KOMMISSIONEN FOR DE EUK PÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 13.11.1996 
KOM(96) 582 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
Et europæisk initiativ vørende 
overførbare spongiforme encephalopatier 
(TSE) 

MEDDELELSE FRA KOMISSIONEN 
Et europæisk initiativ vørende 
overførbare spongiforme encephalopatier 
(TSE) 
Indledning 
Siden myndighederne i Det Forenede Kongerige (UK) den 20. marts 1996 
gav meddelelse om, at forekomsten af 9 tilfælde af en ny variant af 
CREUTZFELDT-JAKOBs sygdom (nvCJD) - en sjælden sygdom hos 
mennesker - muligvis kunne sættes i forbindelse med bovin spongiform 
encephalopati (BSE), har offentligheden i Europa været foruroliget over 
hvorvidt dette sammenfald kunne have helbredsmæssige konsekvenser for 
mennesker. 
For øjeblikket kendes 15 tilfælde af nvCJD (14 i UK, 1 i Frankrig). 
Kendskabet til både det smittebærende agens og 
overførelsesmekanismerne for disse sygdomme, som altid har dødelig 
udgang, er yderst ringe. Der kendes indtil videre heller ingen behandling. 
På denne baggrund er det klart, at en omfattende forskningsindsats i EU er 
absolut nødvendig. Derfor gav Kommissionen i April 1996 en 
arbejdsgruppe under ledelse af Prof. WEISSMANN i opdrag at udarbejde 
en oversigt over den nuværende viden og foreslå prioriterede emner for 
forskning i BSE. 
Siden den. 20. juni 1996, har det været kendt, at Kommissionen ville foreslå 
en handlingsplan for forskning i BSE og CJD. Kommissionen bebudede sin 
hensigt under forskningsministrenes møde i Rådet den 7. oktober 1996, 
hvor den påpegede at supplerende finansiering blev nødvendig. 
Forskningsministrene opfordrede på rådsmødet den 7. oktober Kommission 
til at intensivere sine forskningsaktiviteter omkring BSE og beslægtede 
sygdomme og bad den forelægge en meddelelse på forskningsministrenes 
følgende møde i Rådet den 5. december 1996. Nærværende meddelelse 
er svaret på denne opfordring, og den omfatter en handlingsplan i bilaget. 
ACL 
II Behovene 
1. Arbejdsgruppen ledet af Prof. WEISSMANN offentliggjorde sin rapport den 
16. oktober. Denne indeholder en komplet analyse af forskningsbehovene 
i BSE og beslægtede sygdomme. Den opstiller en række spørgsmål - 16 
i alt - hvorpå svar er påkrævede, såvel hvad angår praktiske aspekter som 
grundforskning. Generelt dækker hvert spørgsmål flere forskningsemner. 
2. Den forskning i BSE og beslægtede sygdomme, som der er behov for, kan 
på grundlag af WEISSMAN-rapporten opdeles i fem områder (jf. tabel 1 i 
handlingsplanen): 
klinisk og epidemiologisk forskning i humane spongiforme 
encephalopatier (SE); 
det infektiøse agens og dets overførselsmekanismer; 
diagnosticering af SE; 
risikovurdering af SE; 
behandling og forebyggelse af SE. 
Inden for disse områder har man identificeret i alt 24 forskningsemner. Da 
her er tale om yderst komplekse emner, vil flere forskningsprojekter pr 
emne ofte være påkrævede. 
3. Efter en meget nøje analyse, har Kommissionen anslået de nødvendige 
finansielle midler til 45,7 mio. ECU (tabel 1 i handlingsplanen), hvortil bør 
lægges 5 mio. ECU til koordinering (tabel 2 i handlingsplanen), dvs. 50,7 
mio. ECU i alt. 
Disse tal betegner et minimum, både kvantitativt i henseende til 
topprioriteret forskning og hvad angår de samlede omkostninger. 
Analysen er ikke overraskende i betragtning af at omkostningerne til et 
seriøst forskningsprojekt på disse felter beløber sig til mindst 1 mio.ECU og 
ofte mere. For eksempel er udvikling og færdiggørelse af essentielle 
diagnostiske tests og undersøgelser over overførselsmekanismerne yderst 
kostbare (henholdsvis 7,6 og 4,5 mio. ECU). 
Der er ligeledes behov for en mere vidtgående koordination af 
medlemslandenes forskning i TSE. Beløbet på 5 mio. ECU hertil kan 
forekomme stort hvis det sættes i relation til den ret overfladiske 
koordination der ofte praktiseres inden for forskning. I dette tilfælde er der 
imidlertid tale om en yderst stringent koordination med henblik på at 
harmonisere indsamlingen af data og diag.iosticeringskriterierfordetektion 
og identifikation af de pågældende sygdomme. Oprettelse af databaser og 
af uddannelsesprogrammer er både nødvendige og, det kan ikke undgås, 
dyre. 
III Finansiering 
1. Finansieringen af forskningsprojekter vedrørende TSE kan kun ske under 
de tre biovidenskabelige programmer : BIOMED, BIOTECH og FAIR. En 
vejledende fordeling af de samlede midler på de forskellige områder under 
hvert program (det beløb der skønnes nødvendigt) er fastsat i Rådets 
beslutninger om hvert af disse tre særprogrammer. Derfor kan 
forskningsprojekter i TSE kun i signifikant omfang indkorporeres i enkelte 
områder, nemlig 
BIOMED 2: område 3: "Hjerneforskning" 
område 4.2: "forskning i Aids, tuberkulose og andre 
smitsomme sygdomme" 
BIOTECH 2: område 4: "Cellekommunikation inden for 
neurovidenskaberne" 
FAIR1: underområde "Dyresundhed", et af de 22 
underområder under område 4 "Landbrug, skovbrug og 
udvikling af landdistrikter" 
På forskningsministrenes møde i Rådet den 7. oktober, udelukkede flere 
delegationer muligheden for at BSE kunne påvirke hverken 
rammeprogrammets nuværende økonomiske rammer for 
særprogrammerne eller fordelingen mellem de enkelte områder i de 
biovidenskabelige særprogrammer. 
Det er derfor af politiske årsager ikke muligt at foretage en omfordeling til 
fordel for TSE: 
hverken særprogrammerne imellem, hvilket ville resultere i at det 
samlede beløb (beløb der skønnes nødvendigt) til de 
biovidenskabelige programmer blev forhøjet ved at tage fra andre 
særprogrammer; 
Underområde 3.4 "Generisk levnedsmiddelvidenskab" kunne i nogen grad inddrages. 
Underområde 4.2 "Kvalitetspolitik" kunne også inddrages. 
eller mellem områderne i de biovidenskabelige særprogrammer. 
Den eneste omfordeling, der kan tænkes, må derfor finde sted inden for de 
områder, der er relevante for TSE. 
2. Finansieringen af de 50,7 mio.ECU, som er en forudsætning for 
handlingsplanens gennemførelse, kan komme fra tre indbyrdes supplerende 
kilder (jf. tabel 1 i handlingsplanen): 
2.1 Forskningsprojekter vedrørende TSE som allerede finansieres eller 
som snart bliver det. 
Disse beløber sig til 5,9 mio. ECU hvoraf 1,5 mio. ECU allerede er 
tildelt i forbindelse med første indkaldelse under BIOMED, og 
henholdsvis 2,4 og 2 mio.ECU er ved at blive tildelt i forbindelse 
med indkaldelserne under BIOMED og FAIR, der sluttede den. 17. 
juni, henholdsvis den 20. september 1996. 
2.2 Omfordeling inden for de områder i BIOMED-. BIOTECH- og FAIR-
programmerne. der er relevante for TSE. 
Det er muligt at omfordele et beløb på i alt 9,8 mio. ECU (8,8 mio. 
ECU for FAIR, 1 mio. ECU for BIOTECH). 
Situation på hvert af de områder der er relevante for TSE ser 
således ud: 
•SIQIvlEP Z 
Med anden indkaldelse, der sluttede den 17. juni, opbrugtes de 
sidste bevillinger til områderne 3 (18,5 mio. ECU) og 4.2 (12.4 mio. 
ECU). Under område 3 indkom flere forslag vedrørende TSE. Nogle 
af dem kan tilbageholdes for en finansiering på omkring 2,4 mio. 
ECU (|f. pkt. 2.1). 
Tredje og sidste indkaldelse blev offentliggjort den 15. september og 
omfatter ingen af de relevante områder eftersom alle bevillingerne er 
brugt op (se ovenfor). 
•BIOTECH 2 
Tredje indkaldelse sluttede den 18. oktober og omfatter ikke område 
Fjerde og sidste indkaldelse slutter den 15. juni 1997. 
Hermed vil bevillingerne til område 4 være brugt op (4,9 mio. ECU). 
Af dette beløb kan man regne med at 1 mio. ECU bruges til TSE, 
hvilket svarer til ca. 20% af bevillingerne til dette område. 
•EA1B 
Dyresundhed, et relevant underområde for TSE er blot er et af de 22 
underområder under område 4. Dette indebærer, at der til alle 
områder for dyresundhed kun er omkring 12 mio.ECU tilovers i 1997 
til deling mellem BSE og andre alvorlige sygdomme (salmonellosis, 
rabies, mund- og klovesyge, svinefeber), hvoraf nogle kan overføres 
til mennesker. I denne sammenhæng er det vanskeligt at skaffe 
mere end 8,8 mio. ECU fra en omfordeling til fordel for BSE, dvs. 
15% af område 42 og omkring 75% forskningsmidlerne til 
dyresundhed. 
Som bebudet i arbejdsprogrammet, bliver en ny indkaldelse under 
FAIR offentliggjort den 15. december. Det er Kommissionens 
hensigt samtidig at offentliggøre en ekstraordinær indkaldelse af 
forskningsforsøg under FAIR vedrørende BSE for 8,8 mio. ECU. 
Det er dog allerede nu klart, at en omfordeling af midlerne under 
FAIR-programmet langt fra vil række til at dække 
finansieringsbehovet blot for den forskning vedrørende dyresundhed, 
der burde kunne finansieres. 
2.3 Supplerende finansiering 
Supplerende midler på 35 mio. ECU oven i de til rammeprogrammet 
afsatte midler er absolut nødvendige, hvis de tre biovidenskabelige 
programmer skal leve op til minimumskravene fremsat i 
WEISSMANN-rapporten. 
Disse 35 mio. ECU skulle tildeles i overensstemmelse med 
forskningsområdernes emner (jf. tabel 1 i handlingsplanen) og 
fordeles som følger: 
16 mio. ECU til BIOMED 
7.5 mio. ECU til BIOTECH 
11.5 mio. ECU til FAIR 
Underområde 3.4 "Generisk levnedsmiddelvidenskab" kan til dels inddrages. 
5 
*t. 
IV Konklusion 
1. Kommissionen har samtidig med denne meddelelse vedtaget en 
meddelelse om retningslinjer for et forslag om supplerende finansiering til 
fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling. I disse 
retningslinjer foreslås af afsætte 35 mio. ECU til forskning i BSE. 
Før Rådet og Europa-Parlamentet har vedtaget en fælles holdning 
vedrørende den supplerende finansiering og dermed et betydeligt ekstra 
beløb til forskning i TSE, har Kommissionen ikke kompetence til på eget 
initiativ at offentliggøre en ekstraordinær fælles indkaldelse af forslag under 
de tre biovidenskabelige programmer. 
EU ville med en sådan vise sig i stand til at reagere prompte i 
overensstemmelse med offentlighedens forventning ved at omsætte 
WEISSMANN-rapportens konklusioner til praksis i form af en vidtrækkende 
handlingsplan. 
2. Med denne meddelelse informerer Kommissionen Rådet og Europa-
Parlamentet om, at den har til hensigt at gennemføre en handlingsplan, 
bilagt denne meddelelse, vedrørende forskning i TSE til et samlet beløb af 
50,7 mio. ECU, hvoraf 35 mio. ECU skal hidrøre fra supplerende midler. 
De supplerende midler skal tilvejebringes gennem anden finansielle 
tilpasning af fjerde rammeprogram om forskning og teknologisk udvikling, 
hvortil Kommissionen har et ændringsforslag under forberedelse, som vil 
blive forelagt Rådet og Europa-Parlamentet. 
./i 
Et europæisk initiativ til forskning i 
bovin spongiform encephalopati og 
subakutte spongiforme encephalopatier 
INPHQLPSFQRTEQNEI.SE 
1. Indledning 
2. Behovene 
3. Igangværende forskning på SE-feltet på EF-plan og nationalt plan 
4. Weissmanngruppens anbefalinger i forbindelse med igangværende 
forskningsaktiviteter 
4.1 Spørgsmål med hensyn til de praktiske aspekter 
4.2 Spørgsmål i forbindelse med grundforskning i 
prionsygdomme 
5. Handlingsplan for fremtidige aktiviteter 
5.1 Koordinering af aktiviteter mellem medlemsstaterne 
5.2 Særlig indkaldelse af forslag 
6. Prioritering og finansielle ordninger 
6.1 Skøn over samlede omkostninger og supplerende midler, der 
kræves til den særlige indkaldelse af forslag 
6.2 Skøn over samlede omkostninger og supplerende midler, der 
kræves til koordinering af aktiviteter mellem 
medlemsstaterne 
BILAG: Tabel 1 
Tabel 2 
Bilag 1 
i i 
Et europæisk initiativ til forskning i 
bovin spongiform encephalopati og 
subakutte spongiforme encephalopatier 
1. Indledning 
Spongiforme encephalopatier (SE) er en gruppe dødelige, overførbare, neurodegenerative 
sygdomme hos mennesker (fx. Kuru, Creutzfeldt-Jakobs sygdom (CJD) og Gerstmann-Straussler-
Scheinkers sygdom (GSSD)) og hos dyr (fx scrapie og bovin spongiform encephalopati (BSE)). 
Disse sygdomme er blevet et stadigt vigtigere forskningsfelt, ikke alene på grund af deres egenart 
i biologisk henseende, men også på grund af den nylige situation omkring den epidemiske 
prionsygdom hos dyr, som har vakt berettiget ængstelse hos offentligheden om hvorvidt det 
indebærer en helbredsmæssig risiko for mennesker at spise inficeret væv. 
Da National CJD Surveillance Unit (Edinburgh, UK), som er koordinator for det europæiske net 
for epidemiologisk overvågning, og som støttes af særprogrammet for medicin og sundhed 
(BIOMED), for ikke så længe siden identificerede en tilsyneladende ny, klinisk-patologisk variant 
af CJD hos femten teenagere og yngre mennesker, gav det anledning til nye betænkeligheder med 
hensyn til overførsel af BSE-agenset til mennesket via fødevarekæden. 
2. Behovene 
Trods eksisterende grundforskning og klinisk forskning på dette felt har det endnu ikke været 
muligt at identificere agensets art, og der er stadig mange faktorer i SE-epidemiologi, som 
kræver forklaring. Det er derfor af væsentlig betydning at koncentrere og stimulere 
forskningsbestræbelser på EF-plan og at mobilisere nye forskningshold for at opnå en kritisk 
masse. 
Behovet for at intensivere forskningsaktiviteterne for at kunne tage fat på mange af de spørgsmål, 
der stadig stod ubesvarede med hensyn til BSE, blev fremhævet på landbrugsministrenes møde 
den 1.-3. april 1996. Ligeledes konkluderede sundhedsministrene på deres møde i maj 1996, at 
BSE-spørgsmålet udgør et problem på folkesundhedsområdet, og at der derfor bør træffes alle 
egnede foranstaltninger for at eliminere risikoen for eventuel overførsel af sygdommen. Endelig 
understregede forskningsministrene på deres møde i oktober 1996 behovet for bedre samarbejde 
og koordinering af forskningsbestræbelser og opfordrede Kommissionen til at forstærke sine 
forskningsaktiviteter i emner på dette felt, som omfatter såvel grundforskning som anvendt 
forskning i biologi og aspekter for menneskers og dyrs sundhed tillige med diagnostiske aspekter. 
Disse bestræbelser, der skal gennemføres af Kommissionen, og som kan kaldes en 
"handlingsplan", vil i det væsentlige ske ved koordinering af aktiviteter mellem medlemsstaterne 
og en ekstraordinær indkaldelse af forslag. 
Handlingsplanen skal identificere de reelle behov udtrykt i forskningsprioriteter og budgetmidler 
på grundlag af de seneste erfaringer og med hensyntagen til anbefalingerne i Weissmann-
betænkningen og fra Den Tværfaglige Videnskabelige Komité. Den vil tillige tage hensyn til 
igangværende EF-forskningsaktiviteter, herunder de forslag, som er modtaget ved sidste 
indkaldelse af bud til BIOMED- og FAIR-programmer, samt igangværende eller planlagte 
arbejder i medlemsstaterne. 
Ak 
3. Igangværende forskning på SE-feltet på EF-plan og nationalt plan 
Der har været givet tilskud på EF-plan til forskning i SE siden 1990. Der blev det pågældende 
år indledt en hasteprocedure for at reagere øjeblikkelig på behovene på dette felt, og der blev 
afsat 1 mio. ECU til tre særprojekter, der af Den Videnskabelige Veterinærkomité var 
identificeret som omfattende de mest vigtige emner for forskningsinvesteringer på dette felt. 
Projekterne blev gennemført under programmet for forskning og teknologisk udvikling 
vedrørende landbrugets konkurrenceevne og forvaltning af landbrugets ressourcer (1989-41983, 
C AM AR - et særprogram under det andet rammeprogram), og drejede sig om isolation og 
identifikation af det infektiøse agens, overvågning af tilstedeværelsen af BSE hos kvæg ved 
undersøgelse af kreaturhjerner efter en negativ diagnosticering for rabies samt vurdering af 
destruktionssystemerne i Europa for at bestemme deres effektivitet mod scrapie- og BSE-
agenserne. 
I 1991 blev der sponsoret endnu et projekt, der gik ud på at vurdere, om modifikationer af 
prionproteinet virker som en patogen mekanisme for BSE og beslægtede forstyrrelser. 
Kommissionen har også været inddraget i tilrettelæggelsen og finansieringen af nedenstående 
tiltag og workshopper: 
° Der blev i 1990 tilrettelagt et EF-seminar om "Subakutte spongiforme encephalopatier". Der 
deltog videnskabsmænd fra 18 lande, repræsentanter for Verdenssundhedsorganisationen 
(WHO) og Ofice Internationale des Epizooties (OIE). Protokollen fra dette seminar, som var 
det første autoritative værk om BSE, blev på Kommissionens vegne offentliggjort af Kluwer 
Academic Publications. 
0 Desuden blev der holdt et seminar om "Prionsygdomme hos mennesker og dyr" i London 
i 1991. med over 100 deltagere fra medlemsstaterne og tredjelande. 
° Endvidere blev der i fællesskab mellem Europa-Kommissionen og Central Veterinary 
Laboratory of the United Kingdom holdt to workshopper i 1990 (16.-20. juli, "EEC 
workshop om diagnosticering af BSE") og i 1991 (8.-11. april, "Workshop om 
diagnosticering af spongiform encephalopati"). 
Disse bestræbelser blev yderligere styrket med vedtagelsen af det tredje rammeprogram (1990-
1994) for forskning og teknologisk udvikling, som udgør grundlaget for at kunne indlede 
forskning i overførbare spongiforme encephalopatier på europæisk plan. Forskning i dette emne 
blev faktisk behandlet som en prioritet i adskillige EF-forskningsprogrammer, således 
* Programmet for landbrug og agroindustri, herunder fiskeri (1990-1994, AIR), som støttede 
et enkelt projekt, der havde til sigte at karakterisere BSE-agensets art 
* Forskningsprogrammet for biomedicin og sundhed (1990-1994, BIOMED 1), som støttede 
oprettelsen af et net til epidemiologisk overvågning af Creutzfeldt-Jakobs sygdom (det var 
oprindelig finansieret med midler fra generaldirektorat VI i 1990 og byggede på det 
eksisterende EURODEM-projekt) og udviklingen af harmoniserede kriterier for 
neuropatologisk diagnosticering af CJD og beslægtede humane spongiforme encephalopatier. 
* Bioteknologiprogrammet (1990-1994, BIOTECH 1), som støttede et enkelt projekt om de 
molekylære mekanismer, der indgår i patogenesen for BSE og beslægtede neurodegenerative 
forstyrrelser, og tillige sigtede på at udvikle egnede dyremodeller til forsøg. 
Nettet for epidemiologisk overvågning af CJD er for øjeblikket den eneste eksisterende struktur, 
der kan give en systematisk vurdering af forekomsten og den geografiske spredning af denne 
sygdom i de fem involverede lande. Sundhedsministrene foreslog således på deres sidste møde 
(20. maj 1996) at benytte denne struktur som model for indførelsen af CJD-overvågning i 
samtlige medlemsstater. 
I september 1993 arrangerede Kommissionen en høring om BSE sammen med EF's 
videnskabelige veterinærkomité og videnskabsmænd, der er beskæftiget med forskning på dette 
felt, for at vurdere de foreliggende videnskabelige oplysninger. Europa-Kommissionen 
offentliggjorde protokollen i bogform som "Transmissible spongiform encephalopathies". 
I 1994 afgav Den Videnskabelige Veterinærkomité en betænkning, der skildrede protokoller for 
laboratoriemæssig diagnosticering og bekræftelse af BSE og scrapie. Denne betænkning var 
udarbejdet efter høring af lederne af samtlige EF-forskningslaboratorier og også af adskillige 
laboratorier i tredjelande. 
Med vedtagelsen af det fjerde RTD-rammeprogram (1994-1998) er forskningen i 
prionsygdommes som prioritet blevet styrket med EF-forskningsprogrammerne (BIOMED, 
BIOTECH, FAIR), således at dette spørgsmål kan behandles med forskellige metodikker og ud 
fra forskellige synspunkter. Det har resulteret i, at der blev finansieret endnu tre projekter ved 
den første indkaldelse af forslag under BIOMED 2-programmet. Det vigtigste går ud på 
benyttelse af dyremodeller for at kunne behandle spørgsmålet om overførsel mellem arter og at 
vurdere artsbarrierens effektivitet ved at begrænse overførsel af BSE til mennesker. 
Trods de begrænsede midler, der er til rådighed, vil den anden indkaldelse af forslag til 
BIOMED 2-programmet (hvor fristen var den 17. juni 1996) give mulighed for at støtte nogle 
enkelte forslag på dette felt. 
Forskningen på SE-feltet har i medlemsstaterne og associerede lande været rettet mod to emner: 
klinisk forskning og overvågning af humane SE 
grundbiologien af humane og animalske SE. 
Der er i bilag 1 givet en oversigt over de nationale tiltag på dette felt. Dette papir, som ikke er 
udtømmende, er kompileret ud fra oplysninger, som har været givet på mødet mellem 
generaldirektører for forskning fra medlemsstaterne (afholdt i Bruxelles i juni 1996), som sigtede 
på udveksling af oplysninger om aktiviteter på SE-feltet og på udarbejdelse af mekanismer til at 
styrke samarbejde og koordinering, samt ud fra betænkninger, der blev forelagt på sidste møde 
i OIE (afholdt i Paris den 8.-10. oktober 1996). 
EF-aktiviteterne har åbnet vejen til at styrke overvågningssystemet for CJD og beslægtede 
sygdomme i de involverede lande og til, at der kan indføres sammenligninger landene imellem 
og udvikles harmoniserede metoder til identifikation og beskrivelse af sygdommen 
(sygdommene). 
Et sådant system kunne tjene som grundlag for udviklingen af standardmetoder til 
sygdomsidentifikation og -overvågning i samtlige medlemsstater. 
4. Weissmann-gruppens anbefalinger i forbindelse med igangværende forskningsaktiviteter 
Weissmann-betænkningen giver en grundig analyse af behovene på BSE-forskningsfeltet og 
behandler to grupper spørgsmål, nemlig spørgsmål med hensyn til de praktiske aspekter af BSE 
og spørgsmål med hensyn til grundforskning i prionsygdomme. 
4A Spørgsmål med hensyn til de praktiske aspekter- De omfatter: 
4.1.1 Er BSE blevet overført til mennesker peroralt? 
Forekomsten siden 1996 af en tilsyneladende ny, klinisk-patologisk variant af Creutzfeldt-Jakobs 
sygdom hos femten teenagere og yngre mennesker (14 tilfælde i UK, 1 i Frankrig) vakte frygt 
for eventuel overførsel af BSE-agenset til mennesker via fødevarekæden. 
For en sådan eventualitet taler, at BSE-agenset eksperimentelt kan overføres peroralt til mus, 
minke, kreaturer, geder og får, og at det er muligt, at BSE-agensets stammespecifikke egenskaber 
bevares, efter at det er passeret gennem forskellige værter som får, svin, geder eller mus, og at 
BSE-agenset derved adskiller sig fra scrapieagenset efter værtsskifte. 
Ud fra dagens viden kan der imidlertid ikke drages nogen endelige konklusioner om en sådan 
eventualitet. 
