1. Indledning

Denne meddelelse indeholder en vurdering af de foranstaltninger, som Grækenland har gennemført for at efterkomme Rådets afgørelse 2011/734/EU, senest ændret ved Rådets afgørelse 2013/6/EU af 4. december 2012[1]. Sammen med den evalueringsrapport, som Kommissionens tjenestegrene har udarbejdet i samarbejde med ECB[2], bidrager meddelelsen til en vurdering af, om aftalememorandummet[3] i forbindelse med den finansiering, som medlemsstaterne i euroområdet har stillet til rådighed for Grækenland gennem den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF), er blevet overholdt. Denne vurdering er baseret på Kommissionens forårsprognose 2013 og den detaljerede vurdering, som Kommissionens tjenestegrene har foretaget sammen med IMF og ECB som led i det økonomiske tilpasningsprogram.

2. Rådets afgørelse af 4. december 2012

Den 4. december 2012 vedtog Rådet i henhold til artikel 126, stk. 9, og artikel 136 i TEUF en afgørelse rettet til Grækenland med henblik på at styrke og skærpe den finanspolitiske overvågning og med pålæg om at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, der skønnedes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud senest i 2016. Denne afgørelse medførte en ændring af afgørelsen fra juli 2011[4], som var blevet omarbejdet for at konsolidere flere successive ændringer af afgørelse 2010/320/EU af 10. maj 2010. Afgørelsen pålagde Grækenland at sikre en forbedring på mindst 10 procentpoint af BNP i perioden 2009-2014.

December 2012-ændringen af Rådets afgørelse pålagde Grækenland at bringe den nuværende situation med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør hurtigst muligt og senest i 2016. Det blev henstillet til Grækenland at tilvejebringe et offentligt underskud på højst 1,5 % i 2012 og primære offentlige overskud på mindst 0 % af BNP i 2013, 1,5 % af BNP i 2014, 3,0 % af BNP i 2015 og 4,5 % af BNP i 2016. Disse mål indebar, at der skulle tilvejebringes et samlet ENS-offentligt underskud på 6,9 % af BNP i 2012, 5,4 % af BNP i 2013, 4,5 % af BNP i 2014, 3,4 % af BNP i 2015 og 2,0 % af BNP i 2016.

Det blev anslået, at målene for den primære saldo ville give sig udslag i en forbedring af den konjunkturkorrigerede primære saldo i forhold til BNP fra 4,1 % i 2012 til 6,2 % i 2013 og mindst 6,4 % af BNP i 2014. Den konjunkturkorrigerede offentlige saldo opgjort som en andel af BNP blev anslået til -1,3 % i 2012, +0,7 % i 2013 og +0,4 % i 2014.

Det hedder i afgørelsen, at der ved beregningen af disse mål og de dermed forbundne finanspolitiske tilpasninger ikke måtte medregnes indtægter fra privatisering af finansielle og ikke-finansielle aktiver, transaktioner vedrørende rekapitalisering af bankerne samt overførsler i forbindelse med Eurogruppens udtalelse af 21. februar 2012 med hensyn til de indtægter fra de nationale centralbanker i euroområdet, herunder den græske centralbank, der stammer fra deres porteføljeinvesteringsbeholdninger af græske statsobligationer, samt alle betalinger fra tabsgivende banker ud over dem, der blev akkumuleret fra den garantigebyrstruktur for likviditetsstøtte i en krisesituation, der fandtes den 30. september 2012. Samme definition anvendes som led i Grækenlands økonomiske tilpasningsprogram.

Under hensyntagen til virkningen af de gældsreducerende foranstaltninger, der blev gennemført i december 2012, ansås målene at være forenelige med en offentlig konsolideret gældskvote på under 160 % i 2016.

3. Vurdering af, om der er truffet virkningsfulde foranstaltninger

Denne vurdering er baseret på Kommissionens forårsprognose 2013 og den detaljerede vurdering, som Kommissionens tjenestegrene har foretaget sammen med IMF og ECB som led i det økonomiske tilpasningsprogram (se tabel 1). Den viser den økonomiske og budgetmæssige udvikling siden den 4. december 2012, hvor Rådet vedtog sin sidste afgørelse.

