ir ir 
ir ir 
ir ir 
ir + ir KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 07.01.1998 
KOM(97) 722 endelig udg. 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
OM GENNEMFØRELSEN AF MATTHAEUS-TAX-PROGRAMMET 
I PERIODEN FRA DEN 1. JANUAR 1996 TIL DEN 31. DECEMBER 1996 
(ARTIKEL 111 RÅDETS BESLUTNING AF 29. OKTOBER 1993) 
1. INDLEDNING 
For at sikre at afskaffelsen af grænsekontrol ikke skulle opfordre til svig, afgifts­
unddragelse (moms og punktafgifter) samt konkurrencefordrejninger, var det nødvendigt 
at skabe et tæt og varigt samarbejde mellem de nationale afgiftsadministrationer. For at 
lægge grunden til dette samarbejde foreslog Kommissionen derfor et handlingsprogram 
for faglig uddannelse af embedsmænd i afgiftsadministrationerne. Dette "Matthaeus-Tax-
program" blev vedtaget af Rådet den 29. oktober 1993 l. 
Programmets artikel 3 fastlægger programmets formål som følger: 
forberede de nationale embedsmænd på følgerne af oprettelsen af det indre 
marked samt på udviklingen af det administrative samarbejde og dermed sikre en 
bedre anvendelse af fællesskabsretten 
gøre de nationale embedsmænd bevidste om EF-dimensionen i deres arbejde og 
skabe gensidig tillid mellem medlemsstaternes afgiftsadministrationer 
give embedsmænd i afgiftsadministrationerne en relevant supplerende faglig 
uddannelse 
udnytte fagkundskaben hos afgiftsadministrationerne i EF ved hjælp af større 
mobilitet blandt personalet og derved forbedre forvaltningen af det indre marked 
og dets effektivitet 
opmuntre til intensivt og vedvarende samarbejde på alle niveauer i de pågældende 
administrationer med henblik på at forberede dem på at arbejde sammen inden for 
det indre marked. 
Målsætningerne skal nås gennem fire slags foranstaltninger: udveksling af embedsmænd, 
uddannelsesseminarer, koordinerede programmer for faglig uddannelse og sprogkurser 
for de embedsmænd, der skal deltage i udvekslingerne. 
Aktiviteterne påbegyndtes den 1. juli 1993. Kommissionens beretning til Rådet og 
Europa-Parlamentet KOM(95) 663 og KOM(96) 543 beskriver programaktiviteterne 
henholdsvis fra den 1. juli 1993 til den 31. december 1994 og fra den 1. januar 1995 til 
den 31. december 1995. 
Rådets beslutning af 29. oktober 1993, EFT L 280 af 13.11.1993. 
2. AKTIVITETERNE 11996 
2.1 Udvekslinger 
2.1.1 Målsætn inger 
Udvekslingerne har først og fremmest til formål at give embedsmænd, der arbejder med 
afgiftsspørgsmål, en bedre indbyrdes forståelse for de organisationsformer, 
arbejdsmetoder og procedurer, der anvendes i de forskellige medlemsstater. Denne 
forståelse skal have en såvel praktisk som teoretisk dimension. Herved fremmes et bedre 
samarbejde og en større udbredelse af de bedste arbejdsmetoder. En vigtig metode til 
opfyldelse af målsætningerne er udførelsen af konkrete opgaver hos en 
værtsadministration. 
2.1.2 Tilrettelæggelse 
I 1996 blev det for første gang fuldstændigt overladt til medlemsstaterne at vælge 
værtsland for deres udvekslingskandidater (mod kun 50% i 1995, hvor resten blev aftalt 
mellem Kommissionen og medlemsstaterne). Ansvaret blev yderligere decentraliseret, 
idet medlemsstaterne hver fik et udvekslingsbudget (i stedet for som før et bestemt antal 
udvekslinger) med opfordring til at udnytte budgettet optimalt. Dette har foranlediget 
medlemsstaterne til at prioritere deres behov i forhold til de disponible budgetmidler. 
For at sikre optimal anvendelse af midlerne skulle medlemsstaterne efter et halvt år 
rapportere estimerede tal for anvendelsen af deres budget. Der blev så overført midler fra 
de medlemsstater, som mente ikke at kunne anvende hele budgettet (NL, UK), til de 
medlemsstater, som mente at have for få midler (F, FIN, B). 
For at forbedre forberedelsen og gennemførelsen af udvekslingsprogrammet har 
Kommissionen samlet en serie vejledninger om hver national afgiftsadministration som 
grundlæggende baggrundsmateriale beregnet for den enkelte udvekslingskandidat forud 
for udvekslingen. Hertil kommer, at der i 1996 blev gjort et samordnet forsøg på at 
undgå gruppebesøg (en generel introduktion til værtsadmimstrationen for en gruppe af 
embedsmænd) til fordel for individuelle udvekslinger (den udvekslede embedsmand 
arbejder side om side med sin kollega i værtsadministrationen) eller målrettede 
udvekslinger (om et specifikt projekt). 
2.1.3 Aktiviteter 
I 1996 fandt i alt 218 udvekslinger sted (mod 116 i 1995, 95 i 1994 og 88 i 1993). 
Stigningen skyldes dels en bedre anvendelse af de disponible midler, dels en overførsel af 
midler fra seminarerne til udvekslingerne. Gruppebesøgene tegnede sig for 34% af 
udvekslingerne, individuelle udvekslinger 25% og målrettede udvekslinger 42%. Bilag A 
til beretningen indeholder yderligere oplysninger om deltagerne i udvekslingerne. 
2.1.4 Evaluering 
Udvekslingerne overvåges igennem året af Kommissionen og medlemsstaterne. Hertil 
kommer tilbagemeldinger i form af de evalueringsskemaer, som deltagerne (og fra 1996 
også deres direkte overordnede) skal udfylde efter endt udveksling. I 1996 blev også de 
nationale afgiftsadministrationer for første gang anmodet om deres indtryk af 
udvekslingsprogrammets værdi. 
Bemærkningerne fra de nationale administrationer, embedsmændene og deres direkte 
overordnede er overordentlig positive. B betegnede udvekslingerne som "kronet med 
succes". D mærkede sig egne embedsmænds store interesse for programmet og dets 
bidrag til et bedre samarbejde. UK var opmuntret over tilbagemeldingerne fra egne 
embedsmænd. S bemærkede, at udvekslingen for deres ene svenske embedsmand, som 
agerede vært, var en af deres bedste erfaringer inden for afgiftsadministration nogen 
sinde. De fleksible nye ordninger for udvekslingernes tilrettelæggelse og den større vægt, 
der lægges på de målrettede udvekslinger, er blevet vel modtaget i flere medlemsstater (I, 
F, B, UK, S, FIN). 