Der foreslås forskellige eksperimentelle tiltag for at kaste mere lys over dette spørgsmål: 
° "Sammenligning af agensstammer indsamlet fra patienter, som har været ramt af CJD, med 
BSE og normale stammer af CJD, GSSS og FFI" (tabel 1, punkt 1.1). 
Sådanne forsøg er til dels i gang i UK og vil blive støttet af EF-forskningsaktiviteter, men 
arbejdet bør intensiveres. 
0 "Udvidelse af et overvågningsprogram for CJD" (tabel 1, punkt 1.2). 
Der har siden 1990 kørt et overvågningsprogram for CJD, og det har bidraget til 
identifikationen af den nye variant af sygdommen. Et sådant initiativ bør udvides, således 
at det omfatter samtlige medlemsstater og på europæisk plan sikrer identifikation af alle CJD-
tilfælde, der kan svare til den nye variant af sygdommen, styrkelse af epidemiologisk analyse 
af data og identifikation af alle epidemiologiske metoder, der kan være nødvendige for at 
gøre vurderingen af risiko for overførsel bredere. 
° "Eksperimentel peroral overførsel af BSE til primater". Noget sådant har endnu ikke været 
forsøgt, men anses for at være den bedste vej til at finde svar på ovenstående spørgsmål" 
(tabel 1, punkt 4.1). 
4.1.2 Vurdering af risici forbundet med indtagelse af produkter af kvæg 
"Vurderingen af risici for overførsel af BSE til mennesket på grund af BSE-forekomsten i 
kvægpopulationen og af indtagelse af produkter af kvæg er et af de vigtigste spørgsmål, der skal 
løses. For at kunne foretage en korrekt risikiovurdering bør nedenstående foranstaltninger 
gennemføres": 
° "Udvidelse af BSE-overvågningsprogrammet til at omfatte samtlige medlemsstater og 
fastsætte brede og pålidelige, standardiserede kriterier for påvisning og beskrivelse af BSE". 
Et sådant tiltag vil gøre det muligt at få nøjagtige tal for sygdommens forekomst i de 
forskellige medlemsstater (tabel 1, punkt 4.2). 
° "Bestemmelse af forekomsten af latent sygdom hos kvæg", således at der kan fås tal for det 
antal dyr, som for øjeblikket er uden symptomer, men hos hvilke det infektiøse agens kan 
påvises i nervesystemet (tabel 1, punkt 4.3). 
0 "Bestemmelse af infektivitetstitrene i hjerne, rygmarv og andet væv hos BSE-inficerede 
kreaturer før og efter udbrud af klinisk sygdom" (tabel 1, punkt 4.4). 
0 "Bestemmelse af omfanget af kødkontaminering med hjerne/rygmarv ved gængse 
slagteprocesser" (tabel 1, punkt 4.5). 
° "Bestemmelse af reaktioner på BSE-agenset ved oral fodring og intracerebral podning hos 
primater og af, om flere ganges dosering er akkumulative" (tabel 1, punkt 4.7). 
° "Bestemmelse af anvendelsen af slagteaffald i forskellige produkter til konsum forud for 
forbuddet og indtagelsen af sådanne produkter i de enkelte aldersgrupper og ud fra 
samfundsøkonomiske kriterier" (tabel 1, punkt 4.5). 
Der har hidtil ikke under noget EF-forskningsprogram været givet tilskud til forskning i 
risikovurdering i forbindelse med indtagelse af produkter af kvæg eller med 
overførselsmekanismer. Dette betydningsfulde forskningsemne vil især kunne behandles under 
FAIR-programmet, men også under BIOMED-programmet. 
4.1.3 Bestemmelse af eventuel infektivitet i andre produkter afledt af inficeret kvæg end SBO 
(specificeret bovint slagteaffald) (tabel 1, punkt 4.4) 
Der er indtil nu fundet infektivitet i hjerne, øje og rygmarv hos syge voksne kreaturer og i 
tarmvæggen hos kalve, der eksperimentelt har været inficeret med hjerne fra BSE-inficeret kvæg. 
Imidlertid er de test, der findes til påvisning af infektivitet, ikke særligt følsomme. Det er derfor 
væsentligt at: 
° "indføre påvisningstest for at undersøge alle produkter, der indgår i fødevarekæden 
(muskelkød, mælk, ost, blod), og anvendes i farmaceutiske produkter (gelatine, kollagen 
osv.)" 
4.1.4 Vurdering af maternelle risikofaktorer for BSE hos kvæg (tabel 1, punkt 4.8) 
° "bestemme infektivitet i placenta, blod, råmælk, mælk og ekskrementer fra BSE-kvæg ved 
benyttelse af følsomme test" 
Der har allerede været foretaget overførselsundersøgelser af en lang række væv fra bekræftede 
BSE-tilfælde i UK ved benyttelse af mus som model til biotest. Disse undersøgelser har hidtil alle 
givet negative resultater. Det er nu hensigten at repetere disse undersøgelser med benyttelse af 
en mere følsom biotest. 
4.1.5 Har BSE oprindelse hos kvæg og er sygdommen blevet overført til får i de senere år? 
(tabel l, punkt 4.1) 
For at kunne behandle dette spørgsmål må følgende initiativer udvikles: 
° "at udvide overvågningen af scrapie hos britiske får" 
0 "at undersøge det infektiøse agens fra nylige tilfælde af scrapie hos får i henseende til dets 
stammespecifikke egenskaber" 
0 "at opfodre scrapieinficeret fårehjerne til kvæg og derefter iagttage, om der opstår en BSE-
lignende sygdom" 
4.1.6 Kan BSE overføres oralt til svin og kyllinger? (tabel 1, punkt 4.1) 
Intracerebral podning af svin med BSE-agenset medfører infektion. Peroral overførbarhed af BSE 
ved at give svin BSE-kvæghjerne er for øjeblikket ved at blive undersøgt i UK. Intracerebral 
podning af kyllinger med BSE har hidtil ikke givet sygdomssymptomer. 
Det ville være interessant at påvise, om der forekommer overførsel fra svin til svin og især oralt. 
Det foreslås derfor at: 
0 "svin opfodres og indpodes hjerneekstrakt fra eksperimentelt BSE-inficerede svin" 
4.1.7 Forskning i diagnosticering (tabel l, punkt 3.2) 
"Der findes stadig ikke nogen anden specifik og følsom hurtigmetode til at påvise human og 
animalsk SE end analyse af væv fra centralnervesystemet (CNS) ved infektivitetstest". Det 
foreslås derfor at: 
0 "udvikle en følsom test hos transgene mus, der bærer kvægtransgene eller kvæg/mus-kimære 
PrP-gener" 
° "udforske surrogatmarkører" 
0 "udforske tilstedeværelsen af PrPsc i mandler og milt hos mennesket" 
0 "udforske et anlæg til storstilet test for BSE-infektivitet hos kalve" 
1 denne sammenhæng får ministeriet for landbrug, fiskeri og levnedsmidler i UK foretaget 
infektivitetstest hos kalve (for øjeblikket den mest følsomme test for BSE-agenset) på et bredt 
grundlag. Biotest hos mus er ganske vist også følsomme, men vil måske ikke give udslag for lave 
forekomster af agenset. 
Udviklingen af diagnosticeringsmetoder må underbygges afgrundforskning i det infektiøse agens. 
4.1.8 Inaktivering af BSE-agenset under forskellige betingelser (tabel 1, punkt 5.1) 
° "Bestemmelse af BSE-infektivitets inaktiveringskinetik under betingelser, der er gængse i 
industrien, og forskning i andre processer" 
Dette vil gøre det muligt at bestemme, hvor effektiv inaktiveringen af BSE-agenset er ved 
de processer, der benyttes i levnedsmiddelindustrien og den farmaceutiske industri. 
Der har været foretaget industriundersøgelser af inaktivering (fx gelatine), men de bør yderligere 
valideres under FAIR-programmet. Der er i løbet af 1996 indgået foreløbige resultater af en 
undersøgelse af inaktivering af BSE og scrapie ved destruktionsprocesser (med tilskud fra 
C AM AR-programmet). 
4.1.9 Terapeutisk forskning (tabel 1, punkt 5.2) 
Der findes ingen terapeutisk behandling for øjeblikket. Fremtidig forskning i dette emne kunne 
eventuelt omfatte: 
° "Specifik hæmning af PrP-syntese" 
° "Forhindring af omdannelse af PrP til den patologiske form PrPsc 
Disse spørgsmål har ikke hidtil været taget op i noget EF-forskningsprogram. Udgangspunktet 
må være grundforskning, der kan fastslå og identificere agensets art. 
4.1.10 Kan der avles BSE-resistente kreaturer og får, og ville sådanne dyr være af praktisk 
værdi? (tabel 1, punkt 5.3) 
Det er blevet påvist, at inaktivering af prionproteingenet (PrP-genet) ikke har nogen større 
skadelig virkning på mus, og inaktiveringen giver absolut beskyttelse mod sygdommen. 
Forskningen bør videreføres med henblik på at: 
° "bestemme, om får, der er fri for prionproteinet, er levedygtige og resistente mod scrapie" 
° "udvikle metoder til at avle kreaturer, der er fri for PrP" 
Transgene kreaturer, der er fri for prionproteinet, kan måske være af praktisk værdi for den 
farmaceutiske industri. 
±2 Spørgsmål i forbindelse med grundforskning i prionsygdomme 
Nedenfor er angivet emne, som fortjener yderligere undersøgelse: 
4.2.1 Agensets art 
Det er stadig ikke forstået, af hvilken præcis art det infektiøse agens er. Forskningen i dette emne 
bør intensiveres for at: 
* "udrense det infektiøse agens fra BSE-inficerede kvæghjerner og analysere det" (tabel 1, 
punkt 2.1) 
* "fremskaffe oplysninger om den tredimensionale struktur hos både PrPc og PrPsc (tabel 1, 
punkt 2.4) 
Adskillige EF-forskningsprogrammer behandler for øjeblikket dette emne. 
4.2.2 Formering af agenset 
For at kunne behandle spørgsmålet om formering bør følgende emner undersøges: 
* "Bestemmelse af, om PrPc kan omdannes til det infektiøse agens in vitro" (tabel 1, punkt 
2.4) 
* "Bestemmelse af, hvilke andre komponenter (receptorer? osv.), der kræves for, at det 
infektiøse agens kan formere sig" (tabel 1, punkt 2.2). 
4.2.3 Patogenese (tabel 1, punkt 2.2) 
Sygdommens patogenese er endnu ikke forstået. Der bør forskes videre for at få kendskab til den 
præcise mekanisme for patogenesen, celletyperne og væv, som kan replikere det infektiøse agens, 
samt de biokemiske krav til en sådan proces. 
Med hensyn til patogenesen af SE, bliver et forskningsprojekt for øjeblikket støttet på EF-plan. 
Projektet går ud på at vurdere prionproteinets rolle ved aktiveringen af gliaceller som det første 
led i den proces, der fører til endelig neurodegeneration. Der gives tilskud hertil under BIOMED 
2-programmet. 
4.2.4 Transport af det infektiøse agens (tabel 1, punkt 2.2) 
Der bør forskes videre i spørgsmålet om transport af agenset i selve organismen for at: 
° "fastslå hvor og hvordan agenset kommer ind i organismen efter fødeindtagelse" 
0 "fastslå hvorledes agenset passerer fra det perifere nervesystem til centralnervesystemet og 
omvendt". 
4.2.5 Forskning i forskellige agensstammer (tabel 1, punkt 2.3) 
Der bør forskes videre for at: 
° "forklare hvad det er for et molekylært træk hos det infektiøse agens, der bestemmer 
stammespecificiteten " 
Mekanismerne for prionformering og egenskaberne ved stammespecificitet er til dels ved at blive 
vurderet i et igangværende EF-forskningsprojekt med tilskud fra BIOMED 2-programmet. 
4.2.6 Værtens modtagelighed for det infektiøse agens (tabel 1, punkt 2.6) 
Der bør forskes i dette emne for at: 
° "identificere de genetiske faktorer, der bidrager til modtagelighed, og bestemme 
inkubationstiden" 
° "fastslå hvilke andre faktorer end PrP-sekvensen, der afgør artsbarrieren" 
Identifikation af genetiske faktorer, som kunne bidrage til at give modtagelighed for sygdommen, 
er til dels ved at blive vurderet i et igangværende EF-forskningsprojekt med tilskud fra BIOMED 
2-programmet. 
4.2.7 PrP's naturlige funktion (tabel 1, punkt 2.4) 
Hidtil er PrP's funktion ukendt. Der må forskes videre for at få større kendskab til dette proteins 
normale funktion og for at beskrive, hvad der sker, hvis det ikke er til stede. 
5. Handlingsplan for fremtidige aktiviteter 
Handlingsplanen er udarbejdet under hensyntagen til anbefalingerne i Weissmann-betænkningen 
og fra Den Tværfaglige Videnskabelige Komité såvel som analyser fra igangværende EF- og 
nationale forskningsaktiviteter. Den vil falde i to dele: 
koordinering af aktiviteter mellem medlemsstaterne 
en særlig indkaldelse af forslag for at skabe en kritisk masse ved at forene de bedste 
forskningscentre i Europa. 
5.1 Koordinering af aktiviteter mellem medlemsstaterne (tabel 2) 
Harmonisering af dataindsamling og diagnosticeringskriterier til påvisning og identifikation af 
sygdommen(e) i medlemsstater er uomgængeligt nødvendige for at opnå et forsvarligt 
sammenligningsgrundlag. 
Koordineringen af aktiviteter mellem medlemsstaterne bør derfor først og fremmest sikre: 
a) standardisering af sygdomsdefinitioner med henblik på indsamling af data, af dataanalyse og 
af informationsspredning for at sikre en passende overvågning 
b) harmoniserede metoder til tidlig erkendelse og diagnosticering af sygdomme(ne) 
c) løbende opdatering og formidling af videnskabelig viden på dette felt 
d) gnidningløs og hurtig formidling af sådanne data 
e) udløsning af et varslingssystem i tilfælde af afgørende begivenheder 
0 udveksling og mobilitet omfattende videreuddannelse af forskningspersonale 
g) løbende fortegnelse over forløbet af nationale forskningsprogrammer 
h) fastlæggelse af harmoniserede procedurer og kvalitetskontrol af diagnosticeringsmetoder for 
humane og animalske SE. 
1 dette øjemed bør koordinering af nationale referencecentre, der er specialiserede i SE, fremmes, 
navnlig ved oprettelse af et net af sådanne centre med sigte på: 
udarbejdelse og benyttelse af harmoniserede kriterier for dataindsamling og -vurdering, 
definition af tilfælde og klassificering af sygdommen(e) 
udvikling af et effektivt, tidstro kommunikationssystem (ved edb) 
udveksling af personale. 
8 
Deltagerne skal kunne harmonisere og sammen udnytte de videnskabelige og tekniske ressourcer 
og tjenesteydelser, som hvert godkendt center kan byde på. Nettet bør være brugerorienteret og 
give europæiske forskere regelmæssig formidling af og adgang til relevante oplysnings- og 
uddannelsesaktiviteter. 
En sådan koordinering med medlemsstaterne vil kræve aktivt input fra de relevante 
programudvalg. 
5.2 Særling indkaldelse af forslag 
Følgende forskningsemner er blevet identificeret: 
5.2.1 Klinisk, epidemiologisk og social forskning i humane SE (tabel 1, punkt 7.1 i 
finansieringsoversigten) 
Den fortsatte analyse af forekomst, kliniske træk og risikofaktorer for sygdomme af CJD-typen 
i europæiske lande vil sandsynligvis være af afgørende betydning for vurderingen af en eventuel 
forandring i forekomsten af sygdommen(e). 
Der bør derfor foretages styrkelse og videreudvikling af den epidemiologiske overvågning af CJD 
og beslægtede sygdomme for at vurdere: 
1.1 en sammenligning af agensstammer indsamlet fra patienter med CJD-varianten og BSE 
samt "normale" CJD-, GSSS- og FFI-stammer 
1.2 forekomst (herunder reevaluering af tidligere diagnosticerede tilfælde af CJD), 
geografisk fordeling samt betydningen af specifikke risikofaktorer (genotype, kost, 
eksponering og miljø) 
1.3 befolkningens bevidsthed om risiko i henseende til pr ionsygdomme. 
5.2.2 Det infektiøse agens og dets overførselsmekanismer (tabel 1, punkt 2) 
Agensets nøjagtige struktur er lige så ukendt som dets overførselsmekanismer. 
Der bør forskes i, hvorledes man bedre kan beskrive agenset og de mekanismer, der indgår i den 
patologiske proces, for at vurdere: 
2.1 beskrivelse af agenset 
2.2 mekanismerne for formering, transport og patogenese, herunder klarlæggelse af 
eventuelle fælles forbindelser med andre neurodegenerative sygdomme 
2.3 beskrivelse af de forskellige stammer, herunder sammenligning mellem 
scrapiestammer og BSE 
2.4 strukturen af både PrPc og PrPsc, den normale funktion af PrOc og mekanismerne for 
omdannelse af PrPc til PrPsc 
2.5 grundlaget for artsbarrierer, som begrænser overførsel inden for og mellem arter 
2.6 modtagelighedsfaktorerne for udvikling af animalske og humane prionsygdomme. 
5.2.3 Diagnosticering af SE (tabel 1, punkt 3) 
Trods det presserende behov findes der ikke for øjeblikket nogen metoder til hurtig 
diagnosticering. Forskning, der gør det muligt at frembringe diagnosticeringsmetoder, bør derfor 
intensiveres, således at der kan ske: 
3.1 yderligere udvikling af cellekulturer samt vævs- og cellebanker 
3.2 udvikling af hurtige og følsomme test til tidlig diagnosticering, herunder 
surrogatmarkører, især hos levende dyr og mennesker 
3.3 udvikling af følsom test hos transgene mus, der bærer kvægtransgener eller 
kvæg/muse-kimære PrP-gener. 
5.2.4 Risikovurdering af SE (tabel 1, punkt 4) 
Epidemiologiske beviser har vakt bekymringer for, at den såkaldte CJD-variant er knyttet til 
indtagelse af produkter, hvori der indgår dele fra BSE-inficeret kvæg. Desuden er BSE-agenset 
oralt overførbart til en række arter, herunder mus, minke, katte, kvæg, får, geder og forskellige 
andre drøvtyggere. For at foretage et estimat af risikoen for overførsel af sygdommen bør der 
sættes ind på nedenstående felter: 
4.1 en vurdering af SE-overførselsmekanismer (herunder oral overførsel) fra kvæg til 
andre produktionsdyr og mennesker, miljøvektorer, som f. eks. mider 
4.2 et udvidet overvågningsprogram for BSE og beslægtede sygdomme 
4.3 identifikation af latent sygdom hos kvæg 
4.4 bestemmelse af infektivitetstitre i kreaturvæv og produkter afledt af kvæg, som indgår 
i fødevarekæden eller anvendes i farmaceutiske produkter og kosmetiske midler 
4.5 den potentielle eksponering af menneskepopulationen 
4.6 bestemmelse af graden af kødkontaminering via hjerne/rygmarv ved gængse 
slagteprocesser 
4.7 bestemmelse af reaktioner på oral fodring og intracerebral podning af BSE-agenset 
hos primater, og af om flere ganges dosering er akkumulativ 
4.8 undersøgelse af eventuelle biologiske mekanismer for maternel overførsel af BSE 
5.2.5 Behandling og forebyggelse af SE (tabel 1, punkt 5) 
Der findes ingen terapeutiske behandlinger for øjeblikket. Forskningen i dette emne må styrkes 
for at muliggøre: 
5.1 Vurdering og udvikling af inaktiveringsmetoder, der for øjeblikket benyttes i 
industrien (levnedsmidler, farmaceutiske produkter, kosmetik) 
5.2 udvikling af metoder til terapeutisk behandling 
5.3 udvikling af metoder til at avle kreaturer og får, som er fri for PrP, og vurdering af 
sådanne dyrs praktiske værdi 
6. Prioritering og finansielle ordninger 
Den Europæiske Union har været involveret i SE-forskning siden 1990. Dette initiativ har 
resulteret i tilskud til 11 forskningsprojekter under forskellige EF-forskningsprogrammer 
(CAMAR, BIOMED 1 og 2, BIOTECH 1 og AIR) med et samlet budgetbeløb på 3 545 mio. 
ECU (2 120 mio. ECU under det andet og tredje rammeprogram og 1 425 mio. ECU under det 
fjerde rammeprogram). 
Tabel l viser de samlede, skønnede omkostninger og supplerende midler, der kræves til 
forskningsprioriteterne på felterne BSE og prionassocierede sygdomme i perioden 1997-1998. 
Den ekstraordinære indkaldelse af tilbud (skitseret i punkt 5) identificerer fem prioritetsemner 
på SE-feltet, hvortil der bør bevilges yderligere beløb.. 
10 
Opdelingen pr. forskningsemne er foretaget ud fra den antagelse, at mindst et forskningsprojekt 
og i adskillige tilfælde flere end et bør støttes, for at de skitserede forskningsprioriteter kan 
gennemføres fuldt ud. 
Et EF-forskningsprojekt omfatter normalt indtil fem forskningslaboratorier med et gennemsnitligt 
årligt tilskud til hver laboratorium på 100 000 ECU. Det er påvist, at dette beløb dækker en 
videnskabsmands løn (66 000 ECU/år), det halve af en teknikers løn (20 000 ECU/år) og 
udgifterne til de forbrugsgoder og det udstyr, der kræves, for at laboratoriet kan udøve sine 
forskningsopgaver. 
Ved gennemførelsen af en samordnet aktion, hvor hovedmålet er at dele oplysninger og samle 
forskellig ekspertise og metodikker, skønnes det gennemsnitstilskud, der anses for nødvendigt 
til at gennemføre arbejdet, at være 10 000 ECU til hvert laboratorium om året. Dette beløb vil 
for hvert laboratorium dække rejseomkostningerne i forbindelse med møder, kortvarig udveksling 
af personale og udveksling af materiale. 
Til gennemførelsen af et centraliseret anlæg kan EF-tilskuddet omfatte 100% af omkostningerne 
ved de tjenester, det centraliserede anlæg yder til forskningscentre, universiteter, virksomheder 
og foretagender, der deltager i omkostningsdeling og samordnede aktiviteter. Et sådant anlæg 
defineres som et enkelt, generelt serviceredskab for andre projekter, hvortil der ydes tilskud 
under den særlige handlingsplan, for at muliggøre standardisering, fælles eksperimenter, 
dataindsamling og analyse med adgang til særlige produkter, eksperimentelle materialer, 
specialiserede tjenester (fx ekspertise i primatforskning), 
6.1 Samlede skønnede omkostninger og supplerende midler, der kræves til den ekstraordinære 
indkaldelse af forslag 
I tabel 1 punkt 7.1 i finansieringsoversigten gives et overslag over de samlede økonomiske 
ressourcer, der kræves til gennemførelse af hvert af de i den ekstraordinære indkaldelse angivne 
forskningsemner. Disse omfatter: 
6.1.1 Klinisk og epidemiologisk forskning i humane SE 
Dette forskningsemne vil blive gennemført under BIOMED 2-programmet, der er det væsentligste 
særprogram hvad forskning i humane SE angår 
For øjeblikket er BIOMED 2-programmet praktisk taget afsluttet, da alle indkaldelser af tilbud 
har fundet sted. Der vil derfor ikke kunne forudses strategier til overførsel af finansielle midler. 
Det forventes dog, at et enkelt projekt som følge af den seneste indkaldelse af forslag i BIOMED 
2, vil kunne få et tilskud. 
For at kunne gennemføre disse forskningsemner fuldt ud kræves der derfor yderligere midler. 
6.1.2 Det infektiøse agens og dets overførselsmekanismer 
Gennemførelsen kunne ske med de tre særprogrammer (BIOMED 2, BIOTECH 2 og FAIR), alt 
efter de særlige emner, der skal behandles. 
De igangværende forskningsaktiviteter på dette felt under BIOMED 2-programmet behandler til 
dels spørgsmål som prionsygdommes patogene mekanismer, det normale og abnorme 
prionproteins struktur, basis for artsbarrierer og modtagelighedsfaktorer for udvikling af humane 
prionsygdomme med et samlet EF-tilskud på 1 425 mio. ECU. Desuden forventes der som følge 
11 
af anden indkaldelse af forslag til BIOMED 2-programmet (frist den 17. juni 1996) en yderligere 
budgetforpligtelse. 
Under BIOTECH 2- og FAIR-programmerne, kunne begrænsede midler overføres for at behandle 
særlige spørgsmål såsom prionagensets formeringsmekanismer, transport og patogenese. 
For fuldt ud at gennemføre forskning i dette emne er supplerende midler påkrævet. 
6.1.3 Diagnosticering af SE 
Dette forskningsemne gennemføres under de tre programmer. Der er ikke for øjeblikket nogen 
EF-forskningsaktiviteter, der gennemfører de skitserede prioriteter. 
De igangværende indkaldelser af forslag under BIOMED 2- og FAIR-programmerne kunne 
mobilisere midler med henblik på at behandle spørgsmålet om udvikling af hurtige og følsomme 
test til tidlig diagnosticering. Desuden kunne et skønnet samlet budget overføres til dette 
forskningsemne fra BIOTECH 2- og FAIR-programmerne. 
Til en korrekt gennemførelse kræves der derfor supplerende midler . 
6.1.4 Risikovurdering af SE 
De pågældende forskningsemner er omfattet af BIOMED 2-, BIOTECH- og FAIR-
programmerne. 
Der er ikke for øjeblikket nogen forskningsaktivitet i gang under EF-forskningsprogrammerne, 
som behandler dette emne. 
Muligheden for at overføre midler fra FAIR-programmet til dette område kan imødeses. Dette 
initiativ vil muliggøre tilskud til projekter, der behandler emner som vurdering af BSE-
overførselsmekanismer, bestemmelse af infektivitetstitrene i kreaturvæv eller vurdering af 
risikoen for maternel overførsel af BSE. 
For fuldt ud at gennemføre det vigtige aspekt, som overførselsmekanismerne for BSE (herunder 
oral overførsel) udgør, og hvor undersøgelser på primater kan være nødvendige (BIOMED 2), 
kræves der supplerende midler. 
6.1.5 Behandling og forebyggelse af SE 
Dette emne omfatter forskningsarbejde med sigte på at udvikle inaktiveringsprocesser, 
terapeutiske præparater og forebyggelsesstrategier og kunne udvikles under de tre særprogrammer 
(BIOMED 2, BIOTECH og FAIR), alt efter det særlige emne, der skal behandles. 
Der er ikke for øjeblikket nogen EF-forskningsaktivitet i gang, som behandler disse emner. 
Det forventes at være muligt at overføre midler til FAIR-programmet, som vil muliggøre tilskud 
til forskning i dette emne. 
For fuldt ud at gennemføre de krævede opgaver, anses supplerende midler for nødvendige. 
12 
6.2 Samlede skønnede omkostninger og supplerende midler, der kræves til koordinering af 
aktiviteter mellem medlemsstaterne 
De samlede anslåede omkostninger, der kræves for fuldt ud at gennemføre denne aktivitet, 
baseret på at et laboratorium fra hver medlemsstat deltager, et angivet i tabel 2, pkt. 7.1 i 
finansieringsoversigten. 
13 
SKØN OVER SAMLEDE OMKOSTNINGER OG SUPPLERENDE MIDLER, 
DER KRÆVES FOR AT BEHANDLE FORSKNINGSPRIORITETER 
PÅ FELTET BSE OG SUBAKUTTE SPONGIFORME ENCEPHALOPATIER (1997-1998) 
TABEL 
Forskningsemne 
1. Klinisk, epidemiologisk og social forskning i humane SE 
1.1 Sammenligning af agensstammer indsamlet fra CJD-patienter og 
normale stammer af CJD, GSSS og FFI D* 
1.2 Forekomst (herunder reevaluering af tidligere diagnosticerede 
tilfælde af CJD), geografisk fordeling og specifikke risikofaktorers 
rolle (genotype, kosteksponering, miljø) D* 
1.3 Identificeringsprocessen ved mistanke om forekomster og 
overvågningssystemets følsomhed 
1.4 Forskning i befolkningens opfattelse af risiko i forbindelse med 
prionsygdomme • 
2. Det infektiøse agens og dets overførselsmekanismer 
2.1 Beskrivelse af agenset D* 
2.2 Mekanismer til formering, transport og patogenese (med særlig 
vægt på eventuel oral overførsel), herunder klarlæggelse af 
eventuelle fælles forbindelser med andre neurodegenerative 
sygdomme D* 
2.3 Beskrivelse af de forskellige stammer, sammenligning af 
scrapiestammer og BSE-stammer D* 
2.4 PrF's og PrPsc's struktur, PrF's normale funktion og 
mekanismerne for omdannelse af PrP0 til PrPsc in vitro D* 
2.5 Grundlaget for artsbarrieren, der begrænser overførsel inden for 
og mellem arter D* 
2.6 Modtagelighedsfaktorer, der indgår i udviklingen af animalske og 
humane prionsygdomme •* 
3. Diagnosticering af SE 
3.1 Videreudvikling af cellekulturer samt vævs- og cellebanker •* 
3.2 Udvikling af følsomme hurtigmetoder til tidlig diagnosticering, 
herunder surrogatmarkører, navnlig hos levende dyr og mennesker 
Q* 
3.3 Udvikling af følsomme biotest hos transgene mus Q* Prioritet 
A 
A 
A 
A 
A 
A 
A 
A 
A 
A 
A 
A 
A Skøn over 
samlede 
omkostninger** 
(mio. ECU) 
1,5 
2,0 
0,5 
0,5 
I alt: 4,5 
2,5 
4,8 
0,8 
1,5 
1.4 
1.1 
I alt: 12,1 
1,0 
7,6 
1,3 
[ alt: 9,9 Nuværende 
EF-tilskud*** 
(mio. ECU) 
0,4 Biomed 
0,5 Biomed 
0,5 Biomed 
0,1 Biomed 
I alt 1,5 Udsigter til 
EF-tilskud 
(mio. ECU) 
0,5 Biomed 
I alt: 0,5 
0,4 Biomed 
0,5 Biomed 
0,4 Biomed 
I alt 1,3 
2,0 Fair 
0,6 Biomed 
I alt 2,6 Eventuelle 
EF-midler ved 
overførsel 
(mio. ECU) 
0,5 Biotech 
0,3 Fair 
0,5 air 
I alt 1,3 
0,5 Biotech 
i ,5 Fair 
0,5 Fair 
I alt 2,5 Krævede 
supplerende 
midler** 
(mio. ECU) 
i,5 Biomed 
1,5 Biomed 
0,5 Biomed 
0,5 Biomed j 
I alt: 4,0 
2,5 Biotech/Fair 
3,5 Biotech 
Biomed/Fair 
0,5 
Biomed/Biotech 
0,5 Biomed/ 
Biotech 
0,5 Biomed/ 
Biotech 
0,5 Biomed 
I alt: 8,0 
0,5 Biotech 
3,5 Fair/Biom/ 
Biotech 
0,8 Biotech/Fair 
I alt: 4,8 
4. Risikovurdering af SE 
4.1 Vurdering af overførselsmekanismerne for SE (herunder oral 
overførsel) fra dyr til andre produktionsdyr og mennesker D* 
4.2 Udvidelse af programmet for overvågning af BSE og beslægtede 
sygdomme D* 
4.3 Identifikation af latent sygdom hos kvæg* 
4.4 Bestemmelse af infektivitetstitrene i kvægvæv og kvægprodukter, 
der indgår i fødevarekæden eller anvendes til fremstilling af 
farmaceutiske produkter eller kosmetiske midlerD* 
4.5 Potentiel eksponering af menneskepopulationen •* 
4.6 Bestemmelse af omfanget af kødkontaminering med 
hjerne/rygmarv ved gængse slagteprocesser * 
4.7 Bestemmelse af reaktioner på BSE-agenset ved oral fodring og 
intracerebral podning og om flere ganges dosering er 
akkumulativ*; 
4.8 Undersøgelse af de evenmelle biologiske mekanismer for maternel 
overførsel af BSE* 
5. Behandling og forebyggelse af SE 
5.1 Vurdering og udvikling af inaktiveringsmetoder, der er gængse i 
industrien* (levnedsmidler, farmaceutiske produkter, kosmetik) 
5.2 Udvikling af terapeutiske metoder •* 
5.3 Avl af kreaturer og får, som er fri for PrP D* 
I ALT A 
A 
A 
A 
A 
A 
A 
A 
A 
A 
C 4,5 
2,0 
2,0 
3,5 
0,5 
0,5 
1,0 
1,0 
I alt: 15 
1,7 
2,0 
0,5 
I alt: 4,2 
45,7 1,5 4,4 2,0 Fair 
1,5 Fair 
0,5 Fair 
0,5 Fair 
0,5 Fair 
I alt 5,0 
1,0 Fair 
... 
9,8 4,5 Biomed/Fair 
2,0 Fair**** 
2,0 Fair/Biotech 
0,5 Biomed 
0,5 Fair 
0,5 Fair 
I alt: 10 
0,7 Fair/Biotech 
2,0 Biomed/ 
Biotech 
0,5 Fair 
I alt: 3,2 
. .... _. ._ 
30,0 
Prioritetsrækkefølgen er er A > B > C 
* Weissmann-betænkningen 
• Baggrund for forslaget til et europæisk initiativ på forskningsministrenes møde i Rådet den 7. oktober 1996 
** Ud fra følgende antagelse: 100 000 ECU pr. laboratorium om året (1 forsker i 12 mdr. = 66 000 ECU, 1/2 tekniker i 12 mdr. 
*** EF-tilskud under fjerde rammeprogram 
**** I samarbejde med de nationale myndigheder 20 000 ECU, forbrugsgoder og udstyr; 
SKØN OVER SAMLEDE OMKOSTNINGER OG SUPPLERENDE MIDLER, 
DER KRÆVES FOR KOORDINERING AF AKTIVITETER MELLEM MEDLEMSSTATERNE 
PÅ FELTET BSE OG SUBAKUTTE SPONGIFORME ENCEPHALOPATIER (1997-1998) 
TABEL 2 
Forskningsemne 
A. standardisering af sygdomsdefinitioner med henblik på indsamling af 
data, af dataanalyse og af informationsspredning for at sikre en passende 
overvågning 
B. Harmoniserede metoder til indsamling af data, især til overvågning, 
tidlig påvisning og diagnosticering Z 
C. Løbende opdatering og formidling af videnskabelig viden på dette felt • 
D. Gnidningsløs og hurtig formidling af sådanne data • 
E. Udløsning af et varslingssystem i tilfælde af afgørende begivenheder • 
F. Udveksling og mobilitet, herunder træning af forskningspersonale • 
G. Løbende oversigt over forløbet af na::onale forskningsprogrammer • 
H. Harmonisering af og kontrol med diagnosticeringsmetoder for humane og 
animalske SE D 
I ALT Prioritet 
A 
A 
A 
A 
A 
A 
A 
A Skøn over 
samlede 
omkostninger** 
(mio. ECU) 
1,00 
0,50 
0,35 
0,35 
0,35 
0,60 
0,35 
1,50 
5,0 Nuværende 
EF-tilskud*** 
(mio. 
ECU) Udsigter til 
EF-finansiering 
(tilskud 
(mio. ECU) Eventuelle 
EF-midler 
ved overførsel 
(mio. ECU) Krævede 
supplerende 
midler** 
(mio. ECU) 
1,00 
i 
0,50 , 
0,35 
0,35 
0,35 
0,60 
0,35 
1,50 
5,0 
a ** Baggrund for forslaget til et europæisk initiativ på forskningsministrenes møde i Rådet den 7. oktober 1996 
For område A og H ud fra følgende aniagelse: ca. 75 000 ECU pr. laboratorium for hver medlemsstat og associerede lande i to år (1/2 forsker, forbrugsgoder, rejseudgifter og udstyr) og 
10 000 ECU yderligere til det laboratorium, der står for den overordnede koordinering 
For område B, C, D, F ud fra følgende antagelse: ca. 20 000 ECU pr. laboratorium i hver medlemsstat og associerede lande i to år (1/4 forsker, tekniker, udstyr, forbrugsgoder og 
rejseudgifter) 
For område F ud fra følgende antagelse: ca. 35 000 ECU pr. laboratorium i hver medlemsstat og associerede lande i to år 
16 
BILAG 1 
OVERSIGT OVER NATIONALE FORSKNINGSAKTIVITETER 
PÅ BSE/CJD-FELTET 
MEDLEMSSTATER 
Østrig 
Forskningen i spongiforme encephalopatier (SE) i Østrig er koncentreret i afdelingen for neuropatologi og neurokemi 
på instituttet for neurologi ved Wiens universitet. 
De væsentligste forskningsemner på dette center omfatter epidemiologien (afdelingen har foretaget en epidemiologisk 
undersøgelse af forekomsten af CJD i Østrig) og neuropatologien af humane SE (CJD og Gerstmann-Straussler-
Scheiker (GSS). 
Desuden koordinerer denne afdeling et EF-forskningsprogram, hvori der indgår 100 europæiske neuropatologiske 
og grundforskningslaboratorier, der beskæftiger sig med neuropatologisk diagnosticering af humane SE og 
vævsbaseret forskning heri. Dette net har defineret kriterier for neuropatologisk diagnosticering af humane SE og 
hvorledes væv skal behandles i forbindelse med disse patologier. 
2. Belgien 
Dette land er involveret i forskning på SE-feltet i følgende emner: 
* Epidemiologisk overvågning af BSE/scrapie, som finansieres af landbrugsministeriet. 
Der er ikke på dette tidspunkt noget særprogram for SE. 
3. Danmark 
Der findes ikke noget særprogram for SE for nærværende. Et nyt landsregister over CJD-tilfælde er blevet oprettet, 
og der vil blive udviklet et program for mutationsscreening med hensyn til PrP. 
4. Finland 
Forskningen på dette felt fokuserer på følgende emner: 
* Neuropatologi af humane SE 
* Overvågning af humane SE (den kendte form for CJD) 
* Molekylærpatologi af SE 
Dette arbejde foregår på Helsinkis universitet. Der er ikke på dette tidspunkt noget særprogram på dette felt. 
5. Frankrig 
Der blev oprettet et nationalt referencecenter for animalske SE i 1990 (CNEVA, Lyon). Der blev nedsat en national 
rådgivende ekspertkomité for SE i 1996. 
Der er 16 laboratorier, der arbejder på feltet prionsygdomme. De væsentligste forskningsemner omfatter: 
* Beskrivelse af de franske BSE-stammer (CNEVA, Lyon) 
* Beskrivelse af PrP-genets polymorfi forbundet med resistens mod scrapie (INRA, Toulouse) 
* Beskrivelse af antallet af inficerede kreaturer i en besætning, hvor et enkelt tilfælde er blevet identificeret 
* Forskning i nye diagnosticeringsmetoder (CNEVA, Lyon) 
* Forskning vedrørende kriterier for inaktivering i kød- og benmel i forskellige destruktionssystemer (CNEVA, 
INRA, CEMAGREF - skal igangsættes) 
* Overførselsundersøgelser (med benyttelse af transgene dyr) og undersøgelser af agensets struktur og PrP's 
funktion. Disse undersøgelser omfatter: 
Undersøgelse af immunsystemets rolle i prionagensets udvikling på tidlige infektionsstadier 
PrP's rolle i sygdommens udvikling 
In vitro-undersøgelser af normale og patologiske PrP ved brug af en cellemodel 
Konformationsundersøgelser af PrP-struktur 
Cellelokalisering af normale og patologiske PrP og strukturen af amyloidplader 
Forskning - ved brug af to eksperimentelle modeller - i mulighederne for at blokere akkumulering af 
PrP på forskellige sygdomsstadier 
Analyse af sygdommens overførselsmekanismer 
* Epidemiologisk forskning omfattende forskning i risikofaktorer for udvikling af SE (genetiske, kost, miljø) 
Overvågning af CJD og beslægtede sygdomme 
Forskning i genetiske faktorer, der begunstiger udviklingen af SE, og sammenligning med Alzheimer 
og beslægtede sygdomme 
Genetisk og klinisk opfølgning af en kohorte på 1 000 individer, der får væksthormoner, som 
tilsyneladende er kontamineret med det infektiøse agens (1984-1985), hvoraf der er blevet 
diagnosticeret 35 tilfælde af CJD 
Ovennævnte arbejder foregår følgende steder: CNRS, enhed 9026 (Bordeaux), 2420 og 2431 (Gif sur Yvette) og 
9045 (Villejuif), INSERM, enhed 415 (Lille), 153 og 360 (Paris), 180 og 431 (Montpellier), INRA (Jouy-en-Josas, 
Tours, Toulouse) og CEA-DSV (Fontenay-aux-Roses). 
6. Tyskland 
Forskningen i overførbare SE i Tyskland får tilskud fra ministerierne for forskning, sundhed og landbrug. De 
vigtigere forskningsemner omfatter såvel animalske som humane SE i følgende emner: 
* PrP's struktur og funktion, herunder det infektiøse prionproteins struktur og strukturomdannelse og 
kortlægning af strukturen 
* Patogenese, funktion og terapi, herunder undersøgelser af SE's patogene mekanismer i cellekulturer af PrP%-
mus, benyttelse af PrP %-mus som et eksperimentelt system for undersøgelse af prionproteiners infektivitet 
og cellebiologi, beskrivelse af de prionproteinsekvenser, der er årsag til sygdommen, samt prioninfektioners 
kemoprofylakse og kemoterapi 
* Diagnosticering og overførsel, herunder fastsættelse af metoder til titrering af cellekulturer for at påvise 
scrapieagenset, oral infektion af hamstere med scrapieagenset og produktion af antistoffer mod prionproteiner 
hos såvel mennesker som dyr 
Dette arbejde foregår på Deutsches Primatenzentrum og instituttet for neuropatologi (Gottingen), DKFZ 
(Heidelberg), Robert Koch Institut (Berlin), instituttet for molekylærbiologi (Munchen), forbundsforskningsinstituttet 
i v 
for virussygdomme hos dyr (Tubingen), instituttet for fysiologisk kemi (Mainz), instituttet for fysisk biologi 
(Diisseldorf) og GBF, strukturforskning (Braunschweig). 
7. Grækenland 
Forskning på SE-feltet udvikles inden for nedenstående emner: 
* Sammenlignende undersøgelse af kulhydrater i BSE-angrebne og normale kohjerner 
* Forbedring af diagnosticeringen af scrapie og undersøgelse af det infektiøse scrapieagens 
* Beskrivelse af det infektiøse BSE-agens. På dette område er universitetet i Thessaloniki (afdelingen for 
farmakologi) koordinator af et EF-forskningsprojekt. Desuden deltager dette laboratorium i tre andre EF-
forskningsprojekter. 
Sponsorer er den græske landsforskningsfond, det græske udviklingsministerium og landskontoret for programmering 
i Cypern. 
Der findes ikke for øjeblikket nogen særprogrammer for SE. 
8. Irland 
Forskningen på dette felt udvikles hovedsagelig på Veterinary Research Laboratory Abbottown (Dublin) og Zoology 
Department University College of Dublin. 
Hovedemnet for forskning omfatter udvikling af polyklone kaninantisera til et antal syntetiske PrP-peptider, som 
er blevet vurderet immunhistokemisk for deres evne til at differentiere BSE- og scrapieangrebne væv fra negative 
væv. 
Der er fo nyligt oprettet en videnskabelig komité, der skal fastlægge prioriteterne på dette felt. 
9. Italien 
Italien foretager forskning på dette felt inden for to hovedemner: 
Overvågning 
Epidemiologien af CJD og andre prionrelaterede encephalopatier hos mennesker og dyr 
Identifikation af patienter med mutationer og/eller polymorfier i PrPN-genet 
Indsamling af oplysninger om CJD-patienter på udvalgte institutioner og undersøgelser af 
familiegrupper med identifikation af genotyper og eventuelle genmutationer. 
* Neuropatologi og grundforskning 
Identifikation af nye fenotypcr for disse sygdomme 
Undersøgelse af syntetiske PrP-peptider, biologiske effekter, fysisk-kemiske egenskaber, der er 
relevante for biologi, interaktion med plasmamembraner 
Undersøgelse af celler med muterede PrP-fragmenter 
Interaktion mellem medikament og amyloid in vitro og in vivo 
Landsforskningsrådet (CNP) har nyligt lanceret et strategisk forskningsprojekt i BSE, der omfatter følgende emner: 
° Fysiopatologien af SE 
0 Forskning i overførselsmekanismer mellem italienske racer 
Sundhedsministeriet sponsorer via instituttet for zooprofylakse og husdyrsygdomme et program for integrative 
foranstaltninger til permanent overvågning af BSE. 
n 
Istituto Superiore di Sanitå giver tilskud til landsregistret for CJD overvågning (koordinator: prof. M. Pocchiari). 
De to vigtigste institutioner i Italien, som udvikler forskning på dette felt, er Istituto Superiore di Sanitå (Rom) og 
Istituto Neurologico Carlo Bestå (Milano). 
10. Nederlandene 
Hovedemnerne for forskning på SE-feltet omfatter: 
° Udvikling af redskaber til udvikling af diagnosticeringsmetoder for scrapie og BSE 
0 Antigenundersøgelser af bovint prionprotein 
° Immunhistokemisk påvisning af PrP i hjernen til scrapiediagnosticering 
° Immunhistokemisk påvisning af prionprotein i lymfevæv fra døde og inficerede får 
° Genetisk resistens mod scrapie 
Ovenstående arbejde foregår på instituttet for dyrevidenskab og -sundhed (ID DLO) i Leiystad. Desuden er dette 
institut koordinator af et EF-forskningsprogram med henblik på at vurdere den rolle, PrPsc spiller i aktivering af 
neurogliaceller. 
Dette land har tillige via arbejdet på afdelingen for epidemiologi og biostatistikker (Erasmusuniveritet, medicinsk 
institut) været dybt involveret i den epidemiologiske CJD-overvågning som led i EF-forskningsprojektet for 
overvågning af denne sygdom. 
Det nederlandske sundhedsråd er ved at forberede en strategi for forskning i SE, som snart vil foreligge. 
11. Portugal 
Der er nyligt etableret et landsprogram for overvågning af scrapie. Desuden bliver grundlaget for udvikling af et 
CJD-landsregister udarbejdet. 
12. Spanien 
Der findes ikke for tiden noget særprogram for SE-forskning. Dette land har som observatør deltaget i det 
europæiske CJD-overvågningsnet og er ved at oprette et landsregister for sygdommen. 
13. Sverige 
Der er ikke noget særprogram for SE. Der forekommer ikke BSE og kun få tilfælde af scrapie. 
14. Pet Forenede Kongerige 
Prioriteterne for landets forskning i animalske SE er for øjeblikket baseret på specifikke behov, efterhånden som 
de identificeres, og på rådgivning fra Spongiform Encephalopathy Advisory Committee (SEAC). 
Det program, Ministry for Agriculture, Fisheries and Food (MAFF) kører, suppleres af forskningsprogrammer 
under Biotechnological and Biological Science Research Council (BBSRC), Medical Research Council (MRC), 
Department of Health og Wellcome Trust. 
Disse grupper koordineres ved forbindelser på adskillige trin, senest ved Transmissible Spongiform Encephalopathy 
Research and Development Funders Coordination Group under forsæde af Department of Health. 
Der behandles fem hovedemner (som defineret i SEAC-betænkningen af 1995), der omfatter både humane og 
animalske prionsygdomme: 
II-' 
a) Agensets art 
Forskning i dette emne sponsores af MAFF, BSEP, BBSRC, MRC, BBSRC/MRC Core og Wellcome Trust. 
De involverede institutter omfatter universiteterne i Edinburgh og Reading, Imperial College of Science, 
Technology and Medicine i London, Animal Health Trust og Institute for Animal Health. 
b) Patologiske forandringer 
Forskning i dette emne foregår på universiteterne i Edinburgh, Birmingham og Nottingham, Imperial College 
of London, Institute of Zoology og Central Veterinary Laboratory (CVL). Sponsorerne omfatter MAFF, 
BBSRC/MRC, MRC, BSEP og Wellcome Trust. 
c) Overførselsundersøgelser, herunder transgene dyr 
Der foretages omfattende forskning i dette emne af Institute for Animal Health, Neuropathogenesis Unit 
(NPU, Edinburgh), University of Cambridge og Imperial College of London, CVL, Scottish Agricultural 
College og Agricultural Development Advisory Board. Sponsorerne omfatter MAFF, BSEP, BBSRC/MRC 
Core og Wellcome Trust. 
d) Bekæmpelse af BSE-epizooti 
Forskningen i dette emne sponsores hovedsagelig af MAFF, NPU, CVL, Agricultural Development Advisory 
Board og University of Edinburgh. 
e) Spørgsmål vedrørende anvendt forskning, herunder CJD-overvågning 
CJD har været under overvågning på landsplan siden 1990. Detle foregår på National CJD Surveillance Unit 
(Edinburgh), NPU, CVL og Imperial College of London, St. Mary's Hospital), og støttes især af MAFF, 
Department of Health, Scottish Home and Health Department (HHD), EC og MRC. 
Der er i dette land nyligt lanceret et særligt koordineringsprogram for SE (Coordination Programme on 
Health Aspects of Transmissible Spongiform Encephalopathies) med større tilskud fra Agricultural Ministry, 
Medical Research Council og Wellcome Trust. 
MRC har sammen med Department of Health foreslået et 10-årsinitiativ, der skal udvikles i to 5-års faser. 
Initiativet skal styrke forskningskapaciteten (kompetence og infrastruktur), øge samarbejdet mellem 
eksisterende videncentre og forbedre forståelsen af prionsygdomme og tilknyttede risici hos offentligheden 
og fagfolk inden for sundhedsvæsenet. 
Man er nyligt gået i gang med at indkalde forslag til bestemte emner. Programmet er stærkt målrettet mod 
menneskers sundhed med en bred biologisk indfaldsvinkel. 
De videnskabelige hovedemner er: 
* Molekylære, cellulære, genetiske og funktionelle fremgangsmåder til at forklare mekanismerne for 
TSE-overførsel, PrP-rcplikation, patogenese og klinisk udvikling 
* Integrerede molekylære, epidemiologiske og kliniske fremgangsmåder til at forstå årsagen/årsagerne 
til sporadisk CJD 
* Det biologiske og epidemiologiske forhold mellem BSE og CJD og atypiske demens 
* Tidlig sygdomsudvikling og diagnosticering hos levende individer 
* Analyse, opfattelse og kommunikation af risiko i forbindelse med CJD 
* Det normale PrP's biologiske funktion 
* Prionproteiners molekylære struktur 
* Rationelle fremgangsmåder til at udvikle terapi 
ASSOCIEREDE LANDE OG TREDJELANDE 
1. Norge 
Der er nyligt foreslået et forskningsprogram på feltet animalske og humane SE. Programmet omfatter: 
Det norske kollegium for veterinærmedicin 
Undersøgelser af udbredelsen af scrapieforandringer i scrapieangrebne besætninger 
Genetisk disposition for scrapie i norske besætninger 
Sammenlignende undersøgelser af scrapieagenset absorption og persistens i tarm- og lymfevæv hos får 
og CJD hos mennesker 
Sammenlignende undersøgelser af post mortern-forandringer i scrapieangrebne får og CJD hos 
mennesker 
Undersøgelse af den genetiske disposition i fårebesætninger for faktorer, der indgår i prionproteiners 
normale funktion og sygdommens udvikling 
Centrale veterinærlaboratorier 
Udvikling af følsomme metoder til påvisning af prionproteiner in vivo 
Epidemiologiske undersøgelser af risikofaktorer ved udbrud af scrapie i fårebesætninger 
Landsinstiumet for folkesundhed 
Epidemiologiske undersøgelser af risikofaktorer, der indgår i udviklingen af CJD hos mennesker 
Forbedret overvågning af CJD og andre humane SE i Norge ved at fastlægge kriterier for 
diagnosticering 
Udvikling af samarbejsmodeller mellem human- og veterinærmedicin på prionsygdomsområdet 
De tre nævnte institutioner vil stå for gennemførelsen af den foreslåede plan. 
2. Island 
Der er i Island ganske særligt kendskab til scrapies patologi og epidemiologi, da scrapie har været endemisk i nogle 
dele af dette land. Det arbejde, der er foretaget på instituttet for eksperimentel patologi i Keldur har dannet grundlag 
for udryddelsesprogrammet for scrapie i Island. 
Dertil kommer, at der er ved at blive gennemført to nye forskningsemner: 
0 Forskning af priongengenotypers effekt på scrapiemodtagelighed hos islandske får 
° Undersøgelser af mutationer og DNA-polymorfi hos tre CJD-patienter på Island 
3. Schweiz 
0 Der er to referencecentre for humane og animalske SE 
0 In situ hybridisering og immunkemi for PrP i BSE (instituttet for animalsk neuropatologi i Bern) 
Sammenlignende undersøgelse af tilfælde/risikovurdering af BSE i Schweiz (instituttet for virologi og 
immunprofylakse i Mittelhaiisem). 
FINANSIERINGSOVERSIGT 
1. Foranstaltningens betegnelse 
Meddelelse fra Kommissionen til Rådet vedrørende forskning i bovin spongiform 
encephalopati (BSE) og subakutte spongiforme encephalopatier. 
2. Budgetpost 
Fjerde rammeprogram : Bioteknologi - B6 7141 
Biomedicin - B6 7142 
Landbrug og fiskeri - B6 7143 
Retsgrundlag 
Rådets beslutning 94/912/EF af 15. december 1994 om et særprogram for forskning og 
teknologisk udvikling, herunder demonstration, inden for bioteknologi. Rådets beslutning 
94/913/EF af 15. december 1994 om et særprogram for forskning og teknologisk 
udvikling, herunder demonstration, inden for biomedicin og sundhed. Rådets beslutning 
94/805/EF af 23. november 1994 om et særprogram for forskning, teknologisk udvikling 
og demonstration inden for landbrug og fiskeri. 
Rådets og Europa-Parlamentets afgørelse 616/96/EF af 25. marts 1996. 
4. Beskrivelse af foranstaltningen og dens mål 
Trods en betydelig indsats inden for såvel grundforskning som anvendt forskning i bovin 
spongiform encephalopati (BSE) og subakutte spongiforme encephalopatier er det hidtil 
ikke lykkedes at identificere arten af det infektuøse agens for disse sygdomme, og der er 
stadig mange faktorer i SE-epidemiologi, som kræver forklaring. 
Med henblik på en effektiv bekæmpelse af disse sygdomme er det nødvendigt at 
identificere disse faktorer. Det er derfor af væsentlig betydning at koncentrere og 
stimulere forskningsbestræbelser på EF-plan og at mobilisere nye forskningshold for at 
opnå en kritisk masse. 
Det grunlæggende formål med denne meddelelse er at intensivere forskningen i bovin 
spongiform encephalopati (BSE) og subakutte spongiforme encephalopatier. 
Målsætningen indebærer at der sættes ind på to felter : 
koordinering af de enkelte staters forskning 
lancering af nye forskningsaktiviteter udvalgt på grundlag af en ekstraordinær 
indkaldelse af forslag begrænset til emnerne klinisk og epidemiologisk forskning, 
det smittebærende agens og overførelsesmekanismerne, diagnostik, 
risikoevaluering, behandling og forebyggelse. 
'"I 3 
Klassifikation af udgifterne 
Ikke-obligatoriske udgifter/opdelte bevillinger 
Udgifternes art 
Til foranstaltninger med omkostningsdeling bestående af forsknings-
demonstrationsprojekter overstiger EU's deltagelse ikke 50%. og 
° Universiteter, højere læreanstalter og andre forskningscentre, der deltager i 
forsknings- og demonstrationsprojekter, og som efter Kommissionens opfattelse 
ikke har et analytisk bogholderi der sætter dem i stand til at opgive deres samlede 
omkostninger med tilstrækkelig præcision, Ian få godtgjort 100% af 
tillægsomkostningerne. 
0 Til samordnede foranstaltninger ydes et tilskud på op til 100% af 
tillægsomkostningerne 
Finansielle virkninger 
7.1. Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen (i mio. 
ECU) 
Bevillingerne til gennemførelse af de i pkt. 4 angivne mål indgår i den forhøjelse der er 
stillet forslag om i "Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anden til 
pasning af afgørelse nr. 1110/94/EF (som tilpasset ved afgørelse 616/96/EF) om fjerde 
rammeprogram for det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk 
udvikling og demonstrationsaktioner (1994-1998)" der er forelagt Europa-Parlamentet og 
Rådet under den fælles beslutningsprocedure og er betinget af budgetmyndighedens 
tildeling af midlerne. 
Nærværende finansieringsoversigt vedrører kun fordelingen 
betalingsbevillinger fra 1997 til 1999+ af følgende beløb: forpligtelses- og 
Bioteknologi 
Biomedicin og sundhed 
Landbrug og fiskeri Koordinering af 
forskningsaktiviteter 
3,5 
1,5 Prioriteret forskning 
7,5 
12,5 
10 Total 
7,5 
16 
11,5 
Dette samlede overslag kan opdeles i henhold til tallene i tabel 1 og 2 i det følgende (kun 
vejledende). 
ri / 
SKØN OVER SAMLEDE OMKOSTNINGER OG SUPPLERENDE MIDLER, 
DER KRÆVES FOR AT BEHANDLE FORSKNINGSPRIORITETER 
PÅ FELTET BSE OG SUBAKUTTE SPONGIFORME ENCEPHALOPATIER (1997-1998) 
TABEL 1 
Forskningsemne 
1. Klinisk, epidemiologisk og social forskning i humane SE 
1.1 Sammenligning af agensstammer indsamlet fra CJD-patienter og 
normale stammer af CJD, GSSS og FFI D* 
1.2 Forekomst (herunder reevaluering af tidligere diagnosticerede 
tilfælde af CJD), geografisk fordeling og specifikke risikofaktorers 
rolle (genotype, kosteksponering, miljø) •* 
1.3 Identificeringsprocessen ved mistanke om forekomster og 
overvågningssystemets følsomhed 
1.4 Forskning i befolkningens opfattelse af risiko i forbindelse med 
prionsygdomme D 
2. Det infektiøse agens og dets overførselsmekanismer 
2.1 Beskrivelse af agenset •* 
2.2 Mekanismer til formering, transport og patogenese (med særlig 
vægt på eventuel oral overførsel), herunder klarlæggelse af 
eventuelle fælles forbindelser med andre neurodegenerative 
sygdomme •* 
2.3 Beskrivelse af de forskellige stammer, sammenligning af 
scrapiestammer og BSE-stammer •* 
2.4 PrF's og PrP5C's struktur, PrP's normale funktion og 
mekanismerne for omdannelse af PrP til PrPsc in vitro •* 
2.5 Grundlaget for artsbarrieren, der begrænser overførsel inden for 
og mellem arter D* 
2.6 Modtagelighedsfaktorer, der indgår i udviklingen af animalske og 
humane prionsygdomme •* 
3. Diagnosticering af SE 
3.1 Videreudvikling af cellekulturer samt vævs- og cellebanker •* 
3.2 Udvikling af følsomme hurtigmetoder til tidlig diagnosticering, 
herunder surrogatmarkører, navnlig hos levende dyr og mennesker 
•* 
3.3 Udvikling af følsomme biotest hos transgene mus •* Prioritet 
A 
A 
A 
A 
A 
A 
A 
A 
A 
A 
A 
A 
A Skøn over 
samlede 
omkostninger** 
(mio. ECU) 
1,5 
2,0 
0,5 
0,5 
I alt: 4,5 
2,5 
4,8 
0,8 
1,5 
1.4 
1.1 
I alt: 12,1 
1,0 
7,6 
1,3 
I alt: 9,9 Nuværende 
EF-tilskud*** 
(mio. ECU) 
0,4 Biomed 
0,5 Biomed 
0,5 Biomed 
0,1 Biomed 
I alt 1,5 Udsigter til 
EF-tilskud 
(mio. ECU) 
0,5 Biomed 
I alt: 0,5 
0,4 Biomed 
0,5 Biomed 
0,4 Biomed 
I alt 1,3 
2,0 Fair 
0,6 Biomed 
I alt 2,6 Eventuelle 
EF-midler ved 
overførsel 
(mio. ECU) 
0,5 Biotech 
0,3 Fair 
0,5 air 
I alt 1,3 
0,5 Biotech 
1,5 Fair 
0,5 Fair 
I alt 2,5 Krævede j! 
supplerende 
midler** 
(mio. ECU) 
1,5 Biomed 
1,5 Biomed 
0,5 Biomed 
0,5 Biomed 
I alt: 4,0 
2,5 Biotech/Fair 
3,5 Biotech 
Biomed/Fair 
0,5 
Biomed/Biotech 
0,5 Biomed/ 
Biotech 
0,5 Biomed/ 
Biotech 
0,5 Biomed 
I alt: 8,0 
0,5 Biotech 
3,5 Fair/Biom/ 
Biotech 
0,8 Biotech/Fair 
I alt: 4,8 
4. Risikovurdering af SE 
4.1 Vurdering af overførselsmekanismerne for SE (herunder oral 
overførsel) fra dyr til andre produktionsdyr og mennesker D* 
4.2 Udvidelse af programmet for overvågning af BSE og beslægtede 
sygdomme •* 
4.3 Identifikation af latent sygdom hos kvæg* 
4.4 Bestemmelse af infektivitetstitrene i kvægvæv og kvægprodukter, 
der indgår i fødevarekæden eller anvendes til fremstilling af 
farmaceutiske produkter eller kosmetiske midlerD* 
4.5 Potentiel eksponering af menneskepopulationen •* 
4.6 Bestemmelse af omfanget af kødkontaminering med 
hjerne/rygmarv ved gængse slagteprocesser * 
4.7 Bestemmelse af reaktioner på BSE-agenset ved oral fodring og 
intracerebral podning og om flere ganges dosering er 
akkumulativ*; 
4.8 Undersøgelse af de eventuelle biologiske mekanismer for maternel 
overførsel af BSE* 
5. Behandling og forebyggelse af SE 
5.1 Vurdering og udvikling af inaktiveringsmetoder, der er gængse i 
industrien* (levnedsmidler, farmaceutiske produkter, kosmetik) 
5.2 Udvikling af terapeutiske metoder •* 
5.3 Avl af kreaturer og får, som er fri for PrP •* 
I ALT A 
A 
A 
A 
A 
A 
A 
A 
A 
A 
C 4,5 
2,0 
2,0 
3,5 
0,5 
0,5 
1,0 
1,0 
I alt: 15 
1,7 
2,0 
0,5 
I alt: 4,2 
45,7 1,5 4,4 2,0 Fair 
1,5 Fair 
0,5 Fair 
0,5 Fair 
0,5 Fair 
I alt 5,0 
1,0 Fair 
9,8 4,5 Biomed/Fair 
2,0 Fair**** 
2,0 Fair/Biotech 
0,5 Biomed 
0,5 Fair 
0,5 Fair , 
1 I alt: 10 
0,7 Fair/Biotech 
2,0 Biomed/ 
Biotech 
0,5 i air 
I alt: 3,2 
30,0 
Prioritetsrækkefølgen er er A > B > C 
* Weissmann-betænkningen 
• Baggrund for forslaget til et europæisk initiativ på forskningsministrenes møde i Rådet den 7. oktober 1996 
** Ud fra følgende antagelse: 100 000 ECU pr. laboratorium om året (1 forsker i 12 mdr. = 66 000 ECU, 1/2 tekniker i 12 mdr. = 20 000 ECU, forbrugsgoder og udstyr) 
*** EF-tilskud under fjerde rammeprogram 
**** I samarbejde med de nationale myndigheder 
°A 
SKØN OVER SAMLEDE OMKOSTNINGER OG SUPPLERENDE MIDLER, 
DER KRÆVES FOR KOORDINERING AF AKTIVITETER MELLEM MEDLEMSSTATERNE 
PÅ FELTET BSE OG SUBAKUTTE SPONGIFORME ENCEPHALOPATIER (1997-1998) 
TABEL 2 
Forskningsemne 
A. standardisering af sygdomsdefinitioner med henblik på indsamling af 
data, af dataanalyse og af informationsspredning for at sikre en passende 
overvågning 
B. Harmoniserede metoder til indsamling af data, især til overvågning, 
tidlig påvisning og diagnosticering • 
C. Løbende opdatering og formidling af videnskabelig viden på dette felt • 
D. Gnidningsløs og hurtig formidling af sådanne data • 
E. Udløsning af et varslingssystem i tilfælde af afgørende begivenheder • 
F. Udveksling og mobilitet, herunder træning af forskningspersonale • 
G. Løbende oversigt over forløbet af nationale forskningsprogrammer • 
H. Harmonisering af og kontrol med diagnosticeringsmetoder for humane og 
animalske SE • 
I ALT Prioritet 
A 
A 
A 
A 
A 
A 
A 
A Skøn over 
samlede 
omkostninger** 
(mio. ECU) 
1,00 
0,50 
0,35 
0,35 
0,35 
0,60 
0,35 
1,50 
5,0 Nuværende 
EF-tilskud*** 
(mio. 
ECU) Udsigter til 
EF-finansiering 
(tilskud 
(mio. ECU) Eventuelle 
EF-midler 
ved overførsel 
(mio. ECU) It 
Krævede ! 
supplerende 
midler** ! 
(mio. ECU) ' 
1,00 
0,50 
0,35 
0,35 
0,35 
0,60 
0,35 
1,50 
5,0 
• 
** Baggrund for forslaget til et europæisk initiativ på forskningsministrenes møde i Rådet den 7. oktober 1996 
For område A og H ud fra følgende antagelse: ca. 75 000 ECU pr. laboratorium for hver medlemsstat og associerede lande i to år (1/2 forsker, forbrugsgoder, rejseudgifter og udstyr) og 
10 000 ECU yderligere til det laboratorium, der står for den overordnede koordinering 
For område B, C, D, F ud fra følgende antagelse: ca. 20 000 ECU pr. laboratorium i hver medlemsstat og associerede lande i to år (1/4 forsker, tekniker, udstyr, forbrugsgoder og 
rejseudgifter) 
For område F ud fra følgende antagelse: ca. 35 000 ECU pr. laboratorium i hver medlemsstat og associerede lande i to år 
16 
7.2. Vejledende forfaldsplan for bevillingerne l 
For særprogrammet for bioteknologi - budgetpost B6 - 7141 
De årlige bevillinger fastsættes endeligt af budgetmyndigheden. I mio. ECU 
Forpligtelsesbevillinger" 
Supplerende 
forpligtelsesbevillinger 
Betalingsbevillinger0 
Supplerende 
betalingsbevillinger 1995 
70,037 
19,789 1996 
230,000 
115,666 1997 
132,000 
2,250 
124,200 1998 
155,963 
5,250 
163,000 
4,500 1999 + 
p.m. 
165,345 
3,000 lait 
588,000 
7,500 
588,000 
7,500 
For særprogrammet for biomedicin og sundhed - budgetpost B6 - 7142 
I mio. ECU 
Forpligtelsesbevillinger" 
Supplerende 
forpligtelsesbevillinger 
Betalingsbevillinger" 
Supplerende 
betalingsbevillinger 1995 
37,833 
10,831 1996 
126,000 
49,000 1997 
90,000 
4,800 
85,800 1998 
104,167 
11,200 
95,000 
9,600 1999 + 
p.m. 
117,369 
6,400 lait 
358,000 
16,000 
358,000 
16,000 
For særprogrammet for landbrug og fiskeri - budgetpost B6 - 7143 
I mio. ECU 
Forpligtelsesbevillinger" 
Supplerende 
forpligtelsesbevillinger 
Betalingsbevillinger" 
Supplerende 
betalingsbevillinger 1995 
120,737 
19,789 1996 
181,000 
70,000 1997 
162,000 
3,450 
114,700 1998 
182,763 
8,050 
230,000 
6,900 1999 + 
p.m. 
212,032 
4,600 I alt 
646,500 
11,500 
646,500 
11,500 
Bevillinger til fjerde rammeprogram som angivet i det foreløbige budgetslag for 1997 
Vé 
7.3 Udgifter til administration og personale 
Hvad angår administrationsudgifter, vil programmerne tilse at hele det i medfør af forhøjelsen 
tildelte beløb først og fremmest bruges til finansiering af forskningsaktiviter (som fastsat i det 
i pkt. 4 nævnte forslag). 
8. Forholdsregler mod svig 
Der gennemføres en lang række administrative og finansielle kontrolforanstaltninger på alle trin 
af indgåelsen og gennemførelsen af forskningskontrakter, bl.a. kan nævnes: 
Før indgåelsen af kontrakterne: 
Indledende udvælgelse af forslag på grundlag af projekternes videnskabelige værdi og 
hvorvidt oplysningerne om omkostningerne ved forskningen er realistiske i betragtning 
af forskningens karakter, varighed og potentielle virkninger. 
Analyse af de finansielle oplysninger, der gives af forslagsstillerne i 
forhandlingsformularen. 
Efter indgåelsen af kontrakterne; 
Gennemgang af dokumentation for udgifter, før udbetalingen finder sted, på flere 
forskellige niveauer (administrativt-finansielt, videnskabeligt) 
Intern revision, der gennemføres af finansinspektøren 
Kontrolbesøg på stedet med gennemgang af bilag, hvorved fejl eller andre 
uregelmæssigheder kan opdages. For at øge effektiviteten i sådanne kontrolbesøg har 
Kommissionen oprettet en revisionsgruppe, som står for ledelsen af samtlige kontrolbesøg 
der gennemføres. Kontrolbesøgene aflægges enten af medlemmer af revisionsgruppen 
eller af revisionsfirmaer, som Kommissionen har indgået rammekontrakter med, under 
overvågning af revisionsgruppens personale. 
Inspektionsbesøg på stedet, der aflægges af Kommissionens fmansinspektør og Den 
Europæiske Unions Revisionsret. 
9. Oplysninger om cost/effectiveness 
9.1. Specifikke og kvantitative mål 
Det overordnede mål som beskrevet i pkt.4 kan omsættes i 6 specifikke mål. Disse kan 
opstilles således: 
•^ 
a. Forskningsprioriteter vedrørende bovin spongiform encephalopati (BSE) og subakutte 
spongiforme encephalopatier 
klinisk og epidemiologisk forskning i humane spongiforme encephalopatier 
de smittebærende agenser og overførelsesmekanismerne 
diagnostik af humane spongiforme encephalopatier 
risikoevaluering af humane spongiforme encephalopatier 
behandling og forebyggelse af humane spongiforme encephalopatier. 
b. Koordinering af medlemsstaternes forskningsindsats vedrørende bovin spongiform 
encephalopati (BSE) og subakutte spongiforme encephalopatier 
Beregningen af de fornødne bevillinger er sket på følgende grundlag : 
- et projektforslag omfatter i gennemsnit 5 laboratorier 
- EU's bidrag til hvert laboratorium ligger på 10 000 ECU til 100 000 ECU årligt. 
De opstillede mål realiseres ved følgende metoder : foranstaltninger med omkostningsdeling og 
samordnede foranstaltninger. Disse foranstaltninger understøttes og opfølges af mere generelle 
tiltag til støtte for forskere og af målrettede uddannelsestiltag for forskere, såsom workshops og 
tværfaglige konferencer og undersøgelser. 
9.2. Målgruppe 
Umiddelbar målgruppe : forskere i industrien og på universiteter og læreanstalter samt 
hospitalsklinikere og ingeniører. 
Endelig målgruppe : europæiske borgere der har adgang til forskningsresultaterne; forbrugerne; 
fødevaresektoren; landmændene. 
9.3. Begrundelse for foranstaltningen 
Spongiforme encephalopatier (SE) er en gruppe dødelige, overførbare, neurodegenerative 
sygdomme hos mennesker (Kuru, Creutzfeldt-Jakobs sygdom (CJD) og Gerstmann-Straussler-
Scheinkers sygdom (GSSD)) og hos dyr (scrapie og bovin spongiform encephalopati (BSE)). 
"S 
Disse sygdomme er blevet et stadigt vigtigere forskningsfelt, ikke alene på grund af deres 
egenart i biologisk henseende, men også på grund af ængstelse for hvorvidt det smittebærende 
agens kan overføres til mennesker.Det er derfor af væsentlig betydning at koncentrere og 
stimulere forskningsbestræbelser på EF-plan og at mobilisere nye forskningshold for at opnå en 
kritisk masse. 
9.4. Overvågning og evaluering af foranstaltningen 
Generaldirektoraternes ansvarlige tjenegrene vil varetage overvågningen af 
foranstaltningerne, bistået af programkomiteerne. 
For at bidrage til den samlede evaluering af Fællesskabets indsats, som omhandlet i 
artikel 4, stk. 2, i afgørelsen om fjerde rammeprogram om Det Europæiske Fællesskabs 
indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktioner, lader 
Kommissionen på et passende tidspunkt uafhængige eksperter evaluere den indsats, der 
er gjort inden for det område, der er direkte omfattet af de berørte programmer, og af 
forvaltningen heraf i de fem år der gå forud for evalueringen. Foranstaltningen bliver 
desuden evalueret som et led i den samlede evaluering af aktiviteterne inden for fjerde 
rammeprogram, idet Kommissionen på et passende tidspunkt lader uafhængige eksperter 
evaluere den indsats, der er gjort og forvaltningen heraf i de fem år, der gå forud for 
evalueringen. 
Alle kontrakter, der indgås i forbindelse med foranstaltningen som beskrevet i pkt. 4 og 9.1, 
gøres til genstand for en midtvejsrapport og en slutrapport. 
Forberedelsen af femte rammeprogram sker under skyldig hensyntagen til følgende rapporter : 
Kommissionens årsrapport om den Europæiske Unions indsats inden for forskning og 
teknologisk udvikling i henhold til traktatens artikel 130P. 
En årsrapport om permanent overvågning af hvert særprogram og af rammeprogrammet. 
Denne udarbejdes af uafhængige eksperter. 
En evalueringsrapport udarbejdet hvert femte år for hvert særprogram og for 
rammeprogrammet. Denne udarbejdes ligeledes af uafhængige eksperter og offentliggøres 
i 1996. 
V 

ISSN 0254-1459 
KOM(96) 582 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 03 15 
Katalognummer : CB-C0-96-589-DA-C 
ISBN 92-78-11624-6 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg