Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om reformen af den fælles landbrugspolitik

(2019/C 86/11)

Hovedordfører: Guillaume CROS (FR/PES), næstformand for regionalrådet i Occitanie Basisdokumenter: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om regler for støtte til strategiske planer, der udarbejdes af medlemsstaterne under den fælles landbrugspolitik og finansieres gennem Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013 COM(2018) 392 final Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1306/2013 COM(2018) 393 final Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1308/2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter, (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer, (EU) nr. 251/2014 om definition, beskrivelse, præsentation, mærkning og beskyttelse af geografiske betegnelser for aromatiserede vinprodukter, (EU) nr. 228/2013 om særlige foranstaltninger på landbrugsområdet i Unionens fjernområder og (EU) nr. 229/2013 om særlige foranstaltninger på landbrugsområdet til fordel for de mindre øer i Det Ægæiske Hav COM(2018) 394 final

I. ANBEFALEDE ÆNDRINGER

COM(2018) 392 final

Anbefalet ændring 1

Betragtning 5

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Med henblik på at bibeholde vigtige EU-dækkende elementer, der sikrer sammenlignelighed mellem medlemsstaternes afgørelser, uden dog at begrænse medlemsstaterne i deres bestræbelser på at opfylde Unionens målsætninger, bør der fastsættes en rammedefinition af »landbrugsareal«. De dertil relaterede rammedefinitioner af »agerjord«, »permanente afgrøder« og »permanente græsarealer« bør være brede for at give medlemsstaterne mulighed for at fastsætte mere specifikke definitioner i overensstemmelse med deres lokale forhold. Rammedefinitionen af »agerjord« bør fastsættes på en måde, der gør det muligt for medlemsstaterne at inkludere forskellige produktionsformer, herunder skovlandbrug og agerjord med buske og træer, og som kræver, at braklagt jord inkluderes, således at interventionernes afkoblede karakter sikres. Rammedefinitionen af »permanente afgrøder« bør både omfatte arealer, der anvendes til faktisk produktion, og arealer, der ikke gør, samt planteskoler og lavskov med kort omdriftstid som nærmere defineret af medlemsstaterne. Rammedefinitionen af »permanente græsarealer« bør fastsættes på en måde, der gør det muligt for medlemsstaterne at fastsætte yderligere kriterier og inkludere andre sorter end græs eller andet grøntfoder, der kan afgræsses eller producere dyrefoder, hvad enten de anvendes til faktisk produktion eller ej. Med henblik på at bibeholde vigtige EU-dækkende elementer, der sikrer sammenlignelighed mellem medlemsstaternes afgørelser, uden dog at begrænse medlemsstaterne i deres bestræbelser på at opfylde Unionens målsætninger, bør der fastsættes en rammedefinition af »landbrugsareal«. De dertil relaterede rammedefinitioner af »agerjord«, »permanente afgrøder« og »permanente græsarealer« bør være brede for at give medlemsstaterne mulighed for at fastsætte mere specifikke definitioner i overensstemmelse med deres lokale forhold. Rammedefinitionen af »agerjord« bør fastsættes på en måde, der gør det muligt for medlemsstaterne at inkludere forskellige produktionsformer, herunder skovlandbrug og agerjord med buske og træer, og som kræver, at braklagt jord inkluderes, således at interventionernes afkoblede karakter sikres. Rammedefinitionen af »permanente afgrøder« bør både omfatte arealer, der anvendes til faktisk produktion, og arealer, der ikke gør, samt planteskoler og lavskov med kort omdriftstid , forudsat at de indsættes i afgrødeparceller, som nærmere defineret af medlemsstaterne. Rammedefinitionen af »permanente græsarealer« bør fastsættes på en måde, der gør det muligt for medlemsstaterne at fastsætte yderligere kriterier og inkludere andre sorter end græs eller andet grøntfoder, der kan afgræsses eller producere dyrefoder, hvad enten de anvendes til faktisk produktion eller ej.

Begrundelse

Det drejer sig om at begunstige skovlandbrugspraksis, der er gavnlig for klima og miljø, og ikke hele parceller af lavskov, som i sagens natur er ikkelandbrugsmæssige skovområder

Anbefalet ændring 2

Betragtning 9

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Med henblik på yderligere at forbedre den fælles landbrugspolitiks performance bør indkomststøtten yderligere målrettes egentlige landbrugere. For at sikre en fælles tilgang på EU-plan for en sådan målrettet støtte bør der fastsættes en rammedefinition af »egentlig landbruger«, der omfatter de vigtigste elementer. Med udgangspunkt i denne rammedefinition fastsætter medlemsstaterne i deres strategiske planer, hvilke landbrugere, der ikke betragtes som egentlige landbrugere, på grundlag af betingelser såsom indkomstvurderinger , forbrug af arbejdskraft på bedriften, selskabsformål og/eller optagelse i registre. Den bør heller ikke resultere i udelukkelse af støtte til landbrugere, der har flere forretningsaktiviteter, dvs. som aktivt udøver landbrug, men som også er involveret i ikkelandbrugsmæssige aktiviteter uden for bedriften, eftersom disse aktiviteter ofte styrker den socioøkonomiske struktur i landområderne. Med henblik på yderligere at forbedre den fælles landbrugspolitiks performance bør indkomststøtten yderligere målrettes egentlige landbrugere. For at sikre en fælles tilgang på EU-plan for en sådan målrettet støtte bør der fastsættes en rammedefinition af »egentlig landbruger«, der omfatter de vigtigste elementer. Med udgangspunkt i denne rammedefinition fastsætter medlemsstaterne i deres strategiske planer, hvilke landbrugere, der ikke betragtes som egentlige landbrugere, på grundlag af betingelser såsom landbrugsindkomstens andel , forbrug af arbejdskraft på bedriften, selskabsformål og/eller optagelse i registre. Den bør heller ikke resultere i udelukkelse af støtte til landbrugere, der har flere forretningsaktiviteter, dvs. som aktivt udøver landbrug, men som også er involveret i ikkelandbrugsmæssige aktiviteter uden for bedriften, eftersom disse aktiviteter ofte styrker den socioøkonomiske struktur i landområderne.

Begrundelse

Det er bedre at tage landbrugsindkomstens andel end indkomstkriteriet i betragtning, da sidstnævnte kunne udelukke mindre brug.

Anbefalet ændring 3

Betragtning 11

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Med henblik på at opfylde målsætningerne i den fælles landbrugspolitik som fastsat i artikel 39 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«) og med henblik på at sikre, at Unionen på passende vis tager hånd om de nyeste udfordringer, bør der fastsættes en række overordnede målsætninger med afsæt i Kommissionens meddelelse »Fremtiden for fødevarer og landbrug«. Der bør desuden fastsættes en række specifikke målsætninger på EU-plan, som anvendes af medlemsstaterne i deres strategiske planer. Det er nødvendigt i overensstemmelse med konsekvensanalysen at skabe balance på tværs af alle dimensionerne af bæredygtig udvikling, og derfor bør disse specifikke målsætninger omsætte de overordnede målsætninger for den fælles landbrugspolitik til mere konkrete prioriteter og samtidig tage højde for den relevante EU-lovgivning, navnlig klima-, energi- og miljølovgivningen. Med henblik på at opfylde målsætningerne i den fælles landbrugspolitik som fastsat i artikel 39 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«) og med henblik på at sikre, at Unionen på passende vis tager hånd om de nyeste udfordringer, bør der fastsættes en række overordnede målsætninger med afsæt i Kommissionens meddelelse »Fremtiden for fødevarer og landbrug«. Der bør desuden fastsættes en række specifikke målsætninger på EU-plan, som anvendes af medlemsstaterne i deres strategiske planer. Det er nødvendigt i overensstemmelse med konsekvensanalysen at skabe balance på tværs af alle dimensionerne af bæredygtig udvikling, og derfor bør disse specifikke målsætninger omsætte de overordnede målsætninger for den fælles landbrugspolitik til mere konkrete prioriteter og samtidig tage højde for den relevante EU-lovgivning, navnlig klima-, energi- og miljølovgivningen. Den fælles landbrugspolitik bør udtrykkeligt tage højde for EU's ligestillingspolitik og lægge særlig vægt på behovet for at fremme kvinders deltagelse i udviklingen af den socioøkonomiske struktur i landdistrikterne. Forordningen bør bidrage til at synliggøre kvinders arbejde, som således bør tages i betragtning i de specifikke målsætninger, som medlemsstaterne fastlægger i deres strategiske planer.

Begrundelse

Det er afgørende at styrke kvindernes indflydelse i landdistrikterne.

Anbefalet ændring 4

Betragtning 12

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag En mere intelligent, moderne og bæredygtig fælles landbrugspolitik bør favne både forskning og innovation med henblik på at tjene multifunktionaliteten i Unionens landbrugs- og fødevaresystemer, investere i teknologisk udvikling og digitalisering og forbedre adgangen til upartisk, velfunderet, relevant og ny viden. En mere intelligent, moderne og bæredygtig fælles landbrugspolitik bør favne både forskning og innovation med henblik på at tjene multifunktionaliteten i Unionens landbrugs- og fødevaresystemer, investere i teknologisk udvikling, digitalisering og agroøkologiske praksisser og forbedre adgangen til upartisk, velfunderet, relevant og ny viden , ved at tage hensyn til landbrugernes viden og udvekslinger mellem landbrugere .

Begrundelse

Den teknologiske udvikling, digitaliseringen, agroøkologiske praksisser og udveksling af viden mellem landbrugere bidrager til en mere intelligent, moderne og bæredygtig fælles landbrugspolitik.

Anbefalet ændring 5

Ny betragtning efter betragtning 12

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Reduktionen af den digitale kløft i landbrugsområderne er et vigtigt spørgsmål for at opretholde deres befolkning og økonomiske udvikling, navnlig med hensyn til levering af tjenesteydelser. Landbrugets digitalisering giver et betydeligt potentiale med hensyn til produktion, markedsføring, forbrugerbeskyttelse og beskyttelse af natur- og kulturarven i landdistrikterne. Man bør dog drage omsorg for, at de mindre brug, hvis adgang til de nye teknologier kan være begrænset, kan nyde godt heraf, og at den teknologiske udvikling ikke mindsker landbrugernes selvbestemmelse, men at de i stedet bevarer kontrollen over de digitale data, som indsamles på deres bedrifter.

Begrundelse

Digitaliseringens fordele bør komme alle landbrugsbedrifter til gode.

Anbefalet ændring 6

Betragtning 14

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Med henblik på at fremme en intelligent og modstandsdygtig landbrugssektor og sikre, at landbrugerne er garanteret en rimelig indtægtsstøtte, bør direkte betalinger fortsat udgøre en vigtig del af politikken. Ligeledes er det for at forbedre landbrugernes markedsbelønning nødvendigt at investere i omstruktureringen af bedrifter, modernisering, innovation, diversificering og udbredelse af nye teknologier. Med henblik på at fremme en intelligent , bæredygtig og modstandsdygtig landbrugssektor i alle regionerne og sikre, at landbrugerne er garanteret en rimelig indtægtsstøtte, bør direkte betalinger fortsat udgøre en vigtig del af politikken. Ligeledes er det for at forbedre bedrifternes modstandsdygtighed og markedets aflønning nødvendigt at investere i modernisering, innovation, diversificering og udbredelse af nye teknologier.

Begrundelse

De direkte betalinger bør i alle regioner fremme omstillingen af brugene med henblik på større modstandskraft og bedre markedsaflønning.

Anbefalet ændring 7

Betragtning 15

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Hvad angår den fælles landbrugspolitiks øgede markedsorientering som omhandlet i meddelelsen »Fremtiden for fødevarer og landbrug« kan markedseksponering, klimaændringer og de dertil knyttede ekstreme vejrfænomeners øgede hyppighed og voldsomhed samt kriser på sundheds- og plantesundhedsområdet føre til risiko for prisvolatilitet og voksende pres på indtægterne. Selv om landbrugerne i sidste ende selv er ansvarlige for udformningen af deres bedriftsstrategier, bør der derfor etableres en stærk ramme, som sikrer passende risikostyring . Med henblik herpå bør medlemsstaterne og landbrugerne kunne trække på en EU-platform om risikostyring med henblik på kapacitetsopbygning, der skal udstyre landbrugerne med passende finansielle investeringsinstrumenter og give dem adgang til driftskapital, uddannelse, videnoverførsel og rådgivning. Hvad angår den fælles landbrugspolitiks øgede markedsorientering som omhandlet i meddelelsen »Fremtiden for fødevarer og landbrug« kan markedseksponering, klimaændringer og de dertil knyttede ekstreme vejrfænomeners øgede hyppighed og voldsomhed samt kriser på sundheds- og plantesundhedsområdet føre til risiko for prisvolatilitet og voksende pres på indtægterne. Selv om landbrugerne i sidste ende selv er ansvarlige for udformningen af deres bedriftsstrategier, bør der derfor etableres en stærk ramme, som sikrer passende regulering af markederne og forebyggelse af risici . Med henblik herpå bør medlemsstaterne og landbrugerne kunne trække på en EU-platform om risikostyring med henblik på kapacitetsopbygning, der skal udstyre landbrugerne med passende finansielle investeringsinstrumenter og give dem adgang til driftskapital, uddannelse, videnoverførsel og rådgivning.

