DA    DA DA 
DA    DA  EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 24.2.2011 
SEK(2011) 223 endelig 
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
  
Ledsagedokument til 
 
forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 
om ændring af direktiv 89/666/EØF, 2005/ 56/EF og 2009/101/EF for så vidt angår 
sammenkobling af centrale registre og handels- og selskabsregistre 
SEK(2011) 222 endelig 
KOM(2011) 79 endelig 
 
DA 2   DA 1. INDLEDNING  
Den nuværende finanskrise har endnu engang med al  tydelighed vist, hvor vigtigt det er med 
gennemsigtige finansielle markeder, herund er med hensyn til selskabsstyrelse og 
selskabsaktiviteter. I konklusione rne fra Rådets samling den 25. maj 2010 blev det bekræftet, 
at en bedre adgang til ajourfø rte og pålidelige oplysninger om selskaber vil kunne fremme 
større tillid til markedet og være med til at  sætte skub i opsvinget og konkurrenceevnen for 
europæiske erhvervsvirksomheder1.  
Selskabsregistre spiller en væsentlig rolle i den forbindelse. De registrerer, undersøger og 
opbevarer selskabsoplysninger, f.eks. oplysninger om selskabers retlige form, deres hjemsted, 
kapital, retlige repræsentanter  og årsregnskaber, og de offe ntliggør disse oplysninger.  
Selskaber ekspanderer i stigende omfang på tværs af nationale grænser og udnytter de 
muligheder, det indre marked byde r på. Der er derfor et stige nde behov for samarbejde på 
tværs af grænserne mellem selskabsregistre og  en stigende efterspør gsel efter adgang til 
selskabsoplysninger i grænse overskridende sammenhænge, en ten i forbindelse med handel 
eller for gøre adgangen til klage og domstolsprøvelse lettere.  
Den 5. november 2009 vedtog Europa-Parlamentet en grønbog2, som var ledsaget af en 
statusrapport3 vedrørende sammenkoblingen af se lskabsregistre. Grønbogen tjente som 
grundlag for en offentlig høring, hvor næsten alle respondenter udtrykte deres støtte til en 
sammenkobling af selskabsregistre i EU4.  
Den 25. maj 2010 vedtog Rådet (konkurre nceevne) konklusioner, der støttede 
Kommissionens initiativ til forbedring af sammenkoblingen af selskabsregistre. Europa-
Parlamentets betænkning opfordrede også Komm issionen og medlemsstaterne til at arbejde 
videre på dette område5. Endelig blev der også givet udtryk for kraftig støtte til 
Kommissionen i udtalelser fra det Eur opæiske Økonomiske og Sociale Udvalg6 og 
Regionsudvalget7. 
Konsekvensanalyserapporten blev gennemgået af Udvalget for Konsekvensanalyse i en 
skriftlig procedure. Udvalget afgav en positiv udtalelse de n 15. september 2010. I 
overensstemmelse med udvalgets udtalelse blev de r foretaget en række ændringer i rapporten.  
2. BAGGRUND  
Der findes selskabsregistre i alle medlemsstater. De er etableret på en ten nationalt, regionalt 
eller lokalt niveau. I 1968 blev der vedtaget fælle s regler for at fastsætte mindstestandarder for 
                                                 
1 9678/10. 
2 KOM(2009) 614 endelig. 
3 SEK(2009) 1492. 
4 Feedback statement: http://ec.eu ropa.eu/internal_market/company/business_registers/index_en.htm  
5 2010/2055 (INI). 
6 INT/517. 
7 CdR 20/2010. 
DA 3   DA adgang til (registrering og offen tliggørelse) af selskabsoplysninger8. Siden den 1. januar 2007 
skal medlemsstaterne også have elektroniske selskabsregistre9 og give tredjeparter 
onlineadgang til indholdet af disse registre. 
Pålidelige ajourførte oplysninger om selskaber er af afgørende betydning for forbrugerne, 
eksisterende eller potentielle forretn ingspartnere, offentlige myndigheder og 
retsmyndighederne, også på tværs af grænserne. Desuden kræves der i henhold til EU-retsakter, der er vedtaget i det seneste tiår,  udtrykkeligt samarbejde mellem selskabsregistre 
fra de forskellige medlemsstater for at lette grænseoverskridende fusioner af selskaber med 
begrænset ansvar
10 og grænseoverskridende flytninger af hjemsted for et europæisk selskab 
(SE)11 og et europæisk andelsselskab (SCE)12.  
