KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 08.12.1998 
KOM(1998) 611 endelig udg. 
Landbrugets Stilling 
i Den Europæiske Union 
Rapport 1997 
Rapport udgivet i tilslutning til 
»Den almindelige beretning om 
Den Europæiske Unions virksomhed, 1997« 
(forelagt af Kommissionen) 

c2+ i-t-^ 
Forord 
Denne rapport, der er den 23. udgave af årsrapporten om landbrugets stilling i Den Europæiske 
Union, udgives i tilslutning til Den almindelige beretning om Den Europæiske Unions virksomhed, 
1997. Den forelægges efter proceduren i erklæringen om fastsættelse af Fællesskabets 
landbrugspriser, der indgår i tiltrædelsesdokumenterne af 22. januar 1972. Redaktionen blev afsluttet 
i december 1997. Afsnittet om nye reformer (kapitel I, punkt 30-68) omhandler imidlertid de 
forslag, Kommissionen vedtog den 18. marts 1998 i forbindelse med Agenda 2000, i stedet for 
dem, der i juli 1997 bebudedes i samme sammenhæng, og som i mellemtiden er blevet ændret, 
således at de ikke længere er aktuelle. 
Som hidtil falder rapporten i to dele. I første del gives der en oversigt over landbrugets situation 
og udvikling. Derefter følger en redegørelse for den økonomiske situation, tendenserne på de 
vigtigste markeder, spørgsmål vedrørende udviklingen af landdistrikterne, finansieringen af den 
fælles landbrugspolitik og handelseforbindelserne med tredjelande. 
Rapportens anden del omfatter de vigtigste statistiske oplysninger om landbruget i"EU, idet den 
indeholder tabeller fra tidligere rapporter i ajourført og standardiseret, form. 
De statistiske oplysninger er hovedsagelig baseret på data fra De Europæiske Fællesskabers 
Statistiske Kontor (Eurostat). Generaldirektoratet for Landbrug har i en række tilfælde ajourført 
tallene og har i andre tilfælde suppleret med foreløbige skøn. På grund af tidspunktet for rapportens 
offentliggørelse har man ikke altid haft endelige tal til rådighed. 
Som i tidligere år er en del af de emner, der tages op i rapporten, allerede blevet behandlet i andre 
dokumenter fra Kommissionen. I rapporten henvises der således til forskellige publikationer, der 
enten kan rekvireres ved henvendelse til Kommissionen, Kontoret for De Europæiske Fællesskabers 
Officielle Publikationer eller Eurostat. 
s; 
Indholdsfortegnelse 
Side 
I — Landbrugsàret 7 
Vurdering af reformprocessen 8 
Langtidsperspektiver 9 
De politiske mål for den fælles landbrugspolitik 12 
Nye reformer 13 
Agromonetære foranstaltninger 25 
Salgsfremmende foranstaltninger 26 
Forbrugerbeskyttelse og kvalitetspolitik 27 
Støtte til de socialt dårligst stillede 28 
Harmonisering af lovgivningen 29 
Statsstøtte 34 
II - Den økonomiske situation og Indkomsterne i landbruget 41 
Generel oversigt 41 
Produktionsniveauer og prisudvikling 43 
Udviklingen i landbrugsindkomsterne 48 
III - Landbrugsmarkederne 57 
Kom 57 
Oliefrø 60 
Ærter, bønner, hestebønner og sødlupiner 62 
Anden hør end spindhør 62 
Ris 63 
Sukker 64 
Olivenolie 68 
Tørret foder 69 
Bælgplanter (kikærter, vikker, linser) 71 
Frugt og grøntsager 71 
Vin 80 
Bomuld 83 
Silkeorme ' 84 
Spindhør og hamp 85 
Tobak 86 
Humle 87 
Frø 89 
Levende planter og produkter af blomsterdyrkning 90 
Foder 91 
Mælk og mejeriprodukter .' 95 
Oksekød 99 
Fåre- og gedekød 102 
Svinekød 103 
Fjerkrækød 105 
Æg 107 
Kartofler 108 
Honning 108 
Udtagning af landbrugsarealer til nonfoodformål 109 
Ordningen for produktion of stivelse 110 
6 INDHOLDSFORTEGNELSE 
IV - Udvikling sf landdistrikterne 111 
Landdistrikternes betydning 111 
Horisontale foranstaltninger 114 
Regionale foranstaltninger 116 
Ledsageforanstaltninger 146 
Landbrugsforskning 149 
V - Finansiering af den fællea landbrugspolitik i 1997 
EUGFL, Garantisektionen 153 
EUGFL, Udviklingssektionen — 162 
Egne indtægter på landbrugsområdet 166 
VI — Forbindelserne udadtil 
Forbindelserne med USA 167 
Forbindelserne med Canada 167 
Forbindelserne med Mexico 168 
Forbindelserne med Mercosur-landene og Chile 168 
Forbindelserne med Japan og Republikken Korea 169 
Forbindelserne med New Zealand 169 
Forbindelserne med Sydafrika 169 
Forbindelserne med landene i Central- og Østeuropa 170 
Forbindelserne med Middelhavslandene 171 
Forbindelserne med EFTA-landene 171 
Multilateralt samarbejde og Internationale organisationer 172 
Fødevarehjælp 175 
DE VIGTIGSTE FORKORTELSER 
AAE = arsarbejdsenhed 
AVS = stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet 
CE0L = central- og 0steuropaeiske lande 
EFT A = Den Europaaiske Frihandelssammenslutning 
EMS = det europaeiske monetaare system * 
EUGFL = Den Europaeiske Udviklings- og Qarantifond for Landbruget 
GATT = General Agreement on Tariffs and Trade 
INLB = informationsnet for landokonomisk bogfering 
MUB = monetsere udllgningsbelob 
ULA = odnyttet landbrugsareal 
USDA = United States Department of Agriculture 
(USA's landbrugsministerium) 
WTO = Verdenshandelsorganisationen 
I - Landbrugsåret 
/. I december 1995 forelagde Kommissionen sit strategipapir for landbruget for Det Europæiske 
Råd i Madrid. Dette papir understregede vigtigheden af at gøre EU's landbrugsprodukter og 
agroindustrielle produkter mere konkurrencedygtige, såvel på det indre marked som på 
verdensmarkedet, i forbindelse med liberaliseringen af verdenshandelen og den forventede stigning 
i efterspørgslen efter fødevarer på verdensplan. Papiret stillede også skarpt på behovet for en 
yderligere udvikling af den fælles landbrugspolitik gennem udbygning af den fremgangsmåde, 
der blev indledt med 1992-reformen, og som har haft positive virkninger. Papiret skitserede også 
behovet for en integreret politik for landdistrikterne som et led i reformprocessen. Desuden fandt 
det det påkrævet at forenkle EU-lovgivningen radikalt og i vidt omfang at decentralisere 
gennemførelsen af landbrugspolitikken. 
2. Senere, nærmere betegnet i november 1996, blev der i »Første rapport om den økonomiske 
og sociale samhørighed, 1996« navnlig argumenteret for en mere rationel udvikling af 
landbrugsproduktionen ved at gøre priserne mere markedsorienterede og ved fortsat 
strukturtilpasning. EU bør bestræbe sig for på samme tid at udbygge landdistrikternes økonomiske 
potentiale og øge deres miljømæssige værdi samt deres muligheder for at skabe varige job. 
3. Kommissionen fremlagde sin »Agenda 2000«-meddelelse den 16. juli 1997. Under ét skitseres 
de brede perspektiver for EU's videre udvikling og dens strategier for perioden fra og med 
begyndelsen af år 2000, virkningerne af udvidelsen for EU som helhed og de finansielle rammer 
efter år 2000 i perspektivet af et EU med flere medlemsstater. På landbrugsområdet ser analysen 
og de politiske retningslinjer ud som følger ('). 
(') Som baggrundsmateriale til Agenda 2000-forslagene offentliggjorde Generaldirektoratet for Landbrug i 1997 
en række arbejdsdokumenter med titlen Den fælles landbrugspolitik år 2000: 
- Langtidsperspektiver: korn, mælk og kødprodukter. 
- Nuværende situation og fremtidsudsigter: oksekød. 
- Nuværende situation og fremtidsudsigter: mælkesektoren. 
- Nuværende situation og fremtidsudsigter: korn, oliefrø og proteinafgrøder. 
- Udvikling af landdistrikterne. 
8 LANDBRUGSÀRET 
Vurdering af reformprocessen 
Politikken for landbrugsmarkederne 
4. Efter 1992-reformen er markedsligevagten blevet klart forbedret, og de offentlige lagre er 
blevet reduceret for de fleste af de produkter, der var omfattet af reformen. For korns vedkommende 
har jordudtagning været med til at holde produktionen under kontrol, mens den øgede 
priskonkurrenceevne har gjort det muligt at anvende store ekstramængder på det indre marked, 
især til foder. For oksekød har markedssituationen udviklet sig i gunstig retning, og 
interventionslagrene faldt i hurtigt tempo indtil BSE-krisen i marts 1996. 
5. Den generelle udvikling i landbrugsindkomsterne per capita har været positiv siden reformen, 
idet der har været en gennemsnitlig årlig stigning på 4,5 % i perioden 1992-1996. Situationen 
varierer dog meget efter medlemsstat og driftsgren. Bl.a. har den forbedrede markedssituation, 
landbrugernes gode tilpasningsevne og de agromonetære forhold bidraget til dette resultat. 
Markedspriserne for korn steg langt mere end oprindeligt forventet. Det har medført, at 
producenterne er blevet overkompenseret i de seneste år. Også for oliefrø har markedspriserne 
det meste af tiden ligget langt over referenceprisen, så producenterne har nydt godt af 
fritagelsesordningen i fire år ud af fem. 
6. Reformens indvirkninger på miljøet har været blandede. Der er en række positive indvirkninger: 
gødning og plantebeskyttelsesmidler er blevet anvendt mere rationelt som følge af prisfald på 
output, miljøet har sandsynligvis haft gavn af jordudtagningsforanstaltningerne (hvis de er blevet 
godt forvaltet), og der er indført økonomiske incitamenter til fremme af en bedre geografisk 
fordeling af husdyrhold på lang sigt. Der er dog også negative indvirkninger. Her kan især nævnes 
tilskyndelsen til dyrkning af kunstvandede afgrøder gennem regionalisering af direkte betalinger 
for korn, oliefrø og proteinafgrøder og den relative fordel, som intensivt husdyrhold opnår gennem 
lavere foderpriser og støtte til ensilering. 
7. Prisstøttens nedsættelse og indførelsen af direkte betalinger har haft en positiv virkning for 
forbrugerne, idet de er sluppet af med en del af landbrugsstøttebyrden. Budgetudgifterne er derfor 
blevet højere i de pågældende sektorer, men der er til gengæld også bedre styr på dem nu, fordi 
en række usikkerhedsmomenter (verdensmarkedspriser, dollarkurs, interventionslagrenes størrelse), 
der tidligere havde stor betydning for udviklingen i disse udgifter, nu spiller en mindre afgørende 
rolle. Samtidig har omlægningen til direkte betalinger gjort støtten til landbrugerne mere 
gennemsigtig. 
LANDBRUGSÀRET 9 
Politikken for udvikling af landdistrikter 
8. I næsten to årtier er der gjort forsøg på at integrere landbrugsstrukturpolitikken i den bredere 
økonomiske og sociale sammenhæng i landdistrikterne. Erfaringerne har vist, hvordan 
diversificeringen i landdistrikterne kan udnyttes på en smidig måde som et nødvendigt supplement 
til landbruget. Aktiviteter, som hidtil kun har haft marginal betydning - udvikling og afsætning 
af kvalitetsprodukter, landboturisme, investeringsprojekter i forbindelse med miljø eller den 
regionale kultur, små og mellemstore virksomheder - har nu vundet indpas og åbnet nye 
perspektiver. 
9. I 1992-reformen af den fælles landbrugspolitik understregedes landbrligets miljømæssige 
dimension som den største bruger af jorden. Blandt reformens ledsageforanstaltninger er 
miljøforanstaltningerne i landbruget af afgørende betydning, og de er generelt blevet hilst 
velkommen af offentligheden og godt modtaget af landbrugerne. På grund af den omfattende 
støtte, der stadig ydes via priser og afgrødespecifikke betalinger (f.eks. majs til ensilering og hør), 
viger landbrugerne måske tilbage for at indføre mere ekstensive produktionsmetoder eller afgive 
jord til miljøformål. 
10. Som følge af udviklingen på disse forskellige områder fremstår EU's politik for 
landdistrikterne, med sine temmeligt komplekse virkemidler og manglende større sammenhæng, 
generelt stadigvæk som en kombination af politikken for landbrugsmarkederne, strukturpolitikken 
og miljøpolitikken. 
Langtidsperspektiver 
//. Ifølge verdens førende analyseinstitutter er langtidsperspektiverne for de vigtigste 
landbrugsmarkeder gunstige for eksportlandene. Udsigterne til et stigende fødevareforbrug, især 
i udviklingslandene, sammen med de begrænsede muligheder for en tilsvarende 
produktionsforøgelse i de pågældende lande forventes at føre til øget verdenshandel og at holde 
verdensmarkedspriserne oppe i det kommende årti. 
12. Der er to nøglefaktorer, der påvirker efterspørgslen efter fødevaren befolkningsvækst og 
indkomststigninger. Verdensbefolkningen forventes at vokse med over 85 millioner mennesker 
om året i perioden 1995-2005. Desuden vil den voksende urbanisering påvirke forbrugsmønsteret 
for fødevarer. Den anden faktor, der giver anledning til at tro, at efterspørgslen efter fødevarer 
vil stige, er, at udsigterne for indkomsterne i hele verden og for økonomisk vækst, navnlig i 
udviklingslandene, er gode. 
13. Der forventes en stigning i verdens landbrugsproduktion i det kommende årti, om end i en 
lavere takt end hidtil. Navnlig i mange udviklingslande vil produktionen ikke stige i samme omfang 
10 LANDBRUGSÅRET 
som forbruget. Det skyldes for det første, at der kun vil være begrænset jord til rådighed, fordi 
urbaniseringen-griber om sig, og fordi miljøet skal tilgodeses, og for det andet, at udbytterne ikke 
længere vokser med samme hastighed. Gensplejsning vil, hvis den foregår under velkontrollerede 
forhold, kunne give en produktionsstigning, men spørgsmålet er, om forbrugerne accepterer denne 
metode. 
14. Næsten alle analytikere forventer generelt høje priser for landbrugsprodukter i hvert fald 
frem til efter 2006. Priserne forventes at stige eller forblive på det nuværende høje niveau for 
korn, oliefrø, oksekød, fjerkrækød, ost og mælkepulver, men vil måske falde for svin. 
Prisudsvingene risikerer dog at blive større i fremtiden, fordi verdenslagrene forventes at være 
relativt små i forhold til tidligere. 
15. Trods de gunstige verdensperspektiver er udsigterne for mange landbrugsprodukter ikke 
særligt lovende på EU-plan. Hvis det forudsættes, at de aktuelle politikker videreføres, vil der 
i de kommende år fortsat være en forskel mellem EU-priserne og verdensmarkedspriserne for 
mange produkters vedkommende. Med de nuværende forpligtelser som følge af aftalerne under 
Uruguay-runden, navnlig vedrørende eksportsubsidier, vil der for EU i sin nuværende 
sammensætning efter år 2000 sandsynligvis opstå overskud, der ikke kan eksporteres. For oksekød 
forventedes der allerede et strukturbestemt overskud, inden situationen blev forværret af BSE-krisen. 
Der kan også opstå voksende problemer for korn, sukker, vin, olivenolie, skummetmælkspulver 
og visse andre mejeriprodukter, og EU risikerer at miste en stadigt større andel af det ekspanderende 
verdensmarked. 
16. Der vil blive indledt nye multilaterale handelsforhandlinger i 1999 som opfølgning på 
Uruguay-runden. Spørgsmålet er, hvorvidt Den Europæiske Union vil være i stand til indlede 
disse forhandlinger offensivt og forsvare det særpræg, som er forbundet med den europæiske 
model for et diversificeret, multifunktionelt landbrug, der er integreret i landskabet. Et andet emne, 
der bliver mere og mere følsomt, er behovet for at indføre miljømæssige og sociale standarder 
på internationalt plan og for at tage hensyn til forbrugernes interesser. 
/ 7. En udvidelse østpå ville resultere i over 100 millioner nye forbrugere, men disse forbrugeres 
gennemsnitlige købekraft er kun på omkring en tredjedel af de nuværende EU-forbrugeres 
købekraft. Landbrugsarealet ville blive en halv gang større, og arbejdsstyrken i landbruget ville 
mindst blive fordoblet. Der er i Central- og Østeuropa et alvorligt behov for strukturforbedringer 
i landbruget og i sektorer med tilknytning til landbruget. En omstrukturering må forventes at 
reducere landbrugets kapacitet med hensyn til absorbering af arbejdskraft, og derfor vil der være 
behov for at diversificere økonomien i landdistrikterne i disse lande. Hvis de central- og 
østeuropæiske lande skulle anvende den fælles landbrugspolitiks instrumenter, specielt støttepriser 
og direkte betalinger, på det aktuelle niveau, ville der opstå problemer. En uforholdsmæssigt stor 
likviditetstilførsel i form af direkte betalinger ville kunne skabe indkomstforskelle og sociale 
fordrejninger i landdistrikterne i disse lande. Desuden ville overskuddene vokse endnu mere, især 
LANDBRUGSÅRET 11 
af sukker, mælk og kød, hvilket ville øge den allerede forventede markedsuligevægt efter år 2000 
yderligere. 
18. Der foregår også en udvikling [forbrugernes krav til landbruget og fødevareindustrien. Der 
stilles især krav om sundhed og fødevaresikkerhed. Bekvemmelighed (fastfood, færdigretter og 
snacks) spiller en større og større rolle med den skiftende livsstil. Samtidig noteres der dog stigende 
interesse for typiske, velkendte produkter, der forbindes med specifikke områder eller kulturværdier 
(traditionelle produktionsmetoder, dyrevelfærd mv.). 
19. Tendenserne i landdistrikterne i EU viser en kraftig nedgang i såvel antallet af bedrifter 
som antallet af beskæftigede i landbruget. Med hensyn til regional indtjening og beskæftigelse 
er landbrug (og skovbrug) ikke længere grundpillen i landdistrikternes økonomi. Landbrug (og 
skovbrug) tegner sig nemlig i gennemsnit kun for 5,5 % af den samlede beskæftigelse, og kun 
i meget få regioner tegner det sig for over 20%. Tendensen på lang sigt er en yderligere tilbagegang 
i antallet af landbrugere på 2-3 % om året. 
20. Der dukker nye aktiviteter og nye indkomstkilder op såvel i, omkring som uden for 
landbrugsbedriften. Blandt disse kan nævnes produktion af reproducerbare råvarer til 
nonfoodformål på nichemarkeder eller i energisektoren. En sådan produktion kan åbne nye 
muligheder for landbruget og skovbruget og medvirke til at skabe nye arbejdspladser i 
landdistrikterne. 
21. Samfundet bliver mere og mere bevidst om det naturlige miljøs betydning og om den 
miljømæssige påvirkning - både positiv og negativ - af menneskers aktiviteter. Der er i 
landdistrikterne med disses miljømæssigt attraktive områder, som egner sig såvel til beboelse, 
erhverv som rekreative formil, enestiende muligheder for at tilgodese denne miljøbevidsthed. 
I den forbindelse vinder det stadigt større genklang at lade det offentlige betale for beskyttelsen 
af naturressourcer og forskønnelse af landskabet, og det giver landbruget og skovbruget, som 
er de største brugere af jorden, bide nye udfordringer og nye muligheder. 
22. De forskellige reformer har øget gennemsigtigheden og effektiviteten, men der er si til 
gengæld opstiet inkonsekvens og overlapning mellem diverse politikker. Der er for mange 
programmer og foranstaltninger, der kan anvendes samtidigt i samme område under forskellige 
politikker, og det går ud over konsekvensen. Der er påtrængende behov for en radikal forenkling 
af bestemmelserne på EU-plan og en større decentralisering af gennemførelsen af de forskellige 
politikker med mere råderum for medlemsstaterne og regionerne. En større decentralisering må 
dog ikke resultere i nogen form for «nationalisering af politikkerne. 
23. Den fælles landbrugspolitik opsluger ca. 0,6% af BNP i EU. I betragtning af både landbrugets 
vigende økonomiske betydning og de stadigt større budgetmæssige begrænsninger i mange 
medlemsstater må denne offentlige støtte retfærdiggøres fuldt ud. Det betyder, at landbruget tydeligt 
12 LANDBRUGSÀRET 
mi vise, hvor altafgørende en rolle det spiller ved at producere høj kvalitetsfødevarer, ved at holde 
liv i landdistrikterne og ved at beskytte landskabet og bevare kulturværdier. Efter 1992-reformen 
af den fælles landbrugspolitik, hvor de direkte betalinger til landbrugerne blev anvendt mere 
generelt, blev den finansielle støtte til landbruget mere gennemsigtig, og det blev også mere 
nødvendigt end tidligere for landbruget at være økonomisk sundt og socialt acceptabelt. 
De politiske mål for den fælles landbrugspolitik 
24. For at gøre det lettere for EUs landbrug at drage fordel af den forventede positive udvikling 
pi verdensmarkedet mi EU-landbrugets konkurrenceevne forbedres, sivel pi det indre marked 
som på markederne uden for EU, gennem yderligere reform af den fælles landbrugspolitik. Lavere 
garanterede priser vil være til gavn for forbrugerne og give mere spillerum til prisdifferentiering 
til fordel for højkvalitetsprodukter. En bedre markedsorientering vil bane vej for nye medlemsstaters 
gradvise integration og gøre det lettere for EU at forberede sig til den næste WTO-runde. Det 
vil også gøre det lettere for EU at styrke sin position som en af verdens førende eksportører. 
25. Priser er dog kun ét aspekt af konkurrenceevnen. Fødevaresikkerhed og fødevarekvalitet 
er mindst lige så vigtig. Der er en grundliggende forpligtelse til at sørge for, at forbrugerne, både 
i og uden for EU, får sikre fødevarer, og derfor må dette aspekt prioriteres højest i den fælles 
landbrugspolitik. Den fælles landbrugspolitik vil i størst muligt omfang fortsætte med at støtte 
kvalitetsprodukter, der ofte forbindes med specifikke geografiske oprindelser eller specifikke 
produktionsmetoder, som er velkendte for forbrugerne. En afgørende faktor for EU-produkternes 
image såvel på det indre marked som på de internationale markeder vil være, at forbrugerne kan 
have fuld tillid til produkternes sikkerhed, og at der vedvarende arbejdes på at forbedre kvaliteten. 
På dette felt fokuseres der også mere og mere på miljørigtige produktionsmetoder og dyrevelfærd. 
På alle disse punkter kan EU-landbrugerne tilbyde kvalitetsprodukter, der fortjener at blive kendt 
i hele verden. 
26. Et af hovedformilene med den fælles landbrugspolitik vil fortsat være at sikre en rimelig 
levestandard for landbrugsbefolkningen og at bidrage til stabile landbrugsindkomster. I den 
forbindelse bliver spørgsmilet om differentiering og omfordeling af indkomststøtten til landbrugerne 
samt opretholdelse af et bæredygtigt landbrug mere og mere aktuelt, ikke mindst set ud fra den 
sociale samhørighed. 
27. Integrering af miljømål i den fælles landbrugspolitik og udfyldelse af den rolle, landbrugere 
kan og bør spille med hensyn til forvaltning af naturressourcerne og bevarelse af landskabet, er 
ogsi et stadigt vigtigere mil for den fælles landbrugspolitik. 
28. Ogsi i fremtiden vil et af de store mil være at skabe supplerende eller alternative indkomst-
og beskæftigelsesmuligheder for landbrugere og deres familier, sivel pi selve bedriften som uden 
LANDBRUGSÀRÉT 13 
for landbruget, fordi der efterhånden bliver færre og fætre beskæftigelsesmuligheder i selve 
landbruget Landdistrikterne byder pA mange forskellige muligheder, og landbrugerne bør tilskyndes 
til at udnytte de muligheder, der er for iværksættere i landdistrikterne. 
29. Det må erkendes, at der i alle landdistrikter er behov for ax forbedre landbrugets 
konkurrenceevne og fremme den økonomiske diversificering, og derfor er det specielt vigtigt, 
at landbrugspolitikken og politikken for udvikling af landdistrikterne bidrager til den økonomiske 
samhørighed i EU. 
Nye reformer 
30. Kommissionen bekræfter den politik, der kom til udtryk i »Straiøgipapir for Landbruget« 
fra december 1995. Den foreslår, at J992-reformea videreudvikles og udvidet ved yderligere 
antegninger af støtten fra prisstøtte til direkte betalinger, og at der udvikles en sammenfasengende 
politik for landdistrikterne som ledsagefbranstaltning til denne proces. De direkte betalinger vil 
blive lagt på et passende niveau samtidig med, al en for stor kompensation undgås. 
31. Det er eixlviderc vigtigt al råde Dod pi en række u^ 
landbrugspolitiks image. Derfor foreslås følgende: 
- at der sattes cl gradvist faldende loft over den samlede direkte støtte, som en bedrift kan opnå 
gennem de støtteforanstaltninger, som er knyttet dl maikedsoxdiiingenie. Kommissionen ønsker 
derved at undgå, at reformen af den fælles landbrugspolitik giver anledning til, at der ydes 
alt for store tilskud til nogle landbrugsbedrifter 
- ai medlemsstaterne herefter får retsmidler til at sikre, at den direkte støtte kun udbetales til 
landbrugere, der kan bevise, at de også reelt udfører de aktiviteter, støtten gælder for 
- al medlemsstaterne vil få mulighed for at differentiere, dvs. nedsætte den direkte støtte til 
bedrifter ud frakriterier, som den enkelte medlemsstat selv fastsetter, vedrørende anvendelsen 
af arbejdskraft pi bedriften. Medlemsstaten beholder provenuet fra denne differentiering, som 
derefter anvendes til miljøforanstaltninger inden for landbruget 
- og endelig skal medlemstaterne træffe passende foranstaltninger til at løse miljøproblemerne 
i tilknytning til landbrugsproduktion. 
Markafgrøder, korn, oliefrø og proteinafgrøder 
32. I de kommende år forventes arealerne, der anvendes til dyrkning af disse afgrøder og til 
jordudtagning, at stabilisere sig på omkring 53,5 mio. ba. Som politikken er udformet på nuværende 
tidspunkt uden en passende reform af den fælles landbrugspolitik og under forudsætning af, al 
14 LANDBRUGSÅRET 
jordudtagningssatsen atter bliver pi 17,5 %, som er referenceniveauet, vil de arealer, hvorpi disse 
tre afgrøder dyrkes, ogsi komme til at ligge på nogenlunde samme niveau pi sigt. 
33. Der forventes fortsat et stigende kornudbytte, og produktionen forventes derfor at stige fra 
201 mio. t i 1996 til 214 mio. t i 2005. Det samlede forbrug af korn forventes ogsi at stige 
yderligere, om end i et langsommere tempo, pi grund af udviklingen i produktionen af hvidt kød. 
Indtil ir 2000 vil situationen sandsynligvis stadig være i relativ god balance, navnlig for hvede. 
Fra og med 2001 forventes de nuværende GATT-forpligtelser med hensyn til subventioneret eksport 
at medføre større begrænsninger, både for hvede og foderkorn, hvilket kan resultere i en brat 
stigning i interventionslagrene (som vil kunne nå op på 58 mio. t i 2005). 
34. Der forventes en meget beskeden stigning i oliefrøudbyttet, og det dyrkede areal forventes 
at blive voldsomt begrænset som følge af Uruguay-runden. Der forventes en lille stigning i 
produktionen, nemlig fra 12,2 mio. t i 1996 til 12,8 mio. t i 2005. Der vil fortsat være stort 
underskud på handelsbalancen for oliefrøs og oliekagers vedkommende. 
35. Teoretisk set kan de nye kornoverskud imødegås ved, at den obligatoriske jordudtagningssats 
forhøjes. Men derved kan der opstå risiko for, at satsen gradvis stiger til over 20 %. Desuden 
kunne det betyde, at EU ikke ville få gavn af den positive udvikling på verdensmarkedet, da de 
interne priser fortsat kunne forventes at ligge over verdensmarkedspriserne. En mere offensiv 
strategi derimod kunne på samme tid forhindre den rutinemæssige anvendelse af eksportstøtte, 
styrke korns konkurrenceevne på enhedsmarkedet, løse problemet med de begrænsninger for oliefrø, 
der følger af Uruguay-runden, og sidst, men ikke mindst, medføre en ikke ubetydelig forenkling. 
36. Kommissionen foreslår derfor følgende foranstaltninger: 
- En reduktion af interventionsprisen på 20 % på én gang, der skal gælde fra produktionsåret 
2000/2001. 
- Delvis kompensation for interventionsprisnedsættelsen på 20 % ved en forhøjelse af den direkte 
betaling for korn (fra 54,34 ECU/t til 66 ECU/t). 
- En harmonisering af de direkte betalinger for korn, andet hør end spindhør og oliefrø (samme 
direkte betaling) og opretholdelse af en differentiering for proteinafgrøder. Således er 
oliefrøbetalingen uspecifik, hvorved det er muligt at afskaffe alle specifikke 
oliefrøbestemmelser, herunder dem, der har tilknytning til Blair House-aftalen. 
- Princippet med obligatorisk jordudtagning opretholdes som et produktionsbegrænsende 
instrument med fastsættelsen af satsen til nul i stedet for 17,5 %. 
- Princippet med frivillig jordudtagning opretholdes med samme kompensation som for 
kornbetaUngerne (66 ECU/t). 
- De specifikke ordninger for hård hvede opretholdes (en højere specifik betaling i de traditionelle 
omrader) efter de regler, der blev indført i 1997 (indførelse af garanterede maksimumsarealer 
LANDBRUGSÀRET 15 
og udvidelse af de ikke-traditionelle omrider, der kan nyde godt af den nedsatte specifikke 
støtte). 
- Hvad angir de produkter, der nyder godt af støtten for markafgrøder, er der fastsat en 
opretholdelse af den uændrede liste over markafgrøder, herunder korn til ensilenng (i 
modsætning til det, der blev fastsat i Agenda 2000). 
- Der kan kun tages hensyn til specificiteten for landbrug med kunstig vanding ved fastsættelsen 
af et specifikt udbytte. Der kan fortsat kun ydes denne specifikke kunstvandingsstøtte for det 
historiske areal, hvilket sker gennem fastsættelse af et vandet basisareal. Ordningen med et 
loft for kunstvandede arealer er blevet overflødig og derfor afskaffet. 
- Fastsættelsen af oliefrøudbytterne tjener ikke længere noget formil, da beregningen af støtten 
for oliefrø kun sker pi basis af korn. 
- Fastsættelsen af den obligatoriske jordudtagning til nul muliggør en ophævelse af alle 
bestemmelser, der inden for rammerne af 1992-reformen er indført i tilknytning til denne 
forpligtelse, såsom overførsel af og hensyntagen til udtagning af landbrugsarealer af hensyn 
til miljøet (forordning (EØF) nr. 2078/92) eller skovrejsning (forordning (EØF) nr. 2080/92) 
under forpligtelsen. 
- I det tilfælde, hvor satsen for obligatorisk jordudtagning for et givet produktionsir er over 
nul, er producenter af under 92 t kornækvivalent fortsat fritaget for denne forpligtelse (den 
eneste bestemmelse, som vedrører smi producenter). 
37. Pi baggrund af erfaringerne er der indført supplerende foranstaltninger. De vedrører følgende: 
- Datoen for tilsining udsættes fra den 15. maj til den 31. maj, dog opretholdes princippet om 
visse klimatiske undtagelser. 
- Udbetalingsperioden for hektarstøtten fremrykkes fra den »16. oktober til 31. december« til 
den »1. januar til 31. marts« for at tage hensyn til de vanskeligheder, som medlemsstaterne 
har mødt pi kontrolområdet og for at øge omsætningshastigheden pi markedet ved at mindske 
producentens interesse i en tilbageholdelse. 
- For fremtiden har én enkelt forvaltningskomité kompetencen vedrørende markafgrøder 
(Forvaltningskomitéen for Korn). 
- Hektarbetalingerne og jordudtagningssatserne kan for fremtiden ændres under hensyntagen 
til produktions- og markedsudviklingen (som fastsat i de gældende bestemmelser). 
Forenkling af regler og forvaltning 
38. Ovennævnte ændringer gør det muligt at forenkle den nuværende støtteordning for producenter 
af visse markafgrøder samtidig med, at de grundlæggende elementer i denne ordning bevares, 
16 LANDBRUGSÀRET 
bl.a. basisarealerne, regionaliseringsordningen, tilknytningen til de historiske udbytter og 
jordudtagningsordningen. 
- Muligheden for at anvende et individuelt basisareal bortfalder (ingen medlemsstat har anvendt 
denne mulighed, siden den blev indført). 
- Overskrides basisarealet, opretholdes kun den finansielle sanktion (ekstraordinær jordudtagning 
afskaffes). 
- Muligheden for at koncentrere sanktionerne for basisarealets overskridelse pi de ansvarlige 
delarealer afskaffes, fordi den er for kompliceret. 
- Muligheden for at adskille majs fra andre markafgrøder ved fastsættelse af et specifikt udbytte 
afskaffes og dermed ogsi fastsættelsen af et specifikt basisareal for majs. 
Ordningen for oksekød 
39. I de kommende ir vil oksekødsproduktionen dels blive pivirket af de kortsigtede 
foranstaltninger, der blev vedtaget i 1996 (dvs. ordningerne for kalveslagtning og tidlig 
markedsføring af kødkalve), dels af udelukkelsen af voksent kvæg pi over 30 måneder fra 
fødekæden (levnedsmidler og foder) i Det Forenede Kongerige. Den første foranstaltning vil især 
kunne mærkes i 1998 og 1999, medens følgerne af den anden foranstaltning vil vedvare indtil 
2001. Oksekødsforbruget forventes gradvis at rette sig efter chokket i 1996 og pi ny følge tendensen 
pi lang sigt (faldende). 
40. Disse faktorer bidrager til en cyklisk nedgang i produktionen indtil ir 2000 og skulle medføre 
en betydelig reduktion af lagrene inden for de nærmeste ir i forhold til de lagre, der er opstået 
i løbet af 1996 og 1997. Efter 2001 vil produktionen dog, hvis der ikke sker ændringer af 
markedspolitikken, atter ni op pi fuldt potentiale, medens den langsigtede nedgang i forbruget 
vil fortsætte. Interventionslagrene vil atter vokse (i betragtning af de begrænsede eksportmuligheder 
som følge af GATT) og kan ni op pi ca. 1,5 mio. t i 2005. 
4L I det lange løb er det ikke acceptabelt at løse problemet med for stor produktion i denne 
sektor ved at slagte spæde kalve nogle fi dage efter fødslen. Overskudsproblemet kan heller ikke 
løses effektivt ved styring af udbuddet (kvoter for antallet af dyr eller for produktionen), da dette 
ville give store administrative komplikationer. 
42.' En mere offensiv strategi kan derimod samtidig resultere i en væsentlig reduktion af 
eksportrestitutionerne til de traditionelle destinationer, medvirke til at udvikle nye eksportmarkeder 
uden subsidier og bevirke, at oksekød pi ny fir en mere afbalanceret andel af kødforbruget pi 
det indre marked. Desuden vil den mindske incitamentet til at producere tungere slagtekroppe. 
LANDBRUGSÂRET 17 
43. Kommissionen foreslår derfor følgende: 
- Der skal foretages en nedsættelse af de institutionelle priser med 30 % over tre årlige etaper 
(3 x 10% fra 1.7.2000), for at vi kan eksportere restitutionsfrit til vore traditionelle markeder, 
eller - i tilfældet med dyrere kød - til nye markeder sisom Sydøstasien. Endvidere forventes 
denne prisnedsættelse at kunne genskabe en kødforbrugsfordeling på det indre marked, som 
er til fordel for oksekød. 
- Markederne bør genovertage deres hovedrolle, dvs. skabe balance mellem produktion og 
forbrug. Det foreslås derfor at afskaffe den offentlige intervention og i stedet indføre privat 
oplagring. I øvrigt mi det konstateres, at den offentlige intervention har været meget dyr 
- Den direkte støtte til landbrugerne i oksekødssektoren vil blive forøget for at afdæmpe den 
i første led nævnte forventede prisnedsættelse. Der sættes loft over denne direkte støtte ved 
anvendelse af den finansielle ramme, der fastsættes for oksekød og mejerisektoren med henblik 
pi at finansiere støtten for markafgrøder, som majs til ensilering fortsat vil nyde godt af. I 
den forbindelse er ungtyrepræmien blevet justeret for at tage hensyn til, at ca. 35 % af majsene 
til ensilering er blevet anvendt til deres opfedning. For at præmieordningerne kan blive noget 
fleksible, foreslas det at reservere halvdelen af præmieforhøjelsen som følge af Agenda 2000 
og at tildele den i form af en finansiel ramme for hver enkelt medlemsstat. Det siledes afsatte 
samlede beløb tildeles medlemsstaterne i forhold til disses respektive produktioner. Den 
finansielle ramme vil siledes blive underopdelt i følgende beløb: 
• et beløb svarende til præmiebetalingen som fastsat ved 1992-reformen plus halvdelen af Agenda 
2000-forhøjelsen og 
• anden halvdel af Agenda 2000-forhøjelsen, som tildeles i forhold til de enkelte medlemsstaters 
produktion. Disse betalinger kan ske i form af tillægspræmier for voksent kvæg (handyr og 
hundyr, inkl. kvier) eller i form af arealstøtte (græsmarker). EU-reglerne vil indeholde grænser 
(i beløb og i antal) for disse supplerende betalinger. 
- Forarbejdningspræmien afskaffes. 
Forenkling af regler og forvaltning 
44. Den nuværende dobbeltinterventionsordning (den normale ordning + sikkerhedsnettet) 
afskaffes. Endvidere 
- forenkler og kodificerer en fælles generel forordning i form af en enkelt grundforordning to 
rådsforordninger. Den nye forordnings tekst er siledes væsentligt mere sammenfattet, og 
overgangsforanstaltningerne er konsekvent udgiet 
- planlægges støttepriserne tre ir frem i tiden, hvilket overflødiggør den irlige prisfastsættelse 
for sektoren og 
- Kommissionen får den fornødne kompetence til at benytte toldkontingentet uden for WTO. 
18 LANDBRUGSÀRET 
Fleksibilitet og decentralisering 
45. Der er indført andre ændringer i forbindelse med denne reform: 
- Sæsonpræmien begrænses til at gælde for de medlemsstater, der virkelig har brug herfor (for 
at opretholde stabiliteten pi kvægmarkedet). Det betyder en udelukkelse af Danmark, Tyskland 
og Sverige (der har en forholdsvis lille kvægproduktion), og at præmien begrænses til at gælde 
for Irland og Nordirland, hvor det traditionelle produktionssystem medfører, at slagtningerne 
ophobes i efteråret. 
- Ekstensiveringspræmien, der tidligere blev beregnet pi et teoretisk grundlag (hovedsagelig 
det antal dyr, for hvilket der var anmodet om en præmie), ændres for i stedet at bygge pi den 
reelle ekstensive produktion. Det foreslis, at der tages hensyn til det antal dyr, der konkret 
befinder sig pi garden i græsningsperioden. Præmiebeløbet er blevet forhøjet til 100 ECU. 
- Ammekopræmien udstrækkes inden for rammerne af individuelle lofter til ogsi at gælde for 
kvier (for højst 20% af det samlede antal). Endvidere er kvoten for denne præmie (der hidtil 
ikke har været anvendt for ca. 10 %) reduceret indtil niveauet for betalingerne vedrørende4 
det højeste antal i 1995 eller 1996, forhøjet med 3 % (for at opbygge den nationale reserve) 
Dette svarer til en nedsættelse af ammekolofterne pi ca. 10 %. De to foranstaltninger 
(nedsættelse af loftet og optælling af indtil 20 % af kvierne) forventes tilsammen at bremse 
og endog mindske udviklingen i produktionspotentialet i EU. Muligheden for at yde supplerende 
beløb til ammekopræmien, som medfinansieres af EUGFL i mil nr. 1-regioner (samt i Belgien), 
er blevet afskaffet under hensyn til den mulighed, som medlemsstaterne har fiet for at foretage 
en supplerende betaling. 
- Det regionale loft for handyrspræmien er fastsat pi det niveau, som der blev truffet beslutning 
om i november 1996 med en lille ændring for Spanien og Portugal, som foresliet i prispakken 
for 1998/1999. Dette svarer til en nedgang pi ca. 20% i forhold til 1996. 
Ordningen for mælk og mejeriprodukter 
46. Hvis de nuværende mælkekvoter ikke ændres i de kommende ir, forventes den samlede 
mælkeproduktion at falde en smule fra 121,6 mio. t i 1996 til 118,1 mio. t i 2005 pi grund af 
en lille stigning i mælkefedtindholdet og en tilpasning af produktionen til kvoteniveauet. Den 
samlede efterspørgsel efter mælk (i sødmælksækvivalent) forventes at falde fra 112,2 mio. t i 
1995 til 108,7 mio. t i 2005. Dette er nettoresultatet af et faldende forbrug af nogle mejeriprodukter, 
navnlig smør, og en stigende efterspørgsel efter andre produkter sisom ost og friske produkter. 
Forbruget pi bedrifterne (foder) skulle ogsi falde pi linje med den forventede nedgang i antallet 
af kreaturer. Nettooverskuddet vil sandsynligvis svinge mellem 9,0 og 9,5 mio. t mælkeækvivalent 
i perioden 1996-2005 med en stigende tendens hen imod periodens afslutning. 
LANDBRUGSÀRET 19 
47. Når man ser pi de forskellige mejeriprodukter, der alle er omfattet af GATT-forpligtelser, 
og under forudsætning af at politikken ikke ændres, ser det ud til: 
- at en yderligere stigning i eksporten i elsektoren hæmmes af GATT-begrænsningerne af 
den subsidierede eksport 
- at interventionslagrene af skummetmælkspulver vil stige fra og med 1998 og ni op pi omkring 
200 000 t i første halvdel af det næste tiår, efterhinden som GATT-eksportforpligtelserne 
bliver bindende 
- at GATT-eksportforpligtelserne, nir det gælder smør, giver en tilstrækkelig margin for 
subsidieret eksport, siledes at der ikke nødvendigvis skal paregnes en akkumulering af 
interventionslagre; det er dog spørgsmilet, om der er reelle afsætningsmuligheder pi 
verdensmarkedet for en så stor mængde som det forventede overskud på ca. 300 0001. 
48. Efter en indgående undersøgelse af de forskellige valgmuligheder forkaster Kommissionen 
radikale løsninger såsom drastiske prisnedskæringer og en hastig afskaffelse af kvoteordningen. 
Den forventede markedsudvikling berettiger ikke til sådanne ekstreme foranstaltninger. 
Kommissionen ser heller ingen stærke grunde til at indføre nye kvotenedskæringer, da der ikke 
forventes nogen større forringelse af markedsligevægten. Endelig forkaster Kommissionen også 
en ordning med dobbelt pris og kvote, som ville være meget tvivlsom, når det gælder 
foreneligheden med WTO, som kunne give anledning til alvorlige fordrejninger afhængig af dens 
udformning og gennemførelse og ville skabe yderligere administrative forviklinger og 
kontrolproblemer. 
49. Mælkeproducenterne bør dog ikke få indtryk af, at det nuværende system med dets iboende 
usmidighed kan vare evigt. Den nylige debat om langtidsudsigterne har afsløret usikkerhedsfaktorer; 
navnlig kan resultaterne af den næste WTO-runde også berøre mælkesektoren. 
50. Kommissionen anbefaler derfor en forsigtig fremgangsmåde på dette stadium. Den foreslår 
følgende foranstaltninger: 
- Mælkekvoteordningen forlænges seks gange for en 12-måneders periode fra 1. april 2000, 
og garantimængden forhøjes med 2 % (1 % for alle medlemsstater, hvor unge landbrugere 
har en fortrinsstilling, og 1 % til producenter i bjergområder). 
- Interventionspriserne for smør og skummetmælkspulver nedsættes med 15 % i fire trin mellem 
1. juli 2000 og 1. juli 2003 (hvilket svarer til et fald i orienteringsprisen på ca. 17 %). Denne 
ændring i forhold til forslaget i Agenda 2000 understøttes af analysen af de meget positive 
virkninger på mælkemarkedet. EU-eksportens konkurrenceevne i mælkesektoren vil blive 
væsentligt forbedret, og der bliver mulighed for en vis fleksibilitet til justering af mælkekvoten. 
Denne foranstaltning skulle endvidere gøre det lettere at finansiere de supplerende omkostninger 
vedrørende majs til ensilering. 
20 LANDBRUGSÅRET 
- En årlig støtte på 145 ECU pr. præmieenhed indføres i fire trin under hensyn til 
mælkekvoteniveauet inden reformen. I slutfasen udgøres denne støtte af et fast element 
(100 ECU) og af en supplerende betaling pr. dyr eller pr. arealenhed (efter medlemsstaternes 
eget valg). 
- Kompensationen vedrørende ammekokød kan på samme måde variere mellem 50 og 70 ECU 
(EU-gennemsnit). 
Forenkling af regler og forvaltning 
51. Forslaget til en ny generel forordning om en fælles markedsordning for mælk omfatter i 
en enkelt tekst seks rådsforordninger. Den nye tekst til forordningen er dermed betydeligt mere 
kortfattet, og de forældede overgangsforanstaltninger er konsekvent udeladt: 
- Priserne programmeres pi forhind for fire år, hvilket overflødiggør den årlige prisfastsættelse. 
- Kommissionen fir den fornødne kompetence til at iværksætte toldkontingentet uden for WTO. 
- Kommissionen fir endvidere den fornødne kompetence til at indføre sanktioner i tilfælde af 
anvendelse af hormoner (specielt BST). 
- Der træffes forholdsregler for at sikre, at kun smør med oprindelse i Fællesskabet opkøbes 
ved intervention. 
Fleksibilitet og decentralisering 
52. Medlemsstaterne kan indføre supplerende betalinger i overensstemmelse med de regler, der 
er vedtaget i fællesskab (ikke-forskelsbehandling, nationale rammebeløb, absolutte lofter over 
præmiekumulering). Endvidere fastsættes der en tillægsmælkekvote for unge landbrugere (l %), 
producenter i bjergområder og i Unionens nordlige omrider (1 % alt efter deres andel i 
produktionen). 
Middelhavsprodukter 
53. I forlængelse af 1992-reformen forelagde Kommissionen i december 1996 en rapport om 
tøføibrørdningen for Ridet og Parlamentet. I denne rapport vurderes 1992-reformen af 
tobaksordningen positivt, og det foreslås, at sektoren gøres endnu mere markedsorienteret, samtidig 
med at det erkendes, at den har stor økonomisk betydning i nogle landdistrikter. I februar 1997 
forelagde Kommissionen en rapport om ø/ivenø/ieordningen. Som en mulighed foreslår den en 
yderligere omlægning fra prisstøtte til direkte støtte og en gennemgribende forenkling af denne 
LANDBRUGSÅRET 21 
støtte. Kommissionen foreslår nu opretholdelse af en produktionsstøtte til og med produktionsåret 
2000/2001, en betydelig forenkling af reglerne samt en forhøjelse af den maksimale garantimængde 
og dennes fordeling mellem medlemsstaterne. 
54. Hvad angir frugt og grøntsager, vedtog Ridet en større reform i juli 1996: Budgetmidlerne 
blev omdirigeret fra prisstøtte til styrkelse af producentorganisationerne og deres konkurrenceevne, 
og der blev lagt vægt pi sektorens strukturelle tilpasning og pi dens miljømæssige dimension. 
Kommissionen vil nøje følge gennemførelsen af denne reform. 
55. For vins vedkommende har Ridet haft et forslag liggende siden 1994.1 betragtning af den 
seneste udvikling og navnlig den nye situation, som Uruguay-rundeaftalen har skabt i denne sektor, 
har Kommissionen til hensigt at tage det forslag, der ligger i Rådet, op til revision og at fremlægge 
et nyt, så snart 1997-situationen er blevet analyseret fuldt ud. I det nye forslag vil der blive taget 
hensyn til de retningslinjer, der i mellemtiden er lagt i »Strategipapir for Landbruget« fra 1995. 
Landdistriktspolitikken 
56. I løbet af det næste tiår må landbruget tilpasse sig til nye ændringer i markedsudvikling, 
markedspolitik og handelsregler. Disse ændringer kommer ikke kun til at påvirke 
landbrugsmarkederne, men også den lokale økonomi i landdistrikterne i almindelighed. Mange 
af dem har allerede akutte problemer med den økonomiske udvikling. Desuden har landdistrikterne 
miljømæssige og rekreative funktioner, der får større og større betydning, og bestemmelserne 
i forbindelse hermed kan udmærket tænkes at indebære flere tilpasninger for landbruget som største 
bruger af jorden. Omvendt vil de miljømæssige og rekreative' behov også skabe nye 
udviklingsmuligheder, som landbrugerne og deres familier skulle kunne drage fordel af. 
57. Kommissionen foreslår, at der gives incitament og støtte til denne udvikling ved en 
omstrukturering af de eksisterende landdistriktspolitiske bestemmelser (se også punkt 483-488). 
Regelsanering 
58. Forslaget til forordning tager sigte på at sikre en reorganisering af alle de nuværende 
instrumenter inden for landdistriktspolitikken: 
- Det nye forslag til forordning viderefører inden for én enkelt ramme ni rådsforordninger, 
herunder foranstaltningerne i den nuværende gennemførelsesforordning vedrørende EUGFL, 
Udviklingssektionen, de tre forordninger med ledsageforanstaltninger til den fælles 
landbrugspolitik samt de forskellige skovbrugsforanstaltninger. Samtidig med denne 
reorganisering sker der en drastisk forenkling af støttebetingelserne. 
22 LANDBRUGSÅRET 
Af klarhedshensyn overføres foranstaltningerne vedrørende producentorganisationerne i øvrigt 
til markedspolitikken. 
Som følge af retningslinjerne i Agenda 2000 er der truffet følgende administrative og finansielle 
foranstaltninger med henblik pi udvikling af landdistrikterne: 
• EU-støtte til udviklingen af landdistrikterne programmeres under strukturfondene i mil 
nr. 1- og mil nr. 2-omrider. 
• EU-støtten finansieres via Udviklings- eller Garantisektionen under EUGFL afhængigt 
af foranstaltningen og regionen. 
Der skelnes mellem to grupper af foranstaltninger vedrørende udvikling af landdistrikterne: 
• ledsageforanstaltningerne fra 1992 (miljøforanstaltninger i landbruget, skovrejsning og 
førtidspensionering) og udligningsgodtgørelser i ugunstigt stillede omrider 
• foranstaltninger vedrørende modernisering og diversificering (støtte til investeringer i 
landbrugsbedrifter, støtte til investeringer i forarbejdningssektoren, program for unge 
landbrugere osv.). 
Reformens elementer 
59. For landdistrikter beliggende i regioner, der er støtteberettigede under strukturfondsmil nr. 1, 
opretholdes den nuværende frcmgangsmide med integrerede udviklingsprogrammer, bortset fra 
ordningen for de ugunstigt stillede omrader, hvor EUGFL, Garantisektionen, intervenerer pi samme 
mide som for ledsageforanstaltningerne (miljøforanstaltninger i landbruget, skovrejsning og 
førtidspensionering). I mil nr. 1-regioner varetager EUGFL, Udviklingssektionen, finansieringen 
af udviklingen af landdistrikterne. 
60. I de landdistrikter, der er støtteberettigede under det nye mil nr. 2, finansieres 
foranstaltningerne (tidligere mil nr. 5a og 5b) af EUGFL, Garantisektionen, som 
ledsageforanstaltninger. Disse foranstaltninger indgår sammen med EFRU og ESF i samme program 
for regionen, som er støtteberettiget under mil nr. 2. 
61. I alle landdistrikter uden for mil nr. 1 og det nye mil nr. 2 vil foranstaltninger for udvikling 
af landdistrikterne, der skal ledsage og supplere markedspolitikken, blive medfinansieret af EUGFL, 
Garantisektionen. Efter samme rammebestemmelser som de nuværende ledsageforanstaltninger 
vil de blive anvendt horisontalt og iværksat decentraliseret pi rette niveau pi medlemsstaternes 
initiativ. 
62. De miljømæssige aspekter af politikken for udvikling af landdistrikterne forstærkes gennem 
klassifikationskriterierne for de ugunstigt stillede områders støtteberettigelse. Endvidere er 
LANDBRUGSÅRET 23 
miljøforanstaltningerne inden for landbruget rettet mod at sikre landskabsbeskyttelse og bevarelse 
af naturressourcerne. 
63. I øvrigt giver forslaget til forordning skovbrugsforanstaltningerne en mere fremtrædende 
plads end den, de havde i Agenda 2000, som følge af en anmodning fra Europa-Parlamentet om 
en europæisk skovbrugsstrategi (beslutning A4-0414/96 af 30.1.1997). 
64. Hvad medfinansieringssatsen angir, henvises der til rammeforordningen for strukturfondene. 
65. Pi baggrund af miljøaspekternes store betydning anmodes medlemsstaterne om at træffe 
de miljøforanstaltninger, de anser for passende i betragtning af deres særlige forhold vedrørende 
udnyttelsen af landbrugs- og produktionsarealerne. 
Vigtigste institutionelle priser og støttebeløb for produktionsårene 
199671997 og 1997/1998 
Kartoffelstivelse 
- Minimumspris 
- Udligningsbeløb 
- Præmie til industrien 
Sukker 
- Basispris for sukkerroer 
- Interventionspris for hvidt sukker (ECU/hkg) (ECUA) 
1996/1997 1997/1998 
Markafgrfider 
- Udligningsbel0b 
- Korn(') 54,34 54,34 
- Fr0 af raps, solsikke og soja, 
(referencebel0b i ECU/ha) (2) 433,50 433,50 
- iErter, b0nner, hesteb0nner og s0dlupiner (') 78,49 78,49 
- Fr0afikke-spindh0r(') 105,10 105,10 
- Jordudtagning (') 68,83 68,83 
- Tillasgsudligningsbel0b for h&rd hvede (i ECU/ha) 
- Traditionelle omrilder 358,60 358.60 
- Ikke-traditionelle omrider 138,90 138,90 
Kom 
- Interventionspris 119,19 119,19 
Ris 
- Interventionspris 351,00 333,45 
- Udligningsbel0b - (3) 
209.78 209,78 
86,94 86,94 
22.25 22,25 
47,67 47,67 
63,19 63,19 
24 LANDBRUGSÅRET 
1996/1997 1997/1998 
Olivenolie 
- Indikativpris for producenterne 
- Interventionspris (4) 
- Repræsentativ markedspris 
- Producentstøtte 
- Forbrugsstøtte 
Tørretfoder 
- Fast støtte (5) 
Linser, kikarter, vikker 
- Fast støtte (ECU/ha) (*) 
Spindhør 
- Fast støtte (ECU/ha) 
Hamp 
- Fast støtte (ECU/ha) 
Silkeorme 
- Støtte pr. æske med silkeormeæg 
Bomuld 
- Målpris 
- Minimumspris 
Mejeriprodukter 
a) Indikativpris for mælk 
b) Interventionspris 
- Smør 
- Skummetmælkspulver 
Oksekød 
- Interventionspris for voksent kvæg (slagtevægt - klasse R3) 
Fårekød 
- Basispris (slagtevægt) 
Svinekød 
- Basispris (slagtevægt) 
Bordvin 
- Orienteringspris type RI (ECU/%/hl) 
RII (ECU/%/hl) 
Rill (ECU/hl) 
AI (ECU/%/hl) 
All (ECU/hl) 
AIII (ECU/hl) 
Tobak (pratmier) (7) 
- I Flue cured 
- II Light air cured 
- Ill Dark air cured 
- IV Fire cured 
- V Sun cured 
- VI Basmas 3 837,70 3 837.70 
1 805.80 1 751.60 
2 295.00 2 295.00 
1 422.00 1 422.00 
120.70 120.70 
68,83 68,83 
131,69 146.51 
865.48 815.86 
774.74 716.63 
133.26 133.26 
1 063.00 1 063.00 
1 009.90 I 009.90 
309.80 309,80 
3 282,00 3 282.00 
2 055.20 2 055.20 
3 475.00 3 475,00 
5 040.70 5 040,70 
1 509,39 1 509.39 
3,828 3,828 
3,828 3,828 
62.15 62.15 
3.828 3.828 
82,81 82,81 
94,57 94,57 
2 709,65 2 709.65 
2 167,48 2 167,48 
2 167,48 2 167,48 
2 383.62 2 383.62 
2 167,48 2 167.48 
3 754.15 3 754.15 
LANDBRUGSÂRET 25 
1996/1997 1997/1998 
- VII Katerini 3 185,41 3 185,41 
- VIII Kabakoulak 2 276,15 2 276,15 
Frugt og gr0ntsager 
- Basispris og opk0bspris (") (*) 
(') Støtte pr. ion, som skal multipliceres med udbyttet i det pågældende produktionsområde. 
