ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (83) 169 
 
 
 
Vol. 1983/0 046 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the open ing to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom  27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN  FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(83)  169 endelig udg. 
Bruxelles,  den 30.  marts  1983 KOM(83) 169 endelig udg. 
Bruxelles,  dea 30.  marts  1983 
URANP ROSPEKTERING  I FÆLLESSKABET 
MM RAPPORT OM UDVIKLINGEN 
OG 
RETNINGSLINJER  FOR FREMTIDEN 
(Meddelelse  til Rådet fra Kommissionen) 
KOM(83)  169 endelig udg. 

INDHOLD 
1. Resumé 
2. Gennemgang af  prospekteringsprogrammer  1976-1981 
2.1 Gennemførelse 
2.2 Samlet  vurdering  af programmets  resultater  og effektivitet 
2.3 Uranprospekterings indvirkning  på miljøet 
3. Fremtidigt  program 
3.1. Den almindelige  situation  med hensyn  til uranudbud  og -efter­
spørgsel og  dens indflydelse  på prospektering 
3-2 Retningslinjer for  nye programmer 
3.3 Mål 
3.4 Gennemførelse af  programmer 
3-5 Budget 
3· 6 Programmekanismer 
3· 7 Forvaltning 
Bilag 1: Tabeller 
Bilag  2: Vurdering  for de enkelte lande 

1 
Resumé 
1.1 Kommissionen  har ydet finansiel  støtte  til projekter  vedrørende  uran-
prospektering  på medlemsstaternes  områder  siden  1976· En første  rap­
port"^ om udviklingen blev forelagt  i 1979· Grundlaget  for støtteord-
ningen er Kommissionens  forordning  (EURATOM)  nr. 2014/76 
I denne forordning 
a) opstilles  målene  for fællesskabsaktion på  dette område,  nemlig: 
- i betragtning  af Fællesskabets afhængighed af indførte  uranforsy­
ninger, der andrager  80%, at støtte  evalueringen  af uranressour­
cerne i Fællesskabet.  Udvikling  af disse ressourcer  vil kunne spre­
de forsyningskilderne yderligere  og derved bidrage  til den langsig­
tede forsyningssikkerhed for  Fællesskabet; 
- at tilskynde mineindustrien  til at intensivere sin prospekterings-
indsats ved en  partiel finansiel  støtte  til at opveje nogle af de 
risici, der er  forbundet  med sådanne  aktiviteter; 
b) opstiller,  som krævet i EURATOM-t  rakt atens artikel  70, betingelser 
for at yde  finansiel  støtte  fra Fællesskabets  budget  til projekter 
vedrørende  uranprospektering. 
1.2 Fællesskabsstøtten har  strakt sig over seks år, og et  betydeligt antal 
projekter  er blevet afsluttet  i løbet af  denne periode.  Det er  derfor 
muligt at gennemgå de  indtil nu opnåede  resultater  og drage konklusioner. 
1.3 Den første  del af denne meddelelse  indeholder  en gennemgang  af prospek-
teringsprojekteme  til dato. Disse projekter blev  gennemført i nært sam­
arbejde med geologiske eksperter fra  de nationale administrationer. 
Ligeledes blev oplysninger fra  F&U-programmet  inden for uranefterforsk­
ning og —udvikling taget  med i denne gennemgang.  Selv om de opnåede re­
sultater nødvendigvis  afviger fra land  til land, er den  generelle vur­
dering af aktionen  positiv af følgende  grunde: 
1) K0M(79)  90 endelig  udg. 
2) EFT nr. L 221 af 14· 8.1976. 

- 2 -
- gennem  dette program er der  allerede blevet  identificeret  over 
33 000 t nye  uranressourcer1^  (rimeligt  sikere og anslåede  yderligere); 
- udover de allerede identificerede ressourcer,  er adskillige  nye 
områder med et  betydeligt uranpotentiel blevet indkredset} 
- der er opnået  bedre viden om tidsplan  og omkostninger  ved udvik­
lingen af disse nye kilder for uranforsyning, hvorfor  realisations-
perioden i tilfælde af  udnyttelse  vil blive kortere; 
- oplysningerne fra  de prospekteringsprojekter,  der er gennemført i 
Fællesskabet,  medvirker  til at skabe de rette betingelser for pro­
spekt eringsmetodo  logi i tredjelande; 
- endelig har det udførte  arbejde  vist, at uranprospektering ikke  be­
høver at  have nogen varige skadelige virkninger  på miljøet. 
1.4 Anden  del af denne meddelelse  giver i store træk begrundelsen  for, at 
Kommissionen  viderefører  denne aktion. Dog foreslås 
det på baggrund  af de hidtil opnåede  resultater  at ændre  nogle af ret­
ningslinjerne  for programmet. 
Kommissionen  er af den  opfattelse,  at fortsat  prospektering  er nødvendig 
for at øge  forsyningssiklcerheden  på lang sigt. Den nuværende  situation 
med overskydende  uranproduktionskapacitet  har reduceret  omfanget  af uran-
prospektering  verden rundt på drastisk  måde. Det  ville være i  modstrid 
med Fællesskabets  langsigtede interesser  i at sikre kernebrændselsforsy­
ningen at følge  denne verdensomspændende  tendens i prospekteringsbestræ-
belserne og standse på halvvejen  med den nuværende bestræbelse på at  vur­
dere medlemsstaternes  uranressourcer  rigtigt.  Afslutning  af programmet 
ville ikke alene bringe  den fuldstændige  analyse af de  hidtil opnåede re­
sultater i fare, men også  stride mod den  hensigt,  som Kommissionen  gav 
udtryk for  i sin nylige  meddelelse:  En energistrategi for  Fællesskabet: 
det nukleare  område (K0M)(82)  36). Forslag  om støtte  til uranprospekte-
ring i tredjelande  følger senere '• 
1) Disse omfatter: Forbundsrepublikken Tyskland  2 000 t, Italien  3 000 t, 
Grønland (Danmark)  28 500  t. Disse forekomster  ville,  hvis de blev udvundet, 
repræsentere tilstrækkeligt  uran til at dække  behovene  for mindst  30 tryk-
vandsreaktorer (l  000 MWe) i  hele deres forventede  levetid  (ca.  30 år). 
2) Denne udvidelse  foreslås Rådet  inden for  de foreslåede ændringer vedrørende 
EURATOHH;raktatens  kapitel VI- Af denne grund er indvirkningerne  af dette 
forslag ikke behandlet  i dette dokument. 

- 3 -
Det foreslås, at Fællesskabets  finansielle  støtte for fremtiden ikke 
skal gælde for almindelige geologiske  undersøgelser, som den  hovedsa­
gelig har omfattet i perioden  1976-198I. Det foreslås at  koncentrere 
yderligere  finansiel  støtte om  specifikke geologiske  målområder, som 
ud fra det nuværende  program er blevet påvist at  have særligt  uranpo­
tentiel. 
Det foreslås at  udgiftsniveauet 
bliver på 10 rnio ECU om året,  hvilket,  når inflationen siden  1976 
tages i betragtning, svarer  til udgiftsniveauet  i perioden  1976-1981 
2. Gennemgang af  prospekteringsprogrammer  1976-1981 
2.1 Gennemførelse 
2.11 Kommissionens  forordning  (EURATOM)  2014/76,  som er  omtalt i afsnit 
1.1 fastsætter mål og  betingelser  for Fællesskabets støtte  til pro-
spekteringsprojekter.  Den beskriver  de vigtigste typer  af prospekte-
ringsvirksomhed,  hvortil  der kan  ydes fællesskabsstøtte,  nemlig: 
- regional uranefterforskning 
- lokal uranvurdering 
- vurdering  af uranforekomster 
Kommissionen  har støttet  58 projekter  på disse områder med  tilsammen 
27,5. mio EGU  fra 1976 til 1981. Det har været et grundlæggende  lede­
princip, at fællesskabsstøtte  effektivt  skulle supplere  og ikke erstatte 
national og privat finansiel  støtte. 
2.12 Fællesskabsstøtte  til projekter  har varieret  mellem 30% og 70%. Den 
højeste procent er blevet tildelt  projekter  på deres begyndelsessta­
dium, hvor den finansielle  risiko er højest, og størst  mulig tilskyn­
delse er nødvendig  for at få projekter  i gang. 
») 27,5 mio ECU. 

- 4 -
2.13· Siden forordningens vedtagelse  i 1976 har der været fem  indkaldelser  af 
uranprospekteringsprojekter  i De Europæiske Fællesskabers  Tidende. 
2.14· På grundlag af de modtagne  ansøgninger har  Kommissionen  hvert år udvalgt 
et antal projekter  som følger1^: 
År Ansøgninger om  Projekter udvalgt  Støttebeløb 
støtte  til  støtte mio EGU 
1976 12 7 1 
1977 20 13 5 
1978 18 9 5 
1979 18 13 5 
1980 20 12 9 
1981 4 2^ 2,53^ 
I alt 58 27.5 
2.15. Det har  ikke været muligt for  Kommissionen  at støtte  alle de forelagte 
projekter.  For at nå  frem til en omhyggelig  udvælgelse af  projekter  til 
støtte blev der fulgt en totrins  procedure.  Projekterne blev  først omhyg­
geligt undersøgt af  Kommissionens  tjenestegrene.  I anden fase blev 
Kommissionen  bistået i  projektvurderingen  af en ekspertgruppe  af uran-
geologer  fra medlemsstaterne. 
2.2. Samlet  vurdering  af programmets  resultater  og effektivitet 
2.21. Det primære mål  for denne aktion var ikke kun at  indkredse  nye uranreser­
ver, men også at anslå  niveauet af uranressourcer  i Fællesskabet,  hvor 
udvinding ikke  er rentabel,  og dermed Fællesskabets  samlede  uranpotentiel. 
Dette er blevet gjort  i en enestående  indsats,  hvor Kommissionens  tjeneste­
grene, bistået af  konsulenter  og uraneksperter fra  medlemsstaterne,  har 
arbejdet sammen i løbende  vurdering  af programmernes  resultater.  De har 
besøgt de  fleste af de betydende  uranforekomster,  der blev fundet i løbet 
1) Se bilag  1, tabeller  over finansierede projekter, land for land. 
2) Dette tal står for videreførelsen af  tre projekter,  der allerede  i 1980 
var udvalgt til  støtte, og et nyt  projekt i Fællesskabets nye  medlems­
stat, Grækenland. 
3) Denne støtte blev muliggjort  ved overførsel af 1,2 mio ECU fra det  samlede 
energibudget  og 1,3 mio ECU  stillet til rådighed  fra projekter  afsluttet 
tidligere  end forudset. 

- 5 -
af programmet,  og sammen givet henstillinger  til dem, der udførte 
arbejdet,  og til Kommissionen.  De pågældende  enkeltpersoner  har i 
årenes løb  opbygget  betydelig ekspertise  i vurdering  af projekterne  og 
har derved kunnet koordinere  denne vurdering  af Fællesskabets  potentiel. 
Resultaterne  af dette gengives  detaljeret  i vurderingen  af de enkelte 
lande (se  bilag  2). Slutrapporterne fra  alle projekterne  vil til  sin 
tid af Kommissionen  blive gjort offentligt  tilgængelige. 
2.3. Uranprospekterings indvirkning  på miljøet 
Ud over hele Fællesskabet har man  stillet spørgsmål om,  hvorvidt uran-
prospektering  kan have skadelig virkning  på miljøet. De  regionale uran-
efterforskningsprogrammer,  som er støttet  hidtil, har vist en bred 
vifte af naturligt  forekommende  værdier  for uran og dets henfaldspro-
dukter i bjergarter, jordbund,  vand og i luften.  Intet af disse program­
mer har  haft nogen varige skadelige virkninger  på miljøet.  Faktisk har 
de pågældende  prospekteringsprogrammer  tilvejebragt  værdifulde  basis­
data vedrørende miljøet i mange  lande, f.eks.  Irland,  selv om der her 
i nogle områder har været  betydelig  lokal modstand.  Selv om der på de 
senere stadier  i uranprospektering  kan blive foretaget borings-, grav­
nings- og undergrundsarbejder,  er der  ingen grund  til, at der  herved 
skulle opstå nogen skadelige virkninger  på miljøet. 
Der findes ikke  ud fra Kommissionens  programmer  noget bevis for,  at 
nogen form for prospekteringsaktivitet  nødvendigvis øger strålings­
mængderne hidrørende  fra uran og dets henfaidsprodukter  ud over den 
naturlige  variation,  som allerede findes  i naturen. 
3. Fremtidigt  program 
3.1. Den almindelige  situation  med hensyn  til uranudbud  og -efterspørgsel  
og dens indflydelse  på prospektering 
3.11. Forventningerne  i begyndelsen  af 1970'erne  med hensyn  til kerne­
kraftens  udvikling  har fremkaldt  en situation  på verdensmarkedet, 
hvor kapaciteten for uranproduktion for tiden overstiger uranefter­
spørgslen. 

- 5 -
Som en konsekvens  heraf er spot-priserne for  uran ' faldet brat fra 
ca. 40 $/lb uran i Blutningen  af 1970,erne  til mindre end halvdelen 
heraf i dag. Der er kun  ringe grund  til at tro, at markedstilstanden 
vil ændre sig kendeligt  på kort eller mellemlang  sigt. 
3.12. Den  eksisterende  situation  med ringe efterspørgsel fil 
få leverandørerne  til at korrigere  uligevægten. Der er  allerede  ved 
at blive lukket en del miner, som producerer  ved høje  omkostninger. 
Dette indsnævrer de  forsyningskilder,  der er  til rådighed. 
Por det andet, da uranefterspørgslen er  ringere end forudset,  og da 
de nuværende  prisniveauer  mindsker  lønsomheden ved  uranproduktion, 
betragtes uranprospektering  som mindre  vigtigt,  og den er  stort set 
orienteret  mod uranmål med  lave omkostninger,  f.eks. i Australien  og 
Canada. 
3.13. I realiteten  kan der ses en  nedgang  i uranefterforsknings­
aktiviteten  verden rundt. Hele den nuværende  efterforskning  er 
orienteret  mod uranmål,  hvor omkostningerne  er lave, og praktisk  talt 
ingen af disse er beliggende  i Fællesskabet. 
Derfor kan den  mere langsigtede virkning  på forsyningsstrukturen 
udmærket gå hen og  blive en stigende koncentration  af uranproduktions­
kapacitet  på nogle få producenter. 
3.14· Da Fællesskabet  bruger betydelige  mængder  uran, hvoraf langt den 
største del må importeres,  må den nuværende  mindskelse  af prospek-
teringsaktiviteten  verden rundt bedømmes  alvorligt  med hensyn  til dens 
indflydelse  på forsyningernes fremtidige niveau  og struktur  og derfor 
på den langsigtede forsyningssikkerhed. 
3.15· Kommissionen  agter derfor fortsat  at støtte et tilstrækkeligt  prospek-
teringsniveau efter  de i det efterfølgende  beskrevne  retningslinjer. 
l) Spot-markedet  kun repræsenterer  indtil 10% af det  samlede 
uranmarked.  Priserne  i 
langfristede  kontrakter viser  nu også  tegn på genforhandling  i 
nedadgående  retning. 

- 7 -
3.2. Retningslinjer  for nye programmer 
3.21. En undersøgelse*^ af  EF-landenes  uranpotentiel,  som er udført  for 
Kommissionen,  viser et betydeligt  potentiel  for nye opdagelser inden 
for Fællesskabet.  Urangeologer fra medlemsstaterne  har tiltrådt  denne 
opfattelse. 
3.22. De fællesskabsstøttede  projekter  har vist, at de nye  uranressourcer, 
der hovedsagelig  er identificeret  i Grønland,  Italien og Tyskland, 
dersom de udvikles,  vil kunne være en  betydelig  forøgelse af  uran— 
ressourcebaser  i Fællesskabet.  Yderligere  støtte fra Kommissionen  vil 
sandsynligvis  føre til flere opdagelser  i de omtalte områder og i 
andre gunstige  områder,  f.eks. Grækenland. 
3.23. Den  mest lovende fremgangsmåde i de  kommende  år vil være at  koncentrere 
sig om de primære  uranforekomster,  der allerede er identificeret. 
Udvinding  af de  kortlagte  uraniumressourcer  ville give positive 
virkninger  for såvel beskopfti  gelsen som for Fællesskabets  betalings­
balance. 
3.3. Mål 
3.31· Kommissionen  mener, at i den nærmeste  fremtid bør hovedvægten af 
Fællesskabets støtte lægges på følgende  typer af mineralisering: 
a) uranminerali sering forbundet  med højere  liggende  intrusioner 
b) uranforekomster  af vulkansk oprindelse 
c) kontaktmetamorfe forekomster 
d) uran forbundet  med kontinentale sedimenter. 
3.32. Grunden  er, at de store opdagelser,  der siden  1976 er  gjort i Fælles­
skabet,  alle falder inden for  disse fire typer. De rummer  alle de 
indikationer  for uranminerali sering, der er  skitseret  i programmer, 
der har fået støtte af  Kommissionen. 
l) Bowie, S.H.U.:  "Uranium  Potential  of the EEG Countries",  31. december 
1979. 

3.33. Det udelukkes  ikke, at der på  kort til mellemlang  sigt opdages  uran 
i andre af le jringstyper,  men der må ske  betydelige fremskridt  i 
forskning  og udvikling  inden for uranprospekteringsteknikker  og uran­
malmoparbejdning,  før prospektering  med hensyn  til andre aflejrings-
typer bliver økonomisk  levedygtig. 
3.34. Kommissionen  agter i sine fremtidige indkaldelser  af ansøgninger om 
fællesskabsstøtte at indføje, at  prioritet  vil blive givet  til forslag 
om uranefterforskning,  som tager sigte  på opdagelse  af disse fire af-
lejringstyper. 
3.4. Gennemførelse af  programmer 
hensigt fortsat  at 
3.41« Kommissionen  har til / yde støtte  til uranprospekteringsprojekter  på 
grundlag af Kommissionens  forordning  (Euratom)  2014/76. 
3.42. En  ekspertgruppe  af urangeologer  fra medlemsstaterne  bør fortsat 
rådgive om udvælgelsen af projektansøgninger. 
3.43. På  grundlag  af de hidtil indhøstede  erfaringer  har ekspertgruppen 
støttet en  rakke henstillinger  af teknisk og administrativ art,  som 
vil kunne forbedre  udførelsen af  programmet.  Kommissionen  har til 
hensigt at drage fordel af disse henstillinger  i fremtiden. 
3.5. Budget 
3.51' Kommissionen  anslår, at en videreførelse af støtten  efter de be­
skrevne  retningslinjer  vil kræve en støtte på  ca.  10 mio ECU årligt. 
3.52. Støtte af  dette omfang  vil sætte Kommissionen  i stand til at støtte de 
mest lovende  projekter  og at opretholde  den nuværende  praksis med 
hensyn til fællesskabsstøttens  andel til det enkelte projekt. 
På baggrund  af de  diskussioner,  som for øjeblikket foregår omkring  den 
fælles forsyningspolitik  for kernebrændsler,  er det muligt, at mere 
ambitiøse målsætninger vil kunne  etableres, ligeledes  med henblik på 
muligheden  af at udvide fællesskabstøtten  ti l også at omfatte 
prospekteringer  uden for Fællesskabet. 

9 
3.53. For  tiden er spillerummet  30-70$ af de samlede  prospekteringsomkost-
ninger, men den typiske fællesskabsandel  i form af støtte  ligger 
mellem  30$ og 50$· Større støtte  vil blive ydet til programmer  under 
den indledende  undersøgelse af terrænet,  hvor udsigten  til positive 
resultater  er mindst sikker.  Mindre støtte ydes til programmer  i den 
detaljerede  vurderingsfase, hvor  de grundlæggende økonomiske  parametre 
allerede er bestemt. 
3.6. Programmekanismer 
Det foreslås at der  efter identifikation  af de geologiske  målområder 
offentliggøres  indkaldelse  af ansøgninger  i De Europæiske Fællesskabers 
Tidende med speciel henvisning  til disse mål. I lighed med nugældende 
praksis  vil organisationerne  i Det europæiske Fællesskab  få opgivet 
en række spørgsmål,  som de  skal besvare i deres projektbeskrivelse. 
Disse spørgsmål er  omhandlet  i den for tiden  gældende  kommissions-
forordning  (Euratom)  2014/76. 
3.7· Forvaltning 
Efter at programmerne  er modtaget,  vil Kommissionens  tjenestegrene, 
bistået af  konsulenter, foretage  gennemgang  af projekterne  og afgive 
indledende  kommentarer.  Derefter  vil alle de modtagne  projekter  blive 
forelagt en rådgivende  gruppe geologer,  som skal bistå Kommissionen 
i den endelige  udvælgelse af  programmer.  Efter at have indhentet 
udtalelse  fra denne gruppe  vil Kommissionen  foreslå,  hvilke projekter, 
der skal støttes  inden for  det budget, der er  til rådighed. 

BILAG 1 - TABELLER 

Artikel 70 - ÉURATCM-traktaten —  Finansiering  1976 
i RE 
Nr. Projektets  betegnelse Land Organisation Samlede omkostn. 
i ERE Kommissionens 
andel i % Samlet 
finansiering 
1 Kvanefjeld Danmark 
(Grønland) Grønlands  Geologiske 
Undersøgelse 906.667 30 272.000 
2 Regionalt  program. Irland Irish Base Metals Ltd 165.984 63 104.570 
3 Regionalt  program Irland Geological  Survey of Ireland 28.800 50 14.400 
4 Leinster  Granite 
Survey Irland Maugh Ltd 311.118 62 192.893 
5 Marifunt Italien AGIP SpA 732.800 30 219.840 
6 Orkney Det forenede 
Kongerige South of Scotland Electricity 
Board 325.800 50 162.900 
7 Niedersachsen Forbundsrepublik­
ken Tyskland UrangeselIschaft  mbH 95.420 35 33.397 
1.000.000 

- Artikel -j o 
i RE 
Nr. Projektbetegnelse Land Organisation Samlede omkostn. 
i ERE Kommissionens 
andel i % Samlet 
finansiering 
1 Uranium  fol Low-up 
programme Irland Irish Base Metals Ltd 551.400 60 330.840 
2 Leinster  project 
( Fase II) Irland Maugh Ltd 1.631.015 45 729.110 
3 Regional  survey Irland Geological  Survey of Ireland 174.000 30 52.200 
4 Fintona Block UK 
(Nordirland) Minerex Ltd 198.000 50 99.000 
5 Vise Belgien Université  Libre de Bruxelles 168.722 39 66.000 
6 Bayerischer  Wald FR Tyskland UrangeselIschaft  mbH and 
Minatome SA 528.837 67.5 356.965 
7 Niedersachsen FR Tyskland UrangeselIschaft  mbH 533.236 50 266.618 
8 Oberpfalz FR Tyskland Saarberg-Interplan  mbH 2.074.211 57 1.186.466 
9 Mittelfranken FR Tyskland Saarberg-Interplan  mbH 1.203.138 43 520.401 
10 Kvanefjeld Danmark 
(Grønland) Grønlands  Geologiske 
Undersøgelse 65.333 40 26.133 
11 Sydgrønland 
Reg. prog. Danmark 
(Grønland) . Grønlands  Geologiske 
Undersøgelse 669.334 65 435.067 
12 Vestlige  Alper Italien AGIP SpA 1.184.000 30 355.200 
J 13 Val Rendena Italien AGIP SpA 1.920.000 30 576.000 

ARTIKEL 7Q - EURATCM-TRAKTATEN' 
Finansiering  1978 
i ERE 
Projektbetegnelse Land Organisation Finansiering 
Samlede 
omkostninger Kommissionens 
andel i $> Kommissionens 
andel 
Indledende uranprospek-
tering Belgien Union Minier« 920,306 55 504,889 
JUlihiea Irland Hinerex Ltd. 34,633 70 24,243 
Val Rendena 
Vestlige  Alper Italien 
Italien A.C.I.P. 
A.C.I.P. 1,040,433 
1,089,845 70 
70 728,303 
762,892 
URSEJ Nederlandene IRC International 
Resources ConsultantB 60.000 70 42,000 
Cornvall-South  of Scotland UK i'iinatou« 876.191 62 547,052 
Bavarian  Foreat  Field I 
and Field II 
Efterforskning efter  uran 
i Schwarzwald 
Keuper Uurtteaborg FR Tyskland 
FR Tyskland 
FR Tyskland Deutsche BP 
Uranerzbergbau 
Uraiuresell  schaft 1,304,747 
1,502,861 
941,622 62 
66 
63 802,679 
985,721 
592,852 
I ALT 7,770,638 4,990,631 
Et "beløb TÅ 9 "té9 ERE er  allerede  blevet  stillet  til rådighed ved skriftlig  procedure  SEC(78)792  - artikel 321 

Artikel 70 - EURATCfri-traktaten  - Finansiering  1979 ~~ i- ERE .(*) 
Hr. Projektets  betegnelse Land Organisation Samlede omkostn 
i ERE Kommissionens 
andel i $ Samlet 
finansiering 
1 Hessen FR Tyskland Saarberg-Interplan  mbH 34.441 70 24.109 
2 Kandertal FR Tyskland Saarberg-Interplan  mbH 73.882 70 51.717 
3 StructuraL  localis-
ation of uranium Irland Geological  Survey of Ireland 72.304 70 50.613 
4 Uranprospektering  i 
Donegal og Kilkenny Irland Irish Base Netals Ltd 374.334 60 224.600 
5 Leinster Irland- Maugh Ltd 671.465 70 470.026 
6 Uranium - Donegal Jrland Rio Tinto  Finance and 
Exploration  Ltd 28.490 70 19.943 
7 Uranium - Galway and 
KiIkenny -Irland Rio Tinto  Finance and 
Exploration  Ltd 36.490 70 25.543 
8 Val Vedel lo Italien AGIP SpA 4.740.717 42 1.994.513 
9 Western Alps Italien AGIP SpA 1.924.537 45 866.042 
10 Sardinia Italien AGIP SpA 1.112.347 70 778.643 
I 
11 Scotland UK UrangeselIschaft  mbH 274.367 70 192.057 
12 Uranpotentiel  i 
Armagh  Qg Down UK Ulster Base Metals Ltd 140.012 70 98.008 
13 Narssaq Gamma-stråle-
undereøgelse Danmark 
(grønland) Rise og Grønlands  Geologiske 
Undersøgelse ' 408.371 50 204.186 
I ALT 9.855.605 5.000.000 
<*> Omregningskurs pr.^2?  april.1979 

Artikel- 7O - EURATQM-traktaten  - Pinansiering  1980 
ERE (·) 
Nr. Projektets  "betegnelse Land Organisation Samlede omkostn. 
i ERE Kommissionens 
andel i % Samlet 
finansiering 
1 Bayerischer  Kald Forbundsrepublik^ 
ken Tyskland Urcr.^^cllschift/."-ir-2.to=e/ 
Deutsche 3P 357,607 60 2U,5=4 
2 Cberpfals Forbundsrepublik­
ken Tyskland Saorber^— Interplan 3,460,292 60 2,076,175 
3 Sshvsrsvold Forbundsrepublik­
ken Tyskland Saaxber^-Int  erplcn 663,107 70 464,17? 
4 Dor.cjal Irland Irish Biso Metals/Tara 
Frosrcctir.? 1,711,960 60 1,027,176 
5 Killcerjqr Irland Irish Soso Metals/Tara 
Prospect ir^ 1 133,524 70 93,467 
6 Lti-.ster  Unit IV Irland li i n a 10- c/•'. ea 423,571 70 300.C30 
. 7 Lcir.s-.er  Unit V Irland Irich 2sse ^etals/l'-such 537,023 70 375 »S? 16 
8 
• C.v.cllite  Iaagery Irland Ceolojical  Survey of 
Irelcr.d 103,505 70 72,454 
9 Sardinien Italien AG IP 661,694 70 603,166 
10 Val Vcdcllo Italien AGIP 10,/-Cü,374 30 3,126,112 
11 Vestlige  Alper Italien AG IP 577,510 70 404,537 
12 Cornwall UK 1  Chnrter SonsolidaUd/ 
J Xinatcoo 346,054 70 242,233 
C) Omregningskurs  pr.  25. april  1980 I  alt:  9 nio ERE 

Artikel 70 — EURATOM — traktaten — Finansiering  1981 
i ECU 
Nr. Projektets  betegnelse Land Organisation Samlede omkostn. 
i ECU Samlet 
finansiering 
1 Kavala Grækenland Den græske atomenergikommission 697 674 300 000 
2 Sardinien Italien AGIP 826 198 550 000 
3 Val Seriana Italien AGIP 1 238 886 850 000 
4 Cornwall UK Charter Consolidated^inatome 1 145 475 800 000 

BILAG  2 
Vurdering  for de  enkelte  lande 
1. BELGIEN 
To forberedende  programmer  for uranprospektering  i Belgien  har modtaget 
støtte. Det første var et  forskningsprogram  for undersøgelse af uranmine-
ralisering  i Visé (provinsen  Liège).  En nyvurdering  af de kendte  uran-
prospekter  i Visé-regionen  blev foretaget, ligesom  der gennemførtes ny 
prospektering  i regionen  med henblik  på, at  alle yderligere  uranforekom­
ster kunne blive opdaget.  Resultaterne  af dette program  viste, at områdets 
økonomiske  potentiel  var meget begrænset, og der  blev ikke  foreslået noget 
yderligere  arbejde. 
Det andet projekt  var et  regionalt  geokemisk  rekognosceringsprogram  over 
hele det belgiske  palæzoikum for at  skaffe et første  billede  af udbredelsen 
af uran og for ud fra  denne database at  kunne foreslå,  hvilken yderligere 
detaljeret  forskning  der kunne foretages  i bestemte  zoner.  Projektet blev 
koordineret  af Belgiens geologiske  undersøgelse med  deltagelse  af Univer­
sité Catholique  de Louvain,  Université  Libre de Bruxelles  og Faculté 
Polytechnique  de Mons. Radiometriske,  hydrogeokemiske  samt strømsediment-
prospekteringsmetoder  blev kombineret med avancerede databehandlingsmetoder 
for at vurdere  områdets  potentiel.  I alt blev der indsamlet  10 200 strøm-
sedimentprøver,  2 400 vandprøver og  13 000 radiometriske  målinger. En 
syntese af disse data  viste tre hovedregioner,  hvor tilstedeværelsen af 
talrige små anomalier  syntes at afsløre et  mere gunstigt  geokemisk  eller 
geologisk  grundlag  for uranmineralisering.  Der er dog for  tiden ikke blevet 
foreslået  nogen yderligere  programmer  for uranprospektering. 
2. DANMARK 
Der er ikke ydet  støtte  til nogen projekter  i det egentlige  Danmark  som 
følge af  landets meget begrænsede  uranpotentiel.  Imidlertid  er situationen 
i Grønland i  geologisk  henseende  mere attraktiv  med hensyn  til uranmine­
ralisering,  og der er opnået  betydelige  resultater  gennem  projekter,  der 
blev støttet af Kommissionen.  Indledningsvis blev  programmerne  i Grønland 
koncentreret  om udvikling  af potentiellet  i Kvanefjeld-forekomsten  i det 

- 2 -
alkaliske  intrusiv  Ilimaussaq  i Sydgrønland.  De rimeligt  sikre ressoucer 
af uran er "blevet øget fra  5 800 t U  til 28 500 t U i omkostningskategorien 
80-130 t/kg U . Anslåede  yderligere  ressourcer  i samme  omkostningskategori 
er steget fra 8 700 t U  til 16 000 t U. Før  denne forekomst  kan udvikles, 
er mere forskning  nødvendig vedrørende såvel  oparbejdning  af malmen som 
undersøgelser vedrørende økonomien  i genvinding  af beslægtede  produkter  og 
biprodukter.  Der skal også rettes opmærksomhed  mod tilstrækkelig  bortskaf­
felse af forekomsters  indhold af fluor. 
Vigtigere  er imidlertid  de nye  opdagelser  af uranmineralisering  i de bjerg­
arter, der omgiver de alkaliske  intrusiver  i Sydvestgrønland.  Disse opda­
gelser har øget områdets  uranpotentiel,  da den  type mineralisering,  der er 
opdaget,  ikke rummer de samme  oparbejdningsproblemer  som uranressourcerne 
i det alkaliske  intrusiv  Ilimaussaq. 
3. FORBUlTOSIffiPUBLIKKM  TYSKLAND 
I Tyskland  blev uranprospektering  støttet i et betydeligt  omfang, før 
artikel 70-aktionen  blev indledt.  Dog var bistand i henhold  til artikel 70 
medvirkende  til udvidelse  af vurderingen  af Forbundsrepublikkens  uranpo­
tentiel,  både ved at  støtte en række regionale  prospekteringsprogrammer  og 
mindre,  specielle  vurderingsprogrammer over områder,  der allerede  var 
indkredset.  Denne vurdering  er blevet udført af enkeltorganisationer,  som 
enten arbejdede  alene eller under "joint ventures". 
Det største område  af interesse,  der indtil nu er opdaget,  ligger i den 
nordøstlige  del af Bayern, nær ved den  tjekkoslovakiske  grænse. Der er her 
blevet indkredset  omkring 2 000 t nye  uranressourcer.  Denne opdagelse  er 
særlig værdifuld, for  efter dette resultat  er hele uranpotentiellet  i det 
umiddelbare  område forbundet  med metamorfoseret  krystallinsk  grundfjeld 
blevet øget. 
Andre projekter  andetsteds  i Tyskland,  f.eks. i det sydlige Schwarzwald, 
videreføres,  men det er for tidligt at vurdere  resultaterne  heraf. 
l) Gennemsnitskvalitet  0,04$ U. 

4. GRÆKMLAKD 
Kommissionen støttede  sit første program for  uranprospektering  i Grækenland, 
som begyndte i 1981.  Projektet,  der gennemføres af den græske  atomenergi­
kommission, er  placeret  i det nordøstlige Grækenland og medfører  intensiv 
uranprospektering  i en række  specifikke  områder. De første  konklusioner 
fra dette program  ventes midt på året 1983. 
5. FRANKRIG 
Kommissionen har  ikke i Frankrig ydet  støtte i  henhold  til Euratom-trakta-
ten til nogen programmer  for uranprospektering. 
6. IRLAND 
Før iværksættelsen af Fællesskabets program for støtte  til uranprospekte­
ring blev der i Irland kun gennemført  uranprospektering  i meget begrænset 
omfang. I alt er der  til dato indgået 17  kontrakter  under dette program. 
De første  aktioner,  der blev støttet i  Irland,  var undersøgelser, der 
som mål havde en første  vurdering  af hele landet.  Ud fra  disse programmer 
var det åbenbart, at to områder i  Irland havde et  vist potentiel  for 
uranmineralisering.  Det er områderne  Leinster-granitten  i det sydøstlige 
Irland og Donegal-granitten  i den nordvestlige del.  Det er for  tidligt at 
sige, om den  uranmineralisering,  der er  fundet i disse to områder, i den 
sidste ende vil vise  sig økonomisk bæredygtig. 
Af de to områder er det  Donegal-granitten,  der har  vist sig at være af 
størst interesse.  En række målområder for  prospektering  i forbindelse  med 
denne højtliggende  granitintrusion  er blevet identificeret.  Disse målområ­
der vurderes  for øjeblikket. 
I Donegal er der  blevet ytret lokal bekymring for den  indvirkning  på mil­
jøet, som den udførte  uranprospektering  kan have. På  grund af denne 
ængstelse har der været  ofret særlig omhu med at overvåge de  aktiviteter, 
organisationerne  har udført med Kommissionens støtte, og man har  forvisset 
sig om, at  ingen af prospekteringsaktiviteterne  har haft nogen langsigtet 
skadelig  virkning  på det pågældende område.  Faktisk  tilvejebringer  resul­
taterne af prospekteringsprogrammerne nye  data vedrørende de  naturlige 
baggrundsniveauer  for uran og dets henfaidsprodukter  i de undersøgte områder. 

- 4 -
Efter Kommissionens  synspunkt  vil det være umagen værd at fortsætte 
vurderingen  af uranpotentiellet  i Donegal-området. 
7. ITALIEN 
De programmer  for uranprospektering,  som Kommissionen  har støttet i 
Italien, har været koncentreret  i tre hovedområder:  de centralt  beliggende 
nordlige  Alper, de vestlige  Alper og Sardinien. Til  dato er de betydeligste 
resultater  opnået i de centralt  beliggende nordlige Alper,  hvor Kommis­
sionens aktion  i Val Vedello  har støttet  identifikation  af omkring 3 000 t 
uranressourcer.  Denne udvikling har navnlig  øget de centralt  beliggende 
nordlige  Alpers  potentiel. 
I de vestlige  Alper har  man identificeret  en række uranforekomster,  og 
arbejdet er koncentreret  om at vurdere disses uranpotentiel  og at nyvurdere 
områder med lignende geologi. 
På Sardinien vurderes uranpotentiellet  i den nordlige  og sydlige del  af 
øen, og det vil  kræve yderligere arbejde,  før der kan drages konklusion 
om betydningen  af dette potentiel. 
Potentiellet  af uranforekomster  af vulkansk  oprindelse  i det mellemste 
Italien er til undersøgelse. 
8. LUXEMBOURG 
Selv om der  synes at være et vist, begrænset  potentiel for uranminerali-
sering i de kontinentale  sandsten  i Luxembourg,  har Kommissionen  ikke mod­
taget nogen forslag om prospektering. 

- 5 -
9. NEDERLANDENE 
Efter en sammenligning  af Nederlandenes  geologi med lignende  områder  med 
uranpotentiel, blev  der ydet støtte  til ét lille program for  at vurdere 
Nederlandenes  uranpotentiel. Resultaterne  af dette program  viste, at selv 
om der fandtes en række små koncentrationer  af uran, hovedsagelig forbun­
det med phosphatisk  materiale,  var der kun  ringe sandsynlighed  for at finde 
tilstrækkelige mængder uran  til udvikling  under de nuværende økonomiske 
forhold. 
10. DET FORENEDE KONGERIGE 
Den prospektering,  som er  blevet støttet  ved denne aktion, har været 
koncentreret  i Skotland  og i det  sydvestlige  England.  Disse programmer 
efterfulgte  de regionale  programmer  for uranprospektering,  som blev udført 
af "Institute  of Geological Sciences". Selv  om der i  Skotland blev iden­
tificeret  en række områder  af interesse,  har den  største del  af prospek-
teringsindsatsen siden  1978 været koncentreret  i det  sydvestlige  England. 
Et "joint venture"  mellem  britiske  og franske organisationer  har her 
undersøgt uranmål  som står i forbindelse  med større brudzoner,  der er  for­
bundet med granitterne  i det sydvestlige  England.  Selv om man har  identi­
ficeret gode prospekteringsmål,  er fremskridt  med hensyn  til afprøvning 
af disse mål blevet vanskeliggjort  af besvær med at fastslå og at sikre 
sig tilstrækkelige  mineralrettigheder  over områder,  der er af  interesse. 
Disse vanskeligheder  har øget omkostningerne  ved programmet  betydeligt. 
Efter en periode på tre år, der  hovedsagelig  har været viet dette problem, 
er der nu ved at ske et  vist fremskridt  med hensyn  til at sikre sig mine­
ralrettighederne  over et begrænset  antal enkeltmål«