KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 17.12.1998 
KOM(1998) 770 endelig udg. 
Foreløbig beretning fra Kommissionen til 
Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg og Regionsudvalget om 
gennemførelse af Fællesskabets 
handlingsprogram på mellemlang sigt for lige 
muligheder for mænd og kvinder (1996 til 2000) 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
SAMMENDRAG iii 
I OVERSIGT OVER PROGRAMMET 1 
1.1 Mål og målsætninger 1 
1.2 Den finansielle ramme 2 
1.3 Forvaltning af programmet 3 
1.4 Strategier udviklet under programmet 4 
D ANALYSE AF PROGRAMMETS AKTIVITETER OG RESULTATER 5 
II. 1 Analyse af programmets gennemførelse i forhold til de enkelte mål 5 
//././ Generelle bemærkninger 5 
11.1.2 Integrering af ligestillingsaspektet 7 
II. 1.3 Mobilisering for ligestilling 8 
II. 1.4 Ligestilling i en økonomi i forandring 10 
II. 1.5 Forening af arbejde og familieliv 13 
//. /. 6 Ligestilling mellem kønnene i beslutningsprocessen 15 
II. 1.7 Udøvelse af ligeretten 17 
II. 2 Programmets rolle inden for rammerne af Fællesskabets politikker og aktiviteter 19 
II. 2.1 Generelle bemærkninger 19 
II.2.2 Mainstreaming-strategien 19 
II. 2.3 Den europæiske beskæftigelsesstrategi 20 
II. 2.4 Strukturfondene 21 
II.2.5 Den europæiske ligestillingslovgivning .....22 
SAMMENDRAG 
Fællesskabets handlingsprogram på mellemlang sigt for lige muligheder for mænd og kvinder 
(1996-2000) blev vedtaget af Rådet i december 1995. Det bygger på erfaringer fra tidligere EF-
programmer om lige muligheder og skal ikke blot konsolidere tidligere aktiviteter, men også tage 
hensyn til nye idéer, krav og udfordringer. Mange af disse udfordringer blev formuleret på De 
Forenede Nationers fjerde Verdenskonference for kvinder i Beijing i september 1995. 
Denne foreløbige beretning opfylder Kommissionens forpligtelse til i henhold til Rådets afgørelse 
at fremlægge en midtvejsevaluering af programmets gennemførelse. I Rådets afgørelse opstilles 
der seks politiske mål for programmet (integrere ligestillingsaspektet, mobilisere alle aktører for 
at tilvejebringe lige muligheder, fremme lige muligheder i en økonomi i forandring, gøre det 
lettere at kombinere familieliv og arbejde, tilskynde til mere ligelig deltagelse af mænd og kvinder 
i beslutningstagningen og skabe bedre foradsætninger for at udøve ligeretten). Afgørelsen 
indeholder endvidere en beskrivelse af den type fællesskabsaktioner og støttemekanismer, der skal 
tages i anvendelse for at nå disse mål. 
Indholdet i denne beretning er struktureret på følgende måde: Afsnit I indeholder en beskrivelse af 
programmets hovedelementer samt deres struktur og forvaltning, i afsnit II. 1 præsenteres 
programmets resultater i forhold til de seks politiske mål, der er opstillet i Rådets afgørelse, og i 
afsnit II.2 illustreres programmets relevans for og bidrag til de relevante udviklingsområder og 
politikker i Fællesskabet. 
Sideløbende med de seks politiske mål er der afprøvet flere strategier i forbindelse med 
programmets gennemførelse, herunder: fornyelse, partnerskab og overførsel af god praksis. Disse 
strategier er blevet en forudsætning for et effektivt bidrag til gennemførelse af de politiske 
målsætninger, ligesom de er en fordel i forbindelse med organisationsindlæring for 
arbejdsgrupperne under projektet. 
Integrering af ligestillingsaspektet mellem mænd og kvinder er det primære princip i 
handlingsprogrammet. Det er både et egentligt politisk mål og en strategi til fornyelse inden for 
alle andre målrettede politiske områder. Integrering af ligestillingsaspektet er en kompleks og 
langvarig proces, men det er netop kompleksiteten og det langsigtede perspektiv, der gør 
programmets aktiviteter så vigtige. Disse aktiviteter har omfattet udveksling af erfaringer, 
udvikling af praktisk værktøjer samt rammer for gennemførelsen og overvågning af 
gennemførelsen inden for forskellige politiske områder. 
Betydningen af ligestillingsmetoden er siden blevet bekræftet i den europæiske 
beskæftigelsesstrategi og gennem erklæringen fra Det Europæiske Råd i Cardiff i juni 1998. Den 
fokusering på ligestilling, der er tale om i beskæftigelsesstrategien og fra stats- og 
regeringscheferne i Cardiff, har ligeledes fået betydelig støtte gennem de oplysninger, der er 
indsamlet gennem forskellige projekter og undersøgelser, der finansieres gennem programmet, 
samt gennem det arbejde de to arbejdsgrupper under programmet har gennemført. 
En anden vigtig drivkraft for programmet har været fokuseringen på at sikre komplementariteten 
mellem programmet og de nationale aktioner eller planer vedrørende ligestilling. Dette er sket i 
samarbejde med forvaltningsudvalget, som består af repræsentanter for medlemsstaternes 
ligestillingsmyndigheder. Takket været dette samarbejde er der opstået en positiv synergi mellem 
programmet og medlemsstaternes ligestillingsinstanser. Et yderligere bevis på dette vitale 
samarbejde er programmets vellykkede samarbejde med de skiftende rådsformandskaber samt 
festligholdelsen af vigtige begivenheder i forbindelse med formandskabet, der har modtaget 
bistand og støtte fra programmet. 
m 
Det mulige bidrag til de faktiske ændringer i den lokale, nationale eller europæiske situation på 
det praktiske plan udgør programmets merværdi. Denne "indbyggede" fordel fremgår af 
projektets resultater, og den vil blive endnu mere tydelig, efterhånden som projekterne glider over 
i det stadie, hvor foranstaltningerne skal videreformidles. 
Et andet vigtigt aspekt af programmets merværdi er udviklingen af fælles rammer for samordnede 
aktioner på europæisk plan. Vigtige begreber som f.eks. "integrering af ligestillingsaspektet" og 
"ligelig deltagelse af mænd og kvinder i beslutningstagningen" er i øjeblikket ved at blive udviklet 
i en europæisk sammenhæng, og de bliver i stadig højere grad integreret i europæiske politikker 
på grund af den platform for analyser og diskussioner, som programmet udgør. Samtidig skaber 
programmet en fælles dagsorden for ligestilling mellem kønnene i Europa. Denne begyndende 
konvergens mellem medlemsstaterne er en af de mest positive sidegevinster ved de aktiviteter, der 
finder sted inden for rammerne af programmet. 
IV 
Foreløbig beretning fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelse af 
Fællesskabets handlingsprogram på mellemlang sigt for lige muligheder for mænd 
og kvinder (1996 til 2000) 
I OVERSIGT OVER PROGRAMMET 
1.1 Mål og målsætninger 
Fællesskabets handlingsprogram på mellemlang sigt for lige muligheder for mænd og 
kvinder (1996-2000)1 blev vedtaget ved Rådets afgørelse2. Det skulle bygge på 
erfaringerne fra Fællesskabets første tre handlingsprogrammer om lige muligheder for 
kvinder og mænd. Disse tidligere programmer har haft stor betydning ikke blot med 
hensyn til at forbedre kvindernes situation på arbejdsmarkedet og i samfundet, men også 
til at fremme samarbejde på alle niveauer i bestræbelserne på at skabe lige muligheder for 
mænd og kvinder. 
Programmets mest nyskabende aspekt i forhold til de tidligere programmer er indførelsen 
af begrebet mainstreaming både som retningslinje og som et mål i henhold til artikel 2 og 
3 i Rådets afgørelse. Programmet skal fungere som referenceramme for at stimulere 
samspil og partnerskab inden for alle områder og på alle niveauer, både på 
fællesskabsplan og på nationalt, regionalt og lokalt plan med henblik på at integrere 
ligestilling i alle Fællesskabets og medlemsstaternes politikker og aktiviteter inden for 
deres respektive kompetenceområder. 
Med henblik på at opfylde de konkrete mål, der er opstillet i artikel 3 i Rådets afgørelse 
(f.eks. mainstreaming, mobilisering af alle aktører, lige muligheder i en økonomi i 
forandring, bedre muligheder for at kombinere familieliv og arbejde, ligelig deltagelse af 
mænd og kvinder i beslutningstagningen samt udøvelse af ligeretten), indeholder 
programmet følgende instrumenter (i henhold til artikel 4): 
• Støtte til projekter, der tager sigte på at udveksle oplysninger og erfaringer om god 
praksis. 
• Gennemførelse af undersøgelser på dette område og opfølgning af relevante 
politikker. 
• Videreformidling af resultaterne af de iværksatte initiativer samt af al anden relevant 
information. 
Som det fremgår af artikel 5 i Rådets afgørelse, sørger Kommissionen og 
medlemsstaterne for, at der er sammenhæng og komplementaritet mellem de aktiviteter, 
der gennemføres under programmet, de initiativer, der gennemføres under de øvrige 
fællesskabspolitikker og -aktioner - bl.a. vedrørende strukturfondene, uddannelse og 
erhvervsuddannelse - samt medlemsstaternes egne initiativer. 
I henhold til artikel 12 i Rådets afgørelse skal Kommissionen forelægge Europa-
Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en 
foreløbig beretning om programmets gennemførelse senest den 31. december 1998. 
Nærværende beretning opfylder dette krav. Beretningen dækker den førstehalvdel af 
programperioden 1996 til juli 1998. Kommissionens tjenestegrene er i gang med at 
udarbejde et offentligt udbud for eksterne evalueringer i overensstemmelse med 
afgørelsens artikel 11. Disse evalueringer, som vil blive iværksat i begyndelsen af 1999, 
vil være en hjælp for Kommissionen i forbindelse med udarbejdelsen af den endelige 
rapport, som skal foreligge den 31. december 2001. 
i»X Den finansielle ramme 
Det samlede budget for programmet udgjorde i 1996 ECU 9.000.000, hvoraf ECU 
8.970.604,02 var forpligtede, og i 1997 ECU 8.250.000, hvoraf ECU 8.089.835,95 var 
forpligtede. 
I løbet af de første to års gennemførelse blev bevillingerne under programmet fordelt 
mellem de tre dele, der omtales i artikel 4 i Rådets afgørelse. Der blev forpligtet ECU 
11.798.254,56 til metodemæssig og/eller teknisk og/eller finansiel støtte til projekter, der 
tager sigte på at finde frem til og udvikle god praksis, og som støtte til projekter til 
identificering og udvikling af god praksis samt til udveksling af oplysninger og erfaringer 
om disse. I 1996 blev der forpligtet ECU 5.780.815,86 til projekter, seminarer m.m og 
ECU 6.017.438,70 i 1997. 
De finansielle forpligtelser under programmet på i alt ECU 2.464.924,25 er i disse to år 
gået til aktiviteter vedrørende overvågning og opfølgning af relevante politikker samt 
gennemførelse af forskning, herunder 17 undersøgelser, samt drift af ekspertgruppen for 
juridiske spørgsmål og drift af gruppen om "køn og beskæftigelse". 
Programmet har investeret i alt ECU 2.797.261,16 i hurtig videreformidling af 
resultaterne af de iværksatte initiativer samt af al anden relevant information, herunder 
offentliggørelse af tidsskrifter, temapublikationer samt årsberetningen om lige 
muligheder Af sidstnævnte beløb blev ECU 1.759.774,16 forpligtet i 1996 og ECU 
1.037.487,00 i 1997. 
PROGRAM-
AKTIVITETER 
Udveksling af erfaringer 
(projekter, seminarer 
m.m.) 