Tabel 1: Oversigt over centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger[5]

(Nuværende fremskrivninger i forhold til Rådets afgørelse 2013/6/EU)

% af BNP, medmindre andet er angivet || || || 2012 || 2013 || 2014

|| || || || ||

Real BNP-vækst (% ændring) || Rådets afgørelse || || -6,0 || -4,2 || 0,6

Nuværende fremskrivning || || -6,4 || -4,2 || 0,6

Offentlig saldo || Rådets afgørelse || || -6,6 || -4,6 || -3,5

Nuværende fremskrivning || || -6,3 || -4,1 || -3,3

Primær saldo || Rådets afgørelse || || -1,5 || 0,0 || 1,5

Nuværende fremskrivning || || -1,3 || 0,0 || 1,5

Konjunkturkorrigeret primær saldo || Rådets afgørelse || || 4,1 || 6,2 || 6,4

Nuværende fremskrivning || || 4,5 || 6,2 || 6,3

Konjunkturkorrigeret saldo || Rådets afgørelse || || -1,3 || 0,7 || 0,4

Nuværende fremskrivning || || -0,5 || 2,1 || 1,6

|| || || || ||

Kilde: Kommissionens tjenestegrene, forårsprognose 2013

For første gang siden starten på tilpasningsprogrammet for Grækenland er de økonomiske udsigter stort set uændret i forhold til det, der blev oplyst i Rådets afgørelse fra december 2012. Prognosen fastholder en gradvis tilbagevenden til vækst i BNP i 2014. Tallene for udviklingen i BNP i sidste kvartal af 2012 var mindre gunstige end forventet, og det førte til et årligt fald i BNP på 6,4 % i 2012 sammenlignet med 6,0 % på tidspunktet for Rådets afgørelse, hvilket vil indebære en noget større negativ overførsel til 2013. Førende konjunkturindikatorer og finansmarkedsindikatorer har dog vist, at tilliden til, at der er et opsving på vej i Grækenland, er vokset. Ultimo april er Europa-Kommissionens indikator for økonomiske forventninger (ESI) for Grækenland steget til et niveau, der tyder på en bedring af vækstudsigterne. Bankindlånene i det græske banksystem er vendt tilbage efter den anden udbetaling under programmet i december 2012. Der blev taget hurtige skridt til at undtage cypriotiske bankers datterselskaber fra omstruktureringen af det cypriotiske banksystem. Ikke desto mindre udsender de "hårde" indikatorer fortsat negative signaler, eftersom industriproduktionen, detailhandelen og bygge- og anlægssektoren vedbliver med at skrumpe. Grundet den særdeles negative overførsel fra 2012 og den fortsatte nedgang i den indenlandske efterspørgsel forventes der fortsat et fald i BNP på 4,2 % i 2013. I begyndelsen af 2014 forventes der et moderat opsving anført af investeringerne og eksporten, som skulle føre til en årlig vækst i BNP på 0,6 % i 2014.

Trods en noget dybere recession i 2012 end forventet på tidspunktet for Rådets afgørelse overgik den finanspolitiske udvikling det mål, der blev fastsat for det primære underskud som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, med en lille margin i 2012. Det samlede primære underskud var på 5,0 % af BNP. De skønnede nettoudgifter forbundet med rekapitaliseringen og afviklingen af banker i 2012 udgør imidlertid 4,0 % af BNP. Når der ses bort fra disse omkostninger og andre faktorer, der er beskrevet i programmet, udgjorde den primære saldo til brug for proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud således -1,3 % af BNP, hvilket var en smule bedre end målet på 1,5 % af BNP i Rådets afgørelse. Foretages der tilsvarende justeringer af det samlede underskud på 10,0 % af BNP, bringes det samlede budgetunderskud beregnet i overensstemmelse med Rådets definition ned på 6,3 % af BNP. Dette er betydeligt bedre end de 6,9 % af BNP, der blev fastsat i Rådets afgørelse, hvilket for en dels vedkommende skyldes lavere rentebetalinger som følge af de gældsreducerende foranstaltninger, der blev gennemført i december 2012. De direkte skatteindtægter forblev stort set uændret, hvilket delvist kompenserede for den svage opkrævning af indirekte skatter, især moms og socialsikringsbidrag. På udgiftssiden lykkedes det myndighederne at begrænse de diskretionære udgifter, herunder især driftsudgifter og offentlige investeringer, for at tage hensyn til den stramme likviditetssituation for staten som følge af forsinkede programudbetalinger. Renteudgifterne blev lavere på grund af initiativet med at involvere den private sektor og tilbagekøbet i december af gæld samt gennemførelsen af gældsreducerende foranstaltninger.

