KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(93) 109 endelig udg. 
Bruxelles, den 9. marts 1993 
Rapport om markedssituationen for 
mælk og mejeriprodukter 
(forelagt af Kommissionen) 
Ændret forslag t i I 
RÅDETS FORORDNING (EØF) 
om fastsættelse af en tillægsafgift på mælk og mejeriprodukter 
(forelagt af Kommissionen i henhold til EØF-Traktatens 
artikel 149, stk. 3) 
Forslag t i I 
RÅDETS FORORDNING (EØF) 
om ændring af forodning (EØF) nr. 2072/92 om fastsættelse 
af indikativprisen for mælk og interventionspriserne for 
smør, skummetmælkspulver samt ostesorterne grana padona 
og parmigiano reggiano for to ârsperioder fra 
1. jul i 1993 til 30. juni 1995 
(forelagt af Kommissionen) 
Ændret forslag t i I 
RÅDETS FORORDNING (EØF) 
om fastsættelse for mejeriâret 1993/94 af tærskelpriserne 
for visse mejeriprodukter 
(forelagt af Kommissionen i henhold til EØF-Traktatens 
artikel 149, stk. 3) 
RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET 
om de fremskridt, der er gjort af Grækenland, Spanien og 
Italien med hensyn til effektiv anvendelse af 
mælkekvoteordningen pr. 5. marts 1993 
Rapport om 
markedssituationen for 
mælk og mejeriprodukter 
- 2 
indledning 
I prisforslagene for 1991/92^ ), der blev forelagt Rådet i marts 1991, 
gjorde Kommissionen opmærksom på en forværring af markedet for mælk og 
mejeriprodukter, der trods en næsten stabil mælkeproduktion var præget af en 
hurtig opbygning af interventionslagre. 
Der viste sig tegn på stagnation i EF's samlede forbrug, og eksportmulig­
hederne var varigt forringet på grund af de politiske og økonomiske 
forandringer i det tidligere USSR samt i Østeuropa eller usikre på de 
traditionelle betydelige markeder i Mellemøsten som følge af Golfkrigen. 
Kommissionen skønnede derfor, at det var nødvendigt at nedsætte de samlede 
garantimængder med 5% for at genoprette ligevægten på markedet for 
mejeriprodukter. Kommissionen ønskede at sprede en sådan nedsættelses 
virkning for oksekødsektoren i tid og foreslog derfor Rådet en første 
nedsættelse af de mængder, der er fritaget for tillægsafgiften, på kun 2% 
for 1991/92, hvilket Rådet vedtog. 
I Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet "Den fælles 
landbrugspolitiks udvikling og fremtid"^2) blev analysen af den ovenfor 
beskrevne markedssituation for mejeriprodukter bekræftet. På dette grundlag 
fandt Kommissionen det nødvendigt med en yderligere nedsættelse af de 
samlede garantimængder og foreslog Rådet i mælkesektorenO) samtidig med 
den gradvise nedsættelse af de institutionelle priser at forlænge (og 
forenkle) tillægsafgiftsordningen og nedsætte mængderne med 3% i etaper på 
1% over tre tolvmànedersperioder fra den 1. april 1992. 
Den 21. maj 1992 vedtog Rådet i forbindeise med reformen af den fælles 
landbrugspolitik Kommissionens forslag om mælkesektorenO) efter en række 
ændringer(4). Rådet besluttede således, at der ikke skulle ske en nedsæt­
telse på 1% af mængderne for tolvmànedersperioden 1992/93, og bekræftede 
derved den samlede garantimængde, det med forbehold havde fastsat for 
medlemsstaterne for denne periode den 31. marts 1992(5). Rådet besluttede 
endvidere, at Kommissionen inden hver begyndelse af tillægsafgiftsordningens 
tolvmànedersperioder 1993/94 og 1994/95 skal forelægge Rådet rapporter om 
markedssituationen, evt. ledsaget af forslag, så at Rådet kan revidere de 
beslutninger, det har truffet for disse to perioder. Nærværende rapport er 
en konsekvens heraf. 
(1) K0M(91) 72 endelig udg. af 1.3.1991. 
(2) K0M(91) 258 endelig udg. af 22.7.1991. 
(3) K0M(91) 409 endelig udg. af 31.10.1991. 
(4) Rådets dokument nr. 6953/92 af 2.6.1992. 
(5) Forordning (EØF) nr. 816/92, offentliggjort i EFT nr. L 86 af 1.4.1992, 
s. 83. 
- 3 -
1. Udviklingen i markedssituationen i EF 
Nedsættelsen på 2% af de samlede garantimængder for perioden 1991/92 
kombineret med EF-programmet for omstrukturering af mælkeproduktionen, hvis 
virkninger holdt sig indti I udgangen af 1992, samt det betydelige 
produktionsfald i de nye tyske delstater fik en betydelig indvirkning på 
mælke indsaml ingen i 1992. Produktionen af interventionsprodukterne smør og 
skummetmælkspulver faldt derfor henholdsvis med 7% og 20% i forhold til 
1991. Interventlonsopkøbene formindskedes som følge heraf, og markedet 
forekom i bedre ligevegt i 1992. 
intervention Då EF-markedet m 
ÇM0R 
Lagre pr. 1. januar 
Opkøb 
Salg 
Lagre pr. 31.december 
SKUMMETMÆLKSPULVER (SKMP) 
Lagre pr. 1. Januar 
Opkøb 
Salg 
Lagre pr. 31. december 1990 
20 300 
250 300 
19 800 
250 800 
4 811 
337 211 
8 880 
333 142 1991 
250 800 
174 000 
163 900 
260 800 
333 142 
198 570 
117 330 
414 383 1992 
260 800 
48 800 
136 400 
172 700 
414 383 
367 269 
47 114 
Disse tal kan dog ikke adskilles fra tallene for de subventionerede 
anvendelser, der udgør en betydelig del af EF-produktionen. 
- 4 -
Subventionerede anvendelser Pà EF-markedet (t) 
SMØR (Mælkefedt i smørækvival 
Intervention (salg til 
nedsat pris) 
Markedet (støtte) 
1 ALT 
Produktion 
For ho 1d Subven. anvende 1. 
produktion 
SKUMMETMÆLKSPULVER (skummetr 
Foder 
Kasein 
1 ALT (SKMP-ækvivalent) 
SKMP-produktion 
Kasein (SKMP-ækvivalent) 
1 ALT (SKMP-ækvivalent) 
Forhold Subven. anvende 1. 
produkt ion 1991 
ent) 
93 800 
?44 3QQ 
438 100 
1 800 000 
24,3 % 
nælk i skummetn 
955 000 
350 000 
1 305 000 
1 510 000 
390 QQQ 
1 860 000 
70 % 1992 
96 200 
343 900 
440 100 
1 660 000 
26.5 % 
[tælkspulverækv 
860 000 
458 000 
1 318 000 
1 200 000 
458 000 
1 658 000 
79,5 % forskydning 
+ 2,6% 
- 0.1% 
+ 0,5% 
- 7,8% 
+ 9,1% 
valent) 
- 9 % 
+ 31 % 
+ 1 % 
- 20 % 
+ 31 % 
- 11 % 
+ 13 % 
Under disse forhold afhænger interventionslagrenes størrelse og dermed 
markedsituationen i meget stor udstrækning af afsætningsforanstaltningerne, 
dvs. af budgetmuiighederne for at finansiere dem, samt af den ligeledes 
subventionerede eksport, der er meget svingende (se bilag I). 
EF's eksport (t) 
Eksport 
Smør og butteroiI 
SkummetmæIkspuI ver 1991 
321 000 a) 
253 000 1992 
250 000^ 
389 000 Forskydning 
- 22 % 
+ 54 % 
a) Inklusiv særlig eksport til det tidligere Soviet Unionen, Albanien, Rumanien og 
Bulganen : 107 000 t og fødevarehjælp : 12 600 t. 
b) Inklusiv særlig eksport til det tidligere Soviet Unionen og Albanien : 40 000 t 
og fødevarehjælp : 5 500 t. 
- 5 -
2. Udviklingen pà verdensmarkedet 
Fællesskabet er stærkt dominerende på verdensmarkedet, hvad enten det drejer 
sig om den samlede produktion og hovedprodukter eller markedsandele, hvor EF 
tegner sig for ca. 50% takket være eksporten i 1991 og 1992 af ca. 13 mio. t 
mælkeækvivalent (se også tabellerne i bilag II). 
EF*s Markedsandele på verdensmarkedet 
Ar 
Mclkeckvilent 
(•lo. t) 
X 1983 
10 
44 1984 
12,8 
48 1985 
12,2 
45 1986 
11.4 
41 1987 
13,8 
48 1988 
16,5 
54 1089 
14,2 
51 1990 
12.4 
49 1991 
12,8 
49,5 1992* 
13 
50 
første skøn 
Saneringen af EF-1 agrene har dog ikke påvirket verdensmarkedet, hvor 
priserne kun har svinget lidt. 
Verdensmarkedspriser (US $/+ FOB) 
GATT-
•Indstepris 
1990 1. halvér 
2. halvår 
1991 1. halvår 
2. halvår 
1992 1. halvår 
2. halvår Slør 
1 350 
1 350 - 1 550 
1 350 - 1 500 
1 350 - 1 400 
1 450 - 1 850 
1 350 - 1 600 
1 350 - 1 500 Butteroil 
1 625 
1 600 - 1 900 
1 600 - 1 800 
1 600 - 1 800 
1 675 - 2 250 
1 625 - 1 950 
1 625 - 1 800 Ost 
1 500 
1 700 - 2 000 
1 550 - 2 000 
1 600 - 1 900 
1 600 - 2 100 
1 750 - 2 100 
1 750 - 2 100 SKMP 
1 200 
1 200 - 1 700 
1 300 - 1 500 
1 200 - 1 400 
1 450 - 1 800 
1 550 - 1 900 
1 550 - 1 900 
Denne prisstabilitet undtagen for skummetmælkspulver afspejler 
verdensmarkedssituationen, der fortsat er præget af følgerne af de politiske 
forandringer i Østeuropa og Golfkrigen. 
Det afsætningsmarked, som det tidligere USSR og visse centraleuropæiske 
lande udgjorde, er tabt for de kommende âr. De økonomiske forandringer i 
disse lande har forringet deres forbrugsmuligheder. Efter afslutningen af 
den igangværende omstrukturering er det sandsynligt, at disse lande på ny 
vil optræde på verdensmarkedet, men da som eksportører i betragtning af 
deres landbrugspotentiel. 
- 6 -
I Mellemøsten er eksportmulighederne, der brat blev stoppet af Golfkrigen, 
fortsat usikre. Mere generelt kan de monetære udsving og manglen på en varig 
løsning af udviklingslandenes gældsætning ødelægge ethvert håb om en 
konsolidering af markedet. 
Desuden trues stabl I i teten pa verdensmarkedet af tendensen til øget 
produktion, der bekræftes i New Zealand, hvis producenter dog ikke nyder 
godt af nogen prisstøtte, i Australien og, trods nedsættelse af støtte­
priserne, i USA, kombineret med en stagnation, Ja endog en tilbagegang i 
forbruget af især mælkefedt. Verdensmarkedet vil forblive meget svagt i 
kraft af udsigten til nye overskudslagre i nær fremtid. 
Endelig ville det være uklogt at ignorere USA's program for erobring af 
markeder DE IP (dvs. Dairy Export incentive Programme), der specifikt er 
rettet mod EF's traditionel le markeder. 
3. Produktionsstyring og markeds 1 iqevæot 
Trods vanskelighederne ved enhver kvoteordning har produktionsstyringen i 
stor udstrækning bevist sin effektivitet. Siden dens indførelse har den 
samlede produktionsnedsættelse bevirket en besparelse ved afsætning til 
nedsat pris svarende til 1,4 mio. t smør og 2,8 mio. t skummetmælkspulver. 
Anvendelse of 111 lotgsofgiftsordningen 
EUR 
(t) 
: 1984/85(1) 
: 1985/86(1) 
: 1986/87(2) 
: 1987/88(2) • 
: 1988/89(2) 
: 1989/90(2) • 
: 1990/91(2) • 
: 1991/92(3) : 
: 1992/93(3) : : Somlet 
goron-
: tirangde 
0 
99 524 000 
98 078 574 
103 988 574 
102 096 143 
101 059 108 
100 209 222 
100 559 222 
106 657 695 
101 672 000 :Suspen-
: deret 
.range 
b 
3 778 103 
5 396 485 
4 517 603 
4 679 486 
4 985 666 e 
393 
393 Tildeling« 
SLOM 
d 
0 
0 
0 
0 
0 
502 233 
502 233 
600 000 
600 000 »r over 
+ 1 X 
e 
0 
0 
0 
0 
0 
1 039 886 
1 039 866 
1 039 886 
1 039 886 Disponibel 
nongde 
f-o-b4c+d+e 
99 917 000 
98 471 574 
104 381 574 
98 761 040 
96 105 623 
97 676 738 
97 864 855 
103 754 915 
103 754 915 Leveret 
nongde 
9 
»9 293 261 
100 172 744 
105 073 297 
99 173 711 
97 619 776 
97 947 296 
96 781 893 
103 921 500 
(fo.) 
i.d. Brutto-
forskel 
h-g-f 
-623 739 
1 701 170 
691 723 
412 671 
1 514 153 
270 558 
-1 082 »62 
166 585 Justering 
for 
fedtstof 
1 
142 
83 
118 735 
435 882 
408 506 
776 102 
1 372 861 
i.d. Overførsler 
direkte 
solg 
J 
55 115 
-57 131 
-8 519 
-265 031 
-332 123 
-372 628 
-402 808 
i.d. Netto­
forskel 
k-h+l+j : 
-568 482 : 
1 644 122 : 
801 939 : 
583 522 : 
1 590 536 : 
674 032 : 
-112 90» : 
I.d. : 
(0) Artikel 5c. stk. 3. i F. (EØF) nr. 804/68. 
(b) F. (EØF) nr. 775/87. 
(c), (d). (e) Artikel 1 i F. (EØF) nr.1546/88. 
(g) Medlemsstaternes meddelelser til Kommissionen, »køn eller foreløbige meddelelser, for så vidt angår visse medI 
(i) Artikel 12 i F. (EØF) nr. 1546/88 
(1) Artikel 6a i F. (EØF) nr. 857/84. 
(1) 10 medlemsstater. 
(2) 11 medlemsstater. 
(3) 12 medlemsstater, 
i.o\ ikke disponibel, 
(fo) foreløbig. toter. 
4 
Anvendelse af tillægsafgiftsordningen 
(1000 t) 
: 1 
: EUR 12 
: 8 
: OK 
: 0 
: EL 
: E 
: F 
: IRL 
: 1 
: L 
: NL (4) 
: P 
: UK Samlet 
garant 1-
mangde 
2 Suspende­
ret mangde 
3 1991/1992 
Tildelinger 
over 
EF-reser-
ven 
4 SLOM (1) 
5 Samlet 
disponi­
bel 
mangde 
6-2-3+4+5 
106 657,7 4 985,7 1 482,9 600.0 103 754.9 
3 025.5 
4 589.1 
28 514,4 
544.8 
4 571,0 
24 196.0 
4 963,2 
8 620,1 
249.1 
11 248.3 
1 743.4 
14 392.8 144,5 
219,7 
1 360,2 
24.2 
209.2 
1 153.6 
237,6 
395.9 
11,9 
539,1 
689.8 32.1 
48.8 
234.2 
5,4 
96,5 
256.3 
355.8 
88.0 
27,7 
119.8 
218.3 6.6 
9.6 
161.0 
64,0 
118.0 
1.7 
47,9 
191.2 2 919.7 
4 427.9 
27 549.5 
526.0 
4 458.3 
23 362,8 
5 199,4 
8 312.4 
266.5 
10 876.9 
1 743.4 
14 112.5 : Leverancer 
(fo.) 
7 Justering 
for 
fedtstof 
(2) 
8 Overførsler :Forskel 
(3) :efter 
: justering 
9 : 10-7+8-6-4 
103 921,5 
2 994.9 
4 424.7 
26 171.2 
578.8 
5 931,0 < 
23 389.6 
5 201.6 
8 862.9 ( 
253.3 
10 534.5 
1 584.0 ( 
13 995.0 130,0 
10.2 
i.d. 
i.d. 
I.d. 
293.5 
0.0 
a) i.d. 
