6. anvendelse af gærcellemembraner, dog højst 40 g/hl

7. anvendelse af polyvinylpyrrolidon, dog højst 80 g/hl

8. anvendelse af mælkesyrebakterier i en vinopløsning

9. tilsætning af en eller flere af følgende stoffer til fremme af gærudviklingen:

– tilsætning af:

i) diammoniumfosfat eller ammoniumsulfat, dog højst 0,3 g/l

ii) ammoniumsulfit eller ammoniumbisulfit, dog højst 0,2 g/l

Disse produkter kan ligeledes anvendes sammen inden for en samlet grænseværdi på 0,3 g/l, uden at dette berører ovennævnte grænseværdi på 0,2 g/l

– tilsætning af thiamindihydroklorid, dog højst 0,6 mg/l udtrykt som thiamin

10. anvendelse af kulsyre, argon eller nitrogen, enten alene eller blandet med hinanden, udelukkende med henblik på at frembringe en inaktiv atmosfære og behandle produktet uden luftens indvirkning

11. tilsætning af kuldioxid, forudsat at kulsyreindholdet i den således behandlede vin ikke overstiger 2 g/l

12. anvendelse i overensstemmelse med de australske regler af svovldioxid, kaliumbisulfit eller kaliummetabisulfit, også kaldet kaliumdisulfit eller kaliumpyrosulfit

13. tilsætning af sorbinsyre eller af kaliumsorbat, forudsat at det endelige indhold af sorbinsyre i det behandlede produkt, som overgår til direkte konsum, ikke overstiger 200 mg/l

14. tilsætning af L-ascorbinsyre, dog højst 250 mg/l

15. tilsætning af citronsyre til stabilisering af vinen, forudsat det endelige indhold heraf i den behandlede vin ikke overstiger 1 g/l

16. anvendelse af vinsyre til syring, forudsat at vinens oprindelige syreindhold højst øges med 2,5 g/l udtrykt som vinsyre

17. anvendelse af et eller flere af følgende stoffer til afsyring:

– neutralt kaliumtartrat

– kaliumbicarbonat

– calciumcarbonat, eventuelt indeholdende ringe mængder dobbeltcalciumsalt af L +) vinsyre og L (-) æblesyre

– calciumtartrat eller vinsyre

– en homogen blanding af vinsyre og calciumcarbonat i lige forhold og fint pulveriseret

18. klaring ved hjælp af et eller flere af nedenstående stoffer til ønologisk brug:

– spiselig gelatine

– vegetabilske proteiner

– husblas

– kasein og kaliumkaseinater

– æggealbumin, mælkealbumin

– bentonit

– siliciumdioxid som gel eller kolloid opløsning

– kaolin

– tannin

– pektolytiske enzymer

– enzympræparater med betaglucanase

19. tilsætning af tannin

20. behandling med kulstof til ønologisk brug (aktivt kul), dog højst 100 g tørstof pr. hektoliter

21. Behandling af:

– af hvidvin og rosévin med kaliumferrocyanid

– af rødvin med kaliumferrocyanid eller med calciumphytat, forudsat at den således behandlede vin indeholder en vis mængde jern

22. tilsætning af meta-vinsyre, dog højst 100 mg/l

23. anvendelse af akacie efter gæringens ophør

24. anvendelse af DL-vinsyre, også kaldet druesyre, eller af neutrale kaliumsalte heraf med henblik på bundfældning af overskydende calcium

25. anvendelse af følgende stoffer ved fremstilling ved gæring på flaske af mousserende vine, hvis bærme udskilles ved degorgering:

– calciumalginat, eller

– kaliumalginat

26. anvendelse af indtil 1 g/hl af kobbersulfat til fjernelse af uønsket smag eller lugt i vinen, forudsat at kobberindholdet i den således behandlede vin ikke overstiger 1 mg/l

27. tilsætning af kaliumbitartrat eller calciumtartrat for at fremme udfældningen af vinsten

28. tilsætning af Aleppofyr-harpiks, men udelukkende for at opnå en "retsina-vin", der kun må fremstilles i Grækenland

29. tilsætning af karamel til forstærkning af hedvines farve

30. anvendelse af calciumsulfat til fremstilling af visse hedvine fra et bestemt dyrkningsområde, forudsat at sulfatindholdet i den således behandlede vin ikke overstiger 2,5 g/l udtrykt som kaliumsulfat

31. tilsætning af vin, destillat af tørrede druer eller neutral vinalkohol ved fremstilling af hedvin

32. tilsætning af saccharose, koncentreret druemost eller rektificeret koncentreret druemost for at forøge det naturlige alkoholindhold i druer, druemost eller vin

33. tilsætning af druemost eller rektificeret koncentreret druemost til sødning af vin

34. elektrodialyse for at stabilisere vinens syreindhold

35. anvendelse af urease til at begrænse vinens indhold af urea

36. tilsætning af lysozym

37. delvis koncentrering ved fysiske processer, herunder omvendt osmose, for at øge det naturlige alkoholindhold i druemost eller vin

38. tilsætning af dimethyldicarbonat (DMDC) for at sikre dens mikrobiologiske stabilisering

39. anvendelse af stykker af egetræ ved vinfremstillingen.

2. Nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder, som de kontraherende parter eller den blandede komité har godkendt i overensstemmelse med proceduren i artikel 29 eller 30.

DEL C Tekniske tilpasninger af ønologiske fremgangsmåder og behandlingsmetoder som omhandlet i artikel 6, stk. 7

For Fællesskabet, ønologiske fremgangsmåder som fastsat i bilag I, del B:

16. anvendelse af vinsyre til syring, forudsat at vinens oprindelige syreindhold højst øges med 2,5 g/l udtrykt som vinsyre

32. tilsætning af saccharose, koncentreret druemost eller rektificeret koncentreret druemost for at forøge det naturlige alkoholindhold i druer, druemost eller vin

37. delvis koncentrering ved fysiske processer, herunder omvendt osmose, for at øge det naturlige alkoholindhold i druemost eller vin.

For Australien, ønologiske fremgangsmåder som fastsat i bilag I, del A:

Ingen

BILAG II

Geografiske betegnelsersom omhandlet i artikel 12

De geografiske betegnelser, som er omfattet af denne aftale, er følgende:

DEL A. FOR VINE MED OPRINDELSE I DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB

1. Geografiske betegnelser i medlemsstaterne:

ØSTRIG

1. Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder

Bestemte dyrkningsområder |

Burgenland Carnuntum Donauland Kamptal Kärnten Kremstal Mittelburgenland Neusiedlersee Neusiedlersee-Hügelland Niederösterreich Oberösterreich Salzburg Steiermark Südburgenland Süd-Oststeiermark Südsteiermark Thermenregion Tirol Traisental Vorarlberg Wachau Weinviertel Weststeiermark Wien |

2. Bordvine med en geografisk betegnelse

Bergland

Steirerland

Weinland

Wien

BELGIEN

1. Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder

Navne på bestemte områder |

Côtes de Sambre et Meuse Hagelandse Wijn Haspengouwse Wijn Heuvellandse wijn Vlaamse mousserende kwaliteitswijn |

2. Bordvine med en geografisk betegnelse

Vin de pays des jardins de Wallonie Vlaamse landwijn |

BULGARIEN

1. Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder

Bestemte dyrkningsområder |

Асеновград (Asenovgrad) Черноморски район (Black Sea Region) Брестник (Brestnik) Драгоево (Dragoevo) Евксиноград (Evksinograd) Хан Крум (Han Krum) Хърсово (Harsovo) Хасково (Haskovo) Хисаря (Hisarya) Ивайловград (Ivaylovgrad) Карлово (Karlovo) Карнобат (Karnobat) Ловеч (Lovech) Лозица (Lozitsa) Лом (Lom) Любимец (Lyubimets) Лясковец (Lyaskovets) Мелник (Melnik) Монтана (Montana) Нова Загора (Nova Zagora) Нови Пазар (Novi Pazar) Ново село (Novo Selo) Оряховица (Oryahovitsa) Павликени (Pavlikeni) Пазарджик (Pazardjik) Перущица (Perushtitsa) | Плевен (Pleven) Пловдив (Plovdiv) Поморие (Pomorie) Русе (Ruse) Сакар (Sakar) Сандански (Sandanski) Септември (Septemvri) Шивачево (Shivachevo) Шумен (Shumen) Славянци (Slavyantsi) Сливен (Sliven) Южно Черноморие (Southern Black Sea Coast) Стамболово (Stambolovo) Стара Загора (Stara Zagora) Сухиндол (Suhindol) Сунгурларе (Sungurlare) Свищов (Svishtov) Долината на Струма (Struma valley) Търговище (Targovishte) Върбица (Varbitsa) Варна (Varna) Велики Преслав (Veliki Preslav) Видин (Vidin) Враца (Vratsa) Ямбол (Yambol) |

2. Bordvine med en geografisk betegnelse

Дунавска равнина ( Danube Plain )

Тракийска низина ( Thracian Lowlands )

CYPERN

1. Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder

På græsk | På engelsk |

Bestemte dyrkningsområder | Underområder (også med navnet på et bestemt dyrknings-område foranstillet) | Bestemte dyrkningsområder | Underområder (også med navnet på et bestemt dyrkningsområde foranstillet) |

Κουμανδαρία Λαόνα Ακάμα Βουνί Παναγιάς – Αμπελίτης Πιτσιλιά Κρασοχώρια Λεμεσού | Αφάμης eller Λαόνα | Commandaria Laona Akama Vouni Panayia – Ambelitis Pitsilia Krasohoria Lemesou | Afames eller Laona |

2. Bordvine med en geografisk betegnelse

På græsk | På engelsk |

Λεμεσός Πάφος Λευκωσία Λάρνακα | Lemesos Pafos Lefkosia Larnaka |

DEN TJEKKISKE REPUBLIK

1. Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder

Bestemte dyrkningsområder (også efterfulgt af navnet på underområdet) | Underområder også efterfulgt af navnet på en vindyrkningskommune og/eller navnet på et vinbrug |

čechy Morava | litoměřická mělnická mikulovská slovácká velkopavlovická znojemská |

2. Bordvine med en geografisk betegnelse

české zemské víno moravské zemské víno |

FRANKRIG

1. Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder

Alsace Grand Cru, efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Alsace, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Alsace eller Vin d'Alsace, også efterfulgt af "Edelzwicker" eller navnet på en druesort eller navnet på et mindre geografisk område Ajaccio Aloxe-Corton Anjou, også efterfulgt af Val de Loire eller Coteaux de la Loire eller Villages Brissac Anjou, også efterfulgt af "Gamay", "Mousseux" eller "Villages" Arbois Arbois Pupillin Auxey-Duresses eller Auxey-Duresses Côte de Beaune eller Auxey-Duresses Côte de Beaune-Villages Bandol Banyuls Barsac Bâtard-Montrachet Béarn eller Béarn Bellocq Beaujolais Supérieur Beaujolais, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Beaujolais-Villages Beaumes-de-Venise også med "Muscat de" foranstillet Beaune Bellet eller Vin de Bellet Bergerac Bienvenues Bâtard-Montrachet Blagny Blanc Fumé de Pouilly Blanquette de Limoux Blaye Bonnes Mares Bonnezeaux Bordeaux Côtes de Francs Bordeaux Haut-Benauge Bordeaux, også efterfulgt af "Clairet" eller "Supérieur" eller "Rosé" eller "mousseux" Bourg Bourgeais Bourgogne, også efterfulgt af "Clairet" eller "Rosé" eller navnet på et mindre geografisk område Bourgogne Aligoté Bourgueil Bouzeron Brouilly Buzet Cabardès Cabernet d"Anjou Cabernet de Saumur Cadillac Cahors Canon-Fronsac Cap Corse, også med "Muscat de" foranstillet Cassis Cérons Chablis Grand Cru, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Chablis, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Chambertin Chambertin Clos de Bèze Chambolle-Musigny Champagne Chapelle-Chambertin Charlemagne Charmes-Chambertin Chassagne-Montrachet eller Chassagne-Montrachet Côte de Beaune eller Chassagne-Montrachet Côte de Beaune-Villages Château Châlon Château Grillet Châteaumeillant Châteauneuf-du-Pape Châtillon-en-Diois Chenas Chevalier-Montrachet Cheverny Chinon Chiroubles Chorey-lés-Beaune eller Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune eller Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune-Villages Clairette de Bellegarde Clairette de Die Clairette du Languedoc, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Clos de la Roche Clos de Tart Clos des Lambrays Clos Saint-Denis Clos Vougeot Collioure Condrieu Corbières, også efterfulgt af Boutenac Cornas Corton Corton-Charlemagne Costières de Nîmes Côte de Beaune, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Côte de Beaune-Villages Côte de Brouilly Côte de Nuits Côte Roannaise Côte Rôtie Coteaux Champenois, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Coteaux d'Aix-en-Provence Coteaux d'Ancenis, også efterfulgt af navnet på en druesort Coteaux de Die Coteaux de l'Aubance Coteaux de Pierrevert Coteaux de Saumur Coteaux du Giennois Coteaux du Languedoc Picpoul de Pinet Coteaux du Languedoc, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Coteaux du Layon eller Coteaux du Layon Chaume Coteaux du Layon, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Coteaux du Loir Coteaux du Lyonnais Coteaux du Quercy Coteaux du Tricastin Coteaux du Vendômois Coteaux Varois Côte-de-Nuits-Villages Côtes Canon-Fronsac Côtes d'Auvergne, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Côtes de Beaune, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Côtes de Bergerac Côtes de Blaye Côtes de Bordeaux Saint-Macaire Côtes de Bourg Côtes de Brulhois Côtes de Castillon Côtes de Duras Côtes de la Malepère Côtes de Millau Côtes de Montravel Côtes de Provence, også efterfulgt af Sainte Victoire Côtes de Saint-Mont Côtes de Toul Côtes du Frontonnais , også efterfulgt af Fronton eller Villaudric Côtes du Jura Côtes du Lubéron Côtes du Marmandais Côtes du Rhône Côtes du Rhône Villages, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Côtes du Roussillon Côtes du Roussillon Villages, også efterfulgt af kommunenavnene