Bemærkningerne fra embedsmændene understøtter disse indtryk: "fornyet arbejdsmoral 
og konkret karrierestimulus" (B); "Ud over de operationelle fordele, ser embedsmanden 
nu afgiftsforvaltningen i et bredere perspektiv" (UK overordnet); "kombinationen af 
besøg i såvel centraladministrationen som regionskontoret var ideel" (DK); "udveks­
lingen har været positiv og ført til konkrete fordele" (L). , 
Udvekslingsprogrammet har også ført til konkrete ændringer i de nationale administra­
tioner. NL noterede sig den bedre forståelse for, hvordan andre medlemsstater arbejder, 
og den deraf følgende bedre uformelle kommunikation. A noterede sig flere ændringer 
som følge af programmet: indførelse af risikoanalyse, større interesse for sprog­
undervisning og samarbejde på edb-området. 
Embedsmændenes tilbagemeldinger indeholdt blandt andet også: forbedrede kontrol­
metoder, f.eks. "udvælgelse af kontrolsager ved hjælp af edb" (B); brug af 
informationsteknologi og revisionsteknik (P, EL, L); kontrol af nyregistrerede selskaber 
(FIN); bedre anvendelse af risikoanalyse (A, FIN); bedre kontrol med kontanthandelen 
(P, UK); bedre punktafgiftskontrol (spiritus) (P); etablering af større kontrol­
foranstaltninger for erhvervsdrivende (EL); forbedringer af inddrivningssystemer og 
arbejdspraksis (F); "mere professionel vinkel på specifikke områder inden for under­
søgelse af svig og retsforfølgelse" (IRL); bedre assistance til de afgiftspligtige (F); 
udvikling af uddannelse for erhvervsdrivende for at undgå fejl (P); forbedret 
administrativt samarbejde (A, D, F). 
Det er dog stadigt muligt at tilføre programmet forbedringer: EL, S, F, DK mener, at de 
individuelle og de målrettede udvekslinger er mere værdifulde end gruppebesøgene. D og 
EL har understreget behovet for praktik i forhold til embedsmandens specifikke behov. S 
understregede betydningen af skræddersyede programmer for hver enkelt udveksling. 
Embedsmændene har givet udtryk for følgende: udvekslingerne bør være længere­
varende, hvis hensigten er et reelt samarbejde (D, B, F, L, I, FIN, UK); mere kontakt i 
forberedelsesfasen og større fleksibilitet under udvekslingen (B, IRL, S, F, E); større 
indsats fra værtsadministrationens side for at opfylde målsætningerne (EL, F, S); flere 
konkrete fælles arbejdsopgaver, især reelt kontrolarbejde såvel på kontoret som i marken 
(B, EL, F, FIN, S, A, D, NL); mere specialiserede udvekslinger og færre gruppebesøg 
(A, B, D, E, P, IRL, UK, EL). 
Denne kritik stemmer overens med den kritik de udvekslede embedsmænd tidligere har 
fremført. Selv om der er sket konkrete forbedringer med hensyn til praktik og til at 
skræddersy udvekslingerne til embedsmændenes behov, bør der stadig ske fremskridt. 
Især bør værtsadmimstrationen gøre en endnu større indsats for at give embedsmænd fra 
de øvrige medlemsstater mulighed for at udføre konkrete arbejdsopgaver. Et tilbage­
vendende problem for en række medlemsstater er, at den nationale lovgivning om f.eks. 
fortrolighed i afgiftsspørgsmål lægger begrænsninger for de opgaver, der kan udføres. 
Kommissionen og medlemsstaterne bør i nær fremtid nærmere undersøge begræns­
ningernes karakter og muligheden for at arbejde inden for rammerne af dem. 
Bilag A indeholder en kvantitativ evaluering af udvekslingerne udarbejdet på grundlag af 
de spørgeskemaer, som de udvekslede embedsmænd og deres direkte overordnede har 
udfyldt. 
2.2 Seminarer 
2.2.1 Formål 
Formålet med seminarprogrammet er at skabe et optimalt forum for en struktureret 
udveksling af idéer mellem embedsmænd fra de nationale administrationer. Seminarerne 
skal give lejlighed til at udbrede de bedste arbejdsmetoder blandt medlemsstaterne, 
analysere fælles problemer og løsninger, undervise embedsmænd i EF-dimensionen i 
deres arbejde og forbedre det administrative samarbejde. Seminarerne kan også føre til 
forslag til forbedringer af gældende EF-bestemmelser. 
2.2.2 Aktiviteter 
I løbet af 1996 fandt der ti seminarer sted (elleve i 1995, otte i 1994 og seks i 1993). To 
af seminarerne finansieredes over 1995-budgettet og er beskrevet i 1995-beretningen. I 
alt deltog ca. 300 embedsmænd i seminarerne. Bilag B indeholder en kort beskrivelse af 
hvert enkelt seminar. 
2.2.3 Evaluering 
Deltagerne udfylder spørgeskemaer efter hvert seminar. Seks måneder senere udfylder 
medlemsstaten yderligere et spørgeskema med henblik på evaluering af seminarets 
mellemsigtede virkninger. Bilag B indeholder en nærmere analyse af besvarelserne. 
Generelt synes de umiddelbare evalueringer at vise, at seminarerne i 1996 har været en 
anelse mindre vellykkede end seminarerne i perioden 1993 til 1995. Evalueringerne efter 
seks måneder er dog mere positive. Seminarerne har generelt været nyttige og har skabt 
større forståelse for emnerne. Samtidigt har 11% af seminarerne ført til ændringer i 
arbejdsmetoder, 33% til opfølgende møder og 51% til andre former for opfølgning i de 
nationale administrationer. 
2.3 Fælles programmer for faglig uddannelse 
2.3.1 Formål 
Med Matthaeus-Tax-beslutningen er der fastlagt en målsætning om udarbejdelse af en 
fælles kerne af uddannelsestiltag. 
2.3.2 Aktiviteter 
Efter høring af medlemsstaterne har Kommissionen vedtaget en beslutning2 om 
fastlæggelse af et fælles program for faglig uddannelse som omhandlet i artikel 4, litra c), 
i Matthaeus-Tax-beslutningen. 1996 var det første hele gennemførelsesår. Tabel 24 i 
bilag C indeholder en nærmere beskrivelse af gennemførelsen. 
2.3.3 Evaluering 
Tabel 24 viser, at en række medlemsstater, som det også var tilfældet for 1995, har haft 
store vanskeligheder med at tilvejebringe oplysninger om deres embedsmands-
uddannelse, selv om Kommissionen har gjort en stor indsats for at præcisere, hvilke 
oplysninger den har brug for. Der er i FISCALIS-programmets forslag taget højde for 
dette problem med manglende oplysninger. På grund af de ufuldstændige oplysninger for 
såvel 1995 som 1996 kan der ikke drages pålidelige konklusioner. 
2.4 Sprogkurser 
2.4.1 Formål 
Det er i Matthaeus-Tax-beslutningen fastlagt, at de embedsmænd, der skal deltage i 
udvekslingerne, skal modtage sprogundervisning. 
2.4.2 Aktiviteter 
Bilag D indeholder yderligere oplysninger om sprogkurserne i 1996 og resultaterne heraf. 
2.4.3 Evaluering 
Som det er tilfældet for programmet for fælles faglig uddannelse er de oplysninger, som 
en række medlemsstater har tilvejebragt om deres sprogundervisning såvel for 1996 som 
for 1995 så ufuldstændige, at det ikke er muligt at drage pålidelige konklusioner. 
FISCALIS-programmet indeholder forslag til løsning af dette problem. De udvekslede 
embedsmænd har imidlertid tilvejebragt tilstrækkelige oplysninger, så et repræsentativt 
udvalg af embedsmænd kan evalueres. Selv om embedsmændene fortsat føler sig rimeligt 
godt i stand til at kommunikere i værtslandet, synes beherskelsen af værtslandets sprog at 
falde. Antallet af udvekslingskandidater, der deltager i sprogkurser, er forblevet uændret 
på ca. 20%. 
Kommissionens beslutning 95/279/EF af 12. juli 1995, EFT L 172 af 22.7.1995, s. 24. 
3. FORVALTNING OG FINANSIELLE ASPEKTER 
3.1 Forvaltning 
Programmet styres af en central koordinator i hver enkelt medlemsstat (sædvanligvis to 
hvor punktafgifts- og momsadministrationerne er adskilte) og Kommissionen. 
Kommissionen og koordinatorerne mødtes fire gange i 1996 i Matthaeus-Tax-udvalget. 
Udvalgets arbejde bestod hovedsageligt i planlægning og overvågning af udvekslings- og 
seminarprogrammet for 1996 samt udarbejdelse af 1997-programmet. 
Kommissionen vedtog i 1996 en procedurehåndbog, som samler de bedste forekom­
mende arbejdsmetoder fra de foregående år. Dette har forenklet forvaltningen af 
programmet betydeligt. Sideløbende med Kommissionens og medlemsstaternes 
bestræbelser har udvalget ligeledes opstillet operationelle mål (på grundlag af de 
spørgeskemaer, der er indeholdt i bilaget). Generelt kan det siges, at målene skulle være 
bedre end 1995-resultaterne, som allerede var en forbedring i forhold til 1993-94. Der 
blev også indført endnu en evalueringsformular, nemlig for de overordnedes evaluering 
efter seks måneder. Formularen er beskrevet andetsteds i denne beretning. 
3.2 Budget 
Af proceduremæssige årsager omfatter budgetpost B5-3051 såvel Matthaeus-programmet 
for toldområdet og Matthaeus-Tax-programmet. I 1996 bevilgede Kommissionen 
825 000 ECU af budgetpostens samlede bevilling på 3 200 000 ECU til Matthaeus-Tax-
programmet (712 000 ECU i 1995, 600 000 ECU i 1993 og 1994). Heraf blev 520 000 
ECU bevilget til udvekslinger og 305 000 ECU til seminarer. Der blev indgået 
forpligtelser for 87% af udvekslingsbudgettet og for 92% af seminarbudgettet. 
Den manglende udnyttelse af seminarbudgettet er af en acceptabel størrelse, idet 
budgettet blev bevilget på baggrund af gennemsnitlige omkostninger pr. seminar pr. 
deltager. Derimod er den manglende udnyttelse af udvekslingsbudgettet skuffende. Seks 
medlemsstater (D, EL, E, NL, P, UK) tegner sig for 80% af den manglende udnyttelse. 
Dette skyldes efter Kommissionens opfattelse hovedsageligt overgangen til den decentra­
liserede budgetprocedure. Resultaterne for 1997 må granskes nøje for at se, om der skulle 
være et underliggende problem. 
3.2.1 Finansiel forvaltning 
Som nævnt under punkt 2.1.2. er forvaltningen af udvekslingsbudgettet nu fuldstændigt 
decentraliseret for at fremme en mere effektiv anvendelse af budgetmidlerne fra 
medlemsstaternes side. De finansielle kontrolprocedurer blev også decentraliseret og 
moderniseret i 1996, som anbefalet i 1995-beretningen. 
4. ÅBNING AF PROGRAMMET FOR DELTAGELSE FRA ASSOCIEREDE LANDE 
Matthaeus-Tax-programmet er åbent for deltagelse fra ti central- og østeuropæiske 
associerede lande (samt fra Malta og Cypern) som et led i EU's forpligtelser3 over for 
disse lande. Denne åbning tog i 1996 form af et pilotprojekt finansieret over Told 2000-
programmet inden for rammerne af Matthaeus-Tax-programmet. Kommissionen har 
udarbejdet en beretning om pilotprojektet for 1996. Selv om de associerede landes 
deltagelse ikke er en egentlig del af Matthaeus-Tax-programmet, indeholder følgende og 
bilagene en sammenfatning af den fuldstændige beretning. 
4.1 Udvekslinger 
22 udvekslinger fandt sted, idet de fleste associerede lande har sendt en moms- og en 
punktafgiftsmedarbejder til en medlemsstat. Bilag A indeholder yderligere oplysninger. 
De associerede lande har under deres deltagelse i Matthaeus-Tax-udvalgets møde for at 
evaluere deres deltagelse givet en positiv tilkendegivelse for udvekslingerne. Dette 
understøttes også af de udvekslede embedsmænds positive vurderinger. Det vigtigste 
synes at være det presserende behov for at øge sprogkundskaberne blandt embeds­
mændene i de associerede lande. 