Unders0gelser og 
opfolgning 
Formidling af resultater, 
informationsaktiviteter 
I ALT 1996 
5.780.815,62 
1.430.014,00 
1.759.774,16 
8.970.604,02 1997 
6.017.438,70 
1.034.910,25 
1.037.487,00 
8.089.835,95 I ALT 
11.798.254,56 
2.464.924,25 
2.797.261,16 
17.060.439,97 
Den finansielle støtte, der ydes under programmet, kan udgøre op til 60% af de samlede 
projektudgifter i overensstemmelse med artikel 8 i rådets afgørelse, og finansieringen af 
de resterende 40% skal skaffes af projektlederen i form af medfinansiering. Det har været 
vanskeligt for mange af ansøgerne at skaffe dækning for disse 40% af de samlede 
projektudgifter. 
Årsagerne ligger til en vis grad i selve programmets grundlag, idet der fokuseres på 
udveksling af erfaringer på tværs af grænserne, og det forventes ikke at finansiere lokale, 
regionale eller nationale aktioner. Men samfinansiering, der oftest kan blive tale om til 
ansøgerne, er kædet sammen med projektets lokale, regionale eller nationale aktiviteter 
snarere end med selve udvekslingsaspektet, eftersom det eneste bidrag, små 
organisationer kan tilbyde som deres egen del af samfinansieringen, er bidrag i naturalier 
- nemlig det arbejde, der udføres af deres egne medlemmer. 
Ovenstående omstændigheder har medført hindringer for en problemfri finansiel 
gennemførelse af projekterne i den periode, der er omfattet af denne beretning, og de vil 
formentlig fortsætte under programmets anden halvdel, med mindre det bliver lettere at 
finde yderligere muligheder for medfinansiering af tværnational udveksling i 
medlemsstaterne. 
1.3 Forvaltning af programmet 
I forbindelse med programmets gennemførelse bistås Kommissionen af et udvalg, der 
består af repræsentanter for medlemsstaterne. Som fastlagt i artikel 9 i Rådets afgørelse, 
skal dette forvaltningsudvalg vedtage det årlige arbejdsprogram, de generelle 
retningslinjer for Fællesskabets støtte samt fremgangsmåden ved udvælgelse af projekter. 
Det skal også sørge for overvågning og udbredelse af EF-støttede aktioner på 
medlemsstatsniveau. Eftersom forvaltningsudvalget består af repræsentanter for de 
nationale myndigheder, har det været stærkt medvirkende til at udvikle programmet i 
medlemsstaterne og ligeledes til at styrke samarbejdet og udvekslingen af oplysninger og 
god praksis mellem de forskellige medlemsstaters nationale myndigheder. 
I tidligere fællesskabsprogrammer om lige muligheder er Kommissionen blevet bistået af 
forskellige støttestrukturer og ekspert grupper. Disse strukturer og grupper, som spillede 
en vigtig rolle ved udviklingen af acquis communautaire, er i det nuværende program 
blevet afløst af en mere strømlinet forvaltning, som ikke blot sikrer, at Fællesskabets 
ligestillingsinitiativer er mere ensartede, men ligeledes bidrager til at give dem en højere 
profil. Som følge heraf er der nu kun to ekspertgrupper, der bistår Kommissionen - en 
ekspertgruppe om "ligestillingslovgivning" og en ekspertgruppe om "køn og 
beskæftigelse". Hver gruppe består af relevante eksperter fra alle 15 medlemsstater og to 
af EØS-landene (Island og Norge). 
I med henblik på at rationalisere strukturer og ressourcer har Kommissionen etableret et 
kontor for teknisk bistand (ANIMA), der kan yde hjælp og ekspertbistand ved 
udvælgelse af projekter til finansiering, sikre den daglige opfølgning på de finansierede 
projekter, fremme det indbyrdes netværkssamarbejde, regelmæssigt udarbejde og 
udbrede oplysninger om programmets gennemførelse i overensstemmelse med 
Kommissionens vejledning og endelig sikre en løbende opfølgning på de initiativer, der 
finansieres via programmet. 
En række tværnationale partnerorganisationer deltager også i den praktiske forvaltning af 
programmet. Antallet af sådanne organisationer, der er involveret i programaktiviteterne, 
varierer fra aktivitet til aktivitet, men det kan slås fast, at disse organisationer har 
undergået en positiv udvikling i hvert år af programmets gennemførelse. For nylig har 
man udarbejdet en database over organisationer, der har en potentiel interesse i at blive 
partnerorganisationer under programmet, og denne database vil hele tiden blive udvidet 
og forbedret af programmets kontor for teknisk bistand. I anden halvdel af programmets 
løbetid vil denne database gøre det lettere for projektlederne at finde en passende 
partnerorganisation til deres projekt. 
Programmets aktiviteter kan åbnes for deltagelse af andre lande, således som det fremgår 
af artikel 6 i Rådets afgørelse. To af landene i Det Europæiske Økonomiske 
Samarbejdsområde (EØS) - Island og Norge - har deltaget siden programmets start. 
Kommissionen har inviteret alle 10 central- og østeuropæiske lande til at deltage, og den 
afholdt et todages seminar i juni 1997 for at gennemgå programmets procedurer. Seks af 
disse lande har allerede tilkendegivet deres interesse i at deltage i programmet. I tre af 
landene (Rumænien, Ungarn og Litauen) var man tæt på at afslutte de juridiske og 
praktiske forberedelser, mens denne beretning var under udarbejdelse. 
I betragtning af udfordringerne i forbindelse med udvidelsen af Den Europæiske Union 
vil man yderligere synliggøre Fællesskabets engagement på ligestillingsområdet i medfør 
af programmet i anden halvdel af dets løbetid. 
1.4 Strategier udviklet under programmet 
De strategier, der er blevet afprøvet i løbet af programmets gennemførelsesperiode, er 
innovation, partnerskab og overførsel af god praksis. Disse tre strategier er blevet en 
nødvendighed for en effektiv indsats og bør derfor danne grundlag for alle aktiviteter 
under programmet. De viser sig at give et afgørende bidrag til gennemførelsen af de 
politiske målsætninger og indebærer endvidere en gevinst med hensyn til 
organisationserfaring for de grupper, der deltager i projektet. 
Ved det praktiske arbejde identificerede man under projekterne elementer af innovation 
på en række forskellige måder: Uge fra den afprøvede metodologi til de planlagte 
aktiviteter. Hvad angår partnerskab hænger dette naturligt sammen med programmets 
udformning, og det gennemføres overalt af en række forskellige aktører samt gennem de 
udviklede samarbejdsmetoder. Endelig med hensyn til god praksis er programmet 
fokuseret på foranstaltninger til udvikling af bedre metoder til opnåelse af Uge 
muligheder og/eller til formidling af praksis, der allerede har vist sig at være effektiv. 
Fordelen ved programmet er, at der indkredses og udveksles oplysninger og erfaringer 
om god praksis i forbindelse med lige muligheder for mænd og kvinder blandt de 
vigtigste aktører på dette område (myndigheder, ikke-statslige organisationer, 
arbejdsmarkedets parter). Hertil kræves en tværnational indfaldsvinkel, både hos de 
involverede partnerorganisationer og i de foranstaltninger, der iværksættes under 
projektet. 
Sammenlignet med rent nationale eller lokale foranstaltninger er aktiviteterne inden for 
programmet værdifulde som følge af deres bidrag til at skabe reelle forandringer på 
operationelt plan i lokal, national eller europæiske sammenhæng. Denne "indbyggede" 
merværdi fremgår af projektresultaterne og kan kun opnås fuldt ud, når projekterne går 
ind i formidlingsfasen vedrørende deres foranstaltninger. 
Indkredsningen og udvekslingen af oplysninger med den efterfølgende overførsel af god 
praksis på tværnationalt plan har fungeret tilfredsstillende for de fleste projektledere. Det 
var imidlertid ikke i alle projekter, at man på forhånd havde taget højde for en mere 
kompliceret fase med internationalt samarbejde om foranstaltninger vedrørende 
udformning og gennemførelse (dvs. multilateral udveksling af erfaringer om god praksis 
eller strategien for videreformidling af resultater). Udviklingen af mere detaljerede 
tværnationale partnerskaber er derfor blevet et af målene i anden halvdel af programmets 
løbetid. 
H ANALYSE AF PROGRAMMETS AKTIVITETER OG RESULTATER 
For at beskrive programmets gennemførelse i første halvdel af dets levetid gennemgås 
aktiviteter og resultater i afsnit II. 1 i henhold til de konkrete målsætninger, der nævnes i 
artikel 3 i Rådets afgørelse. I afsnit II.2 i denne beretning nævnes programmets bidrag til 
udviklingen af andre fællesskabspolitikker og -aktiviteter (mainstreaming), hvilket er et 
krav i henhold til artikel 2 i Rådets afgørelse. 
II. 1 Analyse af programmets gennemførelse i forhold til de enkelte mål 
• //. 1.1 Generelle bemærkninger 
I 1996, programmets første år, modtog Kommissionen projektforslag efter en omfattende 
udsendelse af materiale til interesserede organisationer og multiplikatorer samt 
præsentation af programmet i næsten alle medlemsstater. Forslagene blev evalueret i 
overensstemmelse med støttekriterierne i Rådets afgørelse. Forvaltningsudvalget udtalte 
sig positivt om den liste over projekter, som blev fremlagt af Kommissionen, og derefter 
blev der indgået kontrakter for 69 projekter, der udløb i juni 1997. I praksis modtog kun 
67 af disse projekter støtte, idet to projekter gav afkald på støtte, efter at deres 
kontrakter var udfærdiget. 45 af de planlagte projekter var flerårige. Derfor var 
rapporterne ved udgangen af den første kontraktperiode begrænset til at beskrive de 
opnåede fremskridt. 
Der blev offentliggjort en indkaldelse af forslag i De Europæiske Fællesskabers Tidende 
med henblik på iværksættelsen af anden projektrunde (budgetår 1997). Efter en 
udvælgelsesprocedure, der blev godkendt af forvaltningsudvalget, blev der ydet 
fællesskabsstøtte til 71 projekter med kontrakter, der udløb i juni 1998. 37 af disse 
indeholdt forslag om flerårige projekter. Ved udarbejdelsen af denne beretning er de 
projekter, der har modtaget finansiering i det andet år, i færd med at indsende deres 
rapporter for kontraktperioden. 
Samme fremgangsmåde er anvendt i forbindelse med tredje projektrunde svarende til 
budgetåret 1998. På grundlag af et forslag fra Kommissionen udarbejdede 
forvaltningsudvalget på et møde i juni 1998 en liste over projekter, der skal finansieres 
fra juli 1998 til juni 1999. Kontrakterne for disse projekter er under udarbejdelse i 
skrivende stund. 
I de første to et halv år af programmets gennemførelse har repræsentanter for 
medlemsstaterne mødtes 10 gange i forvaltningsudvalget for at opfylde deres rolle med at 
bistå Kommissionen i overensstemmelse med artikel 9 i Rådets afgørelse. Ydermere blev 
medlemmerne af udvalget indbudt til flere møder med projektledere. 
Kriterierne for udvælgelsen af projekter har fiilgt strategierne vedrørende innovation, 
partnerskab og international udveksling af god praksis som forklaret i afsnit 1.4 i denne 
beretning. 
Hvad angår netværksaktiviteter er der hidtil blevet afholdt 11 møder med projektledere, 
hvilket har medført en levende udveksling af erfaringer og oplysninger, hvorigennem de 
har fremmet de oprindeligt udvalgte projekters tværnationale karakter. Der er arrangeret 
to uddannelsesforløb for projektledere med to formål: For det første skal projektlederne 
informeres om Fællesskabets politik om lige muligheder, programmets rolle i denne 
forbindelse samt deres egen rolle i forbindeise med programmet. For det andet skal 
projektlederne have oplysninger om og undervisning i de finansielle bestemmelser og 
procedurer for en optimal og effektiv økonomisk forvaltning af deres projekter. 
Ekspertgrupperne har mødtes i alt otte gange, og én gang årligt afholdes der et fælles 
møde mellem de to netværk for at lette forberedelsen af de fælles opgaver, som 
Kommissionen anmoder om. Der er afholdt to rundbordsdiskussioner om selvstændige 
erhvervsdrivendes medhjælpende ægtefæller3. I maj 1998 blev der afholdt et 
informationsmøde for journalister for at øge deres opmærksomhed og for at underrette 
dem om en begivenhed på højt niveau på europæisk plan som en markering af, at 
programmets er midtvejs. Denne kongres og udstilling fandt sted i september 1998 og 
var meget vellykket. 
Temaerne for de 17 undersøgelser, der hidtil er iværksat under programmet, blev fastlagt 
på baggrund af forslag fra Kommissionen med forvaltningsudvalgets efterfølgende accept 
ud fra en vurdering af behovet for videnskabelig viden i forbindelse med programmets 
gennemførelse. Forskellige forskningsinstitutter reagerede på indkaldelsen af forslag om 
undersøgelser, der blev offentliggjort i 1996, og på en begrænset indkaldelse af tilbud i 
1997. De primære udvælgelseskriterier var metodernes kvalitet og forskningsgruppernes 
kvalifikationer. De fleste af de udvalgte undersøgelser omfatter alle 15 medlemsstater. 
Fire af dem var oversigtsundersøgelser over den seneste udvikling inden for programmets 
politiske områder: arbejdsmarkedet, kombination af familieliv og arbejde, 
beslutningstagning samt medier. På et møde i juni 1998 enedes forvaltningsudvalget om 
temaerne for den tredje indkaldelse af tilbud på undersøgelser. En begrænset indkaldelse 
af tilbud vil blive gennemført snarest. 
Videreformidlingsstrategien inden for rammerne af programmet spiller en vigtig rolle. Et 
af de primære mål med denne strategi er en øget synliggørelse af Fællesskabets aktioner 
vedrørende lige muligheder for kvinder og mænd. Der er derfor udarbejdet en række 
publikationer, der hver især har en konkret målgruppe: det kvartalsvise "Magazine" 
(hidtil udgivet fem gange med et samlet oplag på 51.150) er rettet mod den brede 
offentlighed og behandler politiske spørgsmål i forbindelse med ligestilling. Den interne 
Bulletin (fem udgaver hidtil og 4.100 eksemplarer i alt) henvender sig til læsere, der 
allerede er involveret i programmet: projektledere, projektpartnere, enkeltpersoner eller 
organisationer, der har vist interesse for programmet. Equality Quarterly News (seks 
udgaver og 8.100 eksemplarer i alt), der navnlig henvender sig til advokatstanden i 
Europa. Dette tidsskrift handler om gældende retspraksis og lovgivningssituationen i 
Europa og i medlemsstaterne. Alle publikationer udgives på engelsk og fransk, og de 
fleste findes ligeledes på tysk. 
Der er gjort meget for yderligere at udbrede aktiviteterne under programmet: I 1996 og 
1997 udkom der et årligt register over projekter (på engelsk, fransk og tysk) med et 
samlet oplag på 2.900 inklusive kortfattede oplysninger om de projekter, der har 
modtaget støtte de pågældende år4. Der er også udarbejdet et produktregister (3.000 
eksemplarer) over resultaterne af de projekter, der har modtaget støtte i programmets 
første leveår5. 
I den resterende del af programmets løbetid vil der blive lagt vægt på afholdelse af 
temaseminarer i medlemsstaterne i samarbejde med forvaltningsudvalget. 
Der er omkring 8.200 adressater på udsendelseslisten for programmets publikationer, ud 
over medlemmerne af forvaltningsudvalget og Det Rådgivende Udvalg, Europa-
Parlamentets Udvalg om Kvinders Rettigheder og medlemmer af andre europæiske 
institutioner, ikke-statslige organisationer inden for ligestilling på europæisk, nationalt og 
regionalt plan, ligestillingsinstanser i medlemsstaterne, alle projektledere og ophavsmænd 
til undersøgelser under nuværende og tidligere fællesskabsprogrammer om ligestilling 
samt endelig enkeltpersoner, der har vist interesse for Kommissionens 
ligestillingsaktiviteter. 
• II. 1.2 Integrering af ligestillingsaspektet 
Vedtagelsen af princippet om integrering som den primære drivkraft for programmet 
er resultatet af en vurdering af tidligere resultater. Størstedelen af de hidtil 
gennemførte foranstaltninger til fremme af lige muligheder for kvinder og mænd har 
været isolerede foranstaltninger. Disse særlige foranstaltninger var og er stadig vigtige 
med henblik på at bekæmpe manglende ligestilling. Der er imidlertid behov for mere 
generelle og supplerende foranstaltninger, der kan fa afgørende betydning for 
retningen af de generelle politikker og for beslutningstagernes afgørelser. Denne 
kombination, som Kommissionen har defineret som en dobbeltvirkende metode -
konkrete foranstaltninger og mainstreaming - anses for den mest effektive metode til 
at opnå ligestilling mellem kvinder og mænd. På baggrund af denne betragtning valgte 
man mainstreaming og dens iboende globale og altomfattende karakter som både det 
vejledende princip og som programmets primære strategiske mål. Den praktiske 
gennemførelse åbnede døren for nye foranstaltninger og en hel række tidligere 
uudnyttede initiativer på alle niveauer. 
I 1997 blev der iværksat to undersøgelser6 med henblik på at opnå en bedre forståelse 
af succeskriterierne for en mainstreaming-strategi, af de forskellige aktørers roller på 
forskellige niveauer, af de anvendte overvågningsmekanismer samt udviklingen af 
fremskridtsindikatorer. I disse undersøgelser søger man ligeledes at udarbejde 
statistiske modeller i overensstemmelse med en kønsbetinget strategi. 
Hidtil har i alt 14 projekter fokuseret på en række forskellige politiske niveauer og 
områder med henblik på at fremme integration af ligestillingsaspektet og udvikle 
værktøjer og instrumenter til gennemførelsen. Mange projekter under programmet, 
der drejer sig om andre indsatsområder, bidrager til mainstreaming, navnlig via 
partnerskabsmodeller, der inddrager nøgleaktører, netværkssamarbejde, 
bevidstgørelse af beslutningstagere, kontakter med politikere og udvikling af 
værktøjer, databaser og vejledninger. 
De hidtidige erfaringer har vist, at den sammenhæng, et projekt placeres i, har stor 
betydning for definitionen af fremgangsmåden. For eksempel var kommunerne i fokus 
for det britiske ligestillingsråds projekt7, der blev styret gennem et partnerskab af 
kommuner og ligestillingsorganisationer fra fire EU-lande. I dette tilfælde blev den 
udarbejdede model for integration af ligestillingsaspektet baseret på 
partnerinstitutionernes erfaringer med og også sammenkædet med deres 
organisatoriske interesser. 
Planlægning og udvikling, brugen af arbejdspladser, boliger og fritidsmuligheder, 
tidsforbrug og infrastrukturer i byen og på landet er alle faktorer, der har betydning 
for ligestilling på komplekse men grundlæggende måder. I den forbindelse er der 
gennem programmet ydet støtte til et ambitiøst projekt, der er koordineret af det 
europæiske netværk EuroFEM8, og som involverer alle medlemsstater. Projektet 
drejer sig om områderne fysisk planlægning, transport, boliger og udvikling af 
lokalområdet, og det taget sigte på at integrere ligestillingsaspektet i planlægning og 
udvikling. På baggrund af case-studies af projekter i en række europæiske lande er der 
er udarbejdet en "mainstreaming-værktøjskasse" til kønsrelateret projektevaluering. 
Værktøjskassen indeholder en liste over god erhvervspraksis og er udarbejdet på 
grundlag af indgående undersøgelser og analyser af projekter i en række europæiske 
lande. 
Den "kvindetalentbank"9, der er oprettet af Lobby for kvinderne i Europa, har 
udviklet nye instrumenter til fremme af integreringen af lige muligheder i alle 
politikker og foranstaltninger. Der er tale om en database med tusindvis af navne på 
kvindelige eksperter inden for alle de kompetenceområder, der er omfattet af 
Fællesskabets politikker. Denne nye informationskilde stilles til rådighed for 
europæiske institutioner og andre institutioner i forbindelse med beslutnings- og 
planlægningsprocesser, og den bygger på både mandlig og kvindelig ekspertise. 
Efter vedtagelsen af Rådets algørelse om indførelse af mainstfearning som et 
ledende princip og et ^m^M^L for det fjerde handlingsprogram om lige 
miiK|$e4er for kvæden ^ 1996 en meddeleise, der 
integration at 
krav om "Æ 'tw^ini ' W ^ k' "<Â" 
oroiektaksivitet konkret 
{tmrn^^M^ f)e%<§ rt 
lære|>roces, der |ørst y&ékj$$ f^ .^rJ, i <m figes, f„ ,^ w. -.7,, 
%g^jj^gsrøk B^;spi|^;(Qgs| 
^E|pr kmt fotålØk $tø 
^røp-'^P1^ , . 
. Jntegraåon af Ugestillirigsaspektet og ifl^^^/'lbe^i^*, a| ,<<tøi 
//. 1.3 Mobilisering for ligestilling 
Erfaringen med tidligere fællesskabsaktiviteter og -programmer på 
ligestillingsområdet har vist, at engagementet og indsatsen hos de "traditionelle" 
aktører på ligestillingsområdet (nationale ligestillingsagenturer, kvinde-NGO'er) ikke 
er tilstrækkeligt til at sikre fuld ligestilling i det europæiske samfund, og at der er 
behov for en yderligere mobilisering af alle nøgleaktører i det økonomiske og sociale 
liv, hvis det skal være realistisk at nå målet med ligestilling mellem kvinder og mænd. 
Det er blevet nødvendigt at udvide kredsen af aktører og institutioner, der søger at 
fremme ligestilling gennem en strategi, der skal integrere Ugestilling i alle 
foranstaltninger og politikker, og som skal fremme en mere positiv indstilling til lige 
muligheder for kvinder og mænd. Det er nødvendigt at skabe øget bevidsthed hos alle 
nøgleaktører såsom fagforeninger samt lokale og regionale myndigheder, og dette 
sker også inden for rammerne af aktiviteterne under programmet. 
Gennem programmet er der hidtil ydet støtte til 30 projekter, der primært arbejder 
frem mod dette mål, og som mobiliserer nøgleaktører inden for deres respektive 
arbejdsområder og påvirker den offentlige mening. Deres primære aktiviteter var 
rettet imod at: a) øge bevidstheden og ændre holdningen blandt de vigtigste politikere 
og opinionsdannere; b) fostre lederskab i samfundets, sociale og økonomiske sektorer; 
samt c) skabe eget ansvar for social forandring og gradvist opbygge en kritisk masse 
af meninger og handlinger til fordel for ligestilling. 
Ved at opstille udvælgelseskriterier, hvor man for eksempel udtrykkeligt nævner 
betydningen af at inddrage økonomiske og sociale aktører eller af at inddrage mænd, 
navnlig i ledende stillinger, ved at tilskynde til nye og stærke partnerskaber og ved at 
definere de prioriterede aktører i henhold til bilaget til afgørelsen (arbejdsmarkedets 
parter, ikke-statslige organisationer, lokale myndigheder), har Kommissionen sikret 
tilstedeværelsen af nye aktører inden for programmet. 
For at opbygge ekspertise og ændre ligestillingspolitikken i institutionerne på 
arbejdsmarkedet er det nødvendigt med flere foranstaltninger, der har til formål at 
ændre politikker og holdninger i forbindelse med overenskomstforhandlinger. En øget 
oplysnings- og uddannelsesindsats over for forhandlerne samt indførelse og udvikling 
af en kønsrelateret metode er nogle af de primære midler til mobilisering af 
arbejdsmarkedets parter under programmet. EURO-FIETn-projektet omfatter 
arbejdsmarkedets parter inden for handel, kontor, funktionærområdet og det tekniske 
område sammen med fagforeningerne i metalindustrien (IG Metal og FIM CISL). 
Virksomheder som det italienske jernbaneselskab Ferrovia Nord Milano og Credito 
Italiano Bank og organer som eksempelvis brancheforeninger og handelskamre i 
Spanien, Italien, Tyskland og Frankrig er de førende organisationer i programmet. 
Nogle af arbejdsmarkedets parter, herunder Den Europæiske Faglige 
Samarbejdsorganisation (EFS), den franske fagforening CFDT, det tyske 
"Beamtenbund", der er en faglig organisation for offentlige tjenestemænd, samt det 
svenske energiselskab Sydkraft står i spidsen for vigtige projekter. Disse kategorier af 
aktører mobiliseres også som nationale og tværnationale partnere i en lang række 
andre projekter. 
For yderligere at øge arbejdsmarkedets parters deltagelse som nøgleaktører inden for 
programmet og med henblik på at tilskynde dem til at samarbejde om fælles initiativer 
på området lige muligheder afholdt man et informationsmøde i Bruxelles den 5. 
februar 1998 med deltagelse af UNICE, EFS og CEEP - arbejdsgiver- og 
arbejdstagerorganisationerne på europæisk plan. 
Mobiliseringen af nye aktører er direkte forbundet med et mentalitets- og 
holdningsskift. Adskillige radio- og tv-selskaber er blevet aktive deltagere i 
programmet, idet de lever op til ånden i det charter om kvinder i medier12, der blev 
vedtaget i maj 1995. 
I projekterne er der gjort god brug af mange forskellige sammenhænge og baggrunde 
for at involvere lokale og nationale aktører og oplyse dem om projektarbejdet. Der 
har f.eks. været tale om lobbyvirksomhed, netværkssamarbejde, oplysning og 
uddannelse. Erklæringer, databaser, videoer, seminarer, nyhedsbreve og konferencer 
har dannet grundlaget for informationsstrategierne. Informations- og 
videreformidlingsstrategierne i forbindelse med projekterne har været rettet mod 
repræsentanter fra betydningsfulde institutioner samt mod den brede offentlighed, og 
man har pointeret fordelene ved ligestilling i en foranderlig verden over for disse 
institutioner. 
< /./«çr-*&&*<&>>< SAV: 
yderligere ké$t^$ém^ø^mt 'i^^^^Ø^^hmt 
vfrk$té|ij3ie^^ har stor 
figestflfeg»^^ l den res^end^'Mvdèi af 
progrii^ets løbetidl - :' 'j:\ '• *) '•; 
//. 1.4 Ligestilling i en økonomi i forandring 
På Essen-topmødet i december 1994 identificerede man lige muligheder for kvinder 
og mænd som en afgørende opgave for Den Europæiske Union og dens 
medlemsstater og som en forudsætning for det indre markeds fortsatte udvikling. 
Fremme af lige muligheder har siden da været et centralt punkt i planlægning og 
politik på europæisk plan. 
Ligestilling mellem kvinder og mænd på arbejdsmarkedet er blevet et mere markant 
mål i de seneste år. Stadig flere virksomheder drager økonomisk fordel af 
arbejdsstyrkens forskellighed. Skønt kvinderne har besat størstedelen af de nye 
stillinger, der er skabt i det seneste årti, er deres erhvervsfrekvens stadig meget lavere 
end mændenes. Arbejdsmarkedet er også fortsat meget kønsopdelt. Kvinderne er 
sjældent repræsenteret i den øverste ledelse. Der er ligeledes en høj koncentration af 
kvinder inden for deltidsarbejde, tidsbegrænsede stillinger og hjemmearbejde. 
Hidtil har der været 20 tværnationale aktiviteter, der primært har drejet sig om 
beskæftigelse og arbejdsliv. De primære indsatsområder under dette mål er kvinders 
adgang til mandsdominerede sektorer og professioner samt mentorordninger med 
henblik på at bryde igennem de såkaldte glaslofter og få adgang til ledende stillinger. 
Andre centrale emner for projekterne er positive særforanstaltninger, fleksibilitet, 
organisatoriske ændringer og kvindelige iværksættere. På uddannelsesområdet har der 
primært været fokuseret på pilotaktioner og god praksis i forbindelse med særlige 
målgrupper, herunder vandrende kvindelige arbejdstagere og deres deltagelse på 
arbejdsmarkedet og i samfundet som helhed. Der er lagt særlig vægt på at undgå 
enhver overlapning af initiativer mellem Den Europæiske Socialfond og Fællesskabets 
aktioner på uddannelsesområdet (Leonardo og Socrates). 
Støtten til kvindelige iværksættere afspejles i programmet gennem vigtige 
organisationer som handelskamre13 og andre foretagender i et projekt, der støttes 
under programmet. F.eks. udarbejdes der inden for Credito Italiano Bank-projektet14 i 
10 
samarbejde med partnere i Det Forenede Kongerige, Belgien og Portugal særlige 
lånerammer for kvinders virksomheder som opfølgning på en undersøgelse om 
kvinders behov for finansielle redskaber såsom leasing, projektfinansiering og 
elektronisk bankvirksomhed. 
Hidtil er der iværksat seks undersøgelser inden for dette område under programmet. 
En af dem er en oversigt over de seneste undersøgelser om kvinder på 
arbejdsmarkedet15, og en anden er en undersøgelse af selvstændige erhvervsdrivende 
og deres medhjælpende ægtefæller16. Sidstnævnte undersøgelse har dannet grundlag 
for tilrettelæggelsen af to rundbordsdrøftelser i 1997 om selvstændige 
erhvervsdrivende og deres medhjælpende ægtefæller. I 1997 blev der også iværksat to 
undersøgelser17 18, som endnu ikke er afsluttet: en oversigt over indikatorer for 
kønsrelateret vurdering af beskæftigelses- og arbejdsmarkedspolitikker samt en 
undersøgelse af lønforskellene mellem mænd og kvinder baseret på resultaterne af 
Eurostats lønstrukturundersøgelse. 
Det er ikke muligt udefra at skabe en effektiv ligestilling mellem kønnene på 
arbejdsmarkedet. Det er nødvendigt at inddrage nøgleaktører for at sikre større 
ligestilling mellem kønnene. Integrationen af ligestilling i virksomheder er langt mere 
vellykket i tilfælde, hvor foranstaltningerne kædes direkte sammen med 
virksomhedens behov, og hvor beslutningerne træffes af fagforeninger og ledelse i 
fællesskab. Som tidligere nævnt omfatter programmet en lang række nøgleaktører på 
dette område, herunder fagforeninger, nationale og multinationale virksomheder og 
handelskamre, der arbejder sammen med erfarne forskningscentre og universiteter. 
Et godt eksempel på en mobilisering af forskellige aktører med henblik på at lette 
kvindernes adgang til en videnskabelig, teknologisk eller faglig karriere inden for 
energisektoren er projektet, der ledes af den svenske virksomhed Sydkraft19, hvor der 
er etableret et samarbejde mellem svenske og irske arbejdsgivere, arbejdstagere og 
virksomheder. I dette projekt gøres der meget for at ændre politikker og mentaliteter 
og bringe ligestillingen på dagsordenen i direktionslokalerne, og der fremsættes 
forslag om konkrete politiske foranstaltninger og bevidsthedsskabende aktiviteter. 
Der findes også eksempler på overførsel af god praksis og en bred mobilisering af 
aktører inden for fleksibel tilrettelæggelse af arbejdet. Det betragtes normalt som en 
økonomisk nødvendighed i vore dages foranderlige beskæftigelsessituation. 
Holdningen i programmet er den, at fagforeninger og arbejdsgivere kan samarbejde 
om at indføre fleksible arbejdsforhold til gavn for både arbejdsgivere og arbejdstagere. 
Der indsamles positive modeller for fleksibilitet fra forskellige medlemsstater i 
forbindelse med en række forskellige projekter, f.eks. et fælles britisk og nederlandsk 
fagforeningsprojekt, der ledes af den britiske landsorganisation af samvirkende 
fagforbund, Trades Union Congress20. Dette projekt har en positiv indflydelse på den 
nationale debat om fleksibel arbejdstid gennem sine positive og overskuelige 
eksempler på fleksibilitet på arbejdspladsen. 
Et særtillæg i programmets tidsskrift "The Magazine"21, var i december 1997 helliget 
Kommissionens grønbog "Partnerskab for en Ny Tilrettelæggelse af Arbejdet". 
Tillægget indeholdt en oversigt over projekter, hvor der blev arbejdet med spørgsmål 
med forbindelse til Kommissionens grønbog. På denne måde har programmet bidraget 
til den debat og indsamling af oplysninger, der blev iværksat af grønbogen. 
11 
Under det luxembourgske formandskab i andet halvår af 1997 blev der afholdt en 
europæisk konference om ligestillingsdimensionen i nye metoder for tilrettelæggelse af 
arbejdet22 med støtte fra programmet. På denne konference blev der præsenteret 
adskillige vellykkede eksempler på projekter, der har fået støtte fra programmet. 
Referatet af konferencen er offentliggjort med støtte fra programmet. 
Forventninger vedrørende traditionelle roller og andre (indirekte) diskriminerende 
mekanismer i virksomhedskulturer afholder stadig kvinder fra at deltage på lige fod 
med mænd på arbejdsmarkedet. Dette længe oversete aspekt af manglende ligestilling 
mellem kønnene på arbejdsmarkedet kan bekæmpes effektivt ved hjælp af den 
såkaldte "mentormetode", hvor man mobiliserer ledelsen i virksomheder, i den 
offentlige forvaltning og i personaleafdelinger til fordel for en ny generation af 
kvindelige ledere. Programmet støtter pilotaktioner og overførsel af eksempler på god 
praksis inden for dette område med særligt fokus på de højere ledelsesniveauer. 
Endvidere udfører Deutsche Jugendinstitut23 en generel undersøgelse af 
foranstaltninger, hvor man finder frem til eksisterende mentorprojekter overalt i 
Europa og iværksætter mentoraktiviteter i medlemsstater, hvor der endnu ikke er 
indført mentorordninger. Det fremgår tydeligt af de hidtidige projektresultater, at 
mentorordninger ikke blot har en gavnlig virkning for både mentorer og protegéer, 
men at de også kan påvirke ledelsespolitikker og bidrage til ændringer i 
virksomhedskulturen. 
Arbejdsmarkedspolitikker og innovation inden for tilrettelæggelse af arbejdet og 
generelt i samfundet gennemføres ofte uden fuld hensyntagen til ligestilling mellem 
kønnene. De redskaber og modeller til undersøgelse af foranstaltninger, der er 
udviklet under programmet, skal påvirke ledelsesmetoderne i positiv retning hen imod 
større kønsbevidsthed. Der udarbejdes konkrete og resultatorienterede politiske 
redskaber, der skal føre til ændringer i industrien, i forbindelse med tværnationale 
projekter inden for dette område, eksempelvis det franske CFDT-projekt24. Det drejer 
sig f.eks. om analytiske og diagnostiske redskaber til ligestillingsmæssige vurderinger 
samt retningslinjer og håndbøger til brug ved indarbejdelse af kønsspørgsmål i 
overenskomstforhandlinger. 
Der sker også en udvikling inden for området kvinder i ledende stillinger i 
virksomheder, samt inden for videnskab og teknologi. WITEC-databasen25, der 
dækker Belgien, Spanien, Tyskland, Sverige, Danmark og Nederlandene, skal være 
med til at rette op på kvindernes underrepræsentation inden for mandsdominerede 
sektorer og erhverv, og den indeholder en omfattende liste over højtstående 
kvindelige videnskabsfolk og teknikere inden for næsten alle videnskabelige områder. 
I forbindelse med de regelmæssige møder for projektledere er der arrangeret 
koordinerende workshops med henblik på at sammenkoble projekter og fremme 
samarbejdet på dette område. Der er offentliggjort to meddelelser desangående: en 
om tendenser inden for kvinders beskæftigelse i 1990'erne i april 199726, og en anden 
om køn og arbejdstid i 1990'erne i december 199727. 
12 
aktivitetsniveau, -prnilferc/fø^^ visse 
økonomiske sektorer ygjt&b^ B^éWet^^|gt 
område, hvor aktiviteten også skal øges, er anerkendelse og - fremme : af kvinders 
ivæitee*terevae o$4é^^'Méth$^^tik^^i'^^m^^', dtf'føtørør <tøte 
«ammen med føtmng$lto|efM jÉr bÀ^M$^^'t>tix lige nlftiîîgbeder å>r kvhtder og 
mæad vil blive styrket af ft&j^^fi%f& j^/a#die jk&iMar iaden før rammerne 
Der vil blive givet prîo'ritet t&jjjj^^^ 
på arbejdsmarkedet, '^%,ø^^;:^^^^^^k$p^m på politikker på nationalt 
eller europæisk pian,-'E^Étiy^;^:^f#^tee **w$ ïïïmmd$, rt>ejtde,: der 
udføres af ekspertgrupperne ^É^'^^i^catibi^ vil give m^lgtieà før bidrage 
yderligere til retd«plinj«fiie 
77.1.5 Forening af arbejde og familieliv 
Dette mål drejer sig de stadig større forskelle både på arbejdspladsen og i familielivet 
samt ændringer i forholdet mellem disse områder. For at styrke kvindernes 
økonomiske potentiale samt deres ønske om at komme ind på eller vende tilbage til 
arbejdsmarkedet er det nødvendigt at forfølge politikker, der giver bedre mulighed for 
at forene arbejde og familieliv. Husholdningsstrukturer og familiemæssige forhold 
bliver stadig mere "utraditionelle" på grund af hastige forandringer. Situationen er 
imidlertid stadig meget forskellig i de enkelte medlemsstater, hvilket på den ene side 
gør det vanskeligt at gennemføre foranstaltninger på europæisk plan, men på den 
anden giver det større mening at udveksle erfaringer og god praksis. 
Udvikling af politikker og praksis for en bedre forening af arbejde og familieliv er en 
af de største udfordringer under programmet. Det er derfor nødvendigt med 
oplysninger og bevidsthedsskabende aktiviteter, der er rettet mod både mænd og 
kvinder, arbejdsgivere og arbejdstagere. Under projekterne er der iværksat politiske, 
oplysende og bevidsthedsskabende aktiviteter. 
I juni 1997 udkom en helt ny undersøgelse af mulighederne for bedre at forene arbejde 
og familieliv. I undersøgelsen28 fokuseres der også på kvaliteten af omsorgstjenester 
samt på fleksible tilrettelæggelse af arbejdet som et middel til forene arbejde og 
familieliv, herunder en analyse af den potentielle risiko for en stigende usikkerhed i 
kvinders ansættelsesforhold. 
I løbet af de første to år er der ydet støtte til 12 projekter under programmet. De har 
primært drejet sig om at forene arbejde og familieliv, og de dækker vigtige emner 
såsom samspillet mellem adgangen til lønnet arbejde og andre aspekter af familieliv, 
omsorg, fritid og samfundsliv. Projekterne drejer sig også om kønsroller i familierne 
og ansvarsdeling i hjemmet, om rådgivning og støtte af arbejdstagere med 
omsorgsforpligtelser og om betydningen af det vigtige emne børnepasning efter 
skoletid. 
13 
Adskillige projekter på dette område drejer sig om foranstaltninger og politikker, der 
både gavner arbejdsgivere og arbejdstagere. Projekterne viser tydeligt den fleksible 
arbejdstids betydning for arbejdstagernes muligheder for at forene arbejde og 
familieliv målt i ansættelse og bibeholdelse af personale, øget motivation samt 
faldende fravær og reduceret personaleudskiftning. 
Løsningseksempler og undervisningsmateriale er de praktiske resultater af 
undersøgelser og fælles tværnationale pilotaktioner. Erhvervspiloterne i Det Forenede 
Kongerige, Sverige, Norge og Danmark udgør prøvepopulationen for en 
forskningsrapport og en handlingsvejledning om støtte til arbejdstagere med 
omsorgsforpligtelser. Det er resultaterne af det britiske projekt "Children in 
Scotland"29. Eksempler på god praksis vedrørende de såkaldte "tidsbanker", der er 
udviklet i flere italienske storbyer, bruges til udvikling af lignende aktiviteter under 
projektet "Salud y Familia"30 i Barcelona, hvor der fokuseres på familiens tidsforbrug 
og oprettelse af en gensidig støtteordning. 
I en række projekter har man undersøgt mænds interesser og motivation. I 
Reykjavik31 har man nøje undersøgt, hvad der motiverer mænd til at tage 
forældreorlov, samt hvad der kan gøres for at få flere mænd til at tage forældreorlov. 
En dokumentarudsendelse på tv om mænd på forældreorlov skaber en bred debat om 
kønsroller i Island, og den vil også blive sendt i andre lande i Europa. 
Et andet eksempel på mobilisering af både kvinder og mænd kommer fra Bond van 
Grote en Jonge Gezinnen32 i Belgien, der tilbyder praktisk og attraktivt 
undervisningsmateriale til grupper, der diskuterer familiens kønsroller. Dette materiale 
har allerede skabt en del debat i Belgien, og det er nu udkommet i en spansk version 
og bruges hyppigt i spanske studiegrupper. Det portugisiske Graal-projekt3 og 
projektet fra kvindeinstituttet i det spanske Baskerland34 får også mænd til at deltage i 
diskussioner og uddannelsesaktiviteter. Disse eksempler på udveksling af innovation 
og god praksis på tværs af grænserne vidner om værdien af de projekter, der støttes af 
programmet. 
Programmets to ekspertgrupper udgav i marts 1998 en fælles rapport om pleje i 
Europa35, der giver et overblik over den europæiske børnepasning og ældrepleje (se 
afsnit II.2.2). 
if •i 
j^aiilÉåyiiiiii^iiii lililliii WÊÊÈÊKÊÊaÈÊÈKÈÊÊÊÈÊÈÈÊÊaKmM 
14 
//. 1.6 Ligestilling mellem kønnene i beslutningsprocessen 
Fremme af ligestilling mellem kønnene i beslutningsprocessen er et af de primære mål 
med programmet. Skønt der nu er bred anerkendelse af betydningen af en ligelig 
repræsentation af kvinder og mænd i beslutningsprocessen, er kvinderne stadig 
underrepræsenteret i politik, offentlige og private institutioner samt generelt i 
stillinger, hvor der træffes beslutninger. I mange europæiske lande er de politiske 
strukturer i forandring. Disse forandringer, der skyldes politiske og økonomiske 
kriser, giver mulighed for at fremme kvinders deltagelse i beslutningsprocesserne. 
Sociale ændringer betyder, at det ikke længere kun er et krav fra kvinderne, men fra 
alle dele af det moderne demokratiske samfund at få etableret en kønsbalance i alle 
samfundssektorer. 
En grundig oplysning om kvindernes stilling på alle niveauer og i alle områder af 
beslutningsprocessen har afgørende betydning for at mobilisere forskellige aktører til 
at gøre en indsats. Kommissionen har forbedret den eksisterende viden om emnet ved 
inden for rammerne af programmet at foretage en ny gennemgang af kvindernes rolle 
inden for politik, økonomi og beslutningsprocesser i Europa36 i 1996. 
Hvad angår den politiske beslutningsproces udgør den europæiske database, der er 
oprettet af Frauen Computer Zentrum inden for rammerne af programmet37, 
grundlaget for udvikling af strategier eller kampagner, hvorved der skabes øget 
opmærksomhed om den aktuelle situation og om udviklingen samt om kløfter og 
forskelle mellem medlemsstaterne. Tilgængeligheden af ajourførte data om kvinder 
inden for politik og beslutningstagning er et af de væsentligste resultater af 
programmet, og data fra programmet blev brugt i 1997-årsberetningen om ligestilling 
i Den Europæiske Union. 
I 1997 blev der iværksat endnu en undersøgelse af valgsystemernes betydning for 
kvindernes repræsentation i parlamenter38, som stadig er under udarbejdelse. 
Gennem i alt 16 projekter har man udviklet et bredt spektrum af aktiviteter til fremme 
af balance mellem kønnene i beslutningsprocessen, navnlig inden for politik. Blandt 
disse aktiviteter kan nævnes oprettelse og udbredelse af europæiske netværk af 
kvindelige politikere39, tre større europæiske konferencer40, bevidsthedsskabende 
kampagner vedrørende kvinders engagement i politik41, et udvekslingsprogram for 
svenske og spanske politikere42, adskillige kapacitetsopbyggende aktiviteter og 
uddannelsesaktiviteter for kvinder inden for ledelse43 samt et stort antal publikationer 
og tværnationale møder. 
Der blev afholdt workshops om projekter inden for dette område på alle møder for 
projektledere med henblik på at etablere forbindelser og styrke samarbejdet på dette 
område. Et særligt tillæg i programmets tidsskrift i juli 199744 var helliget 
kønsbalancen i beslutningsprocessen og indeholdt oplysninger om projekternes 
udvikling. Der blev afholdt et temamøde under programmet i januar 1998 med 
deltagelse af medlemmer af Europa-Parlamentet, projektledere og eksperter. De 
drøftede nye begreber, strategier og mulige aktioner med henblik på at skabe mere 
afbalancerede resultater ved de kommende valg til Europa-Parlamentet. 
15 
I projekterne udnytter man erfaringer fra forskellige beslutningsniveauer (lokale, 
nationale og europæiske) og fra forskellige medlemsstater. Denne proces er blevet 
lettere takket være alle eksisterende europæiske instrumenter og redskaber som 
Rådets henstilling45, Athen-erklæringen46, Rom-charteret47 og håndbogen om 
kønsbalance i beslutningsprocessen48, der er udarbejdet inden for rammerne af 
tidligere programmer om ligestilling. 
Der er ikke længere tvivl om, hvorvidt kvinder bør træde ind på den politiske scene. 
Nu drejer det sig om nye og mere kvalitative spørgsmål. Erfaringen viser, at en ligelig 
repræsentation af kvinder og mænd i beslutningsprocessen fremmer organisatoriske 
forandringer og øger muligheden for integration af ligestillingsaspektet i alle 
politikker. Det er tydeligt, at en sådan strategi indarbejdes i stadigt flere projekter om 
kvinder i beslutningsprocessen. 
Inden for rammerne af programmet har Danske Kvinders Nationalråd foretaget en 
systematisk vurdering af kampagnerne til kommunal- og amtsrådsvalg i Danmark49. 
Vurderingen af disse oplysninger, herunder også oplysninger fra Sverige, peger i 
retning af, at det navnlig i kampagner til lokalvalg er muligt at inddrage flere kvinder 
og skabe en mere jævn kønsfordeling. Vurderingen af de svenske valgkampagner 
viser, at støtte fra toppen af det politiske system er afgørende, hvis man skal opnå 
resultater. Det er også vigtigt med en stærk organisation, helst på tværs af partilinjer. 
Adskillige projekter kan ses som eksempler på udbredelse af god praksis, f.eks. 
informationsforanstaltningerne fra Regimprensa50, der er en regional avis i Lissabon­
området. Den mobiliserede aktører i lokalsamfundene for at øge antallet af kvindelige 
beslutningstagere. Det er også et eksempel på, hvordan den regionale presse kan 
medvirke til at skabe øget bevidsthed om kvinders deltagelse i det politiske liv. 
16 
//. /. 7 Udøvelse af ligeretten 
På europæisk plan udgør den formelle ligestilling gennem lovgivningen og 
Domstolens retspraksis en enestående og meget anerkendt model. Alligevel er der 
man i de forskellige medlemsstater ikke opmærksom på eller i det mindste ikke 
fortrolig med lovgivningen og retspraksis blandt de personer, der i sidste ende nyder 
godt af den europæiske ligestillingslovgivning, og blandt størstedelen af dem, der 
arbejder inden for dette område. Denne åbenlyse uoverensstemmelse retfærdiggør 
fuldtud programmets indsats på dette område. 
Der er defineret to hovedretningslinjer i programmet. For det første en række 
aktiviteter, der skal fjerne hindringerne for en effektiv anvendelse af 
fællesskabslovgivningen, og for det andet en række aktiviteter til forbedring af 
kvaliteten og kvantiteten af informationer om ligestillingsrettigheder med særligt 
fokus på kvinder og advokatstanden. 
Hvad angår lige løn for arbejde er der iværksat adskillige foranstaltninger for at lette 
gennemførelsen af dette grundlæggende princip i fællesskabsretten. De omfatter 
konferencer, seminarer og udveksling af projekter51, der viser, i hvilken udstrækning 
udøvelsen af ligeretten skal styrkes, både ved domstolene og andre steder ved hjælp af 
nye metoder og mekanismer. En adfærdskodeks52 om lige løn, som er offentliggjort 
og udsendt til store kredse af Kommissionen, udgør et referenceværktøj på dette 
område. 
Konferencen, der blev afholdt i Dublin den 25. november 199653 - med støtte fra 
programmet - bekræftede, at årsagerne til nutidens lønforskelle skal findes både i 
jobevalueringssystemer og i problemer vedrørende effektive sanktioner mod 
løndiskriminering. 
To tværnationale projekter har også drejet sig om lige løn: gennem EFS-projektet54 
har man afholdt en række nationale konferencer med henblik på at øge 
bevidstgørelsen blandt fagforeningernes forhandlere og levere oplysninger vedrørende 
løndiskriminering til deres overenskomstarbejde. Med det belgiske arbejdsministerium 
og dets "klassifikations- og vederlagsprojekt"55 er der taget et skridt væk fra det rent 
retslige område for at finde frem til andre metoder, der kan standse 
løndiskrimineringen. Resultaterne har kastet lys over de muligheder, der findes i 
medlemsstaterne, til sikring af Uge løn uden for de lovgivningsmæssige rammer. Den 
"bedste praksis", der blev identificeret gennem projektet, bestod af aktioner og 
foranstaltninger vedrørende jobevalueringssystemer, der blev brugt til at udrydde eller 
undgå den kønsdiskriminering, der bevidst eller ubevidst finder sted inden for den 
gældende beskæftigelsespraksis. 
Særligt to spørgsmål på Kommissionens dagsorden har givet anledning til debat og 
udveksling af synspunkter inden for rammerne af programmet på fællesskabsplan: 
situationen vedrørende selvstændige erhvervsdrivendes medhjælpende ægtefæller og 
individualiseringen af sociale eller skattemæssige rettigheder: 
I første halvår af 1997 blev der afholdt to rundbordssamtaler om medhjælpende 
ægtefæller. Referaterne er blevet offentliggjort for at skabe øget kendskab til dette 
emne56. Som et vigtigt resultat af rundbordssamtalerne fik man defineret behovet for 
at planlægge foranstaltninger uden for lovgivningsrammernes anvendelsesområde for 
17 
at synliggøre de medhjælpende ægtefællers arbejde gennem øget bevidstgørelse, 
uddannelse og registrering. 
I oktober 1997 blev der i Paris afholdt et seminar57 om individualisering af rettigheder 
for at få et mere tydeligt billede af de forskellige strategier inden for sociale 
sikringsordninger og beskatningssystemer i medlemsstaterne. 
Direkte oplysning til kvinder om deres rettigheder er en langsigtet opgave, der skal 
udføres via en række forskellige kanaler. Den informationspolitik, der er udviklet 
inden for rammerne af programmet, er udformet med henblik på at udbrede og 
popularisere oplysninger om kvinders rettigheder via forskellige publikationer. 
Ligestillingsmagasinet indeholder en sektion med nyheder om ligestilling i Europa. 
Endvidere er der af og til et 8-siders tillæg til magasinet om ekspertgruppernes arbejde 
med ligestillingsret. 
Det græske projekt om kvinders rettigheder58 er en meget konkret illustration af 
behovet for oplysning og støtte, hvilket har afgørende betydning for en korrekt 
gennemførelse af kvinders rettigheder. De meget få retssager om kønsdiskriminering i 
Sydeuropa afspejler snarere det begrænsede kendskab til disse rettigheder og manglen 
på passende støttestrukturer, end at diskriminering ikke forekommer. På baggrund af 
dette har man under projektet udviklet en flerdimensional foranstaltning, herunder 
navnlig støtte til at gøre det lettere at anlægge retssager. Resultaterne understreger 
kvindernes manglende forståelse af deres rettigheder samt behovet for passende 
advokatbistand. 
I det oplysnings- og bevidsthedsskabende projekt,, der blev iværksat af det spanske 
ligestillingsagentur "Instituto de la Mujer"59, gøres der også opmærksom på det store 
informationsbehov. Ved hjælp af oplysninger om fællesskabsretten og øget oplysning 
til arbejdsmarkedets parter samt advokatstanden bidrager projektet til at tilpasse og 
overføre eksisterende mekanismer og foranstaltninger fra de medlemsstater, hvor 
informationsmekanismerne er mere udviklede. 
.i,',t ''Ï'Ypi;«,'»hs'IiOî-ft' "^»«Bis-fes -''•;<, 
-tf;!.",1"' KW/;*'-, *& 
18 
n.2 Programmets rolle inden for rammerne af Fællesskabets politikker og 
aktiviteter 
• II.2.1 Generelle bemærkninger 
Programmet har bidraget til at placere ligestilling mellem kønnene højest på EU's 
politiske dagsorden, og det har stimuleret debatten om ligestillingens betydning i 
forbindelse med udformning og udvikling af vigtige fællesskabspolitikker. Mere konkret 
har programmet banet vejen for en forbedring af ligestillingsprincippets profil og 
rækkevidde på europæisk plan (Amsterdam-traktaten, ligestillingslovgivningen). 
Mainstreaming-princippet har været særdeles vellykket, idet målsætningen om lige 
muligheder for kvinder og mænd på arbejdsmarkedet er optaget i kernen af den 
europæiske beskæftigelsesstrategi og i Kommissionens forslag om en reform af 
strukturfondene (2000-2006). 
I det efterfølgende illustreres betydningen af programmets mål for forskellige 
fællesskabsforanstaltninger og -politikker. 
• II.2.2 Mainstreaming-strategien 
Der er fastlagt en metodologisk fremgangsmåde, der er udviklet inden for rammerne 
af programmet, med henblik på at gennemføre en mainstreaming-strategi i 
Kommissionen. Denne omfatter et tæt samarbejde mellem alle tjenestegrene, 
udnævnelse af ansvarlige tjenestemænd på højt niveau i forbindelse med koordinering 
mellem tjenestegrenene med ansvar for programmet, bevidstgørelse og uddannelse, 
udvikling af praktiske redskaber og retningslinjer samt en regelmæssig overvågning og 
vurdering af udviklingen. 
Fællesskabets forpligtelse til at integrere ligestillingsaspektet er blevet kraftigt 
underbygget af Amsterdam-traktaten60, hvor man i artikel 2 og 3 nævner fremme af 
ligestilling mellem mænd og kvinder som et af Fællesskabets mål og som et 
tværgående tema. Indførelsen af disse principper i traktaten viser effekten af 
mainstreaming og mobiliseringen af alle aktører i det politiske og sociale liv med 
henblik på at opnå ligestilling. Tilsagnet i den nye traktat om at fremme ligestilling 
inden for alle fællesskabspolitikker udgør et solidt grundlag for en integration af 
ligestillingsaspektet på fællesskabsplan. 
To år efter vedtagelsen af Kommissionens meddelelse om mainstreaming61, vedtog 
man den 4. marts 1998 en situationsrapport62 om gennemførelsen af politikken for 
integrering af lige muligheder for kvinder og mænd. Man har hidtil opnået betydelige 
resultater, som dokumenteres i situationsrapporten, inden for områderne udvikling, 
samarbejde og eksterne forbindelser, på informationsområdet og inden for 
personalepolitik, inden for politikker for almen og faglig uddannelse samt ungdom. På 
det forskningspolitiske område er der også gjort en betydelig indsats for at forbedre 
kvindernes deltagelse. 
To europæiske netværk af kvindelige politikere har fået støtte fra programmet: 
netværket af folkevalgte kvinder på lokalt og regionalt plan i Europæiske Kommuners 
og Regioners Råd (CEMR)63, og konferencen for de nationale parlamenters 
ligestillingsudvalg (CCEO)64, der er iværksat af det belgiske senat. Det er lykkedes 
dem at mobilisere deres medlemmer i spørgsmål vedrørende regeringskonferencen og 
19 
medtagelse af ligestilling i det nye traktatudkast, ligesom de har fremmet 
ligestillingspolitikker i deres respektive institutioner, navnlig i spørgsmål vedrørende 
programmets mål. Det europæiske netværk for kvinder (EUDIF)65, der modtager 
støtte fra programmet, søgte at fremme debatten om ligestilling blandt ikke-statslige 
organisationer under regeringskonferencen. 
""•" •»"•""ai,}i"^"V";T'"yr"i'!'i'j!y'»i",":"""'i:'r'.v""y"'"' ' '" "" " "'" '—"*"-*"—"—'—™r™ 
.": '^^/'^%(i\:^iPZ^^/'^ i 
et uddannelses« og 
informationsprogram, I 
forbedre kønsbalancen i 
sikre, at alle Kommissionens 
overholder bestemmelserne i 
kvinder og mænd. S i Mtèfàém-tttàiïtàm vil 
je vurderet mé henblik pi at 
^m>tM^W^^måiEimt og med henblik pi at 
^ag og 1kke-lovglvmngsmæss1ge akt.v.teter 
£f^&^om at fj.emme ligestilling mellem 
11.2.3 Den europæiske beskæftigelsesstrategi 
De retningslinjer for beskæftigelsen, som Rådet vedtog i december 199766, bragte 
ligestillingsdimensionen ind i kernen af den europæiske beskæftigelsesstrategi. 
Ligestilling er nu en af de prioriteter, der skal understøtte de nationale 
beskæftigelsesstrategier. Medlemsstaterne skal gennemføre politiske foranstaltninger, 
som retter op på skævheder mellem kønnene, som sætter kvinder og mænd i stand til 
bedre at forene arbejde og familieliv, og som letter kvinders og mænds muligheder for 
at vende tilbage til arbejdsmarkedet efter en fraværsperiode. 
Fællesskabets handlingsprogram på mellemlang sigt om lige muligheder for mænd og 
kvinder har hidtil ydet et betydeligt bidrag til retfærdiggørelse, formulering og 
udvikling af ligestillingsdelen af retningslinjerne for beskæftigelsen. Erfaringerne fra 
forskellige forsknings- og aktionsprojekter har vist, at der fortsat er store skævheder 
på arbejdsmarkedet, og at kvinder stadig ikke har opnået ligestilling i forhold til 
mændene. Erfaringerne fra gennemførelsen af programmet har haft stor betydning for 
medtagelsen af ligestillingsdelen i retningslinjerne for beskæftigelsen. 
Tendenserne vedrørende kvindernes stilling på arbejdsmarkedet bekræftes af den 
forskning, der er udført af programmets ekspertgruppe om køn og beskæftigelse. 
Denne gruppe har lavet en undersøgelse67 af europæiske beskæftigelses 
arbejdstidspolitikker, der var med til at starte debatten om dette emne. og 
I 1997 afsluttede man en helt ny og betydningsfuld forskning om kvinder og 
arbejdsmarkedet inden for rammerne af programmet. Resultatet blev offentliggjort i 
juli 199868. Denne undersøgelse har været med til at identificere målet for den 
fremtidige forskning. 
Den fælles rapport om pleje i Europa (Care in Europe), der blev udarbejdet inden for 
rammerne af programmet (se afsnit II. 1.5), blev brugt under udarbejdelsen af 
Kommissionens baggrundsdokument til mødet i Belfast i maj 1998 mellem ministrene 
med ansvar for ligestilling. 
20 
Mødet i Belfast banede vejen for den vigtige erklæring69 fra Det Europæiske Råd i 
Cardiff, hvor medlemsstaterne blev enige om at styrke integrationen af 
ligestillingsaspektet i retningslinjerne for beskæftigelsen og fremme foranstaltninger 
vedrørende en bedre forening af arbejde og familieliv. 
Ekspertgruppen om køn og beskæftigelse har udarbejdet en grundig vurdering af 
ligestillingsaspektet af de nationale handlingsplaner, som medlemsstaterne skulle 
forelægge for Kommissionen i henhold til den fælles beskæftigelsesstrategi. Denne 
vurdering har været en støtte for Kommissionen i dens forberedelser forud fbj det 
uformelle fælles rådsmøde for ministrene for sociale anliggender og ligestilling i 
Innsbruck i juli 1998. 
I aaden halvdel af jrø^røttamt^^^^^^F ^lôriSK^Stt&iwft' 'ij^B^^«id6B* uohm^éeØ^ 
oplysninger og modeller om ^cr^^^^lj^^^^^^^^^^^^^' ^k^£i|il$et^ifô^ situation på det 
europæiske aifcejdsitokexl -%^àw miøf'!^^t'm^^e de Mge rationale 
handiingsplaier set ffø et kéè^ê^é^TOg^'fegenébd røedvir&e til at %t$å& 
beskæftigelsesstrategiens ligestillingskomponem. 
• 11.2.4 Strukturfondene 
Strukturfondene er Unionens primære instrumenter til at tilvejebringe økonomisk og 
social samhørighed. Den model til integration af ligestillingsaspektet, som 
Kommissionen har udviklet inden for rammerne af programmet, har i høj grad 
bidraget til yderligere at øge kendskabet til kønsspørgsmål i alle de af Kommissionens 
tjenestegrene, der arbejder med forslaget til en reform af strukturfondene. 
Der blev i høj grad taget hensyn til kønsdimensionen i Kommissionens forslag til en 
reform af strukturfondene. Der tages både hensyn til mainstreaming og særlige 
foranstaltninger. Integrationen af mainstreaming-strategien i alle fondenes generelle 
og specifikke bestemmelser vil kendetegne hele gennemførelsesprocessen fra 
planlægningsfasen til rapporteringsfasen. Endvidere vil støtten til konkrete 
foranstaltninger såsom arbejdsløshedsbekæmpelse, støtte til tilbagevenden til 
arbejdslivet, muligheder for iværksættere og mindre forskelsbehandling på 
arbejdsmarkedet få stor betydning for kvindernes fulde integration på 
arbejdsmarkedet. 
Uden at foregribe resultaterne af forhandlingerne om dette forslag inden for 
Fællesskabets institutioner, der finder sted under udarbejdelsen af denne beretning, 
kan man uden tvivl sige, at lige muligheder for kvinder og mænd er selve kernen i 
Fællesskabets prioriteter vedrørende strukturfondenes fremtid. 
21 
11.2.5 Den europæiske ligestillingslovgivning 
I de første to år af programmets gennemførelsesperiode har Kommissionen fortsat sit 
lovgivningsmæssige arbejde for at supplere de eksisterende retlige instrumenter på 
områder, der hidtil ikke har været dækket fuldtud. I denne periode blev 
Kommissionens forslag til et direktiv om bevisbyrden70 i tilfælde af kønsdiskriminering 
på arbejdspladsen vedtaget af Rådet efter en livlig diskussion. Dette retlige instrument 
styrker betingelserne for håndhævelse af kvinders rettigheder, da det gør det lettere at 
anlægge sag i tilfælde af kønsdiskriminering. 
Betydningen af lige muligheder er yderligere blevet anerkendt i Rådets direktiv om 
den rammeaftale vedrørende forældreorlov71, der er indgået af de overordnede, 
tværindustrielle organisationer UNICE, CEEP og EFS, og som sikrer mænd og 
kvinder individuel ret til mindst tre måneders forældreorlov, der i princippet ikke kan 
overdrages til den anden forælder. Denne ret, der gives til mænd på lige vilkår med 
kvinder, vil derfor kunne bidrage til en mere ligelig fordeling af de familiemæssige 
forpligtelser mellem mænd og kvinder. Dette incitament for mænd til at tage mere 
aktivt del i pasningen af deres børn vil dermed være med til at mindske antallet af 
kønsbaserede stereotyper. I programmet lægges der vægt på projekter, der fremmer 
mænds deltagelse i børnepasningen72. 
Rådet vedtog et betydningsfuldt retligt instrument i 1996, nemlig henstillingen om 
ligelig deltagelse af mænd og kvinder i beslutningsprocessen73. I maj 1998 blev der 
afholdt et seminar for regeringsrepræsentanterne inden for rammerne af programmet, 
hvor man drøftede medlemsstaternes fremskridt vedrørende gennemførelsen af denne 
henstilling, samt for på denne måde at gøre det lettere for Kommissionen at overvåge 
opfølgningen af henstillingen. 
Ekspertgruppen om ligestillingslovgivningen er en stor hjælp for Kommissionen, når 
den skal overvåge udviklingen inden for ligestillingsrettigheder på 
medlemsstatsniveau. Gruppen udarbejder og indsender en årsberetning til 
Kommissionen, der giver et overblik over anvendelsen af ligestillingsrettigheder i Den 
Europæiske Union. Bortset fra oplysninger om den lovgivningsmæssige og juridiske 
udvikling på nationalt plan og på fællesskabsplan indeholder denne årsberetning en 
analyse af den aktuelle udvikling samt en "ligestillingsvurdering" af lovgivningen og 
de lovgivningsmæssige procedurer, som man ikke finder andre steder. Årsberetningen 
er et referenceværktøj for advokatstanden i alle medlemsstater. Oplysninger om den 
gældende retspraksis og den lovgivningsmæssige situation i Europa og i 
medlemsstaterne findes i det kvartalsvise kgestillingsmagasin Quarterly Equality 
News. 
22 
lHHHMHlflr,aLd< gjort en 'tørUgind^$;ibr ^ 
Omtales i det følgende som "programmet" i 
2 Rådets afgørelse (95/593/EF), EFT nr. L 335 af 30/12/1995, s. 37 
3 Se slutnote 56 nedenfor 
4 Europa-Kommissionen, Fællesskabets handlingsprogram på mellemlang sigt for lige muligheder for 
mænd og kvinder, "Directory of Projects 1996" og " Directory of Projects 1997" 
5 Europa-Kommissionen, Fællesskabets handlingsprogram på mellemlang sigt for lige muligheder for 
mænd og kvinder, " Directory of Projects - Year 1" 
6 Centre for Regional Economic and Social Research (CRESR), succeskriterier for en mainstreaming-
metode til ligestilling mellem kønnene (Criteria for success of a "Mainstreaming" approach to gender 
equality), SEDEP (Service de développement et d'évaluation de programmes de formation), mekanismer 
og indikatorer til overvågning af mainstreaming-processen (Mechanisms and indicators in the 
monitoring of the mainstreaming process), Research Programme 1997/98 
7 Equal Opportunities Commission, mainstreaming af ligestilling mellem kønnene i 
lokaladministrationen (Mainstreaming Gender Equality in Local Government), 1996 (UK1/52/96) 
8 EuroFEM, udvikling af infrastuktur til hverdagen - evaluering af EuroFEM-projekter (Development of 
infrastructure for everyday life - Evaluation of EuroFEM projects), 1996 (FN1/47/96) - 1997 
(FNa/47/97) 
9 Lobby for kvinderne i Europa, kvinders talentbank (Banque de talents des femmes), 1996 
(EUR5/66/96) - 1997 (Eura/66/97) 
10 "Integrering af lige muligheder for kvinder og mænd i alle fællesskabspolitikker og -aktioner" 
(KOM(96)67 endelig udg.), 21.2.1996 
11 Euro-Fiet: den europæiske organisation for Det Internationale Funktionær-og Teknikerforbund, 
tværnationalt kvindenetværk i den private servicesektor - mainstreaming i den sociale dialog 
(Transnational Women's Network in the Private Services Sector - Mainstreaming in the Social 
Dialogue), 1997 (EURa/98/97) 
12 Charter for lige muligheder for kvinder i radio og tv (Charter for Equal Opportunities for Women in 
Broadcasting), vedtaget af europæiske radio- og tv-selskaber i forbindelse med EBU/EF-konferencen den 
5. maj 1995 
13 Camara de Comercio e Industria de Toledo, INNOVADONNA - dynamik og internationalisering af 
kvinders iværksætteraktiviteter (INNOVADONNA - dinamizacion e internacionlizacion del 
empresariado femenino"), 1997 (ESb/80/97) 
14 Credito Italiano- AIDDA, (W.E.PRO - Adgang til kreditter for kvindelige inværksættere i SMV. 
Globalisering og international handel (W.E.PRO - Access to credit for women entrepreneurs in SMEs. 
Globalisation and international trade), 1997 (ITb/87/97) 
15 Se slutnote 10 
16 EIM Small business research and consultancy, selvstændige og medhjælpende ægtefæller (Self-
employed workers and assisting spouses), Research Programme 1996/97 
17 ENGENDER asbl, oversigt over indikatorer for kønsmæssig vurdering af beskæftigelses- og 
arbejdsmarkedspolitikker (Inventory of indicators for the gender assessment of employment and labour 
market policies), Research Programme 1997/98; 
18 APPLICA sprl, indtægtsforskelle mellem mænd og kvinder baseret på resultaterne af Eurostats 
indkornststrukturundersøgelse (Earning differentials between men and women based on the results of the 
Eurostat structure of earning survey), Research Programme 1997/98 
19 Sydkraft AB, ENEQO: en oversigt over lige muligheder i energisektoren (ENEQO: Equal 
Opportunities in the Energy Sector - Approching am overall overview), 1997 (SWb/95/97) 
23 
20 Trades Union Congress, køn og fleksibilitet: tilrettelæggelse af arbejde og tid - et handlingsprogram 
(Gender and Flexibility: the organisation of work and time - an action programme), 1997 (UKb/97/97) 
21 Europa-Kommissionen, "Equal Opportunities Magazine" no. 3 - December 1997 
22 International konference om tilrettelæggelse af arbejdet (Organisation du Travail), afholdt af 
Luxembourgs formandskab den 23. oktober 1997, Luxembourg. 
23 Deutsches Jugendinstitut e.V., mentorinitiativer for kvinder i Europa - forskning i eksisterende 
mentor- og rådgivningsprojekter i Europa og evaluering af eksempler på god praksis (Erhebung 
bestehender und Evaluation vorbildlicher Beratungs- und Mentoringsprojekte zur bruflichen Forderung 
von Frauen in Europa), 1996 (DE2/06/96) - 1997 (DEb/06/97) 
24 Confédération Française Démocratique du Travail (CFDT), forhandlinger for lige muligheder 
(Négocier l'Egalité des Chances), 1997 (FRb/82/97) 
25 WITEC, udarbejdelse af en database over kvindelige eksperter i videnskab, teknik og teknologi på 
Internettet (Development of a database of Women experts in science, engineering and technology on the 
World Wide Web), 1996 (EUR5/67/96) 
26 Europa-Kommissionen, "Equal Opportunities Magazine", no. 1 - April 1997 
27 Europa-Kommissionen, "Equal Opportunities Magazine", no. 3 - December 1997 
28 Thomas Coram Research Unit (TCRU) Institute of Education, University of London, oversigt over de 
nyeste resultater om forening af arbejde pg famiheliv for mænd og kvinder samt kvaliteten af 
plejetjenester (Overview state of the art study on reconciliation of work and family life for men and 
women and the quality of care services), Research Programme 1996/97 
29 Children in Scotland, hensyntagen til børn og familier i arbejdspladsens struktur og organisation: 
fremme af foranstaltninger i den offentlige sektor (Taking account of children and families in the 
environment structure and organisation of the workplace: Promoting Public Sector Action), 1996 
(UK2/53/96) - 1997 (UKb/53/97) 
30 Asociaciôn Salud y Familia, at dele: at fremme en bedre tidsfordeling mellem kvinder og mænd 
(Compartir: promoviend reparto de tiempo entre mujeres y hombres), 1997 (ESb/79/97) 
31 Reykjaviks kommunalbestyrelse - Udvalg om ligestilling mellem kønnene i Reykjavik, fædre på 
forældreorlov (Fathers on Paternity Leave), 1996 (IC2/68/96) - 1997 (ICb/68/97) 
32 Bond van Grote en van Jonge Gezinnen, europæisk familiedialog, der fører til en ny arbejdsdeling 
mellem kvinder og mænd i den europæiske familie (Europese gezinsdialoog inzake (nieuwe) 
takkverdeling man en vrouw in het gezin), 1996 (Bl/01/96) (Lancement d'un dialogue familial sur le 
partage des tâches domistiques dans la famille européenne) 1997 (Bb/01/97) (contrat + dossier de 
candidature) 
33 GRAAL, imod et aktivt samfund (Pare una sociedade activa), 1996 (PT2/45/96) - 1997 (PTb/45/97) 
34 EMAKUNDE/ Instituto Vasco de la Mujer, AUKERA: deling af ansvaret for huslige opgaver mellem 
kvinder og mænd (AUKERA: Corresponsabilidad de tares domesticas entre hombres y mujeres), 1997 
(ESb/81/97) 
35 Francesca Bettio, Sacha Prêchai, Salvatore Bimonte, Silvana Giorgi,: pleje i Europa (Care in Europe), 
fælles rapport fra ekspertnetværket "Køn og beskæftigelse" og "Køn og lovgivning", Europa-
Kommissionens ligestillingskontor, DG V, marts 1998 
36 University of Southampton, Department of Politics, undersøgelse af den nyeste forskning om 
kvantiteten og kvaliteten af kvinders deltagelse i den politiske, sociale og økonomisk beslutningstagning 
i Europa (State of the art study of research on the quantity and quality of women's participation in 
European political, social and economic decision-making), Research Programme 1996/97 
37 Frauen Computer Zentrum Berlin, europæisk database - kvinder inden for beslutningstagningen 
(Europåishce Datenbank - Frauen in Fuhrungspositionen), 1996 (DE5/19/96) ~ 1997 (DEc/14/97) 
38 P & D Analytics, valgsystemer: en vurdering af kønnets betydning (Electoral Systems: a Gender 
Impact Assessment), Research Programme 1997/998 
39 Se slutnote 5 og 6 
40 AFEM, (Association des Femmes de l'Europe Méridionale), samordnede, specifikke strategier til 
fremme af kvinders adgang til beslutningstagning i Sydeuropa (Stratégie concertée et spécifique pour 
l'accès des femmes à la prise de décisions en Europa Méridionale), 1996 (FR3/28/96) - 1997 
(FRc/28/97) 
Uberparteiliche Frauen initiative - Berlin, Stadt der Frauen e.V., borgerunionen: strategier og 
samarbejde for Europa i år 2000 (Union der Burgerinnen - Strategien und Bundnisse flir ein Europa 
2000), 1997 (DEa/71/97) 
41 National Women's Council of Ireland, den rette balance: en kvalitetsbetonet indfaldsvinkel til 
ligestilling mellem kønnene i beslutningsprocessen (Getting the balance right: a quality approach to 
gender equality in decision-making), 1996 (IRL3/32/96) - 1997 IRLc/32/97) 
24 
42 Landstingsfbrbundet, netværk af svenske og spanske politikkere på regionalt plan (Nâtwerk Svenska 
og Spanska Regionalpolitiker) 1996 (SW3/50/96) 
43 Women of the North West Ltd., Moygownah - kvinder i lederskab (Moygownah - Women in 
Leadership), 1997 (IRLc/84/97) Technische Universitat Berlin, forberedelse af kvindelige ledere: støtte 
til en ny generation af kvindelige ledere (Preparing women to lead - Starthilfen flir den weiblichen 
Fuhrungsnachwuchs), 1997 (DEc/78/97) 
44 Europa-Kommissionen, "Equal Opportunities Magazine", no. 2 - July 1997 
45 Rådets henstilling af 02.12.98 om ligelig deltagelse af mænd og kvinder i beslutningsprocessen, EFT 
L 319 af 10.12.96 
46 "Athen-erklæringen" underskrevet den 3. november 1992 af kvinder med ledende stillinger i EU's 
medlemsstater, EFTA og de østeuropæiske lande samt kvindelige medlemmer af Europa-Parlamentet, 
Europarådet og De Forenede Nationer, se "Equal Opportunities for Women and Men in the EU 1996" 
(CE-98-96-566-EN) s. 86 
47 "Rom-charteret" underskrevet den 18. maj 1996 af kvindelige ministre fra 13 medlemsstater på 
konferencen i Rom om kvinder og fornyelse af politik og samfund, der blev offentliggjort i håndbogen 
om kønsbalance i beslutningsprocessen, se henvisningen til slutnote 59, s. 73 
48 Håndbog om kønsbalance i beslutningsprocessen, der er en vejledning i gennemførelse af politikker til 
at øge kvinders deltagelse i beslutningsprocesser skrevet af Monique Leijenaar i samarbejde med det 
europæiske ekspertnetværk om kvinder i beslutningsprocessen (CE-01-96-131-EN-C) 
49 Danske Kvinders Nationalråd, paritetisk demokrati: afbalanceret kønssammensætning af 
kommunalbestyrelser og amtsråd (Parity Democracy: gender balanced composition of municipal and 
county councils), (DKc/70/97) 
50 Regimpresa CRL, aktører i lokalpolitik. Når vigtige spørgsmål bliver kvindernes sag (Poder local no 
feminino), 1996 (PT4/46/96) - 1997 (PTc/46/97) 
51 Se slutnote 53, 54 og 55 
52 Regler for god praksis i forbindelse med sikring af lige løn for arbejde af samme værdi til mænd og 
kvinder på arbejdspladsen, KOM (96) 336, endelig udgave 
53 Ekspertseminar om lige løn for arbejde af samme værdi afholdt af det irske kontor for lige muligheder 
inden for ansættelse (Equality Employment Agency - EEA) den 25. november 1996 for at lancere 
Kommissionens regler for god praksis i forbindelse med sikring af lige løn for arbejde af samme værdi 
54 Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS), lige løn for arbejde af samme værdi (Equal 
pay for work of equal value), 1996 (EUR2/61/96) 
55 Ministerie van Tewerkstelling en Arbeid - Dienst Gelijke Kansen - Ministère de l'Emploi et du 
Travail - Service de l'Egalité des Chances, fra klassificering til aflønning (Van Punten naar Munten -
De la Classification à la Rémunération), 1996 (B2/02/96) - 1997 (Bb/02/97) (contrat en français + 
dossier de candidature en flamand) 
56 Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Arbejdsmarkedsrelationer og Sociale 
Anliggender, Enhed V/D/5, "Medhjælpende ægtefæller - Beretning fra de to rundbordssamtaler afholdt 
af Kommissionen i Bruxelles den 7. februar samt den 23. og 24. juni 1997" 
57 Seminar om individualisering af rettigheder, socialsikring og lige muligheder for mænd og kvinder 
(Individualisation des droits, sécurité sociale et égalité des chances entres hommes et femme), arrangeret 
af Nanterre-universitetet 9.-11. oktober 1997 i Paris 
58 Citizens for Athens, overvågning af kvinders rettigheder i Athen (Watch for Women's Rights), 1996 -
(EL4/7/96) - 1997 (ELb/17/97) 
59 Instituto de la Mujer, lige muligheder for kvinder og mænd på arbejdsmarkedet (Igualdad de 
oportunidades entre mujeres y hombres en el ambito laboral), 1996 (ES2/22/96) -1997 (ESb/22/97) 
60 Amsterdam-traktaten om ændring af Traktaten om Den Europæiske Union, traktaterne om oprettelse 
af De Europæiske Fællesskaber og visse tilknyttede akter, underskrevet i Amsterdam den 2. oktober 
1997 (97/C 340), EFTnr. C 340, 10.11.97, s.l 
Se slutnote 10 
62 Midtvejsrapport fra Kommissionen om opfølgningen på meddelelsen: "Integrering af lige muligheder 
for kvinder og mænd i alle fællesskabspolitikker og -aktioner". (KOM (1998) 122 endelig udgave. 
63 Europæiske Kommuners og Regioners Råd (CEMR), udvikling af et europæisk netværk af kvindelige 
lokal- og regionalpolitikere (Développement et activités du réseau européen dés élues locales et 
régionales du CCRE), 1996 (EUR 3/63/96) - 1997 (EUR c/63/97) 
64 Belgische Senaat - Sénat de Belgique, netværk af ligestillingsudvalgene i de nationale parlamenter i 
EU's medlemsstater og Europa-Parlamentets Udvalg om Kvinders Rettigheder (Samenwerkingsverband 
vand de Commissies gelijke kanoen voor vrouwen en mannen in de Lidstaten van de Europese Unie en 
in het Europees Parlement, 1996 (B3/03/96) - (Action pour une coopération entre les commissions . 
25 61 
parlementaires chargées de l'Egalité des Chances entre les Femmes et les Hommes dans les Etats 
membres de l'Union Européenne et au Parlement Européen) 1997 (Bc/03/97) 
65 EUDIF, borgerne i et Europa med ligelig repræsentation (Citoyennes dans une Europe Paritaire), 
1996 (EUR 4/65/96) - 1997 (EUR d/65/97) 
66 Rådets resolution af 15. december 1997 om retningslinjerne for beskæftigelsen i 1998 (98/C 30/01), 
EFT nr. C 030, 28.1.98, s. 1 
67 Francesca Bettio, Emilia Del Bono, Mark Smith,; beskæftigelse og arbejdstidspolitikker: et 
kønsperspektiv (Employment and working time policies: A gender perspective), det europæiske 
ekspertnetværk om "køn og beskæftigelse", rapport til ligestillingsenheden, GD V, Europa-
Kommissionen, juli 1997 
68 Institute of Economics, University of Utrecht, oversigt over nyeste undersøgelser: arbejdsmarkedet 
(Overview of the state of the art studies: the labour market), Research Programme 1996/97 
69 Det Europæiske Råd i Cardiff, formandskabets konklusioner af 15. og 16. juni 1998, DOK/98/10 
70 Rådets direktiv 97/89/EF af 15. december 1997 om bevisbyrden i forbindelse med forskelsbehandling 
på grundlag af køn, EFT L 14/6 af 10.1.98 
71 Rådets direktiv (96/34/EF) af 3. juni 1996 om den rammeaftale vedrørende forældreorlov, der er 
indgået af UNICE, CEEP og EFS, EFT nr. L 145, 19.6.96, s. 4 
72 Se slutnote 32 ovenfor. 
73 Rådets henstilling af 2. december 1996 om ligelig deltagelse af mænd og kvinder i 
beslutningsprocessen (96/694/EF), nr. L 319,10.12.96, s. 11 
26 
ISSN 0254-1459 
KOM(98) 770 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 05 06 04 17 
Katalognummer : CB-CO-98-778-DA-C 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
2>