ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (83) 080 
 
 
 
Vol. 1983/00 27 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the openi ng to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this f ile is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 198 3 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom 27 .9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOM M ISSIONEN FOR DE EUROPÆ ISKE FÆLLESSKABER
K0M(83) 80 endelig udg
Bruxelles, 25 februar I 983
VURDERING AF DET  
INTERNE MARKEDS FUNKTION
Rapport til Rådet fra Kommissionen
KOM(83) 80 endelig udg

-  2 -
INDHOLDFORTEGNELSE
Side
1·  DET FÆLLES MARKED, FÆLLESSKABETS AKTIONSGRUNDLAG 3
Indadtil 4
Udadtil 5
11■  DET INTERNE MARKEDS ØKONOMISKE BETYDNING 7
Øget indbyrdes afhængighed 7
Virksomhedernes betydning 12
III. DE OFFENTLIGE MYNDIGHEDERS ANSVAR 16
En stor, men utilstrækkelig indsats 16
Bureaukratiet 17
Kortsigtede betragtninger 19
Forskelle i  forhold og metoder 20
Tre typiske eksempler 22
IV. RETNINGSLINJER FOR EN KONKRET INDSATS 24
Beskyttelse af fællesskabsretten 24
Fjernelse af skævhederne 26
frilag I: Hindringer for samhandelen 29
Bilag II: Statistikker
Handel inden for Fællesskabet i  forhold
til samlet handel 33
Handel inden for Fællesskabet i  forhold
til BNI 34
Stigning i  investeringer 35
Overtrædelser af eøf-traktaten 36
Teknisk harmonisering 37
Meddelelser om nye tekniske regler 38

1 ·  £EI lf f kLiS_MARJ iE^'_FiLi 1 E2SJ<ABEI s_ Al < Tp N s£RUN^L·AG
1. At der findes et stort, fuldstændig forenet internt marked, er en afgørende  
faktor for genopbygningen af Europas industrielle magt, bide pi grund af  
stordriftsfordelene og pi grund af den sikkerhed, der følger med adgangen til  
et stort marked. Navnlig for beslutningerne om investering gælder, at ethvert  
usikkerhedsmoment indebærer ekstra omkostninger.
2. Under de nuværende forhold, hvor der virkelig mangler den trumf, som det fore­
nede marked er, afviser alt for mange industridrivende den risiko, der er for­
bundet med at organisere sig pi europæisk plan, og udsætter sig for konkurrence  
fra ikke-europæiske grupper. Samtidig har de let ved at give efter for fri­
stelsen til samarbejde med virksomheder uden for Fællesskabet, idet et sådant  
samarbejde, selv om det kan indebære en vis afhængighed, reelt udvider adgangen  
til verdensmarkedet, som pi grund af sådanne alliancer paradoksalt nok bliver  
mindre usikkert end Fællesskabets marked.
3. For at afbryde denne onde cirkel, må Fællesskabet beslutte hurtigt at gennemføre  
foreningen af dets interne marked i alle dets aspekter. Kun hvis de erhvervs­
drivende bliver overbevist om, at dette er tilfældet, vil de ud fra en for­
ventning om en åbning af nationale markeder ændre holdning. I denne forbindelse  
er hindringerne for frie varebevægelser eller den frie bevægelighed for tjene­
steydelser, etableringsvanskelighederne og forskellene inden for selskabsretten  
mindst lige så væsentlige som forskellene i valutakurser, valutapolitik og  
inflationsrater.
4. Nærværende rapport er koncentreret om udviklingen med hensyn til frie vare­
bevægelser og den frie bevægelighed for personer, tjenesteydelser og kapital.
Der gås hverken i  dybden med konsekvenserne af mangelen på bedre monetære og  
fiskale rammer inden for Fællesskabet eller endnu mindre mangelen på mere  
generelle årsager til den økonomiske krise, som vi befinder os i, og som kan få  
indflydelse på det interne markeds tilfredsstillende funktion. Den omfatter  
derfor ikke den positive indflydelse, som fællesskabsaktiviteterne inden for  
andre områder måtte have på udviklingen af økonomiske strukturer og pi det  
interne markeds funktion.

- 4 -
Indadti l
5. Hos de offentlige myndigheder fører utiLstrækkelig harmonisering af makro­
økonomiske forhold til en fortsat adskillelse i  de enkelte medlemsstater  
mellem den interne økonomiske virksomhed og de økonomiske forbindelser med  
Fællesskabets øvrige medlemsstater. Derfor skuffes de industridrivendes for­
ventninger, fordi handelen mellem medlemsstaterne i vidt omfang stadig er en  
form for udenrigshandel med alle de følger, dette forhold har i  den offentlige  
mening, i  administrationerne og hos regeringerne. Navnlig støder de foranstalt­
ninger, der med henblik pi styrkelse af det interne marked træffes af de  
pågældende afdelinger i  centraladministrationen, ofte mod modstand i  andre afde­
linger, der er ansvarlige for de makroøkonomiske aspekter, der tager sigte på  
nationale forhold. Det skulle være muligt at afbøde denne inkonsekvens, hvis  
regeringen vejer fordelene og ulemperne op ved de afgørelser, der skal træffes,  
set i  lyset af såvel de øjeblikkelige behov inden for den nationale makro­
økonomi som af følgerne for tilhørsforholdet til Fællesskabet. Jo længere den  
vanskelige økonomiske situation varer, jo mere bliver det klart, at modfor­
holdsregler, som udformes og anvendes ud fra rent nationale synspunkter, ikke  
har en chance for at lykkes.
6. Det europæiske Råd har ved gentagne Lejligheder bekræftet, at det ser udvik­
lingen af det interne marked som et mål, og ved prioriteringen af fælles for­
anstaltninger i  København blev dette mål kædet sammen med en række foranstalt­
ninger inden for flere områder. Denne parallelisme kan af klare tekniske  
årsager ikke efterprøves på alle niveauer og i  alle etaper af Fællesskabets  
beslutningsproces, da man ellers risikerer at lamme denne proces. Det europæiske  
Råds valg af periodiske møder medfører, at Rådets formandskab må organisere  
arbejdet, med Kommissionens tilslutning og bistand, således at hver politik
kan udvikles, så det bliver lettere for de forskellige regeringer at tage aktiv  
del i  gennemførelsen af de kompromis'er, der er nødvendige for beslutnings­
tagningen.

Udadtil
7.  Bestræbelserne på at få Europa til at fungere bedre indadtil med henblik  
på en optimal økonomisk nyttevirkning ville vmre utankelige uden en fæl­
les handelspolitik, der kan forsvare fællesskabsindustriens retmæssige  
interesser. Uddybningen af det interne marked skal først og fremmest op­
fattes soa det nødvendige grundlag for at forbedre europæiske virksomhe­
ders konkurrenceevne. Enhver strategi, der tager sigte på at komme ud af  
den nuværende økonomiske krise, nå baseres på markedets kontinentale om­
fang.
8. Det "kontinentale omfang" er imidlertid ikke blot et geografisk udtryk;  
det kan kun forklares ved en differentiering i forhold til de lande, der  
ikke er medlemmer af Fællesskabet. Denne differentiering er uadskilleligt  
forbundet med enhver toldunion og enhver økonomisk union: selve udtrykket  
"det interne marked" forudsætter en forskellig identitet i forhold til  
tredjelande. Reglerne for internationale økonomiske forbindelser indbefat­
ter de i GATT fremførte principper, som gør det muligt for Fællesskabet at  
forbeholde en lang række fordele for dets medlemmer som følge af uddybnin­
gen af deres gensidige forbindelser, så lange behandlingen af tredjelande  
ikke forringes i forhold til tidligere.
9. Differentiering betyder imidlertid ikke isolation, da slet ikke, når det  
tageB i betragtning, at den økonomiske virksomhed finder sted i en verden,  
der bliver mere og mere indbyrdes afhængig. Den enighed, der opstod ved  
forhandlingerne om traktaten om oprettelse af EØF, samt den økonomiske in­
teresse, man tillagde Fællesskabet som et område, der kunne undergå ænd­
ringer, gør det nødvendigt for det at vare åben for dialog og for forhand­
linger med sine handelspartnere. Derfor har Fællesskabet som verdens stør­
ste handelsmagt et klart ansvar at leve op til, hvis det skal opretholde  
stabile og rimelige vilkår for de internationale økonomiske forbindelser.  
Det vil som hidtil fortsat påtage sig dette ansvar og tilskynde sine med­
lemmer til at gøre det samme: Fællesskabets forbindelser med tredjelande  
bygger på gensidige fordele, bortset fra tilfalde, hvor der er tale om  
bestemte foranstaltninger med henblik på udviklingssamarbejde.

-  6 -
10. Efter at disse principper nu er slået fast, skal det bemærkes, at Fælles­
skabet endnu ikke er nået tilstrækkelig langt med gennemførelsen af det  
interne marked eller med behandlingen af dets betydning udadti l.  For så vidt  
angår det sidste aspekt, vil Rådet i nær fremtid få forelagt et forslag til  
forordning om styrkelse af den fælles handelspolitik, navnlig med hensyn  
til forsvar mod illoyal handel.
11. Harmoniseringen af forholdene, som er selve målet for en udvikling af det  
interne marked, giver også et større grundlag for en sådan samordning af  
de forskellige interesser; det vil derfor ikke kunne accepteres at enighed  
om eksterne aspekter bliver en ufravigelig forudsætning for interne frem­
skridt. Omvendt indebærer det interne markeds funktion og udvikling, at der  
drages de rigtige konklusioner af handelspolitikkens mangler: mangler, der  
må betragtes som fælles fejl og ikke som en velerhvervet ret for medlemssta­
terne til at handle på egen hånd, idet en permanent anerkendelse af en  
sådan ret rent faktisk ville være det samme som at fornægte Fællesskabets  
karakter.
12. Erfaringen har endelig vist, at uenighederne mellem medlemsstaterne med
hensyn til forbindelserne til tredjelande fører til uovervindelige hindringer  
for fremskridt i  Fællesskabet, når de bliver til teoretiske principspørgsmål;  
når den ene eller den anden derimod har økonomiske eller andre interesser i  
klemme, bliver det muligt at opnå fremskridt.

- 7 -
II. DET INTERNE MARKEDS ØKONOMISKE BETYDNING
13. Det fælles marked, soa i traktaten er baseret på. en toldunion, Indgår som  
et led i de bestræbelser på at fjerne hindringer for samhandelen, specielt  
vareudvekslingen, som indledtes i Vesteuropa allerede i 1947· Udviklingen  
med hensyn til tjenesteydelser er gået noget langsommere, idet størstepar­
ten af hindringerne for udvekslingen af tjenesteydelser er af en sådan art,  
at de kun kan fjernes gennem harmonisering. For så vidt angår etablerings­
retten og fri bevægelighed for personer, ligger der ikke i traktaterne  
noget ønske om at fremkalde omfattende folkevandringer rundt om i Europa,  
men derimod blot at give de personer, der ønsker det, mulighed for at ud­
øve deres erhverv dér, hvor de mener, de kan få størst fordel af det. Op  
mod to millioner arbejdstagere i Fællesskabet, næsten udelukkende lønmod­
tagere, har benyttet sig af fællesskabsbestemmelserne på dette område. For  
Bå vidt angår de liberale erhverv, har retten til at nedsætte sig i en  
anden medlemsstat hidtil været og vil fortsat vare af marginal betydning  
rent talmæssigt.
14.  En talmæssig vurdering af det interne markeds økonomiske betydning må der­
for først og fremmest baseres på vareudvekslingen, samtidig med at der  
tages hensyn til visse faktorer i forbindelse med investeringer og tjene­
steydelser. Denne vurdering har desuden til formål at tilvejebringe en  
række data til belysning af situationen med hensyn til produktionsfakto­
rernes bevægelighed.
Øget indbyrdes afhængighed
13· 1 den første periode af Fællesskabernes eksistens gav fjernelsen af hind­
ringerne for vareudveka1ingen langt bedre resultater end ventet. I løbet  
af de første fem år, EKSF eksisterede, steg samhandelen med stål og kul  
inden for Fællesskabet med 129$. I perioden fra oprettelsen af Det euro­
pæiske økonomiske Fællesskab i 1958 og til den første udvidelse i 1973  
steg samhandelen mellem De Seks med alle varer og i løbende priser fra  
7 til 54 nia regningsenheder; samhandelen inden for Fællesskabet voksede  
endog hurtigere end handelen med tredjelande. I perioden fra 1959 til  
1970 steg eksporten til tredjelande med 9$ om året, mens Fællesskabets 
indbyrdes samhandel øgedes mere end 16$ om året; i hele perioden var der

-  8 -
tale oa næsten en seksdobling af den interne fællesskabshandel, mens eks­
porten til lande uden for Fællesskabet kun steg to og en halv gang.
16. Den første oliekrise bremsede denne udvikling kraftigt for de seks op­
rindelige medlemsstaters vedkommende. For de nye medlemsstater kunne der  
konstateres en stigning allerede i slutningen af tresserne, og det må  
formodes, at de økonomiske beslutningstagere tog forskud på Fællesskab  
bets udvidelse. For samtlige medlemsstater kan det konstateres, at gen­
nemsnitligt en tredjedel af medlemsstaternes eksport i starten af deres  
medlemskab af Fællesskabet gik til de øvrige fællesskabspartnere, men  
det skal dog understreges,  at de små stater er mere afhængige af den ind­
byrdes samhandel i Fællesskabet end de store. I 1973 nåede denne relative  
andel op på 53,7^» men faldt allerede i 1975 "bil 5 0,3$ for derefter at  
stige igen.
17. Den anden oliekrise i slutningen af 1980 havde tilsvarende virkninger;  
samhandelen mellem fællesskabslandene faldt igen fra 54»5 % i 1979 til 
50,7% i 1981.  Den ser dog ud til i 1982 at komme op på det oprindelige  
gennemsnitsniveau igen: tallet for de første ni måneder af 1982 er 5^·
18. Det er vanskeligt med sikkerhed at angive årsagerne til denne tilbagegang 
men man kan bl.a. nævne olieprisstigningerne samt en vis omlægning af s am  
handelen som følge af den voksende efterspørgsel fra de olieproducerende  
lande. Der kan imidlertid opgives nogle omtrentlige tal for de omkostnin­
ger, der er forbundet med selve grænseformaliteterne. Det britiske han­
del sministeriua anslår disse omkostninger til 203 mio £ om året. Ifølge  
Europa-Parlamentets Økonomi- og valutaudvalg beløber alene omkostningerne  
som følge af forsinkelser ved grænserne sig til 1 mia ECU om året; de sam  
lede omkostninger i forbindelse med grænsepassage mellem medlemsstaterne 
skulle i så fald være omkring 12 mia ECU. En foreløbig vurdering foreta­
get af Kommissionen viser, at omkostningerne i forbindelse med grænsefor­
maliteterne kan udgøre op til 5-10% af varernes værdi. Opretholdelsen af  
de omfattende formaliteter ved de indre grænser stiller således Fælles­
skabets marked væsentligt ringere i forhold til visse store tredjelands-  
markeder*

- 9 -
19. Det er således nødvendigt at sætte ind for at få gennemført det interne  
marked og derved på ny give markederne inden for Fællesskabet en fortrins­
stilling i  forhold til tredjelandsmarkederne. Desuden er det interne marked  
en vigtig faktor for at forbedre virksomhedernes konkurrenceevne: forskellige  
oplysninger, indsamlet af Kommissionen i  forbindelse med dennes undersøgelse  
af fællesskabsindustriens konkurrenceevne, viser, at de mest konkurrence­
dygtige virksomheder inden for Fællesskabet sandsynligvis også vil være  
blandt de bedst placerede på verdensmarkedet. Desuden vil det medføre en  
voksende indbyrdes afhængighed mellem de nationale økonomier, idet eksporten  
til de øvrige fællesskabspartnere udgør en voksende andel af BNP; i  1980  
var den 9% i Frankrig, Italien og Det forenede Kongerige, 11% i Tyskland,
13% i  Danmark og mere end 33% i Nederlandene, Den belgisk-luxembourgske  
Union og Irland. Disse to ting tilsammen viser klart, at det interne marked  
kan spille en vigtig rolle for den økonomiske vækst; såfremt de afgørelser,  
der træffes på makroøkonomisk plan i  øvrigt tillader det, er betingelserne  
nemlig til stede for en generel forbedring af fællesskabsindustriens konkur­
renceevne.
20. Heraf følger, at overordnede økonomiske aggregater kun giver et ufuldstændigt  
indtryk af den indbyrdes afhængighed i Fællesskabet. Tallene for samhandelen  
omfatter en række produkter, som ikke findes i  Fællesskabet (råvarer, ekso­
tiske varer), samt mange varer med meget ringe værditilvækst; i øvrigt  
omfatter BNP-tallet en lang række aktiviteter, som per definition ikke ind­
går i samhandelen, selv om de indeholder importerede elementer i  form af  
varer eller tjenesteydelser (offentlig administration, detailhandel, bolig­
byggeri osv.). Der bør i stigende grad tages hensyn til denne indbyrdes  
afhængighed, når man f.eks. skal fastlægge referencemarkedet med henblik på  
kontrol af virksomheders adfærd.
21. En analyse, som udelukkende er begrænset til industrien, og som i øvrigt  
er meget approksimativ og rent metodisk ufuldstændig, tyder på, at andelen  
af importerede færdigvarer med oprindelse i tredjelande i den nationale  
produktion er mindre end 10% i Frankrig, Italien og Tyskland, mellem 15 og  
20% i Det forenede Kongerige og over 20% i Nederlandene og Den belgisk­
luxembourgske Union. For Fællesskabet som helhed er tallet omkring 12%.