4.2 Seminarer 
Der var til tre af de otte seminarer (et om punktafgifter og to om moms) indbudt en 
embedsmand fra hvert af de associerede lande. Disse embedsmænd gav i deres 
spørgeskemabesvarelser udtryk for at finde seminarerne endnu mere værdifulde end deres 
kolleger fra medlemsstaterne. Det skal dog bemærkes, at embedsmændenes deltagelse 
var noget hæmmet på grund af de manglende sprogkundskaber. Bilag B indeholder 
yderligere oplysninger. 
4.3 Konklusion 
Deltagelsen i programmet på forsøgsbasis i 1996 har været et centralt element i EU's 
strategi for at bistå de associerede lande i deres forberedelse til tiltrædelse. Takket være 
embedsmændenes egen indsats og værtsmedlemsstaterne har forsøget været værdifuldt, 
ikke mindst med hensyn til at fastlægge fremtidige opgaver. Pilotprogrammet vil derfor 
blive videreført i 1997 og 1998. Herefter indgår de associerede landes behov i 
FISCALIS-forslaget (jf. punkt 5.1 nedenfor). 
5. KONKLUSION 
Udvekslingsprogrammet, som finansielt udgør hovedparten af det samlede program, har 
været særdeles vellykket i 1996. Noget nær en fordobling af programmet har kunnet 
gennemføres samtidigt med betydelige kvalitetsforbedringer. Dette skyldes først og 
fremmest embedsmændene og deres værtsadministrationer. Det er dog klart, at den bedre 
3 Opstillet i hvidbogen om forberedelse af de associerede central- og østeuropæiske landes integration i 
Unionens indre marked, KOM(95) 163 endelig udg. 
programforvaltning og fortsatte fokus på en bedre forberedelse og gennemførelse af 
udvekslingerne (og de mere målrettede og praktiske udvekslinger) har lagt grunden for 
denne aktivitets- og kvalitetsforbedring. De nationale koordinatorer fortjener særlig ros 
for deres indsats. 
Seminarprogrammet, derimod, har ikke kunnet leve op til de stadige forbedringer i de 
tidligere år. Selv om deltagernes indtryk kun var en smule mindre positive end i 1995 (og 
seksmånedersevalueringerne i mange tilfælde bedre end i 1995), kan der drages nogle 
konklusioner heraf. Tilrettelæggelse af ti seminarer inden for et år har sandsynligvis 
været for meget for Kommissionen, som må bære en stor del af arbejdsbyrden. En del 
gange var der tillige tale om manglende overensstemmelse mellem seminaremnerne og 
deltagerne fra medlemsstaterne. Der er plads til såvel akademiske strategiseminarer og 
mere praktiske seminarer om arbejdsmetoder. 
Kommissionen bør i fremtiden bruge midlerne på færre seminarer og gøre en større 
indsats for at sikre den rigtige deltagelse. Generelt er det dog Kommissionens 
overbevisning, at seminarprogrammet har lagt grunden til en reel debat mellem de 
nationale afgiftsadministrationer. En debat, som simpelt hen ikke eksisterede før. 
5.1 FISCALIS 
Erfaringerne fra programmets gennemførelse i 1996 har haft betydelig indflydelse på 
udformningen af forslaget til FISCALIS-programmet (KOM(97) 175), som forventes at 
træde i kraft i 1998. Især det vellykkede udvekslingsprogram og den store efterspørgsel 
blandt embedsmændene i afgiftsadministrationerne har påvirket Kommissionen til at 
foreslå et program, der kunne dække denne efterspørgsel og dette behov. FISCALIS-
forslaget integrerer ligeledes aktiviteter af Matthaeus-Tax-typen med den overordnede 
EU-politik for samarbejde. Endelig bygger FISCALIS-forslagene vedrørende uddannelse 
og vedrørende de associerede lande i stor udstrækning på erfaringerne fra Matthaeus-Tax. 
Dette gælder især de problemer, der er opstået i forbindelse med uddannelse og 
sprogkurser. 
10 
Bilag A: Udvekslinger 
I 1996 havde medlemsstaterne den største indflydelse nogen sinde på valg af 
værtsmedlemsstat for deres udvekslingskandidater. En sammenligning af antal udsendte 
embedsmænd i forhold til antal modtagne embedsmænd (tabel 1 til 3) viser, at UK, NL, S 
og B var særligt populære. D og I var mindre populære værter. Denne fordeling kan være 
udtryk for den større eller mindre brug af hovedsprogene i disse landes 
afgiftsadministrationer. Det vil være uheldigt, hvis denne udvikling foortsætter. De 
embedsmænd som besøgte D værdsatte alle udvekslingen som værende af høj kvalitet. 
Kandidatprofilerne (tabel 4 -8) var stor set uændret. 
Tabel 9-11 viser, at bestræbelserne i 1996 på at forbedre forberedelsen og 
gennemførelsen af udvekslingerne (bedre kandidatprofiler, mere målrettede udvekslinger) 
havde en lille positiv virkning i henhold til embedsmændene selv. Ganske uventet var 
deres direkte overordnede i deres besvarelser af samme spørgsmål betydeligt mere 
positive. 
Tabel 12-18 giver et billede af udvekslingernes mere brede virkning. Tallene for 1996 var 
noget mere positive end for 1995, selv om de overordnede var noget mere skeptiske med 
hensyn til virkningerne end embedsmændene selv. Det mest bemærkelsesværdige var, at 
40% af embedsmændene (tabel 14) forudser administrative ændringer som følge af 
udvekslingen. Dette tal er steget væsentligt gennem årene (selv om det var endnu højere 
for de associerede lande). 
