I en særskilt overholdelsessag, ACCC/C/2015/128, hvis konklusioner blev fremlagt den 17. marts 2021, fastslog komitéen, at EU havde overtrådt konventionen, idet medlemmer af offentligheden ikke havde adgang til administrative eller retslige procedurer med henblik på at kunne anfægte afgørelser om statsstøtteforanstaltninger truffet af Europa-Kommissionen.

Den 17. marts 2017 offentliggjorde komitéen sine konklusioner i sag ACCC/C/2008/32, der var indbragt af den ikkestatslige organisation (NGO) ClientEarth vedrørende adgang til klage og domstolsprøvelse på EU-plan. Komitéen fandt, at traktatens regler om adgang til klage og domstolsprøvelse ved EU's retsinstanser, som fortolket af disse retsinstanser, og kriterierne for adgang til administrativ prøvelse efter Århusforordningen er i strid med konventionen.

Formålet med den påtænkte retsakt er at fastslå, om Den Europæiske Union overholder konventionen hvad særligt angår sagerne ACCC/C/2008/32 og ACCC/C/2015/128, og at fastsætte de betingelser, der er nødvendige for at sikre overholdelse, samt eventuelt indføre regelmæssige rapporteringsforpligtelser og anmode den berørte part om at træffe hasteforanstaltninger for at sikre overholdelsen.

På partsmødet træffes afgørelser normalt ved konsensus. Hvis alle bestræbelser på at opnå konsensus er udtømt, træffes afgørelser om væsentlige spørgsmål med et trefjerdedeles flertal af de parter, der er til stede og afgiver deres stemme. EU har 27 stemmer ud af de i alt 46 stemmer, hvis alle parter er til stede.

Konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet ("Århuskonventionen") er en multilateral aftale inden for rammerne af De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UNECE).

Århuskonventionen er et organ, der er nedsat ved en aftale inden for rammerne af De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa.

I henhold til artikel 218, stk. 9, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) vedtager Rådet afgørelser om "fastlæggelse af, hvilke holdninger der skal indtages på Unionens vegne i et organ nedsat ved en aftale, når dette organ skal vedtage retsakter, der har retsvirkninger, bortset fra retsakter, der supplerer eller ændrer den institutionelle ramme for aftalen."

Derudover er det af afgørende betydning, at konventionens parter anerkender den centrale rolle, som EU's nationale domstole har som almindelige EU-domstole, og anerkender systemet med præjudicielle afgørelser i artikel 267 i TEUF som en gyldig mulighed for domstolsprøvelse på miljøområdet. Dette bør afspejles i teksten til den afgørelse, der vedtages på partsmødet.

Med hensyn til den statsstøtterelaterede sag vil EU acceptere en afgørelse, der anerkender, men ikke godkender, konklusionerne. EU vil vende tilbage til spørgsmålet på det næste partsmøde, der forventes at finde sted i 2025, og vil samtidig rapportere inden for rammerne af konventionen og de frister, der er fastlagt i Kommissionens erklæring.

I sag ACCC/C/2008/32 forventer EU, at der på partsmødet vil blive opnået enighed om, at EU's foranstaltninger, når de er blevet vedtaget og er trådt i kraft, vil sikre overholdelse af Århuskonventionen. Eftersom udkastet til partsmødets afgørelse er blevet udarbejdet, inden lovgivningsproceduren vedrørende Århusforordningen formelt er blevet afsluttet, kan det blive nødvendigt for EU at anmode om, at udkastet til partsmødets afgørelse ajourføres, så det fuldt ud afspejler denne meget væsentlige udvikling i EU.

Det foreliggende initiativ vedrører et udkast til Rådets afgørelse, der omfatter disse to tilfælde, og EU kan således give udtryk for en fælles holdning på mødet mellem parterne den 18.-20. oktober 2021.

Sag ACCC/C/2015/128 vedrører undtagelser for statsstøtte efter Århusforordningen, hvilket ikke var en del af Kommissionens ovennævnte lovgivningsforslag. På trilogmødet den 12. juli 2021 afgav Kommissionen imidlertid en erklæring som led i det kompromis, der førte til vedtagelsen af den reviderede Århusforordning, hvori den forpligtede sig til at foretage en vurdering af konklusionerne i denne sag og offentliggøre resultatet heraf inden udgangen af 2022. Kommissionen erklærede også, at den inden udgangen af 2023 om nødvendigt vil foreslå foranstaltninger til at løse problemet i lyset af EU's og medlemsstaternes forpligtelser efter Århuskonventionen og under hensyntagen til EU-rettens regler om statsstøtte.

Den 14. oktober 2020 vedtog Kommissionen et forslag om ændring af Århusforordningen og en meddelelse om adgang til klage og domstolsprøvelse som reaktion på udvalgets konklusioner i sag ACCC/C/2008/32. Dette var en reaktion på Rådets opfordring til Kommissionen om at fremsætte et lovgivningsforslag og Kommissionens tilsagn i meddelelsen om den europæiske grønne pagt.

(7)Den 17. marts 2017 modtog Unionen konklusionerne i sag ACCC/C/2008/32 vedrørende adgangen til klage og domstolsprøvelse på EU-niveau. Komitéen fandt i konklusionernes punkt 123, at "den berørte part ikke overholder artikel 9, stk. 3 og 4, i konventionen med hensyn til adgang til klage og domstolsprøvelse for medlemmer af offentligheden, idet hverken Århusforordningen eller EU-Domstolens retspraksis gennemfører de forpligtelser, der følger af disse stykker."

(8)Århuskonventionens organer er ved den erklæring, som Unionen fremsatte ved undertegnelsen og gentog ved godkendelsen af Århuskonventionen, blevet gjort opmærksom på, at fællesskabsinstitutionerne inden for Fællesskabets institutionelle og retlige rammer vil "anvende konventionen i overensstemmelse med deres nuværende og fremtidige regler om aktindsigt i dokumenter og andre relevante fællesskabsbestemmelser på det område, der omfattes af konventionen."

(9)Den administrative prøvelsesprocedure efter Århusforordningen er et supplement til Unionens generelle system for domstolsprøvelse, som sætter medlemmer af offentligheden i stand til direkte at lade forvaltningsakter prøve på EU-niveau, jf. artikel 263, stk. 4, i TEUF, og, i overensstemmelse med artikel 267 i TEUF, via de nationale domstole, som udgør en integreret del af Unionens system i henhold til traktaterne. De nationale domstoles beføjelse til at anmode Den Europæiske Unions Domstol om en præjudiciel afgørelse i henhold til artikel 267 TEUF spiller en væsentlig rolle i denne ordning. I medfør af artikel 267 i TEUF indgår medlemsstaternes domstole som en integreret del af EU's system for retsbeskyttelse som almindelige EU-retlige domstole.

(10)Under hensyntagen til de betænkeligheder, som komitéen gav udtryk for i sag ACCC/C/2008/32, fremsatte Kommissionen den 14. oktober 2020 et lovgivningsforslag med henblik på at ændre Århusforordningen, som Europa-Parlamentet og Rådet uformelt nåede til enighed om på et trilogmøde den 12. juli 2021. Den ændrede Århusforordning sikrer nu, at EU-lovgivningen er i overensstemmelse med Århuskonventionens bestemmelser vedrørende adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet under hensyntagen til EU-rettens grundlæggende principper og system for domstolsprøvelse.

(11)Kommissionen underrettede overholdelseskomitéen om indholdet af den politiske aftale den 16. juli 2021, forelagde komitéen en konsolideret udgave af teksten den 23. juli 2021 efter dennes godkendelse i Coreper og meddelte det endelige resultat af lovgivningsproceduren til overholdelseskomitéen den [xxx oktober 2021], herunder den tekst, der er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende. I afgørelsen fra partsmødet bør disse nye foranstaltninger derfor hilses velkommen, og det bør fastslås, at de ved deres ikrafttræden udgør en fyldestgørende reaktion på overholdelseskomitéens konklusioner i sag ACCC/C/2008/32.

(12)Komitéen fastslog i sine konklusioner i sag ACCC/C/2015/128 af 17. marts 2021, at EU havde overtrådt konventionen, idet medlemmer af offentligheden ikke havde adgang til administrative eller retslige procedurer med henblik på at kunne anfægte afgørelser om statsstøtteforanstaltninger truffet af Europa-Kommissionen.

(13)I anerkendelse af udvalgets betænkeligheder og konklusioner i sag ACCC/C/2015/128 afgav Kommissionen en erklæring som led i det kompromis, der førte til vedtagelsen af den reviderede Århusforordning, hvori den forpligtede sig til at "analysere konklusionernes betydning og vurdere de muligheder, der er til rådighed. Kommissionen vil afslutte og offentliggøre denne vurdering inden udgangen af 2022. Om nødvendigt vil Kommissionen inden udgangen af 2023 foreslå foranstaltninger til at løse problemet i lyset af EU's og medlemsstaternes forpligtelser efter Århuskonventionen og under hensyntagen til EU-rettens regler om statsstøtte".

(14)Konklusionerne i sag ACCC/C/2008/32 og ACCC/C/2015/128 vil blive fremlagt på det syvende møde mellem parterne i Århuskonventionen, som skal finde sted i oktober 2021 i Genève, Schweiz, i form af udkast til afgørelse VII/8f, og derigennem vil disse konklusioner kunne opnå status som officiel fortolkning af Århuskonventionen og således blive bindende for de kontraherende parter og konventionens organer.

(15)For så vidt angår sag ACCC/C/2015/128 bør Unionen imidlertid i overensstemmelse med ovennævnte erklæring forpligte sig til at analysere konklusionernes betydning og vurdere de muligheder, der er til rådighed inden for rammerne af EU's retsorden og de særlige forhold, der gør sig gældende herfor. Dette bør således gøre det muligt for Kommissionen at udarbejde og offentliggøre den vurdering, der er nævnt i erklæringen, og om nødvendigt foreslå foranstaltninger til at løse det problem, som overholdelseskomitéen har påpeget, inden for de frister, der er angivet i erklæringen, og under hensyntagen til de særlige forhold, der gør sig gældende inden for EU's retsorden med hensyn til statsstøttespørgsmål. Unionen bør derfor også foreslå, at partsmødet udsætter godkendelsen af konklusionerne i sag ACCC/C/2015/128 til det ottende partsmøde, fremfor at disse konklusioner godkendes —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den holdning, der skal indtages på Unionens vegne på det syvende møde mellem parterne i Århuskonventionen for så vidt angår udkastet til afgørelse VII/8f vedrørende Unionens overholdelse af sine forpligtelser efter Århuskonventionen i sag ACCC/C/2008/32, skal være at acceptere ovennævnte udkast til afgørelse og godkende konklusionerne. Unionen bør imidlertid sikre, at følgende punkter afspejles i afgørelsen:

–I afgørelsen bør det hilses velkomment, at EU har taget alle nødvendige skridt til at sikre, at konklusionerne efterleves, og til at give den berørte offentlighed adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet i overensstemmelse med konventionens artikel 9, stk. 3 og 4. Afgørelsen bør også præcisere, at der ikke længere vil være tale om manglende overholdelse i sag ACCC/C/2008/32 fra EU's side, når alle bestemmelserne i den reviderede Århusforordning er trådt i kraft.

–Hvis overholdelseskomitéen igen afviser den præjudicielle procedure i udkastet til afgørelse, bør dette afvises. Det er afgørende, at det i afgørelsen anerkendes, at de nationale domstole har en central rolle som almindelige EU-domstole, og at systemet med præjudicielle afgørelser i henhold til artikel 267 i TEUF anerkendes som en gyldig retlig prøvelsesmulighed.

Artikel 2

Den holdning, der skal indtages på Unionens vegne på det syvende møde mellem parterne i Århuskonventionen for så vidt angår udkastet til afgørelse VII/8f vedrørende Unionens overholdelse af sine forpligtelser efter Århuskonventionen i sag ACCC/C/2015/128, skal være at anerkende overholdelseskomitéens bekymringer og konklusioner. Afgørelsen bør også gentage ordlyden af Kommissionens erklæring, der blev afgivet på det seneste trilogmøde vedrørende revisionen af Århusforordningen den 12. juli 2021.

I erklæringen hedder det:

"Kommissionen er fortsat fast besluttet på at sikre, at EU overholder sine internationale forpligtelser i spørgsmål vedrørende Århuskonventionen, og anerkender i den forbindelse komitéen til overvågning af overholdelse af Århuskonventionens betænkeligheder og konklusioner i sag ACCC/C/2015/128 af 17. marts 2021 for så vidt angår statsstøtte. I konklusionerne opfordres EU til at "træffe de lovgivningsmæssige, reguleringsmæssige og andre foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at Århusforordningen ændres, eller vedtage ny EU-lovgivning for klart at give medlemmer af offentligheden adgang til administrative eller retslige procedurer med henblik på at kunne anfægte afgørelser om statsstøtteforanstaltninger truffet af Europa-Kommissionen i henhold til artikel 108, stk. 2, i TEUF, som er i strid med EU-retten på miljøområdet, i overensstemmelse med konventionens artikel 9, stk. 3 og 4".

Kommissionen er i øjeblikket i færd med at analysere konklusionernes betydning og vurdere de muligheder, der er til rådighed. Kommissionen vil afslutte og offentliggøre denne vurdering inden udgangen af 2022. Om nødvendigt vil Kommissionen inden udgangen af 2023 foreslå foranstaltninger til at løse problemet i lyset af EU's og medlemsstaternes forpligtelser efter Århuskonventionen og under hensyntagen til EU-rettens regler om statsstøtte".

I overensstemmelse hermed bør Unionen forpligte sig til at analysere konklusionernes betydning og vurdere de muligheder, der er til rådighed inden for rammerne af Unionens retsorden og de særlige forhold, der gør sig gældende herfor. Den bør også give tilsagn om at udarbejde og offentliggøre denne vurdering inden udgangen af 2022. Derudover bør Kommissionen om nødvendigt give tilsagn om inden udgangen af 2023 at foreslå foranstaltninger til at løse problemet i lyset af EU's og medlemsstaternes forpligtelser efter Århuskonventionen og under hensyntagen til EU-rettens regler om statsstøtte.