Derfor overgik budgetresultatet i 2012 samlet set målene i Rådets afgørelse. Dette bekræftes af vurderingen af de konjunkturkorrigerede budgetsaldi. Den konjunkturkorrigerede primære saldo beregnet i henhold til definitionen i Rådets afgørelse udgjorde 4,5 % af BNP i 2012, og den blev dermed omkring 0,4 procentpoint bedre end det strukturelle overskud på 4,1 % i henhold til Rådets afgørelse. Det konjunkturkorrigerede budgetunderskud blev på ‑0,5 % af BNP i 2012 mod -1,3 % af BNP i Rådets afgørelse. Sammenlignet med 2011 blev den konjunkturkorrigerede primære saldo forbedret med 2,3 procentpoint af BNP i 2012, mens forbedringen af den konjunkturkorrigerede saldo blev på 4,5 procentpoint. Sidstnævnte tal afspejler effekten af den private sektors initiativ med hensyn til rentebetalinger.

Der er blevet truffet virkningsfulde foranstaltninger for at nå målene for det primære underskud i 2013 og 2014. Det græske budget, der blev vedtaget den 11. november 2012, inkluderede en pakke med supplerende foranstaltninger på indtægts- og udgiftssiden til en værdi af 9,2 mia. EUR eller ca. 5 % af BNP med det formål at reducere det primære underskud i 2013. Dette skete inden for rammerne af et konsolideringsprogram for 2013 og 2014 til en værdi af 13,5 mia. EUR, der er beskrevet i den mellemfristede finanspolitiske strategi for 2013-2016. Denne meget store pakke af finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger for 2013 og 2014 (på sammenlagt over 6,5 % af BNP), der især er koncentreret i periodens start, er for en stor dels vedkommende allerede blevet gennemført.

Mens det makroøkonomiske scenario i den sidste gennemgang forblev næsten uændret, har det vist sig, at der mangler visse indtægter, og at nogle få foranstaltninger ikke er blevet gennemført. De manglende indtægter skyldtes primært en mangelfuld indsamling af socialsikringsbidrag og lavere indtægter end forventet fra udligningen af afgiftssatser på dieselolie. Faldet i socialsikringsbidrag skyldes i vid udstrækning forventningerne til de fremtidige afdrag på gæld og de stramme likviditetsvilkår. De svage indtægter fra beskatningen af brændstof skyldes i vid udstrækning et lavere brændstofforbrug end forventet. Dertil kommer, at opjusteringen af afgiftsgodtgørelser i lyset af den nyligt opdagede bestand af ureviderede krav om afgiftsgodtgørelser i 2012 også har bidraget til nettoindtægtsmankoen. Af tekniske årsager har gennemførelsen af de gradvise pensionsnedskæringer været mangelfuld. Den nye lønskala er ikke blevet indført for parlamentsansatte og i visse statsejede virksomheder, og rederiafgiften blev mindre forventet. Tilsammen ville disse problemer, hvis de ikke var blevet løst, have resulteret i et hul på budgettet på 137 mio. EUR i 2013 og på 166 mio. EUR i 2014. Regeringen tilkendegav efterfølgende, at den havde til hensigt at gennemføre disse foranstaltninger fuldt ud. Herudover blev en række foranstaltninger, som skulle træde i kraft i 2013 og 2014, og som var blevet aftalt i forbindelse med den forrige mellemfristede budgetstrategi 2011-2014, ikke gennemført. Disse omfatter stigningen i socialsikringsbidrag fra selvstændige erhvervsdrivende og en stigning i billetpriserne til offentlig transport. I betragtning af de betydelige indtægter fra disse foranstaltninger ville deres manglende gennemførelse have skabt et stort hul på budgettet på ca. 270 mio. EUR i 2013 og mere end 700 mio. EUR i 2014. Myndighederne påtænkte endelig at gennemføre en betydelig nedsættelse af den ejendomsskat, der betales over elregningen.