{') Skal reguleres i forbold til det regionale udbytte for korn/olieafgrøder for at ni frem til de regionale referencebeløb. 
(') Beløb pr. ha fastsat af medlemsstaten i henhold til forordning (EF) nr. 3072/95 (EFT L 329 af 30.I2.199S, s. 18). 
(4) Efter anvendelse af den justering, som overskridelsen af den maksimale garantitærskel medfører. 
(') Støtten for soltørret foder er fasisat til 38,64 ECU/t. 
(*) Efter den nedsættelse, som overskridelsen af det maksimale garantiareal medfører. * 
(7) Der er fastsat tillægsbeløb for visse sorter; se EFT L 148 af 30.6.1995, s. 40. 
(') Der fastsættes hvert ir en række priser for forskellige produkter og perioder. 
66. Medlemsstaterne bør fastsætte passende sanktioner, der stir i forhold til de økologiske skader, 
som en manglende overholdelse af disse foranstaltninger medfører. Sanktionerne kan omfatte 
en nedsættelse eller om nødvendigt helt bortfald af de fordele, der følger af de pigældende 
støtteordninger. 
67. Det foreslås, at der for støtten fra de pigældende støtteordninger fastsættes følgende loft 
for den enkelte landbruger: 
- en fuldstændig betaling af den samlede støtte, der ikke overstiger 100 000 ECU 
- en nedsættelse pi 20 % af støtte mellem 100 000 ECU og 200 000 ECU 
- en nedsættelse pi 25 % af støtte over 200 000 ECU. 
68. Medlemsstaterne kan beslutte at graduere disse beløb efter det antal irsarbejdsenheder, som 
er til stede pi bedriften i kalenderåret. 
Agromonetære foranstaltninger 
69. 1997 var et forholdsvis stabilt ir for de fleste valutaers vedkommende. Dollarens genopretning 
fortsatte efter dens kraftige fald i første halvdel af 1995; medio 1997 var dens værdi steget med 
15 % i forhold til niveauet i juni 1995. Generelt fulgtes styrkelsen af dollaren af en tilsvarende 
udvikling for pund sterling og det irske pund. Derimod devalueredes de fleste af de »stærke 
valutaer« en smule, siledes at markedskurserne nærmede sig niveauet for januar Î993. 
70. Landbrugsomregningskurserne ændrede sig ikke for den franske franc, escudoen, den danske 
krone og den finske mark. Landbrugsomregningskurserne for pund sterling og det irske pund 
blev revalueret mærkbart henholdsvis fire og tre gange. Efter flere nedsættelser af 
landbrugsomregningskursen for den italienske lire fandt Rådet, at betingelserne for en mærkbar 
revaluering pi 3,08 % var opfyldt den 1. marts 1997. 
26 LANDBRUGSÅRET 
71. Ridet besluttede endnu en gang i disse tilfælde at videreføre den ordning, der blev vedtaget 
i forbindelse med de mærkbare revalueringer i 1995. Ifølge disse regler (') fastfryses 
landbrugsomregningskurserne for fast støtte pr. ha eller dyr samt for struktur- eller miljøstøtte 
indtil den 1. januar 1999, hvor den fælles valuta indføres. Desuden besluttede Ridet at begrænse 
differencen mellem den fastfrosne landbrugsomregningskurs og den landbrugsomregningskurs, 
der ville have været gældende uden fastfrysningen, til 11,5 %. Denne bestemmelse har gjort det 
nødvendigt at nedsætte de fastfrosne omregningskurser for den svenske krone (0,11 %) og for 
pund sterling (3,61 %). 
72. De berørte medlemsstater kan i øvrigt yde en udligningsstøtte for indkomsttab som følge 
af de institutionelle prisers fald i -national valuta. Ridet har fastsat et loft for denne støtte, der 
kan ydes degressivt i tre ir. EUGFL finansierer indtil 50 % af det loft, der er fastsat af Ridet, 
uafhængigt af, om der ydes et nationalt supplement, og hvor stort dette supplement i givet fald 
er. 
73. Belgien, Danmark, Tyskland, Luxembourg, Nederlandene og Østrig udbetalte i 1997 deres 
anden tranche af udligningsstøtten for de »mærkbare« revalueringer i juni og juli 1995. Under 
hensyntagen til den monetære udvikling i 1997 er den planlagte tredje tranche blevet annulleret 
for disse medlemsstaters vedkommende. Sverige har udbetalt de to første trancher af udligningen 
for den mærkbare revaluering den 11. januar 1996. Irland har udbetalt den af Fællesskabet 
finansierede del af første tranche af udligningsstøtten for de tre mærkbare revalueringer. Italien 
og Det Forenede Kongerige har endnu ikke taget stilling til, om de vil yde udligningsstøtte. 
Salgsfremmende foranstaltninger 
74. Hvad angir de programmer, der forvaltes direkte af Kommissionen, sluttede den toårige 
kampagne for spindhør i juli 1997 og blev efterfulgt af et midlertidigt program for seks mineder, 
indtil en ny toårig kampagne kan igangsættes. For olivenolie er den sjette kampagne i gang og 
slutter i juli 1998. Resultaterne af evalueringen af den første fase af kampagnen er meget 
opmuntrende, idet der har været en forbrugsstigning i alle medlemsstater. Hvad angir de 
programmer, der forvaltes indirekte, blev salgskampagnerne for mælk og mejeriprodukter, 
kvalitetsoksekød, æbler, citrusfrugt og druesaft videreført. Ogsi for disse produkter er resultaterne 
af evalueringsrapporterne opmuntrende. 
75. Inden for oksekødssektoren blev de disponible midler forøget, og dette gjorde det muligt 
at gennemføre flere salgskampagner ï 1997. De afsætningsfremmende programmer blev udvidet 
til oesi at omfatte kvalitetskalvekød. Kommissionen har forelagt Ridet et forordningsforslag om 
(') Forordning (EF) nr. 724/97 (EFT L 108 af 25.4.1997. s. 8). 
LANDBRUGSÅRET 27 
at udvide de afsætningsfremmende foranstaltninger for oksekød til ogsi at omfatte tredjelande 
samt om oplysningskampagner om den nye mærkningsordning for oksekød. 
76. Hvad angir blomster og levende planter, er der i 14 medlemsstater blevet indledt en første 
række afsætningsfremmende programmer for sidanne produkter. 
77. Endelig indledtes i 1997 et program for spiseoliven, som er blevet forelagt af de italienske 
erhvervsorganisationer. 
78. Budgetmidlerne fordeler sig siledes: 
(mio. ECU) 
Beløb fastsat i 1997 
Olivenolie 17,6 
Spindhør 1.0 
Druesaft 5,8 
Nødder 0.9 
Æbler/citrusfrugt 7,8 
Spiseoliven 1,0 
Kvalitetsqksekød 31,3 
Mælk og mejeriprodukter 8,8 
Kvalitetslandbrugsprodukter fra fjernområderne 4,9 
Blomster og levende planter 14,7 
Forbrugerbeskyttelse og kvalitetspolitik 
79. I forbindelse med gennemførelsen af Ridets forordning (EØF) nr. 2081/92 om beskyttelse 
af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser (') har Kommissionen kompletteret listen 
over registrerede betegnelser, hvoraf der nu er over 440. Ridets forordning er i øvrigt blevet ændret 
for at give mulighed for en mere fleksibel overgangsperiode, nir produkter er registreret pi EF-
plan(2). 
80. Kommunikationskampagnen, der har til formil at oplyse forbrugerne om betydningen af 
visse betegnelser (BOB = beskyttede oprindelsesbetegnelser, BGB = beskyttede geografiske 
betegnelser, GTS = garanti for traditionel specialitet), og symbolet for de nye europæiske systemer 
bliver videreført. Kampagnen var i første omgang rettet mod producenter og distributører, men 
gir nu ind i en fase, hvor forbrugerne skal oplyses om temaet »Produkter med en historie«. 
(') EFT L 208 af 24.7.1992. 
(') EFTL 156 af 13.6.1997. 
28 LANDBRUGSÅRET 
81. Hvad angir det spor, som kvalitetspolitikkens udvikling skal følge fremover, mi det noteres, 
at der er en stigende mangfoldighed af kvalitetsmærker, som skal fremme afsætningen af 
landbrugsprodukter og levnedsmidler af særlig art, og at denne mangfoldighed kan indebære fare 
for en vis usikkerhed om værdien af disse mærker og betydningen af de forskellige vareoplysninger. 
Kommissionen iværksætter derfor en undersøgelse, si der kan tilvejebringes en oversigt over 
disse mærker, og undersøgelsen har et dobbelt sigte: Dels skal der indhentes oplysninger om de 
forskellige ordninger og deres seneste udvikling, dels skal der erhverves kendskab til, hvilke 
forventninger der er til disse ordninger fra de økonomiske beslutningstagere inden for 
landbrugsvare- og levnedsmiddelbranchen. 
82. Ved dette tiltag iagttages de vigtigste økonomiske og sociale funktioner, som 
landbrugsproducenterne varetager, og det tilstræbes, at forbrugerne fir lettere ved at vælge blandt 
de tilbudte varer. Der vil specielt blive taget hensyn til, hvilke produktionsmetoder der er anvendt. 
Støtte til de socialt dårligst stillede 
83. EU fortsatte sit hjælpeprogram til fordel for de socialt dårligst stillede personer i 
Fællesskabet('). Aktionen gir ud pi at stille landbrugsprodukter og produkter fremstillet pi basis 
af landbrugsprodukter til rådighed for organisationer, der arbejder i de forskellige medlemsstater. 
Gratis uddeling af landbrugsprodukter (1997) 
Mcdlcmsslat 
Belgien 
Danmark 
Grxkenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Portugal 
Finland 
Forenede Kongerige 
I alt (:) Tildelte midler 
(ECU) 
2 986 000 
1 518 000 
15 784 000 
40 394 000 
34 452 000 
2 031000 
49 646 000 
44 000 
15 216 000 
2 039 000 
29 190 000 
193 300 000 Mengder(tons) (') 
Korn 
3 500 
34 740 
12611 
40 000 
5 200 
10 700 
106 751 Olivenolie 
5 000 
2000 
7000 Skummct-
mxlkspulvcr 
8 131 
13 
2 060 
10 204 Sirwr 
300 
6 135 
60 
2000 
2 971 
11 466 Oksek0d 
420 
420 
1679 
4 171 
4 275 
500 
9 388 
5 
200 
8000 
29 058 
(') I disse mængderer der taget højde for den tilpasning af planen, der fandt sted i løbet af regnskabsåret, fordi lagrene af olivenolie ikke var tilstrækkelig 
store. 
(') Til disse 193,3 mio. ECU skal Ixggcs 1 mio. ECU til dækning af transportomkostningerne. 
(') Forordning (EØF) nr. 3730/87 af 10.12.1987 (EFT L 352 af 15.12.1987. s. 1) og Kommissionens beslutning 
96/687/EF af 22.11 1996 (EFT L 317 af 6.12.1996, s. 22). 
LANDBRUGSÅRET 29 
84. Ovenstiende tabel viser fordelingen af dette beløb og de mængder, der kan udtages fra 
interventionslagrene i de enkelte medlemsstater. 
Harmonisering af lovgivningen 
Veterinær og zooteknisk lovgivning 
85. Der blev i årets løb truffet en række vigtige beslutninger pi det veterinære og zootekniske 
omride. 
86. Ridet ændrede og ajourførte siledes direktiv 64/432/EØF('), for si vidt angir kontrollen 
med samhandelen mellem medlemsstaterne med kvæg og svin. 
87. Vedrørende dyrs velfærd under transport fastsatte Ridet ved forordning (EF) nr. 1255/97 (2) 
EF-kriterier for opholdssteder for at sikre optimale betingelser for dyrene under transport. 
88. Med henblik pi at forbedre vilkårene for produktion og afsætning af oksekød og kødprodukter 
vedtog Ridet forordning (EF) nr. 820/97 (5) (se punkt 95). 
89. Kommissionen vedtog en lang række gennemførelsesbestemmelser inden for sit 
kompetenceområde med henblik pi det indre marked. 
90. Der blev vedtaget beskyttelsesklausuler med henblik pi at forhindre dyresygdommes 
udbredelse i EF pi baggrund af epidemien af klassisk svinepest i Nederlandene, Spanien, Belgien 
og Italien. 
91. For at beskytte folkesundheden blev der truffet en lang række beslutninger, for at forbyde 
indførsel af fiskerivarer fra forskellige tredjelande, som kan udgøre en alvorlig fare for forbrugernes 
sundhed. 
92. Kommissionen vedtog ogsi en lang række beslutninger med henblik pi at udrydde 
dyresygdomme og begrænse udbredelsen af dyresygdomme i EF. 
(') Direktiv 97/12/EF (EFT L 109 af 25.4.1997, s. 1). 
(') EFTL 174 af 2.7.1997. s. 1. 
(J) EFTL 117 af 7.5.1997, s. 1. 
30 LANDBRUGSÂRET 
Bovin spongiform encephalopati 
93. EU-institutionerne fortsatte i 1997 aktivt deres bekæmpelse af bovin spongiform encephalopati 
(PSE) og de øvrige overførbare encephalopatier. Det midlertidige undersøgelsesudvalg, som Europa-
Parlamentet nedsatte i 1996, forelagde i februar dette en beretning med en række henstillinger 
vedrørende bekæmpelse af BSE. Pi grundlag af denne beretning vedtog Europa-Parlamentet den 
19. februar en beslutning, hvori Kommissionen blev opfordret til at efterkomme disse 
henstillinger ('), og den 23. april nedsatte det et nyt midlertidigt udvalg om opfølgning af 
henstillingerne (2). Kommissionen vedtog i denne forbindelse den 14. maj en handlingsplan med 
en række henstillinger, der gik ud pi si vidt muligt at fjerne de potentielle sundhedsrisici i 
forbindelse med BSE pi baggrund af den nyeste videnskabelige viden, og den forelagde den 
20. oktober det nye undersøgelsesudvalg en konsolideret endelig rapport (3), der fremhæver de 
foranstaltninger, som er truffet for at udrydde BSE, beskytte folkesundheden og genvinde 
forbrugernes tillid. Pi grundlag af undersøgelsesudvalgets beretning udtrykte Europa-Parlamentet 
i en beslutning af 19. november(4) tilfredshed med de foranstaltninger, som Kommissionen havde 
vedtaget. 
94. Som led i sin handlingsplan supplerede Kommissionen de beskyttelsesforanstaltninger, som 
blev vedtaget i 1996, ved at indføre forbud mod enhver anvendelse af risikomateriale med hensyn 
til BSE (hjerne, øjne, mandler og rygmarv fra kvæg, fir og geder samt milt fra fir og geder) (5), 
og med strenge regler for transport af animalsk affald (6). Den 28. juli supplerede Kommissionen 
ogsi listen over råvarer, som det er forbudt at anvende i forderblandinger(7), og indførte særlige 
mærkningsbestemmelser for foder, der indeholder rivarer, som bestir af proteinholdige produkter 
af pattedyrvæv (8). 
95. For at forbedre forbrugerbeskyttelsen og informeringen om kødets oprindelse vedtog Rådet 
den 21. april forordning (EF) nr. 820/97 (*), hvorved der dels indføres en ordning for identifikation 
og registrering af kvæg, som bl.a. indebærer, at der udstedes et pas for hvert dyr og oprettes en 
database i hver medlemsstat, dels indføres en sammenhængende og pilidelig mærkningsordning 
for oksekød og oksekødsprodukter. I modsætning til Kommissionens forslag om at basere 
forordningen pi EF-traktatens artikel 100 A valgte Ridet artikel 43 som retsgrundlag. 
Kommissionen anmodede den 22. juli 1997 Domstolen om at annullere forordningen, fordi 
artikel 43 var blevet valgt som retsgrundlag (sag C-269/97). Europa-Parlamentet har støttet 
Kommissionen i denne sag. 
(') EFTC 85 af 17.3.1997. 
(2) EFTC 150 af 19.5.1997. 
C) KOM(97)509. 
(*) EFT C 371 af 8.12.1997. 
(5) Beslutning 97/534/EF (EFT L 216 af 8.8.1997). 
Dette forbud træder i kraft den 1.1.1999. 
C) Beslutning 97/734/EF (EFT L 294 af 28.10.1997). 
O Beslutning 97/582/EF (EFT L 237 af 28.8.1997). 
(*) Direktiv 97/47/EF (EFT L 211 af 5.8.1997). 
(') EFTL 117 af 7.5.1997. 
LANDBRUGSÅRET 31 
Foder 
96. Kommissionen vedtog direktiv 97/6/EF (') om ændring af direktiv 70/524/EØF om 
tilsætningsstoffer til foderstoffer (2) med det forebyggende formil at forbyde al anvendelse af 
avoparcin, indtil der foreligger et resultat af de igangværende undersøgelser af risikoen for 
overførsel af resistens fra antibiotika, der anvendes i foder, til antibiotika, som indtages af 
mennesker. 
97. Som følge af de talrige ændringer af bilagene til Ridets direktiv 74/63/EØF om uønskede 
stoffer og produkter i foder og vigtige ændringer af ordbrugen i dette direktiv fandt Kommissionen 
det hensigtsmæssigt at kodificere de forskellige retsakterom ændring af bilagene til det pigældende 
direktiv i direktiv 97/8/EF(3). 
98. Af praktiske og juridiske grunde fandt Kommissionen, som følge af de veterinære 
beskyttelsesforanstaltninger vedrørende BSE og forbuddet mod at anvende protein af visse 
vævstyper fra pattedyr som foder til drøvtyggere, det nødvendigt at vedtage beslutning 97/582/EF(4) 
for at supplere beslutning 91/516/EØF(S), som fastsætter listen over bestanddele, der ikke mi 
anvendes i sammensatte foderstoffer. 
99. For at undgi at brugerne af foder, der er fremstillet af protein af visse vævstyper fra pattedyr, 
som følge af ukendskab til gældende bestemmelser anvender sidanne foderstoffer til drøvtyggere, 
vedtog Kommissionen direktiv 97/47/EF(6), der indføjer bestemmelser om passende mærkning, 
som oplyser producenterne om gældende forbud, i Ridets direktiv 77/1 Ol/EØF (7) og 
79/373/EØF("). Med henblik pi at underrette producenten om den nøjagtige art af bestanddelene 
i sammensatte foderstoffer vedtog Kommissionen ved direktiv 97/47/EF(9) at fratage producenterne 
af sammensatte foderstoffer den mulighed, der er fastsat i direktiv 91/357/EØF, for at deklarere 
protein af væv fra pattedyr under fællesbetegnelsen »Produkter af landdyr«. 
100. Ridet vedtog den 25. juni 1997 direktiv 97/40/EF (10), der med atten mineder udsætter 
den dato, inden hvilken (1.1.1996) Kommissionen skulle have truffet afgørelse om de 
godkendelsessager, der var indgivet i henhold til direktiv 93/113/EØF om anvendelse og afsætning 
af enzymer, mikroorganismer og præparater heraf i foderstoffer. 
(') EFT L 35 af 5.2.1997, s. 11. 
(2) EFT L 270 af 14.12.1970, s. 1. 
(') EFT L 48 af 19.2.1997, s. 22. 
(4) EFT L 237 af 28.8.1997, s. 39. 
(') EFTL 281 af 9.10.1991. s. 23. 
(*) EFT L 211 af 5.8.1997, s. 45. 
(') EFTL 32 af 3.2.1977, s. 1 
(") EFTL 86 af 6.4.1979. s. 30. 
C) EFTL 21 laf 5.8.1997. s. 45. 
(,0) EFTL 180 af 9.7.1997, s. 21. 
32 LANDBRUGSÅRET 
101. Kommissionen forelagde henholdsvis den 25. og 28. juli 1997 Ridet to forslag til direktiv(') 
dels om ændring af direktiv 93/74/EØF om foder med særlige ernæringsformil, dels om ændring 
af direktiv 95/69/EF om betingelser og bestemmelser for godkendelse og registrering af visse 
foderstofvirksomheder og mellemhandlere og om ændring af direktiv 70/524/EØF, 74/63/EØF, 
79/373/EØF og 82/471/EØF. Forslagene indeholder bestemmelser om produktion, omsætning 
og anvendelse af en ny kategori af produkter: ernæringstilskud til dyr. 
Plantesundhed 
102. Pi plantesundhedsområdet vedtog Ridet den 20. januar 1997 direktiv 97/3/EF (2), som 
indfører princippet med EU's finansielle solidaritet og medlemsstaternes ansvar i EU's 
plantesundhedsordning. 
103. Kommissionen ændrede i sit arbejdsprogram EU-retsforskrifterne for fortsat at sikre, at 
EU's planteproduktion bliver beskyttet godt nok pi baggrund af nyligt konstaterede risici i 
forbindelse med bestemte skadegørere, og vedtog herunder nye beskyttelsesforanstaltninger for 
de områder i EU, der producerer citrusfrugter(3). Ved Kommissionens direktiv 97/14/EF ophævedes 
forbuddet mod import af kartofler fra Algeriet (4), og ved Kommissionens beslutning 97/5/97 (5) 
blev Ungarn anerkendt som værende fri for kartoflens ringbakteriose og fik dermed adgang til 
at eksportere kartofler til EU. Ved Kommissionens direktiv 97/46/EF(6) om ændring af direktiv 
95/44/EF (7) blev der fastsat betingelser for indførsel til eller flytning inden for EU af 
kartoffelmateriale til forskning eller planteforædling. 
104. Der foregik ogsi løbende indberetninger om kartoflens ringbakteriose og drøftelser om 
situationen med hensyn til denne sygdom i EU og om, hvilke foranstaltninger der skal træffes 
for at udrydde den i overensstemmelse med EU-retsforskrifterne (*). 
105. Der blev ogsi vedtaget flere undtagelsesbestemmelser fra EU-plantesundhedsordningen, 
siledes at der blev givet tilladelse til indførsel af visse planter og planteprodukter, herunder 
kartofler, vinstokke og jordbærplanter fra bestemte oprindelseslande under streng supplerende 
plantesundhedskontrol. 
(') KOM(97) 408 og 409 endelig udg. af 25.7.1997 (ikke offentliggjort). 
(2) EFT L 27 af 30.1.1997 
(>) Direktiv 98/83/EF (EFT L 15 af 21.1.1998). 
(*) EFT L 87 af 2.4.1997. 
(5) EFT L 2 af 4.1.1997. 
(6) EFT L 204 af 31.7.1997. 
(') EFTL 184 af 3.8.1995. 
(*) Rådets direktiv 93/85/EØF om bekæmpelse af kartoflens ringbakteriose (EFT L 259 af 18.10.1993). 
LANDBRUGSÅRET 33 
Frø og formeringsmateriale 
106. I juli 1997 afgav Europa-Parlamentet udtalelse om det sikaldte pakkeforslag for frø 
(KOM(93) 598 endelig udg.). De vigtigste ændringer vedrørte miljørisikovurderingen af frø af 
genetisk modificerede plantesorter og mærkningen af emballager med sidanne frø. Kommissionens 
ændrede forslag til Rådet kommer til at indbefatte disse ændringer. 
107. I fortsættelse af SLIM-initiativet (enklere lovgivning for det indre marked) fremsatte 
Kommissionen et forslag til Ridet om forenkling af Ridets direktiv 91/682/EØFom afsætning 
af prydplanteformeringsmateriale og prydplanter ('). 
108. Ud over de sædvanlige rutineforanstaltninger gav Kommissionen ogsi tilladelse til, at 
pakninger med frø af olie- og spindplanter samt pakninger med frø af alle foderplantearter forsynes 
med de foreskrevne angivelser, som ikke kan udviskes (2). 
Plantebeskyttelsesmidler 
109. Hvad angir reevaluerinsprogrammet for de første halvfems eksisterende aktive stoffer, som 
er omfattet af forordning (EØF) nr. 3600/92 (3), er de indsendte dossierer under behandling i de 
rapporterende medlemsstater. 
110. Kommissionen har fiet forelagt 43 evalueringsrapporter til yderligere behandling sammen 
med alle medlemsstaterne i Den Stiende Komité for Plantesundhed. Der blev gennemgiet 35 
evalueringsrapporter, herunder 5 rapporter om nye aktive stoffer, i 1997. Kommissionen vedtog 
et direktiv om indsættelse af det første aktive stof pi positivlisten i direktiv 91/414/EØF. 
///. Efter at Domstolen i 1996 havde annulleret bilag VI til direktiv 91/414/EØF vedrørende 
ensartede principper for godkendelse af plantebeskyttelsesmidler, vedtog Ridet (4) den 25. juni 
1997 et nyt kommissionsforslag til dette bilag, der som følge af Domstolens dom er vigtigt, for 
at EU-ordningen kan fungere, som den skal. 
(') EFT L 376 af 21.12.1991. s. 21. 
(2) EFT L 48 af 19.2.1997, s. 35. 
(J) EFT L 366 af 15.12.1992, s. 10. 
(4) EFT L 134 af 12.7.1997, s. 33. 
34 LANDBRUGSÅRET 
Pesticidrester 
112. Den 25. juni vedtog Ridet et direktiv (Ridets direktiv 97/41/EF (')) om ændring af fire 
grunddirektiver vedrørende pesticidrester i landbrugsprodukter (direktiv 76/895/EØF, 86/362/EØF, 
86/363/EØF og 90/642/EØF). Foranstaltningen ensretter EU-procedurerne for fastsættelse af 
maksimalgrænseværdier og løsning af handelsproblemer og udvider ogsi lovgivningen til at omfatte 
forarbejdede produkter. 
Økologisk landbrug 
113. I løbet af iret vedtog Kommissionen forordninger til forbedring af den EU-ordning, som 
blev indført ved forordning (EØF) nr. 2092/91, især revision af listen over plantebeskyttelsesmidler, 
der er tilladt inden for økologisk landbrug, for at tage hensyn til udviklingen pi dette omride 
(Kommissionens forordning (EF) nr. 314/97 (2) vedrørende import fra tredjelande; Kommissionens 
forordning (EF) nr. 345/97 (3) om ændring af artikel 3 i forordning (EØF) nr. 207/93 vedrørende 
foreløbig tilladelse til, at ikke-økologiske ingredienser i levnedsmidler kan udgøre maksimum 
5 9c af de samlede ingredienser af landbrugsoprindelse; og Kommissionens forordning (EF) 
nr. 1488/97 (4) om ændring af bilag II og VI vedrørende listen over plantebeskyttelsesmidler, som 
det er tilladt at anvende til økologisk produktion). 
Statsstøtte 
114. Kommissionen vedtog en ny udgave af Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte 
til redning og omstrukturering af landbrugsvirksomheder. De nye regler trådte i kraft den 1. januar 
1998 for nye støtteordninger. 
115. Ændringen medfører en radikal omlægning af politikken pi dette omride. Hidtil har 
Kommissionen betragtet rednings- og omstruktureringsstøtte, der opfyldte følgende specifikke 
kriterier, som forenelig med fællesmarkedet: De økonomiske vanskeligheder skulle skyldes tidligere 
investeringer; vanskelighederne skulle skyldes eksterne faktorer, og den samlede investeringsstøtte 
skulle ligge inden for visse lofter. Medlemsstaterne havde som alternativ mulighed for at anvende 
Fællesskabets rammebestemmelser gældende for alle sektorer (5). 
(') EFT L 184 af 12.7.1997. s. 33. 
(!) EFT L 51 af 21.12.1997, s. 34. 
(J) EFT L 58 af 27.2.1997, s. 38. 
(4) EFT L 202 af 30.7.1997. s. 12. 
(s) EFT C 368 af 23.12.1994. s. 12. 
LANDBRUGSÅRET 35 
/16. De specifikke kriterier for landbruget er nu blevet afløst af kriterier af samme art som dem, 
der var fastsat i ovennævnte rammebestemmelser, dvs. der kræves en modydelse for støtten inden 
for sektorer med overskud bestående i definitiv nedskæring eller nedlukning af kapacitet (5-16%). 
117. For at tage hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende inden for landbruget, kan 
kravet om definitiv nedskæring eller nedlukning af kapacitet for smi landbrugsvirksomheder 
(defineret som erhvervsdrivende med højst 10 irsarbejdsenheder) betragtes som opfyldt pi det 
relevante markedsniveau frem for pi virksomhedens niveau. 
118. I erkendelse af de praktiske problemer, der er forbundet med kapacitetsnedskæring, vil 
Kommissionen frafalde kravet om kapacitetsnedskæring, hvis støtten kun vedrører en meget lille 
produktionsmængde, si der i værste fald kun sker ubetydelige forstyrrelser af handelen. Denne 
undtagelse kan anvendes, hvis den produktion, hvortil der ydes støtte, et givet ir ikke overstiger 
3 % (hvis foranstaltningerne tager sigte pi en bestemt kategori af produkter eller producenter) 
eller 1,5 % (hvis foranstaltningerne er generelle) af den samlede årlige værdi af landbrugs­
produktionen i den pigældende medlemsstat. 
119. Efter at der i begyndelsen af 1996 var offentliggjort nye rammebestemmelser for forskning 
og udvikling inden for alle sektorer (inkl. landbrug), vedtog Kommissionen en ændring af dette 
dokument, som afklarer og omdefinerer politikken for støtte i landbrugssektoren. Ændringen blev 
foretaget, fordi rammebestemmelserne ikke tog højde for F&U-arbejde med en støttesats pi over 
75 %, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 92, stk. 1. Denne grænse pi 75 % udgjorde 
en mere restriktiv holdning, end der tidligere var anvendt inden for landbruget. Efter at ændringen 
trådte i kraft den 1. februar 1998, kan der pi bestemte betingelser tillades støtte pi indtil 100 % 
i landbrugssektoren. Der opstilles fire betingelser: Forskningen skal være af almen interesse for 
den pigældende sektor, den skal offentliggøres, resultaterne skal stilles til rådighed for og kunne 
anvendes pi samme vilkir af alle interesserede parter, og den skal opfylde betingelserne i bilag 
2 til landbrugsaftalen under GATT. Sager, som ikke opfylder disse betingelser, skal undersøges 
efter de øvrige regler i rammebestemmelserne. 
120. Kommissionen vedtog i 1995 rammebestemmelser for statsstøttepolitikken i form af 
kortfristede landbrugslin til nedsat rente (»driftslin«) ('). Hovedformalet med disse ramme­
bestemmelser er at stramme Kommissionens politik for denne type driftslin. Ifølge disse ramme­
bestemmelser erkender Kommissionen, at landbruget pi grund af særlige forhold kan være stillet 
dirligere og mi betale højere renter af kortfristede lin end de erhvervsdrivende i andre 
erhvervsgrene. Medlemsstaterne har siledes tilladelse til at udligne forskellen mellem sektorer 
pi den betingelse, at de skal forelægge den beregningsmetode, de agter at anvende og dokumentere, 
at der ikke er tale om udligning af mere end renteforskellen. 
(') EFT C 44 af 16.2.1996. s. 2. 
36 LANDBRUGSÅRET 
72/. 11997 indsendte flere medlemsstater (Italien, Portugal og Spanien) forslag til metoder til 
beregning af denne ulempe. Ved en grundig gennemgang af medlemsstaternes dokumenter viste 
der sig at være en række praktiske problemer med at anvende rammebestemmelserne. For at løse 
disse problemer ville det for det første være nødvendigt at suspendere anvendelsen af 
rammebestemmelserne, for at give Kommissionen mulighed for at foretage en grundig undersøgelse 
af følgerne af disse problemer, og for det andet at vedtage en ny meddelelse, som afklarer 
fortolkningen af afsnit C i rammebestemmelserne. De i rammebestemmelserne fastsatte kriterier 
(der skal fortolkes efter principperne i den nye meddelelse) vil træde i kraft den 30. juni 1998. 
122. I 1997 tog Kommissionen skridt til at sørge for en bedre koordinering af strukturfondene 
og konkurrencepolitikken pi landbrugsområdet. Det forventes, at bestemmelserne om 
konkurrenceaspekter i strukturprogrammerne er tydelige og gennemsigtige for bide medlemsstaterne 
og Kommissionen, nir den næste strukturfondsrunde starter efter 1999. 
123. Som tidligere ir blev der til Kommissionen anmeldt en lang række statsstøtteordninger 
inden for landbruget (i alt 266 sammenholdt med et gennemsnit pi 290 for de sidste fire ir). Som 
forventet kom der flest anmeldelser fra Italien (28 %), Tyskland (20 %) og Spanien (10%) pi 
grund af deres størrelse og administrative struktur. For de tre nye medlemsstater, som i de tidligere 
ir har anmeldt rigtig mange statsstøtteordninger, var der tale om en klart faldende tendens i antallet 
af anmeldelser i 1997, si de antagelig er niet ned pi deres normale niveau. 
124. Kommissionen traf en endelig negativ beslutning omen portugisisk sag om statsstøtte til 
det offentligt ejede kornhandelsselskab EP AC (støtte nr. C 15/97). Støtten bestod i en statsgaranti 
samt særlige finansieringsbetingelser i forbindelse med et gældskonsolideringslin. Støtten blev 
ikke anset for at være i overensstemmelse med reglerne for rednings- og omstruktureringsstøtte 
til kriseramte virksomheder. 
125. Da støtten ikke var blevet anmeldt forinden og var specielt konkurrencefordrejende, gjorde 
Kommissionen for første gang brug af de muligheder, som dommen i Boussac-sagen inden for 
landbrugssektoren frembyder. Inden denne beslutning blev truffet, blev der truffet en foreløbig 
beslutning, hvor den portugisiske stat blev anmodet om at suspendere støtten, indtil der var truffet 
en endelig beslutning. 
126. Da de portugisiske myndigheder ikke har suspenderet støtten, var Kommissionen nødt til 
at indbringe sagen for Domstolen. 
127. Hvad angir støtte til reklame inden for landbruget, bemærkede Kommissionen i 1996, at 
medlemsstaternes forsikringer ikke nødvendigvis garanterer, at Kommissionens præceptive regler 
pi dette område overholdes. Siledes blev det konstateret, at EU-bestemmelserne, særlig traktatens 
artikel 30, var overtrådt i noget offentligt finansieret reklamemateriale. 
LANDBRUGSÅRET 37 
128. I den forbindelse vedtog Kommissionen en endelig negativ beslutning om en sag om fransk 
statsstøtte til fremme af forbruget af firekød (støtte nr. C 18/95). Reklamelogoerne »Agneau des 
bergers de France« og »Agneau français qualité bouchère« blev fundet uforenelige med traktatens 
artikel 30. 
129. Kommissionen har behandlet en beslægtet sag om støtte til oprettelse og igangsætning af 
forskriftsudvalg for kvalitetsmærket »Rioja calidad« (støtte nr. N 541/96). Statsstøtten blev ikke 
givet til en privat kvalitetsbetegnelse, men til et nationalt kvalitetsmærke. Da dette kvalitetsmærke 
ikke faldt ind under forordning (EØF) nr. 2081/92 og det i praksis var forbeholdt 
landbrugsprodukter fra Rioja-regionen, fandt Kommissionen det i modstrid med EU-
bestemmelserne. 
130. I forbindelse med støtte til reklameforanstaltninger indledte Kommissionen proceduren 
i traktatens artikel 93, stk. 2, over for Italiens støtte til fremme af og reklame for sicilianske 
citrusfrugter (støtte nr. C 41/97), som blev finansieret i sin helhed over statsbudgettet. Ifølge EU-
rammebestemmelserne for denne form for støtte (') kan støtten til disse foranstaltninger normalt 
højst udgøre 50%. Selv om denne procentdel ifølge rammebestemmelserne kan forhøjes under 
særlige omstændigheder, har Kommissionen aldrig lagt loft over støtten. Den har imidlertid 
accepteret, at støtten udgjorde indtil 75 % (og undtagelsesvis 80 %). Kommissionen accepterer 
ikke en støttesats pi 100% til disse foranstaltninger og fastholder, at støttemodtagerne selv skal 
yde et betydeligt bidrag. 
131. Efter sidst i 1996 at have truffet en endelig negativ beslutning om den franske 
biobrændstofsag (støtte nr. C 51/94) vedtog Kommissionen i 1997 to endelige negative beslutninger 
om biobrændstof i Italien (støtte nr. C 43/94) og i Belgien (støtte nr. C 5/95). Begge sager blev 
anset for uforenelige med reglerne for den fælles landbrugspolitik. I modsætning til den franske 
sag blev de ikke anset for uforenelige med traktatens artikel 95. 
132. I den franske sag om biodiesel insisterede Kommissionen ikke pi tilbagebetaling pi trods 
af sin strenge politik med hensyn til at kræve ulovligt udbetalt støtte tilbagebetalt, fordi 
overtrædelsen af EU-bestemmelserne ikke medførte en statsstøttet produktionsstigning og 
genetablering af situationen før udbetalingen ville stille støttemodtagerne endnu dårligere. Af 
samme irsag insisterede Kommissionen heller ikke på tilbagebetaling af den italienske støtte til 
biobrændstof. Den belgiske støtte er aldrig blevet udbetalt. 
133. Bide Frankrig og Italien anmodede om forlængelse af fristen for gennemførelse af de 
endelige negative beslutninger. Kommissionen har svaret negativt pi begge anmodninger, fordi 
der ikke er nogen objektiv begrundelse for, at de ikke kan gennemføres. 
(') EFT L 302 af 12.11.1987. s. 6. 
38 LANDBRUGSÅRET 
134. Ved udgangen af 1995 indledte Kommissionen proceduren i traktatens artikel 93, stk. 2, 
over for en italiensk lov om, at staten skulle overtage nogle garantier, som kooperative medlemmer 
havde stillet over landbrugskooperativer, som var blevet erklæret insolvente. Kommissionen har 
vurderet støtten som en driftsstøtte med tilbagevirkende kraft til kooperativer uden mulighed for 
omstrukturering, da alle de involverede kooperativer var lukket eller ved at nedlægge deres 
virksomhed. 
135. 11997 forelagde Italien Rådet en anmodning om godkendelse af denne støtte efter traktatens 
artikel 93, stk. 2, idet den italienske stat påberåbte sig særlige omstændigheder. Rådet accepterede 
denne anmodning, og støtten blev anset for forenelig med fællesmarkedet uanset traktatens 
artikel 92. 
136. Kommissionens procedure, der var suspenderet som følge af Italiens anmodning til Ridet, 
er derfor blevet meningsløs. Kommissionen har endvidere givet afkald pi muligheden for at anmode 
Domstolen om at annullere Rådets afgørelse. 
137. Kommissionen opretholder sin faste praksis med at modsætte sig driftsstøtte i landbruget, 
men den har besluttet ikke at gøre indsigelse mod tre anmeldelser vedrørende Fællesskabets 
fjernområder. For de franske oversøiske omrider og Azorerne udgør støtten en transportstøtte 
med henblik pi at finansiere en del af forsendelsesomkostningerne for lokale produkter. For De 
Kanariske Øer vedrørte anmeldelsen en særlig økonomisk og fiskal ordning med mange forskellige 
typer driftsstøtte bl.a. for landbruget. 
138. Kommissionen fandt, at disse støtteforanstaltninger, som ikke pivirker det indre marked, 
var berettiget for at udligne de meget negative økonomiske virkninger af disse områders afsides 
beliggenhed. 
139. Hvad angår støtten i forbindelse med BSE, indledte Kommissionen proceduren i traktatens 
artikel 93, stk. 2, over for Italiens støtte til regionen Friuli Venezia Giulia til godtgørelse til de 
erhvervsdrivende inden for forarbejdning og afsætning af oksekødsprodukter, til godtgørelse for 
værditab og nedgang i antallet af slagtninger fra 18. marts 1996 til 16. august 1996 (støtte nr. C 
51/97). 
140. Indtil nu har det været Kommissionens politik kun at acceptere godtgørelse for indirekte 
virkninger af BSE-krisen i Det Forenede Kongerige, der er den eneste medlemsstat, som har fået 
pålagt totalt eksportforbud. For andre medlemsstater har det kun været tilladt at yde direkte 
godtgørelse. I dette særlige tilfælde blev proceduren indledt, fordi der ikke var tilstrækkeligt bevis 
for, at godtgørelserne ikke var for store. Proceduren er ikke blevet indledt, fordi støtten nu ydes 
som godtgørelse for indirekte virkninger i en anden medlemsstat end Det Forenede Kongerige. 
141. Efter i 1995 at have indledt proceduren i traktatens artikel 93, stk. 2, vedrørende 
omstruktureringsstøtte fra de regionale myndigheder i Navarra til virksomheden »Cårnicas del 
LANDBRUGSÅRET 39 
Sadar« (støtte nr. C 33/95) og efter at have modtaget yderligere oplysninger fra de spanske 
myndigheder har Kommissionen besluttet at afslutte proceduren. 
142. »Cirnicas del Sadar« er en virksomhed, der er oprettet af tidligere arbejdstagere i en 
virksomhed, der gik konkurs (»Pamplonica, SA.«). Ved likvidationsbehandlingen gav dommeren 
»Cårnicas del Sadar« mulighed for at benytte virksomhedens anlæg og firmamærke, si den samme 
produktion kunne fortsættes. Startkapitalen blev tilvejebragt ved, at arbejdstagerne indskød deres 
arbejdsløshedsunderstøttelse og ved, at der blev ydet støtte fra regionalregeringen. Da 
støttemodtageren formelt er en ny virksomhed, mente Kommissionen, at der var tale om 
videreførelse af den samme produktion, og at EU-rammebestemmelserne for redning og 
omstrukturering af kriseramte virksomheder kunne anvendes under disse omstændigheder. 
143. Hvad angir støtte i forbindelse med agromonetære forhold, blev der anmeldt 4 sager i 1997. 
Tre af disse sager vedrørte Irland og var baseret på Ridets forordning (EF) nr. 724/97, i henhold 
til hvilken der kan ydes støtte til udligning af indkomsttab forårsaget af et fald i 
landbrugsomregningskurserne for visse valutaer. Den sidste sag vedrørte Sverige og var baseret 
pi forordning (EF) nr. 2990/95, som vedrører de samme forhold for Finland og Sverige. 
144. Den første irske sag (støtte nr. N 256/97) vedrørte den opskrivning af det irske pund, der 
fandt sted i november 1996 og januar 1997, mens den svenske sag vedrørte opskrivningen af 
den svenske krone i juli 1996. Den anden irske støtte (støtte nr. N 408/97) vedrørte den 
efterfølgende opskrivning af det irske pund, som fandt sted i marts 1997.1 forbindelse med disse 
anmeldelser pitænkte begge medlemsstater at yde den støtte, som forordningerne maksimalt tillader. 
Endvidere indbefattede alle ordningerne EU-støtte. Derfor kunne kun halvdelen af de maksimale 
beløb udbetales i henhold til forordningerne. 
145. Den tredje irske sag (støtte nr. N 397/97) vedrørte anvendelse af ikke-udnyttede nationale 
midler i forbindelse med støtte nr. N 256/97 til gennemførelse af en ny agromonetær ordning. 
Selv om den nye ordning adskiller sig fra de tidligere godkendte ordninger (støtten til 
oksekødssektoren er begrænset til bestemte grupper af dyr), fandt Kommissionen, at støtten ikke 
fordrejer konkurrencen, da støtten ikke opvejer producenternes indkomsttab. 
146. I en hollandsk sag om støtte til reklame for prydplanter (støtte nr. C 34/97), over for hvilken 
proceduren i artikel 93, stk. 2, blev indledt, fordi støtten blev delvis finansieret via en skattelignende 
afgift pi import fra andre medlemsstater, fandt Kommissionen, at denne afgift adskiller sig fra 
skattelignende afgifter. Normalt vil det kun være muligt at lægge afgift pi import, hvis den 
repræsentative partnerorganisation i den pigældende medlemsstat er indforstået med det. Provenuet 
fra importafgiften føres tilbage til partnerorganisationen i den pigældende medlemsstat. Midlerne 
skal bruges til generisk reklame for prydplanter, som tilrettelægges àf den hollandske 
producentorganisation i prydplantesektoren i samråd med partnerorganisationen, men som altid 
skal godkendes af partnerorganisationen. Tilbageførslen af afgiftsprovenuet til repræsentative 
organisationer skulle ifølge Kommissionens opfattelse sikre, at de pigældende medlemsstaters 
40 LANDBRUGSÅRET 
produkter fir en sammenlignelig fordel af støtten til reklame for hollandske produkter, som 
pilægges afgift i Nederlandene. 
147. Kommissionen indledte imidlertid proceduren i denne sag, fordi den ikke havde tilstrækkelige 
oplysninger til at konkludere, at de partnerorganisationer, med hvilke der er indgiet kontrakter, 
repræsenterer alle producenter og handlende i de pigældende medlemsstater (eller i hvert fald 
et overvejende flertal), og at de tilbageførte midler i alle tilfælde virkelig bruges pi en sådan måde, 
at producenterne og de handlende i de øvrige medlemsstater får en sammenlignelig fordel af 
reklamestøtten. 
148. Endvidere fandt Kommissionen det nødvendigt at høre andre medlemsstater og andre 
interesserede parter i forbindelse med denne procedure, fordi afgifts- og tilbageførselsordningen 
direkte berører alle andre medlemsstater og prydplanteorganisationer og virksomheder i disse 
medlemsstater, og derfor bør det undersøges, om de kan tilslutte sig en sådan ordning. 
149. Med hensyn til særlige regler, der gælder for de nye medlemsstater (Østrig, Sverige og 
Finland) i medfør af tiltrædelsesakten, var Kommissionen nødt til at finde ud af, hvad de 
kontraherende parter forstod ved udtrykket »smidighed«, som anvendes i erklæring 31. Ifølge 
denne bestemmelse skulle Kommissionen udvise smidighed i forbindelse med midlertidige 
statsstøtteordninger, som har til formål at lette omstruktureringen af forarbejdningsindustrien i 
Østrig og Finland. Kommissionen havde i forbindelse med sag 445/B/95 og 14/96 allerede besluttet, 
at dette kan betyde, at der ses bort fra den normale udelukkelse fra støtte (de såkaldte 
udvælgelseskriterier ifølge beslutning 94/173/EF). Ved udgangen af 1996 godkendte Kommissionen 
endvidere en sag om støtte (517/B/96), hvor der blev set bort fra udvælgelseskriterierne, og hvor 
det end ikke blev krævet, at støttemodtageren som modydelse skulle nedlægge en del af 
produktionskapaciteten. 
150. Kommissionen indledte proceduren i artikel 93, stk. 2, over for et forslag om støtte til 
udvidelse af produktionskapaciteten inden for en udelukket sektor (stivelse). Kommissionen fastslog 
i sin beslutning, at udtrykket »smidighed« i erklæring 31 i EU's fælles interesse kun kan anvendes 
indtil en bestemt grænse, og at en udvidelse af produktionskapaciteten rækker ud over denne 
grænse. 
151. Et andet aspekt af overgangsbestemmelserne, der gælder for de nye medlemsstater, er den 
midlertidige, gradvis faldende produktstøtte, der gælder for næsten alle landbrugsprodukter i 
henhold til artikel 138 og 140 i tiltrædelsesakten. Selv om denne type støtte allerede var blevet 
væsentligt nedsat i 1997, var de ansvarlige tjenestegrene hele året beskæftiget med at ændre den 
relevante kommissionsbeslutning for løbende at revidere støtten. 
k\ 
Il - Den økonomiske situation og indkomsterne 
i landbruget 
Generel oversigt 
752. Mens 1996 var et ir med ganske fremragende økonomiske resultater for visse 
produktionssektorer, navnlig hovedafgrøderne, og omvendt helt katastrofale resultater for andre 
sektorer, som. f.eks. kvægbruget, var der i 1997 igen større ligevægt mellem de forskellige 
produktionssektorer. Dels blev vilkårene for kornmarkedet mere normale i 1997 end i det 
foregående år, hvor det var præget af særdeles gunstige interne og internationale faktorer. Dels 
blev oksekødsmarkedet, som var brudt sammen som følge af BSE-krisen (»kogalskab«) i foråret 
1996, lidt efter lidt bragt pi ret køl fra efteråret 1996 ved hjælp af EU-støtteforanstaltninger og 
en genvunden, men dog stadig svag, tillid fra forbrugernes side. Selv om svinekødsmarkedet i 
foråret 1997 blev rystet af udbruddet i Nederlandene af en af de værste svinepestepidemier i EU 
nogensinde, var situationen generelt ret gunstig for de fleste producenter i resten af EU. Resultatet 
for landbrugsiret som helhed blev ligeledes ret positivt for olieafgrøder, sukkerroer og fjerkræ. 
753. Hvad angir vejrforholdene, blev 1997 ganske vist ikke si opsigtsvækkende som 1996 (der 
kan betegnes som enestiende for høstens vedkommende), men dog knap si skuffende, som man 
kunne have frygtet pi nogle afgørende tidspunkter i produktionsåret. Det tidlige efterår var generelt 
gunstigt for klargøring af markerne og udsining, dog ikke i Syd- og Centraleuropa, hvor man 
fik si meget regn, at siningen blev udskudt. Del sene efterår var ekstremt fugtigt og koldt i det 
meste af EU, med lejlighedsvis mætning af jorden, der vanskeliggjorde eller endda forhindrede 
udsiningen af visse vinterafgrøder. Perioden januar-marts var kendetegnet ved en nedbørsmængde, 
der generelt lå under det normale for hele det europæiske kontinent, med undtagelse af Skotland 
og en del af det sydlige Spanien. Dog faldt der i januar mere nedbør end normalt over hele Den 
Iberiske Halvø, det sydøstlige Frankrig, flere regioner i Nord- og Syditalien og i Grækenland. 
154. Februar blev særdeles regnfuld i Nordeuropa, hvorimod hele Europa, med undtagelse af 
visse regioner i det sydlige Tyskland, ikke fik tilstrækkeligt med nedbør i marts og samtidig havde 
temperaturer over gennemsnittet, hvilket fremskyndede vinterafgrødernes vækst og forøgede 
vandmanglen. 
42 DEN ØKONOMISKE SITUATION OG INDKOMSTERNE I LANDBRUGET 
755. Situationen blev en smule forbedret efter den regn, der faldt over hele kontinentet fra 
slutningen af april, dog ikke i Sydeuropa, hvor regnen kom for sent til at kunne gavne 
vinterafgrøderne. Selv sommeren 1997 var kendetegnet ved nedbørsmængder over det normale, 
hvilket fik negative konsekvenser ikke blot for udbyttet, men også for kvaliteten af høsten af 
vintersæd. Til gengæld var forholdene generelt mere gunstige for vårsæden, navnlig majs, ikke 
blot sammenlignet med de øvrige kornarter, men til tider også med det foregående år. Under ét 
resulterede vejrforholdene i 1997 i høstudbytter, som (med undtagelse af sommerafgrøderne) 
generelt var mindre end de usædvanligt store udbytter i 1996, men som dog fulgte den langsigtede 
tendens. 
156. Hvad angår samfundsøkonomien, var 1997 kendetegnet ved en lidt mere markant økonomisk 
vækst end 1996 og en stadig meget utilfredsstillende situation på arbejdsmarkedet på trods af, 
at der blev skabt lidt flere job, og at arbejdsløshedsprocenten for EU holdt op med at stige, ja 
endog faldt. Ligesom i 1996 var det hovedsageligt investeringer og især eksport, der var årsag 
til den økonomiske vækst, idet det interne forbrug ikke steg så meget som bruttonationalproduktet. 
Inflationsraten faldt fortsat og nåede i 1997 ned på 2,1 %, hvilket er det laveste niveau siden starten 
af 1960'erne. Desuden faldt underskuddet på det offentlige budget i 1997 til 2,7 % i gennemsnit 
for hele EU, hvorimod det var på 6,4 % i 1993. 
157. Alt i alt viser opgørelsen for 1997 resultater, der, selv om de stadig er utilfredsstillende 
i visse henseender, dog viser tegn på et opsving, som burde forstærkes yderligere i 1998 og 1999, 
medmindre der indtræffer en ret markant forværring af økonomien på internationalt plan. 
158. Indvirkningen på landbrugsindkomsterne af de ændringer i landbrugsomregningskurserne, 
der indtraf i løbet af året, var i det store hele ikke særligt mærkbar, undtagen i Det Forenede 
Kongerige. De fleste valutaer var faktisk forholdsvis stabile i 1997, med undtagelse af pund sterling 
og det irske pund. Og selv om de »grønne kurser« blev opskrevet med henholdsvis 14% for pund 
sterling og over 6% for det irske pund i løbet af de ti første måneder af 1997, blev den negative 
indvirkning, som denne revaluering skulle have haft på udviklingen i indkomsterne, delvist 
modvirket af Rådets beslutning om at »fastfryse« de landbrugsomregningskurser, der anvendes 
for hektarstøtte eller husdyrstøtte indtil den 1. januar 1999, i overensstemmelse med den ordning, 
der blev indført efter de betydelige revalueringer af visse valutaer i 1995. 
759. Denne ordning gjorde det ligeledes muligt for andre medlemsstater (især Sverige) at beskytte 
sig mod de negative virkninger, som revalueringerne havde på landbrugsindkomsterne i 1996. 
Selv om omregningskurserne for støtte blev fastfrosset i marts 1997, skal det for Italiens 
vedkommende nævnes, at støtteniveauet for produktionsåret 1996/1997 var blevet nedsat med 
ca. 12 % i forhold til det forrige produktionsår efter revalueringen af den italienske lire fra april 
1995 til juli 1996, der var fulgt efter en forudgående devaluering på ca. 20 %. 
DEN ØKONOMISKE SITUATION OG INDKOMSTERNE I LANDBRUGET 43 
160. Revalueringen af pund sterling, det irske pund og den italienske lire medførte et fald i de 
institutionelle priser udtrykt i nationale valutaer samt i markedspriserne i de pigældende 
medlemsstater. Ikke desto mindre fik disse medlemsstater tilladelse til at yde udligningsgodtgørelse 
for det indkomsttab, som disse fald medførte, hvoraf halvdelen skulle finansieres af EUGFL. Irland 
ydede rent faktisk udligningsgodtgørelser til det formal, hvilket i starten af november endnu ikke 
var tilfældet for Det Forenede Kongerige og Italien. Det bør desuden nævnes, at de »grønne kurser« 
i nogle medlemsstater steg en smule i løbet af de ti første mineder af 1997. Den prisstigning, 
udtrykt i nationale valutaer, som blev resultatet heraf, var pi 2,2 % for Belgien og Luxembourg, 
0,7 % for Danmark, 2 % for Tyskland og Østrig, 1,1 % for Spanien, Portugal og Frankrig samt 
2,3 % for Nederlandene. 
Produktionsniveauer og prisudvikling 
767. Produktionen af korn i 1997 anslås til ca. 202 mio. t, hvilket er lidt mindre end i 1996, 
hvor produktionen var den største nogensinde i EU. Det bør dog bemærkes, at mens denne 
rekordstore produktion i 1996 blev opniet med en braklægningsprocent pi 10%, blev 1997-høsten 
opniet pi et større areal end forrige ir, efter at braklægningsprocenten var blevet nedsat til 5 % 
for den pigældende høst. Effekten af denne areal forøgelse blev faktisk modvirket af et mindre 
udbytte i forhold til forrige irs usædvanligt høje niveau. 
162. I alt blev kornarealet forøget med 1,1 mio. ha i forhold til forrige ir, dvs. med ca. 2 %. 
Denne forøgelse er mindre end det samlede areal, der blev frigjort ved nedsættelsen af den 
obligatoriske braklægningsprocent fra 10 til 5 %, og som er i størrelsesordenen 1,9 mio. ha. 
Samtidig med forøgelsen af kornarealerne blev der faktisk konstateret en forøgelse af arealerne 
med olieafgrøder (+ 0,5 mio. ha) og proteinafgrøder (+ 0,2 mk), ha) samt en mindre udvidelse 
af de frivilligt braklagte arealer (+0,1 mio. ha). Forøgelsen af kornarealerne vedrørte især byg, 
blød hvede, majs og triticale. 
163. Hvad udbyttet angir, ligger det i gennemsnit 3 til 4 % under forrige irs rekordhøje niveau. 
Som det allerede er bemærket, følger det dog generelt set den stigende tendens, der kan konstateres 
pi lang sigt. Det bør desuden understreges, at for majsens vedkommende li udbyttet for 1997-høsten 
endda over niveauet for forrige produktionsar, hvilket skyldes særdeles gunstige vejrforhold for 
majsen i løbet af sommeren. 