Caramany eller Latour de France eller Lesquerde eller Tautavel Côtes du Ventoux Côtes du Vivarais Cour-Cheverny Crémant d'Alsace Crémant de Bordeaux Crémant de Bourgogne Crémant de Die Crémant de Limoux Crémant de Loire Crémant du Jura Crépy Criots Bâtard-Montrachet Crozes Ermitage Crozes-Hermitage Echezeaux Entre-Deux-Mers eller Entre-Deux-Mers Haut-Benauge Ermitage Faugères Fiefs Vendéens, også efterfulgt af Mareuil eller Brem eller Vix eller Pissotte Fitou Fixin Fleurie Floc de Gascogne Fronsac Frontignan Gaillac Gaillac Premières Côtes Gevrey-Chambertin Gigondas Givry Grand Roussillon Grands Echezeaux Graves Graves de Vayres Griotte-Chambertin Gros Plant du Pays Nantais Haut Poitou Haut-Médoc Haut-Montravel Hermitage Irancy Irouléguy Jasnières Juliénas Jurançon L'Etoile, også efterfulgt af "mousseux" La Grande Rue Ladoix eller Ladoix Côte de Beaune eller Ladoix Côte de Beaune-Villages Lalande de Pomerol Languedoc, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Latricières-Chambertin Les-Baux-de-Provence Limoux Lirac Listrac-Médoc Loupiac Lunel, også med "Muscat de" foranstillet Lussac Saint-Émilion Mâcon eller Pinot-Chardonnay-Macôn Mâcon, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Mâcon-Villages Macvin du Jura Madiran Maranges Côte de Beaune eller Maranges Côtes de Beaune-Villages Maranges, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Marcillac Margaux Marsannay Maury Mazis-Chambertin Mazoyères-Chambertin Médoc Menetou Salon, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Mercurey Meursault eller Meursault Côte de Beaune eller Meursault Côte de Beaune-Villages Minervois Minervois-la-Livinière Mireval Monbazillac Montagne Saint-Émilion Montagny Monthélie eller Monthélie Côte de Beaune eller Monthélie Côte de Beaune-Villages Montlouis, også efterfulgt af "mousseux" eller "pétillant" Montrachet Montravel Morey-Saint-Denis Morgon Moselle Moulin-à-Vent Moulis Moulis-en-Médoc Muscadet Muscadet Coteaux de la Loire Muscadet Côtes de Grandlieu Muscadet Sèvre-et-Maine Musigny Néac Nuits Nuits-Saint-Georges Orléans Orléans-Cléry Pacherenc du Vic-Bilh Palette Patrimonio Pauillac Pécharmant Pernand-Vergelesses eller Pernand-Vergelesses Côte de Beaune eller Pernand-Vergelesses Côte de Beaune-Villages Pessac-Léognan Petit Chablis, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Pineau des Charentes Pinot-Chardonnay-Macôn Pomerol Pommard Pouilly Fumé Pouilly-Fuissé Pouilly-Loché Pouilly-sur-Loire Pouilly-Vinzelles Premières Côtes de Blaye Premières Côtes de Bordeaux, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Puisseguin Saint-Émilion Puligny-Montrachet eller Puligny-Montrachet Côte de Beaune eller Puligny-Montrachet Côte de Beaune-Villages Quarts-de-Chaume Quincy Rasteau Rasteau Rancio Régnié Reuilly Richebourg Rivesaltes, også med "Muscat de" foranstillet Rivesaltes Rancio Romanée (La) Romanée Conti Romanée Saint-Vivant Rosé des Riceys Rosette Roussette de Savoie, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Roussette du Bugey, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Ruchottes-Chambertin Rully Saint Julien Saint-Amour Saint-Aubin eller Saint-Aubin Côte de Beaune, eller Saint-Aubin Côte de Beaune-Villages Saint-Bris Saint-Chinian Sainte-Croix-du-Mont Sainte-Foy Bordeaux Saint-Émilion Saint-Emilion Grand Cru Saint-Estèphe Saint-Georges Saint-Émilion Saint-Jean-de-Minervois, også med "Muscat de" foranstillet Saint-Joseph Saint-Nicolas-de-Bourgueil Saint-Péray Saint-Pourçain Saint-Romain eller Saint-Romain Côte de Beaune eller Saint-Romain Côte de Beaune-Villages Saint-Véran Sancerre Santenay eller Santenay Côte de Beaune, eller Santenay Côte de Beaune-Villages Saumur Champigny Saussignac Sauternes Savennières Savennières-Coulée-de-Serrant Savennières-Roche-aux-Moines Savigny eller Savigny-lès-Beaune Seyssel Tâche (La) Tavel Thouarsais Touraine Amboise Touraine Azay-le-Rideau Touraine Mesland Touraine Noble Joue Touraine, også efterfulgt af ‘mousseux' eller ‘pétillant' Tursan Vacqueyras Valençay Vin d'Entraygues et du Fel Vin d'Estaing Vin de Corse, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Vin de Lavilledieu Vin de Savoie eller Vin de Savoie-Ayze, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Vin du Bugey, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Vin Fin de la Côte de Nuits Viré Clessé Volnay Volnay Santenots Vosne-Romanée Vougeot Vouvray, også efterfulgt af ‘mousseux' eller ‘pétillant' |