De græske myndigheder har imidlertid forpligtet sig til at gennemføre kompenserende foranstaltninger for at undgå, at der opstår et finanspolitisk gab i 2013 og 2014. Regeringen besluttede at kompensere for den manglende gennemførelse af tidligere aftalte foranstaltninger med de nye foranstaltninger, der skal træffes i de samme sektorer, med henblik på at minimere de operationelle risici. Den manglende gennemførelse af det solidaritetsbidrag for selvstændige, der var planlagt for 2013, er blevet erstattet af en stramning af pensionskravene til uforsikrede personer og gennem en revision af pensionsrettighederne. Der vil blive kompenseret for de påkrævede besparelser forbundet med den manglende forhøjelse af billetpriserne til offentlig transport ved at reducere overførslerne til enheder uden for den offentlige sektor og rationalisere de offentlige tjenester. Hvad ejendomsskatter angår, vil regeringen sikre den fremskrevne indtægt på 1,9 mia. EUR fra den ejendomsskat, der opkræves over elregningen, og kompensere for den påtænkte nedsættelse af rentesatsen med 15 % gennem en udvidelse af beskatningsgrundlaget. For 2014 har regeringen forpligtet sig til at gennemføre solidaritetsbidraget for selvstændige i fuldt omfang. Derudover er det meningen, at den nye ejendomsskat, som forventes at afløse PPC-afgiften, skal være budgetneutral for at sikre den årlige indtægt, der allerede er planlagt i den mellemfristede budgetstrategi. Flere enkeltstående faktorer spiller også en rolle med hensyn til at lukke hullet på budgettet. For det første forventes overførslen af indtægter fra Grækenlands centralbank til staten at blive usædvanligt høj på grund af exceptionelle overskud. For det andet forventes de nye afregningsordninger at lette tilbagebetalingen af nyligt akkumuleret gæld og sikre, at staten kan inddrive en del af sine mistede indtægter. Endelig er der også blevet skåret ned på subsidierne til fyringsolie, hvortil budgetbevillingerne blev anset for at være for høje.

Alt i alt forventes målene i Rådets afgørelse at blive nået i både 2013 og 2014. Prognoserne for den primære saldo lyder på 0,0 % af BNP i 2013 og +1,5 % af BNP i 2014 i overensstemmelse med de mål, der er fastsat i Rådets afgørelse. Det samlede primære underskud forventes at blive højere i 2013 som følge af den nye rekapitalisering og afvikling af banker. Deres nøjagtige registrering i de offentlige regnskaber afhænger af timingen og arten af disse transaktioner. Det offentlige underskud forventes at blive på 4,1 % af BNP i 2013 og 3,3 % af BNP i 2014, hvilket i begge år er noget bedre end angivet i Rådets afgørelse. I konjunkturkorrigerede termer forventes den primære saldo at blive forbedret til 6,2 % af BNP i 2013 og til 6,3 % af BNP i 2014[6]. De konjunkturkorrigerede tal svarer næsten nøjagtigt til tallene i Rådets afgørelse, mens den konjunkturkorrigerede offentlige saldo forventes at blive noget højere end i Rådets afgørelse.

De finanspolitiske udsigter efter 2014 er fortsat usikre. De finanspolitiske udsigter afhænger i vid udstrækning af det økonomiske opsving og de fremskridt, der gøres med hensyn til at forbedre forvaltningen af skatte- og socialsikringsindtægterne. Inden for de nuværende makroøkonomiske rammer vil der skulle supplerende foranstaltninger til en værdi af 1,8 % af BNP i 2015 og 2,2 % af BNP i 2016 til for at nå de mål for den primære saldo, der er fastsat i Rådets afgørelse. Opfyldelsen af målene for det primære underskud ville imidlertid reducere det anslåede offentlige underskud til under 3 % af BNP. Der vil blive ført drøftelser om hullerne i de offentlige finanser og om de foranstaltninger, der skal til for at udfylde dem i 2015-16, som led i budgetforhandlingerne i efteråret 2014. På det tidspunkt vil nye makroøkonomiske data give et mere komplet billede af størrelsen af det tilbageværende gab.

Udsigterne for holdbarheden i statsgælden er stort set uændret i forhold til december 2012. Det makroøkonomiske scenario har stort set ikke ændret sig, mens de offentlige finanser fortsat er på rette vej til at nå målene. Med hensyn til privatiseringsindtægter er det kun blevet skønnet nødvendigt at foretage marginale ændringer af timingen. Gældskvoten forventes derfor at forblive på en faldende kurs fra 2014 og at falde til under 160 % i 2016, idet det antages, at gennemførelsen af det økonomiske tilpasningsprogram fortsætter.

De specifikke finanspolitiske og strukturelle finanspolitiske krav for december 2012 og marts 2013 i Rådets afgørelse er alle blevet opfyldt med visse mindre undtagelser (se tabellen i bilaget). Der er blevet gennemført en større skattereform, der udvider beskatningsgrundlaget og vil medføre en mere ligelig fordeling af skattebyrden. Der er blevet udnævnt en generalsekretær for offentlige indtægter, og skatteforvaltningen har fået større autonomi. Efter en vis forsinkelse er myndighederne begyndt at tage vigtige skridt til en større reform af den offentlige forvaltning, herunder at lægge bemandingsplaner for alle fagministerier. De reformer, der er blevet indledt, er godt på vej til at opfylde de udestående tilsagn, f.eks. om at øge andelen af generiske lægemidler, der sælges af apoteker, og forbedre den interne kontrol på alle hospitaler. Kommissionens tjenestegrene vil nøje overvåge dette arbejde.

4. Konklusion

Grækenland har truffet virkningsfulde foranstaltninger for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2011/734/EU, senest ændret ved Rådets afgørelse 2013/6/EU af 4. december 2012. Grækenland har allerede i 2010-2012 forbedret den strukturelle saldo med mere end det, Rådet anbefalede, nemlig mindst 10 procentpoint af BNP i perioden 2009-2014. Grækenland skønnes at have forbedret det strukturelle underskud med 13,5 procentpoint af BNP fra et underskud på 14,8 % i 2009 til et skønnet underskud på 1,3 % i 2012. Underskuddet på de offentlige finanser er faldet fra 15,6 % i 2009 til 6,3 % af BNP i 2012.

Det er lykkedes Grækenland at dæmme op for underskuddet i 2012, og resultatet for det primære underskud overgik målet i Rådets afgørelse. For at bringe en ende på den nuværende situation med et uforholdsmæssigt stort underskud hurtigst muligt i overensstemmelse med Rådets afgørelse har de græske myndigheder også taget nye skridt til at konsolidere deres offentlige finanser i 2013 og 2014. Det græske budget, der blev vedtaget den 11. november 2012, inkluderede en pakke med supplerende foranstaltninger på indtægts- og udgiftssiden til en værdi af 9,2 mia. EUR eller ca. 5 % af BNP med det formål at reducere det primære underskud i 2013. Dette skete inden for rammerne af et konsolideringsprogram for 2013 og 2014 til en værdi af 13,5 mia. EUR, der er beskrevet i den mellemfristede finanspolitiske strategi for 2013-2016. Denne meget store pakke af finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger for 2013 og 2014 (på over 6,5 % af BNP), der især er koncentreret i periodens start, er stort set allerede blevet gennemført.

I lyset af ovenstående har Kommissionen ikke forslag til ændringer af Rådets afgørelse fra december 2012. Målene for det offentlige primære overskud bør forblive mindst 0 % af BNP i 2013, 1,5 % af BNP i 2014, 3,0 % af BNP i 2015 og 4,5 % af BNP i 2016. Den finanspolitiske kurs indebærer en forbedring af den konjunkturkorrigerede primære saldo i forhold til BNP fra 4,1 % i 2012 til 6,2 % i 2013 og mindst 6,4 % af BNP i 2014, 2015 og 2016. De aktuelle prognoser for den offentlige saldo viser, at disse mål indebærer underskud på 4,1 % af BNP i 2013 og 3,3 % af BNP i 2014 og konjunkturkorrigerede overskud på 2,1 % af BNP i 2013 og 1,6 % af BNP i 2014.

Trods de fremskridt, der gøres på budgetområdet og med reformerne inden for andre centrale dele af økonomien, er der betydelige risiko, der kan påvirke de budgetmæssige resultater. Opsvinget i økonomien hæmmes fortsat af efterdønningerne af den markante finanspolitiske konsolidering i 2013 og den svage økonomiske vækst i euroområdet. Dertil kommer, at reformer på centrale områder såsom skatteforvaltningen og den offentlige forvaltning kan støde på modstand fra særinteresser. For at tilvejebringe det fremskrevne opsving i BNP-væksten og de heraf følgende indtægter i 2014 skal der også gøres fremskridt med gennemførelsen af reformer på produkt- og tjenestemarkederne. På den anden side er der også faktorer, der vil kunne bidrage til at forbedre situationen, herunder en målrettet gennemførelse af de vedtagne politikker, der vil kunne mindske usikkerheden og begrænse recessionens konsekvenser for samfundet og ledigheden. Investeringsvilkårene vil også kunne forbedres i kølvandet på rekapitaliseringen af bankerne gennem en øget indstrømning af udenlandsk kapital og en bedre udnyttelse af EU-midler.

BILAG: Foranstaltninger, der kræves gennemført i henhold til Rådets afgørelse 2011/734/EU som ændret ved Rådets afgørelse 2013/6/EU af 4. december 2012

2) I artikel 2 indsættes følgende stykke: Artikel 10a. Grækenland skal have truffet følgende foranstaltninger senest den 4. december 2012: a) budgettet for 2013 og den mellemfristede budgetstrategi til og med 2016 og de foranstaltninger, der er beskrevet i bilag IA til denne afgørelse, og de respektive gennemførelsesbestemmelser. Den mellemfristede budgetstrategi skal bygge videre på de permanente budgetkonsolideringsforanstaltninger, der skal sikre, at underskudsmålene for 2012-2016, som beskrevet i denne afgørelse, ikke overskrides, og at gældskvoten bringes til at falde støt || GENNEMFØRT. Vedtaget, samlelov 4093 (statstidende 222/a/12.11.2012)

b) fremlæggelse af en opdateret privatiseringsplan for det græske parlament og offentliggørelse af en halvårlig opdatering af Asset Development Plan || GENNEMFØRT. Uploadet til ministeriets websted.

c) overførsel til HRADF's portefølje af privatiseringsaktiver af den fulde og direkte ejendomsret (aktier eller koncessionsrettigheder) over Egnatia Motorway og de regionale havne Elefsina, Lavrio, Igoumenitsa, Alexandroupolis, Volos, Kavala, Korfu, Patras, Heraklion og Rafina || GENNEMFØRT. Gennemført for Egnatia (ref: B2316/10-8-2012). Havne (beslutning 222/5.11.2012./FEK, 12. november)

d) sikring af, at fagministerierne og andre relevante enheder giver generalsekretariatet for offentlig ejendom fuld adgang til fortegnelsen over al fast ejendom, der ejes af staten || OVERHOLDT. Det relevante brev er sendt til fagministerierne. Fagministerierne har indsendt de ønskede oplysninger.

e) ændringen og/eller ophævelsen af bestemmelser i statsejede virksomheder (PPC, OLP- og OLTH-havnevæsen, HELPE, EYATH og EYDAP, havne osv.), som afviger fra almindelige selskabsretlige bestemmelser med hensyn til begrænsninger i private aktionærers stemmerettigheder || GENNEMFØRT. Ændret i den nye privatiseringslov. (Artikel 2).

f) lovgivning til fastlæggelse af opgaver og kvalifikationer for generalsekretæren i skatteforvaltningen og finansministerens delegering af beslutningsbeføjelser til generalsekretæren for skatteforvaltningen || GENNEMFØRT. (Samle)lov 4093 (statstidende 222/A/12.11.2012, afsnit E, artikel 6).

g) indsættelse af erfarne skatterevisorer i aktiviteter, der tager sigte på at opfylde behovet for øjeblikkelige indtægter ved at styrke centrale håndhævelsesområder som f.eks. enheden for store skatteydere og gøre dem fuldt operationelle ved at overføre 100 revisorer fra andre opgaver og oprettelse af én funktionel enhed for velhavende privatpersoner og selvstændige erhvervsdrivende med høj indkomst og bemanding af denne enhed med 50 erfarne skatterevisorer, som er direkte ansvarlige over for generalsekretæren for skatteforvaltningen || GENNEMFØRT. Der er blevet udarbejdet fire ministerielle afgørelser (MD): - MD 31.10.2012 om overførsel af 100 revisorer til kontoret for store skatteydere. - MD 31.10.2012 om at give DEK Athens beføjelser i relation til meget velhavende personer (med kriterier fastsat i MD). - MD om overførsel af 50 revisorer til DEK Athens (undertegnet den 8. november af viceministeren). For at sikre et passende personaleniveau blev MD D2a 1157921 16.11.2012 udstedt for at flytte flere revisorer til udfyldelse af ledige stillinger. Alle revisorer har indfundet sig på deres nye kontorer.

h) en retsakt fra Ministerrådet (afløser Ministerrådets retsakt, der blev vedtaget den 29. oktober 2012), som sigter mod at forbedre budgetgennemførelsen og fremme en sund finanspolitisk styring, og som ud over bestemmelserne i den oprindelige retsakt fra Ministerrådet indeholder supplerende bestemmelser: i) fastsættelse af, at samarbejdsmemoranda undertegnes i slutningen af december hvert år af finansministeriet og de øvrige ministerier eller af ministerierne og lederne af de enheder, der føres tilsyn med (således at hele den offentlige forvaltning er omfattet), ii) styrkelse af de nuværende balancerede budgetmæssige begrænsninger for lokalforvaltningerne, så de bliver mere effektive, herunder korrektions- og sanktionsmekanismer, iii) styrkelse af det nuværende system for overvågning af statsejede virksomheder ved at indføre en håndhævelsesmekanisme i tilfælde af afvigelser fra de specifikke mål, der er fastlagt for hver statsejet virksomhed, og iv) fastsættelse af rammer for definering af specifikke mål for dækningen af operationelle forpligtelsesregistre for lokalforvaltninger og statsejede virksomheder, som skal opstilles hvert år i december. Ministerrådets retsakt skal også omfatte mekanismer til korrektion af overførsler fra centralforvaltningen for at tackle afvigelser fra de fastsatte mål i løbet af året og eventuelt i de følgende år og samtidig sikre, at restancerne ikke stiger; Ministerrådets retsakt skal gøre det klart, at indtægterne fra privatiseringen af statsejede aktiver betales direkte til en separat konto for at overvåge pengestrømme, undgå omdirigering af offentlig finansiering og sikre en rettidig gældsafvikling, og der skal i retsakten fastsættes automatiske udgiftsnedskæringer, der som hovedregel skal finde anvendelse, når målene ikke nås, samtidig med at det sikres, at restancerne ikke stiger || GENNEMFØRT. FEK A nr. 228 af 18.11.2012

i) en række foranstaltninger til forbedring af den nuværende finansielle situation i den nationale organisation for sundhedsydelser (EOPYY) og sikring af, at den budgetmæssige gennemførelse er tættere på et balanceret budget i 2012 og 2013, herunder: i) strømlining af pakken af ydelser, ii) stigende omkostningsdeling for sundhedsydelser, der leveres af private udbydere, iii) forhandling af mængderabataftaler og revidering af case-mix-aftalerne med private udbydere, iv) revision af gebyrerne for og antallet af diagnostiske ydelser og fysioterapiydelser, som EOPYY har indgået aftale med private udbydere om med det formål at reducere de hermed forbundne omkostninger med mindst 80 mio. EUR i 2013, v) indførelse af et referenceprissystem for godtgørelse af udgifter til lægemidler og vi) en gradvis øgning af OGA-medlemmernes bidrag, så det når op på gennemsnittet af de bidrag, som andre medlemmer af EOPYY betaler || GENNEMFØRT. FEK nr.3054/Β΄/18-11-2012

j) følgende bestemmelser vedrørende godtgørelse af udgifter til lægemidler: i) lovgivning til kontrol af udgifterne til lægemidler, som aktiverer nødforanstaltninger (herunder f.eks. en generel prisnedsættelse), hvis det af en eller anden grund ikke er muligt at opfylde målet ved hjælp af den eksisterende automatiske tilbagebetalingsmekanisme; sådanne foranstaltninger skal medføre tilsvarende besparelser, et ministerielt dekret, der fastsætter en ny tilbagebetalingstærskel for 2013 (2,44 mia. EUR for ambulante patienter), opdatering af prislisten og positivlisten over godtgørelsesberettigede lægemidler, navnlig ved kun at godtgøre de omkostningseffektive pakninger til kroniske sygdomme, ved at flytte lægemidler fra positivlisten til negativlisten og håndkøbslisten og ved at indføre referenceprissystemet, som er udviklet af den nationale organisation for lægemidler (EOF). Disse lister skal ajourføres mindst to gange om året i overensstemmelse med Rådets direktiv 89/105/EØF, mandat til apotekerne til substitution af receptpligtig medicin med det billigste lægemiddel med samme aktive stof i referencekategorien (obligatorisk "generisk substitution")." || GENNEMFØRT. Adgangsgebyr indført. Ref. "minibuslov" FEK 229a/19.11.2012. artikel 11.1 (adgangsgebyr) FEK 3035/B/15.11.2012 FEK 3047/ B/ 16.11.2012 og FEK 3046/ B/ 16.11.2012 FEK 3057/B/18-11.2012

3) Artikel 2, stk. 11, affattes således: "11. Grækenland træffer følgende foranstaltninger inden udgangen af december 2012: a) en skattereform af indkomstskatten og selskabsskatten, der tager sigte på at forenkle skattesystemet, udvide skattegrundlaget og eliminere undtagelser og præferenceordninger || GENNEMFØRT. 25/1/2013 lov 4110 GG 17/Α/23-1-2012.

b) den nødvendige primære og sekundære lovgivning til sikring af en hurtig gennemførelse af privatiseringsplanen || GENNEMFØRT, PÅGÅR.

c) fastlæggelse af lovgivningsmæssige rammer for vandforsyningsselskaber || GENNEMFØRT. De relevante lovbestemmelser blev vedtaget af Parlamentet den 24.1.2013 (FEK A29/5-2-2013). Der blev undertegnet og offentliggjort et interministerielt dekret om fastsættelsen af den lovgivningsmæssige ramme (FEK 679/22-3-2013).

d) foranstaltninger til forbedring af skatteforvaltningen med indførelse af præstationsbedømmelser, bedre udnyttelse af risikovurderingsteknikker og etablering og styrkelse af specialiserede gældsforvaltningsenheder || GENNEMFØRT. 11.4.2013 lov 4141 (GG 81/a/5-4-2013) fastlægger de retlige rammer.

e) udarbejdelse og offentliggørelse af en plan for afvikling af restancer, som offentlige enheder skylder leverandører, og af skattetilbagebetalinger || GENNEMFØRT.

f) afslutning af gennemførelsen af reformen af den måde, de offentlige tillægspensionsordninger/supplerende pensionsordninger fungerer på, og samling af alle nuværende ordninger i den offentlige sektor || GENNEMFØRT. Målet for ETEA er blevet gennemført for de supplerende fonde.

g) lovgivning med henblik på at udvide anvendelsen af rabatten på 5 % fra medicinalfirmaer (der gælder for lægemidler, der sælges til hospitaler) til alle lægemidler, der sælges på EOPYY-apoteker || GENNEMFØRT. Lov 4093/FEK 222/12-11-12 (ib2/5,6,8) & PNP/FEK 229/19-11-2012 (artikel11.10).

h) en forøgelse af andelen af generiske lægemidler, så 35 % af alle lægemidler, der sælges på apotekerne, er generiske || IKKE GENNEMFØRT. Processen er iværksat.

i) udpegelse af interne revisorer på alle hospitaler og indførelse af forpligtelsesregistre på alle hospitaler." || IKKE GENNEMFØRT. Processen er iværksat, men den er ikke afsluttet, og der foreligger en handlingsplan og tidsplan.

4) I artikel 2 tilføjes følgende stykker: "12. Grækenland træffer følgende foranstaltninger inden udgangen af marts 2013: a) udstedelse af et ministerielt dekret om regulering af slutbrugerpriserne for lavspændingskunder || GENNEMFØRT.

b) opdatering af den mellemfristede budgetstrategi, herunder fastsættelse af bindende 3-årige udgiftslofter for offentlige delsektorer || GENNEMFØRT.

c) vedtagelse af personaleplaner for fagministerier || GENNEMFØRT.

d) etablering af en skatteforvaltning med væsentlig større autonomi og angivelse af graden af autonomi, forvaltningsrammer, ansvarlighed, skatteforvaltningslederens retlige beføjelser og organisationens første personale || GENNEMFØRT, PÅGÅR.

e) udarbejdelse og offentliggørelse af en ny komplet korruptionsbekæmpelsesplan for offentligt ansatte, herunder særlige bestemmelser for skatte- og toldforvaltningen || GENNEMFØRT. Der er blevet udarbejdet en national plan. Vurderingen er positiv.

f) en standardprocedure gøres fuldt operationel med henblik på ændring af de juridiske værdier af fast ejendom, så de er bedre afpasset til markedspriserne, under direktoratet for kapitalbeskatnings ansvar || IKKE GENNEMFØRT. Processen er kompliceret, så der kræves en omformulering af foranstaltningen.

g) overførsel af 40 nye aktiver i form af fast ejendom (identificeret som "real estate assets lots 2 and 3" i privatiseringsplanen) til HRADF. || IKKE GENNEMFØRT. Den første interministerielle afgørelse om overførsel til HRADF af en del af de 40 aktiver er blevet undertegnet og offentliggjort (FEK 754/2-4-2013). Den interministerielle afgørelse vedrørende de øvrige aktiver er blevet udarbejdet og forventes undertegnet om kort tid.

[1] EUT L 4 af 9.1.2013, s. 40.

[2] "The Economic Adjustment Programme for Greece – May 2013", European Economy–Occasional Paper (endnu ikke udgivet). Det dokument indeholder en mere detaljeret gennemgang af udviklingen med hensyn til de makroøkonomiske, finansielle, pengepolitiske og strukturelle reformer.

[3] "Memorandum of Economic and Financial Policies" og "Memorandum of Understanding of Specific Economic Policy Conditionality" fra december 2012.

[4] Rådets afgørelse 2011/734/EU (omarbejdning) (EUT L 296 af 15.11.2011, s. 38).

[5] Budgetsaldi er baseret på definitionerne i Rådets afgørelse (og ikke definitionerne í ESA95).

[6] I Rådets afgørelse er der justeret for omkostningerne forbundet med afviklingen af banker. Andre engangsudgifter og engangsindtægter mindsker det nominelle underskud med kumulativt 1,5 mia. EUR i 2012 (ca. 0,7 % af BNP), 1 mia. EUR i 2013 (0,5 % af BNP) og ca. 400 mio. EUR i 2014 (0,2 % af GDP).