164. Ifølge de første, endnu foreløbige, overslag skulle produktionen af blød hvede være ca. 
3 % mindre end forrige ir, mens produktionen af hird hvede skulle være faldet med 12% som 
følge af et væsentligt mindre udbytte, hvilket skyldes den vandmangel, som produktionsområderne 
blev udsat for i irets første mineder. Majsproduktionen skulle i 1997 være pi næsten 37 mio. t, 
den største nogensinde, hvilket udgør en stigning pi knap 7 % i forhold til iret før. Produktionen 
44 DEN ØKONOMISKE SITUATION OG INDKOMSTERNE I LANDBRUGET 
af rug og triticale skulle ligeledes være steget kraftigt (henholdsvis +5 % og +15 %). Til gengæld 
skulle produktionen af byg stort set være uændret, da det mindre udbytte er blevet opvejet af 
arealforøgelsen. 
165. Hvad angir markedspriserne, var de generelt lavere end året før og li tættere pi 
interventionspriserne, hvorimod man i produktionsåret 1995/1996 havde kunnet konstatere en 
væsentlig afkobling mellem markedspriser og interventionspriser for de fleste kornarter. Denne 
tilbagevenden til mindre anspændte markedsvilkår var faktisk allerede startet i juli 1996, så snart 
man var begyndt at ane resultatet af 1996-høsten og begyndt at afsætte den. Situationen forblev 
uændret i det meste af produktionsåret 1996/1997, dog med undtagelse af perioden marts-april 
1997, da usikkerheden omkring den amerikanske hvedehøst efter frost i visse produktionsområder 
havde medført en voldsom stigning i verdenspriserne på hvede og som følge heraf en stigning 
i kornpriserne i EU. 
166. Efter at priserne på det indre marked var toppet i april, faldt de hurtigt til samme niveau 
som interventionsprisen; det gjaldt dog ikke for hård hvede, hvor priserne fortsatte med at stige 
fra oktober 1996 på grund af en mindre beholdning på verdensmarkedet og en EU-høst, som 
tegnede til at blive langt mindre end året før. I starten af november 1997 lå markedspriserne således 
10 til 30 % over interventionspriserne for blød hvede, 60 til 80 % for hård hvede og 5 til 20 % 
for byg og majs (dog med markedspriser under interventionsprisen på visse markeder i Tyskland 
og Italien for henholdsvis byg og majs). 
767. Produktionen af olieafgrøder (raps, solsikke og sojabønner) nåede i 1997 op på et 
rekordniveau pi 14,7 mio. t, hvoraf 13,5 mio. t gik til anvendelse i levnedsmidler og 1,2 mio. t 
til nonfood-anvendelse (olieafgrøder dyrket pi braklagte arealer). Dette udgør en stigning pi 21 % 
i forhold til det foregiende produktionsir for den samlede produktion og pi 26 % udelukkende 
for olieafgrøder til anvendelse i levnedsmidler. Efter nogle ir med stagnation, eller endda nedgang, 
kunne der ligeledes konstateres en kraftig stigning pi næsten 20 % for produktionen af 
proteinafgrøder (ærter, bønner og hestebønner), hvilket kan tilskrives en kombination af et større 
areal og et større udbytte. 
168. Produktionen af sukker niede i 1997 op pi et rekordniveau pi over 17 mio. t, dvs. en stigning 
pi 3,4 % i forhold til iret før. En kombination af flere faktorer li bag dette resultat: en lille 
arealforøgelse, en klar stigning i udbyttet af sukkerroer og et større sukkerindhold. Det større 
udbytte skyldes gode vejrforhold, navnlig i starten og slutningen af produktionsiret. 
169. Ifølge foreløbige overslag, der var til rådighed i midten af november, skulle produktionen 
af vin være faldet med ca. 5,5 % i forhold til året før, men skulle stadig ligge pi 
gennemsnitsniveauet for de sidste tre produktionsar. Produktionen faldt navnlig i Frankrig og 
Italien, mens den skulle være stagneret i Spanien. Kvaliteten af 1997-irgangen skulle være særdeles 
god i flere af de vinproducerende medlemsstater pi grund af gode vejrforhold i efteråret. Denne 
DEN ØKONOMISKE SITUATION OG INDKOMSTERNE I LANDBRUGET 45 
faktor spillede en afgørende rolle for det hurtige opsving i markedspriserne for rødvin fra slutningen 
af september. Til gengæld forblev priserne pi hvidvin meget lave hele iret, især i Spanien og 
Italien. 
770. Et usædvanligt frostvejr, der hærgede Sydeuropa (især Frankrig og Italien) og de sydlige 
egne af Tyskland i starten og slutningen af foråret, fik mange steder meget drastiske følger for 
produktionen af flere former forfrugt i EU. Det var navnlig tilfældet for ferskner og nektariner, 
hvor produktionen i Frankrig og Italien faldt med 60 til 70 %, og for æbler, hvor produktionen 
i EU faldt med 15 til 20%. Til gengæld tegner produktionen af citrusfrugter til at blive rigelig, 
ja endog usædvanligt stor, med en stigning pi ca. 15 %. Hvad priserne angår, var de generelt 
ret gode, ikke blot for frugter, hvor produktionen var i kraftig nedgang som for æbler, ferskner 
og nektariner, men ligeledes for visse grøntsager som tomater og blomkil. 
777. Produktionen af mælk i 1997 anslis til at blive en lille smule mindre end i 1996, dvs. pi 
ca. 121 mio. t, da bestanden af malkekøer er blevet mindre, hvilket dog delvist opvejes af større 
ydelser. Leverancerne til mejerierne skulle forblive mere eller mindre stabile. Der forventes en 
nedgang i smørproduktionen (-1,5 %), mens smørforbruget skulle forblive uændret i forhold til 
1996. For første gang i flere ir er den samlede osteproduktion praktisk taget forblevet pi samme 
niveau, eller endda blevet lidt mindre, pi grund af et betydeligt fald i produktionen af ost »af 
andre former for mælk« samt stagnationen i produktionen af ost af komælk. Dette bekræfter tegnene 
pi afmatning i den stigning, der allerede kunne konstateres i 1996, da væksten begrænsede sig 
til 1,6 % mod et gennemsnit pi over 2 % de foregiende ir. Desuden gik osteforbruget, der var 
steget med 3,9 % i 1995 og med 0,9% i 1996, kun frem med 0,3 % i 1997, hvilket er en udvikling, 
der i ret høj grad svarer til udviklingen i produktionen. 
772. Efter at være faldet med ca. 10 % i 1996 steg markedspriserne for smør langsomt, men 
regelmæssigt i 1997 og niede i løbet af irets ti første måneder op på samme niveau som før faldet 
det foregående år. Midt i november 1997 lå markedspriserne i gennemsnit 8 % over 
interventionsprisen. Dette skyldes reducerede interventionslagre, en faldende produktion 
sammenholdt med et ret stabilt internt forbrug og et opsving i efterspørgslen efter smør til eksport, 
især til Rusland. Selv priserne på de »øvrige mejeriprodukter« lå ret fast i 1997. Det bør dog 
nævnes, at denne forøgede stabilitet på markederne for mejeriprodukter ikke afspejlede sig i 
producentpriserne. 
173. For andet år i træk forblev produktionen af oksekød forholdsvis stabil i 1997 (omkring 
7,950 mio. t), idet produktionscyklussen toppede i produktionsåret 1996/1997. Selv om 
produktionen toppede, lå den alligevel ca. 300 000 t under den produktion, man havde kunnet 
forvente uden nedslagtningerne af kalve og især kvæg på over 30 måneder i Det Forenede 
Kongerige som følge af BSE-krisen (bovin spongiform encephalopati). Efter den nedgang, der 
kunne konstateres i 1996 (-7,4 %), begyndte forbruget af oksekød atter at gå op i 1997 og steg 
med ca. 3 %. 
46 DEN ØKONOMISKE SITUATION OG INDKOMSTERNE I LANDBRUGET 
174. Desuden var eksporten af oksekød til tredjelande fortsat relativt stor pi trods af 
vanskelighederne i kølvandet pi BSE-krisen. Disse faktorer var medvirkende til, at priserne pi 
oksekød atter steg jævnt i 1997 efter et fald pi ca. 15 % fra april til september 1996. Hvad angir 
levende kvæg, var markedspriserne fra maj og fremover klart højere end forrige irs priser pi samme 
tidspunkt og niede endda i midten af august op pi samme niveau som før BSE-krisen. 
7 75. Pi trods af denne udvikling li markedspriserne for referencekvaliteten især i første halvdel 
af iret fortsat under 80% af interventionsprisen, som er udløsningstærskel for foranstaltningerne 
til markedsstøtte. I slutningen af september 1997 var købene pi markedet niet op pi 220 000 
t siden årets start, hvortil skal lægges interventionsopkøbene pi 430 0001 sidst i 1996. Fra august 
blev der dog gradvist færre interventionsopkøb som følge af en klar forbedring af 
markedssituationen. 
776. Produktionen af svinekød blev i 1997 kraftigt pivirket af de massenedslagtninger af svin, 
der viste sig nødvendige i Nederlandene for at dæmme op for den svinepest, der brød ud i denne 
medlemsstat i foråret 1997. Samlet set er produktionen faldet lidt i forhold til forrige irs 
rekordniveau, da forbrugsnedgangen for oksekød som følge af BSE-krisen (»kogalskab«) havde 
fiet forbruget af »hvidt kød« i EU til at stige. Selv om produktionen af svinekød var steget i flere 
medlemsstater, var produktionsnedgangen i Nederlandene faktisk si omfattende, at nettoresultatet 
for De Femten blev et fald pi ca. 0,7% i forhold til 1996. Forbruget af svinekød forventes ligeledes 
at gi lidt ned som følge af den voldsomme prisstigning og af forbrugernes, dog endnu forsigtige, 
tilbagevenden til oksekød. Som det allerede er bemærket, har svinekødspriserne været ret høje 
siden april 1996 og niede i midten af maj 1997 op pi et usædvanligt højt niveau som følge af 
manglen pi svinekød i Nederlandene og i mindre grad i Tyskland. Siden dette tidspunkt er 
svinekødspriserne dog faldet betydeligt, om end de i den største del af iret fastholdt forrige irs 
meget høje niveau. 
7 77. Produktionen ai fjerkrækød fortsatte med at stige meget støt i 1997 (+3,1%) som reaktion 
pi en kraftig vækst i det interne forbrug og en endnu mere markant stigning i eksporten til 
tredjelande. Pi grund af denne dynamik har bide produktionen og det interne forbrug af fjerkrækød 
siden 1996 været større end produktionen og forbruget af oksekød, mens eksportmængden af 
fjerkrækød kraftigt har nærmet sig niveauet for eksporten af oksekød. Efter den stigning, der kunne 
konstateres som følge af BSE-krisen (»kogalskab«), stabiliseredes markedspriserne for kylling 
i løbet af 1997 pi et niveau, der generelt li under 1996-priserne, men dog over de priser, der 
var fremherskende inden denne krise. 
7 78. Produktionen af fåre- og gedekød er faldet lidt i forhold til 1996 (-2,4 %), navnlig pi grund 
af den store nedgang i Det Forenede Kongerige og Irland. Efter at være niet op pi et særdeles 
højt niveau i 1996 var markedspriserne stabile i 1997 og niede endda op over forrige irs 
markedspriser, undtagen i foråret. 
DEN ØKONOMISKE SITUATION OG INDKOMSTERNE I LANDBRUGET 47 
Producentpriser 
779. Ud fra de oplysninger, der foreli pr. 20. november 1997, anslås det, at det nominelle 
producentprisindeks for landbrugsprodukterne tilsammen faldt med gennemsnitlig 2,4% i 1997 
for De Femten. I forhold til 1996 skønnes det nominelle producentprisindeks for vegetabilske 
produkter at være faldet med gennemsnitlig 4,6%. Især forventes priserne for korn at være faldet 
gennemsnitligt 9 % pi årsbasis, priserne for kartofler 6,7 %, for vin 5,2 %, for grøntsager knap 
3 % og for olivenolie over 23 %. Til gengæld forventes priserne for sukkerroer at være steget 
med gennemsnitlig 1,3 % og for frugt med 1,4 %. 
180. Udviklingen i producentpriserne skønnes generelt at have været forholdsvis gunstigere for 
animalske produkter. Det nominelle producentprisindeks for animalske produkter forventes i 
gennemsnit at have været forholdsvis stabilt (-0,3 %). Dette skyldes en stigning i priserne for 
svin (+ 3,5 %) samt fir og lam (+ 1,3 %), en meget lille fremgang for kvæg (+0,5 % efter en 
nedgang pi ca. 13 % i 1996) samt et fald for fjerkræ (-2,2 %), mælk (-2,3 %) og æg (-4,0%). 
181. Nir man medregner inflationsvirkningerne, forventes producentprisindekset at være faldet 
med gennemsnitlig 4,8 % i faste priser for hele EU. Nedgangen skønnes at have været større end 
gennemsnittet i Spanien (-7,6%), Irland (-8,8%), Italien (^5,8%), Portugal (-8,1 %) og Det 
Forenede Kongerige (-15,9%). Der forventes en forholdsvis mere beskeden nedgang for Belgien 
(- 1,7 %), Danmark (- 1,5 %), Grækenland (- 1,5 %), Frankrig (-1,8 %), Finland (-2,5 %) og 
Sverige (- 4,0 %). Til gengæld er det reelle prisindeks forholdsvis stabilt, ja endda steget lidt, 
i de øvrige medlemsstater., 
Priser på produktionsmidler 
182. Det nominelle prisindeks for landbrugets løbende forbrug af varer og tjenesteydelser forventes 
at være steget med gennemsnitlig 0,9 % i 1997. Hvis der ses bort fra frø og gødningsstoffer, hvor 
de nominelle priser skønnes at være faldet med ca. 3 %, antages alle priserne for de øvrige varer 
og tjenesteydelser, der anvendes i landbruget, at være steget nominelt. Der forventes priser over 
gennemsnittet for dyr til opdræt (+ 4,5 %), energi (+ 3,3 %), vedligeholdelse og reparation af 
materiel (+ 3,3 %) samt for veterinærtjenesterne. 
183. Det reelle prisindeks for landbrugets løbende forbrug af varer og tjenesteydelser forventes 
i gennemsnit at være faldet med 1,3 % i EU, men med 1,6 % i Danmark, 2,6 % i Grækenland 
og Nederlandene, 2,9 % i Irland, 3,6 % i Italien, 5,9 % i Portugal og 4,6 % i Det Forenede 
Kongerige. 
48 DEN ØKONOMISKE SITUATION OG INDKOMSTERNE I LANDBRUGET 
Udviklingen i landbrugsindkomsterne 
184. De endelige tal for udviklingen i landbrugsindkomsterne vil først foreligge i løbet af 1998('). 
Den eneste af de faktorer, der forklarer udviklingen i landbrugsindkomsterne, og for hvilken der 
allerede nu foreligger foreløbige skøn for 1997, er »prisklemmen« (forholdet mellem 
producentprisindekset og prisindekset for ri- og hjælpestoffer samt serviceydelser). Udviklingen 
i denne faktor har været ugunstig i næsten alle medlemsstaterne, især i Det Forenede Kongerige, 
Irland, Sverige, Finland, Frankrig, Portugal og Italien. Til gengæld er der tale om en beskeden 
forbedring for Nederlandene, Grækenland og i mindre udstrækning for Tyskland og Danmark. 
185. Det bør dog nævnes, at denne indikator delvis har mistet sin økonomiske betydning efter 
reformen af den fælles landbrugspolitik, hvor man indførte ordningen med godtgørelser som 
modydelse for de nedsættelser af de institutionelle priser, der blev besluttet som led i reformen. 
Disse godtgørelser, der i landbrugsregnskaberne anføres under posten »subventioner«, vil fremover 
indgi som en væsentlig del af landbrugsindkomsterne, i det mindste for si vidt angir korn og 
oksekød. For 1996 udgjorde de bedriftstilskud, som landbruget modtog som helhed, knap 30% 
af bruttoværditilvæksten for landbruget i de femten medlemsstater, men procenten er sandsynligvis 
langt højere i sektorerne for korn og oksekød. 
756. For så vidt angår udviklingen i landbrugsindkomsterne i 1997, skal det understreges, at 
disse ikke blot afhænger af den ovenfor kort beskrevne udvikling i producentpriserne og priserne 
for de varer og tjenesteydelser, der anvendes i landbruget, men ligeledes af andre vigtige faktorer, 
herunder navnlig udviklingen i produktionsmængden, den stigende rolle, som den direkte støtte 
spiller i indkomstdannelsen, og den betydning, som udviklingen i landbrugets arbejdskraft har 
for indikatorerne for indkomst pr. enhed arbejdskraft. Hvis man medregner alle disse faktorer 
på grundlag af de oplysninger, der er til rådighed ved redaktionen af dette kapitel af rapporten, 
burde man kunne forvente økonomiske resultater, der samlet set er mindre gunstige end resultaterne 
i de tre foregående produktionsår, hvor indkomsterne steg betydeligt, men gennemgående er meget 
mere afbalancerede end forrige år. Selv om der i visse produktionssektorer som kornsektoren 
må forventes en relativ indkomstnedgang i 1997 som følge affaldet i producentpriserne, der efter 
de første skøn skulle blive på 9% i gennemsnit i forhold til 1996, må man ikke glemme, at disse 
sektorer i de to foregående år opnåede meget gunstige økonomiske resultater. Til gengæld er det 
sandsynligt, at der for kødkvæghold kan konstateres et vist opsving i 1997 i forhold til den 
katastrofale situation, der var opstået som følge af BSE-krisen (»kogalskab«). Som det tidligere 
er nævnt, var konjunkturen i 1997 ligeledes ret gunstig for svine- og fjerkræavl samt for sukkerroer. 
(') Eurostat har dog i serien Statistics in focus offentliggjort skøn, som læseren henvises til. 
DEN ØKONOMISKE SITUATION OG INDKOMSTERNE I LANDBRUGET 49 
Ændringer i de nominelle producentpriser for landbrugsprodukter i 1996 og 1997 
(•) 
EU-15 
Belgique/Belgie" 
Dan mark 
Deutschland 
EUdoa (Elldda) 
Espafia 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Osterreich 
Portugal 
Suomi/Finland 
Sverige 
United Kingdom 1997/1996 
Vegetabilske 
produkter 
-4.6 
-2,4 
-1.5 
1.4 
4.4 
-10.1 
-3.6 
-11.6 
-4.1 
0,8 
1.3 
-0.3 
-8.9 
-0.4 
-7.4 
-17.4 Animalske 
produkter 
-0.3 
1.8 
1.9 
2.5 
4.3 
2,7 
3.4 
-6.4 
-2,1 
0.1 
3.4 
2.1 
-2.1 
-2.2 
-0,6 
-11.9 1 alt 
-2.4 
0.2 
0.7 
2.2 
4.4 
-5.4 
-0.3 
-7.0 
-3.3 
0.2 
2,4 
1.6 
-5.8 
-1.6 
-2.5 
-13.9 199671995 
Vegetabilske 
produkter 
-0.5 
- 1.7 
-1.4 
-5.5 
6,8 
-3,1 
0.4 
-11.9 
2.5 
3.4 
0,4 
2,1 
-0,2 
-9.2 
-7.8 
-7.4 Animalske 
produkter 
1.0 
2.0 
4.3 
1.3 
0.2 
4.6 
-0.9 
-4,0 
1.2 
-5.1 
3.2 
0,5 
3.0 
-16,1 
-2.6 
2.3 0.2 
0,6 
2,2 
- 1.1 
5.0 
-0.4 
-0.3 
-5.0 
2.0 
-3.7 
1.9 
0.9 
1.2 
-14.3 
-4.1 
-1.5 
Deflateret producentprisindeks 
(1990 m 100) 
EU-15 
Belgique/BelgUS 
Dan mark 
Deutschland 
EUdoct (Ellada) 
Espafia 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Osterreich 
Portugal 
Suomi/Finland 
Sverige 
United Kingdom 1990 
100,0 
100.0 
100.0 
100.0 
100,0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100,0 1991 
97.3 
98.1 
96.2 
95.2 
101.9 
94.8 
97.8 
93.4 
102.8 
89.6 
100.8 
97.1 
86.5 
92,6 
91.5 
93.7 1992 
89.5 
92.4 
92,8 
91,3 
93.3 
83.4 
89.6 
91.9 
89.8 
82.3 
92.1 
92.4 
73.2 
89,7 
86,4 
91.9 1993 
84.9 
83,8 
80.0 
80.6 
85.2 
84,1 
83,5 
96.6 
87.9 
78.0 
83.4 
87.3 
70.6 
87,7 
79.3 
94.5 1994 
85.1 
84.8 
79.5 
79.5 
87.3 
88.8 
82.6 
95.8 
87.5 
76.0 
84.2 
85.5 
72,7 
86,5 
81,6 
93.1 1993 
85.6 
79.9 
77,5 
78.7 
87,7 
94.1 
81.9 
9S.5 
90.9 
73.6 
84.9 
63.2 
72.6 
63,9 
79,8 
98.7 1996 
82.8 
78,8 
77.5 
76,5 
86,5 
90,3 
78,3 
89.3 
89,2 
69.9 
84.8 
62.7 
71.2 
54,4 
76,1 
94.9 1997 
78.9 
77.5 
76,3 
76.6 
85,2 
83.5 
77.0 
81.4 
84.0 
68.9 
84.8 
62.3 
65.5 
53.0 
73.1 
79.9 1997/96 
-4.8 
- 1,7 
-1.5 
0.3 
-1.5 
-7.6 
-1.8 
-8,8 
-5,8 
-1.4 
0.0 
-0,5 
-8,1 
-2.5 
-4.0 
-15.9 
50 DEN ØKONOMISKE SITUATION OG INDKOMSTERNE I LANDBRUGET 
Ændringer i de nominelle priser pi landbrugsproduktionsmidlerne i 1995,1996 og 1997 
U9>) 
EU-15 
Belgique/Belgie* 
Danmark 
Deutschland 
EUdfia (Ellada) 
Espafia 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Osterreich 
Portugal 
Suomi/Finland 
Sverige 
United Kingdom Mellemlifgende forbrug af 
ri- og hjclpettoner sami 
tjenetteydelaer 
(997/1996 
0.9 
2.0 
0.7 
2,0 
3.3 
2.3 
2.0 
-0.9 
-1.0 
1.3 
-0.3 
3.7 
-3.5 
2.9 
2.1 
-2.4 1996/1995 
4.1 
4.2 
3.3 
2.9 
8.7 
4,0 
4.1 
3.8 
3.0 
3.7 
4.7 
5.0 
0.3 
2.3 
6.9 
6.1 1995/1994 
2.7 
0.0 
0.4 
0.2 
5.6 
3.3 
1.7 
1.6 
10.6 
1.3 
3.3 
-2.1 
3.5 
-21,9 
5.7 
3.3 lavetteringigoder og 
1997/1996 
2.5 
0.5 
1,0 
0.8 
3.1 
4.6 
1.4 
1.6 
3.4 
-1,1 
2.4 
0.9 
4.2 
1.3 
1.0 
2,7 1996/1995 
3.1 
0.2 
2.2 
1.1 
6.4 
5.2 
2.4 
0.0 
4,3 
0,9 
2.6 
2.1 
4.1 
1.7 
1.2 
2.3 1995/1994 
3,4 
3.6 
2.8 
1.2 
11.3 
5,9 
2.0 
4.6 
4,7 
1.5 
3.1 
2.0 
7.3 
-14.4 
6.0 
3,6 1997/1996 
1.3 
1.7 
0.8 
1.7 
3.2 
2.7 
1.9 
-0.3 
1.2 
0,2 
0.4 
2.5 
-2.0 
2.4 
1.8 
-1.7 1 alt 
1996/1995 
3.9 
3.7 
3.1 
2.5 
8.2 
4.2 
3.8 
2,8 
3.6 
2.4 
4.1 
3.7 
1.0 
2.1 
5.4 
5,5 1995/1994 
2.9 
0.5 
0.9 
0.5 
6.8 
3,7 
1.7 
2,3 
7,6 
1.4 
3,3 
-0,3 
4,2 
-19.5 
5.8 
3.3 
Deflateret prisindeks for produktionsmidlerne, mellemliggende forbrug 
(1990 m 100) 
EU-15 
Belgique/Belgie 
Danmark 
Deutschland 
EAAdoct (Ellada) 
Espafia 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Osterreich 
Portugal 
Suomi/Finland 
Sverige 
United Kingdom 1990 
100.0 
100.0 
100,0 
100,0 
100,0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100,0 
100,0 
100.0 
100.0 1991 
97.5 
97.0 
96.7 
98.3 
104.7 
96.0 
97.9 
97.3 
96.0 
98.7 
96.8 
98.8 
94.5 
102.8 
95.3 
97,9 1992 
95.2 
94.5 
94,1 
96,0 
103.5 
92.0 
96.2 
94.3 
92.8 
96.0 
95.2 
96.2 
89,1 
102,4 
92.9 
97.2 1993 
93.5 
90.9 
92.7 
91.9 
101.5 
91.0 
94,2 
92.9 
95.7 
91.4 
90.9 
93.7 
79.9 
102.0 
88.3 
1 100.1 1994 
91.3 
88.6 
89.1 
90.0 
98.4 
89.5 
92.6 
91.7 
93.1 
89.5 
87.5 
88.9 
76.2 
96.6 
88.1 
98.0 1995 
90.9 
87.2 
87.6 
88.5 
95.1 
88.3 
92.6 
90.8 
97.9 
89.0 
88.7 
85.2 
75,7 
74,7 
90.8 
97.9 1996 
92.3 
89.1 
88.6 
89.8 
95.3 
88.7 
94.4 
92.7 
97.1 
91,1 
90.9 
87.7 
73.4 
75.9 
96.6 
101.3 1997 
91.1 
89.2 
87,0 
91.1 
91,8 
88,7 
94,4 
90.1 
93.5 
90.7 
88.6 
88.9 
69.3 
77.4 
97.2 
96.8 1996/95 
r 1.3 
0.1 
-1.6 
0,1 
-2,6 
-0,1 
0,4 
-2,9 
-3,6 
-0.4 
-2,6 
1.6 
-5,9 
2.0 
0.5 
-4.6 
DEN ØKONOMISKE SITUATION OG INDKOMSTERNE I LANDBRUGET 51 
Informationsnettet for landøkonomisk bogføring (INLB) 
Bedrifternes indkomster 
187. Produktion, omkostninger og indkomster i erhvervslaridbrugene (') i EU (2) beregnes på 
grundlag af oplysninger, der indsamles som led i en undersøgelse af standardiserede 
bedriftsregnskaber(3) (se kapitel VII, tabel 3.2.1.). Undersøgelsen giver værdifulde oplysninger 
om de forskelle i landbrugsindkomster, der skjuler sig bag det samlede gennemsnit i resultaterne 
for landbrugssektoren som helhed. I dette afsnit er forskellene vist for de enkelte driftsformer 
(kapitel VTJ, tabel 3.2.2., giver en forklaring på de forskellige driftsformer). 
188. De resultater, der fremlægges her, er alle registrerede resultater, og udsvingene er beregnet 
i fasfe priser (korrigeret for inflation). På redigeringstidspunktet manglede der stadig nogle 
resultater (4). De nærmere resultater (i ecu opgjort til løbende kurser) for de enkelte driftsformer 
og for de forskellige økonomiske bedriftsstørrelser fremgår af kapitel VII, tabel 3.2.3 og 3.2.4. 
Resultaterne for de enkelte driftsformer 
189. De store forskelle mellem gennemsnitsindkomsterne i EU's forskellige medlemsstater (se 
figur 1) hænger sammen med selve landbrugsstrukturen i disse lande. De medlemsstater, der tegner 
sig for de højeste gennemsnitsindkomster, er normalt dem, der har mange store bedrifter, som 
er stærkt specialiseret på et område som markafgrøder eller inden for de mest konkurrencedygtige 
produktionssektorer (svin og/eller fjerkræ, havebrug og malkekvæghold). De sydeuropæiske 
medlemsstater, der har mange mindre bedrifter med blandet jordbrug (afgrøder + husdyrhold) 
eller med »andre permanente beplantninger« (en blanding af forskellige former for jordbrug), 
har en gennemsnitsindkomst, der er lavere end EU-gennemsnittet. 
(') Bedrifter, der afsatter størstedelen af deres produktion, og hvis økonomiske aktivitet ligger over et vist minimum. 
C) Resultaterne gælder for EU's femten medlemslande. 
(') G&r under betegnelsen informationsnettet for landøkonomisk bogføring (INLB). Undersøgelsen omfatter ca. 
58 000 bedrifter i EU-15. og de tegner sig for en EU-produktion. der udgør over 90 % af den samlede 
værditilvækst i den primære landbrugsproduktion. 
(4) Resultaterne for 1995/1996 omfatter ikke Grækenland og en del af UK (Skotland), da der endnu ikke foreligger 
fuldstændige data for disse to medlemsstater. Som følge heraf gives der ingen oplysninger om 
gennemsnitsresultater for 1995/19% vedrørende EU-12 og EU-15. 
52 DEN ØKONOMISKE SITUATION OG INDKOMSTERNE I LANDBRUGET 
Realindkomst pr. bedrift 
Familiens indkomst 
Bekjique/Belgii 
Danmark 
DeutacNand 
EAXota (Eflåda) 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Ôsterreich 
Portugal 
Suomi/Flniand 
Sverige 
UnHed Kingdom WÊtiÊlÉÊËÊIÊÊÊÊlÈÈÊÊÊÊÈÊÊÊÈÊÊÊÊÊaÊÊËÊÊËÊÊÊÊÊÊÊm ' 
mmmmmmmmmmmm ' (m 1 "4/1995 
1995/1996 
W8®@38® 
mimrmmm^mmm^mmmmfm^^mmimèmmMwm^ 
100 200 0 100 200 300 
Indeks (gennemsnit af alle bedrifter EU-121994/1995 = 100) 
Kilde: EU-INLB, GD VI/A3. 
Figur 1 i 
400 
190. I regnskabsåret 1995/1996 (det tredje gennemførelsesår for 1992-reformen af den fælles 
landbrugspolitik) steg den gennemsnitlige landbrugsindkomst i faste priser i forhold til 1994/1995 
i en række medlemsstater, nemlig Danmark, Frankrig, Irland, Italien, Luxembourg, Portugal og 
Det Forenede Kongerige. Derimod skete der i andre medlemsstater et fald i forhold til den 
gennemsnitsindkomst, der var registreret for 1994/1995. 
191. Figur 2 viser den store forskel i indkomstudviklingen inden for de forskellige driftsformer 
i de enkelte medlemsstater. Figuren viser også, at de registrerede resultater for de driftsformer, 
der er stærkest berørt af 1992-reformen af den fælles landbrugspolitik, i høj grad har påvirket 
udviklingen i gennemsnitsresultaterne for alle bedrifter under et i nogle medlemsstater. Der er 
således sket en stigning i gennemsnitsindkomsten for bedrifter med markafgrøder i Danmark, 
Frankrig, Italien, Portugal og Det Forenede Kongerige, mens der har kunnet konstateres en 
modsatrettet tendens for samme type bedrift i Belgien, Grækenland, Spanien og Nederlandene. 
DEN ØKONOMISKE SITUATION OG INDKOMSTERNE I LANDBRUGET 53 
Familiens indkomst 
pr. bedrift fordelt på driftformer DEN ØKONOMISKE SITUATION OG INDKOMSTERNE I LANDBRUGET 53 
Familiens indkomst 
pr. bedrift fordelt på driftformer 
54 DEN ØKONOMISKE SITUATION OG INDKOMSTERNE I LANDBRUGET 
I Italien, Portugal og Det Forenede Kongerige er der også sket en stigning i gennemsnitsindkomsten 
for de specialiserede kødkvægbedrifter, mens gennemsnitsindkomsten for sådanne bedrifter er 
faldet i Belgien og Spanien. I Frankrig har den faldende indkomst for specialiserede 
kødkvægbedrifter været med til at begrænse stigningen i den gennemsnitlige landbrugsindkomst. 
I modsætning hertil er den negative udvikling i den gennemsnitlige landbrugsindkomst i 
Nederlandene blevet mindsket ved stigningen i gennemsnitsindkomsten for de specialiserede 
kødkvægbedrifter. 
192. I Irland har der været et lille fald i gennemsnitsindkomsten for bedrifter med markafgrøder, 
mens gennemsnitsindkomsten for specialiserede kødkvægbedrifter har været stabil. I Irland og 
Luxembourg er stigningen i den nationale gennemsnitsindkomst primært en konsekvens af de 
positive ændringer i gennemsnitsindkomsten, der har kunnet registreres for vinbrug og for 
bedriftstyperne »mælk« og »blandet«. 
193. Gennemsnitsresultatet for alle bedrifter under et i nogle medlemsstater kan også forklares 
ved det resultat, der er registreret for bedrifter med andre driftsformer end dem, der er stærkest 
berørt af 1992-reformen af den fælles landbrugspolitik. F.eks. er faldet i den gennemsnitlige 
landbrugsindkomst i Nederlandene ikke kun en følge affaldet i gennemsnitsindkomsten for bedrifter 
med »hovedafgrøder«, men også af den indkomstnedgang, der har ramt bedrifter specialiseret 
i havebrug og mælkeproduktion. På samme måde kan den positive udvikling i den gennemsnitlige 
landbrugsindkomst i Italien forklares ved stigningen i gennemsnitsindkomsterne for vinbrug og 
for bedriftstyperne »andre permanente beplantninger« og »mælk«. 
Tredje gennemførelsesår for 1992-reformen af den fælles landbrugspolitik 
194. Figur 3 viser, at produktionsværdien for en gennemsnitsbedrift (ekskl. subsidier og inflation) 
er steget i alle EU-12-medlemsstater bortset fra Belgien, Grækenland og Spanien, hvor der er 
registreret fald, samt Irland og Portugal, hvor produktionsværdien for en gennemsnitsbedrift har 
været stabil sammenlignet med året før. 
195. Figur 4 viser, at indkomsten fra direkte betalinger fortsatte med at stige i det tredje 
gennemførelsesår for 1992-reformen af den fælles landbrugspolitik. Nettooverførslerne frådet 
offentlige pr. bedrift (alle tilskud og subsidier, der udbetales direkte til bedriften, herunder statsstøtte 
og udligningsgodtgørelser minus produktionsafgifter) steg navnlig i alle EU-12-medlemsstaterne 
bortset fra Grækenland og Spanien (der foreligger dog endnu kun foreløbige tal for de to nævnte 
lande). 
196. Ifølge tallene fra 1995/1996 er det i øvrigt kendetegnende for alle medlemsstater undtagen 
Grækenland, at de offentlige tilskud udgør en stadig stigende del af bedrifternes samlede omsætning 
DEN ØKONOMISKE SITUATION OG INDKOMSTERNE I LANDBRUGET 55 
(inklusive offentlige tilskud) og af landbrugsindkomsten. I forhold til bedrifternes samlede 
omsætning varierede denne procentdel i 1995/1996 fra 2,4% for Nederlandene til 16% for Irland 
(i 1994/1995 var de tilsvarende procentdele for de to lande henholdsvis 2,3% og 14,4%). Ligeledes 
svingede den procentdel, de offentlige tilskud i 1995/1996 udgjorde af landbrugsindkomsten, 
fra 14,6 % i Nederlandene til 85,3 % i Danmark (i 1994/1995 var de tilsvarende procentdele for 
de to lande henholdsvis 12,7 % og 79 %). Disse procentdele refererer til et gennemsnit for alle 
bedrifter og omfatter derfor også driftsformer, som ikke er direkte berørt af 1992-reformen. 
Produktion (i værdi) 
pr. bedrift før tilskud 
Belgique/Belgie 
Danmark 
DeutscNand 
EAAàBo. (EHéda) 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Osterreieh 
Portugal 
Suomi/Finland 
Sverige 
United Kingdom 1994/1995 
1995/1996 
100 200 300 400 
Indeks (gennemsnit af alle bedrifter EU-12 1994/1995 = 100) 500 
Kilde: EU-INLB. GD VI/A3. 
Figur 3 
197. Ifølge tallene for 1995/1996 ser det endvidere ud til, at de offentlige tilskud i Østrig, Finland 
og Sverige udgør en endnu større andel af bedrifternes samlede omsætning (inklusive offentlige 
tilskud) og af landbrugsindkomsten. 
56 DEN ØKONOMISKE SITUATION OG INDKOMSTERNE I LANDBRUGET 
Nettoindtægter fra det offentlige pr. bedrift 56 DEN ØKONOMISKE SITUATION OG INDKOMSTERNE I LANDBRUGET 
Nettoindtægter fra det offentlige pr. bedrift 
*5ïr 
- Landbrugsmarkederne 
/ 98. Dette kapitel beskriver situationen både på verdensmarkedet og EU-markedet for de vigtigste 
landbrugsprodukter og giver et overblik over prisudviklingen og de vigtigste foranstaltninger 
til forvaltning af disse markeder, der er blevet foreslået eller besluttet på EU-plan. 
Korn 
Verdensmarkedet 
199. Verdensproduktionen af korn i høståret 199671997 var betydeligt større end i det foregående 
høstår, hvilket i vidt omfang tilskrives produktionen af foderkorn. Majsproduktionen i USA nåede 
op på 236 mio. t mod 209 mio. t i det foregående høstår. Verdensproduktionen af hvede steg 
fra 540 mio. t i 1995/1996 til 581 mio. t i 1996/1997 som følge af produktionsstigningen i de 
fleste større producentlande. Den australske høst steg med en tredjedel til 23,5 mio. t mod 17 mio. t 
i høståret 1995/1996. Hvedehøsten i alle SNG-landene var en smule højere end i det foregående 
høstår. Kina, Canada og USA havde også en større høst, medens Argentinas høst næsten blev 
fordoblet i forhold til 1995/1996 (16 mio. t mod 9,5 mio. t). 
200. Som følge af de meget høje kornpriser i høståret 1995/1996 blev kornarealerne i 1996 udvidet 
i alle store producentlande, og verdens samlede høst i 199671997 nåede op på 1 482 mio. t mod 
1 335 mio. t i det foregående høstår. Produktionen af foderkorn steg fra 799 mio. t i 1995/1996 
til 901 mio. t i 1996/1997 (dvs. en stigning på 12,9 %). 
201. Verdensforbruget af hvede i høståret 199671997 anslås til 578 mio. t, hvilket er 3 mio. t 
under høstresultatet, men forbruget er steget i forhold til forrige høstår (554 mio. t). Forbruget 
af foderkorn anslås til 871 mio. t, hvilket er en kraftig stigning i forhold til forbruget i det 
foregående høstår (828 mio. t), men langt under produktionen. Alt i alt er verdenslagrene af korn 
blevet genopbygget en smule i forhold til det meget lave niveau, der fandtes sidst i høståret 
1995/1996 (184 mio. t), idet de blev på 218 mio. t, hvilket er lidt under niveauet i høståret 
1994/1995 (229 mio. t). Heraf var 99 mio. t hvede og 119 mio. t foderkorn. 
58 LANDBRUGSMARKEDERNE 
202. Verdenshandelen med korn var i alt på 183 mio. t (heraf 92 mio. t hvede) mod 182 mio. t 
(heraf 90 mio. t hvede) i forrige høstår. Generelt har de fleste importlande aftaget samme mængder 
som i det foregående høstår, bortset fra at der har været en betydelig importstigning i Iran og 
et betydeligt importfald i Kina. 
203. Prognoserne for høståret 1997/1998 viser et fald i verdensproduktionen (til 1 461 mio. t 
mod 1 482 mio. t i det foregående høstår) bl.a. som følge af et kraftigt fald i den kinesiske høst 
af foderkorn, især majs (en nedgang på 23 mio. t), medens den bliver mere eller mindre uændret 
i de øvrige producentlande. Som følge af stigningen i forbruget, der forventes at ligger over 
produktionen (1 474 mio. t mod 1 449 mio. t 1996A997), risikerer verdenslagrene at falde ca. 
10 mio. t til 205 mio. t. Hvad verdenshandelen med korn angår, kan den forventes at stige lidt 
(til 186 mio. t, heraf 94 mio. t hvede). 
EU-markedet 
204. EU-produktionen i 1996/1997 anslås til 206 mio. t for de 15 EU-lande eller 29 mio. t mere 
end i høståret 1995/1996, hvor høsten i den sydlige del af EU var ramt af tørke. 
205. Produktionsstigningen afspejler forøgelsen af de arealer, der er tilsået med korn (et tilsået 
areal på 36,9 mio. ha mod 35,6 mio. ha i 1995/1996 (dvs. en stigning på 3,7%)) og et rekordudbytte 
på 5,58 t/ha mod 4,99 t/ha. 
206. Alle kornsorter har bidraget til denne stigning. Rekordudbytterne har medført en produktion 
af blød hvede på 91,3 mio. t (+ 10,7 mio. t), af byg på 52,5 mio. t (+9,0 mio. t) og af majs på 
35,3 mio. t (+5,5 mio. t). 
207. Produktionen på Den Iberiske Halvø er efter fire års tørke vendt tilbage til det normale. 
De nordiske regioner i EU har haft særligt gunstige klimaforhold. 
208. Som følge af nedsættelsen af obligatorisk jordudtagning til en enhedssats på 10 % er 
jordudtagningen under støtteordningen for markafgrøder faldet fra 6,4 mio. ha til 5,6 mio. ha. 
Endvidere lå ca. 400 000 ha fortsat brak som følge af ordningen med femårig jordudtagning. En 
frivillig jordudtagning af knap 2 mio. ha har ført til en reel jordudtagning på 14,4 %. Det er især 
producenter i Spanien, Tyskland, Sverige og Finland, der har benyttet denne ordning. 
209. Det som følge af reformen forventede kornprisfald samt de særligt høje priser på olie- og 
proteinafgrøder har stimuleret brugen af korn i foder. For de 15 EU-lande er denne anvendelse 
steget til 106 mio. t i høståret 1996/1997, dvs. over 18 mio. t mere end i tiden før reformen. 
210. Samtidig er kornhandelen mellem medlemsstaterne fortsat steget. 
LANDBRUGSMARKEDERNE 59 LANDBRUGSMARKEDERNE 59 
60 LANDBRUGSMARKEDERNE 
211. EU-eksporten i høståret 1996/1997 (inkl. forarbejdede produkter og fødevarehjælp) var 
på 29 mio. t mod 19,5 mio. t i forrige høstår. Den kommercielle eksport udgjorde 16,1 mio. t 
blød hvede (inkl. mel), 8,9 mio. t byg (inkl. malt) og 0,8 mio. t rug og rugmel. Eksporten af hård 
hvede har fortsat været på et lavt niveau sammenholdt med tidligere perioder. Eksporten af 
forarbejdede produkter har igen vundet markedsandele. 
212. Den fortsat store eksport i høståret 199671997 og den kraftige stigning i det indenlandske 
forbrug medførte trods rekordhøsten en yderligere mindskelse af interventionslagrene, der faldt 
fra 2,7 mio. t ved høstårets begyndelse til kun 2,3 mio. t ved høstårets slutning, fordelt med 
0,5 mio. t på blød hvede, 0,8 mio. t på byg og 1,0 mio. t på rug. 
213. Det fik Rådet til at sænke den faste braklægningsprocent fra 17,5 % til 5 % for 1997-høsten. 
214. I høståret 1997/1998 har Rådet truffet beslutning om at reducere de,månedlige forhøjelser 
gældende for interventionspriserne fra 1,1 ECU/t/måned til 1,0 ECU/t/måned for at mindske 
udgifterne til oplagring. 
215. EU-høsten i høståret 1997/1998 anslås til ca. 200 mio. t for de femten EU-lande. 
Nedsættelsen af braklægningsprocenten har ikke haft helt så positiv indvirkning på produktionen 
som forventet, idet kornproduktionen faldt på Den Iberiske Halvø på grund af lavere udbytter 
end i det foregående rekordår. 
216. For 1998-høstens vedkommende besluttede Rådet at forlænge gyldigheden af den 
obligatoriske braklægningsprocent, som var reduceret ti) 5 %, samt i endnu et høstår suspendere 
pligten til ekstraordinær jordudtagning uden godtgørelse ved overskridelse af det historiske 
basisareal. 
Oliefrø 
217. Oliefrø anvendes til fremstilling af foderkager og olie. Sektorens økonomiske situation 
afhænger derfor af udviklingen i priserne på frø, olier og foderkager. Vegetabilske olier kan 
forbruges i uforarbejdet stand eller i form af tilberedte olier og fedtstoffer som margarine. 
218. EU er nettoimportør af oliefrø, vegetabilske olier og foderkager. Den årlige importmængde 
af disse produkter afhænger i vid udstrækning af forholdet mellem priserne for frø, foderkager, 
olier og konkurrerende produkter (korn, majsglutenprodukter mv.) til foderbrug og af EU's 
muligheder for eksport af olier og foderkager til tredjelande. Den samlede import af oliefrø androg 
18,5 mio. t i 1995/1996 og 16 mio. t i 1996/1997. Sojafrø tegner sig for størstedelen (80%) af 
importen. 
LANDBRUGSMARKEDERNE 61 
Oliefrø 
(mio. t) 
1988 1990 1992 1994 
EU-12 + det tidligere DDR. 1996 
(mio. t) (mio. t) 
5(- Solsikke 
I I 
Produktion EU-15 Produktion EU-15 Is. 
1988 1990 1992 1994 1996 1988 1990 . 1992 1994 1996 
Kilde: Europa-Kommissionen, GD for landbrug. 
Figur 6 
62 LANDBRUGSMARKEDERNE 
219. I produktionsåret 1995/1996 blev der i Den Europæiske Union (EU-15) formalet 30 mio. t 
oliefrø mod 28,4 mio. t 1996/1997. Heraf udgjorde sojafrø hovedparten (ca. 50 %) efterfulgt af 
raps (ca. 25 %) og solsikke (ca. 22 %). 
220. Fra og med høståret 1993 /l 994 blev støtteordningen for markafgrøder (korn, olieafgrøder, 
proteinafgrøder og oliehør) udvidet til også at omfatte raps, solsikke og soja, hvilket betyder, 
at de producenter, der er omfattet af den generelle ordning, skal lægge arealer brak. Under denne 
ordning ydes der en godtgørelse på 433,50 EÇU/ha. Det beløb, der udbetales til producenterne, 
differentieres regionalt på grundlag af det historiske udbytte af korn eller oliefrø og justeres 
eventuelt i forhold til prisudviklingen på verdensmarkedet ud over en vis margin. 
221. For høståret 1996/1997 blev således udbetalt specifikke godtgørelser for oliefrø for 
4 691 803 ha; dette areal er betydeligt under det maksimale garantiareal, som var på 4 933 800 ha. 
Der har således ikke været nogen justering af godtgørelserne som følge af overskridelse af dette 
garantiareal. Derimod er referenceprisen for høståret 1996/1997 blevet fastsat til 223,551 ECU/t 
svarende til 13,593 % over den forventede referencepris (196,8 EGU/t); under hensyn til marginen 
på 8 % har denne pris medført en reduktion af godtgørelsen på 5 %. 
222. Den samlede produktion af oliefrø var i produktionsåret 1996/1997 på næsten 15 mio. t 
(heraf 1,2 mio. t nonfood oliefrø) mod 12 mio. t (heraf 2,1 mio. t nonfood oliefrø) i 1995/1996. 
Ærter, bønner, hestebønner og sødlupiner 
223. Disse produkter, som foderindustrien er den største aftager af, konkurrerer med en lang 
række andre råvarer. 
224. Fra og med høståret 1993/1994 blev ordningen for forarbejdningsstøtte og minumumsprisen 
erstattet af en ordning med støtte for visse markafgrøder (kom, olieafgrøder, proteinafgrøder og 
oliehør), hvilket indebar obligatorisk jordudtagning for de producenter, der var omfattet af den 
generelle ordning. Den regionalt differentierede støtte beregnes som 78,49 ECU multipliceret 
med det historiske kornudbytte. 
225. For produktionsåret 199671997 blev der ydet godtgørelse for ca. 1,086 mio. ha. Den samlede 
produktion nåede op på 4,4 mio. t. 
Anden hør end spindhør 
226. Produktionen af hør i EU omfatter dels spindhør, der især dyrkes på grund af fibrene, men 
som også giver et højt udbytte af frø, dels anden hør, som udelukkende dyrkes på grund af frøene. 
Frøene anvendes direkte eller formales med henblik på olie (til industriel brug) eller foderkager. 
LANDBRUGSMARKEDERNE 63 
227. Den Europæiske Union importerer store mængder hørfrø (ca. 500 000 t pr. ir), bi.a. fra 
Canada, som er den største leverandør. 
228. For bedre at kunne styre produktionen har man forsøgt at opni en bedre balance mellem 
støtten til hørfrø og andre afgrøder. Fra og med produktionsåret 1993/1994 blev hør ud over 
spindhør føjet til listen over markafgrøder, hvortil der kan ydes hektarstøtte i henhold til reformen 
af den fælles landbrugspolitik, der blev vedtaget i 1992. Der ydes en godtgørelse pi 105,1 ECU 
pr. t multipliceret med kornudbyttet. 
229. Sædskiftet til anden hør end spindhør udgjorde i 1996 171 000 ha, medens tallet for 1997 
anslås til 200 000 ha. Stigningen skyldes især udvidelsen af arealerne i Tyskland (+14 000 ha) 
og Det Forenede Kongerige (78 000 ha i 1997 mod 48 000 ha i 1996). 
Ris 
230. Verdenshøsten i 1996 var betydeligt højere end i 1995 (563,2 mio. t mod 550 mio. t. 
uafskallet ris) som følge af en yderst gunstig høst i de asiatiske lande (Kina, Indonesien, 
Bangladesh) og i Afrika. 
231. I løbet af 1996 faldt den internationale handel med 2,1 mio. t i forhold til niveauet fra 1995 
(fra 21 mio. t. til 18,9 mio. t) hovedsagelig som følge af en god høst i de lande, der er de største 
nettoimportører af ris. 
232. Verdensmarkedspriserne faldt i 1996 som følge af en lavere efterspørgsel efter ris pi 
verdensmarkedet end i det foregiende ir. 
233. I 1996 niede den EU-produktion, der blev solgt pi markedet, op pi 2,5 mio. t uafskallet 
ris mod 2,1 mio. t i 1995, idet der ikke længere var tørke i Spanien, og fordi indica-rishøsten 
var steget; for uafskallet ris var stigningen fra 438 0001 i 1995 til 632 0001 i 1996. Produktionen 
af japonica-ris steg ligeledes med 15 % i forhold til 1,65 mio. t uafskallet ris det foregiende ir. 
234. I høståret 1996/1997 var EU-rispriserne under interventionsprisen for alle rissorter. De 
var især lave i Spanien og Grækenland, idet den indica-ris, der blev høstet i disse to lande, ramtes 
af konkurrencen fra ris indført fra tredjelande. 
235. For første gang i flere ir blev der i høståret 1996/1997 opkøbt 162 0001 uafskallet ris ved 
intervention, heraf knap 130 0001 indica-ris. Den gode høst samt den betydelige import er årsagerne 
hertil. 
64 LANDBRUGSMARKEDERNE 
236. 11996/1997 var importen (hovedsagelig indica-ris) uændret i forhold til det forrige høstår, 
dvs. knap 522 000 t sleben risækvivalent, medens eksporten steg ca. 86 % (fra 146 000 t i 
1995/1996 til 261 000 t, inkl. fødevarehjælp, i 1996/1997). 
237. Den afgiftsfrie import af delvis sleben ris med oprindelse i de oversøiske lande og territorier 
(OLT) niede i 1995/1996 op pi 160 0001 mod 212 0001 sleben risækvivalent i 1995/1996. Dette 
fald skyldes to beskyttelsesforanstaltninger, som Kommissionen og Rådet anvendte i januar og 
maj 1997 som følge af den uro pi EU's rismarked, som denne import havde forårsaget. 
238. Importen af ris med oprindelse i A VS-landene steg betydeligt fra 7 0001 til 27 0001 afskallet 
risækvivalent som følge af beskyttelsesforanstaltningerne for OLT-ris og i forventning om en 
ændring af importordningen for AVS-ris. 
239. For at iværksætte en aftale med USA i form af en brevveksling inden for rammerne af artikel 
XXTV.6 i GATT vedtog Kommissionen forordning (EF) nr. 703/97, der fastsætter, at der i en 
etårig forsøgsperiode fra juli 1997 indføres en ordning for kumulativ tilbagebetaling (OKT) for 
afskallet ris med henblik pi en justering af den importtold, der er opkrævet for lidt eller betalt 
for meget. 
240. Reformen af den fælles markedsordning for ris blev anvendt for første gang i høståret 
199671997 bl.a. for si vidt angir interventionsperiodens nedsættelse til fire måneder (april-juli), 
fastsættelsen af basisarealerne og de nye regler vedrørende den kvalitet, der tilbydes til intervention. 
Interventionsprisfaldet og godtgørelsesordningen gælder fra og med høståret 1997/1998. 
241. For høståret 1997/1998 forventes det, at de tilsiede arealer vil udgøre ca. 417 000 ha, heraf 
95 000 ha med indica-ris. Det tyder pi, at høstkvaliteten er god. Pi baggrund af de 
eksportbegrænsninger, der er fastsat i aftalen under Uruguay-runden (151 200 t sleben 
risækvivalent), paregnes der betydelige interventionsopkøb. 
Sukker 
Verdensmarkedet 
242. I produktionsåret 1996/1997 overgik produktionen for tredje gang i træk verdens 
sukkerforbrug. Pi nuværende tidspunkt anslås dette produktionsoverskud til ca. 2,7 mio. t trods 
en mærkbar stigning (3,2 mio. t) i forbruget i samme periode. Siledes forventes slutlagrene i dette 
produktionsar at blive pi 48,4 mio. t eller 40,2 % af forbruget, hvilket er et godt stykke over de 
30% fra slutningen af 1980'erne. 
LANDBRUGSMARKEDERNE 65 
Kilde: F.O. Uehl. Udviklingen pi verdensmarkedet 
(mio. i råsukker) 
Produktioatir 
1987/1988 
1988/1989 
1989/1990 
1990/1991 
1991/1992 
1992/1993 
1993/1994 
1994/1995 
1995/1996 
Progn. 1996/1997 Pnxhiktion 
(1) 
104,7 
104,6 
109.1 
115.7 
116.9 
112.7 
111.4 
116.1 
125,9 
123.2 Fortmig 
(2) 
107.2 
107,0 
109.6 
110.4 
111,1 
111.9 
112.2 
114.0 
117,3 
120,5 Over- eller undented 
(3)-(l)-(2) 
-2.5 
-2.4 
-0.5 
+ 5.8 
+ 5.9 
+ 0.8 
-1.2 
+ 2,1 
+ 8.6 
+ 2.7 Lager i ft «f 
fortmiget 
<4) 
31.2 
29.0 
27,9 
31.7 
36.0 
35.6 
33.6 
34.1 
39.8 
40,2 
243. Trods denne stigning pi 1,7 mio. t i verdenslagrene ved produktionsårets udgang har 
udviklingen i verdensmarkedspriserne ikke helt haft den forventede faldende tendens. Forhold 
mellem lagre og forbrug som dem i 199671997 har nemlig tidligere fået prisen til at falde til under 
20 ECU/hkg for hvidt sukker og til under 12 ECU/hkg for råsukker. Priserne pi råsukker er i 
realiteten praktisk taget forblevet stabile (10-12 cents/pound) i hele produktionsåret, idet det kun 
er priserne pi hvidt sukker, der er faldet, selv om det kun er en smule i forhold til prognosen 
ved produktionsårets begyndelse. 
Gennemsnitspriser ved omgåede levering: 
- Børsen i Paris (hvidt sukker) * 30.69 ECU/100 kg 1995/1996 
26.99 ECU/100 kg 1996/1997 (- 12.1 %) 
- Børsen i New York {.råsukker} = 21.58 ECU/100 kg 1995/1996 
21.18 ECU/100 kg 1996/1997 (-1.9 %) 
244. De nævnte mindre flygtige verdensmarkedspriser skyldes først og fremmest de strukturelle 
ændringer i den internationale sukkersektor i de seneste ir, dvs. den stigende selvforsyningstendens 
i udviklingslandene, andre sødemidlers erstatning af sukker i industrilandene, Sovjetunionens 
opløsning samt endelig lagerpolitikken i visse lande. Medens det i forrige produktionsar var Indien, 
der havde de største overskudslagre, er det i ir industrilandene, der til slut har øget deres lagre 
(ca. 3,0 mio. t) ved at lægge en dæmper pi sukkernoteringerne igennem hele produktionsåret. 