-  10 -
Disse tal tyder på, at der, set ud fra et makroøkonomisk synspunkt, ikke 
er tale om nogen urimelig skarp konkurrence udefra. Det står ikke desto 
mindre fast, at det forhold, at procentsatserne ligger forholdsvis tæt op: 
ad hinanden, er udtiyk for forskellige sektormæssige fordelinger i de 
enkelte medlemsstater, hvilket er afgørende for de divergerende holdninger 
i Fællesskabet, når der skal træffes beslutninger på det handelspolitiske 
område. Men Kommissionen finder dog sin opfattelse bekræftet ved denne 
analyse, nemlig - som det også er nævnt tidligere - at der på det handels­
politiske område i højere grad er tale om divergerende holdninger, som er 
begrundet i specifikke problemer, end om uenighed om principperne.
22. Tjenesteydelserne spiller en stadig større rolle i økonomien, idet de tra­
ditionelle tjenesteydelsers andel er steget fra 46,5$ i 1970 til 50,7$ i 
1980 for Fællesskabet som helhed. For så vidt angår udvekslingen af tje­
nesteydelser, udgjorde importen i 1980 af samtlige former for tjenesteydelser 
9$ af den samlede import af varer og tjenesteydelser. Hvis man skal nå videre 
med gennemførelsen af et fælles marked for denne sektor, som får stadig 
større betydning, kræver det fjernelse af omfattende hindringer af lovgiv­
ningsmæssig og administrativ karakter. Hidtil er der kun opnået beskedne 
resultater på dette område.
23. For så vidt angår investeringer,  er statistikkerne for uensartede, bl.a. 
også på grund af udsvingene i valutakurserne, til at danne grundlag for 
helt pålidelige konklusioner. Statistikkerne viser dog, at der er tale om 
tilsvarende etaper som dem, der kunne iagttages for samhandelens jævn og 
kraftig stigning indtil 1973,  stærk indskrænkning i forbindelse med den 
første oliekrise, ny beskeden stigning i 1976-1980 og endelig på ny nedgang 
i investeringerne siden 1981. Fællesskabsinvesteringernes procentvise andel 
i BNP er faldet fra 23$ i 1970 til 20$ i 1982. Den årlige stigningstakt for 
investeringerne var i perioden 1976-80 3,4$, men har derefter været negativ.

-  11  -
24· Det ser ud til, at fællesskabsmarkedet er blevet stadig mindre attraktivt  
for investeringer dels fra Fællesskabet selv, dels fra tredjelande, og  
dette fænomen er ledsaget af en omlægning af Fællesskabets egne investe­
ringer til andre markeder. Selv om kun 3% af medlemsstaternes samlede  
investeringer finder sted i udlandet, må det konstateres, at 47% de  
tyske investeringer i udlandet i dag går til USA; for 20 år siden udgjorde  
disse investeringer kun 16%; samtidig er den procentvise andel, der fore­
tages i de øvrige medlemsstater, faldet til niveauet for 1964» nemlig 28%.
I Frankrig er tallet for investeringer i udlandet det samme, 28%, og det  
gælder både investeringer i Fællesskabet og investeringer i USA, men for  
20 år siden gik 54% til fællesskabspartnerne og 6% til USA. Det er ikke  
muligt at vurdere, i hvilket omfang medlemsstaternes investorers adfærd  
blot skyldes, at de økonomiske usikkerhedsmomenter fortsat er alt for store,  
eller om deres tilbageholdenhed med hensyn til transnationale investeringer  
i Fællesskabet ikke snarere er begrundet i, at Fællesskabet på trods af en  
lovende start ikke har haft held med at styrke tilliden til udviklingen af  
det interne marked.
25· Det er ligeledes vanskeligt at fastslå en præcis årsagssammenhæng mellem 
bevægelserne i investeringerne inden for Fællesskabet og de meget beskedne 
resultater, der hidtil er opnået med hensyn til en liberalisering af kapi- 
talbevægeIserae. Denne liberalisering er ikke nået meget videre end de to 
direktiver, der blev vedtaget i 1960 og 1962 med det formål at lette samhan­
delen mellem fællesskabslandene ved at forbyde restriktioner for visse 
betalinger i fremmed valuta, hvorfor de nationale kapitalmarkeder fortsat 
er afsondrede fra hinanden. På eurovalutamarkederne, hvor der handles 
internationale lån i fremmed valuta, og som er blevet en slags katalysator 
for kapitalbevægelserne også for medlemsstaterne, har lande med svag valuta 
ingen anden mulighed end at forøge deres gæld i stærk valuta, eftersom svage 
valutaer ikke accepteres på disse markeder. Liberaliseringen af kapitalbe­
vægelserne, som i øjeblikket næsten er inde i et dødvande, vil kun kunne 
komme gradvis i gang igen, nir der opnås fremskridt på andre områder i 
retning af etableringen af ea økonomisk og monetær union.

-  12 -
Virk£°mhed£mei3 bety^ing
26. En vurdering af et velfungerende internt markeds økonomiske betydning må 
også omfatte elementer til vurdering af den måde, virksomhederne vurderer 
dette markeds muligheder og grænser på.
27. De små og mellemstore virksomheders nuværende og potentielle rolle i Fæl­
lesskabet er almindeligt anerkendt. Disse virksomheder, der er af meget 
forskellig art, er ofte - i begyndelsen i hvert fald - mere tilpasset et 
lokalt marked end rettet mod erobring af markeder uden for den pågældende 
medlemsstats grænser. Deres størrelse kan sætte en vis grænse for deres 
ekspansion. Når sådanne virksomheder søger et større marked - f.eks. fordi 
et givet produkt finder god afsætning - føler de desuden usikkerhed og 
støder på vanskeligheder bl.a. som følge af, at der ikke findes ensartede 
tekniske forskrifter, at der hersker usikkerhed om de juridiske forhold 
eller at procedurerne er komplicerede. Dette medfører, at der ofte består 
en afgørende hindring for ekspansionsmulighederne i Fællesskabet.
28. De store virksomheder har lettere ved at overvinde disse hindringer. Det 
er nemmere for dem bl.a. at holde sig informeret og dermed opfylde betin­
gelserne for at erobre andre markeder. Men de kan også bedre bære de mid­
lertidige ekstraomkostninger ved erobringen af udenlandske markeder, når 
det drejer Big om masseforbrugsvarer. Endvidere giver lanceringen af nye 
produkter - eventuelt tilpasset de forskellige markedsbetingelser - dem i 
almindelighed ikke for mange problemer, da de har et godt fodfæste på 
hjemmemarkedet og et omfattende salgsnet i de øvrige medlemsstater. De er 
derfor især opmærksom på hindringerne for, at de kan operere på fællesskabs­
plan med samme fleksibilitet som på nationalt plan. Sådanne hindringer er 
derfor for den store virksomhed snarere et spørgsmål om omkostningerne ved 
overvindelsen heraf end deres uovervindelighed i praksis.

* ■ »  13 "·
29· Samarbejde mellem virksomheder i forskellige områder i Pællesskabet er et 
væsentligt element i det interne marked og dets økonomiske rolle under 
krisen» Men erfaringerne har vist, at mangelen på fællesskabsforskrifter 
eller harmonisering af nationale forskrifter udgør en reel hindring for 
samarbejdet mellem virksomhederne om end ikke af andre årsager så af 
psykologiske. Utallige lovende samarbejdsprojekter er mislykkedes som følge 
af manglende lovregulering af etableringsspørgsmålet. Samarbejdet støder 
desuden på en rakke skattemæssige hindringer, da de nationale skatteordnin­
ger næsten ikke tager højde for samarbejde over grænserne. En virksomhed, 
der er beliggende i to stater, er f.eks. underkastet to separate skattelov­
givninger. Derfor er det heller ikke muligt at udarbejde et enkelt drifts­
regnskab, der viser det samlede resultat.
30, Disse generelle oplysninger er kommet frem både under de rådslagninger, der 
går forud for fællesskabslovgivningen, og ved den daglige anvendelse af 
aoquis communautaire. Kommissionen har i en særlig undersøgelse belyst de 
vanskeligheder, virksomhederne møder, når de ønsker at forsyne itellesskabets 
interne marked på samme måde som et hjemmemarked. Denne undersøgelse, der 
er haseret på et begrænset, men meget kvalifioeret udsnit af virksomheder, 
er mundet ud i følgende skematisk opsummerede resultater,
31. Por det første erkendes det, at det store spring fra hjemmemarkedet til det 
udvidede marked forudsætter en overvindelse af administrationsvanakelighedert  
der antager flere formerj hk ngel på ledelseskapacitet,  tilbageholdenhed raed 
at løbe en risiko, mengel ps planlægning og ukendskab til mulighederne på 
Pællesskabets interne marked. Atter her kan det dreje sig om virksomheder, 
der begrænser sig til et lokalt marked. Da de andre medlemsstaters marked 
forekommer dem utilgængeligt, eller blot vanskeligere, har de aldrig under­
søgt de muligheder for stordriftsfordele, som det fælles marked byder på.
De foretrækker, om det så skal ske trods mange vanskeligheder, roen med deres 
lands støtte, at erobre visse tredjelandsmarkeder, især hvis de indebærer on 
hurtig, om end tidsbegrænse! suooes, Man rnå konstatere, at ikke-europæiske 
multinationale virksomheder meget ofte ikke støder på sådanne vanskeligheder.

- 14 -
32* De socio-kulturelle hindringer og især de sproglige "barrierer, der er mere 
iøjnefaldende mellem Fællesskabets medlemsstater end f.eks. i USA, bør ikke 
overvurderes. Kun et mindretal af de Tindersøgte virksomheder føler sig 
virkelig generet heraf. De sproglige problemer synes nemlig ikke at skabe 
uovervindelige hindringer for salget, men kan dog medføre visse vanskelig­
heder i planlægningsfasen og undertiden ved fortoldningen. Forbrugerne 
synes desuden i større og større grad at acceptere smag og moder fra andre 
medlemsstater, dog mere hvad angår specialiteter end dagligvarer. De natio­
nale følelser, der kan trænge rent økonomiske betragtninger i baggrunden, 
når europæiske forbrugere f.eks. køber en bil, afsvækkes, efterhånden som 
' ’ nationaliteten'· af en vare, der består af komponenter fra flere medlems­
stater, bliver mindre og mindre klar. Men dette forhold må dog belyses 
korrekt, og virksomhederne må ikke gå med til at foretage salgsfremstød 
for produkter af indenlandsk oprindelse.
33. De mest mærkbare hindringer skyldes især de offentlige myndigheders indgri­
ben,  enten på mikroøkonomisk plan (f.eks. toldprocedurer, tekniske handels­
hindringer, skattebarrierer, juridiske regler for virksomhederne, nationale 
præferenceændringer, støtte), eller på makroøkonomisk plan (f.eks. valutar- 
kurssvingninger, forskelle i inflationstakten og rentefoden, energiomkost­
ninger). De virksomheder, der fører en strategi tilpasset det fælles marked 
og markedsbetingelserne i de andre medlemsstater, føler især de makroøkono­
miske hindringer, samtidig med at de også kritiserer de mikroøkonomiske 
skranker: disse skranker føles langt mere af de små og mellemstore virksom­
heder, der ikke er vant til at tage udfordringen fra fællesskabskonkurrencen 
op. Det er betegnende, at de store virksomheder eller virksomheder med 
velkendte handelsmærker praktisk taget aldrig indbringer klager for Kommis­
sionen.

- 15 -
34· Forstyrrelser, der opstår på det interne marked som følge af de offentlige 
myndigheders indgriben, og som virksomhederne klager over, skyldes ikke 
altid en præcis offentlig adfærd, der kan retsforfølges som en krænkelse af 
fællesskabsretten. I mange tilfælde er en medlemsstats indgreb ugennemsku­
eligt og virker mere på det psykologiske plan ved at skabe en usikkerhed, 
der fratager den pågældende enhver lyst til at overvinde hindringen eller 
søge at genoprette situationen på lovlig vis. Båndene mellem virksomhederne 
og de offentlige myndigheder udløser omvendt som følge af statsindgrebets 
ofte afgørende karakter tvetydige holdninger hos virksomhederne, da lysten 
til at kaste sig ud på det europæiske marked ikke er så stor, at den til­
skynder dem til at opgive den umiddelbare tryghed i form af nationale 
støtte- og beskyttelsesforanstaltninger.

- 16 -
III. DE OFFENTLIGE MYNDIGHEDERS ANSVAR
En__st o r^_men_ut i^L^s t række l .  i_g_i_ndsa t s
35. Fællesskabet og dets medlemsstater har nået meget, siden der først kom  
gang i den europæiske integration. Toldafgifterne blev afskaffet i  
1968 - halvandet år førend det var imødeset i traktatbestemmelserne
om toldunionen. Kvantitative restriktioner og foranstaltninger med  
tilsvarende virkning er forbudt. Der er udstedt flere hundrede direk­
tiver om tilnærmelse af medlemsstaternes love eller administrative  
bestemmelser, som har direkte indflydelse på det fælles markeds opret­
telse eller funktion. Her kan man på skatteområdet nævne indførelsen  
af merværdiafgiften, der siden 1967 har afløst den kumulative omsæt­
ningsafgift, som var en af de største konkurrenceforvridende faktorer.  
Med hensyn til varers fri bevægelighed har udstedelsen af noget nær  
to hundrede direktiver med henblik på fjernelse af tekniske hindringer  
for handelen og behandlingen af talrige sager vedrørende overtrædelse  
af bl.a. reglerne ifølge EØF-traktatens artikel 30 og følgende artik­
ler gjort det muligt at fjerne utallige hindringer for handelen.
36. Denne ubestridelige fremgang, hvis økonomiske følger er understreget
i  foregående kapitel, kan ikke skjule, hvor meget der endnu står til­
bage. Trods alle rimelige forventninger i tilknytning til Fællesskabets  
oprettelse er f.eks. formaliteterne ved toldunionens indre grænser  
ikke alene nogenlunde de samme, men lige så indviklede, som når det  
gælder indførsel fra tredjelande. Endvidere har virksomhederne i  de  
enkelte medlemsstater ikke nogen samlet juridisk eller skattemæssig  
ramme, der gør det muligt for dem at udøve tværnationalt samarbejde.
37. Udviklingen i fællesskabslovgivningen sker for langsomt, og det bevir­
ker, at offentligheden har en følelse af, at der ikke rigtig sker  
noget. Når der omsider opnås enighed efter store bestræbelser i Rådet,  
iværksættes resultaterne alt for ofte for sent i  forhold til de givne  
frister, og i  mange tilfælde svarer de ikke til det aftalte hovedind­
hold. Det bliver derfor nødvendigt med overtrædelsesprocedurer, som

- 17 -
er bekostelige og politisk set ubehagelige, for at undgå, at ikke alene  
den gældende fællesskabsret, men også senere aftaler drages i  tvivl.
38. Samtidig bliver den gældende fællesskabsret oftere og oftere inddraget  
i  debatten på grund af den stadigt mere omfattende indgriben fra de  
offentlige myndigheders side. Selv om hensigten med en sådan indgriben  
ikke altid er på tværs af traktaternes bestemmelser, kan dette dog ikke  
udelukke, at der skabes nye hindringer for det fælles markeds funktion,  
ved at der opstår større forskelle mellem medlemsstaterne, og der der­
for kræves en fællesskabsforanstaltning med henblik på tilnærmelse.  
Ganske ofte er de offentlige indgreb et overgreb mod den gældende fæl­
lesskabsret og medfører derfor, at der må gøres noget ti l gengæld; det  
øgede antal procedurer, som Kommissionen må indlede, navnlig på grund-  
lån af de klager, den modtager, er bevis på denne beklagelige tendens.
39. Sådanne indgreb omfatter naturligvis også økonomisk støtte, som de  
offentlige myndigheder indrømmer virksomheder; kontrollen med, om så­
danne handlinger fra de offentlige myndigheders side er forenelige med  
det fælles marked, påhviler Kommissionen, som gør rede for den fulgte  
politik på dette område i den årlige konkurrenceberetning.
§yi£§y!s£ii.i£i
40. Oprettelsen af et europæisk enhedsmarked er en dynamisk handling, som  
forudsætter vilje til at tilpasse de konventionelle administrationsord­
ninger og kontrolsystemer til de nye betingelser og behov, og som sam­
tidig forudsætter, at der er tiltro til de fælles institutioner. Det  
sker ganske ofte, at den vilje, der har vist sig på højeste politiske  
niveau, støder på det velkendte fænomen: bureaukrati. Denne form for  
modstand mod forandring, som enhver administration kender, er i  flere  
henseender en væsentlig hindring for det interne markeds funktion.

- 18 -
41. For det første giver tilhørsforholdet til Fællesskabet sig kun sjældent  
udslag i de nationale myndigheders stilling. Man har således ladet mange  
lejligheder gå fra sig, når det gælder enkle, billige forbedringer, især  
når de foretages i  sammenhæng med ændringer af eksisterende ordninger.  
Det er f.eks. forbavsende, at man ikke oftere har indrettet det sådan,
at der er en særlig passage for EF-borgere ved paskontrol ved grænserne.  
Det forekommer også helt utroligt, at der ikke i forbindelse med utal­
lige portoforhøjelser er foretaget en skelnen mellem post til adresser  
inden for og uden for Fællesskabet. Man må ligeledes undre sig over,  
at de ansvarlige myndigheder ikke har fundet en e l ler anden måde til at  
lette den lille grænsetrafik. En holdningsændring med hensyn til sådanne  
hindringer ville ikke alene være god for turismen, men også være et  
væsentligt bidrag til offentlighedens tillid til Fællesskabet.
42. Man har heller ikke været særlig tilbøjelig til i  forbindelse med ny  
lovgivning eller nye regler, der anses for nødvendige, først og frem­
mest at vælge sådanne, som giver mindst mulige besværligheder i EF-  
sammenhæng. Kommissionens erfaringer i forbindelse med styringen af  
overtrædelsesprocedurerne efter traktaten - især, men ikke udelukkende  
efter artikel 30 - viser, at mange overtrædelsessager ikke skyldes, at  
man har villet gå væk fra EF-retten, men at den pågældende myndighed  
har glemt, at Fællesskabet også spiller en rolle, og tillige har  
overset de rammer, dette giver.
43. Et mere alvorligt forhold er det, som man meget tit har bemærket under  
lovgivningsarbejde, der kræver enstemmighed, nemlig at eksperter fra  
de tekniske myndigheder holder fast ved deres indstilling, fordi de  
mener, at den ordning, deres land har vedtaget, er så storartet, at  
den ikke skal ændres, for at man kan komme frem til en EF-løsning.  
Kommissionen har flere gange fundet, at modstand af denne art lettere  
kan overvindes, når den er grundet på konkrete interesser, som kan  
vurderes, og som der kan ydes en godtgørelse for, end når modstanden  
udelukkende bunder i dogmatiske betragtninger.

- 19 -
44. En væsentlig del af manglerne ved det interne markeds funktion skyldes  
regeringernes vanskeligheder ved at se bort fra helt klare, øjeblikke­
lige behov og satse mere på de fordele, som man kan opnå på et senere  
tidspunkt - selv når der ikke kan herske tvivl om disse fordele. På  
kort sigt er der fabrikker, der lukker, lokale forhold, der forringes  
budgetstramhed, der begrænser fleksibiliteten og således alle de krise­
momenter, som har politiske indvirkninger. På mellemlang sigt er der  
den økonomiske rationalitet, de komparative fordele og håbet om en ny  
industriel udvikling som vækstfaktorer samt alle de forhold, der logisk  
og politisk giver det nødvendige grundlag for udviklingen af det fælles  
marked og Fællesskabet.
45. Det er sjældent, at man ser reaktioner på dette dilemma i  EF-sammenhæng.  
Når de økonomiske forhold forværres, er det ofte en forsvarsmekanisme,  
som træder i forgrunden: man træffer direkte eller maskerede protek­
tionistiske foranstaltninger eller viger tilbage for fællesskabssoli­
dariteten i form af en fælles beslutning af frygt for ikke at kunne  
klare den indsats, som beslutningen kræver. Eller også sker der det, at  
når de fælles bestræbelser - som er positive og er direkte rettet mod  
bekæmpelse af den økonomiske krise - forsinkes eller forhindres af  
uoverensstemmelser inden for Fællesskabet, så bliver der tale om et  
isoleret initiativ. Ved en sådan holdning bidrager man kraftigt til,
at den interne situation i  Fællesskabet forværres, og især til at bringe  
de bestræbelser, der gøres for at forbedre det interne markeds funktion,  
i fare.
46. Der er selvfølgelig stor forskel mellem reaktionen på disse to former  
for tilbagetrækning, set ud fra et EF-synspunkt.  En protektionistisk  
foranstaltning er generelt i  modstrid med traktaten, og derfor skal  
der skrides ind. Der kan ikke gribes ind over for et isoleret initia­
tiv, og det synes derfor formelt at være lovligt. Ikke desto mindre  
betyder det et overgreb mod fællesskabssolidariteten og indebærer  
derfor et meget stort ansvar.

-  2 0 -
Forskelle i forhold og metoder
47· Overholdelsen af traktatens regler, sådan som de er udhygget i retspraksis, 
såvel som skabelsen af' retlige normer på fællesskabsplan støder ofte på mange 
objektive, politiske og kulturelle vanskeligheder. Disse skyldes isar for­
skelle med hensyn til administrative og lovgivningsmæssige traditioner, til 
graden af centralisering eller regionalt selvstyre, til opfattelserne af den 
rolle, som henholdsvis staten og den private virksomhed skal spille, samt til 
den politik, der føres over for erhvervslivet som helhed eller over for enkelte 
sektorer.
48. Videreudviklingen af fællesmarkedet kan kun gennemføres, såfremt der er en
forståelse for betydningen af disse forskelle, der først fører til en passende 
gennemskuelighed og derefter 3ætter en forligsproces igang, der så omsættes 
til en fælles løsning, om end ikke 0jeblikkeligf,  så i det mindste inden for 
en frist, der fastsættes efter fælles overenskomst, og som er så kort som 
muligt. Denne positive fremgangsmåde indebærer, at ingen medlemsstat uanset 
dens økonomiske betydning, den juridiske eller politiske tradition eller 
dens teknologiske stade kan gøre krav på, at den løsning, der er fundet på 
fællesskabsplan, svarer til dens egne forhold, idet en lovgivningsmæssig og 
teknisk harmonisering kun undtagelsesvis kan gennemføres på grundlag af 
regler, der består i en enkelt medlemsstat.
49· Et klart eksempel herpå er den meget aktuelle problematik i forbindelse med 
standardisering og tekniske normer. Fremskridtet henimod den kontinentale 
dimension for industriproduktionen afhænger i meget høj grad af en konvergens 
på dette område. Hensigtsmæssigheden af en standardisering for industriproduk­
ter har i lang tid været tydelig. Et land, Tyskland, gjorde imidlertid meget 
hurtigt en yderligere dobbelt indsats for næsten et århundrede siden. Det blev 
først konstateret, at produkternes kvalitet steg proportionalt med det antal 
detaljerede specifikationer, som normerne indeholdt, og at arbejdskraftens 
faglige kvalifikationer forbedredes i takt hermed. På baggrund heraf traf er­
hvervslivet den strategiske beslutning på et samarbejdsgrundlag at sætte kræf­
ter og betydelige ressourcer ind på en standardisering. Den indre værdi af 
< den tyske standardisering nåede hurtigt så højt et niveau, at staten fandt,

-  21 -
at den kunne henvise til den standard, som erhvervslivet havde udarbejdet, når 
dens forpligtelser af offentlig art (sundhedssektoren, social sikring, for­
brugerbeskyttelse osv.) gjorde dens indgreb nødvendige. Men denne situation, 
der i sig selv er udmærket, fordi den er praktisk og effektiv, kan objektivt 
set, bl.a. som følge af handelssædvaner, blive en hindring for, at produkter, 
fremstillet i andre medlemsstater efter et andet standardiseringssystem, 
kan trænge ind på det tyske marked. Omvendt forekommer andre medlemsstaters 
ordninger de tyske myndigheder og virksomheder tilfældige og egnede til at 
skabe urimelige hindringer, fordi de hviler på en højere grad af offentlig 
indgriben. Problemet er at definere en standardiserings ordning og fastlægge tek­
niske normer, der både sikrer afviklingen af de nuværende hindringer ved gen­
sidig anerkendelse og gradvis erstatter de nuværende systemer med et euro­
pæisk system. Uafhængigt af, hvilken løsning man i sidste instans finder frem 
til er den første etape helt sikkert at opnå en faktisk gennemskuelighed, idet 
fremsendelse af meddelelser på grundlag af den gældende status quo-ordning 
viser, at situationen helt klart er ude af balance og utilstrækkelig· Rådet 
bør snarest træffe en afgørelse herom, men denne afgørelse er kun et udgangspunkt, 
idet det grundlæggende problem stadig ikke er løst.
50. De særlige forhold, der gælder inden for transportsektoren viser et tilsvarende 
eksempel. Den langsomt fremadskridende liberalisering skyldes, at medlemssta­
terne fastholder målsætninger, der indbyrdes er grundlæggende forskellige som 
følge af deres uensartede økonomiske, politiske og historiske tradition, idet 
de stater, der geografisk er beliggende i Fællesskabets randområder, i langt 
højere grad er afhængige af vejtransport end de stater, der er beliggende i Fæl­
lesskabets centrum, som i højere grad benytter sig af jernbaner. De uløste pro­
blemer i forbindelse med konkurrencen mellem jernbaner og vejtransport samt 
i en vis udstrækning flodtransport og interrøgional lufttransport medfører øko­
nomisk ineffektivitet og kan have samme indvirkning på samhandelen som ikke- 
toldmæssige handelshindringer. En fælles transportpolitik, der er et væsent­
ligt element i en stimulering af den indre samhandel, er ikke nødvendigvis 
ensbetydende med en ensartet transportpolitik. Den må derimod være tilstrækkelig 
smidig, for at der kan tages hensyn til de forskellige forhold i medlemssta­
terne.

-  22 -
Tre t^yjoiske eksempler
51 · Offentlige indkøb, herunder af militært udstyr og rumudstyr, udgør ca. 15$ 
af Fællesskabets BIP. Disse indkøbs isolerede karakter er stadig en hindring 
for samhandelen og for fornyelsen, ikke blot på fællesskabsplan, men også 
på nationalt plan. Resultaterne af Fællesskabets indsats for at åbne disse 
markeder ved hjælp af en større gennemsigtighed er mere end skuffende. Fæl­
lesskabets indsats har ganske vist været af begrænset omfang, men det må 
konstateres, at procedurerne i forbindelse med disse indkøb, selv når de 
formelt følges, oftest ikke overholdes korrekt, og at de indkøbende myndig­
heder systematisk og generelt anvender begrænsende procedurer, som efter ånden 
i Fællesskabets direktiver skulle have været en undtagelse. Yderligere spiller 
tekniske specifikationer en undertiden altafgørende rolle i forbindelse med 
indkaldelse af bud og licitationer vedrørende offentlige indkøb.
52. Efter Rådets anmodning om en rapport om, hvorledes direktiv 77/62/EØF fungerer, 
har Kommissionen undersøgt, om det sideløbende med en teknisk forbedring af 
gældende fællesskabsret er hensigtsmæssigt i højere grad at samordne, i givet 
fald ved en progressiv fællesskabspolitik, de nationale bestræbelser inden 
for de industrisektorer, for hvilke markedets størrelse er en faktor, der er 
afgørende for fornyelsen og udviklingen.
53« Dette spørgsmål er særlig akut inden for telekommunikation,  hvor Kommissionen 
med beklagelse må konstatere, at de få fremskridt, som den havde foreslået, 
ikke har fået ensstemmig tilslutning i Rådet. Efter denne fiasko, som alvorligt 
kompromitterer europæisk industris muligheder for at optage den konkurrence med 
producenter af varer fra hele verden, som bygger på de nye informationsteknolo­
gier, ser Kommissionen sig nødsaget til at begynde helt fra bunden i sine be­
stræbelser på at finde frem til en strategi, der vil kunne sikre den nødvendige 
kontinentale dimension. Den mener dog, at der allerede i dette år kan gøres 
hurtige fremskridt.

- 23 -
54· De offentlige myndigheders ansvar er ligeledes afgørende for den f am ac euti ske 
industris fremtid. Denne sektor er stadig en af europæisk industris mest 
konkurrencedygtige. Produktionen af nye produkter kræver imidlertid betydelige 
investeringer til finansiering af den nødvendige forskning. Men markedets 
enhed er stadig ikke gennemført. Denne opsplitning er dels en i'olgc at virk­
somhedernes egen adfærd og dels en følge af indgreb fra medlemsstaternes side, 
og især skyldes den de forskellige metoder, som medlemsstaterne anvender for 
at bremse stigningen i udgifterne via de sociale sikringsordninger til medi­
cinske produkter, hvilket medfører betydelig konkurrenceforvridning som følge 
af, at virksomhedernes indtægter ikke er ens på de forskellige markeder. 
Kommissionen forbeholder sig ret til at forelægge Rådet problemet i sin helhed 
og vil ligeledes henvise til den beslutning, som Parlamentet netop h?,r vedta­
get. Kommissionen er vel vidende om, at der er tale om et teknisk set meget 
vanskeligt område, som også er politisk følsomt.

-  24  -WRG9JT&D  endelgig udg.
IV. RETNINGSLINJER FOR EU KONKRET INDSATS
Beskyttelse af fællesskabsretten
55·  Den gældende fællesskabsret - hvad enten der er tale om reglerne i trak­
taterne eller den afledte fællesskabsret - tilsidesættes i et omfang, som  
er mere og mere uaeceptabelt. Dette problem kan løseB på to måder, dels  
ved at forebygge situationer, som hindrer det interne marked i at funge­
re tilfredsstillende, dels ved at bekæmpe overtrædelserne af traktatbe­
stemmelserne og den afledte ret.
56.  Der må sondres mellem to typer forebyggende foranstaltninger.  Den første,  
som iværksættes på fællesskabsniveau, består i, at de lovgivningsmæssige,  
eller administrativt fastsatte intentioner i vid udstrækning gøres gennem­
skuelige, og at der i påkommende tilfælde indføres en pause, således at de  
berørte medlemsstater eller Kommissionen får mulighed for at anmode om  
ændringer af de foreslåede regler, ligesom Kommissionen kan foreslå en  
harmonisering på fællesskabsplan i stedet for en aktion på nationalt plan.  
Den afgørelse, som Rådet vil træffe i nær fremtid om indførelse af et in­
formationssystem vedrørende standarder og normer inden for industrien,  
er et led i bestræbelserne for at nå dette mål. Erfaringen vil vise, om  
denne metode bør udvides til andre områder, der henhører under den natio­
nale lovgivning, eller administrative myndigheder.
57· Ben anden aktionstype tager sigte på selve ondets rod. Da man har kunnet  
konstatere (pkt. 42), at en række overtrædelser af traktaten snarere skyl­
des burokratisk skødesløshed end et ønske om at indføre beskyttelsesfor­
anstaltninger, burde medlemsstaterne hver især føle sig foranlediget til  
at skaffe sig de nødvendige midler for at undgå, at der opstår nye hind­
ringer på det interne marked. Allerede på Det europæiske Råds møde i Køben­
havn blev der stillet forslag om at styrke samordningen af det interne mar­
ked inden for hver medlemsstat. Med henblik herpå skulle lovgiverne og de

- 25 -
administrative myndigheder tilskyndes til at vælge løsninger, som i  
mindst muligt omfang skader Fællesskabets interne marked. Det ville 
næppe være hensigtsmæssigt at basere samordningen på en fællesskabs­
retsakt, som nødvendigvis ville føre til tab af valgmuligheder. Dog  
ville en principerklæring fra Det europæiske Råd, som forpligtede med­
lemsstaternes regeringer til at indlede en pragmatisk, men gradvis  
fremadskridende aktion, ikke kunne undgå at få en gunstig virkning,  
idet den ville styrke offentlighedens tillid.
58. Lige siden 1977 har Kommissionen styrket og rationaliseret sine mid­
ler til at bekæmpe overtrædelserne af fællesskabsretten. Kvaliteten  
af den administrative behandling af klagerne er blevet forbedret, og 
sagsbehandlingen er blevet hurtigere. Domstolen har udviklet en rets­
praksis af stor betydning (Cassis de Dijon, Gaston Schul, Reyners)  
ved at fastlægge grænserne for den handlefrihed, som traktaten undta­
gelsesvis giver medlemsstaterne. Overtrædeleesproceduren er dog stadig  
for langsom, selv når det drejer sig om åbenbare overtrædelser.
59· På grund af mængder af klager, der forelægges Kommissionen, er den ikke  
i stand til at behandle dem alle inden for en rimelig frist, hvilket ob­
jektivt set er til fordel for de medlemsstater, som overtræder bestem­
melserne. Derfor vil Kommissionen, samtidig med at den fortsætter sine  
bestræbelser for at forbedre og rationalisere sine interne procedurer,  
anmode budgetmyndigheden om betydelige ekstrabevillinger i 1984-budget-  
tet. Disse midler er så meget mere nødvendige, som Kommissionen på grund  
af sagernes antal i øjeblikket ser sig nødsaget til fortrinsvis at base­
re sin aktion på individuelle klager, hvilket frembyder adskillige ulem­
per. Ved at anvende en sådan fremgangsmåde får Kommissionen ganske vist  
kendskab til et stort antal foranstaltninger, som er uforenelige med trak­
taten, men der opstår samtidig skævheder i forhold til de retsforfulgte  
medlemsstater, de økonomiske sektorer og i forhold til den pågældende ty­
pe overtrædelser; selv om visse skævheder er uundgåelige i en aktion, som  
på den ene side har judiciel karakter, men som på den anden side ikke kan  
gennemføres uden hensyntagen til de underliggende politiske, institutionel­
le, økonomiske og sociale elementer, er det også vigtigt at gå mere syste­
matisk til værks, særlig når det drejer sig om at anvende retspraksis el­
ler gøre brug af de almindelige anmeldelses- eller informationsprocedurer.

-  26 -
60. Denne systematiske indsats, som resulterer i, at der i højere grad ta­
ges initiativ ex offioio - om det så kun er i fasen forud for tvistens  
opståen - kan også, i hvert tilfælde til en vis grad, afhjælpe en anden  
ulempe ved de procedurer, der hovedsagelig er baseret på klager, nemlig  
de potentielle klageres tilbageholdenhed. Kommissionen har konstateret,  
at denne tøven, som ligeledes kendes i de enkelte medlemsstater, og som  
skyldes frygten for gengældelsesforanstaltninger, i øvrigt er et fænomen,  
der er mere udbredt på fællesskabsniveau. Det drejer sig om et komplice­
ret problem, som ikke kan løses ved hjælp af noget retligt instrument,  
da det drejer sig om en adfærd, der nappe kan registreres. Derfor er det  
nødvendigt at overveje, hvordan man bedst muligt kan mindske den faktis­
ke rækkevidde af dette fænomen, som kan skabe reflekser, der kan svække  
de økonomiske beslutningstageres tro på fordelene ved det fælles marked.
Fjernelse af skævhederne
61. Da den af Fællesskabet tilstræbte økonomiske enhed er et meget ambitiøst  
mål, og da der til trods for de hidtidige landvindinger stadig er lang  
vej igen, er en beskyttelse af fællesskabsretten ikke i sig selv tilstræk­
kelig til at sikre, at det interne marked fungerer tilfredsstillende. Der­
for er det nødvendigt ad lovgivningens vej at mindske de væsentlige skæv­
heder i medlemsstaterne.
62. Bortset fra de politiske spørgsmål, som er forsøgt besvaret i første kar-  
pitel i denne rapport, er fællesskabslovgiverens tekniske effektivitet  
blevet væsentligt forringet i de senere år. Flere faktorer har bidraget  
til dette negative resultat:
- en vis mekanisk nedsættelse af tempoet på grund af forøgelsen af antal­
let af medlemsstater)
- på flere områder øges vanskelighederne proportionalt med uddybningen af  
fællesskabsretten, da forskellene i opfattelse, tradition og interesser  
er aere fremtrædende)
- udvidelsen af det område, der er omfattet af fællesskabslovgivningen, be­
virker, at det er vanskeligere at synkronisere arbejdet i fællesskabs­
organerne med henblik på at nå frem til et politisk kompromis på grund­
lag af en afvejning af de fordele og ulemper som de forskellige spørgs­
mål, der er til behandling, medfører for den enkelte regering)

- 27 -
- på grund af emnernes mangfoldighed svækkes mulighederne for at nå  
frem til et politisk kompromis også på regeringsplan, dvs. inden  
spørgsmålene drøftes på fællesskabsplan, og ethvert uløst problem  
bidrager således til at blokere drøftelserne på fællesskabsplan.
63. Dette problem må angribes fra flere vinkler, som formodentlig ikke er  
afgørende hver for sig, men som tilsammen kan bane vej for en positiv  
udvikling. Det drejer sig hovedsagelig om at gøre Rådets drøftelser  
mere effektive samt at forenkle beslutningsprocedurerne.
6 4.  Med henblik på at gøre Rådets drøftelser mere effektive
- bør Kommissionen begrunde sine forslag mere præcist, særlig ved at  
give et klart overblik over behovet for foranstaltninger og over de  
valg, den har foretaget;
- bør medlemsstaternes regeringer i deres bestræbelser for at bidrage  
til en samordning af det interne marked først og fremmest
.  foretage en samtidig vurdering af de forskellige emner, der er til  
behandling i Fællesskabets lovgivende organer, BåledeB at forhand­
lingerne kan afvikles med den nødvendige smidighed,
.  drage omsorg for, at direktiverne gennemføres i medlemsstaterne in­
den for de aftalte frister, således at Rådet, når gennemførelses-  
procedurerne en gang er indført i samtlige medlemsstater, kan fore­
tage en generel afkortning af disse frister i forbindelse med ved­
tagelsen af fremtidige direktiver;
- bør Kommissioner o g Rådet i fællesskab overvåge det forberedende ar­
bejde i Rådets ekspertgrupper, således at dette arbejde
. ikke bremses i udvalgene,
.  gennemføres på en sådan måde, at Rådet får forelagt "pakkeløsninger",  
som gør det muligt at bevare den dynamiske ligevægt i lovgivnings- 
og gennemførelsesbeslutningerne; denne ligevægt er på én gang Fæl­
lesskabets vigtigste kendemærke og forudsætningen for dets fremgang.

-  28  -
65. Med hensyn til forenklingen af beslutningsprocedurerne er Kommissionen
mere og mere overbevist om, at det især vil være hensigtsmæssigt at tilstræ­
be en lettelse af harmoniseringsarbejdet på områder, som ikke vedrører  
så komplekse spørgsmål som selskabsret og industriel ejendomsret. Rådet  
burde i vid udstrækning aflastes for de tekniske sager og i højere grad  
gøre brug af mulighederne for at overdrage beføjelser, hvilket Det eu­
ropæiske Råd i øvrigt allerede har anbefalet. I artikel 155 EØF ®r denne  
mulighed udtrykkelig fastsat, og der er således banet vej for en forenk­
let lovgivningsprocedure i samarbejde med komiteer vedrørende forvalt­
ning og fastsættelse af bestemmelser. Denne procedure har allerede stået  
sin prøve på toldområdet og i forbindelse med de eksisterende direktivers  
tilpasning til det tekniske fremskridt, uden at medlemsstaterne har mi­
stet deres ret til at have indseende med Fællesskabets aktiviteter. Si­
den 1973 har Kommissionen vedtaget 43 direktiver vedrørende tekniske hin­
dringer j  de var alle uden undtagelse blevet godkendt af udvalgene, som  
består af repræsentanter for medlemsstaterne. De gode erfaringer fra  
rådsdirektivemeB tilpasning til det tekniske fremskridt tilskynder til  
også at anvende denne procedure på vedtagelsen af specifikke direktiver,  
der er et resultat af de rammedirektiver, som Rådet har vedtaget tidligere.
I

HINDRINGER POR SAMHANDELENBILAG I
Eksempler, der bygger på konkrete tilfælde, som er Kommissionen bekendt, 
og som viser den art vanskeligheder og hindringer, som virksomheder el­
ler enkeltpersoner kommer ud for, når de ønsker at handle tværs over de 
nationale grænser eller drage fordel af det fælles marked.
Hindringer af generel art 
- Nationale præferencer
. Kampagner med sigte på at tilskynde til køb af nationale produkter; 
oprindelsesmærkning; aktiviteter hos organer, hvis opgave det er at 
fremme salget af nationale produkter;
. Præferencer i forbindelse med beskatning, økonomisk støtte og kre­
ditgivning;
. Forbehold eller præferencer i forbindelse med nationale produkter 
ved offentlige indkøb; (diskriminerende tekniske specifikationer; 
licitationer til lokale tilbudsgivere eller til tilbudsgivere, som 
anvender nationale produkter); opdeling af markederne for at undgå 
åbne procedurer; anvendelse af hasteprocedurer eller begrænsede pro- 
procedurer; utilfredsstillende anvendelse af fællesskabsbestemmelser 
eller forsinket gennemførelse heraf i den nationale lovgivning; und­
tagelser fastsat i fællesskabsbestemmelserne (transport, vand, ener­
gi, telekommunikation; værditærskler);
. Kontrol med bestillinger fra olie- og gasselskaber;
- Retssikkerhed som følge af
. krav om en generel kompetence til at kontrollere Fællesskabets in­
terne grænser;
. mængden af bestemmelser og mangelen på gennemsigtighed;
. ændring af bestemmelserne uden tilstrækkelige overgangsperioder;
. ukorrekt eller forsinket anvendelse af fællesskabsretten; stagnation 
af Fællesskabets aktiviteter;
. sortlistning af klagere;
. tvetydig udformning af bestemmelser, som tager sigte på produkter 
uanset oprindelse, men som i praksis udelukkende anvendes på produk­
ter fra tredjelande;
Hindringer ved grænserne
- Formaliteter og kontrol
. Antal og kompleksitet af toldmæssige, skattemæssige og statistiske 
f ormaliteter;
. Ubegrundede krav om certifikater og licenser (f.eks. i forbindelse 
med fællesskabsintern transit);

- 30 -
. Oprindelsescertifikater; kontrol med oprindelsen, hvad enten denne 
kontrol er berettiget eller ej i medfør af EØF-traktatens artikel 
115;
. Indførselsanmeldelser anvendt som licenser;
. Ophævelse af forenklede procedurer for jern- og stålprodukter;
. Kontrol med personer; kontrol med brændstoffer;
- Importbegrænsninger
. Importkalendere;
. Forelæggelse af importspørgsmål til udtalelse for en kommission, 
hvori nationale fabrikanter har sæde (f.eks. brandbekæmpelsesmate­
riel, solfangere);
- Administrative problemer
. Begrænsning af antallet af godkendte grænseovergange (f.eks. video­
båndoptagere, tekstil, beklædning, jern- og stålprodukter, dyr, frugt); 
koncentration af toldkontorer i havne og lufthavne;
. Toldkontorers mangel på personale og materiel; talrige forsinkelser; 
infrastrukturen, som ikke er tilpasset trafikbehovene;
. Toldembedsmændenes ansvar for ikke-opkrævede beløb;
- Andet
. Forpligtelse til at gå via en toldklarerer eller en kautionist;
. Beregningsmåder, som øger toldværdien;
. For strenge straffebestemmelser i toldloven;
Regler vedrørende teknisk sikkerhed og folkesundheden
- Udarbejdelse af regler
. Mængde, mangel på gennemsigfcighed, hyppige ændringer, utilstrækkeli­
ge overgangsfrister; kompleksitet;
. Nationale producenters indflydelse;
. Specifikationer vedrørende produktet i stedet for specifikationer ved­
rørende ydeevnen;
. Manglende anerkendelse af de andre medlemsstaters bestemmelser; for­
hold, som taler imod tildeling af kvalitetsetiketter;
- Reglernes indhold
. Diskriminerende virkninger; faglige normer, som straffer import;
. Reglernes kompleksitet (f.eks. frugtsaft);
. Bestemmelser, som kræver, at kødholdige produkter skal have været 
opvarmet til 70° (hvilket udelukker import af pølser og tørret skin­
ke);
. Reglernes strenghed (f.eks. byggematerialer, sanitært udstyr, anven­
delse af tilsætningsstoffer);
. Uforenelighed med fællesskabsbestemmelserne (f.eks. lovgivning ved­
førende tilsætningsstoffer til vine og deres betegnelse);
. Forbud mod import af svinekød som følge af forekomster af svinepest 
i visse områder i eksportlandet;

- 31 -
. Pligt til at anvende engangsemballage (f.eks. til æbler og pærer); 
pligt til kun at markedsføre øl og læskedrikke i genbrugsemballage, 
godkendt af importlandets myndigheder; bestemmelser vedrørende eti­
kettering af mælkepulver;
. Pligt til at anvende importlandets sprog (f.eks. levnedsmidler, kon­
serves);
. Lov om renheden af øl;
. Bestemmelser vedrørende UHT-mælk;
- Reglernes anvendelse
. Begrænsning af antallet af kontrolposter;
. Kontrollens varighed, og omkostninger (f.eks. bakteriologisk kontrol 
af dejmasse);
. Vanskeligheder ved opnåelse af typegodkendelse (f.eks. enkeltperso­
ners import af biler);
. Særlige analysemetoder;
. lypegodken^ O.sesprocedurernes varighed og omkostninger (f.eks. far­
maceutiske produkter, elektrisk materiel);
. Analysernes varighed (f.eks. letfordærvelige levnedsmidler);
. Grundig kontrol med import af sæsonprodukter (f.eks. kirsebær, æbler); 
hindringer for importen af landbrugsprodukter; nidkær anvendelse af 
bestemmelser og koder (f.eks. kød, pålægsvarer, fjerkrækød, mælk, 
mælkeprodukter, ost, æg); karantæneanbringelse af importerede østers;
. Manglende anerkendelse af attester for overholdelse af tekniske nor­
mer eller forskrifter (f.eks. trykudstyr; spånplader, campingvogne; 
medicinaludstyr; køleskabe; TV; elektrisk materiel/værktøj);
. Krav om dokumenter, som det er vanskeligt eller umuligt at fremskaf­
fe (f.eks. overensstemmelsesattester eller lagringsattester for vis­
se former for spiritus);
Andre hindringer
- Transportbetingelser
. Pligt til transport af UHT-mælk i kølevogn; bestemmelser om transport 
af mælkeprodukter i tankvogne;
. Fritagelse for pligten til anvendelse af fartskrivere; kontrol med 
køretid;
. Kontrol med køretøjers vægt og dimensioner;
- Beskatningsforhold
. Afgifts- og skatteordninger (f.eks. alkoholholdige drikke; personbi­
ler; dæk; skattelettelser til fordel for lokalt aftappet mineralvand; 
denatureringsnormer for alkohol, som kan medføre, at parfume og toi— 
letvand medregnes til alkoholholdige drikke; andre ordninger, som fa­
voriserer lokale producenter).
. Moms (f.eks. forskellig satser; opkrævningsprocedurer; standardsats 
for godtgørelser i landbruget);

- 32 -
- Tilskud
. Virkninger af konkurrenceforvridning; manglende gennemsigtighed 
. Tilskud under forudsætning af køb af nationale produkter;
- Prisbestemmelser
. Minimums- eller maksimumspris (f.eks. farmaceutiske produkter; fast­
sættelse af prisen på gas) fastsættelse af profitmargener;
- Tjenester
. Banker; forsikringsselskaber;
. Luftfartsselskaber (tilladelser; faglige diplomer, prisordning); 
transport ad landevej (kontingenter; køretid; kontrol med køretøjers 
vægt og dimensioner; beskatning).

- 33 -
BILAG II
Tabel 1
HANDEL INDM FOR FÆLLESSKABET I FORHOLD TIL SAMLET HANDEL
'(i *)
'
1958 1973 1981
IE IE IE
D 34,335,8 53,048,2 48,246,9
F 26,728,6 55,857,0 48,248,2
I 29,533,1 49,451,8 40,743,2
NL 50,157,1 ' 61,3 73,2 52,471,3
BLØU 54,753,6 70,973,8 59,370,0
UK 20,420,3 33,133,1 39,4111,2
IRL 68,281,5 71,876,3 74,769,9
DK 59,058,2 45,946,4 47,946,7
GR 53,350,4 50,055,0 50,043,3
EUR j
133,835,3 52,153,7 47,650,7
I = Import ,
t
E = Eksport
I
BEMÆRKNING: Udviklingen i disse tal er delvis påvirket af olieprisstigningen 
samt af visse omlægninger af handelen som følge af stigende ef­
terspørgsel i de olieproducerende lande.

-  34 -
Tabel 2
HANDEL INDEN POR FÆLLESSKABET I FORHOLD TIL BNI
(i *)
1958 1973 1981
IE IE IE
D 4,75,9 8 »39,3 11,512,0
F 2,82,8 8,28,1 X 10,3 8,6
I 3,22,9 8,97,5 10,7 9,4
NL 21,621,9 24,829,1 24,835,0
BLØU 17,917,0 33,135,1 37,239,4
UK 3,73,2 7,25,7 8,48,1
IRL 27,121,4 30,324,5 47,432,8
DK 17,215,8 12,510,1 14,813,2
GR 10,4 4,0 10,6 4,9 12,1 5,0
EUR 5,55,4. 10,510,4 12,612,5
I = Import 
E = Eksport

Tabel 3
STIGNING I INVESTERINGER 
(Årlig ændring i %)
1961-70 1971-80 1982
D 4,7 2,0 -6,3
F 7,8 2,4 -1,4
I 5,1 1,2 -2,4
NL 7,0 0,3 -.4,0
B5*8 2,2 -5,2
LUX 3,5 2,4 0,1 ·
UK 5,0 0,6 1,1
IRL 9,7 5,2 -2,1
DK 7,3 -1,0 -1,0
GR 9,3 2>5 -4,8
EUR!
I5,0 '  1,6 -3,0
1982 s overslag

- 36 -
Tabel 4
OVERTRÆDELSER AF BØF-TRAKTATEN 
Antal procedurer i medfør af artikel 169
•  Ar "artikel I 69"- 
skrivelserBegrun­
det ud­
talelseIndbringel­
se for 
DomstolenDomstolens
domme
I
1959 2 1
1960 20 3- -
;  1961 22 6 3 1
1962 8 5 2 2
1963 8 4 3-
1964 17 7 1 1
1965 28 5 1 1
1966 25 3- -
*  1967 18 5- -
1968 20 12 3 1
1969 46 21 11 4
1970 50 16 2 8
1971 42 4 2 1
1972 40 18 4 1
1973 30 7 4 4
1974 30 11 1 1
1975 60 23 2 1
1976 90 38 6 2
1977 68 28 8 2
1978 100 - 46 15 5
1979 200 79 18 8
1980 240 82 28 20
1981 243 150 50 17
1982 332 166 46 23
BEMÆRKNING: Det stigende antal overtrædelsesprocedurer sidst i halvfjerd­
serne skyldes delvis fællesskabsrettens voksende omfang og 
dels, at Kommissionen i 1977 skærpede og rationaliserede sine 
interne procedurer. I 1982 vedrørte 37^ af de sager, der blev 
indbragt for Domstolen, utilfredsstillende gennemførelse eller 
komplet mangel på gennemførelse, af direktiver i den natio­
nale ret; i begyndelsen af 80eme udgjorde dette endog tre 
fjerdedele af overtrædelsesprocedureme.

- 37 -
Tabel 5
TEKNISK HARMONISERING 
(Industrivarer)
Direkt iver Forslag Direktiver Forslag, der
vedtaget af fra vedtaget afventer ved-
Kommissionen Kommissionen af Rådet tagelse pr.
31.12.
69-72 , 0<35
1973 1 12 11 34
1974 2 33· 1 4 59
j  1975 1 15 12 65
1976 4 13 , 22 55
1977 1 . 6 17' 51
1978 5 11 11 46
1979 7 7 •11 42
1980
j1 25 10 58
1981 5\
6 6 57
1982 14 4 7 58
I alt 43 150

- 38 -
Tabel 6
MEDDELELSER OM NYE TEKNISKE REGLER 
(i medfør af 1969-ordningen)
land 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982I alt
D 3 1mm - 1 )
F 1 U r 7 9 9 8 7*15
I 1 1 - - - - - 3 5 '
NL - 1 111 - 2é5
B 2 2 1 1 1 - - - 7
LUX - - - - - - * - -
DK * 1 1 1 1 1 1 1 7
IRL - - - - 1 1 - 2
UK - - - - - ■ - - - -
GR - - - - - - - - -
I alt 8 10 5 12 1*4 12 12 1*1 87
I