ARCHIVES HISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (79)537
Vol.1979/0185

Disclaimer
Conformément aurèglement (CEE, Euratom) n°354/83 duConseil du1erfévrier 1983
concernant l'ouverture aupublic des archives historiques delaCommunauté économique
européenne etdelaCommunauté européenne del'énergie atomique (JO L43du15.2.1983,
p.1),telque modifié parlerèglement (CE, Euratom) n°1700/2003 du22septembre 2003
(JO L243du27.9.2003, p.1),cedossier estouvert aupublic. Lecaséchéant, lesdocuments
classifiés présents dans cedossier ontétédéclassifiés conformément àl'article 5dudit
règlement.
Inaccordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No354/83 of 1February 1983
concerning theopening tothepublic ofthehistorical archives oftheEuropean Economic
Community and theEuropean Atomic Energy Community (OJ L43, 15.2.1983, p.1),as
amended byRegulation (EC, Euratom) No1700/2003 of22September 2003 (OJ L243,
27.9.2003, p.1),this fileisopen tothepublic. Where necessary, classified documents inthis
filehave been declassified inconformity with Article 5oftheaforementioned regulation.
InÜbereinstimmung mitderVerordnung (EWG, Euratom) Nr.354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft undderEuropäischen Atomgemeinschaft (ABI. L43vom 15.2.1983,
S.1),geändert durch dieVerordnung (EG, Euratom) Nr.1700/2003 vom 22.September 2003
(ABI. L243 vom 27.9.2003, S.1),istdiese Datei derÖffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden dieVerschlusssachen indieser Datei inÜbereinstimmung mitArtikel 5
dergenannten Verordnung freigegeben.

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER
KOM(79)537 endelig udg.
Bruxelles ,den 17.oktober 1979
ANDEN RAPPORT
OMDET EUROPÆISKE PROGRAM FOR PILOT-PROJEKTER OG
FORUNDERSØGELSER MED HENBLIK PAATBEKAEMPE FALTIGDOMMEN
o
(forelagt afKommisssionen forRådet )
KOM (79)537endelig udg.

EUROPAS KAMP
M0D
FATTIGDOMMEN
\
A
Anden rapport omdet europaeiske program
forpilot-projekter ogforundersøgelser
med henblik piatbekaempe fattigdommen
1979

EUROPAS KAMP MOD FATTIGDOMMEN
Indholdsfortegnelse
1.Forord
2.Den europæiske dimension
3.Tværnationale undersøgelser
■n ...j ., -i•. ogbegrebet fattigdomFattigdom ogsocialpolitik ;
Vedvarende fattigdoms-fattigdom blandt sigøjnere ogandre
nomadefolkogbegrebet fattigdomSide
21
4.Aktionsforskningspro jekter
Belgien 1
Danmark .2
Tyskland' 3
Frankrig
Irland
Italien5
6
7
8
9
10
11
Irland 12
Italien 13
14
Neder - 15
landene .
Det for–16
enede
Kongerige 17
18
19
20
21Aktionsforsknmg iMarolies-kvarteret ,
Bruxelles ! 1 -
Nyemetoder inden for detsociale arbejde
med devirkelig fattige ,København
Udvikling afbehovsorienterede modeller ,
inden fordensociale servicesektor ,KOln -
Hjælp tilhjemløse ,Ttlbingen-Stuttgart -
projektet
'Husvilde' ,-projekt ,Duisburg ogEssen
Social integration afflygtninge og .
immigranter ,Amberg
Aktion tilfordel forfattige børn ,Paris -
Koordineret forsøg påbekæmpelse af
-fattigdom iReimsAktionsforskning samt foranstaltninger for
børn under denskolepligtige alder i
Noisy-1 e-Grand ,Herblay ,Toulon
Forbedring afbolig -oglevevilkårene i
Roubaix ,Guemene -sur-Scorff ogOrange
"Habitat etVieSociale "(Boligmiljø ogsociatt miljø )
Strasbourg ,Denain^Woippy ogLeHavre
Irsk program tilbekæmpelse affattigdom ;
foranstaltninger rundt omilandet
Omlægning afdenlokale sundheds -ogbistands -
tjeneste ,Padova
Socialcentre forbørn ,kvinder ogældre ,
Giugliano (Napoli )
"Fjerdeverden -projekt ,Breda -
Fælles projekt vedrørende familiedage entre ,-
London ogLiverpool
Hjælpecentre ,South Wales ,Glasgow ogLondon -
Craigmillar Festival Society -(CFS )Edinburgh
Aktionsforskningsprogram iEdinburgh
Ankenævnspro jekt ,WolverhamptonPrivate organisationer ;områder med særlige ,
socialebehov;sociale rettigheder -Nordirland
5.Etudviklingsprogram
6.Bilag .
IAktionsforskningspro jekternes fordeling (kort )
IIListe over projektledernes navne ogadresser
IIIListe over medlemmer afdenrådgivende arbejdsgruppe24
29
32
35
39
,46
48
5.2
55
58
'63
M
72
79.
82
85
93
100
104
107
110
114
117
118
122

EUROPAS KAMP MOD FATTIGDOMMEN
Forord
Dette erdenanden rapport omdeteuropæiske program forpilot­
projekter ogforundersøgelser medhenblik påatbekæmpe fattig­
dommen .Denførste rapport blev offentliggjort ijanuar 1977 .
Derredegøres forprogrammets baggrund iindledningskapitlet i
"Den europæiske dimension ",hvori derogså gives enbeskrivelse
afKommissionens arbejde med atsamordne ogvurdere deforskel­
lige projekter .Resten afrapporten omfatter hovedsagelig korte
resumeer afdeenkelte projekter samt redegørelse for defrem­
skridt ,derersket ,baseret pådeseneste oplysninger ,som
Kommissionen harmodtaget .Det meste afdette materiale erfor­
holdsvis nyt .Dadetharvist sigvanskeligt athave enfast
dato hvert årfor indsendelse afrapporter for ensåuensartet
række projekter ,harKommissionen måttet acceptere ,atdens
oplysninger altid vilvære afnyere dato fornogle projekter end
for andre .
Ismførste rapport forkastede Kommissionen med fuldt overlæg
enklassifikation afprojekterne efter land oggrupperede dem i
stedet efter type .Idenne anden rapport anvendes klassifikatio­
nen efter land ierkendelse afatlæsere ,der ikke ersagkyndige
pådette område ,iførste omgang vilvære interesserede iatse,
hvad dersker ideres eget land .Typeinddel ingen fradenførste
rapport benyttes imidlertid stadig inogen grad for bl.A. atafgøre^hvem
der skal deltage iprojektledernes gruppemøder .
Irapportens konklusion med titlen "Etudviklingsprogram "over­
vejes ,hvilken form ,aktiviteterne skal have ideresterende to
årafdetnuværende 5-års program ,hvis dette program ,derhar
fået sågod enstart ,skal opfylde sinmålsætning ogfåvarige
virkninger både pånationalt ogeuropæisk plan .
Denne rapport kankun ibedste fald blive enoversigt over omfan­
getogkarakteren afprogrammets aktiviteter .
Defleste afderapporter ,somligger tilgrund for
denne oversigt kan fåshosprojektlederne ,hvis .adresser eropgi­
vetbag irapporten .Delæsere ,derønsker yderligere oplysninger ,
kanskrive tilprojektlederne ,fremfor tilKommissionen .

-2a-
Dennerapporteriførsteomgangudarbejdet afdenuafhængigeforskergruppe
ESPOIR(ses.7/8).Ordlydenharværetforélagtmedlemmerne afdenrådgivende
arbejdsgruppe vedrørende programmetforbekæmpelse affattigdom,ogdehar
efterathaverådførtsigmedprojektlederne sendtKommissionen nogle
ædringsforslag . ■'_ ,
('

-3-
DEN EUROPÆISKE DIMENSION
Lige frastarten varhovedmålet medDet europæiske Fællesskab at
arbejde forenhøjere levestandard fordets befolkning .Deførste
15årafFællesskabets historie varpræget afstor fremgang -
fortsat økonomisk vækst ,lavledighed ogenvæsentlig forøgelse
afden reelle levestandcrd .Overalt blev desocial sikringssystemer
udbygget ihastigere takt endstigningen ihasrigere takt endstigningen i
nationalindkomsten .
Fattigdommen eksisterede dogfortsat .Manblev ihøjere grad
klar over ,atfattigdom ernoget relativt ,ogatfolk føler sig
fattige ogbetragter sig som sådan uanset deres faktiske materiel­
lelevestandard ,når deres mangel påmidler afskærer dem fraat
have detlivsmønster ,som ,flertallet har .Udfradette kriterium
erfattigdom fortsat enrealitet forstore dele afbefolkningen
ogdengenerelle økonomiske vækst vil sandsynligvis blot medvir­
ketil atforstærke disse befolkningsgruppers følelse aføkono­
misk isolation .Fattigdomsproblemet erkort sagt etspørgsmål om
ulighed ogsocial uretfærdighed .
Desidste 5årserfaringer haryderligere belært osom,atvi
ikke kan tage økonomisk vækst forgivet ogregne med ,atdenlet
ogsmertefrit villøse vores problemer iårene fremover .Hvis vi
ønsker atfjerne fattigdommen ,måvigøre noget her ognu.
Det sociale handlingsprogram
Påtopkonferencen iParis ioktober 1972 underøtregede Fælles­
skabets regeringschefer ,atøkonomisk vækst ikke burde være et
mål isigselv ,men etmiddel tilatforbedre livskvaliteten og
højne levestandarden .
Socialpolitikken ,dertidligere kunblev betragtet som enfælles -
skabsforpligtelse ,forsåvidt somdenvar enmåde at"smøre de
økonomiske hjul "på,opnåede således enhøjere prioritering ,
fordi man her såetmiddel tilforbedring aflivskvaliteten .
Resultatet afdenne erkendelse var beslutningen omatudarbejde
etsocialt handlingsprogram .
Rådet vedtog den 21.januar 1974 resolutionen omdetsociale
handlingsprogram .Blandt deprioriterede foranstaltninger ,der

-3a-
blev opregnet ,vargennemførelsen afsærforanstaltninger isam­
arbejde medmedlemsstaterne medhenblik påatbekæmpe fattigdom
vedhjælp afenrække pilotprojekter .Kommissionen rådførte sig
herefter med enlang række regerings eksperter oguafhængige sag­
kyndige ogudfærdigede etdokument ,hvori derblev redegjort for
programmets mål ,kriterierne forudvælgelsen afprojekterne og

-4-
deformer forfinansiel støtte ,aerskulle ydes afFællesskabet .
Deforslag ,dervarindeholdt idette dokument ,"blev -efter at
devardrøftet iEuropa-Parlamentet ogiDetøkonomiske ogsocia­
leUdvalg -vedtaget afRådet idets afgørelse af22.juli 1975 .
Tilgennemførelse afprogrammet blev derbevilget 2,5mioREi
1975 og2,875 mioREi1976 .Inovember 1975 godkendte Kommissio­
nen ialt 21pilotprojekter ,dervar blevet foreslået afmedlems­
staternes regeringer ,samt totværnationale forundersøgelser ,der
varblevet foreslået afKommissionen ogtiltrådt afdepågældende
medlemsstater .Topilotprojekter blev senere trukket tilbage ,men
resten samt detværnationale forundersøgelser erblevet videre­
udviklet ogiværksat .
Tildetværnationale forundersøgelser varderkun bevilget midler
for étår,ogKommissionen harmodtaget rapporter ombegge .De
nationale projekter blev til atbegynde med bevilget støtte for
ettidsrum aftoår,menden13.december 1977 vedtog Rådet at
videreføre programmet iendnu treår.Samtidig blev programmets
budget forøget ,sådetblev muligt atgodkende seks nyeprojekter
ogforundersøgelser samt anden etape aftotidligere iværksatte
forundersøgelser .Debeløb ,derblev bevilget for1977 ,1978 og
1979 varpåhenholdsvis 3,5 ,5og5,75 mioRE.
Programmets europæiske dimension blev understreget frabegyndel­
sen ,idet derblev nedsat enrådgivende arbejdsgruppe påfælles -
skabsplan .Denne består afniregerings eksperter (enfrahver
medlemsstat ),syvuafhængige sagkyndige samt enrepræsentant for
henholdsvis arbejdsgiverne ogarbejdstagerne .Gruppen indkaldtes
første gang imarts 1976 ogharderefter løbende haft møder idet
mindste hver anden måned .Iløbet af1977 blev hvert enkelt pro­
jekt besøgt ,ogderblev udarbejdet rapport herom afmindst et
medlem afdenrådgivende arbejdsgruppe .
Dersøges etableret kontakt mellem deenkelte projekter gennem
afholdelse afårlije møder mellem projektledere ogrepræsentanter
forstyringsgrupper vedprojekter,der ledes kollektivt .Der
*

blev afholdt etforberedende seminar iBruxelles fra den 28.til
den 30.juni 1976 samt etkursus fra den 18.til den 22.septem­
ber 1977 inærheden afChantilly ,efter indbydelse fra den fran­
skeregering .Det blev besluttet atændre mødeformen i1973 ,idet
man gik over tilatafholde treto-dages møder forforskellige
grupper afprojektledere iBruxelles
iapril ,juli ogoktober måned .Dias emøder varafuformel karak­
ter uden nogen påforhånd fastlagt ramme ,således atdeltagerne ■
helt frit kunne drøfte deres erfaringer ,fremskridt ogvanskelig­
heder .
Formalet med programmet erihenhold til formuleringen iRådets
afgørelse af22.juli 1975 :

-5-
atafprøve ogudvikle nyemetoder medhenblik
påathjælpe fattige personer eller personer ,der
ertruet affattigdom iFællesskabet ".
.Definitionen affattigdom errelativ :
"... enkeltpersoner eller familier ,hvis midler er
såsmå ,atdeerudelukket fraenacceptabel mini-
mumsleves tandard idenmedlemsstat ,hvor delever ".
Idetarbejdsdokument ,somKommissionen offentliggjorde ijuni
1974 ,blev derfastlagt forskellige kriterier forudvælgelsen af
pilotprojekterne .Projekterne skulle være nyskabende ;medandre
ordberegnet på"afprøvning afnyemetoder ".Deskulle senere
henkunne udvides til atomfatte større programmer .Deskulle
indeholde ensystematisk planlægning ,rapportering oganalyse
afprojekternes virkning .Ogendelig skulle devære udformet med
henblik på,atdefattige selv kunne deltage iprojektet .Ifor­
bindelse med deindledende drøftelser afprogrammet blev derlagt
vægt påatfremme deprojekter ,derbehandlede problemer ,dervar
fælles formere endénmedlemsstat ,såatdeindhentede erfarin­
gerkunne anvendes tilatudforme enpolitik ,både på .fællesskabs -
plan ogpånationalt plan .
Deteuropaeiske pro­
/gram erenbestræbelse forathæve aktion ogforskning opover
detnationale plan ,såmedlemsstaterne forhåbentlig kanlære af
hinandens erfaringer ogudveksle synspunkter omdet ,derpå
trods afdeyderst forskellige nationale sammenhænge eretfæl­
lesproblem .
Kommissionen varheller ikke ganske uvant med anvendelsen af
pilotprojekter inden forflere beslægtede områder ,såsom land­
brug ,regionaludvikling ,erhvervsuddannelse ogskoleuddannelse .
Programmet tilbekæmpelse affattigdom erkarakteristisk ved ,
atmanheri søger atbetragte defattige sommennesker snarere
endsomproducenter ellsr forbrugere :menpilotprojekterne på

-5a-
 •
deovennævnte områder harspillet enrolle for udformningen af
indholdet afprogrammet til bekæmpelse affattigdom ,idet man
har -forsøgt atundgå åbenlyse overlapninger med disse .

-6-
Deterlige frastarten blevet understreget ,atdenne nyefælles ^
skabsindsats ikke pånogen måde formindsker deenkelte medlems­
staters ansvar .Selv omdetotværnationale forundersøgelser
alene bliver finansieret afKommissionen ,såbliver normalt kun
halvdelen afomkostningerne veddeandre projekter dækket af
Kommissionen ,idet denanden halvdel dækkes afdenenkelte med­
lemsstat (statstilskud ogprivattilskud ).Størsteparten afden
ekspertise ,derernødvendig tilgennemførelse afprojekterne ,
skaffes naturligvis påLokalt plan .Endelig erdet férst ogfremmest op
tildeenkelte medlemsstater seLv atdrage nytte afdet,deharlært .
Manmåhuske på,atforsøgsprojekter kunerafmidlertidig karak­
teroggennemføres ilille målestok .De'kan ikke isigselv
j-øse fattigdomsproblemet'' ,mendekaneventuelt anvise retnings­
linjer for ,hvorledes manskal finde frem tileneffektiv politik
pådette område ogdermed også eneffektiv anvendelse afmidlerne .
Omprojekterne bliver tilnytte afhænger derfor afregeringernes
ogDet europæiske Fællesskabs vilje tilatfølge projekternes
resultater opogtilpålang sigt atbevilge langt større midler ,
endderinvesteres iselve pilotprojekterne .Imodsat fald kan det
nærværende program medrette kritiseres for atvære enafværge­
manøvre ,enundskyldning forikke atgåigang medprogrammer
påetmere omfattende plan . ■1 •
Forskning ,evaluering ograpportering
Envæsentlig bestanddel afdeenkelte projekter ogafprogrammet
\
somhelhed måvære ensystematisk forsknings -ogevalueringspro -
ces .Idetmindste bevirker kontrollen med oganalysen afprojek­
tet ,atdets aktiviteter træder .tydeligere frem ogsåledes bli­
verlettere tilgængelige forundersøgelse ogkritik afdeanvend­
temetoder ogderes etiske konsekvenser .Påetmere positivt plan
kanforskning ogevaluering give deansvarlige forprojektet
'praktiske oplysninger oganspore demtilenmere omhyggelig og
rationel overvejelse af,hvorledes deskal handle .
Påbaggrund afprojekternes forsøgsmæssige karaktér ,erdetaf
afgørende betydning ,atdervedudløbet afprojekternes femårs
løbetid foretageb enevaluering .Kvaliteten afforskningen på „x
dette trin kanmeget velvære afgørende for ,omprojekterne vil
fånogen varig virkning eller ej.

Ibetragtning af,atprogrammet txlbekæmpelse affattigdom er
eteuropæisk program ,erdetnødvendigt ,atdetogså evalueres
påfællesskabsplan ,ogatmansamler erfaringer ,dererfælles
forflere medlemsstater forsåledes atgøre Fællesskabet opmærk­
sompå,hvilken betydning denne form foraktivitet harforFæl­
lesskabets socialpolitik .Denrådgivende arbejdsgruppe harudført
dette arbejde indtil slutningen af1978 ,idet manmedfordel har
benyttet sigafmedl emmernes betydelige sagkundskab påmange
områder .I1978 besluttede man imidlertid atsupplere med en
uafhængig forskergruppe *Den 1.december 1978 blev dertegnet

-7-
kontrakt medESPOIE (European Special Programme -Observation ,
Information andResearch .)beliggende iCanterbury iDetforenede
Kongerige medhenblik påinden november I98O atfåforetaget en
samlet vurdering afprogrammet tilbrug forKommissionen .
Rådet har anmodet Kommissionen omatforelægge enrapport ompro­
grammet inden juni 1981 _
Det erKommissio­
nens hensigt ,atdenne rapport ikke alene skal omfatte enevalue­
ring afselve programmet men også resultaterne afenomfattende
undersøgelse afkarakteren ogomfanget affattigdommen idefor­
skellige medlemsstater samt deforanstaltninger ,der ertruffet
foratbekæmpe den .Denne undersøgelse ,dervilblive foretaget ,
parallelt med ESPOIRs evaluering ,vilblive udført afetlille
hold forskere ihvert land 'ogkoordineret fra Bruxelles .Ved at
sammenholde dette arbejde med evalueringen afprogrammet ogde
forundersøgelser vedrørende fattigdom ,som erindeholdt iselve
programmet ,vildetblive muligt atundgå athænge fast ientek­
nisk drøftelse af,hvorledes programmet fungerer ,,menderimod nå
frem tilerkendelsen af,atfattigdom iordets videste politiske og
sociale betydning eretfællesskabsanliggende .
Deenkelte projekter
Afpraktiske grun.de ,især medhenblik påatarrangere små ,ufor­
melle seminarer ogdiskussioner ,erprojekterne blevet inddelt i
trekategorier .
Denførste kategori omfatter deprojekter ,hvis vigtigste arbejds­
form består ienfælles aktion ,dvs .enaktion ,derberører alle
inden foretbestemt fællesskab ,sædvanligvis defineret rent
geografisk .Denanden kategori projekter harsomsitvigtigste
målatforbedre defattiges situation gennem enaktion ,derskal
fådebestående sociale sikringsordninger tilatfungere bedre .
Dentredje kategori ercentreret omenaktion forathjælpe sær­
lige befolkningskategorier ,somisærmåforventes atvære fattige
eller være truet affattigdom .Detmådog -understreges ,atdette
påingen måde ernogen skudsikker opdeling .Mange afprojekterne
kunne letindpasses imere endénkategorx .
Disse kategorier dækker stort setdeforskellig former foraktio­
ner .Inogle tilfælde harmanvalgt atkoncentrere sigomadmini­
strative reformer ,medens man iandre tilfælde foretrækker at
starte fradenanden ende ,nemlig vedataktivisere defattige ,
sådekan blive enmere effektiv pressionsgruppe .Projekterne va­
rierer også medhensyn tilderes socialpolitiske mål ,derstrækker
siglige fradetmest ambitiøse ,nemlig intet mindre endenradi­

kalomfordeling afindkomsterne tilfordel fordefattige ,til
mere begrænsede målsomatsørge for ,atdefattige kanblive
rådgivet omderes sociale oglovfæstede rettigheder ,eller forsøg'
påatforbedre densociale service for'særlige befolkningsgrupper .
Projekterne variarer ideres fortolkning af,hvad begrebet "aktiv
deltagelse afdefattige "børindébære .-F.eks .kandeltagelse be­
tyde ,atmanvedhjælp afinterviews indsamler oplysninger hos de
fattige omderes leveforhold ogbehov .Eller detkan indebære no­
getmere aktivt ,nemlig atdefattige fårdirekte indflydelse på
Ledelsen ogadministrationen af -projektet *Endelig kandeLtagelse påetmere
generelt politisk plan fortolkes somaktivisering af
defattige ,sådekankomme tilatspille enstørre rolle iden
magtkamp ,som erafgørende forfordelingen afressourcerne isam- -
fundet .
Medhensyn tilforholdet mellem aktion ogforskning harman .ide
enkelte projekter meget forskellige opfattelser af,hvor balancen
ligger .Påden eneside kunne kravet omforskning blive enhindring
foreneffektiv aktion ,ogpådenanden side kunne forsømmelse af
forskningen medføre ,atderopstår fare forendårlig planlagt og
dermed ineffektiv aktion .Det erogså yderst forskelligt ,hvilken
form forforskning ,derskønnes relevant ogvigtig .Nogle projek­
ter erkoncentreret omobservation ograpportering afkvalitativ
art ,medens andre anser indsamling afkvantitative data ,.såsom v
ændringer ibeskæftigelses -ogindkomstniveauerne ,foratvære
afvital betydning .Generelt forholder detsigsådan ,atjomindre
projektet er,desto sværere erdetatgåigang medmere omfatten­
deforskningsprogrammer . ^
Der erogså stor indbyrdes forskel mellem deenkelte projekters
ramme ,omfang ogorganisatoriske opbygning ,F.eks .ernogle pro­
jekter placeret istore byområder ogandre iovervejende landlige
området .Nogle ernært knyttet tildenoffentlige socialforsorg ,
medens andre gennemføres afuafhængige ,private organisationer .
Nogle kræver kun etmeget lille lønnet personale ,medens andre
kræver flere hundrede medarbejdere . .
Nogle afdisse forskelle trådte klart frem frastarten ,andre har
vist sigunder gennemførelsen afpilotprojekterne .Dette gør en­
hver direkte sammenligning mellem projekterne vanskelig ogrisika­
bel ;mentjener samtidig tilatudvide erfaringsgrundlaget ogbe­
lyse såvel deforskellige nationale baggrunde somdeforskellige
metoder ,der ,kananvendes tilatskabe forståelse affattigdommen
imedlemsstaterne ogdermed mulighed forat .bekæmpe den .

-9-
TVÆRNATIONALE UNDERSØGELSER
£iii23^2!!!^^2C2§J:Eoi2Jl£_22_bS£irsbet_f atti<3dom_2_Euroga _
Somnævnt idetforegående kapitel vartoafde21pilotprojekter
iførste etape afdeteuropæiske program tilbekæmpelse affattig­
domtværnationale undersøgelser .Disse undersøgelser adskilte sig
fradeandre projekter påflere punkter .Istedet foratgennem­
føre dempånationalt plan ,anvendte maneksempelvis komparative
undersøgelser mellem flere lande .Disse undersøgelser blev finan­
sieret 10($ afKommissionen uden noget direkte bidrag frade
pågældende medlemsstater ,ogdetvarderfor snarere Kommissionen
enddenationale regeringer ,derforeslog dem .Begge varudeluk­
kende forskningsundersøgelser ogindebar derfor ikke densammen­
blanding afforskning ogaktion ,dererkarakteristisk forde
andre pilotprojekter .Endelig blev begge undersøgelser kunfinan­
sieret ietår,sådeernubegge afsluttet ,ogdererindgivet
rapporter tilKommi ssionen.Nan vedtag dog ibegge tilfælde at .iværksætte
en'follow-up' undersøgelse i1978 ,ogdisse aktiviteter ernu igang .
Fattigdom ogsocialpolitik iEuropa (1.etape )enforundersøgelse
iDetforenede Kongerige ,Tyskland ogFrankrig
Denne undersøgelse blev gennemført affølgende treinstitutter :
"Institute ofCommunity Studies "(I.C.S.)iDetforenede Kongerige ;
"Institut fttrAngewandte Sozialwiss enschaf t"(I.N.F.A.S. )iVest­
tyskland og"Centre deRecherche pour 1'Etude et1'Observation
desConditions deVie"(C.R.E.D.O.C. )iFrankrig .Under professor
Peter Willmotts ledelse havde I.C.S.hovedansvaret forsamordnin­
genafundersøgelsen ogforanalysen og -vurderingen afoplysnin­
gerne .Hvert institut varansvarlig forgennemførelsen afforsk­
ningen i_dets eget land .Alle trehavde tidligere specialiseret
sig iforskning omkring fattigdomsproblemet oghavde været ind­
draget inogle komparative undersøgelser «.
Denne undersøgelse tjente toformål .For detførste atfinde frem
til defattige gennem stikpr øveund ersøge . hvert afdetre
lande .For detandet atanvende resultaterne ,...lisse undersøgel­
ser somudgangs punkt for enkomparativ undersg :iseafsocialpo­
litikken ogdeinstitutionelle rammer forfattigdomsbekæmpelsen
idisse lande .

_Ιο_ι
\
Denmetode ,derforsøgsvis blev anvendt idette projekt adskilte
sig fra deandre metoder ,der erblevet anvendt ikomparative
undersøgelser affattigdom (jf.I.C.S.'s rapport "fattigdom og
socialpolitik iEuropa ",s.9,fodnoter ,foreksempler påandre
undersøgelser ).Detkarakteristiske vedundersøgelsen var ,at
manmedudgangspunkt ideoplysninger ,dervar indhentet gennem
stikprøveundersøgelserne ,-undersøgte deforskellige måder at
bekæmpe fattigdommen på.Denne fremgangsmåde adskiller sig ihøj
grad fradenmere almindelige fremgangsmåde ,hvor deranvendes
statistiske data tilatanstille ensammenligning afmetoder ,og
som ofte vanskeliggøres pågrund afufuldstændige oplysninger
eller data ,derkun tildels ersammenlignelige .Ved enunder­
søgelse ,dertager situdgangspunkt ierfaringerne hos etudsnit
afbefolkningen iforskellige lande påetgivet tidspunkt ,er
det .muligt atkonstatere ,hvorledes denførte politik fungerer ,
oghvor effektiv den eripraksis medhensyn tilatnåudtil og
hjælpe depersoner ,derharbehov herfor .
Undersøgelsen omfattede ca.500husstande ihvert land ogfra to
forskellige områder ,etbyområde ogetområde ,hvor størstedelen
afbefolkningen varlandbefolkning .Områderne varWaltham ,Forest
•(London )ogFeniand iDetforenede Kongerige ,Kalk (Kt51n )og
Dierdorf iForbundsrepublikken ogMontreuil (Paris )ogMontpazier
iFrankrig .Der blev interviewet ca.4husstande ibyområderne
forhver husstand ilandområderne .80foeller derover afdegen­
nemførte interviews ialle områder gav etbrugbart resultat .
Fra starten stod man over for tovigtige metodologiske problemer .
Detførste problem var ,_hvorledes detville være muligt atnået
tilstrækkeligt antal fattige uden athave enmeget stor samlet
prøve oguden atvære nødt tilatinterviewe etunødvendigt stort
antal personer ,derikke varfattige .Iundersøgelsen forsøgte
manat .overvinde dette problem vedatsikre enoverrepræsentation
affattige ilokale underområder ,derifølge valgte sociale indi­
katorer skulle have flere fattige endgennemsnittet .Dette skete
idebritiske ogtyske områder ,menpågrund afenmisforståelse
uheldigvis ikke iFrankrig .
i>e"candet vigtige metodologiske problem var ,hvorledes fattigdom
skulle defineres Hvilket begrebsapparat skulle mananvende i
undersøgelsen ?Frabegyndelsen varderenighed om,atbegrebet

-10a -
fattigdom skulle ses xforhold til derigennemsnitlige levestan­
dard ietgivet land således som formuler-et iRådets første
afgørelse omprogram med henblik påbekæmpelse affattigdom .
Dervar også enighed om,atfattigdom eretflerdimensionalt
begreb ,ogatbegrebet "midler' *derfor ikke blot omfatter penge­
/

indkomst eller endog materielle midler somhelhed ,menogså
uddannelses -ogbeskæftigelsesmuligheder ogkulturelle ,sociale
ogmiljømæssige faktorer .Detblev betragtet sommest hensigts­
mæssigt ,atdenne type undersøgelse koncentrerede sig omde
materielle aspekter affattigdom -især lave indkomster og
dårlige boligforhold .Derblev imidlertid også taget hensyn til
andre faktorer -inklusive fysiske ogpsykiske handicaps ,hyppige
arbejdspladsskift ogsocial isolation .
Ν »
Nårmansåledes koncentrerede sigomdematerielle aspekter ,blev
detnødvendigt atdefinere ,hvornår midlerne ersåsparsomme ,at
personer udelukkes fra en"acceptabel minimumslevestandard ". .
Efter endrøftelse affordelene ved forskellige metoder blev man
tilsidst enige omatdefinere begrebet fattigdom sompersoner ,
hvis indkomst ligger under 2/3afdennationale medianindkomst
(netto ).Denne definition blev anvendt tilatsammenligne fattig­
dommens udbredelse idetrelande ,menstørstedelen afarbejdet
erkoncentreret omenundersøgelse afdefattigste 20$ ihvert
land medhenblik påatopnå sammenlignelige antal ihver afde
forskellige underkategorier affattige .
Resultater afundersøgelsen '
Resultaterne kan opdeles itoafsnit l#For detførste erder
vurderingen afselve metoden .Ihvilket omfang kunne undersøgel­
sen betragtes somvellykket ? -
Detre sæt pilotinterviews blev koordineret med godt resultat i
detrelande ,idet derhovedsagelig blev anvendt samme spørge­
skema .Dervarvisse vanskeligheder forbundet medatsikre ,at
resultaterne varsammenlignelige pågrund afsprogproblemer og
uensartede indsamlingsmetoder ,mendetviste sig ,atdet idet
store oghele varmuligt atnåfrem tilkomparative analyser .
Man fandt frem tilforskellige indekser forfattigdom ,dervar
velegnede tiltværnationale sammenligninger ,ogdetviste sig
ogsåmuligt atdrage forsøgsnise -konklusioner omalternative
metoders relative effektivitet .Idenne henseende kanpilotunder­
søgelsen betragtes somvellykket .

-11a-
Denvigtigste metodologiske svaglied viste sig atvære forsøget
påatsikre ,atdefattige var overrepræsenteret iundersøgelsen .
Denne overrepræsentation var afafgørende betydning forplanlæg­
ningen afforskningen ,fordi det gavmulighed for at,sikre et
tilstrækkeligt stort antal fattige ,uden atmanvarnødsaget til
atinterviewe etstort antal personer ,der ikke erfattige ,og
alligevel have etmeget stort samlet antal stikprøver .Dette
forsøg gennemførtes tilsyneladende medheld iTyskland ,menmed
mindre held iDet forenede Kongerige .Dette skyldtes sandsynlig­
vis ,atvalget afdistrikter ,hvor derskulle være enoverrepræ -

-12-
sentation affattige ,blev foretaget pågrundlag afforældede
demografiske oplysninger .Forskerne eroverbevist om,atdenne
svaghed vil være afmindre afgørende betydning iennational
undersøgelse ,ogmener atmetoden børafprøves nærmere .
*
Det andet aspekt afresultaterne eranalysen afdeindsamlede
data .Vedbehandlingen afdisse data mådetnaturligvis erindres ,
atder ertale omenpilotundersøgelse .Formålet med -undersøgel­
senvarsåledes atafprøve nyemetoder tilundersøgelse affattig­
dom ogsocialpolitik ,ogdenomfattede etmeget begrænset antal
familier inogle kategorier .Deområder ,hvor undersøgelsen blev
gennemført ,var ikke nødvendigvis ,repræsentative forlandene som
helhed .Alle disse faktorer indebærer ,atdataene måbetragtes
med forbehold .Ikke desto mindre ertøet muligt atdrage nogle
foreløbige konklusioner *
Devigtigste resultater kan sammenfattes som følger :
A.Der erstore nationale forskelle iden indkomstbestemte fattig­
dom .
1.Den indkomstbestemte fattigdom ermere udbredt iFrankrig
end iTyskland ogDet forenede Kongerige .
2.Inden forden fattigste femtedel deles fattigdommen mere
ligeligt mellem brede kategorier affamilier iFrankrig
end iDetforenede Kongerige ogTyskland ,dvs .idesidst­
nævnte tolande er"sociale tilfælde "såsom handicappede ,
enlige forsørgere ogarbejdsløse stærkere repræsenteret
blandt defattige .
3.Indkomstspredningen inden forden fattigste femtedel er
mindst iDet forenede Kongerige .Selv omden økonomiske
støtte generelt erforholdsvis lav iDetforenede Kongerige ,
erderfærre ,der ermeget fattige .
B.Forskellene idefattige gruppers sammensætning ogsocialpoli­
tikkens effektivitets
4.IFrankrig erbørnetilskud ogandre former forstøtte til
-familien generelt mere effektiv end iDetforenede Konge­
rige ogTyskland kompensation fordeøkonomiske byrder ved
athave børn .Store familier (familier medmindst 3børn )
erimidlertid økonomisk dårligt stillet ialle trelande .

-13-
arbejdsløshedsunderstøttelses ordning ermuligvis mere ef–
fektiv medhensyn tilathjælpe demest sårbare endordnin­
gerne iDet forenede Kongerige ogTyskland .
7.Generelt hjælpes familieforsørgere ,derersyge eller han­
dicappede ,mere effektivt under denfranske ordning .Hjælpen
tildelavestlønnede erisær mere effektiv iFrankrig .
8.Pensionerede ægtepar hjælpes mere effektivt afpensionsord­
ningerne iTyskland endiFrankrig ogDetforenede Kongerige .
9.Enlige ældre mennesker modtager hyppigere effektiv økonomisk
støtte iFrankrig ogTyskland end i'Detforenede Kongerige .
10.Ældre mennesker behandles generelt mere pålige fodmed
andre samfundsgrupper iDetforenede Kongerige ;sandsynlig­
heden for atdeermeget fattige érderfor mindre endblandt
dedårligst stillede ældre iTyskland ogFrankrig .
C.Boligforhold ogvarige forbrugsgoder :
11.Boligpolitikken ermere effektiv medhensyn tilathjælpe
defattige iDetforenede Kongerige end iTyskland ogFran-
krig .
12.Immigranter iDet forenede Kongerige har ikke udpræget .
dårligere forhold endbritiske statsborgere ,hvilket hoved­
sagelig skyldes boligpolitikken .Immigranter iFrankrig
(ogmåske Tyskland )borderimod imere overbefolkede boliger
oghar dårligere faciliteter endlandets egne statsborgere . .
13.Det erimidlertid kun defærreste fattige ,der iudtalt
grad måundvære demest nødvendige varige forbrugsgoder .
Fattige familier iFrankrig især erforholdsvis velforsy­
nede ,daFrankrig allerede forlænge siden har indført
børnetilskud .
D.Enkelte konklusioner .omandre aspekter affattigdom :
14.Det offentlige sundhedsvæsen iDet forenede Kongerige ,der
næsten erfuldstændig gratis -inklusive gratis hjælp til
familieplanlægning -ergenerelt mere effektivt isin
hjælp tildefattige endsundhedsvæsenet iTyskland og
Frankrig .-

-13a-
15.Handicappede fattige modtager sandsynligvis ialle tre
lande færre naturalydels erend dehandicappede ,der ikke
erfattige ,
16.Ialle trelande modtager mange handicappede ogandre dår­
ligt stillede personer ikke aldenstøtte ,sbm deer
"berettiget til .Oplysninger omogformidling afforskellige
former forhjælp måforbedres .

-14-
17.Pågrund affranske rejserabatter oganden hjælp iforbin­
delse medferier hardefattige iFrankrig oftere lejlighed
tilatholde ferie enddefattige iDetforenede Kongerige
ogTyskland .
18.Ialle trelande vilnyeformer forsociale centre sandsyn­
ligvis kunne spille envigtig rolle ibestræbelserne påat
formindske densociale isolation .
Ingen afdisse "konklusioner "kannaturligvis være sikre ,dade
kunbygger påbegrænsede forundersøgelser .Deviser imidlertid ,
atbestemte foranstaltninger ihvert afdetrelande ietvist
omfang harført tilgode resultater medhensyn tilatbekæmpe
nogle former forfattigdom blandt nogle familiekategorier .De
viser derfor ,atregeringens politik kanhjælpe defattige til
trods for ,atderermange andre faktorer inden foroguden for
landets grænser ,derbestemmer fattigdommens omfang ogart.
Kommissionen viloffentliggøre rapporten omdenne etape afunder­
søgelsen i1979 .
£iit2gdgrn_og_sgc i,a].BgLj it2k_2_Euroga_(.2 i_etage2_-_Arbe2ds lØshed_og_go_li tjk_f or_
bekæmgelse_af_f att2gdom _
Siden afslutningen afforundersøgelsen omfattigdom ogsocial ¬
politik iEuropa harKommissionen rådført sigmed denrådgivende
arbejdsgruppe ogdetreberørte institutter omeventuelle "follow -
up"-pro jekter .Endelig blev det imarts 1978 besluttet ativærk­
sætte enkomparativ undersøgelse itr$områder med ret
arbejdsløshed .
Arbejdsløshed harkun idenseneste tidtruet med atblive en
væsentlig årsag tilfattigdom ,ogmanvedrelativt lidt omhvor­
vidt densocialpolitik ,dererudformet medhenblik påathjælpe
dearbejdsløse ,ervirkelig effektiv .Det erderfor særlig rele­
vant atfåforetaget entværnational -undersøgelse afdette emiie .
Hovedideen gårudpåatinterviewe udsnit afbefolkningen og
derefter bruge resultaterne afdisse interviewr somgrundlag for
enundersøgelse af,hvorledes densociale sikringsordning og
andre sociale foranstaltninger fungerer ipraksis .Disse stik­

-14a-
prøve intervxews ogundersøgelsen afdeforskellige sociale for­
anstaltninger vilblive suppleret med enundersøgelse afde
serviceforanstaltninger derertruffet ,ogdeinstitutionelle
ranmier der erlagt medhenblik påathjælpe arbejdsløse iudvalg­
teområder .Efter athave foretaget ensammenligning afoplysnin­
gerne fradisse treområder ,vilmanforelægge en ,vurdering af
effektiviteten afdeforskellige nationale foranstaltninger på
dette område .