Siden 1992 har der fundet et frivi lligt samarbejde sted mellem se lskabsregistrene i Europa. Nu 
kombinerer det såkaldte Eur opean Business Register (EBR)13 registre fra 19 medlemsstater og 
seks andre europæiske jurisdiktioner.  I perioden fra 2006 til 2009 deltog EBR i 
forskningsprojektet BRITE14, der havde til formål at udvikle en teknologisk platform for 
selskabsregistres interoperabi litet i hele Europa. Men EBR står over for betydelige 
udfordringer med hensyn ekspansion, fi nansiering og styring. Den nuværende 
samarbejdsmekanisme er ikke tilfred sstillende for de potentielle brugere. 
Et andet relevant projekt er informationssyst emet for det indre marked (IMI), der er et 
elektronisk værktøj udviklet til at understøtte det løbende administrative samarbejde mellem 
offentlige myndigheder i forbindelse med tjenesteydelsesdirektivet (2006/123/EF) og direktivet om erhvervsmæssige kvalifikati oner (2005/36/EF). IMI-systemet vil også kunne 
understøtte håndhævelsen af andre direktiver. 
Endelig vil den europæiske e-Justice-porta l være nøglepunktet for adgangen til retlige 
oplysninger, retlige og administra tive institutioner, registre, da tabaser og andre tjenester med 
henblik på gøre borgernes, de juridiske eksper ters og andre eksperters samt retsvæsenets 
arbejde hurtigere.  
3. N
ÆRHEDSPRINCIPPET  
Erfaringerne fra næsten to årtier med EBR viser, at selvregulering ikke er tilstrækkeligt til at 
opnå målene i dette initiativ. Disse mål kan helle r ikke opnås af medlemsstaterne, fordi det er 
                                                 
8 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/101/EF af 16. september 2009 om samordning af de 
garantier, som kræves i medlemsstaterne af de i traktatens artikel 48, stk. 2, nævnte selskaber til 
beskyttelse af såvel selskabsdeltagernes som tredjemands interesser, med det formål at gøre disse 
garantier lige byrdefulde (EUT L 258 af 1.10.2009, s. 11). 
9 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/58/EF af 15. juli 2003 om ændring af Rådets direktiv 
68/151/EØF for så vidt angår offentlighed vedrørende visse selskabsformer (EUT L 221 af 4.9.2003, s. 
13). 
10 Europa-Parlamentets og Rådets Direktiv 2005/56/EF af 26. oktober 2005 om grænseoverskridende 
fusioner af selskaber med begrænset ansvar (EUT L 310 af 25.11.2005, s. 1). 
11 Rådets forordning (EF) nr. 2157/2001 af 8. oktober 2001 om statut for det europæiske selskab (SE) 
(EFT L 294 af 10.11.2001, s. 1). 
12 Rådets forordning (EF) nr. 1435/2003 af 18, august 2003 om statut for det europæiske andelsselskab 
(SCE) (EUT L 207 af 18.8.2003, s. 1).  
13 http://www.ebr.org/ .  
14 http://www.briteproject.eu .  
DA 4   DA nødvendigt at skabe et fælles regelsæt og fæ lles betingelser for samarbejde mellem de 
nationale selskabsregistre på tværs af grænsern e. Hvis sådanne bestemmelser blev fastsat på 
nationalt plan, ville de være inkom patible og ikke egnede til opnåel ses af de fastsatte mål. En 
EU-foranstaltning er derfor nødvendig og fuldt berettiget. 
4. MÅL 
De generelle mål med dette initiativ er at øge  tilliden til det indre marked og forbedre 
de europæiske selskabers konkurrenceevne samt at forbedre de offentlige administrationers præstationer ved at frem me samarbejdet mellem selskabsregistre i 
Europa. Det specifikke mål omfatter skabelsen af et sikrere erhvervsmiljø for forbrugere, kreditorer og andre forretni ngsparter, øge retssikkerheden, reducere 
selskabernes administrative byrde og gøre procedurerne hurtigere. 
Initiativet sigter især mod at: 
• sikre at selskabets selskabsregi ster giver ajourførte oplysninger om selskabets status til de 
udenlandske filialers selskabsregister eller -registre i hele Europa 
• udvikle rammerne for samarbejdet mellem selska bsregistre i forbindelse med procedurerne 
ved tværnationale fusioner og flytninger af hjemsted  
• fremme adgang til officielle selskabsoplysninger på tværs af grænserne ved at fastlægge et 
fælles sæt af ajourførte selskabsoplysninger, der gennem netværket skal være tilgængelige 
for tredjeparter i alle medlemsstater.  
5. B
ESTEMMELSE AF PROBLEMERNE , VALGMULIGHEDERNE OG KONSEKVENSERNE  
Spørgsmålene i forbindelse med sammenkobling af  selskabsregistre ka n opdeles i tre grupper: 
mangel på ajourførte selskabsoplysninger i de ud enlandske filialers registre, vanskelighederne 
med samarbejde i forbindelse med procedur erne ved grænseoverskridende fusioner og 
flytning af hjemsted samt vanskelig adgang til selskabsoplysninger på tværs af grænserne.  
Konsekvenserne af de mulige valgmuligheder blev vurderet efter følgende kriterier: 
gennemslagskraft, konsekvenserne for de berø rte parter (forbruger e, kreditorer osv.), 
reduktion af den administrative byrde, rets sikkerhed, fleksibilitet og omkostninger.  
5.1. Omkostningsscenarier 
Omkostningerne afhænger af, hvilken teknologi sk løsning der vælges. Valget af ikt-
værktøjerne skal foretages i projektets implemen teringsfase. Dette initiativs ikt-implikationer 
er derfor kun af indi rekte art. I konsekvensanalysen in dgik en overordnet vurdering af 
omkostningerne på grundlag af forskellige teknologier. Den grundlæggende forskel mellem 
dem er, at EBR giver mulighed for automatiseret  dataudveksling og er i stand til at behandle 
store mængder af data samtidigt. IMI kræver  en manuel dataudveksli ng og er kun egnet til 
mindre strømme af elektronisk kommunikation.  
IMI forvaltes af Kommissionen. Omkostningern e til denne tjeneste afholdes derfor af 
Kommissionen. Udvidelsen af EBR/BRITE vil skulle finansieres af medlemsstaterne, 
medmindre der stilles EU-midler til rådighed for dette formål.  
DA 5   DA I scenario 1  undersøgte man mulighederne for at bygge  videre på EBR og BRITE-projektet 
og udvide omfanget af det nuværende samarbejde  til de resterende 8 medlemsstater. De 
samlede omkostninger til udvidelsen ville nå op på 164 472 EUR. De årlige vedligeholdelsesomkostninger vil kunne nå op på 495 000 EUR. 
I scenario 2  undersøgte man omkostningerne ved at udvikl e en løsning, der gør brug af IMI. 
Medlemsstaterne bidrager ikke til omkostninge rne til vedligeholdelse og hosting. I 2009 beløb 
de omkostninger, som Kommissionen afholdt, si g til ca. 518 000 EUR. Indførelsen af et nyt 
område ville kræve nogle investeringer i Kommissionen med hensyn til udvikling og 
understøtning. 
I scenario 3  vurderede man omkostninger til opbygning af  et nyt netværk af selskabsregistre 
på baggrund af omkostningerne til opbygning af IMI og EBR. I ndtil 2009 beløb de samlede 
omkostninger til udvikling af IM I sig til næsten 2 mio. EUR og 
vedligeholdelsesomkostningerne til næst en 770 000 EUR (ekskl. omkostninger til 
menneskelige ressourcer). Omkostningerne t il opbygning af et EBR-lignende netværk fra 
bunden ville beløbe sig til 11,06 mio. EUR. De årlige vedligeholdelses omkostninger vil kunne 
nå op på 405 000 EUR. Som følge af de hø je omkostninger ved denne valgmulighed og 
medlemsstaternes ønske om at bygge videre på allerede opnåede resultat er på dette område 
(EBR, BRITE og IMI) blev denne valgmulighed kasseret. 
5.2. Manglende ajourførte selskabsoplysning er i de udenlandske filialers register  
I henhold til det ellevte selskabs direktiv skal selskaber offentliggøre en række oplysninger og 
dokumenter, når de åbner en fili al i en anden medlemsstat. Sels kaberne sørger dog ofte ikke 
for at opdatere disse oplysninger. Denne undl adelse kan have kritiske konsekvenser for 
beskyttelsen af forbrugere og forretningspartnere , især hvis filialens register ikke underrettes 
om selskabets afvikling eller insolvens (15 % af de undersøgte  sager). I betragtning af det 
samlede antal udenlandske filialer i Europa ( over 112 000) kan denne situation være gældende 
for 16 800 registrerede udenlandske filialer. 
Manglen på ajourførte oplysninger i en udenlands k filials register gør erhvervsmiljøet mere 
risikofyldt for forbrugere og kreditorer og mindsker retssikkerheden. Desuden medfører 
manglende samarbejde mellem selskabsregistrene en administrativ byrde for selskaberne, der 
potentielt ville kunne reduceres med 69 mio. EUR
15.  
Fire valgmuligheder blev gennemgået:  
• Valgmulighed A1:  Ingen politikændring 
• Valgmulighed A2: Anbefalede detaljerede regler fo r selskabsregistre  med hensyn til 
samarbejdsmetoden ved ajourføring af oplysninger om grænseoverskridende filialer 
• Valgmulighed A3:  Fastlæggelse af retligt bindende krav til selskabsregistrene om 
samarbejde gennem elektroniske midler med he nsyn til ajourføring af registreringen af 
udenlandske filialer og af samarbejdets tekniske detaljer 
                                                 
15 Jf. Cap Gemini, Deloitte, Ramboll Management: Final Report for Priority Area Annual Accounts / 
Company Law, EU Project on Baseline Measurement and Reduction of Administrative Costs . 
DA 6   DA • Valgmulighed A4:  Fastlæggelse af retligt bindende krav til selskabsregistrene om 
samarbejde gennem elektroniske midler med he nsyn til ajourføring af registreringen af 
udenlandske filialer og af samarbejdets tekniske detaljer i form af en delegeret retsakt/forvaltningsaftale 
Konklusionen af konsekvensanalyser er, at valgmulighed A4 bør foretrækkes. Selv 
om valgmulighederne A2-A4 ville kunne skabe positive forandringer med hensyn til 
gennemslagskraft, ville valgmulighed A2  ikke skabe ret ssikkerhed og sikre 
anvendelse af reglerne i alle medlemsst aterne. Valgmulighed A3 og A4 vil kunne 
reducere den administrative byrde og skab e retssikkerhed. Mens valgmulighed A3 
ville sikre den højeste grad af ensartethed, ville den sl et ikke være fleksibel. 
Valgmulighed A4 ville komplementere lovgi vningen ved en delege ret retsakt og ville 
således give de forskellige registre mulighed for at tage hensyn til deres særegenheder. Omkostningerne ved valgmuli ghed A3 og A4 ville være de samme. 
5.3. Vanskeligheder ved samarbejde melle m selskabsregistre i forbindelse med 
procedurerne ved grænseoverskridende  fusioner og flytninger af hjemsted 
Samarbejdet på tværs af græn serne i forbindelse med græn seoverskridende fusioner og 
flytninger af hjemsted kræves udtrykkeligt i henhold til EU-retsakter.  Disse giver dog ingen 
vejledning med hensyn til metoden til fremsende lse af underretninger.  I praksis fremsendes 
underretninger mellem selskabsregistre norma lt pr. almindelig post på den udstedende 
myndigheds sprog. Som følge af det nuværende lave  antal procedurer er selskabsregistrene i 
øjeblikket i stand til at behandl e underretningerne manuelt. De forventer dog, at der vil opstå 
problemer, hvis antallet stiger i fremtiden. 
Vanskelighederne ved samarbejde mellem selska bsregistre ved grænse overskridende fusioner 
og flytning af hjemsted har en ne gativ indflydelse på retssikkerheden. Hvis der var et krav om 
samarbejde, når et europæisk se lskab (SE) eller et europæisk andelsselskab (SCE) skabes ved 
en grænseoverskridende fusion, ville de admini strative byrder for sådanne selskaber blive 
reduceret. 
Fire valgmuligheder blev gennemgået:  
• Valgmulighed B1:  Ingen politikændring 
• Valgmulighed B2:  Anbefalede detaljerede regl er for selskabsregistre om 
samarbejdsmetoden i procedurerne ved gr ænseoverskridende fusion og flytning af 
hjemsted. 
• Valgmulighed B3:  Fastlæggelse af retligt bindende krav, der specifice rer de tekniske 
detaljer for samarbejdet mellem selskabsregist re i procedurerne ved grænseoverskridende 
fusion og flytning af hjemsted 
• Valgmulighed B4:  Fastlæggelse af retligt bindende krav  til samarbejdet og specificering af 
de tekniske detaljer i procedurerne ved græn seoverskridende fusion og flytning af hjemsted 
i en delegeret retsakt/forvaltningsaftale.  
Konklusionen af konsekvensanalysen er, at va lgmulighed B4 bør foretrækkes. Da der med 
undtagelse af dannelse af et europæisk selskab (SE) eller et europæis k andelsselskab (SCE) 
DA 7   DA ved en grænseoverskridende fusion allerede finde s retlige forpligtelser for selskabsregistrene 
til at samarbejde i de grænseoverskridende  procedurer, er det kun nødvendigt med en 
retsbestemmelse, der uddelegerer beføjelser til Kommissionen. Valgmuli ghed B3 anses for at 
være for ufleksibel, mens valgmulighed B2 og B4 begge giver mulighed for den nødvendige 
fleksibilitet i medlemsstaterne. Valgmulighed B4 (delegeret re tsakt) vil dog være den bedst 
egnede løsning, da den gør alle medlemsstater nes deltagelse obligatorisk, mens valgmulighed 
B2 bevarer den frivillige deltagelse. Va lgmulighed B3 og B4 vil kunne reducere den 
administrative byrde for selskaberne i forbindels e med dannelse af et europæisk selskab (SE) 
eller et europæisk a ndelsselskab (SCE) ved en grænseoverskridende fusion. Omkostningerne 
vil kunne være begrænsede, afhængig af valget af ikt-værktøjer. 
5.4. Vanskelig adgang til selskabsoplysninger på tværs af grænserne 
Selv om det er let at få adgang til offe ntlige oplysninger om selskaber i det land, hvor 
selskaberne er registreret, kan tekniske elle r sproglige barrierer dog besværliggøre adgangen 
til de samme oplysninger fra en anden medlemsstat. EBR dækker ikke alle 27 medlemsstater, og de oplysninger, der er tilgængelige gennem ne tværket, er forskellige fra land til land. 
Mangelen på en unik selskabsidentifikator gør det vanskeligt at identificere selskaber i 
grænseoverskridende tilfælde (f.eks. fusioner eller koncerner). Hyppigheden af ajourføring af 
selskabsoplysninger er i øjeblikket ikke ha rmoniseret, og der finde s ingen oplysninger til 
brugerne af data med hensyn til deres pålidelighed i de forskellige medlemsstater. 
Den begrænsede adgang til selskabsoplysninge r på tværs af grænserne giver et mere 
risikofyldt erhvervsmiljø for forbrugeren og for eksisterende eller potentielle 
erhvervspartner. Problemet medf ører også retsusikkerhed.  
Fire valgmuligheder blev gennemgået:  
• Valgmulighed C1:  Ingen politikændring 
• Valgmulighed C2:  Anbefalede detaljerede regler for se lskabsregistre til sikring af bedre 
adgang til oplysninger på tværs af grænserne. 
• Valgmulighed C3: Fastlæggelse af et krav til medl emsstaterne om deltagelse i et 
elektronisk netværk af selskabsregistre, specif icering af den liste af oplysninger, der skal 
overføres gennem netværket, hyppigheden af aj ourføringer af de registrerede oplysninger 
samt de tekniske detaljer for samarbejdet. 
• Valgmulighed C4:  Fastlæggelse af et krav til medl emsstaterne om deltagelse i et 
elektronisk netværk af selskabsregistre, specif icering af den liste af oplysninger, der skal 
overføres gennem netværket, hyppigheden af aj ourføringer af de registrerede oplysninger 
samt de tekniske detaljer for samarbejdet i fo rm af en delegeret re tsakt/forvaltningsaftale. 
Konklusionen af konsekvensanalysen er, at va lgmulighed C4 bør foretrækkes. Valgmulighed 
C2 har et potentiale, mens valgmulighed C3 og C4 har en vis positiv virkning for de berørte parter. Foranstaltninger af ikke -lovgivningsmæssig art (valgmuli ghed C2) vil ikke kunne sikre 
retssikkerhed med hensyn til adgang til oplysninger. Valgmulighed C3 og C4 ville skabe klare retlige rammer, men valgmulighed C3 ville kr æve lovgivningsmæssige ændringer, hvis de 
tekniske detaljer ændrer sig. Valgmulighed C4 sikrer den nødvendi ge fleksibilitet. 
DA 8   DA Valgmulighederne har ingen konsekvenser for de n administrative byrde. Omkostningerne vil 
dog kunne være betydelige. 
6. TILSYN OG EVALUERING  
Kommissionen vil følge bestemmelsernes implementeringsfase og skabe rammer for 
strukturerede drøftelser mellem nationale eksp erter (f.eks. workshopper) om den delegerede 
retsakts detaljer. Fem år efter gennemførel se af bestemmelserne bør virkningen af 
foranstaltningerne evalueres.