Tabel 1: Fordeling af udvekslingerne i 1996 11 
Hjemland 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
I ALT Antal 
udvekslede 
embeds­
mænd 
15 
14 
17 
12 
13 
21 
11 
20 
8 
10 
15 
12 
14 
17 
19 
218 Værtsland 
B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 
Antal modtagne embedsmænd 
1 
1 
1 
2 
2 
2 
1 
2 
2 
2 
2 
2 
20 1 
1 
1 
1 
1 
1 
3 
9 1 
3 
2 
1 
1 
8 4 
1 
1 
2 
15 1 
2 
2 
1 
1 
2 
1 
1 
11 1 
2 
2 
1 
3 
2 
1 
2 
2 
3 
19 4 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
2 
1 
13 1 
1 
1 
3 
1 
1 
2 
2 
1 
13 1 
1 
2 
1 
2 
1 
8 1 
1 
1 
2 
2 
1 
2 
3 
2 
3 
2 
20 2 
3 
1 
1 
1 
1 
2 
1 
12 2 
11 2 
1 
1 
2 
3 
1 
1 
1 
1 
13 2 
2 
1 
1 
2 
1 
2 
2 
1 
1 
4 
2 
21 5 
3 
1 
2 
4 
1 
2 
2 
1 
1 
2 
1 
25 
Tabel 2: Fordeling af udvekslingerne i 1993-96 12 
Hjemland 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
I ALT Antal 
udvekslede 
embeds­
mænd 
39 
35 
46 
35 
37 
47 
29 
51 
19 
31 
22 
30 
20 
24 
52 
517 Værtsland 
B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 
Antal modtagne embedsmænd 
2 
4 
2 
4 
6 
1 
4 
3 
4 
2 
5 
1 
2 
5 
45 3 
2 
3 
1 
3 
3 
2 
1 
1 
1 
1 
2 
1 
5 
29 3 
2 
2 
3 
5 
3 
6 
2 
2 
4 
2 
1 
4 
39 5 
2 
3 
2 
2 
2 
4 
1 
2 
1 
1 
1 
2 
4 
32 3 
2 
2 
2 
5 
1 
4 
1 
1 
1 
3 
1 
4 
30 3 
3 
3 
5 
5 
2 
7 
2 
3 
1 
5 
2 
8 
49 2 
6 
5 
1 
1 
3 
3 
1 
2 
2 
2 
2 
2 
1 
33 2 
2 
5 
6 
5 
3 
2 
1 
3 
2 
2 
2 
4 
39 1 
1 
2 
1 
2 
1 
1 
1 
1 
2 
1 
1 
15 2 
4 
3 
4 
5 
4 
3 
5 
1 
3 
2 
3 
4 
6 
49 3 
4 
1 
1 
1 
2 
1 
1 
2 
1 
1 
18 3 
1 
2 
2 
1 
2 
2 
6 
1 
3 
1 
2 
3 
29 3 
2 
1 
2 
4 
1 
2 
1 
1 
1 
2 
20 2 
1 
3 
2 
2 
3 
2 
2 
2 
2 
1 
1 
4 
4 
31 . 4 
9 
6 
4 
. 7 
6 
2 
4 
2 
4 
1 
5 
3 
2 
59 
Tabel 3: Fordeling af udvekslingerne i 1996 - Associerede lande 13 
Associeret 
land 
Bulgarien 
Tjekkiet 
Cypern 
Estland 
Ungarn 
Letland 
Litauen 
Malta 
Polen 
Rumænien 
Slovakiet 
Slovenien 
I ALT Antal 
udvekslede 
embeds­
mænd 
2 
2 
2 
1 
1 
2 
2 
2 
1 
4 
1 
2 
22 Værtsland 
B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 
Antal modtagne embedsmænd 
2 
2 1 
1 
1 
3 1 
1 
2 1 
1 0 2 
2 1 
1 
1 
3 1 
1 
2 0 1 
1 
2 0 1 
1 1 
1 1 
1 
2 1 
1 
14 
NB: Når der ikke foreligger sammenlignelige tal for 1993-94, er dette angivet med en *. 
"MS" står for medlemsstater, "AL" for associerede lande, "MOMS" for embedsmænd i 
momsadministrationen, "PKT" for embedsmænd i punktafgiftsadministrationen. 
Tabel 4: Køn 
Mænd 
Kvinder 1996 MS 
69% 
31% 1996 AL 
61% 
39% 1996 MOMS 
67% 
33% 1996 PKT 
76% 
24% 1995 MS 
70% 
30% 1993-94 MS 
77% 
23% 
Størst antal kvinder i %: FIN (71%), EL (58%), S (56%), AL (56%) 
Lavest antal kvinder i %: B (8%), IRL (9%), A (14%), UK (17%) 
Tabel 5: Gennemsnitsalder 
1996 MS 
41 1996 AL 
39 1996 MOMS 
41 1996 PKT. 
42 1995 MS 
41 1993-94 MS 
39 
Tabel 6: Arbejdsområde 
MOMS 
PKT 
Begge 1996 MS 
69% 
26% 
5% 1996 AL 
61% 
28% 
11% 1995 
79% 
18% 
3% 1993-94 
80% 
20% 
0% 
Tabel 7: Funktionskategorier 
Embedsmænd på lederniveau 
Embedsmænd på mellemlederniveau, også 
sådanne som ligeledes udfører operationelle 
opgaver 
Operationelt personale, dog med beføjelse til 
personligt at træffe beslutninger i marken 1996 
MS 
20% 
44% 
37% 1996 
AL 
22% 
39% 
39% 1996 
MOM 
S 
18% 
42% 
40% 1996 
PKT. 
23% 
48% 
29% 1995 
MS 
23% 
48% 
30% 1993-
94 MS 
24% 
40% 
36% 
Tabel 8: Hvorfor blev De udvalgt? 
frivillig 
faglig viden 
sprogkundskaber 
funktion i administration 
andet 1996 MS 
30% 
23% 
20% 
24% 
3% 1996 AL 
5% 
27% 
30% 
35% 
3% 1995 MS 
28% 
22% 
18% 
26% 
5% 1993-94 MS 
26% 
24% 
25% 
23% 
2% 
15 
Tabel 9: Var der på forhånd for hjemlandsmyndighedens vedkommende fastlagt 
særlige målsætninger for udvekslingen?* 
Ja 
Nej 1996 MS 
82% 
18% 1996 AL 
71% 
29% 1995 MS 
74% 
26% 
Tabel 10: Var det i givet fald muligt at opfylde målsætningerne?* 
1996 MS4 
1996 AL 
1995 MS Ja, fuldstændigt 
27% 
8% 
26% I store 
træk 
59% 
75% 
61% Delvist 
13% 
17% 
9% Nej, 
overhovedet 
ikke 
0% 
0% 
4% 
Tabel 11: Hvor nyttig var udvekslingen for de sædvanlige arbejdsopgaver?* 
1996 MS5 
1996 AL 
1995 MS Meget nyttig 36% 
17% 
36% 42% 
56% 
42% 19% 
28% 
18% 3% 
0% 
5% 0% 
0% 
0% Ikke nyttig 
Tabel 12: Har De haft udbytte af udvekslingen ?' 