245. Importefterspørgslen anslås for øjeblikket til at være pi 36,0 mio. t, hvilket er en nedgang 
pi ca. 1,8 mio. t i forhold til det foregiende produktionsar. Den lagernedbringelse, der er registreret 
66 LANDBRUGSMARKEDERNE 
i importlandene (ca. 2,4 mio. t), understøtter især denne udvikling trods forbrugsstigningen i samme 
periode på verdensplan. Råsukkerimporten har holdt sig på samme niveau (ca. 19,0 mio. t) som 
i det foregående produktionsår, hvorimod importen af hvidt sukker er faldet. Da raffinaderierne 
i Mellemøsten endnu ikke har udnyttet deres kapacitet fuldt ud, er det især lagerfraførslerne i 
visse importlande, der er årsagen til denne nedgang. 
246. I øvrigt viste de første høstprognoser for 1997/1998 for første gang i tre produktionsår et 
produktionsunderskud i forhold til verdensforbruget. Med en stagnation i produktionen vil den 
forventede forbrugsstigning kunne øge underskuddet til omkring 2,0 mio. t. Da de lagre, der er 
kumuleret i de tre seneste produktionsår, er tilstrækkeligt store til dække det forventede underskud, 
forventes sukkernoteringerne forsat af være stabile igennem hele produktionsåret med en vis fasthed 
i begyndelsen af 1998 som følge af visse spændinger mellem udbuddet og efterspørgslen. På EU-
plan (de 15 EU-lande) faldt sukkerroearealerne i 1996 (2 020 000 ha) en smule i forhold til det 
foregående produktionsår. Det gennemsnitlige sukkerudbytte nåede op på 8,2 t pr. ha, hvilket 
udgør en stigning på 9,3 % i forhold til 1995 som følge af forbedrede driftsbetingelser. Disse 
udbytter har givet en produktion af hvidt sukker på 16,837 mio. t, heraf 16,515 mio. t fra 
sukkerroer, 0,275 mio. t fra sukkerrør og 0,047 mio. t fra melasse. 
247. Inden for rammerne af denne produktion har eksporten af uforarbejdet EU-sukker med 
restitutioner ligesom i det foregående produktionsår været på omkring 2,75 mio. t, herunder ca. 
1,6 mio. t svarende til præferenceimporten. Udnyttelsen af den globale produktion har medført 
en stigning i eksporten af C-sukker på ca. 0,8 mio. t til 2,4 mio. t. Overførslen af C-sukker er 
ligeledes steget til 0,917 mio. t. På baggrund af disse elementer er Fællesskabets slutlagre steget 
med ca. 250 000 t, hvilket har en stabiliserende indflydelse på verdensmarkedspriserne. 
248. Hvad EU's samlede sukkerforbrug angår, er det blevet stabiliseret på omkring 12 600 0001, 
der trods alt er svagt stigende til trods for udviklingen af inulinsirupproduktionen. Stigningen 
i inulinsirupproduktionen blev bekræftet i 1996/1997 med en produktion på 0,177 mio. t 
(0,128 mio. t i 1995/1996). Til gengæld har isoglucoseproduktionen ligget stabilt på ca. 
0,302 mio. t, hvilket svarer til de kvoter, der er fastsat for dette produkt. 
249. I øvrigt har Rådet fastfrosset de institutionelle priser i produktionsåret 1996/1997 og nedsat 
lageromkostningsrefusionen med 6,7 % under hensyn til renteudviklingen. 
250. Kommissionen har nedsat lagerafgiften, der i perioden fra 1995/1996 til 1997/1998 er faldet 
fra 3,62 ECU/hkg til 2,0 ECU/hkg, hvilket har forudsat en nedgang i de reelle garanterede priser 
på 2,4 % til fordel for forbruget. 
251. Hvad produktionsafgifterne angår, har Kommissionen for samme produktionsår fastsat B-
afgiften til 36,5 % af interventionsprisen. 
LANDBRUGSMARKEDERNE 67 
Sukker LANDBRUGSMARKEDERNE 67 
Sukker 
68 LANDBRUGSMARKEDERNE 
Olivenolie 
S * & 
Kilde: Europa-Kommissionen, GD for landbrug. 
Figur 8 
Olivenolie 
252. Verdensproduktionen andrager i gennemsnit ca. 2,0 mio. t, heraf 78 % i EU (ca. 1550 0001); 
de andre storproducenter er Tunesien ( 155 0001), Tyrkiet (90 0001), Syrien (75 0001) og Marokko 
(45 000 t). Produktionen ændrer sig meget fra ir til år, og verdensmarkedet følger direkte 
udviklingen pi EU-markedet. 
253. Den støtteberettigede EU-produktion i 1996/1997 anslås til ca. 1 859 4001 mod 14810001 
i 1995/1996. Ifølge meddelelserne fra medlemsstaterne i forbindelse med fastsættelsen af oliven-
og olivenolieudbyttet for produktionsåret 1996/1997 er antallet af produktive træer ca. 500 mio. 
Der dyrkes oliven pi ca. 2 mio. bedrifter. 
LANDBRUGSMARKEDERNE 69 
254. EU-forbruget var i 1995/1996 pi ca. 1 390 000 t (75 % af verdensforbruget). Ifølge de 
seneste prognoser skulle forbruget i 199671997 ligge højere end tidligere, bl.a. pi grund af de 
kraftige prisfald. Mere end 90 % af produktionen afsættes i emballager pi under 5 kg, hvilket 
bl.a. skyldes forbrugsstøtteordningen, der blev indført i 1979. Ved begyndelsen af produktionsåret 
1996/1997 var interventionslagrene pi 12 000 t, mens de ved dets slutning var pi 8 000 t. 
255. Grækenland og Spanien er normalt de største leverandørlande, og selv om Italien bide 
producerer og eksporterer, er landet stadig den største køber. Importen var i produktionsåret 
1996/1997 pi 46 000 t. Eksporten niede i samme produktionsir op pi ca. 140 000 t, dvs. mere 
end de 135 0001 i produktionsåret 1995/1996 og tæt ved det loft, der er fastsat i GATT-aftalerne. 
256. EU's støtteordning har siden produktionsåret 1987/1988 omfattet en budgetstabilisator med 
en maksimal garantimængde pi 1,35 mio. t. Overstiger produktionen den maksimale 
garantimængde, eventuelt forhøjet med en overførsel fra det foregående ir, nedsættes 
produktionsstøtten (til olivendyrkerne) tilsvarende. Den maksimale garantimængde blev overskredet 
i 1995/1996, hvilket resulterede i en nedsættelse af støtten. Prognoserne for 1996/1997 viser, at 
den maksimale garantimængde nok ogsi vil blive overskredet for dette produktionsir. 
Produktionsstøltebertttlgede mængder olivenolie i EU 
(lOOOt) 
Land 
Graekenland 
Spanien 
Frankrig 
Italien 
Portugal 
I alt 1988/1989 
319.2 
408.0 
1.2 
390.0 
24.6 
1 143.0 1989/1990 
316.4 
573.0 
2.8 
585.0 
35.1 
1 512.3 1990/1991 
170.9 
700.0 
2.3 
148.0 
20,0 
1041.2 1991/1992 
430.1 
610,0 
3.4 
650.0 
35.0 
1 728.5 1992/1993 
314.4 
636.0 
1.8 
410.0 
17.1 
1 379.3 1993/1994 
323.2 
588,0 
2.4 
550.0 
27.5 
1 491.1 1994/1995 
389.9 
583.0 
2.4 
458.7 
29.2 
1 463.2 I99VI996 
445.0 
375.0 
2.5 
625,0 
34.0 
1 481,5 1996/1997 
(prognose) 
409.0 
964.0 
2.4 
445.0 
39.0 
1 859.4 
257. Kommissionens tjenestegrene har gennem nogen tid undersøgt forskellige udkast til en 
reform af støtteordningen for olivendyrkning. 
Tørret foder 
258. Tørret foder omfatter proteinrige produkter (minimum 15 %) som f.eks. lucerne, andre 
bælgplanter og visse græsser, der er tørret kunstigt (dehydrering) eller naturligt (soltørring). 
70 LANDBRUGSMARKEDERNE 
259. Produktionsudviklingen udregnet ud fra støtteansøgningerne fremgår af nedenstående tabel. 
Produktion af tørret foder (EU-15) (') 
(looo o 
Foder 
Kunstt0rret 
Sol(0rret 
lak 1992/1993 
4 236 
4 682 1993/1994 
4 576 
420 
4 996 1994/1995 
4 468 
455 
4 923 1995/1996 
4 070 
402 
4 473 1996/1997 
3 818 
253 
4 071 
(') EU-12 indUl 1994/1995. 
260. I begyndelsen af 1990'erne er stigningen i produktionen af tørret foder blevet ledsaget af 
øgede budgetomkostninger, og det har fået Kommissionen til at foreslå Rådet en reform af sektoren 
fra og med produktionsåret 1995/1996. 
261. Reformen, som Rådet har vedtaget (forordning (EF) nr. 603/95 af 21. februar 1995), 
indeholder følgende elementer: 
1 ) overgang fra den hidtidige variable støtte til en fast støtte pr. ton på 68,83 ECU for kunsttørret 
foder og 38,64 ECU for soltørret foder 
2) indførelse af maksimale garantimængder (MGM): 
a) 4,394 mio. t for kunsttørret foder (4,412 mio. t efter Sveriges, Finlands og Østrigs 
tiltrædelse) 
b) 443 500 t for soltørret foder. 
De maksimale garantimængder opdeles i nationale garantimængder (NGM), som tildeles 
medlemsstaterne på grundlag af deres gennemsnitlige støttede produktion i referenceårene 
1992/1993 og 1993 /l 994. Såfremt NGM overskrides, reduceres støtten for at undgå enhver 
overskridelse af den samlede budgetramme; for de første 5 % nedsættes støtten i alle 
medlemsstater uden undtagelse; herefter nedsættes støtten for de berørte medlemsstater 
3) styrkelse af kontrollen ved hjælp af det integrerede kontrolsystem for markafgrøder og husdyravl 
for at kunne identificere alle arealer, hvor der dyrkes foderafgrøder til tørring, og således 
modvirke uberettiget kumulering af støtte. 
262. I 1996/1997, der er det andet produktionsår under den nye fælles markedsordning, blev 
der ydet støtte for 3 817 8941 kunsttørret foder (87 % af MGM) og 252 8231 soltørret foder (57 % 
af MGM). 
LANDBRUGSMARKEDERNE 71 
Bælgplanter (kikærter, vikker og linser) 
263. Der blev indført en specifik ordning for bælgplanter i 1989 ved forordning (EØF) nr. 762/89. 
Den omfatter en hektarstøtte for et garanteret maksimumsareal. Denne foranstaltnings 
gyldighedsperiode er flere gange blevet forlænget, senest i 1996, jf. forordning (EF) nr. 1577/96. 
264. Hektarstøtten er fastsat til 181 ECU og det garanterede maksimumsareal til 400 000 ha. 
En overskridelse af dette areal medfører en forholdsmæssig begrænsning af støtten i det pågældende 
produktionsir. 
265. 11996/1997 var arealet med bælgplanter pi 550 000 ha; overskridelsen af det garanterede 
maksimumsareal medførte en tilpasning af støtten, der blev fastsat til 131,69 ECU pr. ha. For 
produktionsåret 1997/1998 anslås arealet til 500 000 ha. 
Frugt og grøntsager 
Friske frugter og grøntsager 
Situationen på verdensmarkedet 
266. Verdensproduktionen af friske frugter og grøntsager er støt stigende. Den var i 1995 pi 
knap 890 mio. t, hvilket er en stigning pi 1,0 % i forhold til 1994 og pi 8,9 % i forhold til 
gennemsnitsproduktionen i perioden 1989-1991 ('). Grøntsagerne (inkl. meloner) tegner sig for 
55 % af denne mængde. EU var med knap 102 mio. t i 1995 verdens tredjestørste producent efter 
Kina (169 mio. t) og Indien (104 mio. t), men foran USA (64 mio. t), Brasilien (39 mio. t) og 
Tyrkiet (32 mio. t). Af de vigtigste produkter i verden kan nævnes tomater (78 mio. t i 1995), 
appelsiner (58 mio. t), æbler (50 mio. t) og løg (32 mio. t). 
267. Hvad citrusfrugterne angir, tyder de første skøn for produktionsåret 1996/1997 (2) pi, at 
verdensproduktionen af citrusfrugter bliver på knap 85 mio. t, hvilket vil være en stigning på 
1.3 % i forhold til 1995/1996, på 10 % i forhold til 1993 /l994 og på 87 % i forhold til 
gennemsnittet for produktionsårene 1971/1972 til 1975/1976. EU indtager med en ansliet 
produktion pi ca. 8 mio. t i dette produktionsar 1996/1997 tredjepladsen i verden sammen med 
Kina (7,9 mio. t) efter Brasilien (17,7 mio. t) og USA (17,5 mio. t) og foran Mexico (4 mio. t) 
og Egypten (2,5 mio. t). I andel af verdensproduktionen og i forhold til gennemsnittet for 
produktionsirene 1971/1972 til 1975/1976 kan der konstateres en kraftig stigning for Kina (fra 
(') Kilde: FAO - Produktionsårbog. bind 49 - 1995. 
(2) Kilde: FAO - Friske og forarbejdede citrusfrugter - årlige statistikker - 1997. 
72 LANDBRUGSMARKEDERNE 
1,6 % til 9,3 %) og Brasilien (fra 13 % til 21 %) og en nedgang for EU (fra 14 % til 9,4 %), for 
USA (fra 27 % til 21 %) og for Japan (fra 8,5 % til 1,9 %). 
Den internationale samhandel 
268. Størrelsen af den internationale samhandel med friske frugter og grøntsager varierer alt 
efter produktet. I perioden 1993-1995 udgjorde den pi grundlag af importen i gennemsnit 13 % 
af verdensproduktionen for citroner, 11 % for appelsiner og smi citrusfrugter, 11 % for pærer, 
9,6 % for løg, 9,4 % for æbler, 8,3 % for ferskner og 3,8 % for tomater. I 1995 udgjorde EU-
eksportens andel af denne internationale samhandel 15 % for citroner, 11 % for appelsiner og 
smi citrusfrugter, 8,8 % for æbler, 7,8 % for tomater og 6,3 % for pærer. 
269. EU har et underskud af friske frugter og grøntsager. 11996 var eksporten pi 86 % af importen 
for grøntsager, 53 % for citrusfrugter og 44 % for andre frugter. Dette underskud steg fra 1995 
(-2,5 mio. t) til 1996 (-2,6 mio. t), idet eksportændringerne (+9,1 % for grøntsager, - 2,9 % 
for citrusfrugter og + 21 % for andre frugter) ikke opvejede importstigningerne (+ 1,3 % for 
grøntsager, + 11 % for citrusfrugter og + 7,0 % for andre frugter). 
EU-markedet 
270. Med knap 9 mio. t er EU's produktion af æbler i produktionsåret 1996/1997 steget med 
6,2% i forhold til produktionsåret 1995/1996. Denne gennemsnitlige udvikling dækker imidlertid 
over meget forskellige situationer i de forskellige medlemsstater, nemlig en kraftig stigning (+45%) 
i Tyskland og Luxembourg (+ 33 %) og et voldsomt fald i Belgien (- 42 %) og Nederlandene 
(-22%) samt varierende situationer (fra-11 til +14%) i de øvrige medlemsstater. Denne udvikling 
i produktionen giver sig - i det mindste delvis - udslag i produktionsprisudviklingen for 
ledeprodukterne, dvs. de produkter, for hvilke Ridet fastsætter basis- og købspriserne. For 
produktionsåret 1996/1997 er disse priser sammenholdt med 1995/1996 steget i Frankrig (+16% 
efter en dårlig høst i produktionsåret 1995/1996), Belgien (+3,7%) og Nederlandene og faldet 
kraftigt i Grækenland (-22 %) og Tyskland (-16 %). For EU er faldet i gennemsnit på 12 %. 
Denne produktions- og prisudvikling har medført en stigning i de tilbagekøbte mængder fra 2,4% 
i 1995/1996 til 3,9% af EU-produktionen. 
271. EU-produktionen af pærer i produktionsåret 199671997 er på godt 2,9 mio. t, hvilket er 
en stigning pi 6,6 % i forhold til 1995/1996 og pi 6,8 % i forhold til gennemsnittet for 
produktionsårene 1991/1992 til 1995/1996. Denne stigning skyldes især Spanien (+26% i forhold 
til produktionsåret 1995/1996), Frankrig (+ 10%) og Italien (+9,4 %). I.dette produktionsar 
1996/1997 er producentpriserne for EU i gennemsnit faldet 3,5 % i forhold til 1995/1996, men 
der har været betydelige forskelle medlemsstaterne imellem (fra + 26 % i Danmark til - 34 % 
i Spanien). De mængder, der er trukket tilbage fra markedet, er pi 6,1 % af produktionen mod 
1,8% i 1995/1996. i 
LANDBRUGSMARKEDERNE 73 
Frugt 
Produktion af 
1988 1990 1992 1994 1996 1988 1990 1992 1994 1996 
(mio. t) 
Appelsiner 
1988 •\;>y<. (mio. t) 
Druer 
1990 1992 1994 1996 1988 1990 1992 1994 1996 
Kilde: Europa-Kommissionen, GD for landbrug. 
Figur 9 
74 LANDBRUGSMARKEDERNE 
272. 1996-høsten af ferskner har været præget af en gennemsnitsproduktion (+ 19 % i forhold 
til 1995, men blot + 1,8% i forhold til gennemsnittet for produktionsirene 1991 til 1995), af en 
stagnation i den gennemsnitlige EU-producentpris (-0,2% i forhold til 1995, men -26% i Italien 
og + 29 % i Portugal) og af fortsat store tilbagekøb (16 % af produktionen). 
273. Ifølge de disponible oplysninger er produktionen af spisedruer i produktionsåret 1996 steget 
ca. 14 % i forhold til 1995, idet denne stigning hovedsagelig skyldes Italien, der alene tegner 
sig for 64 % af EU-produktionen. Producentpriserne har været stigende for sjette produktionsar 
i træk (+5,7 % for EU i forhold til 1995, men - 14 % i Italien). De tilbagekøbte mængder har 
fortsat været ganske smi (0,5 % af produktionen). 
274. Produktionen af abrikoser blev genoprettet i produktionsåret 1996 (+ 36 % i forhold til 
den lave 1995-produktion). Samtidig er EU-producentprisen faldet 17 %, hvilket dækker over 
et fald pi 35% i Frankrig og en stigning pi 116% i Portugal. De tilbagekøbte mængder er steget, 
men de overstiger ikke 3,6 % af produktionen. 
275. I sektoren for citrusfrugter er der endnu ingen samlede tal til rådighed for hverken 
produktionsåret 1995/1996 eller 1996/1997. Der kan imidlertid konstateres en stabilisering i EU-
produktionen af appelsiner på 5,3 mio. t mod 5,6 mio. t i produktionsåret 1994/1995. Med 
1,3 mio. t i 1996/1997 er produktionen af citroner steget efter to ringe produktionsår; den er dog 
under gennemsnittet for produktionsårene 1991/1992 til 1995/1996 (1,4 mio. t). Til gengæld er 
produktionen af mandariner og klementiner faldet med henholdsvis 6,1 % og 12% i forhold til 
1995/1996. Fra 1995/1996 til 1996/1997 er den gennemsnitlige EU-producentpris faldet for 
appelsiner (-13%) og mandariner (-6,6%), medens den har været stabil for klementiner (+0,7%) 
og er steget for citroner (+3,1 %). De for produktionsåret 1996/1997 tilbagekøbte mængder er 
faldet i forhold til produktionsåret 1995/1996; de er på 2,0% af EU-produktionen for appelsiner, 
0,9 % for mandariner, 0,6 % for klementiner og 0,3 % for citroner. 
276. Der har igennem flere produktionsår ikke været globale oplysninger til rådighed om 
produktionen af blomkål. Der kan for produktionsåret 1996/1997 sammenholdt med 1995/1996 
konstateres en stabilitet i Italien (- 1,0%) og et væsentligt fald i Frankrig (- 12 %). I samme 
produktionsår er producentprisen faldet kraftigt i alle medlemsstater (fra -14% i Spanien til -34% 
i Portugal) undtagen i Danmark (+1,4%), og de tilbagekøbte mængder er steget betydeligt i forhold 
til 1995/1996 (+47%). 
277. De ufuldstændige oplysninger, der er til rådighed om tomater, viser for produktionsåret 
1996/1997 sammenholdt med 1995/1996 en produktionsstigning i Grækenland (+11 %), Spanien 
(+ 34 %) og Italien (+ 26 %) samt et fald i Belgien (- 17 %), en stigning på 17 % i den 
gennemsnitlige EU-producentpris og en kraftig stigning (+83 %) i de tilbagekøbte mængder, der 
imidlertid fortsat har været ubetydelige (under l %) i forhold til produktionen. 
LANDBRUGSMARKEDERNE 75 
De vigtigste lovgivningsmæssige og politiske begivenheder 
278. I produktionsåret 1997/1998 anvendtes for første gang den reform af den fælles 
markedsordning, som Ridet vedtog i 1996. Denne nye markedsordning tridte nemlig i kraft pr. 
1. januar 1997, og dens gennemførelsesbestemmelser indførtes gradvist i løbet af 1997. 
279. Kommissionen vedtog allerførst betingelserne for anerkendelse og foreløbig anerkendelse 
af producentorganisationer samt betingelserne for ydelse af en igangsætningsstøtte til 
producentsammenslutninger. Den vedtog derefter gennemførelsesbestemmelserne dels for 
driftsprogrammerne og driftsfondene, dels for interventionsordningen. Endelig vedtog den 
gennemførelsesbestemmelserne for ordningen vedrørende støtte til citrusfrugtforarbejdning. 
280. Kommissionen har ligeledes som følge af reformen vedtaget gennemførelsesbestemmelser 
til de specifikke foranstaltninger, der er fastsat for aspargessektoren, samt foranstaltninger 
vedrørende støtte for hasselnødder, der høstes i produktionsårene 1997/1998,1998/1999 og 1999 
/2000. 
281. I overensstemmelse med den aftale, der i 1996 blev indgået i forbindelse med reformen 
af den fælles markedsordning, vedtog Rådet et program for rydning af æble-, pære-, fersken- og 
nektarintræer. Dette program omfatter maksimalt 20 000 ha, der er fordelt ligeligt mellem dels 
æble- og pæretræer, dels fersken- og nektarintræer. Det er fastsat, at disse arealers oprindelige 
fordeling pi medlemsstater senere vil kunne ændres under hensyn til de faktiske ansøgninger. 
282. For at undgi enhver risiko for budgetmæssige problemer som følge af alt for store tilbagekøb 
har Kommissionen fastsat interventionstærskler for produktionsåret 1997/1998 for tomater 
(360 000 t), blomkil (111 300 t), æbler (387 300 t), ferskner (272 400 t), nektariner (89 800 t), 
meloner ( 176 6001), vandmeloner ( 197 4001), spisedruer ( 162 2001), citroner (93 5001), appelsiner 
(408 5001), satsumas (23 300 t), mandariner (36 0001) og klementiner (133 400 t). 
283. Kommissionen har for tomater, kirsebær, agurker, appelsiner, mandariner, citroner og 
spisedruer fastsat udløsningsmængderne for produktionsiret 1997/1998 i overensstemmelse med 
den særlige beskyttelsesklausul, der er fastsat i de aftaler, som er en følge af de multilaterale 
forhandlinger under Uruguay-runden (GATT-aftalerne). 
284. Efter anmodning fra de portugisiske myndigheder forlængede Ridet indtil den 30. september 
1999 gyldighedsperioden for programmet vedrørende foranstaltninger til forbedring af EF-normeme 
for frugt og grøntsager og styrkelse af kontrollen med overholdelsen af de gældende normer i 
Portugal. 
285. Kommissionen har forlænget gyldighedsperioden for den ordning, der begrænser indførslen 
af hvidløg med oprindelse i Kina, med et ir. 
76 LANDBRUGSMARKEDERNE 
286. EU-toldkontingentet for hasselnødimporten fra Tyrkiet er for 1997 blevet forhøjet autonomt 
fra 25 000 t til 34 060 t, bl.a. for at tage hensyn til den samhandel med dette produkt, der hidtil 
havde været mellem de nye medlemsstater og Tyrkiet. 
287. Der er inden for rammerne af et kontingent fastsat en særlig indgangspris for appelsiner 
indført fra Cypern. 
288. Eksportrestitutionsordningen er blevet ændret for at opni en bedre tilpasning af 
restitutionssatsernes niveau til de reelle markedsbehov. 
Forarbejdede frugter og grøntsager 
Verdensmarkedet og EU-markedet 
289. Der fi ndes endnu kun meget ufuldstændige oplysninger om sektoren for forarbejdede frugter 
og grøntsager. For EUs vedkommende vedrører de disponible oplysninger næsten udelukkende 
de produkter, der nyder godt af forarbejdningsstøtte. 
290. Verdensproduktionen af tomater bestemt til forarbejdning udgjorde i produktionsåret 
1996/1997 ca. 25,8 mio. t, dvs. 1,0 mio. t mere end i 1995/1996. Der kan i forhold til sidstnævnte 
produktionsar konstateres forskellige udviklingstendenser for verdens tre største producenter, 
nemlig stabilitet i USA (10,3 mio. t i 1996/1997 mod 10,2 mio. t i 1995/1996), en stigning i EU 
(7,9 mio. t mod 6,8 mio. t) og et fald pi ca. 8 % i Tyrkiet (1,7 mio. t). 
291. Stigningen i EU-produktionen skyldes stigningen i produktionen af koncentrat (+0,7 mio. t, 
dvs. + 16,5 %) og for gruppen »andre produkter« (+0,3 mio. t, dvs. + 37 %). Men ud af disse 
7,9 mio. t tomater, der er forarbejdet i EU til produkter, som kan nyde godt af forarbejdningsstøtte, 
er det kun de 6,3 mio. t eller 80%, der reelt har nydt godt af EU-støtte (6,2 mio. t i 1995/1996). 
Ca. to tredjedele af disse mængder er blevet anvendt til fremstilling af koncentrat. Blandt de andre 
produkter, for hvilke der er ydet støtte, kan det konstateres, at andelen af flåede tomater konstant 
har været faldende. 
292. I dette verdensproduktionsår 1996/1997 kan det konstateres, at prisen på tomatkoncentrat 
og flåede tomater er faldet ca. 25 %, at de tyrkiske lagre er blevet afsat til især Rusland, og at 
der er betydelige lagre af tomatkoncentrat i USA og af flåede tomater i Italien. 
293. I produktionsåret 1997/1998 forventes der et produktionsfald ikke blot i EU, men også 
i den øvrige verden. 
LANDBRUGSMARKEDERNE 77 
294. I EU er knap 494 0001 ferskner i produktionsåret 1996/1997 blevet forarbejdet til konserves 
i sukkerlage og/eller ren saft mod ca. 470 000 t i det foregående produktionsår. Grækenland er 
stadig den største producent i EU (60 % af den samlede produktion) foran Spanien (26 %) og 
Italien (11%). EU eksporterer fortsat dette produkt (ca. 150 000 t). 
295. EU-produktionen af Williams- og rochapærer, der er forarbejdet til konserves i sukkerlage 
og/eller ren saft, var i produktionsåret 1996/1997 på over 126 000 t mod knap 125 000 t i det 
foregående produktionsår. Italien er fortsat den største EU-producent (47 % af den samlede 
produktion) foran Spanien (30%) og Frankrig (17%). EU håret underskud af dette produkt, idet 
eksporten i 1996 var på 9 300 t færdigvarer mod en import på 33 0001. 
De vigtigste lovgivningsmæssige og politiske begivenheder 
296. Den fælles markedsordning, der gælder for denne sektor, omfatter i princippet alle 
forarbejdede frugter og grøntsager. EU-støtten er imidlertid koncentreret om nogle produkter, 
nemlig ferskner, pærer, tomater, blommer, tørrede figner og ananas (støtte til forarbejdning under 
forudsætning af at producenten garanteres en mindstepris), tørrede druer og tørrede figner 
(intervention og støtte til oplagring ved produktionsårets afslutning ledsaget af en hektarstøtte 
for tørrede druer) og svampe (kontingenter, der er fritaget for told). Endvidere gælder der en 
ordning med minimumsimportpriser for tørrede druer og visse produkter forarbejdet pi basis af 
kirsebær samt for importen af røde bær hidrørende fra visse central- og østeuropæiske lande, 
herunder de baltiske lande. Endelig nyder hindbær bestemt til forarbejdning samt tørrede druer 
godt af særlige kvalitetsforbedrende og afsætningsfremmende foranstaltninger. 
297. Reformen af denne fælles markedsordning, der blev besluttet i 1996, tridte i kraft pr. 
1. januar 1997. Den nødvendiggjorde en titpasning af gennemførelsesbestemmelserne til ordningen 
vedrørende forarbejdningsstøtte samt gennemførelsesbestemmelserne for kvotaordningen for 
forarbejdede tomatprodukter. 
298. I overensstemmelse med den aftale, der blev indgiet i forbindelse med »prispakken«, ændrede 
Rådet produkternes fordeling inden for den kvota, der var blevet tildelt Frankrig gennem 
støtteordningen for forarbejdede tomatprodukter. 
299. I produktionsåret 1997/1998 er producentmindsteprisen fra det foregående produktionsår 
opretholdt på samme niveau undtagen for tomater (- 2,0 %) og ferskner (- 2,0 %). For deres 
vedkommende faldt forarbejdningsstøtten for tomater med 9,6 %, for ferskner konserveret i 
sukkerlage og/eller ren saft med 6,2%, for Williams- og rochapærer konserveret i sukkerlage og/eller 
ren saft med 14 %, for ananaskonserves med 7,8 % og for blommer med 2,7 %. Denne udvikling 
er knyttet til råvsreprisudviklingen i tredjelandene udtrykt i ECU. For pærer er støttefaldet blevet 
forstærket af garantitærsklens overskridelse. 
78 LANDBRUGSMARKEDERNE 
300. For de tørrede druers vedkommende er hektarstøttens grundbeløb blevet opretholdt på 
2 785 ECU. Denne støtte udbeales kun for specialarealer, der opfylder visse udbyttekriterier. 
301. EU og Tyrkiet er enedes om at ændre ordningen for indførsel i Fællesskabet af 
tomatkoncentrat med oprindelse i Tyrkiet. Den nye ordning blev anvendt fra den 1. september 
1997. Den fastsætter for hvert år to halvårlige kontingenter hvert på 15 0001, der er fritaget for 
told. Der gælder særlige bestemmelser for perioden fra 1. september til 31. december 1997. 
302. EU har før det fastsatte tidpunkt, nemlig pr. 1. juli 1997, anvendt den 
minimumsimportprisordning for visse røde bær med oprindelse i Bulgarien, Ungarn, Polen, 
Rumænien, Slovakiet og Tjekkiet, der var opnået enighed om ved forhandlingerne om indgåelse 
af tillægsprotokoller til Europaaftalerne. Ifølge den nye ordning gælder minimumsimportpriserne 
permanent, og ikke efter at Kommissionen har truffet ad Aøc-beslutning. Den tidligere ordning 
blev derimod opretholdt for importen fra de baltiske lande. 
303. Eksportrestitutionssatserne er tilpasset under hensyn til udviklingen i dollarkursen. 
Den fælles markedsordning for bananer 
304. Gør man status efter de første fire års anvendelse har den fælles markedsordning for 
bananer (') haft to hovedvirkninger, som kan tilskrives åbningen af markederne: 
- en tendens til priskonvergens 
- en bedre fordeling mellem oprindelseslande. 
305. EU forsynes med bananer af tre hovedgrupper af leverandører (se tabel s.79): 
- de bananproducerende regioner i EU (en markedsandel pi 17 %) 
- AVS-landene(20%) 
- landene i Syd- og Centralamerika (63 %). 
306. Som led i den fælles markedsordning findes der forskellige bestemmelser for disse tre 
leverandørgrupper i overensstemmelse med EU's forskellige forpligtelser (se tabel s.79): 
- for EU-produktionen: udligningsstøtte for op til 854 000 t og støtte inden for rammerne af 
strukturfondene 
- for AVS-bananer: toldfri indførsel af op til 857 700 t fordelt på de traditionelle AVS-
leverandører 
(') Forordning (EØF) nr. 404/93 af 13.2.1993 (EFT L 47 af 25.2.1993. s. 1). 
LANDBRUGSMARKEDERNE 79 
- for bananer fra tredjelande bortset fra de traditionelle AVS-lande: et toldkontingent på 
2,553 mio. t (EU-15) pålagt en afgift på 75 ECU pr. ton; inden for dette kontingent kan der 
toldfrit importeres 90 0001 ikke-traditionelle AVS-bananer. 
Den fælles markedsordning for bananer 
Vigtigste forvaltningsbestemmelser for forsyningen af markedet 
Oprindclsc 
1. EU 
De KanariskeOer 
Guadeloupe 
Martinique 
Madeira etc. 
Kreta, Lakonfa 
2. Tradltionelle AVS-bananer 
3. Alle andre oprindelser 
end 1 og 2: 
a) Heraf ikke-traditionelle AVS-
bananer 
b) »Rammeaftalelande« 
Colombia 
Costa Rica 
Venezuela 
Nicaragua 
c) Andre lande 
4. Alle oprindelser for maengder 
ud over toldkontingentet 
a) AVS ud over 2 og 3.a) 
b) Andet Instrument 
Udligningsstøtte 
Mængder pr. land 
ToldkonUngent 
Inden for kvota fordelt 
på lande 
Inden for kvota (i %): 
21 
23,40 
3 
2 
Ud over kontingentet Told 
(for 3 og 4) 
Fritagelse 
75 ECU/t 
Fritagelse 
75 ECU/t 
75 ECU/t 
850 ECU/t,-20% i seks 
år 
Forskol på 100 ECU/t i 
forhold til fuld berettigelse 
Indtil juli 1997: 793 ECU/t Maksimale nucngdcr 
i tons (nctlo) 
854 000 
420 000 
150 000 
219 000 
50 000 
15 000 
857 700 
2 200 000 () 
90 000 
Ingen grænse 
(') Toldkontingent hævet til 2,553 mio. t for 1995,1996 og 1997 tom følge af udvidelsen. 
307. Tendensen til priskonvergens på det fælles marked medfører prisfald for EU-bananer. For 
at opveje virkningerne af den fælles markedsordning modtager producentgrupperne en 
udligningsstøtte for forskellen mellem en fastlagt gennemsnitlig referenceindkomst for 1991 i 
de fire produktionsområder og gennemsnitsindkomsten for et givet ir: For bananer afsat i 1996 
androg udligningsstøtten (') 29 ECU/100 kg med en supplerende støtte pi 3,8 ECU/100 kg og 
5,9 ECU/100 kg for henholdsvis portugisiske bananer og bananer fra Guadeloupe, og den afsatte 
mængde var pi 684 605 t. 
(') Forordning (EF) nr. 898/97 af 20.5.1997 (EFT L 128 af 21.5.1997. s. 12). 
80 LANDBRUGSMARKEDERNE 
308. Under hensyntagen til det relativt lave prisniveau i 1996 og stigningen i de afsatte mængder 
(+4% fra 1995 til 1996) steg udgifterne til udligningsstøtte i 1996 til 203 mio. ECU sammenholdt 
medl80mio. ECU i 1995. 
309. Produktionsprognoserne i EU udviser en stigning for 1997. Ifølge foreløbige skøn vil 
afsætningen af EU-bananer blive pi ca. 790 000 t mod 685 0001 i 1996. 
310. I 1996 nåede importen af traditionnelle AVS-bananer op på 733 000 t under hensyn til 
importlicenserne som følge af orkaner. Importen i 1997 forventes at blive på ca. 700 000 t. 
311. Toldkontingentet for import af bananer fra tredjelande og for ikke-traditionelle AVS-bananer 
er for 1997 fastsat til 2 553 0001, hvilket svarer til en stigning på 353 0001 som følge af Østrigs, 
Sveriges og Finlands tiltrædelse. Det skal bemærkes, at Kommissionen, som det var tilfældet 
i 1996, selv har måttet vedtage denne forhøjelse af toldkontingentet, da Rådet ikke har truffet 
beslutning om det forslag ('), som Kommissionen fremlagde i april 1995. Der er ikke i øjeblikket 
enighed mellem medlemsstaterne om bl.a. tilpasningerne som følge af udvidelsen, og desuden 
har Rådet ikke taget stilling til de forskellige forslag til ændring af den fælles markedsordning (2). 
312. Der er indgivet en klage over den fælles markedsordning for bananer til 
Verdenshandelsorganisationen (WTO). Klagen blev indgivet i slutningen af 1995 af fire lande 
- USA, Guatemala, Honduras og Mexico - og siden hen Ecuador, der blev medlem af WTO 
i 1996. Panelets rapport fordømte flere af den fælles markedsordnings bestemmelser. Denne 
kendelse blev stadfæstet i september 1997 af appelinstansen. 
Vin 
313. EU's vinarealer er i perioden 1993/1994 til 1995/1996 faldet gradvist fra 3,4 mio. ha i 
produktionsåret 1993/1994 til 3,3 mio. ha i produktionsåret 1995/1996, dvs. et fald pi ca. 4% 
af det første areal. De største ændringer registreredes i Grækenland (- 18 %), Spanien (-6 %) 
og Italien (-4%). Nedgangen skyldes især den rydningspolitik, som Kommissionen har ført siden 
1988. Det anslås, at der i perioden 1988-1996 i alt blev ryddet ca. 490 000 ha (foreløbige tal). 
Ordningen er blevet forlænget indtil produktionsåret 1997/1998. 
314. Hvad vinudbyttet angår, har det i samme periode svinget på uensartet måde i de forskellige 
medlemsstater, medens det på EU-niveau er faldet fra 46,3 hl/ha i produktionsåret 1993/1994 
(') KOM(95) 115 (EFT C 136 af 3.6.1995). 
(!) KOM(95) 114, ændret ved KOM(96) 37 (EFT C 92 af 23.3.1996) og suppleret ved KOM (96) 82 (EFT C 121 
af 25.4.1996). 
LANDBRUGSMARKEDERNE 81 
til 45,7 hl/ha i produktionsåret 1994/1995. Selv om de nøjagtige tal ikke er til rådighed, er det 
muligt at konstatere et yderligere fald i produktionsåret 1995/1996. Der har samtidig med det 
beskedne fald i vinarealerne været et betydeligt produktionsfald. 
375. EU dominerer verdensmarkedet for vin, idet EU i gennemsnit tegner sig for 60 % af 
produktionen og 55 % af forbruget. 11995 var disse procentsatser pi henholdsvis 62 % og 60%. 
De øvrige storproducenter er Argentina, USA, østlandene som helhed (Bulgarien, Ungarn, 
Rumænien, ex-Jugoslavien, Tjekkiet og Slovakiet), det tidligere USSR samt Sydafrika, i den nævnte 
rækkefølge. 
316. Sammenholdt med en verdensproduktion på omkring 250 mio. hl (gennemsnit 1993 -1995) 
andrager det årlige forbrug ca. 217 mio. hl (gennemsnit 1993 -1995). Overskuddet i verden på 
ca. 30 mio. hl anvendes hovedsagelig til produktion af drikkesprit. Fraregnes samhandelen inden 
for EU på ca. 30 mio. hl (12 % af verdensproduktionen), omfatter den internationale vinhandel 
ca. 24 mio. hl, som udgør ca. 10% af verdensproduktionen. 
377. I 1996 var der en lille stigning i EU's eksport til tredjelande: Der blev eksporteret 
10418 754 hl mod 9 793 000 hl i 1995. Frankrig (3 409 942 hl), Italien (3 022 968 hl) og Spanien 
(2 358 864 hl) er de vigtigste eksportlande, og de vigtigste samhandelspartnere er USA (25 %), 
Canada (8 %) og Japan (7 %). Den tidligere forholdsvise betydelige eksport til Rusland er nu ret 
lille (3%). 
375. I 1996 steg EU's vinimport som følge af de små reserver i EU kraftigt (+ 57 % i forhold 
til 1995), nemlig til 5 748 812 hl. De vigtigste importlande er Det Forenede Kongerige (36%), 
Tyskland (21 %) og Spanien (16%). Ca. 45% af Det Forenede Kongeriges import (917 374 000 hl) 
kommer fra Australien og Sydafrika. EU's hovedleverandører er landene i Østeuropa som helhed 
(32 %), Argentina (18 %), Australien (14 %), medens 10 % af importen stammer fra Sydafrika 
og 9 % fra USA. Argentinas eksport til det spanske marked (0,938 mio. hl) er usædvanlig, men 
skyldes vinmangelen som følge af den tørke, der har ramt visse regioner i dette land. 
379. EU's vinproduktion i produktionsåret 1996/1997 er blevet beregnet til 165 mio. hl (foreløbige 
tal) for alle kategorier af vine (bordvin, k.v.b.d. og andre vine). Da høsten i 1995/1996 var den 
ringeste i årtier (151 mio. hl), er produktionen steget kraftigt. Orienteringspriserne for bordvin 
af type AI, RI og Ril har ændret sig i forhold til 1995/1996 og er blevet fastsat til 
3,828 ECU/%/vol/hl. Noteringerne for bordvin har varieret kraftigt fra region til region: fra 56% 
til 127% af orienteringsprisen. 
320. Det direkte vinkonsum, der gennem en længere periode har været faldende, forventes nu 
at stabilisere sig i forhold til de foregående produktionsår (128 mio. ha), og det samme gælder 
mængden af vin, der anvendes i industrien til produktion af vermouth og vineddike (3,8 mio. ha). 
82 LANDBRUGSMARKEDERNE 
Vin 
(mb. hl) 
(mb. hl) 
30 
20 
10 Destillation O WÊÊÊ 
illllL. 
1988/1969 1989/1990 1990/1991 1991/1992 1992/1993 1993/1994 1994/1995 1995/1996 
(') Obligatorisk og frivillig destillation, undtagen Portugal fra 1979 til 1991. 
Tallene for 1992 omfatter også Portugal. 
Kilde: Europa-Kommissionen, GD for landbrug. 
Figur 10 
LANDBRUGSMARKEDERNE 83 
327. I begyndelsen af produktionsiret omfattede lagrene af vin til produktion og til handel 
114 mio. hl. I slutningen af produktionsiret forventes de at ligge pi omkring 119 mio. hl. 
322. Trods en øget produktion ( 165 mio. hl) og lagre ved produktionsårets begyndelse pi 114 mio. 
hl har det i 1996/1997 været muligt at undgi at benytte obligatorisk destillation. For at klare 
situationen blev det besluttet at foretage en forebyggende destillation og en støttedestillation, og 
der blev i den forbindelse destilleret ca. 11 mio. hl (heraf 10,7 mio. hl ved forebyggende destillation 
og 0,3 mio. hl ved støttedestillation). 
323. I perioden fra den 16. december 1996 til den 15. februar 1997 blev der indgiet langfristede 
oplagringskontrakter (ni måneder) for 10 320 000 hl (bordvin: 6 832 000 hl; druemost: 
2 837 000 hl; koncentreret druemost og koncentreret rektificeret druemost: 651 000 hl) mod 
6 500 000 hl i den foregiende periode. 
324. Den forventede vinproduktion i 1997-1998 blev ved produktionsårets begyndelse anslået 
til 161 mio. hl (mod 165 mio. hl i det foregående produktionsar), hvilket er lidt over gennemsnittet 
for de tre seneste produktionsir. Det bør dog fremhæves, at sidstnævnte periode omfatter et 
produktionsar (1995/1996), der har været et af de ringeste i årtier. 
Bomuld 
325. Verdens samlede bomuldsareal i 1997/1998 anslås ifølge det amerikanske 
landbrugsministerium til ca. 33,8 mio. ha med en forventet produktion pi ca. 19 mio. t. (87,3 mio. 
baller) (') mod 33,7 mio. ha og 19,3 mio. t i 1996/1997. 
326. Ikke-egreneret bomuld indgår ikke i den internationale samhandel, men da spindekapaciteten 
i EU er langt større end EU's egen produktion af fibre, indføres der betydelige mængder: over 
1 mio. t i perioden 1986-90 og 895 0001 i 1995. 
327. USA, det tidligere Sovjetunionen, Syrien, Argentina og Australien (i visse perioder) er 
de vigtigste leverandørlande. Til gengæld er samhandelen inden for EU fortsat af begrænset omfang, 
selv om tendensen er stigende. 
325. Inden for EU spiller bomuld en begrænset rolle, bide med hensyn til areal og med hensyn 
til antallet af producenter. Bomuldsproduktionen er imidlertid koncentreret pi visse omrider i 
(') 1 balle s ca. 217,7 kg. 
84 LANDBRUGSMARKEDERNE 
Grækenland og Spanien, hvor denne afgrøde spiller en meget vigtig socioøkonomisk rolle. EU's 
bomuldsareal er øget fra 501 000 ha i 1996 til 510 000 ha i 1997 (423 000 ha i Grækenland og 
113 500 ha i Spanien), og EU's produktion anslås til 1 475 000 t ikke-egreneret bomuld 
(1 100 0001 i Grækenland og 375 0001 i Spanien) mod 1 500 0001 i 1996. Det skal bemærkes, 
at i Andalusien er visse vinterafgrøder (bl.a. korn, sukkerroer og kartofler) blevet kraftigt beskadiget 
som følge af de ugunstige klimatiske forhold hen imod udgangen af 1996. For at begrænse de 
indtægtsnedgange, der skyldes denne svigtende høst, har de spanske producenter herefter tilsået 
en ikke ubetydelig del af de arealer, der siledes var blevet frigjort til andre formil, med bomuld: 
resultatet heraf har været et bomuldsareal pi i alt 113 500 ha, som er betydeligt større end i det 
foregående produktionsir (79 000 ha). EU's grad af selvforsyning med bomuldsfibre er pi 25-30% 
og EU's forbrug pi 1,250 mio. t. 
329. EU's støtteordning indebærer, at der fastsættes en milpris ( 106,30 ECU/100 kg fra og med 
produktionsåret 1995/1996) og ydes en støtte svarende til forskellen mellem milprisen og 
verdensmarkedsprisen til egreneringsvirksomheder, der betaleren minimumsproducentpris. Hvis 
produktionen af ikke-egreneret bomuld overstiger den maksimale garantimængde, nedsættes 
milprisen og støtten tilsvarende. 
330. Efter at reformen af støtteordningen har været anvendt i et ir, har Ridet som følge af de 
indtrufne vanskeligheder besluttet at afskaffe den forudgående prisfastsættelse og ændre 
forskudsordn ingen. 
337. Støtten til hver enkelt medlemsstat nedsættes pro rata i forhold til den nationale 
garantimængde, der er fastsat til 782 0001 for Grækenland og 249 0001 for Spanien. Der er ingen 
nedre grænse for størrelsen af nedsættelsen, men den vil blive mindre, såfremt 
verdensmarkedspriserne gør det muligt at begrænse udgifterne til støtteordningen. I 1997/1998 
er den foreløbige nedsættelse anslået til 31 % af målprisen for Grækenland og 37% for Spanien. 
Silkeorme 
332. Silkeormeavl, som finder sted i Grækenland og Italien samt i mindre omfang i Frankrig, 
repræsenterer en forsvindende lille del af EU's landbrug og af verdens samlede silkeormeavl. 
Silkeormeavlen, der især foregår i Thrakien, Veneto og Marche, spiller dog en ikke ubetydelig 
rolle, og producenterne har oparbejdet en knowhow, der bør værnes om i disse områder. 
333. Verdensproduktionen af natursilke er steget betydeligt i de senere år. Ifølge FAO blev der 
i 1994 produceret 114 0001 (68 0001 i gennemsnit fra 1979 til 1981). Produktionen foregår næsten 
udelukkende i Asien (112 000 t): Kina (84 000 t), Indien (17 000 t), Korea (5 000 t) og Japan 
(4 0001) tegner sig for over 90 % af verdensproduktionen. 
LANDBRUGSMARKEDERNE 85 
334. I EU er der problemer med at opretholde produktionsniveauet, fordi de stigende 
produktionsomkostninger ikke altid opvejes af tilsvarende højere verdensmarkedspriser. 
Produktionen er faldende, især i Grækenland. 
335. I 1996 gennemførtes der produktion i l 943 kasser mod 1 736 kasser i 1995. Det gav en 
produktionsmængde pi 41 831 kg kokoner. Støtten for produktionsåret 1997/1998 er fastsat til 
133,26 ECU pr. kasse. 
Spindhør og hamp 
Spindhør 
336. Verdens samlede spindhørareal er pi ca. 750 000 ha, og produktionen af fibre andrager 
600 000 t. Det skal dog tilføjes, at hørproduktionen i Østeuropa er blevet forstyrret som følge 
af den politiske udvikling, og at der ikke foreligger præcise oplysninger om produktionen i Kina, 
som er den anden storproducent af spindhør. Der er ingen større samhandel mellem EU og 
tredjelande. Derimod nir importen af fibre undertiden et sidant omfang, at den forstyrrer EU-
markedet. EU har underskud af fibre af middel og lav kvalitet og indfører disse fibre fra Østeuropa, 
Egypten og Kina. Til gengæld forsyner EU hele verden med fibre af god og meget god kvalitet, 
da sådanne fibre ikke produceres andetsteds. Siledes eksporterede EU i 1995 69 500 t, heraf 
43 5001 lange fibre og 26 0001 korte fibre. 
337. EU's spindhørareal er steget voldsomt mellem 1992 (44 000 ha) og 1996 (132 000 ha). 
Stigningen i dette areal har været alt for stor i forhold til kapaciteterne i EU til forarbejdning af 
spindhør til fibre. Derfor har Rådet fra og med produktionsåret 1997/1998 indført en pligt til, 
at der indgås kontrakter mellem godkendte producenter og første forarbejdningsvirksomheder. 
Denne foranstaltning skal stabilisere arealerne [133 000 ha tilsået i 1997] og endvidere udvikle 
sektoren for den første forarbejdning, især i Spanien og i mindre udstrækning i Det Forenede 
Kongerige. De vigtigste EU-producenter er traditionelt Frankrig, Belgien og Nederlandene. Men 
denne afgrøde dukkede for nogle år siden op i Tyskland og især i Det Forenede Kongerige og 
Spanien. I 1993 tegnede de to sidstnævnte lande sig kun for henholdsvis 4 % og 0,4 % af EU's 
spindhørareal, men i 1997 steg deres andel til [14 % og 37 %]. Hørstrå forarbejdes til fibre på 
ca. 150 rødnings- og skætningsvirksomheder i det nordvestlige Frankrig (30), Belgien (100), 
Nederlandene, Tyskland og Danmark. Desuden afsættes hørstrå også til andre formål end 
tekstilforarbejdning (især inden for papirindustrien). 
335. Situationen på hørfibermarkedet, som havde været ugunstig i nogle år, bedredes mod 
udgangen af produktionsåret 1992/1993 som følge af en betydelig formindskelse af EU-høsten 
i de foregående tre produktionsir og et genopsving i hørforbruget. Denne markedsligevægt blev 
opretholdt i produktionsårene 1994/1995 og 1995/1996.1 de efterfølgende produktionsar har der 
86 LANDBRUGSMARKEDERNE 
imidlertid været en tendens til, at det igen er blevet vanskeligere at afsætte skættet hør. Trods 
diversificeringsindsatsen for at finde frem til nye afsætningsmarkeder, er dette marked fortsat 
meget afhængigt af moden. 
339. For spindhør blev støtten for 1997/1999 fastsat til 815,86 ECU/ha. Den er differentieret 
efter produktionszone og høstmetode, hvor man har lagt det historiske frøudbytte pr. hektar til 
grund. 
Hamp 
340. Verdens samlede hampeareal er faldet betydeligt i de senere ir: Der er blevet tilsiet mellem 
100 000 og 150 000 ha mod 480 000 ha i gennemsnit i perioden 1979-1981. Kina, Nordkorea, 
Indien og Rusland er de vigtigste producenter. Hamp spiller ikke nogen større rolle i EU. 
Traditionelt er produktionen koncentreret i Frankrig og i mindre omfang i Spanien, men i de seneste 
ir har visse andre medlemsstater (Det Forenede Kongerige, Nederlandene, Østrig) forsøgt at 
genoptage dyrkningen. Det samme gælder siden 1996 Tyskland. 11997 blev der i EU høstet hamp 
på ca. 22 000 ha. Samhandelen med tredjelande er meget begrænset. For hamp er støtten fastsat 
til 716,63 ECU/ha. 
Tobak 
341. I 1996 steg verdensproduktionen af tobak betydeligt i forhold til 1995-høsten (+ 10,2 %) 
og nåede op på 7,2 mio. t. Med en andel på 41,7% af verdensproduktionen (en stigning på 17% 
i forhold til 1995) er Kina fortsat langt den største producent i verden, efterfulgt af USA, Indien 
og Brasilien. Den Europæiske Union, som tegner sig for 5,1 % af verdensproduktionen, indtager 
femtepladsen: 11996 producerede EU 337 0001 bladtobak, hvilket er en mindre stigning i forhold 
til 1995 (+ 1,2%), men Unionens procentvise andel af verdensproduktionen er uændret. 
342. Priserne er stigende på markederne i Malawi og Zimbabwe, der anses for toneangivende 
for udviklingen i priserne på verdensmarkedet (det gælder navnlig sorterne »flue cured« og »light 
air cured«). Priserne er også stigende på det europæiske marked; det gælder bl.a. de orientalske 
sorter. 
343. Stigningen i verdensforbruget af bladtobak har ikke været så stor (+ 1,5 %) fra 1995 til 
1996. 
344. I 1996 udgjorde EU's tobakseksport til den øvrige del af verden 219 300 t (283 900 t i 
1995) og bestod hovedsagelig af de orientalske sorter, som er populære på grund af deres 
LANDBRUGSMARKEDERNE 87 
aromatiske egenskaber. Der kan konstateres et betydeligt fald i fællesskabseksporten, som skyides 
en stor nedgang i eksporten af »flue cured« i 1996. Den europæiske industri bruger ca. 707 0001 
tobak i baller, hvoraf 543 0001 (76,8 %) importeres. 
345. EU-produktionen er blevet stabiliseret. Det skyldes reformen af den fælles markedsordning 
for råtobak. Ved denne reform blev der indført en ordning med fastsættelse af kvoter for hver 
medlemsstat og for hver sortsgruppe (8 sortsgrupper mod 34 i den gamle markedsordning), og 
interventionsordningen samt eksportrestitutionerne blev ophævet. 
346. Den samlede kvote var på 350 3231 for 1996-høsten, men EU's produktion lå 3,8 % under 
dette niveau. 
347. Kommissionen forelagde Rådet og Europa-Parlamentet en beretning om den fælles 
markedsordning for tobak (KOM(96)554 endelig udg. af 18.12.1996). Den forudser en 
gennemgribende reform af det nuværende system med indførelse fra 1999-høsten af en graduering 
af præmien ud fra købsprisen for at fremme en forbedring af EU-produktionens kvalitet. 
348. Med den påtænkte reform skal der også tages større hensyn til folkesundheden og 
beskyttelsen af miljøet, ligesom et af målene er at styrke kontrollen og forbedre forvaltningen 
af produktionskvoteordningen. 
Humle 
Verdensmarkedet 
349. Verdens samlede humleareal er på ca. 82 408 ha, hvoraf henved 69 000 ha tilhører 
medlemmerne af Den Internationale Humledyrkningskomité CICH (Comité International de la 
Culture du Houblon) og de humleproducerende EU-medlemsIande. Der er endvidere en betydelig 
produktion i Kina, for hvilken der dog ikke foreligger præcise tal, men kun skøn. 
350. For CICH og Den Europæiske Union er humlearealerne mindsket med 3,41 % i 1996, og 
de største fald er registreret i Ukraine (-28 %), Bulgarien (-19 %) og Rusland (-13 %). Blandt 
de få lande, hvor arealerne er blevet udvidet, skal først og fremmest nævnes Polen (4%) og USA 
(2%). 
357. Med ca. 2 549 306 centner svarede 1996-høsten på verdensplan omtrent (-0,16%) til 1995-
høsten. Kvaliteten af produktionen er bedre, med et alphasyreindhold på 7,37 % og en 
alphasyreproduktion på 9 395 t (8 5841 i 1995). 
LANDBRUGSMARKEDERNE 
352. Uden at ni rekorden fra 1993 li 1996-høsten udbyttemæssigt 8 % over gennemsnittet for 
de sidste tyve ir. 
353. Pi verdensplan forudses ølproduktionen at blive pi 1 250 mio. hl i 1997. Med anvendelse 
af 5,8 g alphasyre pr. hl øl skal der være 6,4 g/hl til rådighed for bryggerierne; differencen skyldes 
tab som følge af oplagring og forarbejdning af humle. Der skal derfor bruges 8 0001 alphasyre 
til fremstilling af denne mængde øl, og dermed overstiger produktionen af alphasyre i 1996 
behovene med 1 395 t. 