2. Bordvine med en geografisk betegnelse

Vin de pays de l'Agenais Vin de pays d'Aigues Vin de pays de l'Ain Vin de pays de l'Allier Vin de pays d'Allobrogie Vin de pays des Alpes de Haute-Provence Vin de pays des Alpes Maritimes Vin de pays de l'Ardèche Vin de pays d'Argens Vin de pays de l'Ariège Vin de pays de l'Aude Vin de pays de l'Aveyron Vin de pays des Balmes dauphinoises Vin de pays de la Bénovie Vin de pays du Bérange Vin de pays de Bessan Vin de pays de Bigorre Vin de pays des Bouches du Rhône Vin de pays du Bourbonnais Vin de pays du Calvados Vin de pays de Cassan Vin de pays Cathare Vin de pays de Caux Vin de pays de Cessenon Vin de pays des Cévennes, også efterfulgt af Mont Bouquet Vin de pays Charentais, også efterfulgt af Ile de Ré eller Ile d'Oléron eller Saint-Sornin Vin de pays de la Charente Vin de pays des Charentes-Maritimes Vin de pays du Cher Vin de pays de la Cité de Carcassonne Vin de pays des Collines de la Moure Vin de pays des Collines rhodaniennes Vin de pays du Comté de Grignan Vin de pays du Comté tolosan Vin de pays des Comtés rhodaniens Vin de pays de la Corrèze Vin de pays de la Côte Vermeille Vin de pays des coteaux charitois Vin de pays des coteaux d'Enserune Vin de pays des coteaux de Besilles Vin de pays des coteaux de Cèze Vin de pays des coteaux de Coiffy Vin de pays des coteaux Flaviens Vin de pays des coteaux de Fontcaude Vin de pays des coteaux de Glanes Vin de pays des coteaux de l'Ardèche Vin de pays des coteaux de l'Auxois Vin de pays des coteaux de la Cabrerisse Vin de pays des coteaux de Laurens Vin de pays des coteaux de Miramont Vin de pays des coteaux de Montélimar Vin de pays des coteaux de Murviel Vin de pays des coteaux de Narbonne Vin de pays des coteaux de Peyriac Vin de pays des coteaux des Baronnies Vin de pays des coteaux du Cher et de l'Arnon Vin de pays des coteaux du Grésivaudan Vin de pays des coteaux du Libron Vin de pays des coteaux du Littoral Audois Vin de pays des coteaux du Pont du Gard Vin de pays des coteaux du Salagou Vin de pays des coteaux de Tannay Vin de pays des coteaux du Verdon Vin de pays des coteaux et terrasses de Montauban Vin de pays des côtes catalanes Vin de pays des côtes de Gascogne Vin de pays des côtes de Lastours Vin de pays des côtes de Montestruc Vin de pays des côtes de Pérignan Vin de pays des côtes de Prouilhe Vin de pays des côtes de Thau Vin de pays des côtes de Thongue Vin de pays des côtes du Brian Vin de pays des côtes de Ceressou Vin de pays des côtes du Condomois Vin de pays des côtes du Tarn Vin de pays des côtes du Vidourle Vin de pays de la Creuse Vin de pays de Cucugnan Vin de pays des Deux-Sèvres Vin de pays de la Dordogne Vin de pays du Doubs Vin de pays de la Drôme Vin de pays Duché d'Uzès Vin de pays de Franche-Comté, også efterfulgt af Coteaux de Champlitte Vin de pays du Gard Vin de pays du Gers Vin de pays des Hautes-Alpes Vin de pays de la Haute-Garonne Vin de pays de la Haute-Marne Vin de pays des Hautes-Pyrénées Vin de pays d'Hauterive, også efterfulgt af Val d'Orbieu eller Coteaux du Termenès eller Côtes de Lézignan Vin de pays de la Haute-Saône Vin de pays de la Haute-Vienne Vin de pays de la Haute vallée de l'Aude Vin de pays de la Haute vallée de l'Orb Vin de pays des Hauts de Badens Vin de pays de l'Hérault Vin de pays de l'Ile de Beauté Vin de pays de l'Indre et Loire Vin de pays de l'Indre Vin de pays de l'Isère Vin de pays du Jardin de la France, også efterfulgt af Marches de Bretagne eller Pays de Retz Vin de pays des Landes Vin de pays de Loire-Atlantique Vin de pays du Loir et Cher Vin de pays du Loiret Vin de pays du Lot Vin de pays du Lot et Garonne Vin de pays des Maures Vin de pays de Maine et Loire Vin de pays de la Mayenne Vin de pays de Meurthe-et-Moselle Vin de pays de la Meuse Vin de pays du Mont Baudile Vin de pays du Mont Caume Vin de pays des Monts de la Grage Vin de pays de la Nièvre Vin de pays d'Oc Vin de pays du Périgord, også efterfulgt af Vin de Domme Vin de pays de la Petite Crau Vin de pays des Portes de Méditerranée Vin de pays de la Principauté d'Orange Vin de pays du Puy de Dôme Vin de pays des Pyrénées-Atlantiques Vin de pays des Pyrénées-Orientales Vin de pays des Sables du Golfe du Lion Vin de pays de la Sainte Baume Vin de pays de Saint Guilhem-le-Désert Vin de pays de Saint-Sardos Vin de pays de Sainte Marie la Blanche Vin de pays de Saône et Loire Vin de pays de la Sarthe Vin de pays de Seine et Marne Vin de pays du Tarn Vin de pays du Tarn et Garonne Vin de pays des Terroirs landais, også efterfulgt af Coteaux de Chalosse eller Côtes de L'Adour eller Sables Fauves eller Sables de l'Océan Vin de pays de Thézac-Perricard Vin de pays du Torgan Vin de pays d'Urfé Vin de pays du Val de Cesse Vin de pays du Val de Dagne Vin de pays du Val de Montferrand Vin de pays de la Vallée du Paradis Vin de pays du Var Vin de pays du Vaucluse Vin de pays de la Vaunage Vin de pays de la Vendée Vin de pays de la Vicomté d'Aumelas Vin de pays de la Vienne Vin de pays de la Vistrenque Vin de pays de l'Yonne |

