Sammendrag Der er sket fremskridt med to vigtige reformer af det tjekkiske retsvæsen, nemlig proceduren for udvælgelse af dommere og disciplinærordningen for dommere. Førstnævnte blev vedtaget i maj 2021. Som bemærket i rapporten om retsstatssituationen 2020 kan disse reformer styrke retsvæsenets uafhængighed ved at øge gennemsigtigheden i proceduren for udvælgelse af dommere og give yderligere garantier i disciplinærsager mod dommere. Bestræbelserne på at fremme digitaliseringen af retsvæsenet, herunder offentliggørelse af domme og udarbejdelse af et digitalt sagsforvaltningssystem, fortsætter. Der er sket en forbedring af effektiviteten af procedurerne på det civil-, handels- og forvaltningsretlige område. Domstolene har formået at videreføre deres arbejde under covid-19-pandemien uden større afbrydelser. De retlige og institutionelle rammer for bekæmpelse af korruption er stort set på plads, men der er derimod ikke gjort fremskridt med hensyn til gennemførelsen af regeringens strategi for bekæmpelse af korruption 2018-2022 og de ledsagende handlingsplaner. Mere specifikt mangler en række vigtige reforminitiativer inden for forebyggelse af korruption i det tjekkiske parlament, herunder lovforslag om lobbyvirksomhed, beskyttelse af whistleblowere og om forlængelse af det øverste revisionskontors mandat, fortsat at blive vedtaget ved udgangen af den nuværende regerings embedsperiode. Med hensyn til korruption på højt niveau har undersøgelser og revisioner på nationalt og europæisk plan vedrørende anvendelsen af EU-midler for nylig afdækket, at der er interessekonflikter på øverste administrative niveau, og en sag er på denne baggrund godtaget til behandling af Den Europæiske Anklagemyndighed. I en relateret sag om svig med EU-midler har nationale efterforskere desuden for nylig anbefalet tiltale. Som følge af covid-19-pandemien blev de fleste af de foranstaltninger til bekæmpelse af korruption i sundhedssektoren, som efter planen skulle indføres i 2020, udsat. I henhold til forfatningsmæssige bestemmelser er ytringsfriheden og retten til information garanteret, og censur er udtrykkeligt forbudt. I 2021 blev der vedtaget bestemmelser for at øge gennemsigtigheden af det reelle ejerskab af medieforetagender. Det tjekkiske radio- og TV-råd ser ud til at udføre sine opgaver effektivt, men de politiske kontroverser har fortsat påvirket det særskilte tilsynsorgan for det tjekkiske fjernsyn. Sektoren for trykte medier er blevet hårdt ramt under covid-19-pandemien. Der er ikke blevet vedtaget nogen mediestøtteordning for at imødegå virkningerne af covid-19-pandemien. Siden begyndelsen af covid-19-pandemien har næsten halvdelen af de vedtagne retsakter været genstand for en forkortet lovgivningsprocedure med begrænset mulighed for høring af interessenter. Interessenter bemærker, at anvendelsen af den forkortede lovgivningsprocedure ikke udelukkende berørte den lovgivning, der direkte vedrørte covid-19-pandemien. Nødretstilstanden omfattede en betydelig del af 2020. Forlængelsen heraf i begyndelsen af 2021 — på trods af deputeretkammerets afslag på forlængelse — er blevet kritiseret, bl.a. under henvisning til forfatningsmæssighed. Domstolene blev ofte anmodet om at gennemgå nødforanstaltninger og annullerede flere af dem. Et lovforslag om oprettelse af et nyt børneombudsmandskontor drøftes i parlamentet. Covid-19-pandemien har haft en betydelig indvirkning på civilsamfundsorganisationer og har tvunget dem til at begrænse deres aktiviteter.