354. Desuden har bryggerierne tilstrækkelige lagre til at dække produktionen i flere mineder. 
Hertil kommer, at de bruger mindre alphasyre end tidligere, dels fordi der er en tendens til at 
producere mindre bitre ølsorter, dels pi grund af de fortsatte teknologiske fremskridt. 
EV-markedet . 
355. I EU dyrkes der humle i otte medlemsstater (Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrig, Irland, 
Østrig, Portugal og Det Forenede Kongerige). 80% af EU's samlede humleareal pi i alt 27 325 ha 
er beliggende i Tyskland. Arealet er faldet med 173 ha, dvs. 0,63 %, i forhold til 1995. 
356. Ud fra et kvantitativt synspunkt var høsten i 1996 langt højere end i 1995 (12,61 %). Med 
en produktion pi 946 060 centner var det gennemsnitlige udbytte pr. ha 1,481 eller 34,62 centner. 
357. Produktionen var af god kvalitet og havde et alphasyreindhold pi gennemsnitligt 7,68 % 
i hele Unionen for de tre kategorier af humlesorter, hvilket betyder, at der er 3 631 t alphasyre 
- 113 kg pr. ha - til rådighed for ølproduktion i 1997. 
355. Som helhed betragtet li den gennemsnitlige pris på humle solgt på kontrakt på 
194 ECU/centner, eller 3 ECU/centner lavere end for 1995-høsten. 
359. Gennemsnitsprisen for humle solgt på det frie marked faldt stærkt (fra 140 ECU/centner 
i 1995 til 98 ECU/centner i 1996). 
360. I henhold til den fælles markedsordning for humle er EU finansielt forpligtet på to måder. 
For det første yder EU støtte til humleproducenterne for at sikre dem et rimeligt indkomstniveau. 
For 1996-høsten fastsatte Rådet støtten til 480 ECU pr. ha for alle sorter under ét. For det andet 
yder EU særstøtte for at tilskynde humleproducenterne til at udskifte en del af deres bitre sorter 
med mere efterspurgte sorter. Kommissionen havde godkendt omstillingsplaner for 3 241 ha pr. 
31. december 1996, dvs. afslutningsdatoen for programmet. 
LANDBRUGSMARKEDERNE 89 
367. Ifølge prognoserne skulle EU's høst i 1997 blive mindre god end i 1996. 
362. En reform af den fælles markedsordning for humle vedtoges af Ridet den 22. juli 1997 
(forordning (EF) nr. 1554/97 - EFT nr. L 208 af 2.8.1997, s. 1). De vigtigste ændringer består 
i: 
- ydelse af en fast irlig støtte pr. hektar baseret pi de historiske gennemsnit, uden sondring 
mellem de forskellige grupper af sorter, og betaling af denne støtte pi et tidspunkt, der ligger 
nær høsttidspunktet 
- mulighed for gennemførelse af sortsomstiilingen pi permanent basis, dvs. uden areal- og 
tidsbegrænsning, idet betalingen for denne er inkluderet i den faste hektarstøtte som nævnt 
ovenfor. 
Frø 
363. I henhold til den fælles markedsordning for frø ydes der støtte til produktionen af basisfrø 
og certificerede frø hidrørende fra ca. 40 forskellige landbrugsplanter, inklusive forskellige 
foderarter samt ris og hør. 
364. 11996 var det samlede frøareal, hvortil der kunne ydes EU-støtte, på 324 925 ha. For alle 
medlemsstaternes vedkommende noteredes der som helhed en stigning på ca. 8 % i det samlede 
areal i forhold til året før. 
365. Arealerne med fodergræsfrø og foderplantefrø var på henholdsvis 153 453 ha og 114 900 ha. 
For alle medlemsstaterne under ét kan der således i forhold til 1995 konstateres en stigning i 
arealerne med fodergræsfrø (ca. 6,8 %) og i arealerne med foderplante frø (ca. 7,4 %). 
366. Det samlede areal med ris til udsæd var på 18 594 ha, svarende til en forøgelse på ca. 1,6 % 
i forhold til 1995. Der kunne specielt konstateres en mindre nedgang for indica-ris (3 134 ha, 
eller et fald på 9,7 % i forhold til 1995) og en forøgelse for japonica-ris ( 15 460 ha, eller en stigning 
på 23,2% i forhold til 1995). 
367. Arealerne med spindhør og oliehør er øget til henholdsvis 22 521 ha og 13 672 ha. For 
alle medlemsstater under ét er der således tale om en stigning i forhold til 1995 på 0,2 % for 
spindhør og 22,4 % for oliehør. 
365. Arealerne med hybridmajs er på 55 192 ha. For alle medlemsstaterne under ét svarer dette 
til en stigning på ca. 0,8 % i forhold til 1995. 
90 LANDBRUGSMARKEDERNE 
369. I høståret 1995/1996 lå Den Europæiske Unions samlede import af støtteberettigede frø 
(35 523 t) fortsat højere end eksporten til tredjelande (13 4961), hvilket er en bekræftelse på den 
tendens, der har kunnet noteres i det sidste årti. Importen af frø af hybridmajs var på 35 565 t, 
hvoraf 28 006 t (ca. 78,7 % af den samlede import) udgjordes af enkelthybrider. 
Levende planter og produkter af blomsterdyrkning 
370. Denne sektor spænder over en bred vifte af produkter, som er dækket af den fælles 
markedsordning for løg, levende planter (prydplanter samt planteskoleprodukter), afskårne blomster 
og blade. Den fælles markedsordning omfatter kvalitetsnormer og almindelig told uden anden 
form for importbeskyttelse end eventuel anvendelse af en beskyttelsesklausul. 
377. I de senere år har der kunnet noteres en stigning i produktionen og samhandelen såvel i 
EU som i tredjelande. 
372. Det samlede areal, der anvendes til blomsterdyrkning, er på næsten 115 000 ha. Henved 
22 000 ha anvendes til produktion af blomsterløg, hvoraf Nederlandene er den største producent. 
373. I 1996 importerede EU i alt 286 000 t prydplanter fra tredjelande (til en værdi af 
875 mio. ECU), hvilket udgør en stigning på 113 % i forhold til 1988. Hen ved halvdelen bestod 
af friske afskårne blomster, idet EU er det største marked i verden. Det skal bemærkes, at 
størsteparten af disse blomster (henved 80%) kan indføres toldfrit i henhold til aftaler, som EU 
har indgået med tredjelande: Det drejer sig navnlig om aftalerne med Colombia og med andre 
mellemamerikanske og sydamerikanske lande om generelle toldpræferencer eller aftaler indgået 
med AVS-landene inden for rammerne af Lomé-konventionen. 
374. For fem Middelhavslande (Israel, Marokko, Jordan, Cypern, Vestbredden og Gazastriben) 
bevilges toldreduktionen inden for rammerne af kontingenter og, for visse afskårne blomsters 
vedkommende (roser og nelliker), på betingelse af. at importprisen ikke er lavere end en vis 
procentdel af EU-prisen for disse produkter. 
375. Israel er fortsat Unionens vigtigste leverandør af afskårne blomster (37 000 t), efterfulgt 
af Kenya (29 000 t) og Colombia (20 000 t). 
376. EU's samlede eksport til tredjelande udgjorde i 1996 omkring 263 0001 og havde en værdi 
af 868 mio. ECU. De vigtigste produkter er levende planter og planteskoleprodukter, blomsterløg, 
friske afskårne blomster og blade, i den nævnte rækkefølge. 
LANDBRUGSMARKEDERNE 91 
377. Handelsbalancen for sektoren som helhed er negativ (6 mio. ECU) for 1996, mens den 
for 1995 stadig var positiv (107 mio. ECU). Denne situation skyldes, at importen i to delsektorer, 
nemlig friske afskårne blomster og blade, oversteg eksporten med henholdsvis 204 mio. ECU 
og 184 mio. ECU. 
Foder 
378. En meget stor andel af EU's landbrugsprodukter, herunder en betydelig del af produktionen 
af korn og oliefrø og næsten hele udbyttet fra de vedvarende græsarealer og grovfoderarealerne, 
anvendes til foder. Tre fjerdedele af EU's ULA (udnyttet landbrugsareal) anvendes til dette formål. 
I øvrigt repræsenterer foderet ca. 70 % af produktionsomkostningerne i forbindelse med 
produktionen af svine- og fjerkrækød. 
379. Den samlede efterspørgsel(l) har været svagt stigende siden 1993 , især som følge af den 
øgede efterspørgsel fra svine- og fjerkræsektoren. Det samlede udbud(2) består for ca. halvdelens 
vedkommende (200 mio. t FE) af fodermidler, som normalt ikke er salgsafgrøder (grøntfoder, 
hø og ensilage), og som hovedsagelig er beregnet til drøvtyggere. Den anden halvdel, som er 
beregnet til samtlige dyr, består af handelsfoderstoffer (korn, substitutter, foderkager/skrå osv.), 
hvor konkurrencen (pris og foderværdi) er størst. Siden 1993, hvor reformen af den fælles 
landbrugspolitik blev sat i værk, er korn - i modsætning til årene umiddelbart før - i stigende 
grad blevet anvendt til foder, hvilket er gået ud over substitutter, der hovedsagelig importeres. 
350. Det samlede forbrug af de vigtigste handelsfoderstoffer (3) i EU anslås til næsten 194 mio. t 
i 1996/1997 (en forøgelse på2 mio. t i forhold til 1995/1996). Heri indgår dels omkring 144 mio. t 
produkter fremstillet i EU (en stigning på over 6 mio. t i forhold til det foregående produktionsår 
som følge af en større anvendelse af egen produktion af korn), dels ca. 52 mio. t produkter indført 
fra tredjelande, svarende til et fald på over 4 mio. t i forhold til året før (især som følge af den 
mindre import af oliekager). Eksporten anslås uændret til ca. 2 mio. t. 
35/. Med hensyn til SUBSTITUTTER, som er omfattet af en ordning med importkontingenter, 
skal det nævnes, at kontingentudnyttelsesgraden i 1996 for maniok holdt sig på ca. 56% for maniok 
med oprindelse i Thailand, mens den steg fra 14 % i 1995 til ca. 40% i 1996 for maniok med 
oprindelse i Indonesien; for maniok med oprindelse i andre GATT-lande faldt udnyttelsesgraden 
til 23 % i 1996; for de lande, som ikke er medlemmer af GATT, herunder Kina, forblev den 0% 
(') Omfatter bide handelsfoderstoffer og grovfoder - skøn EU-15. 
(•) Skøn ifolgc foderopgorclsen udtrykt i FE (foderenhed), som svarer til energitilførslen fra 1 kg gennemsnitsbyg. 
Kilde: Eurostat. 
C) Omfatter de vigtigste handelsfoderstoffer, der i Fællesskabet anvendes af foderblandingsindustrien og på 
bedrifterne (eget forbrug og køb af råvarer), jf. efterfølgende tabel og diagram »oversigt over forbruget af de 
vigtigste handelsfoderstoffer (EU-15 - skøn)«. Kilde: GD VI. 
92 LANDBRUGSMARKEDERNE 
i 1996. Kontingentudnyttelsesgraden for søde kartofler med oprindelse i Kina faldt fra 6% i 1995 
til 0% i 1996. 
EU's industriproduktion af foderblandinger, efter dyrekategori 
(mio. l) 
FiHlcrhlandingcr lil 
- Svin 
- Fjerkrx 
- Andre 
- Kvjeg (malke- og kodkvaeg) 
Foderblandinger i alt IVV6 
41.5 
34.0 
8,2 
36.5 
120.2 Fursket i forhold lil 1995 
1.2 
0.6 
0 
1.0 
0.8 Proccmvis xndring 
3.1 
1.9 
-
-2.8 
0.7 
382. EU's samlede industriproduktion af foderblandinger (') anslås til 120,1 mio. t i 1996, dvs. 
en stigning på 0,8 mio. t i forhold til 1995, som hovedsagelig skyldes stigningen i produktionen 
af foder til svin (+ 1,2 mio. t) og fjerkræ (+0,6 mio. t), mens produktionen af foderblandinger 
til kvæg faldt med ca. 1 mio. t i samme periode, navnlig som følge af krisen i kvægsektoren. 
383. Hvad angår de enkelte medlemsstater og den samlede produktion af foderblandinger i 1996, 
kunne de største stigninger konstateres i Frankrig, Tyskland, Det Forenede Kongerige og Østrig 
og de største fald i Italien, Nederlandene og Irland. 
Vejet gennemsnitspris for de vigtigste handelsfodcrstoffer (') 
EU-genncmsnit (skøn) 
(ECU/i) 
Vigngstc produktcr 
1 Korn 
II Substitutter 
III Proteiner 
IV I alt IW2/IW 
182,9 
124.6 
154.0 
163,3 IW.VI9V4 
157.6 
120.4 
171,9 
153.6 IW4/IW5 
149.3 
115.9 
136.6 
140,2 IW5/IW6 
151.7 
121.4 
169.0 
150.6 WWIW7 
138,7 
115.3 
213.0 
150.7 Proccntvis 
x-ndring fra 
IW5/IW6 til 
19%/19V7 
-9 
-5 
26 
0 
(') Indikator for udviklingen i gennemsnitsprisen i EU for de vigtigste handelsfodcrstoffcr og deres hovedbestanddele, vejet efter det enkelte produkts 
vægt i det samlede forbrug. For hver kornart beregnes en EU-gennemsnitspris ved sammenvejning af den aritmetiske gennemsnitspris i hver medlemsstat 
med samme mcJlemsstats foderforbrug. For fodcrkagcr/-skr& og substitutter, som for størstedelens vedkommende indføres, er gennemsnitsprisen 
CIF Rotterdam lagt til grund. Kilde: GD VI. 
(') Foreløbige tal for EU-15, eksklusive Grækenland og Luxembourg, tabel 4.13.7.3, del 2. Kilde: Sammenslutningen 
af Producenter af Foderblandinger (FEFAC). 
Oversigt over forbruget af de vigtigste liandeLsfodcrstoffcr (EU-15 -skøn) Oversigt over forbruget af de vigtigste liandeLsfodcrstoffcr (EU-15 -skøn) 
> Z 
v n 
5 /i 
u *> K 
TI 
ti 
o 
O (mio. t) 
Mi kom 
- Bl*]hvedc 
- Byg 
- Majs 
Kom i ah 
iubslilMIrr Imrlsetfra bilag I) i" all. hrraf: 
- Maniok 
Smle karwflcr 
Majsglutenfndcr 
KM 
- Kagcr af majskorn 
Cilnis pclleis 
- T0ncl sukkerrucpulp 
- Mask 
Andrt (rufiuUM 
\iulrr *rnrrcihalili$r' substiluttrr. i all. hrraf: 
- Mclassc 
Animalsk ng vcgoiahilsk f«ll 
Kraftfmlcr i ah 
?liekager/-skra agfre uJtrytl i kagrr/sM i all. hrraf: 
Soja 
Raps 
- Solsikkc 
- Andet 
\ndrt mprolrinrr- i alt. hrraf: 
Proieinafgnfckr 
Timet fmlcr o.l. 
Mel af Hsk og ktid 
Skummrimxlkspulvcr 
Proieinrige jfgrodcr i all 
Vigligste handel»f<«l<.TJloffcr i ah 
mirks ovrr rigligstr pmthtktrr 100 = 1994/1995 
- Indeks farbrug In^xwnuMMi! 
T 
T 
T 
T 
69 OT 
OC/T 
nc 
T 
»C 
AC 
»c 
OC 
«c 
T 
4-17 -1 C 
OC 
OC 
OC 
OC 
2-5 t C 
0-9 «l C 
0-2 'I C 
T IW4/IW5 
Fnkrtnrtmtg 
EU 1 Impial I Ekspun 1 alt 
32.0 
29.4 
22.5 
10.1 
94.0 
19.7 
1.4 
IO.X 
0.2 
5.0 
1.9 
0.4 
0.9 
O..* 
11.6 
20.6 
6.5 
0.7 
3.5 
2.3 
li.n 
4.7 
4.9 
2.« 
0.6 
IV.5 
134.1 i.« 
0.7 
2.3 
ISJ 
3.7 
0.5 
5.9 
0.1 
0.X 
2.0 
0.7 
0.K 
0.8 
•1.1 
3.7 
0.4 
19.5 
24.9 
1.4 
2J 
4.5 
2.4 
1.3 
0.2 
1.« 
35.5 
57.2 -
-
0.1 
0.1 
0.1 
1.2 
0.9 
0.2 
0.0 
0.1 
1.1 
0.1 
0.2 
0.* 
2.3 
2.4 
1X9.0 
1119,0 96.3 
32.0 
29.4 
24.0 
10.9 
9M 
35.0 
3.7 
0.5 
7.3 
10.9 
1.0 
2.0 
5.7 
2.7 
1.2 
4.9 
3.9 
!.» 
39.9 
3H.4 
24.7 
4.7 
4.5 
4.4 
14.4 
5.9 
4.9 
3.0 
0.6 
52,7 
189,0 
1X9.0 
100,0 
100.0 IWS/IW6 
FbdCffnrhcug 
EH | Impurt | Eksrxvt 1 all 
34.5 
31.0 
21,3 
U.7 
9X.5 
20.1 
1.5 
I0.K 
0.2 
5.3 
1.9 
0.4 
1.3 
0.7 
0.6 
21,3 
5.8 
0.7 
3.9 
1.2 
11.6 
3.X 
4.5 
2.7 
0,6 
17.4 
137.2 1.7 
1.2 
2.9 
14.0 
2.9 
0.0 
5.9 
0.1 
0,7 
2.0 
0.X 
O.X 
0.9 
4.1 
3.7 
0.4 
IX.2 
32.H 
23.X 
1.2 
3.2 
4,6 
2.4 
1.3 
0.3 
0.X 
35,2 
56.3 -
-
-
-
0.9 
0.7 
0.1 
0.0 
0.1 
f.o 
0.0 
0.1 
0.X 
I.X 
I.X 
191.7 
0.0 
191,7 101.4 
34.5 
31.0 
23.0 
12.9 
101.4 
34.1 
2.9 
0.0 
7.4 
10.9 
0.9 
2.0 
6.1 
2.7 
1.3 
5.4 
4.4 
1.0 
39,5 
37* 
23.8 
5.0 
4.4 
4.6 
13.0 
5.1 
4.6 
2.7 
0.6 
50.7 
191,7 
191.7 
101,4 
101,4 IVWIW7 
FTKfc*f<VtWU( 
EU | taifnn | EUpnn lab 
36.6 
32.0 
23.6 
12.5 
104.7 
20.2 
1.5 
I0.X 
0.2 
5.4 
1.9 
0.4 
1.3 
0.7 
0.6 
21.5 
6.4 
0.X 
3.5 
2.1 
11.3 
3.9 
4.1 
2.7 
0.6 
17.7 
143.9 0.9 
0.6 
1.5 
13.4 
2.9 
5.5 
0.0 
0.7 
2.0 
0.X 
0.6 
0.9 
4.1 
3.7 
0.4 
17.5 
30.4 
22.1 
1.3 
2.5 
4.5 
2.3 
1.2 
0,3 
0.X 
32.7 
51.7 -
-
'-
0.9 
0.7 
0.1 
0.1 
0.9 
0.1 
O.X 
I.X 
I.X 
I93.X 
0.0 
1933 106.2 
36.6 
32.0 
24.5 
J 3.1 
106,2 
33,6 
2.9 
7.0 
I0.K 
0.9 
2.0 
6.2 
2.5 
1.3 
5.4 
4.4 
1.0 
39.0 
35.9 
22 2 
4.7 
4.6 
4.4 
12.7 
5.1 
4.3 
2.7 
0.6 
4X.6 
I93.X 
IV3.X 
11)2,6 
102,6 
IrmtrrkHingrr. (c) =. sk«m. T » afgifts«« fra 1.7.1995. C = hund« i GATT. 0 = mfclln. «1 » indlWsclMokl pr. 1.7.1995. 
94 LANDBRUGSMARKEDERNE 
Udviklingen i den vejede gennemsnitspris 
og i foderforbruget for de 
vigtigste handelsfoderstoffer 
(ECU/t) 
I \ Proteiner 
-^\ ..Korn Pris 
Andre energiplanter (mio. t) 
Forbrug 
i. Korn ..-"" 
-
Proteiner 
Andre energiplanter 
1987/1988 1989/1990 1991/1992 1993/1994 1995/1996 1997/1998 1987/1988 1969/1990 1991/1992 199&1994 1995/1996 1997/1998 
NB: 1996/1997 s skøn. 
Kilde: DG VI, opgørelse over hovedprodukter. 
Figur 11 
384. Blandt de råstoffer, EU-industrien anvendte til produktion af foderblandinger i 1996, sås 
der en ny fremgang for korn('), nemlig fra 40,9 mio. ti 1995 til 43,3 mio. t i 1996. Dette skyldtes, 
at råstofpriserne begunstigede korn, især med de høje priser på proteiner og sojakager og den 
øgede knaphed på visse kornsubstitutter, samt stigningen i efterspørgslen i svine- og 
fjerkræsektorernc. Den voksende anvendelse af korn i denne periode var et generelt fænomen 
i alle medlemsstaterne undtagen Nederlandene (status quo). 
385. Den afgørende faktor for sammensætningen af foderblandinger er fortsat råstofpriserne 
og den relative udvikling i disse samt efterspørgselsandelen for de forskellige dyr. 
386. Den vejede gennemsnitspris for de vigtigste handelsfoderstoffer i EU holdt sig i 1996/1997 
pasamme niveau som i 1995/1996, men med betydelige forskelle efter grupperne af nøgleprodukter: 
en stærk stigning i gennemsnitsprisen for proteiner (+26%) og en nedgang i gennemsnitsprisen 
i EU for korn (- 9 %) og substitutter (- 5 %). 
(') Tabel 4.13.7.5, del 2. Kilde : Sammenslutningen af Producenter af Foderblandinger (FEFAC). 
LANDBRUGSMARKEDERNE 95 
387. I 1997/1998 vil spørgsmålet om, hvorvidt forbruget af korn til foderbrug kan fastholdes 
på samme niveau, afhænge af udviklingen i efterspørgslen til besætningerne, priserne på importerede 
produkter og valutakurserne. 
Mælk og mejeriprodukter 
Verdensmarkedet 
388. Ifølge de af FAO udarbejdede skøn skulle verdensproduktionen af mælk (inklusive ko-, 
bøffel-, fåre- og gedemælk) i 1997 stige med knap 0,4%, eller 2 mio. t, i forhold til 1996 og nå 
op på 539 mio. t. Forøgelsen skulle komme i Indien i produktionen af bøffelmælk, eftersom 
produktionen af komælk kunne gå tilbage, som det var tilfældet i 1996. Nedgangen i produktionen 
i Østeuropa og landene i det tidligere Sovjetunionen er årsag til dette, da mælkeproduktionen 
i resten af verden er stigende. 
389. I Asien bremsedes væksten i mælkeproduktionen i Indien (den største producent blandt 
udviklingslandene og den tredjestørste i verden efter EU og USA) i 1995 som følge af mangelen 
på foder i visse regioner. I 1996 øgedes produktionen med 4 % til 67 mio. t, og den skulle nå 
op på 70 mio. t i 1997. Pakistan kommer op på over 20 mio. t og bliver dermed verdens 
femtestørste mælkeproducent. 
390. I Latinamerika steg mælkeproduktionen i hovedparten af landene i 1996, hvilket skulle 
fortsætte i 1997. Brasilien, som er den største producent i denne region, kan notere en betydelig 
vækst, som skyldes, at der takket være en forbedring af mælkeproducenternes indkomster også 
produceres mælk uden for de traditionelle områder. Brasiliens produktion vil overstige 20 mio. t 
i 1997.1 Argentina, Chile og Uruguay forventes produktionen ligeledes at stige. I Mexico har 
ophævelsen af de af staten fastsatte prislofter resulteret i en stigning i produktionen i 1996, således 
som det også var tilfældet i andre latinamerikanske lande i 1980erne. 
391. I de fleste østeuropæiske lande har der været en fortsat produktionsnedgang som følge af 
reduktionen af kvægbestanden og det varme og tørre vejr. Foderforsyningerne er til stadighed 
begrænsede, hvorfor kvægbestanden mindskes yderligere. Trods faldet i produktionen har 
prisstigningerne i nogle af disse lande fået forbruget til at dale med det resultat, at udbuddet 
overstiger efterspørgslen. Dertil kommer den stigende anvendelse af billigere substitutter såsom 
vegetabilsk olie. Mens forbruget af de traditionelle mejeriprodukter er faldende, er der fortsat 
en stor efterspørgsel efter langtidsmælk, blød ost, is og desserter. 
96 LANDBRUGSMARKEDERNE 
392. I USA er produktionen faldet lidt i 1996, selv om den ifølge alle prognoser skulle stige 
takket være BST-programmet. Der forudses også en stagnation for 1997. I Canada forbliver 
produktionen uændret som følge af opretholdelsen af kvoterne for mælk til forarbejdning. 
393. I landene i Stillehavet blev de meget gunstige vejrbetingelser for mælkeproduktionen i 
1996 afløst af en tørke, der har ramt en stor del af Australien. Det har medført, at foderet er blevet 
dyrere på grund af knaphed og stigningen i kornpriserne, og mælkeproduktionen bliver lavere 
end de 9 mio. ti 1996.1 New Zealand voksede mælkeproduktionen stærkt (over 9%) i 1996 takket 
være gode vejrforhold for græsningen. I 1997 forventes der en stigning på I % som følge af de 
mindre gunstige vejrforhold og nedgangen i producentpriserne i årets løb. 
EU-markedet 
394. Hvad EU-markedet angår, vil den nedadgående tendens for malkekøer, der var blevet moderat 
i 1996 som følge af BSE-krisen, igen vise sig i slutningen af 1997 (-2,3 %). Antallet af kreaturer 
anslås ved udgangen af 1997 til 21,6 mio., hvilket svarer til en nedgang på 500 000. 
395. Nedgangen i antallet af køer opvejes af stigningen i udbyttet fra 5 435 kg pr. ko i 1996 
til 5 534 i 1997, dvs. + 1,8 %, hvilket er lidt under det årlige gennemsnit (+ 2 %). 
396. Siden 1992 har mælkeproduktionen ligget meget stabilt på omkring 120 mio. t; for tredje 
år i træk har leverancerne tilsvarende ligget stabilt på ca. 113 mio. t. I 1995 øgedes såvel 
produktionen som leverancerne med 1 mio. t, og derefter har produktionen været stabil. Mælkens 
fedtindhold er dog fortsat med at stige, hvilket medfører stadig større opadgående korrektioner 
som forudset i kvotebestemmelserne. 
397. Smørproduktionen, som generelt falder med gennemsnitligt 2,9% om året, androg 1,87 mio. t 
i 1995 og 1996, hvilket er en stigning i forhold til 1994 og markerer en vending i tendensen. I 
1997 skulle den falde med 3,1 %. 
398. Osteproduktionen steg 1,6 % i 1996 og androg 6,48 mio. t; i 1997 skulle den holde sig 
næsten stabilt på 6,46 mio. t, eller -0,4 %, som følge af nedgangen i produktionen af ost af andre 
mælketyper samt stagnationen for ost af komælk. Det bekræfter de tegn på ophørende fremgang, 
der sås allerede i 1996, da væksten blev lavere end det årlige gennemsnit (2,4%), der havde kunnet 
konstateres siden*indførelsen af kvoteordningen. 
399. Produktionen af mælkepulver (alle slags) har udvist en svagt faldende tendens i 1995 og 
1996, hvor den androg henholdsvis 2,24 og 2,15 mio. 1.1 1997 holder den sig næsten stabilt på 
2,16 mio. Udviklingen er dog forskellig for de forskellige pulvertyper. Produktionen af 
skummetmælkspulver er således klart faldende (- 3,5 %) i 1997. Produktionen af de andre 
pulvertyper var faldende i 1996 og stigende i 1997. 
LANDBRUGSMARKEDERNE 97 
Mælk 
120, 
100 
801 Tilførsler 
Intern brug (mb. t) 
Ikke-subventioneret forbrug 
1988 1990 1992 1994 1996 
EU-12 + det tidligere DDR. EU-15 
Forbruget er beregnet på grundlag af en samlet opgørelse i mælkeækvivalenter 
(i forhold til indholdet af mælkefedt). 
Forbrug i 1988 inkl. 3,245 mio. t til foder. 
0.50, 
0,25 
0,00 (mb. t) 
^M Smørlagre (1) 
llillll.i 
1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 (') De i artikel 6 i forordning (EØF) nr. 804/68 omhandlede lagre 
(smør. offentlige + privatlagre pr. 31. december). 
Kilde: Europa-Kommissionen, GD for landbrug. 
Figur 12 
98 LANDBRUGSMARKEDERNE 
400. Produktionen af kondenseret mælk og inddampet mælk udviser til stadighed en faldende 
tendens (-1,7 %), som i 1995 blev afbrudt af en stigning på 4,4 %; i 1996 faldt den med 0,7 %, 
og i 1997 skulle den stige med 1,9% til 1,37 mio. t. Kaseinproduktionen var i 1996 på 133 0001, 
dvs. et fald på 6% i forhold til 1995; den skulle holde sig stabil i 1997. 
401. Det samlede forbrug af mejeriprodukter i Den Europæiske Union er efter en stigning på 
3 % i 1994 faldet med 2 % i 1995 og gået lidt frem i 1996. Der forudses en beskeden stigning 
i 1997 til ca. 105 mio. t. 
402. Det samlede forbrug af konsummælk har holdt sig næsten stabilt mellem 1995 og 1997. 
Det skulle i 1997 gå frem med 0,8 % til lidt under 29 mio. t. Sødmælk udgør i øjeblikket kun 
47 % af forbruget, mens denne mælketype i 1986 tegnede sig for to tredjedele, dvs. det dobbelte 
af mælk med reduceret fedtindhold. Kun forbruget af letmælk stiger markant. Forbruget af sødmælk 
holder sig uændret, og forbruget af skummetmælk er siden 1992 faldet med 1 % om året. 
403. Forbruget af ost svarede i 1996 til 93 % af produktionen; det androg 5,98 mio. t, hvilket 
er en stigning på 1 %, og der forventes en yderligere stigning på 0,3 % i 1997. 
404. Efterspørgslen efter smør er faldet støt siden 1988, undtagen i 1994, hvor der kunne 
konstateres en stigning på 2,9 % som følge af, at interventionsprisen for smør blev nedsat med 
2 % i 1993 og med 3 % i 1994. Efterspørgslen har holdt sig på ca. 1,75 mio. t siden 1995. 
405. De offentlige EU-lagre nåede i 1996 ned på det hidtil laveste niveau. I marts 1996 var de 
offentlige lagre næsten tomme, og det gælder både for smør. og for skummetmælkspulver. Kun 
landene i Stillehavet havde tilstrækkelige mængder til rådighed. I USA var lagrene derimod ikke 
tilstrækkelige til at dække den interne efterspørgsel, hvilket resullerede i en næsten tredobling 
af smørpriserne. I 1997 var der ikke større mængder til rådighed. 
406. 1 1997 begyndte de interne priser på mejeriprodukter at stige i begyndelsen af året, og først 
på sommeren var de betydeligt højere end interventionspriseme. Det skyldtes en stabil eller faldende 
(for skummetmælkspulvers vedkommende) produktion af interventionsprodukterne og en stor 
cksportefterspørgsel efter smør til det russiske marked. 
407. Eksportrestitutionerne er blevet ændret flere gange under hensyntagen til de begrænsninger, 
der blev vedtaget inden for GATT i forbindelse med Uruguay-runden. Siden den 1. januar 1997 
er restitutionerne blevet nedsat med 5% for smør, butteroil, skummetmælkspulver, sødmælkspulver 
og kondenseret mælk, med 53% for konsummælk, 9% for smelteost og 5-24% for de forskellige 
ostetyper. 
408. Som forudset faldt EU's eksport af mejeriprodukter i 1996 med 2,2 mio. t i mælkeækvivalent. 
1995 var et usædvanligt godt år, det bedste siden 1989, og der kan næppe forventes en gentagelse 
LANDBRUGSMARKEDERNE 99 
i de kommende år. EU tegnede sig i 1996 for 41 % af verdenshandelen, som androg 29,5 mio. t, 
eller knap 2 mio. t mindre end i 1995. Importen beløb sig til 1,3 mio. t. Verdenshandelens omfang 
svinger afhængigt af fremgangen eller tilbagegangen i fællesskabseksporten. Det skyldes den 
europæiske handels andel af den samlede handel, for, som det ses af vedføjede tabeller, tegner 
den næststørste leverandør, New Zealand, sig kun for 21 %. 
Oksekød 
409. Verdensproduktionen af oksekød, som anslås til 56,5 mio. t i 1996, steg med over 1 % 
i 1996, således som det også var tilfældet i 1995, og udgør stadig lidt over en fjerdedel af den 
samlede kødproduktion. 
410. Det Europæiske Fællesskabs produktion af oksekød, som ligger på ca. 7,950 mio. t, svarer 
nu kun til ca. 14 % af verdensproduktionen. 
411. Udbuddet af oksekød har været stigende i Nordamerika og de latinamerikanske 
producentlande, hvoraf nogle nu er anerkendt som fri for mund- og klovesyge. 
412. På grund af tørken faldt oksekødsproduktionen i Australien og på grund af markedsforholdene 
mindskedes de to Stillehavslandes eksport til under deres andel af toldkontingentet på deres 
traditionelle nordamerikanske eksportmarked. 
413. I de østeuropæiske lande og særlig i Rusland var produktionen til stadighed faldende, og 
der var også en nedgang i både kvægbestandene og produktiviteten pr. dyr. 
414. På et verdensmarked med en dynamisk økonomisk vækst og en tendens til et øget kødforbrug 
i udviklingslandene bremsedes forbruget af oksekød af forbrugernes frygt for kogalskab (BSE). 
415. Verdenshandelen med oksekød beløb sig i 1996 til ca. 4,86 mio. t, eller 8,6 % af 
produktionen, en fremgang på ca. 2 % i forhold til 1995. 
416. Dette opsving i verdenshandelen blev fremmet af det voksende behov for import af oksekød 
i Sydøstasien, hvis andel nu svarer til ca. en fjerdedel af handelen, og vil fortsætte i 1997 som 
følge af bl.a. forbuddet mod eksport af svinekød fra Taiwan (mund- og klovesyge). 
417. I øvrigt vil de to latinamerikanske eksportørlande, Argentina og Uruguay, der nu anerkendes 
som fri for mund- og klovesyge, øge deres eksport af fersk/frosset oksekød til de mere lønsomme 
nordamerikanske markeder. 
100 LANDBRUGSMARKEDERNE 
418. Der kan derfor som følge af gunstigere adgangsbetingelser på nogle importmarkeder i 1997 
forventes en vending i tendensen på de internationale oksekødsmarkeder og dermed en vis stigning 
i priserne på oksekød på verdensplan. 
419. I begyndelsen af 1997 har kvægbestanden udvist en faldende tendens i mange lande, herunder 
USA, hvor tilbagegangen anslås til ca. 2 %. 
Produktion af oksekød 
( 1 OOO t ilagtet vagt) 
USA 
Japan 
Argentina 
Brasilien 
Australien 
Indien 
Kina 
Rusland 
Ukraine 
EU 
Verden 1994 
11 194 
602 
2 486 
4 639 
1 825 
2 496 
2 455 
3 240 
1427 
7 831 
55 300 1995 
11585 
601 
2466 
4 783 
1 803 
2 550 
3 010 
2 733 
1 158 
7 964 
55 900 1996 
. 11 749 
555 
2 485 
4 691 
1702 
2600 
3 220 
2 543 
1037 
7 950 
56 500 1997 
11617 
550 
2500 
4715 
1700 
2 650 
3 350 
2 400 
960 
7900 
56 450 Proccotvit KOdring 
1996/1995 
+ 1.4 
-7.7 
+ 0,8 
-1.9 
-0.6 
+ 2,0 
+ 7,0 
-7.0 
-10.4 
-0.2 
+ 1.1 1997/1996 
-1.1 
-0.9 
+ 0.6 
+ 0.5 
-0.1 
+ 1.9 
+ 4,0 
-5,6 
-7.4 
-0.6 
-0.1 
420. For 1997 forudses der således en stagnation i verdensproduktionen, mens udviklingstendensen 
på mellemlang sigt svarer til en fremgang på 0,7 % pr. år. 
421. Fællesskabsmarkedet for oksekød udviser i produktionsåret 1996/1997 et konjunkturmæssigt 
højdepunkt for produktionen, som imidlertid svækkes af slagtningerne som følge af BSE, der 
omfatter kalve og navnlig voksent kvæg, særlig i Det Forenede Kongerige. 
422. Der er iværksat BSE-udryddelsesplaner i flere medlemsstater, herunder Det Forenede 
Kongerige. Disse planer omfatter foruden veterinær- og sundhedskontrol af identificerede bestande 
og foder også fjernelse fra fødekæden af kød fra dyr, der kan være ramt af BSE: Indtil begyndelsen 
af september 1997 er der blevet slagtet over 1,730 mio. dyr, herunder udsættermalkekøer. 
423. Ligeledes for at sanere det af BSE-krisen svækkede kalvekødsmarked dækkede præmierne 
for tidlig markedsføring af kalve og forarbejdningspræmierne for kalve indtil begyndelsen af 
september 1997 henholdsvis 1,020 mio. dyr og 1,130 mio. dyr. 
424. Den i juni 1997 konstaterede tilbagegang i kvægbestanden bebuder en konjunkturnedgang 
i produktionen i de kommende år, særlig for handyrs vedkommende. 
LANDBRUGSMARKEDERNE 101 
Kød 
(mb. t) 
Forbrug V 
Oksekød 
1988 
EU-12 1990 1992 1994 1996 
-*-• ». + det tidligere DDR EU-15 
(mb. t) 
1,25 
1,00 
0,75 
1988 1990 1992 1994 1996 
EU-15 
Kilde: Europa-Kommissionen, GD for landbrug. 
Figur 13 
102 LANDBRUGSMARKEDERNE 
425. Markedspriserne for referencekvaliteten (store handyr af klasse R3) holdt sig fortsat på 
under 80 % af interventionsprisen, som er den tærskel, der udløser støtteforanstaltninger: 
- De direkte opkøb på markedet omfattede indtil udgangen af september 1997 en mængde på 
225 000 t. 
- Der udbetaltes kompensation for indtægtsnedgangen i form af bl.a. forhøjede præmier. 
426. Forbruget af oksekød, som har udvist et mærkbart, men delvist opsving i forhold til 1996, 
ligger stadig under det normale niveau. 
427. Den beskedne import, nemlig 395 000 t i 1996 mod 422 000 t i 1995, viser virkningen 
af de krav, forbrugerne i dag stiller med hensyn til oprindelsen af det kød, der udbydes til direkte 
salg. 
428. Eksporten af oksekød til tredjelande var med 1,1 mio. t i 1996 fortsat ret stor trods 
vanskelighederne på grund af BSE-krisen. 
429. Opgivelsen af vaccination mod mund- og klovesyge skulle i fremtiden gøre det muligt at 
eksportere til nye lovende markeder og således at kompensere for den forudsete nedgang i eksporten 
med restitutioner. 
430. Efter det meget stærke fald i markedspriserne i 1996, særlig for kød af køer (ca. - 15 % 
fra det ene år til det andet), har der i de seneste måneder kunnet konstateres en stigning i 
oksekødspriserne, specielt for referencekvaliteten, til næsten 80 % af interventionsprisen.. 
431. I de sidste år er markedspriserne gennemsnitligt faldet med ca. 15% som følge af BSE-krisen 
og i forbindelse med en 15 % nedsættelse i tre faser af støtteprisen, mens prisen på foder kun 
er faldet med 10%. 
Fåre- og gedekød 
432. Verdensproduktionen af fåre- og gedekød anslås i øjeblikket til ca. 10 mio. t pr. år, men 
udviser en faldende tendens som følge af flere faktorer, herunder den faldende uldpris, nedgangen 
i bestanden og den faldende rentabilitet i sektoren i forhold til andre sektorer. På verdensplan 
er bestanden af får og geder på 1 700 mio., deraf over 60 % i Asien og Afrika. 
433. Verdenshandelen domineres af New Zealand, der eksporterer indtil 400 000 l pr. år, og 
Australien, hvis årseksport, ofte i form af levende dyr, er på over 300 000 t. Den Europæiske 
Union, som er den tredjestørste producent i verden efter Kina og staterne i det tidligere 
Sovjetunionen, er verdens største importør og forbruger. Dens eksport er fortsat ubetydelig. 
LANDBRUGSMARKEDERNE 103 
434. På fællesskabsmarkedet skulle produktionen i 1997 efter prognoserne falde med 2,4% til 
1,145 mio. t, hvilket navnlig skyldes en tilbagegang i Det Forenede Kongerige og Irland. Trods 
et stort fald i forbruget i Det Forenede Kongerige holder fællesskabsforbruget sig stabilt i 1997, 
især takket fårekøds gode image hos forbrugeren. 
435. Samhandelen inden for Fællesskabet er i stadig udvikling: 11996 oversteg den 286 0001, 
og Frankrig var fortsat den største aftager, og Det Forenede Kongerige den største eksportør. 
436. I første kvartal 1997 holdt prisen på fællesskabsmarkedet sig efter en støt fremgang i 1996 
på et meget højt niveau indtil forårets begyndelse. Fra juni oversteg prisen igen 1996-prisen på 
grund af det britiske punds revaluering i forhold til den grønne kurs. Gennemsnitsprisen for lam 
på fællesskabsmarkedet i 1997 blev således 376 ECU pr. 100 kg, eller næsten 4 % mere end i 
1996. 
437. Fællesskabets import finder hovedsagelig sted inden for rammerne af G ATT-kontingenter 
med en toldsats på nul, der gør det muligt som helhed at indføre 317 0001 i 1997, dvs. lidt mere 
end i 1996. Denne forhøjelse er en følge af-Europaaftalerne med de central- og østeuropæiske 
lande. 
438. Det anslås, at EU's import vil nå op på 265 0001 i 1997, hvilket er lidt mindre end i 1996 
specielt som følge af den nedgang i de central- og østeuropæiske landes eksport, der skyldes, 
at bestandene i denne region er blevet formindsket i de senere år. 
439. Fællesskabets moderfårspræmie var for 1996 fastsat til 16,869 ECU, og 
»landdistriktspræmien« til 6,641 ECU pr. moderfår. 11996 blev der kun anvendt privat oplagring 
for 85 t i Finland. 
440. I 1997 er der fastsat to forskud for moderfårspræmien med et samlet beløb på 9,196 ECU. 
Der er i 1997 kun anvendt privat oplagring for 300 t i Finland. 
441. Udsigterne for 1998 tyder på stabilitet i produktionen og forbruget i Fællesskabet. Den 
nedgang, der forudses i Del Forenede Kongerige, skulle blive opvejet af en lille stigning i de 
øvrige medlemsstater. Da importørerne kunne forsøge at drage fordel af de gode markedsvilkår, 
kunne priserne falde i forhold til det meget høje 1997- niveau. Samhandelen inden for Fællesskabet 
skulle fortsat vokse. Der kan på mellemlang sigt påregnes en lignende tendens. 
Svinekød 
442. Verdensproduktionen af svinekød voksede fortsat i 1996. Der produceredes i alt 86 mio. t, 
hvilket er en stigning på ca. 2 mio. t i forhold til året før. Kina er stadig verdens største producent, 
med en skønnet produktion på over 40 mio. t, efterfulgt af Den Europæiske Union, der producerede 
16,3 mio. t, en stigning på 2,3 % i forhold til 1995.1 USA, som er verdens tredjestørste producent, 
var produktionen faldende og udgjorde 7,8 mio. t i 1996. 
104 LANDBRUGSMARKEDERNE 
Kød 
(mb. t) 
1988 1990 1992 1994 1996 
EU-12 + det tidligere DDR. EU-15 
(mb.t) 
15 
13 
11 
1988 Forbrug 
Svinekød 
1990 1992 1994 1996 
EU-12 + det tidligere DDR. EU-15 
Kilde: Europa-Kommissionen, GD for landbrug. 
Figur 14 
LANDBRUGSMARKEDERNE 105 
443. Årene 1996 og 1997 har det meste af tiden været meget gunstige for hovedparten af EU's 
svineproducenter. Priserne har været ret høje i størstedelen af perioden, og rentabiliteten har derfor 
også været god trods de forholdsvis høje foderpriser. Det skal understreges, at følgerne af BSE 
har bidraget til prisstigningerne på svjnekød som følge af øget forbrug fra og med andet kvartal 
1996, og at der, da denne faktor blev mindre virkningsfuld i foråret 1997, indtraf nye dramatiske 
begivenheder med en ret stor positiv effekt for svinekødspriserne i Den Europæiske Union. 
444. Nederlandene blev ramt af de hidtil alvorligste udbrud af klassisk svinepest i Den Europæiske 
Union. I bestræbelserne på at bekæmpe denne sygdom måtte halvdelen af den samlede nederlandske 
svinebestand nedslagtes i sommeren 1997. 
445. Fra foråret 1997 mindskedes konkurrencen på det japanske marked betydeligt, efter at der 
blev indført stop for tilførsler af svinekød fra Taiwan som følge af mange udbrud af mund-og 
klovesyge. Taiwans eksport af svinekød forventes fortsat blokeret i endnu nogen tid. 
446. I 1996 forblev eksporten ret stor trods GATT-aftalen, der medførte lofter for subsidieret 
eksport. Der udførtes 820 0001 fra Unionen, deraf ca. 60% uden restitutioner. Som helhed øgedes 
eksporten med 5 % i forhold til 1995. For importens vedkommende indførtes hovedparten af 
svinekødsprodukterne til Unionen på grundlag af associeringsaftaler eller GATT-aftaler med 
præferencetoldsatser. EU's vigtigste leverandør er fortsat Ungarn, der tegnede sig for 36 000 ud 
af de i alt 42 000 t import i 1996. 
447. Selv om produktionen af svinekød har været stigende i flere EU-medlemsstater i 1997, 
vil nedgangen i den nederlandske produktion blive så stor, at nettoresultatet for hele Den 
Europæiske Union bliver et fald i den samlede EU-produktion af svinekød af uvis størrelse. 
Fjerkrækød 
448. Verdensproduktionen af fjerkrækød har siden 1991 været regelmæssigt stigende med over 
6 % pr. år. Ser man på store producentregioner, har der været en produktionsstigning over 
gennemsnittet i Kina (24 % pr. år fra 1991 til 1995), men én faldende produktion i Rusland og 
Japan. I Østeuropa har produktionen været for opadgående igen siden 1994/1995. 
449. Verdensmarkedet ekspanderede fortsat noget i 1996, bl.a. takket være øget behov i Rusland, 
Kina og Japan. Importen til Saudi-Arabien står i stampe og skulle blive mindre i 1996 og 1997 
som følge af udvikling af den indenlandske produktion. USA styrker sin førsteplads som 
eksportland i 1996 (forøgelse på 18%) og sandsynligvis også i 1997 navnlig takket være eksporten 
af mindre værdifulde dele og forskellige salgsfremmende programmer. Fællesskabets eksport 
voksede med under 1 % i 1996. Den stigende dollarkurs gavnede Unionens eksport i de første 
måneder af 1997. 
106 LANDBRUGSMARKEDERNE 
450. I 1997 forventes en yderligere stigning i EU's produktion af fjerkrækød på 3,1 % (EU-15). 
Den økonomiske situation for producenterne var fortsat god i de første otte måneder af 1997. 
451. Der ydes ingen støtte til produktionen af fjerkrækød på det indre marked. Foranstaltningerne 
vedrørende samhandelen med tredjelande er blevet tilpasset for at overholde WTO-reglerne og 
særlig formindskelsen af eksporten med restitutioner med ca. 30 000 t pr. år (375 000 t for 
1997/1998). Denne begrænsning har betydet, at restitutionerne er målrettet på såvel 
bestemmelseslande som produkter. 
452. Der anvendes fortsat importkontingenter med reducerede toldsatser inden for 
associeringsaftalerne (Polen, Ungarn, Tjekkiet, Slovakiet, Rumænien, Bulgarien, de baltiske lande). 
Desuden kan der hvert år indføres 15 5001 udbenet kyllingekød og 2 500 t kalkunkød uden told, 
hvortil kommer 4 800 t for 1997/1998 (juli/juni) inden for rammerne af kontingenterne for 
mindsteadgang med reducerede afgifter. 
Produktion af fjerkrækød 
(I 0001) 
1986 
Markedsandel 
i 1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 
ft AF 
1995/1991 
1995 
1996 
Markedsandel 
i 1996 
199.7 j 
1997/1995 USA 
8 262 
28.2 
9 105 
9 272 
9 931 
10 645 
11 204 
11 885 
12 396 
13 206 
13 786 
5.3 
13 786 
14 516 
29.1 
15 285 
5,3 Brasilien 
1680 
5.7 
1 865 
1 997 
2 139 
2 416 
2 691 
2 932 
3 211 
3 491 
4 140 
11.4 
4 140 
4 160 
8.3 
4 330 
2.3 Kina 
1 879 
6.4 
2 040 
2 744 
2 820 
3 229 
3 950 
4 540 
5 736 
7 550 
9 347 
24.0 
9 347 
11 000 
22.0 
12 500 
15.6 Japan 
1 421 
4.9 
1 465 
1 471 
1 423 
1 391 
1 357 
1 367 
1 368 
1 258 
1 282 
- 1.4 
1282 
1 241 
2.5 
1 240 
- 1.7 USSR eller 
RuslanU 
2 998 
10.2 
3 126 
3 107 
3 233 
3 169 
1 751 
1 428 
1 277 
1 142 
893 
- 15.5 
859 
765 
1.5 
719 
-8.5 Ungarn 
445 
1.5 
470 
465 
420 
426 
320 
320 
307 
320 
368 
3.6 
368 
365 
0.7 
370 
0.3 EU-12 
5 443 
18,6 
5 784 
5 997 
6 108 
6 336 
6 766 
6 933 
6 915 
7 259 
7 555 
2,8 
EU-15 
7 781 
8 128 
16,3 
8 354 
3,6 Andre 
7 165 
24.5 
7 416 
7 640 
6 279 
6 182 
7 661 
8 168 
8413 
8 803 
9 471 
5.4 
9 471 
9 730 
19.5 
10 088 
3.2 Vcrdens-
produklion 
29 283 
100.0 
31 271 
32 693 
32 353 
33 794 
35 700 
37 573 
39 623 
43 029 
46 532 
6.8 
47 034 
49 905 
100.0 
52 886 
6.0 
1996: skm. IV97: overslag. Siden 1991 omfatter EU-tallcnc det tidligere Østtyskland: indtil 1990 USSR; siden 1991 Rusland. 
Kilder: Fællesskabet august 199/ og USDA mans 1998. 
LANDBRUGSMARKEDERNE 107 
Æg 
453. Verdensproduktionen steg med 4,4% (årlig forskydning) fra 1991 til 1995 og skulle fortsat 
stige i samme takt fra 1995 til 1997. Stigningen har været beskeden i USA og Fællesskabet, men 
Kina har haft en stor vækst: 12 % fra 1991 til 1995 og derefter 7 % med en produktion, der er 
fire gange så stor som i EU. 
Ægproduktion 
(mia. stk.) 
1987 
Markedsandel 
i 1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 
% AF 1995/1991 
1995 
1996 
Markedsandel 
i 1996 
1997 
* AF 1997/1995 Kina 
118 
23.0 
139 
141 
159 
184 
204 
236 
260 
290 
12.0 
335 
360 
» 
51.3 
385 
7.1 USA 
70 
13.7 
69 
67 
6S 
70 
71 
72 
74 
75 
2.0 
75 
76 
10.9 
79 
3.0 Ostcuropu 
34 
6.6 
34 
20 
15 
13 
12 
11 
11 
11 
-3,9 
10 
11 
1.6 
12 
U Japan 
37 
7.2 
40 
40 
40 
42 
43 
43 
43 
42 
0.5 
42 
43 
6.1 
43 
1.2 Mexico 
18 
18 
20 
20 
20 
22 . 
22 
2.3 
26 
26 
3.7 
27 
1.4 USSR 
82 
16.0 
85 
85 
82 
47 
43 
40 
39 
38 
-5,2 
34 
32 
4.6 
32 
1 - 3,3 EU-12 
81 
15,9 
82 
79 
79 
83 
82 
80 
82 
83 
0,0 
EU-15 
88 
87 
12,4 
88 
0,3 AnJrc 
90 
17,5 
89 
47 
38 
69 
67 
65 
64 
66 
- 1.1 
65 
66 
9.5 
69 
| 2.9 Verdcns-
produktion 
512 
100,0 
538 
496 
500 
528 
541 
568 
595 
628 
4,4 
674 
702 
100,0 
734 
« 
IWft; sktW. 1997: overslag Siden 1991 omfatter EU-iallcnc det tidligere Østtyskland: indtil 1990 USSR; siden 1991 Rusland. 
Kilder: Fa-llcsskabct august 1997 og USDA marts 1398. 
454. Den globale samhandel har været forholdsvis stabil siden 1992. De vigtigste importlande 
er fortsat Japan (ægprodukter) og Hongkong (æg i skal). Fællesskabets eksport er mængdemæssigt 
faldet med 17 % i 1996, og de første overslag for 1997 tyder på stabilitet. 
455. I EU forventes en stigning i bestanden af æglæggere på 3,6 % i 1997. Producenternes 
økonomiske situation var meget gunstig i de første seks måneder af 1997 sammenholdt med samme 
periode året før. 
108 LANDBRUGSMARKEDERNE 
456. Den fælles markedsordning for æg svarer til markedsordningen for fjerkrækød. 
457. Med hensyn til samhandelen kan der kun ydes eksportrestitutioner for op til 115 200 t 
( 1997/1998-ækvivalenter for æg i skal). De eksporterede mængder har siden sommeren 1996 ligget 
under denne grænse. 
458. Associeringsaftalerne med Polen, Ungarn, Tjekkiet, Slovakiet og Bulgarien medfører en 
nedsættelse på 80 % af tolden for visse ægprodukter. Inden for rammerne af mindsteadgangen 
er der åbnet importkontingenter med nedsat told for en årlig mængde på 113 479 t i 1997/1998 
fordelt på tre produktgrupper, hvoraf kun gruppen ægprodukter udnyttes 100%. 
Kartofler 
459. Den i 1995 konstaterede forøgelse af de tilplantede arealer fortsatte i 1996. Sammen med 
denne udvikling ses der en forøgelse af udbytterne og produktionen. . 
460. Kartofler er et af de få produkter, der ikke er omfattet af en fælles markedsordning. Med 
henblik på gennemførelsen af det indre marked forelagde Kommissionen for fire år siden et forslag 
om en fælles markedsordning for kartofler. Rådet har endnu ikke taget endelig stilling til 
spørgsmålet. 
461. Kartoflen er en vigtig afgrøde i EU, idet det samlede dyrkede areal er på næsten 
1 500 000 ha. Kartofler dyrkes i alle medlemsstaterne, selv om produktionen på grund af klima-
og jordbundsforhold er mest udbredt i det nordlige EU. 
462. Unionen er selvforsynende med kartofler, når man ser bort fra de tidlige sorter. Kartofler 
af tidlige sorter importeres om vinteren og først på foråret fra Middelhavslandene, når der i EU 
kun er en begrænset eller slet ingen produktion. Hovedleverandørerne er Egypten, Marokko og 
Cypern. I de seneste år er der i gennemsnit blevet importeret ca. 400 0001 nye kartofler om året 
fra tredjelande. 
Honning 
463. Verdensproduktionen af honning var i 1996 på 1,1 mio. t, hvilket svarer til en nedgang 
på 8 % i forhold til året før. Denne nedgang betyder et brud på de sidste fem års stabilitet i 
verdensproduktionen, der har ligget på omkring 1,2 mio. t. 
LANDBRUGSMARKEDERNE 109 
464. EU's selvforsyningsgrad var på 50,4 % i produktionsåret 1995/1996, hvilket bringer den 
op på samme niveau som i 1993/1994, mod en nedgang i det foregående produktionsår. Årsagen 
til denne fremgang er en større forøgelse af produktionen i forhold til importen. 
465. Forbruget var også stigende og nåede op på 0,8 kg pr. indbygger pr. år, hvilket er 200 g 
mere end i det foregående produktionsår, 
466. Rådet vedtog forordning (EF) nr. 1221/97 om almindelige regler for anvendelsen af 
foranstaltninger til forbedring af produktionen og afsætningen af honning ('). Kommissionen 
forbereder vedtagelse af gennemførelsesbestemmelser til denne forordning i årets fjerde kvartal. 
Medlemsstaterne skal fremsende de nationale programmer, der er omhandlet i Rådets forordning, 
inden den 15. december 1997. 
Udtagning af landbrugsarealer til nonfoodformål 
467. Kommissionens forordning om gennemførelsesbestemmelser for udtagning af 
landbrugsarealer til nonfoodformål er blevet ændret og kodificeret ved Kommissionens forordning 
(EF) nr. 1586/97. Kommissionens forordning (EØF) nr. 334/93 ophæves derfor, men vil fortsat 
gælde for nonfoodkontrakter, der er indgået inden ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1586/97. 
De indførte ændringer omfatter en forenkling af ordningen og harmonisering og præcisering af 
reglerne vedrørende levering af råvarer og anvendelse af ordningen for sikkerhedsstillelse. 
468. De foreløbige tal tyder på, at der i EU-15 i 1996/1997 blev udtaget 725 000 ha til 
nonfoodformål, mod 1 050 000 ha i 1995/1996. Det samlede nonfoodareal anslås for 1997/1998 
til 440 000 ha. Den ringere udnyttelse af udtagning til nonfoodformål sammenholdt med 1995/1996 
skyldes en lavere obligatorisk udtagningsproccnl. 
469. De 725 000 ha i 1996/1997 omfattede ca. 660 000 ha oliefrø, hvoraf 60 7c blev anvendt 
til produktion af biobrændstof, mens de resterende 40% anvendes til tekniske olier og i den kemiske 
industri. De andre nonfoodafgrøder, der dyrkes på udtagne arealer, er korn, medicinalplanter, 
fiberplanter og råstoffer til direkte forbrænding. 
470. Punkt 7 i aftalememorandummet om visse oliefrø mellem Fællesskabet og USA inden for 
rammerne af GATT begrænser den mængde biprodukter fremkommet ved dyrkning af rybs, raps, 
solsikke og soja på udtagne arealer, der kan anvendes til foderbrug eller konsum, til 1 mio. t årligt 
udtrykt i sojakageækvivalenter. For produktionsåret 1996/1997 svarer de 660 000 ha oliefrø til 
ca. 600 000 t biprodukter udtrykt i sojakageækvivalenter. 
(')EFTL 173 af 1.7.1997. s.l. 
110 LANDBRUGSMARKEDERNE 
Ordningen for produktion af stivelse 
471. EU's produktion af stivelse var i 1996 på ca. 7,1 mio. t. Heraf udgjorde majsstivelse 49 % 
med 3,5 mio. t, kornstivelse 25 % med 1,77 mio. t og kartoffelstivelse 26 % med 1,9 mio. t. 
472. Hertil krævedes ca. 18,6 mio. t råvarer fordelt med 51 % på stivelsesholdige kartofler, 30% 
på majs og 19 % på korn. 
473. 1996 og specielt den første halvdel af året var præget af fasthed i markedspriserne for majs 
og korn i verdensmarkedets kølvand. Kartoffelindustrien kunne takket være gunstige vejrforhold 
drage fordel af en meget god høst mængdemæssigt (udbytte pr. ha) og kvalitetsmæssigt (kartoflernes 
stivelsesindhold), og produktionen blev derfor lidt større end kontingentet (overskridelser konstateret 
i Danmark, Tyskland, Finland og Nederlandene). 
474. I og med, at der var mere stivelse til rådighed, blev priserne lavere, og der eksporteredes 
større mængder. 
475. Udgifterne for stivelsesprodukter mindskedes betydeligt efter nedsættelsen af enhedsniveauet 
for eksportrestitutionerne i forbindelse med verdensmarkedets fasthed: Den gennemsnitlige 
eksportrestitution udgjorde 40 ECU/t majs mod 61 ECU/t majs det foregående produktionsår. 
476. Ordningen for produktionsrestitutioner, der skal sikre forsyninger af stivelse til 
verdensmarkedspriser til fabrikanter af visse produkter, der ikke er beskyttet mod import, anvendtes 
kun i en del af 1996 på grund af tilnærmelsen mellem verdensmarkedspriserne og priserne i EU. 
Udgifterne til produktionsrestitutioner mindskedes med 50 % i forhold til udgifterne de to 
foregående år. Enhedssatsen for restitutionerne faldt fra 22 ECU/t stivelse ved årets begyndelse 
for den generelle restitution på basis af majs til nul mellem april og oktober 1996, hvilket skyldtes 
verdensmarkedsprisernes fasthed. 
4H 
IV - Udvikling af landdistrikterne 
Landdistrikternes betydning 
477. Landdistrikterne udgør over 80 % af EU's areal og omfatter over en fjerdedel af EU-
befolkningen. Imidlertid er disse områder i dag udsat for et stigende pres, der truer en ligevægt, 
som allerede er skrøbelig. Derfor er det i EU-traktatens artikel 130A fastsat, at Unionen skal stræbe 
efter at formindske forskellene mellem de forskellige områders udviklingsniveauer og forbedre 
situationen i de mindst begunstigede områder, herunder landdistrikterne. 
478. Blandt de større problemer, som landdistrikterne er udsat for, kan man nævne, at den 
økonomiske struktur svækkes, især fordi landbrugsvirksomheden spiller en stadig mindre rolle; 
eller man kan nævne den risiko for affolkning, der skyldes, at de unge forlader landdistrikterne, 
og at befolkningens aldersgennemsnit stiger; det er også et problem, at en række serviceydelser, 
som er afgørende for livskvaliteten, forsvinder i landdistrikterne. I løbet af de sidste 10 år har 
landbruget gennemgået dybtgående ændringer, både med hensyn til dets betydning i den samlede 
økonomi og til beskæftigelsen. Disse ændringer har ikke kunnet undgå at få betydning for 
økonomiens og samfundets udvikling i medlemsstaterne og regionerne. 
479. I 1987 udgjorde den andel af den erhvervsaktive befolkning, der var beskæftiget med 
landbrug, skovbrug, jagt og fiskeri, ca. 8 % (EU-12), men i 1995 var det tilsvarende tal faldet 
til 5,3 % (EU-12 og 15). Tilsvarende faldt landbrugets andel i bruttonationalproduktet i den samme 
periode fra 3,5% (EU-12) til 1,8% (EU-12) og 1,7% (EU-15). Disse procenttal, som repræsenterer 
gennemsnit, skjuler i virkeligheden store forskelle mellem medlemsstaterne. Hvad angår den andel 
af den erhvervsaktive befolkning, der er beskæftiget i landbruget, udgjordes yderpunkterne i 1995 
således af 20,4 % i Grækenland og 11,5 % i Portugal på den ene side og 2,1 % i Det Forenede 
Kongerige og 2,7 % i Belgien på den anden side. For så vidt angår landbrugets andel i BNP lå 
yderpunkterne på 7,3 % i Grækenland og 4,8 % i Irland på den ene side og 0,4 % i Sverige og 
0,9 % i Luxembourg på den anden side. Antallet af bedrifter faldt fra 8 644 000 i 1987 (EU-12) 
til 7 264 000 (EU-12) i 1993. Samtidig steg bedrifternes gennemsnitsstørrelse, idet ULA pr. bedrift 
steg fra 12,5 ha (EU-12) i 1985 til 16,4 ha (EU-12 og -15) i 1993. Der består imidlertid store 
forskelle mellem landene, idet ULA pr. bedrift er på 4,3 ha i Grækenland, 5,9 i Italien og 8,1 
1 12 UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 
i Portugal på den ene side og 67,1 ha i Det Forenede Kongerige, 42,3 i Luxembourg og 37 i 
Danmark på den anden side. 
480. Fra 1987 til 1993 faldt det samlede antal beskæftigede på landbrugsbedrifterne fra 
17,7 mio. til 15 mio. i De Tolv svarende til en nedgang på 17 %. 
481. De foregående oplysninger viser, at denne udvikling er fælles for alle medlemsstaterne, 
men der er dog forskel landene imellem, hvilket afspejles i landbrugets og landdistrikternes 
forskelligartethed, men også, hvor alvorlige de socioøkonomiske problemer er i de forskellige 
medlemsstater. 
- Landbruget gennemlever dybtgående ændringer, som har direkte følger for den økonomiske 
og sociale samhørighed i landdistrikterne. Disse ændringer, som er resultatet af en modernisering 
og forøgeise af konkurrenceevnen i landbruget, er ikke afsluttet. 
- Udviklingen i økonomien og landbrugspolitikken sammen med den nuværende situation med 
hensyn til landbrugsstrukturerne giver anledning til at tro, at den igangværende udvikling vil 
fortsætte på kort og mellemlang sigt. Ca. 30% af de 7,3 mio. driftsledere i De Tolv var over 
55 år gamle i 1993. Dette tal var endog på næsten 42 % i Grækenland og 50% i Portugal. 
Tilbagegangen i landbrugsvirksomheden har medført en tilpasning af økonomien i disse lande, 
som berettiger passende foranstaltninger til fordel for økonomisk og social samhørighed. 
- Foruden den rolle, landbrugerne spiller i kraft af, at de producerer de mest forskellige råvarer, 
som både er beregnet til anvendelse som fødevarer og til anden anvendelse, vil de imidlertid 
også spille en vigtigere og vigtigere rolle i forbindelse med arealernes struktur og anvendelse 
samt bevarelse og udnyttelse af kultur- og miljøgoder. Dette vil ske som led i en stigende 
integration af markedspolitikken i landbruget og politikken for udvikling af landdistrikterne. 
- Under den nuværende anden periode for reformen af strukturfondene (1994-1999) bidrager 
EU-programmerne for de forskellige mål (mål nr. 1, 5a, 5b og 6) til at udvikle levedygtige 
samfund i landdistrikterne. Disse programmer vil løbe indtil udgangen af 1999. 
482. Kommissionen fremlagde imidlertid i juli hovedlinjerne i Fællesskabets politik fra år 2000 
på de forskellige områder, herunder politikken for udvikling af landdistrikterne. 
Agenda 2000 
483. Den 15. juli 1997 og den 18. marts 1998 (se punkt 56-64) vedtog Kommissionen sine forslag 
for perioden 2000-2006, de finansielle perspektiver og den planlagte udvikling af EU's politik 
på de forskellige områder i forbindelse med den fremtidige udvidelse. Disse forslag omfatter bl. 
a. videreførelse af reformen af den fælles landbrugspolitik for at forberede det europæiske landbrug 
på de kommende års udfordringer (udvidelse af EU, forhandlinger i WTO) og opretholdelse af 
den økonomiske og sociale samhørighed takket være strukturfondenes indsats. Politikken for 
UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 113 
udvikling af landdistrikterne skal i fremtiden indgå i disse to politikker, idet behovet for en 
fuldstændig politik for udvikling af landdistrikterne, der dækker hele Fællesskabets område og 
danner et hele med markedspolitikkerne, bliver mere og mere påtrængende. Ønsket om et 
konkurrencedygtigt landbrug må forenes med bevarelse af et levende miljø i landdistrikterne, 
som er i overensstemmelse med den europæiske samfundsmodel, samtidig med at miljøaspekterne 
i højere grad integreres. 
484. Ligesom det er tilfældet for øjeblikket, vil foranstaltningerne vedrørende 
landbrugsstrukturerne og udviklingen af landdistrikterne fortsat blive finansieret under mål nr. 1 
i overensstemmelse med den integrerede metode. De tre fonde, herunder EUGFL, 
Udviklingssektionen, vil fortsat blive brugt til at finansiere foranstaltninger afhængigt af deres 
art. To tredjedele af bevillingerne skal anvendes til mål nr. 1, men det geografiske område, der 
dækkes af dette mål, vil imidlertid blive indskrænket i kraft af en streng anvendelse af kriteriet 
om 75 % af det gennemsnitlige BNP i EU. Der foreslås dog en væsentligt ændring: Finansieringen 
af de eksisterende godtgørelser i de ugunstigt stillede områder vil i fremtiden ske via EUGFL, 
Garantisektionen, som det allerede er tilfældet for de i 1992 godkendte tre ledsageforanstaltninger. 
485. Der foreslås et nyt mål nr. 2 for regioner med behov for omstrukturering. Dette mål vil 
omfatte områder under økonomisk forandring: industriområder, landdistrikter og fiskeriafhængige 
områder, bykvarterer i vanskeligheder. Disse områder lider under stor arbejdsløshed eller affolkning 
og står over for problemer med omstilling. Der bør tilskyndes til de nødvendige tilpasninger, og 
økonomisk diversificering bør lettes. For landdistrikternes vedkommende må der sikres bedre 
forbindelser mellem disse og de lokale byer. I de landdistrikter, der er støtteberettigede under 
mål nr. 2, vil de tidligere mål nr. 5a og 5b-foranstaltninger blive finansieret af EUGFL, 
Garantisektionen, samt ledsageforanstaltningerne. EFRU, ESF og eventuelt FIUF vil også deltage. 
486. I alle landdistrikter, der ikke henhører under mål nr. 1 eller 2, vil foranstaltninger til udvikling 
af landdistrikterne, der skal ledsage og supplere markedspolitikkerne, blive medfinansieret af 
EUGFL, Garantisektionen. De vil omfatte de foranstaltninger, der for øjeblikket finansieres af 
Udviklingssektionen, og vil blive iværksat decentralt på passende niveau på initiativ af 
medlemsstaterne. 
487. I betragtning af miljøaspektets øgede betydning i landbruget forbliver ledsageforanstaltningen 
vedrørende miljøforanstaltninger i landbruget obligatorisk. Hermed opfyldes et væsentligt ønske 
fra samfundets side om at beskytte miljøet og bevare naturen. Der bør tilskyndes til foranstaltninger 
som økologisk landbrug, bevarelse af delvist naturlige levesteder, vedligeholdelse af traditionelle 
frugthaver og krat, bevarelse af alpegræsgange og vedligeholdelse af sumpede arealer. 
488. For EF-initiativernes vedkommende foreslår Kommission en nedskæring fra 13 til 3, heraf 
ét, der vedrører udvikling af landdistrikterne. 
1 14 UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 
Det europæiske Leader-kollokvium 
489. Fra den 9. til den 11. november afholdtes i Bruxelles et kollokvium med næsten 1 000 
deltagere, som repræsenterede de grupper, der modtager støtte under EF-initiativet Leader II, 
administratorerne af de 102 programmer, repræsentanter for de nationale administrationer, EF-
institutionerne, internationale organisationer, de østeuropæiske lande og Cypern. Formålet med 
dette kollokvium var en dialog med de involverede i marken med henblik på at planlægge det 
fremtidige EF-initiativ til udvikling af landdistrikterne på grundlag af erfaringerne med Leader II. 
Horisontale foranstaltninger 
Forbedrings- og moderniseringsforanstaltninger 
490. Ca. 41 000 bedrifter pr. år modtager en støtte, der ydes til investeringer i landbrugsbedrifter, 
som gennemfører konkrete investeringsplaner. Disse planer sigter på at forbedre konkurrenceevnen, 
at modernisere produktionsbetingelserne, at sprede aktiviteterne på flere indkomstkilder, at beskytte 
miljøet, at forbedre hygiejneforholdene inden for husdyrbruget og at fremme dyrevelfærden. Støtten 
er gradvis blevet underkastet begrænsninger, for at strukturforanstaltningerne kan komme til at 
harmonere med markedssituationen, og for at de forskellige produktionssektorer kan sikres 
bæredygtighed på længere sigt. 
Unge landbrugere 
491. Støtten til unge landbrugere omfatter etableringspræmieh og en supplerende investeringsstøtte, 
der tildeles efter artikel 10 og 11 i forordning (EF) nr. 950/97, og som skal medvirke til, at 
bedrifterne overtages af unge, som er i stand til at tilpasse sig de nye landbrugsrealiteter, når de 
får midler i hænde, så de kan klare etableringsudgifterne. 
492. Den 4. september 1996 vedtog Kommissionen en rapport om unge landbrugere og problemet 
med bedriftsovertagelse i Fællesskabets landbrug; rapporten var bestemt for Rådet og Europa-
Parlamentet samt Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. 
493. I rapporten, der er Kommissionens bidrag til drøftelserne om unges etablering i landbruget, 
analyseres både de økonomiske og sociale vanskeligheder, som landbrugerne møder i 
etableringsfasen, og de retlige og fiskale problemer, der gør sig gældende i den forbindelse. 
Endvidere undersøges de eksisterende EU-ordninger, der skal fremme, at unge etablerer sig i 
landdistrikterne og får den fornødne hjælp hertil, og der redegøres for ordningernes anvendelse 
og resultater i de forskellige medlemsstater. Rapporten indeholder også en række retningslinjer 
UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 115 
og henstillinger vedrørende foranstaltninger, der kan træffes på EU-plan og nationalt, for at 
indsatsen til støtte for unge landbrugere kan blive mere sammenhængende og effektiv i EU. 
Ugunstigt stillede landbrugsområder 
494. Blandt de foranstaltninger, der henhører under mål nr. 5a (der gælder landbruget), udgør 
særstøtten til landbrugere i ugunstigt stillede områder den største forpligtelse for EUGFL, 
Udviklingssektionen. 
495. Bjergområderne og de andre ugunstigt stillede landbrugsområder har vedvarende modtaget 
udligningsgodtgørelser, der skal gøre det lettere at opretholde landbrugsvirksomhed og skabe 
grundlag for, at områderne forbliver befolkede. Støtten tjener som godtgørelse for de generelt 
højere produktionsomkostninger, og den finder bred anvendelse. Over 1,2 mio. bedrifter drager 
fordel af godtgørelserne til landbruget i bjergområder og ugunstigt stillede områder. De ugunstigt 
stillede områder udgør 56 % af landbrugsarealet i De Femten. 
496. Flere medlemsstater har forelagt Komissionen idéer til en udbygning af EU-politikken til 
fordel for bjergområder. Kommissionen drøfter for øjeblikket med medlemsstaterne, hvorledes 
de pågældende foranstaltninger kan tilpasses de konkrete behov i de forskellige bjergområder. 
Foranstaltninger vedrørende forarbejdning og afsætning af landbrugs- og skovbrugs-
produkter 
497. Som led i strukturfondsprogrammeringen for perioden 1994-1999 gennemføres der fortsat 
foranstaltninger til forbedring af vilkårene for forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter 
i henhold til forordning (EF) nr. 951/97(') og (EØF) nr. 867/90(2). For de områder, der er omfattet 
af mål nr. 1 og 6, er disse foranstaltninger ligesom de øvrige mål nr. 5a-foranstaltninger kommet 
til at indgå i de pågældende programmeringsdokumenter. 
498. Ved udgangen af 1996 havde Kommissionen godkendt 47 programmeringsdokumenter 
efter forordning (EF) nr. 951/97 og (EØF) nr. 867/90: 
- 9 samlede programmeringsdokumenter af national karakter for Frankrig, Spanien, Det Forenede 
Kongerige, Nederlandene, Danmark, Luxembourg, Østrig, Finland og Sverige (med undtagelse 
af regionerne under mål nr. 1 og 6) 
(') EFT L 142 af 2.6.1997, s. 22. 
(2) EFT L 91 af 6.4.1990, s. 7. 
16 UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 
- 13 samlede programmeringsdokumenter af regional karakter for Tyskland (for delstaterne) 
og Belgien (for regionerne). 
- 1 EU-støtteramme for Italien for de italienske regioner uden for mål nr. 1, som omfatter 13 
regionale operationelle programmer til forbedring af vilkårene for forarbejdning og afsætning 
af landbrugsprodukter samt et tværregionalt operationelt program, og for skovbruget 12 
operationelle programmer til forbedring af vilkårene for forarbejdning og afsætning af 
skovbrugsprodukter. 
499. 1997 blev der foretaget ændringer i flere programmeringsdokumenter, bl. a. for Spanien, 
Nederlandene, visse tyske regioner, og i EU-støtterammen for Italien. Disse ændringer består 
navnlig i tilføjelse af nye sektorer, ændringer af finansieringsplanerne og overførsler af finansielle 
ressourcer inden for mål nr. 5a. Forbedringen af procedurerne for overvågning og evaluering af 
foranstaltningen blev videreført som led i partnerskabet. Alle programmeringsdokumenterne 
forbliver i kraft indtil udgangen af 1999. 
500. En rapport om anvendelsen af forordning (EF) nr. 952/97 om producentsammenslutninger 
og foreninger af sådanne, som skal medvirke til at koncentrere udbuddet og tilpasse produktionen 
til markedets krav, er under udarbejdelse og vil blive forelagt for Rådet af Kommissionen. 
Regionale foranstaltninger 
Mål nr. 1 
501. Hovedparten af mål nr. 1-regionerne ligger i områder, der hovedsagelig har karakter af 
landdistrikter, og hvor landbrug og skovbrug udgør den vigtigste jordudnyttelse og spiller 
hovedrollen for indkomst og beskæftigelse. I de fleste mål nr. 1-områder er de andre økonomiske 
sektorer utilstrækkeligt udviklet, og landbrug er i landdistrikterne en vigtig kilde til beskæftigelse 
i den private sektor (ca. 15 % af beskæftigelsen). 
502. Via EU-støtterammer og samlede programmeringsdokumenter iværksættes der udviklings-
foranstaltninger til fordel for disse regioner; foranstaltningerne får tildelt bevillinger fra de tre 
strukturfonde og FIUF, og de gennemføres som led i integrerede udviklingsprogrammer. Blandt 
udviklingsforanstaltningerne i øvrigt er indsatsen til fordel for udviklingen af landdistrikterne 
og landbruget normalt udformet i tværsektorielle, integrerede pakker, hvor de tre strukturfonde 
virker sammen, og hvor sigtet er at sprede landbrugsvirksomheden over flere aktiviteter og at 
udbygge den økonomiske struktur, som for øjeblikket i for høj grad afhænger af landbruget. 
503. Siden 1994 er mål nr. 5a-foranstaltningerne blevet integreret i disse programmer, som sikrer 
tæt samordning og samspil med andre foranstaltninger. I nogle medlemsstater spiller den 
UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 117 
godtgørelse, der ydes til ugunstigt stillede områder, en hovedrolle i EU-støtterammen eller det 
samlede programmeringsdokument, hvilket begrænser mulighederne for at finansiere andre mere 
udviklingsprægede foranstaltninger. 
Mål nr. 1 og nr. 6 - 1994-1999 
Samlede programmeringsdokumenter (SPD) eller operationelle programmer (OP) 
Pr. 1.9.1997 
Metllcmssut 
Belgique/Belgii 
Deutschland 
EAAddo (Ellida) 
EspaAa 
France 
Ireland 
Italia 
Nederland 
Osterreich (') 
Portugal 
Suomi/Finland(')(:) 
Sverige (') (2) 
United Kingdom 
EU Antal SPD 
eller OP 
1 
6 
14 
14 
6 
3 
10 
1 
1 
5 
1 
1 
3 
66 Struktur­
fondene 
Min. ECU 
730.0 
13640.0 
13 980.0 
26 300.0 
2 190,0 
5 620.0 
14 860.0 
150.0 
165.6 
13 980.0 
459.9 
252.0 
2 359.8 
94 687.6 EFRI) 
Mio. ECU 
515.9 
6 820.0 
9 489.5 
15 944.2 
1 194.9 
2 562.0 
9 660.0 
80.0 
107.7 
8 723.9 
172.5 
122.6 
1 331.8 
56 725.1 * 
70.7 
50.0 
67,9 
60.6 
54.6 
45,6 
65.0 
53,3 
65.0 
62.4 
37.5 
48.7 
56,4 
59.9 ESF 
Mio. ECU 
166.7 
4 092.0 
2 560,5 
6047.0 
525.5 
1 953.0 
2 739.0 
40.0 
33.1 
3 148.7 
105.8 
63.9 
747,2 
22 222.4 '* 
22.8 
30.0 
18.3 
23.0 
24.0 
34.8 
18.4 
26.7 
20.0 
22.5 
23.0 
25.4 
31,7 
23.5 EUGFL 
Mi«t. ECU 
47,0 
2'644.5 
1 800.0 
3 313.8 
431.4 
1 058,0 
2 228.0 
21.5 
24,8 
1 894,2 
177,6 
61,4 
245,9 
13 948,1 * 
6.4 
19.4 
12.9 
12.6 
19.7 
18.8* 
15.0 
14.3 
15.0 
13.5 
38.6 
24.4 
10,4 
14.7 FlUF 
Mio. ECU 
0.4 
83.5 
130.0 
995.0 
38,2 
47.0 
233.0 
8.5 
0,0 
213.2 
4.0 
4.1 
34.9 
1 791,8 » 
0.1 
0.6 
0.9 
3.8 
1.7 
0,8 
1.6 
5.7 
0,0 
1.5 
0.9 
1.6 
1.5 
1.9 Uilgifter 
i alt 
Mio. ECU 
2 411.7 
58 466.8 
25 954.6 
47 702.8 
5 005.4 
10 383.2 
27 525.3 
958.7 
831.4 
26 713,4 
1 326.1 
635.0 
5 670.7 
213 585,1 
Siden 1.1.1995. 
MU nr. 6. 
504. Bevillingerne til mål nr. 1 udgør henved 109c af de samlede bevillinger til strukturfondene. 
Foranstaltningerne til udvikling af landdistrikterne finansieres i fuldt omfang af EUGFL, 
Udviklingssektionen, dog også delvist og i begrænset udstrækning af de to andre fonde. 
505. Politikken for udvikling af landdistrikterne bidrager i bemærkelsesværdig grad til forbedring 
af den økonomiske og sociale samhørighed i de områder, som ikke har fået karakter af byområder, 
og som er af særlig stor betydning i de regioner, der er omfattet af dette mål. 
506. De gode resultater, der er opnået med de foranstaltninger, der allerede er gennemført i 
landdistrikterne i forbindelse med iværksættelsen af de operationelle programmer, navnlig 
inddragelsen af mål nr. 5a i en fælles programmering og forvaltning, viser nødvendigheden af 
at have en styrket politik for udvikling af landdistrikterne i mål nr. 1-områderne. 
507. Som følge af naturkatastrofer er der konstateret mere specifikke problemer på Azorerne. 
Der har vist sig mangel på bevillinger i lande som Grækenland, hvor indsatsen for iværksættelse 
har været særlig hurtig. 
18 UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 
508. I de nye delstater har omstillingen af landbruget allerede givet gode resultater. I disse områder 
er landbruget blevet et af de mest produktive i EU, samtidig med at miljøet og landskabet bevares. 
Som følge af den historiske baggrund og behovet for at indgyde nyt liv i de sociale strukturer 
har. politikken for udvikling af landsbyerne vist sig som det centrale instrument. 
509. Følgende tabel viser fordelingen af EU-midler pr. medlemsstat og pr. fond samt de samlede 
udgifter. 
Belgien 
510. EUGFL-delen, som kun udgør en mindre del af de midler, der er afsat til mål nr. 1 i belgisk 
Hainaut, forløber uden større vanskeligheder. Størstedelen af udgifterne henhører under de to 
horisontale forordninger ((EF) nr. 950/97 og 951/97) vedrørende sociostrukturelle foranstaltninger 
og støtte til levnedsmiddelsektoren. De foranstaltninger, der mere specifikt er lagt an på udvikling 
af landdistrikterne, er vanskeligere at iværksætte og tager sigte på at styrke eller diversificere 
landbrugsaktiviteten. En forsigtig forvaltning af dette program skal medvirke til at undgå de 
forstyrrende virkninger, som støttesatsen for mål nr. 1 i denne region ville kunne skabe i forhold 
til de tilgrænsende regioner. 
Tyskland 
511. Hovedformålet med politikken for fremme af landbruget og landdistrikterne i mål nr. 1-
regionerne i Tyskland er at skabe stabile arbejdspladser. Den bidrager ligeledes til at stabilisere 
økonomien i landdistrikterne og forbedre miljøsituationen. Der har været tale om en tilfredsstillende 
udnyttelse af bevillingerne i forbindelse med programmerne, og de regionale midtvejsevalueringer 
har bekræftet nytten af den integrerede metode i de operationelle programmer. 
Grækenland 
512. Der er fortsat gjort hurtige fremskridt med det nationale program for landbruget, som har 
kunnet nyde godt af 1995- og 1996-deflatoren i EU-støtterammen. Det har således været muligt 
at indgå forpligtelse for 1998-tranchen inden udgangen af 1997. En ny ændring med en forøgelse 
af EUGFL-beløbene blev foretaget den 30. december 1997. 
513. Afsnittet vedrørende udvikling af landdistrikterne i de regionale operationelle 
flerfondsprogrammer er forløbet med varierende hastighed. Der har imidlertid set under ét kunnet 
konstateres en mindre forbedring i foranstaltningernes gennemførelsesgrad. 
UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 119 
514. De foranstaltninger, der finansieres i henhold til forordning (EØF) nr. 2019/93 (specifikke 
foranstaltninger til fordel for de mindre øer i Det Ægæiske Hav), er forløbet i stabilt tempo siden 
1995. Kommissionen udsendte i 1996 i overensstemmelse med nævnte forordning sin første 
aktivitetsrapport for de to første år. Denne rapport indeholder oplysninger vedrørende forløbet 
af de forskellige foranstaltninger og om visse græske oplysninger om tilpasning af nogle ordninger 
for at gøre indsatsen mere relevant. Denne rapport er blevet behandlet af Rådet og sendt til Europa-
Parlamentet. Rapporten for det tredje anvendelsesår er under udarbejdelse. Desuden vil der i 1998 
blive fremlagt en evalueringsrapport. På grundlag af konklusionerne heri vil der eventuelt blive 
foreslået ændringer. 
Spanien 
515. De interventioner, der finansieres af EUGFL, Udviklingssektionen, i de spanske mål nr. 1 -
områder, har til formål at udvikle landdistrikterne og modernisere landbruget. 
'516. I løbet af 1996 vedtog Kommissionen følgende dokumenter: i juni programmet »Udvikling 
og diversificering i landdistrikterne«, som modtager en støtte fra EUGFL på 170 mio. ECU, og 
i oktober det operationelle flerfondsprogram »Teknisk bistand til ajourføring af statistikkerne«, 
som modtager en støtte fra EUGFL på 15 mio. ECU. 
517. Gennemførelsesgraden for de forskellige operationelle programmer kan betragtes som 
tilfredsstillende. Den generelle forsinkelse i medlemsstatens offentlige medfinansiering vil dog 
kunne bringe afslutningen af disse i 1999 i fare. 
Frankrig 
518. Det ser ud til, at forsinkelserne i iværksættelsen af de forskellige samlede 
programmeringsdokumenter er ved at blive indhentet. I 1996 blev der vedtaget ændringer for 
at tage hensyn til forsinkelserne og sætte gang i forbruget af bevillingerne igen. I 1997 skulle 
der kunne opnås en fremskyndelse af iværksættelsen af programmerne i kraft af ændringer, hvormed 
der tages hensyn til resultaterne af de mellemliggende evalueringer. 
519. I den del af departementet Nord, der er støtteberettiget under mål nr. 1 (fransk Hainaut) 
er vanskelighederne med at forbruge bevillingerne af et sådant omfang, at det overvejes at overføre 
ikke brugte bevillinger til foranstaltninger, der finansieres af andre fonde. 
Irland 
520. Det operationelle program har været i kraft siden 1994, og midtvejsevalueringen af 
programmet blev afsluttet i 1997. 
120 UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 
521. Der blev stillet yderligere 18 mio. ECU til rådighed til kontrol med forurening fra landbrug 
og hygiejneforanstaltninger i sektoren for mælk og mejeriprodukter. 
522. Delprogrammet vedrørende levnedsmidler, som er en del af det operationelle program for 
industrien, blev også vurderet som en del af midtvejsevalueringen af dette operationelle program, 
og finansieringen af programmet blev reduceret med 28 mio. ECU som et resultat af denne 
evaluering. 
523. Det operationelle program for lokal udvikling af byer og landdistrikter, som indeholder 
en foranstaltning vedrørende fornyelse af landsbyer, blev også underkastet midtvejsevaluering, 
men der blev ikke foreslået større ændringer for denne foranstaltning. 
Italien 
524. Programmerne for otte regioner i »Mezzogiorno« blev vedtaget i 1994 og 1995.1 disse 
to første år vedrører de afholdte udgifter hovedsagelig de overgangsforanstaltninger, der er indført 
for at lette overgangen fra det gamle til det nye system, som inddrager mål nr. 5a i 
programmeringen under mål nr. 1. Disse foranstaltninger har gjort det muligt at indhente den 
ophobede forsinkelse, f. eks. i forbindelse med udbetalingen af tilskuddene i forordning (EØF) 
nr. 2328/91 (først og fremmest godtgørelsen til landbrugere i ugunstigt stillede områder) og i 
forordning (EØF) nr. 1204/82 (planen for citrusfrugter). De andre interventioner, der er planlagt 
i programmerne, blev rent konkret påbegyndt i 1996 og 1997 efter en omfattende udsendelse af 
information fulgt af indsendelse af et større antal projekter. 
525. I forbindelse med det tværregionale program for aktiviteter til støtte for de instanser, der 
beskæftiger sig med udvikling i landbruget, har det ansvarlige ministerium videreført den 
regelmæssige finansiering af konsulenternes virksomhed og igangsatte i juni 1997 procedurerne 
for iværksættelse af foranstaltningen vedrørende forskning. 
526. Det andet tværregionale program vedrørende udvikling af produktionen af 
Middelhavsprodukter i landbruget blev vedtaget af Kommissionen i slutningen af 1996.1 juli 
1997 blev de organer, der skal gennemføre programmet, udvalgt. 
Nederlandene 
527. Der har kunnet konstateres en betydelig forsinkelse i iværksættelsen af visse foranstaltninger 
vedrørende tilskyndelse til nye landbrugsaktiviteter, renovering af landsbyer, turisme på landet 
og de økologiske strukturer. 
UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 121 
528. De ændringer, der blev foreslået i forbindelse med midtvejsevalueringen, skulle bidrage 
til at fremskynde iværksættelsen af den del af programmerne, der vedrører landbruget og udvikling 
af landdistrikterne. 
Østrig 
529. EUGFL's interventioner i forbindelse med strukturpolitikken for Burgenland har haft meget 
positive virkninger for landdistrikternes økonomi. Ifølge rapporten efter midtvejsevalueringen 
er det operationelle program godt tilpasset regionens behov. Den integrerede metode til forbedring 
af den økonomiske og miljømæssige situation har ikke kun givet anledning til en forøgelse af 
produktiviteten, men også til en bedre tilpasning af produkterne til markedet. 
530. Bevillingsforbruget er tilfredsstillende. 
Portugal 
531. Gennemførelsen af de fire flerfondsprogrammer, der blev vedtaget i 1994, og hvor EUGFL, 
Udviklingssektionen, deltager, er som helhed betragtet forløbet i overensstemmelse med 
forventningerne. 
532. Mere specifikt er der for programmet Pedra, som vedrører udvikling af den autonome region 
Azorerne, tale om en højere gennemførelsesgrad end programmeret: Der blev allerede indgået 
forpligtelser forl998-tranchen i 1997. I forbindelse med midtvejsevalueringen må afsnittet 
vedrørende EUGFL, Udviklingssektionen styrkes. 
533. Delprogrammet »Landbrug« under det flerårige udviklingsprogram »Modernisering al de 
økonomiske strukturer« er blevet gennemført normalt. Visse udviklingsprioriteter vil kunne 
omdefineres i forbindelse med midtvejsevalueringen. 
534. Et femte flerfondsprogram blev vedtaget den 28. juli 1997. Det vedrører integreret udvikling 
af Alqueva-området (Pediza), og der er afsat en EU-støtte på 203,133 mio. ECU, hvoraf 70 
mio. ECU skal afholdes af EUGFL, Udviklingssektionen. 
Det Forenede Kongerige 
NORDIRLAND 
535. Alle foranstaltninger anvendes fuldt ud med undtagelse af støtte til fødevareindustrien, 
hvor den britiske regering har reduceret sin nationale medfinansiering. Delprogrammet blev 
! 22 UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 
underkastet midtvejsrevision, og der blev fremsat adskillige anbefalinger med henblik på ændring 
af aspekter af programmet. Der blev lagt særlig vægt på problemet med finansiering af støtte til 
levnedsmiddelindustrien. 
HIGHLANDS AND ISLANDS 
536. I 1997 blev der foretaget midtvejsevaluering af foranstaltningerne vedrørende landbrug 
og udvikling af landdistrikterne, men der blev ikke anbefalet større ændringer. 
MERSEYSIDE 
537. I årets løb blev det besluttet at reducere EUGFL's finansiering til 1,1 mio. ECU som følge 
af den britiske regerings beslutning om ikke at stille yderligere finansiering til rådighed til 
anvendelsen af forordning (EF) nr. 951/97 (tidligere forordning (EØF) nr. 866/90). 
Fjernregionerne 
538. For at tage hensyn til det økonomiske og sociale efterslæb i disse regioner, som forværres 
af permanente strukturelle faktorer (den fjerne beliggenhed, det forhold, at der i nogle tilfælde 
er tale om øer, de små lokale markeder) og i overensstemmelse med erklæringen om 
fjernregionerne, der er knyttet til traktaten om Den Europæiske Union, udarbejdede Fællesskabet 
i 1991 og 1992 tre forskellige programmer: Poseidom (de franske oversøiske departementer: 
Martinique, Guadeloupe, Guyana og Réunion), Poseima (de portugisiske øgrupper Madeira og 
Azorerne) og Poseican (De Kanariske Øer). Disse programmer er blevet tilpasset de særlige forhold 
i hver region og dækker flere sektorer. Landbrugsafsnittet er af meget stor betydning og omfatter 
støtte, der supplerer den fælles landbrugspolitik, eller specifik støtte for et stort antal produkter. 
Det finansieres af EUGFL, Garantisektionen, og der findes to typer foranstaltninger: 
539. En specifik forsyningsordning: Kommissionen fastsætter pr. år eller produktionsår i 
forvaltningskomitéerne en foreløbig forsyningsopgørelse for de vigtigste landbrugsprodukter, 
der er bestemt til konsum eller lokal forarbejdning. Der opkræves ikke nogen told ved import 
fra tredjelande af disse produktmængder. For import fra Fællesskabet ydes der en støtte svarende 
til fordelen som følge af fritagelsen for importtold. I denne forbindelse er der overvejelser i gang 
i den tværgående gruppe for fjernregionerne med henblik på at forbedre effektiviteten af denne 
ordning ved eventuelt at tilpasse de tekniske regler for beregningen af denne støtte. 
540. Der ydes supplerende støtte til produktion, afsætning eller forarbejdning for 
landbrugsprodukterne fra disse regioner. 
UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 123 
541. Grundforordningen for landbrugsdelen af Poseidom (forordning (EØF) nr. 3763/91 ) blev 
ændret i november 1995 (forordning (EF) nr. 2598/95) som følge af Kommissionens rapport om 
iværksættelse af foranstaltningerne og de franske myndigheders anmodninger. I løbet af 1997 
blev de resterende forordninger om gennemførelsesbestemmelser vedtaget af Kommissionen. 
542. Det forberedende arbejde med henblik på revision af basisforordningerne for Poseican og 
Poseima (forordning (EØF) nr. 1601/92 og 1600/92) er i gang. 
Mål nr. 6 
543. I forbindelse med den seneste udvidelse af EU i begyndelsen af 1995 blev dette nye 
strukturpolitiske mål indført. Med hensyn til den måde, strukturfondene intervenerer på, svarer 
den anvendte metode for mål nr. 6 til den eksisterende metode for mål nr. 1, skønt støtteintensiteten 
pr. indbygger er en smule mindre. Ca. 50 % af Sveriges og 60 % af Finlands samlede areal er 
udpeget som mål nr. 6-områder. 
544. Skønt der gøres en betydelig indsats for at udvikle aktiviteter i den private sektor og i 
sektoren for tjenesteydelser, er disse regioner på lang sigt afhængige af offentlig støtte som følge 
af de meget barske klimaforhold og den yderst lave befolkningstæthed. Hovedmålet med 
Fællesskabets strukturpolitik i disse områder er at forebygge afvandring fra landet og styrke 
levemulighederne i landdistrikterne. Desuden lægges der vægt på at øge værditilvæksten af 
regionernes råvarer ved at forarbejde dem i regionen selv og på at gennemføre foranstaltninger, 
der tager sigte på en bedre udnyttelse af det eksisterende lokale potentiale. 
545. I mål nr. 6-områdeme med deres barske klima spiller betalinger til ugunstigt stillede områder 
en nøglerolle. Dette er forståeligt, da landbrug og skovbrug er nøgleaktiviteter. Der gøres fremskridt 
med bestræbelserne på at øge forarbejdningen på stedet og udnytte det lokale potentiale bedre, 
skønt tempoet kunne være hurtigere. 
Finland 
546. Størstedelen af EUGFL-finansieringen går til godtgørelser, selv om medfinansieringssatsen 
for denne ordning er ret lav. Desuden findes der foranstaltninger til forbedring af effektiviteten 
af landbruget og levnedsmiddelindustrien. På trods af at den specifikke pakke for landdistrikterne 
fik en forsinket start, er over 300 udviklingsplaner, der finansieres af EUGFL, og som bevirker, 
at der skabes ca. 350 nye job, allerede blevet godkendt under denne ordning. Dette er af afgørende 
124 UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 
betydning for området, da det med det overordnede program hverken er lykkedes at standse det 
hurtige fald i antallet af landbrug eller at skabe tilstrækkeligt mange nye job uden for landbruget. 
Begrænsede finansieringsmuligheder for udvikling af landdistrikterne er delvis blevet udlignet 
af en nationalt finansieret kompensationspakke. 
Sverige 
547. Med hjælp fra EUGFL-finansierede udviklingsprojekter igangsat i 1996 vil der enten blive 
skabt eller opretholdt ca. 300 job. 
Statsstøtte 
548. I medfør af tiltrædelsestraktatens artikel 142 kan Finland og Sverige efter godkendelse 
fra Kommissionen fortsat yde den langsigtede nationale støtte, der før EU-tiltrædelsen blev ydet 
til landbruget i deres nordlige områder. Det er dog en betingelse for støtten, at den ikke fører 
til en forøgelse af produktionen, og at støtteintensiteten ikke øges. Kommissionen godkendte ved 
beslutning af 4. maj 1995 for Finland og af 28. februar 1996 for Sverige de støtteordninger, der 
anvendes fra den 1. januar 1995 for disse områder (principielt nord for den 62. breddegrad); 
områderne dækker henholdsvis 55,5 % af Finlands og 14 % af Sveriges udnyttede landbrugsareal. 
Som følge af de to medlemsstaters begrundede ansøgninger ændrede Kommissionen beslutningerne 
den 4. april 1997 for Finlands og den 17. juli 1997 for Sveriges vedkommende. 
549. Kommissionen har udarbejdet 1995-rapporten om iværksættelsen af denne støtte i Finland 
og har forelagt den for Rådet, som har behandlet den. Rapporten vedrørende Sverige er under 
udarbejdelse. 
Mål nr. 5b 
550. Overvågningsudvalgenes virksomhed, der allerede blev iværksat i 1995 og 1996, blev 
videreført intensivt i 1997. 
551. Overvågningsudvalget har ansvaret for tilsynet med de foranstaltninger, der medfinansieres 
under EU-programmerne. Det har en repræsentant for medlemsstaten som formand og består af 
repræsentanter for de medfinansierende myndigheder og i visse tilfælde af repræsentanter for 
erhvervslivet og arbejdsmarkedets parter. Det har også til opgave at tage stilling til eventuelle 
UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 125 
vanskeligheder med gennemførelsen og til de relevante ændringer. Om nødvendigt foreslår del 
Kommissionen større ændringer af programmerne. 
552. 11997 bestod udvalgenes væsentligste aktivitet i udarbejdelse og gennemførelse af midtvejs-
evalueringsstudier. Det drejer sig om at stille et vigtigt redskab til rådighed for udvalgene med 
henblik på at konstatere de mulige virkninger af de igangværende foranstaltninger og så vidt muligt 
sikre, at disse får så stor virkning som muligt, navnlig hvad angår skabelse og opretholdelse af 
arbejdspladser. Det drejer sig navnlig om under overholdelse af traktatens artikel 130A at sikre, 
at forskellene mellem landdistrikterne og resten af EU-området med hensyn til udviklingsniveau 
(indkomst og beskæftigelse) bliver mindre eller i det mindste ikke større. 
553. De forskellige udvalg har udvalgt evaluatorerne og har godkendt arbejdsbeskrivelsen for 
de rapporter, der skal udarbejdes. Under alle omstændigheder har udvalgene udvalgt eksterne 
evaluatorer pågrundlag af indkaldelse afbud, idet denne fremgangsmåde skal øge troværdigheden 
af de rapporter, udvalgene skal diskutere og godkende. Der er blevet indgået kontrakt for 83 
evalueringsrapporter, ofte ledsaget af specifikke undersøgelser og undersøgelser, der vedrører 
enkelte sektorer. På grundlag af disse rapporter har et stort antal udvalg allerede foreslået ændringer 
af programmerne. 61 beslutninger om ændringer blev drøftet og godkendt i 1997. 
554. Midtvejsevalueringen har vist sig at være et både vigtigt og vanskeligt forehavende. Nogle 
medlemsstater, som ikke havde foretaget sådanne evalueringer tidligere, har måttet overvinde 
flere vanskeligheder. Der er derfor opstået forsinkelser med evalueringerne i visse medlemsstater. 
Resultaterne har ikke desto mindre bekræftet, at metoden er nyttig, og at det er af interesse at 
anvende den. Overvågningsudvalgene har derfor været i stand til at undersøge, hvordan de 
resultater, der forventes ved programmernes afslutning, kan forbedres. 
555. Hvad angår den rent finansielle gennemførelse havde alle de myndigheder, der er kompetente 
for hver strukturfond, allerede igangsat procedurerne for begrundelse af udbetalingerne i løbet 
af hvert programs første år (der skal mindes om, at en betydelig del af programmerne (30) blev 
godkendt i anden halvdel af 1995 (Sverige i 1996). 
556. Mens 1996 var det første år, hvor alle programmerne var iværksat fuldt ud, var 1997 året 
for kontrol af gennemførelsen for mange regioner under mål nr. 5b. De økonomiske og finansielle 
vanskeligheder, som til tider gav anledning til en strammere budgetdisciplin, har skabt 
vanskeligheder for de myndigheder, der har ansvaret for den nationale eller regionale 
medfinansiering, som ledsager EU-bidragene. Denne situation har bl. a. givet anledning til en 
forøgelse af forsinkelserne (Det Forenede Kongerige) eller til forsinkelser i tilfælde, hvor de ikke 
tidligere fandtes (visse regioner i Spanien). Den metode, Fællesskabet anvender ved betalingen, 
indebærer for hver årsrate, at medlemsstaten over for Kommissionen skal begrunde de betalinger, 
der er sket til programmernes endelige modtagere, for at opnå forskud på den følgende årsrate. 
126 UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 
Det er klart, at der for de programmer, der har fået en forsinket start, er opstået forsinkelser for 
1997-forpligtelserne. 
557. På trods heraf kan det generelt siges, at der har været en stigning i udgifterne i forbindelse 
med programmerne, og at EU-forpligtelseme rent faktisk er steget mere end proportionalt i forhold 
til programmernes første år, der var vanskelige på grund af den forsinkede vedtagelse af de samlede 
programmeringsdokumenter. Mange regioner har bevist, at det selv i forbindelse med programmer, 
der vedrører økonomisk sårbare regioner, var muligt at opretholde et tilfredsstillende tempo i 
udbetalingerne. Flere regioner har kunnet gøre fremskridt med forpligtelserne for budgetraten 
for 1998. Som følge heraf har det været muligt at indhente visse indledende forsinkelser, hvilket 
der er grund til at understrege (visse regioner i Spanien, Tyskland); i andre tilfælde er forsinkelsen 
ikke blevet indhentet, men tempoet ser ud til at være tilfredsstillende (Frankrig). 
558. Der er tale om en betydelig indsats, som må videreføres i resten af perioden. Det er et vigtigt 
spørgsmål, som må følges med medlemsstaterne, navnlig i lyset af de mulige vanskeligheder i 
nogle medlemsstater med at sikre medfinansieringen af foranstaltningerne i hvert SPD. 
559. Endelig er der tilsyneladende i nogle medlemsstater særlige vanskeligheder, som 
Kommissionen følger opmærksomt som led i partnerskabet. 
Oversigt over EU»bcvillingernc til de samlede programmeringsdokumenter for mål nr. 5b for 1994-1999 
(min ECU) C) 
Mcdlcmsstat 
Beigic/Belgique 
Danmark 
Deutschland 
Espafia 
France 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Oslerreich 
Suomi/Finland 
Svcrige 
United Kingdom 
I alt EU SPD 
3 
1 
8 
7 
21 
13 
1 
5 
7 
2 
5 
11 
84 Struklur-
fnnilenc 
i alt 
78.1 
54.0 
1 240.8 
676.2 
2 250.9 
904,3 
6.0 
150.0 
411.0 
194,0 
141.0 
820.5 
6 926,7 EUGFL 
23.8 
21,6 
527.8 
423.4 
1 010,9 
411.1 
2.2 
50.6 
164.2 
66.7 
40,2 
151.2 
2 893,6 EI-RU 
41.1 
21.6 
479.5 
163.1 
945.9 
370.6 
3.1 
81.8 
175,0 
94.5 
70.6 
535.0 
2 981.6 ESF 
13.2 
10.8 
233.5 
89.7 
294.1 
122.6 
0.8 
17.6 
71.8 
32,8 
30,3 
134.3 
1 051.5 Samlcdc 
offcmli(!c 
udgiftcr 
183.1 
112.2 
5 072.1 
1 336.0 
4 952.0 
2 247.5 
20.5 
510.6 
1 089.S 
457.1 
447.7 
1 763.4 
18 191,6 Omkostninger 
ialt 
266,2 
202.3 
7 588.4 
1 838.5 
7 948.7 
4 700,6 
25.5 
595.4 
2 679,9 
624.0 
727.1 
1 972.1 
29 168,7 
t'lLtfbcndc priser.. 
(') Inklusive medlemsstaternes bidrag. 
(') Inklusive midler fra private kilder. 
UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 127 
Belgien 
FLANDERN 
560. Som led i programmeringen 1994-1999 har de to flamske programmer (Meetjesland og 
Westhoek) som generelt mål at styrke og opretholde beskæftigelsen i landbrugssektoren, forbedre 
levevilkårene i landsbyerne og diversificere landbrug og gartneri. 
561. I disse programmer lægges der vægt på en integreret metode til udvikling af landdistrikterne, 
hvor udnyttelsen af arealet skal betragtes samlet i kraft af udnyttelse af de forskellige områders 
komparative fordele. Turisme betragtes som en vigtig løftestang for udviklingen af regionerne, 
men muligheden for at huse virksomheder skal også fremhæves. 
562. Der bliver iværksat forskellige miljøforanstaltninger som led i de to flamske SPD. Disse 
foranstaltninger omfatter hovedsagelig oprettelse af et koordinationscenter, støtte til virksomhederne 
på miljøområdet og en miljøvurdering af regionens virksomheder. 
563. De to overvågningsudvalg har hver holdt to møder i årets løb. De har konstateret, at andre 
foranstaltninger end dem, der direkte vedrører landbruget, forløber forholdsvis langsomt. Denne 
forsinkelse skyldes i vidt omfang problemer med den flamske regerings medfinansiering. Der 
er kun indgået forpligtelse for budgettranchen for 1994 for de tre fonde. Udbetalingen af EU-
bidragene er begrænset til den første tranche for 1994 (anden tranche for 1994 for EUGFL). 
564. Der er blevet indgivet en række forslag om ændring af programmerne. Kommissionen tager 
stilling til nødvendigheden af at ændre SPD på grundlag af rapporterne om midtvejsevalueringen. 
Eventuel omprogrammering af de flamske SPD skal derfor finde sted i første halvdel af 1998. 
VALLONIEN 
565. Der er i årets løb gjort betydelige fremskridt med SPD nr. 5b for den vallonske region, 
som i 1996 var præget af en relativt langsom iværksættelse. Der har således kunnet indgås 
forpligtelse for næsten 47 % af EU-bevillingerne siden begyndelsen af perioden 1994-1999. 
Programmeringen forløber således set under ét positivt, men der må fortsat gøres en indsats for 
at fremskynde den faktiske iværksættelse på stedet, når den administrative behandling er afsluttet. 
566. Skovbrugssektoren, hvor der gøres en prioriteret indsats som følge af de muligheder, denne 
sektor repræsenterer for regionen, har givet anledning til intervention fra strukturfondenes side, 
som rækker lige fra bevidstgørelse af offentligheden og ejerne til den første forarbejdning uden 
at glemme støtte til hensigtsmæssig forvaltning af betydelige skovarealer. Hovedmålet er at forene 
skovenes vigtigste funktion: træproduktion, turisme i kraft af adgang for vandrere, økologisk og 
128 UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 
miljømæssig funktion. Delforanstaltningen vedrørende plantning og vedligeholdelse af kratskov, 
som er løbet ind i visse vanskeligheder i forbindelse med iværksættelsen, må støttes mere aktivt. 
567. I landbrugssektoren ledsages hovedmålet, som er diversificering, af en konstant indsats 
til fordel for forbedring af de traditionelle produkters kvalitet. 
568. Overvågningsudvalget for mål nr. 5b for regionen Vallonien mødtes to gange i 1997. Det 
konstaterede, at budgetsituationen er gunstig for EUGFL og ESF (forpligtelse indgået for de tre 
første trancher for EUGFL og de fire første trancher for ESF), hvorimod der er tale om en vis 
forsinkelse for EFRU (der er kun indgået forpligtelse for den første tranche). 
569. Overvågningsudvalget foretager på grundlag af resultaterne af evalueringen tilpasninger 
af programmet, navnlig for at gøre det muligt at indhente de forsinkelser, der er konstateret for 
EFRU's vedkommende. 
Danmark 
570. De danske mål nr. 5b-områder omfatter 19,6 % af det samlede område og 7 % af 
befolkningen. Programmet har et samlet budget for perioden 1994-1999 på 202 mio. ECU (1994-
priser). Hovedmålene er at skabe og opretholde permanente arbejdspladser og at forbedre 
indkomstniveauet i områderne, samtidig med at der tages fuldt hensyn til beskyttelse og forbedring 
af miljøet. Der er tre væsentlige udviklingsprioriteter: diversificering og miljøbeskyttelse i landbrug 
og skovbrug, udvikling af små og mellemstore virksomheder samt udvikling af turisme. 
571. Overvågningsudvalget for programmet mødtes den 12. juni 1997. Det vigtigste punkt på 
dagsordenen var rapporten om midtvejsevalueringen. Ifølge rapporten var forløbet tilfredsstillende, 
når man tager den sene iværksættelse i betragtning. For at nå målene vil det imidlertid være 
nødvendigt at støtte nogle af de langsommere foranstaltninger mere aktivt. Som et eksempel på 
succesfuld aktiv støtte af foranstaltninger nævner rapporten de foranstaltninger, der er opnået 
i Sønderjyllands Amt med omlægning af traditionel landbrugsproduktion til økologisk produktion. 
Indsatsen har resulteret i et stort antal projekter, der har bidraget til programmets hovedmål, som 
er at sikre, at befolkningen kan klare sig økonomisk i området og at beskytte og forbedre miljøet. 
Den ansvarlige for evalueringen så ikke noget behov for ændringer i programstrukturen på det 
nuværende stadium, men anbefalede, at situationen tages op til fornyet overvejelse i 1998. På 
trods af en stærk efterspørgsel efter ekstra ressourcer til nogle af foranstaltningerne besluttede 
udvalget at følge evaluatorens anbefalinger. Det blev også besluttet at udskyde en beslutning om 
fordeling af de ressourcer, der skyldes pristalsreguleringen, til 1998. 
UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 129 
Tyskland 
572. Under mål nr. 5b medfinansieres otte forskellige regionale programmer i Tyskland med 
samlede investeringer på 5 200 mio. ECU af Kommissionen, herunder 523 mio. ECU fra EUGFL, 
475 mio. ECU fra EFRU og 231 mio. ECU fra ESF. Programmerne omfatter 17 % af det samlede 
tyske areal og 9,7 % af befolkningen. 
573. På de forskellige møder i overvågningsudvalgene er der blevet truffet beslutninger om 
ændringer i partnerskab for at sikre en smidig gennemførelse af programmerne. Disse beslutninger 
omfatter omfordeling af årstrancher inden for delprogrammerne og styrkelse af succesrige 
foranstaltninger. Resultaterne af midtvejsevalueringerne understreger, at udvikling af landdistrikterne 
i Tyskland spiller en dominerende rolle i tysk regionalpolitik, og at mål nr. 5b-programmerne 
yder det bedste bidrag til fremme af denne politik og udvikling af landdistrikterne. 
574. Generelt er forløbet tilfredsstillende, navnlig i de delstater, hvor der er en klar overvægt 
af landdistrikter. Schleswig-Holstein, Bayern, Baden-Wurttemberg og Niedersach'sen har tilpasset 
det oprindelige tempo, og der har været et stigende tempo i udgifterne. Disse delstater har ansøgt 
om, at der indgås forpligtelse for 1998-tranchen for at holde trit med de fremskridt, der gøres 
med gennemførelsen. I kraft af de erfaringer, der var blevet gjort i perioden 1989-1993, lykkedes 
det også med programmerne at integrere politikken for menneskelige ressourcer bedre i indsatsen 
for udvikling af landdistrikterne. 
Spanien 
575. De spanske programmer under mål nr. 5b forløb fortsat tilfredsstillende i 1997, både hvad 
angår finansieringen og den fysiske gennemførelse. Ved årets udgang havde de syv mål nr. 5b-
regioner indgået forpligtelse for 1997-tranchen for de tre fonde, og i nogle tilfælde (Navarra, 
Aragon) havde de taget forskud på forpligtelserne for 1998. I flere regioner kan der allerede 
konstateres en tendens til udtømmelse af bevillingerne til visse foranstaltninger. I Navarra, der 
er et eksemplarisk program på europæisk niveau, vil samtlige bevillinger være blevet brugt i 
begyndelsen af 1999. 
576. Overvågningsudvalgene for de syv regioner har gjort status over resultaterne i perioden 
1994-1996 på baggrund af resultaterne af midtvejsevalueringen. De behandlede rapporter giver 
samlet et positivt billede af disse programmers virkning, samtidig med at der foreslås mulige 
forbedringer i samordningen mellem de instanser, der forvalter de forskellige foranstaltninger, 
og med hensyn til information til parterne i landdistrikterne om de iværksatte foranstaltninger. 
Evaluatorerne anmoder om en øget indsats i forbindelse med iværksættelsen af ESF-delen, navnlig 
hvad angår integration af foranstaltningerne til udnyttelse af de menneskelige ressourcer med 
programmets øvrige foranstaltninger. 
130 UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 
577. På grundlag af resultaterne i 1994-1996 og rapporterne om midtvejsevalueringen har flere 
regioner anmodet om at tilpasse ligevægten mellem de foranstaltninger og prioriterede 
ud viklings felter, der oprindelig blev godkendt i 1994, for i endnu højere grad at nå målene i 
programmerne. Efter gennemgang og godkendelse i overvågningsudvalgene blev disse ændringer 
sammen med anvendelse af defiatoren godkendt ved en kommissionsbeslutning. 
Frankrig 
578. I 1997 helligede overvågningsudvalgene for mål nr. 5b størstedelen af deres aktivitet til 
behandling af rapporterne vedrørende midtvejsevalueringen, som indeholder en første status over 
iværksættelsen af programmerne og deres virkning. På dette stadium har det endnu ikke været 
muligt at råde over oplysninger vedrørende virkningen. Evalueringsarbejdet har ikke desto mindre 
gjort det muligt at tilpasse flere SPD. 
579. På trods af forsinkelser på grund af den tid, der er nødvendig til godkendelse og iværksættelse 
af programmerne, er der generelt gjort fremskridt i et tilfredsstillende tempo, i det store og hele 
svarende til den oprindelige årsplan. 
580. I visse områder, der ikke tidligere har været omfattet (navnlig Haute-Normandie og fire 
af de fem departementer i Pays de la Loire), har der været vanskeligheder med den operationelle 
iværksættelse af programmet og den administrative og finansielle forvaltning heraf på grund af 
manglende praktisk erfaring med EU-programmer, problemer for de ansvarlige for forvaltningen, 
lederne og dem, der står for den praktiske gennemførelse, samt den tid, der uundgåeligt er 
nødvendig, for at de involverede kan blive fortrolige med programmet. Indførelsen af det nationale 
program til teknisk bistand i 1997 skulle bidrage til at afhjælpe disse forskelle mellem regionerne, 
fremme en stigende harmonisering i forvaltningen af programmerne og lette de ansvarlige i deres 
opgaver i kraft af uddannelse, udveksling og overførsel af information og erfaring samt valg af 
et ydedygtigt edb-værktøj, der er kompatibelt mellem regionerne. 
581. Foranstaltninger vedrørende kvaliteten af landbrugsprodukter forekommer i næsten alle 
programmer: f.eks. i SPD for Provence-Alpes-Côte d'Azur med kollektive foranstaltninger, der 
gennemføres i de forudgående og efterfølgende led for hele landbrugssektoren med henblik på 
certificering af kvalitetsprodukter, i Bourgogne med udarbejdelsen i 1996 af et program for 
kontraktbaserct produktion af oksekød for at tilskynde de landbrugere, på hvis bedrifter dyrene 
fødes, til også at varetage opfedningen eller i Basse-Normandie i forbindelse med de traditionelle 
driftsgrene, navnlig »normandisering« af bestandene. 
582. Der kan ofte konstateres vanskeligheder med økonomisk gennemførelse af foranstaltninger, 
navnlig i levnedsmiddelsektoren, på grund af det ringe antal projektdeltagere i landdistrikterne. 
I visse regioner, navnlig Bourgogne, Franche-Comté, Limousin, er der til gengæld med succes 
UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 131 
indført projekter vedrørende træ og energi eller forarbejdning af træ med det formål at udnytte 
de lokale skovressourcer. 
583. I turistsektoren er de fleste af de talrige foranstaltninger i almindelighed ret spredte, og 
de støder på vanskeligheder med at udarbejde samlede politikker (der inddrager infrastruktur, 
udrustning af landsbyer og organisering af de involverede i sektoren). Noget lignende kan 
konstateres i forbindelse med udvikling og renovering af landsbyer, idet punktuel reparation af 
fælles bygninger ofte foretrækkes for samlede projekter, der er komplicerede at udarbejde og 
gennemføre for små kommuner. Der kan dog noteres nogle større projekter, der forudsætter en 
samlet planlægning, f.eks. den keltiske kulturrute i Bourgogne. 
584. Beskyttelse og udnyttelse af naturarven er et andet hovedelement i programmet, f.eks. i 
Midi-Pyrénées med finansieringen af samordnede foranstaltninger vedrørende sårbare økosystemer, 
i Basse-Normandie med den betydningsfulde programmering af foranstaltninger vedrørende 
beskyttelse af vandressourcerne og regulering af floderne, i Bretagne med udnyttelsen af vigtige 
naturseværdigheder. De planlagte foranstaltninger styrkes eller specificeres til tider afhængigt 
af udviklingen i den lokale situation, således i Bretagne med henblik på at bekæmpe forurening 
fra landbruget og genskabe adgangen til kvalitetsvand, i Centre med inddragelse af nye typer 
foranstaltninger vedrørende behandling af landbrugsaffald eller i Limousin med udnyttelse af 
bevillingerne fra deflatoren til at imødekomme vigtige behov i forbindelse med politikken for 
affaldsforvaltning. 
585. I visse programmer er der med held lagt vægt på en lokal indsats, hvor der overdrages ansvar 
til de lokale involverede og satses på deres handleevne. Dette er navnlig tilfældet i Rhône-Alpes, 
Midi-Pyrénées og Bourgogne, hvor mål nr. 5b-området er underopdelt i syv »småregioner«. Der 
er således det særlige ved denne region, at SPD iværksættes på tre niveauer (regionen -
departementet - »det samordnede regionale udviklingsprogram« for hver af småregionerne) 
afhængigt af områderne. Med denne ordning har man fremmet en integreret og fremadvendt tilgang 
til udviklingen på lokalt plan, samtidig med at resultatet bliver et samlet projekt for området. 
Italien 
586. I almindelighed har iværksættelsen af programmerne bekræftet gyldigheden af de strategier, 
der blev fastlagt i forbindelse med vedtagelsen af programmerne. Der er blevet lagt vægt på en 
kollektiv metode for enkelte geografiske områder eller sektorer i forbindelse med investeringer 
i landbrugsbedrifter, hvilket har gjort det muligt at øge foranstaltningernes territoriale virkninger. 
I Veneto f.eks. har de samordnede investeringer lagt beslag på mellem 60 og 80% af de ressourcer, 
der er afsat til forbedring og diversificering af landbrugsproduktionen. 
132 UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 
587. Der er blevet lagt større og større vægt på foranstaltninger vedrørende støtte til 
beskæftigelsen. I programmet for regionen Toscana er indarbejdet nye foranstaltninger vedrørende 
støtte til beskæftigelsen (støtte til ansættelse, skabelse af virksomheder osv.). Der er taget særligt 
hensyn til beskyttelse og udnyttelse af miljøet i provinsen Bolzano, hvor der er ydet støtte til 
37 bjerghytter og flere hundrede husdyrbedrifter med henblik på forskellige former for miljørettede 
investeringer. 
588. Overvågningsudvalgene for de 13 berørte regioner har mødtes regelmæssigt, og 
midtvejsevalueringen er ved at være afsluttet. Der er stadigvæk tale om forsinkelse i finansieringen 
af programmerne, især på grund af de komplicerede procedurer for iværksættelsen, som navnlig 
har betydning for betalingerne. Den forventede forøgelse af tempoet i 1997 har først og fremmest 
fundet sted i de regioner, som havde været omfattet af mål nr. 5b-programmet i den foregående 
fase (1989-1993), mens de regioner, der er omfattet for første gang, fortsat har de største 
forsinkelser. 
Luxembourg 
589. Programmet bygger på en strategi, der er centreret om følgende hovedprioriteter: nyt liv 
til landbruget og skovbruget under hensyntagen til miljøet, skabelse og opretholdelse af varige 
arbejdspladser og investeringer til fordel for turisme og livskvalitet. 
590. Efter en betydelig forsinkelse i iværksættelsen af programmet tydede afholdelsen af et andet 
møde i udvalget i midten af 1997 på, at der er vilje til for alvor at gå i gang med overvågningen. 
591. Gennemførelsesgraden pr. fond på grundlag af betalingerne er btevet forbedret i forhold 
til tidligere ffor EUGFL (46,3 %) og ESF (30,2 %), men er fortsat ret ringe for EFRU (22,5 %)]. 
Visse EUGFL-foranstallninger vedrørende indretning af den fremtidige Our-naturpark, 
miljøbeskyttelse, bevarelse af naturen i landdistrikterne samt indretning af ferieboliger på 
landbrugsbedrifterne har endnu ikke haft nogen succes hos de projektansvarlige. 
592. Overvågningsudvalget har konstateret, at der må overvejes en omlægning af visse 
foranstaltninger i løbet af 1998 på grundlag af rapporten om midtvejsevalueringen. Denne rapport 
skal godkendes i begyndelsen af 1998. 
593. Der er blevet truffet beslutning om en omprogrammering af finansieringsplanen i udvalget, 
og Kommissionen har godkendt fremførsel af de ikke anvendte bevillinger for 1997, 1998 og 
1999. 
UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 133 
Nederlandene 
594. Hovedprioriieterne i de nederlandske programmer under mål nr. 5b er en styrkelse af de 
økonomiske aktiviteter og forbedring af miljøet, varig udvikling af regionen i kraft af samtidig 
forbedring af den økonomiske strukturs kvalitet for at opretholde eller forbedre beskæftigelses-
og indkomstniveauet og kvaliteten af det naturlige miljø. 
595. Provinserne (Friesland, Groningen/Drcnthc, Ovcrijsscl og Limburg) koncentrerer sig generelt 
om oprettelse af nye virksomheder, lurisme og udvikling af landskabet, mens der i provinsen 
Zeeland i højere grad lægges vægt på diversificering i landbruget. 
596. Møderne i de fem overvågningsudvalg, som holdes to gange om året, er forløbet 
tilfredsstillende. 
597. Midtvejsevalueringen af hvert program blev forelagt og godkendt i løbet af første halvdel 
af 1997. Størstedelen af de projektansvarlige konstaterer, at deres projekter ikke ville kunne have 
været gennemført uden EU-bidrag, og at støtten har gjort det muligt at fremskynde gennemførelsen 
og arbejde i større målestok. Resultaterne af disse evalueringsrapporter har gjort det muligt at 
gøre status over de eventuelle ændringer, der skal foretages. 
598. Programmerne forløber tilfredsstillende. Der er indgået forpligtelse for 41,5 % af bevillingerne 
for programmeringsperioden 1994-1999 for alle mål nr. 5b-regioner i Nederlandene, og 28,9% 
af betalingerne er foretaget. De indgåede forpligtelser pr. fond er i størrelsesordenen 52,2 % for 
EUGFL, 40,3 % for EFRU og 16,5 % for ESF, og betalingerne udgør 40,7 % for EUGFL, 26,7 % 
for EFRU og 10,1 % for ESF. 
599. 1 almindelighed er overvågningen af den fysiske og finansielle gennemførelse af projekterne 
tilfredsstillende for alle mål nr. 5b-rcgioner i Nederlandene. 
600. Miljødelen er ret stærkt repræsenteret i de nederlandske programmer. Størstedelen af 
bevillingerne til miljøforanstaltninger går til provinsen Friesland til foranstaltninger til beskyttelse 
af naturen og foranstaltninger til fremme af et miljøvenligt landbrug. I provinsen Groningen/Drenthe 
går 12 % af midlerne til beskyttelse af miljø, skove og landskabet som led i projekter til forbedring 
af vandkvaliteten, indretning af en naturpark og flytning af et antal landbrugsbedrifter. 
601. Med hensyn til information og reklame bør gennemsigtigheden afmål nr. 5b-programmerne 
i Nederlandene forbedres. Der har her hidtil været tale om et svagt punkt. Der vil blive iværksat 
en informations- og reklamekampagne for i højere grad at komme i kontakt med private modtagere, 
og det planlægges også at udstrække deltagelse i forvaltningskomitéens arbejde til andre end 
repræsentanter for offentlige organisationer. 
134 UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 
Østrig 
602. De syv østrigske mål nr. 5b-regioner omfatter ca. 60 % af det samlede areal og 29 % af 
den samlede befolkning. Den samlede investering beløber sig til 2 700 mio. ECU, hvoraf 411 
mio. ECU kommer fra Kommissionen. I de første år var programmerne hovedsagelig koncentreret 
om tilvejebringelse af gennemførelsesstrukturer. Administrationen måtte gøre en betydelig indsats 
for at tilpasse sig EU's strukturfondsfinansiering. Forsinkelsen med finansieringen af programmerne 
fra det første programmeringsår (Kommissionens beslutning: december 1995) er således stadig 
ikke blevet indhentet, skønt der allerede er afsat ESF-bevillinger for 1997 til Oberôsterreich, 
Salzburg og Steiermark. 
603. For at fremskynde gennemførelsen har overvågningsudvalgene truffet beslutning om 
nødvendige ændringer i programmerne, herunder omfordeling af ESF-midler og tilpasning af 
statsstøtteordningerne, som udgør en integrerende del af programmerne. En væsentlig del af 
indsatsen var koncentreret om midtvejsevalueringerne, hvis første resultater vil foreligge i marts 
1998. 
Finland 
604. Finlands mål nr. 2-områder omfatter en befolkning på 1,1 mio. personer, dvs. en femtedel 
af landets samlede befolkning, og en fjerdedel af det samlede areal. Mål nr. 5b-området dækker 
14 regioner i det mellemste og sydlige Finland samt Ålandsøerne. Området er meget tyndt befolket 
med en befolkningstæthed på 11,5 personer pr. km2. Primærsektoren spiller stadig en meget vigtig 
rolle. Andelen af job i primærsektoren overstiger 207c med betydelige udsving mellem regionerne 
med helt op til 30% i nogle regioner. Regionen er således stærkt påvirket af strukturændringerne 
i primærsektoren. De samlede omkostninger til mål nr. 5b-programmernc for perioden 1995-1999 
er på 624 mio. ECU, hvoraf EU bidrager med 194 mio. ECU. 
605. Programmet forvaltes på regionalt niveau. I 1995 blev der oprettet en regional 
forvaltningskomité for hver region, som skal forvalte projekterne. Disse komitéer består af 
repræsentanter for forskellige administrative sektorer, lokalmyndighederne og eksperter i udvikling 
af landdistrikterne. De regionale råd koordinerer programmeringsarbejdet og sikrer forbindelsen 
til de regionale strategier. For at forenkle den regionale administration blev de regionale afdelinger 
af landbrugsministeriet, handels- og industriministeriet og arbejdsministeriet samlet i det samme 
regionale organ. Denne nye administrative struktur blev iværksat i september 1997. Denne 
forenkling forventes at forbedre gennemførelsen af strukturfondenes politik og det regionale 
partnerskab i fremtiden. 
606. Formålene med det finske program er at diversificere og styrke de små og mellemstore 
virksomheder, udvikle tjenesteydelser på landet og gøre landdistrikterne mere attraktive. Et vigtigt 
UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 135 
mål er også at bidrage til tilpasningen af landdistrikterne til den fælles landbrugspolitik og 
diversificere aktiviteterne på og uden for landbrugene. Primærsektorens struktur vil blive forbedret 
ved udvikling af nye kvalitetsprodukter og styrkelse af samarbejdet mellem landbrug og anden 
form for virksomhed i landdistrikterne. 
607. I 1997 var arbejdet i overvågningsudvalget koncentreret om at finde metoder til at 
fremskynde gennemførelsen af programmet og forbedre overvågningssystemet. Med henblik på 
at forbedre gennemførelsen anvendte de finske myndigheder yderligere projektaktivatorer, 
forbedrede informations- og reklamekampagnerne og indførte nationalt finansierede lokale 
initiativgrupper, som skal aktivere projekterne. 
608. Evalueringsrapporten blev forelagt i efteråret, og den fremhævede forbedringer med hensyn 
til partnerskabet og ledelsen af projekterne. I rapporten blev det også anført, at der er behov for 
at forbedre programmernes administrative strukturer og klarlægge regionernes rolle. 
609. Et resultat af undersøgelsen er, at de regionale forskelle synes at øges i Finland, idet 
landdistrikterne mister deres status i form af befolkning sammenlignet med andre finske regioner. 
610. Kommissionen har over for de finske myndigheder givet udtryk for sin alvorlige bekymring 
med hensyn til utilstrækkelig overvågning og evne til at bruge bevillingerne. På trods heraf har 
der været positive erfaringer i Finland. Der er iværksat adskillige lokale udviklingsprojekter, som 
tager sigte på at diversificere den økonomiske struktur, skabe nye job, udvikle lokale tjenesteydelser 
og råde bod på miljøproblemer (det sydlige ôsterbotten). I andre tilfælde er der gjort en indsats 
for at fremme forarbejdning af råvarer (vilde bær, mekanisk træforarbejdning) og udvikle 
kulturbegivenheder baseret på karelsk og ortodoks kultur (Savo-regionen). Mange finske regioner 
gennemfører projekter vedrørende etablering af netværk mellem virksomheder i landdistrikterne 
med heraf følgende forøgelse af konkurrenceevnen og begrænsning af de negative virkninger 
af de lange afstande. 
Sverige 
611. Gennemførelsen af SPD i de fem svenske mål nr. 5b-regioner (der blev godkendt af 
Kommissionen den 8. maj 1996) startede reelt i efteråret 1996. For denne nye medlemsstat betød 
indførelsen af strukturfondssystemet, at der skulle indføres nye administrative strukturer, som 
det tog nogen tid at blive fortrolig med. Dette forklarer den langsomme start med gennemførelsen 
af programmerne. Der indtraf dog en bemærkelsesværdig forøgelse af tempoet i gennemførelsen 
i første halvdel af 1997 i de fleste regioner, og prognoserne tyder på fortsatte fremskridt. Indledende 
problemer af administrativ art prægede også betalingssituationen, men også på dette punkt forventes 
forsinkelsen at blive indhentet som følge af fremskyndelsen af indgåelsen af forpligtelser og 
forbedrede metoder. 
136 UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 
612. Midtvejsevalueringen af de fem programmer fandt sted i efteråret 1997. Generelt gælder 
programmerne fortsat, og der forventes ingen større ændringer. Det blev imidlertid bemærket, 
at beskæringer i de offentlige budgetter kan vanskeliggøre national medfinansiering af projekter 
i fremtiden. Den generelle udvikling i beskæftigelsessituationen kan i nogle regioner gøre det 
vanskeligt at nå programmernes beskæftigelsesmål. De indledende administrative problemer blev 
også bemærket sammen med nødvendigheden af at fremskynde foranstaltninger til forøgelse af 
tempoet i gennemførelsen af foranstaltninger, der forløber langsomt* 
Det Forenede Kongerige 
613. I de 11 programmer er der benyttet en ihtegreret metode til udvikling af landdistrikterne. 
Landbrugs- og miljøforanstaltninger knyttes så vidt muligt sammen med udvikling af andre sektorer 
i den lokale økonomi. 
614. Midtvejsevalueringen for aHe 11 programmer er næsten afsluttet. Resultaterne tyder på, 
at de indledende strategier og fordelingen af midlerne mellem de forskellige prioriteter i hvert 
af programmerne fortsat er gyldige, og kun i få tilfælde foreslås der ændringer af 
finansieringsplanerne. Undersøgelserne har vist, at en øget stringens er nødvendig i overvågningen 
og vurderingen af resultaterne, og anbefalingerne er blevet indarbejdet i programstyringssystemerne. 
615. Den åbenlyse mangel på national medfinansiering af diversificering i landbruget og turisme 
på landet er et særligt problem for EUGFL i landdistrikterne i Wales, hvor det er muligt, at ca. 
en tredjedel af bevillingen vil forblive ubrugt. 
616. På trods af visse forbehold i evalueringen af rapporteringen af nogle af de forventede 
resultater er det sandsynligt, at programmernes prognoser for jobskabelse vil blive overskredet. 
617. Finansieringen går fortsat langsomt under alle fondene. Dette dækker over en meget større 
grad af fremskridt i tildelingen af ressourcer til projekter, som for EUGFL udgør op til 70 % af 
programressourcerne i nogle regioner, indtil afslutningen og den endelig betaling. Der sker gode 
fremskridt i Skotland og Wales, hvor der er gjort en stor indsats for at fremme miljøinvesteringer 
under EUGFL. 
EU-initiativer og fornyende foranstaltninger 
Leader 11 
618. EU-initiativet Leader har til formål at støtte projekter, der skal fremme udviklingen af 
landdistrikterne, og som er udformet og bliver forvaltet af lokale partnere i disse områder; der 
er lagt vægt på foranstaltninger, der er af fornyende karakter, har demonstrationsværd i og kan 
formidles til andre. 
UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 137 
619. Leader II ligger i forlængelse af Leader I og omfatter navnlig tre aspekter: 
- støtte til projekter, der er af fornyende karakter, kan formidles og har værdi som illustration 
af nye veje til udvikling af landdistrikterne 
- støtte til udveksling af erfaringer og overførsel af knowhow 
- støtte til projekter for tværnationalt samarbejde. 
620. Ved udgangen af 1995 havde Kommissionen godkendt 67 programmer under Leader II. 
Pr. 31. december 1996 var yderligere 31 programmer blevet godkendt. I 1997 blev de 4 sidste 
programmer godkendt. De disponible bevillinger udgør ca. 1,7 mia. ECU. 
627. Situationen er følgende pr. land: 
Belgien 
622. Leader Il-programmcr for Mcetjesland og Westhoek, der blev indgivet den 24. oktober 
1994, har givet anledning til mange drøftelser og revisioner i løbet af en meget lang forhandling. 
Kommissionen har bestræbt sig på at sikre de væsentlige elementer i initiativet, navnlig definitionen 
af modtagere af EU-støtte (lokale aktionsgrupper og grupper med kollektiv karakter) og 
overholdelse af koncentrationsprincippet for at sikre, at programmerne får en vis virkning. 
Programmerne blev godkendt den 12. december 1997. 
623. Leader Il-programmet for provinsen Hainaut blev vedtaget den 8. juli 1997. EU's bidrag 
udgør i alt 4,1 mio. ECU (EUGFL: 1,9 og EFRU: 2,2) ud af samlede offentlige og private 
investeringer på 9,3 mio. ECU. 
624. Kommissionen vedtog den 19. juni 1997 Leader Il-programmet for mål nr. 5b-områderne 
i Vallonicn med en tilhørende EU-bevilling på næsten 3,3 mio. ECU. Der lægges i dette program 
vægt på støitc til oprettelse af lokale aktionsgrupper, som vil kunne foreslå og dernæst gennemføre 
lokale programmer for innoverende udvikling. Denne nye fremgangsmåde, som omfatter alle 
okonomiske sektorer, og som stiller de officielle strukturer for støtte til udviklingen til rådighed 
for disse lokale grupper, forklarer det lange tidsrum, der var nødvendigt, inden Kommissionen 
kunne vedtage en beslutning. 
Danmark 
625. Det danske Leader li-program har et samlet budget for perioden 1994-1999 på 26 mio. ECU 
(1994-priser). Det langsigtede mål er at opretholde og genskabe områderne som aktive, levende 
og bæredygtige lokalsamfund. Der er blevet udvalgt 11 lokale aktionsgrupper, der er blevet udpeget 
ansvarlige for udviklingen, et antal projekter under prioritet A (erhvervelse af kunnen) er blevet 
138 UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 
iværksat, og der er blevet indledt aktiviteter til udbredelse af kendskabet til og interessen for 
programmet. Efterhånden som resultaterne af disse programmer giver sig konkret udslag, forventes 
der fremskridt i øget tempo. 
Tyskland 
626. De 50 lokale aktionsgrupper eller andre kollektive deltagere i Leader II under mål nr. 1 
sætter alt i værk for at forbedre landsbyernes økonomiske situation, navnlig inden for tjenesteydelser 
og aktiviteter, som ikke er knyttet til en fast beliggenhed. 
627. Et vigtigt aspekt af udviklingen af landdistrikterne er vedligeholdelse og bevarelse af 
kulturlandskabet. 
628. Forbruget af bevillingerne forløber som planlagt. De personer, der skal står for 
midtvejsevalueringen, er udpeget, og de vil aflevere deres rapporter i april 1998. 
629. I alt udgør de disponible bevillinger for perioden 1994-1999 50 mio. ECU for EUGFL, 
Udviklingssektionen. 
630. Under mål nr. 5b er 119 Leader-grupper for øjeblikket gået i gang med at udvikle projekter 
inden for forskellige aktivitetsområder. Dette har allerede resulteret i, at der for tre af de syv tyske 
programmer er skaffet midler fra supplerende reserve- og indekseringsfonde, mens fremskridtene 
med hensyn til betalinger stadig er utilfredsstillende for de øvrige programmer. 
Overvågningsudvalget har udpeget midtvejsevaluatorer, som skal analysere problemer med 
iværksættelsen og evaluere de socioøkonomiske virkninger. 
631. Der er blevet oprettet et nationalt Leadcr-net, som medfinansieres af Kommissionen, og 
som skal fremme brug af net. 
Grækenland 
632. 1997 var det år, hvor Leader II blev sat i gang i marken med underskrivelsen af aftalerne 
mellem de lokale aktionsgrupper og de formidlende organer, og hvor de lokale aktionsgrupper 
indledte deres indsats over for de ansvarlige for projekterne. 
Spanien 
633. De fleste af de lokale aktionsgrupper under de regionale Leader li-programmer for mål 
nr. 1. som indledte deres arbejde med at erhverve den fornødne viden, har forelagt innoverende 
projekter, som er ved at blive iværksat. 
UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 139 
634. Under mål nr. 5b fandt de sidste faser af udvælgelsen af de lokale aktionsgrupper sted i 
1997, og gennemførelsen i marken er dermed ved at nå op i normalt tempo. Der forventes at blive 
gjort hurtige fremskridt med de stadig beskedne finansielle resultater. I Leader Il-programmerne 
var den offentlige deltagelse meget ringe, hvilket er vanskeligt foreneligt med de høje innovations-
og kvalitetsstandarder, der kræves for de projekter, som modtager støtte. Med det formål at lægge 
hovedvægten på den kvalitative virkning af disse programmer har Kommissionen i 
overensstemmelse med overvågningsudvalgenes forslag ændret beslutningerne vedrørende Leader 
II, således at de bevillinger, der stammer fra styrkelsen af EU-initiativprogrammerne og deflatoren 
for 1994-1997, bruges til at øge satsen for Fællesskabets medfinansiering. 
Frankrig 
635. Efter fordeling af reserven og deflatoren udgør den samlede bevilling til de 18 Leader II-
programmer under mål nr. 5b 223,090 mio. ECU. Regionerne har afsluttet udvælgelsen af de 
lokale aktionsgrupper, og nogle forbeholder sig ret til at iværksætte en anden indkaldelse af 
projekter. Programmeringsprocessen har dog været forholdsvis langsom, og flere lokale involverede 
lægger skylden på den tunge og usmidige administration af EU-initiativet på regionalt niveau. 
636. Under mål nr. 1 ser det ud til, at forsinkelserne i iværksættelsen af EU-initiativet Leader 
II er ved at blive indhentet. 
Irland 
637r En uafhængig evaluator har gennemført en midtvejsevaluering af Leader li-programmet, 
som er blevet brugt af overvågningsudvalget til at vurdere det hidtidige forløb. Der er opnået 
enighed om en række ændringer til programmet. De supplerende midler fra EU-initiativ-reserven 
blev givet til grupperne. 
Italien 
638. Leader Il-programmerne for de otte italienske regioner under mål nr. 1 blev godkendt mellem 
1995 og 1996. Indtil begyndelsen af 1997 havde de besluttende organer for regionerne Abruzzo, 
Campania, Calabria og Sardegna udvalgt 41 lokale handlingsplaner, som var forelagt af lokale 
aktionsgrupper eller kollektiver. De øvrige regioner afsluttede denne virksomhed i anden halvdel 
af 1997. Programmerne gennemføres i almindelighed i områder, som er ugunstigt stillede med 
hensyn til økonomisk aktivitet og beskæftigelse. Interventionerne supplerer i nogle tilfælde 
interventionerne under de operationelle programmer, men som oftest er de lagt an på at bevare 
eller genskabe typisk lokale aktiviteter inden for landbrug og håndværk. 
140 UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 
639. Anden fase af Leader li-initiativet i de 13 italienske regioner under mål nr. 5b har givet 
anledning til stor interesse hos de potentielle modtagere, og dette har foranlediget de lokale 
involverede til at tage mange initiativer til etablering af lokale partnerskaber. 
640. 52 lokale aktionsgrupper er blevet udvalgt; udvælgelsen er endnu ikke afsluttet i Lazio 
og Piemonte. Udvælgelsen af de lokale aktionsgrupper på regionalt niveau har vist sig at være 
særdeles kompliceret: Den har fundet sted på grundlag af kvantificerede kvalitative kriterier og 
tager navnlig sigte på at sikre en tilstrækkelig territorial koncentration. 
Luxembourg 
641. I Leader li-programmet, der blev godkendt i 1995, er der valgt en strategi, som helt og 
holdent bygger på innovation og overførbarhed. Det omfatter konkrete projekter for lokaludvikling, 
som inddrager samtlige økonomiske og kulturelle sektorer. 
642. I forbindelse med initiativet er det lykkedes at samle alle lokale involverede i et regionalt 
partnerskab, som omfatter næsten alle socioøkonomiske sektorer. 
643. På trods af visse vanskeligheder på institutionelt og administrativt niveau må det konstateres, 
at Leader li-programmet forløber tilfredsstillende. 
644. De lokale involverede er samlet i to lokale aktionsgrupper (Clervaux-Vianden og Redange-
Wiltz). 
645. Det operationelle program med en enkelt tranche omfatter samlede omkostninger på 
4 883 300 ECU, og EU-bidraget beløber sig til 1 000 000 ECU, dvs. ca. 20 % af de samlede 
omkostninger. 40 % af EU-betalingerne har allerede fundet sted. 
646. Midtvejsevalueringen af programmet er planlagt til første halvdel af 1998. 
Overvågningsudvalget, som mødtes i 1997, har accepteret, at det er nødvendigt at omlægge to 
foranstaltninger, »Innoverende foranstaltninger i SMV« og »Tilskyndelse til fjernarbejde i 
landdistrikterne« for at understrege pilotkarakteren af disse foranstaltninger for regionen og 
virksomhederne. 
Nederlandene 
647. Det nationale nederlandske Leader II-net blev officielt godkendt af Kommissionen den 
2. april 1997. Dette net, der administreres af provinsen Friesland, har til formål at udveksle 
UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 141 
erfaringer, tilrettelægge gensidigt samarbejde, organisere besøg og gennemføre tematiske 
undersøgelser. 
648. Overvågningen af de tre Leader li-programmer (Noord-West Friesland, Noord-West 
Groningen og Noord-Oost Friesland, Drenthe) varetages af overvågningsudvalgene for mål nr. 5b, 
og de tre pågældende lokale aktionsgrupper kontrollerer, at de forløber tilfredsstillende. Disse 
programmer, som hovedsagelig tager sigte på at stimulere varige erhvervs- og landbrugsaktiviteter 
samt turisme, forløber tilfredsstillende. EU's bidrag til de tre Leader li-programmer for mål nr. 5b 
beløber sig til 6,34 mio. ECU. Næsten 30 % af betalingerne er blevet foretaget. 
649. Gennemførelsen af Leader li-programmet i Flevoland forløber som planlagt. 
Østrig 
650. Leader li-programmet i Burgenland har gjort det muligt at udvide og forbinde installationer 
vedrørende infrastrukturer og tjenesteydelser indbyrdes med henblik på at gøre dem mere effektive 
og bedre tilpasset behovene. Befolkningens motivation og kvalifikationer er blevet øget. 
651. De samlede bevillinger, der er til rådighed for perioden 1995-1999, udgør i alt 1,1 mio. ECU 
for EUGFL, Udviklingssektionen. 
652. Under mål nr. 5b blev hovedvægten under det første fulde gennemførelsesår for Leader 
lagt på oprettelse af lokale aktionsgrupper, hvoraf 40 i mellemtiden er begyndt at gennemføre 
foranstaltninger. De finansielle fremskridt er dog stadig beskedne. Et betydeligt antal projekter, 
der i mellemliden er blevet klar til gennemførelse, vil imidlertid medføre en kraftig fremgang 
i gennemførelsen af programmet næste år. 
653. Med henblik på at forbedre kommunikationen mellem de forskellige grupper blev der oprettet 
et nationalt Leader-net i 1997. Kommissionen har besluttet at medfinansiere 50% af de samlede 
omkostninger i denne forbindelse (250 000 ECU). 
Portugal 
654. Den forsinkelse i iværksættelsen af Leader II, der blev konstateret i 1996, blev indhentet 
i 1997. Der blev i maj 1997 vedtaget en beslutning om omprogrammering, som tog hensyn til 
den reelle gennemførelse af programmet samt deflatorerne og reserven fra EU-initiativerne. Det 
142 UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 
samlede EU-bidrag beløber sig til 130,9 mio. ECU, heraf 71,7, der skal afholdes af EUGFL, 
Udviklingssektionen. 
Finland 
655. Strategien i forbindelse med Leader li-programmet er at tilskynde befolkningen i 
landdistrikterne og lokalsamfundene til at oprette nye lokale aktionsgrupper, som skal gennemføre 
en innoverende udviklingsproces med henblik på tilpasning til de nye udfordringer som følge 
af tiltrædelsen, tilbagegangen i landbruget og den generelt ringe beskæftigelse. De to programmer, 
et for mål nr. 5b-området og et andet for mål nr. 6-området, blev vedtaget i løbet af 1996. Der 
findes i alt 22 lokale aktionsgrupper, heraf 10 i mål nr. 6-området og 12 i mål nr. 5b-området. 
De lokale aktionsgrupper startede i fase A med at udbygge deres viden og færdiggøre deres 
arbejdsplaner, inden de gik i gang med at iværksætte foranstaltning B sidst på foråret 1997. Der 
sigtes i landdistrikterne på at udvide og sprede erhvervsaktiviteterne og anvende lokale og regionale 
ressourcer. 
656. I juli blev det nationale Leader II-net godkendt af Kommissionen (medfinansiering på 50% 
af de samlede omkostninger). Det nationale nets mål er at være informationsled mellem de lokale 
aktionsgrupper på nationalt niveau og mellem de nationale grupper på europæisk niveau med 
ydelse af teknisk bistand til alle Leader H-grupper i EU. 
Sverige 
657. Formålet med Leader li-programmet er at fremme en proces, hvor landdistrikterne betragtes 
som en fremtidig ressource, og gøre landdistrikterne mere attraktive ved at give tilskyndelser 
ikke kun til de mennesker, der for øjeblikket bor der, men også til tilflyttere. Der blev dannet 
tre lokale aktionsgrupper i mål nr. 6-området i 1996, som direkte gik i gang med at gennemføre 
deres arbejdsplaner i fase B. 
658. De ni lokale aktionsgrupper i mål nr. 5b-områderne gik i gang med deres arbejde i slutningen 
af 1996. Visse problemer med hensyn til administration og information medførte en langsom 
start. Disse problemer blev også anført i rapporten om midtvejsevalueringen, som blev forelagt 
i efteråret 1997. Vedrørende de administrative problemer var det imidlertid evaluatorernes 
opfattelse, at de i vidt omfang var blevet løst, og at gennemførelsen tilsyneladende forløb 
tilfredsstillende. Evaluatorerne understregede betydningen af øget repræsentation af lokale 
virksomheder i partnerskabet. 
659. Der er blevet oprettet et nationalt net, som medfinansieres af EU. Dette net vil udgøre en 
hjælp for de lokale aktionsgrupper i gennemførelsen af deres planer og vil også stimulere dem 
til at tage internationale kontakter, et område hvor aktiviteterne hidtil har været begrænsede. 
UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 143 
Det Forenede Kongerige 
NORDIRLAND 
660. Leader li-programmet gennemføres fortsat tilfredsstillende, og der er blevet tildelt 
supplerende midler til programmet i Nordirland fra Leader li-reserven. En midtvejsevaluering 
og revision af programmet er blevet afsluttet, men der blev ikke foreslået større ændringer. 
HIGHLANDS AND ISLANDS 
661. Programmet har været underkastet midtvejsevaluering og revision. De ekstra midler fra 
Leader li-reserven og deflatoren gav anledning til en ændring af den oprindelige 
kommissionsbeslutning. 
Mål nr. 5b 
662. Det er klart, at efterhånden som de 31 lokale aktionsgrupper, der er dannet under Leader 
II, kommer til at fungere, vil der blive gjort hurtigere fremskridt. Det frygtes imidlertid, at denne 
acceleration ikke vil være hurtig nok til at opbruge alle ressourcerne. En af vanskelighederne 
for et antal grupper har været problemerne med at sikre lokal medfinansiering til supplering af 
Leader li-ressourcerne fra strukturfondene, og dette har utvivlsomt nedsat tempoet. 
663. Et antal grupper er gået i gang med at udvikle internationale kontakter med henblik på 
udvikling af fælles projekter. Dette er opmuntrende, da sådanne operationer tidligere har været 
de vanskeligste at gennemføre. 
664. I Det Forenede Kongerige viser det sig, at fraværet af et nationalt net, som medfinansieres 
af EU, er et problem. Den manglende enighed om kilden til national medfinansiering bringer 
et initiativ i fare, som de lokale aktionsgrupper betragter som nødvendigt. 
Andre initiativer 
665. De andre EU-initiativer, der modtager støtte fra EUGFL, er navnlig Regis II og Interreg II. 
Belgien 
666. Interreg li-programmet blev vedtaget den 15. juli 1996. EUGFL yder kun et beskedent 
bidrag: 7 mio. ECU ud af et samlet EU-bidrag på 27,9 mio. ECU. 
144 UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 
Grækenland 
667. EUGFL-andelen blev indarbejdet i afsnittet vedrørende de ydre grænser i Interreg II den 
30. juli 1996. EUGFL-bidraget for perioden 1996-1999 udgør 33,5 mio. ECU ud af et samlet 
EU-bidrag på 314 mio. ECU. 
Frankrig 
668. Programmerne under Regis li-initiativet vedrørende Réunion, Martinique, Guadeloupe og 
Guyana er alle blevet vedtaget. EUGFL's bidrag er på 68 mio. ECU for de fire oversøiske 
departementer. Disse programmer indeholder foranstaltninger svarende til de forskellige EU-
initiativer, navnlig Leader II. 
669. Interreg Il-programmet for fransk Hainaut blev vedtaget den 15. juli 1996. EUGFL-
bevillingen er beskeden: 1,47 mio. ECU ud af en samlet bevilling på 29,4 mio. ECU. 
670. Interreg Il-programmeme for Corsica-Sardinien og Corsica-Toscana blev vedtaget 
henholdsvis den 27. september 1996 og den 26. september 1996. EUGFL deltager kun i meget 
ringe omfang med henholdsvis 0,5 og 0,27 mio. ECU. 
Irland og Det Forenede Kongerige 
671. Det Særlige Program til Støtte for Fred og Forsoning: Forpligtelserne og udgifterne blev^ 
øget i løbet af året for EUGFL-delen af dette program. Rural Development Network og Rural 
Development Council uddelte alle deres bevillinger, og landbrugsministeriet udarbejdede en plan 
for styrkelse af landbrug og landdistrikter, som blev vel modtaget af landbrugerne. Der blev 
gennemført en midtvejsevaluering og en revision, og den vigtigste anbefaling var, at pengene 
for de resterende to år af programmets løbetid skulle fordeles på grundlag af resultaterne i 
programmets første tre år. EUGFL ydede fortsat støtte til fornyelse af landsbyer og 
vandforvaltningsprojekter i Irland i 1997 under dette program. 
672. Interreg. Der blev foretaget en midtvejsevaluering og revision, som anbefalede nærmere 
samarbejde og mere effektiv administration af programmet. Et større husdyravlsprojekt, som 
forbinder to fjerntliggende landdistrikter, blev iværksat i årets løb. 
Portugal 
673. Regis Il-programmet, der vedrører Azorerne og Madeira, blev ændret i juni 1997 for at 
justere programmeringen af den finansielle gennemførelse i 1994 og 1995, tage hensyn til deflatoren 
UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 145 
og indføre en ny foranstaltning finansieret af EUGFL, Udviklingssektionen, på Madeira vedrørende 
biologisk bekæmpelse af Middelhavsfluen. EU's samlede bidrag er på 126,5 mio. ECU, hvoraf 
8,2 mio. ECU afholdes af EUGFL, Udviklingssektionen. 
Finland 
674. Interreg li-programmet for Nordkalotten (Finland/Sverige/Norge) omfatter foranstaltninger 
vedrørende støtte til samarbejde inden for mindre erhvervsaktiviteter i landdistrikterne, forbedring 
af miljø- og levebetingelserne i landdistrikterne samt styrkelse af de traditionelle former for samisk 
levevis. 
675. EUGFL-finansieringen af de to finsk/russiske Interreg li-programmer, Karelien og 
Sydøstfinland, er rettet mod at yde støtte til ændringer og udvikling i landbruget og landdistrikterne. 
676. De tre programmer blev vedtaget den 30. juli 1996, og der er afsat en temmelig beskeden 
bevilling på 3,5 mio. ECU fra EUGFL. 
Sverige 
677. I Interreg H-programmet vedrørende det nordiske grønne bælte (Sverige/Norge) finansierer 
EUGFL lokal udvikling, navnlig samarbejde mellem forskellige forsknings- og uddannelsesenheder 
og landsbygrupper. Programmet blev vedtaget den 23. juli 1996 og modtager en støtte på 5,5 
mio. ECU. heraf 1 mio. ECU fra EUGFL. 
678. Interreg Il-programmet vedrørende Nordkalotten (Finland/Sverige/Norge) omfatter 
foranstaltninger til støtte af samarbejde mellem mindre virksomheder i landdistrikterne og styrkelse 
af de traditionelle former for samisk levevis. Programmet blev vedtaget den 30. juli 1996, og 
der ydes en støtte på 12,2 mio. ECU, heraf 1,6 mio. ECU fra EUGFL. 
Evaluering af programmerne vedrørende udvikling af landdistrikterne 
679. I medfør af de eksisterende bestemmelser og med henblik på en sund og effektiv forvaltning 
som tilstræbt i forbindelse med SEM 2000 har Kommissionens tjenestegrene modtaget næsten 
alle rapporterne om midtvejsevaluering af programmerne vedrørende udvikling af landdistrikterne, 
både for regionerne under mål nr. 1 og under mål nr. 5b. For mål nr. 5b udarbejdes der en 
sammenfatning af disse evalueringer, således at det bliver muligt at drage de vigtigste konklusioner 
vedrørende den finansielle og fysiske gennemførelse (på grundlag af listen over kvantificerede 
146 UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 
indikatorer), foranstaltningernes socioøkonomiske virkning, de nærmere regler for iværksættelsen 
af programmerne samt problemerne med forvaltningen. Disse konklusioner er blevet forelagt for 
de respektive overvågningsudvalg, som har anvendt dem til at foretage de nødvendige ændringer 
af deres program på halvvejen. Rapporterne gør det ligeledes muligt for Kommissionen at forbedre 
politikken for udviklingen af landdistrikterne med henblik på forberedelsen af den næste etape. 
680. Midtvejsrapporten vedrørende den efterfølgende evaluering af Leader I (1989-1994) er 
blevet forelagt for Kommissionen. Den omfatter de tolv medlemsstater, analyserer den »bottom 
up«-metode, der er anvendt i forbindelse med initiativet, og den aktive deltagelse og indeholder 
en typeinddeling af de 217 lokale aktionsgrupper i medlemsstaterne, deres aktivitet og de opnåede 
resultater. En mere dybtgående undersøgelse er ved at blive gennemført hos en del af grupperne 
med henblik på at vurdere de gennemførte foranstaltningers konkrete virkning. 
681. Som følge af Rådets resolution af 2. december 1996 (EFT C 386/96, s. 1) vedrørende 
integrering af princippet om lige muligheder i strukturfondene er denne dimension endelig også 
blevet inddraget i evalueringerne. 
Ledsageforanstaltninger 
Miljø 
682. Forordning (EØF) nr. 2078/92 betød ikke blot en videreførelse, men også en betydelig 
udbygning af de foranstaltninger, der inden reformen af den fælles landbrugspolitik havde hjemmel 
i artikel 19 i forordning (EØF) nr. 2328/91. Programmerne indebærer, at landbrugerne indfører 
miljøvenlige produktionsmetoder eller gør en indsats for at beskytte naturen og landskabet. 
Forpligtelserne gælder for en periode på mindst 5 år (20 år, hvis der er tale om langtidsbraklægning 
til fordel for miljoet). Støtten fastsættes i forhold til det areal og den høsttype, der er indgået 
forpligtelse for. 
683. I de to første år, hvor foranstaltningen blev bragt i anvendelse, blev en række programmer 
kun iværksat langsomt, og de finansielle midler blev ikke udnyttet fuldt ud. Dette skyldtes 
forskellige forhold, bl. a. at foranstaltningerne krævede ny praksis af landbrugerne og administrative 
justeringer. Først i 1996 var næsten alle medlemsstaternes programmer for miljøvenligt landbrug 
iværksat. 1996 var også det første år, hvor de nye medlemsstater udnyttede programmerne i fuldt 
omfang. 11997 havde flere programmer, som var blevet vedtaget i 1993, gennemgået den første 
femårsperiode. 
684. Kommissionen har godkendt 130 programmer eller grupper af programmer for miljøvenligt 
landbrug, der er blevet forelagt i henhold til forordning (EØF) nr. 2078/92 af medlemsstaterne 
(eller af regioner), herunder Finland, Sverige og Østrig. Endvidere har Kommissionen for 50 af 
UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 147 
disse programmer godkendt ændringer, som medlemsstaterne har anmodet om på baggrund af 
erfaringerne med programmernes gennemførelse. 
685. I april 1996 vedtog Kommissionen gennemførelsesbestemmelser til forordning (EØF) 
nr. 2078/92 ('). Formålet med bestemmelserne var nærmere at fastlægge den ramme, som 
forordningen opstiller, endvidere at sikre sammenhæng mellem de miljøvenlige 
landbrugsforanstaltninger og andre foranstaltninger under de forskellige EU-politikker, at fastlægge 
en række betingelser for støtteydelsen, at sikre en vis smidighed i forpligtelserne, for at 
forordningens anvendelse kan få bred tilslutning, og endelig at indføre administrative bestemmelser 
og bestemmelser om den finansielle og administrative overvågning og om evaluering, kontrol 
og sanktioner. For de fleste af programmerne har iværksættelsen af en ordning med 
udgiftsovervågning gjort det muligt nøje at følge udviklingen i udgifterne til de miljøvenlige 
landbrugsforanstaltninger og at sikre en effektiv iværksættelse af programmerne 
686. Kommissionen lægger stor vægt på, at de miljøvenlige landbrugsforanstaltninger overvåges 
og evalueres. Gennemførelsesbestemmelserne i forordning (EF) nr. 746/96 indfører en sådan 
overvågnings- og evalueringsordning, og Kommissionen har sammen med medlemsstaterne indledt 
dybtgående overvejelser på grundlag af de oplysninger, medlemsstaterne i medfør af 
gennemførelsesforordningen har meddelt om planer, metoder og første overvågnings- og 
evalueringsresultater. Kommissionen sørger for, at denne ledsageforanstaltning anvendes effektivt 
og ensartet i medlemsstaterne. Der er blevet udarbejdet en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet 
om forordningens gennemførelse; rapporten vil blive suppleret af en række arbejdsdokumenter 
om støtte til økologisk landbrug, genressourcerne samt evaluering, overvågning og iværksættelse 
i medlemsstaterne. 
EU-ordningen med støtte til førtidspensionering 
687. Sigtet med den EU-ordning med støtte til førtidspensionering, der anvendes i henhold til 
forordning (EØF) nr. 2079/92, er at fremme, at ældre landbrugere afløses af unge, der kan forbedre 
de eksisterende bedrifters bæredygtighed. 
688. Ti medlemsstater anvender for øjeblikket støtteordningen i form af nationale eller regionale 
flerårsprogrammer. Det Forenede Kongerige, Nederlandene og Luxembourg anvender ikke 
foranstaltningen, og det er kun Finland blandt de nye medlemsstater, der har iværksat den. 
689. Programmerne har som samlet sigte, at ca. 205 000 landbrugere og 7 500 arbejdstagere 
forlader erhvervet. Der forventes frigjort næsten 4 mio. ha, hvoraf en del vil blive anvendt til 
ikke-landbrugsmæssige formål, f.eks. skovbrug og oprettelse af økologiske naturparker, mens 
C) Forordning (EF) nr. 746/96. EFT L 102 af 25.4.19%, s. 19. 
148 UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 
resten af det frigjorte areal overdrages til andre landbrugere, blandt hvilke der ofte indrømmes 
fortrinsstilling til unge, som udnytter jorden til at udvide deres bedrift eller til at skabe grundlag 
for, at de kan etablere sig med landbrug som hovederhverv. 
Skovbrugsforanstaltninger i landbruget 
690. Kommissionen har truffet beslutning om flere tekniske og finansielle ændringer af de 
programmer, der er iværksat i medfør at forordning (EØF) nr. 2080/92 om en fællesskabsordning 
med støtte til skovbrugsforanstaltninger i landbruget; formålet med ændringerne har været, at 
gøre det muligt for medlemsstaterne at gennemføre programmerne mere effektivt og at tilpasse 
bevillingerne. 
691. I overensstemmelse med forordningen blev der forelagt en rapport for Parlamentet og Rådet 
i slutningen af 1997, som beskriver anvendelsen af foranstaltningerne i perioden 1993-1996 og 
deres virkning på EU-politikkerne (den fælles landbrugspolitik, miljøpolitikken, 
skovbrugspolitikken). 
692. Rådet har desuden vedtaget en forlængelse med 5 år (1997-2001) af EU-foranstaltningerne 
vedrørende beskyttelse af skovene mod luftforurening (forordning (EF) nr. 307/97 om forlængelse 
af forordning (EØF) nr. 3528/86) og mod brande (forordning (EF) nr. 308/97 om forlængelse 
af forordning (EØF) nr. 2158/92). 
693. I forbindelse med disse to foranstaltninger har Kommissionen i øvrigt ydet en støtte på 
18,7 mio. ECU til projekter, som medlemsstaterne havde indgivet for 1997. 
694. Iværksættelsen af Rådets forordning (EØF) nr. 1615/89, forlænget ved Rådets forordning 
(EØF) nr. 400/94, om indførelse af et EU-system for information og kommunikation vedrørende 
skovbruget har givet anledning til en videreførelse af bestræbelserne på harmonisering og 
kvalitetsforbedring af skovbrugsstatistikkerne på europæisk plan. Samordningen med de 
internationale organisationer, f.eks. FN ECE og FAO, er blevet befæstet. 
Artikel 8 
695. Foranstaltningerne i artikel 8 i forordning (EØF) nr. 4256/88 ('), ændret ved forordning 
(EØF) nr. 2085/93 (2), omfatter: 
- pilot- eller demonstrationsprojekter 
(') EFT L 374 af 31.12.1988. s. 24. 
(:)EFTL 193 af 31.7.1993. s. 44. 
UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 149 
- teknisk bistand 
- evalueringsstudier 
- foranstaltninger, som er nødvendige til udbredelse af resultaterne. 
696. Disse foranstaltninger har til formål: 
- at udforske mulighederne for innoverende udviklinger, der vil få en katalysatoreffekt på 
udviklingen af landdistrikterne 
- at evaluere og vurdere effektiviteten af de øvrige EU-foranstaltninger 
- at udbrede viden, erfaringer og resultater af aktiviteterne inden for udvikling af landdistrikterne 
og forbedring af landbrugsstrukturerne på EU-plan. 
697. Der blev offentliggjort en indkaldelse af pilot- eller demonstrationsprojekter vedrørende 
kvinder i landdistrikterne i De Europæiske Fællesskabers Tidende i september 1996 ('). Ved 
udgangen af februar 1997 var der modtaget over 400 forslag, som blev gennemgået i løbet af 
året. Kommissionen vil træffe beslutning om, hvilke projekter der udvælges i begyndelsen af 
1998. 
Landbrugsforskning 
698. I 1997 blev landbrugsforskningen finansieret gennem to specifikke programmer under 
Fællesskabets budget for forskning og teknologisk udvikling: 
1) landbrug og agroindustri, herunder fiskeri (Air), 1990-1994 (2) 
2) landbrug og fiskeri (herunder agroindustri, levnedsmiddelteknologi, skovbrug, akvakultur og 
udvikling af landdistrikterne) (Fair), 1994-1998 (3) 
699. I 1997 blev der modtaget slutrapporter og foretaget endelige udbetalinger for 9 projekter 
under det Fair-program, der nu er ved at være afsluttet. 
700. En betydelig andel (260 mio. ECU) af det samlede budget for det igangværende Fair-program 
på 650 mio. ECU skal anvendes til landbrug, skovbrug og udvikling af landdistrikterne. 
(') EFT C 284 af 27.9.1996, s. 21. 
(*) EFT L 265 af 21.9.1991. 
(3)EFTL334af22.12.1994. 
150 UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 
701. De modtagne resultater og foreliggende publikationer viser, at 43 projekter, der var udvalgt 
blandt de 520 Fair-ansøgninger fra den første indkaldelse i 1995 ('), hvortil der er afsat 43 
mio. ECU, giver resultater, der vil medvirke til at finde løsninger på nogle af de problemer, den 
fælles landbrugspolitik og udviklingen af landdistrikterne står overfor. 
702. Af de 518 ansøgninger vedrørende landbrug, skovbrug og udvikling af landdistrikterne, 
der blev modtaget i forbindelse med anden indkaldelse af Fair-ansøgninger i 1996 (2), blev i alt 
77 projekter finansieret med de 62 mio. ECU, der var til rådighed, og disse projekter er nu under 
gennemførelse. 
703. Ved udløbet af fristen for den tredje indkaldelse af Fair-ansøgninger i 1997 (3) var der 
indkommet 338 ansøgninger om de 46 mio. ECU, der var til rådighed. I alt 63 projekter vedrørende 
forskning inden for landbrug, skovbrug og udvikling af landdistrikterne blev udvalgt. Yderligere 
8 projekter er opført på en reserveliste og kan finansieres, hvis der opnås besparelser i forbindelse 
med finansieringen af projekterne på hovedlisten. 
Forskning i overførbare spongiforme encephalopatier 
704. Som første etape i den handlingsplan for forskning i overførbare spongiforme 
encephalopatier, der blev vedtaget af Kommissionen den 13. november 1996 på grundlag af 
konklusionerne fra den gruppe af videnskabsmænd, som blev ledet af professor Weissmann, blev 
der offentliggjort en specifik indkaldelse af forslag den 17. december 1996 med frist den 14. februar 
1997 (4). Indkaldelsen skete under Fair-programmet inden for området »Landbrug, skovbrug og 
udvikling af landdistrikterne«, og der blev afsat et beløb på 8,8 mio. ECU. Der blev i alt modtaget 
24 forslag, hvoraf 8 blev udvalgt til finansiering. Der lægges navnlig betydelig vægt på udvikling 
af diagnostiske test af levende dyr og slagtekroppe, analyse af genetiske faktorer, som har betydning 
for variationerne i følsomheden for bovin spongiform encephalopati og scrapie, samt undersøgelser 
til evaluering af overførslen af overførbare spongiforme encephalopatier hos forskellige arter. 
705. Den særlige indkaldelse af forslag under Fair blev fulgt op af en fælles indkaldelse af forslag 
under programmerne Biomed, Biotech og Fair. Denne indkaldelse blev lanceret den 29. april 1997 
med frist den 15. juli 1997 (s). Kommissionen har til denne del foreslået et beløb på 35 mio. ECU, 
der blev godkendt af Rådet og Parlamentet i forbindelse med en supplerende finansiering for det 
igangværende EU-rammeprogram for forskning. Der er i alt blevet modtaget 66 forslag, hvoraf 
(') EFT C 357 af 15.12.1994. 
(2) EFT C 337 af 15.12.1995. 
(3)EFTC 381 af 17.12.1996. 
(4)EFTC 381 af 17.12.1996. 
(5) EFT C 134 af 29.4.1997. 
UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 151 
23 er blevet opført på prioriterede lister, dvs. at de har en videnskabelig kvalitet, som gør det 
muligt at tage dem i betragtning til en eventuel EU-finansiering. 
Genressourcer i landbruget 
706. I henhold til forordning (EF) nr. 1467/94 om bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse 
af genressourcer i landbruget (') gennemføres der et femårigt program med et budget på 20 
mio. ECU. Formålet er at sikre og forbedre bevarelsen, beskrivelsen, dokumentationen, evalueringen 
og udnyttelsen af plante- og dyregenetiske ressourcer, der kan være til nytte for EU's landbrug. 
707. er blev udvalgt 10 forslag i forbindelse med den første indkaldelse af forslag til EU-
finansiering i 1995 og 5 forslag i forbindelse med anden indkaldelse af forslag i 1996.1 betragtning 
af det begrænsede budget, der var til rådighed i 1997 (0,2 mio. ECU), blev indsatsen fokuseret 
på ledsageforanstaltninger med afholdelse af møder og workshops om bevarelse af genressourcer. 
En tredje indkaldelse af forslag blev gennemført i anden halvdel af 1996 med henblik på EU-
finansiering i 1997. 
(') EFT L 159 af 28.6.1994. s. 1. 
jjS£ + /^3> 
V - Finansiering af den fælles landbrugspolitik 
i 1997 
EUGFL, Garantisektionen 
708. Regnskabsåret 1997 bar generelt præg af budgetstramningerne i medlemsstaterne. 
Budgetmyndigheden havde foretaget en fast nedsættelse af bevillingerne til EUGFL, 
Garantisektionen, på 1 mia. ECU og samtidig opretholdt tildelingen til oksekødssektoren, således 
at de samlede bevillinger blev på 40 805 mio. ECU, et niveau svarende til det oprindelige 1996-
budget, der var på 40 828 mio. ECU. Udgifterne holdt sig dog inden for budgetrammen. Resultatet 
blev nået bl.a. takket være en underudnyttelse af bevillingerne i oksekødssektoren med 800 
mio. ECU (færre interventionsopkøb, færre »tidlige« slagtninger af kalve) og fåre- og 
gedekødssektoren med næsten 600 mio. ECU (fortsat høje markedspriser, der mindskede størrelsen 
af de præmier, der skulle udbetales). Dertil kom et mindre forbrug af bevillinger i sukkersektoren 
(-200 mio. ECU; mindre eksport af kvoteret sukker) og kornsektoren (-200 mio. ECU; færre 
interventionsopkøb) og opkrævning, ved overtrædelse af kvoterne, af medansvarsafgift for mælk 
med et beløb på ca. 460 mio. ECU. Der blev således en tilstrækkelig margen til finansiering af 
betalingen af forskuddet på 50% af støtten til olieholdige afgrøder for 1997 (1 300 mio. ECU), 
som ikke var forudset ved udarbejdelsen af budgettet, og til afholdelse af markedsudgifter på 
470 mio. ECU over 1997-budgettct i forbindelse med de ekstraordinære foranstaltninger til 
udryddelse af sygdommen klassisk svinepest, der var udbrudt i begyndelsen af 1997 og havde 
udviklet sig i stor stil, særlig i Nederlandene, i årets løb. 
709. Det skal understreges, at det er særdeles vanskeligt at opstille skøn over de fremtidige 
udgifter inden for landbruget. Der kan gå op til 20 måneder mellem beregningen og afholdelsen 
af visse udgifter, og en lang række uforudsigelige faktorer, såvel interne som eksterne, 
herunder ecu/dollar-omregningskursen, kan influere meget på udgifterne. 
710. Endvidere er Kommissionens budgetoverslag meget afhængige af de udgiftsprognoser og 
diverse produktionsprognoser, som medlemsstaterne skal opstille og indsende til Kommissionen 
på de i retsforskrifterne fastsatte betingelser. Kommissionen undersøger imidlertid mulighederne 
for at forbedre den økonomiske forvaltning og har iværksat et handlingsprogram i dette øjemed. 
154 FINANSIERING AF DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK I 1997 
I den forbindelse anmoder Kommissionen medlemsstaterne om at deltage i 
forbedringsbestræbelserne ved at overholde reglerne, dvs. ved at forbedre kvaliteten af de 
oplysninger, de indsender, og ved at fremskynde indsendelsen heraf. 
Budgetdisciplin 
Retningslinjen 
711. Regnskabsåret 1997 er ligesom de tidligere regnskabsår underlagt kravet om budgetdisciplin, 
som bl.a. indebærer overholdelse af retningslinjen (»guideline«), der blev vedtaget på Det 
Europæiske Råds møde i Bruxelles i februar 1988, og som det på Det Europæiske Råds møde 
i Edinburgh i december 1992 blev besluttet at videreføre efter de samme principper indtil 1999. 
Denne retningslinje, som afspejler nødvendigheden af at dæmme op for udgifterne til den fælles 
landbrugspolitik, begrænser den årlige stigningstakt for disse udgifter. 
712. Nedenstående skema viser udviklingen i de samlede udgifter for EUGFL, Garantisektionen, 
siden 1991: 
EUGFL, Garantisektionen 
(min. ECU) 
Retningslinjen 
Udgifter finansieret inden for retningslinjen 
Margen 
Samlede udgifter (') 1991 
32 511 
30 961 
1 550 
31784 1992 
35 039 
31 119 
3 920 
31950 1993 
36 657 
34 590 
2 067 
34 590 1994 
36 465 
32 970 
3 495 
32 970 1995 
37 944 
34 503 
3441 
34 503 1996 
40 828 
39 108 
1720 
39 108 1997 
41 805 
40 805 
1000(2) 
40 805 (2) 
(') Siden 1993 er alle udgiftstyper blevet finansieret inden for retningslinjen. 
(') Foreløbige lal. 
713. Retningslinjen for regnskabsåret 1997 blev fastsat til 41805 mio. ECU (ekskl. bevillingerne 
på 500 mio. ECU til den monetære reserve). Overslaget over behovet for bevillinger på grundlag 
af det foreløbige budgetforslag var på niveau med retningslinjen. Budgetmyndigheden foretog 
imidlertid en fast nedsættelse af bevillingerne med 1 mia. ECU og vedtog et budget på 40 805 
mio. ECU, dvs. på linje med det oprindelige budget for 1996 (40 828 mio. ECU). 
714. Figur 15 viser udviklingen i retningslinjen i perioden 1988-1997 og udgifterne i perioden 
1988-1996 samt størrelsen af bevillingen opført på 1997-budgettet. 
FINANSIERING AF DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK I 1997 155 
Udviklingen i udgifterne for EUGFL, Garantisektionen 
(mia.ECU) 
1994 1995 
(') Budgetbevillinger. 
K//cte;DGVI —EUGFL 1996 1997 0 
Figur 15 
Den monetære reserve 
715. I 1995-rapporten om landbrugets stilling blev det på side 138 og 139 forklaret, hvordan 
denne reserve fungerer. 
716. I overensstemmelse med Rådets beslutning om budgetdisciplin svarer dollarens budgetparitet 
over for ecu for regnskabsåret 1997 til gennemsnitspariteten for dollaren i januar, februar og marts 
1996, således at 1 USD = 0,78 ECU. Gennemsnittet af dollarkurserne noteret fra 1. august 1996 
til 31. juU 1997 er på 0,84 ECU, hvilket resulterer i besparelser på 244 mio. ECU. Den del af 
besparelserne, der overstiger »fribeløbet« på 200 mio. ECU, vil blive foreslået overført til den 
monetære reserve. 
156 FINANSIERING AF DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK I 1997 
Bevillingerne til EUGFL, Garantisektionen, på det almindelige budget 
717. På EU's almindelige budget for regnskabsåret 1997, som er på i alt 80 880 mio. ECU 
(betalingsbevillinger opført på 1997-budgettet), er der til EUGFL, Garantisektionen, afsat 
betalingsbevillinger på 41 305 mio. ECU (inkl. den monetære reserve og bevillinger opført under 
kapitel BO-40 »reserver og hensættelser«) svarende til 51 % af de samlede bevillinger. I 1996 
tegnede EUGFL, Garantisektionen, sig for 48 % af udgifterne på det almindelige budget. 
Udviklingen i udgifterne for EUGFL, Garantisektionen, 
målt i forhold till EF's almindelige budget 
90-
80-
70-
60-
50-(mia. ECU) 
De samlede udgifter på det almindelige budget 
Udgifter for EUGFL, Garantisektionen 
1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 O 
(') Budgetbevillinger. 
-K/tøe.-DGVI — EUGFL. 
Figur 16 
718. Udviklingen i Garantisektionens andel af de samlede bevillinger på det almindelige budget 
siden 1988 fremgår af figur 16. Figuren viser, at denne andel er globalt vigende som følge af 
udviklingen af andre fælles politikker og viljen til at begrænse stigningen i landbrugsudgifterne. 
FINANSIERING AF DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK I 1997 157 
Udgifternes art 
719. De udgifter inden for de fælles markedsordninger, som EUGFL, Garantisektionen, finansierer, 
vedrører hovedsagelig: 
- markedsstøtte (udgifter på 11 668,7 mio. ECU i 1996) 
- direkte støtte (udgifter på 27 807,4 mio. ECU i 1996). 
Udviklingen i udgifterne for EUGFL, Garantisektionen 
opdelt efter finansieringsform 
(mia. ECU) 
Ç) »Negative« udgifter, idet de omfatter tilbagebetalinger i forbindelse med regnskabsafslutning samt 
mælkeafgift. 
Kilde: GD VI — EUGFL. 
Figur 17 
720. Til markedsstøtte henregnes eksportrestitutioner (udgifter på 5 699,8 mio. ECU i 1996), 
oplagring (1 391,6 mio. ECU i 1996), omstillingspræmier (886,6 mio. ECU i 1996), støtte til 
forarbejdning og afsætning (1 433,5 mio. ECU i 1996), forbrugsstøtte (1 636,6 mio. ECU i 1996), 
tilbagekøb og tilsvarende transaktioner (111,9 mio. ECU i 1996) og diverse udgifter (508,7 
mio. ECU i 1996). 
158 FINANSIERING AF DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK I 1997 
721. Den direkte støtte, prisudligningsstøtten, er således i øjeblikket langt den mest omfattende 
interventionsform. Det drejer sig bl.a. om direkte producentstøtte, som blev udvidet ved reformen 
(markafgrøder: 15 838,1 mio. ECU i 1996, oksekød: 3 809,2 mio. ECU i 1996). 
722. Efter omlægningen og dernæst reformen af den fælles landbrugspolitik har Garantisektionen 
desuden måttet finansiere eller medfinansiere en række specifikke foranstaltninger til forvaltning 
af landbrugsmarkederne, såsom uddeling af landbrugsprodukter til de socialt dårligst stillede i 
Fællesskabet, bekæmpelse af svig, kvalitetsfremmende foranstaltninger saml foranstaltninger til 
fordel for de franske oversøiske departementer (Poseidom), Madeira og Azorerne (Poseima), De 
Kanariske Øer (Poseican) samt øerne i Det Ægæiske Hav, som skal afbøde virkningerne af disse 
regioners afsides beliggenhed. Hvad reformen af den fælles landbrugspolitik angår, kan endvidere 
nævnes ledsageforanstaltninger til fordel for producenter, som yderen indsats til gavn for miljøet, 
landskabet eller skovene, eller som afhænder deres bedrift for at gå på førtidspension. 
723. Figur 17 viser den markante ændring som følge af reformen, idet den angiver omfanget 
af de vigtigste finansieringsformer 11996 sammenholdt med det tilsvarende omfang i et regnskabsår 
inden reformen. Figuren viser klart, at udgifterne til oplagring er faldet som følge af 
markedssaneringen, at udgifterne til restitutioner er blevet reduceret, og at de nye 
støtteforanstaltninger i forbindelse med reformen tegner sig for en væsentlig del af udgifterne. 
Fordelingen af bevillingerne på de enkelte sektorer 
724. Fordelingen af bevillingerne pd 1997-budgettet fremgdr af figur 18 
725. Det skal bemærkes, at kapitel 10 (markafgrøder) omfatter 1997-bevillingcrne til korn, 
olieafgrøder og proteinafgrøder; hektarstøtten (herunder udtagning af landbrugsarealer) udgør 
en meget betydelig andel heraf (15 046 mio. ECU). 
726. Forhøjelsen af bevillingerne under kapitel Bl-21 (oksekød) til dækning af udgifterne til 
udryddelse af BSE og til indkomststøtte til kvægavlerne medførte en kraftig forøgelse af 
oksekødssektorens andel af Garantisektionens samlede udgifter. Ekstraudgifterne anslds for dette 
regnskabsdr til 1,2 mia. ECU. Dette beløb omfatter ikke udgifter til restitutioner og offentlig 
oplagring, da det for udgifternes vedkommende er vanskeligt at udskille den del, der er forbundet 
med BSE-krisen. 
727. Udviklingen i EUGFL's udgifter pr. sektor og pr. medlemsstat og fordelingen af 
Garantisektionens udgifter og bevillinger pd 1997-budgettet efter sektor og økonomisk art fremgår 
af tabel 3.4.1, 3.4.2, 3.4.3 og 3.4.4 (rapportens statistiske del). 
FINANSIERING AF DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK I 1997 159 
Fordeling af Garantisektionens bevillinger pr. sektor 
Udgifter »1997« 
(mb. ECU) 
Frugt-og grønsager Fåre- oo gedekød 
1043 
Andre produkter og andre 
850 foranstaltninger 
I Tiso 
7 451 Mio ECU 16160 
Kilde: GO VI — EUGFL 
Figur 18 
Offentlige lagre 
728. Som det fremgår af tabel 3.4.5 (rapportens statistiske del), resulterede udviklingen mellem 
den 31. december 1995 og den 31. december 1996 i en lille stigning i de oplagrede produkters 
regnskabsværdi i forhold til 1995. Regnskabsværdicn faldt fra 1 133,4 mio. ECU til 501,6 
mio. ECU, dvs. 56 7c, mellem 1994 og 1995. Den holdt sig derimod på 552,5 mio. ECU ved 
udgangen af 1996, svarende til en stigning på 107c. 
729. Udviklingen har været præget af: 
- en stor nedgang i lagrene af alle kornarter (-79 7c); lagrene af sorghum og blød hvede uegnet 
til brød fremstilling blev tømt 
- et fald på 62 % i de oplagrede mængder olivenolie og afskaffelse af interventionen for tobak 
- en stor stigning i lagrene af mejeriprodukter (+ 80 7c) 
160 FINANSIERING AF DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK I 1997 
- en meget stor stigning i lagrene af oksekød (+ 96 %) som følge af interventionsopkøb i 
forbindelse med støtte til oksekødsmarkedet (jf. nedenfor). 
730. I første halvår af 1997 var udviklingen således: 
- følgerne af de offentlige opkøb af oksekød kunne fortsat mærkes; lagrenes værdi steg fra 294,7 
mio. ECU pr. 31. december 1996 til 467,7 mio. ECU pr. 30. juni 1997 
- lagrene af skummetmælkspulver og smør blev forøget. 
Regnskabsvæcdien af produkter på offentlige lagre 
hos interventionsorganerne 
1000 
750 
500 
250 
S// (mb.ECU) 
^ 
Kilde: GD VI — EUGFL 
Figur 19 
731. Det skal bemærkes, at muligheden for at afsætte tobak til intervention faldt bort i 1995. 
De sidste lagre blev afviklet i 1996. 
732. Udviklingen er vist i figur 19. 
FINANSIERING AF DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK I 1997 161 
Regnskabsafslutning 
733. Afslutningen af regnskaberne for EUGFL, Garantisektionen, er den endelige godkendelse 
af de udgifter, medlemsstaterne har afholdt til den fælles landbrugspolitik, efter gennemgang af 
de årlige angivelser og kontrol på stedet af de forskellige dossierer samt efter en omfattende 
administrativ og fysisk kontrol, som del påhviler de relevante myndigheder i medlemsstaterne 
at foretage. 
734. Kommissionen vedtog den 23. april og den 30. juli 1997 beslutningerne om afslutning af 
medlemsstaternes regnskaber over de udgifter, der finansieredes af EUGFL, Garantisektionen, 
for regnskabsåret 1993. 
735. Inden for rammerne af den nye regnskabsafslutningsprocedure vedtog Kommissionen den 
5. maj 1997 og den 30. juli 1997 beslutningerne om afslutning af regnskaberne (regnskabsaspektet 
i medlemsstaterne) over de udgifter, der finansieredes af EUGFL, Garantisektionen, for 
regnskabsåret 1996. 
736. Regnskabsafslutningen for regnskabsåret 1994 er ved at være færdig, og dialogen med 
medlemsstaterne om afslutningen af regnskaberne for regnskabsåret 1995 har fundet sted. 
737. Kommissionen har i øvrigt foretaget overensstemmelseskontrol af de udgifter, der var anmeldt 
for regnskabsåret 1996, dvs. 39 mia.ECU, hos de udbetalende organer og de tjenestegrene, der 
skal kontrollere, om anmodningerne er i overensstemmelse med Fællesskabets retsforskrifter. 
738. 11997 udtalte Kommissionens tjenestegrene sig om det første anvendelsesår for forordning 
(EF) nr. 1287/95 og (EF) nr. 1663/95 om den nye regnskabsafslutningsprocedure. Hovedparten 
af medlemsstaterne opfyldte den 15. oktober 1996 alle kriterier, der er fastsat i Fællesskabets 
retsforskrifter for godkendelse af deres udbetalende organer, herunder oprettelse af et centralt 
forbindelsesorgan, godkendelse af regnskaber, oprettelse af organer til intern kontrol hos de 
udbetalende organer og systematisering af forvaltnings-, kontrol- og udbetalingsprocedurer. Andre 
medlemsstater skal fortsætte betræbelserne på dette område. 
739. De nærmere enkeltheder om regnskabsafslutningen offentliggøres en gang om året i 
Kommissionens finansberetning om EUGFL, Garantisektionen. I den 26. fmansberetning for 
regnskabsåret 1996 (') gøres der bl.a. detaljeret rede for aktiviteterne i det mæglingsorgan, der 
blev indført ved reformen af proceduren for regnskabsafslutningen. 
(') Seksogtyvende finansberetning for regnskabsåret 1996 [KOM (97) 589 endelig udg.]. 
162 FINANSIERING AF DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK I 1997 
Udviklingen i udgifterne til landbrugsmarkederne i 1997 
740. Forbruget af bevillinger i regnskabsåret 1997 (') andrager 40 423 mio. ECU, dvs. 99,1 % 
af de bevillinger, der var opført på budgettet. Ved udgangen af regnskabsåret var 310,0 mio. ECU 
stadig ikke opbrugt. Dette restbeløb reduceres til 286,0 mio. ECU ved indregning af en overførsel 
på 20 mio. ECU fra kapitel BO-40 til budgettets undersektion Bl og en overførsel på 44 mio. 
ECU til den monetære reserve. 
741. De vigtigste kapitler med underforbrug af bevillinger er således oksekød (-870,6 mio. ECU), 
fåre- og gedekød (-553,9 mio. ECU) samt mælk og mejeriprodukter (-523,6 mio. ECU). For 
oksekød forklares dette underforbrug med et markant opsving i forbruget trods BSE-krisen (bovin 
spongiform encephalopati), der førte til færre interventionsopkøb end forventet (350 000 ton i 
stedet for 530 000 ton). For fåre- og gedekød forklares underforbruget for en stor dels 
vedkommende med højere markedspriser med heraf følgende mindre behov for bevillinger til 
basispræmien for moderfår. I mejerisektoren er inkasseringen af tillægsafgifter i forbindelse med 
mælkeproducenternes finansielle deltagelse samt det meget lave niveau for eksportrestitutioner 
for ost hovedårsagen til underforbruget. 
742. Det skal bemærkes, at hovedsageligt to kapitler (markafgrøder og svinekød) udviser et 
betydeligt overforbrug af bevillinger. For markafgrøder skyldes overskridelsen Rådets manglende 
beslutning om af forrykke datoen for betaling af hektarstøtte for oliefrø for produktionsåret 1997/98 
til regnskabsåret 1998, hvilket førte til en ekstraudgift på 1 313 mio. ECU i 1997. Med hensyn 
til svinekød måtte Kommissionen klare udgifter på ca. 400 mio ECU for at holde producenterne 
skadesløse for sundhedsforanstaltninger, der blev truffet for at udrydde en epizooti af klassisk 
svinepest, der især hærgede i Nederlandene. Udviklingen i pariteten ECU/USD medførte besparelser 
på 244 mio. ECU. Den paritet, der blev lagt til grund for budgettet, androg nemlig 1USD = 0,78 
ECU, mens gennemsnittet af noteringer lå på 1USD = 0,84 ECU. 
EUGFL, Udviklingssektionen 
743. Den reform af strukturfondene, der blev iværksat pr. 1. januar 1989, har gradvist ændret 
arten af den støtte, som ydes via EUFGL, Udviklingssektionen. En stigende del af EU-støtten 
har form af bidrag til operationelle programmer (99,4 % i alt i 1996, sammenlignet med 52 % 
i 1993 og 40% i 1991). Den anden reform af fondene, der trådte i kraft pr. 1. januar 1994, har 
gjort det muligt at udbygge denne ordning fuldt ud, således at al den støtte, der ydes via 
Udviklingssektionen, anvendes til foranstaltninger, der indgår i en flerårig programmering, der 
(') Regnskabsåret for EUGFL, Garantisektionen, begynder den 16. oktober i kalenderåret og slutter den 15. oktober 
i det følgende kalenderår. 
FINANSIERING AF DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK I 1997 163 
bygger pd partnerskab og subsidiaritet, hvad angår forholdet mellem Kommissionen og 
medlemsstaterne. 
744. Den nuværende programmeringsperiode, der dækker årene 1994-1999, er navnlig kendetegnet 
ved, at de principper, der var gældende for den første periode efter fondsreformen, er blevet 
konsolideret. For perioden gælder desuden, at procedurerne til en vis grad er blevet forenklet, 
sdledes som det f.eks. er tilfældet for anvendelsen af forordning (EF) nr. 951/97(') (foranstaltninger 
til afsætning og forarbejdning af landbrugsprodukter). Desuden er der foretaget en ændring af 
forordning (EF) nr. 950/97 (2) om forbedring af landbrugsstrukturernes effektivitet, sdledes at 
foranstaltningernes finansiering sker under et flerårigt program, ligesom det er tilfældet for de 
øvrige mål, og man har således kunnet harmonisere finansieringsmekanismerne. Disse EU-
støtteordninger, som medlemsstaterne iværksætter, og som tegner sig for en væsentlig del af 
finansieringerne under Udviklingssektionen (forbedringsplaner, udligningsgodtgørelser mv.) kan 
nu kun give adgang til refusion inden for de grænser, der er fastsat i de tilsvarende flerårige 
programmer. 
745. De foranstaltninger, der iværksættes på initiativ af medlemsstaterne inden for EU-
støtterammerne, suppleres af dem, Kommissionen tager initiativ til, dvs. EU-initiativprogrammer 
såsom Leader II, Regis II, Interreg II og Peace samt aktioner, der finansieres i medfør af artikel 
8 i forordning (EØF) nr. 4256/88 og i forbindelse med overgangsforanstaltningerne. 
Finansiering 
746. Udviklingen i de udgifter, som EUGFL, Udviklingssektionen, har afholdt pr. medlemsstat 
i perioden 1991-1996, fremgår af følgende oversigt. 
747. Det er også interessant at se, hvordan strukturfondsmidlerne er fordelt på de forskellige 
prioriterede mål. EUGFL, Udviklingssektionen, yder støtte til foranstaltninger omfattet af følgende 
mål: 
- mål nr. 1 (regioner med udviklingsefterslæb) 
- mål nr. 5a (landbrugsstrukturer i samtlige regioner) 
- mål nr. 5b (udvikling af landdistrikterne i fastlagte områder) 
- mdl nr. 6 (nordiske regioner); dette mdl har eksisteret siden de nye medlemsstaters tiltrædelse. 
(') EFT L 142 af 2.6.1997, s.22 (tidligere forordning (EØF) nr. 866790). 
(:) EFT L 142 af 2.6.1997. s.l (tidligere forordning (EØF) nr. 2328/91). 
164 FINANSIERING AF DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK I 1997 
Udgifter for EUGFL, Udviklingssektionen (forpligtelsesbevillinger) 
(mm. ECU) 
Medlemsstal 
Belgique/Belgie' 
Dan mark 
Deutschland 
EkXdda (Elldda) 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Osterreich 
Portugal 
Suomi/Finland 
Sverige 
United Kingdom 
Andre 
Total 1991 
30.488 
18,038 
200,192 
274.205 
514,155 
425,262 
168,501 
326.511 
6.666 
20,496 
-
313,402 
-
-
110.243 
2 408.159 1992 
28.178 
23.518 
253,758 
392.200 
633,600 
554,359 
194,510 
375.874 
6.362 
21,899 
-
289,775 
-
-
100.781 
2 874.814 1993 
41,702 
19,986 
348.724 
402.853 
412.906 
633.502 
165,709 
624,978 
9.014 
19.526 
-
313,946 
-
-
99,495 
3 093.397 (') 1994 
37,598 
42.491 
700.181 
266.288 
544,770 
619,763 
178.317 
263.187 
9.802 
32.068 
0.000 
510,490 
0.000 
0.000 
130.470 
3 335.425 1995 
40.0 
16.7 
807,9 
463,8 
709,5 
347,8 
157.3 
454.2 
6.0 
13.1 
97,7 
282.7 
109,8 
24,7 
74.1 
3.7 
3 609.1 1996 
39.9 
29.1 
805,1 
328.3 
695.0 
526.3 
261.1 
428.1 
4.3 
27,3 
122.6 
379.5 
102.4 
65.4 
116.0 
4.1 
3 934,5 
(') Inklusive 0.975 Mies pulje. 
Udvikling i gennemføreisen pr. mål 
(min. ECU) 
Mil 
EU-sWterammer 
MAI nr. Kregioner med udviklings-
efterslaeb) 
Mal nr. 5a (landbrugsstrukturer) 
Mil nr. 5b (landdistrikter) 
Mal nr. 6 (nordiske regioner) 
EU-initiative r 
Leader 
Interreg 
Regis 
Envireg 
Peace 
Posei 
Artikel 8 i forordning (E0F) 
nr. 4256/88 
Overgangsforanstaltninger 
I alt 1991 
1 440.827 
631,252 
260.152 1992 
1 634.683 
701.333 
475,798 
Inkluderet i andre ru 
75,928 
2 408.159 63.000 
2 874,814 1993 
1 599.218 
923.884 
508,644 
brikker 
61,655 (') 
3 093,397 (') 1994 
1 904.274 
1 131.599 
271.836 
2.667 
4.249 
0.005 
5.849 
0.000 
5.184 
9,762 
3 335.425 1995 
2 395.2 
655.9 
249.5 
47.7 
235.9 
12.8 
4.1 
0.0 
1.3 
0.0 
0.6 
10.3 
3 609.1 1996 
2 416.5 
802.4 
508.4 
44,7 
83.1 
31.3 
17.0 
0.0 
8.1 
0.0 
15.4 
7.6 
3 934,5 
(') Inklusive 0,975 fælles pulje. 
FINANSIERING AF DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK I 1997 165 
748. I ovenstdende tabel skelnes der for 1994, 1995 og 1996 ogsd mellem de udgifter, der er 
afholdt til EU-initiativer, udgifter til foranstaltninger i medfør af artikel 8 i forordning (EØF) 
nr. 4256/88 (finansiering af teknisk bistand, undersøgelser af generel art samt pilot- og 
demonstrationsprojekter) og udgifter til overgangsforanstaltninger (tidligere foranstaltninger, der 
ikke kan henføres under et af de mdl, der er opstillet ved de nye retsforskrifter). 
749. Det bemærkes, at udgifterne til mdl nr. 1, som har været stigende siden 1991, stabiliserede 
sig ved udgangen af den første periode, hvorefter de på ny steg i 1994, 1995 og 1996. 
750. Udgifterne til mål nr. 5a har til en vis grad været uændrede i den omhandlede periode, dog 
med en stigning i 1994, hvilket kan forklares ved, at finansieringsordningen for de såkaldt indirekte 
foranstaltninger blev ændret (den tidligere forordning (EØF) nr. 2328/91), hvilket betød, at der 
for det nævnte år skulle afholdes udgifter til refusion for 1993 og til ny finansiering for 1994. 
Udgifterne til mål nr. 5b steg betydeligt fra 1990 til 1993, hvilket afspejler den vægt, der blev 
lagt på politikken til udvikling af landdistrikterne, men de faldt mærkbart i 1994 som følge af 
forsinkelser i den nye programmering, som imidlertid blev indhentet i 1996. 
751. Udgifterne til overgangsforanstaltningerne er faldet siden 1991, da det drejer sig om 
foranstaltninger, der nærmer sig deres afslutning. 
752. Beløbene under mål nr. 1 og 5b vedrører, for årene 1991-1993, såvel de foranstaltninger, 
der er omfattet af EU-støtterammerne, som de foranstaltninger, der er omfattet af EU-initiativerne 
og af artikel 8 i forordning (EØF) nr. 4256/88, men siden 1994 er beløbene for sidstnævnte 
foranstaltninger blevet opført separat. 
Gennemførelse af budgettet 
753. De disponible bevillinger (herunder de oprindelige budgetbevillinger, ændringsbudgettet 
som følge af udvidelsen, overførslerne og fremførslerne) androg 3 987,2 mio. ECU for 
forpligtelsesbevillingerne og 4 093,1 mio. ECU for betalingsbevillingerne. Gennemførelsen af 
1996-budgettet for EUGFL, Udviklingssektionen, var på 98,7 % for forpligtelsesbevillingerne 
og 86,3 % for betalingsbevillingerne. 
754. Bevillingerne på 1997-budgcttet andrager 4 253,1 mio. ECU for forpligtelsesbevillingerne 
og 3 761,8 mio. ECU for betalingsbevillingerne. Heri er medregnet bevillingerne til EU-
initiativerne. Ligesom det foregående år omfatter ovennævnte beløb den del af 
betalingsbevillingerne, som i henhold til forordning (EØF) nr. 3575/90 er afsat til de nye tyske 
delstater. Beløbene til gennemførelse af programmerne for områderne i EU's periferi er ligeledes 
opført under kapitlet »Strukturfondene«. I de samlede forpligtelsesbevillinger er dog ikke medregnet 
bevillinger til foranstaltninger inden for fiskeriet, eftersom denne sektor er udskilt fra landbruget. 
166 FINANSIERING AF DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK I 1997 
Egne indtægter på landbrugsområdet 
755. EUGFL udgør en integrerende del af Fællesskabets budget. Bevillingerne vedtages derfor 
efter budgetproceduren ligesom for de øvrige fællesskabsudgifters vedkommende. 
756. Landbrugspolitikken skaber ogsd indtægter, idet der opkræves afgifter under de fælles 
markedsordninger. Disse indtægter, der udgør en del af EU's egne indtægter, bestdr af: 
- importafgifter, der er variable afgifter, som opkræves ved import fra tredjelande af 
landbrugsprodukter, for hvilke der er oprettet fælles markedsordninger. Afgifterne skal udligne 
forskellen mellem verdensmarkedspriserne og det prisniveau, der er fastsat for EU. Som følge 
af landbrugsaftalen, der er et resultat af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay­
runden, er afgifterne erstattet af en fast importtold fra produktionsåret 1995 
- afgifter, der opkræves under den fælles markedsordning for sukker. Det drejer sig om afgifter 
pd produktion af henholdsvis sukker og isoglucose, afgift pd oplagring af sukker samt en 
supplerende absorptionsafgift. Herved sikres det, at landbrugerne og sukkervirksomhederne 
dækker omkostningerne i forbindelse med afsætning af den fællesskabsproduktion, der 
overstiger forbruget i EU. 
Udviklingen i indtægterne 
Afgifter, der opkræves som led i den fælles landbrugspolitik, 
og som indgår i EU's egne indtægter 
(mio. ECU) 
Afgiftcns art 
Importafgifter 
Sukkerafgifter 
- deraf produktion (') 
- deraf lagerafgifter 
- andet 
I alt 1992 
1 206.8 
1 002.4 
606.8 
388.6 
7,0 
2 209,2 1993 
1 029.1 
1 115.3 
698.4 
416.7 
0.2 
2 144.4 1994 
922,5 
1 382.1 
809.9 
572.2 
0.0 
2 304.6 1995 
944.3 
1 316.3 
766.2 
542.0 
7.8 
2160.6 1996 
810.1 
1 213.7 
711.5 
490,8 
11.4 
2 023,8 1997 
873.4 
1 366.0 
842.4 
513.4 
10.0 
2 239.4 
(') Inkl. supplerende absorptionsafgift. 
757. Det skal i denne forbindelse bemærkes, at der ogsd findes andre landbrugsindtægter: Under 
den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter betaler producenterne sdledes en 
tillægsafgift i tilfælde af overskridelse af produktionskvoterne for mælk. Disse indtægter kan dog 
ikke anses for at høre til EUs egne indtægter og betragtes som en del af interventionerne til 
regulering af landbrugsmarkederne. De trækkes derfor direkte fra de relevante landbrugsudgifter 
for det pdgældende regnskabsdr. 
iio 7* 
VI - Eksterne forbindelser 
Forbindelserne med USA 
758. I overensstemmelse med brevvekslingen i 1996 mellem EU og USA om en afgørelse med 
hensyn til korn og ris blev der i juli 1997 pd forsøgsbasis indført en ordning for kumulativ 
tilbagebetaling for ris, og der blev fastsat et toldkontingent for maltbyg for 1996. 
759. Der er fortsat drøftelser om en omfattende vinaftale mellem EU og USA. som vil give EU's 
oprindelsesbetegnelser bedre beskyttelse og tillade import af vine fra USA fremstillet efter visse 
ønologiske metoder, der ikke er godkendt i EU. 
760. Der blev afholdt bilaterale konsultationer om EU-støtteforanstaltninger for frugt på dåse. 
767. Forhandlingerne om en bilateral ligestillingsaftale om sundhedsforanstaltninger, der har 
indflydelse på samhandelen med levende dyr og animalske produkter, blev afsluttet og 
Kommissionen har fremsendt et forslag til Rådet om indgåelse af aftalen. 
762. Der fandt løbende drøftelser sted mellem Kommissionen og de amerikanske myndigheder 
i et forsøg på at overvinde USA's betænkeligheder ved de handelsmæssige følger af EU's beslutning 
om specificeret risikomateriale. 
763. Der blev afholdt bilaterale konsultationer om EU's eksport af hvedegluten til USA. 
Tilsynsgruppen for majsglutenfoder holder stadig regelmæssige møder. 
Forbindelserne med Canada 
764. I december 1996 undertegnede EU og Canada en politisk erklæring og handlingsplan, som 
bl.a. har til formål at styrke og udvide de økonomiske og handelsmæssige forbindelser mellem 
EU og Canada. Efter planen skal de to parter udveksle oversigter over handelshindringer senest 
168 EKSTERNE FORBINDELSER 
i oktober 1997 i et forsøg på at lette handelen med varer og tjenesteydelser og yderligere reducere 
eller fjerne toldmæssige og ikke-toldmæssige hindringer. 
765. Der fandt løbende drøftelser sted mellem Kommissionen og de canadiske myndigheder 
i et forsøg på at løse problemer med fortolkningen og anvendelsen af EU's forpligtelser vedrørende 
toldsatser for korn inden for WTO. 
766. I marts 1997 opndede EU og Canada principiel enighed om et udkast til en ny 
ligestillingsaftale om veterinærforanstaltninger, der har indflydelse på samhandelen. 
Vedtagelsesproceduren blev forsinket på grund af EU's betænkeligheder ved Canadas nye, restriktive 
sundhedspolitik for indførsel af oksekødsprodukter som følge af BSE. 
Forbindelserne med Mexico 
767. Første runde af forhandlingerne om indgåelse af en ny politisk, økonomisk og handelsmæssig 
aftale mellem EU og De Forenede Mexicanske Stater fandt sted i Bruxelles i juni 1997. 
Forhandlingerne resulterede i et udkast til en aftale om økonomisk partnerskab, politisk 
koordinering og samarbejde samt et udkast til en interimsaftale om handel og handelsanliggender. 
Drøftelser om detaljerede aspekter af aftalerne indledes i sidste halvdel af 1997, efter at de er 
endeligt ratificeret af Rådet. 
768. Den 27. maj 1997 undertegnede EU og De Forenede Mexicanske Staters regering en aftale 
om gensidig anerkendelse og beskyttelse af betegnelser for alkoholiske drikke. Aftalens formål 
er at opnå gensidig beskyttelse af betegnelser for alkoholiske drikke fremstillet på de to parters 
område. Det er vigtigt at bemærke, at denne aftale er den første aftale om alkoholiske drikke, 
der er indgået med et latinamerikansk land. 
Forbindelserne med Mercosur-landene og Chile 
769. Under mødet i Den Blandede Kommission EU-Mercosur, nedsat ved den meliemregionale 
aftale om samarbejde, der blev undertegnet i december 1995, blev den midlertidige anvendelse 
indtil ratificering af rammeaftalen omtalt. I denne sammenhæng blev de handelspolitiske mål 
i aftalen præciseret og de organer, der blev etableret ved undertegnelsen af aftalen, blev stadfæstet, 
navnlig Underkommissionen for Handel. 
770. Underkommissionen for Handel fik som opgave at undersøge spørgsmål af handelsmæssig 
art med hjælp fra tre arbejdsgrupper. Landbrugssektoren skal undersøges af Varegruppen, hvis 
analyser af samhandelssituationen skal være afsluttet sidst i 1997. 
771. Samme undersøgelsesprocedure for samhandelen mellem EU og Chile er i øjeblikket i gang. 
EKSTERNE FORBINDELSER 169 
Forbindelserne med Japan og Republikken Korea 
772. Forhandlingerne med Japan og Republikken Korea drejede sig fortsat især om markeds­
adgang og deregulcringsspørgsmål, navnlig med hensyn til en fortsat fjernelse af handelshindringer 
i forbindelse med plante- og dyresundhed. I marts 1997 tog kommissær Fischler på et seksdages 
besøg lil Japan ledsaget af 20 europæiske virksomhedsledere for at fremme europæisk eksport 
af landbrugsprodukter og fødevarer til Japan og styrke kontakterne med den japanske regering. 
Besøget blev anset for at være meget vellykket. Der er opstået et alvorligt problem som følge 
af Koreas beslutning i marts 1997 om at indføre et restriktivt kontingent for indførsel af 
mælkepulverblandinger (hvor EU er den vigtigste leverandør) under WTO's 
beskyttelsesforanstaltninger. EU kan ikke acceptere gyldigheden af disse foranstaltninger, og der 
afholdes fortsat konsultationer med Korea. 
Forbindelserne med New Zealand 
773. Rådet vedtog den 17. december 1996 en afgørelse om indgåelse af en aftale mellem EU 
og New Zealand om sundhedsforanstaltninger i samhandelen med levende dyr og animalske 
produkter. Denne aftale er den første af sin art mellem EU og et tredjeland og har til formål at 
afskaffe eksisterende lovgivningsmæssige hindringer. Den gennemfører bestemmelserne i WTO-
aftalen om anvendelse af sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger og letter samhandelen 
mellem EU og New Zealand med levende dyr og animalske produkter via en gradvis anerkendelse 
af ligestillingen af sundhedsforanstaltninger, godkendelse af regionaliseringsprincippet og forbedring 
i kommunikation og samarbejde. 
774. Der fandl ligeledes drøftelser sted om fortolkningen af berettigelse af toldnedsættelse inden 
for et WTO-toldkontingent for smørs vedkommende. 
Forbindelserne med Sydafrika 
775. 1 1997 blev Sydafrika fuldt berettiget til den generelle toldpræferenceordning. 
776. På grundlag af Rådets forhandlingsdirektiver fortsatte udviklingen hen imod en 
frihandelsaftale med Sydafrika på teknisk plan såvel som på ministerplan. Den sydafrikanske 
landbrugsminister, Derek Hanekom, mødtes med kommissær Fischler den 27. juni 1997 for at 
sikre yderligere fremskridt i forhandlingerne og drøflc bilaterale handelsspørgsmål. Begge parter 
gav udtryk for interesse i at fremskynde den proces, der skal føre til en omfattende bilateral aftale 
om oprettelse af et frihandelsområde mellem EU og Sydafrika. Delte skal omfatte handel, udvikling 
170 EKSTERNE FORBINDELSER 
og en række andre samarbejdsaspekter baseret på tre principper: fuld forenelighed med WTO, 
respekt for følsomme interesser og produkter samt fordele for den sydafrikanske region. 
777. Der blev indledt en særskilt forhandling med henblik på at indgå en aftale om vin og spiritus 
mellem EU og Sydafrika. 
Forbindelserne med landene i Central- og Østeuropa 
778. I første halvdel af året blev forhandlingerne afsluttet, hvad angår tilpasningen af 
handelsindrømmelserne i Europaaftalerne (associeringsaftaler) med Visegrad-landene (Ungarn, 
Polen, Tjekkiet og Slovakiet), Bulgarien, Rumænien og med de baltiske lande (Estland, Letland 
og Litauen). Denne tilpasning skulle tage højde for udvidelsen af EU og resultaterne fra Uruguay­
runden under GATT. 
779. Hvad angår Visegrad-landene, Bulgarien og Rumænien blev de eksisterende autonome 
foranstaltninger til bevarelse af indrømmelser til disse lande forlænget fra den 1. januar 1997 
og derefter erstattet fra den 1. juli 1997 af nye autonome foranstaltninger, der medtog alle 
resultaterne fra forhandlingerne. For de baltiske landes vedkommende blev de autonome 
foranstaltninger, der blev indført i juli 1996, fortsat anvendt. Begge sæt foranstaltninger vil forblive 
i kraft, indtil tillægsprotokollerne til Europaaftalerne er endeligt vedtaget. 
780. Den nye Europaaftale med Slovenien, der indeholdt gensidige indrømmelser på 
landbrugsområdet, trådte i kraft pr. 1. januar 1997. En samarbejdsaftale med Den Tidligere 
Jugoslaviske Republik Makedonien (FYROM) forbundet med toldindrømmelser fra EU's side 
blev undertegnet den 29. april 1997 med udsigt til ikrafttrædelse sidst på året. 
781. Forhandlinger om vin- og spiritusaftaler med Tjekkiet, Slovakiet og Slovenien fortsatte, 
såvel som genforhandlingen af de nuværende aftaler med Bulgarien og Rumænien. 
782. Forhandlinger om ligestillingsaftaler på veterinær-, plantesundheds- og 
dyrevelfærdsområderne fortsatte med Visegrad-landene, Bulgarien og Rumænien, og 
forhandlingerne med Tjekkiet blev afsluttet. 
783. Kommissionen offentliggjorde sine vurderinger af de ti øst- og centraleuropæiske landes 
ansøgninger om medlemskab og fremsatte visse forslag (i forbindelse med Agenda 2000-
dokumenterne) med hensyn til finansiel støtte forud for tiltrædelsen (inkl. landbrugsstøtte) til 
disse lande. 
EKSTERNE FORBINDELSER 171 
Forbindelserne med Middelhavslandene 
784. Under det Euro-Middelhavspartnerskab, der blev opnået enighed om med EU's 
Middelhavspanncre i november 1995 i Barcelona, skal der forhandles nye associeringsaftaler 
til ersialning af samarbejdsaftalerne fra 1970'erne. Forhandlingerne med Tunesien, Israel og 
Marokko blev allerede afsluttet i 1995.11997 blev der indgået en aftale med Den Palæstinensiske 
Myndighed. Der føres forhandlinger med Algeriet, Jordan, Egypten og Libanon. Aftalen med 
Jordan skulle blive underlegnet i slutningen af 1997. Med Syrien blev der ført orienterende 
forhandlinger i 1997, og de egentlige forhandlinger kan starte i 1998. De nye aftaler med Israel, 
Marokko, Tunesien og med palæstinenserne træder i kraft, når de nationale parlamenter har 
ratificeret dem, sandsynligvis i 1998. Disse aftaler vil bidrage til at øge samhandelen, og de 
indeholder bestemmelser om gensidige indrømmelser for landbrugsprodukter. 
785. Hvad angår Israel og Den palæstinensiske Myndighed trådte de gensidige indrømmelser 
på landbrugsområdet, indeholdt i de nye aftaler, i kraft på interimsbasis i henholdsvis 1996 og 
1997. Der blev også truffet særlige beslutninger for bestemte produkter for at foregribe visse 
bestemmelser i de nye aftaler med Marokko og Tunesien, således at de traditionelle handelsstrømme 
med landbrugsprodukter kan fortsætte. 
786. For Tyrkiets vedkommende blev forhandlingerne om justeringer af præferenceordningen 
på landbrugsområdet afsluttet i 1997. Disse justeringer udvider præferenceordningen for indførsel 
af tyrkiske varer til EU, og de omfatter gensidige tyrkiske indrømmelser for EU-landbrugsvarcr, 
der kan eksporteres til Tyrkiet. Ved justeringerne behandles ligeledes problemerne mellem EU 
og Tyrkiet forbundet med gennemførelsen af Uruguay-runden under GATT og udvidelsen af EU. 
Helhedsaftalen skulle træde i kraft i 1998, og visse dele heraf anvendes fra september 1997. 
787. I forhandlingerne med Cypern med henblik på at tage hensyn lil følgerne af Uruguay-rundens 
gennemførelse nåede man frem til el résultai i 1996. Der er udsigt til, at delle resultal bliver 
vedtaget i 1997 og anvendt pr. 1. januar 1998. 
Forbindelserne med EFTA-landene 
788. 11997 fortsatte EU's forhandlinger med Schweiz med henblik på indgåelse af en ny bilateral 
landbrugsaftale. Disse forhandlinger føres med et generelt forhandlingsmandat, der gælder for 
seks forskellige sektorer. Forhandlingerne på landbrugsområdet drejer sig om gensidige 
loldiiulroininelser og delvis fjernelse af de tekniske hindringer for samhandelen (navnlig på 
veterinærområdet, på plantesundhedsområdet, og med hensyn lil frø, økologisk landbrug, foder 
samt vin og spiritus). 
172 EKSTERNE FORBINDELSER 
789. Indgdelsen af denne aftale er afhængig af udviklingen i forhandlingerne i de andre sektorer. 
Ifølge Rådets direktiver skal der nemlig være en hensigtsmæssig parallelisme pd disse forskellige 
omrdder. 
790. 11997 førte EU forhandlinger med Norge med henblik pd indgdelse af en ny bilateral aftale 
pd landbrugsområdet. Disse forhandlinger, der bygger pd princippet om gensidighed, har til formål 
at udvide de indrømmelser, der er fastsat i de eksisterende aftaler, og fremme en større liberalisering 
i samhandelen inden for denne sektor. 
Multilateralt samarbejde og internationale organisationer 
Verdenshandelsorganisationen (WTO) 
791. Det første ministermøde under WTO, der skal afholdes hvert andet dr, fandt sted i Singapore 
fra den 9. til den 13. december 1996 og havde til formdl at vurdere, hvorvidt medlemmerne havde 
opfyldt deres forpligtelser inden for WTO. Pd konferencen kunne det konstateres, at der var sket 
fremskridt i reformprogrammet på landbrugsområdet, herunder i gennemførelsen af de aftalte 
indrømmelser om markedsadgang og forpligtelser vedrørende indenlandsk støtte og eksportsubsidier. 
Ministrene godkendte rapporten fra Landbrugskomitéen, hvori det hedder: 
792. »Forhandlingerne om fortsættelse af den reformproces, der henvises til i artikel 20 i aftalen 
om landbrug, vil blive ført i overensstemmelse med tidsplanen og alle andre bestemmelser i denne 
artikel. Landbrugskomitéen høster nyttig erfaring til i 1997 og fremefter at fortsætte med: 
- vurderingen af opfyldelsen af disse forpligtelser, idet der tages hensyn til behovet for 
fuldstændig opfyldelse i rette tid, og 
- en analyseproces og udveksling af oplysninger i overensstemmelse med alle relevante 
bestemmelser i aftalen om landbrug. 
793. Dette vil gøre det muligt for medlemmer af WTO bedre at forstå de pågældende spørgsmål, 
og gøre sig klart, hvilke interesser de har i dem, inden de forhandlinger, der er givet mandat til 
i artikel 20, indledes.« 
794. I 1997 afholdt WTO's Landbrugskomité regelmæssige møder og en række uformelle 
konsultationer, hvor man så på, hvor langt man er nået med opfyldelsen af de forpligtelser, som 
blev forhandlet under Uruguay-runden. 
795. WTO's Komité for Sundheds- og Plantesundhedsforanstaltninger overvåger opfyldelsen 
af WTO-medlemmernes forpligtelser, arbejder på retningslinjer for overensstemmelse og er ved 
EKSTERNE FORBINDELSER 173 
at udvikle et overvågningssystem for den internationale harmoniseringsproces. Europa-
Kommissionen deltog aktivt i begge komitéers arbejde. 
Oplagelse i Verdenshandelsorganisationen 
796. Kommissionen forhandlede med tiltrædende lande om landbrugsaspekterne af optagelsen 
i WTO, med fokus på Kina, Taiwan, Rusland, de baltiske lande, Saudi Arabien og de Nye 
Uafhængige Stater fra det tidligere Sovjetunionen. 
WTO-konsultalioner og bilæggelse af tvister 
797. Det panel, der blev nedsat på anmodning af Ecuador, Guatemala, Honduras, Mexico og 
USA for at undersøge EU's bananordning, fremlagde sin rapport den 22. maj 1997. EU anfægtede 
rapporten ved appelinstansen, som fremlagde sin rapport den 9. september 1997. Appelinstansen 
fandt, at visse aspekter af EU's bananordning ikke var i overensstemmelse med WTO-
bestemmclserne. 
798. Et panel, der blev nedsat på anmodning af USA og derna:st også af Canada for al undersøge 
EU-foranstallninger med forbud mod anvendelse af vækstfremmende hormoner i kvægavl, 
fremlagde sin rapport den 18. august 1997. EU anfægtede efterfølgende rapporten ved 
appelinstansen. 
799. På anmodning af Brasilien blev der nedsat et panel vedrørende indførsel af fjerkræ til EU. 
800. EU deltog som tredjepart i konsultationer, der blev afholdt med Filippinerne på USA's 
anmodning, vedrørende Filippinerscs forvaltning af toldkontingenter for svinekød og fjerkræ. 
801. EU afholdt konsultationer i to runder med Japan i henhold til GATT's artikel XXII 
vedrørende japanernes administration af importordningerne for svinekød. 
802. EU afholdt konsultationer med Korea i september 1997 i henhold til GATT's artikel XXII 
vedrørende de restriktive kontingcnler, der er fasisat for indførsel af mælkepulvcrblandinger ifølge 
WTO's aftale om beskyttelsesforanstaltninger. Australien deltog som tredjepart. 
Den generelle toldpræferenceordning (GSP) 
803. Bestemmelserne i Rådets forordning om anvendelse af den nye flerårige præferenceordning 
(GSP) for landbrugsprodukter trådte i kraft pr. 1. januar 1997. GSP har til formål at fremme 
174 EKSTERNE FORBINDELSER 
udviklingslandenes integrering i verdensøkonomien og det multilaterale samhandelssystem. Den 
nye ordning giver en lang række landbrugsprodukter fra udviklingslandene præferenceadgang 
til EU's markeder. Ordningen tilgodeser de fattigste modtagerlandes behov ved gradvis at overføre 
præferencer fra de mere udviklede til de mindst udviklede lande. Sidstnævnte lande kan eksportere 
alle de produkter, der er medtaget i GSP, toldfrit til EU-landene. 
De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO) 
804. Som medlem af FAO har EU deltaget i arbejdet i denne organisations forskellige instanser, 
navnlig i møderne i Landbrugskomitcen, Komitéen for Sikkerhed for Fødevareforsyning og 
Komitéen for Råvarer og Skovprodukler, for at præsentere sin landbrugspolitik og strategi for 
fødevarehjælp. EU deltog i den tekniske konsultation om revision af den internationale 
plantebeskyttelseskonvention (IPPC) (Rom, den 13.-17. januar), en revision, der bl. a. skal sikre, 
at konventionen stemmer overens med aftalen om anvendelsen af sundheds- og 
plantesundhedsforanstaltninger (SPS-aftalen) i slutakten fra Uruguay-runden. EU deltog også 
aktivt i den 7. samling i Kommissionen for Genetiske Ressourcer på Levnedsmiddel- og 
Landbrugsområdet (Rom, den 15.-23. maj). Under denne samling anerkendte nævnte komité de 
fremskridt, der var gjort med henblik på revision af den internationale forpligtelse på dette område. 
I betragtning af hvor vigtigt det er at bevare og sikre en varig anvendelse af de plantegenetiske 
ressourcer for landbruget og den globale fødevaresikkerhed, har denne komité ligeledes understreget 
nødvendigheden af, at regeringerne deltager på højt niveau i det fortsatte arbejde. 
Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) 
805. EU har fortsat sin aktive indsats i Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling 
(OECD), navnlig i arbejdet i Landbrugskomitéen og i tilsvarende arbejdsgrupper, som f.eks. 
landbrugspolitik og -markeder, landbrugsforbindelser Øst-Vest, landbrug/samhandel, landbrug/miljø, 
eksportkreditter, certificering af frø, normer for frugt og grøntsager osv. EU bidrog også i vidt 
omfang til arbejdet i OECD-rådets gruppe for udvikling af landdistrikterne ved at benytte en 
tværsekloriel strategi på området. EU deltager i forberedelsen af de årlige rapporterom udsigterne 
for landbrugel (tendenser for de vigtigste landbrugsmarkeder på mellemlang sigt), OECD-landenes 
landbrugspolitik samt rapporten om landene under økonomisk omstilling (landene i Central- og 
Østeuropa, det tidligere Sovjetunionen, Kina og Mongoliet). 
Den Internationale Sukkerorganisation (ISO) 
806. Den Internationale Sukkerorganisation vedtog på sit rådsmøde den 29. maj 1997 en strategi 
på mellemlang sigt med praktiske retningslinjer for gennemførelsen af Den Internationale 
EKSTERNE FORBINDELSER 175 
Sukkeroverenskomst fra 1992. Denne overenskomst blev desuden forlænget uden ændringer for 
yderligere to dr indtil den 31. december 1999. 
Den Internattonale Kornoverenskomst 
807. Den Internationale Kornoverenskomst fra 1995 bestdr af to separate retsakter: konventionen 
om kornhandel fra 1995 og konventionen om fødevarehjælp fra 1995. Begge konventioner forbliver 
i kraft indtil den 30. juni 1998. 
808. Forhandlinger om forlængelse eller erstatning med en ny konvention blev indledt i efteråret 
1997. 
Fødevarehjælp 
809. EU videreførte sit normale fødevarehjælpeprogram, der er forbeholdt udviklingslandene 
og hjælpeorganisationerne. 
810. Ifølge konventionen om .fødevarehjælp fra 1995, som EU og dets medlemsstater har 
undertegnet, er det drlige minimumsbidrag af fødevarehjælp udtrykt i hvedeækvivalent pd 
1 755 0001. For 1996 er de mængder, der skal ydes som fødevarehjælp, for øjeblikket uændrede. 
Hil. Rddet har i forordning (EF) nr. 1292/96 af 27. juni 1996 fastsat et nyt grundlag for politikken 
for og forvaltningen af fødevarehjælp og opstillet en liste over lande og organisationer, der kan 
modtage hjælp fra EU. 
ISSN 0254-1459 
KOM(98) 611 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 03 15 14 17 
Katalognummer : CB-CO-98-601-DA-C 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
f?6