12.0 
381.0 
a) I.d. 
171,0 180,0 25.2 
0.0 7.1 
i.d. 
i.d. 
i.d. 
143.3 177,0 
6.3 -4.1 
i.d. 
0.2 -0.4 
2.4 36.2 
i.d. 
38 15.5 Samlet 
garant 1-
mangde 
11 1992/1993 
Tildelinger : SLOM 
over (1) 
EF-re-
serven 
12 13 Disponibel 
samlet 
mangde 
14-11-12+13: 
101 672.0 1 482.9 600.0 103 754.9 : 
2 681.0 
4 369.4 
27 154.2 
520,6 
4 361,8 
23 042,4 
4 725,6 
8 224,2 
237.2 
10 709.2 
1 743.4 
13 073,0 32.1 6.6 
48.8 9.6 
234.2 161.0 
5.4 
96.5 
256.3 64.0 
355.8 118.0 
88,0 
27.7 1,7 
119.8 47,9 
218,3 191.2 2 919,7 : 
4 427.8 r 
27 549,4 : 
526,0 : 
4 458.3 : 
23 362.7 : 
5 199.4 : 
8 312.2 : 
266.6 : 
10 876.9 : 
1 743,4 : 
14 112.5 : 
Kilde : Medlemsstaternes meddelelser. 
(1) SLOM : mangder, der er tildelt I henhold til artikel 3a i forordning (EØF) nr. 857/84 
(2) Justeringer ifølge artikel 12 i forordning (EØF) nr. 1546/88. 
(3) Overførsler ifølge artikel 6a 1 forordning (EØF) nr. 657/84. 
(4) 52 uger. 
(a) Eurostot -Cronos. Disse statistiske oplysninger svarer ikke nødvendigvis til de leverancer, der er bogført i henhold til ordningen, 
(fo.) foreløbig. 
• første skøn. 
^ 
- 9 -
Selv om produktionsstyringen har gjort det muligt at nedbringe leverancernes 
omfang, endog under de mængder, der er fastsat for de fleste medlemsstater, 
afslører de foregående tabel 1er dog en stigende tendens til overskridelse af 
disse mængder, når der tages hensyn til den leverede mælks indhold af 
fedtstof. Den konstante stigning i den leverede mængdes indhold af fedtstof 
truer alvorligt markeds Iigevægten. 
Selv om forbrugstrenden er stabil i Fællesskabet og generelt i alle de 
udviklede lande, dækker den dog over udvikl ingskontraster alt efter 
produkt(6). For delvis skummet mælk, (lette) friske produkter og visse 
oste stiger efterspørgslen med 1-2% om året, hvorimod efterspøgslen efter 
sødmælk, faste oste og især smør falder med 2-2,5% om året. Dette medfører 
et samlet fald i forbruget af mælkefedt, et fald, der øges hvert år, samt 
konstante vanskeligheder på smørmarkedet, der afspejler sig i markeds­
prisen, der i gennemsnit svarer til 91% af interventionsprisen, og som i de 
tre sidste år altid har ligget på mellem 89% og 94% af interventionsprisen 
(se bi laget). 
Dette fald i forbruget af smør og mælkefedt, der helt sikkert er en følge 
af lægernes anbefaling af en let kost, er også resultatet af priskonkur­
rencen fra imitations- og substitutionsprodukter for smør. Smørkonkur-
rerende produkter dominerer nu markedet for gult fedtstof(6)m 
Canada befandt sig i en lignende situation og nedsatte kvoten for mælk til 
forarbejdning med 3% for perioden 1992/93. I mangel af en lignende ordning 
nedsatte USA to gange i 1992 støtteprisen for smør og planlagde en ny 
nedsættelse i 1993. USA ændrede således i betydelig grad mælkens fat/non-
fat-ratio, som blev på 1 725 $/t eller 1 215 ECU/t for smør og på 2 145 $/t 
eller 1 511 ECU/t for skummetmælkspulver. 
En sådan værdiforringelse af smør, der effektivt kan bidrage ti I at 
modvirke det stigende forbrug af imitations- og substi tutionsprodukter, vil 
helt sikkert fremme smørforbruget. I denne forbindelse skal der erindres 
om, at ca. 1/3 af mælke indsaml ingen stadig udnyttes til smør. hvoraf kun 
60% afsættes til markedsprisen, hvilket viser, hvad der står på spil. 
Omvendt kan det frygtes, at den i visse tilfælde betydelige devaluering af 
de grønne kurser for valutaer, der for nylig blev justeret i EMS'en, 
medfører en mærkbar forhøjelse af smørprisen, hvilket kan ramme 
smørforbruget i disse medlemsstater. 
(6) Jf. Udviklingen på markedet for mejeriprodukter og konkurrerende 
produkter - Fjerde rapport fra Kommissionen til Rådet - K0M(93) 34 
endelig udg. af 5.2.1993. 
- 10 -
Konklusioner 
I mælkesektoren besluttede Rådet den 21. maj 1992 over to år at nedsætte de 
samlede garantimængder med 2% og interventionsprisen for smør med 5%. Siden 
da synes markedssituationen, som ifølge analysen fortsat er udsat for de 
samme farer som førhen, dog at være i bedre ligevægt, end det kunne frygtes 
i marts 1992. 
Den svage bedring i markedssituationen skyldes delvis produktions­
udviklingen i de nye tyske delstater, hvor produktionen ligger 25-30% under 
de disponible referencemængder. På kort sigt synes en bedre tilpasning af 
produktionen ikke mulig på grund af bedrifternes omstrukturering, der 
fortsat er i gang. 
Rådet må desuden i denne forbindelse ikke overse de bestræbelser, som 
Spanien og Italien har udfoldet det sidste år for at bringe deres 
mælkeleverancer ned på deres respektive referencemængder. Ved hjælp af det 
program for støtte til ophør med mælkeproduktion, der blev iværksat i 
Spanien i 1992/93, blev en nedsættelse af leverancerne med ca. 600 000 t i 
1993/94 foregrebet. På samme måde foregriber de italienske myndigheder en 
produktionsnedsættelse på ca. 300 000 t i 1992/93. EF's faktiske 
mæIkeindsamI ing i 1993/94 skulle i alt ikke overstige 103 mio. t, en mængde, 
der kan sammenholdes med den samlede garantimængde for 1992/93 på 103,755 
mio.t. 
Efterspørgslen viser et vedvarende fald i forbruget af smør og mælkefedt til 
fordel for imitations- og substi tutionsprodukter især på grund af et 
gunstigt prisforhold. 
Kommissionen finder som konklusion, at markedssituationen for mælkefedt er 
langt mere foruroligende end markedssituationen for mælkeprotein. Inden der 
træffes beslutning om en yderligere nedsættelse af garantimængderne, bør 
uligevægten på markedet for mælkefedt takles energisk og direkte. 
Kommissionen foreslår derfor, at den nedsættelse på 5% af 
interventionsprisen for smør, som Rådet besluttede i maj 1992, gennemføres i 
år og ikke fordeles over to år. Samtidig med nedsættelsen som kun verdrører 
mælk der anvendes til smør dvs mindre end 1/3 af mælkeindsamlingen, er det 
besluttet som en del af reformen af den fælles landbrugspolitik, at 
ophæve Kommissionen har foreslået, at ophævelsen får virkning fra 
1. april 1993. Virkningerne på indkomsten vil derfor være begrænsede. 
På denne måde kan den nedsættelse på 1% af garantimængderne, der blev 
besluttet for 1993/94, udskydes og dens iværksættelse tages op til ny 
behandling samtidig med den nedsættelse på 1%, der blev besluttet for 
1994/95, på grundlag af en ny markedsanalyse, der skal fremlægges inden 
udgangen af perioden 1993/94. 
11 -
BILAG I 
Opgørelse for smør (1) 
(1 000 t) 
1990 1991 1992 
- Lagre pr. 1. Januar 124 335 302 
- Offentlige- 104 251 261 
- Private - 20 84 41 
- Produktion 1796 1800 1660 
- import 88 68 60 
Disponibel mængde 2008 2203 2022 
- Forbrug 1455 1580 1522 
- normal markedspris 1089 1148 1097 
- særlige foranstaltninger 366 432 435 
- Eksport 218 321 250 
- Lagre pr. 31. december 335 302 240 
- Offentlige- 251 261 172 
- Private 84 41 68 
(1) Inklusive det tidligere DDR fra 1991. 
Udviklingen i de interne afsætningsforanstaltninger og eksporten og 
sammenligning heraf med smørprodukt ionen er anført nedenfor: 
1990 1991 1992 
Intern afsætning (1 000 t) 366 432 435 
hvoraf 
- Konditorvarer og iscreme 292 352 362 
- Velgørende organisationer 37 37 36 
- Bagesmør 16 19 19 
- Andet 21 24 18 
Eksport (1 000 t) 218 321 250 
hvoraf 
- Normal 202 20$ 205 
- Specialpris 5 107 40 
- Fødevarehjælp 11 13 5 
I ALT 584 759 691 
- i % af produktionen 33 42 41 
Det bemærkes, at det subventionerede smør til det interne marked plus 
den samlede eksport oversteg 41% af smørprodukt ionen både i 1991 og 1992 
i sammenligning med 33% i 1990. 
- 12 -
OPGØRELSE OVER SKUMMETMÆLKSPULVER (1 OOO t) 
1990 (*) 1991 1992 
(1) offentlige lagre pr. 1.1 333 414 
(2) disponibel mængde 1672 
hvoraf - produktion 1665 
- import 7 
(3) anvendelser i EF 1067 
hvoraf - fuld pris 300 
- kalvefoder 767 
(4) eksport 329 
hvoraf - kommerciel eksport 261 
- fødevarehjælp 68 
(5) saldo - (2)-(3)-(4) 276 1528 
1510 
18 
1186 
330 
856 
253 
192 
61 
89 1205 
1200 
5 
1140 
335 
805 
389 
295 
94(**) 
-324 
(6) offentlige lagre pr. 31.12 333 414 47 
(7) skummetmælk, der anvendes 
til fremstilling af kasein 
(i SKMP-ækvivalent) 334 350 458 
(*) eksklusive det tidligere DDR 
(**) hvoraf 44 000 t til hasteleverancer til Østeuropa 
SUBVENTIONERET AFSÆTNING AF SKUMMETMÆLK (1 000 t) 
1990 1991 1992 
1. EF-markedet 1166 
hvoraf 
- foder 832 
- kasein 334 
2. EKSPORT 329 
3. I ALT 1495 
4. I % AF PRODUKTIONEN 75 
(pulver + kasein) 1288 
939 
349 
253 
1541 
83 1317 
859 
458 
389 
1706 
92 
B I L A G II 
Mae 1 ke i ndsam 1 i ng 
mio. tons 
EUR 
SNG + Bait, lande (x) 
USA 
New Zealand 
Australien 1990 
106,0 
108,2 
66,8 
7,3 
6,4 1991 
100,7 
101,2 
67,4 
8,1 
6,6 1992 
100,2 
87,3 
67,8 
8,5 
6,7 
C1) produkt ionsskøn. 
Smørprodukt ion (t) 
EUR 
SNG 
USA 
New Zealand 
Australien 1990 
2 013 000 
1 740 000 
591 000 
276 000 
106 000 1991 
1 800 000 
1 504 000 
606 000 
269 000 
107 000 1992 (fo.) 
1 660 000 
1 420 000 
615 000 
286 000 
111 000 
(fo.) foreløbig 
Produktion af SKMP (t) 
EUR 
USA 
SNG 
New Zealand 
Australien 1990 
1 665 000 
399 000 
300 000 
172 000 
127 000 1991 
1 510 000 
398 000 
274 000 
162 000 
135 000 1992(fo.) 
1 200 000 
390 000 
263 000 
155 000 
146 000 
(fo.) foreløbig 
Osteproduktion (t) 
EUR 
USA 
SNG 
Australien 
New Zealand 1990 
5 150 000 
2 749 000 
886 000 
175 000 
122 000 1991 
5 170 000 
2 763 000 
780 000 
176 000 
125 000 1992 (fo.) 
5 270 000 
2 920 000 
700 000 
197 000 
139 000 
(fo.) foreløbig 
Markedsandele i 
mælkeækvivalent 
EUR 
New Zealand 
Australien 
USA 1990 
mio. 
tons 
12,5 
4.3 
1.8 
0,3 % 
49 
17 
7,3 
1.2 1991 
mio. 
tons 
13,0 
5,0 
2,3 
0.7 % 
49,5 
19,3 
8,9 
2,7 
- 14 -
Ændret forslag ti I 
Rådets forordning (EØF) nr. /93 om fastsættelse af 
en tillægsafgift på mælk og mejeriprodukter 
- 15 -
Ændret forslag t i I 
Rådets forordning (EØF) nr. /93 om 
en tillægsafgift på mælk og mejeriprodukter 
Sjette betragtning udgår og erstattes af følgende tre betragtninger: 
"i forbindelse med reformen af den fælles landbrugspolitik traf Rådet en 
principbeslutning om en yderligere nedsættelse af de samlede garantimængder 
med 2% fordelt over to tolvmànedersperioder uden herved at foregribe en 
eventuel revision i lyset af den generelle markedssituation og særlige 
forhold i visse medlemsstater; 
markedsanalysen viser en langt mere foruroligende situation for mælkefedt 
end for mælkeprotein-, det er derfor mere hensigtsmæssigt først at forsøge 
direkte at afskaffe uligevægten på markedet for mælkefedt, inden der skrides 
til den nedsættelse på 1% af de samlede garantimængder, der i princippet 
blev besluttet for perioden 1993/94; nedsættelsen på 1% bør derfor udskydes, 
og dens ikrafttrædelse bør tages op til fornyet overvejelse på grundlag af 
en ny markedsanalyse samtidig med den nedsættelse, der blev besluttet for 
1994/95; 
som følge af de særlige forhold i Spanien, Italien og Grækenland er det 
hensigtsmæssigt allerede nu at forhøje den samlede garantimængde for Spanien 
for perioden 1993/94 og udskyde beslutningen for Italien og Grækenland med 
højst 3 måneder;" 
Artikel 3 affattes således: 
"Artikel 3 
1. Summen af de individuelle referencemængder af samme art må ikke 
overstige de samlede tilsvarende mængder for hver medlemsstat. 
- 16 -
2. Følgende samlede mængder fastsættes uden herved at foregribe en eventuel 
revision i lyset af den generelle markedssituation og særlige forhold i 
visse medlemsstater: 
Medlemsstat Leverancer (t) Direkte salg (t) 
Belgien 2 919 720 373 193 
Danmark 4 427 830 951 
Tyskland (1) 27 549 481 150 038 
Grækenland 525 985 4 528 
Spanien 5 200 000 366 950 
Frankrig 23 362 797 732 824 
Irland 5 199 358 15 210 
Italien 8 312 190 717 870 
Luxembourg 266 499 951 
Nederlandene 10 906 664 102 307 
Portugal 1 743 420 118 580 
Det Forenede Kongerige 14 112 504 392 868 
(1) Heraf 6 157 620 t til leverancer til opkøberne i de nye tyske delstater 
og 58 801 t til direkte salg i de nye tyske delstater. 
De samlede mængder, der er angivet for Spanien, er fastsat for perioden 
1993/94. 
3. Når Rådet beslutter at tilpasse ovennævnte samlede mængder til 
markedssituationen, udtrykkes tilpasningerne ved en procentsats af de 
samlede mængder, der skal overholdes for den foregående periode." 
17 
Forslag ti I 
RÅDETS FORORDNING (EØF) Nr. /93 
af 
om ændring af forordning (EØF) nr. 2072/92 om fastsættelse 
af indikativprisen for mælk og interventionspriserne for 
smør, skummetmælkspulver samt ostesorterne grana padano og 
parmigiano reggiano for to årsperioder fra 1. Juli 1993 til 30. juni 1995 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Økonomiske 
Fællesskab, særlig artikel 43, 
under henvisning til akten vedrørende Spaniens og Portugals tiltrædelse, 
særlig artikel 234, stk. 3, 
under henvisning til forslag fra KommissionenO) 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Par Iamentet(2) 
» 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg(3)t og 
ud fra følgende betragtninger: 
Da det er bydende nødvendigt at opnå en bedre ligevægt mellem udbud og 
efterspørgsel, besluttede Rådet at forlænge tillægsafgiftsordningen for mælk 
og mejeriprodukter og nedsætte de samlede garantimængder i forbindelse med 
nævnte ordning fra den 1. april 1993 uden herved at foregribe en revision i 
lyset af markedssituationen; 
markedsanalysen viser en langt mere foruroligende situation for mælkefedt 
end for mælkeprotein; der bør derfor, inden der skrides til den nedsættelse 
på 1% af de samlede garantimængder, der blev besluttet for perioden 1993/94, 
først gøres et forsøg på direkte at afskaffe uligevægten på markedet for 
(1) EFT nr. 