-15-
Deudvalgte byer erReims (Frankrig ),Saarbrttcken (Tyskland )og
Bristol (UK).Dererhertale ombyer ,der iovervejende grad er
industribyer ,mensomdog endnu ikke erdomineret afenenkelt
industri .Deerforholdsvis typiske forderes respektive lande ,
mensamtidig har devisse indbyrdes lighedspunkter .Ingen afde
trebyer ligger iområder ,derharværet præget aflangvarig
strukturbestemt tilbagegang ,ogialle tretilfælde erarbejds­
løsheden først blevet etalvorligt problem ideseneste år.I
undersøgelsen vilman forhver enkelt bysvedkommende undersøge
hele samfundet ikke blot deregistrerede arbejdsløse .Man vil
undersøge arbejdsløshedens indvirkning somhelhed ogpåvise den
"skjulte arbejdsløshed' *,somikke registreres gennem arbejdsfor­
midlingen .
Nårmanerblevet enig omspørgeskemaets udformning ,vilhvert
institut foretage enpilotundersøgelse idetområde ,dererble­
.vetudvalgt tilundersøgelsen ,ogmanvilinterviewe omkring
250voksne .Hovedfors ørgeme ogandre arbejdsløse medlemmer af
husstandene vilblive interviewet .Hvert trin irundspørget vil
blive grundigt gennemprøvet påforhånd ,inden man i1979 går i
gang med det egentlige "arbejde imarken ".Selve rundspørget vø
omfatte 3000 personer ihoert undersøgelsesområde .
Undersøgelse afhvorledes begrebet fattigdom opfattes iEuropa
(1.etape )
Denne undersøgelse bestod afensærlig vinders øgelse ,dergennem­
førtes imaj-juni 1976 afotte specialiserede institutter ialle
medlemsstater inden forrammerne afdehalvårlige opinionsunder -
søgelsér ("Europa barometre t"),somKommissionen harforetaget
siden 1973 ."Eurobarometer"-undersøgelserne bygger pårepræsen­
tative nationale stikprøveundersøgelser afvoksne på15årog
derover ogbestår afialt 8600 interviews .Der blev indføjet
ca.30ekstra spørgsmål iundersøgelserne .Koordinationen afden
særlige undersøgelse oganalysen afdataene blev foretaget af
"Institut Fran9ais d'Opinion Publique "(I.F.O.P. ).Rapporten om
undersøgelsen blev offentliggjort afKommissionen ijuni 1977 .
Formålet meddenne undersøgelse varatfinde frem tilhvorledes
man rent psykologisk skulle tilrettelægge enoplysningskampagne sarut et
program tilbeka-npelss effattiadom .

Un<i-rr ^spisen varåerfer ialtrøsantligt koncentreret .omauniii .-
ger omogholdninger tilfattigdom ogfattige . '
Detcentrale iforskningen bestod iatvurdere ,ihvilket omfang
offentligheden ersigdeneksisterende fattigdom bevidst ,ogat

-16-
beskrive den fremherskende opfattelse hos offentligheden afde
fattige .Endvidere "blev toandre områder undersøgt .For det første
blev deadspurgte udspurgt omderes eget indkomstniveau ,hvorledes
deopfatter denne indkomst iforhold tiludgifterne til ettil­
fredsstillende eksistensgrundlag ,oghvor demener ,atdeer
placeret påenrig/fattig 7-trinsskala .Fordetandet blev de
udspurgt om,ihvilket omfang devartilfredse eller utilfredse
medforskellige aspekter aftilværelsen .Disse yderligere områder
gjorde detmuligt atanalysere ,hvorledes opfattelsen ogbilledet
.affattigdom varierer altefter denenkeltes indstilling ,men
viste sig også atvære afstor reel interesse .
Selv omderallerede ergennemført mange undersøgelser affattig­
dom (sædvanligvis deskriptive fremfor eksplikative )erderkun
forsket lidt ioffentlighedens holdning hertil (jf."Opfattelsen
affattigdom iEuropa ",side 2-3 ,fodnoter ,fornogle eksempler
påtidligere forskning ).?Ligesom denforskning ,derblev koordi­
neret afI.C.S.,var derogså tale omeneksplorativ forundersø­
gelse ,ogresultaterne skal tages medsamme forbehold .Deer
imidlertid afbetydelig reel interesse ogviser medhensyn til
nogle aspekter ganske markante forskelle mellem medlemsstaterne ,
hvilket gavanledning tilbetydelig presseomtale ,darapporten
blev offentliggjort .
Følgende resultater varnogle afdemest interessante :
■A.Meninger omandres fattigdom :
1.1 gennemsnit sagde 47$afdeadspurgte ,atdevidste ,at
der ideres område levede mennesker idenyderste fattigdom .
Dervarbetydelig variation mellem landene fra16$ iDanmark
til68$ iItalien .
2.Dervarimidlertid kun/10$ ,dersagde ,atdeofte havde set
fattige mennesker ogdevilkår ,delever under .
3.Inden forhvert land synes "værdinormer "atvære etvigtigt
filter ,derpåvirker folks opfattelse affattigdom ogde
*forestillinger ,degørsig iforbindelse hermed ,f.eks .om
fattigdom betragtes "somselvforskyldt eller begrundes i

-16a-
social uretfærdighed ,IUKskydes skylden eksempelvis som
oftest påden enkeltes dovenhed ogarbe jdsuvillighed .Fransk­
mændene ogitalienerne skyder pådenanden side somoftest
skylden påsamfundets uretfærdigheder (dette kansammenhol­
desmed ,at"I.C.S,wfandt ,at"normale *?familier optræder

-17-
mere hyppigt blandt defattige iFrankrig sammenlignet med
hyppigheden af"sociale tilfælde "blandt defattige i
England ).
4.Ialt54$afsamtlige adspurgte (75$afitalienerne )mente ,
atdetoffentlige ikke gjorde tilstrækkeligt forathjælpe
defattige ,medens 20$afdebritiske adspurgte mente ,at
derblev gjort formeget .
5.60$sagde ,atdeville være villige tilatgive "lidt tid"
og48$'lidt penge "forathjælpe defattige .
6.Enstor delafdeadspurgte ,deranerkendte ,atder ermen­
nesker ,somlever idenyderste fattigdom ,syntes atindtage
enpassiv holdning eller atmene ,atfænomenet erved at
forsvinde .Dervarimidlertid enmindre minoritet (10$),
deropfattede fattigdom som entilstand ,der ernæsten
umuligt atkomme -udafiøjeblikket ,ogsomstærkt ønskede
atsedette forhold ændret .
B.Meninger omegen indkomst :
7.28$afdeadspurgte mente ,atderes indkomst låunder det ,
som deanså forabsolut nødvendigt for folk ideres situa­
tion .Her var der imidlertid igen betydelig variation melr -
lemlandene fra40$ iFrankrig ,Italien ogIrland til16$
iTyskland ogNederlandene .
8.52$sagde ,atderegelmæssigt varnødsaget tilatnedskære
forbruget ,og11$sagde ,atdevarnødt tilatspare på
fødevarer .
9.8$afeuropæerne (11$ iItalien ,2$iLuxembourg )klassifi­
cerede sigselv somfattige ,dvs .pådelaveste 2trin på
ensyv-trins skala ,dergårframeget fattig tilmeget rig .
10.5$afeuropæerne (men 16$afitalienerne )syntes atvære
meget frustrerede ogutilfredse med deres tilværelse .
11.Generelt var deadspurgte imidlertid optimistiske .Den
fremherskende mening var ,atlevevilkårene varblevet for­
bedret iløbet afdesidste 5årogfortsat ville blive
forbedret ,ogatdennæste generation ville fåenbedre
levestandard enddennuværende generation .

-',7a-
Detskal bemærkes ,atfolk medbeskedne indtægter ikke følte ,at
destod devirkeligt fattige mennesker nærmere end demere vel­
havende .Dehar formentligt større muligheder for atkomme i
kontakt meddemeget fattige ,menvartilbøjelige tilatkritise­
redemogmene ,atderes situation varselvforskyldt .Iøjeblik­
ketsynes dengenerelle manglende information atindebære ,at
4

-18-
opfattelsen ogbilledet affattigdom hovedsagelig erbaseret på
den enkeltes filosofiske ogpolitiske ideer .
Detkankonkluderes ,atethvert program tilbekæmpelse affattig­
domsamtidig med attage sigte påatfjerne dens objektive åre^ /rpr-
måoplyse demennesker ,derikke erfattige ,eller som ermindre
fattige ,omdeneksisterende situation ,somderes egen kultur og
stilling isamfundet forhindrer dem iatse.
ForskningsBrojekt_yedrørende_f attigdommens_omf ang_og_å rsager_og_asgekter i
Fœllesskab
Efter detheldige resultat afIFOP's undersøgelse ,overvejede Kommissionen og
den rådgivende arbejdsgruppe eventuelt atlave enfortsættelse .Idecember
1978 blev detbesluttet atoverdrage til "Center forResearch inPublic
Economics "iLeyden (Nederlandene )ativærksætte et"forskningsprojekt om *-
fattigdommens omfang ,årsager ;ogaspekter iDeteuropæiske Fællesskab ".På
grundlag afIFOP's undersøgelse "Opfattelse affattigdom iEuropa "harmanfor
deeuropæiske medlemsstater skønsmæssigt fået fastlagt nogle "fattigdomstarsklet "
vedhjælp afennyligt udviklet metode .Fordelen veddenne metode var,etden
varforholdsvis billig ,ogatdengavmulighed for atforetage en'differentiering
efter familietype ogsociale karakteristika .Metoden ertænkt somet
supplement tildeallerede indarbejdede metoder ,derhovedsagelig bygger på
forholdsvis omfattende budgetanalyser ,somafØkonomiske grunde kunkanforetages
forholdsvis sjældent og ietomfang ,somikke gørdetmuligt atforetage en •
•differentiering medhensyn tildemange sociale karakteristika .
Forskningsprojektets målsætning er :
A.Detførste måleratf§fastlagt detindkomstniveau ,sommanvilbetegne som
fattigdomstasklen,og somvilblive differentieret medhensyn tilfølgende :
a)forskelle medhensyn tilfamiliens størrelse ogalderssammensætning
b)forskellige lande ogregioher
c)forskelle iuddannelse ogbeskæftigelse
d)forskelle medhensyn tilindtægtsstabi litet (ansat ,selverhvervende ,social
bistand )
e)sikkerhed iansættelsen
f)arbejdsugens længde .
B.Dernæst vilmangennem undersøgelsen f§dannet sigetskøn over
nettoindtægtsfoi delingen ideforskellige lande differentieret efter' de_

-18a-
aspekter,derernævntovenfor.Pågrundlagheraferdetmuligtatberegne,hvor
mangefamilierderbefindersigunderdenfattigdomstaskl .,dergælder,nårman
tagerhensyntilfamiliernes artogkarakteristika .Detandetmåleratfå
dannetsiget-skønover,hvorstorendelafbefolkningen dererfattig.
C.Desundenkanfattigdomogsådifferentieres efter,hvorvidtmanbefinder
sigligeunderellermegetunderfattigdomstasklen .Pådennemådevilmån
kunnefåenid%omgradenafifattigdom,FordettredjevildetværemuLigtat
beregnegradenaffattigdom.

-19-
D.Detfjerde maleratfinde frem tilsærlige sektorer isamfundet ,hvor
fattigdom erhyppig ogundersøge disse sektorers falles træk,nemlig detræk
der gør,atfolk idisse sektorer risikerer fattigdom .Dette arbejde vil ■"
give enviden om,hvorledes fattigdommen erfordelt isamfundet samt om
årsagerne til denne fattigdom .
E.Etfemte målvil være atfåundersøgt virkningen ogomfanget afdensociale
bistand ideforskellige lande .
a)Teknisk ODb^gning _
Idet oprindelige forslag gik man udfra,atdataene skulle indsamles ved '
hjælp afetspørgeskema ,som blev omdelt samtidig med det spørgeskema ,der
blev anvendt iforbindelse med den europæiske forbrugerundersøgelse .
Idenne forbindelse erderblevet optaget ,kontakt med destatistiske kontorer ,
der fortager forbrugerundersøgelsen .Man harherefter besluttet ,atundersøge ,
hvorvidt det tyske kontor "Gesel Ischaft fCirKonsumforschnung GfK"iNCirnberg ,
der siden Det europæiske Fællesskabs oprettelse harforetaget forbruerund -
ersøgelsen iTyskland ,kunne påtage sig gennem sine "partnerbureauer "at
gennemføre undersøgelsen iflere europæiske lande .
Det tyske GfK vilsåledes ,have det endelige ansvar for undersøgelserne ikke
alene iForbundsrepublic Tyskland men også iBelgien ,Danmark ,Frankrig ,Italien
ogDet forenede Kongerige .IIrland ogNederlandene vil undersøgelsen blive
gennemført samtidig med forbrugererundersøgelsen,og arbejdet vil blive
varetaget afdet kontor ,der normalt forstår forbrugerundersøgelsen .
Luxembourg vil ikke blive medtaget .Idelande hvor undersøgelsen ikke vil
blive foretaget samtidig med forbrugerundersøgelsen ,vilman søge desamme
demografiske karakteristika kortlagtved hjælp -afetspørgeskema ,der ide
andre lande udsendes samtidig med forbrugererundersøgelsen .
Ihvert land vil der blive udsendt omkring 3000 spørgeskemær .IItalien og
Irland mente man pådestatiske kontorer ogblandt undersøgelsens tilrettelæg­
gere,atetskriftligt udformet spørgeskema ikke ville være tilstrækkelig
effektivt ,men atdetville være nødvendigt medpersonlige interviews .Ide
andre lande vil der kunbliv foretaget etbegrænset antal personlige interviews
med henblik atsilere atundersøgelsen bliv sørepræsentativ sommuligt .

.- ■ -19a-
b.Det^juridiske_ansvar_i_f orbindeLse_med_undersøgeLsens_gennemfØrelse _
GfK(Tyskland),AgrfculturalInstitute (Ireland},CentralBureauofStatistics
(Nederlandene )ogCentreforResearchinPublicEconomics påLeydenuniversitet
slutterallekontrakter medDeteuropæiske Fællesskab .Dissestatistiske
.kontorervilfåansvaretforatindsamledeØnskededata.
AnalysenvilbliveforetagetafCentreforResearchinPublicEconomics på
Leydenuniversitet .Påcentretvilmananalysere dedata,derbliverindleveret
indenden4.januar1980,ogvilderefterforelægge enforeløbigskitsetil
enrapportindenden1.oktober1980.
!

-20-
Zonklusion
Detoundersøgelser ,derbeskrives idette kapitel ,erbegge
eksempler på,hvorledes undersøgelse affattigdom kangribes an
påovernationalt plan ,hvilket ernoget forholdsvis nyt ,navnlig
påeuropæisk plan® Ioverensstemmelse medprojekternes formål
påviser -undersøgelserne både begrænsningerne ogdenpotentielle
værdi afdenne fremgangsmåde .Debidrager også begge tilforstå­
elsen afnogle afdepolitiske ogpsykologiske faktorer ,derskal
tages hensyn tilvedfastlæggelsen af,hvilken form forkampagne
tilbekæmpelse affattigdom ,dervilvære mest hensigtsmæssig .
Somdetvilfremgå afprojektbeskrivelserne erdeenkelte projek­
termeget forskellige medhensyn tilmålogmetode .Enforskel ,
dererafsærlig afgørende betydning ienhver kampagne tilbekæm­
pelse affattigdom ,erdenanvendte definition affattigdom ,der
kanføre tilmeget forskellige skøn afantallet affattige familier .
Idenaf"I.S.C."koordinerede undersøgelse "undersøgtesd ensamme
andel afbefolkningen (20$)ialle lande ,ogdenne dårligst
stillede andel på20$blev defineret som "fattige ".Herved for­
bindes fattigdom uløseligt medulighed ogogså med dennationale
gennemsnitlige levestandard .Undersøgelsen koncentrerede sigom
denfattigste femtedels sammensætning ogforhold ihvert land .
Derimod tog "I.F.O.P. "-undersøgelsen situdgangspunkt i,hvad
denalmindelige befolkning betragter som "yderste fattigdom ".
Hvad angår andre menneskers fattigdom benægtede næsten halvdelen
afdeadspurgte ethvert kendskab tilfattigdom ideres område .
Hvad angår deres egen situation klassificerede kun8$sigsom
fattige ,selv omlidt over enfjerdedel mente ,atderes indkomst
låunder denindkomst ,somdebetragtede somabsolut nødvendig
for folk ideres situation .
"I.F.O.P.'J-undersøgelsen viste også nogle variationer landene
imellem .Således havde 68$afitalienerne ,menkun 10$afdansker­
ne,kendskab tilfattigdom ideres område .11$afitalienerne ,
menkun 2$afluxembourgerne betragtede sigselv somfattige ,
medens 70$affranskmændene ,italienerne ogirerne havde enind­
komst ,derlåunder ,hvad debetragtede somdetnødvendige mini­
mumsammenlignet med16$aftyskerne oghollænderne .

ILeyden-undersøgelsen vilmandirekte beskæftige sigmed begre­
bet fattigdora ved atsammenholde relative ogsubjektive opfatte i
serfor således atfinde udaf,hvornår mennesker ideforskelli
gelande ogunder deforskellige forhold ophører med atføle sig
fattige .Pådenne måde opfylder Kommissionen sinopgave ,med
hensyn tilatundersøge omfanget ogarten affattigdommen samt
atfågennemprøvet aktioner medhenblik påatbekæmpe den .

-21-
yi5yARENDE_FATTIGD0MiFATTIGD0M_BLANDT_SIGØJNERE_0G_ANDRE_N0MADE£QLK
Iden "nye bølge "afprojekter derblev godkendt afKommissionen
imarts 1978 ,varderyderligere totværnationale undersøgelser .
Disse vedrører først ogfremmest fattigdommens overførsel fra
generation tilgeneration ogdernæst problemet medsigøjnerne og
andre nomadefolk der ,skønt ikke af"romani "oprindelse ,lever
påsamme måde som sigøjnere .
Vedvarende fattigdom
Dette projekt erplaceret iLuxembourg under ledelse afprofessor
Schaber ogdækker etgeografisk område ,derstrækker sigfra
Maastricht iNederlandene til Saarbrtlcken iTyskland ,250km
borte .Undersøgels esregionen strækker sigind iNederlandene ,
Tyskland ,Frankrig ,Belgien ogLuxembourg ,ogalligevel erområ­
detafforholdsvis ringe udstrækning ogøkonomisk ogsocialt
ensartet .Historiske tilfældigheder har her skabt etenestående
naturligt "laboratorium "fortværnational komparativ forskning .
Idenne region vil professor Schaber oghans forskere ■undersøge
fattige familier ogsøge atfinde udaf,ihvor høj grad deres
fattigdom kan siges atvære overført gennem flere generationer .
Demange statsgrænser ,derstøder sammen her ,gørdetogså muligt
forforskerne atsammenligne desociale hjælpeforanstaltninger ,
der ikke blot iteori men også ipraksis står tilrådighed for
fattige familier idefemlande .
Projektet erfordelt påsyvforskningshold ,derhver især er
placeret påetforskningsinstitut eller institut forpædagogik .
■Koordinerationen afPro3ektet veretages afethold bestående af
forskere fraholdene iLuxembourg ogLi&ge samt påskift medlem­
mer fradeandre hold ."Aide åToute Detresse "(ATD )erogså
repræsenteret idetkoordinerende hold .
Projektets første etape bestod iudarbejdelse afenliste over
alle defamilier i "unders øgels esregionen ,somhar etbarn født i
løbet af1970 .Denne liste var komplet vedudgangen afnovember
1978 undtagen forMaastricht områdets vedkommende .Næste etape
består iatindsamle enIans række oplysninger omhver familie ,

således atforskerne kan inddele demikategorier efter enskala ,
der gårfrastor risiko for fattigdom tillille risiko forfattig
dom.Oplysningerne vil man Jaenteforskellige steder fra (f.eks.
skoler eller sociale myndigheder ),ogder kan også blive tale om
enforeløbig undersøgelse afalle depålisten opførte familier -
ved hjælp afetforenklet spørgeskema .Denne "undersøgelse vili
sig selv være afværdi iforbindelse med udarbejdelsen af"social
indikatorer "ogmetoder til brug iforsøget påatfinde frem til
devirkelig fattige . -

-22-
Herefter skulle detvære muligt atfåenrepræsentativ stikprøve
med ettilstrækkeligt stort antal fattige ,således atmanfår et
"brugbart forskningsmateriale mensamtidig bevarer muligheden for
atsederes forbindelse tilsamfundet iøvrigt .Problemet med at
fåenrepræsentativ stikprøve blev også bragt påbane iførste
etape afWilmott undersøgelsen ,dererbeskrevet idetforegående
kapitel ,selvom professor Wilmott anvendte enanden metode .
Denrepræsentative stikprøve vilderefter blive studeret nøje ,
idet dervilblive foretaget endetaljeret analyse afhver enkelt
families situation ,ogihvilket omfang familierne benytter de
sociale ,uddannelsesmæssige ogindkomst suppler ende tilbud ,der
er -tilderes rådighed .
Fattigdo mblandtzigøinere ogandre nomadefol k
Denne undersøgelse kunne oprindelig have omfattet alle landene iDeteuropæiske
Fællesskab .Deøbested affire dele ,hvoraf endelblev varetaget af"Etudes
Tsiganes",der erenfransk organisation ,ogdetre©vrige dele koordineret af
"Kongreso Romano ",der ereninternational sammenslutning afzigøjnerorgani sa-
tioner med sæde iGeneve .
I^ydes_Tsjganes undersøgelse omfatter kunFrankrig ,hvor detanslås ,atderer
omkring 120,000 personer der lever somnomader ,hvoraf omkring entredjedel
nuerfastboende ,selv omderes levevilkår fortsat er -desamme ,somdemder
lever som nomader -
Undersøgelsen vilbLive udført aftre forskerhold fra universiterne iParis ,
Strasbourg ogToulouse 1Samrbejde medEtudes Tsiganes eget specialiserede
dokumentationscenter .
Forskerholdet fraParis universitet vilkoncentrere deres arbejde dels omkring
nomadernes holdning tildepersoner oginstitutioner ,somdeerikontakt med
ogdels omkring samfundets holdning tilnomaderne .
Denaktionforskning derbliver foretaget afforskerholdet fraStrasbourgs
universitet vilnavnlig koncentrere sigomændriger afnomadernes adfærd ,
situation ogforventninger iforbindelse medgennemførelsen afforskellige
former sociale foranstaltninger .

-2c5s-
Påuniversitet iToulouse vil man koncentrere sig omdemograf iske,antropo­
logiske ,bio-medicinske samt epidemiologiske faktorer ,somsærlig gælder for
denne befolkningsgruppe .
*
V

-23-
Imarts 1978 besluttede Kommissionen atouslade Romano_Kor}2reso atigangsætte
enrække tværnationale undersøgelser omnomader .
Kommissionen indgive enkontrakt medRomano Kongreso,men daRomano Kongreso
ikke haropfyldt de ikontrakten indeholdte forpligtelser,har Kommissionen
set signødsaget til atannullere denne kontakt .
Iforbindelse medetmøde derblev afholdt afdenrådgivende arbejdsgruppe
vedrørende kampen mod fattigdom,blev derudarbejdet enrapport omdisse
undersøgelsers utilfredsstillende forløb .Iden efterfølgende diskussion
gavmedlemmerne afdenrådgivende arbejdsgruppe udtryk for,at man ihøj
grad måtte anstrenge sigfor atfinde enanden I0sning,dels pågrund af
demange problemer^som nomader ialle medlemstaterne havde ogdels fordi ,
projektet spillede enafgørende rolle med hensyn til atgøre opmørksom på
detnødvendige iatafhjølpe disse problemer .Idenne forbindelse mente
gruppen ,atdetville være enidS atundersøge muligheden for pånyatfå
projektet igang ogdenne gang under ledelse afdetkatolske universitet i
Lo'uvain isnævert samarbejde med repræsentanter fordenationale
zigøjnerorganisationer .Denne underøgelse havde etpositivt resultat,og
Kommissionen agter inden længe .atindgå ennykontrakt .

AKTIONSFORSKNING -IMA.ROII ES-KVARTERET -BRUXELLES
Marolles eretområde med engammel boligmasse ,derligger ^i
skyggen afPalais deJustice iBruxelles historiske centrum .Dex
betragtes som etmalerisk kvarter med etrigt folkeliv ,men
erhvervsmæssigt erdetetområde afbyen ,dereristagnation ,
ogsomsjældent besøges afturister eller folk påindkøb .Husene .
erforfaldne ,ogmange afindbyggerne erøkonomisk svagt stillet ,
ogdesuden erområdet konstant truet afomfattende sanering iværk­
satafinteresser udefra (Palais deJustice ereteksempel fra
det19.århundrede pådenne tendens )^Kvarteret har iårhundreder-
taget imod indvandrere ogandre grupper ,derbefinder sigpå
kanten afdetetablerede samfund ,ogkvarteret liarfortsat denne
funktion .
Aktionsf orskningspro jektet iMarolles ledes afenfrivillig or­
ganisation (' Générald' Action desMarolles ),
som har virket ikvarteret inæsten tiår.Foruden tilskud fra
Kommissionen modtager den økonomisk støtte fra den belgiske
regering ogprivate fonds . .
Organisationens erklærede mål eratfinde udveje til atgøre
bymiljøet mere menneskeligt ,hvilket gennrelt setvilvære nyt­
tigt .Navnlig forsøger organisationen atgøre delokale beboere
opmærksom pådeinteresser ,dehar tilfælles ogmotiverer dem
tilatarbejde konstruktivt sammen forsåledes atgive dem øko­
nomisk ogpolitisk magt tilatkunne øveindflydelse påderes
kvarters fremtid . .
Organisationens aktionsprogram ertilrettelagt afotte selvstyren­
degrupper ,hvis målsætninger er:
1)økonomisk udvikling afkvarteret ;
2)udvikling afsociale ogkulturelle aktiviteter fordenarabiske
befolkningsgruppe ;
3)idemfordenspanske befolkningsgruppe ;
4)information omlivet ikvarteret ogomdenudvikling ,dervil
kunne ændre det ;
5)fremme afgruppeaktiviteter ,dererkoncentreret om forbedre
miljøet oghjælpe beboerne tilatføle sighjemme ideres eget
kvarter ;
6)atstille etkontor forretshjælp tilrådighed forkvarterets beboere

-24a-
7)attilpasse uddannelsessystemet gennem nært samarbejde med
kvarterets skoler ogved atoprette ennyskole for engruppe
unge ,som erudelukket fra deeksisterende skoler ;
8)atgøre delokale beboere opmærksom påprojektet cgsøge at
fremme dannelsen aflokale grupper ,hvori navnlig defattige
deltager .

Disse basisgrupper vejledes af"Comité Général d'Action des
Marolles ",mendetilrettelsegger selv deres egne aktiviteter .
Organisationens bestyrelse eransvarlig fordefinitionen afpro­
jektets overordnede målsætning ,endvidere skal denopstille og
gennemgå budgettet ogståforpersonaleansættelsen .Dervilogså
være enkoordinationsgruppe ,derholder ugentlige møder ,ogsom
organisationen overdrager ansvaret fordendagliga ledelse .Denne
koordinationsgruppe består aflederne afdeforskellige aktivite­
ter ,medlemmer afdet -centrale projekthold ogmedlemmer af"organi
sationen .Deenkelte grupper holder selvfølgelig også selv møder ,
ogman vil ividest muligt omfang søge atmotiver abeboerne til
atdeltage isamarbejdet påalle niveauer .
Detcentrale hold består afenkoordinator ,hans suppleant ,
.ensekretær ,enforskergruppe fraLouvain Universitet , -
samt regnskabskyndige .Holdets opgave erattilrettelægge ■
defælles aktiviteter herunder uddannelse ogkontakt til offent­
ligheden ,endvidere skal holdet varetage styring afaktionspro -
grammerne . ^
Aktionsprogrammerne
(i)Foreningen til Marolles udvikling
Denne gruppe har til formål atfremme den økonomiske udvikling i
Marolles-kvarteret .Hidtil har hovedparten afdette arbejde væ­
sentligst bestået ioprettelse afenrengørings tjenes te (S.D.M. -
Clean ),somkananvende denarbejdskraft ,derertypisk fordette
område ,ogetablering aflidt håndværksindustri iform affrem-i
stilling afmarionetdukker ogalmindelige dukker .Endvidere har
gruppen iværksat nogle småservicefaciliteter såsom enTV-repara -
tionsforretning ,entøjreparat ionsforretning samt fået oprettet
ethold ,derforetager modernisering afhuse .
Pådenne måde erder blevet udført etværdifuldt arbejde og
samtidig skaffet beskæftigelse ,hvilket dererstærkt brug for .
Dererimidlertid tale omarbejde afmeget ringe omfang .Dette
skyldes ikke mangel påefterspørgsel eller mangel på .disponibel

-25a-
arbejdskraft ,menhovedsagelig atudvidelse afdisse servicefa -
ciliteter hindres pågrund afvanskeligheder med atopnå tilstræk­
kelig økonomisk støtte .Således har S.D.M. -Renovation kun fuld­
endt moderniseringen aftrehuse ,ogarbejdet var ihovedsagen
begrænset til atomfatte mindre ,men dogvigtige arbejder og
med anvendelse afhåndværksmæssige byggemetoder .
Man harnuafsluttet undersøgelserne mulighederne for at
udvikle andre former forbeskæftigelses f.eks .møbelreparation ,
etablering afenadministrativ infrastruktur medhenblik påsmå
handels -oghåndværksvirksomheder ikvarteret .

-2V­
(ii)Detarabisk-islamitiske informations -ogmodtagelsescenter
Dette center eretmødested foraraberne iMarolles-kvarteret .
Dethar tilformål atgøre integrationen lettere ogmildne det
kulturelle chok .Centret tilrettelægger enlang række kurser over
emner somhygiejne ,familieplanlægning ,fransk ,arabisk ogorga­
niserer endvidere festlige sammenkomster samt står spidsen for
etfodboldhold .Mankoncentrerer sigsarligt omathjalpe arabiske kvinder
ogunge .
(iii )Den belgisk-spanske sammenslutning forgensidig hjælp
Denne sammenslutning blev oprindelig oprettet som enslags modta -
gelsestj eneste forspanske immigranter ,menharnuennoget anden
funktion ,idet denf.eks .tilrettelægger sprogkurser ,leder en
ungdomsklub ogyder rådgivning isociale ,uddannelsesmæssige og
retlige spørgsmål til enmere integreret spansk befolkning .
(iv)Informa tionsgrupp en -
Denne gruppe erbeskæftiget med atsikre ,atflest mulige oplys­
ninger nårudtilbeboerne iMarolles-kvarteret ,f.eks .vedrørende
deforskellige folkelige gruppers aktiviteter ogvedrørende for­
skellige offentlige myndigheders afgørelser ,somkan tænkes at
berøre deres levevis .Omvendt søger gruppen atøgeantallet af
oplysninger tilverden uden for omlivet iMarolles-kvarteret og
komiteens arbejde .Denudgiver således f.eks ."leMarollien
Rénové ",etmånedligt nyhedsbrev samt brochurer ,blade osv .og
afholder pressekonferencer .
(v)Denlokale identitetsgruppe ("Symbol ")
Denne gruppes mål eratstyrke Marolles-beboemes .følelse af
samhørighed medderes kvarter .Gruppens aktiviteter erkoncentre­
retomtoaspekters fordetførste enmiljøgruppe ,sombeskæftiger
sigmeddenfysiske udvikling afområdet ,idet denoptræder som
enslags "vagthund "over fordeændringer ,derplanlægges afde
offentlige myndigheder ogprivate virksomheder ,samt iværksætter
forskellige forbedringer ,såsom oprettelse aflegepladser ogfrie

-26a-
omrader .Dernæst erder fritidsgruppen ,som leder forskellige
kreative centre ,organiserer teaterforestillinger ogfestivaler
ogialalmindelighed søger atfremme den sociokulturelle udvik­
ling afområdet .
(vi)Juridisk rådgivningskontor
Dette kontor hartil formål både atoplyse "beboerne omderes

-27-
rettigheder ogom,hvordan dekanopnådem ,ogligeledes atunder­
søge mere generelle retlige spørgsmål ,:
Der ersåledes tale omenjuri­
disk rådgivningstjeneste med"konsultation' *hver lørdag formiddag
samt besøg ihjemmet hosfolkmedretlige problemer .Dererogså
enjuridisk tjeneste ,somf.eks .holder øjemedoverholdelsen af
byggevedt ægterne ,lovgivningen vedrørende offentligt byggeri og
modernisering ,samt forholdet mellem immigranterne ogpolitiet .
Antallet afarbejdsretlige sager somdenne juridiske tjeneste
harhaft ,ervokset såhurtigt idesidste toår,atderes
aktionsforsknings opgaver harværet lige vedatblive kvalt .
(viO Uddannelsesmæssige problemer
Problemerne består i-væsentlig grad iattilpasse eteksisterende
uddannelsessystem tildebehov ,somfattige børn ogunge ibysam -
'fund har.Denne gruppe haretnært samarbejde meddeeksisterende
skoler ,f.eks .medhenblik påatskaffe hjælpelærere ogdenleder
ogsåMarolles-værkstedet .Dette værksted dererberegnet forbørn
somdårligt nokhargået iennormal skole ,'hartilformal at
skabe enuddannelse påbasisafgruppede ltagel séoggruppeproduk -
tion .Totredjedele afde .38elevers tidanvendes til "produk -
tionsaktiviteter ",ogresten aftiden anvendes tilalmindelige .
kurser ,somhar tilformål både atudvikle degrundlæggende
færdigheder ogfremme gruppedeltagelse ogevnen tilatudtrykke
sig .I1978 varderfemheltidsansatte lærere påskolen ,fire
deltidsansatte ogfire ansat til atudføre andet arbejde .
(viii )Gruppen tilbevaring afkvarteret
- ν
Dette erenretnygruppe ,derblev startet i1976 mednær til­
knytning tilmange afdeandre aktiviteter .Dens hovedopgave er
atoplyse beboerne ogdeforskellige folkelige grupper ompilot­
projektet ogdette projekts betydning forMaroll es-kvarteret .■
^ir-rr–^ruppen foretager undersøgelser ,holder møder ogforsøger hele
tiden atfåoprettet nye grupper ikvarteret ..Antallet afgrupper
ersteget kraftigt ideseneste årogiprojektets årsrapport for
1978 varanført 28lokalgrupper ,hvis arbejde havde tilknytning
tilprojektets arbejdsområde .

-27a-
Forskning ;ogevaluering
Aktionsudvalget harvist stigende interesse forforskning .Samti­
digmedatkoordinationsgruppen tilstadighid udarbejder oversigter og
evalueringer pådenne gruppes ugentlige møder ,erderblevet
ansat envidenskabelig medarbejder (endoktor isociologi fra
Louvain-universitetet )fortimåneder tilatforetage enkritisk
analyse afdetarbejde ,derbliver udført .

-28-
Forskningsgruppen idetcentrale projekthold ervedatudarbejde
etevalueringsskema ,somaktionsgrupperne kanbruge tilatvurde­
rederes eget arbejde .Endvidere erman iforskningsgruppen Ved
atforetage enundersøgelse afbevægelser idenlokale befolkning
samt enanalyse afdemetoder ,deranvendes iandre EF-projekter .
Vanskeligheder iforbindelse med projektet
i*
Det eruundgåeligt ,ateksperimenterende pilot -
praj élsté3 *afdenart ,derbliver gennemført iMarolies-kvarteret ,
støder -sårproblemer ,både 1selve arbejdet oghvad angår forhol­
det til andre organer .
Der eropstået visse vanskeligheder pågrund afdeindviklede
bureaukratiske procedurer iBelgien .F.eks .krævedes der ifor­
bindelse med Marolies-festival enialt mere end 80administrative
godkendelser .Etandet eksempel erdenbelgiske stats støtteord­
ning ,hvor dækning afudgifter først sker efter forelæggelse af
fakturaer .Dette kræver enretstor kontant kassebeholdning ,især
hvis der erforsinkelser istatens udbetaling ,hvilket gør det
nødvendigt atoptage dyre lån ogansætte enbogholder .
Der erogså nogle andre hindringer for ,ataktionen kanblive
effektiv .For eksempel harudvalget bemærket ,atderikke findes
nogen permanent organisation pånationalt eller regionalt plan
med ensamlet koordineret politik for deunderprivil eger ede .I
forbindelse med arbejdet medmodernisering afhuse ogforbedring
afmiljøet erdetekniske spørgsmål såindviklede ,atbeboernes
stadige deltagelse bliver meget vanskelig .

-29-
ffYEMETODER INPM FOR_pV /IlSOCJ /LLE /.RBFJDE MEDDEVIRKELIG FATTIGE
-K0BENHAVÎT
Detdanske projekt hardentvivlsomme æreatvære cleteneste pro­
jekt ,somharmåttet afsluttes førtiden ,selv omdeterklart ,
atnogle projekter iandre lande harhaft lignende vanskeligheder
medatkomme igang .Ikke desto mindre harprojektet ideår,det
harkørt iKøbenhavn ,givet meget nyttige erfaringer medhensyn
tilatudvikle mexoder tilathjælpe demarginale grupper ,som
fortsat harstærkt brug forhjælp ,selv ienafverdens mest
avancerede velfærdsstater .
Projektet blev ledet afKofoeds Skole ,som erenprivat institu­
tion ,derblev oprettet for ca.50årsiden ,ogsomnuforen
stor delfinansieres afdendanske stat .Kofoeds Skole har ,så
længe denhareksisteret ,hjulpet defattigste iKøbenhavn ,og
selv omder ersket •enstor fremgang ilevevilkårene idenne
periode ,harskolen stadig enopgave atudføre fordehjemløse ,
alkoholikerne ,dekronisk arbejdsløse ogfolk medmange andre
prohlemer .Defire socialarbejdere ,somledede detprojekt ,der
var endelafdet europæiske program ,varalle udlånt fraKofoeds
Skole ,derhar etsamlet personale påca.80.Den danske andel i
finansieringen afprojektet bestod dels afprivat testamenterede
midler til Kofoeds Skole dels aftilskud fra det danske social –
ministerium ogDet danske Socialforskningsinstitut .
Kernen iprojektet var atudvikle metoder til intensivt gruppe­
arbejde med folk ,derhavde enlang fortid medmanglende social
tilpasning ,ialmindelighed pågrund afkronisk alkoholisme ,
hjemløshed oglangtidsarbejdsløshed (dvs ,15åruden regelmæssigt
arbejde ).Alle disse personer har iDanmark rettilsocialhjælp ,
som erhøj iforhold tilinternational standard ,men etmindre
antal afmodtagerne forbliver ienvedvarende materiel nød og
synes ude afstand til atskaffe sigmere tilfredsstillende leve­
vilkår .Kofoeds Skoles projekt havde tilformål atfinde frem til
atbryde denne onde cirkel .
Detvarplanen atarbejde med treforskellige klientgrupper .
Imidlertid blev derkun oprettet éngruppe bestående afnimænd
ialderen fra 28til 55år.Detvarpåtænkt ,ateksperimentet

-30-
skulle starte meden"boligfase "på3måneder ,hvor deltagerne
skulle dele bolig med defire socialarbejdere ,somvardelt ito
hold ,derarbejdede hveranden uge .Efter denne "stabiliserings -
fase "skulle deltagerne flytte udtiletåbent miljø iKøbenhavn ,
hvor deskulle fortsætte med atmodtage intensiv støtte fra
socialarbejderne ,indtil desåudtilathave udviklet enevne
ytil atklare sigpåentilfredsstillende ogansvarlig måde .
fra starten projektet vanskeliggj est pågrund afproblemer med at
finde enpassende bolig .Tilsidst besluttede projektarbejderne atstarte
wecbl*t ;SM>»edden ovennoonk -klientgruppe ien -wa.r' ;
éjienddm ,somKofoeds Skole ejede pålandet lidt nord £or ^Køben­
havn ;Ba'&el tågerne udelukkende komfraKøbenhavn ,ogformålet
varathjælpe demtilatfungere tilfredsstillende ihovedstads­
området medalle dets fristelser ,vardesociale arbejdere imod
atgennemføre denførste stabiliserings fase ietlandligt områdes
falske sikkerhed .Defortsatte medatlede efter enbolig ibyen ,
indtil detstod klart ,atderikke ville blive 1-®°® *yderligere
klientgrupper . v ;,
Forsøget med "atbosammen "varede fraapril til juni 1977 ,efter­
fulgt afoprettelsen afetværksted ogetsocialt center iKøben­
havn ,hvor otte afderiideltagere fortsatte medatkomme ,indtil
projektet blev afsluttet ijuni 1978 .i"boligfasen "blev defær­
digheder ,somgruppen havde udviklet gennen moderniseringen af
deres bolig ,anvendt tiloprettelsen afetlille værksted for
istandsættelse afgamle møbler .Dadevartilbage iKøbenhavn ,
blev værkstedet genetableret inogle forfaldne værks tedslokal er
.ogmed enlille varevogn tilindsamling oglevering .Standsningen
afprojektet skete somfølge af,atdenprivate arv ,somKofoeds
Skole havde brugt somgrundlag for sitbidrag var opbrugt .Alle
forsøg påatfinde enalternativ økonomisk støtte mislykkedes ..
Påetvist tidspunkt overvejede deltagerne atprøve påatfinan­
siere det danske bidrag medudbyttet afenudvidet møbelrestaure -
rings virksomhed ,mendenne prisværdige indsats idirekte samarbej­
demellem defattige ogKommissionen blev opgivet ,efter atto-
treafdeltagerne bakkede udogfikfast bopæl iandre dele af
•"byek .
■Projektets forløb blev derfor meget forskellig fradet ,dervar
planlagt .Kun 13personer ,heraf fire .social --

-31-
arbejdere' deltog xprojektet ,sålænge deteksisterede ,selv om
socialarbe jdeme samtidig med at&■?udarbejdede deres aktions­
program forforsøget med'&tbosammen ",interviewede etstort
antal personer frakategorier der svarede tildem deres 9klienter
■kom fra cForsøget med ,satbosammen "fandt sted ietret isoleret
ogfremmed landligt område ,somfaktisk kanhave styrket det
stærke "gruppesammerthold ",somudvikledes blandt deltagerne (som
selv desociale arbejdere ikke varupåvirket af),ogsomvar
grundlaget for etmeget aktivt arbejdsfællesskab ,dadeigen blev
overført tilKøbenhavn .Desværre overlevede dette spæde forsøg
ikke denførtidige inddragelse afstøtte udefra .Det ersvært at
sige ,ommøbelvirksomheden kunne have overl -evet ' ,hvis deltagerne
havde fået længere tidtilatoparbejde entilstrækkelig mængde
arbejde .Der var måske iegentligste forstand kun tale omen
overgangsaktivitet ,somdeltagerne kunne samles om,mens deskabte
sig ennylivsstil ,ogdenvarderfor ikke egnet tilatvære det
vigtigste mål for deres aktivitetsudfoldelse .Ikke desto mindre
viste detsigselv idenkorte periode ,hvor dette foretagende
virkede ,atderfandtes færdigheder oginitiativ hos engruppe
personer ,derhidtil havde skilt sigudpågrund aftilsyneladen­
detotal mangel pådisse egenskaber .
Den førtidige afslutning afprojektet giver Kommissionen og
ESPOIR's evalueringsgruppe enuventet lejlighed til atafprøve
deres metoder før den samlede evaluering afprogrammet .Den øje­
blikkelige fysiske ogsociale fremgang hos defåpersoner ,der
fikmulighed for atdrage fordel afplanen ,harværet påfaldende ,
ogviharmulighed for atseomdenne fremgang varer ved ide
næste toår.
Projektet havde stor succes medhensyn tilatfåpresse -,radio -
ogTV-dækning ,ogmanprøvede atfølge dette opvedatlave en
film omforsøget .Desværre lykkedes det ikke atopnå enbevilling
fraFilmfonden .Sådan omtale kan gøre endel til atgive etrevi­
deret offentlig billede afdenne særlige klientgruppe ,der-selv
omdemetoder ,derblev udarbejdet afde r 'socialarbejdere fra
Kofoeds Skole ,ikke kananvendes ienstørre m.enhæng -dogkan
blive afstor betydning fordenfremtidige so<"ialforsorgspolitik .

-32-
UDVTKLIiTCr APBEHOVSORIENTEREDE MODELLER INDEN FORDEN SOCIALE SERVICE –
SEKTOR -KÖLN
Deteuropæiske program txl "bekæmpelse affattigdom rummer mange
eksempler påfrugtbart samarbejde mellem private organisationer
ogoffentlige myndigheder ,hvortil såKommissionen føjer sinegen
europæiske dimension .IKttln foregår deretsådant samarbejde ,i
dette tilfælde mellem enuafhængig forskningsorganisation ,nemlig .
Institut forsocialforskning ogSocialpolitik (ISG ),ogdekommu­
nale myndigheder ,medhenblik påatforbedre detarbejde desocia­
leserviceorganer ibyen udfører .Instituttet kører også treandre
,projekter iKBln ogdenærliggende byer . '
Instituttets direktør står ispidsen fordet hol -dderkører pro­
jektet ,ogsomomfatter 15andre medarbejdere ,hvoraf tre er
socialarbejdere ,sombyrådet harstillet tilrådighed forprojek­
tet .Dehar tilopgave atgive forskerne indblik ifattigdomspro -
'blemat ikken itovidt forskellige distrikter ibyen ,idet dedels
anvender traditionelle undersøgelsesmetoder ,dels mere eksperimen­
telle former såsom rådgivningskontor oggruppearbejde ogdesuden
udvikler modeller inden fordensociale servicesektor ,der ihøje­
regrad erorienteret efter defattiges behov .Dette indebærer en
analyse afden eksisterende sociale sikringsordning ogdesocial­
kontorer ,somdrives afbyen ,herunder også interviews medde
ansatte pådisse kontorer .
Detoområder ,manharudvalgt tilprojektet ,erZollstock ^et
område medældre boliger (fra1920'erne )tætvedcentrum ogmed
etkraftigt islæt afældre beboere ,ogChorweiler ,etboligområde
frabegyndelsen afhalvfjerdserne iudkanten .afK81n .Sidstnævnte
område har enrelativ højboligstandard ,menligger isoleret og
har kun fåkommunale faciliteter .Befolkningsstrukturen udviser
entydelig overvægt tilfordel forhusstande medsmåbørn med en
stor procent enlige forsørgere .Næsten alle boliger iChorweiler
hører indunder "socialt boligbyggeri "(dvs .statsstøttet bolig­
byggeri ,beregnet forlavere indkomstgrupper ,ogadministreret
afalmennyttige boligforeninger eller offentlige myndigheder ),i
form afforholdsvis høje boligblokke eller højhuse .Omkring 13$
afindbyggerne lever afsociale bistandsydelser ,hvilket erfire
gange over gennemsnittet forhele byen .

-32n,-
Unaers øvelse n
Medarbejderne vedprojektet vxtderaec+Ci forhold ••■•aefor 603familier
med lav indkomst .Ben-3stJkprø ^.--r 2*1 -;- ligeligt op
mellem husst8B.de ,der jaof»tog social "y^-Iser cghusstande ,der
%

-53-
befandt sigpåeller under detindtægtsniveau ,derberettiger til
sociale ydelser ,mensomafden eneeller anden grund ikke modtog
sådanne .Endetaljeret analyse afresultaterne blev offentlig­
gjort islutningen af1977 .Denviste ikorte træk ,atdefattige ,
sommankunne vente det ,istor udstrækning manglede faglige kva­
lifikationer ogiovervejende grad havde 'ufaglært arbejde .På
denanden side havde defleste afdem engennemsnitlig almenud -
dannelse ,ogmange afdemvarvokset opifamilier ,derbefandt
sigover fattigdomsgrænsen .Dette afspejler måske deresultater ,
derfremgik afdeteuropæiske programs sammenlignende undersøgelse
afsocialpolitikken itrelande ,hvor dettyske materiale også i
vidudstrækning varhentet fraK81n ,ogsomviste ,atdefattige -
iTyskland rummer enhøjprocent "sociale tabere ",;saupnenlignet
medsituationen iFrankrig ,hvilket måske eretfingerpeg omet
samfund med større mobilitet ogkonkurrence .Hvad der især frem­
giktydeligt afstikprøverne ,vardeenlige mødres problemer .
Forskerne kunne også konstatere ,atder ,tydeligvis vartale om
dårlig planlægning afboligforholdene iforhold til dehusstands -
typer ,derbenyttede disse boliger -især problemet omkring små
børn ihøjhuslejligheder -ogomhyppig forekomst afpsykisk
stress ogsocial isolation ,.
Flertallet blandt deundersøgte havde modtaget social bistand på -
eteller andet tidspunkt ideres liv .Def'.este afdemhavde en
negativ holdning tilbistandskontorernej e&træk ,dervarsærlig
udbredt blandt deældre .
Familieundersøgelsen blev afsluttet med enundersøgelse afdet
personale ,deradministrerede densociale sikringsordning og
forestod detsociale arbejde idetodistrikter .Projektmedarbej -
derne drog negative konklusioner medhensyn tildetté personales
uddannelse ,kvalifikationer ogstereotype opfattelse afdefattige
Debemærkede også klienternes manglende kendskab tilsikringsord -
ningen samt denkomplicerede klageadgang .
Aktionsforskniner
Medens undersøgelserne stod på,udtalte over entredjedel afde
adspurgte iChorweiler ,atdeville hilse personlig rådgivning
vedpsykolog ,socialarbejder eller husholdnings ekspert velkommen ,-
hvis dervarensådan tilrådighed idistriktet .Pågrundlag her­

--3-5a.
afblevderoprettet ot vnirgscenter iØhorweiler ,somdog
ikke førte nogen særlig aktiv tilværelse .Sfxerhånden blev de
fleste afdem ,derhavde anmodet o®rådgir /iing'undex-undersøgelsen
kontaktet iform afbeeøg ihjem-en *, *
Indsatsen iOhorweiler errublevet oislagr .tilfordel foren
aktionsgruppe ,derta;pe ^forøgetsocial bistand ,ogsomopstod

-3f
inden projektet blev igangsat .Denne omfatter ca.200mennesker ,
hvoraf defleste aktive medlemmer ermødre med småbørn .Den vir­
ker sompressionsgruppe ,derkæmper forhøjere sociale bistands­
ydelser ogfor ,atdermedvirker specialuddannede rådgivere ved
behandlingen afoesager ,sombistandskontoret tager sigaf,osv .
Medarbejderne vedprojektet harhjulpet denne pressionsgruppe med
atfinde frem tilfaste rammer forsitvirke ogbruge kontakten
meddenne gruppe tilatfåinspiration tilatforske inye emner .
Gruppen haropnået sågode resultater (denoffentliggjorde uden
støtte udefra sin egen pjece forpersoner ^derharbehov for
social bistand ),atprojektmedarbejderne erbekymrede for ,at
gruppen skal blive domineret afenlukket klike ,der enesidder
inde medviden ,omhvad derforegår .Derfor har enpåholdet ■
iværksat parallelle aktiviteter uden forgruppen .
Deældre indbyggere iZollstock viste detsigvanskeligere atkon­
takte oginddrage igruppeaktiviteter .Afca.80udvalgte menne -
\
sker ,dervarblevet indbudt til etmøde idistriktet ,komder
kun 8.Medens derstadig holdes kontakt til etlille antal indr
byggere ,erhovedkræfterne nuviet støtten tilgruppeaktiviteterne
iChorweiler .Arbejdet iZollctock erimidlertid resulteret ien
detaljeret rapport omdeældres situation idistriktet ogderes
brug afdesociale serviceorganer samt enkritisk vurdering af
ældreklubberne ogdenhjemmehjælp ,dertilrettelægges fordem .
Denne rapport blev forelagt Kommissionen -iaugust 1978 .
Projektet har således allerede været tilumiddelbar fordel for
etbegrænset antal indbyggere iKtfln .Medarbejderne ønsker dog
først ogfremmest atfåderes arbejde vurderet udfrakvaliteten
afderes forskning (der isåvidudstrækning sommuligt erblevet
inspireret afdeaktivt medvirkende imålgrupperne gennem disses
gruppeaktiviteter ),ogudfravirkningen afforskningen påde
lokale sociale serviceorganers arbejde ogisær pådetsociale
sikringsordning .Projektmedarbejderne harværet heldige med at -
påkalde sigmassemediernes bevågenhed herunder endirekte radio­
transmission omarbejdet idenaktionsgruppe ,derbeskæftiger sig
med densociale bistand .Det erholdets hensigt idenresterende
delafprojektperioden atlægge mere vægt påatgøre offentlig­
heden opmærksom påderes arbejde ,idet manvilorientere både
speoialister ogfolk ialmindelighed ,også uden forKt51n ,

-i§-
KJæI?I 'L ,aUtT^7C-II''^3TUTTGAF /%PRO
Stuttgart-pr ^jektete må'1 «tfinde frem ti...rr>>måder athjælpe
sngruppe fattige -r.cr ? g<?nr .fif :re u^ireie *årtil
stadighed tarværet g'inz^-^a for ?■■. o:.;.'fentlige myndigheders op­
mærksomhed cvere.lt i .,-r;a-ner:'..7g ushje^Ic^e .Denne særlige
indsats si'alse-?-so iro "^ionpåre'~ ,-itigen dst-ntal hjemløse -
somfølge afcler a.ktr <(-,i.±e ^konoinis -■:ekrise ogdenvoksende ledig­
hed-cgpådetforhvid ,afcdetklassiske model .,nemlig anbrin­
gelse påd0gnins titvt.1on,'bestandig harslået fejl .Projektlederne
erafden opfattelse ,atrungs hjemløse medrette skyr sådanne
institutioner ,eftersom deofte blot tjener hilatinstitutionali­
sere beboerne ogstemple dem is.affundet søjne .Denne anti-insti -
tutionelle tendens ertypisk forflere andre projekter ,især
børnef orsorgspro jekte idet 14.arrondissement iParis ogmed
hensyn tilmange sider afPadova-projektet iItalien .
Projektets struktur minder også omParis-projektet samt omde
andre tyske projekter ,for såvidt sommedarbejderne vedprojek­
tet først ogfremmest fungerer somkonsulenter for enlang række
bistandsorganisationer ,derbetjener ensærlig klientgruppe iet
særligt område -idette tilfælde dehjemløse iStuttgart-området .
Projekt-gruppen erknytte btil instituttet forpsykologi ved
universitetet iTftbingen ogledes afinstituttets professor .Den
består afprojektlederen ,femheltids -ogtodeltidsansatte med­
arbejdere .Over 200andre medarbejdere ved vidt forskellige orga­
nisationer ogmedvidt forskellig baggrund hjælper dette 'hold
med atføre dets ideer ogforskning udilivet .
Univers itetsgruppens opgave eriførste omgang atforske ide
hjemløses situation idette område ogklarlægge ,hvilke service -
organer derstår tilrådighed fordem .Derpå gården igang med
atarbejde sammen meddeeksisterende serviceorganer (hovedsagelig
døgninstitutioner ),såderes arbejde fordehjemløse kommer til
atsvare tildebehov hosklienterne ,somman harfundit frem til
gennem gruppens forskning ,ogderved få etalternative
bistandsformer ,derikke indebærer anbringe !b-åinstitution .
Gruppen ernaturligvis indstillet påatblive kraftigt inddraget
ikoordineringen afallerede eksisterende ognyeformer for

-35a-
bistand til hjemløse ,men oprindeligt regnede den ikke med,at
den skulle deltage idét direkte bistandsarbejde .Siden februar
1978 erden dog blevet inddraget ietforsøg ,der gik udpåat
skabe etboligfællesskab for engruppe subsistensløse som kun
sjældent kommer uden for etbestemt kvarter ibyen .

-36-
'Behandling painstitutioner
Forskningsgruppen samarbejder medpersonalet påseks døgninstitu­
tioner iBaden-WHrttembergområdet medhenblik påatudvikle mere
passende ogeffektive former for forsorg .Disse seks institutio­
nerkantilsammen optage 700hjemløse personer ,ogdebeskæftiger
ca.150ansatte .Denmindste institution haromkring 40senge ,
ogdenstørste harnuover 250 .Sidstnævnte ,hotellet iNordbahn -
hofstrasse iStuttgart ,ermåske denmest interessante institu­
tion ,pågrund afdenudvikling ,der erigang der .Institutionen
finansieres afdekommunale myndigheder ogvaroprindeligt bereg­
net til400beboere ,deralle varsamlet ienenkelt ,centralt
styret gruppe .Kapaciteten ernublivet reduceret til ca.250
senge .Der ernormalt seks senge ihvert værelse ,menmanhåber
atkunne nedsætte antallet tilfire .Detvæsentlige er,atinsti­
tutionen ikke længere eropbygget somenenkelt ,meget stor enhed ,
men eropdelt isyvgrupper påhver sinetage .Hver gruppe har
sin egen ,individuelle identitet ,som omhyggeligt holdes ihævd
(f.eks .hardensit eget opholdsrum medsærlig indretning og
stil ),ogdens medlemmer har ividudstrækning kollektivt og
individuelt selvstyre .Gruppen har sit eget budget ,somdenkan
gøre med ,hvad denvil ,ogbeboerne kan frit bevæge sigomkring
efter behag ,lave kaffe ogbenytte sigafinstitutionens bar ,
såvel somdekanopbevare deres egne drikkevarer ,hvis deønsker
det .
Institutionens personale erligeledes blevet struktureret med
henblik påattage højde for dennye gruppeopdeling afbeboerne .
Socialarbejderne ogmedhjælperne ertoogtoblevet knyttet til
hver beboergruppe ,ogdettekniske personale følger efter .Hver
gruppe har allerede sin egen kok .
Dette erikke blot etskridt ,manhar taget for atgøre institu­
tionen mere tiltrædende ogmenneskevenlig ,men erresultatet af
endetaljeret udforme -iteori ,somsommanførstegang gennemførte ipraksis iUSA .
Dybest seterdetformålet atstrukturere institutionen således ,
atmangiver dens T?'£';ere «nprogressiv række erfaringer meddet
atlære atblive ar*varige medlemmer afenselvstyrende gruppe ,
hvor msorespekt«' ;■ iridivi duaQ .itetogsamarbejder til

-36a-
fælles "bedste .Dette kalder projektgruppen for "etforseg påat
skabe etligeværdigt fællesskab ".Vedden traditionelle institu­
tions behandling resocialiseres klienterne ofte imodsat retning ,
idet deistigende grad umyndiggøres .
Arbejdet har inden for detsidste årdels været koncentreret om
enstor "arbejdskoloni ",(somdenoprindelig blev .kaldt idet19.
århundrede )ietfjerntliggende landbrugsområde ikke langt fra

-37-
Constances øen -'dels omtoinstitutioner xmindre "byer .I"arbejds -
kolonien "søger man gradvist atgenopbygge institutionen ,idet
personalet ogbeboerne søger atetablere etdemokratisk opbygget
fællesskab inden for disse grupper .
Hovedformålet med forskningsprojektet eratskabe etsikkerheds­
net ,bestående afforskellige former forforsorg ,sompåden
bedst tænkelige måde kan hjælpe hjemløse personer ,inden debli­
ver stemplet somsubsistensløse ogdrevet videre mod entilværelse
som omstrejfer 9Enafdeorganisationer ,mansamarbejdede med
under projektets gsnnemf øreise ,er"Ambulante Hilfe "(som igrove
træk kan oversættes som "alternativ bistand ",forstået således ,
atdenyder bistand uden fordesædvanlige institutionelle rammer ).
Denne organisation drives afengruppe påca»15frivillige ,der
for detmeste påtage'r sig atgive klienterne erhvervsmæssig oplæ­
ring «Dedriver etoplysnings -ogvejledningscenter ogskaffer
enblandet gruppe hjemløse tagover hovedet ibyen .Medlemmerne
afprojektgruppen hjalp tilvedetableringen afdenne gruppe ,som
varblevet tilpåkommunalt initiativ ,endvidere fungerede medlem­
merne sområdgivere forseks døgninstitutioner eSiden april 1978
hargruppen været ensærskilt registreret sammenslutning ,dertil
stadighed behandler 120klienter ,hvilket erdobbelt såmange som
i1977 .
Imidlertid gårprojektmedarbejdernes opfattelse af,hvilken bistand
derbørydes udover døgninstitutionernes ,videre enddette ,idet
denogså omfatter fremskaffelse afindividuelle boliger ,hjælp
tilhusholdningen ,arbejdsformidling ogenlang r&kke former for
socialt bistands arbejde,Ensådan måde atgribe tingene anpå
indebærer samordning afenlang række serviceorganer «,Stuttgart
harnuensådan koordinerings tjeneste ,detcentrale oplysnings -
ogrådgivningskontor ,deroprettedes imaj1977 ,®edopbakning
fraprojektets m.-;darbe jdere*Detkanmedrette hævdes at "være
deteneste kontor ibyen ,hvor manråder over komplette oplysnin­
gerommålgruppensstruktur ogomdenbistand ,der afde
forskellige ser""io3organer oginstitutioner eFørst ogiremmes t
erdet e,central ,kontor ,hertil personer hsnvisss ;

-37a-
her interviewes klienterne oghenvises enten tir enafdøgninsti­
tutionerne ,til "Ambulante Hilfe "eller til detsociale hjælpe -
mandskab ibygningen ,som tager sig afden finansielle bistand .
Men dekontorer ,som samarbejder med centret ,erligeledes dets
klienter .Deergået sammen om.atudnævne ensocial planlægger ,
som hartil opgave atholde socialkontorerne ogbeslægtede .insti­
tutioner ,både affrivilligt ogkommunalt tilsnit ,underrettet
omden seneste udvikling ihvordan hjælpetjenesten kan organise­
res med henblik påatimødekomme dehjemløses behov .Centret
tager sig dagligt afca.150 mennesker oghar 15ansatte .

-38-
Koordination ogforskning
Koordinationsgruppen "børogså nævnes ;denbestår afensocial­
arbejder frahver institution ,der erinddraget iprojektet ,samt
fra "Ambulante Hilfe ",ogdisse mødes regelmæssigt medprojekt -
medarbejderne påuniversitetet for atdrøfte ideen om"detlige­
værdige fællesskab "medhenblik påatføre denudilivet påderes
institutioner .Enstor del afgruppens indledende arbejde har
bestået iatfin.de frem til etfælles sprog ogtil fælles evalue -
ringskriterier for detnuværende ogkommende arbejde .
\
Den foreslåede kommunale institution for desubsistensløse ibyen
eretforsøg påatskabe enmodel for "etligeværdigt fællesskab "
medhenblik påatafprøve ideen inden forrammer ,der erskabt
tildette særlige formål .Gruppen harogså udarbejdet etspørgeskema ,
derhartilformål atundersøge det "sociale klima påeninstitution .Spørge­
skemaet har været anvendt iforbindelse med enpilotundersøgelse påenenkelt
lille institution .Denne institutions planlægningsgruppe fikpådenne måde
enrække nyttige oplysninger ,ogspørgeskemaet kunne også være nyttigt iandre
sammenhænge .
Under projektets gennemførelse harholdet udarbejdet etimpu ^..*
deantal forskningsrapporter .Projektet harallerede påafgørende
visbidraget tildenteoretiske debat ogtilvidereudviklingen af
både teori ogfremgangsmåde hvad angår dehjemløse ogdenbehand­
ling ,demodtager afresten &fsamfundet .

"HUSVILDE -PROJEKT -DUISBURG OGESSEN
Europas største ogtættest befolkede industriområde ,Ruhr-distrik -
teterrepræsenteret ideteuropæiske program med etprojekt ,
hvis mål erathjælpe dehjemløse ."Husvilde"-pro jektet består
egentlig afialt otte projekters seks iDuisburg ogtoiEssen .
Projektet gennemføres aftoprivate .organisationer "Arbeitenwohl -
fahrt "<AWF),somallerede havde arbejdet inogle områder ,inden
det europæiske projekt blev etableret samt "Institut fttr Sozial -
arbeit undSozialpStdagogik "(ISS).Sammen tegner desigforde
50$affinansieringen ,derskal komme franationalt hold .
ISSbeskæftiger et 'forsl <erho ,-d påtrepersoner ,dererinte­
resserede ioghar erfaring inden for områder sompsykologi ,
social -,lokalsamfunds -ogungdomsarbejde .Foruden attage sig
afdenalmindelige kontrol ogevaluering afprojekterne deltager
deogså aktivt inogle afprojekternes aktiviteter :f.eks .før-
skolegrupper .ISSstiller yderligere tosocialarbejdere ,tilrådig­
hed ,derskal give individuel hjælp ogstøtte tilfamilier ,der
eromfattet afprojektet ,især demderflytter udafmidlertidige
boliger ogind inye boliger .Sekretariatsarbejdet udføres afen
deltidsansat sekretær . v
AWFansætter deenkelte projekters medarbejdere hvilket vilsige
ialt 54påotte forskellige steder .Deomfatter heltids -og
deltidsbeskæftigede ,timelønnede ,studerende ,der erude iprak­
sis ogcivile værnepligtige .Hvert hold har enprojektleder,'
hvoraf eneroverordnet projektleder .Medarbejderne harenmeget
forskelligartet baggrund ,herunder undervisning ,socialarbejde ,
ungdomsarbe jde ,håndværksfag ,sygepleje ogjuridisk arbejde .
Alligevel understreger holdene gentagne gange ,atdeerforfå
tilarbejdet ,hvilket hæmmer opfyldelsen afprojektets målsætning .
Husvildeprobl emet
Projektet omfatter ca.~ 1000personer imidlertidige boliger .i
Duisburg ogca.400 iEssen ."Husvild "defineres idette projekt
som "person uden fast eller passende bolig ",snarere end "person _
uden noget somhelst tilholdssted ".Detanslås ,atmidt i1976
varmellem 750000ogenmillion mennesker iVesttyskland husvilde

-39a-
Husvilde befinder sig for detmeste i-endårlig ogofte usikker
økonomisk situation .Deres beboelse erireglen aflav standard
ogbeliggende iisolerede "ghett o-områder "ogharnogle gange
snarere form afherberger endafuafhængige boligenheder .Det er
almindeligt med store familier med enforsørger ,cgældre menne­
sker erogså overrepræsenteret .Børnene klarer sig ofte dårligt

-40-
iuddannelsessystemet ,enuforholdsmæssig stor delafdemgår i
specialskoler ogbetragtes ofte somproblembørn aflærerne .
Projektet tager udgangspunkt idenopfattelse ,atdetatvære
husvild ikke eretnederlag fordenenkelte (selv omdennes ad­
færd kanforværre problemet ),mensnarere etnederlag forsamfun­
det-fremkaldt afutilstrækkelige sociale foranstaltninger ,
mangel pårimeligt aflønnet beskæftigelse oghøje
tets mål eratsøge atforhindre ,atderbliver flere husvilde ,
ogathjælpe dem derallerede erdet .Dette skal ikke ske ved at
koncentrere sigomstøtte tilindividuelt socialarbejde ,men
snarere gennem fælles aktiviteter pålokalt plan .Denne plan
tager sigte påatforbedre uddannelses -ogbeskæftigelsessitua ­
tionen for dehusvilde ogderes børn ,deres boligstandard og
juridiske rettigheder ved atskabe solidaritet blandt dehusvilde
selv ,således atdeeristand tilatbekæmpe forskelsbehandling
ogat "yde indflydelse påmyndighederne .Dehusvildes deltagelse
erafafgørende betydning foratundgå ,atderubriceres som
passive "objekter "iforbindelse medundersøgelserne ogaktioner­
ne.Socialarbejdernes rolle eratgive hjælp ogstøtte ,derkan
modvirke denulige magtfordeling mellem dehusvilde ogdemyndig­
heder ,deharmed atgøre .Projekterne harsiden deres påbegyn­
delse skiftet karakter oglægger nuvægten påarbejdet i"bykvar - ,
terer ",dvs .atmaninddrager alle beboerne ietsærligt område ,
ikke kun defattigste .
Alle projektområderne afviger betydeligt frahinanden .Dedårlig­
ste boligforhold findes sandsynligvis iGleisdreieck (iDuisburg ).
Demidlertidige boliger tilhusvilde familier skal nedrives i
løbet affåår.Der eringen indendørs toiletter eller badeværel­
ser ,oghusene erfugtige ogoverbefolkede .Pådenanden sidé er
derHagenhof (også iDuisburg ),somerennylig opført "béton -
jungle "afhuse oglejligheder ihøjhuse ,der erafskåret frade
omkringliggende områder afmotorveje ogindustribebyggelser ,og
sommangler lokale faciliteter .Hovedproblemerne erdetrange
forhold ,sommange afdestørre familier lever under ,ogdefor­
holdsvis høje huslejer ,somkonstant truer medatgøre demhus­
vilde .Gleisdreieck harogså opnået dedårligste resultater på
uddannelsesområdet ,idet over 70#afbørnene i1976 gik ispecial -

-40a-
skoler .Også medhensyn tilarbejdsløshed erderforskel mellem
projekterne ,selv omlangt størsteparten afdebeskæftigede er
ufaglærte ogofte harusikkert arbejde .
Endelig varierer projekternes størrelse .Hagenshof-projektet har
ialt 18ansatte påtreforskellige steder ,mens der iReckham -
merweg iEssen kun er3ansatte udover projektlederen .

Projekternes koordination
Koordinationen mellem projektmedarbejderne betragtes sommeget
vigtig .Derfor erder f.eks .ethold beskæftiget medlokalsam -
fundsarbejde ,bestående afansatte fraalle projekterne ,som
mødes regelmæssigt foratudveksle erfaringer ,ogoplysninger ,
ordne ledelsesmæssige ogfinansielle spørgsmål ,føre kontrol med
udviklingen ienkeltprojekterne ogdrøfte spørgsmål afalmindelig
interesse ,såsom uddannelses -ogbeskæftigelsespolitik .
Projekterne tager også sigte ,påatfremme samarbejdet ogkoordi­
nationen afindsatsen mellem dehusvilde selv .Der organiseres
-møder foralle ,derlever inødboligc entre iområdet (ikke blot
dem ,dererinddraget ideteuropæiske projekt ),medhenblik på
atformindske følelsen afisolation ogfremme solidariteten .
Disse møder harimidlertid ikke særlig stor succes ,idet der .
bortset fra etmindre antal aktive mennesker kun erdeltagelse
afdetstore flertal ,nårman .behandler etsærligt spørgsmål ,
derberører dempersonligt .Nårdette spørgsmål erløst (eller
ikke bliver løst )tabes interessen .Dette betyder ,atdeter .
meget vanskeligt atudarbejde nogen somhelst langsigtet strategi
medhenblik påatforbedre situationen . "
Ettredje område ,hvor deternødvendigt med etsamarbejde ,er\
mellem projektmedarbejderne ogdenrække afinstitutioner og
myndigheder ,der erbeskæftiget medhusvildeproblemet .Enarbejds
gruppe mednavnet "hjælp til defattige **erblevet oprettet på
lokalt plan ietfors^påatudarbejde oggennemføre enhelheds -
politik pådette område .Der ermedlemmer fradelokale social­
kontorer ogboliganvisningskont orer ,fraprivate hjælpeorganisa­
tioner ogISSogAWF ,derharkonsulent status .Denne gruppe har
siden august 1977 holdt møde enhalv .daghver måned ..
Projekternes arbejde
Meget afdetdaglige arbejde ,somfinder sted iforbindelse med
projekterne ,berører børn ogunge .Uddannelse eretafdehoved­
områder ,hvorpå dehusvilde forfordeles ogforskelsbehandles .
Mange afprojekterne kører medførskolegrupper ,ogISS-personalet
hardeltaget aktivt idisse ,f.eks .ved -udformningen afundervis­
nings enheder ,derskal hjælpe mindre børn medatskelne former

-41a-
ogfarver ,kende klokken ,have medpenge atgøre osv .Det erogså
lykkedes atforøge børnenes gruppebevidsthed oglyst til atdelta­
ge,hvilket harresulteret iformindsket aggressivitet ogdestruk­
tivadfærd «,Der erimidlertid fortsat talevanskeligheder ,ogder
vil derfor blive tilknyttet entalepædagog fra januar 1979 .

-42-
Inogle afprojekterne arbejdes derogså med "børn iskolealderen .
Formålet eratforhindre deres overflytning tilspecialskoler og
atsætte dem istand tilatudnytte deres evner bedst muligt .
Der eretnært samarbejde med forældre ogskole ,idet projektets
ansatte erklar over ,atsocialarbejde isigselv hverken kan -
eller børforsøge atkompensere formangler påandre områder .
Det erikke altid let atfånye pædagogiske metoder anerkendt .
F.eks .har deansatte iReckhammerweg-pro jektet accepteret ,at
børn frahusvilde familier afviser det traditionelle skolesystem
ogderved får etdårligt ryblandt lærere ogandre børn .Manfor­
søger derfor atudforme enuddannelse ,dei *ermere relevant for
disse børn .Idette arbejde erprojektmedarbejderne imidlertid
blevet mødt medmistænksomhed ognogen modstand både fraskoler
ogfraforældre ,dernaturligt nokønsker atprojektet anvender
traditionelle metoder oglæseplaner ,somsamfundet anerkender .
Defleste projekter har eneller anden form forungdomsarbejde ,
mender erisær lagt vægt pådet iGleisdreieck ogKopernikus - .
strasse (Duisburg ),hvor dereroprettet særlige grupper medunge
mennesker fra demidlertidige boliger ogogså mednogle fradet
omkringliggende område .Disse grupper skal afhjælpe manglerne
ideunges åndelige ogsociale udvikling ,give demindblik i
deres egen situation ogopmuntre dem tilatudvikle deres identi­
ficering med jævnaldrende ogatimødegå problemerne ifællesskab .
Således erderregelmæssige gruppemøder ,beaøg pålokale virksom­
heder ,hossocialmyndigheder ,hosandre ungdomsgrupper ogpå
arbejd «formidlingen ,aamt weekend-ture ogferier .Resultaterne
afdette arbejde (såvel somafarbejdet medandre aldersgrupper )
ervanskeligt atopgøre videnskabeligt ,især nårdetinvolverede
personale forstørstedelens vedkommende erdeltidsbeskæftiget og
uvant medatforetage undersøgelser .Der synes imidlertid atvære
nogle positive virkninger ,f.eks . -deunge enstørre
selvrespekt ,deres holdninger blev mindre passive og
resigneredé^de begyndte atplanlægge pålangtids basis ogalle
dem ,dervaruden beskæftigelse ,fandt arbejde ,selv omdetdog
ofte var ustabilt .

Selvom deriprc -jekt -;rLOlægges mege ?-æ :;tpå.arbejdet medunge ,
arbejdes derogså medvoksen påmange fcrskellxge måder »F.eks .
omfatter Hagenshof-pr ojektetjuridisV rådgivningsarbejde ,arbejde
medældre ,sprog -ogkeramik -undex -vioning ogbeboergrupper .Horst­
strass e-pro jektstgårnavnlig udpaatinformere ogrådgive fami­
lier ogstøtte forældregrupper ,

-43-
Imidlertid eretafdestørste fremskridt i1977-78 somallerede nævnt ,at
mannulægger større vægt påatarbejde meddeenkelte lokalsamfund ,samt at
manbåde iteori ogpraksis søger atnydefinere karakteren ogbetydningen af
dette arbejde .Dette harhaft betydning forprojektmedarbejdernes' forhold til
beboerne ,idet beboerne erblevet opmuntret til ,atdiskutere deres situation
samt tilathandle ifællesskab medhenblik påatklare deres problemer og
fåstablet lokale fritidsaktiviteter pabenene .Desuden indebærer dette arbej­
deilokalsamfundene etændret forhold mellem projektmedarbejderne ogde
lokale institutioner somf.eks .socialkontorerne ,sommangennem projektet
vilforsøge atforbedre ,således atdebedre bliver istand tilatimødekomme
beboernes behov .
Forskning
DaISSdeltager idette projekt ,fårforskningen enfremtrædende
rolle ,dog ikke såfremtrædende somforskerne selv kunne ønske .
Noget afdenne forskning foregår isamarbejde medandre institu­
tioner .F.eks .hardenlokale Gesamthochschule ,derisær arbejder
medHagenshof-projektet ,fået tilskud tilatudføre enlangtids -
undersøgelse affattigdom ,herunder enomfattende ogdetaljeret
statistisk \inders øgels e.
ISShar også selv udført enundersøgelse ,omfattende 237husstande
iotte store nødboligc entre ,vedhjælp afetspørgeskema ,der
blev udarbejdet afsocialarbejderne ,fors'.erne ogdehusvilde i
fællesskab .Undersøgelsens formål varat ?inde frem tilårsagerne
tilfattigdommen ogdefaktorer ,derforstærker den ,atopklare ,
hvorvidt depågældende personers og"eksperters "vurdering af
situationen ogaktionsmulighederne falder sammen eller ejogat
undersøge dennuværende socialpolitiks ogdenuværende sociale
foranstaltningers betydning iforbindelse med forebyggelse og .
afskaffelse affattigdom , > ' .
Gennem denne undersøgelse fandt manfrem til ,atdefleste adspurg
tevartyskfødte ogfraRuhr-distriktet ,menatetbetydelig min­
dretal komfraandre lande .Næsten totredjedele havde boet i
nødboliger iover femårogmere endentredjedel iover tiår,
hvilket tyder på,atmegen fattigdom ogboligmangel erlangvarig
ogikke enmidlertidig krise .Somdetkunne forventes havde de
fleste voksne etmeget lavt uddannelsesniveau ,ogdervarmeget
fåfaglærte .Kun15$havde pådettidspunkt enlønnet beskæftigel­
seoverhovedet .Hvad angår børnenes uddannelse ogbeskæftigelse
varambitionerne ,måske realistiske nok ,begrænsede .Flertallet
sågerne ,atderes børn blev faglærte arbejdere eller speciale
arbejdere .Imidlertid mente deadspurgte ,atbørn frahusvilde

~44~
familier verlig«??. ?rvtelligente sc-iuandre børn ,cgdervar en
viskritik aflærerne forderes n-anglende forståelse ,kendskab
ogopmuntring ,ogendvr *dere enf?,lel»?ø atmange børn ville
klare sigbedre med enmere indiv.'.duel undervisning ogmåske
heldagsskolegang (8.30 -17.00 ).
Deadspurgte anså ikke overrasker deboligforholdsne for atvære
hovedproblemet ,især detrange pladsforhold ,dedårlige sanitære
forhold ,fugten ogdendårliga stand ..Selv de,derhavde fast
arbejde ,nærede imidlertid uvilje mod atflytte udafnødboligern
pågrund afdehøje lejer andre steder .Defleste mente ,atselv
med huslejetilskud ville familier med mindst tre børn være nødt
til atspare påandre områder for atkimne fåråd til atboien
lejlighed afpassende størrelse ogkvalitet .Iøvrigt mente men
atdetville være vanskeligt atfåanden bolig pågrund afejernes
forskelsbehandling .
Forskelsbehandlingen blev også følt påandre områder .Børnene
fandt detvanskeligt atomgås børn udefra ogfikofte skylden ,
når der opstod ballade .Der var envis fjendtlighed over for
"offentligt ansatte ",sommanmente indtog enmeget nedladende
holdning over fordem ,dersøgte bistand .
Hvis aktionsforskningsmetoden skal tages alvorligt ,måaktionen
indledes pådeområder ,som defattige prioriterer højest ,,De
fleste nævnte boligforholdene ogønskede enforbedring eller
udskiftning afnødboligen ogenanvisning afenanden bolig ,
således at"husvi Idestenp let"blev fjernet
Forskerne var chokeret over ,ihvor høj grad deadspurgte var
uvidende om,hvordan dekunne blive hjulpet gennem forskellige
sociale organer .Dervar også utallige eksempler på,atdead­
spurgte havde kendskab tilfaciliteterne ogtilsyneladende var
bistandsberettigede ,ogalligevel afen'eller anden grund ikke
ansøgte .Inogle tilfælde ville disse faciliteter muligvis have
kunnet forhindre enenkeltperson eller enfamilie ioverhovedet
atmåtte flytte ind iennødbolig .
Her erhelt klart enopgave forsocialarbejde ..med atgive oplys­
ninger ogvejledning .Mange afdeadspurgte ønskede også enmere
generel støtte frasocialarbejderne ,f.eks .hjælp tilatøvepres
påmyndighederne foratforbedre levevilkårene .