Begrundelse

I betragtning af de mange risici, som landbrugene står over for, er der brug for en solid forebyggelse.

Anbefalet ændring 8

Betragtning 17

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Den fælles landbrugspolitik bør fortsat garantere fødevaresikkerheden, hvilket betyder adgang til tilstrækkelige, sikre og nærende fødevarer til enhver tid. Den bør desuden bidrage til at forbedre det europæiske landbrugs reaktion på samfundets krav til fødevarer og sundhed, herunder kravene til bæredygtig produktion, sundere fødevarer, madspild og dyrevelfærd. Den fælles landbrugspolitik bør fortsat fremme produktion med særlige og nyttige karakteristika og samtidig hjælpe landbrugerne med proaktivt at tilpasse deres produktion efter markedssignalerne og forbrugernes krav. Den fælles landbrugspolitik bør fortsat garantere fødevaresikkerheden, hvilket betyder adgang til tilstrækkelige, sikre og nærende fødevarer til enhver tid. Den bør desuden bidrage til at forbedre det europæiske landbrugs reaktion på samfundets krav til fødevarer og sundhed, herunder kravene til bæredygtig produktion, sundere fødevarer, madspild, dyrevelfærd og bevarelse af genetiske landbrugsressourcer . Den fælles landbrugspolitik bør fortsat fremme produktion med særlige og nyttige karakteristika , som f.eks. typiske traditionelle egnsprodukter, og samtidig hjælpe landbrugerne med proaktivt at tilpasse deres produktion efter markedssignalerne og forbrugernes krav. Den bør endvidere bidrage til opfyldelse af millenniumudviklingsmålene på fødevareområdet.

Begrundelse

EU er i den fordelagtige position, at mange typiske traditionelle produkter og genetiske landbrugsressourcer fortsat er bevaret, en situation, der bør fremmes.

Anbefalet ændring 9

Betragtning 20

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Med henblik på at sikre, at Unionen kan opfylde sine forpligtelser om hjemmemarkedsstøtte som fastsat i WTO-aftalen om landbrug bør visse interventionstyper omhandlet i denne forordning fortsat indberettes som støtte under den »grønne boks«, som ikke har eller i højst har minimal konkurrenceforvridende virkning eller betydning for produktionen, eller som støtte under den »blå boks« i forbindelse med produktionsbegrænsende programmer og dermed fritages for nedsættelsesforpligtelser. Mens denne forordnings bestemmelser om sådanne interventionstyper allerede opfylder kravene til den »grønne boks« som fastsat i bilag 2 til WTO-aftalen om landbrug eller kravene til den »blå boks« som fastsat i artikel 6, stk. 5, i WTO-aftalen om landbrug, bør det sikres, at interventionerne under disse interventionstyper i medlemsstaternes strategiske planer fortsat opfylder disse krav.

Anbefalet ændring 10

Ny betragtning efter betragtning 20

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag For at opfylde FN's mål for bæredygtig udvikling, navnlig mål 1 og 2, og i overensstemmelse med Unionens sammenhæng i politikkerne for udvikling bør den fælles landbrugspolitik begunstige udviklingen af et bæredygtigt og fremgangsrigt familielandbrug i udviklingslandene, der tilgodeser opretholdelsen af deres befolkning i landdistrikterne og garanterer deres fødevaresikkerhed. Med henblik herpå bør EU's landbrugs- og fødevareeksport ikke finde sted til priser, der er mindre end de europæiske produktionsomkostninger.

Begrundelse

I overensstemmelse med artikel 54 i RU's perspektivudtalelse om den fælles landbrugspolitik skal den fælles landbrugspolitik ændres for at overholde dette mål, der skal indføres som et 10. mål i den fælles landbrugspolitik.

Anbefalet ændring 11

Betragtning 22

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag GLM-normerne sigter på at bidrage til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer, udfordringer på vandområdet, jordbeskyttelse og jordkvalitet samt beskyttelse af biodiversiteten og kvaliteten af biodiversiteten. Normerne bør udvides for navnlig at tage højde for den praksis, der er fastlagt frem til 2020 i forbindelse med, at en del af den direkte støtte anvendes til betaling for grønne krav, og vedrørende modvirkningen af klimaændringer og behovet for at forbedre bedrifternes bæredygtighed, især hvad angår forvaltning af næringsstoffer. Det anerkendes, at GLM-normerne bidrager til flere forskellige målsætninger. Med henblik på gennemførelse af normerne fastlægger medlemsstaterne en national standard for hvert sæt normer fastsat på EU-plan, idet der tages hensyn til de pågældende områders særlige karakteristika, herunder jordbunds- og klimaforhold, eksisterende landbrugssystemer, arealanvendelse, vekseldrift, landbrugspraksis og landbrugsstrukturer. Medlemsstaterne kan også i tillæg hertil fastlægge yderligere nationale standarder for hovedmålsætningerne i bilag III med henblik på at forbedre resultaterne af miljø- og klimaelementerne i GLM-normerne. Som en del af GLM-normerne og med henblik på at støtte bedrifternes agronomiske og miljømæssige performance udarbejdes der planer for forvaltningen af næringsstoffer med udgangspunkt i en database for bedriftsbæredygtighed, som medlemsstaterne stiller til rådighed for landbrugerne. Databasen skal kunne understøtte beslutninger på bedriften, som udgangspunkt som minimum i forbindelse med funktionaliteter relateret til forvaltning af næringsstoffer. Bred interoperabilitet og modularitet bør også sikre muligheden for at tilføje andre bedriftsapplikationer og elektronisk forvaltning. Med henblik på at sikre lige vilkår for landbrugere i hele Unionen kan Kommissionen bistå medlemsstaterne med udformningen af denne database og i forbindelse med den nødvendige lagring og behandling af data. GLM-normerne sigter på at bidrage til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer, udfordringer på vandområdet, jordbeskyttelse og jordkvalitet samt beskyttelse af biodiversiteten og kvaliteten af biodiversiteten , herunder de genetiske landbrugsprodukter . Normerne bør udvides for navnlig at tage højde for den praksis, der er fastlagt frem til 2020 i forbindelse med, at en del af den direkte støtte anvendes til betaling for grønne krav, og vedrørende modvirkningen af klimaændringer og behovet for at forbedre bedrifternes bæredygtighed, især hvad angår forvaltning af næringsstoffer. Det anerkendes, at GLM-normerne bidrager til flere forskellige målsætninger. Med henblik på gennemførelse af normerne fastlægger medlemsstaterne en national standard for hvert sæt normer fastsat på EU-plan, idet der tages hensyn til de pågældende områders særlige karakteristika, herunder jordbunds- og klimaforhold, eksisterende landbrugssystemer, arealanvendelse, årlig vekseldrift, landbrugspraksis og landbrugsstrukturer. Medlemsstaterne kan også i tillæg hertil fastlægge yderligere nationale standarder for hovedmålsætningerne i bilag III med henblik på at forbedre resultaterne af miljø- og klimaelementerne i GLM-normerne. Som en del af GLM-normerne og med henblik på at støtte bedrifternes agronomiske og miljømæssige performance udarbejdes der planer for forvaltningen af næringsstoffer med udgangspunkt i en database for bedriftsbæredygtighed, som medlemsstaterne stiller til rådighed for landbrugerne. Databasen skal kunne understøtte beslutninger på bedriften, som udgangspunkt som minimum i forbindelse med funktionaliteter relateret til forvaltning af næringsstoffer. Bred interoperabilitet og modularitet bør også sikre muligheden for at tilføje andre bedriftsapplikationer og elektronisk forvaltning. Med henblik på at sikre lige vilkår for landbrugere i hele Unionen kan Kommissionen bistå medlemsstaterne med udformningen af denne database og i forbindelse med den nødvendige lagring og behandling af data.

Begrundelse

Vekseldriften skal for effektivitetens skyld være årlig, med fleksibilitet (se »god landbrugs- og miljømæssig stand« (GLM) 8, bilag III). Der skal ageres for at bekæmpe eroderingen af de genetiske landbrugsprodukter.

Anbefalet ændring 12

Betragtning 24

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Med henblik på at forbedre landbrugsbedrifternes og landdistriktsvirksomhedernes bæredygtige forvaltning og overordnede performance bør medlemsstaterne oprette bedriftsrådgivningstjenester, der dækker den økonomiske, miljømæssige og sociale dimension og udpeger nødvendige forbedringer for så vidt angår alle foranstaltninger på bedriftsniveau, der er omhandlet i de strategiske planer. Disse bedriftsrådgivningstjenester skal hjælpe landbrugere og andre modtagere af EU-landbrugsstøtte med at opbygge en bedre forståelse af forholdet mellem bedrifts- og arealforvaltning på den ene side og visse standarder, krav og oplysninger, herunder vedrørende miljø- og klima, på den anden side. Listen over sidstnævnte omfatter standarder, der gælder for eller er nødvendige for landbrugere og andre modtagere af EU-landbrugsstøtte, og som er omhandlet i de strategiske planer, og de der er fastsat i lovgivning om vand, bæredygtig brug af pesticider samt initiativer til bekæmpelse af antimikrobiel resistens og risikostyring. Med henblik på at øge kvaliteten af og effektiviteten i rådgivningen bør medlemsstaterne integrere konsulenterne i de landbrugsfaglige viden- og innovationsnetværk (»AKIS«), således at de kan bidrage med ajourført teknologisk og videnskabelig viden, der er tilvejebragt på baggrund af forskning og innovation. Med henblik på at forbedre landbrugsbedrifternes og landdistriktsvirksomhedernes faktorproduktivitet, bæredygtige forvaltning og overordnede performance bør medlemsstaterne oprette bedriftsrådgivningstjenester, der dækker den økonomiske, miljømæssige og sociale dimension og udpeger nødvendige forbedringer for så vidt angår alle foranstaltninger på bedriftsniveau, der er omhandlet i de strategiske planer. Disse bedriftsrådgivningstjenester skal hjælpe landbrugere og andre modtagere af EU-landbrugsstøtte med at opbygge en bedre forståelse af forholdet mellem bedrifts- og arealforvaltning på den ene side og visse standarder, krav og oplysninger, herunder vedrørende miljø- og klima, på den anden side. Listen over sidstnævnte omfatter standarder, der gælder for eller er nødvendige for landbrugere og andre modtagere af EU-landbrugsstøtte, og som er omhandlet i de strategiske planer, og de der er fastsat i lovgivning om vand, bæredygtig brug af plantebeskyttelsesmidler samt initiativer til bekæmpelse af antimikrobiel resistens og risikostyring. Med henblik på at øge kvaliteten af og effektiviteten i rådgivningen bør medlemsstaterne integrere konsulenterne i de landbrugsfaglige viden- og innovationsnetværk (»AKIS«), således at de kan bidrage med ajourført teknologisk og videnskabelig viden, der er tilvejebragt på baggrund af forskning og innovation.

Anbefalet ændring 13

Betragtning 27

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Når der ydes afkoblet direkte støtte på grundlag af betalingsrettigheder, bør medlemsstaterne fortsat forvalte en national reserve eller flere reserver pr. gruppe af områder. Sådanne reserver bør anvendes til at prioritere tildelingen af støtte til unge landbrugere og til landbrugere, der etablerer landbrug. Der er også brug for bestemmelser om anvendelse og overførsel af betalingsrettigheder for at garantere, at systemet fungerer gnidningsløst. Når der ydes afkoblet direkte støtte på grundlag af betalingsrettigheder, bør medlemsstaterne fortsat forvalte en national reserve eller flere reserver pr. gruppe af områder. Sådanne reserver bør anvendes til at prioritere tildelingen af støtte til unge landbrugere og til landbrugere, der etablerer landbrug. Der er også brug for bestemmelser om anvendelse og overførsel af betalingsrettigheder for at garantere, at systemet fungerer gnidningsløst, med undtagelse af et marked for betalingsrettigheder .

Begrundelse

Det er uacceptabelt at handle med offentlige tilskud.

Anbefalet ændring 14

Betragtning 28

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Små bedrifter er fortsat hjørnestenen i Unionens landbrug, fordi de spiller en vigtig rolle for beskæftigelsen i landdistrikterne og bidrager til territorial udvikling. Med henblik på at fremme en mere balanceret fordeling af støtten og reducere den administrative byrde for støttemodtagere, der kun modtager mindre beløb, bør medlemsstaterne have mulighed for at tilbyde små bedrifter, at de kan erstatte andre direkte betalinger med et rundt beløb. Små bedrifter er fortsat hjørnestenen i Unionens landbrug, fordi de spiller en vigtig rolle for beskæftigelsen i landdistrikterne og bidrager til territorial udvikling. Med henblik på at fremme en mere balanceret fordeling af støtten og reducere den administrative byrde for støttemodtagere, der kun modtager mindre beløb, der støtter beskæftigelsen, bør medlemsstaterne have mulighed for at tilbyde små bedrifter, at de kan erstatte andre direkte betalinger med et rundt beløb.

Begrundelse

De små landbrugsbedrifter spiller en vigtig rolle for bevarelsen af områdernes dynamik og vedligeholdelse.

Anbefalet ændring 15

Betragtning 38

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Støtte til forvaltningsforpligtelser kan omfatte en økologisk præmie for bevarelse af og omlægning til økologiske arealer, betalinger for andre interventionstyper, der støtter miljøvenlige produktionssystemer såsom agroøkologi, jordbundsbevarende landbrug og integreret produktion, miljø- og klimavenligt skovbrug og skovbevarelse, præmie for skove og etablering af systemer for skovlandbrug, dyrevelfærd, bevarelse og bæredygtig anvendelse og udvikling af genetiske ressourcer. Medlemsstaterne kan oprette andre ordninger under denne interventionstype på baggrund af deres behov. D enne type betalinger bør kun ydes til dækning af ekstraomkostninger og tabt indkomst i forbindelse med forpligtelser, der går ud over de obligatoriske standarder og krav, der er fastsat i EU-retten eller national ret, og i konditionalitetsordningen som omhandlet i de strategiske planer. Forpligtelser knyttet til denne type interventioner kan indgås for en på forhånd fastlagt årlig eller flerårig periode, der kan være længere end syv år, såfremt det er velbegrundet. Støtte til forvaltningsforpligtelser kan omfatte en økologisk præmie for bevarelse af og omlægning til økologiske arealer, betalinger for andre interventionstyper, der støtter miljøvenlige produktionssystemer såsom agroøkologi, jordbundsbevarende landbrug og integreret produktion, miljø- og klimavenligt skovbrug og skovbevarelse, præmie for skove og etablering af systemer for skovlandbrug, dyrevelfærd, bevarelse og bæredygtig anvendelse og udvikling af genetiske ressourcer. Medlemsstaterne kan oprette andre ordninger under denne interventionstype på baggrund af deres behov. For at opnå en incitamentseffekt bør d enne type betalinger ydes til dækning af mere end ekstraomkostninger og tabt indkomst i forbindelse med forpligtelser, der går ud over de obligatoriske standarder og krav, der er fastsat i EU-retten eller national ret, og i konditionalitetsordningen som omhandlet i de strategiske planer. Forpligtelser knyttet til denne type interventioner kan indgås for en på forhånd fastlagt flerårig periode, der kan være længere end syv år, såfremt det er velbegrundet.

Begrundelse

For at give et incitament til miljøvenlige metoder foreslås det ikke at begrænse betalingen til dækning af manglende indtjening. En flerårig periode egner sig bedre til miljøvirkninger.

Anbefalet ændring 16

Betragtning 40

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Med henblik på at sikre en rimelig indkomst og en modstandsdygtig landbrugssektor i hele Unionen kan medlemsstaterne yde støtte til landbrugere i områder med naturbetingede eller andre områdespecifikke begrænsninger. Hvad angår den gamle kategori af betalinger for områder med naturbetingede eller andre specifikke begrænsninger, bør den betegnelse, der gælder for landdistriktsudviklingspolitikken for perioden 2014-2020 fortsat gælde. Med henblik på at den fælles landbrugspolitik kan skabe øget merværdi for Unionen hvad angår miljøet og styrke sine synergier med finansieringen af investeringer i natur og biodiversitet, er det nødvendigt at bibeholde en separat foranstaltning, der har til formål at kompensere støttemodtagere for ulemper forbundet med gennemførelsen af Natura 2000- og vandrammedirektivet. Der bør derfor fortsat ydes støtte til landbrugere og skovbrugere til håndtering af specifikke ulemper som følge af gennemførelsen af Rådets direktiv 2009/147/EF og direktiv 92/43/EØF og med henblik på at bidrage til effektiv forvaltning af Natura 2000-områder. Støtten bør også stilles til rådighed for landbrugere med det formål at imødegå ulemper i vandløbsoplande som følge af gennemførelsen af vandrammedirektivet. Støtten bør være knyttet til de specifikke behov, der er beskrevet i de strategiske planer, og som går ud over de relevante obligatoriske standarder og krav. Medlemsstaterne bør også sikre, at betalinger til landbrugere ikke fører til dobbeltfinansiering med økoordninger. Endvidere bør medlemsstaterne tage hensyn til de specifikke behov i Natura 2000-områderne ved den overordnede udformning af deres strategiske planer. Med henblik på at sikre en rimelig indkomst og en modstandsdygtig landbrugssektor i hele Unionen yder medlemsstaterne støtte til landbrugere i områder med naturbetingede eller andre områdespecifikke begrænsninger. Hvad angår den gamle kategori af betalinger for områder med naturbetingede eller andre specifikke begrænsninger, bør den betegnelse, der gælder for landdistriktsudviklingspolitikken for perioden 2014-2020 fortsat gælde. Med henblik på at den fælles landbrugspolitik kan skabe øget merværdi for Unionen hvad angår miljøet og styrke sine synergier med finansieringen af investeringer i natur og biodiversitet, er det nødvendigt at bibeholde en separat foranstaltning, der har til formål at godtgøre støttemodtagere for gennemførelsen af Natura 2000- og vandrammedirektivet. Der bør derfor fortsat ydes støtte til landbrugere og skovbrugere til håndtering af specifikke ulemper som følge af gennemførelsen af Rådets direktiv 2009/147/EF og direktiv 92/43/EØF og med henblik på at bidrage til effektiv forvaltning af Natura 2000-områder. Støtten bør også stilles til rådighed for landbrugere med det formål at imødegå ulemper i vandløbsoplande som følge af gennemførelsen af vandrammedirektivet. Støtten bør være knyttet til de specifikke behov, der er beskrevet i de strategiske planer, og som går ud over de relevante obligatoriske standarder og krav. Medlemsstaterne bør også sikre, at betalinger til landbrugere ikke fører til dobbeltfinansiering med økoordninger. Endvidere bør medlemsstaterne tage hensyn til de specifikke behov i Natura 2000-områderne ved den overordnede udformning af deres strategiske planer.

Begrundelse

Det er nødvendigt at bevare landbrug i alle områder på europæisk plan, også hvor det er vanskeligt. For at give et incitament til miljøvenlige metoder foreslås det ikke at begrænse betalingen til dækning af manglende indtjening.

Anbefalet ændring 17

Betragtning 41

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Målsætningerne for den fælles landbrugspolitik bør også søges opfyldt gennem støtte til investeringer, produktive såvel som ikkeproduktive, på bedriften som uden for bedriften. Sådanne investeringer kan vedrøre infrastruktur af betydning for udviklingen, moderniseringen eller tilpasningen til klimaændringer af landbrug og skovbrug, herunder adgang til landbrugs- og skovarealer, jordfordeling og -forbedring, skovlandbrugspraksis samt energi- og vandforsyning og energi- og vandbesparelser. Med henblik på bedre at kunne sikre overensstemmelse mellem de strategiske planer og Unionens målsætninger og sikre lige vilkår for alle medlemsstater er der i denne forordning medtaget en negativliste over investeringsemner. Målsætningerne for den fælles landbrugspolitik bør også søges opfyldt gennem støtte til investeringer, produktive såvel som ikkeproduktive, på bedriften som uden for bedriften. Sådanne investeringer kan vedrøre infrastruktur af betydning for udviklingen, moderniseringen eller tilpasningen til klimaændringer af landbrug og skovbrug, herunder adgang til landbrugs- og skovarealer, jordforbedring, skovlandbrugspraksis samt energi- og vandforsyning og energi- og vandbesparelser , tillige med bevarelse af genetiske landbrugsressourcer . Med henblik på bedre at kunne sikre overensstemmelse mellem de strategiske planer og Unionens målsætninger og sikre lige vilkår for alle medlemsstater er der i denne forordning medtaget en negativliste over investeringsemner. Disse investeringer begrænses af et loft pr. bedrift. Rammen, der afsættes til dette instrument, begrænses til 10 % af medlemsstatens ELFUL-midler.

Begrundelse

Med et loft over investeringerne bliver det muligt at støtte flere projekter. Med en begrænsning af rammen kan der afsættes flere midler til andre ELFUL-prioriteter.

Anbefalet ændring 18

Betragtning 44

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Eftersom der skal sikres passende risikostyringsværktøjer, bør der indbetales til forsikringspræmier og gensidige fonde , der finansieres af ELFUL . Kategorien gensidige fonde omfatter både de fonde, der er knyttet til produktionstab, og de almindelige og sektorspecifikke redskaber til indkomststabilisering, der er knyttet til indkomsttab. Eftersom der skal sikres passende risikostyringsværktøjer, bør der indbetales til forsikringspræmier og gensidige fonde. Kategorien gensidige fonde omfatter både de fonde, der er knyttet til produktionstab, og de almindelige og sektorspecifikke redskaber til indkomststabilisering, der er knyttet til indkomsttab.

Begrundelse

Finansiering gennem ELFUL vil kræve en tilsvarende forhøjelse af ELFUL-midlerne.

Anbefalet ændring 19

Betragtning 56

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag I forbindelse med udarbejdelsen af deres strategiske planer bør medlemsstaterne analysere deres specifikke situation og behov, fastsætte mål for opnåelsen af målsætningerne for den fælles landbrugspolitik og fastlægge interventioner, der gør det muligt at nå disse mål, samtidig med at de er tilpasset den nationale og specifikke regionale kontekst, herunder regionerne i den yderste periferi som omhandlet i artikel 349 i TEUF. En sådan proces understøtter nærhedsprincippet som anvendt inden for en fælles EU-ramme og sikre, at de almindelige principper i EU-retten overholdes og målsætningerne for den fælles landbrugspolitik opfyldes. Der bør derfor fastsættes bestemmelser om strukturen for og indholdet af de strategiske planer. I forbindelse med udarbejdelsen af deres strategiske planer bør medlemsstaterne , idet de sørger for, at planerne for udvikling af landdistrikterne udarbejdes på det geografisk mest hensigtsmæssige niveau, analysere deres specifikke situation og behov, fastsætte mål for opnåelsen af målsætningerne for den fælles landbrugspolitik og fastlægge interventioner, der gør det muligt at nå disse mål, samtidig med at de er tilpasset den nationale og specifikke regionale kontekst, herunder regionerne i den yderste periferi som omhandlet i artikel 349 i TEUF , og de mindst begunstigede områder som defineret i EUF-traktatens artikel 174, stk. 3 . En sådan proces understøtter nærhedsprincippet som anvendt inden for en fælles EU-ramme og sikre, at de almindelige principper i EU-retten overholdes og målsætningerne for den fælles landbrugspolitik opfyldes. Der bør derfor fastsættes bestemmelser om strukturen for og indholdet af de strategiske planer.

Begrundelse

Selv om nogle elementer af de strategiske planer muligvis udarbejdes på regionalt plan, er omfanget af denne hypotetiske regionalisering ikke kendt. Forordningen bør fastsætte bestemmelser om udarbejdelsen af programmerne for landdistriktsudvikling på det rette niveau, i det mindste i regionerne i den yderste periferi. Ved udarbejdelsen af strategiske planer under den fælles landbrugspolitik og udformningen af interventioner under særlige nationale og regionale forhold bør medlemsstaterne navnlig tage hensyn til de mindst begunstigede områder som omtalt i EUF-traktatens artikel 174, f.eks. øområder, grænseoverskridende områder og bjergområder.

Anbefalet ændring 20

Artikel 4, stk. 1, litra a) og b)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Definitioner, der skal fastsættes i de strategiske planer Definitioner, der skal fastsættes i de strategiske planer 1. Medlemsstaterne fastsætter i deres strategiske planer definitioner af landbrugsaktivitet, landbrugsareal, støtteberettiget hektar, egentlig landbruger og ung landbruger: 1. Medlemsstaterne fastsætter i deres strategiske planer definitioner af landbrugsaktivitet, landbrugsareal, støtteberettiget hektar, egentlig landbruger og ung landbruger: a) »landbrugsaktivitet« defineres på en måde, så det omfatter både produktion af de landbrugsprodukter, der er omhandlet i bilag I til TEU og TEUF, herunder bomuld og lavskov med kort omdriftstid , og bevarelse af et landbrugsareal i en stand, der gør det egnet til græsning eller dyrkning uden forberedende foranstaltninger ud over brug af de sædvanlige landbrugsmetoder og -maskiner a) »landbrugsaktivitet« defineres på en måde, så det omfatter både produktion af de landbrugsprodukter, der er omhandlet i bilag I til TEU og TEUF, herunder bomuld og agroskovbrug , og bevarelse af et landbrugsareal i en stand, der gør det egnet til græsning eller dyrkning uden forberedende foranstaltninger ud over brug af de sædvanlige landbrugsmetoder og -maskiner b) »landbrugsareal« defineres på en måde, så det omfatter både agerjord, permanente afgrøder og permanente græsarealer. Termerne »agerjord«, »permanente afgrøder« og »permanente græsarealer« defineres nærmere af medlemsstaterne inden for følgende rammer: b) »landbrugsareal« defineres på en måde, så det omfatter både agerjord, permanente afgrøder og permanente græsarealer. Termerne »agerjord«, »permanente afgrøder« og »permanente græsarealer« defineres nærmere af medlemsstaterne inden for følgende rammer: i) »agerjord« er arealer, der dyrkes med henblik på produktion af afgrøder, eller arealer, der er til rådighed for produktion af afgrøder, men som ligger brak, herunder arealer, der er omfattet af artikel 22, 23 og 24 i Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 (1), artikel 39 i Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (2), artikel 28 i forordning (EU) nr. 1305/2013 eller artikel 65 i nærværende forordning i) »agerjord« er arealer, der dyrkes med henblik på produktion af afgrøder, eller arealer, der er til rådighed for produktion af afgrøder, men som ligger brak, herunder arealer, der er omfattet af artikel 22, 23 og 24 i Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 (1), artikel 39 i Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (2), artikel 28 i forordning (EU) nr. 1305/2013 eller artikel 65 i nærværende forordning ii) »permanente afgrøder« er afgrøder uden for omdriften, bortset fra permanente græsarealer og permanente græsningsarealer, som dyrkes på arealerne i fem år eller mere og giver udbytte i flere år, herunder planteskoler og lavskov med kort omdriftstid ii) »permanente afgrøder« er afgrøder uden for omdriften, bortset fra permanente græsarealer og permanente græsningsarealer, som dyrkes på arealerne i fem år eller mere og giver udbytte i flere år, herunder planteskoler og lavskov med kort omdriftstid , der indføres i dyrkningen iii) »permanente græsarealer og permanente græsningsarealer« (sammen omtalt som »permanente græsarealer«) er arealer, som er holdt uden for bedriftens omdrift i fem år eller mere, der anvendes til dyrkning af græs eller andet grøntfoder, hvad enten der er tale om naturlige (selvsåede) eller dyrkede (tilsåede) arealer. Det kan omfatte andre arter, f.eks. buske og/eller træer, der kan afgræsses eller bruges til produktion af dyrefoder iii) »permanente græsarealer og permanente græsningsarealer« (sammen omtalt som »permanente græsarealer«) er arealer, som er holdt uden for bedriftens omdrift i fem år eller mere, der anvendes til dyrkning af græs eller andet grøntfoder, hvad enten der er tale om naturlige (selvsåede) eller dyrkede (tilsåede) arealer. Det kan omfatte andre arter, f.eks. buske og/eller træer, der kan afgræsses eller bruges til produktion af dyrefoder , hvis græs og andet grøntfoder er fremherskende. Det kan ligeledes være arealer, der kan afgræsses, og som indgår i en etableret lokal praksis, hvor græs og andet grøntfoder ikke traditionelt er fremherskende i græsningsområderne, eller arealer, der kan afgræsses, hvor græs og andet grøntfoder ikke er fremherskende eller ikke findes i græsningsområderne. Det samme gælder skovlandbrugssystemer, hvor grøntfoder ikke er fremherskende, men udnyttes af kvæget, sådan som det er tilfældet med dehesagræsarealer og/eller græsarealer med buske og træer i bjergområder.

Begrundelse

Det foreslås at bevare den nuværende ordlyd fra omnibusforordningen, som tager hensyn til de særlige karakteristika ved græsarealer i Middelhavsområdet, som f.eks. dehesagræsarealer og træbevoksede arealer i bjergområder.

Anbefalet ændring 21

Artikel 4, stk. 1, litra d)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag »egentlig landbruger« defineres på en sådan måde, at det sikres, at der ikke ydes støtte til personer, hvis landbrugsaktivitet kun udgør en ubetydelig del af deres samlede økonomiske virksomhed, eller hvis vigtigste forretningsaktivitet ikke er landbrugsaktivitet, uden at det dog udelukker landbrugere, der har flere forretningsaktiviteter. Definitionen skal gøre det muligt at fastsætte, hvilke landbrugere, der ikke betragtes som egentlige landbrugere, på baggrund af betingelser såsom indkomstvurderinger, forbrug af arbejdskraft på bedriften , selskabsformål og/eller optagelse i registre »egentlig landbruger« defineres på en sådan måde, at det sikres, at der ikke ydes støtte til personer, hvis landbrugsaktivitet kun udgør en ubetydelig del af deres samlede økonomiske virksomhed, eller hvis vigtigste forretningsaktivitet ikke er landbrugsaktivitet, uden at det dog udelukker landbrugere, der har flere forretningsaktiviteter. Definitionen skal gøre det muligt at fastsætte, hvilke landbrugere, der ikke betragtes som egentlige landbrugere, på baggrund af betingelser såsom den del af indtægten, der stammer fra landbrugsproduktion , selskabsformål og/eller optagelse i registre . Under alle omstændigheder skal definitionen beskytte familiebrugsmodellen i EU, af individuel eller kooperativ karakter, hvor landbrugeren arbejder og lever direkte af landbrugsaktiviteten, og kan om nødvendigt tage hensyn til de særlige regionale karaktertræk som fastlagt i artikel 349 i TEUF

Begrundelse

Hensyntagen til indkomsten vil kunne udelukke mindre landbrugere. Hensyntagen til landbrugsindkomstens andel giver mulighed for bedre at skelne mellem de egentlige landbrugere. Den europæiske familiebrugsmodel skal konsolideres.

Anbefalet ændring 22

Artikel 5

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Støtte fra EGFL og ELFUL har til formål yderligere at forbedre den bæredygtige udvikling inden for landbrug, fødevarer og landdistrikter og bidrage til at nå følgende overordnede målsætninger om: Støtte fra EGFL og ELFUL har til formål yderligere at forbedre den bæredygtige udvikling inden for landbrug, fødevarer og landdistrikter og bidrage til at nå følgende overordnede målsætninger om: a) at fremme en robust og modstandsdygtig landbrugssektor og dermed garantere fødevaresikkerheden a) at fremme en robust og modstandsdygtig landbrugssektor og dermed garantere fødevaresikkerheden b) at styrke miljøbeskyttelsen og klimaindsatsen og bidrage til opfyldelsen af Unionens miljø- og klimamålsætninger b) at styrke miljøbeskyttelsen og klimaindsatsen og bidrage til opfyldelsen af Unionens miljø- og klimamålsætninger c) at styrke den socioøkonomiske struktur i landområderne. c) at styrke den socioøkonomiske struktur i landområderne , idet der lægges vægt på at sikre landbrugsbefolkningen en rimelig levestandard, i overensstemmelse med artikel 39, litra b), i TEUF, med særlig fokus på landområder, der har alvorlige problemer med afvandring . Disse målsætninger komplementeres af den tværgående målsætning om at modernisere sektoren ved at fremme og udveksle viden, innovation og digitalisering i landbruget og i landdistrikterne og tilskynde til udbredelsen heraf. Disse målsætninger komplementeres af den tværgående målsætning om at modernisere sektoren ved at fremme og udveksle viden, innovation og digitalisering i landbruget og i landdistrikterne og tilskynde til udbredelsen heraf. Det drejer sig tillige om at hjælpe de forskellige led i fødevareværdikæden med at etablere forbindelser baseret på en styrkelse af deres kontraktforhold og en øget gennemsigtighed af disse, og ved brug af redskaber såsom observatorier for priser og produktionsomkostninger.

Begrundelse

Den fælles landbrugspolitik skal overholde artikel 39 i TEUF, være særlig opmærksom på landområder, der berøres af afvandring, og forbedre fødevarekædernes virkemåde.

Anbefalet ændring 23

Artikel 6, stk. 1

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Specifikke målsætninger Specifikke målsætninger 1. Opfyldelsen af de overordnede målsætninger forfølges ved hjælp af følgende specifikke målsætninger om: 1. Opfyldelsen af de overordnede målsætninger forfølges ved hjælp af følgende specifikke målsætninger om: a) at støtte en bæredygtig landbrugsindkomst og modstandsdygtighed i hele Unionen med henblik på at øge fødevaresikkerheden a) at støtte en bæredygtig landbrugsindkomst på niveau med indkomsten i den samlede økonomi og modstandsdygtighed i hele Unionen med henblik på at øge fødevaresikkerheden b) at øge konkurrenceevne n og styrke markedsorienteringen, herunder større fokus på forskning, teknologi og digitalisering b) at øge den økonomiske, sociale, miljømæssige og territoriale konkurrenceevne og styrke markedsorienteringen, herunder større fokus på forskning, teknologi og digitalisering , samt på agroøkologi og på oplysning om bæredygtige produktionsmetoder c) at forbedre landbrugernes position i værdikæden c) at øge produktionsfaktorernes produktivitet, navnlig med henblik på at reducere priserne på varer og tjenesteydelser, der produceres i landbrugssektoren d) at bidrage til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer samt bæredygtig energi d) at forbedre landbrugernes position i værdikæden e) at fremme bæredygtig udvikling og forvaltning af naturressourcerne såsom vand, jord og luft e) at bidrage til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer samt bæredygtig energi f) at bidrage til beskyttelsen af biodiversitet, forbedre økosystemtjenesterne og bevare levesteder og landskaber f) at fremme bæredygtig forvaltning af naturressourcerne såsom landbrugets genressourcer, vand, jord og luft g) at tiltrække unge landbrugere og fremme virksomhedsudviklingen i landdistrikterne g) at bidrage til beskyttelsen af biodiversitet, forbedre økosystemtjenesterne og bevare levesteder og landskaber h) at fremme beskæftigelse, vækst, social inklusion og lokal udvikling i landdistrikterne, herunder bioøkonomien og bæredygtigt skovbrug h) at tiltrække unge landbrugere og nye landbrugere, navnlig i de mindst befolkede regioner og fremme virksomhedsudviklingen i landdistrikterne i) at forbedre det europæiske landbrugs reaktion på samfundets krav til fødevarer og sundhed, herunder kravene til sikre, nærende og bæredygtige fødevarer, madspild samt til dyrevelfærd. i) at fremme beskæftigelse, vækst , kvinders deltagelse i landbrugssektoren , social inklusion og lokal udvikling i landdistrikterne, herunder bioøkonomien og bæredygtigt skovbrug j) at forbedre det europæiske landbrugs reaktion på samfundets krav til fødevarer og sundhed, herunder kravene til sikre, nærende og bæredygtige fødevarer, madspild samt til dyrevelfærd k) at fremme udviklingen af et bæredygtigt familielandbrug i udviklingslandene i overensstemmelse med mål 1 og 2 blandt FN's mål for bæredygtig udvikling samt Unionens sammenhæng i politikkerne for udvikling.

Anbefalet ændring 24

Artikel 8

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Medlemsstaterne når de i afsnit II omhandlede målsætninger ved at fastlægge interventioner på grundlag af de interventionstyper, der er omhandlet i kapitel II, III og IV i dette afsnit, i overensstemmelse med de fælles krav i dette kapitel. Medlemsstaterne og regionerne, når de er forvaltningsmyndigheder, når de i afsnit II omhandlede målsætninger ved at fastlægge interventioner på grundlag af de interventionstyper, der er omhandlet i kapitel II, III og IV i dette afsnit, i overensstemmelse med de fælles krav i dette kapitel.

Begrundelse

Man bør opretholde og styrke de europæiske regioners rolle i forvaltningen og gennemførelsen af den fælles landbrugspolitik for at tilpasse de politiske valg til de specifikke territorielle og sektorspecifikke kendetegn.

Anbefalet ændring 25

Artikel 9

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Medlemsstaterne udformer de i deres strategiske planer fastlagte interventioner i overensstemmelse med Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og de almindelige principper i EU-retten. Under hensyntagen til at den fælles landbrugspolitik udgør grundlaget for økonomien i landbrugsfødevaresektoren og for den økonomiske og sociale struktur i landdistrikterne i EU, udformer medlemsstaterne og regionerne, når de er forvaltningsmyndigheder, de i deres strategiske planer fastlagte interventioner i overensstemmelse med Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og de almindelige principper i EU-retten og især nærhedsprincippet . Medlemsstaterne sikrer, at interventionerne udformes på grundlag af objektive og ikkediskriminerende kriterier, er forenelige med det indre marked og ikke er konkurrenceforvridende. Medlemsstaterne fastsætter den lovgivningsmæssige ramme for tildelingen af støtte fra Unionen til støttemodtagere i henhold til deres strategiske planer og i overensstemmelse med principperne og kravene i denne forordning og forordning (EU) [HzR]. Medlemsstaterne sikrer, at interventionerne udformes på grundlag af objektive og ikkediskriminerende kriterier, er forenelige med det indre marked og ikke er konkurrenceforvridende. Medlemsstaterne fastsætter den lovgivningsmæssige ramme for tildelingen af støtte fra Unionen til støttemodtagere i henhold til deres strategiske planer og i overensstemmelse med principperne og kravene i denne forordning og forordning (EU) [HzR].

Begrundelse

Der bør henvises til den fælles landbrugspolitiks grundlæggende rolle og vigtigheden af, at medlemsstaternes gennemførelse heraf er forenelig med det indre marked og ikke forvrider konkurrencen.

Anbefalet ændring 26

Artikel 11

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Medlemsstaterne indarbejder i deres strategiske planer en række betingelser i henhold til hvilke, støttemodtagere pålægges en administrativ sanktion, hvis de modtager direkte betalinger i henhold til kapitel II i dette afsnit, eller årlige præmier i henhold til artikel 65, 66 og 67, og ikke opfylder de lovgivningsbestemte forvaltningskrav i henhold til EU-retten og normerne for god landbrugs- og miljømæssig stand fastsat i den strategiske plan, jf. bilag III, for så vidt angår følgende specifikke områder: Medlemsstaterne indarbejder i deres strategiske planer en række betingelser i henhold til hvilke, støttemodtagere pålægges en administrativ sanktion, hvis de modtager direkte betalinger i henhold til kapitel II i dette afsnit, eller årlige præmier i henhold til artikel 65, 66 og 67, og ikke opfylder de lovgivningsbestemte forvaltningskrav i henhold til EU-retten og normerne for god landbrugs- og miljømæssig stand fastsat i den strategiske plan, jf. bilag III, for så vidt angår følgende specifikke områder: 1. klima og miljø 2. folkesundhed, dyresundhed og plantesundhed 3. dyrevelfærd. 1. klima og miljø 2. folkesundhed, dyresundhed og plantesundhed 3. dyrevelfærd 4. socialt: landarbejdernes rettigheder .

Begrundelse

Det er vigtigt, at bedrifter, som modtager offentlig støtte via den fælles landbrugspolitik, overholder deres ansattes sociale rettigheder.

Anbefalet ændring 27

Artikel 12, stk. 3

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Medlemsstaterne opretter et system med henblik på at stille den i bilag III omhandlede database for bedriftsbæredygtighed i forbindelse med næringsstoffer, jf. kravene til indhold og funktionalitet beskrevet i bilaget, til rådighed for støttemodtagerne, som anvender dette værktøj. Kommissionen kan bistå medlemsstaterne ved udformningen af denne database og i forbindelse med d en nødvendige lagring og krav til behandling af data. Medlemsstaterne opretter et system med henblik på at stille den i bilag III omhandlede database for bedriftsbæredygtighed i forbindelse med næringsstoffer, jf. kravene til indhold og funktionalitet beskrevet i bilaget, til rådighed for støttemodtagerne, som anvender dette værktøj. Kommissionen kan bistå medlemsstaterne ved udformningen af denne database . D en nødvendige lagring og krav til behandling og beskyttelse af data skal garantere landbrugerens evne til næringsstofforvaltning .

Begrundelse

Jordens frugtbarhed afhænger mindre af en digitaliseret registrering af næringsstofferne og mere af en overholdelse af god dyrkningspraksis, der sikrer en god biologisk tilstand af jorden. Landbrugeren skal bevare kontrollen over næringsstofforvaltningen på sin bedrift under overholdelse af lovgivningen.

Anbefalet ændring 28

Artikel 12, stk. 4

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 138 til supplering af denne forordning for så vidt angår bestemmelserne om god landbrugs- og miljømæssig stand, herunder fastlæggelse af elementerne i metoden til bestemmelse af andelen af permanente græsarealer, referenceåret og konverteringssatsen under normen for god landbrugs- og miljømæssig stand 1 (GLM 1) som omhandlet i bilag III, formatet og de resterende mindstekrav til elementer og funktionaliteter i databasen for bedriftsbæredygtighed.

Begrundelse

God landbrugs- og miljømæssig stand skal henhøre under forordningernes område og ikke under delegerede retsakter.

Anbefalet ændring 29

Artikel 13, stk. 4, litra d)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag risikostyring som omhandlet i artikel 70 forebyggelse og risikostyring som omhandlet i artikel 70

Begrundelse

Forebyggelsen af risiko via agroøkologiske praksisser, despecialisering af bedrifter og områder vil medføre bedrifter, der er mere modstandsdygtige over for klimatiske og sundhedsmæssige risici. Den kostbare risikostyring er ikke nok til at sikre bedrifterne.

Anbefalet ændring 30

Artikel 15, stk. 4

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 138 til supplering af denne forordning for så vidt angår fastlæggelsen af et harmoniseret grundlag for beregningen af nedsættelse af betalinger som omhandlet i stk. 1 med henblik på at sikre en korrekt fordeling af midlerne til de berettigede støttemodtagere.

Begrundelse

Fordelingen af betalinger skal henhøre under forordningernes område og ikke under delegerede retsakter.

Anbefalet ændring 31

Artikel 24, stk. 1

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Bortset fra overdragelse ved arv eller arveforskud kan betalingsrettigheder kun overdrages til en egentlig landbruger. Bortset fra overdragelse ved arv eller arveforskud kan betalingsrettigheder kun overdrages til en egentlig landbruger og skal forblive knyttet til jorden .

Begrundelse

Der er ikke nogen berettigelse for at kunne handle med rettigheder til statsstøtte uden tilknytning til købet eller placeringen af landbrugsarealer.

Anbefalet ændring 32

Artikel 25

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Medlemsstaterne kan yde betalinger til mindre bedrifter som defineret af medlemsstaterne i form af et rundt beløb, der erstatter de direkte betalinger omhandlet i denne afdeling og afdeling 3 i dette kapitel. Medlemsstaterne indarbejder denne intervention i deres strategiske planer som valgfri for landbrugerne. Medlemsstaterne yder betalinger til mindre bedrifter som defineret af medlemsstaterne i form af et rundt beløb, der erstatter de direkte betalinger omhandlet i denne afdeling og afdeling 3 i dette kapitel. Størrelsen af dette runde beløb fastsættes til et niveau, der er tilstrækkeligt til at give disse bedrifter en langsigtet levedygtighed. Medlemsstaterne fastlægger kriterier med henblik på at definere, hvad der forstås ved mindre bedrifter og indarbejder denne intervention i deres strategiske planer som valgfri for landbrugerne.

Begrundelse

De »små landbrugsbedrifter« spiller en reel rolle for bevarelsen af områdernes beskæftigelse, dynamik og vedligeholdelse. Dette tiltag skal være obligatorisk for medlemsstaterne.

Anbefalet ændring 33

Artikel 28, stk. 6

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Støtten til økoordningerne ydes i form af en årlig betaling pr. støtteberettiget hektar og ydes enten: Støtten til økoordningerne ydes i form af en årlig betaling pr. støtteberettiget hektar og ydes enten: a) som betalinger ud over grundlæggende indkomststøtte som omhandlet i underafdeling 2 i denne afdeling eller a) som betalinger ud over grundlæggende indkomststøtte som omhandlet i underafdeling 2 i denne afdeling eller b) som betalinger, der kompenserer støttemodtagerne for alle eller dele af de ekstraomkostninger, de har afholdt, og tabt indkomst som følge af forpligtelsen, som fastsat i artikel 65. b) som betalinger, der yder støttemodtagerne godtgørelse for ekstraomkostninger ud over dem , de har afholdt, og tabt indkomst som følge af forpligtelsen, som fastsat i artikel 65.

Begrundelse

For at give landbrugerne incitament for at bevare eller udvikle miljøvenlige metoder bør støtten overstige de ekstra produktionsomkostninger, der er forbundet med god praksis.

Anbefalet ændring 34

Artikel 29

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 1. Medlemsstaterne kan yde koblet indkomststøtte til egentlige landbrugere på de betingelser, der er fastsat i denne underafdeling, og som yderligere præciseret i de strategiske planer under den fælles landbrugspolitik. 1. Medlemsstaterne kan yde koblet indkomststøtte til egentlige landbrugere på de betingelser, der er fastsat i denne underafdeling, og som yderligere præciseret i de strategiske planer under den fælles landbrugspolitik. 2. Medlemsstaternes interventioner skal hjælpe de støttede sektorer eller den støttede produktion eller bestemte driftsformer inden for disse sektorer eller produktioner, jf. artikel 30, med at løse de problemer, de har, ved at forbedre deres konkurrenceevne, bæredygtighed eller kvalitet. 2. Medlemsstaternes interventioner skal hjælpe de støttede sektorer eller den støttede produktion eller bestemte driftsformer inden for disse sektorer eller produktioner, jf. artikel 30, med henblik på at: — forhindre nedlæggelsen af landbrugsaktiviteter i landbrugsområderne og styrke EU's fødevareselvforsyning eller — løse de problemer, de har, ved at forbedre deres konkurrenceevne, bæredygtighed eller kvalitet. 3. Koblet indkomststøtte ydes i form af en årlig betaling pr. støtteberettiget hektar eller dyr. 3. Koblet indkomststøtte ydes i form af en begrænset årlig betaling pr. støtteberettiget hektar eller dyr.

Begrundelse

Koblet støtte bør omfatte områder med særlige vanskeligheder lige såvel som produktioner i vanskeligheder og i højere grad sigte mod at opretholde en produktion end at udvikle den, hvilket begrunder en begrænsning af støttebetalingen til den enkelte bedrift.

Anbefalet ændring 35

Artikel 30

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Koblet støtte kan kun ydes til følgende sektorer eller produktion eller bestemte driftsformer inden for disse sektorer eller produktioner, der tilskrives særlig stor betydning af økonomiske, sociale eller miljømæssige årsager: korn, oliefrø, proteinafgrøder, bælgplanter, hør, hamp, ris, nødder, stivelseskartofler, mælk og mejeriprodukter, frø, fåre- og gedekød, oksekød, olivenolie, silkeorme, tørret foder, humle, sukkerroer, sukkerrør og cikorie, frugt og grøntsager, lavskov med kort omdriftstid og andre nonfoodafgrøder, med undtagelse af træer, som anvendes til produktion af produkter, der har potentiale til at kunne afløse fossile materialer . Koblet støtte kan kun ydes til følgende sektorer eller produktion eller bestemte driftsformer inden for disse sektorer eller produktioner, der tilskrives særlig stor betydning af økonomiske, sociale eller miljømæssige årsager: korn, oliefrø med undtagelse af afgrøder til agrobrændstoffer , proteinafgrøder, bælgplanter, rene foderbælgplanter eller blandet med græsplanter eller andre græsser , hør, hamp, ris, nødder, mælk og mejeriprodukter, frø, fåre- og gedekød, oksekød , svinekød, fjerkræ , olivenolie, silkeorme, tørret foder, humle, sukkerroer, sukkerrør og cikorie, frugt og grøntsager, lavskov med kort omdriftstid inkluderet i dyrkningsparcellerne .

Begrundelse

Koblet støtte bør komme alle bælgplanter til gode. Den bør ikke udelukke svinekød og fjerkræ, som det er tilfælde med afgrøder til agrobrændstoffer.

Anbefalet ændring 36

Artikel 40

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Obligatoriske og valgfri sektorspecifikke interventionstyper Obligatoriske og valgfri sektorspecifikke interventionstyper 1. De sektorspecifikke interventionstyper for frugt- og grøntsagssektoren som omhandlet i artikel 39, stk. 1, litra a), og for sektoren for biavlsprodukter som omhandlet i artikel 39, stk. 1, litra b), er obligatoriske for alle medlemsstater. 1. De sektorspecifikke interventionstyper for frugt- og grøntsagssektoren som omhandlet i artikel 39, stk. 1, litra a), og for sektoren for biavlsprodukter som omhandlet i artikel 39, stk. 1, litra b), er obligatoriske for alle medlemsstater. 2. De sektorspecifikke interventionstyper for vinsektoren som omhandlet i artikel 39, stk. 1, litra c), er obligatoriske for de medlemsstater, der er angivet i bilag V. 2. De sektorspecifikke interventionstyper for vinsektoren som omhandlet i artikel 39, stk. 1, litra c), er obligatoriske for de medlemsstater, der er angivet i bilag V. 3. Medlemsstaterne kan vælge at gennemføre de sektorspecifikke interventionstyper som omhandlet i artikel 39, stk. 1, litra d), e) og f), i deres strategiske planer. 3. Medlemsstaterne kan vælge at gennemføre de sektorspecifikke interventionstyper som omhandlet i artikel 39, stk. 1, litra d), e) og f), i deres strategiske planer. 4. Medlemsstater, der er omhandlet i artikel 82, stk. 3, må kun gennemføre de i artikel 39, stk. 1, litra f), omhandlede sektorspecifikke interventionstyper i humlesektoren, hvis de i deres strategiske planer beslutter ikke at gennemføre de i artikel 39, stk. 1, litra d), omhandlede sektorspecifikke interventionstyper. 4. Medlemsstater, der er omhandlet i artikel 82, stk. 3, må kun gennemføre de i artikel 39, stk. 1, litra f), omhandlede sektorspecifikke interventionstyper i humlesektoren, hvis de i deres strategiske planer beslutter ikke at gennemføre de i artikel 39, stk. 1, litra d), omhandlede sektorspecifikke interventionstyper. 5. Medlemsstater, der er omhandlet i artikel 82, stk. 4, må kun gennemføre de i artikel 39, stk. 1, litra f), omhandlede sektorspecifikke interventionstyper i sektoren for olivenolie og spiseoliven, hvis de i deres strategiske planer beslutter ikke at gennemføre de i artikel 39, stk. 1, litra e), omhandlede sektorspecifikke interventionstyper. 5. Medlemsstater, der er omhandlet i artikel 82, stk. 4, må kun gennemføre de i artikel 39, stk. 1, litra f), omhandlede sektorspecifikke interventionstyper i sektoren for olivenolie og spiseoliven, hvis de i deres strategiske planer beslutter ikke at gennemføre de i artikel 39, stk. 1, litra e), omhandlede sektorspecifikke interventionstyper. 6. Medlemsstaterne kan i deres strategiske planer indarbejde interventioner til kriseforebyggelse og risikostyring i en hvilken som helst sektor med henblik på at forhindre og håndtere kriser i sektoren, i henhold til de i artikel 6, stk. 1, litra a), b) og c), omhandlede specifikke målsætninger. I forbindelse med disse interventioner fremmes producentorganisationers, brancheorganisationers og kooperative organisationers deltagelse i systemet. 7. Ved hjælp af fælles retningslinjer, som finder anvendelse i hele Den Europæiske Union, indarbejder medlemsstaterne værktøjer i deres strategiske planer i form af f.eks. standardiserede observatorier for priser og produktionsomkostninger, som gør det muligt at tilvejebringe information om markedernes udvikling.

Begrundelse

Muligheden for anvendelse af interventioner til kriseforebyggelse og risikostyring bør udvides til alle sektorer. Oprettelse af værktøjer som f.eks. standardiserede observatorier for priser og produktionsomkostninger gør det muligt at opfange eventuelle faresignaler i forbindelse med udviklingen på landbrugsmarkederne.

Anbefalet ændring 37

Artikel 43, stk. 1

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Hvad angår de i artikel 42, stk. 1, litra a)-h), omhandlede målsætninger, vælger medlemsstaterne i deres strategiske planer en eller flere af følgende interventionstyper: Hvad angår de i artikel 42, stk. 1, litra a)-h), omhandlede målsætninger, vælger medlemsstaterne i deres strategiske planer en eller flere af følgende interventionstyper: a) investeringer i materielle og immaterielle aktiver, navnlig med fokus på vandbesparelser, energibesparelser, økologisk emballage og reduktion af affald a) investeringer i materielle og immaterielle aktiver, navnlig med fokus på vandbesparelser, energibesparelser, økologisk emballage og reduktion af affald b) forskning og forsøgsproduktion, navnlig med fokus på vandbesparelser, energibesparelser, økologisk emballage og reduktion af affald, modstandsdygtighed over for skadedyr, reduktion af risici og virkninger fra anvendelsen af pesticider, forebyggelse af skader forårsaget af ugunstige vejrforhold og fremme af brugen af frugt- og grøntsagssorter, der er tilpasset de ændrede klimaforhold b) forskning og forsøgsproduktion, navnlig med fokus på vandbesparelser, energibesparelser, økologisk emballage og reduktion af affald, modstandsdygtighed over for skadedyr, reduktion af risici og virkninger fra anvendelsen af pesticider, forebyggelse af skader forårsaget af ugunstige vejrforhold og fremme af brugen af frugt- og grøntsagssorter, der er tilpasset de ændrede klimaforhold c) økologisk produktion c) økologisk produktion d) integreret produktion d) integreret produktion e) aktioner til jordbundsbevaring og til at øge jordens kulstofindhold e) aktioner til jordbundsbevaring og til at øge jordens kulstofindhold f) aktioner til etablering og sikring af levesteder, der er gunstige for biodiversiteten, eller til bevaring af landskabet, herunder bevaring af historiske værdier f) aktioner til etablering og sikring af levesteder, der er gunstige for biodiversiteten, eller til bevaring af landskabet, herunder bevaring af historiske værdier g) aktioner til besparelse af energi, forbedring af energieffektiviteten og forhøjelse af anvendelsen af vedvarende energi g) aktioner til besparelse af energi, forbedring af energieffektiviteten og forhøjelse af anvendelsen af vedvarende energi h) aktioner til forbedring af modstandsdygtigheden over for skadedyr h) aktioner til forbedring af modstandsdygtigheden over for skadedyr i) aktioner til forbedring af anvendelsen og forvaltningen af vand, herunder vandbesparelse og dræning i) aktioner til forbedring af anvendelsen og forvaltningen af vand, herunder vandbesparelse og dræning j) aktioner og foranstaltninger til reduktion af affaldsproduktion og til forbedring af affaldshåndtering j) aktioner og foranstaltninger til reduktion af affaldsproduktion og til forbedring af affaldshåndtering k) aktioner til forbedring af bæredygtigheden og effektiviteten i forbindelse med transport og oplagring af produkter i frugt- og grøntsagssektoren k) aktioner til forbedring af bæredygtigheden og effektiviteten i forbindelse med transport og oplagring af produkter i frugt- og grøntsagssektoren l) aktioner til modvirkning af klimaændringer, tilpasning til klimaændringer og forhøjelse af anvendelsen af vedvarende energi l) aktioner til modvirkning af klimaændringer, tilpasning til klimaændringer og forhøjelse af anvendelsen af vedvarende energi m) gennemførelse af såvel Unionens kvalitetsordninger som nationale kvalitetsordninger m) gennemførelse af såvel Unionens kvalitetsordninger som nationale kvalitetsordninger n) salgsfremstød og kommunikation, herunder aktioner og aktiviteter med henblik på diversificering og konsolidering på frugt- og grøntsagsmarkederne og oplysning om sundhedsfordelene ved at spise frugt og grøntsager n) salgsfremstød og kommunikation, herunder aktioner og aktiviteter med henblik på diversificering og konsolidering på frugt- og grøntsagsmarkederne og oplysning om sundhedsfordelene ved at spise frugt og grøntsager o) rådgivningstjenester og teknisk bistand, navnlig hvad angår bæredygtige metoder til bekæmpelse af skadedyr, bæredygtig anvendelse af pesticider og tilpasning til og modvirkning af klimaændringer o) rådgivningstjenester og teknisk bistand, navnlig hvad angår bæredygtige metoder til bekæmpelse af skadedyr, reduktion af anvendelse af pesticider og tilpasning til og modvirkning af klimaændringer p) uddannelse og udveksling af bedste praksis, navnlig hvad angår bæredygtige metoder til bekæmpelse af skadedyr, bæredygtig anvendelse af pesticider og bidrag til tilpasning til og modvirkning af klimaændringer. p) uddannelse og udveksling af bedste praksis, navnlig hvad angår bæredygtige metoder til bekæmpelse af skadedyr, reduktion af anvendelse af pesticider og bidrag til tilpasning til og modvirkning af klimaændringer q) aktioner til bevarelse af mangfoldigheden af genetiske ressourcer i frugt og grøntsager .

Begrundelse

Af hensyn til landbrugernes og befolkningen sundhed er det på tide kraftigt at reducere anvendelsen af pesticider. Mangfoldighed af genetiske ressourcer er garant for modstandsdygtighed.

Anbefalet ændring 38

Artikel 49

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Interventionstyper i sektoren for biavlsprodukter og finansiel støtte fra Unionen (…) Interventionstyper i sektoren for biavlsprodukter og finansiel støtte fra Unionen (…) 2. Medlemsstaterne begrunder i deres strategiske planer deres valg af specifikke målsætninger og interventionstyper. Medlemsstaterne fastlægger interventionerne inden for de valgte interventionstyper. (…) 2. Medlemsstaterne begrunder i deres strategiske planer deres valg af specifikke målsætninger og interventionstyper. Medlemsstaterne fastlægger interventionerne inden for de valgte interventionstyper. (…) 4. Finansiel støtte fra Unionen til de i stk. 2 omhandlede interventioner må højst udgøre 50 % af udgifterne. Den resterende del af udgifterne afholdes af medlemsstaterne. (…) 4. Finansiel støtte fra Unionen til de i stk. 2 omhandlede interventioner må højst udgøre 50 % af udgifterne med undtagelse af regionerne i den yderste periferi, hvor de højst må udgøre 85 % . Den resterende del af udgifterne afholdes af medlemsstaterne. (…)

Begrundelse

En nedsættelse af EU's medfinansieringssats på baggrund af tidligere programperioder vil bringe gennemførelsen af programmerne for udvikling af landdistrikterne i regionerne i den yderste periferi i fare og fordoble deres bidrag til EU-projekter.

Anbefalet ændring 39

Artikel 52, stk. 1

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Interventionstyper for vinsektoren Interventionstyper for vinsektoren For hver specifik målsætning, der er valgt i artikel 51, vælger medlemsstaterne i deres strategiske planer en eller flere af følgende interventionstyper: For hver specifik målsætning, der er valgt i artikel 51, vælger medlemsstaterne i deres strategiske planer en eller flere af følgende interventionstyper: a) omstrukturering og omstilling af vindyrkningsarealer, herunder genplantning af vindyrkningsarealer, hvis det er nødvendigt efter en obligatorisk rydning af sundheds- eller plantesundhedsårsager efter ordre fra medlemsstatens kompetente myndighed, men ikke normal fornyelse af vindyrkningsarealer, dvs. genplantning af den samme parcel med samme vindruesort efter samme vindyrkningsmetode, når vinstokkene er udtjente a) omstrukturering og omstilling af vindyrkningsarealer, herunder genplantning af vindyrkningsarealer, hvis det er nødvendigt efter en obligatorisk rydning af sundheds- eller plantesundhedsårsager efter ordre fra medlemsstatens kompetente myndighed, men ikke normal fornyelse af vindyrkningsarealer, dvs. genplantning af den samme parcel med samme vindruesort efter samme vindyrkningsmetode, når vinstokkene er udtjente b) reduktion af anvendelsen af pesticider.

Begrundelse

Vindyrkning er en af de produktioner, der forbruger flest pesticider, og reduktionen af dette haster.

Anbefalet ændring 40

Artikel 64

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Interventionstyper til landdistriktsudvikling Interventionstyper til landdistriktsudvikling Interventionstyperne i dette kapitel er: Interventionstyperne i dette kapitel er: a) miljø-, klima- og andre forvaltningsforpligtelser a) miljø-, klima- og andre forvaltningsforpligtelser b) naturbetingede eller andre områdespecifikke begrænsninger b) naturbetingede eller andre områdespecifikke begrænsninger c) områdespecifikke ulemper, der følger af visse obligatoriske krav c) områdespecifikke ulemper, der følger af visse obligatoriske krav d) investeringer d) investeringer med henblik på forbedring af livskvaliteten og kvaliteten af offentlige tjenesteydelser i landdistrikter e) etablering af unge landbrugere og etablering af virksomheder i landdistrikterne e) etablering af unge landbrugere og etablering af virksomheder i landdistrikterne f) risikostyringsværktøjer f) risikostyringsværktøjer g) samarbejde g) samarbejde h) videnudveksling og information. h) videnudveksling og information.

Anbefalet ændring 41

Artikel 65, stk. 6

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Medlemsstaterne kompenserer støttemodtagerne for omkostninger, de har afholdt, og tabt indkomst som følge af de påtagne forpligtelser. Om nødvendigt kan de også dække transaktionsomkostninger. I behørigt begrundede tilfælde kan medlemsstaterne yde støtte som en fast procentsats eller et engangsbeløb pr. enhed. Betalingerne ydes på årsbasis. Medlemsstaterne kompenserer støttemodtagerne ud over de omkostninger, de har afholdt, og tabt indkomst som følge af de påtagne forpligtelser. Om nødvendigt kan de også dække transaktionsomkostninger. I behørigt begrundede tilfælde kan medlemsstaterne yde støtte som en fast procentsats eller et engangsbeløb pr. enhed. Betalingerne ydes på årsbasis.

Begrundelse

For at begunstige en mangfoldig omstilling af produktionssystemerne til mere modstandsdygtige produktionsmetoder er der brug for incitamentsstøtte, der ikke begrænser betalingen til praksisser, som gavner dækningen af manglende indtjening.

Anbefalet ændring 42

Artikel 68, stk. 2

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Medlemsstaterne yder under denne interventionstype kun støtte til materielle og immaterielle investeringer, der bidrager til opfyldelsen af de i artikel 6 omhandlede specifikke målsætninger. Støtte til skovbrugssektoren ydes i henhold til en skovforvaltningsplan eller et lignende instrument. Medlemsstaterne yder under denne interventionstype kun støtte til materielle og immaterielle investeringer, der bidrager til opfyldelsen af de i artikel 6 omhandlede specifikke målsætninger. Støtte til skovbrugssektoren ydes i henhold til en skovforvaltningsplan eller et lignende instrument. Tildelingen af støtte er betinget af anslåede (ex ante-) virkninger, der følger af en evaluering af deres indvirkning på miljøet.

Begrundelse

Man kan bruge offentlige midler til investeringer, der vil have en negativ indvirkning på miljøet. Med henblik på at undgå, at støttemodtagere skal tilbagebetale støttemidler, fordi miljøvirkningen er værre end oprindeligt beregnet (ex post), bør betingelsen være ex ante.

Anbefalet ændring 43

Artikel 68, stk. 3

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Medlemsstaterne udarbejder en liste over ikkestøtteberettigede investeringer og udgiftskategorier, der mindst indeholder følgende: Medlemsstaterne udarbejder en liste over ikkestøtteberettigede investeringer og udgiftskategorier, der mindst indeholder følgende: a) køb af rettigheder til landbrugsproduktion a) køb af rettigheder til landbrugsproduktion b) køb af betalingsrettigheder b) køb af betalingsrettigheder c) køb af jord med undtagelse af køb af jord med henblik på miljøbevarelse eller jord købt af unge landbrugere ved brug af finansielle instrumenter c) køb af jord med undtagelse af køb af jord med henblik på miljøbevarelse eller jord købt af unge landbrugere ved brug af finansielle instrumenter d) køb af dyr, etårige planter og udplantning heraf, hvis det ikke er med det formål at genoprette land- eller skovbrugspotentialet efter en naturkatastrofe eller katastrofale hændelser d) køb af dyr, etårige planter og udplantning heraf, hvis det ikke er med det formål at genoprette land- eller skovbrugspotentialet efter en naturkatastrofe eller katastrofale hændelser e) renter af gæld med undtagelse af tilskud, der gives i form af rentegodtgørelse eller tilskud til garantigebyrer e) renter af gæld med undtagelse af tilskud, der gives i form af rentegodtgørelse eller tilskud til garantigebyrer f) investeringer i kunstvanding, som ikke er i overensstemmelse med opfyldelse af målet om god tilstand i vandområder som omhandlet i artikel 4, stk. 1, i direktiv 2000/60/EF, herunder udvidelsen af kunstvanding, der påvirker vandområder, hvis status er fastslået som mindre end god i den relevante vandområdeplan f) investeringer i kunstvanding, som ikke er i overensstemmelse med opfyldelse af målet om god tilstand i vandområder som omhandlet i artikel 4, stk. 1, i direktiv 2000/60/EF, herunder udvidelsen af kunstvanding, der påvirker vandområder, hvis status er fastslået som mindre end god i den relevante vandområdeplan g) investeringer i større infrastrukturprojekter, der ikke er en del af de lokale udviklingsstrategier g) investeringer i større infrastrukturprojekter, der ikke er en del af de lokale og regionale udviklingsstrategier h) investeringer i skovrejsning, der ikke er i overensstemmelse med klima- og miljømålsætningerne og principperne for bæredygtig skovforvaltning, jf. de paneuropæiske retningslinjer for nyplantning og genplantning af skov. h) investeringer i skovrejsning, der ikke er i overensstemmelse med klima- og miljømålsætningerne og principperne for bæredygtig skovforvaltning, jf. de paneuropæiske retningslinjer for nyplantning og genplantning af skov.

Begrundelse

Det er vigtigt, at også investeringer i større infrastrukturprojekter som led i regionale udviklingsstrategier kan modtage støtte.

Anbefalet ændring 44

Artikel 71

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag LEADER 1. Medlemsstaterne støtter lokaludvikling styret af lokalsamfundet inden for rammerne af Leaderprogrammet, der omtales i artikel 25 i forordningen (EU) [CPR]. Medlemsstaterne kan gennem ELFUL yde hjælp til de tiltag, der bidrager til opfyldelsen af en eller flere målsætninger i artikel 6, også ud over de muligheder, der fremgår af kapitel IV, afdeling 1. Beslutningen om at godkende en lokal udviklingsstrategi vedrører ligeledes de aktioner, den består af.

Begrundelse

Leaderprogrammet, der understøttes af en tildeling på 5 % af ELFUL-midlerne, kunne iværksættes mere effektivt, hvis man gennemførte regler, der var mere fleksible, selvstændige og uafhængige af den nationale strategiplan (regionale operationelle planer).

Anbefalet ændring 45

Artikel 71, stk. 1 og 5

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 1. Medlemsstaterne kan yde støtte til samarbejde på de betingelser, der er fastsat i denne artikel, og som yderligere præciseret i de strategiske planer, med henblik på at forberede og gennemføre projekter i de operationelle grupper inden for rammerne af Det Europæiske Innovationspartnerskab om et Produktivt og Bæredygtigt Landbrug som omhandlet i artikel 114 og i Leaderprogrammet, der omtales som lokaludvikling styret af lokalsamfundet i artikel 25 i forordning (EU) [CPR] samt på at fremme kvalitetsordninger, producentorganisationer eller sammenslutninger af producentorganisationer eller andre former for samarbejde. (…) 1. Medlemsstaterne kan yde støtte til samarbejde på de betingelser, der er fastsat i denne artikel, og som yderligere præciseret i de strategiske planer, med henblik på at forberede og gennemføre projekter i de operationelle grupper inden for rammerne af Det Europæiske Innovationspartnerskab om et Produktivt og Bæredygtigt Landbrug som omhandlet i artikel 114 og i Leaderprogrammet, der omtales som lokaludvikling samt på at fremme kvalitetsordninger, producentorganisationer eller sammenslutninger af producentorganisationer eller andre former for samarbejde. (…) 5. Hvis støtten ydes som et samlet beløb, sikrer medlemsstaten, at Unionens bestemmelser og krav til sammenlignelige aktioner, der hører ind under andre interventionstyper, overholdes. Dette stykke finder ikke anvendelse på Leaderprogrammet, der omtales som lokaludvikling styret af lokalsamfundet i artikel 25 i forordning (EU) [CPR]. 5. Hvis støtten ydes som et samlet beløb, sikrer medlemsstaten, at Unionens bestemmelser og krav til sammenlignelige aktioner, der hører ind under andre interventionstyper, overholdes.

Begrundelse

Leaderprogrammet, der understøttes af en tildeling på 5 % af ELFUL-midlerne, kunne iværksættes mere effektivt, hvis man gennemførte regler, der var mere fleksible, selvstændige og uafhængige af den nationale strategiplan (regionale operationelle planer).

Anbefalet ændring 46

Artikel 74, stk. 5

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Ved støtteberettigede udgifter til et finansielt instrument forstås den strategiske plans samlede bidragsbeløb, der er betalt eller, for garantiers vedkommende, afsat i henhold til garantiaftaler af det finansielle instrument inden for den støtteberettigede periode, hvis dette beløb svarer til: Ved støtteberettigede udgifter til et finansielt instrument forstås den strategiske plans samlede bidragsbeløb, der er betalt eller, for garantiers vedkommende, afsat i henhold til garantiaftaler af det finansielle instrument inden for den støtteberettigede periode, hvis dette beløb svarer til: a) betalinger til eller til fordel for slutmodtagere i tilfælde af lån, egenkapitalinvesteringer og kvasiegenkapitalinvesteringer a) betalinger til eller til fordel for slutmodtagere i tilfælde af lån, egenkapitalinvesteringer og kvasiegenkapitalinvesteringer. Desuden kan der til slutmodtagere ydes betalinger, der udelukkende er til driftskapital, når der er tale om landbrugere, som er blevet ramt af ugunstige vejrforhold med alvorlige konsekvenser og/eller priskriser på markedet b) midler afsat i henhold til garantiaftaler, hvad enten de er udestående eller allerede er udløbet, som har til formål at imødekomme eventuel garantiudnyttelse i forbindelse med tab, som er beregnet på grundlag af et multiplikatorforhold, der omfatter et samlet beløb for underliggende udbetalte nye lån eller egenkapitalinvesteringer i slutmodtagere b) midler afsat i henhold til garantiaftaler, hvad enten de er udestående eller allerede er udløbet, som har til formål at imødekomme eventuel garantiudnyttelse i forbindelse med tab, som er beregnet på grundlag af et multiplikatorforhold, der omfatter et samlet beløb for underliggende udbetalte nye lån eller egenkapitalinvesteringer i slutmodtagere c) betalinger til eller til fordel for slutmodtagere, hvis finansielle instrumenter kombineres med et hvilket som helst andet bidrag fra Unionen i en samlet operation med et finansielt instrument, jf. artikel 52, stk. 5, i forordning (EU) [CPR] c) betalinger til eller til fordel for slutmodtagere, hvis finansielle instrumenter kombineres med et hvilket som helst andet bidrag fra Unionen i en samlet operation med et finansielt instrument, jf. artikel 52, stk. 5, i forordning (EU) [CPR] d) betaling af forvaltningsgebyrer og godtgørelse af forvaltningsomkostninger afholdt af de organer, der gennemfører det finansielle instrument. d) betaling af forvaltningsgebyrer og godtgørelse af forvaltningsomkostninger afholdt af de organer, der gennemfører det finansielle instrument. Med henblik på litra b) i dette stykke fastlægges multiplikatorforholdet i en forsigtig forudgående risikovurdering og aftales i den relevante finansieringsaftale. Multiplikatorforholdet kan ændres, hvis det er begrundet af efterfølgende forandringer i markedsvilkårene. En sådan ændring har ikke tilbagevirkende kraft. Med henblik på litra b) i dette stykke fastlægges multiplikatorforholdet i en forsigtig forudgående risikovurdering og aftales i den relevante finansieringsaftale. Multiplikatorforholdet kan ændres, hvis det er begrundet af efterfølgende forandringer i markedsvilkårene. En sådan ændring har ikke tilbagevirkende kraft. Med henblik på litra d) i dette stykke skal forvaltningsgebyrer være baseret på performance. Hvis organer, der gennemfører en holdingfond og/eller særlige fonde i henhold til artikel 53, stk. 3, forordning (EU) [CPR], udvælges via en direkte tildeling af kontrakter, gælder der for størrelsen af forvaltningsomkostninger og -gebyrer, der betales til disse organer, og som kan anmeldes som støtteberettigede udgifter, en tærskel på op til 5 % af de samlede bidrag under den strategiske plan, der er udbetalt til slutmodtagere i form af lån, egenkapitalinvesteringer eller kvasiegenkapitalinvesteringer eller afsat i henhold til garantiaftaler. Med henblik på litra d) i dette stykke skal forvaltningsgebyrer være baseret på performance. Hvis organer, der gennemfører en holdingfond og/eller særlige fonde i henhold til artikel 53, stk. 3, forordning (EU) [CPR], udvælges via en direkte tildeling af kontrakter, gælder der for størrelsen af forvaltningsomkostninger og -gebyrer, der betales til disse organer, og som kan anmeldes som støtteberettigede udgifter, en tærskel på op til 5 % af de samlede bidrag under den strategiske plan, der er udbetalt til slutmodtagere i form af lån, egenkapitalinvesteringer eller kvasiegenkapitalinvesteringer eller afsat i henhold til garantiaftaler. Denne tærskel finder ikke anvendelse, hvis udvælgelsen af organer, der gennemfører finansielle instrumenter, foretages via et konkurrencebaseret udbud i overensstemmelse med gældende ret, og det konkurrencebaserede udbud viser, at der er behov for højere forvaltningsomkostninger og -gebyrer. Hvis stiftelsesomkostningerne eller en del heraf opkræves af slutmodtagere, må de ikke angives som støtteberettigede udgifter. Denne tærskel finder ikke anvendelse, hvis udvælgelsen af organer, der gennemfører finansielle instrumenter, foretages via et konkurrencebaseret udbud i overensstemmelse med gældende ret, og det konkurrencebaserede udbud viser, at der er behov for højere forvaltningsomkostninger og -gebyrer. Hvis stiftelsesomkostningerne eller en del heraf opkræves af slutmodtagere, må de ikke angives som støtteberettigede udgifter.

Begrundelse

Det er nødvendigt at skabe mulighed for at anvende de finansielle instrumenter til at skaffe driftskapital i situationer med alvorlige konsekvenser af dårligt vejr eller markedskriser.

Anbefalet ændring 47

Artikel 85, stk. 2

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Den maksimale ELFUL-bidragssats udgør: Den maksimale ELFUL-bidragssats udgør: a) 70 % af de støtteberettigede offentlige udgifter i regionerne i den yderste periferi og de mindre øer i Det Ægæiske Hav som omhandlet i forordning (EU) nr. 229/2013 a) 85 % af de støtteberettigede offentlige udgifter i regionerne i den yderste periferi og de mindre øer i Det Ægæiske Hav som omhandlet i forordning (EU) nr. 229/2013 b) 70 % af de støtteberettigede offentlige udgifter i de mindre udviklede regioner b) 75 % af de støtteberettigede offentlige udgifter i de mindre udviklede regioner c) 65 % af de støtteberettigede udgifter til betalinger i henhold til artikel 66 c) 75 % af de støtteberettigede udgifter til betalinger i henhold til artikel 66 d) 43 % af de støtteberettigede offentlige udgifter i de øvrige regioner. d) 53 % af de støtteberettigede offentlige udgifter i de øvrige regioner. e) ovenstående procentsatser øges med mindst 10 procentpoint i regioner med alvorlige affolkningsproblemer. ELFUL-bidragssats udgør som minimum 20 %.

Begrundelse

Det er nødvendigt at fastholde de nuværende medfinansieringssatser under ELFUL. Det er også nødvendigt at overveje et støre bidrag fra ELFUL i områder, der er hårdere ramt af affolkning end gennemsnittet i EU.

Anbefalet ændring 48

Artikel 86, stk. 2

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Mindst 30 % af det samlede ELFUL-bidrag til den strategiske plan som fastsat i bilag IX er forbeholdt interventioner med fokus på de specifikke miljø- og klimarelaterede målsætninger, der er fastsat i artikel 6, stk. 1, litra d), e) og f), i denne forordning, undtagen interventioner i medfør af artikel 66. Mindst 30 % af det samlede ELFUL-bidrag til den strategiske plan som fastsat i bilag IX er forbeholdt interventioner med fokus på de specifikke miljø- og klimarelaterede målsætninger, der er fastsat i artikel 6, stk. 1, litra d), e) og f), i denne forordning, undtagen interventioner i medfør af artikel 66 , samt risikostyringsværktøjer (artikel 70) og investeringsstøtte (artikel 68) .

Begrundelse

Målet er at overholde de miljø- og klimamæssige mål.

Anbefalet ændring 49

Artikel 86, stk. 5

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag De vejledende finansielle tildelinger til interventioner med koblet indkomststøtte som omhandlet i afsnit III, kapitel II, afdeling 2, underafdeling 1, er begrænset til højst 10 % af de beløb, der er fastsat i bilag VII. De vejledende finansielle tildelinger til interventioner med koblet indkomststøtte som omhandlet i afsnit III, kapitel II, afdeling 2, underafdeling 1, er begrænset til højst 13 % af de beløb, der er fastsat i bilag VII. Uanset første afsnit kan medlemsstater, der i henhold til artikel 53, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1307/2013 og med henblik på frivillig koblet støtte anvendte mere end 13 % af deres årlige nationale loft som fastsat i bilag II til nævnte forordning, beslutte at anvende mere end 10 % af det beløb, der er fastsat i bilag VII, med henblik på koblet indkomststøtte . Den procentsats, der følger heraf, kan ikke overstige den procentsats, som Kommissionen har godkendt for frivillig koblet støtte for ansøgningsåret 2018. Uanset første afsnit kan medlemsstater, der i henhold til artikel 53, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1307/2013 og med henblik på frivillig koblet støtte anvendte mere end 13 % af deres årlige nationale loft som fastsat i bilag II til nævnte forordning, beslutte at anvende mere end 13 % af det beløb, der er fastsat i bilag VII, med henblik på koblet støtte . Den procentsats, der følger heraf, kan ikke overstige den procentsats, som Kommissionen har godkendt for frivillig koblet støtte for ansøgningsåret 2018. Den procentsats, der er omhandlet i første afsnit, kan forhøjes med højst 2 %, hvis det beløb, der svarer til den procentsats, der overstiger 10 % , afsættes til støtte til proteinafgrøder i overensstemmelse med afsnit III, kapitel II, afdeling 2, underafdeling 1. Den procentsats, der er omhandlet i første afsnit, kan forhøjes med højst 2 %, hvis det beløb, der svarer til den procentsats, der overstiger 13 % , afsættes til støtte til proteinafgrøder , navnlig bælgfrugter, i overensstemmelse med afsnit III, kapitel II, afdeling 2, underafdeling 1. Det beløb, der medtages i den godkendte strategiske plan som følge af anvendelsen af første og andet afsnit, er bindende. Det beløb, der medtages i den godkendte strategiske plan som følge af anvendelsen af første og andet afsnit, er bindende.

Anbefalet ændring 50

Artikel 86

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag (…) 8. De vejledende finansielle tildelinger til interventioner med omfordelingsstøtte for beskæftigelse som omhandlet i afsnit III, kapitel II, afdeling 3, artikel 26, er højst 30 % af de beløb, der er fastsat i bilag VII. 9. De vejledende finansielle tildelinger til interventioner med ordninger til gavn for klimaet og miljøet som omhandlet i afsnit III, kapitel II, afdeling 3, artikel 28, er højst 30 % af de beløb, der er fastsat i bilag VII. 10. Højst 10 % af det i bilag IX fastsatte samlede ELFUL-bidrag til den strategiske plan under den fælles landbrugspolitik er forbeholdt risikostyringsværktøjer som fastsat i artikel 70 i denne forordning. 11. højst 10 % af ELFUL-midlerne i den strategiske plan er forbeholdt investeringerne (artikel 68). 12. Det beløb, der er afsat under ELFUL, omfatter et særligt supplement i landdistrikter, som er tyndt befolkede.

Begrundelse

Ud over spørgsmålet om udfordringer i forbindelse med klimaforandringerne bør der også tages hensyn til et af de store handicap, som landdistrikterne står over for, nemlig affolkning.

Anbefalet ændring 51

Artikel 90, stk. 1

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 1. Som led i deres forslag til en strategisk plan som omhandlet i artikel 106, stk. 1, kan medlemsstaterne beslutte at overføre: 1. Som led i deres forslag til en strategisk plan som omhandlet i artikel 106, stk. 1, kan medlemsstaterne beslutte at overføre: a) op til 15 % af medlemsstatens tildeling til direkte betalinger, jf. bilag IV, efter fradrag af de tildelinger til bomuld, der er fastsat i bilag VI for kalenderårene 2021 til 2026, til medlemsstatens tildeling til ELFUL i regnskabsårene 2022-2027 eller a) op til 15 % af medlemsstatens tildeling til direkte betalinger, jf. bilag IV, efter fradrag af de tildelinger til bomuld, der er fastsat i bilag VI for kalenderårene 2021 til 2026, til medlemsstatens tildeling til ELFUL i regnskabsårene 2022-2027. b) op til 15 % af medlemsstatens tildeling til ELFUL i regnskabsårene 2022-2027 til medlemsstatens tildeling til direkte betalinger, jf. bilag IV, for kalenderårene 2021 til 2026 .

Begrundelse

Som udtrykt i udvalgets tidligere udtalelser modsætter det sig denne mulighed for overførsel fra søjle II til søjle I, der er i strid med landbrugsområdernes interesser.

Anbefalet ændring 52

Artikel 91

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Strategiske planer Medlemsstaterne fastlægger strategiske planer i overensstemmelse med denne forordning for at gennemføre den støtte fra Unionen, der finansieres gennem EGFL og ELFUL, med henblik på opfyldelsen af de specifikke målsætninger, der er fastsat i artikel 6. Strategiske planer Medlemsstaterne fastlægger strategiske planer i overensstemmelse med denne forordning for at gennemføre den støtte fra Unionen, der finansieres gennem EGFL og ELFUL, med henblik på opfyldelsen af de specifikke målsætninger, der er fastsat i artikel 6. På grundlag af den SWOT-analyse, der er omhandlet i artikel 103, stk. 2, og en vurdering af behovet, jf. artikel 96, fastlægger medlemsstaten i den strategiske plan en interventionsstrategi som omhandlet i artikel 97, hvori der fastsættes kvantitative mål og delmål med henblik på opfyldelse af de specifikke målsætninger, der er fastsat i artikel 6. Målene fastlægges ved anvendelse af det fælles sæt resultatindikatorer, der er fastlagt i bilag I. På grundlag af den SWOT-analyse, der er omhandlet i artikel 103, stk. 2, og en vurdering af behovet, jf. artikel 96, fastlægger medlemsstaten i den strategiske plan en interventionsstrategi som omhandlet i artikel 97, hvori der fastsættes kvantitative mål og delmål med henblik på opfyldelse af de specifikke målsætninger, der er fastsat i artikel 6. Målene fastlægges ved anvendelse af det fælles sæt resultatindikatorer, der er fastlagt i bilag I. For at nå disse mål fastlægger medlemsstaterne interventioner på grundlag af de interventionstyper, der er omhandlet i afsnit III. Hver strategisk plan dækker perioden 1. januar 2021 til 31. december 2027. For at nå disse mål fastlægger medlemsstaterne programmer for udvikling af landdistrikterne på det mest hensigtsmæssige geografiske niveau, men som minimum i regionerne i den yderste periferi, på grundlag af de interventionstyper, der er omhandlet i afsnit III. Hver strategisk plan dækker perioden 1. januar 2021 til 31. december 2027.

Begrundelse

En regional tilgang til definitionen og forvaltningen af programmer til udvikling af landdistrikterne bør konsolideres i overensstemmelse med nærhedsprincippet. Den strategiske plan bør gennemføres ved hjælp af planer for udvikling af landdistrikterne på det geografiske niveau, der skønnes mest hensigtsmæssigt.

Anbefalet ændring 53

Artikel 102

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Modernisering Modernisering I den beskrivelse af de elementer, der skal sikre den i artikel 95, stk. 1, litra g), omhandlede modernisering af den fælles landbrugspolitik, fremhæves de elementer i den strategiske plan, der støtter modernisering af landbrugssektoren og den fælles landbrugspolitik, og den skal navnlig indeholde: I den beskrivelse af de elementer, der skal sikre den i artikel 95, stk. 1, litra g), omhandlede modernisering af den fælles landbrugspolitik samt den agroøkologiske omstilling , fremhæves de elementer i den strategiske plan, der støtter modernisering af landbrugssektoren og den fælles landbrugspolitik, og den skal navnlig indeholde: a) en oversigt over, hvordan den strategiske plan bidrager til den tværgående målsætning om at fremme og udveksle viden, innovation og digitalisering og tilskynde til udbredelsen heraf som omhandlet i artikel 5, andet afsnit, navnlig gennem: a) en oversigt over, hvordan den strategiske plan bidrager til den tværgående målsætning om at fremme og udveksle viden, landbrugsmæssig knowhow, teknisk og social innovation og digitalisering og tilskynde til udbredelsen heraf som omhandlet i artikel 5, andet afsnit, navnlig gennem: i. en beskrivelse af organisationsstrukturen for AKIS udformet som den kombinerede organisations- og videnstrøm mellem de personer, organisationer og institutioner, der anvender og frembringer viden inden for landbrug og indbyrdes forbundne områder i) en beskrivelse af organisationsstrukturen for AKIS udformet som den kombinerede organisations- og vide