(2) EFT nr. 
(3) EFT nr. 
- 18 -
mælkefedt og fremrykke ikrafttrædelsen af nedsættelsen af indikativprisen og 
nedsættelsen på 5% af interventionsprisen for smør som fastsat i Rådets 
forordning (EØF) nr. 2072/92(4) tM den -,. julj 1993 _ 
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
Artikel 1 
Artikel 2, nr. 1, i forordning (EØF) nr. 2072/92 affattes således: 
"1. For perioden fra 1. juli 1993 til 30. juni 1994 
(ECU/100 kg) 
De El leve Portugal 
a) Indikativpris for mælk 26,13 26,13 
b) Interventionspris for 
- smør 278,14 278,14 
- skummetmælkspulver 172,43 195,48 
- ostesorten grana padano 
- mel lem 30 og 60 dage gammel 369,84 
- mindst 6 måneder gammel 460,18 
- ostesorten parmigiano reggiano 
mindst 6 måneder gammel 509,04 
Artikel 2 
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i De 
Europæiske Fællesskabers Tidende. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver 
medlemsstat. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Rådets vegne 
(4) EFT nr. L 215 af 30.7.1992. s. 65 
- 19 -
Ændret forslag t i I 
Rådets forordning (EØF) nr. /93 
af 
om fastsættelse for mejer låret 1993/94 af tærskelspriserne 
for visse mejeriprodukter 
- 20 
Ændret forslag t i 1 
Rådets forordning (EØF) nr. /93 
af 
om fastsættelse for mejer låret 1993/94 af tærskelspriserne 
for visse mejeriprodukter 
I artikel 1, stk. 1, ændres tabellen over ledeprodukter og de tilsvarende 
priser som anført i følgende tabel: 
Ledeprodukt ECU/100 kg 
for produktgruppen 
1 56,86 
2 193,83 
3 263,32 
4 98,75 
5 130,52 
6 311,95 
7 372,24 
8 312,24 
9 589,52 
10 336,75 
11 310,80 
12 94,26 
FINANSIEL EVALUERING 
1. INDLEDNING 
Forslagene omfatter følgende foranstaltninger: 
den nedsættelse på 1% af kvoterne, der allerede i princippet blev 
besluttet for 1993/94, udsættes. Det antages, at nedsættelsen i stedet 
vil blive foretaget fra begyndelsen af 1994/95 samtidig med den 
nedsættelse på 1%, der allerede er besluttet for dette år; 
kvoten for leverancer for Spanien i 1993/94 vil blive forøget med 
650 000 t. Det forventes også, at der inden den 1.7.1993 vil blive 
truffet en beslutning om forhøjelse af mængderne for 1993/94 for 
Grækenland og Italien. Hvis visse betingelser opfyldes, antages det, at 
forhøjelserne vil andrage henholdsvis 100 000 t og 900 000 t; 
den indikativpris for mælk og den interventionspris for smør, der 
normalt skulle anvendes fra den 1.7.1994, vil i stedet blive fremrykket 
til den 1.7.1993. Dette medfører en samlet nedsættelse på 5% af 
interventionsprisen for smør og på 2,5% af indikativprisen for mælk fra 
den 1.7.1993. Der sker også tilsvarende tilpasninger af tærskelpriserne. 
1993-budgettet og vurderingen af de finansielle følger af Rådets 
beslutninger i maj 1992 om reformen af den fælles landbrugspolitik blev 
baseret på den antagelse, at kvotenedsættelsen på 1% skulle træde i kraft 
den 1.4.1993 med en yderligere nedsættelse på 1% fra den 1.4.1994. Det blev 
ligeledes antaget, at interventionsprisen for smør ville blive nedsat med 
2,5% fra den 1.7.1993 og med yderligere 2,5% fra den 1.7.1994. Det er på 
denne baggrund og derfor i relation til den evaluering, der blev foretaget i 
forbindelse med beslutningerne om reformen, at de foreslåede 
foranstaltningers finansielle virkning vurderes nedenfor. 
2. FINANSIEL BEREGNING 
a) Udskydelse af nedsættelsen af kvoterne med 1% fra 1993/94 til 1994/95 og 
forøgelse af kvoten for Grækenland med 100 000 t 
(i) virkning for mælkeproduktionen 
Set i forhold til den kvote for leverancer, der blev fastsat i 
forbindelse med beslutningerne om reformen, forøges denne kvote for 
1993/94 med 1,2 mio. t. Dette skulle føre ti I en tilsvarende stigning 
i mælkeleverancerne og dermed en stigning i produktionen af smør og 
skummetmælkspulver på henholdsvis 55 000 t og 105 000 t. Disse 
supplerende mængder smør og skummetmælkspulver fordeler sig på 
regnskabsårene 1993 og 1994 på følgende måde: 
tons 
1993 1994 
Smør + 20 000 + 35 000 
Skummetmælkspulver + 40 000 + 65 000 
•2/ 
- 2 -
Hvis det antages, at de supplerende mængder eksporteres til tredjelande, 
andrager EUGFL's ekstraudgifter følgende: 
mio. ECU (B) 
im 
Smør 20 000 t x 1 690 ECU/t x 1 205 (DK) - + 40,7 
Skummetmælkspulver 40 000 t x 645 ECU/t x 1 205 (DK) - + 31.1 
I ALT + 71,8 
1994 
Smør 35 000 t x 1 640 ECU/t x 1 205 (DK) - + 57,4 
Skummetmælkspulver 65 000 t x 900 ECU/t x 1 205 (DK) - + 70.5 
I ALT +127,9 
Desuden vil opretholdelsen af forøgelsen på 100 000 t af Grækenlands kvote i 
1994/95 og fremefter også medføre en ekstraudgift på 12 mio. ECU (B) i 1994 
og på 21 mio. ECU (B) i 1995 og følgende år. 
(li) Kompensation for kvotenedsættelsen 
I den finansielle beregning, der blev foretaget i forbindelse med beslut­
ningerne om reformen, blev der taget højde for den kompensation, der skal 
betales producenterne i 1994 for nedsætteisen på 1% af kvoterne i 1993/94 
(153 mio. ECU). Da denne kvotenedsættelse nu udsættes fra 1993/94 til 
1994/95, vil disse kompensationsbetalinger derfor blive udskudt fra 1994 til 
1995. 
(Mi) Virkning for oksekødssektoren 
I den finansielle beregning, der blev foretaget under beslutningerne om 
reformen, blev der også taget højde for den virkning, som kvotenedsættelsen 
på 1% for 1993/94 ville få for oksekødssektoren. Det blev anslået, at dette 
ville medføre en stigning i oksekødsproduktionen i 1994 på 76 000 t, hvilket 
indebærer en ekstraudgift til offentlig oplagring på 189 mio. ECU. Denne 
ekstraudgift vil nu ikke falde i 1994. I stedet for vil stigningen i 
oksekødsproduktionen indtræde i 1995. Hvis det antages, at de yderligere 
mængder opkøbes ved offentlig intervention inden for intervent ionsloftet, 
vil ekstraudgiften til offentlig oplagring for dette år andrage 181 mio. 
ECU. 
b) Forøgelse af kvoterne for Spanien og Italien 
(i) Virkning for mælkeproduktionen 
Den påtænkte forøgelse af kvoterne for mælkeleverancer i Spanien og 
Italien kan ikke adskilles fra de foranstaltninger, der er truffet for 
at nedsætte mælkeproduktionen i disse to medlemsstater. I Spanien skal 
der opkøbes kvoter for at reducere mælkeproduktionen med i alt 0,8 mio 
t., og i Italien skal produktionen nedsættes med ca. 1,6 mio. t pr. 
1.4.1995. 
n 
- 3 -
Hvis det antages, at Spanien når sit mål i regnskabsåret 1993, men at 
nedsættelsen i Italien fordeles over tre år (0,3 mio. t i 1993, 0,65 mio. t 
i 1994 og 0,65 mio. t i 1995), er den samlede virkning for mælkeleverancerne 
og dermed den samlede virkning for produktionen af smør og 
skummetmælkspulver følgende: 
1993 1994 1995 
Mælkeleverancer (mio. t) 
Smørprodukt ion (1000 t) 
SKMP-produktlon (1000 t) 1,10 
50 000 
95 000 1,75 
85 000 
115 000 2,40 
115 000 
210 000 
Med hensyn til omkostningerne ved afsætning til tredjelande anslås faldet i 
produktionen af smør og skummetmælkspulver at medføre følgende besparelser: 
1993 
Smør 
SkummetmæIkspuI ver 
I ALT 50 000 t x 1 690 ECU/t x 1,205 (DK) 
95 000 t x 645 ECU/6 X 1,205 (DK) 
(DK) mio. ECU (B) 
101,8 
73,8 
175,6 
1994 
Smør : 85 000 t x 1 640 ECU/t x 1 205 (DK) - 168,0 
Skummetmælkspulver : 155 000 t x 900 ECU/t x 1 205 (DK) - 168.1 
I ALT 336,1 
1995 og fremefter 
Smør 
SkummetmæIkspuI ver 
I ALT 115 000 t x 1 580 ECU/t x 1 205 (DK) 
210 000 t x 900 ECU/t x 1 205 (DK) 218,9 
227.7 
446,6 
(i i) Virkning for oksekødssektoren 
Faldet i mælkeproduktionen i de to berørte medlemsstater forudsætter en 
tilsvarende nedgang i mælkekvægsbestanden. Hvis det antages, at køerne 
slagtes, kan den heraf følgende yderligere kødproduktion og ekstraudgift til 
offentlig op lagringe) opgøres således: 
Mængde 
t Udgift 
mio. ECU (B) 
1993 
1994 
1995 + 70 000 
+ 40 000 
+ 40 000 + 184 
+ 99 
+ 94 
I ALT +150 000 377 
(1) Det antages, at de yderligere mængder kan opkøbes inden for 
intervent ionslof terne for de pågældende år. 21 
- 4 -
(i i i) Kvoteforhøjelsernes virkning 
Da mælkeproduktionen i Italien og Spanien er større end de nuværende kvoter 
og ikke vil være lavere end de nye kvoter, der nu påtænkes for 1993/94, vil 
de foreslåede kvoteforhøjelser for disse to medlemsstater ikke medføre 
forøgede mælkeleverancer. I stedet for bør den eventuelle finansielle 
virkning af de supplerende kvoter ses som mistede indtægter fra 
tillægsafgiften. I denne forbindelse svarer hver kvoteforhøjelse på 100 000 
t for 1993/94 til mistede ti Ilægsafgifts indtægter, der beregnes således: 
10 000 t x 261,40 ECU/t x 115% x 1,205 (DK) - 36,2 mio. ECU (B). 
cl Yderligere nedsættelse af Interventionsprisen for smør og af 
indikativprisen for mælk fra den 1.7.1993 
Forslaget bevirker følgende institutionelle priser for perioden 
1.7.1993-30.6.1994: 
ECU/t 
Foreslåede Tidligere Forskydning 
pr iser d) pr i ser C) 
Interventionspris for smør 2 746,60 2 818,90 - 72,3 
Opkøbspris for smør 2 471,90 2 537,00 - 65,1 
Pris for skummetmælkspulver 1 702,70 1 702,70 
Indikativpris 258,00 261,40 - 3,4 
(1) Under anvendelse af den monetære koefficient på 1,012674. 
Disse prisnedsættelsers finansielle virkning for produktionsåret 1993/94 
opgøres således: 
(i) Eksportrest i tut ioner mio. ECU (B) 
Smør og butteroil : 230 000 t x -65,1 ECU/t x 1,205 (DK) - - 18,0 
Skummetmælkspulver 
Andre produkter : 10,4 mio. t x -3,4 ECU/t x 1,205 (DK)- - 42,6 
(i i) Privat oplagring af smør 
Normal støtte : 200 000 t x - 4,4 ECU/t x 1,205 (DK) - - 1,1 
Særlig forøgelse: 125 000 t x 65,1 ECU/t x 1,205 (DK) - + 9,8 
(iii) Offentlig oplagring af smør 
Finansielle omkostninger 
Andre omkostninger 
Værd i nedskr i vn i ng - 0,1 mio. ECU (A) x 1,205 (DK) - - 0,1 
+ 6,7 mio. ECU (A) x 1,205 (DK) - + 8,0 
- 2,3 mio. ECU (A) x 1,205 (DK) - - 2,8 
I ALT +5,1 
(iv) Støtte ti I smør: 445 000 t x -65,1 ECU/t x 1,205 (DK) - -34,9 
(v) Skolemælk 575 000 t x -4,25 ECU/t x 1,205 (DK) - - 2.9 
I ALT 84,6 
2^ 
- 5 -
Den samlede besparelse på 85 mio. ECU (B) for kvoteåret 1993/94 fordeler sig 
på regnskabsårene 1993 og 1994 på følgende måde: 
1993: - 12 mio. ECU (B) 
1994: - 73 mio. ECU (B) 
3. KONKLUSION 
De foreslåede foranstaltningers finansielle virkning kan kort 
sammenfattes i følgende tabel: 
mio. ECU (B) 
1993 1994 1995 1996 og 
fremefter 
a) Ingen nedsættelse af kvoterne på 1% i 1993/94 
og forøgelse af kvoten med 0,1 mio. t for Græken­
land; kvotenedsættelse på 2% fra 1994/95: 
- forøget mælkeproduktion 
- kompensationsbetalinger 
- virkning for oksekødssektoren 
b) Forøgelse af kvoterne for Spanien og Italien og 
kvoteopkøbenes virkning: 
- nedsat mælkeproduktion 
- virkning for oksekødssektoren 
- indtægter fra tillægsafgiften 
c) Yderligere prisnedsættelse fra 1.7.1993 
i stedet for 1.7.1994 for interventionsprisen 
for smør og indikativprisen for mælk 
I ALT 
(1) Hver 100 000 t mælk, der fritages fra tillægsafgiften, svarer ti I en 
mistet afgiftsindtægt på 36 mio. ECU. 
Endelig skal det bemærkes, at der i denne opgørelse ikke tages højde for, 
hvordan EUGFL påvirkes af EF-tilskud, der kan ydes til dækning af udgifterne 
til de nationale opkøbsprogrammer, der gennemføres i Spanien og Italien for 
at nedsætte produktionen med henholdsvis 0,8 mio. t og 1,6 mio. t. 
7 s 
KOMMISSIONEN 
FOR DE EUROPÆISKE 
FÆLLESSKABER 
RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET 
OM DE FREMSKRIDT, DER ER GJORT AF 
GRÆKENLAND, SPANIEN OG ITALIEN MED HENSYN TIL 
EFFEKTIV ANVENDELSE AF MÆLKEKVOTEORDNINGEN 
PR. 5. MARTS 1993 
16 
Foreløbig odr«M«: 
Ru« d« lo Loi 200 T«l«fon: 
®lr«kt« Uni«: 29. .. .« T«l«x : COMEU B 21877 
T«l«granodr«8s«: COMEUR Brux«ll«s 
- 2 -
I N D H 0 L D 
INDLEDNING 
Situationen i 1992 
Anmodning om ekstra kvoter 
FREMSKRIDT PR. 15. FEBRUAR 1993 
Indledende bemærkninger 
GrækenI and 
Spanien 
Italien 
KONKLUSIONER OG FORSLAG 
BILAG Rapporter fremsendt af Grækenland, Spanien og Italien 
il-
INDLEDNING 
Situationen i 1992 
Tre medlemsstater - Grækenland, Spanien og Italien - havde ikke indført 
mælkekvoteordningen fuldt ud i 1992. 
Grækenland havde fået tilladelse til landsdækkende kompensationer, hvilket 
betød, at der ikke skulle erlægges tillægsafgifter, før den nationale 
garantimængde blev overskredet. En sådan produktionsoverskrideise indtraf 
første gang i mejer i året 1988/89. De græske myndigheder opkrævede 
tillægsafgifter i mejerisektoren i slutningen af 1992 for overproduktionen i 
1988/89, men afgiften er endnu ikke blevet betalt, og ligesom den endnu ikke 
er blevet fastsat for 1990/91 og de følgende år. 