I.Retssystemet

Det tjekkiske retssystem består af 86 distriktsdomstole, otte regionale retter, to appeldomstole, den øverste domstol og den øverste domstol i forvaltningsretlige sager . Forfatningsdomstolen indgår ikke i de almindelige domstole, men indgår i retssystemet. Den har til opgave at sikre lovgivningens forfatningsmæssighed og beskyttelsen af de grundlæggende menneskerettigheder og frihedsrettigheder. Justitsministeriet er den centrale statslige myndighed, der er ansvarlig for administrationen af domstolene. Justitsministeriet varetager den statslige administration af appeldomstolene, de regionale retter og distriktsdomstolene inden for de lovbestemte rammer , enten direkte eller via præsidenterne for disse domstole og retter. Nogle af centraladministrationens opgaver udføres af præsidenterne for de to øverste domstole. Disse forskellige myndigheder tager hensyn til udtalelserne fra de relevante domstolsråd, der er oprettet ved den øverste domstol, den øverste domstol i forvaltningsretlige sager, appeldomstolene, de regionale retter og de større distriktsdomstole. Dommerne udnævnes af republikkens præsident blandt de kandidater, der er udvalgt af retspræsidenterne og fremlagt af justitsministeren. Anklagemyndigheden er en del af den udøvende magt. Offentlige anklagere udnævnes på ubestemt tid af justitsministeren på forslag af rigsadvokaten. Rigsadvokaten udnævnes og afsættes af regeringen på forslag af justitsministeren . Tjekkiet deltager i Den Europæiske Anklagemyndighed. Advokatsamfundet er et uafhængigt organ, der er oprettet ved lov. Det varetager den offentlige administration for det juridiske erhverv og foretager selvregulering for hele erhvervet. Advokatsamfundets selvstyrebeføjelser er underlagt justitsministerens beføjelser på de områder, der er angivet i loven.

Uafhængighed

Den brede offentligheds og virksomhedernes opfattelse af retsvæsenets uafhængighed er fortsat middel. Generelt er 51 % af både den brede offentlighed og virksomhederne af den opfattelse, at domstolenes og dommernes uafhængighed i Tjekkiet enten er "meget god" eller "delvis god" i 2021 . Dette er udtryk for en fortsat positiv tendens i retning af en gradvis årlig stigning i den positive opfattelse blandt virksomhederne, mens niveauet for opfattelsen af retsvæsenets uafhængighed blandt den brede offentlighed faldt en smule i forhold til sidste år.

Der er vedtaget en ændring af proceduren for udvælgelse af dommere. Ændringen, der trådte i kraft den 9. juni 2021 , har til formål at skabe et gennemsigtigt og ensartet system for rekruttering og udvælgelse af nye dommere og retspræsidenter baseret på præcise, objektive og ensartede kriterier. Tidligere var der ingen lovbestemt regulering af proceduren for udvælgelse af kandidater til stillinger i retsvæsenet. De vigtigste elementer i ændringen er i overensstemmelse med europæiske standarder, navnlig fordi flertallet af medlemmerne i de udvalg, der har til opgave at udvælge kandidater til udnævnelse, vil være dommere .

Udkastet til ændring af disciplinærordningen for dommere er blevet vedtaget ved førstebehandlingen i deputeretkammeret. Reformen har til formål at indføre domstolsprøvelse af afgørelser truffet af disciplinærdomstolen vedrørende dommere ved at indføre et todelt disciplinærsystem, hvor appeldomstolene træffer afgørelse i første instans, og denne afgørelse kan indbringes for den øverste domstol og den øverste domstol i forvaltningsretlige sager. I december 2020 blev reformen vedtaget ved førstebehandlingen i deputeretkammeret. Ved at indføre en sådan dobbelt domstolsprøvelse kan denne reform bidrage til at styrke retsvæsenets uafhængighed, hvilket er i overensstemmelse med EU-retten og europæiske standarder .

Der er ingen forventning om, at den planlagte reform af anklagemyndigheden vil blive videreført i denne valgperiode. En reform af anklagemyndigheden har længe været genstand for politiske drøftelser og blevet behandlet i Grecos anbefalinger. Som bemærket i rapporten om retsstatssituationen 2020 havde det seneste udkast til reform , der blev offentliggjort i juni 2019, til formål at ændre udnævnelses- og afskedigelsesordningen for anklagemyndigheden og embedsperioden for ledende offentlige anklagere. Udkastet til reform mødte modstand fra interessenter og offentligheden og forventes ikke at blive godkendt af regeringen inden parlamentsvalget i oktober.

Et flertal af domstolene har godkendt en etisk kodeks for dommere. Den etiske kodeks er blevet udarbejdet af en arbejdsgruppe nedsat ved den øverste domstol under ledelse af præsidenten for den øverste domstol og bestående af dommere fra domstole på forskellige niveauer. Da kodeksen var blevet udarbejdet, blev den forelagt de dommerråd, der er nedsat ved hver domstol, til godkendelse. Langt de fleste af rådene vedtog kodeksen. Greco har anbefalet, at der udarbejdes en adfærdskodeks for dommere.

Dommere og anklagere har været genstand for kritiske udtalelser fra regeringsrepræsentanter. Repræsentanter for den udøvende magt har ved flere lejligheder fremsat kritiske bemærkninger vedrørende højtstående dommere og anklagemyndigheden, idet der er blevet sat spørgsmålstegn ved deres uafhængighed. Som reaktion herpå har repræsentanter for retsvæsenet fremsat udtalelser, hvori de giver udtryk for deres bekymring og minder om betydningen af retsvæsenets uafhængighed og offentlighedens tillid til retsvæsenet. Den 14. maj meddelte rigsadvokaten, at han ville træde tilbage, og anførte, at en af grundene var det pres, han oplevede.

Kvalitet

Parlamentet var ikke enigt i regeringens forslag om at forhøje visse retsafgifter. Ved førstebehandlingen den 29. januar 2021 afviste deputeretkammeret et forslag til ændring af loven om retsafgifter af hensyn til adgangen til domstolsprøvelse i lyset af den igangværende covid-19-pandemi. Regeringen planlægger ingen yderligere ændringer eller en fornyet forelæggelse af forslaget i indeværende valgperiode. Det tjekkiske advokatsamfunds fortsatte udvidede retshjælpsordning har også bidraget til at lette adgangen til domstolsprøvelse, navnlig for sårbare personer, der ikke har råd til en advokat.

Flere projekter er ved at blive gennemført for at udbygge digitaliseringen af retsvæsenet. Justitsministeriet har iværksat en pilotversion af en offentligt tilgængelig central database over domme , som i første omgang omfatter civile sager. Databasen vil gradvist blive udbygget. Der er i loven om domstole og dommere blevet indført en forpligtelse for domstolene til pr. 1. juli 2022 at offentliggøre alle domme efter en ændring, der trådte i kraft den 9. juni 2021. Justitsministeriets igangværende projekt til støtte for anonymisering vil bidrage til denne indsats. Der findes i vid udstrækning procedureregler, der giver mulighed for at anvende digitale værktøjer ved domstole samt passende digitale instrumenter og infrastruktur , hvilket bidrog kraftigt til domstolenes fortsatte virke under covid-19-pandemien. Der mangler dog stadig løsninger til at få adgang til den elektroniske sagsmappe i de fleste verserende sager . Der blev arbejdet videre med at indføre et komplet elektronisk filsystem, men arbejdet er stadig på udbudsstadiet.

Parlamentet drøfter et nyt lovforslag om reform af tvangsfuldbyrdelses- og insolvensprocedurerne. Tvangsfuldbyrdelses- og insolvensprocedurer har været genstand for politiske drøftelser i mange år, da en såkaldt "gældsfælde" påvirker et stort antal mennesker. Dette kan ifølge forfatningsdomstolens udtalelse have en negativ indvirkning på deres grundlæggende rettigheder, herunder retten til en passende levestandard . Efter en reform af insolvensprocedurerne, der blev vedtaget i 2019 , blev der fremsat flere andre lovgivningsforslag for at regulere konsekvenserne af tvangsfuldbyrdelses- og insolvensprocedurerne, navnlig for at beskytte skyldnere, herunder mindreårige skyldnere.