TYSKLAND

1. Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder

Navne på bestemte områder (også efterfulgt af navnet på et underområde) | Underområder |

Ahr Baden Franken. Hessische Bergstraße Mittelrhein. Mosel-Saar-Ruwer eller Mosel eller Saar eller Ruwer. Nahe Pfalz. Rheingau Rheinhessen Saale-Unstrut Sachsen Württemberg | Walporzheim eller Ahrtal Badische Bergstraße Bodensee Breisgau Kaiserstuhl Kraichgau Markgräflerland Ortenau Tauberfranken Tuniberg Maindreieck Mainviereck Steigerwald Starkenburg Umstadt Loreley Siebengebirge Bernkastel Burg Cochem Moseltor Obermosel Saar Ruwertal Nahetal Mittelhaardt Deutsche Weinstraße (Weinstrasse) Südliche Weinstraße (Weinstrasse) Johannisberg Bingen Nierstein Wonnegau Mansfelder Seen Schloß Neuenburg Thüringen Elstertal Meißen Bayerischer Bodensee Kocher-Jagst-Tauber Oberer Neckar Remstal-Stuttgart Württembergisch Unterland Württembergischer Bodensee |

2. Bordvine med en geografisk betegnelse

Landwein | Tafelwein |

Ahrtaler Landwein Badischer Landwein Bayerischer Bodensee-Landwein Landwein Main Landwein der Mosel Landwein der Ruwer Landwein der Saar Mecklenburger Landwein Mitteldeutscher Landwein Nahegauer Landwein Pfälzer Landwein Regensburger Landwein Rheinburgen-Landwein Rheingauer Landwein Rheinischer Landwein Saarländischer Landwein der Mosel Sächsischer Landwein Schwäbischer Landwein Starkenburger Landwein Taubertäler Landwein | Albrechtsburg Bayern Burgengau Donau Lindau Main Mosel Neckar Oberrhein Rhein Rhein-Mosel Römertor Stargarder Land |

GRÆKENLAND

1. Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder

Bestemte dyrkningsområder |

På græsk | På engelsk |

Σάμος Μοσχάτος Πατρών Μοσχάτος Ρίου – Πατρών Μοσχάτος Κεφαλληνίας Μοσχάτος Λήμνου Μοσχάτος Ρόδου Μαυροδάφνη Πατρών Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας Σητεία Νεμέα Σαντορίνη Δαφνές Ρόδος Νάουσα Ρομπόλα Κεφαλληνίας Ραψάνη Μαντινεία Μεσενικόλα Πεζά Αρχάνες Πάτρα Ζίτσα Αμύνταιο Γουμένισσα Πάρος Λήμνος Αγχίαλος Πλαγιές Μελίτωνα | Samos Moschatos Patra Moschatos Riou Patra Moschatos Kephalinia Moschatos Lemnos Moschatos Rhodos Mavrodafni Patra Mavrodafni Kephalinia Sitia Nemea Santorini Dafnes Rhodos Naoussa Robola Kephalinia Rapsani Mantinia Mesenicola Peza Archanes Patra Zitsa Amynteon Goumenissa Paros Lemnos Anchialos Slopes of Melitona |