-45-
Defleste var interesserede ideaktiviteter ,somvar indeholdt
iprojekterne ,især hvis man "blev kontaktet personligt ogpå
forhånd fikdetaljerede oplysninger om,hvad detindebar .De,
derikke varinteresseret iatdeltage ,hævdede f.eks .atfatti­
geikke kunne gøre noget ved deres situation ,atdet ,hvis der
endelig blev opnået noget ,normalt kun varfå,derfikgavn af
det ,ogatdefattige kunvarforsøgskaniner forsamfundsforskerne .
Indtil nuerdisse undersøgelsesresultater kunforeløbige ,ogde
bygger naturligvis kunpåetforholdsvis lille materiale .Manmå
imidlertid håbe på,atderkanudledes nogle retningslinjer ,der
kanfåbetydning foraktionerne -både deaktioner dergennem­
føres iforbindelse medselve projektet ogmåske ,hvilket eraf
større betydning ,også deaktioner ,somgennemføres afmyndighe­
der ,der erbeskæftiget medhusvildeproblemet ,mensom ikke er
med iprojektet .
\

SOCIAL INTEGRATION _AFFITGOTI^E OGJMMIGRAI NTER -AMEER G
Ambergpro jektet erførs Gnylig blevet indføjet ideteuropæiske
program ,idet detkunharværet igang siden marts 1978 .Projek­
tet erunder protektion afinstitut for socialvid enskab på
Erlangen –Kttrnberg universitet ,"Sozialamt "(socialkontoret )i
Amberg samt enrække regerings organer ,arbejderorganisationer og
velgørende organisationer .Pålinie medprojekterne iStuttgart
ogDuisburg/Essendrejer projektet sigisær omproblemerne ifor­
bindelse meduhensigtsmæssige boliger cgmangel påbolig .Det er
især problemet med enimmigrantghetto ,detdrejer sigom.
Iboligområdet Bergsteig boromkring 1800udlændinge ogtyske
statsborgere afudenlandsk oprindelse .Selv omnogen afdemhar
boet der imere end 30årerdestadig soc:.alt isoleret fradet
øvrige samfund iAmberg .Dette projekt kanderfor være lærerigt
forstadig flere samfund inden forDeteuropæiske Fællesskab ,der
harmange immigranter og"gæstearbejdere ".Bergsteig betragtes
generelt som etkvarter medmange problemer ,hvis symptomer eller
årsager erkriminalitet ,psykiske vanskeligheder ,ringe formel
uddannelse oguregelmæssig beskæftigelse .Projektet står over
for enrække problemer ,der ikke kan ses isoleret menmåbetrag­
tes isammenhæng ,nemlig fattigdom ,etnisk segregation ogbolig -
mæssig isolation «.Det erdisse tretyper problemer ,man vil tage
fat påiprojektets indledende forskningsunders øgels er.Hvad
angår fattigdom erprojektholdet ved atundersøge betydningen
afringe formel uddannelse ,beskæftigelsesstatus ,mulighed for
sociale ydelser ,boligforhold samt familiernes historie .Hvad
angår den etniske segregation ,vilman prøve atfinde udaf,
hvorledes ønsket omenstørre integration isamfundet ,navnlig
blandt anden-generations immigranter ,bryder forstyrrende ind i
identifikationen medden etniske gruppe ;manhører til ,ogmåske
kan give psykiske problemer .Endelig vilprojektmedarbejderne i
deres undersøgelse afdenboligmæssige isolation ogderaf følgen­
destempling undersøge årsager til ogfølger afdet omgivne sam­
funds stereotype opfattelse afbeboerne l...grsteig ,dergør at
di33e beboere påduttes negative ogsocialt 5 flåede egenskaber .
Manskal dogikke fådenopfattelse ,atforskningen udelukkende
koncentrerer sig itidogrum omAmberg idag .Der slås snarere

„47_
iden første foreløbige rapport tillyd for behovet for atforstå
fattigdommen ogsegregationen iBergsteig som etresultat afen
lang historisk udvikling iregionen somhelhed .Detmest iøjen«^
faldende idenne sammenhæng er,atOberphalz ,der erbeliggende
vedforlængst etablerede handelsveje ,ogsom iperioder harværet
center forindustriel udvikling ,medsinbeliggenhed nær Tjekko­
slovakiet ogDDRharlidt meget under denadskillelse afEuropa ,
ogTyskland ,derfandt sted efter krigen .Denderaf følgende
økonomiske stagnation gjorde stedet lidet egnet tilatmodtage
flygtninge ogandre immigranter ogresultatet blev kvarterer som /
Bergsteig .
Pågrundlag afderesultater mannårfrem tilgennem denne forsk -"
ning ,vilderblive udarbejdet aktionsprogrammer meddetformål
atfjerne fattigdomsproblemet ogproblemet medsegregationen i
Bergsteig .Disse foranstaltninger kan eventuelt komme tilatom-*
fatte flytning ,aktiviteter medkulturelt indhold samt rådgivning
medhensyn tilsociale rettigheder .Man vil imidlertid også træf­
feforanstaltninger ,dersigter mod at"oplyse "befolkningen i
byen Amber g.Dette program vilnok ikke være afsluttet vedudgan­
genaf1980 ,menhvis Kommissionen ikke foretager enyderligere
finansiering ,vilAmbergs myndigheder påtage sigdetfulde økono - '
miske ansvar iforbindelse med enfortsættelse afprojektet .Det .
europæiske program vil .således have spillet envigtig rolle som
katalysator ,idet manherigennem harfået nyinspiration iarbej­
detmed atløse fattigdomsproblemet . .

AKTION TIL FORDEL FOR FATTIGE BØRN IPARIS
Montparnasse ligger idet 14.arrondissement iParis .Dette
arrondissement harogså sine fattigdomsproblemer ,selv omdet
ikke hører tildefattigste arrondissementer .Herkøres etekspe­
riment ,dergårudpåatlave enfælles planlægning afdetarbej­
de,derudføres affemforskellige organisationer ,derbeskæfti­
gersigmedfattige tøm .Det erhensigten atsamle denne fælles
planlægning ienenkelt overordnet administrativ enhed .Heragter
man atplanlægge etforebyggende arbejde ,hvis målskal være at
undgå denegative virkninger afinitiativer somdetoffentlige
tidligere hartaget iforbindelse medbørneforsorgen ,navnlig
vedrørende institutionsanbringelse .
Ifebruar 1976 oprettede sundhedsministeriet ogParis prefæktur
en"Service del'Enfance "(center tilvaretagelse afbørns tarv ).
Hersamlede man -under enfælles administration skolelægetjenesten ,
detsociale bistandsarbejde forbørn ,kontoret fordårligt til­
passede børn ,kontoret forbeskyttelse afbørn frarisikogruppen ,
samt børnepsykiatriska kontor ,Dette center havde decentraliserin­
gens fordele (deforskellige kontorer varikke længere henvist
tilathave hver sinkommandogang tilcentraladministrationen )
ogdette ,atmanadministrativt samlede kontorerne under ét,
gjorde detmuligt atfåetableret etalsidigt forebyggende arbej­
de,derkunne mindske behovet foranbringelse p8institution .
Samtidig betød denne centeridé også ,atsocialarbejderne blev
tvunget tilnytænkning ogtil ipraksis atgribe sagen anpåen
anden måde endtidligere .Kun ved enomhyggelig planlægning kunne
denne nye centeridé resultere iforbedrede faciliteter forfamilier .
Det europæiske Fællesskabs midler tildette projekt går til et
privat forskningsorgan kaldet "Centre d'Orientation Psychologique
etSociale "(COPES ),der iotte årharbeskæftiget sigmedbørns
psyko-sociale problemer .COPES erkonsulent fordenne "Service de
l'Enfance ",idet manhjælper medatfådettilatkøre samt at
fåudnyttet alle demuligheder ,derligger "denne centeridé .
Den oprindelige ansøgning tilFællesskabet r •forskningsmidler
komfraCOPES ,indender blev truffet beslutnii ;omatstarte
"Service del'Enfance ",ogdetvarplanen ,atCOPES selv ville
starte eneksperimentel børnefors orgstjeneste idette område .

-48a-
Dettearbejdevaretages nuafdeoffentlige myndigher gennemenny
administrativ struktur,mensCOPESfortsadøverkonsulentvirksomhed for
børnogfamilier."Servicedel'Enfance"errepræsenteret vedmøderi
ledelsenbådepålokaltognationaltplan-sundhedsministeriet følger
projektet megetopmærksomt .'

-49-
Fopskn j_ma^rken
Arbejdet meåatfindefremtilfsntlier ,dertilhø rerrisikogrun -
pen .Derblev dannet femgrupper bestående ,afsocialarbejdere
(defire grupper mødes stadig ),der saiuæen madCOPES skulle finde
frem tilenrække indiJk atorerell1erfaresignaler ,dervarkende­
tegnende for fairiliermedbørn irisikogruppen .Derskulle så
sættes indmed forebyggende arbejde blandt disse familier .COPES
udarbejde etdokument ,der blev drøftet igrupperne det
(dokument "C"fremsendt tilKommissionen ioktober
Dette dokument blev endvidsre .
aet 14.arrondissement samt andre steder iParis ogudenfor .Der
varbred enighed om,atsamordningen afdeovernævnte femorgani­
sationers arbejde gavmulighed foratpåvise risikofaktorer ,men
socialarbejderne nærede betænkeligheder ved det etiske iatover­
våge familier pådenne måde ogiatforetage forebyggende arbejde
pågrundlag afdefaresignaler ,manhavde påvist .Disse problemer
erikke blevet løst .Dether ereteksempel på,atCOPES arbejde
gårvidere endblot teknisk vejledning ogfælles forskning til
også atomfatte problemer omkring denhelt elementære faglige
holdning tilarbejdet .
Andre uddannels esaktiviteter .COPES har været inddraget ien
masse arbejde med atoplære personer fra forskellige fagbåde i
Paris ogiprovinsen ,Dette arbejde har omfat letudarbejdelse af
audiovisuelt materiale ,deltagelse iennational udstilling ,to
dage meduddannelseskurser iprovinsen samt ledelse afettvær­
fagligt efteruddannelseskursus på30timer ompsyko-sociale problemer
hosbørn uden ennormal familiebaggrund .Heri deltagen årligt omkring 150
studerende ogsocis lt,medi cinsk ogadministrativt personale .
Formålet med dette arbejde eratudvikle forebyggende metoder med
hensyn tilbørneforsorg samt atorientere omresultaterne afden
igangværende forskning navnlig inden forbørnepsykiatrien .
Arbejde med athjælpe børn
Etvigtigt resultat afdecentralisering ■■ cratbørn fradet14.
arrondissement ,derkommer under bømeforso.jj .i,bliver boende i
arrondissement etenten hosplejefamilier elj 'påinstitution og
ikke somtidligere anbrin ees ,aden forparis>Dette gørdet
muligt forforældre ogsocialarbejdere atholde kontakt med

'-<9a-
børnene ogderes familie træffe fælles beslutninger omderes fremtid
medhjælp frasagkyndige som foreksempel psykiatere fraCOPES .Samtidig
ophævedes praksis med atbetale bistand tildækning afudgifter for
børn iprivatpleje påheltid,så ledes atanbringelse fbørn ia;rondi ssemenée c
komunder mere effektiv offentlig kontrol .

-5o-
Arbejdet med atskaife plejeforældre cgføre kontrol med børn
placeret uden forhjemmet forestås aftreområdehold ,derblev
dannet ioktober 1977 .Disse hold består afensocialarbejder ,
enbørnelæge ogenpsykolog (hveraf enkommer fraCOPES ).Disse
•holds hovedopgave eratfinde oguddanne plejeforældre /stig forbørnenes
anbcingei.se hosdisse plejeforældre (påfransk :assistantes maternelles )ogTøré kontrol
med dem .Dette arbejde varetages normalt afétenkelt overordnet
offentligt organ .Ved attage ansvaret for atskaffe plejefamilier
erdisse grupper gået påtværs afadministrative grænser ogha,r
_pådenmåde også taget sig afbørn ,dernormalt hjælpes afdetkontor ,
dervaretager social bistandsarbejde for børn .Detts ergjort
muligt gennem oprettelse af"Service de1'Enfance ".
Fornyelse
Centre tilpasning afbørn pådeltid .Dette center ,derharværet
åbent siden april 1977 ,kan tage 20børn ialderen fratremåne­
der til fem årpåethvilket somhelst tidspunkt afdøgnet .Bør­
nene opholder sigpåcenteret eneller flere halve dage omugen
enten lejlighedsvis -f.eks .for atmoderen kan gåudogkøbe
ind-eller regelmæssigt .Der erregistreret omkring 200børn i
centret ,ogomkring halvdelen afdemkommer derregelmæssigt .
Ibegyndelsen var demindre bemidlede forældre tilbageholdende
med atbenytte sigafdette tilbud ,mensocialarbejderne iområ­
det ergradvis begyndt atfådisse familier til atkomme der .
Afgiften iforbindelse med benyttelse afcentret afpasses efter
familiernes indkomst .
Forslag omfamiliegruppehjem .COPES har planer omatlave et
familiegruppehjem ietfattigt kvarter iarrondissementet ,hvor
etmand ogkonehold sammen med enassistent ansat påheltid kan
passe optilotte "børn .Denne form forbørnepasning ernoget nyt
iFrankrig .
Forskning
Forskningen harværst koncentreret omkring enrække cost henefit
axi3 .lvserfor over fordsøkonomisk *myndigheder atfåkortlagt
£•3faktiske ydgiftsr iforbinde-Is ??tss-1dstte forebyggende arbejde .

Det viste sig ,atderkunne foretages væsentlige "besparelser på
etbørnehjem ,damanholdt opmedathospitalsindlægge børn der­
framed smitsomme sygdomme .Man erfor øjeblikket ved atfinde
udaf,hvorledes man-kan foretage eventuelle besparelser ved
gennem forebyggende arbejde atsøge atmindske antallet affor
tidlige fødsler ifattige familier . .'
COPES varrepræsenteret ienarbejdsgruppe nedsat afregeringen ^
somskulle vurdere ,hvorvidt man ihøjere grad skulle benytte
adoption somløsning fordefattige børn (f.eks .gåindpåogså
atbortadoptere handicappede børn ,børn medtilpasningsvanskelig ­
heder ,immigrantbørn osv.).Denne plan arbejdes dervidere med .

52
KOORDINERET FORSØG PÅBEKÆMPELSE AFFATTIGDOMMEN -R5IMS
Reims erhovedbyen iChs.mpagnedistriktet iFrankrig ,hvor verdens
mest foretrukne vinproduceres .Her erdekommunale myndigheder
isamarbejde med "Aide åToute Détresse "(ATD )vedatforsøge at
integrere byens dårligst stillede indbyggere idetøvrige samfund .
ATD erenprivat organisation ,derblev dannet for 20årsiden
afenpræst ienafdebarak byer ,derdengang fandtes iudkanten
afParis .Denne organisation ernurepræsenteret ica.20byer over' hele
Frankrig .Denstøttes afprivate ogefstaten .Over tahundrede frivil-fcige
offrer flere årafderes livpåatLeve ogarbejde
mellem devirkelig fattige .Defrivillige ,derarbejder påhel
tid ,modtager løn ,menkun svarende tildengaranterede mindste­
løn (S.M .I.C. ).Denne franske organisation harsiden 1967også
arbejdet påinternationalt plan ,idet Gernuerprojekter igang
iotte lande ,heraf syv inden forDet europæiske Fællesskab .Der
erfire ATD-pro jekter ideteuropæiske program ,toiFrankrig ,
etiNederlandene og -etiDet forenede Kongerige .
Sevælgesen tager sig af"den fjerde verden ",denederste 30% påden sociale
rangstige .Disse mennesker tilhører for deflestes vedkommendedet som .Engels
definerede somsub-proletariat,d.v.s den dal afbefolkningen,der ikke har
regelmæssigt arbejde ,somofte bor imidlertidig bebyggelse,cg somkun iringe
grad erintegreret ieller støttes afsamfundsstruk -
turer somfagforeninger ,kirker ogpolitiske partier .ATDmener ,
atdenne manglende integration erårsag til disse fattiges proble­
mer ,ogATD ser detsomsin opgave athjælpe disse mennesker med
atformulere deres behov over for det øvrige samfund ogopbygge
etfrugtbart samarbejde med dedele afsamfundet ,der erinteres­
seret heri .
Grundstammen iATD 1sforanstaltning erdetlille hold affrivil­
lige ,derlever blandt disse fattige ogbruger lang tidtilgrad­
vis Extlære dem atkende ogskabe gensidig tillid .ATDbegyndte
si-fcarbejde iReiws i1975 ,kort før deteuropæiske program blev
påbegyndt .Blandt dets første aktiviteter varprogrammet raed
"denfjerde verdens-aftener ,derer l-ra-'v-kteristisk formange ATD–
projekter ,Man "har iReims si-isn 1376 holdt såaan-.e møder hver
fjortende dag ,hvor E?5,n h«,rsmilet fsniiisr "åsnfjords ver­
den st,ATI )frivillig© 03ir :,er .,3^5frc zyJc c*£aktorer afsam-

- -'3
fundet .Derdeltog igennemsnit 4ofra "aentjarae veraen "i197o og i
197«:igennemsnit deltag der33jarsoner ilivert møde .
Ca.i>uufra "aenfjerde verden "iReims harogså deltaget
iforsKi llige nationale oytokale foranstaltninger organiseret afATD/og
holdet harlavet renavis kaldet "Solidaritet ".Detvigtigste på
dette trin eratfårekrutteret ettilstrækkeligt stort antal
aktivt interesserede fra "denfjerde verden ",såatdekandanne
engruppe ,derkanovertage ansvaret forsærlige foranstaltninger
ogdrive propaganda foratgøre målbefolkningen ogdetlokale
.samfund mere modtagelige over forATD's arbejde .
Arbejde med unge
Man koncentrerede sig omatsamle unge for atdiskutere fælles
problemer navnlig iforbindelse medbeskæftigelse oguddannelse ,
samt atarbejde foratfåreformer gennemført .
.Arbejde med børn 7 '
.Dette arbejde harikke fået detomfang ,sommanhavde håbet på,
ogaer erDegrænset tilfire ejendomme,nvor ATi>narinares §et
"Pivots Culturels ".Der erher tale omkulturelle
aktivitetscentre ,hvis hovedopgave det er,gennem historielæsning
ogved atstille etbibliotek tilrådighed osv .samt atudvikle
fattige børns' læsevaner .
"ArDPiqe _med_socialarbejdne
rTDsarbejde medatskabe enpositiv interesse blandt folk for
"denfjerde verden "errettet både modsocialerbejdere ogorganisationer^der tager
sigafdefattige ogmod offentligheden ialalmindelighed .
Arbejdet med soc^al-arbe jc'erne begyndte medengenerel tilbunds­
gående orientering omsituationen i"denfjerde verden ",hvor­
,,efter mangikover tilattilrettelægge ?eksforsøg inden for
skoleundervisning ,erhvervsuddannelse ,boligområdet ,socialarbej - !
Be^våir 0mige^£lg?æn2 ne9et "massi9 'samorclnet evaLuer 'in9atdisse fermførsag .;
set interesse for atforsøge atdrøfte "denfjerde verdens "si­
tuation påetteoretisk plan ,derimod varderblandt deforskel­
lige institutioner stor interesse for desærlige projekter .Plan­
lægningen afdisse projekter begyndte iapril 1978 ,ogmanhåber
4 *
atdeikke alene vilføre tilgunstige resultater isigselv ,

_54 »
dervilgøre detmuligt atdrage generelle konklusioner ,menat
dedermed også vilmedvirke til ,ihøjere grad atgøre myndighe­
derne ogdem ,derarbejder fordisse opmærksomme pådevirkelig
fattiges behov .
Forbindelsen til offentligheden
Inden fordesidste toårharmanfået opbygget enlille gruppe
iReims ,ogavisen "Solidaritet ",der erblevet reorganiseret ,
har etoplag påomkring 600 .ATDhåber atfådenne kontakt til
offentligheden udbygget væsentligt iløbet afdetnæste 2%år,
ommuligt vedudvidet brug afandre massemedier .
Forskning
Manharbesluttet atdele forskningen itodele ,dels kortsigtet
aktionsforskning med henblik påatimødekomme deumiddelbare
behov iforbindelse medprojektet ,ogdels tolangsigtede grund -
forskningsf oranstaltninger ,den ene entværgående undersøgelse
affamilier fra ensærlig barak by,denanden ensociologisk
analyse affattigdommen iReims .
Konklusion
ATD betragter idetvæsentlige disse første 2-g -årafprojektets
femårsperiode somenperiode ,hvor manharfået skabt detgrund­
lag ,hvorpå mankaniværksætte aktiviteter afstørre omfang ,der
kan føre tilmærkbare forbedringer afforholdene for "den fjerde
verden ".

D5_
AKTIONSFORSKNING SMIT FORANSTALTNINGER FOR BØRN UNDER DEN
SKOLEPLIGTIGE ALDER -NOISY-LE-GRAND. HERBLAY OGTOULON
Der ertale omtreprojekter forbørn under denskolepligtige
alder iværksat afAide åToute Detresse (kort beskrivelse af
ATD findes iafsnittet omprojektet :iReims )itoforstæder til
Paris ogiToulon påmiddelhavskysten ..Noisy varhjemsted for
enberygtet barakby,der nuheldigvis erforsvundet ,men somvar .'
■» .0
opstået udkanten afParis ,daefterkrigstidens bolignød var
allerværst .ATDblev faktisk grundlagt ibarakb /enNoisy .Mange
afdem ,dertidligere boede idisse ibarakbyer ,borstadig idet'
samme område ,mennuihøjhuse .Skolerne iNoisy ogHerblay har
faciliteter til athuse henholdsvis 78og24 -familier ;dervilsom påfare måder er itranjiog
hernavnlig være tale omfamilier ,J^som myndighederne mener har
særlig behov forhjælp .Centret iToulon fungerer sommidlerti­
digbolig for78familier .Defleste afdem ,derbor ideto
centre vedParis ,eraffransk oprindelse ,hvorimod der iprojekt -
området vedToulon eretbetydeligt antal sigøjnere ognordafVi -
kanere .Ialle treområder harbeboerne dehandicaps ,dernormalt
følger med fattigdom .Ak1yeteter_for_b0rn
Førskoleprojektet vedrører • former forarbejde medbørn iolderen
0-6 §!rsundheds læne,førskoleakti vteten ogkulturelle aktiviteten .
INoisy ogHerblay erbørnehaverne for børn indtil fire årde
vigtigste aktiviteter .Der eransat tolærere ogensygeplejerske
påhver skole ,der i1978 havde -entilgang påhenholdsvis 22og
13børn .INoisy er ■undervisningsholdet yderligere suppleret med
enbørnelæge ogtosocialarbejdere .IToulon ersituationen noget
anderledes .Dadeoffentlige myndigheder her har overtaget drif­
tenafbørnehaver ,dertidligére blev varetaget afATD ,kone en- ,'
trerer ATD signuomandet enddenrent undervisningsmæssige side
afarbejdet .Påcentret eransat tolærere ogentalepædagog .
Enkoordinator ,enpsykolog ogensekretær hjælper alle tre cen­
trebistået affire deltidsansatte uddannelsesvejledere ogen
deltidsansat bogholder .•
Børnehaverne eråbne frakl.9ommorgenen tilkl.4omefter - .
middagen med enmiddagspause på2timer .INoisy bliver debørn ,
deroptages ibørnehaven stadig yngre ,ogsidste årlådensamlede
aldersfordeling blandt børnene påfra20måneder til24måneder'

-5sa­
(plus fem 18måneder gamle børn ?derkom 2-§dagomugen ).I
Herblay ergennemsnitsalderen noget højere ,idet der 'blandt
andet også erbørn ,der ergamle nok til atkomme ibørnehave -
klaese ?mensomharformange problemer ,til atmankansende
demderhen rneddetsamme .AUe "suDproletariat familierne indser na,hoor
vigtigt der eratga iskole ,og -idefleste tilfælde indmelde oeaeres børn .

~s*-
IToulon legede man "skole "tredage omugen .med 10børn (niaf
demvarsigøjnere )ialderen fra 18måneder til30måneder som
enslags forberedelse til'børnehaveklassen ,,
ATDharudviklet etpædagogisk system ,sommanmener' isærlig
grad imødekommer meget fattige børns behov .Detanalyseres i '
detaljer -ibogen "Ilfera beau ,lejour oulesous-proletariat
sera entendu "offentliggjort afATD i1978 *Derlwgges særlig
vægt pådensociale ogsproglige udvikling . _ '
Foruden skoleaktiviteterne tilrettelægger projektholdene også
enrække fritidsaktiviteter ,derhenvender sigbåde tilbørn
frabørnehaver ogbørnehaveklasser (4til6år).INoisy havde
man aktiviteter tre dage omugen ogiskoleferierne .Det startede .
med aktiviteter forbørn pågaden ogsiden fortsatte man inden -
døre .Derer sale "omformidling afkulturarv ogtilegnelse afudtryksfærdighed -
ovs .f.eks .børnerirr^eventyr^dukketater ogbrug afetudlånsbibliotek .I1978
brugte 31børn bibliotektet,nvor derblev lånt 212bøger .
Herblay holdet startede familieaktiviteter itohjem ,men deto
familier havde formange vanskeligheder ,til atdekunne fåudbyt­
teheraf ,medmindre defikyderligere intensiv hjælp .
IToulon læste holdet iflere private hjem medbørn ,derhavde
særlige lasevanskeligheder ,menderblev ogs§isommerferein læst
med engruppe på10børn .Der blev lavet etsommerkursus for 11
børn ,der ikke gik i skole ogetandet kursus for 15
(alle sigøjnere )somforberedelse tiloptagelse ibørnehaveklasse „
Mansøgte atfåfat idebørn ,derhavde uregelmæssig skolegang ,
idet mankontaktede dempågaden ogholdt kurser fordemogderes
familier forpådenne måde atopmuntre dem tilatvende tilbage
til skolen . *
Sundhedslære eretvigtigt led iarbejdet medbørn ogforældre ,
'ogholdet iNoisy driver deres eget mor-barn center ,derfår
besøg både' aflæge ,sygeplejerske ogsocialarbejdere -
Holdene fraHerblay ogNoisy benytter etferiecenter iJurabjer­
gene kurser _ophold forbørn fraderes respektive områder .

-56a-
Fcrœldrearbejde
Mal ,gruppen omfat tsrilige så .høj grad forældrene som børnene
ogbørnehaven erenafmilighedeme fer atfåkontakt med fami­
lierne ogmotivere dem for atdel -tage iaktioner afetstørre
omfang .Ibørnehaverne holdes dermånedlige forældremøder ,og

dererenlang -række øvrige gruppekontakter ogindividuelle kontakter .S^or-
ældrene påtager sigogså arbejde ibørnehaven (f.eks .vedattilrettelægge
aktiviteter ,udflugter ,fester ogvedatvikariere forlærerne ).Mange for­
ældre erblevet draget med indiATD's lokale oginternationale aktiviteter
som f.eks .solidaritetsfestivalen iParis iDesværre har det vist sig særlig
vanskeligt atinddrage sigøjnerfamilier iorganiserede aktiviteter icentret
iToulon .' '
IToulon-oentret planlægger man engruppe ,der skal arbejde med defattiges
rettigheder .Denne gruppe skal ses som enafløser afenboliggruppe ,der med
sin'indsats sidste årvar begyndelsen til enstørre bevægelse ,der ha,vde sit
udgangspunkt iprojektområdet . . .
Kontakt til institutioner
Det drejede signavnlig omdestatsejede børnehaveklasser ,hvor projektholdene
ersærlig interesserede iatskabe kontakt mellem lærere ogforældre samt at
hjælpe lærerne "medatforstå deproblemer ,somforældre fra denne delafsam­
fundet har.Der holdes kontakt til enlang række kulturelle institutioner og
uddannelsesinstitutioner ,forheratskabe forståelse for defattige familiers
behov . .- '
Vurdering
Foruden lærerrapporter laves dertogange omåret enrække psykologiske tests
for debørn ,dererunder den skolepligtige alder ,desuden laves der også
tests for deafprojektområdernes børn ,der gåribørnehaveklasse eller befin –
^dersig pågrundskolens primærtrin .Dette gørdet muligt atfølge defremskridt
dersker ,selv omdetersvært atlave follow--up tests pålang sigt ,damange
affamilierne genhuses .
Mødefrekvensen blandt debørn ,dergåribørnehave ogbørnehaveklasse erblevet
mere regelmæssig ,ogdesynes generelt atvære bedre klædt ogienbedre sund­
hedstilstand .Imidlertid giver både børnenes ogforældrenes helbred dogstadig
årsag til bekymring .
Fremtiden
Iforbindelse med selve projekterne vil projektholdene søge atfinde frem til
flere måder ,hvorpå forældrene kandeltage .Deterogså planen atindføre nye
undervisningsprogrammer medhenblik påsprogindlæring navnlig for desigøjner -
børn ,der har spansk som modersmål .
ATDudnytter endvidere erfaringerne fradisse treprojekter iforbindelse med
oprettelsen afbørnehaver ogbørnehaveklasser iReims iNordøstf rankrig ogi
Angers iVestfrankrig .

FORBEDRING AFBOLIG -OGLEVEVILKÅRENE IROUBAIX .
GUEMENE -SUR-SCORFF OGORANGE
Dette projekt består egentlig aftreprojekter beliggende ihvert
sitområde nemlig idetyderste nordøstlige ,nordvestlige og
sydlige dele afFrankrig .Projektet gennemføres idetreområder
under Ledelse afPACT ,centrenes landsforbund Beskyfeker forbedring bevanelse
ogombygning afboliger ,ensammenslutning afselskaber ,
derblev dannet efter krigen foratløse boligmanglen ogforny
dengamle boligmasse .PACT restaurerer •hovedsagelig huse . '_
Defarte voliger tilbydes særlige grupper
somf.eks .ældre mennesker ,immigranter eller unge arbejdere .
Det erdetlokale boligselskab ideenkelte områder ,derleder
oggennemfører detp§gældende projekt .PACT-cent renes landsforbund
koordinerer iform afteknisk ogadministrativ rådgivning .
Roubaix
Roubaix erengammel industriby veddenbelgiske gramse .Mange
afdens boliger ogindustribygninger fra det 19.århundrede er
nuforældede ogved atblive revet ned for atgive plads til "
"yoyggeri .Byen harenmarginal befolkning afvåde fransk ogudenlansk
oprindelse .
Derlokale PACT.center CAL(Centre d'Amélioration duLogement -Organisation forfor-
bedring afboligen )derharvirket iRoubaix siden 1954 råder nu
over 1800boliger ibyen oggenhuser årligt 450familier .Det
europæiske pilotprojekt harnavnlig forbindelse med toafCAL' s
aktiviteter nemlig modtagelsescentret og"Cité dePromotion ".
Modtagelsescentret blev opført i1961 ogfungerer sommidlertidig
bolig forsocialt handicappede familier ."Cité dePromotion ",
derblev startet i1975 ,erenlille boligbebyggelse ,derogså er
beregnet forsocialt handicappede familier ,menhvor dekanboi,
længere tid ,oghvor dekanblive hjulpet socialt oguddannelses­
mæssigt ogsåledes fålettet overgangen tiletablering ifast
bolig .Tilsvarende ordninger findes iNoisy-1e-Grand ,Herblay og
Reims .
Modtagelsescentret harhvert årmange familier boende ikort tid .
Disse familiers problemer er,atdeerhusvilde enten pågrund

-58a-
/
afenskilsmisse eller manglende betaling afhuslejen ,men det
atdisse familier ingen bolig har ersomregel lam étafenlang
række problemer .Derfor erder til centret også knyttet enhel-
tids-eller deltidsansat socialarbejderen læge ogensmåbørnspædagog .Disse
fårhjælp aflærerstuderende ogfrivillige ,foruden atdetlokale
bistandskontor ogdelokale familievejledere også træder hrjæl-

-59-
pende til .Områdets kontor forpsykiatrisk bistand haræpåforsigtig
tillendt atstille enpsykdogogen tale pædagog tilrådighed .Iskoleåret
1976-77 harman haft legestue engang om
ugen ,ogijuni 1977 gikdenover tilatfungere sombørnehave /
børnehaveklasse for detotilseksårige ,oghvor manmødtes hver
dag .Man eridenne forbindelse vedatlave etprogram ,derskal
imødekomme behovene hos debørn ,der ersocialt tilbagestående
ogharringe skolekundskaber .Manvilnavnlig koncentrere sigom
sprogtilegnelse ogpsyko-motoriske færdigheder .Dette arbejde
blev oprindeligt styret ogevalueret afuniversitets instituttet
iLille .Projektholdet overvejer nuatdrage skoletilsynet ind
medhenblik påatfølge børnenes præstationer oppålang sigt .
Manlægger megen vægt påatinddrage forældrene ,ogdette harigen
resulteret iandre aktiviteter forvoksne såsom syklubber ,hus-
holdningskurser ,gruppemøder ,udflugter osv .
"Cité dePromotion "består af25individuelle boliger .Omkring
halvdelen afbeboerne eraffransk oprindelse ,deøvrige eraf
nordafrikansk ,portugisisk eller blandet oprindelse .Disse 25fami­
lier havde ibegyndelsen af1978 172børn tilsammen .Mange af
familierne erblevet henvist til CAL afsociale institutioner i
byen ,mens andre erkommet afegen drift .Til "Cité dePromotion "
erknyttet ettværfagligt hold med bl.a .psykologer ogsocialar­
bejdere samt specialister påuddannelsesområdet .Etforsknings -
hold fraLilles universitet styrer ogevaluerer detarbejde ,der
udføres .Deforanstaltninger der støttes afDet europæiske Fælles­
skab drejer signavnlig omfritidsaktiviteter for børn samt ung-
domsarbejde især iforbindelse med erhvervsuddannelse .
Ferielejre betragtes som etvigtigt middel til atbringe børnene
ikontakt med verden uden for .14børn var påferielejr sidste
sommer ,og10familier togogså påferie .Defleste afdeandre
børn deltog ienfriluftsle jr,derblev organiseret afCAL .
Ibegyndelsen af1978 iværksatte man eninformationskampagne ,der
havde tilformål atoplyse unge ombeskæftigelsesmuligheder og
erhvervsuddannelse .Kun fire unge var arbejdsløse iseptember
1978 ogfemvar igang med enerhvervsuddannelse .
Arbejdet meddevoksne drejer signavnlig ompraktiske problemer

-59a-
vedrørende boligen oghjemmet bl.a .hvorledes manskal læse og
forstå det ,derstår påelregningen ,hvordan manudformer "breve
tiloffentlige myndigheder ,samt hvordan manlægger ethushold­
ningsbudget .Ufornuftigt elforbrug medderaf følgende manglende
evne til atbetale elregningen ogsomkonsekvens heraf elafbry -
delse eretstort problem iejendommen ..
Endemålet erikke atlave enforgyldt "ghetto "men atgenintegre -
refamiliérhe isamfundet .Bebyggelsens beboere opfordres tilat

benytte kvarterets faciliteter navnlig denlokale børneklinik ,.
Derharværet afholdt 'enrække møder medforskellige sundheds -
ogsocialmyndigheder for atfåderes støtte tildette resociali -
seringsarbe jde sIforbindelse medprojektets gennemførelse har
derværet foretaget detaljerede undersøgelser afdemennesker ,
derharbenyttet sigafmodtagelsescentret og"Cité dePromotion "
Guemene -sur-ocorff
•Guemene erenlille mark edsbyihjertet afBretagne .Mange unge
erudvandret herfra tilbedrestillede egne afFrankrig ,således
atdernukun erengeneration afgamle mennesker tilbage samt
nogle fåbørn tilattage sigafdem ,nårdeikke kanklare sig
selv længere .Omkring enfjerdedel afGuemenes befolkning erover
65år.PACT-projektet sigter modathindre ,atældre mennesker
tvinges indpåalderdomshjem ,Dette gøres bl.a .vedforbedring
afdeældres boliger samt opførelse afbeskyttede boliger .
Projektet styres afARIM (Association deRestauration Immobiléére -selskab
tilrestaurering afhuse somer tilsenstet landesf orbunder afPACT-centre )
pg_Morbihan' s.CALPACT fraderes regionalkontor
iRennes ,hvorfra manvaretager boligproblemerne forGuemene og
omliggende landsbyer .Detvigtigste iforbindelse med dette pro­
jekt eratfålavet hensigtsmæssige boliger "foyers desoleil ".
Dette arbejde erimidlertid blevet alvorligt forsinket pågrund
affinansierings vanskeligheder -det europæiske program kanbistå
iforbindelse med driftsudgifterne men ikke tilbyde kapitalinve -
stering .Manharnuskaffet denødvendige lån ogfået erhvervet
trebygninger ,deregner sigtilindretning aflejligheder ,nem­
lig ettidligere hotel iGuemene ogtonedlagte skoler ietpar
nabobyer .Ombygningen vil vare detmeste af1979 .Der erplanlagt
29lejligheder tilpar ogenlige .Disse boliger var oprindelig
beregnet tilældre mennesker ,men dekan også bebos afunge par .
Hver husstand vilfåsinegen bolig plus ,atdervilvære en
række fælles faciliteter .
Det erplanen aterhverve endnu ethotel medhenblik påombygning
efter 1979 ,ogdetforventes ,atdette ombygningsarbe jdevil
fortsætte i80'erne .Detforventes ,atsundhedsmyndighederne vil
tilbyde boligerne idenne bygning tilinvalide .

-6Q-& .-
ARIM ogPACT erbekymrede forhuslejen idefærdiggjorte boliger /Ogdet
setv omdeselv har forestået
ombygningsarbejdet forderved atopnå gunstigere lånevilkår .
Flere afdelejligheder ,dervarberegnet tiltopersoner ,er
blevet delt opitolejligheder foratfåhuslejen ned ,men
alligevel vildenne boligform blive dyr«,'

-61-
Manerallerede -vedatplanlægge mindre forbedringer afprivate
boliger ,derskal gøre detmuligt forældre mennesker atblive
ideres eget hjem .Vedudgangen af1978 var 90huse blevet for­
bedret ,ogmanharskaffet midler tilatforetage forbedringer
afyderligere 200boliger .Detskønnes ,atiGuemene ogomegn er
derbehov forforbedringer afover 1000boliger ,derbebos af
ældre .Det ermuligt atskaffe midler hertil gennem etlandsom­
fattende projekt kaldet "Programme Priorité 15".
Manharplaner omatansætte nogle vinge forsommeren 1979 tilat
foretage disse forbedringer ,navnlig malearbejde ogtapetsering
iforbindelse med etlokalt arbe jds/uddannelsesprogram «,Midlerne
fraDeteuropæiske Fællesskab skal bruges tilatdække nogle af
materialeudgifterne .
Parallelt meddenne forbedring afældres boliger ermanved at
starte etmere generelt omfattende projekt forGuémene-området .
Dette projekt finansieres afdelokale myndigheder ogdet franske
landskontor for boligforbedring .Vedatkøre dette projekt paral­
lelt med detovenstående kanman drage fordel afathave ARIM's
tekniske hold iområdet .Vedudgangen afseptember 1978havde man
fået foretaget seks husforbedringer ogyderligere 13husforbed -
ringer var igang .Det erplanen atmodemisere omkring 100boli­
ger ialt .
For tiden erder iGuemene ansat tosocialarbejdere ,der skal søge
atfåigangsat nogle sociale aktiviteter forældre mennesker ,og
dehar holdt enrække møder for lederne afældreklubberne .Man har
desuden fået lavet enlokal sammenslutning afklubber ,derdelta­
ger idette moderniserings projekt .
Der eriområdet blevet oprettet enhjemmehjælpsordning ,men re­
sultaterne har ikke været opløftende .Det erendyr ordning ,og
mange afhusene ersåforfaldne ,atdet erumuligt atgøre ordent­
ligt rent .Denne hjemmehjælpsordning kan først blive effektiv ,
når der erforetaget flere moderniseringer .

♦V •«/, U-*
Orange
Orange erenhistorisk "byidetsydlige Frankrig ,dergavnavn
tildetnederlandske kongehus .Projektet ,derledes afPACT-
Vaucluse ,gårudpåatrestaurere . "bygninger ,derligger i
centrum ,ogsomstammer framiddelalderen .Disse bygninger eren
turistattraktion ,pågrund afderes arkitektoniske værdi ,men
alligevel erdemeget forfaldne ,ogmange afdemstår tomme .Det
ermeningen ,atdisse huse efter restaurering skal huse fattige
frakvarteret ogudefra . ~ ■
Arbejdet harhidtil mest bestået iindsamling afdata ,pågrundlag
afhvilke PACT harudarbejdet etomfattende aktionsprogram ,som
Ν
■J

-62-
detlykkedes atfa "byrådet tilatgodkende iapril 1378 «Ipro­
jektets rapport f;u-1978 står ,atDeteuropæiske Fællesskab gjorde
detmuligt natl^gge pres påbyrådet ".
Deoplysninger ,derblev indsamlet afPÅ.CT ,omfatter også deres
egen undersøgelse af230husstande samt oplysninger indsamlet i
forbindelse medmindre moderniseringsarbejder .Dette arbejde med
modernis ering afboliger til deældre ersket som etled i"Pro-
gramme Priori té15",ogindtil nuhar 18husstande nydt godt heraf .
Dererogså forb.ar dlinger igang foraterhverve entomejendom ,
derkan ombygges til boliger tilimmigrantarbe jdere .
Densamlede plan ,,.dr--cblev godkendt afbyrådet iapril 1978 ,om­
fatter forbedring afoffentlige servicevirksomheder (vandforsy­
ning ,belysning osv .),forbedring eller ombygning afboliger samt
udvidede sociale ogkulturelle aktiviteter .Hvad det sidstnævnte
angår såerderblevet foreslået opført et"maison åtous "(fæl–
.leshus ),derskal fungere somkulturcenter oghovedkvarter for
lokale foreninger .Opførelsen afdette hus ventes attage 3-4år.
Man vil sandsynligvis iførste omgang kun fådele afprojektet
gennemført ,ogdetvilhernavnlig komme tilatdreje sigomet
forholdsvis lille antal boliger ,hvis forbedring erprioriteret
højt .

--- 63
H.iABITAT ETyiE_SOÇIALE_(_BOLIGMILS0_OG_SQÇIALT_MILSO )
STRASBOURG .DENAIN .WOIPPY OGLEHAVHE ,
Dette eretafen"nybølge "afeuropæiske projekter ,somKommis­
sionen godkendte imarts 1978 .Projektet drejer sigomfire
store boligområder idetnordlige ogøstlige Frankrig ,ogsom
ertypiske formeget afdet "byggeri ,derblev opført islutningen
af50'erne ogbegyndelsen af60'erne .Selv omdette byggeri ikke
blev opført specielt .tildårligt stillede familier ,såhardet
ofte udviklet sigtilenslags "ghettoer "fordefattige refter­
hånden somdebedre stillede beboere flyttede ud,idet detsåvar
demennesker ,dervarmere eller mindre dårligt integreret i.sam­
fundet ,derflyttede ind .Enstor delafdisse tilflyttere er •
ofte men ikke altid immigrantfamilier ,navnlig nordafrikanere .
Kvarterets sociale forfald sker ofte side omside med ,athusene
ogdeoffentlige servicefaciliteter forfalder .Boligområderne er
ofte både ifysisk ogsocial forstand isolerede ,idet deligger
etstykke uden for byen ogkunhar ringe transportmuligheder til
beskæftigelses centre ogindkøbscentre .Der erogså ofte kun et
ringe udbud afsociale ogkulturelle faciliteter .
Boligmijø ogsocialt miljø -eretregeringsf inansieret aktionsforskningspro -
jekt ,hvis måldet eratimødegå dette forfald ifire udvalgte
boligområder .Somdetfremgår aftitlen ,har *projektet toaspek­
ternemlig dels enforbedring afdetfysiske miljø dvs .afhusene
ogdeåbne arealer ,d:.:Ia etforsøg påatforbedre detsociale
miljø .Man vil forsøge atopmuntre ,tilkulturelle aktiviteter
navnlig forkvinder ,unge' ogetniske mindretal ,forbedre oplys­
nings formidl ingen ,tilbyde undervisning isundhedslære ,undersøge
områdernes økonomiske oguddannelsesmæssige problemer .. .fremme
-kreative aktiviteter sonnt undersøge skoleundervisjo.gen iområdet .
'<*• U. ; ^M
manvilsvge is>aviut muliyt otiifany stinddrage beboerne iplantegningen
oggennemførelsen afaisse aktiviteter .
Man vildesuden forsøge atdanne lokalgrupper afalle slags bl.a .
lejerforeninger ,derkunne deltage pålinie medbyggeledelsen i
reparationsarbejdet .
Enstor delafprojektets midler skal anvendes tilerhvervsfor -
beredende institutioner medhenblik påatfåmindsket ungdoms -

64_
arbejdsløsheden (ialle fire områder erdertale omunge eller
yngre familier ).
Vedhver bebyggelse arbejder toheltidsansatte socialarbejdere
ogendeltidsansat .Desuden erder tilhvert projekt tilknyt
tet toteknikere ,derkanvejlede iforbindelse medreparations
arbejdet® Endvidere erderspecialister ihenholdsvis sundheds­
lære ogerhvervsuddannelse .
Defire bebygebber ;derertale om,lijger iNeuhof iSrasbourg-di stri k-
tet (omkring 20000indbyggere )$Chateau iDenain-distriktet i
PasdeCaiais (5000 );St.Eloi iWoippy-distriktet nærMetz
(omkring 6000 )ogendelig Mare Rouge iLeHavre-distriktet
(omkring 10000).
Prujektet ledes cifDOIiylill ISfuyoucicili i'iilsw entVamilnister iel
o,cjaiiisation ogfinansieres _afstaten ogderespektive
kommuner foruden afDet europæiske Fællesskab .

IRSK PROGRAM TIL BEKÆMPELSE APFATTIGDOM
Aktionsf orskningspr o.iekt
Projekt vedrørende sociale rettigheder
Supplerende projekt vedrørende sociale tilskud
Deførste forslag til etprogram medhenblik påatbekæmpe fat­
tigdom iEuropa komfraIrland ogvar envidereførelse afIrlands
planer omatudvikle sit eget nationale program .Irland eridag
deneneste afdemedlemsstater medmere end étprojekt under det
europæiske program ,derkunhar énorganisation tilatkoordinere
deforskellige forsøg ,ogden eneste medlemsstat hvor projekterne
er "blevet forelagt som en -integreret delafden sociale politik .
Administrativt opstiller Kommissionen treirske projekter ,men i
praksis kanmantælle optil 23forskellige forsøg eller /betragte
demalle som ét"projekt med enfælles ledelse ogfælles planlæg­
nings -,forsknings-og evalueringsaf delinger .Derfor beskrives
alle deirske eksperimenter under étidenne rapport ,samtidig
med atdeopdeles idetrehovedprojekter ogdedertil knyttede
aktiviteter ,således somdeerstillet opiKommissionens offi­
cielle liste over projekter .
Det nationale udvalg
Socialministeriet nedsatte imaj 1974 detnationale udvalg for
pilotprojekter medher "blik påbekæmpelse affattigdom .Detprimære
formål var atplanlægge oggennemføre etprogram medpilotprojek­
termedhenblik påatbekæmpe fattigdom inden forrammerne af
Fællesskabets arbejdsmarkedsmæssige ogsociale handlingsprogram .
Selv omudvalget blev støttet afregeringen ,hentede detsine
medlemmer blandt folk medmeget forskelligartede kvalifikationer
ogerfaringer ,derspændte over enlang _række områder lige fra
socialt arbejde ,kirke -ogfagforeningsarbejde tilakademisk
arbejde ogsocialforskning .Ialtvar syvministerier repræsente­
ret .
Lige frabegyndelsen anlagde dette udvalg .ettemmelig radikalt
synspunkts ' ' - '>'"'
"Detgrundlægginde forfilosofien bagprogrammet ,'eratfattigdom

-65^--
idetirske samfund for enstor delskal erkendes somresultatet
afulighed ,ogatenendelig afskaffelse afden ...vilkræve en
ændring afressource -ogmagtfordelingen isamfundet ".

-66-
Det "blev imidlertid erkendt ,atsådanne fundamentale ændringer
næppe kunne skegennem projekter afdet ideteuropæiske program
planlagte omfang .Håbet var ,atmangennem disse projekter "så
småt kunne iværksætte densociale omlægningsproces oggennemprøve
nyemetoder tilløsning affattigdomsproblemet ".Således tog
programmet sigte påtreting :atudvirke enpraktisk indsats i
dårligt stillede områder Biler befolkningsgrupper inød ,atfor­
øgedenoffentlige forståelse forfattigdomsproblemet ,ogat
bidrage tiludvikling afeneffektiv ,langsigtet politik til
bekæmpelse affattigdom .Disse målvarnaturligvis desamme som ^
dem ,deteuropæiske program skulle ^tage sigte påifølge deplan­
lægningsmøder ,derfandt sted iBruxelles påsamme tid .
Detnationale udvalg valgte fire forskellige projekter ,somskulle
forelægges forKommissionen :etaktionsforsknings projekt vedrøren­
delokalsamfund ,et'projekt vedrørende sociale rettigheder ,et
supplerende projekt vedrørende sociale tilskud ,ogetprojekt
fra "Social Services Council ",Resultatet var ,atKommissionen
gav50$støtte tildeførste toprojekter og25$tildettredje ,
men ingen til detfjerde .Kommissionen fårimidlertid rapporter
omdette fjerde projekt ,dersåledes kandanne sammenlignende
materiale ogindgå iudvekslingen afresultater .Resten afpenge­
netildisse projekter kommer fradenirske regering .Programmet
omfatter også enrække projekter ,dergennemføres afandre orga­
nisationer ,itilknytning tildefire projekter ,derledes af
udvalgets eget person ,le.Ialtforestår udvalget direkte eller
indirekte 28projekter (juli 1978 ). ,
Aktionspro.jekter
Aktionsforskningspro.iekt
Ligesom detreandre irske projekter udgør dette ivirkeligheden
enrække samordnede projekter .Nogle gennemføres direkte afper-
sonåle ,dereransat afdetnationale udvalg ,-resten afandre
organer . -
Disse aktionsforskningspro jekter ,somdirekte styres afudvalget ,
gennemføres itreisolerede landdistrikter påvestkysten ,nemlig
iCastletownbere (Co.Cork ),West Coimeraara cgWest -Donégal .

66a-
Ihundrede arerdeunge udvandret fradisse fattige områder til
Amerika ,England eller Dublin ,hvilket hargjort detendnu mere
vanskeligt fordentilbageværende befolkning ,derbliver stadig
mere fåtallig ,cghvis gennemsnitsalder erstigende ,atmodarbejde
stagnationen isamfundet .

-67-
Denmetode ,deranvendes idisse projekter ,kannaturligvis på
lige fodanvendes iland-ogbydistrikter -denanvendes endog
oftere ibyområder iindustrilande -ogdetnationale udvalg
kunne have besluttet atvælge kontrasterende land-ogbymiljøer
istedet forudelukkende atvælge landmiljøer ,der ermeget lig
hinanden .Devalgte områder ,derkunne sammenlignes ,ikke alene
foratlette forsknings -ogevalueringsarbejdet ,menogså fordi
detblev ans«t for -lettere atskabe kontakt mellem forskellige
regioners lokale samfunds grupper ,somifølge projektet skulle
støttes ,hvis dehavde samme baggrund .Målet eratopbygge et
landsdækkende netafkontakter ,derogså vilomfatte -deøvrige -
projekter ,derstyres afandre organisationer .Pådenne måde
kunne lokal deltagelse føre tildeltagelse pånationalt plan .
Samme plan følges inden for detsideløbende projekt vedrørende
sociale rettigheder ,dersomundersøgelsesgrundlag har enrække '
sammenlignelige byområder iforskellige regioner iIrland .
Påhvert sted erder etprojekthold påtrepersoner ;lederen ,en
medhjælper ogenforskningsmedarbejder hot-dere ernuPafem
Deres mål erpågrundlag afenbred ogdirekte
deltagelse -frabefolkningens sidaatbidrage til atgenoplive .
disse hendøende landdistrikter ,-idet man ikke vil "sælge "ind­
byggerne en .bestemt løsning ,menhjælpe demmed attage skæbnen -
ideres egen hånd .
' ''
Arbejdet .starter med enbeskrivelse aflokalsamfundet ,hvori hol­
detanalyserer densociale ogøkonomiske ^struktur samt' områdets
problemep .Holdet udpeger devigtigste ledere ogarbejder sammen
med demogandre lokale indbyggere for atudarbejde enhandlings­
plan baseret påselvhjælp . _ .
Projektholdene flyttede ikke ud'i "deres områder førnovember 1976
menallerede henimod maj 1978 varudvalget istand tilatopregne
enlang -række aktiviteter ideres rapport tilsocialministeren .
Pådetøkonomiske område startede holdene adskillige steder med
atfremme kooperative foretagender blandt fiskere ,landmænd og
håndværkere ogsætte demiforbindelse medtekniske rådgivnings –
organer .Deforsøger også atdrage befolkningen medindiplan-;
lægningen afsærlige regeringspro jekter vedrørende oprettelse af
nyeindustrier ogudvikling afturisme ,samt iudvidelsen af

-6 1a-
grundlage 'gf-y?o-j,c-u-P-T.^'rh af 3tne i.o.uen for dekoopera­
tive foretagerer ,sos,allerede eksisl;>rer,
Etforsøg >,åatoprette et .æ.ønst ;;:i""br-".j:' ;iCa-stietov.nberemislyk­
kedes ,cladet ikke var muligt ate-:h/•,"*veden pågældende ;jord ,
men dar erved atbli'^e gernanføi .betland .-rsnj^proåekt
med engruppe roindre landbrugere «

-68-
Der erstor mangel pafaciliteter påsundheds -,uddannelses -og
fritidsinteresseområder idisse isolerede lokalsamfund ,og1
nogle distrikter erderendog mangel påoffentlige værker som
f.eks .elektricitetsforsyning .Inden forprojektets rammer erder
organiseret lokale grupper ,somskal stå iforbindelse med de
relevante myndigheder vedrørende disse problemer ,ogderergjort
store fremskridt med hensyn til atstimulere fritidsinteresser
samt sociale ogkulturelle aktiviteter ,særlig blandt yngre og
ældre mennesker .Enforbedring aflivskvaliteten eretgyldigt
mål isigselv ,menhvis denbidrager tilatmodvirke denstadige
flugt fradisse distrikter ,kandenligeledes bidrage tilat
forbedre deøkonomiske forhold dér .
Projektet planlægges afsluttet i1980 .Medarbe jderné gørsig .
derfor store anstrengelser foratsikre ,atdeforskellige former
foraktiviteter ,som deiværksætter ,også vilfortsætte efter
projektets afslutning .Ideen medatoprette landsomfattende inte­
ressegrupper ervedatvinde udbredelse ,bl.a.erderdannet en
landsomfattende organisation forkystfiskere .
.Der er«eksprojekter -,somgennemføres afandre organer ,mensom
ertilknyttet aktionsforskningspro jektet vedrørende lokalsamfund .
Detprojekt ,derharværet igang længst ,er"Travellers Rehabili­
tation Industrial AirLtd"(TRIAL )iEnni ,sompåmange forskel­
lige måder ,menhovedsagelig gennem skole -ogerhvervsuddannelses
projekter ,arbejder meddenikke-fastboende befolkning (svarende
tilsigøjnerne iandre lande ,skønt deikke erafsamme ,oprindel­
se).Dette projekt omfatter etuddannelses værksted ,derløbende -
beskæftiger 20unge .Manharogså givet seks kvinder vejledning
imaskinbet jening ogerigang medatetablere uddannelsesfacili -
teter for mænd .
Projektet "North Central City Community Project "blev godkendt
afsocialministeriet -ifebruar 1978 .Deteretprojekt ,derved­
rører etlokalsamfund i"Dublins indre by,ogsomallerede har
taget sinbegyndelse med etværksted ogenlegestue .Etprojekt ,
somderstilles større forventninger til ,er^"Erris Community
Development Project "(projekt vedrørende udvikling aflokalsam -

-68a -
fundet iErris ),somstadig befinder sigpåplanlægningsstadiet .
"North Leitrim Development Federation "(sammenslutningen til
udvikling afNorth Leitrim )erblevet bistået afdetnationale
udvalg siden december 1976 oghar haft stort held med ativærk­
satte ethjemmebagerpro j;?kt,et kooperativ ?fsrei hjem,etgrønsagskooperati v
^oromridets smSbØnder etuadermelses program forunge ogandre foranstaltninger
med ,henblik påatskabe lokal „ , .beskæftigelse .Endelig ydede detnationale udvalg i1976 ettil­
skud til "Fairgreens-projekt etiGalway ,somhovedsagelig eret
uddannelsescenter for 13til 19-årige unge piger fra det ikke
fastboende lokalsamfund
Dette var eténgangs-tilskud som
hjælp tiloprettelsen af centeret ^<jerofficielt
blev åbnet ijuni 1977 .Desuden godkendtes islutningen af1978
etsjette projekt ,dergennemføres afetandet organ ,mensom er
tilknyttet aktionsforskningsprojektet ;detdrejer sig omenunder­
søgelse afland brugs koopera tiver udført isamarbejde med "Agricul -
tural Institute ".

-69-
Projektet vedrørende sociale rettigheder
Dette haromtrent samme struktur somaktionsforskningspro jektet
vedrørende lokalsamfund medtrehold å.fire "personer ,derifor­
-skellige regioner arbejder iområder ,somkansammenlignes ,i
dette tilfælde densydlige centrale delafDublin ,Cork ogWater -
ford .Igen varholdets første opgave atudarbejde enbeskrivelse
__aflokalsamfundet somgrundlag for enaktionsplan .
Kampagner vedrørende sociale rettigheder erisnævreste forstand
koncentreret ometiforvejen fastlagt mål ,nemlig enstørre ind­
sats for etsærligt kompleks afydelser .Det irske projekt går
langt ,udover dette ,idet det ipraksis støtter énrække forbru -
gergruppe ?*,hvis mål eratrepræsentere forbrugerinteresser i
planlægning ogydelse afenikke fastsat række tjenester ,som
berører defattiges liv .
Indtil nuharprojektholdene deltaget iforskellige former for
undervisningsarbejde vedrørende sociale rettigheder ,hovedsagelig
sammen medorganisationer somf.eks .lejerforeninger ,ogsigter
mod ideres områder .atoprette centre ,der erkendt under for- "'
skellige betegnelser som "Action Education Centers "eller "Educa - .
tion andRights Centers ".Desuden har dedirekte deltaget iar- -
-bejdet medforskellige grupper som f.eks .arbejdsløse unge mellem
13og19år,bøni under denskolepligtige alder ogkooperative
^forbrugerforetagender ^ogandre pædagogiske prc^ekts bl.a.voksennelses -
projekter .
Ligesom det ertilfældet foraktions forsknings projekter vedrørende
lokalsamfund erderogså heradskillige projekter ,dergennemføres
afandre ,ogsomhartilknytning tildedirekte styrede projekter .
,Detnationale udvalg igarv dicember 1976 etengangst iIkund til "Ballyfermot
•Community Association "iDublin ,medhenblik p8oprettelse afenafdeling for
beshaftigei.se ogsociale rettigheder somendelafselshabets arbejde i
dette område .Detyder også støtte

-69a-
til enlands omfa11er,d0undersøgel.se blandt enlige gamle ,derfore­
tages afforeningen "Society ofSt.Vincent dePaul "som indled­
ning til etsærligt projekt ,som r1arme forening agter atgennem­
føre medhenblik påathjælpe ældre sAndre projekter ledes af
Threshold (Dublin ),somegentlig eretrådgivningskontor for
hjemløse ,af"Athlone Cominunity Services Gounc.il ",som ervedat
bygge etungdoms center oggennemfare etforskningsprojekt vedrø­
rende debehov ,somAthlone' sungdom har ,ogendelig af"Coolock
Community LawCentre "deryder gratis juridisk bistand ogvirker
sompressionsgruppe isociale anliggender .
Det supplerende projekt vedrørende sociale tilskud indgår iden
reform afdensociale bistandsordning iIrland ,somtrådte i
kraft ijuli 1977 .Formålet medprojektet eratudarbejde en
evaluering afdet nye system ogundersøge metoder til atforbedre
det .

..f3 -
Daiværksættelsen afdetnyeprojekt varforsinket ,vardet
muligt atforetage enundersøgelse afdetgamle system ,somdet '
nyesåkunne sammenlignes med .Cirka 1800afdem ,dervaromfat
tetafdettidligere nationale bistandsprojekt ,blev interviewet ,
ogderblev ligeledes foretaget en -undersøgelse blandt embeds­
mænd ,somadministrerer projekterne .
Iværksættelsen afdetnyeprojekt bliver nufulgt opmærksomt
over hele Irland ,ogderforetages særlige undersøgelser ito
lokaliteter .
Dendelafprojektet ,dervedrører forskning ,suppleres afto
projekter ,dergennemføres afandre organer ,men ertilknyttet
projektet ."Women's Aid"(Dublin ),dererenfire årganmel
organisation ,somgiver husly tilkvinder ,derharværet udsat
formishandling fraderes mænds side ,fårtilskud fradetnatio­
nale udvalg tilatindbygge etforsknings element isitarbejde ,
udvikle gruppeaktiviteter blandt sine familier og ^forbedre sin
forbindelse medandre relevante organisationer (f.eks .boligmyn -
digheder ),herunder andre grupper ,deryder bistand tilkvinder ,
IKilkenny støtter udvalget "Newpark Close "projektet jier på
mange måder minder om"Aide åToute -Détresse"-pro jekterne som
f.eks .det iBreda (Holland ).Toarbejdere lever blandt en"mål­
gruppe "på30særlig fattige familier ,somdetlokale sociale
bistandskontor har arbejdet med inogle år.Målet eratudvikle
nyemetoder forarbejdet med disse familier pågrundlag afen
følelse afstørre gensidig forståelse ogtillid .Der erikke
nogen iforvejen fastlagte aktiviteter under dette -projekt ,som
erved atblive startet . ~
Det fjerde projekt vedrører "Social Service Councils ".Indpi for
ca.detsidste årti erder "iIrland opstået enlang række "Social
Service Council^' .Disse omfatter grupper afprivate organisatio­
ner ,derarbejder pålokalt plan ,ogsomgårsammen for *nkoor­
dinere deres indsats ogsamle deres ressourcer ienfælles pulje .
Nogle yder også selv enlang række tjenester .Dette projekts
første etape omfatter énforsknings-undersøgelse afca.75af
disse "Councils ".Formålet eratundersøge deres struktur cgden
måde ,hvorpå defungerer ,ogatstille forslag tilenfre?nt -.d-ig
politik .Denne undersøgelse skulle kunne afsluttes 1begyndelsen af

-70a-
1979 .Anden etape afprojektet omfatter en .-.vo :;0gelse af Social Service
Council'"s virksomhed igrevskabet Clare *Clare blev valgt ,fordi "Social
Service Council'"s aktivitetsniveau ermeget højt iby-oglandområderne ,men
ogs§fordi det somgrevskab låoverst med hensyn tilfattigdomsindi katorer .
Der ertale omankritisk "case study"med henblik p§atfinde udaf,hvorledes
"Council "arbejder>og hvor effektivt dets arbejde er,UndersCge Isen iClare
cilgive oplysninger om"Council "arbejde ,omdets klienter ogom,ihvor
højgrad "Council "hjælper disse klienter .Arbejdet imarken startede i

november 1976 ,ogdeanvendte metoder vardeltageriagttagelse oginformel le
interviews .Detforventes /atrapporten vilvare afslutter ibegyndelsen af19?V
Tilsammen vilClaré-undersøgelsen ogdenlandsomfattende undersøgelse give
mange nyttige oplysninger om"Social Service Councils'"s arbejde,og der
vil iforbindelse hermed komme hensti llinger om,hvi Ikenyefremgangsmåder
disse organisationer kantage ianvendelse .
Forskning
Alle deprojekter ,derher ertale om,både demderdirekte og
*
indirekte ledes afdetnationale udvalg ,erpilotprojekter .
Dette "betyder ikke alene ,atdetager sigte påatvise enlang
række forskellige forsknings -ogaktionsmetoder ,menogså atden
nyeviden man fårgennem projekterne ,ervigtigere enddet ,der ,
opnås gennem disse idetbegrænsede tidsrum ,despænder over .
Dette ,atdetirske program tilbekæmpelse affattigdom harkarak
terafeteksperiment ,betyder ,atforskning erafstørste betyd­
ning ,ogideirske projekter erderlagt lige såmegen vægt 7på
denne side afaktionsforskningsmetoden som inoget andet projekt
inden fordeteuropæiske prograin .Forskningens rolle styrkes ved ,
atdenhar etcentralt koordineringsorgan som detnationale ud­
valg ,idet derfaktisk varforskere idenstab ,derarbejdede
med detnationale program ,førprojektstaben begyndte atarbejde ,
ogdeområder ,hvor aktionsforskningsprojekterne vedrørende
lokalsamfund ogprojekterne vedrørende sociale rettigheder skulle
gennemføres ,blev valgt påbaggrund afundersøgelser ,dervar
baseret påomhyggeligt valgte samfundsøkonomiske ogpolitiske
kriterier .Programmet indehplder også nogle projekter ,der idet
mindste pånogle stadier ,udelukkende erforskningsundersøgelser .
(f.eks .,dennuafsluttede undersøgelse af,hvordan detnationale
bistandsprojekt fungerer ).
Ideenkelte projekthold erforskningsmedarbejdere også stærkt
repræsenteret .Således udtrykte den .udsendte ekspert fra den
rådgivende arbejdsgruppe sinfrygt fot*,atprogrammet kunne få
etoverdrevent intellektuelt præg ,ogbevirke atindbyggerne i
deområder ,hVbr projektet gennemføres ,føler sigudsat for en
overdreven udforskning oghæmme udviklingen afspontan handling
ogselvstændig tænkning .Dogtilføjede hun ,atdisse risici ,så
vidt hunkunne se,varminimale idetirske program ,hvor forsker­
ne,derpåenforfriskende måde anvendte etsprog uden jargon og
varåbne for *njTB ideer ,ofte selv deltager idetkonkrete arbejde ,

-72-
2IN_L0KALE_SUNDHEDS-_gG_BISTANDSTJ ENESTE-PADOVA
Detstørsteprojektideteuropæiske programerprojektetiPadovanær
Venezia,derhar250.000indbyggere ogeretberømtcenterforrenæssancekunst .
Projekteterintetmindreendenfuldstændig omlægningafbyenssundheds-og
bistandstjeneste .NyligtvedtagneloveiItalien,dergiverforøgedebeføjelser"
tilkommunerne hargjort,etdetteprojekterafsærligbetydning,icfetds
erfaringer,dergøresiPadovasamtidigmederfaringerne fraforsøgsordninger
ivisseandrebyer,kantjenesommodelforrestenlandet.Deerfaringer,der
gøres,erafbetydningogså.udenforItalien,idetPadovapåsinegenmåde
benyttersigafenrækkeprincipper,der liggertilgrundforreformerinden
fordensocialese.ktorialle'Fællesskabets medlemsstater .
Projektetblevpåbegyndtibegyndelsen af1970'erne ogblevindtil1975
finansieret afbyrådet.StøttenfraDet»europæiske Fællesskab hargjortdet
muligtatudvideprojektettilatomfattehelebyenogtilatinddragenye
områder.Projektetblévssåledes startet,indenmanvedtogdenyelove,der
Bådenhar,gjortdetsudviklingnemmere .Dapcojektetblevpåbegyndt-anvendtemandeneksisterende lovgivning samtnoglerTornyeLser,som,selj7 omaerikkevar
•tagethéjdefordisseideneksisterende lovgivning,alligevel ikkevarimocstrid
1~ft'i^kcfårnuÅåle embedsmænd,dérvaransvarligeforiværksættelsen afreformen,
brugtei1972ethalvtårpåisamråadmedenlangrækkeberørteorganerat
skitserereformens samledemålsætning .Denneskitsefikifebruar1973byrådets
tilslutning .Restenafdettekapitelindeholder enbeskrivelse afprojektet
setilysetafdeenkeltemål,dererindeholdtireformen.
Decentralisering
Detgrundlæggende ireformener,atbyenbliveropdeltidistrikter,derer
organiseret isocialeenheder.Nårførstedenneopdelinger.gennemførterdet
enkommunaleadmistrations ide,etderihur.afdissedistriktsskalopretteset
"lokalkontor",hvorframanvilformidleenintegreret oggrundlæggende sundheds-
ogbistandstjenestenvillebliveudformetsåledes,atdenimédekomlokale
behov.~

-73-
/
Enrækkeundersøgelser gennemfart i1971viste^atlokalkonfort"maksimalt
kunnebetjeneenbefolkning på50,000,ogiundersøgelserne opregnedes en
rækkesocialefaktorer,derskulletagesibetragtning,nårmanfastlagde de
enkeltedistrikters nøjagtigegrænser.Manendtemedenopdelingi8distrikter,
dersenereblevforhøjetjtil10,dakommunenetablerede etnetaflokalråd.De
enkelle"lokalkontor"betjenersåledesnuetområde,derfaldersainmenmeddet
derbetjenesafetlokalråad/ogsomnormåltholdermødei"lokalkontorets ".
Detoffentlige transportsystem varstortsetbestemmende forhvoride
enkeltedistrikter "lokalkontorerne "blevplaceret.Disse"lokalkontorer "er
forholdsyis småogbenytterlokaler,dererombyggede eftersihaveværet
brugttilandreformål.Ideflestetilfaldeejedesbygningerne alleredeaf
kommunenellerejedesaforganisationer ,hvisaktiviteter nuerblevetovertaget
afbyen.Denneløsningvarikkealenetids-ogpengebesparende ,menprojektet
tilrettelægger ønsketatundgåatderblevopførtstorenye,afskrækkende
kontorkomplekser . ~
Etsådant"lokalkontor"bestårtypisk aftre"dispensårio'er "(lokale
hvormedicinudleveresellerhvorlægebehandling gives)medtilhørende
venteværelser ,ettilstrækkelig antalsmåkontorer,såledesatmedlemmerne af'
detuddannedepersonalehverisærkan:rådeoveretidetimer,Hvorhan/hun
arbejderpå"lokalkontoret ",etværelsetilhjemmehjælpere ,oghjemmesygeplejersker
pladstilencomputerterminal samtetmødelokale .Defleste"lokalkontoret "
harogsåpladstilkulturelleaktiviteter,sygegymnasti kosv."LokalKontorerne "
harikkeallesammestørrelse,ogformidlerhellerikkealledesamme
servicefunktioner .Iafsnittet medoverskriften integrering givesenbeskrivelse "
afpersonalets sammensætning ogservicefunktionerne .Damanstartede
eksperimentet ,vardetletatholdeforbindelsen' mellemcentraladministrationen
ogdeenkelte"lokalkontorer ".Senerevoksededisse"lokalkontorer "
imidlertid bådeiomfangogantal,ogdetblevnødvendigt atlaveenmere
formaliseret kontakt.Nuudpegesderipersonalet pådeenkelte"lokalkontoret "
etmedlem,derskalfungeresfcm"lokalkontorets "talsmandoverfor
.centraladministrationen ogomvendt.Koordinatoren erikkelederaf
"lokalkontoret ",menetmedlemafpersonalet,dererudnævntafsinekolleger,og.
determeningenatjobbetsomkoordinator skalgåpåomgang.De10-
koordinatorer mødesjævnligtmedlederenafsundheds*ogbistandstjenesten .
ν
Koordinatorerne tagersigstortafpersonlige sager.Dentekniske
planlægning samtgennemførelsen ogVurderingafservicefunktionerne foretages
enpersonalegruppe ,beståendeaflederen,dererlæge,samtrådgivere og
eksperterisundhedsmæssige ogsocialespørgsmål

-74-
Integrering ogudbredelse
Reformens andet vigtige mål var atnedbryde adskillelsen mellem deenkelte
servicefunktioner oggøre dem samlet tilgængelige forhele befolkningen –
dvs.foralle borgere uanset indtægt ,beskæftigelse ogalder .Ideen bag re­
formen ,nemlig atanbringe enrække servicefunktioner under éttag ,ogder
ersåledes tale omandet ogmere endblot atgøre det mere bekvemt for
klientellet .
Ihvert "lokalkontor "erder eninformationstjeneste ,som ledes afensocial­
arbejder ansat påheltid .Hendes arbejde går udpåatfådepersoner ,der
henvender sigvist hentil det kontor ,hvor man kan tage sig afhans eller
hendes specielle behov ,derudover består hendes hjælp også iatudfylde an­
søgningsskemaer ,herunder ansøgninger omøkonomisk bistand .Loven har først
fornylig gjort det muligt for italienske kommuner atintegrere deres sociale
bistandsordninger med andre kommunale serviceydelser ,ogøkonomisk bistand
formidles ikke gennem "lokalkontorerne "iPadova .IJyens sociale bistandsord -
ning erimidlertid ved atgennemgå enomstrukturering ,dersvarer til den
reform ,man har indført inden for social -ogsundhedstjenesten ,ogdet er
meningen ,atmanvil samle ansøgningerne ombistand på"lokalkontorerne ".
Først med indførelsen af"lokalkontorerne "iPadova fik man her indført hjem-
mehjælps-tjenesten «Denne tjeneste fungerer nuifuldt omfang påseks afti
"lokalkontorer ".Ihver afdisse seks erder enheltidsansat tilrettelægger ,
der normalt råder over omkring seks hjemmehjælpere ,tohjemmesygeple jersker
ogtyve frivillige .Idecentrale distrikter erdertale omhjælp pålang
sigt til ældre ,hvorimod deridenye boligblokke iperiferien hyppigere er
tale cmenslags kriseindsats hos store familier .Ejyen Padova hartilrette­
lagt etseksmåneders kursus for hjemmehjælpere ,herunder vejledning ihus­
holdnings økonomi ,samfundskundskab ,familiens funktion samt arbejde under
vejledning med forskellige slags familier .Familievejledningen arrangerede
også isommeren 1978 ferie for omkring 400 personer ,fordet meste ændre
mennesker .
Arbejdet med børn koncentreres i12tværfaglige "grundhold "bestående afto
børnelæger ,2sygepie jersker ,1socialarbejder og1skolepædagog .Hvert hold
kan klare omkring 5000 børn ,hvilket gørdet nødvendigt medtohold itoaf
delokale emheder .Hvert hold har desforuden yderligere tilknyttet enbørne -
lage cgenoygeple jesrske med sp_-cial3 iforbyggende "bchanC-ing afbø'Oi under
3år.Disss basishold suppleres affi- p- :n7derhver bostår af
e.xi 1:0r?vsv\3y •:ater; o», /?• *£enT:.epsdegog .Iprin –
f5-c -ehcl.1 l',.':-!"- r^,' ' :' 2^ e-s^ig stigenae

del .afspecialisternes arbejde sker ved nenvendelse udefra ,navnlig fra mid­
delklassefamilier .Dette viser ,atdenne servicefunktion ikke erblevet
stemplet somudelukkende beregnet forfattige ,ogden kendsgerning ,atklien-
terne kommer fra middelklassen ,vil medvirke til atbevare det høje behand­
lingsniveau .Men samtidig understreges vanskeligheden med atsikre ,atde,
der mest har behov herfor ,fårfuld udbytte afdeservicefunktioner ,derstår
tilderes rådighed .Ettalepædagogcenter bakker det arbejde op,derudføres
aftalepædagogerne på,,lokalkontorerne ,,.
Det meste afdet arbejde ,derudføres afbasisholdene ,erafforebyggende
karakter ,således somdeterbeskrevet inedenstående afsnit .
Padova har etfamilievejlednings center,ogmanhåber ,atdenne servicefunktion
med tiden kan blive udvidet til atomfatte alle "lokalkontorerne ".Påcentret
erder ansat engynækolog ,enpsykolog ,ensocialarbejder ogensygeplejerske
i
ogderes arbejde består navnlig iathjælpe unge par,der søger vejledning
inden for enlang rækké områder ,herunder også problemet med atkunne fåbørn .
Hver lokal enhed har encomputerterminal meddirekte forbindelse til rådhusets
terminal ,medhenblik påudstedelse afidentitetskort samt registrering af
fødsler ,giftemål ,dødsfald osv.Denne servicefunktion sikrer ,atenhver
borger næsten uundgåeligt påeteller andet tidspunkt kommer til "lokalkonto -
ret"ihans distrikt ,således at"lokalkontoret "pådenne måde bliver en
integreret del aflokalsamfundet .
Defleste afdisse "kontorer "råder også over mange faciliteter tilkulturelle
.'formål såvel somtilfritidsformål ,blandt andet ungdomsgrupper samt mødelo­
kaler for deenkelte lokalrad . : ,
Ideen medatsamle servicefunktioner rækker også udover deservicefunktioner ,
som kommunen selv varetager .Siden 1974 haretkoordinerende udvalg bestående
afrepræsentanter foralle børneforsorgsorganisationerné iPadova undersøgt
eventuelle samarbejdsmuligheder ,hvilket resulterede iudarbejdelsen afen
<
række nyttige aftaler .F.eks .blev deri1975 indgået aftaler mellem den
1
nationale forening forforældreløse arbejderbørn (ENAOLl )ogdennationale
forening tilbeskyttelse afbørn (EWPP),dergjorde detmuligt atfrigøre
flere socialarbejdere til "lokalkontorerne "samt sikre ,atdisse toforenin ->
gers arbejde iPadova kunne varetages af"lokalkontorerne ".Disse ,socialar­
bejdere lønnes fortsat gennem detoovennævnte foreninger ,hvori deeransat .
Dererogså enaftale meddennationale sygesikrings ordning (iMM )medhenblik
påfinansiering afældres sygehusophold samt hjælp ihjemmet ;endvidere erder
enaf^ials med ethjem foraldre medhenblik på .atetablere enisldreklub for
pådenne inåda atudvikle kontakten mellsm hjemmets beboere ogverden udenfor .

-76-
Etaolermgen afensundhedstj eneste fordementalt syge iprovinsen har også
førttil enaftale med denne sundhedstjeneste ,således atderes arbejde også
'kan varetages gennem "lokalkontorerne "ogafetpersonale ,dereransat -under
regionen Veneto .Dererogså "blevet indgået aftaler ,dergørdet muligt for
"lokalkontorerne "atrekvirere specialisthjalp frahospitalet .
På"lokalkontorerne "lægger manstor vægt påathave kontakt medalle deso­
ciale institutioner ideenkelte distrikter ,navnlig skoler både med henblik
påatudveksle oplysninger omenkeltsager men også medhenblik påsamarbejde
for således atudvikle deenkelte "lokalkontorers "respektive servicefunktio­
ner.Delokale enheders koordinatorer har her etsærligt ansvar .
Forebyggelse
Det endelig målforintegreringen erenudbygning afdet forebyggende arbejde ,
derisagens natur mågåpåtværs afsnævre faggrænser .Entidlig diagnosti­
cering ogbehandling afsociale problemer ogsundhedsproblemer er,skønt det
ikke iegentlig forstand hører ind under det forebyggende arbejde ,etvæsent­
ligtrin idenne udbygning .Meget afdet arbejde ,der udføres afbasisholdene
ogspecialistholdene inden for "børneforsorgen ,drejer sig omdenne tidlige
diagnosticering .
Der erblevet indført etnyt system med sundhedskort ,der skal følge hvert
barn iPadova fra han erfødt til hanbliver voksen ,hvorpå der skal noteres
afgørende begivenheder afmedicinsk eller social karakter .Enbesøgende børne­
læge optager journal efter fødslen ,ogdenne journal ajourføres ved 10follow -
upbesøg foretaget ,frabarnet er50dage gammelt ,indtil deter3årgammelt .
Dette arbejde foretages samtidig med det obligatoriske vaccinations -ogimmu­
niserings program .Fradetfyldte 3»årgårbarnet over tilatblive kontrol­
leret afbasisholdene ,dervil undersøge børnene individuelt på"lokalkonto -
rerne "samt foretage masseundersøgelser ibørnehaverne .I1974 blev skolesund­
hedstjenesten slået sammen med det arbejde ,derudføres på"lokalkontorerne ".
Den læge ,derundersøger børnene under 3årfårhjælp afensundhedsplejerske ,
desuden indgår der også ihvert basishold ensocialarbejder .Lægeundersøgel­
serne kan således også bruges til atundervise forældrene isundhedslære ,og
pådenne måde bliver derheriegentligste forstand tale omforebyggende
arbejde .
Hjemmehjælpsordningen erogså forebyggende ,idet manher imødegår behovet
foratanbringe "børn ogældre påinstitutioner .Deterden samme idé,derlig 1-
gertil grund fordetarbejde ,som kommunen harforetaget idesidste toar
medhenblik påatfåudvidet byens dagplejefaciliteter .Dels åbnede menflere
nyedagsplejeinstitutioner ,ogdels overtog mandenuværende institutioner

somhidtil varadministreret afdennationale organisation OMNI (national
organisation for mødre ogbørn).Denne udvikling erbleyet fortsat påtrods
afskrappe besparelser ideoffentlige udgifter ogbehovet forbesparelser
inden for andre sektorer .Ved udgangen af1978 havde man seks dagplejeinsti -
tutioner -medialt 360 børn ..
Man giver ^fortrinsvis plads for børn med udearbejdende mødre .
Altidlig diagnosticering ogforebyggende arbejde skal bygge pågrundig
forskning .Man jnåsøge atfinde fremtil problemet pgikke vente ,^fcil man
bliver konfronteret med det.Det meste afdet forskningsarbejde ,der udføres
iforbindelse medprojektet iPadova kan således ses sometskridt iretning
afetablering afforebyggende arbejde . - ,
Deltagelse
Den aktive deltagelse erfortsat enafdemålsætninger iforbindelse med pro­
jektet ,somdetervanskeligst atfåopfyldt .Endnu inden manetablerede det
første "lokalkontor "i1972-1973 »udsendte man etspørgeskema til hver hus­
stand idistriktet ,hvori man oplyste omdet nye center ogsamtidig anmodede
befolkningen områdiforbindelse med planlægning afhjemmehjælpsordningen ,
Besvarelsesprocénten varlidt over 50$.
Debasishold ,dertager sigafbarnets pieje,harselvfølgelig hele tiden som
endelafderes faglige ansvar undervist isundhedslære dels på -skoler og
dels iforældregrupper .Tovæsentlige muligheder foraktiv deltagelse står
imidlertid tilbage ,nemlig deltagelse ilokalrådene samt ideadhoo-studie -
grupper ,derbestår afsagkyndige oginteresserede lokale beboere .Lokalrådene
holdes til stadighed orienteret omdet arbejde ,der foregår på'"lokalkonto -
rerne ",selv omprojektle.Lerne erskuffet over-den manglende reaktion .Der
erblevet oprettet studiekredse ,der skal undersøge deældres oghandicappedes
problemer ,ogstudiekredsenes rapporter erblevet uddelt ietstort antal .
Selv omdette arbejde varnyttigt ,har det ikke vakt interesse ibefolkningen
ietsådant omfang ,som man havde håbet på.
Omkring 200frivillige deltog i"lokalkontorernes "aktiviteter ,hovedsagelig
iforbindelse med hjemmehjælpsordningen .Defrivilliges arbejde varaffor~ "
skelligt omfang lige fra -dem,der kan afse ensøndag formiddag engang om .
måneden tilat.besøge enældre person ,til demdérkanafse 2til 3dage om
ugentildette arbejde .Andre frivillige arbejder med ungdomsgrupper .Togange
omåret holder defrivillige møder med deledende embedsmænd inden forsocial –
ogsundhedsforvaltningen ,~hvor defrivillige fortæller omderes ideer og
erfaringer .Derforetages enårlig registrering afdefrivillige ,ogdisse
registrerede frivillige dækkes afengruppeulykkesforsikring .

-73-
Forskning
Etuafhængigt forskningscenter foretog trestatistiske undersøgelser ,indpn
æanetablerede "Iokalkonto7rerne' 5oServartale oaenundersøgelse "afgrund­
læggende sociale forhold ,ibyen ogsærlige undersøgelser afbørnene på
primærtrinnet samt gs,mle mennesker påinstitution .
Etafprojektets målharaltid været atfålavet ensarlig registrering af
befolkningen ;lergørdat urulig' "atfinde frem tilrisikogrupperne eSådan
enstatistask optælling er-nublevet foretaget ietdistrikt ,derblev be­
tragtet somnogenlund orepræsentativt forbyen .somlielhed ,Ever enkel hus­
stand harn&fyldt etomfattende spørgeskema -,hvori c'erblev sn.aod.et om
oplysninger vedrørende 'rndhed ,.uddannelse ,beskæftigelse og "boligforhold ,
Derforsligger nuenforeløbig analyse afdisse data .Projektlederne betragter
ikke alene dette arbejde sometnyttigt grundlag forenfremtidig planlægning ,
mensom et'vigtigt skridt henisod det .forebyggende arbejde påindividuelt
piano

-79-
SOCIALCENTRE FOR BØRN .KVINDER -OGÆLDRE -
■GIUGLIANO (NAPOLI )
Det europæiske program erogså repræsenteret iSyditalien ,dersandsynligvis
erdenfattigste region iFællesskabet .Detdrejer sig^om etprojekt' i
Giugliano iudkanten afNapoli .Dette projekt vårétafennyrække projek­
ter,derblev godkendt afKommissionen imarts 1978 ,ogarbejdet blev påbe­
gyndt iGiugliano den følgende måned .Projektet styres afkommunens center
for socialmedicin .
Formålet medprojektet eratfåetableret enrække sociale centre ,der skal
hjælpe tre særlige befolkningsgruppers børn ,kvinder ogældre .Ved hjælp af
disse centres aktiviteter skal målgrupperne have stimuleret deres kreative
evner ,lært atovervinde deres psykologiske ogfysiske handicaps ogsåledes
nåfremtil enerkendelse af,atdehar mulighed foratforbedre deres for­
hold ved atstøtte hinanden ogøgekollektivt pres mod den kommunale forvalt­
ning . "
Projektet hartil huse isærlige lejede lokaler ,hvorfra man kan dække hele
Giugliano ,ogmanharher samlet etcentralt koordinationshold bestående af
enpsykolog ,ensocialarbejder ogensekretær samt epecialisthold ,der skal
arbejde med hver enkelt afmålgruppens trekategorier .Det hold ,derskal
tage sigafbørnene ,består af8frivillige ,enlærer ipraktiske fag,2
socialarbejdere ogenpsykolog *Det hold ,der skal varetage kvindernes pro­
blemer ,ledes afenlæge ogomfatter desuden endnu en ^læge ogtrefrivillige ,
ogendelig ledes det hold ,der skal varetage deældres problemer afenlæge
plus fire medarbejdere .Desuden erder enforskningsgruppe på5»derledes
afensocialarbejder ogeugruppe på4arbejdere ,derhartil opgave atfremme
aktiviteter uden for centrene .
IGiugliano blev deførste måneder afprojektets løbetid brugt til menings -
undersøgelser ,offentlige møder ogetablering afkontakt medlokale organi­
sationer dels foratskabe opmærksomhed omkring projektet ogdels foratind­
samle oplysninger ,der kunne danne grundlag for enplanlægning af.fremtidige
servicefunktioner .Navnlig ønskede ,projektets tilrettelæggere atfåfastlagt
nogle kriterier ,vedhjælp afhvilke man kunne finde frem tilsærligt træn­
gende grupper inden forhele målgruppen ;kriterier somgenerelt kunne accej >-
teres afden lokale befolkning .F.eks .blev detbesluttet ,atman påfritids­
centrene først ogfremmest gav plads til børn frastore familier ,dernæst til
børn frafattige familier ogendelig til børn medudearbejdende mødre ,sam­
tidig medatman dogholdt nogle pladser åbne forbørn med særlige vanskelig­
heder .

-80-
Akt c-irite ermedoøm
Iseptember 1978 blev der åbnet tofritidscentre ,Ialt £otøm har nufilet
plads påcentret jstenibetragtning afdet overvældende antal ,der anmodede
ompladser (200denførste måned ),blev detbesluttet atlave enturnusordning
medfrivillige ,der skulle forestå tilrettelæggelsen afaktiviteter uden for
centrene forbørn mellem 10og13år.Man havde allerede erfaringer med sår-
danne former foraktiviteter iværksat pådelokale strande ijuli måned ,og
mange uformelle aVrliviteter ersiden blevet støttet imange forskellige dele
afGingliano ognegle afdisse endog lang-t væk fra fritidscentrene .
Aktiviteterne påcentret koncentrerede sig omudvikling afkreativitet og
formuleringsevne .S-iilv omdetantal afbørn ,mansåledes kan hjælpe direkte ,
erforholdsvis lille ,håber man atdenne gruppe kan fungere som enreference­
gruppe ,hvis kulturelle stimulus kan forplante sig udtil langt flere perso­
ner .
Det hold ,der varetager børnenes interesse ,tilrettelægger kulturelle aktivi­
teter pålokale skolér ,navnlig deskoler ,derligger nær vedfritidscentrene .
Man ersærlig interesseret iatfåintegreret handicappede børn idesociale
aktiviteter ,ogpåfritidscentrene har manreserveret enrække pladser til
disse .
Grupperne til varetagelse afkvindernes behov
Der findes flere kvindegrupper -engratis dramagruppe navnlig for unge
kvinder oggravide ,enkunst -,musik -ogdiskussionsgruppe ,der benyttes af
kvarterets kvinder samt afbeboere påetalderdomshjem ,enungdomsgruppe med
eget lokale til atholde møder i,enkvindegymnastikgruppe samt endiskus­
sionsgruppe omkvindeproblemer ogfamilieproblemer .
Kvindeproblemer var også temaet for envandreudstilling med efterfølgende
diskussioner ,derfra majtiljuli blev vist iGuigliano .
Aktiviteter for ældre
Der har været tilrettelagt seks sammenkomster for ældre med diskussioner ,
musik ogdans ,ogderhar været vist enfilm ,hvor der mødte mellem 50og70
personer op,derhar også været afholdt enrække små gruppemøder ,hvor man
planlagde indførelsen afenhjemmehjælpsordning .
Manhar bevaret kontakt til pensionistforeningerne ,ogpåderes anmodning har
man sendt enrapport til dennationale kongres iAriccia iapril 1978 med
titlen "Den ældre osamfundet ",Beooex'ene påetlokalt alderdomshjem har

del-taget iforskellige fritidsaktiviteter idistriktet ,ogengang omugen
har enlille diskussionsgruppe fortidligere patienter påetpsykiatrisk
hospital holdt møde . *' "
Fra majtiljuli "blev deriGiugliano vist envandreudstilling medefterføl­
gende disku8sionsprogram omældres problemer .
FORSKERGRUPPE
Inovember 1978 nedsatte man enundersøgelses -ogevalueringsgruppe bestående
afrepræsentanter frauniversiteter ogforskningsinstitutter .Inden dahavde
enobservationsgruppe allerede siden maj arbejdet med atindsamle demest
nødvendige data medhenblik påprojektet .Iseptember påbegyndte denne gruppe
enundersøgelse afmiljøforurening .
' • i
Evaluering
Somudtryk forkontakt med den lokale befolkning ertallene imponerende -på
trods atdenkorte periode ,somprojektet harkørt .Omkring 200børn ,120
ældre og180kvinder (deældre kvinder ikke medregnet )harværet direkte in­
volveret iprojektaktiviteter .Denindirekte virkning afdisse personers kon­
takt med slægtninge ogvenner ernok ganske betydelig .
Disse gruppeaktiviteter har givet anledning til ønsker omændringer ,som
allerede til envis grad har fundet sted .Kvinder ogbørn iGiugliano har
fået bedre offentlige transportmuligheder efter forhandlinger ført med den
lokale forvaltning ,ogflere bøm endtidligere érogså blevet indskrevet
tildeltagelse isommerferieaktiviteter .Borgergrupperne harhaft held til
atfåfjernet nogle afaffaldsdyngerne ,ogdeældre har iværksat enkampagne
for enhjemmehjælpsordning .
i
Endelig synes deratvære blevet etableret etgodt forhold mellem projektets
medarbejdere ogbefolkningen . . .
Målet erpålang sigt atskærpe defattiges erkendelse afderes sande behov
samt athjælpe disse med påenkonstruktiv måde atimødekomme disse behov .
Pådenne måde vildenhjælp ,somdeanmoder om,ikke blive afensådan karak­
ter,atden forlænger deres afhængighed ,menvilsnarere medvi rketil påen
effektiv måde atbefri defattige forderes trængsler .

-82-
"FJERUE VEHDEN"-PROJEKT -BREDA
Dette eretafdefire projekter idet europæiske program ,somledes afATD-
fjerde verden –bevægelsen ,eninternational sammenslutning afprivate organi­
sationer ,dervaretager deallerfattigste interesser ("denfjerde verden ").
Baggrunden for ATDerbeskrevet mere detaljeret iafsnittet omReims-pro jektet
iFrankrig .Hovedformålet medalle ATD' saktiviteter eratkortlægge dekår,
hvorunder "den fjerde verden "lever oghjælpe disse mennesker udafden
isolation ,de "befinder sigiiforhold til det øvrige samfund ,ogsom anses
for denvæsentligste årsag til deres fattigdom .IBreda ,enlille nederlandsk
bynær denbelgiske grænse ,drejer detsig omatfådeoffentlige myndighe­
der,medborgerne ogdeprivate institutioner til atanerkende "den fjerde
verdens "rettigheder ogbehov ,således atdetbliver muligt fordisse særlig
fattige mennesker atspille enaktiv rolle isamfundet pålinje med deandre
borgere .
Hvad angår Nederlandene ,skønner ATD,at"denfjerde verden "udgør 3-6% af
hele befolkningen .IBreda omfatter den omkring 300 særlig fattige familier
koncentreret iHeuvel-kvarteret .Heuvel eretkvarter med lavhusleje ,der
blev bygget lige efter anden verdenskrig ,ogsomefterhånden overvejende
bebos afmeget fattige familier ,idet demindre fattige familier erblevet
istand til atflytte til bedre boliger .ATD-pro jektet erisær koncentreret
omden sydvestlige del afHeuvel .Omkring 90familier deltog aktivt ipro­
jektet vedudgangen af1978 (dvs.dedeltog regelmæssigt ieneller flere
aktiviteter ).
Projektholdet ermeget lille ,idet detbestår afprojektlederen (enarbejder -
præst ),toassistenter ogenfritidspædagog .Desuden hjælper normalt tifri­
villige udefra påenlang række områder ,samtidig med atlokalbefolkningen
selv istadig højere grad spiller enaktiv rolle iforbindelse med projekt -
aktiviteterne .Siden udgangen af1977 har der også været enforskningsmedar­
bejder tilknyttet projektet .Derersvagheder ved atkøre med etsålille
projekthold ,ogprojektet blev daogså satbetydeligt tilbage pågrund af
projektlederens sygdom i1978 , varafflere måneders varighed .Idenne
periode blev projektet ledet afenafassistenterne .
Projektet har totre-værelsesle jligheder til rådighed .Ibegyndelsen af1978
anskaffede mansig også entræhytte til brug forbørne -ogungdomsgrupperne ;
endvidere benytter man også ATD' s"fritidsgård "pålandet til ferieophold for
"den fjerde verdens "familier .
Holdet opfordrede ger ,-agne gange deallerfattigste familier til atdeltage i
lokale aktiviteter gifjerde –verden-bevægelsens aktiviteter ,hvilket førte
til,atbebo-sr^e selv togflere ogflere initiativer til atbekæmpe den socia­
lesegrega -'ion.

Denne positive tendens gavsigbl.a .udslag i,atdaprojektlederen varude
afstand til atfortsætte detlokale kontakt "blad ,gavdelokale beboere .
udtryk forønsket omatovertage det .Nogle afdembadligefrem omatfå
teknisk tiddannelse ,således atdekunne arbejde uafhængigt afholdet .Dette
viser ,atviljen til atdeltage varblevet større .Derersket andre forand­
ringer somfølge afdenbedre forståelse ibefolkningen ogdentillid ,der
eropstået mellem holdets medlemmer (bevægelsens heltidsansatte )ogdenbe­
rørte befolknings .
–Holdet hårændret denfremgangsmåde ,derblev benyttet igruppen af11-14
årige ,således atdeunge nukanmødes ogoprette venskaber .<Dererblevet
lagt mindre vægt påforskellige aktiviteter endpåatgive deunge oghol­
det lejlighed til atmødes . ■> " ' <
–Diskussionsgruppen forunge over 15årkunne kunmødes ensjælden gang på
grund afprojektlederens sygdom ,men ca.15afdisse unge kom regelmæssigt
ogbesøgte holdet ,ogdeemner ,derblev drøftet ,ofte ienlille uformel ,
gruppe ,vedrørte deres personlig situation ,deres arbejde ,,problemer i
forbindelse medsocial segregation ogderes ønske omatslutte sigtil
fjerde –verden-bevægelsens ungdomsafdeling .
–Daholdet skar nedpåantallet afbesøg ibeboernes hjem,' aflagde familierne
besøg hoshinanden ,,nårdervarproblemer .Nogle afforældrerådsmedlemmerne
varmeget aktive idenhenseende . ,
Dekontakt aftener ,somfamilierne vedprojektets start havde anmodet ommed -
henblik påatmødes ,komikke tilatfinde sted påønsket vis ,ogbeboerne
anmodede ikke længere omsådanne møder .Måske skyldtes det ,atfamilierne
fandt andre veje tilatfåderes sociale behov dækket iforbindelse medspe­
cifikke aktiviteter såsom ir.jder -barn-gruppen ogforældrerådet .
Forældrerådet blev etafprojektets mest givende initiativer ,oggennem dets
kontrol medtræhytten (ogdermed degruppeaktivitetér ,derfinder sted der)
ogdets erfaringer medskoler ogandre eksterne institutioner hardette for­
ældreråd gradvis overtaget lokalrådets funktion .Projektmedarbejderne vilnu
forsøge atsikre ,airdet ,derengang blev planlagt somenforældregruppe ,
nuskal udvikles tiletåbent demokratisk organ ,derrepræsenterer kvarteret .
Forældrerådets vigtigste opgave erfortsat atdrive børneklubberne forde
forskellige aldersgrupper ,oghvor børn kandeltage ikreative aJctiviteter ,
holdlege ogudflugter .Dererogså enlegegruppe fordehelt småbørn .Ijuli
1977 besluttede forældrerådet atstarte enældreklub ,dersiden oktober har
haft sinegen bestyrelse ,dereransvarlig forklubbens aktiviteter .Denne
klub harnuomkring 20medlemmer ,bl.a .midaldrende forældre ,derforetrækker
atkomme herfremfor iforældrerådet ,hvor derfortrinsvis kommer unge for­
ældre .

-84-
Iløbet afdet sidste arerprojektet fraiførste omgang udelukkende at
koncentrere sig omlokale problemer ,nuogså blevet udvidet til atomfatte
deltagelse ienstørre fjerde –verden-bevægelse ,idet projektet var repræsen­
teret påensolidaritetsfestival iParis inovember 1978 «Endvidere har man
været inddraget iforberedelserne til ATD's bidrag til det internationale
børneår .

- . -85-
•- F£LI£S P30JSKT "VEDRØRENUS FAMILIEPAGCENTKB -LONDON OGLIVBPPOOL
Projektet "består ivirkeligheden afsyvforskellige projekter ,medénundta­
gelse alle iLondon-området ,meddetfælles målat "bane vejen forenform
forfamiliedagcenter –fortrinsvis forfamilier med "børn –somenten ereller
risikerer at "blive fattige . ' -
Desyvprojekter koordineres ogevalueres af"Institut eofCommunity Studies "
(iCS),somogså står tilrådighed medrådgivning .Dette "betyder ,atICSar­
rangerer seminarer ca.hver sjette ugeforrepræsentanter forprojekterne ,
påhvilke fremskridtene ogproblemerne drøftes .Endvidere "besøger manregel­
mæssigt deenkelte projekter foratrådgive omforsknings –eller kontrolme -
toder ,endelig udsender ICSen "brochure ,hvoilprojektet "beskrives ,samt ny-
hedsbulletiner tilintern distribution .Inovember 1978 foretog denendvidere
enundersøgelse afanvendelsen afdetlokalt ansatte personale ogenforelø­
bigvurdering afhele projektet .
Bortset fradisse ;fælles målogproblemer ogtilstedeværelsen afetoverord­
netkoordinationsorgan erdeenkelte projekter selvstændige ogansvarlige
forderes egne aktioner ogforskning ogharendvidere deres egen særlige frem­
gangsmåde ogmålgruppe .Deterderfor .hensigtsmæssigt kork atbelyse hvert
projekt forsig .
1.Aide àToute Détresse
ATD ,der ,ereninternational bevægelse omtalt andetsteds idenne rapport ,er
involveret itreandre projekter ideteuropæiske program .Dens måleråtfå
-familier ,dererfattige ogisolerede ,tilattræde frem ogformulere deres
behov ogkrav .Derer .hertale omengruppe fattige ,somATDomtaler som
"denfjerde verden "(seogsl' projekterne iReims ,.Herblay ,Noisy -le-Grand og
Toulon iFrankrig ogBreda iNederlandene ).
Dette særlige projekt startede med45subproletarfamilier iLondon-området ,
hvoraf defleste afdemhavde tilbragt nogen tidpåATD 1s-lokalcenter iFrim-
hurst iSurrey .Formålet eratsammenknytte denne gruppe oginddrage andre ■
fattige familier ogsympatisører fraandre .sooialgrupper ,således atgruppen
bruges sometmiddel ,hvormed defattige kollektivt kantale deres egen sag .
'Deanvendte metoder erenkombination afregelmæssige gruppemøder ,eller
fjerde-verden –aftener ,hvor hver enkelt erkoncentreret ométemne ,såsom
familiens budget ,boliglovgivning ,arbejdsløshed osv .,udsendelse afenavis
ogATD-personalets besøg hosfamilier .Denne fælles tilslutning skal også ,
fremmes påovernationalt plan ;ATDsendte delegerede tilenfamiliekongres i
Frankrig ogeneuropæisk urigdomskongres iBruxelles ,ogmodtog enfjerde -
verden-gruppe fraVersailles ,som .besøgte Frimhurst .Inovember 1977 varpro­
jektet repræsenteret veddensolidaritetsfestival ,derblev afholdt iParis
ianledning af2O-året foroprettelsen afATD-bevægelsen ..

-86-
Gruppen harnufundet etpermanent center ihjertet afLondon ,hvor derkan
holdes regelmæssige møder ,oghvor dererudstillings -ogstudiefaciliteter
samt et "bibliotek tilrådighed .Detvilblive åbnet iefteråret 1979 .
Etnuværende måleratforøge defattiges deltagelse iprojektet .Idenne
forbindelse erderblevet oprettet enuddannelsesgruppe fornogle r.f
deregelmæssige mødedeltagere somgerne vil påtagre sig etstørre
ansvar .Dergøres også forsøg påattilskynde defattige tilatyde
etøkonomisk bidrag -f.eks .tilavis eller rejseudgifter -dadeteropfat­
telsen ,atdette vilforøge deres værdighed oguafhængighed .Manharhaft et
vist held med atoprette lokale grupper i"Home Counties "(regionen uden om
London ),idet mansærlig inddrog dehjem ,hvis familiemedlemmer havde delta­
get imøderne idetcentrale London .Manhardogogså ydet hjælp ogopmuntring
tilandre A!TD–grupper iUK,bl.a .ennydannet gruppe iGlasgow .
Manlægger stadig større vægt påatudvikle kontakter medandre socio-økono -
miske grupper bl.a .iform afinformationsmøder uden forfjerde –verden –møder­
nes regie .Pånuværende tidspunkt harATD115 f"radisse grupper påsinfor-
sendelsesliste ,hvoraf 55hardeltaget imøderne detsidste år.Gennem
projektet harman forbindelse med 54fjerde-verden –familier .
Detsærlige veddette projekt er,atdetikke isåhøjgrad somandre dagcen –
terprojelcter tager sigte påarbejde medrehabilitering afeller forebyggende
arbejde blandt gruppemedlemmerne ,menanvender gruppen med etydre formål :
atformulere denne samfundsgruppes erfaringer over forsamfundet somhelhed .
2.Familiecenter ibykernen ,Rotherhithe
Dette projekt erbeliggende ietisoleret havneområde iøkonomisk forfald i
London ,ogtager sigte påatstille etfamiliedagcenter tilrådighed ,især
forfamilier medsmåbørn ,ogmedpersonale fraområdets befolkning frem for
"sagkyndige "udefra –dvs .anvendelse afdet ,der iUSA erkendt som "Nev/
Careerisf-principper .Endemålet eratgenetablere ensamhørighedsfølelse og
gensidige støtteordninger ,somstort seterblevet ødelagt pågrund afud­
vandring ,eller fordi familierne ervokset ogblevet splittet .
Detvaropfattelsen ,atdisse "New Careerist"-principper især varhensigts­
mæssige ibykernen ,daden lokale befolkning traditionelt ermistænksom over
forsocialarbejdere og"udenforstående ".Detkanvære ,fordi deerbekymrede
over dettydelige forfald ideres område ogsertilstedeværelsen afsocial­
arbejdere somenform forstempling ,dervil føre til ,atdetbliver betegnet
som et"problemområde "med etheraf følgende yderligere forfald .De,derhar
været inddraget iprojektet ,hardaogså arbejdet hårdt påatovervinde den
oprindelige fjendtlige reaktion franogle lokale beboere ,sommente ,at
centret var for "problemfamilier "fremfor atvære etaktiv oggode foralle
familier .
Derfor blev derudpeget lokale folk tilledelsen ,ogtolokale kvinder blev
ansat somdeførste heltidsmedarbe jdere .Selv omdervarvalgt enfagmand til
atlede projektet oguddanne personalet ,vardet -målet ,athanskulle over­
flødiggøre sigselv såhurtigt sommuligt .
Pågrund af,atder ibegyndelsen varlokal modstand modprojektet ,måtte
centret ibegyndelsen benytte etmenighedshus .Dette viste sigimidlertid
utilfredsstillende ,ogdetlåheller ikke iområdets centrum .Megen tidog
mange kræfter blev anvendt påatfinde frem tilbedre lokaler påetmere ,
centralt sted .Dette lykkedes endelig ,ogefter modernisering åbnedes disse
lokaler ioktober 1977 *
Ibetragtning afdisss vanskeligheder synes centrets første driftsperiode at
have givet overraskende gode resultater .Centret stillede enrække facilite­
tertilrådighed tilbørn ,plus etmødested medenkaffebar ,hvor forældrene

kunne slappe afogvare sammen .Der opstod også aktivitetsgrupper ,der var
haseret påinteresser som syning ,konditræning ogforbedring afdevoksnes
læse-ogskrivefærdigheder .Personalet var også istand til atgive centrets
brugere oplysninger omenlang række emner .Der blev indført etugentligt
møde mellem personale ogbrugere medhenblik på.atopnå denstørst mulige
deltagelse icentrets virksomhed .
Vedjuletid 1976havde over 50familier regelmæssig kontakt med centret ,ogijuli 1977 vartallet steget til ca.80,ogoptil 40mennesker (børn med­
regnet )vardagligt til stede ietlængere tidsrum .Centret L~ev sonventet
især benyttet afmødre med småbørn .
Centret havde held til attiltrække både nyankomne ogfa;...ic .der havde
boet længe ibykernen .Imidlertid konstaterede man ,,atde+var %eboerne ien
bestemt bebyggelse ,der benyttede centret mest .Man håber .,atflytningen til
mere centrale lokaler har løst dette problem .
Ibegyndelsen af1977 varprojektlederen kuntil stede påc^rtret pådeltids -
basis ogvarilangt højere grad blevet enrådgiver ,der koncentrerede sig •
omforskning ogeksternt arbejde ,såsom udarbejdning afrapporter .Tilsidst
fik han enheltidsstilling etandet sted ,samtidig med athan stadig var
deltidsansat rådgiver ,idet detlokale personale (nufire heltidsansatte )
drev centret fuldstændigt uafhængigt .
Flytningen til nye lokaler faldt sammen med etableringen afenfastere struk­
tur omkring centrets aktiviteter .Bl.a .har man indført ennedre aldersgrænse
påtreårforbørns adgang til atbenytte centret samt begrænsede åbningsti­
der,såderbliver tidtiluddannelse afpersonalet .Centret orsåledes mere
beregnet forfamilier med småbørn .Den kendsgerning ,atcentret ihøjere grad
erblevet benyttet afdenne type familier ,for hvem problemet med social
isolation måske ermere påtrængende ,har mere end opvejet det forhold ,at
familier med ældre børn ikke isåhøj grad harbenyttet centret .Det har
ligeledes bevirket ,atalle børn mellem 3og5årfortsat indmeldes iden
lokale børnehave ,hvilket -eretaflokalsamfundets vigtigste aktiver ,der
ville gåtabt ,hvis eleverne begyndte atfalde fra,
3."Drop incenter "for familier iCamden
Der erhertale omeksperimenterende socialarbejde blandt enkelt personer og
familier ,derilang tid har haft store vanskeligheder ,ogsom samtidig har
lave indkomster .Arbejdet ertilrettelagt afenlokal afdeling af"Family
Service Unit ",der erenprivat organisation ,somhar specialiseret sigi
"family casework "iforbindelse med særlig fattige familier ."Drop incenter "
eretombygget hus ,hvor disse familier kan komme når somhelst oglave deres
egne gruppeaktiviteter med hjælp fra gruppelederen oggennem dette arbejde
nedbryde deres sociale isolation ogopbygge deres selvtillid .Det eretsup­
plement til snarere end enerstatning fordettraditionelle socialarbejde ,
dertager sigafdet enkelte individ ,ogsom "Family Service Unit "driver
uden for centret .
Følgende aktiviteter erkommet igang :dart-spil ,madlavningskursus ,endis­
kussionsgruppe ,der mødes engang ugentlig ,privat læseundervisning samt
legegrupper .
Projektet har etstyrende forsknings -ogevalue ringsud valg,somhar holdt
regelmæssige møder siden slutningen af1976 .Dererogså blevet opbygget en
videobånd-bank medhenblik påatregistrere ogillustrere ændringerne ibru­
gernes sammensætning .Imarts 1977 blev der gennemført enundersøgelse af
personalets ogbrugernes syn påcentret .Afdenne fremgik bl.a.,atcentret

-88-
fordet meste blev benyttet afenkerne påtipersoner ,som skyntes ,detvar
anvendeligt både tilatundgå ensomhed ,opbygge nyselvtillid ogerhverve
nye færdigheder .Der var entendens til ,atdisse mennesker blev involveret
icentrets arbejde –f.eks .med athjælpe til ved madlavning ,rengøring og
indretning -ogder var faktisk påettidspunkt nogle vanskeligheder ifoi *-
bindelse med denne snævre "indergruppe "afbrugerne ,der vanskeliggjorde
optagelsen afnye medlemmer .Dette synes nuatvære overstået .Fra oktober -
1977 til september 1978 blev centret benyttet af57voksne .46voksne kom
der mere end togange omugen ,ogafdisse benyttede 19centret indtil fem
gange omugen .Man har ikke tal på,hvor mange børn der benyttede centret ,
4°Gingerbread fritidshjem iCro.ydon for familier med kun enforsørger
Dette erihøj grad et"selvh jælpsprc jelet ".Formålet erattilvejebringe
pasning efter skole ogiferierne afbørn i5~H å-rs alderen med kun 611for­
sørger ,der erheltidsansat .Den lokale Gingerbread klub ,der ertilknyttet
etlandsomfattende net afklubber ,der drives afogfor enlige familiefor­
sørgere ,anskaffede etstort viktoriansk hus med have nær East Croydon sta­
tion ,ogsom blev restaureret ogsatistand hovedsagelig vedubetalt arbejde
udført afforældrene selv ,ogåbnet somfritidshjem «Dette harvist sig at
være yderst populært ogioktober 1978 varder 71børn efter skoletid ogi
ferierne ,ogiferierne yderligere '51,plus enlang venteliste .Huset benyt­
tes også defleste aftener ogweekender -f0eks -,erder enteenage aften cn
gang omugen ogogså mange voksne medlemmer kommer foratspille dart ,bord­
tennis o8v „For atkunxie klare den store søgning iferierne har manlejet en
nærliggende pigespe jderhyt temed entilhørende stor græsmark ,,
Der eretfast personale påtre ,derhar enbstydelig erfaring fmen ingen
særlige kvalifikationer® Der erogså enenlig far ,sombor påcentret og
fungerer som vicevært ogkører minibussen .Det fastansatte personale eri
høj grad afhængig afden hjælp ,defårfrafrivillige ,der såigen harfået
løst nogle afderes personlige problemer gennem deres deltagelse iprojektet .
Enundersøgelse viste ,atdet store flertal afenlige forældre ,der benyttede
fritidshjemmet ,var kvinder med eteller tobørn „Defleste afdem havde
arbejdet ,inden debegyndte atbenytte sig affritidshjemmet ,men kun halv­
delen påfuld tid ,Tidligere havde de,der arbejdede ,benyttet sigafen
blanding afvenner ,slægtninge ,børnepasning ogdagplejehjem ,cgover halv­
delen afalle forældrene sagde 5atfritidshjemmet havde forbedret deres mu­
ligheder for atarbejde .Det forhold ,atenlige forsørgere bliver istandtil atarbejde ,har tofordele .For det første enøkonomisk fordel ,det store
flertal erbedre økonomisk stillet 5end deville være med den ekstra under­
støttelse ,som entredjedel tidligere havde været afhængig af-for de
flestes vedkommende ibetydelige perioder .Fordet andet kan der også være
psykologiske fordele –både for forældrene ,som ofte synes atetarbejde
virker fremmende påderes selvagtelse ogomgang med andre mennesker ,ogfor
børnene ,somdrager fordel afensartet pasning isamme miljø ,ogafatomgås
forskellige voksne afbegge køn ogatmøde andre børn med enlignende bag­
grund .Kogle børn henvises daogså til fritidshjemmet afdet lokale "Child
Guidance Service ".
I1978 blev skoleledere oglærere fra deskoler ,hvor børnene frafritidshjem­
met gik ,inviteret til etuformelt møde med personale ogforældre .Mødet
faldt heldigt ud,ogdefleste skoler var repræsenteret .Fritidsh jemsleaeren

"blev opmærksom på,atnogle afbørnene havde læsevanskeligheder .Det var'
muligt atkoordinere aktiviteter medhenblik påathjælpe disse børn ,fordi
der allerede var etableret kontakt med skolerne .
I1978 købte projektet sin anden minibus ,hvilket gjorde det muligt atforøge
aktiviteterne uden for centret ,ogdet blev endvidere muligt for tomedlemmer
afpersonalet attage grupper afbørn pålejrferie .
Fritidshjemmet harfået megen positiv omtale ipressen .Deterimidlertid '
opfattelsen ,atdet påtopunkter ikke fuldt udhar opfyldt klienternes
behov ,rent bortset fraatdet ikke har pladser noktil attilfredsstille
efterspørgslen .For det første erder etbetydeligt mindre -'alafenlige for­
sørgere ,som gerne ville .have længere åbningstid foratde derharskifte­
holdsarbejde oglørdagsarbe jde,kunne fåderes behov imødeI;onmie +,For det
andet tager fritidshjemmet sigkunafbørntil ogmed 11å,r.Børn over 11år
erofte stadig ikke gamle noktilatblive overladt til sig selv foghar
således behov for enslags "kig ind"klub ,hvor dekan komme oggå,som de
ønsker . ' '
Dette projekt udmærker sig vedhelt ogholdent atvære etselvhjælpsprojekt ,
hvis deltagere afviser betegnelsen "fattig "-det erfolk ,som har medgang
ogfaglært beskæftigelse ,derharbenyttet fritidshjemmet medhenblik påat
komme udaffattigdommen ogholde den påafstand .
■/ S ',
Projektet blev nævnt som model for andre områder ienrapport ,derfor
nylig erblevet udgivet af"Equal Opportunities Commission ".
5.Defoe dagple iecenter
Centret ,dererbeliggende på"Hackney College ofFurther Education"'s ^omrade ,
iNord-London ,omfatter heltids -eller deltidsdagple jefor børn under skole­
alderen ogeroprettet -med henblik påatsætte mødre under uddannelse istand
til atfortsætte deres uddannelse oggive forældre mulighed for atfortsætte
ideres arbejde .Personalet "består afseks heltidsansatte medarbejdere ,to
deltidsansatte ,der arbejder omaftenen ,endeltidsansat kontaktmand ogdel­
tidsansat personale ,dererbeskæftiget med .administration oghusligt arbej­
de.Studenter fra læreanstaltens kurser ilokalsamfundsstudier hjælper ogsåtil pådagsbasis .
Der kan passes seks spædbørn ialderen 13uger tiltoår,hvis mødre fuld­
ender eller lige har fuldendt deres almene uddannelse og20børn i2-5 £>~
alderen ,hvoraf den ene halvdels mødre arbejder ogden anden halvdels si c-"
rer.Oprindelig var det hensigten athave 10deltidspladser for børn af
socialt isolerede kvinder fra lokalsamfundet .Man gik "imidlertid bort f'-x
denne idé,tildels fordi denlokale legegruppe kan varetage dette behov -,
fordi der ikke erplads idagplejeinstitutionen ..
Udover attilbyde pleje forsøger centret også athjælpe tinge mødre c.id v
børneplejen ved atopmuntre demtil attilbringe envistidibørnepasnings -
afdelingen samt ved art-organisere diskussioner ogstille bøger ombørnepas­
ning til rådighed .

-90-
Kålethar været atfåenenhed ,derhelt erbaseret pålokalsamfundet .Alle
debeskæftigede borisamfundet ogdefleste erinddraget iandre aktivite­terilokalsamfundet .Også Styring-so rgt.net smedlemmer (herunder forældre og
personale )erlokale folk .Kogle forældre ogelever fraområdet kommer også
for athjælpe til med børnene .
Endnu erdetsandsynligvis fortidligt atvurdere ,hvilke fremskridt derer
sket iretning afdelangsigtede mål.Etafdisse -erathjælpe unge forældre
påetstadium ideres tilværelse ,hvor detofte ervanskeligt for demat
fortsætte eller påbegynde enuddannelse eller atfortsætte medderes oeskæf –
tigelse .Dethardaogså betydet ,atdisse forældre gårvidere ideres uddan­
nelse ,ognogle harvaret istand tilatfåbedre arbejde ,selv ometcenter
som Defoe–centret ikke kan løse degrundlæggende problemer iforbindelse
medutilstrækkelig (eller manglende )studiestøtte ogenxorværret beskæfti­
gelsessituation ,Etandet langsigtet måleratsætte børnene istand tilat
drage fordel afetgunstigt miljø ogsåledes få.engodstart ,nårdebegyn­
deriskolen ,Desuden erder daogså kommet meget gunstige rapporter tilbage
vedrørende børn ,derharnået skolealderen .Også forforældrene ogpersonale
kan centret være tilstøtte fidet det mindsker følelsen afderes sociale
isolation ogdanner grundlag foruformelle forbindelser «
6*Familie£rup"ce runder London Ycliartary' Service Cojiroil
Dererunder dette projekt "blevet oprettet otte "famiiegrupper' 1itomeget
forskellige omrader afLondon –*fire iHsc.ter-.ey ogfire iCroydoru Grupperne
ledes af24lokalt ansatte kvinder ,somerblevet iiddanast indså forprojek­
tet,men somikke nødvendigvis har anferme ],uadaxaielse *Grupperne erbereg­
netforfamilier -medvidt forskellig "baggrund ,mentager specielt sigte pa
athjælpe psykisk belastede personer ,dererfattige ogsocialt isolerede .
Medlemmerne blev rekrutteret vedpersonlig opfordring paanbefaling af
sundhedsplejersker ogandre .Selv cmvægten lægges pa.stresssituationer
(f.eks .unge mødre derharhaft depressioner ),havde kunfå.afmedlemmernetidligere været ikontakt med desociale myndigheder imodsætning tilf,eks „
Camden-pro jektet.
Vedudgangen af1978 mødtes seks grupper stadig .Kun éngruppe lykkedes det
ikke atfåtilatfungere .Enan-den gruppe måtte pågrund af,atlederen
blev overanstrengt ,opløses ,efter atdenhavde fungeret godt itoar,Grup­
perne mødes engang omugen ,mens semestret varer scgman mødes somregel i
anledning afenspecial aktivitet «,
Fraseptember 1976 ,dadeførste fire grupper startede tilseptember 1977 ?
havde 12,3personer været medtil møderne ,defleste regelmæssigt „jf'»ej£s s
mødte detrefjerdedele fremtilover -halvdelen afmøderne iden anden perio­
de.Langt over flertallet ermødre medmindre børn ,hvilicet aispejlecie sund­
hedsplejerskernes rolle .Derblev givet udtryk for enforbavsende stor
fjendtlighed over fordetoffentliges socialf orsorgsarbe jde,ogdetermeget
sandsynligt ,atdetforhold ,atlederne var "ikke–faguddannede "oglokale
var medtil .atgøre grupperne mere attraktive cgminaske deres o.riftsuagi £–
ter .
Projektet har encentralgruppe påfire fag~-rj .i-.nne epersoner ,som 1starten
havde hovedansvaret forprojektets "eceloe .-I?:;.::.'.-rMd nar aet ;tenoic .grcavis
været istand ti1attrakka 5?g afprcJe^tpv .,efterhånden soir .g''upporriC 1
stadi ™hejers grad .kuKra fuiigex 3-selvstyr digt »f"-e:rstacag ti-r---.*.':grSC .mua
bistå::' :!?«hvis det ern^dverdig ;-.,:.gae ".an-"lige»aer ,:^er^er
nuhovedsagelig "bes-tcæfrigec rod K:r~'r :.1 .-aer *.r.r»;.*c "r uetrou er

-51-
der observatører "tilstede ved gruppemøderne ,ogder udarbejdes referater .
Gruppemedlemmerne interviewes ogenlang række sociale myndigheder erblevet
adspurgt omderes syn pågrupperne .Det endelige måleratengagere gruppe­
medlemmerne iandre aktiviteter ilokalsamfundet ,idet grupperne anvendes •
som kontakt punkt erogienvis forstand betragtes som en.uddannelsesmæssig
erfaring medhenblik påenstørre ogmere langvarig deltagelse idet lokale
samfundsliv . .•
Man begynder allerede atkunne seresultater .-ICroydon har medlemmer af
flere forskellige familiegrupper overtaget enhendøende lokalgruppe ogfået
dentil atfungere godt .Den betydning som gruppearbejdet liarhaft for grup­
pelederne har ofte været lige såskelsættende somforgravernes øvrige med­
lemmer .Por gruppeledernes vedkommende har der været enudpræget tendens til
atsøge yderligere uddannelse ogblive engageret iendnu enlang række
lokalaktiviteter .Der erendog tale omenbegyndende karriere struktur .En
gruppeleder ernuuddannelsesrådgiver for LVSC' s("London V oluntaiy Service
Council ")familiegruppeenhed ,ogenanden leder bliver måske vejleder for
den lokale myndighed med hensyn til familiegrupper .
Reaktionerne fraudenforstående organer har været hurtige ogpositive .Afde­
lingen for voksenuddannelse iCroydon erigang med atfåetableret familie -
grupper påkommunalt plan .Desuden har afdelingen for voksenuddannelse i
Hackney fået oprettet togrupper .Den ene gruppe ertilknyttet enskole ;den
anden erblevet oprettet efter anmodning fraboligministeriet .Fra hele London
har der været rettet henvendelse til LVSC ombistand iforbindelse med opret­
telse affamiliegrupper ogLVSC har nuetableret enfamiliegruppeenhed ,som
man håber vilblive etselvstændigt organ iløbet aftreår.Den ledende
medarbejder blev udnævnt islutningen af1978 ogdenne lønnes delvis ved
midler fra enprivat båndlagt kapital .I1979 vil LVSC offentliggøre en
samlet rapport omprojektet . ~
7.Projekt vedrørende fælleshus tinder Liverpool Personal Service Society
Etelleshuset ligger ietmeget fattigt område afLiverpool .Formålet erat
samle lokalsamfundets dårligt stillede inden for enuformel ramme ,hvor de
kan komme enten blot for atsnakke sammen eller for atdeltage isærlige
aktiviteter .Defleste brugere erhenvist afforskellige sociale myndigheder ,
selv omfælleshuset opmuntrer alle delokale familier til atbenytte sigaf
dets faciliteter .Manhåber pådenne måde atkunne undgå den stempling ,der
sandsynligvis ville være opstået ,hvis fælleshuset varblevet anset forblot
atvære etsted for meget fattige eller "problemfamilier ".Projektet har
haft succes hermed ,forsåvidt som mange familier fra den gade ,hvor fælles­
huset ligger ,-regelmæssigt anvender dets faoiliteter .
Det langsigtede måleratvise ,atetableringen aflokalt baserede plejefaci –
liteter ville være mere gavnlig iden henseende end dettraditionelle social­
arbejde påindividuel basis .Meningen skulle være ,atfamilierne gennem
gruppeerfaringen fra fælleshuset bedre ville blive istand til atfare et
mere uafhængigt ogtilfredsstillende liv.
Oprindelig vardererpersonale påkun énsocialarbejder -projektlederen .
.Ibegyndelsen af1978 blev deryderligere ansat enlokal deltidsmedhjælp og
iseptember blev der endvidere ansat endnu enheltidsbeskæftiget socialar­
bejder .Omkring 20studenter harhjulpet til påcentret iperioder varierendefra endagtiltre måneder . ':.'
5Socialarbejderen søger .atfremme igangsættelsen afkommunale aktiviteter .Der
erf.eks.enbeboerforening ,enmadlavningsgruppe ,træsløjdværksteder ,en

-92-
filmgruppe ,engruppe for halvvoksne piger ogenstorkøbsklub .Hver uge er
der enkaffeformiddag ,hvortil delokale socialarbejdere også inviteres ,
samt også enugentlig frokost .
Projektets leder har meget aftiden måttet beskæftige sig medsocialrådgiv -
ning ,ogder ergruppediskussioner omsærlige problemer samt udstilling af
brochurer .
Fælleshuset bruges afomkring 15til 20personer dagligt ogomkring 80voksne
og70børn har bragt det regelmæssigt siden det blev startet .Hvis det ikke
var for lokalernes begrænsede størrelse ville fælleshuset sandsynligvis blive
brugt afmange flere .Efterhånden somprojektet erkommet igang ,har bru­
gerne vist enstadig mere aktiv deltagelse .F.eks.arrangerer engruppe mødre
nuselv enugentlig frokost ,ogman .håber ,atmødrene val overtage ansvaret
for pigegruppen .Værkstedet har sat nogle afmændene istand til atfremstille
træting til fælleshuset ,såsom etkaffebord ogreoler .Filmgruppen har delta­
get aktivt ved optagelsen afenfilm omarbejdsløshed i1977 «
Der eralmindelig enighed mellem socialarbejderne cgdehenvisende myndighe­
der om,atfælleshuset erafstor værdi for familierne ,idet det forhindrer
potentielle sammenbrud ogmindsker familiernes sociale isolation .Projektle­
deren brager selv endeltid påindividuel rådgivning ,men detstørste udbyt­
tehar man fået gennem den fælles støtte ogsolidaritet inden for den enkelte
gruppe .
Generelle bemærkninger
Det forhold ,atdeenkelte projekter inden fordet samlede projekt erså
forskellige ,vil give etbredt erfaringsgrundlag ^dervilblive redegjort
forienberetning efter enperiode påfemår.Samtidig erdet enudfordring .
Hvor langt kan disse projekter drage gensidig fordel afatvære endel afet
fælles program ?Hvor langt kan man drage fordel afatsammenholde såforskel­
lige initiativer ?Projektet har defleste afdet europæiske programs proble­
merimindre målestok ,ogdet erafsærlig interesse for Kommissionen atse,
hvordan desyv familiedagcenterpro jekter nærmer sig enløsning afdisse
problemer (ogudnytter disse muligheder )sammen med ICS.

•»?3-
HJJELPECENTRE -SOUTH WALES .-GLASGOW OG LONDON
Hjælpecentre erensærlig form forlokalsamfunds aktion .Ideen
eratstøtte smålokalgruppers aktiviteter ved ikvarteret ,by­
området eller regionen atstille etcenter tilrådighed ,hvor
dekanhenvende sigforatfåvejledning ,opmuntring ,faglig
hjælp samt benytte specielt udstyr ogmåske fåbegrænset økono­
misk støtte .For engruppe ,der erdannet påeget initiativ og
arbejder framedlemmernes egne hjem ,mensomkan have .svært ved ^
atfåduplikeret enrundskrivels eometoffentligt møde -kan "
etcenter ,derkan levere papir ogstille duplikerings maskiner
tilrådighed ,udgøre forskellen mellem effektivitet ogmagtes­
løshed ,mellem overleven ogsammenbrud .
Den traditionelle aktions forskning ,derbestår afetlille hold ,
derarbejder intensivt ienlang periode ietkvarter eller
område ,erdyrhvad angår faguddannet personale ogderfor vanske­
lig atudbrede ienregion eller etstørre byområde ,forslet
ikke attale omethelt land .Hjælpecentret har enstørre række­
vidde ,samtidig med atdetfremmer lokalsamfundenes egne gruppe -
aktiviteter ,som erkernen isamfundsakt ionen .Det betyder ikke ,
atmanpåhjælpecentret erhenvist tilatspille enpassiv rolle ,
ogblot sætte signed ogafvente kunderne ;holdet måopsøge deres
eventuelle kunder .,opbygge tiltro ogforståelse ogskabe etbehov
for dets hjælp ved atopmuntre tildannelsen afnye lokale grup­
perdesteder ,hvor deropstår behov ogmuligheder herfor .
Ideen med etforsøgsprogram forhjælpe centre blev først :udviklet
af"Gulbenkian Foundation ".Den britiske regering støtter for
tiden seks forsøgscentre viaVoluntary Services Unit ,derhører
indunder Home Office (indenrigsministeriet ).Treafdisse centre ,
derrepræsenterer tremeget forskellige opfattelser afdetgrund­
læggende begreb ,støttes 50$afKommissionen ;crentrene ligger i
South Wales ,Glasgow ogLondon .Den britiske stat ogKommissionen
finansierer også sammen kontroludvalget ogdets aktionshold ,som
koordinerer ogfører kontrol med alle seks projekter .Pådenne
måde kanKommissionen både drage nytte aferfaringerne frapro­
jekterne isit ,eget program fra detreprojekter ,somden ikke
støtt«r .Dette giver etekstra sammenligningsgrundlag ogviser
muligvis værdien afatvære med ideteuropæiske program (skønt
Konniissioneft -ved .atstøtte kontroludvalget selvfølgelig indirekte støtter
alle projekterne ). :

-94-
Den fælles kontrol -ogstyringsgruppe
Denne gruppe består ihovedsagen afrepræsentanter fradeseks
centre med enformand fra "Gulbenkian Foundation ".Den "blev op­
rettet ijuli 1976 ogbeskæftiger nuendeltidsansat forsknings­
leder (Dr.RayLees )ogenheltidsansat kandidatstipendiat ,som
arbejder på"Polytechnic ofCentral London ".Gruppens hovedopgave
eratevaluere programmet ,hvortil denskal udarbejde enpassende
metodik ogsamtidig tilpasse projektaktiviteterne således ,at
disse vil kunne evalueres .
Udvalget beskæftiger sig også medundersøgelser afudvalgte emner .
Der erallerede blevet skrevet enrapport omcentrenes anvendelse
afregeringens "JODCreation"-program samt forslag til ,hvorledes
dette kunne forbedres .Denne rapport erblevet sendt udtil
centraladministrationen ogdelokale myndigheder .Faktisk er
gruppen ved atblive etslags hjælpecenter forhjælpecentrene
med egen forsknings -ogbibliotekstjeneste tilrådighed for
projektlederne .Der serudtil atvære god brug for etsådant
organ .
"South Wales Anti-Poverty Action Centre Ltd." (SWAPAC )
Dette var det første hjælpecenter ,der startede med støtte fra
Kommissionen .Det dækker hele "Valleys "-området ogkystområdet i
South Wales fra Swansea tilNewport ogerfornylig blevet ind­
draget iarbejdet iandre dele afWales .Det erderfor ihøj
grad etregionalt center ,derdækker trestørre byer ogmange
mindre byer oglandsbyer ,der erspredt udover etudstrakt om­
råde med ringe kommunikationsmuligheder .
Centret beskæftiger syvarbejdere ,derarbejder ietombygget
kapel iMarthyr Tydfil .Centret ledes afetudvalg bestående af
repræsentanter fra delokale grupper .
Siden begyndelsen af1976 har centret været ikontakt med omkring
50lokale grupper ogydet mange former forhjælp .Inden for be-
skæftigelsesområdet har dethjulpet flere grupper med atformule­
reansøgninger tilstaten inden ferJobGratien-programmet (mid­
lertidig beskæftigelse med social nyttigt arbejde ,støttet af

-91?-
filæeiinyttige organer ),Iforbindelse meddefleste afdisse pro­
jekter har mailansat unge arbejdsløse tilatmodemisere bygnin­
ger tilfælles brug ogsåledes skabt den fysiske infrastruktur
forvidere gruppeaktiviteter .Centret arrangerede også enkonfe­
rence om"JobCreation"-programmet ogsendte forslag tilregerin­
genommulige ændringer iprojektet ,"Centret harstøttet opret­
telsen aftoproduktionskooperativer ,efter atdervar blevet
lukket fabrikker iregionen ,menmanhar erkendt ,atdette kræver
mere tidogmere specialiserede -færdigheder endcentret kan
stille tilrådighed .Manharnudannet ensammenslutning afotte
wallisiske beskæftigelsesprojekter ,dernokvilkunne varetage dette ar­
bejde ifremtiden .
IRhondda-dalen har centret støttet etintegreret system "Rhondda
Enterprise "til fremme afbeskæftigelsen gennem statsstøttede
programmer som etalternativ tilstøtte tilenkelte projekter ,
der ikke har forbindelse medhinanden ."Rhondda enterprise "har
planer omatoprette værksteder forunge mennesker ,hvor deunge
arbejdsløse vilkunne tage del iplanlægningen af,hvilke uddan­
nelses -ogbeskæftigelsesmuligheder ,derskal skabes .
Inden forboligområdet støttede centret oprettelsen af"Merthur
Tydfil Housing Association (MTHA ).Følgende uddrag fracentrets
årsberetning giver enidéomdets arbejde medatfremme oprettel­
senafgrupper afdenne art : "
SWAPAC's hjælp tilMTHA bestod iatstimulere interessen iområdet
forboligforeninger ,athverve aktive folk ,atoprette forbindel­
sermedeksperter (arkitekter m.m.)ogmedboligselskabet samt i
almindelighed atstøtte denspæde sammenslutning ,indtil denkom
rigtigt igang ".
SWAPAC har også arbejdet aktivt medgrupper dervaretager lejernes
rettigheder ogbeboere iboligsanerings områder .
Centret harligeledes stået bag enrække plejeordninger forældre
oghandicappede inden forlokalsamfundet .Især harman søgt at
drage volontørgrupper ind idesociale hjælpeaktiviteter ,for
eksempel vedatopmuntre grupper ,somhar opnået støtte til
mbdernisering afkommunale bygninger ,tilatydefrihusrepara -
tionst jeneste forældre eller tilatstille deres bygninger til
rådighed forbørnehavegrupper , ■
Etandet større arbejdsområde ex.den juridiske rådgivningstjene ­
ste ,Toforsorgsgrupper blev oprettet ,ogarbejdede fraseptemb «
1976 tilaugust .1977 medstøtte fra "JobCreation"-programmet ,

2_9° ~
Enbevilling fra "Nuffield Foundation "blev anvendt til atansæt­
tetopersoner veden"Tribunal Access Unit "(retshjælpst jeneste ),
somantager ogoplærer frivillige advokater tilatbistå personer ,
der indbringer sager omsociale ydelser for ankenævn .Enbevil­
ling fra "Nuffield Foundation "og"Welsh Consumer Council "anven­
des tilundersøgelse afdetfaktiske behov forjuridisk bistand .
Forskning erenvigtig delafcentrets arbejde .Det igangværende
"Valley City Project "eretforsøg påatomgruppere destatisti­
skeoplysninger ,således atdetbliver lettere atsammenligne
området med dstraditionelle indre byområder istorbyer .Manhar
fornylig ansat ennationaløkonom ,derskal koordinere forsknin­
genmedhenblik påatkortlægge områdets økonomiske grundlag og
sociale karakteristika .
Regionens størrelse udelukker etnært samarbejde med individuelle
lokalgrupper ,ogcentret måderfor tilstræbe påpassende måde at
spille enrolle påregionalt plan ved bl.a ..atopmuntre til at
selvhjælpsgrupper slår sigsammen påregionalt plan ,samt atyde
støtte tilregionale konferencer ogbidrage til atstarte regio­
nale blade .'Man vilforsøge atetablere forbindelse mellem priva­
teorganer ogorganiseret arbejdskraft forpådenmåde ihøjere
grad athenlede statens ojjaiærksomhed påregionens problemer .Det
meste afforskningen ogoplysningsvirksomheden foregår også på
regionalt plan herunder også denkollektive evaluering afforsøgs -
projekterne .
"Govan Area Resource Centre ™(GARC )
GARC arbejder ietområde ,dergeografisk ermeget forskelligt
fradet ,SWAFAC arbejder i.Detdækker etsamfund påkun 30000
mennesker iudkanten afGlasgow ,Skotland ,blandt deskibsværf­
ter ,der engang byggede deberømte atlanterhavsdampere .Det tog
lang tid ogkrævede mange forhandlinger med lokale ognationale
myndigheder ,førprojektet kunne komme igang ,ogdetførste
personale indlogerede sig iengammel viktoriansk underskole i
august 1977 .
Der blev valgt enstyringsgruppe islutningen af1977 ,som bestod
afrepræsentanter fra delokale grupper .Ved centrets generalfor­
samling i1978 var 35lokale organisationer repræsenteret .
Allerede frabegyndelsen varstyringsgruppen klar over den cen­
trale rolle ,somcentret kunne spille inden forbeskæftigelses -
området .Sammen med toandre geografiske områder støttede sty­
ringsgruppen "Local Enterprise Advisory Project ",der vø.rså
heldig atfåstøtte fra "Urban Aid",således atmankunne ansætte
enindustriel rådgiver .

–97-
Trods'manglen ^"på~vigtlge oplysningér -o?fentriggjor3.é manenrap­
port omarbejdsløshed iGovan-området ,hvori detblev understre-r "
get ,atman iområdet havde enlangt større arbejdsløshedsprocent
(15$)endiGlasgow bytaget somhelhed (9,7$ ).Irapporten kon­
kluderes ,atområdet fortsat vilstagnere ,medmindre derbliver
foretaget større investeringer medhenblik påatskp.be arbejds­
pladser ogforbedre infrastrukturen .
Iløbet afdesidste 12måneder harhjælpecentret været aktiv
inden forfølgende omfråder : '' \
1)Oplysnings virksomhed :Derharværet enkonstant strøm affore­
spørgsler fra beboere iGovan ogfraandre grupper ioguden for
Glasgow by.Manharanmodet omoplysninger inden for enlang
række områder .Tilatbesvare ,forespørgslerne benyttedes materia­
lefrabiblioteket ,personlig kontakt med heltidsansatte medar­
bejdere samt delokale aktive personers viden ogkunnen .Biblio­
teket erblevet opbygget specielt medhenblik på,atselvhjælps -
grupperne kan benytte det .
2)Støtte til arbejdet ilokalsamfundet :Centret har støttet
r u -
mange afdeallerede eksisterende organisationer ogharhjulpet
tilmed atfåoprettet nyelokale grupper soraf.eks .etindkøbs -
kooperativ oget"legetø jsbibliotek ".Centret harogså fået op­
rettet enlokal avis ,dernuharselvstændig ledelse .
3)Voksenundervisning ;Det eropfattelsen ,atdereretstort
skjult behov forvoksenundervisning iområdet ,menatforfåer
klar over ,atder ermulighed herfor .Detprogram ,somcentret
hariværksat ,hartoformål :1)atgøre detmuligt atfinde frem
tilogpåvise deproblemer ,sombefolkningen iområdet har ;2)
atgøre derelevante organer forvoksenundervisning opmærksomme
påbehovet foratudarbejde passende undervisningsprogrammer for
områder som Govan .
4)Beskæftigelse :Engruppe ,derskulle undersøge arbejdsløshe­
den ,blev nedsat inovember 1977 ,ogdenne offentliggjorde senere
enrapport omarbejdsløshed (nævnt ovenfor ).Gruppen fandt hur­
tigt udaf,atlokalsamfundet skulle spille enaktiv rolle ide
beskæftigelsesfremmende foranstaltninger .Det blev foreslået , .
atman påkooperativ basis skulle opbygge service -ogproduktions -
virksomhed ,ogderblev dannet undergrupper ,derskulle lave
forundersøgelser .
5)Uddannelse :Centret anvendes regelmæssigt afuniversiteter og
andre højere læreranstalter tiluddannelsesformål .

Evaluerir.fsrruppe :Evalueringsgruppen består afrepræsentanter forhjælpecent rets styrings­
gruppe ogtre uafhængige akademikere .Gruppens arbejde består iatBtøtte styringsgruppen
ogpersonalet ikontrolarbejdet iforbiiidelse medprojektet .Pet erogså .planen ,atevalu -
eringsgruppen skal hjælpe delokale grupper med atvurdere udbyttet afprojekterne ogdisses
effektivitet .
LondonB "V oluntary Service Council "(LVSC )–Enlokal hjaslpet jeneste
Det erdet eneste projekt inden for hjælpecenterprograramet ,der ertilknyttet etVSC.Der
eridette tilfælde tale ometregionalt råd ,hvis medlemsorganisationer erprivate og vel­
gørende organisationer ,derbetjener hele London ,samt deselvstændige lokale socialhjælps råd
iLondons kommuner .Bisse sidste erselv "Paraply"-organisationer ,der samler lokale private
organer .
Londons VSC (LVSC )haretpersonale påomkring 40personer ,herunder specialister ,derskal
udarbejde forsøgsprojekter ,hvoraf eterfamiliegruppeforsøget ifamiliedagcenterpro jektet
under det europæiske program .Hjælpecenterprogrammet finansierer trestillinger iLVSC samt
yder sekretærhjælp .Projektholdet arbejder inden for LVSC' snormale ledelsesstruktur ,som
enintegreret del afdetB lokale hjælpetjeneste .Derfor har projektet imodsætning til de
andre hjælpecentre ikke erisærskilt organisation;' dette eretforsøg på.atopbygge ethjæl-
pecenter Bom enekstra dimension til det arbejde ,der udføres afenorganisation ,Bomalle­
rede lamge har arbejdet med koordinering affrivillige bestræbelser .
Projektet harhovedsagelig satind påfølgende tre omraders –
l)Støtte til dem,derarbejder i"marken ":Ibetragtning afdemange tusind lokalgrupper i
London –området har maniden lokale hjælpetjenestes regie valgt athjælpe disse grupper ved
attilbyde oplysning oguddannélse til demedlemmer afgrupperne ,der arbejder i"marken ",
hvilket vil sige mindst 700.Der formidles .nyheder ogoplysninger ogsørges forudveksling
afideer idet månedlige nyhedsbrev ogiandet materiale ,der omdeles .Uddannelsestilbudene
finansieres alene afInner London Education Authority .Denne direkte kontakt med depersoner ,
der arbejder i"marken ",gøratpersonalet iden lokale hjælpetjeneste holdes åjour omud­
viklingen ilokale områder samt orienteret omdet fortløbende uddannelses arbejde .
2.Storbygrupper -støtte ogopmuntring ;Dadertræffes såmange beslutninger påregionalt
plan ,erdet enafhjælpetjenestens vigtigste opgaver atbringe demange grupper sammen på'
lokalt plan ogmotivere dem,3antidig med atdebliver orienteret ogmodtager hjælp til ud­
arbejdelse afplaner .
3)Praktisk bistand tillokale grupper :Denlokale hjælpetjeneste yder praktisk bistand til
grupper påmange måder –f.eks .formidling afkontakt til fonds ,udarbejdelse afvedtægter ,
vejledning ibogføring samt hjælp tilatfinde egnede lokaler .Ienprøveperiode påfire
uger indtil den 18.oktober 1978 kunne r.an i.rden forhjælpetjenesten konstatere ,atdervar

-99-
ydet praktisk hjælp til 11grupper lige fra "Prisoners Wives andFamilies Society "(etar -
blering afkontakt tilrevisorer ogudformning afbønskrivelser )til "Campaign for Family
Housing "(bistand iforbindelse med reklame ogkoordination afaktiviteter ).
Målet inden fordeførets 12måneder var^at blive kendt ogaccepteret blandt de'relevante
grupper iStor-London .Manvarisærlig grad opmærksom pådebehov ,derfindes hos de
etniske mindretal cDisse grupper har særlige problemer med hensyn til diskrimination og
bevarélse afdenkulturelle identitet ,men meget afden faglige viden ,som dehar behov
for,erikke væsensforskellig fradet,som dehvide grupper savner .Hjælpetjenestens vig­
tigste arbejde bestod iatgøre opmærksom pådemidler ,derstodtil rådighed ,ogat
orientere oguddanne iforbindelse med beskæftigelsesfremmende initiativer .
Idet andet årgik man gradvis over fraatbistå delønnede medarbejdere tilihøjere grad
attage sigafmedlemmerne a;fdelokale grupper .Hjælpetjenesten afholdt seminarer forde
lokale beboere ,dernylig varblevet involveret igruppearbejdet ogopmuntrede endvidere
andre organer tilatafholde kurser forderes medarbejdere .Derblev afholdt enrække -
aftenmøder foratfremme kontakten ogudvekslingen afideer mellem dem,der var involveret
iaktioner for .bevarelse afvisse offentlige tjenesteydelser .Antallet afgrupper ,der har
søgt hjælp her,ersteget ognogle enkelte storbygrupper erblevet dannet enten påinitiativ
afhjælpetjenesten eller stærkt støttet afdenne .
Deterhensigten iden nærmeste fremtid ativærksatte mere uddannelse påelementært plan om
f.eks .bogføring ,arbejdsgiveransvar ogvedtægter .Pådenne måde vildetblive muiigt for
hjælpetjenesten atnåudtilflere grupper end nu,hvor manblot imødekommer debehov ,
individuelle grupper har,når deerivanskeligheder .Derforeligger pånuværende tidspunkt
topublikationer "Basic Book-keeping for Community Groups "(elementær bogføring forlokale ■
grupper )og"Issues inPublic Housing "(problemer inden fordetsooiale boligbyggeri )(et
undervisningstilbud isyvdelé).

-100 -
"CRAIGMILLAR FESTIVAL SOCIETY "(CFS )-EDINBURGH
"Craigmillar Festival Society "erenaktionsgruppe ,der erhjem­
mehørende ietbestemt lokalsamfund ,nærmere betegnet Craigmillar -
kvarteret iEdinburgh ,Skotland ,hvor denbegyndte sinvirksomhed
for ca.15årsiden .Detnærmeste sidestykke hertil ideteuropæi­
skeprogram erMarolles-projektet iBruxelles .
Craigmillar eretudstrakt kvarter bestående afkommunalt bolig­
byggeri ,somblev opført i1920'erne iden østlige udkant af
Edinburgh bag engranitklippe vednavn Arthur' sPeak ,ogligger
således noget isoleret fra den øvrige by.Tidligere fandtes der
her gode lokale beskæftigelsesmuligheder iform afminedrift og
bryggerier ,men idag erdette fordetmeste blevet nedlagt ,og
tilbage findes etlokalsamfund medstor arbejdsløshed ogadskil­
lige andre sociale problemer .
CFS's indsats har somudgangspunkt denteori ,atetlokalsamfund
først månåfrem til etpositivt billede afsigselv ,hvis det
skal kunne klare sine egne problemer ,ogikke være offer for
vilkårlige foranstaltninger eller forsømmelighed udefra .Når
først man ilokalsamfundet har fået dannet dette positive billede
afsigselv ,kanman ,idet manbevæger sigfra étprojekt og
videre tildetnæste ,istadig større grad genvinde selvtilliden
ogøgesinviden .Altdette sker ved ,atderinddrages enstadig
voksende kreds afdeltagere ,indtil lokalsamfundet når detpunkt ,
hvor alle indbyggerne virkelig kandeltage aktivt iplanlægningen
afderes fremtid isamarbejde med dekompetente myndigheder ude­
fra .Dette endelige målkaldes "shared orliaison government "
("beboermedindflydelse ")iprojektledernes sprogbrug ;det erén
afmåderne atudtrykke begrebet "demokrati medmedbestemmelses­
ret"på,etbegreb derligger tilgrund fordefleste afprojek­
terne idet europæiske program ,omikke demalle .
Etafdekarakteristiske træk ved CFS er,somnavnet allerede
antyder ,atdetharudviklet sigomkring enkulturel begivenhed ,
ogkulturelle ogkunstneriske aktiviteter spiller fortsat en
væsentlig rolle idetsamlede projekt .Somalle véd ,erEdinburgh
hjemstedet forenårlig tilbagevendende kulturfestival ;Craig -
millar's indbyggere harligeledes deres egen festival ,selv om
debåde geografisk ogsocialt ertemmelig afsondret fradem ,dergåriteatret
iselve bykernen .

Festivalen er"dot redskab ,der'benyttes tilatfinde fremtiltalenterne iområdet ogfå
disse indpasset iCFS's foraksllige aktiviteter "(CFS's beretning til Kommissionen fra
1977)o Festivalen errammen ommangfoldige begivenheder ,hvoraf énafdevigtigste eren
lokal musical ,der .stort setskrives af'folk fraområdet ogdrejer sig ometemne ,derer
afbetydning forområdet .
Ptaratmankunne huse detstadig større antal arrangementer ,blev festivalen i1978 udvidet
tiltouger ,oghvor defleste afområdets klubber ogskoler bidrog medderes egne indslag .
Påårsbasis erder "Community Arts Team "(CAT),derbeskæftiger tange somledi"Job Crea^
tion"-programmet (projekt medhenblik påoprettelse afarbejdspladser )medforskellige
kunstneriske projekter såsom både 'udvendige ogindvendige munnalerier .Deres første opgave
bestod iatomdanne ennedlagt kirke tiletkunstcenter ,somerblevet fast hjemsted for
festivalen .Centret huser ligeledes dSnseundervisning ,kunsthåndværk forbøm ,silketryk ,
musikarrangementer ,fotoklubber samt etungdoms teater . ,
Kulturelle aktiviteter ermedtilatopbygge detpositive billede afdepågældende selv ,
som deøvrige lokalsamfundsaktiviteter udspringer af.Disse kanklassificeres under over­
skrifterne beskæftigelse ,boliger ,socialforsorg ,planlægning ogTiddannelse .
Påbeskæftigelsesområdet har CFSudnyttet "Job Creation"-programmet tiliværksættelse af
seks projekter ,derharresulteret i71arbejdspladser ,hvor arbejdet ihovedsagen består
afsanering afbygninger tilbrug forlokalsamfundet ,men også afreparationsarbejde iældre
oghandicappedes huse .Pågrundlag afdeerfaringer ,dereropnået ,har CFSnudannet
"Craigmillar Festival Enterprises Ltd.",tilhvilket formål manallerede harerhvervet en
nedlagt servicestation forheratindrette enlokal forretning .Hervil maniførste omgang
beskæftige sig med bygge –ogvedligeholdelsesarbejde ,men der«rplaner omatstarte pro­
duktion .Dettredje mål med CFS' sbeskæftigelsespolitik eratfåtrukket arbejdspladser til
Craigmillar ,hvilket indebærer forelæggelse afdokumentation -for regerings-udvalg ogudar­
bejdelse afenbrochure ,hvori der redegøres forresultaterne afenundersøgelse af,hvilke
fagkundskaber der findes iområdet -,,"■
Påuddannelsesområdet bakker CFS enlang række fritids –ogferieaktiviteter op,herunder
■lejrskoleophold iCFS's hytte pålandet ,forgrupper eller mindre klasser forstressede
børn ,derledsages afenlokal socialarbejder .Ensærlig uddannelsesenhed arbejdede ietår,
støttet afmidler fra "Job Creation"-programmet med 11børn der pjækkede eller varbortvist
fralokale skoler ,endvidere oprettedes tolegestuer for 9årsiden .Iapril 1978 blev en
lokal socialarbejder ansat tilatarbejde med "børn derlider afstress "påtre lokale
skoler .Etafdevigtigste måleratfågjort befolkningen iCraigmillar mere bevidst og .
bedre oplyst omuddannelsessystemet ogfåigangsat enløbende debat mellem forældre og
lærere ogall-e dem,dererengageret iuddannelse –arbejdsgivere ,politikere ,administra­
torer samt skole-elever .I1977 afholdtes enrakke påseks debatter omuddannelse på,lokalt
niveau ,ogdeterplanen atfå .udarbejdet enplan ,dergår udpå,at manhver tredje måned
drøfter uddannelsesproblemer . . '•

-102 -
Kernen iCFS's socialf orsorgsarbe jdeerinformationskontoret ,
somtager sigafca.300forespørgsler ommåneden oghvis stadig
voksende virksomhed hargjort ,atmanfornylig måtte flytte til
større lokaler .Detmeste arbejde er"før-krise" -sager, trusler
omatblive satpågaden ,afbrydelse afelforsyningen m.v .Enheltidsansat
lokal socialrådgiver tager sigafproblemer medbolig ogøkonomi
bestået afkolleger ,dervederlagsfrit arbejder pådeltid .
Arbejdet med deældre ercentreret omkring dagklubben ogseks
frokostklubber .Ved erhvervelse afenbus erCFS blevet istand
tilatinddrage dem ,derellers erbundet tilderes bolig ,i
disse aktiviteter ,ogbussen står tilrådighed forandre grupper ,
som CFS opmuntrer til atstarte med tilsvarende klubber .
Vedudgangen af1978 varmannået vidt meddetforberedende arbej­
demed oprettelsen afetmindre herberg forunge ,som imodsat
fald kunne være nødt tilatsove iparker o.l.,samt etprojekt
forrådgivning tilhalvvoksne piger .
CPS's boligaktivitet har ihovedsagen tilformål atstimulere
offentlighedens aktive medvirken ibolig -ogplanlægningsarbejdet ,
f.eks .gennem anvendelse afendobbeltdækkerbus somrullende
udstillingslokale .Ligeledes har CFS etaktivt samarbejde med
etstedligt boligselskab ogharvirket tilfremme formiljømæs­
sige forbedringer ,somgennemføres afdelokale myndigheder .
Vedudgangen af1978 varCFSnået tildetstadium ,hvor mankunne
forelægge den "Comprehensive Plan forAction "(detsamlede hand­
lingsprogram ),hvis udarbejdelse havde været étafCFS's mål i
forbindelse medansøgningen omfællesskabstilskud .Dette program
skal være grundlaget for enfremtidig "beboermedindfTydelse på
beslutningsprocessen ".Planen blev offentliggjort påenpresse­
konference iCraigmillar ,hvor Kommissionen også varrepræsente­
ret .Detrigt illustrerede dokument var skrevet ogtrykt påCFS's
nyoprettede trykkeri .
Detturde fremgå helt klart afovenstående resumé ,atCFSligesom
"Comité d'Action des ilarolles"' eksisterede længe før det europæi­
skeprogram tilbekæmpelse affattigdom blev udarbejdet .Byen
Edinburgh ydede allerede tidligt støtte tilCFS ,og"Lothian
Regional Coun;r ;1",dersiden harovertaget bystyrets ansvar på
dette område ,f:\nansierer fortsat -selskabets "centrale "akcivi
teter ,herand "aflønningen afdem ,derstår fordeenkelte pro­
jekter .Pe:-£,c..u .:.lierne fraregeringen og3Fbruges sammen meden
larf > ;rebidrag tilatudvide CFS's virkefelt .

-103-
I-1977 opstod der i Regional Council en "bevægelse forafskaf - ',
felse aftilskuddet til CFS.Under envel gennemført kampagne ,
derhavde tilformål atrejse enfolkestemning moddette skridt ,
fikCPSenorm reklame overalt iSkotland , 'bl.a. .enhalv time i
BBC's fjernsynsprogram .
Under sitbesøg iEdinburgh imarts 1978havde Kommissionens
formand lejlighed tilatmøde fruCRUMMY ,projektets leder .44
personer frakvarteret herunder 20ialderen 13til19 .fikogså
lejlighed tilatbesøge Nederlandene ogBelgien .påendramatur ,
deromfattede enopførelse iBruxelles somgæster hosdem ,der
erinvolverede iMarolies –projektet .
10$afCIB'barbejde vedrører nuudbredelsesprocessen ,derforegår isamarbejde
med andre lokale grupper over hele Skotland ogEngland .

-104-
AKTIONSFORSETTINGSPROGRA-M IEDINBURGH
Dererhertale ometeksperiment ,dergårudpåatintegrere
aktionsforskningsideer og-metoder ilokalforvaltningen .Den
første plan forprojektet blev lagt af"City ofEdinburgh Corpo­
ration "i1974 ,mendetfølgende årskete derenstrukturomlæg -
ning aflokalforvaltningen iSkotland ,ogprojektet hører nu
under såvel deregionale myndigheder somdistriktsmyndighederne
("Lothian Regional Council "og"Edinburgh District Council "),
derharovertaget "City ofEdinburgh "Corporations funktioner .
Pålokalt plan harmantidligere brugt atkanalisere arbejdet
gennem særlige afdelinger (uddannelse ,"bolig osv.)fremfor atrette
tjenesteydelserne specifikt mod etenkelt geografisk område .
Ideen meddette projekt eratansætte enrepræsentant forden
lokale forvaltning ihver affire udvalgte forsøgsområder ,og
gøre denne person specielt ansvarlig fordetpågældende område .
Hans arbejde skal bestå iatsamle repræsentanter for deforskel­
lige ovennævnte afdelinger ,derbetjener området ogfåendialog
igang mellem disse personer ogdenlokale befolkning med hen­
blik påatfåløst lokale problemer .Denansvarlige foretager
således påengang enkoordination afmyndighedernes indsats
samt afaktionsf orskningen blandt delokale beboere .
Disse koordinatorer fordefire områder ,der eransat afden
regionale myndighed (enafdisse betegnes ipraksis somområde -
forsker pågrund afforhold ,dererspecielle forhans distrikt )
støttes afethold påtre,' der erhentet fra encentral planlæg -
ningsenhed under distriktets byplanlægningsafdeling ,,Forslaget
omatfåansat enleder påheltid blev afvist ,daprojektet kom
til athøre indunder både regionale myndigheder ogdistrikts -
myndigheder .Istedet erderblevet nedsat enrådgivende arbejds­
gruppe bestående afenledende embedsmand frahver lokal myndig­
hed .
Devigtigste målforprojektet er:
_atfinde frem tilområder ibyen ,hvor der erudbredt fattigdom ,
idet mananalyserer problemerne ogderefter udvikler ogiværk­
sætter enkoordineret indsats framyndighedernes side for at
fjerne disse problemer .
-atfåtegnet etsamlet billede afdeområder ,hvor dererpro­
blemer forderigennem atfålavet enprioritering afdelokale
myndigheders politik .
-atgøre konta v'!;entildelokale myndigheder lettere ogdermed
bistanden mere effektiv .
-atbistå denlokale befGlkning med atplanlægge ,hvorledes den
vedhjælp afmidler udefra skal fådækket sine behov .
-athjælpe befolkningen idelokale områder medattilpasse sig
sociale ,økc .lomiske ogfysiske forandringer .

-105- v
Dervilherblive givet enkortfattet beskrivelse af,hvorledes
arbejdet foregår idefire forsøgsområder .
Georgie /Dalrv ,
Der erhe,rtale omengammel delafbyen ,derengang var et
blomstrende industri -ogboligområde ,mensomnuervedatstag­
nere .Boligforholdene erblevet forringet ivæsentlig grad .
Projektmedarbejderne harpåden eneside koncentreret sigom
oprettelse aflokalgrupper ,derhver især skulle tage sigaf
forskellige lokale problemer somf.eks.boligmodernisering ,lege-
muligheder forbørn 'ogbolig -og.miljøproblemer ,ogpådenanden '
side arbejdet med etableringen afethold bestående afembedsmænd
fradenlokale forvaltning ogmedansvar for området .
Det eretvanskeligt område atarbejde i,fordi dederbor i
området normalt kun bbrder ikort tidogikke harnogen erfaring
iatarbejde sammen omatløse lokale problemer .Embedsmænd fra
denlokale forvaltning harogsåhaft svært veda^distancere sig
fraderes ansvar over fordenafdeling ,dekommer fraoggåind
iendiskussion omderes fælles ansvar iforbindelse medbekæmp el-
seaffattigdom iområdet .
Leith
Leith erEdinburghs havneområde ,ogproblemerne hererikke
væsensforskellige fradem iGeorgie /Dalry .Påettidligt stadium
iprojektet varderentilstrømning tilområdet afpersoner ,der
varinteresseret iatsamarbejde omlokale problemer ,Disse per­
soner kom tilområdet gennem regeringens "JobCreation n-program .
Områdets koordinator sådetsomsin opgave atsamle demedarbej­
dere ,dererudvalgt fraområdets .offentlige wgprivate organer
medhenblik påatfådisse personer -tilnøje atklarlægge deres
arbejdsområder fordermed atundgå ,atderskete overlapning i
arbejdet .Kan ernunået tildetstadium iarbejdet ,hvor grup­
penkanbegynde atlave særlige ninter-service ,'-hold ,derskal
starte særlige aktiviteter . ~
Medarbejderen iaktionsforskningsprogrammet vilblive draget
aktivt ind iarbejdet medatombygge ennedlagt jernbanestation
ogfådentilatfungere som etkontaktcenter forområdet ;end­
videre vilmedarbejderne fåtil opgave atlave etcenter for
kreative aktiviteter .Den sidste opgave skal løses isamarbejde
med flere lokalgrupper .
Pilton
Pil-fcon eretkommunalt boligbyggeri .Problemet her erdårlige
boliger ogdenkendsgerning ,atbyggeriet ligger isoleret frabeskæf­
tigelses centre ,ogatman iområdet savner muligheder forbeboer -

106
aktiviteter .Derhar været iværksat mange projekter specielt
beregnet fordette område ,men somkunharhaft ringe varig
effekt ,således atbeboerne nuhar ennoget forsigtig holdning
til nye initiativer .
Efter endrøftelse med delokale beboere besluttede man atudnævne
enområdeforsker fremfor enområdekoordinator .Hans rolle erat
formidle erfaringen med lokalgrupperne iAlton til delokale myn­
digheder ,idet han først ogfremmest skal -undersøge ogevaluere
deserviceydelser ,der ertilrådighed forAlton .Lokalgrupperne
opfordres til atmedvirke vedudarbejdelsen afplaner formiljø­
venlige projekter ogfritidspro jekter .
Wester Hailes
Her erder tale ometnytkommunalt "boligbyggeri .Boligs
standarden ergod ,inenbeliggenheden erikke populær hosbeboerne ,
ogder erfåfaciliteter ogringe mulighed foratfinde beskæf­
tigelse .Projektet idette område gårnavnlig udpåatopmuntre
tildannelse aflokalgrupper ,derkansamarbejde omlokale pro­
blemer .Detvigtigste resultat iforbindelse medprojektet har
været udarbejdelsen af"Wester Hailes Speaks forItself ",der er
beboernes samlede vurdering afområdets behov ,hvis det skal
fungere godt .

-107-
AMEN£VTTSPR 0JEKT -WOLVERHAMPTON
Demderarbejder ved dette projekt eransat ved "National Asso - ■■
ciation ofCitizens 1Advifce Bureau "(NACAB ),ogprojektet måsåle­
desbetragtes somhørende indtinder detorgan ,derkoordinerer
ogbetjener detnetafomkring 700'rådgivningskontorer fordelt
rundt omiDet forenede Kongerige .,De'enkelte kontorer eridet \
•væsentlige selvstændige ,har egen ledelse ogfinansieres normalt
afdelokale myndigheder .Disse kontorer drives for detmeste af
frivillige .Selve NACAB finansieres hovedsagelig afstaten ,men
eruafhængig heraf . \
Depersoner ,deransøger omsociale sikringsydelser ,mangler ofte
effektiv rådgivning ,nårdeskal ansøge omdisse ydelser ,og
hjælp eryderligere nødvendig ,.hvis detbliver aktuelt atind­
bringe ensag for étankenævn .Man startede derfor "Tribunal
Representation Unif' (TRU)foratprøve ,omlandsomfattende juri­
disk rådgivning af .ikke-juridisk uddannet personale påNACAB' s
kontorer iforbindelse med sager indbragt for "Supplementary
Benefit andRational Insurance Appeal Tribunals "(lokale anke­
nævn )virker efter hensigten .TRUhartilhuse -iWolverhampton og
samarbejder med 9 .rådgivningskontorér iWest Midlands området . .
Mantilbyder uddannelse samt forskellige former forstøtte til
medarbejderne pådeenkelte kontorer iforbindelse med indbrin­
gelse afgager . -
Projektets målpålang sigt eratvurdere ,omikke-juridisk
uddannet personale påNACAB's kontorer kanydealsidig juridisk
rådgivning pådette område .Målene påkort sigt er: .
a)attilbyde juridisk rådgivning til'befolkningen afikke-juridisk ■uddannet
persanal«inden forprcjøktonr&det .-
b)atgørebefolkningen mere opmærksom påmuligheden fordenne formforjuri­
disk rådgivning . •
Målene påmellemlang sigt er;
a)atvise behovet (eller detmanglende behov )foretsystem med
juridisk rådgivning afikke–juridisk uddannede personer ,i
tilfælde hvor detdrejer sigomatsikre denenkelte entil­
strækkelig indkomst .
b)atpåpege eventuelle forbedringer afdennuværende indkomst -
sikringsordning setfradenandragende persons synsvinkel .
c)atvurdere deuddannelsestilbud ogandre foranstaltninger ,
sområdgivningskontorerne harbehov for,hvis deskal kunne
'tilbyde denlandsdækkende juridiske rådgivning afikke-juri­
disk uddannet personale .

-108-
fungeret somstøtteorgan forkontorerne iområdet .Efterhånden soraflere ogflere ansatte på
kontorerne blev inddraget iarbejdet medatindbringe Bager forførste gang ,trådte projekt -
medarbejderne til som reserve rådgive reforklienter ,der havde problemer med desociale
sikringsordninger .TRU har kunnet konstatere ,atnogle afkursusdeltagerne havde behov for
megen hjælp påhelt elementært plan .Hjælpen strakte siglige fraatydedirekte rådgivning
tilatmøde opsammen medkursisten ved selve fremlæggelsen afensagforetankenævn .
Projektmedarbejderne harogså arbejdet medatsupplere NACAB's informationscentral ,der ikke
indeholdt tilstrækkeligt materiale medhenblik pådetarbejde ,derudføres pårådgivnings -
kontorerne .Envigtig delafprojektmedarbejdernes opgave erenfortløbende evaluering af
projektarbejdet .Der indsamles regelmæssigt oplysninger omantallet afappeller ogselve
arbejdet medatindbringe 6agerne .Kanforsøgte atfåetsamlet overblik over deforespørgs­
ler,der indkom tilrådgivningskontorerne ,meddette lykkedes ikke itilfredsstillende grad .
TRU udsender regelmæssigt etnyhedsbrev ,hvori der redegøres for ankenævnssager ,ogsom
indeholder vejledninger til internt brug .
Iden foreløbige rapport fra oktober 1977 anførtes ,at"bistand ved indbringelse afsager
for ankenævn kun kanblive rigtig effektiv ,hvis manhar ensocialforsorg med perspektiv i".
Inden forprojektarbejdet har man siden offentliggørelsen afdenne rapport koncentreret sig
omatforbedre socialforsorgsarbejdet både påkontorerne iområdet oginden for andre regio­
nale ognationale organer .
Siden offentliggørelsen afden foreløbige rapport erensocialarbejder blevet draget med ind
iarbejdet .TRU's koordinator ogsocialarbejderen tager sigafuddannelse ,støtte til kon­
torerne ognoget "casework ",medens forskeren styrer projektudviklingen ogvaretager forsk –
ning3øvelser .Dererogså enkontorassistent ogensekretær .
Inden fordetsidste årblev der iværksat etprogram medhenblik påatrekruttere nyefrivil­
lige medarbejdere ,der særlig varinteresseret iatlave socialt arbejde .Projektmedarbej -
derne var meget tilfredse med det antal nye socialarbejdere ,der sometresultat afprogram­
metsluttede opomkring ,rådgivningskontorerne .Rekrutteringsarbejdet betragtes somvigtigt
for den stadige fornyelse afarbejdet .
Idetsidste årbegyndte projektmedarbejderne atpåtage sig "casework "iforbindelse med den
enkelte andrager .Projektmedarbejderne erikke ubetinget begejstrede for denne udvikling .På
den ene side erprojektpersonalets vigtigste opgave deandragende personers behov .Medarbej­
dernes ønske omatblive direkte inddraget iden enkelte andragers kamp fremfor kun atblive
tilknyttet indirekte gennem andre har medført ,atmanharudvidet dette direkte samarbejde ,
selvom det personale ,derbeskæftiger sig med den aktionsprægede side afprojektet ,er
begrænset .Påden anden side erfilosofien bagprojektet atfåandre tilattage enmere
aktiv interesse iden enkelte andragers problem .Dette styrkes afønsket omatafnystificere
det synspunkt ,manofte har pårådgivningskontorerne ,atsocialforsorgs rettigheder ogarbej­
det medatindbringe sager for ankenævn ersager ,der skal overdrages til "eksperter "at
behandle .Faren vedatprojektmedarbejderne iselve projektarbejdet begynder atbeskæftige

-109 -
sig medindividuelt klientarbejde istørre omfang er,atman ikke faraflivet myten ,ogat
manheller ikke firgjort rådgivningskontorsrnes medarbejdere opmærksom på.denvigtige
rolle ,deselv kanspille .Pågrund afdette problem harprojektmedarbejderne iårets løb
satmeget indpåatskabe enrimelig balance mellem detindividuelle 'klientarbejde ogdet
mere overordnede hjælpearbejde .
I1978 blev derafsluttet toforskningsprojekter .Detførste var enundersøgelse afdefri­
villige medarbejdere pårådgivningskontor «rne.Dette forskningsprojekt opfyldte to -
funktioner ,idet detdels belyBte defrivillige medarbejderes baggrund ogdels gjorde det
muligt forprojektmedarbejderne atfåatvide ,hvad defrivillige mente om,atfrivillige
fra rådgivningskontorerne indbragte sager for ankenævnene ,oghvad defrivillige iøvrigt
mente ,derburde forbedres iforbindelse medselve rådgivningst jenesten .Det andet forsk­
ningsprojekt var enundersøgelse afadvokater iprojektområdet .Ientidligere forskningsunder -
søgelse ("Welfare Advice aiid Advocacy ",NACAB tryksag l)havde manundersøgt "deeksisterende
rådgivningsmuligheder iprojektområdet ,pådettidspunkt damanstartede det ovennævnte
projekt medrådgivningekontorerne .Undersøgelsen vedrørende advokater supplerede denne '
undersøgelse afrådgivningsmulighedeme ,idet manundersøgte advokaternes holdning og
indsats for såvidt angår ankenævnsarbe jde ogrådgivning vedrørende sociale ydelser .Re­
sultaterne afbegge undersøgelser vil blive offentliggjort senere .
EMundersøgelse omprojektets treførste årvilblive offentliggjort i1979 «TRUharlige­
ledes afgivet udtalelser til "National Insurance Advis oryCommittee "omden ikke-bidrags -
pligtige invalidepensionsordning for husmødre . - •.x

-lio -
PRIV ATE ORGANISATIONER OI-TiADSR KBD SÆRLIGE SOCIALE BEHOV :SOCIALE RSTTTCTfR –
DER ;NORDIRLAND
Selv omderofficielt kunerétprojekt iNordirland ,hardet
altid bestået aftoklart adskilte dele .
Denførste deludføres påNewUniversity ofUlster iColeraine ,
hvor professor Griffiths fraSocial Administration Department
-(Institut forsamfundsfag )harledet enundersøgelse afdepri­
vate sociale hjælpeorganisationer iprovinsen .Påsamme tidfore­
tog ethold fra "Central Economic Service "enundersøgelse iBelfast
for atfinde frem til indikatorer for sociale behov ideforskel­
lige kvarterer ibyen .Begge disse undersøgelser ernuafsluttet .
Professor Griffiths arbejde ,"Yesterday's Heritage orTommorow's
Resource ",kanfåsfraNewUniversity ofUlster ,medens Belfast -
undersøgelsen blev .offentliggjort afHMSO (HerMajesty's Statio -
nary Office )imarts .1977 meddenenkle titel "Belfast -Areas
bfSpecial Social Need ". Begge undersøgelser fik støtte fra både
Kommissionen ogNorthern Ireland Office .Follow -up-projekter for
begge blev godkendt imarts 1978 ,
Private organisationer
Etafdeførste resultater afprofessor Griffiths arbejde var
udarbejdelsen afden første fortegnelse over private sociale
hjælpeorganisationer iNordirland .Denne fortegnelse indeholdt
mere end700 organisationer ,hvoraf forskerholdet undersøgte 70
indgående med personlige interviews med deres ledere .Disse 70
organisationer mobiliserede alene 160000frivillige ogbrugte
over 2millioner £omåret ,hvoraf størstedelen udgjordes af
private bidrag .Denne frivillige indsats ligger langt over gen­
nemsnittet forUK,nårmantager ibetragtning ,atNordirland
har enbefolkning påkunomkring 1,6millioner .
Vedklassificeringen oganalysen afdisse organisationer kom
forskerne tildenslutning ,atdemindre organisationer varmere
dynamiske oglettere kunne omstilles ,også medhensyn tilat
holde opmedderes virke samt gavstørre muligheder forkreativ
fornyelse .Professor Griffiths anmoder i.sitafsluttende kapitel
staten omatlægge mere vægt påat'tilskynde enkeltpersoner til
atvære aktive istedet for bare atprøve atkoordinere aktivite­
terne iorganisationer ,der allerede eksisterer -detvil sige atudvikle en
hjælpecenterstrategi .

r'ordirland eretlille omra.de meden ..karakteristisk blandet kultur beliggende
idetyderste nordvestlige hjørne afEuropa .Deternenrt attilbagevise social
forskning baseret pådenne provins meddenbegrundelse ,atdeneruden værdi
uden fordette særlige område .Kommissionen harderfor vist vilje tilatgennem­
føre enparallel undersøgelse iudvalgte regioner ,derligger andre steder iDet
europæiske Fællesskab .
Områder rr.cdsærlige sociale behov
Derrne 'undersøgelse erenøvelse i "bymæssig geografi .Projektle­
deren var geograf ogdefleste oplysninger irapporten ergivet
iform afkort .Såfremt mankan definere geografi som derumlige
aspekter ved denmenneskelige adfærd ,såharfattigdom sine rum­
lige aspekter ,som eretvigtigt emne for geografisk forskning .
Formålet varatfinde frem til omfanget afdesociale behov og
kortlægge deres fordeling ihele det store Belfast-område .Der
blev opstillet 39sociale indikatorer ,derdækkede beskæftigelse ,
boligforhold ,uddannelse ,sundhedstilstand ogdemografi ,ogder
blev foretaget enberegning forhver 200mxbyen .Nogle former
forsociale behov varmeget nært forbundet med andre ,hvilket
førte til opstilling affemhovedgrupper afsociale behov ogtre
mindre grupper ,dervarløsere forbundet .Nogle afdisse grupper
erstærkt koncentreret ivisse kvarterer ;andre ermere ligeligt
fordelt ihele byen .Ialmindelighed styres desociale behov i
Belfast aftosætfaktorer ,hvoraf det enesætbestår afstor
urbo jdoloohod oglave indtaster iforhold tilfamiliens størrelse
ogdenanden afdårlige boliger ogmangelfuldt fysisk miljø .
Begge disse grupper erstrengt lokale ideres præg ,men erikke
sammenfaldende ,selv omder ertale omenvis overlapning .De
grundliggende oplysninger fordenne undersøgelse stammer ihoved­
sagen fradenstatistiske optælling i1971 ,suppleret meddata
fra administrationens arkiver der stammer fra statens rutineunder -
søgelser .Belfast harfordelen afathave sådetaljerede stati­
stiske oplysninger ,menlignende oplysninger børvære tilrådig­
hed idefleste store europæiske byer (Belfast -undersøgelsen var
enfølge afentidligere undersøgelse iLiverpool ).Skønt det i
hovedsagen var enteoretisk undersøgelse /blev oplysninger che-
cket gennem interviews medhvert 10.hjem iFalls -ogShankill –
kvartererne .Dette gavligeledes muligheder foratregistrere
befolkningens opfattelse ogindstilling idisse tomeget dårligt
stillede områder .
Denne undersøgelse havde metodelogisk betydning med desuden en
umiddelbar praktisk værdi ,idet denresulterede ienbevilling
påflere millioner pund fra central-^ciiamistrationen tilbyen .

-112 -
Byens nyekort over fattigdom kananvendes til atkanalisere
disse støttebeløb mere nøjagtigt endfør ,idet forskerne har
bemærket ,atdeeksisterende forsorgs foranstaltninger kun i
ringe grad dækker det faktiske behov .
Enanden ting ,somforskerne bemærkede ,vardenlave udnyttelse
ivisse områder afdelovfæstede ydelser ,f.eks .socialhjælp .
Dette gavanledning tilatmanlavede enfollow -up-undersøgelse
afdesociale rettigheder iBelfast ,enundersøgelse derblev
godkendt afKommissionen imarts 1978 .
Sociale rettigheder
Projektet vedrørende desociale rettigheder itjyen Belfast har
aktiviteter igang fire steder ibyen :Turf Lodge ,Tullycarnett ,
NewLodge ogBallymaccarrett „Formålet med projektet erathjælpe
befolkningen idisse områder med atkræve alle desociale ydel­
ser ,som deerberettigede til ,endvidere atfinde udafhvorfor
disse ydelser ikke kræves ifuldt omfang samt mere generelt at
fåkortlagt problemerne hosdefamilier ^derharsvært vedatfå
pengene tilatslåtil ogendelig atfåkonstateret ,hvilken "be­
tydning regeringens socialpolitik harfordenne befolkningsgruppe .
Per blev ansat fire medarbejdere vedprojektet 1.maj1978 ogenfemte
blev ansat enmåned senere ,Imaj ogjuni etablerede disse med­
arbejdere rådgivningscentre ,samtidig med atdevar inddraget i
etomfattende uddannelsesprogram .Hådgivnings centrene har til
huse ilokaler ,der erstillet tilrådighed aflokale grupper ,
ogdisse centre ernuenintegreret oghøjt værdsat delafgrup­
pernes arbejde .Centrene giver også projektmedarbejderne et
solidt fodfæste ideenkelte lokalsamfund ,hvor medarbejderne
daogså har fået dannet småstøttegrupper bestående affolk fra
kvarteret ogunge der ermed i"Ung iarbejde "(arbejdsløse unge
der ermed ietstatsligt forsøgsprogram ).
Pådette tidlige stadium harmanogså udarbejdet etspørgeskema ,derskal be­
svares afdeenkelte husstande ,ogsomskal give projektholdet ensystematisk ,
viden omomfanget afogårsagen til ,atder ikke "bliver anmodet omde
sociale ydelser ifuldt omfang .Menarbejderne hardesuden været
inddraget ienrække aktiviteter ,dergårudpåatoplyse omde
forskellige sociale ydelser samt atfind-e udaf„hvad det erfor
vanskeligheder befolkningen har med atfådisse ydelser .Der
holdtes foredrag forlokale grupper ,oginegle kvarterer
blev deromdelt foldere med oplysninger omsærlige ydelser .
Dette arbejde har ,foraden atdet ernyttigt isigselv ,givet
projektmedarbejderne urolighed feratafprøve førskellige måder
atløse deproblemer ,sondet erprojektets for~ål atløse .Ijuli
1978 blev det besluttet ,etihrrer +cfdefire ir'svterer skulle
0.-3I -åefølgende ars.-dslc '-.r .-r.: •vv-*.re aktiviteter :

1)Medarbejderne skulle anvende størstedelen afderes tidpå
husbesøg ,hvor deudspurgte etrepræsentativt udsnit afbe­
folkningen ideres respektive kvarterer . '
V2)Hver måned skulle derudvælges ennysocial ydelse ,hvorefter
deenkelte kvarterer skulle mættes med særligt udformede fol­
dere ,hvori befolkningen opfordres til .atkræ^e denne ydelse ,
hvis devar berettigede til den .
3)Rådgivningscentrene skulle fortsat eksistere .
Forhvert afdqfire kvarterer ,hvor projektet haraktiviteter
igang ,erder etkontrolkvarter ,således atomfanget afanmodninger
ogudbetalinger idisse kvarterer systematisk kansammenlignes meddeerfar -
ringer ,manindhøster idekvarterer ,hvor projektet kører .
Vedudgangen afjanuar 1979 forelå derbetydelige positive resul­
tater afdette arbejde .Der var blevet foretaget over 500inter­
views (detsamlede antal forventes atblive 1500 )ogkunfå
havde afslået' atdeltage .Ved gennemgang af320 interviews kon­
staterede projektholdet ,ati252tilfælde varderbehov for
hjælp ogvejledning iforbindelse med anmodning omsociale ydel­
ser .Sideløbende hermed harrådgivningscentrene behandlet 1300
forespørgsler .Kampagnen med omdeling affoldere synes' imidlertid
athave haft langt mindre gennemslagskraft . . - :
Når først projektmedarbejderne ergodt etablerede ikvartererne
inddrages deofte iaktiviteter ,derligger langt uden forderes
oprindelige mandat ,ogdehar idenne forbindelse ydet vigtige
bidrag inden forområder somuddannelse' ,boligbyggeri ogplan­
lægning . .

-114-
ETUDVTKLIN GSPROGRAK
Iprogrammets toførste århardevigtigste problemer varet fød­
selogoverlevelse .Programmet blev udarbejdet somendelaf
Fællesskabets arbejdsmarkedsmæssige ogsociale handlingsprogram ■
idettes første fase fra1975 til1975 .Inden fordenne periode
måtte Kommissionen fraathave startet med entrelinjers erklæ­
ring ommålsætningen indeholdt iretningslinjerne fordetarbejds­
markedsmæssige ogsociale handlingsprogram søge atnåfrem til .
enfuldt udarbejdet samling projekter ,somskulle kunne vise
deres levedygtighed ogoverbevise Ministerrådet om,atdevar
værd atfinansiere gennem enfemårs periode .Kommissionen var
nødt tilatkomme hurtigt igang påetnyt område ogomsætte
Fællesskabets politiske vilje ihurtig ogeffektiv handling .
Deenkeltprojekters værdi eralmindelig anerkendt .Medpro­
grammets forlængelse imedfør afRådets afgørelse afdecember
1977 erennyfase b'egyndt .NumåKommissionen først ogfremmest
bestræbe sigpåatudarbejde etsammenhængende program ,somer
betydeligt mere endblot ensamling enkeltprojekter med etvist
fælles grundlag ,-forsåledes atsikre ,at .denpraktiske erfaring
nøje registreres ogvurderes ,således aterfaringerne kommer
medlemsstaterne tilgode ,ogatde,hvor deterhensigtsmæssigt ,
benyttes iudarbejdelsen afdenfremtidige politik påeuropæisk ,
plan .
Det første skridt eratkoncentrere opmærksomheden omden besked­
neudvidelse afprogramnet ,der erforudset iafgørelsen fra
1977 .Vægten vilherblive lagt påatsikre enbedre geografisk
balance -f.eks .erprogrammet blevet udvidet idegeografisk
setperifere områder afFællesskabet ,nemlig med etnytprojekt
iSyditalien ogenstørre indsats iUlster -ogpåatudbygge
dettværnationale element ,specielt medhensyn tilundersøgelser ,
somkan fåbetydning fordenfremtidige politik påeuropæisk plan .
Det erlige såvigtigt atudvide forbindelserne mellem denuvæ­
rende projekter .Selv omKommissionen ikke råder over midler til
atfremme kontakten mellem deenkelte projekter ,har derallerede
været engunstig stigning ikontakterne uden formøderne iBruxel­
les .Fire tyske grupper haretableret regelmæssig kontakt ,ogde
hardesuden kontakt med det irske program tilbekæmpelse affat­
tigdom .Engruppe medarbejdere påPadova-projektet varheldig at
fåstøtte fraDeforenede Nationer tilatbesøge projekter i
Edinburgh ogDublin ,medens 26voksne cgbøn :,fraCraigmillar -
projektet besøgte Marolles-pro jektet iBruxelles iforbindelse
medenrundrejse iNederlandene cgBelgien .Fællesskabets rolle
må.værsisåhøjgrad sonmuligt atfremme unveiisl ingen afop­
lysninger ogxdyer 0£Tc.crcur _.£v -~p.~s Sj.c3.03 for
samarbejde indeu forFslie .. •. '

< 9 »
> ■'
Dept .ofSocial AurninibOi.'c.^ion ,
Th?Nev ?University ofUlster ,
COLEP.AINE BT22 ISA .
CROSS -IIATIOI 'ALFROJECTS
Instituve Ox •COÌ...ìuuaiv
itiVictoria rari ;,
LONDON E29PF .,
r
Economisch Instituut-
Rijksuniversiteit VeLeiden ,
Groenhovenstraat 5»
LEIDLN
LesEtudes TsigarieG , . •
.2rue d'Hautpoul ,
73019 PARIS
Institut Pédagogique .
WALFERDANGE
Grand-Duché deLuxembourg
EVALUATION UNIT
E.SPOIR Ltd.,
J3everley Form ,
University ofKent ,
•Cantorbury ,
KiïWT CT2 7LZPro ?,.J.GPTFFITfio
(Voluntary Organisations )
Dr. E.EVASON -
(Welfare Rights )
Prof .B.VAN PRAAG
Mme. DAVID
Prof .G.SCHABER
Mr. *E.JAMES .

BELGIUM
Ch-rT duDe-nnvtement social l'UNICE ,
ΤρΛΛ ΤϊΠΤΓντ^Τ,ί τ.ν;^
Belgium
Tel .(Brussels )5126T80
Secrétaire auCabinet duMinistre des M.M.PARENT
Affaires bruxelloises , Government
56ruedelaLoi ,
1000 BRUXELLES ,
Belgium
Tel .(Brussels )2301330
Scat vacant forIndependent representative ofBelgium (formerly M.A.DELPEREE )M.F.CASTIN
£juipxoy cirs 'kj+Åutu w«.v*v ..M
DE1«K
Danish National Institute forSocial Research , Dr. H.FRIIS
20Borgergude , , •Government
___ 4 »1300 0UJf '1à y
Demnark
%
Tel .(Kcft>eniiavn )139811
GERMANY -
Ministerialrat Dr. H.FENGE
Bundesministerium fürJugend .FgeuIig und Government
4- •
53-B0NN-3AD GODESBERG ,
Postfach ^90,
Bundesrepublik Deutschland
Tel .(Bonn-Bad Godesberg )83^1
Er.K.K0RTMANN
Iadependent?orzci .v.^rX^vfjich 3(SFB3)
V"-.' . rranlcfuri ;
ff .-r-"-r. -.r,-r7--- ">7

Ministère delaSanté etdelaSécurité sociale , M.P.ANDRIEU
1Place Fontenoy , Government
75007 PARIS ,
-Pi-anc e .*
Tel.(Fax'ip )567 55M »ext.hbh6 ^
'285 rue des i'yrénees , H. xi.hÀO
Y50.50 PAIllt », ' Independent .
France . .'
Tel.(Paris )206ilUl . '
' • .• v.,
ATD, ■- ' Mme. A.deVOS van STEENWIJK
122 avenue duGeneral Leclerc , _ Independent
•95I18O PIERRELAYE , - , .
France . * •w ;
Tel .(Paris )037 1111 ' :
JRET-AND
Member ofthe Executive Ccsmittee ofthe European Mr. D.LARKIN '■.
Trade Union Confederation , . .^Representing European
29Pornell Gnuare, Trade Union Organisations
DUBLIN 1,
Ireland ' :,
Tel .
Department ofSocial Welfare ,
(\r>a.n Mhic tJ'h?ormarfa .• ,
DUBLIN 1,
Irelano .
Tel .(Dublin )786KUU
ITALï
'•+925 Cannarc^io ,-
30121 VJvMEZIA .
Ital7
Tel .(Vcnezia)-70& 913
Ministero dell"' Interno ; Signa R.SPAZIANI
Diresione Generale Servizi Civili , Government
19^Via G.Lanza ,
0018U RCMA . • •y
Italy • • ' * : r'' ••
Tel.(Rcma )1*996 ,ext.253 . - •-V ■Mr. A. LONG
Government
-Prof .G. SAKPELLON
Independent

-124 -
.UXKOTOUKO
Conseil ] duGourer nenent ,
Ministère delaFamille ,
17Cbtc d5'Eich ,
TTT'nrvfPO^rPOîîr.P.H. MSYESS
Government
Tel .(Luxembourg ) /
NETilERLMDS
Directie van Samenlevingsopbouw
'Ministerie van Cultuur ,Recreatie en
Maat schatend ijkWerk .
Steenvoorclelann 370 ,
RIJSWIJK (S.K),
Netherlands
Tel .(Rijswijk )9^9 233
Corneillelaan 16,
UTRECHT ,
Netherlands
Tel .(Utrecht )62U 721DeHeer C. LAFFREE
Government
Dr.0.V AN DER TOP
Independent
UNITED KINGDOM ' .
-•»
Alexander Fie'.nns House ,
Elephant and Castle ,
LONDON SEI 6BY ,
England
Tel .(London )^07 *5522 .ext.75^3Mr,T. T.tTCE
Goversn ent
Secretary tothe Council ,
Social Science Research Council ,
-C *-<^ ^ 1
LONDON EChY 03D,
England
Tel.Lonûon )353 5252Dr. C. SMITH
Independent

-115-
Oprettelsen afenspecialiseret evaluerings enhed (ESPOIR )vil _ '
fremme kontakten mellem projekterne ogforøge deressourcer ,de -
enkelte projekter råder over "gennem deres deltagelse iprogrammet« -'-/
ESPOIE skal dels være enkonsulentt jeneste forprojektlederne ,
idet manvilhjælpe demmed deindividuelle evalueringsopgaver «,
Samtidig 'vildenhave blikket rettet moddettidspunkt ,"hvor
Kommissionen ophører' medat'give denuværende programmer finansiel
i .
støtte cgskal foretage envurdering' afdensamlede indsa.ts » ;
Vedafslutningen erKommissionen udmærket klar over ,atdermå
gøres status ,hvilket ikke vilblive nogen enkel sag ,daprojek­
terne ermeget forskelligartede ogmange afderes mål ikke kan
m
kvantificeres .Nårmansammendrager deovervejelser omevaluering ,
somallerede harfundet sted ,mens projekterne harkørt ,kandenne' *
store forskelligartethed imidlertid vise sigatvære enfordel ,
idet denvil kunne fremme nye fremgangsmåder ognyviden .
Menhverken envurdering afdeenkelte projekter eller detsam­
lede program ertilstrækkelig .Parallelt med dette evaluerings -
arbejde finansierer Kommissionen forskning ifattigdomsproblemet
ihvert land ogdenpolitik ,dérføres for atbekæmpe den .Kun
ved også atinddrage denne forskning kanKommissionen fåfuldt
udbytte afprojektevalueringen ogudvikle enrelevant fællesskabs -
politik -f.eks .vedatopstille konkrete ogrealistiske mål for
mindskelsen ogafskaffelsen affattigdom . ,
* '
Dette program ermere endblot en .interessant øvelse iteknisk
samarbejde .Denvigtigste potentielle værdi er,atman iEuropa
foralvor bliver opmærksom påfattigdomsproblemet ogsøger atbane
vejforenmere langsigtet fællesskabspolitik pådette område .-
NårKommissionen evaluerer programmet ,vildenbære inmente ,at ::
Christoffer .Columbus rejse var enfiasko ,hvis manbetragter
rejsen somenhypotese ,derskulle udvikles ,kvantificeres og
afprøves .Selv omhanaldrig anerkendte denne dom ,såtjente
hans projekt ikke tilatunderbygge hans nøje undersøgte ogdoku­
menterede teori om,atmankankomme tilJapan vedatsejle nogle
fåhundrede kilometre stik vest fraDekanariske Øer-mendette
erbestemt ikke denrigtige måde atmåle betydningen afbnna
opdagelse på.Påsamme måde erdeteuropæiske program tilbekæmpel­
seaffattigdom etdristigt foretagende ,hvis yderste konsekven­
sermanikke kanvurdere førlang tidefter ,1981 .Indtil dakan
manmåske bedst resumere programmets idé ,således somenbeboer
fraCaigmillar udtrykte det ,efter athunvar .vendt tilbage fra
besøget iNederlandene ogBelgien :
"Gennem kulturelle initiativer iværksat pålokalt ,plan blev det •
muligt forosikke alene atdele glæde mexiogså håbogfrygt med
mennesker ,derhavde enånden kulturel baggrund ogtalte etandet
sprog ...Mensammen medvores venner delte viogså ethåbfor

-116 -
fremtiden -ethab omatEF'sprogram tilbekæmpelse affattigdom ,
ogsom bakkes opafdenimedlemsstater ,vil gøre detmuligt for
almindelige mennesker atmødes ogsamarbejde omløsningen affat-
tigdomsproblemerne -idet fattigdom joikke blot eretspørgsmål
omlav indkomst men også etspørgsmål ommanglende muligheder -
ogatvisammen måtilstræbe atgøre livet rigere ogmere menings­
fyldt foralle ietEuropa ,hvor man deles omtingene oginteres­
serer sig for sine medmennesker ."
"Craigmillar Comprehensive Plan forAction "1978

-117-
DET EUROPÆISKE PROGRAM MEDPILOTPROJEKTER .
TIL BEKÆMPELSE APFATTIGDOM
-Aktionsforskningsprojekternes fordeling \\–" j Aktionsforsknings projelcternes fordC:/ " //
('^ë\ . r*p.
%«f/7VVV rX^ :
V., „JA>-< r»
\jf r–-O–S./ -< 'I–p>.%.<;■#s
ί,Γν^ / ·;;·\Α ;·-
\ Μ.Λ \ Λ<r~^\ J y os «\J v OO9 /I^<^ 0/O 7 *" /°Ci. r?
L_ IlV i *v
•^ . / __r-
Λ ...■■■· >->*° α/ <T
Tallene angiver numrene pà ■'r–'1
projekterne .Numrene folger \ \
projektopstillingen pàside 1. ). (
Undersagelserne erikkeangi- •JIvetpàkortet ,dadisse for Iysj
det meste daekker hele Fslles –
-skabet .
Bogstavet Eangiver hvor ESPOIR . ç
ligger . V
\Tallene angiver numrene på
projekterne .Numrene følger
projektopstillingen påside 1.
Undersøgelserne erikke angi­
vetpåkortet ,dadisse for
det meste dækker hele Fælles­
skabet .
Bogstavet Eangiver hvor ESPOIR
ligger .

LIST OFPROJECT LEADERS ■AND ADDRESSES
.■•••rr.li'M
Cr^Ti't.o rrov ;ôroid'Action des Marelles ,
3rue delaPrévoyance ,
1000 BRUXELLESPere JVV AN DER BIEST
DENMARK
Kofoeds Skole ,
Nyrnberggaae 1,
2300 KØBENHA VT SHr G. M0RTAG
GERMAîIY
Institut für Sozialforschung und
Gesell schaftspolitik ,
29-31 Sachsenring ,.
5KÖLN 1Dr. W. BREUER
Verein fürSoziale Heimstetten (Stuttgart )
und Psychologisches Institut der
Universität Tübingen ,
29Falkertstrasse ,.
7STUTTGART 1Prof .C. BECKER-CARUS
Institut fürSozialarbeit und Sozialpädagogik ,
1]0 Kopernikusstrasse ,
14100 DUISBURG 11Frau U. BECHER
oozialvissenschaftliches Forschungszentrum (SFZ )
•lex *Universität Erlang en-Nürnberg ,
Findelgasse 7-9 ,
8500 NUERIiB^RGProf. Dr. K.C. SPFCHT
Centre d'Orientation Psychologique etSocial
^GPEG ,
23rue Lalande ,
'7501U PARISDr. M. S0IJLE
Fédération lîationale des Centres PACT ,
UPlace deVénétie ,
756^3 PARIS ,CEDEX 13M.C.CHIGOï
Mouvement AÏD -Science etService ,
57rue deVenise ,
51100 REIMSM«B. C0ùi)EH

AïD -Science etService , • Mme. G.DUCHE
122 Avenue duGénéral Leclerc ,
95*480 PIERRELAÏE
IRELAND
C/O-ï.uii .X'Ü0GC2 Olii'ixOO ».>C&ag*a1C3 " 1biX *•CF0./U4AkJiJi VOO
tiO CciiiDâ-o £'Q"-*<£jc "oyj
8Charlemont Street , ^ -
DUBLIN 2' . •' ;.,,; '.
ITAJ -Y
,•cri -irt.ra-ioao orinale di .Padova " Prof ..0.TERRANOV A
Palazzo Moroni ,
PADOV A ■ • - ,
"r&r.-.ìc diGiugliano , Dr.L.CARPINO ,
τ .·*·♦Ρ·? <τ~η^Α Γ?Λ ·..Ui ir.r jjTn COCió.iO
Via Colonna '13, ■■■■".
80011 »GIUGLIANO (l-T-poli ) . ■.
NETHERLANDS •' . ■ •
Stichting ATD -Nederland , ~ 1M.J.van ELDEREN
Kabbcmastraot ,125, "'
• ■DEN HAAG .v
1
united kingd om . •. • ;. ■
Family Day Care Centre Projects " ' -
a.London Council ofV oluntary Service , '• Mr. B.KNIGHT
63Cbolton Street ,
LONDON IIW1 1JR '
b.Croyden Gingerbread Group , i .'.MsM.MOORE
c/o28Bishopscourt , . .
Radcliffe Road ,
Croycen ,.
SIJHPJ:,' / -• . * ',
c.ATD Fourth World , Miss M.RABAGLIATI
.'h&Addineton Square , -
LOTiDON SE 5
d.Df.'foe Day.Caré Centre , MsJ. CAMERON •
Hackney Collége , •
Ayrsome Road ,
LONDON Nl6 ^•
.c.vv . lyCentra * Z-• *w"TT
566Rotherhithe Street ,
LONDON SE161EX

–db^C
Camden Family Service Unit
6?Cn^den Street ,Ms C.Z-VriTE
g.Liverpool Personal Services Society ,
.3^Stanley Street,'
LIVERPOOL L16AN
h-Institute ofCommunity Studies ,
10Victoria Park Square ,
Bethnal Green ,
I,ONDON E29PFMr. G.PACK
Mrs. P.WILLMOIT
Govun Area Resource Centre ,
OldHill 'sTrust School ,
6UGolspie Street ,
GLASGOW 951 3HAMr. A.OHRI
South Wales Poverty Action Committee ,
Dethesda Chapel ,
Bethesda Street ,
MERTJfYR TYDFIL FU7 8LB
WalesMr. D.MARTIN
Coiraiunity Work Service ,
l/or.don Council ofVoluntary Service ,
68Chalton Street ,
LONDON IiWl 1JR'Mr# ij«DdumiiL /
Craj^millar Festival Society ,
103Mountcastle Drive South ,
EDINBURGH EH15 3LLMrs. H.CRUMMY
Edinburgh Corporation ,
(Community Development Project ),
r./oLothian Regional Council ,
Gvorr.e VIBridge ,
ED.INbURGH E'H1"9Mrs. D.DALTCn
National Association ofCitizens' Advice Bureaux , Mr. E.KESSLER
West Midland Area Tribunal Representation Unit , , •
Waterloo Road ,
WOLVERHAMPTON WV1UQTJ
.r'**^...'I." .i,.'.^O- 1Z'.1!.-•r-!c-Z".1 ir.r eJr*Z.C Z■* 1/'.•u# v»..J *
Dept .ofFinance ,Statistics andEconc&icc Unit ,
Storwont ,
BELFAST -BTU 3SW