I Spanien var individuelle referencemængder for leverancer blevet foreløbigt 
fastsat i 1987, men der blev ikke indført noget system, som kunne gøre det 
muligt at opkræve tillægsafgifter. Efter en revision af produktionsstati -
stikkerne i 1991 kom det frem, at produktionen havde overskredet den 
nationale referencemængde væsentligt, idet de overskydende leverancer 
udgjorde ca. 1,5 mio. t i 1990/91. 
i Italien havde de nationale myndigheder skabt retsgrundlaget for opkrævning 
af tillægsafgifter, men UNALAT (sammenslutningen af producentorganisationer, 
som stort set repræsenterer hele mælkesektoren) havde undladt at anvende 
dette grundlag og havde navnlig undladt at tildele individuelle 
referencemængder til medlemmerne, bl.a. fordi produktionen allerede oversteg 
den kvote, sammenslutningen havde fået tildelt. En fuldstændig nyvurdering 
af produktionen, der blev gennemført i 1991, viste, at overproduktionen 
udgjorde ca. 2,5 mio. t i dette år. 
Anmodning om ekstra kvoter 
Hver af de tre medlemsstater anmodede om en forøgelse af den nationale 
garantimængde for leverancer. Spanien og Italien hævdede, at produktionen i 
det oprindelige referenceår var blevet undervurderet som følge af 
mangelfuldheder i de nationale produktionsstati stikker, og at de derfor 
ville have krævet en højere national garantimængde fra begyndelsen. Alle tre 
lande fremførte, at strukturændringer, navnlig en hurtig udvikling af 
byområderne, havde givet anledning til en øget efterspørgsel efter mælk og 
mejeriprodukter og dermed forøget afstanden mellem efterspørgslen og de 
nat ionaIe produkt i onskvoter. 
7 Tf 
- 5 -
Ministerrådet gik den 21. maj 1992 (for Grækenland og Spanien) og den 
16. december 1992 (for Italien) ind på at overveje en forøgelse af de 
samlede garantimængder pr. 1. april 1993, for at der kunne ske en hurtig 
overgang til fuld overholdelse af kvoteordningerne. Der blev opstillet en 
række betingelser, som hver af de tre medlemsstater skulle overholde, 
navn I i g følgende: 
a) der skulle oprettes et agentur, som skulle have generel kompetence i 
forbindelse med gennemførelse og overvågning af tillægsafgiftsordningen; 
b) der skulle tildeles de enkelte producenter individuelle referencemængder 
på grundlag af leverancerne i 1991/92 og summen heraf måtte ikke 
overskride den samlede garantimængde; 
c) de skyldige afgifter skulle opkræves hos de producenter, der havde 
bidraget til overskudsproduktionen, efter at de øvrige producenters 
overskydende mængder var blevet fordelt. 
De supplerende garantimængder, der blev overvejet, og ordningerne med 
henblik på absorbering af overskudsproduktionen er sammenfattet i bilag 1 
De tre medlemsstater blev anmodet om inden den 31. december 1992 
(Grækenland, Spanien) og den 31. januar 1993 (Italien) at tilsende 
Kommissionen rapporter, som skulle godtgøre, at disse bestemmelser var 
blevet indført i den nationale lovgivning, og at de blev gennemført 
effektivt. Rapporterne skulle sendes til Rådet sammen med passende forslag 
fra Kommissionen. 
Zf 
- 6 
FREMSKRIDT PR. 15. FEBRUAR 1993 
Indledende bemærkninger 
Kommissionens tjenestegrene har: 
a) gennemgået de rapporter, som hver af de tre medlemsstater indsendte 
inden udløbet af fristen, 
b) gennemgået de nationale bestemmelser vedrørende gennemførelse af 
mælkekvoteordningen, dvs. både de bestemmelser, der allerede er 
vedtaget, og de bestemmelser, der stadig er under udarbejdelse, 
c) aflagt kontrolbesøg af tre ugers varighed i hver af de tre medlemsstater 
og i denne forbindelse besøgt de relevante kontrolorganer og et udvalg 
af regionale myndigheder, mejerier, producentsammenslutninger og 
producenter; under besøgene har man vurderet fremskridtene. 
Det er klart, at man ikke må undervurdere den tid, der er nødvendig til en 
fuldstændig indførelse af en kvoteordning, som omfatter alle mælkepro­
ducenter . 
For det første må den fornødne lovgivning og de detaljerede gennemførelses­
bestemmelser foreslås og vedtages i en form, som er funktionsdygtig i lande 
med en så høj grad af regional opdeling som Spanien og Italien. 
For det andet må der indføres procedurer, der gør det muligt at registrere 
mælkeleverancerne til det enkelte mejeri og den enkelte mellemhandler (med 
angivelse af fedtindholdet, identificering af producenten og kontrol af, 
hvorvidt producentens individuelle referencemængde er blevet overskredet). 
De individuelle referencemængder må fastsættes, og der må være mulighed for 
indsigelse og revision. 
Opkøbsordninger kan ikke indføres fuldt ud, før ansøgernes berettigelse til 
en kvote er blevet fastslået. 
Der må indføres en inspektions- og kontrolstruktur til kontrol af 
produktlonsanmeidelserne, kontrol af ophør i forbindelse med opkøb, sikring 
af at der gøres tilfredsstillende rede for alle mælkemængder, som opkøbes af 
mellemhandlere, og sikring af, at de korrekte afgiftsbeløb beregnes og 
opkræves. 
Kommissionens tjenestegrene har gennemgået de fremskridt, der er gjort af 
hver af de tre medlemsstater. Ingen af dem havde afsluttet processen med 
indførelse af ordningen i midten af februar 1993, men de hævder alle, at de 
vil anvendte kvoteordningen fra 1. april 1993, dvs. fra begyndelsen af 
mejeriåret 1993/94. Ingen af dem planlægger at opkræve tillægsafgifter for 
mejeriåret 1992/93. Det vil derfor først være ved udgangen af mejeriåret 
1993/94, at det kan bekræftes, at ordningen anvendes, idet det da vil være 
muligt at kontrollere, at afgifterne er opkrævet fra de producenter, som har 
overskredet deres referencemængder. 
7V 
- 7 -
Kommissionens hovedmål er at sikre, at mælkekvoteordningen rent faktisk 
anvendes. Indtil da vil Kommissionen via regnskabsafslutningsproceduren 
fortsat afkræve de pågældende medlemsstater de beløb, der svarer til den 
manglende opkrævning af tillægsafgifter for overskudsproduktion. I denne 
sammenhæng må det huskes, at tillægsafgiften ikke skal betragtes som en 
indkomstkilde for EF-budgettet, men som et middel til at begrænse 
mælkeproduktionen til en bestemt maksimumsmængde. Før afgiften bliver betalt 
af den enkelte producent og ikke af medlemsstaterne, vil dette mål ikke 
bl i ve nået. 
?/ 
- 8 -
GRÆKENLAND 
Lovgivning 
De græske myndigheder vedtog den 28. september 1984 en lovgivning med 
henblik på gennemførelse af mælkekvoteordningen, og på grundlag af 
Kommissionens bemærkninger ændrede de denne lovgivning ved en bekendtgørelse 
af 14. Juli 1986. Formel "B" blev anvendt, således at alle mejerier blev 
betragtet som én opkøber. 
Den 10. april 1992 udsendte landbrugsministeriet en bekendtgørelse med 
proceduren for tildeling af i nd i v i due I i e referencemængder til hver 
producent, nemlig en mængde for leverancer til mejerier eller opkøbere og en 
mængde for direkte salg. De regionale landbrugsmyndigheder skulle gennemføre 
administrativ kontrol af alle ansøgninger om kvoter og skulle kontrollere 
10% på stedet. DIDAGEP skulle fordele den nationale garantimængde mellem de 
regionale myndigheder, som så skulle tildele individuelle referencemængder 
til producenterne. Denne procedure skulle have været afsluttet den 
10. januar 1993. 
Mælkeopkøbere skal føre et register over de mængder, der leveres af hver 
producent, og over fedtindholdet, og de skal opkræve tillægsafgiften fra 
alle producenter, der overskrider deres referencemængde. Direkte salg skal 
anmeldes ved hvert års slutning til regionalmyndigheden, som fastsætter 
størrelsen af eventuelle tillægsafgifter. 
Regionalmyndighederne har ansvaret for al kontrol og krydskontrol mellem 
producenternes, mejeriernes og mellemhandlernes registre. 
Gennemføre I se 
Ind i v i due 11e referencemængder 
For mejer i året 1992/93, dvs. før indførelsen af den reviderede ordning, er 
referencemængderne blevet fordelt til mejerierne, men der er ikke sket nogen 
konsekvent fordeling fra mejerierne til de enkelte producenter. 
Indførelsen af den reviderede ordning er blevet betydeligt forsinket i 
forhold til den tidsplan, der blev opstillet i bekendtgørelsen af 10. april 
1992. Det forventes nu, at DIDAGEP vil fordele referencemængderne for 
1993/94 til hver regional myndighed den 10. marts 1993 i stedet for den 
15. november 1992 som fastsat i bekendtgørelsen, og regionalmyndighederne 
vil få brug for yderligere tid til at tildele de individuelle reference­
mængder t i I hver producent. 
TI 
9 -
De mængder, der er til rådighed på hver producents bedrift, er blevet 
anslået af de regionale myndigheder på grundlag af antallet af køer og et 
skøn over deres mælkeydelse. Kommissionens tjenestegrene har foreslået, at 
de græske myndigheder ikke baserer de individuelle referencemængder på denne 
ret vilkårlige vurdering, men på de faktiske leverancer til mejerierne i 
1991/92, på samme måde som de spanske og italienske myndigheder har gjort. 
Endvidere er bestemmelserne om fedtindholdet ikke i overensstemmelse med EF-
bestemmelserne, da der ikke er fastslået noget individuelt gennemsnits-
indhold. 
Kompetent agentur 
Det var en betingelse for Rådets godkendelse, at et agentur skulle have den 
generelle kompetence til at gennemføre og kontrollere tillægsafgifts­
ordningen. Dette agentur skulle navnlig have beføjelse til: 
kontrol på stedet af nøjagtigheden af producenternes og opkøbernes 
anmeldelser 
beregning og opkrævning af afgiften. 
Der er endnu ikke udpeget noget agentur i Grækenland, men myndighederne har 
oplyst, at de agter at oprette et mælkeafsætningsråd før begyndelsen af 
mejer låret 1993/94. 
Kommissionen mener, at den største hindring for en korrekt indførelse af 
mælkekvoteordningen i Grækenland er, at den centrale overvågning og kontrol, 
som et sådant organ skulle udøve, ikke eksisterer. Den nuværende afhængighed 
af 56 regionale myndigheder, for så vidt angår administration og kontrol, 
har været hovedårsagen til, at tildelingen af individuelle referencemængder 
er blevet forsinket. Endvidere fører denne ordning til uens behandling af 
producenterne, og den hindrer enhver form for effektiv krydskontrol af 
mælkemængder, der produceres i en region, men sælges t i I en mellemhandler 
eller et mejeri i en anden region. 
I modsætning til, hvad der tilfældet i Spanien og Italien, findes der endnu 
ikke bestemmelser om central registrering af produktion og leverancer, og 
der sker ikke engang nogen registrering på regionalt niveau. 
Konk i us i on 
Kommissionens tjenestegrene har underrettet de græske myndigheder om, at de 
mener, at den væsentligste forudsætning for anvendelse af mælkekvote­
ordningen i Grækenland er, at der oprettes et centralt agentur, at dette 
bliver udstyret med midler til at registrere og overvåge mælkeproduktionen 
og -leverancerne, og at der tildeles individuelle referencemængder på 
grundlag af objektive kriterier i form af leverancerne til mejerierne i 
mejer i året 1991/92. Disse forudsætninger er endnu ikke opfyldt. 
På grundlag af de upålidelige produktionstal, der indsendes af regional­
myndighederne, udgør ansøgningerne om i nd i v i due i Ie referencemængder med 
henblik på levering ca. 775 000 t, hvilket er betydeligt mere end de 625 000 
t national garantimængde, der vil være til rådighed efter forøgelsen af den 
nationale kvote. Disse foruroligende statistikker, som viser, at 
produktionen stiger meget hurtigere end ventet, understreger nødvendigheden 
af, at der indføres nøjagtig og rettidig registrering af produktionstaI lene. 
n 
- 10 -
SPANIEN 
Lova IvnIng 
De spanske myndigheder har indført en omfattende lovgivning med henblik på 
gennemførelsen af EF-ordningen for tillægsafgift. Denne lovgivning vidner i 
alle henseender om vilje til at anvende ordningen. De første nationale 
tekster, der er blevet forelagt til undersøgelse, har været anvendt fra den 
1. april 1992, men de skal tilpasses Rådets og Kommissionens forordninger om 
videreførelse af ordningen fra den 1. april 1993. 
a) Tekster vedtaget i december 1991 
Grundteksten for gennemførelsen af ordningen er det kongelige dekret af 
30. december 1991 om udarbejdelse af en plan for omstrukturering af 
sektoren for mælk og mejeriprodukter. 
i) Ifølge denne tekst skal der tildeles en individuel referencemængde 
til alle producenter eller producentsammenslutninger, som har 
erklæret og fremlagt dokumentation for de mængder, der blev afsat i 
1985 (eller eventuelt 1983 eller 1984). Denne mængde kan gradueres 
ved hjælp af de forskellige procentsatser, der er fastsat i EF-
bestemmeIserne, og den kan ændres på forskellig måde som ligeledes 
fastsat i disse bestemmelser. 
Afgiften skal erlægges i tilfælde af overskridelse af den 
individuelle mængde, efter at denne er blevet justeret på grundlag af 
produkternes fedtindhold, og de tilpasninger, som udlignings­
ordningerne åbner mulighed for, er blevet foretaget. 
i i) Der oprettes en national reserve, som modtager mængder fra de 
forskellige kilder, der er tilladt i EF-bestemmeIserne, f.eks. 
programmerne for frivilligt produkt ionsophør. I disse programmer, 
hvadenten de er fastsat på nationalt plan eller på EF-plan, kan der 
kun tillades definitivt ophør med produktionen og ikke midlertidigt 
ophør som fastsat i dekretets artikel 5, stk. 2. Tildelingen af 
mængderne fra reserven sker i overensstemmelse med EF-bestemmeI serne. 
Ved en bekendtgørelse, der ligeledes blev vedtaget den 30. december 
1991, indførtes der planer for definitivt ophør med mælkeproduktion. I 
dette program samles i en enkelt operation de forskellige muligheder, 
der er tilladt i EF-bestemmeIserne, navnlig med hensyn til anvendelsen 
af EF-midlerne. 
Rent juridisk er forelæggelsen af programmet i overensstemmelse med EF-
bestemme I serne , idet det desuden skal fremhæves, at SENPA i juli 1991 
vedtog en resolution (se nedenfor) med henblik på kontrol af, hvorvidt 
der rent faktisk er tale om fuldstændigt og definitivt ophør (kontrol af 
bilag og kontrol på stedet). 
?<r 
- 11 -
b) Tekster vedtaget i 1992 
Efter dekretet af 30. december 1991, som er sammenfattet i punkt a), 
udstedtes den 26. juni 1992 en bekendtgørelse om ajourføring af de 
individuelle referencemængder for mælkeproducenter, der er berørt af 
overførsler inden den 1. april 1991. 
Med henblik på denne ajourføring skal enhver producent, der har fået 
overført mængder, uanset form, inden den 1. april 1991, indgive en 
ansøgning om at blive registreret som ihændehaver af en individuel 
referencemængde på sin bedrift siden den 1. april 1991. Han skal 
endvidere have udøvet sin virksomhed uden afbrydelse (undtagen tilfælde 
af force majeure) mellem datoen for overførslen og indgivelsen af 
ansøgn i ngen. 
Bekendtgørelsen skulle gøre det muligt for de spanske myndigheder at få 
et klart overblik over antallet af ihændehavere af individuelle mængder 
og disses identitet pr. 1. april 1993, når Rådets forordning (EØF) nr. 
3950/92 bliver anvendt. 
Efter Rådets godkendelse af 21. maj 1992, som gør beslutningen om at 
forøge Spaniens samlede garantimængde med 500 000 t betinget af, at en 
række betingelser overholdes, udstedte de spanske myndigheder den 
30. oktober 1992 et kongeligt dekret om overholdelse af disse 
betingelser. 
Således er det offentlige organ, der er udpeget til at anvende og 
kontrollere ordningen, den nationale administration af landbrugs­
produkter (SENPA). SENPA har beføjelse til at beregne afgiften, når 
opgørelserne er indsendt, og til at modtage og kontrollere produktions-
anmeldelserne. Denne beføjelse er meget præcis og kan sikre, at 
ordningen anvendes korrekt inden for de fastsatte frister. Det er 
ligeledes fastsat, at finansministeriet skal sørge for opkrævningen, og 
dette sikrer, at procedurerne er effektive. 
Det fremgår klart af teksten, at de Individuelle referencemængder 
tildeles producenterne, og at eventuelle ændringer af mængden 
registreres. 
it 
- 12 
Grundlaget for denne tildeling er blevet ændret i forhold til dekretet 
af 31.12.1991, idet der i mellemtiden er blevet indført et program for 
ophør med mælkeproduktion, og Rådet har vedtaget en forhøjelse af den 
samlede spanske garantimængde, omend med visse betingelser. Under alle 
omstændigheder fastsættes det, at de individuelle mængder skal 
nedsættes, så summen heraf ikke overstiger den samlede garantimængde. 
Samtidig med at det kongelige dekret blev udstedt, vedtog SENPA 
forskellige resolutioner. To af disse vedrører de anmeldelser, der skal 
foretages dels af opkøberne, dels af de direkte sælgere. 
I en tredje resolution fastsættes reglerne for kontrol af definitivt 
pphør. 
Ved kongeligt dekret af 30. oktober 1992, som blev efterfulgt af en 
bekendtgørelse af 4. december 1992, supplerede og ændrede de spanske 
myndigheder de tidligere vedtagne tekster i det omfang, det var 
nødvendigt, for at de betingelser, Rådet opstillede i forbindelse med 
den definitive beslutning om at forøge den samlede spanske garanti­
mængde, bedre kunne bliver overholdt. De spanske myndigheder iværksatte 
endog på forhånd en række bestemmelser, som Rådet først vedtog i 
december 1992, f.eks. opkøbernes mulighed for at opkræve forskud hos 
producenterne for at sikre, at afgiften betales. 
Vurdering 
De spanske myndigheder har vedtaget tekster, som helt klart viser, at de 
ønsker at opfylde Rådets betingelser for en definitiv forøge i se af den 
samlede garantimængde bedst muligt. Lovgivningen må ændres en smule, for at 
den kan blive tilpasset til forordningerne om reformen, som anvendes fra den 
1. april 1993. 
Lovgivningen afviger fra EF's krav, navnlig ved bestemmelsen om, at 
referencemængden skal nedsættes, hvis udnyttelsen i to på hinanden følgende 
perioder har været på under 75%, medmindre der foreligger force majeure. 
l/f 
- 13 -
Gennemførelsen af ordningen 
Tildeling af individuelle referencemængder 
SENPA, som er det organ, der har den generelle myndighed til at gennemføre 
og overvåge ordningen, har udarbejdet de systemer, som er nødvendige for at 
registrere og foretage krydskontrol af erklæringerne om mælkeleverancer, og 
organet har fra mejerierne og mellemhandlerne modtaget anmeldelserne for 
mejeriåret 1991/92. I december 1992 fik hver producent skriftligt tildelt en 
foreløbig individuel referencemængde med tilhørende fedtindhold. 
SENPA har iværksat et program for kontrol af de anmeldelser, der indsendes 
af mælkeopkøberne. Der vil blive tildelt endelige individuel le reference­
mængder for leverancer, når denne kontrol er afsluttet, og når man har 
gennemgået grundlaget for de indsigelser mod de foreløbige tildelinger af 
referencemængder, der er indgivet af ca. 20% af mælkeproducenterne; 
endvidere skal Rådet forinden bekræfte forøgelsen af den nationale 
garantimængde. Det er også planen at underrette mælkeopkøberne om de 
individuelle kvotetildelinger inden den 1. april 1993. 
Der må endvidere indføres et program for kontrol af anmeldelserne om direkte 
salg, før referencemængderne kan tildeles. Indtil da foreligger der ikke 
nøjagtige oplysninger om omfanget af direkte salg; det skønnes at udgøre ca. 
10% af den samlede mælkeproduktion. 
National opkøbsordning 
Det nationalt finansierede opkøbsprogram blev gennemført i april 1992, og i 
alt 656 000 t er blevet opkøbt (568 000 t af leverancekvoten og 88 000 t af 
kvoten for direkte salg). 
Den faktiske gennemførelse ligger således tæt på det opkøb af 600 000 t af 
leverancekvoten, der blev sat som mål i aftalen med Rådet. 
SENPA har gennemført kontrol af ansøgernes overholdelse af bestemmelserne. 
Resultatet heraf har generelt været tilfredsstillende. Opkøbsordningen 
byggede på de referencemængder, der blev tildelt i 1987, og den blev 
iværksat, før de endelige referencemængder var fastsat. Da opkøbsprogrammet 
imidlertid blev indført efter 1991/92, vil andre producenters overtagelse af 
de opkøbte mængder ikke blive afspejlet i disse producenters kvoter og vil 
derfor bortfalde i 1993/94. Effektiviteten af opkøbsprogrammet støttes også 
af slagtestatistikkerne, som viser, at der blev slagtet 35% flere kvier i 
1992 end i 1991 (205 826 slagtninger i 1992, 152 493 i 1991). 
Den opkøbsordning, der skal finansieres af EF, er endnu ikke blevet 
iværksat, idet man afventer en bekræftelse af Rådets godkendelse, ligesom de 
individuelle referencemængder skal fastsættes endeligt. 
?? 
- 14 
Konklusion 
Spanien har gjort betydelige fremskridt mod en effektiv anvendelse af 
mælkekvoteordningen inden 1993/94. 
Kommissionens tjenestegrene har kontrolleret, at SENPA både på hovedkontoret 
og i kontorerne i de regioner, hvor størstedelen af mælken produceres, 
gennemfører den kontrol, som er nødvendig for at tilvejebringe et solidt 
grundlag for en effektiv gennemførelse, og de ser ingen grund til, at denne 
kontrol ikke skulle være afsluttet pr. 1. april 1993 og endelige 
individuelle referencemængder for leverancer tildelt. 
Indtil kontrollen af ansøgningerne om kvoter for direkte salg er afsluttet, 
og omfanget af direkte salg fastslået, kan Kommissionen ikke bekræfte, at 
150 000 t af den nationale garantimængde er til rådighed for overførsel fra 
direkte salg til leverancer som foreslået i aftalen med Rådet. 
v> 
ITALIEN 
Lovg i vn i ng 
Rammelov 
Rammeloven om hasteforanstaltninger i sektoren for mælk og mejeriprodukter, 
der vedrører iværksættelsen af EF-ordningen for tillægsafgiften, trådte i 
kraft den 19. december 1992. 
a) Tildeling af individuelle referencemængder 
For at en producent kan få tildelt en individuel referencemængde, skal 
han enten være medlem af en producentsammenslutning eller være 
registreret personligt i de af myndighederne offentliggjorte lister. De 
producenter, der er medlemmer af en producentsammenslutning, råder over 
en A-kvote svarende til de mængder, der blev afsat i 1988/89 (eller 
1985/86-1987/88 i tilfælde af særlige begivenheder), og de råder over en 
B-kvote svarende til, hvor meget den mængde, der blev afsat i 1991/92, 
overstiger den tilsvarende mængde i 1988/89. Producenter, der ikke er 
medlemmer af en producentsammenslutning, råder kun over en A-kvote; den 
svarer til den mængde, de fik tildelt i 1988, og den kan ikke overskride 
den mængde, der blev afsat i 1990/91 eller 1991/92. 
Referencemængderne tildeles alle med forbehold af Rådets beslutning om 
forhøjelse af den samlede italienske garantimængde. Der vil blive 
truffet nationale foranstaltninger, for at overskridelsen, dvs. i 
praksis B-kvoten, kan obserberes i løbet af tre år. 
Med henblik herpå har AIMA bemyndigelse til at udarbejde programmer for 
frivilligt ophør med produktion, hvor der er mulighed for at skelne 
mellem A- og B-kvoten. 
Selv om EF-ordningen ikke indeholder nogen bestemmelse om tildeling af 
to typer kvoter for hver producent, kan den foreslåede pragmatiske 
løsning til absorbering af produktionsoverskuddet godkendes. 
b) Fastsættelse og betaling af afgiften 
I henhold til lovens artikel 3 kan producentsammenslutningerne behandle 
deres medlemmer under ét. 
Artikel 5, 6 og 7 indeholder bestemmelser om afgiftsbetalingen. 
Køberne skal udfærdige produktlonserklær Inger for producenter, der ikke 
er medlemmer af en producentorganisation, og indsende disse sammen med 
erklæringerne fra producenter, der er medlemmer af en producent­
organisation, inden for de frister, der er fastsat i EF-bestemmeI serne. 
Ti I bagesende I sen skal især, men ikke udelukkende ske til AIMA. 
11 
For producenter, der ikke er medlemmer af en producentorganisation, 
tilbageholder opkøberne afgiften, når den individuelle kvote 
overskrides, og de indbetaler den til myndighederne inden tre måneder 
regnet fra den 31. marts. Leverancer, der ikke indgår i kvoterne, 
pålægges afgift fuldt ud. For medlemmer af producentorganisationer sker 
den samme tilbageholdelse, men for deres vedkommende foretages der inden 
da en udligning af deres leverancer inden for en frist på fire måneder 
fra den 31. marts, og betalingen finder sted inden 20 dage efter udløbet 
af denne frist. Opkøberne betaler afgifterne til myndighederne og 
refunderer eventuelle restbeløb til producenterne. 
c) Sanktioner og kontrol 
Det fremgår af teksten, at afgiften skal betales af dem, den påhviler. 
Der er fastsat sanktioner på alle stadier af processen. 
Kontrollen gennemføres af regionerne og de autonome provinser, idet 
repræsentanter for kriminalpolitiet og bedrager i afde I ingen dog også kan 
gribe ind. 
Gennemføre Isesbestemme i ser 
Kommissionens tjenestegrene er blevet rådspurgt om udkastet til gennem­
førelsesbestemmelser, der skal være vedtaget inden den 1. april 1993, og de 
vil drage omsorg for, at der ved disse bestemmelser tages højde for visse 
mangler eller udeladelser i rammeloven; der er navnlig tale om følgende: 
hensyntagen ti i leverede produkters indhold 
ændringer, der skal foretages som følge af reformen af mælkekvote­
ordningen i 1993/94 
ikke-diskriminering mellem medlemmer og ikke-medlemmer af producent­
sammenslutninger 
den individuelle kvotes tilknytning til arealet 
reglerne for betaling af afgiften, når kvoten for direkte salg 
overskrides. 
Det seneste udkast, der blev fremsendt den 22. februar 1993, tager i det 
væsentlige hensyn til Kommissionens tjenestegrenes bemærkninger. 
L 1 
Vurdering 
Tillægsafgiftsordningen er ved at blive igangsat på nationalt plan. 
Den nationale lov er udtryk for en klar vilje til at anvende EF*s 
tillægsafgiftsordning, både med hensyn til tildeling af individuelle 
referencemængder, betaling af afgiften og anvendelse af sanktioner. 
Der er al mulig grund til at tro, at gennemførelsesbestemmelserne vil blive 
offentliggjort i overensstemmelse med den fastsatte tidsplan, og at de vil 
supplere bestemmelserne i loven af 19. december 1992. Retsgrundlaget vil så 
være fuldstændigt. 
Kommissionens tjenestegrene har dog henledt de italienske myndigheders 
opmærksomhed på følgende: 
producentsammenslutningernes samlede forvaltning i henhold til den 
nationale lovs artikel 3 indfører en forskellig behandling af 
producenter, der er medlemmer, og producenter der ikke er medlemmer af 
en producentsammenslutning, navnlig med hensyn til størrelsen og 
betalingen af den afgift, der skal erlægges. Endvidere er der ikke 
længere noget retsgrundlag for denne samlede forvaltning, idet den 
bestemmelse i artikel 12, litra c), i forordning (EØF) nr. 857/84, som 
den nationale lov henviser til, og hvori en producentsammenslutning 
ligestilles med en producent, ikke indgår i forordning (EØF) nr. 
3950/92. 
Artikel 2, stk. 3 og 7, i den nationale lov, ifølge hvilken der 
foretages en tilpasning i nedadgående retning af referencemængderne ti I 
de faktisk afsatte mængder, hvis disse er mindre end referencemængderne, 
er ikke i overensstemmelse med EF-bestemmeIserne, da disse ikke 
forpligter producenterne til at producere og afsætte den samlede 
referencemængde, de har fået tildelt. 
Gennemførelsen af ordningen 
Tildeling af Individuelle referencemængder 
De individuelle referencemængder blev oprindeligt fastsat i en meddelelse, 
som blev offentliggjort den 19. januar 1993. Producentsammenslutningerne 
kontrollerer og foretager krydskontrol af disse foreløbige tal, og det er 
otanen. at de endelige Individuel Ie_referencemængder skal offentIiggøres den / 
15. marts 1993. Det er ikke for nærværende intentionen at informere hver 
enkelt producent, selvom Kommissionen betragter dette som et essentielt 
element i en effektiv anvendelse af kvotabestemmelserne. 
Medens producenter, som nød godt af opkøbsprogrammer, er blevet slettet fra 
listen over ihændehavere af individuelle kvoter, undersøger man for 
Øjeblikket situationen for ca. 40 000 producenter, der er ophørt med 
produktion uden kompensation, og som derfor kan ansøge om kvoter. 
Indtil januar 1993 baserede AIMA sig fuldt ud på UNALAT, når organet skal 
fastslå, hvilke mængder der var leveret til den enkelte opkøber. Den 
27. januar sendte AIMA alle regionale myndigheder instrukser om at foretage 
kontrol af de data, som kvotetildelingerne byggede på. 
4/ 
Under kontrolbesøgene hos et udvalg af regioner, producentsammenslutninger 
og opkøbere fandt Kommissionens tjenestegrene, at opkøberne havde ført 
tilstrækkelige registre over leverancer og fedtindhold siden 1988/89, og at 
det er muligt at kontrollere de leverancer, der er anmeldt af producent­
organisationerne for 1988/89 og 1991/92 i opkøbernes bøger og registre. De 
regionale myndigheder er opmærksomme på deres kontroI ansvar. 
Der er derfor grund til at mene, at der eksisterer et sundt grundlag for 
tildeling af stort set alle leverancekvoterne for levering og for kontrol af 
leverancer og opkrævning af tillægsafgifter. Da de regionale myndigheders 
kontrol imidlertid først lige er blevet iværksat, er det endnu ikke muligt 
at kontrollere deres effektivitet. 
For direkte salg findes grundlaget for anmeldelse, kontrol og opkrævning af 
afgifter i udkastet til gennemførelsesbestemmelser. 
Kompetent agentur 
Det indgår i betingelserne for Rådets godkendelse, at det agentur, der har 
generel kompetence til gennemførelse og overvågning af ordningen, skal have 
beføjelse til at 
kontrollere nøjagtigheden af producenternes og opkøbernes anmeldelser på 
stedet 
beregne den afgift, der skal erlægges, og opkræve den. 
I Italien påhviler ansvaret for kontrollen ikke et enkelt organ, f.eks. 
AIMA, men de regionale myndigheder. Kommissionens tjenestegrene vil fortsat 
overvåge gennemførelsen nøje og navnlig påse, at den kontrol, der skal 
gennemføres af de regionale myndigheder, er tilstrækkelig. Kommissionen 
finder det mere hensigtsmæssigt, at et centralt organ gennemfører kontrol i 
hele landet, så at det sikres, at der føres kontrol med de mængder, der 
opkræves afgifter for. 
Opkøbsordning \ 
Der blev iværksat tre opkøbsordnInger før Rådets godkendelse, et program for 
opkøb af 163 592 t i henhold til forordning 1183/90, et nationalt 
finansieret opkøbsprogram for 440 000 t, som blev udarbejdet af AIMA den 
22. marts 1991, og et program for 285 853 t i henhold til forordning 
1637/91. 
Bortset fra ca. 10% af ansøgningerne I forbindelse med sidstnævnte program, 
som stadig behandles, har de Italienske myndigheder kontrolleret, at ingen 
producenter, der har været omfattet af disse programmer, har modtaget en 
produkt ionskvote. 
Tllbagekøbsprogrammet for op til 0,73 mio. t, som er nævnt I Rådets 
godkendelse, er endnu ikke blevet gennemført, idet man afventer en definitiv 
godkendelse af EF's finansiering og beregning af den overskudsmængde, der 
skal absorberes. 
u 
Konklusion 
Det tager sin tid at indføre en ordning, der omfatter så mange producenter 
og så stort et erhverv. De grundlæggende betingelser, der omfatter 
størstedelen af al mælkeproduktion, er blevet fastlagt, idet den nødvendige 
lovgivning er blevet vedtaget, de individuelle produktionsstatistikker 
udarbejdet og de individuelle referencemængder for levering fastsat 
foreløbigt. 
Kommissionens tjenestegrene noterer sig med tilfredshed, at de følgende 
faser er ved at blive gennemført, det vil sige vedtagelse af detaljerede 
gennemførelsesbestemmelser og indførelse og iværksættelse af kontrolsystemer 
i regionerne. 
Det vil tage yderligere nogle måneder, før fremskridtene med hensyn til 
disse faser kan kontrolleres og al kontrol vedrørende tiIbagekøbsprogram­
merne og kvotetildelingerne er afsluttet,og yderligere nogle år, før den 
fulde anvendelse af kvoterne kan bekræftes. Dette blev også erkendt i Rådets 
godkendelse, hvori der fastsættes en frist til den 1. april 1995 for fuld 
absorbering af overskudsproduktionen. 
4T 
- 20 -
KONKLUSIONER OG FORSLAG 
Da ingen af de tre medlemsstater har anvendt ordningen eller været i stand 
til at opkræve tillægsafgifter i mejer i året 1992/93, vil det endelige bevis 
for, om ordningen er overholdt, og om der er opkrævet afgifter fra 
producenter, som overskrider deres individuelle referencemængder, først 
kunne kontrolleres ved udgangen af mejeriåret 1993/94. Det er derfor stadig 
for tidligt for Kommissionen at bekræfte, at alle betingelserne i Rådets 
godkendelse er blevet overholdt. 
Det er Kommissionens opfattelse, at Spanien pr. 15. februar 1993 har gjort 
alle de fremskridt mod overholdelse af betingelserne, som i betragtning af 
udgangspunktet med rimelighed kan forventes, forudsat at de planer, der er 
nævnt i denne rapport, overholdes. 
Grækenland og Italien har gjort væsentlige fremskridt mod overholdelse af 
Rådets betingelser, den vanskelige udgangssituation og tiden taget i 
betragtning. 
Yderligere fremskridt er ikke desto mindre nødvendige. 
For Grækenlands vedkommende skal følgende betingelser stadig 
opfyldes: 
a) der skal beregnes individuelle referencemængder på grundlag af 
leverancerne til opkøberne i 1991/92, og der skal fastsættes 
individuelle referencemængder for fedtindholdet; 
b) producenterne skal underrettes om de individuelle referencemængder, og 
opkøberne skal have oplysning herom; 
c) der skal oprettes et centralt agentur, som udstyres på en sådane måde, 
at det kan kontrollere produktionstaI lene og opkrævningen af afgifterne; 
d) der skal indføres passende produktionsregistre både lokalt og centralt. 
Tilsvarende skal Italien: 
a) vedtage gennemførelsesforordningerne; 
b) underrette producenterne om de individuelle referencemængder og give 
opkøberne oplysning herom-, 
c) oprette et centralt agentur med henblik på effektiv kontrol af 
erklæringerne og betalingen af afgifterne. 
Endvidere henledes de italienske myndigheders opmærksomhed på, at 
det er nødvendigt at afskaffe enhver diskrimination mellem 
producenter, der er medlem af en producentsammenslutning, og 
producenter, der ikke er medlem af en sådan sammenslutning. 
Kommissionen foreslår derfor følgende foreløbige løsning: 
a) garantimængden for levering for Spaniens vedkommende forøges 
midlertidigt for mejeriåret 1993/94 med de mængder, der er anført i 
bilag I. 
4< 
- 21 -
b) Grækenland og Italien får en ekstra frist frem til den 15. maj 1993 til 
at opfylde betingelserne i Rådets godkendelse, således at en forøgelse 
af garantimængderne for levering kan overvejes for mejeriåret 1993/94 
inden udgangen af juli 1993 på grundlag af et nyt forslag fra 
Komm i ss i onen. 
c) Kommissionen aflægger på ny rapport til Rådet i marts 1994 om de 
yderligere fremskridt, der er gjort med hensyn til effektiv anvendelse 
af mælkekvoteordningen i de tre lande, og den foreslår yderligere 
foranstaltninger, som må træffes på baggrund heraf, navnlig hvorvidt de 
forøgede kvoter skal videreføres i 1994/95. 
4r 
BILAG 
FORSLAG TIL ABSORBERING AF OVERSKUDSPRODUKTION 
SPANIEN 
SPANIEN 
tons 
Nuværende kvote 
- leverancer 
- direkte salg 
Nuværende produktion 
ifølge skøn 
Forskel mellem kvoten og 
produkt ionen 
Al lerede besluttet 
national opkøbsordning 4 550 000 
527 000 
6 000 000 
1 450 000 
600 000 
LØSNING 
Revision af kvoten 
Overførsel fra direkte salg 
Opkøb finansieret af EF 500 000 
150 000 
200 000 
GRÆKENLAND: Kvoten forøges med 100 000 t. 
ITALIEN 
I. 
II. 
III. 
IV. 
V. 
VI. Overskud, som skal afvikles 
Heraf afvikling uden kompensation 
i overensstemmelse med italiensk lov 
Nettooverskud 
Forøgelse af kvoten for engrossalg 
Mængde, som skal opkøbes 
Mængde, som skal opkøbes med 
EF-bidrag (25% af V) mio. tons 
2,47 
0,84 
1,63 
0,9 
0,73 
0.2 
u 
BILAG 
Rapporter tilsendt af Grækenland, Spanien og Italien, 
M 0^. 
DEN HELLENSKE REPUBLIK 
Landbrugsminister iet Athen, den 30 
Réf.: 210365 november 1992 
I. Directorate for Management of Agricultural 
Animal Products Section 
Akharnon 241 10446 ATHENS 
Information: G. Zakharopoulos 
Tlf.: 8626415 Products 
Til: EF-Komm i ss i onen 
Vl/D.l -Mejeriprodukter 
Directorate for Animal Production 
and Exploitation of Animal Products 
Milk Products Section 
Kapnokopt ir iou 6 
Information: E. Bol las 
Tlf.: 8215894 Kop i : EUGFL 
Grækenlands 
faste 
repræsentat ion 
Vedr.: Mælkekvoter 
I henhold til Rådets kompromisdokument nr. 6953/92/AGRI 53 af 2. juni 1992 om 
reformen af den fæl les landbrugspolitik vedlægger vi den rapport, der omhandles i 
punkt 6 i bilag II til det dokument. 
RAPPORT OM IVÆRKSÆTTELSEN AF MÆLKEKVOTAORDNINGEN I GRÆKENLAND 
1. Ordningens iværksættelse 
Siden mælkekvotaordningen blev iværksat og frem ti I nu (produktionsåret 1992/93), 
har Grækenland anvendt kvotaordningen i overensstemmelse med formel B i Rådets 
forordning (EØF) nr. 857/84 og Kommissionens forordning (EØF) nr. 1546/88. 
Med henblik på gennemførelse af disse forordninger offentliggjorde 
landbrugsministeriet og økonomiministeriet fælles beslutning nr. 204930 af 
1. august 1984, som blev suppleret og ændret ved fælles beslutning nr. 39187 af 
14. juli 1986. 
2. Overførsel af garantimængder fra direkte salg til leverancer ti i mejer lerne 
Som følge af de strukturelle ændringer, der i de seneste år er indtruffet i 
Grækenland med hensyn til den måde, som mælken afsættes på, og navnlig 
hï 
- 2 -
fordi leverancerne er steget mens det direkte salg er faldet (som følge af 
forbrugernes støt stigende efterspørgsel efter standardiserede friske 
mejeriprodukter og gennemførelsen af forordninger på sundheds- og 
veterinærområdet), blev der efter anmodning fra Grækenland vedtaget EF-
forordninger, hvorefter der blev overført 110 000 tons mælk fra direkte salg til 
leverancer. 
3. Under hensyntagen til forordning (EØF) nr. 1336/86 og (EØF) nr. 775/85, 
hvorved de samlede garantimængder for leverancer og direkte salg blev reduceret, 
og de stadige strukturelle ændringer, der er indtruffet i de områder, hvor der 
opkøbes mælk til mejerierne (formel B), og for at imødekomme forbrugernes 
efterspørgsel som omtalt i foregående afsnit, blev der vedtaget en række 
beslutninger om ændring af den grundlæggende gennemførelsesbeslutning nr. 
339187/86, selv om disse kun gjaldt bilag A og B til den beslutning. (Disse 
beslutninger er vedlagt). 
4. Overvågning af ordningen 
I henhold til beslutning 339187/86 påhviler ansvaret for at overvåge ordningen 
landbrugsministeriets regionale departementer, som igen holder mejerierne og 
producenterne informeret om ordningens iværksættelse i Grækenland. 
Der gøres opmærksom på, at der indtil produktionsåret 1987/88 ikke var nogen 
alvorlige problemer, fordi den samlede produktion ikke oversteg de fastsatte 
garantimængder, efter at der var taget højde for muligheden for at justere 
eventuelle overskridelser på nationalt plan (artikel 10 i forordning (EØF) nr. 
857/84). 
Fra produktionsåret 1988/89 begyndte produktionen at overstige de samlede 
garantimængder. På grund af de stadige ændringer i opkøbsområderne, og fordi 
det var administrativt umuligt at overvåge ordningen, (manglen på edb-udstyr 
og personale gjorde indlæsningen og behandlingen af data ekstremt langsom) blev 
bekræftelsen og krydskontrollen af de oprindelige tal forsinket, og det samme 
gjaldt den forholdsmæssige opkrævning af ti Ilægsafgifter fra mejerierne. 
4* 
- 3 -
5. Forholdsmæssig opkrævning af tillægsafgifter 
I henhold ti I de relevante EF-forordninger og nationale beslutninger vedtog 
landbrugsministeriet beslutning nr. 205197 af 5. oktober 1992 om forholdsmæssig 
opkrævning af tillægsafgifter fra mejerierne for produktionsåret 1988/89. 
Der er redegjort for årsagerne til den forsinkede opkrævning i punkt 4. 
Det pågældende beløb - 164 913 628 DRA - er allerede blevet debiteret af EUGFL. 
6. Overskridelser for produktionsåret 1989/90. 1990/91 og 1991/92 
Med hensyn til de foreløbige overskridelser for produktionsåret 1989/90, 1990/91 
og 1991/92 blev det på bilaterale møder mellem det græske landbrugsministerium og 
EUGFL i Bruxelles den 8. oktober 1992 vedtaget at suspendere opkrævningen af 
afgifter for disse overskridelser ved med tilbagevirkende kraft at anvende de 
samlede garantimængder, som forventes at blive tildelt til Grækenland i 
produktionsåret 1993/94, forhøjet med 100 000 tons. 
7. Direkte salg 
Hvad angår det direkte salg siden indførelsen af kvotaordningen henledes 
opmærksomheden på dokument nr. 35092 af 11. juni 1992, som vi sendte til EUGFL, 
og hvori det anføres, at de tal vedrørende direkte salg, som er meddelt til EF's 
statistiske kontrol, er skøn, som kun er beregnet ti I de regionale departementer 
i hvert område og skal bruges til at etablere ligevægt mellem produktionen og 
forbruget af mælk i Grækenland. De kan derfor ikke bruges som grundlag for at 
opkræve tillægsafgifter. 
8. Overvågning af kvotaordningen i produktionsåret 1992/93 
På grund af de tilbagevendende overskridelser siden produktionsåret 1988/89 har 
landbrugsministeriet ført en række drøftelser med de ansvarlige myndigheder på 
regionalt plan og har kontaktet de pågældende sektorer for at sikre, at vore 
forpligtelser i henhold til EF-forordningerne overholdes fuldstændigt. 
U 
- 4 -
Kvoterne er allerede blevet tildelt: 
a) af landbrugsministeriets centrale departementer til de regionale 
departementer i hvert præfektur 
b) af landbrugsministeriets regionale departementer til de lokale mejerier 
c) af de lokale mejerier til producenterne. 
Der gøres opmærksom på, at alle græske producenter nu kender deres egen 
personlige kvota (se vedlagte model) efter at være blevet informeret af de lokale 
mejer 1er. 
9. Udpegning af et organ ti I at kontrollere ordningen 
I vedlagte lovforslag foreslås en afstemning i parlamentet om udpegning af et 
mejeriråd til forvaltning af kvotaordningen. 
Lovforslaget skulle komme til afstemning inden årets udgang og skulle træde i 
kraft ved begyndelsen af produktionsåret 1993/94. 
10. Ordningens funktion fra begyndelsen af produktionsåret 1993/94 
Landbrugsministeriet offentliggjorde vedlagte cirkulære nr. 176124 af 10. april 
1992 om nye procedurer for anvendelsen af kvotaordningen, således at Grækenland i 
tide kan efterkomme Kommissionens forslag om reformen af den fælles 
landbrugspolitik og anvendelsen af kvotaordningen. 
Procedurerne for tildeling af individuelle kvoter til producenterne forventes at 
være færdiggjort ved årets udgang. 
11. Landbrugsministeriets departementer står gerne til rådighed med eventuelle 
yderligere oplysninger. 
G. Konstandinidis 
Generaldirektør 
S o 
MEDDELELSE FRA MINISTERIET FOR LANDBRUGET, FISKERI OG ERNÆRING 
TIL KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Vedr.: Rådets beslutning af 21.5.1992 om tilpasning af den samlede 
garantimængde for Spanien: Tildeling af individuelle kvoter. 
I bilag II til den konsoliderede tekst til kompromiset vedrørende reformen 
af den fælles landbrugspolitik inden for mælk og mejeriprodukter (dok. 
6953/92 af 2.6.1992) er der fastsat en samlet garantimængde for Spanien med 
virkning fra den 1.4.1993 og bestemt, at denne beslutning er betinget af, at 
der opfyldes visse betingelser, bl.a. den betingelse, at medlemsstaten inden 
den 31.12.1992 forelægger Kommissionen en rapport med henblik på at 
dokumentere, at bestemmelserne er omsat til national lovgivning, således at 
de kan finde anvendelse inden for de fastsatte tidsfrister (bilag nr. 1 til 
denne rapport). 
Nationale bestemmelser 
(Alle disse bestemmelser er blevet forelagt Kommissionen). 
1.- Bestemmelser, der er indført inden Rådets beslutning af 21.5.1992 (bilag 
nr. 2): 
Selv om disse bestemmelser ikke udgør en del af kompromiset, anses de for at 
være af interesse for forståelsen af problemet vedrørende anvendelsen af 
kvoteordningen i Spanien som antecedens for de bestemmelser, der er vedtaget 
i henhold til Rådets beslutning af 21.5.1992. 
a) Real Decreto 2466/86 om den procedure, der skal anvendes for at fastlægge 
de referencemængder, der er omhandlet i Rådets forordning (EØF) nr. 804/68 
og Kommissionens forordning (EØF) nr. 857/84. 
çf 
- 2 -
Dette Real Decreto gjorde det muligt at vedtage andre retsakter af lavere 
rang, og på grundlag af producenternes obligatoriske erklæringer og de deri 
fastslåede opkøbere kunne der, selv om erklæringerne indeholder betydelige 
mangler og fejl, foretages en tildeling af foreløbige individuelle kvoter, 
hvilket betød et betydeligt skridt hen imod kvoteordningens gennemførelse i 
Spanien. 
b) Den nationale Iandbrugsprodukttjenestes (SENPA) Résolue ion om de 
erklæringer, som virksomheder, der opkøber mælk og/eller mejeriprodukter, 
skal afgive (12.7.1991). 
Ministeriet for landbrug, fiskeri og ernæring (MAPA) fandt, at det for helt 
at opfylde EF-reglerne er nødvendigt at råde over mere præcise oplysninger 
end dem, der fremgår af den traditionelle statistik. De data, der er 
indeholdt i opkøbernes obligatoriske erklæringer, viste, at mængden af 
markedsført mælk i 1990 androg 6 000 000 mio. t, hvilket betød en 
overskridelse på ca. 1 450 000 t af den samlede kvote. 
Med denne oplysning in mente blev der truffet beslutning om at udarbejde en 
handlingsplan, der hovedsagelig bestod i at formindske produktionen ved en 
plan om frivilligt ophør med mælkeproduktion, og anmode EF's myndigheder om 
hjælp til at løse problemet vedrørende den faktiske anvendelse af 
kvoteordningen. 
c) Real Decreto 1888/91 om omlægning af sektoren for mælk og 
mejeriprodukter. 
Dette Real Decreto udgør den anden bas i s lovhjemmel for de aktioner, der er 
nødvendige for anvendelsen af ordningen om tillægsafgiften. Det drejer sig 
om en rammebestemmelse, der er baseret på Rådets forordning (EØF) nr. 857/84 
og Kommissionens forordning (EØF) nr. 1546/88, med en række foranstaltninger 
til forbedring af produktionsstrukturen, især med hensyn til mælke­
kvaliteten. 
& 
- 3 -
d) MAPA's Orden af 30. december 1991 om en plan for frivilligt ophør med 
mælkeproduktion. 
Denne retsakt berører ligesom alle retsakter for ophørsprogrammer kun de 
producenter, der har fået tildelt en foreløbig kvote. 
Den periode, som producenterne havde til at indstille mælkeproduktionen, 
udløb den 1. maj 1992, og den opkøbte kvotemængde androg 600 000 t, hvorved 
overskridelsen blev reduceret til 850 000 t. 
Alle disse oplysninger og mælkeproducenternes situation inden Spaniens 
tiltrædelse som beskrevet i et memorandum og supplerende dokumentation blev 
meddelt Kommissionen og tjente som grundlag for Rådets beslutning af 
21.5.1992. 
2.- Bestemmelser, der er vedtaget som følge af Rådets beslutning af 
21.5.1992 (bilag nr. 3). 
a) SENPA's Résolue i én af 3. juni 1992 om de erklæringer, som opkøbere af 
komælk eller mejeriprodukter på basis af komælk skal afgive. 
I litra b) i bilag II til Rådets beslutning er det fastsat, at den 
individuelle referencemængde svarer til den mængde, som befandt sig på 
bedriften den 31.3.1992, eller hvis denne ikke foreligger, til produktionen 
i den ottende periode, tilpasset med en reduktionsfaktor, således at summen 
af alle de individuelle referencemængder ikke overstiger den samlede 
garant(mængde. 
Formålet med nævnte retsakt er at opnå kendskab til den mængde mælk eller 
mejeriprodukter, som opkøberne har erhvervet i den ottende periode, da dette 
kendskab er nødvendigt for at de individuelle kvoter kan tildeles. 
b) SENPA's Resoluciôn af 22. juni 1992 om regler for inspektion af og 
kontrol med ophør af mælkeproduktion, der ydes godtgørelse for. 
93 
- 4 -
Denne retsakt har til formål at sikre, at producenter, der har forpligtet 
sig til at ophøre med mælkeproduktion, rent faktisk opfylder deres 
forpligteise, og berører såvel producenterne som de erhvervsdrivende, der 
har forbindelse til processen (mælkeopkøbere og personer, der erhverver 
køerne eller den ophørende bedrift). 
Kontrolorganet er SENPA, der foretager inspektionerne via dels kontorer i de 
enkelte provinser, og hidtil er der foretaget forskellige inspektioner 
(bilag nr. 4). 
c) MAPA's Orden af 26. Juni 1992 om ajourføring af de individuelle 
referencemængder for de producenter, der berøres af kvoteoverførsler. 
Denne retsakt har til formål at regulere situationen i den ottende periode 
for alle producenter, der ved arv eller af anden grund har overført deres 
kvoter før den 1. april 1992, således at de kvoter, der er omhandlet i litra 
b) i bilag II til kompromiset tildeles de nuværende producenter. 
d) SENPA's Résolueiôn af 20. juli 1992 om de erklæringer, der skal afgives 
af de producenter, der direkte sælger sundhedsdekI åreret eller pasteuriseret 
mælk. 
Formålet med denne retsakt er at opnå de oplysninger, der er nødvendige for 
tildeling af de individuelle kvoter for direkte salg, der vil blive fordelt, 
så snart ti Idel ingen af kvoterne til opkøberne er afsluttet. 
e) Real Decreto 1319/92 af 30. oktober om specifikke regler for anvendelsen 
af ordningen for tillægsafgiften i sektoren for mælk og mejeriprodukter. 
Denne retsakt supplerer Real Decreto 2466/86 og 1888/91 og afslutter 
cyklusen af basisregler for den faktiske anvendelse af kvoteordningen i 
Spanien. Samtidig opfylder den helt de betingelser, der er fastsat i bilag 
II til Rådets beslutning af 21.5.1992. 
Ç/; 
- 5 -
- Det fastsættes heri, at MAPA tildeler de individuelle referencemængder via 
Direccion General de Produce iones y Mercados Ganaderos (Generaldirektoratet 
for Kvægproduktion og Kvægmarkeder), der meddeler dem til producenterne, det 
kompetente organ og opkøberne. 
- SENPA udpeges som det kompetente organ med deltagelse af økonomi- og 
finansministeriet og vil få til opgave at inspicere og kontrollere 
opkøbernes og producenternes erklæringer samt beregningen og opkrævningen af 
de skyldige tillægsafgifter. 
Med henblik på disse opgaver er der i SENPA blevet oprettet en særlig enhed 
med rang af Subdireciôn (Subdirecciån General de Contingentes Låcteos 
(undergeneraldirektorat for mælkekvoter)), og på økonomi- og finans­
ministeriets vegne deltager Agencia Estatal de Administraciôn Tributaria 
(skatteadministrationens statsagentur) i disse opgaver. 
- De øvrige artikler omfatter de resterende betingelser, der er fastsat i 
nævnte bilag II, og forretningsgangen for opkrævning af tillægsafgiften som 
omhandlet i forordning (EØF) nr. 857/84 og (EØF) nr. 1546/88. 
I bilag nr. 5 angives grafisk skemaet over de pågældende organers opgaver og 
tillægsafgiftsordningens generelle funktion. 
f) MAPA's Orden af 4. december 1992 om regier for visse aspekter i 
forbindelse med tildeling af individuelle referencemængder for leveringen 
til opkøbere med henblik på anvendelsen af tillægsafgiftsordningen i 
sektoren for mælk og mejeriprodukter. 
Denne retsakt, der er en videreudvikling af Real Decreto 1319/92, indeholder 
procedurerne for tildeling af individuelle referencemængder og de kriterier, 
der vil blive lagt til grund: 
er 
De producenter, der fik ti Idelt en kvote for erklæringerne for 1985, vil 
få tildelt denne mængde uden nogen nedsættelse. 
- Ovennævnte producenter, hvis produktion i ottende periode oversteg den 
tildelte kvote for 1985, vil få deres overskudsmængde nedsat med 10%. 
- De producenter, der ikke afgav erklæringer for 1985, vil få deres 
markedsførte produktion nedsat med 20% i den ottende periode. 
Nævnte Orden indeholder et bilag med en model af meddelelsen til 
producenterne om tildelingen af den individuelle kvote, der tilkommer dem. 
Den del, der kan tilkomme dem som følge af udvidelsen af den samlede kvote 
som fastsat i Rådets beslutning for den 1.4.1993, er variabel. 
For tiden udsendes der meddelelser om individuelle referencemængder, og det 
forventes, at forsendelserne afsluttes i denne måned (december 1992). For at 
fremskynde processen blev de individuelle meddelelser, der er underskrevet 
af Director General de Produceiones y Mercados Ganaderos (generaldirektøren 
for kvægproduktion og kvægmarkeder), sendt til MAPA's provinsdirektører, der 
på deres side videresender dem ti I de enkelte producenter i deres provins. 
Det er klart, at denne lovgivningspakke gør det muligt at anvende 
tillægsafgiftsordningen i Spanien, for så vidt angår leveringerne til 
opkøberne. Den opfylder de betingelser, der er fastsat i bilag II til 
Rådets beslutning. 
Kvoterne for direkte salg vil dog bl ive ti Idelt straks, og der vil blive 
vedtaget en retsakt af mindre rang med henblik på at fastsætte nogle 
detaljer for sagsbehandlingen. 
çt 
- 7 -
Den nuværende situation for anvendelsen af den vedtagne lovgivning 
1.- Markedsført mælkemængde i den ottende periode. 
Som sagt er det nødvendigt at kende denne mængde for at kunne tildele de 
individuelle kvoter. I bilag nr. 6 er denne mængde anført efter fradrag af 
den mængde, der svarer til de ophør med mælkeproduktion, der er fastsat i 
MAPA's Orden af 30. december 1991. 
2.- Tildeling af individuelle kvoter. 
Tildelingen er foretaget ud fra de mængder mælk og mejeriprodukter, der blev 
markedsført i den ottende periode, og kriterierne i MAPA's Orden af 
4. december 1992, under hensyntagen til udvidelsen af den samlede kvote, der 
er fastsat i Rådets beslutning. De samlede tal med de tilhørende 
nedsættelser er også anført i bilag nr. 6, idet de korrigeres ud fra 
resultatet af den inspektion og kontrol, der foretages for tiden. 
Der vedlægges et eksemplar af den individuelle meddelelse, der overrækkes 
producenterne (bilag nr. 7). 
3.- Det kompetente organ er formelt oprettet og tæller følgende personale: 
- Centrale tjenester: 25 embedsmænd 
Inspektører over hele Spanien uden at medregne samarbejdet med 
skattevæsenets statsagentur: 78. 
4.- inspektion og kontrol. 
Som sagt foretages der intensive inspektioner for tiden med hensyn til såvel 
ophør med mælkeproduktion (bilag nr. 4) som opkøbernes erklæringer i den 
ottende periode (bilag 8). 
*~? 
- 8 -
5.- Fremtidsudsigter. 
a) i december vil udsendelsen af meddelelser om individuelle kvoter 
blive afsluttet. 
b) I januar forventes de individuelle kvoter for direkte salg tildelt. 
c) I januar vedtages retsakten om planen for ophør med produktion af 
200 000 t mælk, der er fastsat i Rådets beslutning af 21.5.1992. 
d) Alle inspektioner fortsætter, og inden den 31. marts kan der opnås et 
temmelig nøjagtigt resultat om erklæringernes sandfærdighed. 
6.- Samarbejde med Kommissionens tjenestegrene. 
Den spanske regering ønsker dette samarbejde og er parat til at fremlægge 
alle de oplysninger, der måtte være nødvendige, såvel som til at foretage en 
fælles analyse af de problemer, som den faktiske anvendelse af 
tillægsafgiftsordningen kan medføre i betragtning af den spanske 
mælkesektors karakteristika. 
Konklusion 
Af denne rapport fremgår det, at Spanien har vedtaget de bestemmelser, der 
er nødvendige for at opfylde de betingelser, der er fastsat i bilag II til 
Rådets beslutning af 21.5.1992, og at nævnte bestemmelser allerede anvendes 
på indeværende tidspunkt. 
Madrid, den 14. december 1992 
4"? 
ITALIENS FASTE REPRÆSENTATION VED 
DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Réf. 980 Bruxelles, den 1. februar 1993 
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, 
GD VI.B.I., 
130 Rue de la Loi, 
1040 Bruxelles 
Vedr.: Rapport om anvendelsen af mælkekvoteordningen 
Vedlagt tilsendes skrivelse nr. C/336 af 30. januar 1993 sammen med 
ovennævnte rapport, hvorved de italienske myndigheder opfyldte deres 
forpligtelser i henhold til de beslutninger, Rådet (landbrugsministrene) 
traf på mødet den 14. - 17. december 1992. 
Ministeriet for Landbrug og Skovbrug fremsendte ved telefax af 30. 
januar 1993 en kopi af ovennævnte rapport direkte til Kommissionen, 
og en kvittering herfor er vedlagt. 
Stedfortræderen for 
Italiens faste repræsentant 
Rocco Antonio Cangelosi 
Çf 
Oversættelse cf skrivelse fra Ministeriet for Landbrug og Skovbrug 
til Kommissionen. 
Medr.: Rapport om anvendelser af mælkekvoteordningen 
I overensstemmelse med den beslutning, Rådet (landbrugsministrene) traf 
på mødet den 14. - 17. december 1992, fremsendes vedlagt rapporten om 
anvendelsen i Italien af Fællesskabets bestemmelser om mælkekvoter. 
Ministeren 
Go 
LAND- OG SKOVBRUGSMINISTERIET, ITALIEN 
RAPPORT OM MÆLKEKVOTER 
Indledning 
Der har været en del vanskeligheder forbundet med gennemførelsen i Italien 
af EF-ordningen for mælkekvoter, hvilket i høj grad skyldes systemets 
faktiske kompleksitet. 
Inden lov nr. 468 af 26. november 1992 om hasteforanstaltninger i 
mejerisektoren blev vedtaget, var Italiens retlige grundlag vedrørende 
mælkekvoteordningen Landbrugsministeriets dekret nr. 258 af 7. juni 1989. 
I overensstemmelse med en mulighed i EF-bestemmelserne var det fastsat i 
dekretet, at en samlet referencemængde, der svarede til de mængder, de 
tilsluttede producenter var berettiget til, skulle tildeles UNALAT (forening 
af komælkeproducentsammenslutninger). 
Producenter, der ikke var tilsluttet UNALAT, fik tildelt en kvote direkte af 
Landbrugsministeriet, ved at der i Gazzetta Ufficiale (Statstidende) blev 
offentliggjort en liste over rettighedshaverne med tilhørende reference­
mængder . 
UNALAT var forpligtet til at foretage betalingen af de tilsluttede 
producenters skyldige tillægsafgift. 
Hvad angår de ikke-tilsluttede producenter blev tillægsafgiften fradraget af 
opkøberne, der således overtog afgiftsopkrævningen. 
G( 
- 2 -
Set under ét fungerede ordningen imidlertid ikke, navnlig hvad angår de 
tilsluttede producenter, især fordi det viste sig, da ordningen skulle 
indføres, at den faktiske nationale produktion var langt større end det 
statistiske grundlag for beregningen af den nationale kvote. 
I februar 1992 sendte formanden for det italienske ministerråd en skrivelse 
til formanden for EF-Kommissionen, hvor han gjorde opmærksom på Italiens 
problemer i forbindelse med gennemførelsen af mælkekvoteordningen og 
anmodede om en tilpasning af den nationale kvote. 
I forlængelse heraf opfordrede stats- og regeringscheferne på det møde i Det 
Europæiske Råd, som blev afholdt i Lissabon i juni 1992, Ministerrådet 
(landbrug) til at udarbejde et forslag til løsning af det italienske 
problem. 
På EF-landbrugsministrenes møde, der blev afholdt i Bruxelles den 13. og 
14. juli 1992, oplyste den italienske landbrugsminister, for at fremskynde 
en løsning på kvoteproblemet, hvilke forpligtelser og hvilken indsats de 
italienske myndigheder agtede at benytte med henblik på at bringe 
mælkeproduktionen ned på de EF-fastsatte grænser. 
Ved samme lejlighed bebudede han, at der ville blive vedtaget en lov, der 
skulle danne en ny ramme for mælkekvoteordningen og fjerne alle de 
hindringer, der hidtil havde hæmmet en korrekt gennemførelse af ordningen. 
Desuden ville Italien forpligte sig til at nedbringe den nationale 
produktion med 1 600 000 t fordelt over tre mejeriår. I den første etape i 
mejeriåret 1992/93 skulle produktionsophøret udgøre 300 000 t mælk. 
£* 
Men den samlede plan forudsatte Rådets og EF-Kommissionens støtte, idet der 
krævedes en indsats og et offer af betydeligt omfang af Italiens 
mejerisektor. 
Det lovforslag, landbrugsministeren havde bebudet, blev godkendt af det 
italienske ministerråd den 13. august 1992. 
I september, efter sommerpausen, tog de to kamre fat på at behandle 
lovforslaget. 
I november blev forslaget endeligt vedtaget af Parlamentet og offentliggjort 
i Gazzetta Ufficiale nr. 286 af 4.12.1992 (lov nr. 468 af 26. november 
1992). 
Indholdet i lov nr. 468/92 
Lov nr. 468/92, der trådte i kraft den 19. december 1992 (femten dage efter 
offentliggørelsen i Gazzetta Ufficiale - i overensstemmelse med almindelig 
gældende praksis), fastsætter, at alle italienske mælkeproducenter skal 
tildeles en referencemængde, hvis de producerede mælk i 1988/89 for 
tilsluttede producenters vedkommende eller i 1983 for ikke-tilsluttedes 
vedkommende. 
Ikke-tilsluttede producenter tildeles en kvote, der svarer til den 
referencemængde, som Landbrugsministeriet allerede havde tildelt dem for 
indeværende mejeriår. 
Listen over denne producentgruppe med tilhørende referencemængder, der var 
opdelt i leverancer og direkte salg, blev offentliggjort i bilaget til det 
ministerielle dekret af 26. maj 1992 (Gazzetta Ufficiale nr. 130 af 
4.6.1992). 
63 
- 4 -
De tilsluttede producenters referencemængde er både for leverancernes og det 
direkte salgs vedkommende opdelt i en A-kvote, der svarer til produktionen i 
mejeriåret 1988/89, og en B-kvote, der svarer til forskellen mellem 
produktionen i mejeriåret 1991/92 og i 1988/89. 
For at få produktionen bragt inden for EF-bestemme1sernes loft er det 
fastsat, at AIMA kan iværksætte et program for ophør med produktion med 
kompensation, samt at B-kvoterne kan reduceres uden kompensation. 
Kvoterne tildeles den enkelte producent, der er direkte ansvarlig for 
eventuelle produktionsoverskridelser og for betalingen af en eventuel 
afgift. 
I de nye bestemmelsers indledende fase skal AIMA ifølge loven offentliggøre 
en første liste over de producenter, der er kvoteberettigede med angivelse 
af de tilhørende referencemængder. 
Denne første liste omfatter alle producenter, både tilsluttede og ikke-
tilsluttede, opdelt i provinser. 
Efter offentliggørelsen af listen kan producentsammenslutningerne indgive en 
ansøgning til AIMA om fælles administration af de tilsluttedes kvoter. 
Umiddelbart derefter offentliggør AIMA en ny liste over alle producenter 
opdelt i provinser, hvor de tilsluttede producenter står opført under den 
sammenslutning, de tilhører. 
G h 
Denne anden liste ajourføres og offentliggøres hvert år inden den 
31. januar, således at den kan anvendes i det følgende mejeriår. 
Listerne sendes til de regionale myndigheder, der i hver provinshovedstad 
straks lader opkøbere og producenter få adgang til dem på deres kontorer. 
I forbindelse med mælkekvoteordningen er producentsammenslutningernes eneste 
funktion, ud over at yde de tilsluttede forskellige tjenester» ved 
mejeriårets udgang at foretage en udligning mellem de tilsluttedes 
overskridelser og uudnyttede mængder. 
De har ingen beføjelser vedrørende de tilsluttedes kvoter. De tilsluttede er 
de eneste rettighedshavere og ansvarlige. 
Det er hovedsagelig opkøberen, der har ansvaret for opkrævningen af 
afgiften. 
På grundlag af listerne skal opkøberne holde øje med leverandørernes 
leverancer, og når en producent overskrider sin referencemængde, skal han 
straks anvende et fradrag pr. liter mælk, der svarer til den gældende 
tillægsafgift. 
Opkøberne gennemfører fradraget over for alle producenter, både tilsluttede 
og ikke-tilsluttede, og betaler det efter mejeriårets afslutningen. 
I forbindelse med betalingerne vedrørende de tilsluttede producenter skal 
opkøberne tage højde for godtgørelsen fra producentsammenslutningerne. 
Der er fastsat i loven, at kvoteindehaveren er producenten i sin egenskab af 
driftsleder. 
6< 
- to -
I overensstemmelse med mulighederne i EF-bestemmelserne om mælkekvoter, som 
EF's Ministerråd (landbrug) for nylig har vedtaget, er det i lov nr. 468/92 
fastsat, at mælkekvoterne kan lejes eller overdrages, uden at det medfører 
en tilsvarende leje eller overdragelse af den bedrift, hvor produktionen 
foregår. 
Der er i loven fastsat en række sanktioner i tilfælde af, at de berørte ikke 
overholder bestemmelserne i ordningen. 
Kontrollen af ordningen varetages hovedsagelig af de regionale myndigheder, 
som får alle de oplysninger, der er nødvendige for at kunne kontrollere, om 
bestemmelserne anvendes korrekt, både af opkøberne og af sammenslutningen og 
producenterne. 
Kontrollen kan desuden foretages af AIMA, kriminalpolitiet eller 
Landbrugsministeriets centrale tjeneste for bekæmpelse af svig. 
Hvad det direkte salg angår er det fastsat, at det er producenten selv, der 
direkte betaler afgiften, og hvis der er tale om en tilsluttet producent, 
går betalingen via sammenslutningen, efter at der er foretaget udligninger 
mellem overskridelser og uudnyttede mængder. 
Endelig fastsætter lov nr. 468/92, at der inden fire måneder efter 
ikrafttrædelsen evt. vedtages nærmere gennemførelsesbestemmelser. 
é< 
Lovens anvendelse - producentlisterne 
I lovens artikel 2, stk. 1, er det fastsat, at AIMA inden 30 dage efter 
lovens ikrafttrædelse, altså inden den 18.1.1993, offentliggør producent­
listerne og sender dem til de regionale myndigheder, der i hver 
provinshovedstad lader opkøbere og producenter få adgang til dem på deres 
kontorer. 
Denne første liste skal omfatte alle de producenter, der er berettiget til 
en referencemængde fordelt på provinser og med angivelse af de tilhørende 
kvoter. 
Der skelnes ikke mellem producenter, der er tilsluttet en sammenslutning, og 
producenter, der ikke er det. 
Listen, der allerede er udarbejdet og sendt til regionerne inden for den 
fastsatte frist, omfatter: 
1) Ikke-tilsluttede producenter, der producerede i 1983, og som var 
omfattet af den stigning, der blev fastsat ved det ministerielle dekret 
af 30.9.1985. Disse producenter har fået tildelt den referencemængde, 
der fremgår af bilaget til det ministerielle dekret af 26.5.1992, som 
blev offentliggjort i tillægget til Gazzetta Ufficiale nr. 130 af 
4.6.1992. Listen over ikke-tilsluttede producenter er efterfølgende 
blevet ajourført under hensyntagen til de afvigelser, der er konstateret 
fra begyndelsen af mejeriåret 1992/93 og lov nr. 468/92's ikrafttrædelse 
(19.12.1992). 
2) Producenter, der er tilsluttet en producentsammenslutning, og som 
producerede i mejeriåret 1988/89. De har fået tildelt en A-kvote, der 
svarer til produktionen i mejeriåret 1988/89 og evt. en B-kvote, der 
svarer til forskellen mellem produktionen i mejeriåret 1991/92 og i 
1988/89. 
é? 
- 8 -
I betragtning af de mange berørte producenter kan det ikke udelukkes, at 
listen stadigvæk indeholder fejl eller unøjagtigheder, som skyldes manglende 
registrering af bedrifternes køb og salg, overtagelser og lignende. 
For at udelukke disse eventuelle fejl foregår der for øjeblikket en række 
kontroller. 
Derfor blev producentlisterne allerede i december sendt til de berørte 
sammenslutninger, således at de fornødne rettelser kunne blive foretaget. 
Listerne bliver nu sendt retur fra sammenslutningerne med rettelser af 
fejlene. 
Alle de producenter, der indtil nu har deltaget i ophørsprogrammet i 
Italien, er naturligvis strøget af listen, også selv om de producerede i 
mejeriåret 1988/89. 
Sammenslutningerne skal inden den 17.2.1993 sende deres ansøgninger til AIMA 
om at få lov til fælles administration af de tilsluttedes kvoter. 
I den forbindelse er der udarbejdet et ansøgningsskema, der evt. kan 
benyttes, og som skal ledsages af en liste over producenter med angivelse af 
deres data. 
AIMA foretager al fornøden kontrol af sammenslutningernes ansøgninger. 
Der vil i marts måned blive offentliggjort en anden producentliste, der 
tager højde for sammenslutningernes ansøgninger om fælles administration. 
é'i 
AIMA får listen trykt som en særlig meddelelse, der sendes til de regionale 
myndigheder, som i hver provinshovedstad lader opkøbere og producenter få 
adgang til dem på myndighedernes kontorer. 
I denne anden meddelelse er de tilsluttede producenter anført under den 
sammenslutning, de tilhører, og alle de rettelser, AIMA i mellemtiden har 
modtaget, er også foretaget. 
Listerne vil derefter være tilgængelige for opkøbere og producenter inden 
begyndelsen af mejeriåret 1993/94. 
Den første meddelelse, der som nævnt kun er en foreløbig liste, omfatter 
169 000 producenter, som er kvoteberettigede til en samlet referencemængde 
på 11,95 mio. t. 
Det kan konkluderes, at tildelingen af de individuelle kvoter, uanset 
ordningens udformning, foregår i overensstemmelse med de foreskrevne frister 
og procedurer. 
Gennemførelsesbestemmelser til lov nr. 468/92 
Lovens bestemmelser er i sig selv tilstrækkelige til at iværksætte det 
fornødne ved begyndelsen af mejeriåret 1993/94. 
Loven omfatter således de fornødne bestemmelser om kvotetildelingen og 
offentliggørelsen af listerne. 
Men i forbindelse med noget af det, der skal afsluttes i løbet af 
mejeriåret, samt kontrollen, har det vist sig nødvendigt at udarbejde et 
forslag til gennemførelsesbestemmelser. 
èl 
- 10 -
Disse gennemførelsesbestemmelser skal regulere nogle underordnede aspekter 
af mælkekvoreordningen, men udgør ingen hindring for lovens umiddelbare 
iværksættelse. 
Bestemmelserne, der skal vedtages inden fire måneder efter lov nr. 468/92*s 
ikrafttrædelse, er allerede udarbejdet, og der afholdes for øjeblikket 
høringer med kontrolorganerne og med de væsentligste af dem, der berøres af 
foranstaltningerne, således at det kan resultere i en fuldt ud effektiv 
ordning, der i så høj grad som muligt opfylder de pågældendes behov. 
Forslaget indeholde bl.a. nærmere bestemmelser om producenternes, opkøbernes 
og sammenslutningernes forpligtelser samt bestemmelser, der supplerer lov 
nr. 468/92, og som tager sigte på en kraftigere indsats fra kontrol­
organernes side. 
I den forbindelse skal der indføres et standardiseret edb-system, der ved 
hjælp af særlige edb-procedurer giver mulighed for at kontrollere og 
sammenholde de indhentede oplysninger. 
Det vil således blive lettere at finde eventuelle overtrædelser, som ifølge 
lov nr. 468/92 straffes med alvorlige sanktioner over for dem, der ikke 
overholder bestemmelserne. 
For at sikre, at opkøberne anvender ordningen korrekt, indføres der 
supplerende bestemmelser om bogføringen. 
I den forbindelse skal der føres et særligt register, der skal attesteres, 
og som bl.a. skal omfatte den enkelte producents fedtprocent i mælken. 
Opkøberen er desuden forpligtet til at udtage to prøver om måneden af den 
leverede mælk med henblik på beregning af fedtprocenten. 
V 
- 11 -
For at udregne den afgift, der evt. skal betales, skal opkøberen for hver 
enkelt producent beregne fedtindholdet i den leverede mælk ved at tage det 
gennemsnitlige fedtindhold i den pågældende periode. 
Der er lagt særlig vægt på udformningen af bestemmelserne om direkte salg. 
Der skal foretages detaljeret kontrol af de erklæringer, producenterne skal 
indsende i henhold til lov nr. 468/92. 
Kontrollen indebærer en analyse af de registre, der føres af skatte- og 
afgiftshensyn, og af handelsdokumenter, og den tager sigte på at undersøge 
rigtigheden af erklæringernes oplysninger om de mængder af mælk eller 
mælkeækvivalenter, der sælges direkte. 
Hvad angår producenter, der i henhold til gældende bestemmelser er fritaget 
for at føre de nævnte registre, skal det ved kontrollen vurderes, om 
antallet af malkekøer på bedriften er i overensstemmelse med den 
mælkemængde, der fremgår af erklæringerne. 
Ophør - 1992 
Som nævnt redegjorde den italienske delegation på EF-landbrugsministrenes 
møde, der blev afholdt i Bruxelles den 13. og 14. juli 1992, for, hvilke 
foranstaltninger de italienske myndigheder agtede at iværksætte med henblik 
på at bringe mælkeproduktionen ned på de EF-fastsatte grænser. 
Det blev ved den lejlighed oplyst, at der fordelt over tre mejeriår ville 
blive gennemført ophør med mælkeproduktion i Italien, som omfatter i alt 
ca. 1 600 000 t, der fordeler sig således: 
7' 
- 12 -
Mejeriår 1992/93 300 000 t 
Mejeriår 1993/94 650 000 t 
Mejeriår 1994/95 650 000 t 
For at programmet for reduktion af mælkeproduktionen kan gennemføres, er det 
udtrykkeligt fastsat i lov nr. 468/92, at landbrugsministeren udsteder et 
dekret om de overordnede retningslinjer for, hvordan der på tre år kan opnås 
overensstemmelse mellem de italienske producenters individuelle tildelinger 
og de referencemængder, der kan tilkomme Italien (artikel 2, stk. 8). 
Gennemførelsen af programmet varetages af AIMA, der kan anvende programmer 
med ophør af produktion med kompensation eller reduktion af B-kvoterne uden 
kompensation (artikel 2, stk. 9). 
Det kan bemærkes, at der allerede er vedtaget og delvis gennemført et 
program for reduktionen i indeværende mejeriår (300 000 t) ved hjælp af 
produktionsophør i henhold til forordning (EØF) nr. 1637/91. 
Denne forordning, der blev indført for at give medlemsstaterne mulighed for 
at overholde referencemængderne, der var reduceret med 2% i mejeriåret 
1991/92, fastsatte, at ophørsprogrammer med EF-støtte skulle være afsluttet 
senest den 31.3.1992. 
Programmet kunne omfatte op til 3% af den nationale garantimængde, hvilket 
for Italiens vedkommende var ca. 270 000 t. 
De italienske myndigheder fastsatte ved landbrugministerens dekret af 
20.10.1991 gennemførelsesbestemmelserne til forordning nr. 1637/91 og gav 
således de italienske producenter mulighed for at tilmelde sig EF-
programmet. 
r 
- 13 -
Siden er forordning (EØF) nr. 1637/91 blevet ændret ved forordning (EØF) nr. 
1188/92, der giver medlemsstaterne mulighed for at forlænge ophørs-
programmerne indtil den 30.9.1992. 
Den 15. november 1991, som var den ansøgningsfrist, der var fastsat i det 
ministerielle dekret af 29.10.91, var der indgivet ca. 11 500 ansøgninger 
fra producenterne vedrørende i alt ca. 970 000 t mælk. 
Heraf blev der imødekommet 6 963 ansøgninger fra producenter, som pr. 
30.9.1992 er ophørt med produktion af i alt 285 000 t kvotemælk (der svarer 
til ca. 320 000 t faktisk produktion). 
Målsætningen om at udtage en mængde på ca. 300 000 t af produktionen i 
mejeriåret 1992/93 er altså fuldt ud opfyldt. 
Afslutningen på de ophørsprogrammer, der skal iværksættes i de to følgende 
produktionsår, må nødvendigvis stemme overens med mejeriårets afslutning, 
for at foranstaltningerne vedrørende tillægsafgiften bedre kan gennemføres. 
Det kan derfor forventes, at det følgende program for ophør med mælke­
produktion afsluttes den 31.3.1994. 
Programmets omfang kan tilpasses de reelle behov, som bedst kan vurderes, 
når mejeriåret er begyndt, men målet vil stadig være at reducere 
producenternes tildelte mængde inden for den frist, Rådet fastsatte i 
december. 
7^ 

ISSN 0254-1459 
KOM(93) 109 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 03 
Katalognummer : CB-CO-93-137-DA-C 
ISBN 92-77-53857-0 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg