ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (84) 719 
 
 
 
Vol. 1984/0 259 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the open ing to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom  27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(84) 719 endelig udg. 
Bruxelles, den 14. december 1984
BERETNING TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET FRA KOMMISSIONEN 
FORSØGSFASEN (1983-1984)
I AKTIONEN TIL STIMULERING AF DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE FÆLLESSKABS 
VIDENSKABELIGE OG TEKNISKE POTENTIEL
KOM(84) 719 endelig udg.

-  2 -
FORSØGSFASEN (1983-1984)
I AKTIONEN TIL STIMULERING AF
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE FÆLLESSKABS VIDENSKABELIGE OG TEKNISKE POTENTIEL 
EVALUERINGSRAPPORT 
AFSNIT 1: INDLEDNING
1.1. BAGGRUNDEN FOR EVALUERINGEN
Den 28. juni 1983 besluttede Rådet, at der skulle iværksættes en toårig for­
søgsfase i  en aktion til stimulering af Fællesskabets videnskabelige og tek­
niske potentiel. Rådet gav på denne måde konkret udtryk for den erkendelse, 
det var nået til et år tidligere, nemlig at en sådan aktion ville fremme ned­
brydelsen af de barrierer, der begrænser effektiviteten af Europas FU&D, ved 
at øge kommunikationen eller samarbejdet mellem europæiske videnskabsmænd, 
såvel inden for som mellem den akademiske og industrielle sektor, og ved at 
fremme udvekslingen af erfarne videnskabsmænd mellem disse sektorer.
I Rådets afgørelse (artikel 4) anmodes Kommissionen om at foranstalte en eva­
luering af støttemetodernes effektivitet efter det første år og sende resul­
taterne af denne evaluering til Rådet og Europa-Parlamentet.
Den gruppe, som af CODEST (*) blev anmodet om at foretage denne evaluering af 
de forsøgsmæssige støttemetoder, ønskede at indtage en kritisk holdning, da 
dette ville være den mest konstruktive indfaldsvinkel, og da visse aspekter 
af foranstaltningen ville være af betydelig interesse for eksterne iagttagere
Et af disse aspekter er givetvis, i  hvilket omfang det første år af stimuler­
ingsaktionen opfyldte kravet om fleksibilitet og hurtig respons. Dette 
spørgsmål er delvis knyttet til systemet for bedømmelse og udvælgelse af 
projekter, idet udformningen af et sådant system var et af forsøgsaktionens 
mål. Dette emne behandles udførligt i  afsnit 3 (udvælgelse) og 5 (tidsplan) 
samt i  bilagene. Der er almindelig enighed om, at det fungerede bemærkelses­
værdigt godt med et minimum af administrativ støtte på trods af den oplagte 
risiko for et kompliceret og tungtarbejdende system. Via dette system tilfør­
tes der faktisk specialviden på en række avancerede områder, hvor ingen af de 
rådgivende videnskabelige udvalg kunne ventes at tælle medlemmer med detal­
jeret viden.
Der var bred enighed om, at udvælgelsesprocessen var hurtig, og tidsplanen 
taler for sig selv.
Et andet aspekt, der blev nøje undersøgt, var de anvendte støttemetoder og de 
prioriterede videnskabelige områder. Disse emner behandles i  afsnit 4. Det 
gode udfald af forsøgsfasen skyldes i  det store og hele den overvældende 
efterspørgsel efter tosidede aftaler (parvist samarbejde).
(*) Udvalget for europæisk udvikling af Videnskab og Teknologi.

- 3 -
De anvendte metoder kan imidlertid kritiseres pi visse punkter; der var 
navnlig ikke skelnet tilstrækkelig klart mellem de forskellige støtteformer 
i  det materiale, ansøgerne havde til rådighed. Kommissionen bør være opmærk­
som pi dette spørgsmål i  forbindelse med gennemførelsen af planen for 1985- 
1988 og opgive støtte i  form af mødetilskud, eftersom der er bedre mider til 
at gennemføre målsætningerne for aktionen. Evalueringsgruppen var klar over, 
at det kunne forekomme ulogisk at opstille syv prioriterede områder og sam­
tidig understrege, at denne liste ikke var udtømmende. Kendsgerningerne 
synes imidlertid at være til støtte for CODEST's opfattelse, nemlig at det 
til en vis grad burde orientere ansøgerne mod klart avancerede forsknings­
områder uden dog at udelukke muligheden for fremstød på andre områder, som 
udvalget ikke kunne forudse.
Evalueringsgruppen undersøgte ligeledes, hvor effektiv den forudgående infor­
mation om aktionen havde været, og kan konkludere, at oplysningerne var 
trængt bemærkelsesværdigt igennem i  de berørte kredse. En gennemgang af de 
indsendte forslag viser ikke desto mindre, at der på visse områder bør gøres 
en større indsats i  fremtiden, bl.a. med hensyn til industrien. Det har altid 
været CODESTs ønske, at industrien og aspekter af den anvendte forskning 
skulle inddrages i  stimuleringsaktionen, da denne ikke skulle forstås som 
begrænset til grundforskning. Hvis det er nødvendigt at skelne, kan evalue­
ringsgruppen fremføre, at programmer som f.eks. ESPRIT eller det foreslåede 
BRITE, der direkte involverer industrien, afspejler behovet for at fremme 
markedsorienteret forskning. Stimuleringsaktionen tager derimod sigte på at 
fremme forskning, der kan give et videnskabeligt fremstød. Dette er mindst 
et lige så betydningsfuldt område, hvori industrien kan inddrages.
Efter at have undersøgt visse spørgsmål vedrørende administrationen af denne 
aktion er evalueringsgruppen nået frem til den konklusion, at stimulerings- 
aktionen er et nødvendigt og yderst virksomt redskab til opbygning af et 
europæisk samarbejde. Dette fremgår ikke blot af Kommissionens oprindelige 
analyse, men bekræftes også af de mange indsendte ansøgninger samt af minis­
tres, politikeres, parlamentsmedlemmers og videnskabsmænds gentagne under­
stregning af, at videnskaben bør gives en "europæisk dimension". Som et 
middel til at opfylde disse behov og forventninger har stimuleringsaktionen 
vist sig at være en god fremgangsmåde og yderst lovende fra en metodologisk 
synsvinkel. Men det er af største vigtighed, at denne nye drivkraft ikke^ 
tabes på gulvet; der må inddrages et betydeligt antal forskere, og der ma i  
de kommende år opnås så stor regelmæssighed og "driftsikkerhed", at også andre 
sektorer, såsom industrien, anspores til at deltage.
1.2. BAGGRUNDEN
Under stimuleringsaktionens forsøgsfase blev der afprøvet vire forskellige 
støttemetoder til stimulering af FU&D: parvist samarbejde, udviklingskontrak­
ter, forskningstilskud og mødetiLskud (jf. bilag 1, hvor Rådets afgørelse er 
gengivet i  sin helhed). Disse metoder blev anvendt på projekter, der blev 
indsendt som følge af to indkaldelser af forslag, som Kommissionen havde of­
fentliggjort (jf. bilag 5, tidsplan), og hvori der var angivet syv hovedom­
råder for støtteberettigede forslag (skønt det blev understreget, at denne 
fortegnelse over områder ikke var udtømmende). De syv områder var følgende: 
farmakobfologi, faststoffysik, optik, forbrænding, fotometri-fotoakustik, 
klimatologi og grænsef ladefænomener.

- 4 -
Formalet med den i  nærværende dokument omhandlede evaluering er at efterprøve, 
om målsætningerne med stimuleringsaktionen vil kunne virkeliggøres med de 
støttemetoder, der afprøves i  forsøgsfasen.
Med henblik på den af Rådet ions kede evaluering anmodede Kommissionen CODEST 
om at udnævne medlemmer til et evalueringspanel. CODEST består af fremstående, 
uafhængige videnskabsmand fra samtlige medlemsstater, og en af dets opgaver 
er at rådgive Kommissionen ved udvælgelsen af projekter inden for stimuler- 
ingsaktionen. The af udvalgets medlemmer blev udnævnt:
- Sir David Phillips, formand for "National Advisory Board for the Research 
Councils" i  Det forenede Kongerige
- Dr. Niels Busch, direktør for Risø Nationale Laboratorium i  Danmark
-Bernard Schmidt, tidligere bestyrelsesformand for Dornier GmbH i  Tyskland.
Den evalueringsrapport, som denne gruppe har udarbejdet på grundlag af erfar­
ingerne i  det første år efter projekternes påbegyndelse og på grundlag af 
oplysningerne i  bilag 6, er blevet gennemgået og godkendt af Udvalget for 
europæisk udvikling af Videnskab og Teknologi.
AFSNIT 2: INFORMATION
2.1. BAGGRUNDEN
Efter Rådets afgørelse af 28. juni 1983 blev der på sædvanlig vis offentlig­
gjort indkaldelser af forslag i  De Europæiske Fællesskabers Tidende C/182 af 
8. juli 1983 og på ny i  C/29/5 af 4. februar 1984 for de to dele af forsøgs­
fasen. Herudover anvendte Kommissionen forskellige andre metoder til at be­
kendtgøre mulighederne for støtte i  forbindelse med stimuleringsaktionen i  
ae relevante videnskabelige kredse.
- Officielle metoder: bortset fra EF-Tidende blev oplysningerne offentlig­
gjort i  det News letter, der udsendes af generaldirektorat XIII (informa­
tionsmarked og innovation); medlemmerne af Udvalget for videnskabelig og 
teknisk Forskning (CREST) fik formel meddelelse herom og de blev omtalt i  
pressemeddelelser og informationsbulletiner, udgivet af Kommissionens 
presse- og informationsbureauer i  de enkelte medlemsstater.
- Direkte metoder: efter en pressekonference i  Bruxelles, givet af næstfor­
manden Etienne Davignon og formanden og næstformændene for CODEST (d'hrr. 
Colombo, Curien og Prigogine), blev der udarbejdet pressemeddelelser og 
annoncer til den videnskabelige presse (såsom Nature, La Recherche, la 
Scientia, Die Umschau og New Scientist) såvel som til den almindelige 
presse. I nogle af medlemsstaterne (*) blev det af Kommissionen offentlig­
gjorte materiale endvidere formidlet direkte til de interesserede parter 
af de nationale myndigheder eller af videnskabelige foreninger.
Nogle af disse tog endvidere initiativ til at bekendtgøre aktionen med 
indirekte midler, f.eks. interviews.
(*) Det forenede Kongerige, Frankrig, Italien, Danmark, Irland og Grækenland.

- 5 -
- Møder: der blev efter begge indkaldelser af forslag afholdt møder for 
videnskabsmand, som matte have interesse for aktionen. Eftersom det efter 
den første del af forsøgsfasen blev klart, at der i  visse medlemsstater 
Cf.eks. Grækenland og Irland) kunne være behov for yderligere information, 
blev der gjort en særlig indsats for at holde møder og øge kendskabet til 
aktionen.
2.2. BEMÆRKNINGER
Nyhedsformidlingens effektivitet kan både vurderes ud fra antallet af ind­
sendte anmodninger om yderligere oplysninger (over 5 000) og antallet af 
egnede forslag (se bilag 6). Reaktionerne kom inden for et ret begrænset tids­
rum, og det havde hele tiden stået klart, at der var tale om en forsøgsfase.
Yderligere analyser af ansøgningerne afslørede, at nogle lande, f.eks. Tysk­
land, ligesom det var tilfældet med industrisektoren generelt, syntes at være 
underrepræsenteret, sammenlignet med f.eks. de summer, der afsættes til civil 
forskning i  de enkelte medlemsstater. For det førstnævnte ti tfældes vedkom­
mende kan det formodes, at der for øjeblikket ikke føles noget stort behov 
for samarbejde (og dette bekræftes af de foreløbige resultater af en igang­
værende undersøgelse, som CODEST har bestilt hos European Science Foundation). 
På grundlag heraf bør det imidlertid anbefales, at der med sigte på de om­
råder, hvor der forekommer skævheder, iværksættes en energisk kampagne for 
at bekendtgøre mulighederne.
Hvad industrien selv angår, fandt evalueringsgruppen, at antallet af firmaer, 
som kunne forventes at blive inddraget i  langsigtet forskning eller avanceret 
grundforskning af den art, aktionen særlig tager sigte på at fremme, formo­
dentlig under alle omstændigheder er ret begrænset:
- den tilbudte støtte er formodentlig ikke tilstrækkelig omfattende til at 
ændre et firmas holdning til behovet for at iværksætte en given forskning.
Her drejer det sig om at overbevise firmaer, der er inddraget i  bade lang­
sigtet og kortsigtet forskning, om, at der er fordele på lang sigt ved at 
tage et initiativ og deltage i  aktionen;
- en anden og måske mere givtig fremgangsmåde kunne være at opfordre akademi­
kere til at tage initiativet til at samarbejde med industrien eller tilbyde 
denne samarbejdsprojekter, snarere end omvendt. Et af de problemer, der blev 
nævnt i  begrundelsen for stimuleringsaktionen, var netop barrieren mellem 
universitetet og industrien, som vil kunne nedbrydes ved at øge strømmen af 
videnskabsmænd og projekter fra den akademiske sektor til industrisektoren;
- medens industrien besidder, og kræver, en vis stabilitet og kontinuitet i  
driften og langtidsplanlægningen, må det indrømmes, at de programmer, reger­
ingerne og Fællesskabet anvender som grundlag for ydelse af støtte, ofte 
kræver entusiasme på kort sigt og ret hurtig ompstilling. Skal industriens 
tillid vindes, må programmerne fremstå som stabile, sammenhængende og regel­
mæssige. (Bette er navnlig tilfældet i  lande, hvor lovgivningen tenderer mod 
fastansættelse af personale, der ansættes til midlertidige projekter). Fæl­
lesskabets aktueLle;budgetproblemer i  almindelighed og usikkerheden vedrøren­
de omfanget af stimuleringsplanens hovedfase i  særdeleshed kan have været en

-  6 -
af årsagerne til industriens tilbageholdenhed og kan også have været en dæm­
pende faktor for den akademiske sektors vedkommende. Også her kræves der sta­
bilitet i  langtidsplanlægningen.
AFSNIT 3: UDVÆLGELSE
3.1. BAGGRUNDEN
I overensstemmelse med den fremgangsmåde, der er beskrevet i  bilaget til 
Rådets afgørelse, foretog Kommissionen udvælgelsen af forslag på grundlag af 
udtalelser fra CODEST efter en gennemgang i  to etaper:
- en undersøgelse af hvert forslags kvalitet og værdi foretaget af eksterne 
anonyme konsulenter og af CODEST-medlemmerne;
- en nøje undersøgelse af forslagene foretaget af Kommissionen, navnlig med 
henblik på at bedømme, hvorvidt forslagene var i  overensstemmelse med Fælles­
skabets planlagte aktiviteter.
Eftersom det tog en vis tid til at etablere den eksterne konsulentordning, 
kunne den først udnyttes fuldt ud i  anden del af forsøgsfasen. I den første 
del baserede CODEST-medlemmerne vurderingen på medlemmernes egen sagkundskab; 
de fremsatte deres anbefaling til Kommissionen vedrørende de 218 projekter, 
som blev bedømt med bistand fra Kommissionens personale.
I den anden fase, da nettet af eksterne konsulenter var etableret, blev 202 
videnskabsmænd hørt. Medregnet udtalelser indhentet fra andre kilder blev der 
til hvert forslag, hvortil der krævedes en videnskabelig udtalelse, gennem­
snitligt afgivet 1,8 bedømmelse.
Det bør bemærkes, at i  de tilfælde, hvor der ikke blandt konsulenterne var 
egentlige specialister på et givet projekts område (dette var tilfældet for 
10 forslag), eller hvor den pågældende konsulent af forskellige grunde var 
for længe om eller følte sig ude af stand til at svare (48 forslag), måtte 
CODEST udelukkende basere sin bedømmelse på udtalelser fra egne medlemmer.
Det er imidlertid interessant at se, at i  alle de tilfælde, hvor der senere 
blev indhentet eksterne udtalelser, var disse i  overensstemmelse med CODEST's 
bedømmelse.
I alt ca. 95% af de konsulenter, der havde indvilget i  at bistå Kommissionen 
på denne måde, fremsatte en udtalelse om de forslag, de fik tilsendt (ca. 2 
hver).
3.2. BEMÆRKNINGER
Evalueringsgruppen fandt generelt, at udvælgelsesordningen fungerede tilfreds­
stillende, og at svartiden var ualmindelig kort. Det er klart, at et større 
udvalg af konsulenter og øget anvendelse af elektronisk databehandling af 
dokumentationsmaterialet, ville bidrage betydeligt til at lette arbejdsgangen, 
og mere tid ville altid være gavnligt.
Selv om den indsats og den tid, der blev anvendt ved udvælgelsen, var betyde­
lig i  forhold til de støttebeløb, der faktisk blev udbetalt i  forsøgsfasen, 
betragtes det generelt som værende af stor vigtighed, at projektudvælgelsen 
finder sted på denne objektive og systematiske måde.
Gruppen ønskede navnlig at kontrollere, at en udbygning af udvælgelsessystemet 
ikke var en hæmsko for hurtig gennemførelse, fleksibilitet og først og fremmest 
den åbenhed over for usædvanlige idéer, som bør præge stimuleringsaktionen.
Det er klart, at der ved en ordning, hvor der anvendes mere eller mindre

- 7 -
konventionel konsulentbistand, er risiko for, at der kun ydes støtte^til 
klart "sikre” projekter, og en sådan ordning bliver endvidere let uhåndterlig.
I denne forbindelse indtager CODEST en vigtig rolle: som en gruppe af uaf­
hængigt sindede videnskabsmand med en klar opfattelse af aktionens sigte og 
vel vidende, at deres synspunkter til tider er mere avancerede end konsulen­
ternes, kan de tilføre udvælgelsen et ri si koelement.  Efter evalueringsgrup­
pens opfattelse kan kun store organisationer, såsom Fællesskabet^(eller IBM 
f.eks.), for tiden gøre en sådan indsats, og det er den eneste made til at 
sikre, at nye idéer hurtigt kan efterprøves for at se, om de kan blive grund­
laget for morgendagens "sikre" programmer.
Evalueringsgruppen mente ligeledes, at inddragelsen af de mange højt specia­
liserede videnskabsmand i  konsulentordningen var gavnlig for aktionens om­
dømme og for formidlingen af kendskabet hertil.
Gruppen fandt, at konsulentordningens anonymitet, inddragelsen af CODEST og 
specialisternes geografiske spredning generelt var blevet håndteret smidigt, 
og at denne fremgangsmåde havde bidraget meget betydeligt til en objektiv og 
retfærdig udvælgelsesproces.
Det er blevet foreslået, at det samme net af konsulenter i  forbindelse med 
bedømmelsen af de indhentede resultaters videnskabelige værdi kunne vurdere 
slutrapporterne i  lyset af deres oprindelige kommentarer til forslagene.
Disse kommentarer har ofte været yderst konstruktive og har i  visse tilfælde 
bidraget med nye idéer til forslagene, Under aktionens videre gennemførelse 
kan konsulenterne endvidere være behjælpelige med at foresla samarbejdspart­
nere og emner for samarbejde, således som det allerede er sket i  visse til­
fælde.
Evalueringsgruppen var klar over den betydning, konsulentnettet og antallet 
af ansøgere kunne få for opbygningen af den database for samarbejdsmuligheder, 
som CODEST og Kommissionen ønsker at etablere I  en snarlig fremtid, og som 
der synes at være generel interesse for. Grundlaget for et sadant informations­
net er faktisk allerede blevet lagt forud for og i  løbet af forsøgsfasen.
Konsulenterne vil også i  fremtiden kunne anmodes om at deltage i  den mere 
problematiske vurdering af, i  hvilket omfang stimuleringsaktionen har med­
virket til at øge Europas langsigtede videnskabelige og tekniske konkurrence­
dygtighed og autonomi.
AFSNIT 4: METODOLOGI
4.1. BAGGRUNDEN
I forsøgsfasen blev fire støttemetoder afprøvet, nemlig:
Kontrakter om parvist samarbejde, hvor sigtet er at hjælpe grupper af forskere 
ogTeTTer ingeniører i  forskellige lande til at samarbejde i  tilfælde, hvor 
de arbejder med samme projekter eller på områder, der er indbyrdes komplemen­
tære, således at de samlet kan nå op på større kreativitet eller effektivitet. 
Formalet med at opbygge et sådant "laboratorium uden vægge" er, at udnytte 
fordelene ved den "kritiske masse", uden at dette indebærer større omorgani­
seringer eller omrokeringer.' Kontrakterne dækker rejse- og opholdsudgifter 
for de pågældende forskere, udgifter til tælles forsøg og udveksling af resul­
tater samt, om nødvendigt, et bidrag til dækning af omkostninger som følge af 
knaphed på menneskelige eller materielle ressourcer.

-  8 -
Udviklingskontrakter giver støtte til Lignende former for udgifter,, men 
er mere ressourcekrævende, eftersom de tager sigte pi at støtte forskere 
i  forskellige EF-lande, der indvilger i  at samarbejde om et specifikt 
projekt med et praktisk sigte inden for et originalt eller Lovende område 
og inden for en given tidsfrist. Dette vil ofte omfatte en kombination af 
forskellige former for forskning, nemlig grundforskning, anvendt forskning 
eller teknologisk udvikling (i henhold til Rådets afgørelse om forsøgs­
fasen blev der i  1983 kun finansieret en enkelt sidan stor-skala-aktion).
ForskningstiLskud tager sigte pi at fremme mobiliteten, dels blandt ei 
farne-forskere, dels blandt talentfulde unge forskere, som måske ikke 
ellers ville få mulighed for at udføre forskningsarbejde. Tilskuddene 
dækker udgifter til en europæisk videnskabsmands befordering til et labo­
ratorium i  en anden medlemsstat (rejse- og opholdsudgifter osv.) eller 
omkostningerne ved forskning, der udføres af en allerede andetsteds 
beskæftiget, nyuddannet eller erfaren forsker, der slutter sig til et 
forskerhold i  en begrænset periode (herunder løn- og forskningsomkost­
ninger).
MødetiLskud tager sigte på at overskride de traditionelle rammer for 
kommunikationsudvikling (udveksling af besøg eller konferencer) ved at 
fremme de multisektorielle, tværfaglige og multinationale aspekter ved 
mobilitet. Støtten kan f.eks. ydes i  form af bidrag tit møder "i euro­
pæisk målestok" for specialister med forskellig videnskabelig og tekno­
logisk baggrund, til møder om aktuelle emner for alle, som måtte have 
interesse herfor (såsom grundforskere, teknologer, industrifolk, ingen­
iører og akademikere) eller bidrag til korte møderækker.
Af de 609 støtteberettigede ansøgninger, der blev modtaget i  løbet af de 
to år, tog 387 sigte på parvist samarbejde, 93 på forskningstilskud, 27 
på udviklingskontrakter og 102 på mødetilskud.
4.2. BEMÆRKNINGER
Det fremgår klart heraf, at kontrakter om parvist samarbejde af de viden­
skabelige kredse ligesom af CODEST selv betragtes som en yderst effektiv 
og billig måde til at fremme samarbejde og opbygge et europæisk viden­
skabeligt fællesskab. Dette bør ikke fordunkle værdien af udviklings­
kontrakterne (der var mange udmærkede emner blandt de forslag, der måtte 
afvises, og flere af disse forslag blev støttet på et lavere niveau i  
form af samarbejdskontrakter).  Såfremt stimuleringsplanen fortsætter på 
det foreslåede niveau, er det klart, at der vil blive fremsat mange pro­
jektforslag af et omfang svarende til det europæiske fællesprojekt ved­
rørende optisk bistabilitet, hvortil der blev ydet støtte i  1983. På mange 
områder vil en effektiv opfølgning af betydelige nye ideer kræve en sådan 
tværfaglig, tværnational støtte. Med hensyn til den udviklingskontrakt, 
der endelig blev valgt, var der naturligvis behov for en lang række for­
udgående kontakter, og dette vil normalt blive tilfældet. Evaluerings­
gruppen overvejer derfor muligheden for at yde støtte til samarbejdskon­
trakter som et tidligt stadium i  eventuelle udviklingskontrakter.
Det er også for forskningstiLskuddenes vedkommende klart, at de opfylder 
et reelt behov for stipendiumlignende støtte, skønt det her var tydeligt, 
at mange videnskabsmænd fandt støttebetingelserne både forvirrende og 
restriktive. Der er allerede taget hensyn hertil i  udviklingen af en mere 
fleksibel formulering af metoderne i  den foreslåede stimuleringsplan, 
nemlig:

- 9 -
"ForskningstiIskud kan dække udgifter til en forskers rejse til eller ud­
stationering i  et andet EF-tand etter tit beskæftigetse af en ung viden­
skabsmand i  et forskerhold i  et andet EF-tand eller tit specialisering af 
en yngre kandidat inden dennes optagelse på et forskningslaboratorium, ved 
et universitet eller i  industrien.
Afhængig af forskertype og formålet med det pågældende forskningstilskud 
kan dette antage forskellige former:
- tilskud til en forskers kortvarige ophold (15 dage - 1  måned) i  et andet 
EF-land
- tilskud til afholdelse af udgifterne i  forbindelse med mobilitet (rejse, 
ophold, flytning „„..), forskning og eventuel aflønning af en forsker, der 
udstationeres ved eller optages i  et forskerhold i  et andet EF-land i  en 
periode pi mindst 6 måneder og højst 3 år
- tilskud til dækning af udgifterne i  forbindelse med mobilitet og forsk­
ning til fordel for unge videnskabsmænd, der er ansat i  industrien, og 
som skal gennemgå et længere praktikantophold (1-3 Ir) i  et offentligt 
laboratorium i  et andet EF-land; i  dette tilfælde afholdes lønudgifterne 
af arbejdsgiveren (den pågældende industrivirksomhed)
- fast tilskud til unge kandidater med henblik på specialisering i  mindst 
1  år og højst 2 år i et laboratorium i  et andet EF-land.
Ordningen med EF-forskningstiIskud omfatter og vil bygge på et europæisk 
net af centre for udveksling, modtagelse og samarbejde (CEAC), som vil 
blive oprettet etapevis. Kommissionen vil på grundlag af de indsendte an­
modninger fa kendskab til en række forskningslaboratorier, som ønsker at 
modtage eller udveksle forskere. Denne række af laboratorier vil blive ud­
videt med henblik pi oprettelse af det europæiske net CEAC, idet alle or­
ganer (institutioner, offentlige eller private laboratorier), som erklærer 
sig interesseret i  at deltage i  denne fællesskabsaktion, vil blive optaget 
heri".
Det bør også understreges, at skønt der i  indkaldelsen af forslag lægges 
vægt på deltagelse fra yngre kandidaters side, har hverken CODEST eller 
Kommissionen, på nogen mide til hensigt at udelukke ældre videnskabsmænd, 
for hvem denne form for støtte kan være en uvurderlig chance for videre­
uddannelse, og hvis modenhed og erfaring kan være til stor nytte for 
værts laborator i  et.
Hvad mødetilskud angår, sigtede mange af forslagene mod støtte til af­
holdelse af konferencer på områder, der il uden for den planlagte aktion. 
Dette, og ikke den uforholdsmæssigt lange tid, der blev anvendt til at 
bedømme projekternes endelige værdi, var grunden til, at udvalget vedtog, 
at denne støtremetode ikke skulle finde anvendelse i  1985 og derefter.
CODEST har allerede tidligere drøftet muligheden for at afholde "GORDON"- 
konfc-rencer efter den amerikanske modet, hvor der føres tilbundsgående 
drøftelser om specifikke avancerede emner, der kan forventes at få betyd­
ning i  videnskabelig eller industriel henseende, og hvortil der indbydes 
fremragende akademiske eksperter og forskere fra industrien. Disse spe­
cialkonference: er en anerkendt succes i  De forenede Stater og kunne være 
et værdifuldt bidrag til stimuleringsakt ionen for den europæiske videnskab.

-  10  -
Evalueringsgruppen bemærkede ligeledes,, at der var fremsat visse yderst 
konstruktive ideer i  forbindelse med ansøgningerne om mødetilskud. Be­
mærkelsesværdige i  metodologisk henseende var bl.a. visse forslag, der 
gik ud på at give videnskabsmænd i  lande, hvor det europæiske samarbejde 
havde været trevent (som følge af isoleret placering), mulighed for at 
rejse, bade for at gøre opmærksom på deres eksistens og for at forberede frem­
tidige samarbejdsaktioner i  større målestok, såsom parvist samarbejde.
Man har tiltro til, at det vil være muligt at fremme denne form for akti­
vitet inden for rammerne af en af de andre tre metoder, nu da disse er 
bredere anlagt i  den foreslåede stimuleringsplan.
Gruppen mærkede sig endvidere, at der var forskelle i  de anførte viden­
skabsfelters popularitet (se statistikken i  bilag 6). Der var klare tegn 
på farmakobiologiens popularitet, hvilket kan skyldes indflydelsen fra den 
nu længst etablerede Europæiske molekylærbiologiske Organisation (EMBO) og 
dennes samarbejdsplaner. Som et bevis på den strenghed, hvormed ansøgnin­
gerne blev vurderet, kan fremføres, at kun 8,1% (3,5% med hensyn til vær­
di) af farmakobiologi-forslagene blev accepteret, sammenlignet med 25% for 
forslagene vedrørende faststoffysik (17,8% i  værdi).
AFSNIT 5 :  TIDSPLAN
5.1. BAGGRUNDEN
Den første indkaldelse af forslag blev offentliggjort den 8. juli 1983, 
og svarfristen var den 1. oktober. Udvælgelsesproceduren blev afsluttet 
den 7. november, og Kommissionens endelige afgørelse blev offentliggjort 
den 10. november. Mellem dette tidspunkt og den 28. december blev alle 
kontrakter forberedt, og der blev disponeret over de nødvendige midler på 
1983-budgettet.
Den anden indkaldelse af forslag blev offentliggjort den 4. februar, og 
fristen for indsendelse af ansøgninger var den 1. april. CODEST afsluttede 
sin bedømmelse og afgav udtalelse til Kommissionen den 9. juli, og Kommis­
sionens endelige beslutning blev offentliggjort den 18. juli. Kontrakterne 
vil være forberedt, og der vil være disponeret over midlerne inden udgangen 
af november, hvis alt går efter planerne. At proceduren er længere i  1984, 
skyldes hovedsagelig den supplerende udvælgelsesprocedure, som blev indført 
i  form af nettet af anonyme konsulenter.
5.2. BEMÆRKNINGER
De korte tidsfrister, som navnlig prægede første del, rejste problemer for 
institutionerne i  de lande, hvor nyhedsformidlingen vedrørende aktionen 
var forholdsvis langsom. Mange ansøgninger viste tegn på at være udarbejdet 
i  hastværk; nogle af dem var ikke desto mindre af høj videnskabelig kvali­
tet og blev senere udvalgt. Det var gruppens opfattelse, at der var be­
hov for lidt mere tid på hvert enkelt stadium, men at den hurtige besva­
relse var yderst værdifuld med hensyn til aktionens målsætninger. Det er 
endvidere en kendsgerning, at når først videnskabsmændene får kendskab til 
aktionen og bliver klar over, at tidsplanen er både regelmæssig og pålide­
lig, vil fristernes længde ikke længere være af så stor betydning. Der vil 
kunne forberedes projekter på et hvilket som helst tidspunkt inden tids­
fristen, hvis det altid er omtrent samme dato hvert år. Samtidig ønskede 
evalueringsgruppen, at der skulle udvikles en mekanisme, hvorved hastende 
ansøgninger om forskningstilskud ville kunne blive behandlet hurtigt uden

-  11  -
for de fastsatte tidsfrister. Det var først og fremmest for forsknings­
tilskuddenes vedkommende, at samarbejdsmulighederne afhang af sadanne fak­
torer som universitetssemestre eller regnskabsar. Stimuleringsaktionen bør 
være tilstrækkelig fleksibel til, at der kan tages hensyn til sadanne fak­
torer.
CODEST har altid været overbevist om, at det selv bør spille en vigtig 
rolle i  ledelsen af stimuleringsaktionen, men at det bør gøres^sa smidigt 
som muligt. De syv prioriterede områder, som blev valgt, var saledes emner, 
der forekom særlig frugtbare for gennemførelsen af aktionens målsætninger. 
Evalueringsgruppen mener, at værdien af denne fremgangsmåde er blevet be­
kræftet ved den store interesse, der er vist inden for de foreslåede om 
råder (over 75% af forslagene faldt inden for de foreslåede kategorier).
Den kendsgerning, at 25% af forslagene faldt uden for disse kategorier, er 
tegn på en sund tendens i  de videnskabelige kredse til at fremkomme med^ 
interessante forsLag på andre eller uventede områder - endnu et bevis pa, 
at kreativitet ikke kan planlægges. Den interessanteste del af den nye 
videnskab udvikles som bekendt i laboratorier og ikke i  udvalg.
AFSNIT 6 :  ADMINISTRATION
6.1. BAGGRUNDEN
6.1.1. Formularer
Ansøgningsformularerne var beregnet pa at indhente den nødvendige viden­
skabelige information med henblik pa bedømmelserne savel som den nødven 
dige administrative information til udarbejdelse af kontrakter. Oplys­
ningers art afhang af støttemetoderne.
I de bedømmelsesformularer, der blev udsendt til konsulenterne, krævedes 
udtalelser om en række punkter - videnskabelig kvalitet, det inddragede 
personales kvalitet, projektets værdi for Fællesskabet og projektets vær­
di generelt. Konsulenterne skulle udtrykke deres standpunkter i  følgende 
talkode:
0: ingen mening 
1: glimrende 
2: over middel 
3: middel 
4: under middel 
5: ringe
6.1.2. Personale
Af de tre ansatte (2A, 1C), som aktionen fik bevilget i  henhold til 
Rådets afgørelse, ankom en sekretær (1 C) i  november 1983, medens de to 
tjenestemænd i  kategori A ankom i  februar og april 1984. Gennemførelsen 
af forsøgsfasen og udarbejdelsen af stimuleringsplanen 1985-1988 blev^ 
derfor i  hovedsagen varetaget af to tjenestemænd i  afdeling XII-A-2, i  
tilgift til deres sædvanlige arbejdsopgaver og med bistand fra en sekre­
tær.
6.1.3. Midler
Budgettet for aktionen (se bilag 4) undergik en vis omfordeling som 
følge af et overskud på budgetposterne for personale og administration 
(henholdsvis 195 000 ECU i  stedet for 252 700 ECU og 210 000 ECU i  stedet 
for 260 000. ECU). Differencen blev føjet til det disponible beløb for 
kontraktindgåelse, som således androg 6 594 000 i  stedet for 6 487 000 ECU.

-  1 2  -
6.1.4. Forberedelse af kontrakterne
Der opstod imidlertid forsinkelser på grund af de til tider langsomme 
administrationsprocedurer i  ansøgerinstitutionerne. Ved samarbejde mellem 
f.eks. tre partnere, var det klart, at alle tre kontrakter skulle under­
skrives af de berørte parter inden generaldirektoratets underskrift, 
hvorved de tre kontrakter fik gyldighed på samme tid. Nogle kontrakter 
blev først underskrevet af ansøgerne eller deres administration i juni 
1984 - efter CODEST's godkendelse i  oktober og kontraktdokumenternes ud­
fyldelse i  december 1983.
6.1.5. Gennemgang af dokumenterne
Hvad Kommissionen angår, kunne forslagene være blevet behandlet hurtigere, 
og visse tilfælde af dobbeltarbejde undgået, såfremt det planlagte edb- 
system havde været disponibelt.
De særlige krav, som stimuleringsaktionen stillede, oversteg kapaciteten 
i generaldirektoratets nuværende udstyr (både materiel og programmel). Der 
bør derfor udvikles et andet system, således at Kommissionen kan behandle 
flere hundrede ansøgere på én gang, uden at der behøves mere end et be­
skedent ekstra personale.
6.2. BEMÆRKNINGER
Evalueringsgruppen påskønnede de hensigter, der la bag udformningen af 
formularerne, og kunne bemærke, at de faktisk havde været til gavn for 
udarbejdelsen af kontrakterne.  Formularerne var imidlertid fra visse sider 
blevet kritiseret som værende for komplicerede (dog langt fra fra aLLe 
ansøgerne), hvilket formodentlig skyldtes vanskeligheden med at forstå de 
nøjagtige forskelle mellem de forskellige støtteformer.
Eva tuer ingsgruppen og visse konsulenter kritiserede, at ansøgningsformu­
larerne ikke lettede arbejdet med den videnskabelige bedømmelse, og at 
formuleringen måske forhindrede ansøgerne i at fremføre deres projekter 
på bedste måde.
Hvad angår tidsfristerne i kontraktproceduren, bemærkede evaluerings- 
gruppen, at ca. 88 enkeltkontrakter vedrørende 34 projekter i  den første 
del af forsøgsfasen blev forberedt af kontraktafdelingen på usædvanlig 
kort tid (se afsnit 5 og bilag 5), og der kunne disponeres over bevil­
lingerne for alle kontrakterne inden udgangen af 1983. Dette er en hurtig 
procedure efter enhver målestok, da ansøgningsfristen var den 1. oktober. 
Der er tegn på, at 1984-kontrakterne vil blive udarbejdet på tilsvarende 
kort tid under hensyntagen til den ekstra evalueringsperiode, som an­
vendelsen af eksterne konsulenter medfører. For de forsinkelser, der ind­
traf på nationalt plan, kan der fremsættes forskellige forklaringer:
- I visse lande forlanges kontrakter godkendt af universitetets bestyrelse 
eller endog af forskningsministeriet.
- I visse tilfælde var der problemer med at indgå kontrakter i henhold 
til den belgiske lovgivning - hvilket generelt er tilfældet for Kommis­
sionens kontrakter.
- Visse ansøgere anmodede om indgåelse af aftaler, som ikke var lovlige 
i deres hjemlande.

- 13 -
Generelt kunne processen imidlertid vanskeligt have været hurtigere 
eller mere fleksibel, og stimuleringsaktionen fik en tilfredsstillende
start„

- 14 -
BILAG TIL DEN FØRSTE EVALUERINGSRAPPORT
BILAG 1 RÅDETS AFGØRELSE AE 29.6.1983
BILAG 2 KOMMISSIONENS AFGØRELSE AF 6.12.1982
BILAG 3 FORTEGNELSE OVER CODEST-MEDLEMMER 1.1.1984
BILAG 4 FINANSIELLE OPLYSNINGER
BILAG 5 TIDSPLAN
BILAG 6 STATISTIK

BILAG 1 :  RÅDETS AFGØRELSE AF 29.6.1983

Nr. L 181/20 De Europæiske Fællesskaber* Ildende 6. 7. 83
· ■  (·■■'' / ,  i .  ,  ■  :,·>.■/ i
\  , ‘  i V  . RÅD ETS A FG ØRELSE 
" '· ;.i·' >  ' ' af 28 . juni 1 9 8 3  \  ‘  '·
• i >  ,· ·. ‘ ■ ,· . 9 «  f - t ■  ^  . tom vedtagelse af den forsøgsmæssige fællesskabsforanstaltning -til stimulering af 
effektiviteten af Det europæiske økonomiske Fællesskabs videnskabelige og 
| / tekniske potentiel
(83/331/EØF)
RÄ D BT FOR D B  B U RO PÆ ISK B 
FÆ L L E SSK A B E R  HAR —
under henvisning til traktaten ora oprettelse af Det  
europæiske økonomiske Fællesskab, særlig artikel 235,
under ■  henvisning til forslag fra Kommissionen,
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parla-  
mentet (l),
under henvisning til udtalelse fra Det økonomiske og  
sociale U d v a lg t og
ud fra følgende betragtninger:
I henhold til traktatens artikel 2 har Fællesskabet  
blandt andet til opgave at fremme en harmonisk  
udvikling af den økonomiske virksomhed i Fælles­
skabet som helhed, en varig og afbalanceret  
ekspansion og en hurtigere højnelse af levestandarden;  
målsætningerne for Fællesskabets virke i si henseende  
er angivet i traktatens artikel 3 ;
ved resolution af. 14. januar 1974 om samordning af  
den nationale politik og om definition af aktioner af  
■ fællesskabsinteresse p i det videnskabelige og'teknolo­
giske omride f1 ) har Ridet givet Kommissionen til  
opgave at fastlægge aktioner af fællesskabsinteresse og  
vælge egnede metoder og midler til gennemførelse af  
disse aktioner;
den overordnede fællesskabsstrategi omfatter planlæg­
ning og iværksættelse af et generelt rammeprogram for  
de fælles videnskabelige og tekniske aktiviteter-,
blandt de grundlæggende emneomrider, som  
Kommissionen har foresliet for rammeprogrammet,  
og som blev gunstigt' modtaget af Ridet den 8. marts  
1982, kræver emneorhridet »effektivisering af Fælles­
skabets videnskab og teknik« særlige aktionsformer;
Ridet erkendte den 30. juni 1982 betydningen af en  
stimulerende fællesskabsforanstaltning til supplering af  
. de allerede eksisterende nationale og internationale  
aktioner; ’
Ridet fastlagde den 4. november 1982 en fælles hold­
ning med henblik pi en afgørelse om vedtagelse af en
(·) ΕΡΤ πγ. Ο 161 *ί 20. 6. 1983 , ·. 174.  
«  ΕΡΤ πγ. Ο 90 ·ί  5. 4. 1983 , *. 5.
Μ  ΕΡΤ ηί. Ο 7 «ί 29. 1.ά974, *.;2.fællesskabsforanstaltning til stimulering af Fællesska­
bets videnskabelige og tekniske potentiel, forsøgsfase  
1983/1984;
under disse omstændigheder bør der forsøgsmæssigt  
vedtages en stimulerende fællesskabsforanstaltning, der  
ibner mulighed for at præcisere retningslinjerne for en  
senere aktion, som skal indgi i et rammeprogram,  
samt
under hensyntagen til den udtalelse, som Udvalget for  
videnskabelig og teknisk Forskning (CREST) har  
afgivet om Kommissionens forslag —
TRUFFBT FØLGENDE AFGØRBLSE:
Artikel 1
En forsøgsmæssig fællesskabsforanstaltning til stimule­
ring af effektiviteten af Det europæiske økonomiske  
Fællesskabs videnskabelige og tekniske potentiel, i det  
følgende benævnt »forsøgsaktionen«, siledes som den  
er fastlagt i bilaget, vedtages herved for en periode pi  
to ir fra den 1. juli 1983.
Forsøgsaktionen omfatter aktiviteter, der tager sigte pi  
at afprøve Fællesskabets metoder og fremgangsmider  
til stimulering, navnlig inden for de i bilaget anførte  
syv områder.
Artikel 2
De midler, der skønnes nødvendige til forsøgsaktio­
nens gennemførelse, anslås til 7 sp'° ECU, herunder  
udgifter til et personale pi tre.
1 . ^  . «  
f i  ■  Artikel 3
Kommissionen varetager gennemførelsen af forsøgsak­
tionen p i grundlag af forskningsbevillinger, støtte til  
. parvist samarbejde mellem laboratorier, udviklings­
kontrakter samt støtte til forskerhold, seminarer og  
.  studieophold.
, Den bistås af Udvalget for europæisk udvikling af  
*  videnskab og Teknologi (CODEST), nedsat ved afgø­
relse 82/83J/BØF (*), og af konsulenter.
O BFT nr. L350  af 10. 1 2 . 1982, s. 45.

6. 7. 83De Europæiske Fællesskåbers Tidende Nr. L 181/21
Artikel 4 stemmelse med Rådets forordning (BØF) nr. 2380/74  
af 17. september 1974 om den ordning om udbredelse  
af viden, der skal gælde for forskningsprogrammerne  
for Det europeiske økonomiske Fællesskabe).Ved udgangen af det første år i den i artikel 1.  
omhandlede periode foretager Kommissionen en  
metodologisk evaluering af forsøgsaktionen. Kommis­
sionen fremsender en rapport om denne evaluering til .. %
Rådet og Europa-ParlåmenteL ' udfærdiget i Luxembourg den 28. juni 1983>  i-
A rtikel i
Udbredelsen af den viden, der erhverves i forbindelse  
med forsøgsaktionens .gennemførelse, sker i overens-RådeisPå Rådets vegne  
H . RIBSBNHUBBR 
■' ■  Formand
' <  i
;  .  '■'!
(·) BFT nr. L 255 af 20. 9.-1974, S . 1.

Forsøgsmæssig fællesskabsforanstaltning dl stimulering af effektiviteten af Det europæiske  
økonomiske Fællesskabs videnskabelige og tekniske potentiel
Forsøgsaktionen omfatter multi- eller tværfaglige aktiviteter, for hvilke et arbejde udført i fællesskab  
pi multinationalt pisn er nødvendigt eller hensigtsmæssigt.
Aktionsplanen fastlægges som anført i det følgende.f ■  !
1. Tre aktivitetstyper har prioritet ved ydelse af støtte:
— aktiviteter, for hvilke et snævert samvirke (inden for en eller flere discipliner) mellem forskef-  
. hold ft fordelagtigt eller uomgængelig nødvendigt
'  Samvirke inden for en enkelt disciplin tager sigte pi tilnærmelse mellem forskerhold, der  
arbejder inden for samme fag, men i forskellige medlemsstater. Et sldant samarbejde vil i visse  
tilfælde ibne mulighed for at ni det niveau, der er nødvendigt for fuld udfoldelse af kreativi­
teten hot de enkelte forskerhold..
Samvirke mellem forskellige discipliner sigter pi at forene forskerhold, der arbejder inden for  
'  forskellige, discipliner og i forskellige medlemsstater.
' Begge, former for samvirke tager sigte pi at udnytte den rigdom pi metoder og resultater, der  
findes'  spredt i Buropt; -
— aktiviteter, der gør det muligt at bisti kvalificerede forskerhold, der pi grund tf deres arbejdes  
nyhedspræg endnu ikke modtager den støtte, som deres værdi og den potentielle betydning af  
deres ^rbcjde berettiger til; . .
— r aktiviteter, der øger kommunikation og spredning af information inden for videnskab og  
teknik, ■
Disse aktiviteter berører først og frem m est følgende syv om rider, der gøres til gensund for drøf­
telser m ed Codest:
— Parmakobiologi:  anvendelse af ny viden inden for cellebiologi og molekylær biologi.
1  '  % ' jf '  ■
— Faststoffysik: struktureringsfænomener og processer til fremstilling tf kompositmaterialer.
'  ·  ·  '  ■  ■  \  >  ' ·  · '  .
— O ptik i  anvendelse af moderne teknikker inden for matematisk analyse pi forskellige
- problemer i forbindelse . med optik.' ■
—  Forbrænding: undersøgelse af forbrændingsfænomener (legemers udvikling under forbræn-
. <*·"*)· t  : - .Vif. ■■.·.. '
— Fotometri «*- fotoakustik: anvendelse pi ikke-destruktiv'analyse.»'»... *  ‘
— Klimatologi: overgangsfænomener,
—  Grænstfladtfetnomtntr. ' ' . ,  ,  ■
2. Inden for de under nr. 1  anførte omtider skal afprøves forskellige typer stimuleringsaktioner, der  
har vierdi tom eksempel:  Forsknings, parvist samarbejde mellem laboratorier, mobilitet for si vidt  
angir forskere samt støtte til forskerhold. Der iværksættes endvidere et specifikt projekt  
omfattende flere discipliner, til hvis gennemførelse forskerhold fra forskellige medlemssuter fir  
mulighed for at arbejde i fællesskab.
3. Valget af stiinuléringsaktioner og af de videnskabelige og tekniske forskerhold, som berøres heraf,  
finder sted pi følgende mide:
— Kommissionen underretter de nationale videnskabelige og tekniske kredse om mulighederne  
for fællesskabsforansultninger pi de valgtie omrider; den afventer tilbud.
— Udvælgelsen af tilbud foretages af Kommissionen,'aom med bistand fra i  Codest anvender et  
'  »peer review· -system til vurdering dels af deø videnskabelige og tekniske interesse af de fore-  
. silede aktiviteter dels af de forslagstiilende forskerholds kvalitetsniveau. De valgte interven­
tioner . fir multinationai karakter (forskeres mobilitet mellem medlemsstaterne; hold  
sammensat af forskere fra flere medlemssuter; projekter, der udføres i fællesskab af flere

7 53 De Europæiske Fællesskabers, Tidende Nr. L 181/23
forskerhold in forskellige medlemssuter) og vedrører aktiviteter tf den under nr. 1  fastsatte  
type;  interventionerne skal supplere andre videnskabelige og tekniske fællesakabsaktiviteter, og  
være i overensstemmelse med disse.
4. En række undersøgelser, høringer, enqueter og seminarer, gennemført i samarbejde med nationale  
videnskabelige og tekniske kredse i Fællesskabet, skal gøre det muligt at analysere og vurdere de  
videnskabeligt og tekniske behov og Muligheder med henblik på fremmer at præcisere indholdet  
af de årlige stimuleringsplaner,'der skal indgå i rammeprogrammet.
■ ■  ■ :  ·:- ^ ■
• f  , ·■  * ■ · ·  , v  v. , ^ i ·  >*:■*·
* ■  y  ir- o *
j '
» ·  J
> ·  * ^.... .·/
/

BILAG 2 :  KOMMISSIONENS AFGØRELSE AF 6.12.1982

10. 12. 82 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 350/45
K O M M IS S IO N E N S  A F G Ø R E L S E  
af 6. d e c e m b e r 1982
o m  n e d sæ tte lse  a f e t u d v a lg  fo r e u ro p æ isk  u d v ik lin g  a f v id e n sk a b  o g  te k n o lo g i
(82/835/EØF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE 
FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det 
europæiske økonomiske Fællesskab,
ud fra følgende betragtninger:
Iværksættelse af den fælles strategi for videnskab og 
teknologi samt opstilling af et generelt rammeprogram 
for de tilsvarende foranstaltninger på disse områder 
forudsætter, at Kommissionen løbende informeres om 
de videnskabelige og tekniske behov og muligheder, 
der findes inden for Fællesskabet;
med mindre den indsats, der på nationalt plan pg i  
Fællesskabet gøres for at stimulere videnskaben og 
teknologien, styrkes, og der hertil gøres brug af de 
muligheder, fællesskabsdimensionen tilbyder, vil 
videnskaben og teknologien i Fællesskabet ikke opnå 
bedre vilkår for at gøre fremskridt;
med henblik herpå bør Kommissionen råde over en 
kapacitet, der kan analysere og vurdere forskningens 
og udviklingens muligheder i Fællesskabet, skønne og 
evaluere videnskabelige og tekniske hensigtsmæssig­
heder på kort, mellemlang og lang sigt; '
denne analyse af det videnskabelige og tekniske poten­
tiel i  Fællesskabet såvel som afdækningen af dets 
formåen skal ikke alene foregå i samråd med de 
kompetente nationale myndigheder, men kræver 
desuden medvirken fra europæiske videnskabelige og 
tekniske kredse i form af en varig dialog med højt 
kvalificerede fagfolk på disse områder —
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
Artikel l
Der nedsættes ved Kommissionen et udvalg for euro­
pæisk'udvikling af videnskab og teknologi, herefter 
benævnt »udvalget·.
Artikel 2
1 . Udvalget har hovedsagelig til opgave at bistå 
Kommissionen med at udarbejde og iværksætte dens 
politik for stimulering af det videnskabelige ogtekniske potentiel i Fællesskabet; det medvirker bl,a. i 
en systematisk analyse af videnskabelige og tekniske 
behov og muligheder i Fællesskabet; udvalget bistår i 
1  øvrigt Kommissionen med at fastlægge den fælles stra­
tegi for forskning og udvikling, det leverer Kommis­
sionen baggrundsmateriale til udarbejdelse af det 
samlede rammeprogram for Fællesskabet videnskabe­
lige og tekniske aktiviteter.
2. For at gennemføre de i stk. 1  omhandlede 
opgaver
— deltager udvalget på Kommissionens anmodning i 
den kvantitative analyse af Fællesskabets videnska­
belige og tekniske potentiel, som Kommissionen 
foretager med hjælp fra de rådgivende udvalg for 
forskning og udvikling
— foretager udvalget en udveksling af oplysninger 
med Kommissionen om aktioner, der er iværksat 
eller skal iværsættes på fællesskabsplan, og i givet 
fald om, hvilken opfølgning, der bør gives dem
— afgiver udvalget udtalelse eller forelægger Kommis­
sionen rapporter i forbindelse med den fælles stra­
tegi for forskning og udvikling, særlig vedrørende 
analyse af videnskabelige og tekniske behov og 
muligheder inden for Fællesskabet, og vurdering af 
de ansøgninger om støtte, som Kommissionen 
modtager med henblik på fællesskabsforanstalt­
ninger til stimulering af det videnskabelige og 
tekniske potentiel i Fællesskabet.
3. De nærmere bestemmelser for udbredelse af 
udvalgets udtalelser og rapporter fastlægges efter aftale 
med Kommissionen.
A rtikel 3
1 . Udvalget består af 2 1  medlemmer.
2. Det er sammensat af højtstående personer, der er 
anerkendt i europæiske videnskabelige, teknologiske 
og industrielle kredse, som virker, inden for de natio­
nale forsknings- og udviklingssystemer, og som har 
kendskab til de nationale politikker på det videnskabe­
lige og tekniske område.
3. Udvalgets medlemmer udpeges personligt af 
Kommissionen, som i  denne anledning sørger for de 
nødvendige kontakter med medlemsstaterne.

Nr. L  350/46 De Europæiske Fællesskabers Tidende 10.  12.  82
4. Udvalget har mindst ét og højst fire medlemmer 
fra hver medlemsstat
5. Listen over udvalgets medlemmer offentliggøres 
af Kommissionen i De Europæiske Fællesskabers  
Tidende.
Artikel 4
Udvalgsmedlemmernes mandat har en varighed på fire 
ån Udvalgets medlemmer fortsætter deres funktion, 
indtil de afløses, eller deres mandat fornyes.
De nærmere bestemmelser for udvalgets fornyelse fast­
sættes i  forretningsordenen.
Udvalgsarbejdet er ulønnet; udgifter til rejse og 
ophold i forbindelse med udvalgsmøderne afholdes af 
Kommissionen efter gældende bestemmelser.
Artikel S
Udvalget ledes af en formand, som er et af medlem­
merne. Valget sker med et stemmeflertal på to tredje­
dele af de tilstedeværende medlemmer; der kræves 
dog mindst ti stemmer for.
Der vælges to næstformænd ved samme flertal og efter 
samme betingelser. Det påhviler dem at træde i stedet 
for formanden, når denne er forhindret.
Formanden og de to næstformænd bistået af to 
medlemmer, der vælges efter de samme betingelser, 
udgør udvalgets forretningsudvalg, som vedvarende 
repræsenterer det over for Kommissionen.
Varigheden af forretningsudvalget mandat fastsættes i  
forretningsordenen.
Tilrettelæggelsen af arbejder og sekretariatet for 
udvalget varetages af Kommissionen i nært samarbejde 
med formanden.Artikel 6
1 . Udvalget holder normalt møde ved Kommissio­
nens hovedsæde, når denne indkalder hertil. Der 
holdes mindst fire møder om året.
2. Kommissionens repræsentanter har adgang til 
udvalgets møder og til møderne i de arbejdsgrupper, 
som den nedsætter.
Artikel 7
Udvalget fastsætter sin forretningsorden.
Artikel 8
Udvalgets medlemmer er med forebehold af traktatens 
artikel 214 forpligtet til ikke at videregive oplysninger,, 
hvortil de har fået kendskab gennem udvalgets arbejde, 
såfremt Kommissionen meddeler dem, at en udtalelse 
eller et spørgsmål vedrører et emne af fortrolig karak­
ter.
I så tilfælde deltager kun udvalgets medlemmer samt 
Kommissionens repræsentanter i møderne.
Artikel 9
Denne afgørelse anvendes fra den 6. december 1982,
Udfærdiget i Bruxelles, den 6. december 1982.
På Kommissionens vegne  
Etienne DA V 1G N O N  
Næstformand
1

y J
BILAG 3 :  FORTEGNELSE OVER CODEST-MEDLEMMER 1.1.1984

- MEMBERS OF CODEST -
by function 
at 1/1/1984
BUREAU :
DR. U. COLOMBO - Chairman - 
President of ENEA - Rome
Prof. I. PRIGOGINE - Vice-Chairman - 
Prof, at the Free University -Brussels
Mr. H. CURIEN - Vice-Chairman - 
President CNES -Paris
Sir David PHILLIPS 
Prof, at Oxford University
Chairman of the Advisory Board for Research Councils 
Dr. B. HESS
Vice-President of the Max Planck Institute
MEMBERS IN ALPHABETICAL ORDER
Si r Geoffrey ALLEN
Director of Research at Uni Lever-
Prof.  A. BOEVER
Prof. Honoraire Cours Universitaires - 
Dr. H. BÛHM
Director of Kernforschungszentrum Karlsruhe - 
Dr. N.E. BUSCH
Director General of RISO National Lab. - 
Ing. U. BUSINARO
Director of the FIAT delegation to Europe - 
Dr. E.F. de HAAN
Former Director of Research & Development at PHILIPS
Prof. Dr. H. de WAARD
prof, at the University of Groningen
President of FOM -
Prof. E.N. EC0N0M0U
Prof, at the University of Crète -

Mr. C. FREJACQUES 
President of the C.N.R.S. ~
Prof. J. LIONS
Prof. College of France -
Dr. 6. PAHL
Vice-Chairman, Deutsche Forschungsgemeinschaft- 
Prof. U. RATTI
Prof, at the University of Rome - 
Dr. P. RYAN
Director of An Foras taluntais ~
Dr. B. SCHMIDT
Management of DORNIER Gmbh -
Sir Peter SWINNERTON-DYER
Prof, at Cambridge University
Chairman of the University Grants Committee -

BILAG 4 :  FINANSIELLE OPLYSNINGER

Ti IdeLing af støtte
Den planlagte tildeling af de til forsøgsfasen bevilgede 7 mio 
var oprindelig som følger :
Projekter (stimuleringskontrakter):
Personale :
Administrative udgifter :
(tekniske støtteforanstaltning, rejse, 
møde af CODEST...).
Udgifter til personale og administration var mindre end forventet og 
tildelingen af. de disponible midler bør være som følger ved udgangen 
af 1984 :6.487.300 ECU 
252.700 ECU 
260.000 ECU
- Projekter
- Personale
- Administrative udgifter6.594.200 ECU
195.000 ECU
210.000 ECU

BILAG 5 :  TIDSPLAN

Tidsplan
AKTION
Indkaldelse af forslag 
Sidste frist for indsendelse 
Vurdering af ansriningerne 
afsluttes den 
Beslutning om financial 
stritte
Endelig udarbejdelse af 
kontrakterne og beslutning om 
tildeling af financial stritteFrirste fase 
(1983)
8. juli 
1. oktober
7. november
10. november
28. decemberAnden fase 
(1984)
4. februar 
1. april
9. juli
18. juli
december
(skrin)

BILAG 6 :  STATISTIK

GODKENDTE ANSØGNINGER :  1983/84 
ANTAL OG SAMLET BELØB EFTER OMRÅDER OG STØTTE FORM
OMRÅDER Samarbejde Forskningsbevillinger Oprettelse Aktion med Sigte I ALT
Antal Omkostning Antal Omk-ostning Antal Omkostning Antal Omkostning '  Antal Omkostning
Farmakobiologi
Faststoffysik
Optik
Forbrænding
Fotometri/ 
Fotoakustik
Klimatologi
Gnensef lade 
fænomener
Andre13 788.127 24.673
17 1.198.609 3 74.420
4 *  335.224
3 169.996
3 247.007
5 322.788.
12 785.84215.600
2 82.465
3.316
4.500
3 511.614*19 828.408
22 1.355.494
1 1.800.000 5 2.135.224
3 169.996
4 250.323
5 322.788
13 790.342
5 511.614
I ALT
* Iberegnet "Muon"

OMRÅDER
Farmakobiologi
Faststoffysik
Optik
Forbrænding
Fotometri/
Fotoakustik
Klimatologi
Grænseflade
fænomenerMODTAGNE ANSØGNINGER :  1983/84 
ANTAL OG SAMLET BELØB EFTER OMRÅDER OG STØTTE FORM
Samarbejde Forskningsbevillinger Oprettelse Aktion med sigte I ALT
Antal Omkostning Antal Omkostning ’  Antal *  Omkostning Antal Omkostning '  Antal Omkostning
'160 18.076.271 32 1.190.628 30 370.542 3.^77.100 2J5 23.616.541
68 6.069.869 17 494.500 7 27.400 2 238.700
23 2.417.781 12 291.000 5 41.750 1 1.929.000
18 3.862.068 2 134.400 8 143.840 5 872.200
786.011 1 28.800
14 1.034.786 9 464.850 13 711.100
48 4.787.537 7 315.700 10 142.000 4 488.80094 6.830.469  
41 4.679.531  
33 5.012.508  
9 814.811  
36 2.210.736  
69 5.734.037
Andre48 5.822.056 22 1.385.107 27 1.256.099 4 1.950.500 101 10.413.762
1 ALT

FORBINDELSE MELLEM DE DELTAGENDE PARTERI MEDLEMSLANDENE I OVERENSSTEMMELSE
MED KRAVENE I ANSØGNINGSSKEMAET
(*) Referencetallet er beregnet 
ved at dividere det samlede 
antal forbindelse med de samlede 
civile udgifter til F & U

ΕνΑΐυΑΤΙΟΝ Ο Ρ  ΡΡΟΡΟδΑΙδ
ΤΗβ Ρβΐβτβθ δχδΐβπι
1) δβΐΐϊη9 υρ 3 ροτΐΐοΐιο οΐ τβΐβτβθδ
.  Εχρβτΐδ οοηΐβοΐβΡ Ρχ ΐΗβ Οο π η τ π  δδϊοη 372
.  Εχρβτΐδ «Ηο ΡιΡ ηοΐν τβδροηΡ ΐο ΐΗβ Οοιτίίτπδδίοη'δ τβρυβδΐ 102
.  Εχρβτΐδ κΗο κβτβ υηβΡΙβ ΐο 39τββ ΐο βνβΐυβίβ 55
ρτοροδβίδ ΐο γ δυρροτΐ
.  Εχρβτΐδ βνβι'ΙβΡΙβ 215
ΡΙΕΙϋ ΝϋΜΒΕΚ  Ο Ρ  ΕΧΡΕΗΤδ
Β ιοίοςν 103
Ο ΙΐιηβΐοΙος/ 10
ΟοιτνΡυδΐιοη 14
Ορΐιςδ 10
δοίϊΡ  δΐθΐβ  ΡΗγδϊοδ 30
ΡΗοΐοτηβΐ τγ-ΡΗοΐοβοοουδΐ ί οδ 5
Ιη ΐβ τΐβ εβ  ΡΗβηοιηβηβ - 24
»
Αυΐτβδ 19
2) 0ρβΤ3ΐ1θη ΟΪ ΐΗβ Π 6ΐν<Ο ΓΙ< οΐ Τβΐβ Γββδ
. Τιιηβ ΐβΚβη ΐο τβδροηΡ : 6 Μ ββΙ<δ 3νβΤ39β 2 1/2 ιηοηΐΗδ ιηβχιιηυπι  
. Ρβδροηδβ Γβΐθ  :  βτουηΡ 95%
.  Ρτοροτΐΐοη οΐ οοΓΤκηβηΐδ ποΡβ :  89%
3) ΡβδυΙΐδ οΐ ΐΗβ δοιβηΐιΐιο βνβΐυβΐιοη οΐ ρτοροδβίδ (ΐβ ονβτ βηΡ βΡονβ 
ΐΗβ βχβππηβΐ-ίοη υηΡβτΐ3ΐ<βη Ργ ΐΗβ Οοιηππ δδίοη'δ ονιη βχρβτΐδ)
. 37% οΐ ρτοροδβίδ τβοβινβΡ οηβ ορίτηοη 
.  29% οΐ ρτοροδβίδ τβοβΐνθΡ ΐυο ορΐηϊοηδ 
.  15% οΐ ρτοροδβίδ τεοβι'νβΡ ΐΗτββ ορΐηϊοηδ 
.  3.5% οΐ ρτοροδβίδ τβοβΐνβΡ ΐουτ ορϊηιοηδ 
. 1% οΐ ρτοροδβίδ τβοβι'νβΡ ΐι νβ ορϊηϊοηδ
ΤΗβ τβΓπβ ι  η ΐ Π9 14.5% Μβτβ βνβίυβΐβΡ Ργ ΟΟΟΕδΤ ιΐδβΐΐ.