2. Bordvine med en geografisk betegnelse

På græsk | På engelsk |

Ρετσίνα Μεσογείων, også efterfulgt af Αττικής Ρετσίνα Κρωπίας eller Ρετσίνα Κορωπίου, også efterfulgt af Αττικής Ρετσίνα Μαρκοπούλου, også efterfulgt af Αττικής Ρετσίνα Μεγάρων, også efterfulgt af Αττικής Ρετσίνα Παιανίας eller Ρετσίνα Λιοπεσίου, også efterfulgt af Αττικής Ρετσίνα Παλλήνης, også efterfulgt af Αττικής Ρετσίνα Πικερμίου, også efterfulgt af Αττικής Ρετσίνα Σπάτων, også efterfulgt af Αττικής Ρετσίνα Θηβών, også efterfulgt af Βοιωτίας Ρετσίνα Γιάλτρων, også efterfulgt af Ευβοίας Ρετσίνα Καρύστου, også efterfulgt af Ευβοίας Ρετσίνα Χαλκίδας, også efterfulgt af Ευβοίας Βερντεα Ζακύνθου Αγιορείτικος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Αναβύσσου Αττικός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Βιλίτσας Τοπικός Οίνος Γρεβενών Τοπικός Οίνος Δράμας Δωδεκανησιακός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Επανομής Ηρακλειώτικος Τοπικός Οίνος Θεσσαλικός Τοπικός Οίνος Θηβαϊκός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Κισσάμου Τοπικός Οίνος Κρανιάς Κρητικός Τοπικός Οίνος Λασιθιώτικος Τοπικός Οίνος Μακεδονικός Τοπικός Οίνος Μεσημβριώτικος Τοπικός Οίνος Μεσσηνιακός Τοπικός Οίνος Παιανίτικος Τοπικός Οίνος Παλληνιώτικος Τοπικός Οίνος Πελοποννησιακός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αμπέλου Τοπικός Οίνος Πλαγιές Βερτίσκου Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κιθαιρώνα Κορινθιακός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πάρνηθας Τοπικός Οίνος Πυλίας Τοπικός Οίνος Τριφυλίας Τοπικός Οίνος Τυρνάβου Σιατιστινός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Ριτσώνας Αυλίδος Τοπικός Οίνος Λετρίνων Τοπικός Οίνος Σπάτων Τοπικός Οίνος Βορείων Πλαγιών Πεντελικού Αιγαιοπελαγίτικος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Ληλάντιου πεδίου Τοπικός Οίνος Μαρκόπουλου Τοπικός Οίνος Τεγέας Τοπικός Οίνος Ανδριανής Τοπικός Οίνος Χαλικούνας Τοπικός Οίνος Χαλκιδικής Καρυστινός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πέλλας Τοπικός Οίνος Σερρών Συριανός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πετρωτού Τοπικός Οίνος Γερανείων Τοπικός Οίνος Οπουντίας Λοκρίδος Τοπικός Οίνος Στερεάς Ελλάδος Τοπικός Οίνος Αγοράς Τοπικός Οίνος Κοιλάδος Αταλάντης Τοπικός Οίνος Αρκαδίας Παγγαιορείτικος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Μεταξάτων Τοπικός Οίνος Ημαθίας Τοπικός Οίνος Κλημέντι Τοπικός Οίνος Κέρκυρας Τοπικός Οίνος Σιθωνίας Τοπικός Οίνος Μαντζαβινάτων Ισμαρικός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Αβδήρων Τοπικός Οίνος Ιωαννίνων Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αιγιαλείας Τοπικός Οίνος Πλαγιές του Αίνου Θρακικός Τοπικός Οίνος eller Τοπικός Οίνος Θράκης Τοπικός Οίνος Ιλίου Μετσοβίτικος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Κορωπίου Τοπικός Οίνος Φλώρινας Τοπικός Οίνος Θαψανών Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κνημίδος Ηπειρωτικός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πισάτιδος Τοπικός Οίνος Λευκάδας Μονεμβάσιος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Βελβεντού Λακωνικός Τοπικός Οίνος Tοπικός Οίνος Μαρτίνου Aχαϊκός Tοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Ηλιείας Τοπικός Οίνος Θεσσαλονίκης Τοπικός Οίνος Κραννώνος Τοπικός Οίνος Παρνασσού Τοπικός Οίνος Μετεώρων Τοπικός Οίνος Ικαρίας Τοπικός Οίνος Καστοριάς | Retsina of Mesogia, også efterfulgt af Attika Retsina of Kropia eller Retsina Koropi, også efterfulgt af Attika Retsina of Markopoulou, også efterfulgt af Attika Retsina of Megara, også efterfulgt af Attika Retsina of Peania eller Retsina of Liopesi, også efterfulgt af Attika Retsina of Pallini, også efterfulgt af Attika Retsina of Pikermi, også efterfulgt af Attika Retsina of Spata, også efterfulgt af Attika Retsina of Thebes, også efterfulgt af Viotias Retsina of Gialtra, også efterfulgt af Evvia Retsina of Karystos, også efterfulgt af Evvia Retsina of Halkida, også efterfulgt af Evvia Verntea Zakynthou Regional wine of Mount Athos Agioritikos Regional wine of Anavyssos Regional wine of Attiki-Attikos Regional wine of Vilitsas Regional wine of Grevena Regional wine of Drama Regional wine of Dodekanese - Dodekanissiakos Regional wine of Epanomi Regional wine of Heraklion - Herakliotikos Regional wine of Thessalia - Thessalikos Regional wine of Thebes - Thivaikos Regional wine of Kissamos Regional wine of Krania Regional wine of Crete - Kritikos Regional wine of Lasithi - Lassithiotikos Regional wine of Macedonia - Macedonikos Regional wine of Nea Messimvria Regional wine of Messinia - Messiniakos Regional wine of Peanea Regional wine of Pallini - Palliniotikos Regional wine of Peloponnese - Peloponnisiakos Regional wine of Slopes of Ambelos Regional wine of Slopes of Vertiskos Regional wine of Slopes of Kitherona Regional wine of Korinthos - Korinthiakos Regional wine of Slopes of Parnitha Regional wine of Pylia Regional wine of Trifilia Regional wine of Tyrnavos Regional wine of Siastista Regional wine of Ritsona Avlidas Regional wine of Letrines Regional wine of Spata Regional wine of Slopes of Penteliko Regional wine of Aegean Sea Regional wine of Lilantio Pedio Regional wine of Markopoulo Regional wine of Tegea Regional wine of Adriana Regional wine of Halikouna Regional wine of Halkidiki Regional wine of Karystos - Karystinos Regional wine of Pella Regional wine of Serres Regional wine of Syros - Syrianos Regional wine of Slopes of Petroto Regional wine of Gerania Regional wine of Opountias Lokridos Regional wine of Sterea Ellada Regional wine of Agora Regional wine of Valley of Atalanti Regional wine of Arkadia Regional wine of Pangeon - Pangeoritikos Regional wine of Metaxata Regional wine of Imathia Regional wine of Klimenti Regional wine of Corfu Regional wine of Sithonia Regional wine of Mantzavinata Regional wine of Ismaros - Ismarikos Regional wine of Avdira Regional wine of Ioannina Regional wine of Slopes of Egialia Regional wine of Slopes of Enos Regional wine of Thrace - Thrakikos eller Regional wine of Thrakis Regional wine of Ilion Regional wine of Metsovo - Metsovitikos Regional wine of Koropi Regional wine of Florina Regional wine of Thapsana Regional wine of Slopes of Knimida Regional wine of Epirus - Epirotikos Regional wine of Pisatis Regional wine of Lefkada Regional wine of Monemvasia - Monemvasios Regional wine of Velvendos Regional wine of Lakonia – Lakonikos Regional wine of Martino Regional wine of Achaia Regional wine of Ilia Regional wine of Thessaloniki Regional wine of Krannona Regional wine of Parnassos Regional wine of Meteora Regional wine of Ikaria Regional wine of Kastoria |

UNGARN

1. Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder

Bestemte dyrkningsområder | Underområder (også med navnet på det bestemte dyrkningsområde foranstillet) |

Ászár-Neszmély(-i) Badacsony(-i) Balatonboglár(-i). Balatonfelvidék(-i). Balatonfüred-Csopak(-i) Balatonmelléke eller Balatonmelléki Bükkalja(-i) Csongrád(-i). Eger eller Egri Etyek-Buda(-i) Hajós-Baja(-i) Kőszegi Kunság(-i) Mátra(-i) Mór(-i) Pannonhalma (Pannonhalmi) Pécs(-i) Szekszárd(-i) Somló(-i) Sopron(-i) Tokaj(-i). Tolna(-i) Villány(-i) | Ászár(-i) Neszmély(-i) Balatonlelle(-i) Marcali Balatonederics-Lesence(-i) Cserszeg(-i) Kál(-i) Zánka(-i) Muravidéki Kistelek(-i) Mórahalom eller Mórahalmi Pusztamérges(-i) Debrő(-i), også efterfulgt af Andornaktálya(-i) eller Demjén(-i) eller Egerbakta(-i) eller Egerszalók(-i) eller Egerszólát(-i) eller Felsőtárkány(-i) eller Kerecsend(-i) eller Maklár(-i) eller Nagytálya(-i) eller Noszvaj(-i) eller Novaj(-i) eller Ostoros(-i) eller Szomolya(-i) eller Aldebrő(-i) eller Feldebrő(-i) eller Tófalu(-i) eller Verpelét(-i) eller Kompolt(-i) eller Tarnaszentmária(-i) Buda(-i) Etyek(-i) Velence(-i) Bácska(-i) Cegléd(-i) Duna mente eller Duna menti Izsák(-i) Jászság(-i) Kecskemét-Kiskunfélegyháza eller Kecskemét-Kiskunfélegyházi Kiskunhalas-Kiskunmajsa(-i) Kiskőrös(-i) Monor(-i) Tisza mente eller Tisza menti Versend(-i) Szigetvár(-i) Kapos(-i) Kissomlyó-Sághegyi Köszeg(-i) Abaújszántó(-i) eller Bekecs(-i) eller Bodrogkeresztúr(-i) eller Bodrogkisfalud(-i) eller Bodrogolaszi eller Erdőbénye(-i) eller Erdőhorváti eller Golop(-i) eller Hercegkút(-i) eller Legyesbénye(-i) eller Makkoshotyka(-i) eller Mád(-i) eller Mezőzombor(-i) eller Monok(-i) eller Olaszliszka(-i) eller Rátka(-i) eller Sárazsadány(-i) e