1996 MS6 
1996 AL 
1995 MS Stort udbytte 50% 
44% 
50% 40% 
50% 
37% 10% 
6% 
12% 1% 
0% 
1% 0% 
0% 
0% Intet 
udbytte 
Tabel 13: Kan erfaringerne anvendes i hjemlandsmyndigheden ?' 
1996 MS7 
1996 AL 
1995 MS Alle 6% 
6% 
11% 23% 
67% 
26% 48% 
6% 
47% 19% 
17% 
15% 3% 
6% 
1% Ingen 
Tabel 14: Kan udvekslingen føre til administrative ændringer? 
Ja 
Nej 1996 MS 
40%y 
60% 1996 AL 
53% 
47% 1995 MS 
27% 
73% 1993-94 MS 
12% 
88% 
Tilsvarende tal for de direkte overordnede, nemlig 36%, 53% 11% og 0%. 
Tilsvarende tal for de direkte overordnede, nemlig 42%, 37%, 16%, 5% og 0%. 
Tilsvarende tal for de direkte overordnede, nemlig 32%, 36%, 23%, 8% og 2%. 
Tilsvarende tal for de direkte overordnede, nemlig 7%, 20%, 35% 21% og 17%. 
Tilsvarende tal for de direkte overordnede, nemlig 28%. 
16 
Tabel 15: Har De udfærdiget en rapport om besøget? 
- skriftlig9? 
- mundtlig? 
- begge? 
I ALT 1996 MS 
59% 
7% 
32% 
98% 1996 AL 
11% 
50% 
39% 
100% 1996 
MOMS 
55% 
8% 
34% 
97% 1996 PKT. 
67% 
8% 
23% 
98% 1995 MS 
52% 
11% 
37% 
100% 1993-94 MS 
64% 
10% 
26% 
100% 
Tabel 16: Var udvekslingens varighed 
1996 MS 
1996 AL 
1995 MS for lang 3% 
0% 
0% 13% 
0% 
7% 61% 
82% 
70% 14% 
12% 
12% 9% 
6% 
10% for kort 
Tabel 17: Hvordan ville De kort vurdere værdien af udvekslingen for 
hjemlandsmyndigheden?* 
1996 MS10 
1996 AL 
1995 MS meget stor 21% 
44% 
28% 48% 
56% 
39% 27% 
0% 
27% 3% 
0% 
6% 1% 
0% 
1% meget lille 
Tabel 18: Bør programmet videreføres? 
Ja, som det er 
Ja, med enkelte ændringer 
Nej 1996 MS 
60% 
40% 
0% 1996 AL 
82% 
18% 
0% 1995 MS 
58% 
42% 
0% 1993-94 MS 
26% 
74% 
0% 
Adspurgt om, hvorvidt de gerne så endnu en embedsmand deltage i udvekslings­
programmet, svarede 98% af de direkte overordnede ja. 
9 I henhold til spørgeskemabesvarelserne fra de direkte overordnede blev 17% af disse rapporter 
cirkuleret overalt i den hjemlige administration, 37% i centraladministrationen, 15% i regionskontoret 
og 32% i afdelingen. 
10 Tilsvarende tal for de direkte overordnede, nemlig 24%, 43%, 23%, 8% og 3%. 
17 
Bilag B: Seminarerne 
Namur fBelgienï 25. og 26. april 1996: "Inddrivning af skyldig moms" 
Formålet med seminaret var at finde frem til optimale retlige rammer og administrativ 
tilgang til inddrivning af moms. Deltagerne sammenlignede de forskellige myndigheders 
beføjelser og strategier for inddrivning gennem prioritering af krav. 
Haag (Nederlandene^ 25. og 26. juni og Dublin (Irlande 26. og 27. september 1996: 
"Forholdet mellem afgiftspligtige og administrationen". 
Dette store emne blev opdelt på to seminarer med stort set de samme deltagere. Formålet 
var blandt aktuel praksis at finde frem til en ideel balance mellem afgiftspligtiges 
rettigheder og forpligtelser. Der var for første gang deltagelse fra de associerede lande. 
Det første seminar så på fremgangsmåder til registrering, regnskabsførelse og fakturering, 
det andet på kontrol, opkrævning og klagebehandling. 
Helsinki fFinland) 1. og 2. juli 1996: "Momsmyndighedernes effektivitet". 
Formålet med seminaret var at fastlægge centrale organisations- og ledelsesmetoder for at 
sikre stor effektivitet i afgiftsadministrationerne. Seminaret omhandlede overordnede 
ledelsesspørgsmål, bl.a. opstilling af mål, arbejdsprogrammer og prioriteringer samt 
evaluering af medarbejdere og deres karriereforløb. 
Athen f Grækenland) 30. september til 2. oktober 1996: "Kontrol af punktafgiftspligtige 
varer" 
Formålet med seminaret var at drøfte værdien af afgiftsmærkning i forbindelse med 
punktafgiftskontrol. Seminaret gennemførtes med repræsentanter fra erhvervslivet og 
deltagere fra de associerede lande. Drøftelserne kom også ind på en sammenligning af 
fremgangsmåder ved landevejs- og lagerkontrol. 
Wien f Østrig) 9. til 11. oktober 1996: "Ledere af centrale forbindelseskontorer" 
Seminaret samlede lederne af medlemsstaternes centrale forbindelseskontorer for at 
analysere nylige problemer i forbindelse med forvaltningen af anmodningerne om 
administrativt samarbejde og for at planlægge en fremtidig udvidelse af informations­
udvekslingen. Forholdet mellem de centrale forbindelseskontorer og afgiftsmyndig­
hederne generelt blev også drøftet. 
Bad Honnef (Tysklande 6. til 8. november 1996: "Risikobegrænsning gennem garantier 
og ny teknologi" 
Formålet med seminaret var at evaluere nye og eksisterende metoder til begrænsning af 
de nationale myndigheders afgiftsrelaterede risici gennem punktafgiftssystemet. 
Seminaret drøftede garantier og inddrivningsprocedurer samt eventuel brug af 
satellitteknologi som kontrolredskab. 
18 
Madrid fSpanien) 2. og 3. december 1996: "Faktureringskontrol og svig i 
faktureringen" 
Formålet med seminaret var at kortlægge de største vanskeligheder i forbindelse med 
faktureringskontrol, at drøfte metoder til svig og undersøge mulighederne for forbedring 
af faktureringskontrollen. 
Evaluering 
Tabel 19 viser, at deltagernes umiddelbare holdning til seminarernes værdi og til, 
hvorvidt forventningerne til dem bliver indfriet, er faldet fra 1995 (dog ikke dramatisk: 
der var flere "i store træk" end "ja"). Omvendt viser tabel 20-23, at medlemsstaterne seks 
måneder efter stillede sig mere positive overfor 1996-seminarerne end tidligere overfor 
1995-seminarerne. Dobbeltseminaret i Dublin og Haag syntes først at have lidt under 
denne særlige form for tilrettelæggelse, men ikke efter nærmere eftertanke. Den store 
opfølgning, som fremgår af tabel 23, er yderst motiverende. 
19 
Tabel 19: Deltagernes evaluering af seminarerne (alle tal er udtrykt i %) 
1. Svarede (eller oversteg) seminaret til Deres forventninger? 
2. Dækkede seminaret de forventede emner? 
3. Var der for mange indlæg? 
4. Var der tilstrækkelig diskussionstid? 
5. Var der tilstrækkelig tid til samtaler med deltagere fra andre 
medlemsstater? 
6. Var der tilstrækkelig dokumentation? 
7. Synes De, at seminaret som helhed var nyttigt for Deres 
administration? 
8. Blev seminaret afholdt i gode omgivelser? 
9. Var tolkningsfaciliteterne tilfredsstillende? ja 
94 
MS 
74 
67 
19 
70 
71 
85 
74 
82 
69 95 
MS 
67 
72 
4 
60 
63 
63 
72 
87 
56 96 
MS 
51 
58 
12 
53 
61 
72 
61 
84 
71 96 
AL 
64 
71 
0 
57 
57 
63 
78 
100 
83 i store træk 
94 
MS 
22 
25 
4 
16 
16 
7 
17 
15 
17 95 
MS 
27 
23 
2 
21 
21 
16 
21 
12 
21 96 
MS 
39 
34 
5 
20 
22 
16 
30 
12 
19 96 
AL 
33 
29 
12 
26 
27 
26 
22 
0 
14 delvist 
94 
MS 
4 
9 
8 
9 
9 
7 
9 
3 
7 95 
MS 
6 
5 
7 
12 
11 
14 
6 
1 
14 96 
MS 
10 
8 
8 
16 
11 
8 
9 
3 
7 96 
AL 
3 
0 
7 
14 
13 
7 
0 
0 
6 nej 
94 
MS 
1 
0 
68 
5 
4 
0 
0 
0 
6 95 
MS 
0 
1 
87 
7 
5 
7 
0 
0 
9 96 
MS 
0 
0 
75 
10 
3 
3 
0 
0 
3 96 
AL 
0 
0 
81 
3 
3 
4 
0 
0 
3 
Over gennemsnittet: Helsinki, Bad Honnef, Athen, Wien, Madrid 
Under gennemsnittet: Namur, Haag, Dublin 
Tabel 20. Udfærdigede deltagerne en skriftlig rapport efter seminaret? 
I 1996 MS | 1995 MS 
Ja 73% 75% 
Nej 1 26% 1 25% 
20 
Tabel 21: Fik hjemlandsadmmistrationen en større forståelse for de drøftede 
emner som følge af seminaret? 
1996 
MS 
1995 
MS større forståelse 16% 
17% 52% 
50% 23% 
29% 5% 
2% 1% 
1% ingen større forståelse 
Over gennemsnittet: Bad-Honnef, Athen 
Under gennemsnittet: Helsinki, Madrid 
Tabel 22: Var seminaret som helhed nyttigt for Deres administration? 
1996 MS 
1995 MS meget 
nyttigt 22% 
21% 49% 
42% 22% 
33% 5% 
3% 1% 
0% ikke 
nyttigt 
Over gennemsnittet: Dublin, Athen, Bad-Honnef 
Under gennemsnittet: Madrid, Namur 
Tabel 23: Har Deres administration som et resultat afseminaret 
I 1996 MS 1 1995 MS 
på en eller anden måde ændret arbejdsprocedurer?1 * 11% 17% 
tilrettelagt møder/seminarer inden for administrationen? 33% 28% 
drøftet andre måder for at udnytte erfaringerne fra seminaret? 51% 49% 
tilrettelagt udvekslinger i forbindelse med seminarets emne? 8% 18% 
skabt kontakter til andre medlemsstater? | 4% 16% 
1 ! Over gennemsnittet: Namur (20%), Wien (23%), Madrid (38%) 
Under gennemsnittet: Dublin, Athen. 
Bilag C: Det fælles program for faglig uddannelse 
Tabel 24: Grund- og efteruddannelse i medlemsstaterne. 
1996 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK GRUNDUDDANNELSE 
ANTAL EMBEDSMÆND, DER HAR 
DELTAGET I UNDERVISNING 
165 PKT, 597 MOMS 
145 
3 523 
150 MOMS 
252 
1 438 PKT, 357 MOMS 
61 MOMS 
19 MOMS, 3 940 Guardia 
13 MOMS, 8 PKT 
246 
270 MOMS, 53 PKT 
340 MOMS 
120 MOMS, 5 PKT 
116 
-ANTAL EMBEDSMÆND UNDERVIST I 
HENHOLD TIL DET FÆLLES 
UDDANNELSESPROGRAM 
762 
145 
3 523 
150 MOMS 
252 
1438 PKT, 357 MOMS13 
61 MOMS 
19 MOMS 
7 MOMS, 0 PKT 
246 
270 MOMS, 53 PKT 
340 MOMS 
120 MOMS, 5 PKT 
116 
-EFTERUDDANNELSE I EMNER UNDER DET FÆLLES 
UDDANNELSESPROGRAM 
UNDERVISNINGSBERETTIGED 
E EMBEDSMÆND 
3 137 PKT, 2 040 MOMS 
ca. 4 000 
ca. 53 500 12 
1 960 MOMS, 4006 PKT 
10 421 
2 50014 PKT, 7 800 MOMS 
400 MOMS 
-
90 MOMS, 4 PKT 
ca. 2 000 
5 366 MOMS, 210 PKT18 
2 430 MOMS, 1 655 PKT 
500 MOMS, 100 PKT 
4 000 
-ANTAL EMBEDSMÆND, DER 
HAR MODTAGET 
UNDERVISNING 
475 PKT, 2 040 MOMS 
420 
-
280 MOMS 
872 
2 50015 PKT, 1 66516 MOMS 
311 MOMS 
0 MOMS, 757 Guardia 
32 MOMS, 2 PKT 
017 
1 695 MOMS, 173 PKT 
86 MOMS 
180 MOMS, 60 PKT 
337 
-
12 
13 
14 
15 
16 
17 
18 Ca. 3 500 PKT, ca. 50 000 MOMS. 
286 embedsmænd for de fulde program, 71 for dele af programmet. 
Embedsmænd hovedsageligt fra punktafgiftsområdet. 20 000 toldembedsmænd med lejlighedsvise moms- og punktafgiftsopgaver. 
Samtlige told- og punktafgiftsembedsmænd modtager efteruddannelse en gang om året. 
Tal fra 1994 
Efteruddannelse ikke nødvendig, da indholdet indgår i tidligere uddannelse. 
Embedsmænd hovedsageligt fra punktafgiftsområdet. Yderligere ca. 3 000 toldembedsmænd med lejlighedsvise opgaver. 
22 
Bilag D: Sprogundervisning 
De udvekslede embedsmænds sprogkundskaber 
Selv om evnen til at kommunikere under udvekslingen (tabel 28) fortsat har været god, er 
det skuffende, at tallene for embedsmænd med basalt kendskab og embedsmænd, der 
deltager i sprogkursus forud for udvekslingen, er faldet en smule. Denne modsætning er 
måske blevet opvejet af det stigende valg af værtsmedlemsstater, hvor hovedsprogene er 
mere udbredt. 
Tabel 25: Taler De værtslandets sprog? 
Ja, flydende 
Basalt kendskab 
Nej 1996 MS 
47% 
15% 
38% 1996 AL 
44% 
22% 
33% 1996 
MOMS 
47% 
12% 
41% 1996 PKT 
44% 
23% 
33% 1995 MS 
45% 
26% 
29% 1993-94 MS 
66% 
13% 
21% 
Sprogkundskaber for egne udvekslingskandidater over gennemsnittet: DK, E, F, NL, FIN 
Sprogkundskaber for egne udvekslingskandidater under gennemsnittet: B, IRL, L, A, S 
Tabel 26: Fulgte De et sprogkursus forud for deltagelsen i Matthaeus-Tax 
programmet?* 
Ja 
Nej 1996 MS 
19% 
81% 1996 AL 
24% 
76% 1996 MOMS 
21% 
79% 1996 PKT 
15% 
85% 1995 MS 
21% 
79% 
Sprogkurser for egne udvekslingskandidater over gennemsnittet: DK, L, A, FIN, UK 
Sprogkurser for egne udvekslingskandidater over gennemsnittet: B, D, EL, F, IRL, I, NL 
Tabel 27: Hvis ja, hvor nyttigt var det for udvekslingen ?* 
1996 MS 
1996 AL 
1995 MS meget nyttigt 45% 
50% 
52% 34% 
25% 
26% 14% 
25% 
4% 2% 
0% 
15% 5% 
0% 
4% overhovedet ikke 
nyttigt 
Tabel 28: Hvor godt har De kunnet kommunikere i værtslandet ?: 
1996 MS 
1996 AL 
1995 MS meget godt 56% 
56% 
54% 34% 
33% 
33% 9% 
11% 
12% 1% 
0% 
1% 0% 
0% 
0% med meget 
besvær 
Evne til at kommunikere i værtslandet over gennemsnittet: B, EL, NL, A 
Evne til at kommunikere i værtslandet under gennemsnittet: DK, I 
23 
Tabel 29: Sprogundervisning generelt i medlemsstaterne 
1996 
Engelsk 
Fransk 
Tysk 
Spansk 
Andet 
lait 
Gnmsnit antal embedsmænd 
timer/embedsmand 
antal embedsmænd 
timer/embedsmand 
antal embedsmænd 
timer/embedsmand 
antal embedsmænd 
timer/embedsmand 
antal embedsmænd 
timer/embedsmand 
antal embedsmænd 
timer/embedsmand B 
124 
67 
146 
74 
35 
56 
29 
77 
38 
65 
372 
69 DK 
30024 D 
1 20025 EL19 
10 
3 
1 
0 
0 
5 
19 
0 E 
45 
40 
1 
12 
1 
55 
0 
0 
0 
0 
47 
40 F20 
106 
35 
0 
0 
2 
47 
3 
70 
2 
47 
113 
37 IRL21 
0 
0 
33 
118 
4 
118 
5 
118 
3 
118 
45 
118 I 
26 
12 
19 
12 
5 
16 
1 
81 
0 
0 
51 
14 L 
3 
350 
0 
0 
0 
0 
7 
308 
1 
45 
11 
295 NL22 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 A23 
713 
50 
11 
30 
0 
0 
1 
36 
3 
32 
728 
50 P 
41 
41 
1 
66 
0 
0 
0 
0 
83 FIN 
25 
80 
5 
60 
6 
40 
0 
0 
2 
40 
38 
69 S 
62 
22 
5 
50 
3 
30 
0 
0 
0 
0 
70 
24 UK 
0 
0 
12 
59 
3 
35 
3 
39 
0 
0 
18 
51 
19 Kun punktafgifter. 
20 Kun moms. Samtlige embedsmænd i told- og punktafgiftsadministrationen modtager sprogundervisning under grunduddannelsen (Engelsk, tysk, italiensk eller spansk - to timer 
ugentligt). Efterfølgende sprogundervisning er opgavespecifik. Der foreligger ingen tal herfor. 
21 Kun moms. 
22 Sprogundervisning ikke nødvendig. Samtlige embedsmænd med internationale kontaktflader skal beherske engelsk samt tysk og/eller fransk i såvel skrift som tale. 
23 Kun moms. 
24 Anslået tal, nøjagtige tal foreligger ikke. 
25 Anslået tal udelukkende for told- og punktafgiftsadministrationen. Der foreligger ingen momstal for de nye delstater. 
ISSN 0254-1459 
KOM(97) 722 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 09 06 
Katalognummer : CB-CO-97-746-DA-C 
ISBN 92-78-29841-7 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg