MMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(94) 533 endelig udg. 
Bruxelles,den 25.11.1994 
RAPPORT TIL 
DET EUROPÆISKE RÅD 
OM ANVENDELSEN 
AF NÆRHEDSPRINCIPPET 
1994 
(forelagt af Komissionen) 

INDHOLD 
INDLEDNING 1 
I. NY LOVGIVNING 4 
A. Kommissionens nye initiativer 4 
1. Øget selektivitet 6 
a. Varers fri bevægelighed 6 
b. Finansieringsinstitutter 7 
c. Små og mellemstore virksomheder 7 
d. Forskning og teknologisk udvikling 8 
e. Uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdom 9 
f. Transport 10 
g. Telekommunikation 11 
h. Arbejdsmarkedslove 11 
i. Fiskeri 12 
j. Offentlig sundhed 13 
2. Alternative løsninger 13 
3. Konsultation 14 
B. Tilbagetrækning eller revision af allerede forelagte forslag 16 
II. TILPASNING AF DEN EKSISTERENDE LOVGIVNING 18 
A. Opholdsret 18 
B. Forskrifter og standardisering 18 
Lægemidler 18 
Levnedsmidler 22 
Tekniske bestemmelser 22 
C. Gensidig anerkendelse af eksamensbeviser 23 
D. Indirekte beskatning 23 
E. Konkurrence 23 
F. Energi 24 
G. Miljøpolitik 25 
H. Socialpolitik 26 
I. Landbrugspolitik 26 
J. Fiskeri 27 
K. Forbrugerpolitik 27 
INDLEDNING 
Det europæiske Råd opfordrede på sin samling den 11. og 12. december 1993 
Kommissionen til følgende: "regelmæssigt at rapportere om anvendelsen af 
nærhedsprincippet. Kommissionens næste rapport om dette spørgsmål vil blive forelagt 
i december 1994". 
Kommissionen forelægger således hermed sin årlige rapport om anvendelsen af 
nærhedsprincippet i 1994. Forud for denne rapport har den i løbet af de to sidste år 
udsendt følgende: 
Meddelelse af 27. oktober 1992 om nærhedsprincippet1, der indeholdt definitioner af 
principperne og en redegørelse for de hovedretningslinier, der lå til grund for den 
samlede beslutning om dette spørgsmål på Det Europæiske Råd i Edinburgh, og for 
aftalen mellem institutionerne af 29. oktober 1993. 
Rapport af 12. december 1992 fra Kommissionens formand til Det Europæiske Råd 
i Edinburgh om de første resultater af Kommissionens gennemgang af de fremlagte 
forslag og gældende lovgivning på baggrund af nærhedsprincippet2. 
Rapport af 24. november 1993 til Det Europæiske råd i Bruxelles om tilpasning af 
gældende lovgivning til nærhedsprincippet3 med arbejdsprogram. Rapporten 
indeholder som indledning en redegørelse for princippets rækkevidde og der gøres 
status over de forpligtelse, Kommissionen har indgået. 
Notatet om nærhed, gennemsigtighed, større klarhed og forenkling i forbindelse med 
lovgivningen, som blev forelagt formandskabet for Det europæiske Råd på Korfu den 
24. og 25 juni 19944 og hvori der gøres status over Kommissionens tiltag på dette 
område. 
Nærværende årsrapport er delt i to dele. 
Første del omfatter overholdelsen af nærhedsprincippet i lovgivningen, dvs. ved 
udarbejdelsen af den fremtidige EF-lovgivning. Det fremgår 
at der forud for alle Kommissionens tiltag har være gennemført en undersøgelse af 
nærheds- og proportionalitetsprincipperne. Dette har medført færre, men mere 
målrettede initiativer; 
4 SEC(92)1990 endelig 
Bilag 2 i del A i konklusionerne af Det europæiske Råd i Edinburgh 
COM(93)545 endelig udg. 
SG(94)D/33593 
at Kommissionen under hensyn til nærhedsprincippet har vurderet, at det måtte 
trække flere initiativer tilbage, som den tidligere havde forelagt Rådet eller 
Parlamentet, eller tage dem op til fornyet overvejelse. I den henseende har den 
opfyldt alle forpligtelser, som den indgik i december 1992 i Edinburgh, undtagen i 
to tilfælde, hvor arbejdet fortsættes. Men den er gået videre og har taget flere 
initiativer til revision, der ikke blev forudset i Edinburgh. 
Anden del vedrører revisionen af gældende lovgivning. Kommissionen havde allerede 
på Det europæiske Råd i Edinburgh i december 1992 gjort opmærksom på, at den havde 
til hensigt at foreslå en genbehandling for så vidt angår flere "familier" af gældende 
lovgivning. Dernæst havde den i sin rapport til Det europæiske Råd i Bruxelles i 
december 1993 planlagt et omfattende omarbejdnings- og forenklingsprogram. I denne 
første rapport gøres der status over dette arbejde, der gør fremskridt og som allerede har 
ført til resultater. I flere tilfælde er det gået videre end det, der var planlagt i det program, 
der blev forelagt Det Europæiske Råd. 
Uanset om der er tale om fremtidig lovgivning eller om en revision af gældende 
retsforskrifter er Kommissionen åben for alle forslag udefra. Som Kommissionens grøn-
og hvidbøger og dens andre former for konsultationer viser, ønsker den - som det har 
været tilfældet flere gange i år - at medtage sådanne forslag. Den er ligeledes rede til at 
indgå i en bilateral dialog med de medlemsstater, der måtte ønske det. Således var det 
svar, som den den 10. juni 19945 afgav på det tyske memorandum om nærhed (hvori den 
bl. a. meddelte, at den ville trække to yderligere forslag tilbage og ændre ni andre) og den 
havde derefter den 6. og 15. september 1994 bilaterale møder med den tyske delegation 
om nærhed og møder med den britiske delegation den 22. februar og 24. oktober 1994. 
I det sidste møde deltog også en tysk repræsentant. På disse møder har Kommissionen 
og delegationerne haft lejlighed til at gøre rede for deres respektive analyser af 
nærhedsprincippet vedrørende bestemte sager, og Kommissionens formål er derved bedre 
at forstå de berørte medlemsstaters synspunkter. 
For så vidt angår metoden må der skelnes klart mellem gennemførelsen af 
nærhedsprincippet og de tiltag, som Kommissionen har indledt med henblik på at 
undersøge, i hvilket omfang en forenkling og tydeliggørelse af den nationale og EF-
lovgivningen kan fa positive virkninger på beskæftigelsen og konkurrenceevnen. Her 
sigter den specielt mod overregulering og dårlig anvendelse af proportionalitetsprincippet 
på nationalt og EF-plan. Kommissionen oprettede i september 1994 en gruppe af 
uafhængige eksperter, der skulle bistå den i dette arbejde. 
En sidste indledende bemærkning. Kommissionen kunne naturligvis ikke nå sine mål, hvis 
de lovgivende institutioner ikke arbejdede i samme retning. Disse råder nu ganske vist 
over de instrumenter, der er nødvendige for at overholde nærhedsprincippet, men det må 
konstateres, at de i praksis ikke altid gør det. 
5 C(94)1251 af 10. juni 1994, endelig udg. 
Således må Kommissionen f eks. konstatere, at de forskellige medlemsstaters holdninger 
i Rådet oftere afhænger af deres holdninger til realitetsspørgsmålet end af en almindelig 
tilskyndelse til at overholde artikel 3B. 
I. NY LOVGIVNING 
A. KOMMISSIONENS NYE INITIATIVER 
Kommissionen afventede ikke ikrafttrædelsen af traktaten om Den Europæiske Union, 
hvis artikel 3B udtrykkeligt omtaler nærhedsprincippet, før den inden for egne rammer 
i 1992 indførte en ordning, hvorefter det obligatorisk skulle undersøges, om udkast til 
forslag til forelæggelse for Rådet og Parlamentet overholdt nærhedsprincippet (i bred 
forstand og herunder også proportionalitetsprincippet, jf artikel 3B og konklusionerne af 
Det Europæiske råd i Edinburgh). 
Samtidig forpligtede den sig til, at hvert forslag til lovgivning skulle indeholde en 
begrundelse for dets berettigelse ud fra nærhedsprincippet. Kommissionen har overholdt 
denne forpligtelse. Undersøgelsen af, hvorvidt nærhedsprincippet overholdes, indsættes 
i begrundelsen og offentliggøres. Dette har styrket Kommissionens interne disciplin og 
synliggjort de bestræbelser, den gør sig. 
Dette har ikke altid været let. F. Eks. opstår der ikke problemer med nærhedsprincippet 
i forbindelse med det indre marked, fordi Kommissionen dér har enekompetence, men 
derimod med proportionalitetsprincippet, dvs. med, hvor omfattende EF-foranstaltningen 
skal være. Det er imidlertid vanskeligt at trække en klar grænse mellem gennemførelsen 
af de fire friheder i forbindelse med fri bevægelighed - for goder, personer, ydelser og 
kapital - der udgør den hårde kerne af EF's enekompetence, og de ledsageforanstaltninger, 
som nærhedsprincippet finder anvendelse på og hvis formål er at lette gennemførelsen af 
det indre marked, idet både EF og medlemsstaterne har ansvaret derfor. 
Hvorledes skal Kommissionen forholde sig i sådanne og lignende tilfælde? Hvorledes skal 
de grundlæggende principper fortolkes? Til løsning af dette problem har Kommissionen 
netop til sit personale udarbejdet retningslinier for forberedelsen af lovgivningstekster som 
en hjælp til at anvende nærheds- og proportionalitetsprincipperne. Det spørgsmål, der 
rejser sig er følgende: Løser dette alle problemer, eller er det nødvendigt at gå videre? 
Der må foretages et valg i god tid før affattelsen af en lovtekst, dvs. allerede på 
planlægningsstadiet, og det er nødvendigt at være mere og mere selektiv ved opstillingen 
af det årlige lovgivningsprogram. Det er også i stadig højere grad tilfældet. 
Kommissionens årlige program er ligeledes et led i gennemsigtigheden, fordi det 
behandles af de øvrige institutioner, offentliggøres i de Europæiske Fællesskabers Tidende 
og udsendes til vide kredse. Kommissionen modtager derfor det størst mulige antal 
reaktioner, herunder set ud fra et nærhedsynspunkt. 
Kommissionen søger i størst muligt omfang at teste sine initiativudkast, som et led i at 
fremme respekten for nærhedsprincippet. Den benytter herved forskellige former for 
konsultationer, især grøn- og hvidbøger. På grund af den større gennemsigtighed har 
offentligheden øget adgang til forberedende dokumenter og informationsmateriale, hvilket 
allerede fra forslagenes indledende forberedelsesfase letter drøftelserne om, hvorledes 
nærhedsprincippet kan anvendes. 
Antallet af forslag til "primær lovgivning" 
1990 1994< 
Hl fi»rslc niiincdfr 
Kuropa-kommissioncn 
Lad os nu se på, hvorledes disse principper er blevet gennemført i 1994, og herunder 
hvorledes nærhedsprincippet har afspejlet sig på Kommissionens nye initiativer. 
i hvilket omfang Kommissionen i visse tilfælde på grund af nærhedsprincippet har 
undladt at tage lovgivningsinitiativer og har valgt alternative løsninger. 
hvorledes Kommissionen via grøn- og hvidbøgerne eller ved andre former for 
konsultation har forberedt iagttagelsen af nærhedsprincippet ved sine kommende 
initiativer. 
1. Øget selektivitet 
Kommissionen har i de sidste år bestræbt sig på at være mere selektiv både med 
hensyn til antallet af initiativer og deres indhold. 
Den samlede udvikling i antallet af initiativer til "primærlovgivning" i perioden 1990 
til 1994 angives i modstående tabel. 
Desuden gives der i det følgende eksempler på, hvorledes nærheds- og 
proportionalitetsprincipperne er blev iagttaget i de forskellige initiativer, der er taget 
i år. 
a. Varers fri bevægelighed 
Industriprodukter 
Kommissionen forelagde den 1. februar 1994 Europa-Parlamentet og Rådet etforslag 
til direktiv om tovbaneanlæg til offentlig persontransport. 
En behandling af denne sag førte til den konklusion, at et EF-tiltag var nødvendigt, 
hvis gennemsigtigheden skulle iagttages og der - også i forbindelse med EØS-aftalen 
- skulle være tale om en egentlig åbning af EF-markedet. 
Det var således ikke realistisk med en gensidig anerkendelse af lovgivningerne, 
hverken fra et politisk eller teknisk synspunkt, fordi en sådan rejste uløselige 
vanskeligheder både med hensyn til fortolkning og ansvarsfordeling. 
En frivillig aftale om standarder hindredes af, at de nationale lovgivninger var 
uforenelige og ikke indeholdt fælles kriterier. 
Der måtte derfor udstedes et direktiv. For tovbaneanlæg kunne nemlig kun EF-regler 
sikre et reelt åbent marked med fri konkurrence. På den måde kan især små 
virksomheder, der på grund af begrænsede midler må nøjes med deres nationale, eller 
endog lokale, markeder, på lige fod med de store entreprenører afgive bud over hele 
EF's marked. Yderligere styrker fælles EF-regler europæisk industris konkurrenceevne 
6 EFT C 70 af 8.3.1994 og COM(93)646 endelig udg. 
på de internationale markeder. Endelig far publikum, der i vidt omfang er 
internationalt, sikkerhed for, at sikkerhedsforanstaltningerne er gennemsigtige og 
forståelige, også de driftsmæssige. Med hensyn til sidste punkt må det understreges, 
at der i direktivforslaget fastsættes generelle forpligtelser for medlemsstaterne og at 
de selv kan vælge, hvilke foranstaltninger de vil træffe. 
b. Finansieringsinstitutter 
Grænseoverskridende betalinger 
Kommissionen forelagde den 21. november 1994 et udkast til direktiv om 
grænseoverskridende betalinger1. 
Hovedformålet er at sikre, at kreditoverførsler kan foregå uhindret i det indre marked. 
I direktivudkastet søges udelukkende aspekter i forbindelse med kreditoverførsler på 
tværs af grænserne reguleret, idet der fortsat skal være selvregulering for så vidt 
angår forhold vedrørende gennemsigtighed og klager. Da der er tale om 
grænseoverskridende betalinger, ville national lovgivning være utilstrækkelig, 
medmindre alle medlemsstaterne vedtog i det store og hele ens regler. Udkastet til 
direktiv indeholder, hvad der må betragtes som en række væsentlige bestemmelser. 
Institutter, der ønsker at foretage grænseoverskridende betalinger, næsten fuldstændig 
kontraktfrihed. Institutterne træffer selv bestemmelse om de nærmere specifikationer 
for deres ydelser. Direktivet understøtter disse specifikationer og fastsætter 
afhjælpningsregler, i tilfælde hvor en institution overser væsentlige detaljer. Kun én 
bestemmelse på dette område er obligatorisk, skønt den har et begrænset antal 
alternative muligheder, nemlig bestemmelsen om, at kundernes midler skal sikres (i 
forbindelse med fejl eller tab). 
c. Små og mellemstore virksomheder 
Kommissionen oversendte den 3. juni 1994 et integreret program til fordel for SMV 
og håndværksfagene*. Rådet gav ved resolution af 10. oktober 19949 grønt lys for 
iværksættelsen af programmet. 
Foranstaltningerne omfatter forbedring og forenkling af virksomhedernes 
erhvervsmiljø, tilrettelæggelse af samråd om de afgørende faser af virksomhedernes 
liv (oprettelse, vækst, og overdragelse) og stimulering af SMV's ønsker om 
information, uddannelse og rådgivning. Det skal fremhæves, at Kommissionen på 
dette stadium kun vedtager henstillinger vedrørende virksomhedsoverdragelse og 
betalingsforsinkelser. Kommissionen har valgt dette ikke bindende instrument, fordi 
det gør det muligt for medlemsstaterne at træffe foranstaltninger, der er bedre 
tilpasset situationen. Hvis henstillingerne imidlertid ikke følges op, forbeholder 
Kommissionen sig ret til at fremsætte mere bindende forslag. 
KOM(94)436 endelig udg. 
KOM(94)207 endelig udg. 
EFT C 294 af 22.10.1994 
8 
Kommissionens rolle ved iværksættelsen af disse tiltag er et klart udtryk for 
nærhedsprincippet. Med det nævnte program indføres der med henblik på forbedring 
af virksomhedsmiljøet og for at effektivisere støtten til SMV et nyt element i 
medlemsstaternes gensidige konsultation og indbyrdes koordination. Således supplerer 
Kommissionen medlemsstaternes foranstaltninger ved at lette den gensidige 
udveksling af erfaringer og fremme udbredelsen af god forretningsskik, der så i fælles 
interesse kan viderebringes fra den ene medlemsstat eller region til den anden. Via 
gensidige konsultationer eller fælles initiativer tilsigter den også større konvergens 
mellem tiltagene, således at foranstaltningerne til fordel for SMV bliver mere synlige 
og effektive. 
Direkte beskatning 
Kommissionen forelagde den 3. juni 1994 en meddelelse for Rådet og Europa-
Parlamentet om forbedring af skatteforholdene for små og mellemstore virksomheder10 
og vedtog den 25. maj 1994 en henstilling om beskatning af disse virksomheder11. 
Disse tekster er direkte inspireret af nærheds- og proportionalitetsprincipperne og 
hviler på det fælles princip for den økonomiske politik, at det er i EF's interesse at 
støtte SMV. 
Det var på ingen måde Kommissionens hensigt at harmonisere de rent nationale 
skatteordninger for SMV, men at foreslå løsninger på de mest presserende problemer. 
Kommissionen henstillede med hensyn til de indenlandske aspekter (f. eks. 
virksomhedernes evne til at tiltrække tilstrækkelig kapital, administrative byrder og 
videreførelse af virksomhederne ved ejerskifte), at der indføres løsninger på basis af 
de bedste fremgangsmåder i medlemsstaterne. I henstillingen gives der eksempler på 
de interne foranstaltninger, som nogle medlemsstater har vedtaget for at afhjælpe eller 
afskaffe forskellene i skattebehandlingen af virksomhedernes overskud, der afhænger 
af deres selskabsform (kapitalselskab eller ikke).Kommissionen opfordrer de 
medlemsstater, der endnu ikke har gjort det, til at indføre de anbefalede bestemmelser 
eller træffe lignende foranstaltninger. 
d. forskning og teknologisk udvikling 
Forslaget om 4. rammeprogram12, der blev oversendt den 17. juni 1993, blev 
udarbejdet under iagttagelse af nærhedsprincippet. Det blev tiltrådt af Europa-
Parlamentet og Rådet den 26. april I994'\ hvilket er udtryk for enstemmighed om, 
at FTU-aktiviteterne bedst gennemføres på EF-plan. Der er bl. a. tale om følgende 
forskningstyper: 
- meget omfattende foranstaltninger, hvortil medlemsstaterne alene ikke eller kun 
vanskeligt kan tilvejebringe de nødvendige finansielle og menneskelige ressourcer; 
- aktiviteter, hvor de oplagte økonomiske fordele taler for fælles foranstaltninger; 
KOM(94)206 endelig udg. 
EFTL 177 af 9.7.1994 
COM(93)276 endelig udg. 
EFTL 126 af 18.5.1994 
- aktiviteter, der supplerer forskning i medlemsstaterne; 
- aktiviteter, der bidrager til gennemførelsen af det indre marked og øget 
samhørighed; 
- aktiviteter, der giver en bedre samordning af medlemsstaternes igangværende FTU-
programmer, på EF-plan og i andre europæiske og internationale arbejdsfora. 
I forslagene til særprogrammer1* om gennemførelse af fjerde rammeprogram, der blev 
fremsendt den 30 marts 1994, fastlægges aktiviteterne inden for programmerne under 
iagttagelse af nærhedsprincippet. 
EF's finansiering inden for FTU tegner sig i øjeblikket kun for 4% af de samlede 
offentlige udgifter til den civile FTU i Unionen. På den baggrund medfører 
anvendelsen af nærhedsprincippet, at reglerne for gennemførelse af FTU-
rammeprogrammet kan differentieres og tilpasses de ønskede mål. Desuden er det 
dem, der gennemfører FTU i medlemsstaterne, der vælger, hvilken forskning der skal 
udføres, og deltagerne deri. Det er dem, der foreslår det fremtidige forskningsarbejde 
(projekterne). 
e. Uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdom 
EF-traktatens artikel 126 og 127 er det vigtigste grundlag for disse tiltag. I disse 
artikler fastsættes, at formålet med dem er at støtte og supplere medlemsstaternes 
tiltag. Det udelukkes, at der kan blive tale om harmonisering af medlemsstaternes 
love og administrative bestemmelser. 
Tre forslag til programmer blev forelagt på grundlag af disse artikler ved udgangen 
af 1993/begyndelsen af 1994 med henblik på at styrke og rationalisere samtlige 
løbende EF-foranstaltninger inden for uddannelse, erhvervsuddannelse og forskning. 
Ungdom for Europa III 
EF-aktionen inden for dette program15 er et supplement til medlemsstaternes 
politikker og tiltag og gennemføres decentraliseret i "organisationer", som de udpeger. 
Formålet er at stimulere samarbejdet mellem de nationale, regionale og lokale 
organisationer, der er ansvarlige for de unges arbejde, og mellem de organisationer, 
der informerer de unge i medlemsstaterne. Desuden styrkes Fællesskabets samarbejde 
med disse organisationer. 
14 
15 EFT C 228 af 17.8.1994 og COM(94)68 endelig udg.; EFT C 113 af 23.4.1994 og COM(94)70 endelig 
udg. 
COM(93)523 endelig udg., oversendt den 15.12.1993 (EFT C 160 af 11.6.1994), ændret ved 
COM(94)186 endelig udg., oversendt den 17.5.1994 (EFT C 170 AF 23.6.1994) 
10 
Leonardo da Vinci 
Programmet16 gennemføres ifølge en ordning, der allerede gælder i medlemsstaterne. 
EF's rolle er at fremme erfaringsudvekslingen og at etablere tværnationale net og 
iværksætte tværnationale projekter inden for erhvervsuddannelse. 
Socrates 
På grund af den store forskel mellem medlemsstaternes uddannelsessystemer er 
formålet med EF-tiltaget, med respekt for medlemsstaternes ansvar, jf. artikel 126, 
at udvikle en europæisk dimension på uddannelsesområdet ved at fremme samarbejdet 
mellem uddannelsesinstitutionerne, stimulere de studerendes og lærernes mobilitet 
og styrke informationsudvekslingen. Disse mål er opført i udkastet til afgørelse17. 
f. Transport 
Transeuropæiske net 
Der er forelagt to forslag om udviklingen af de transeuropæiske transportnet, hvori 
der dels fastsættes almindelige regler for ydelse af finansielle tilskud fra EFn og dels 
fastlægges en række retningslinier for målene, prioriteringerne og hovedlinierne for 
tiltagene19. I forslaget til forordning om finansiering fastsættes udvælgelseskriterierne 
for projekterne. Almindeligvis er EF's tilskud betinget af, at de offentlige 
myndigheder yder en væsentlig støtte, og tilskudsansøgningerne skal godkendes af de 
pågældende medlemsstater. Retningslinierne er blevet udarbejdet med hjælp fra 
medlemsstaterne og de afspejler i stort omfang de nationale prioriteringer. I øvrigt er 
det medlemsstaternes opgave at fastlægge de nærmere bestemmelser og foretage den 
detaljerede planlægning af gennemførelsen af retningslinierne. 
Af hensyn til effektiviteten i de transeuropæiske net må det sikres, at der er et 
minimum af forenelighed mellem de dele af nettet, som de forskellige medlemsstater 
etablerer. Dette er emnet for forslaget til direktiv om interoperabilitet i det 
europæiske jernbanenet for højhastighedstog10, hvis formål er at gennemføre det, som 
medlemsstaterne ikke kan isoleret, dvs. sørge for et minimum af harmonisering, 
således at højhastighedstogene kan køre på det transeuropæiske net. Der er således 
ikke tale om at skabe et ensartet net, men om at sørge for, at de forskellige dele af 
nettet kan drives sammen. 
16 
17 
18 
19 
20 COM(93)686 endelig udg., oversendt den 4.2.1994 (EFT C67 af 4.3.1994), ændret ved COM(94)215 
endelig udg., oversendt den 25.5.1994 (EFT C 176 af 29.6.1994) 
COM(93)708 endelig udg.. oversendt den 3.2.1994 (EFT C 66 af 3.3.1994), ændret ved COM(94)180 
endelig udg., oversendt den 17.5.1994 (EFT C 164 af 16.6.1994) 
COM(94) 62 endelig udg., oversendt den 4.3.1994 (EFT C 89 af 26.3.1994) 
COM(94)106 endelig udg., oversendt den 7.4.1994 (EFT C 220 af 8.8.1994) 
COM(94)107 endelig udg.. oversendt den 15.4.1994 (EFT C 134 af 17.5.1994) 
11 
Sikkerhed 
Kommissionen har ligeledes i overensstemmelse med nærhedsprincippet måttet sikre, 
at der indføres et ensartet sikkerhedsniveau i EF, samtidig med at der ikke sker 
forskelsbehandling mellem transportørerne. I den forbindelse kan nævnes forslaget 
til direktiv om havnestatens kontrol, der især har til formål at bringe den praksis til 
ophør, at nogle redere vælger bestemmelseshavne efter grundigheden af den kontrol, 
som havnestaterne udfører. Grundlaget for tiltaget er traktatens artikel 75, stk. 1, litra 
c, hvorefter transportsikkerheden skal forbedres og der derfor skal indføres ensartet 
kontrol for at undgå konkurrenceforvridning. 
g. Telekommunikation 
Ved forelæggelsen af forslaget og det ændrede forslag om anerkendelse af faste og 
satellitbaserede telekommunikationstjenester21 blev der i fuldt omfang taget hensyn 
til industriens, medlemsstaternes og Parlamentets afstandtagen fra det oprindelige 
forslag om en fælles EF-telelicens. Det nye forslag tilsigter derfor indførelse af 
gensidig anerkendelse af nationale licenser vedrørende teletjenester (bortset fra 
taletelefoni). Ordningen med gensidig anerkendelse skal gælde, når der er opnået 
enighed om harmoniserede licenser for de specielle tjenester på europæisk plan. 
I en overgangsperiode skal der indføres en ordning med en etstedsbestillingsordning 
for almindelige nationale licenser, således at en operatør kun skal henvende sig ét 
sted for at opnå licens i flere medlemsstater. 
Arbejdet med udviklingen af harmoniserede licensvilkår skal udføres ved hjælp af Det 
Europæiske Telekontor, hvori over 30 europæiske stater deltager. På denne måde kan 
der udvikles tværeuropæiske tjenester, der strækker sig ud over Unionens grænser, 
og som kan imødekomme europæiske brugeres kommunikationsbehov. 
Kommissionen vedtog ligeledes den 13. oktober 1994 et direktiv om liberalisering 
af satellitmarkedet (94/46/RF) efter at have foretaget omfattende konsultationer. 
Kommissionen havde besluttet at tage et initiativ på dette område, hvor den har 
enekompetence, fordi markedet er i hastig vækst og under tiltagende globalisering. 
Desuden er det af vital betydning for EF-industriens konkurrenceevne at have en 
konkurrencedygtig telesektor. 
h. Arbejdsmarkedslove 
På dette område var arbejdet i 1994 koncentreret om forskellige forslag til en 
procedure med henblik på information og konstdtation af arbejdstagere og om 
beskyttelse af arbejdstagernes rettigheder ved overdragelse af virksomheder eller dele 
deraf. 
21 COM(93) 652 endelig udg., oversendt den 4.1.1994 (EFT C 36 af 4.2.1994), ændret ved COM (94) 
41 endelig udg., oversendt den 24.3.1994 (EFT C 108 af 16.4.1994) 
12 
Begrundelsen for det første forslag22 var spørgsmålets tværnationale karakter. Generelt 
gælder de ordninger og procedurer for information og konsultation af arbejdstagerne, 
der findes på nationalt plan, kun inden for de enkelte landes retssystemer. Disse 
nationale procedurer er imidlertid ikke længere forenelige med større internationale 
virksomheders og koncerners beslutningsprocesser. Dette spørgsmål kan derfor kun 
behandles på EF-plan. 
Formålet med det andet forslag23 er at harmonisere medlemsstaternes lovgivning for 
at beskytte arbejdstagernes rettigheder, hvis en virksomhed skifter ledelse. Denne 
harmonisering er nødvendig for, at den indre marked kan fungere. Desuden dækker 
direktiv 77/187 denne harmonisering af medlemsstaternes lovgivning, dvs., at dette 
område allerede omfattes af gældende EF-ret. I forslaget stilles der krav om klarhed 
og gennemsigtighed samt om retssikkerhed på et forholdsvis komplekst område, der 
vedrører arbejdstagernes væsentlige interesser og rettigheder. 
i. Fiskeri 
Den fælles fiskeripolitik er et område med enekompetence, hvor 
proportionalitetsprincippet anvendes under iagttagelse af principperne om lige 
behandling og retssikkerhed. 
Kommissionen vedtog den 22. april 1994 forordning (EF) nr. 897/94 om 
gennemførelsesbestemmelser til forordningen om "kontrol med fiskeriet" for så vidt 
angår pilotprojekter vedrorende lobende bestemmelse af EF-fiskerifartojers position 
fra land- eller satellitbaserede stationer24. Den grundlæggende regel i den almindelige 
ordning for kontrol af medlemsstaternes skibe er, at hver medlemsstat skal kontrollere 
fiskeriet på sit område og i sine farvande. Kommissionen har kun beføjelse til på 
stedet at kontrollere den kontrol, som de nationale myndigheder udfører. Efter 
forordningen tilkommer det således medlemsstaterne at gennemføre disse projekter 
og supplerende projekter samt at videregive de oplysninger, som skibene fremsender 
som led i projekterne, til Kommissionen. 
Ifølge forslaget til forordning om en ordning for adgang til visse EF-farvande og -
fiskeressourcer2*, der blev vedtaget i forbindelse med tilpasningen af 
tiltrædelsesordningen for Spanien og Portugal, er det medlemsstaternes opgave at 
fordele de tilladte fiskerimængder mellem de fartøjer, der fører deres flag, og at 
vedtage foranstaltninger til iværksættelse af begrænsningerne derfor. 
22 
23 
24 
25 COM(94)134 endelig udg., oversendt den 27.4.1994 (EFT C 135 af 18.5.1994), vedtaget af Rådet som 
direktiv 92/45/EF, EFT L 254 af 30.9.1994 
COM(94) endelig udg., oversendt den 8.9.1994 (EFT C 274 af 1.10.1994) 
EFTL 104 af 23.4.1994 
COM(94)308 endelig udg., oversendt den 18.8.1994 (EFT C 247 af 3.9.1994) 
13 
j. Offentlig sundhed 
Kommissionen har oversendt fire forslag, nemlig om kræft26, AIDS27, 
narkotikamisbrug?8 og sundhedsoplysning®\ Kommissionen fastlagde i sin meddelelse 
af 24. november 1993 om en foranstaltning inden for offentlig sundhed rammerne for 
EF's fremtidige tiltag for at opfylde målsætningerne om sundhedsbeskyttelse som 
fastsat i traktaten. Fællesskabets rolle skal være at støtte medlemsstaterne arbejde 
inden for offentlig sundhed, bistå ved formuleringen og gennemførelsen af mål og 
strategier og bidrage til sundhedsbeskyttelsen i hele EF. Dette har været 
retningslinierne i alle fire forslag, der blev oversendt i 1994, og som derfor er i 
fuldstændig overensstemmelse nærheds- og proportionalitetsprincipperne. Det skal i 
denne forbindelse bemærkes, at der tages hensyn til de forskelle, der er konstateret 
inden for og mellem medlemsstaterne, og at EF på intet område har fremsat forslag 
til detaljerede bestemmelser. 
2. Alternative løsninger 
Kommissionen søger, hvor det er muligt, alternative løsninger til EF-lovgivning og 
EF-tiltag, f eks. ved at tilskynde til, at medlemsstaternes kompetente myndigheder 
decentraliseret gennemfører EF-retten eller ved at gå via standardiseringsorganerne. 
Som eksempler kan nævnes: 
- samarbejdet med de nationale konkurrencemyndigheder, der så decentralt anvender 
EF-retten og derved forbedrer anvendelsen af EF-traktatens artikel 85 (aftaler) og 
86 (misbrug af dominerende stilling). Prioriterede spørgsmål = de spørgsmål, der 
i øjeblikket behandles af Kommissionen og hvis væsentligste virkninger mærkes 
udelukkende i en medlemsstat. 
- den kvalitative evaluering, der foretages i fællesskab af Kommissionen og 
medlemsstaterne, af de nationale myndigheders gennemførelsen af toldunionen som 
led i 7b/</2000-projektet. 
- Fremme af samarbejdet mellem medlemsstaternes toldmyndigheder via 
"Matthaeus"-programmet. 
- Standardisering: inden for energi. CEN og CENELEC bevilges så tit som muligt 
mandater, der ikke er tilknyttet gennemførelsen af lovgivning, inden for rammerne 
af SAVE- (effektiv udnyttelse af energi) og ALTENER- (vedvarende energi) 
programmerne. 
- Samarbejdet inden for nummerering/frekvenskoordinering. Kommissionen har taget 
første skridt til gennemførelsen af målene i Grønbogen om mobil- og 
personkommunikation ved at indgå "memoranda of understanding" og 
rammekontrakter med Den Europæiske Radiokommunikationskomite/Det 
26 
27 
28 
29 COM (94)83 endelig udg., oversendt den 26.4.1994 (EFT C 139 af 21.5.1994) 
COM (94)413 endelig udg., oversendt den 9.11.1994 
COM (94)223 endelig udg., oversendt den 22.8.1994 (EFT C 257 af 14.9.1994) 
COM (94)202 endelig udg.. oversendt den 26.7.1994 (EFT C 252 af 9.9.1994) 
14 
Europæiske Radiokommunikationskontor og med Det Europæiske 
Telekommunikationskontor. Disse organisationers ekspertise kan herved udnyttes 
til at finde tværeuropæiske løsninger på de frekvens- og nummereringsspørgsmål, 
der danner grundlaget for indførelsen af nye systemer og tjenester i hele Europa. 
3. Konsultation 
Som anført ovenfor anvender Kommissionen i stadig større udstrækning 
konsultationer, der udmønter sig i grøn- og hvidbøger før udarbejdelsen af forslag. 
Herved far den bemærkninger fra alle interesserede og kan afgøre, om den påtænkte 
lovgivning er nødvendig og i givet fald i hvilken form. 
I løbet af 1994 blev der fremlagt grøn- og hvidbøger på følgende områder: 
- Social- og arbejdsmarkedspolitikken 
Ifølge Hvidbogen om Social- og Arbejdsmarkedspolitikken™ kan der kun "nås 
sociale og arbejdsmarkedsmæssige fremskridt gennem et samarbejde mellem Den 
Europæiske Union, medlemsstaterne, arbejdsmarkedets parter og de europæiske 
borgere. Løsningen herpå må være et positivt og aktivt nærhedsbegreb. Dette 
betyder, at Unionen kun skal gøre en indsats, hvis og i det omfang de opstillede 
mål ikke kan nås i tilstrækkelig grad af medlemsstaterne selv eller inden for disse 
og derfor, på grund af omfanget eller effekten af den foreslåede aktion, bedre kan 
nås af Unionen". 
- A V-området 
Formålet med grønbogen om de strategiske muligheder for at styrke 
programindustrien i forlængelse af Den Europæiske Unions audiovisuelle politih?1 
er at udstikke perspektiverne for europæisk film- og tv-programindustri. Der stilles 
følgende spørgsmål: 
Hvorledes kan europæisk programindustri gøres mere konkurrencedygtig og fa 
bedre adgang til verdensmarkedet? 
Hvorledes kan AV-sektoren fa del i den globale vækst? 
Hvorledes kan dens muligheder for at skabe beskæftigelse udnyttes? 
Hvorledes kan med respekt for hvert enkelt lands identitet kendskabet til de 
europæiske kulturer udbredes? 
Formålet har været at sætte en bred debat i gang og omfattende og grundigt at 
konsultere alle interesserede brancher. 
30COM (94)333 endelig udg.. oversendt den 29.7.1994 
31 COM (94)96 endelig udg.. oversendt den 14.4.1994 
15 
• Mobil- og personkommunikation 
Med Grønbogen om en fælles strategi for mobil- og personkommunikation i Den 
Europæiske Union*2 indledtes med udgangspunkt i den store succes, som 
mobilkommunikation i ojcblikket har i Europa og i verden, en omfattende konsultation af 
alle interesserede organisationer og sektorer. 
I Grønbogen accepteres som udgangspunkt, at den daglige regulering af sektoren fortsat 
skal være medlemsstaternes ansvar, men at de herved skal overholde de generelle 
parametre, der fastlægges på europæisk plan. På baggrund af den succes, som i øjeblikket 
opleves inden for en sektor, hvor der i de fleste medlemsstater er oprettet 
konkurrencedygtige net og tjenester, foreslås det, at der kun gribes lovgivningsmæssigt ind 
i forholdsvis begrænset omfang. 
Europæiske tiltag bor koncentreres om at tilvejebringe en effektiv rammelovgivning for 
sammenkobling på nationalt plan, herunder konfliktløsende ordninger. Desuden skulle 
formålet hermed være at sikre, at netoperatørerne fuldt ud kan udnytte deres nets 
potentiale, og at fremme fælleseuropæiske løsninger på spørgsmål om frekvenser og 
nummerering. 
Som følge af den omfattende konsultation har Kommissionen kunnet få viden om alle 
involveredes reaktioner på dens forslag og den har på dette grundlag kunnet afpasse disse 
forslag efter, hvorledes problemerne løbende vurderes i sektoren. 
- Liberalisering af teleinfrastrukturerne 
Kommissionen oversendte den 28. oktober 1994 første del af grønbogen om 
liberalisering af teleinfrastrukturerne ogaftv-kabelnettene33. Denne liberalisering 
er et af de væsentligste initiativer, der skal tages med henblik på at bane vejen for 
en udbygning af nettet og af de anvendelser, som informationssamfundet er 
afhængigt af. Efter Kommissionens opfattelse er der behov for en almindelig 
drøftelse af den fremtidige regulering af netinfrastrukturen, der kan udmønte sig 
i en afbalanceret og integreret samlet strategi, der omfatter både den fremtidige 
finansiering af de samlede tjenester, og af det offentliges øvrige opgaver, 
iagttagelsen af den industrielle, økonomiske og sociale dimension samt den 
internationale kontekst. De grundliggende principper og tidsplanen for 
liberaliseringen omhandles i grønbogens første del. 
Blandt konsultationerne kan som eksempler følgende initiativer ligeledes nævnes: 
- Udkastet til Kommissionens forordning om undtagelse for visse kategorier af 
aftaler, vedtagelser og samordnet praksis mellem linjerederier34, som 
Kommissionen offentliggjorde for at modtage bemærkninger fra interesserede 
udefra. 
32 
33 
34 COM (94)145 endelig udg.. oversendt den 16.5.1994 
COM (94)440 endelig udg. 
EFT C 63 af 1.03.1994 
16 
Konsultationen af regeringsrepræsentanterne og de interesserede brancher som led 
i en konference i juni 1994 om forberedelsen af forslagene til en endelig 
momsordning. 
Konsultationen af bil- og olieindustrierne om nedsættelse af forureningen. Til dette 
formål bad Kommissionen sammenslutningen af europæiske olieproducenter og 
den europæiske bilfabrikantforening om i fællesskab at undersøge, hvorledes 
brændstofkvaliteten og motorteknologien gensidigt påvirker hinanden med henblik 
på en nedbringelse af forureningen. 
B. Tilbagetrækning eller revision af allerede forelagte forslag 
Kommissionen nåede i 1992 efter en fornyet gennemgang af sine fremlagte forslag til den 
konklusion, at visse af dem ikke var tilstrækkeligt begrundede ud fra nærhedsprincippet. 
Den forelagde derfor Det Europæiske Råd i Edinburgh i december 1992 en liste over 
forslag, som den havde til hensigt at trække tilbage eller revidere. Den trak under hensyn 
til dette løfte således formelt ni forslag tilbage i december 1993. 
I 1994 besluttede den at trække to yderligere forslag tilbage (forslag om 
mindstestandarder for dyrehold i zoologiske haver35, der inden årets udgang skal erstattes 
af en henstilling om samme emne, og forslaget om tjenesteydelsesansvar36, for hvilket der 
er foreslået nye retningslinier) og at revidere endnu to: 
beskyttelse af personoplysninger indenfor telekommunikation37: 
I det reviderede forslag til direktiv tages der hensyn til Europa-Parlamentets, 
medlemsstaternes og branchens bemærkninger, hvorved visse elementer af det 
oprindelige forslag fjernes, fordi de blev anset for at gå videre end det 
beskyttelsesniveau, der kræves på europæisk plan og som rigeligt dækkedes af andre 
områder af EF-lovgivningen. 
sammenlignende reklame: 
Kommissionen har revideret forslaget til direktiv fra 199138 og derved fjernet de for 
detaljerede elementer i forhold til det tilsigtede mål. Dog er det væsentlige, nemlig 
tilladelsen af sammenlignende reklame, opretholdt. I det ændrede forslag39 omhandles 
derfor kun de almindelige principper, og medlemsstaterne kan derefter gå mere i 
detaljer med spørgsmålet. 
35 COM (91)177 endelig udg., oversendt den 31.7.1991 (EFT C 249 af 24.9.1991) 
36COM (90)482 endelig udg.. oversendt den 9.11.1990 (EFT C 12 af 18.1.1990) og COM (94)260 endelig 
udg., oversendt den 24.6.1994 
37 COM (94)128 endelig udg., oversendt den 14.6.1994 (EFT C 200 af 22.7.1994) 
38 COM (91)147 endelig udg., oversendt den 28.5.1991 (EFT C 180 af 11.7.1994) 
39COM (94)151 endelig udg., oversendt den 21.4.1994 (EFT C 136 af 19.5.1994) 
17 
I forbindelse med behandlingen af forslaget til direktiv om mærkning af fodtøj40 i Europa-
Parlamentet og Rådet (vedtaget den 23. marts 1994) er der gennemført en betydelig 
forenkling. 
Der er med hensyn til overtagelsestilbud41 er der planlagt et revideret forslag i løbet af 
første halvår af 1995. Desuden fortsættes arbejdet med revisionen af forslaget til direktiv 
om den fælles definition af en EF-reder42. 
Endelig forenklede Kommissionen i år en række forslag, der ikke er medtaget på 
Edinburgh-listen om henholdsvis fast ejendom på time share-basis43, lystfartøjer44 og 
det indre marked for naturgas og el45. Den vil i løbet af første halvår af 1995 på samme 
måde med Europa-Parlamentet og Rådet tage sine forslag om fartgrænser for visse 
kategorier af motorkøretøjer46, den tilladte maksimale alkoholkoncentration i blodet hos 
førere af motorkøretøjer4 samt reklame for tobaksvarer471" op til fornyet overvejelse. 
40 
41 
42 
43 
44 
45 
46 
47 
47a Direktiv 94/1 l/EF, EFT L 100 af 19.4.1994 
COM (88)823 endelig udg., oversendt den 19.1.1989 (EFT C 64 af 14.3.1989), ændret ved 
COM(90)416 endelig udg., oversendt den 14.9.1990 (EFT C 240 af 26.9.1990) 
COM (89)266, oversendt den 31.7.1989 (EFT C 263 af 16.10.1989), ændret ved COM(91)54, 
oversendt den 27.2.1991 (EFT C 73 af 19.3.1991) 
COM (92)220, oversendt den 2.7.1992 (EFT C 222 af 29.8.1992), ændret ved COM(94)363 endelig 
udg., oversendt den 13.9.1994 
COM (92)141, oversendt den 21.4.1992 (EFT C 123 af 15.5.1992), ændret ved COM(94)119 endelig 
udg., oversendt den 12.4.1994, vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet som direktiv 94/25/EF, EFT 
L 164 af 30.6.1994 
COM (91)548 endelig udg., oversendt den 24.2.1992 (EFT C 65 af 14.3.1992), ændret ved 
COM(93)643 endelig udg., oversendt den 11.2.1994 (EFT C 123 af 4.5.1994) 
COM (88)706 endelig udg., oversendt den 16.1.1989 (EFT C 33 af 9.2.1989), ændret ved COM(91)66 
endelig udg., oversendt den 27.3.1991 (EFT C 96 af 12.4.1991) 
COM (88)707 endelig udg., oversendt den 12.12.1988 (EFT C 25 af 31.1.1989), ændret ved 
COM(89)640 endelig udg., oversendt den 8.12.1989 (EFT C 11 af 17.1.1990) 
COM(89)163 endelig udg., oversendt den 7.4.1989 (EFT C 124 af 19.5.1989), ændret ved 
COM(90)147 endelig udg, oversendt den 19.4.1990 (EFT C 116 af 11.5.1990), COM(9l)lll endelig 
udg., oversendt den 17.5.1991 (EFT C 167 af 27.6.1991) og COM(92)196 endelig udg., oversendt den 
30.4.1992 (EFT C 129 af 21.5.1992). 
18 
H. TILPASNING AF DEN EKSISTERENDE LOVGIVNING 
Den rapport, som Kommissionen havde udarbejdet med henblik på Det Europæiske Råds 
møde i Bruxelles i december 1993, indeholdt et omfattende program for omarbejdelse og 
forenkling af lovgivningen, som gik videre end blot til at overholde nærhedsprincippet 
i strengeste forstand, så meget desto mere som der i mange tilfælde (det indre marked, 
konkurrence, osv.) var tale om enekompetence for Fællesskabet. 
Omstående tabel viser, hvor langt man er nået med at gennemføre dette program. 
Arbejdet er sat i gang på alle områder. Generelt er man kommet langt, og i visse tilfælde 
er arbejdet allerede afsluttet. Hertil kommer det kodificeringsarbejde, der ikke er omtalt 
i rapporten, og som nu er i fuld gang. 
I det følgende redegøres der for situationen inden for de enkelte områder. Det fremgår 
heraf, at tilpasningen i visse tilfælde er blevet udstrakt til at omfatte nye områder, der 
ikke er medtaget i rapporten til Det Europæiske Råd i Bruxelles. 
A. OPHOLDSRET 
Omarbejdelsen er påbegyndt, men problemerne i forbindelse hermed gør, at de frister, 
der er fastsat i rapporten til Det Europæiske Råd i Bruxelles (1994), ikke vil kunne 
overholdes. Man vil i de kommende se på, om det er muligt at nå frem til kun at operere 
med én tekst i stedet for de nuværende ca. 10 med forskelligt retsgrundlag. 
B. FORSKRIFTER OG STANDARDISERING 
1. Lægemidler 
Den omarbejdelse på lægemiddelområdet (ca. tyve forordninger og direktiver fra Rådet, 
otte fra Kommissionen, to meddelelser og ca. 50 "forklarende noter" til disse regler), der 
er omhandlet i programmet til Det Europæiske Råd i Bruxelles, er i gang. De fastsatte 
frister skulle kunne overholdes (slutningen af 1994 eller begyndelsen af 1995). 
Herudover påtænker Kommissionen at foretage en omarbejdelse af direktiverne om 
veterinærlægemidler i 1995. 
19 
Oversigt over gennemførelsen af programmet for tilpasning af den eksisterende 
lovgivning 
(Rapport fra Kommissionen til Det Europæiske Råds møde i Bruxelles -
KOM(93)545 endelig udg. af 25.11. 1993) 
A. Omarbejdelse 
- Opholdsret 
* Fastsat frist: 1994 
* Arbejdet er i gang 
- Lægemidler 
* Fastsat frist: slutn. af 1994 eller beg. af 1995 
* Fristerne vil blive overholdt 
- Konkurrence (forordning (EØF) nr. 2349/84 og 556/89) 
* Fastsat frist: 1994 
* Udkast til forordninger offentliggjort den 30. juni 1994 
Konkurrence: statsstøtte 
* - meddelelse om anvendelsen af bestemmelserne om miljøbeskyttelse og 
omstrukturering af virksomheder af henholdsvis 28. oktober 1993 og 
23. juli 1993 
- regionalstøtte: arbejdet afsluttes i 1995 
- p.m. Toldkodeks vedtaget oktober 1993 
- Samhandelsmekanismer for landbrugsvarer 
* Ingen frist 
* Restitutioner: forslag planlagt til henholdsvis udgangen af 
1994 og 1. halvår af 1995 
- Fiskeri: strukturforanstaltninger 
* Ingen frist 
* Nyt retsgrundlag i kraft siden 1. januar 1994 
- Transport: teknisk kontrol 
* Ingen frist 
* Planlagt til udgangen af 1994 
B. Forenkling 
- Levnedsmidler: direktiver vedr. levnedsmidler bestemt til særlig ernæring 
* Ingen frist 
* Forslag fremsat den 28. marts 1994 
- Levnedsmidler: vertikale direktiver vedr. chokolade, marmelade osv. 
* Fastsat frist: 1994 
* Planlagt til udgangen af 1994 
- Levnedsmidler: rammedirektiv 
* Ingen frist 
* Planlagt til 1. halvår af 1995 
20 
Levnedsmidler: mineralvandsdirektivet 
* Ingen frist 
* Forslag fremsat den 17. oktober 1994 
p.m. : trykbærende udstyr 
* Forslag fremsat den 15. juli 1993, ændret den 30. juni 1994 
Ny metode: trykbærende udstyr 
* Ingen frist 
* Revideret forslag fremlagt den 30. juni 1994 
Ny metode: CEN/CENELEC-mandatet/ maskindirektivet 
* Ingen frist 
* Udkast til mandat fremlagt den 20. oktober 1994 
Ny metode: vægt og dimensioner for motorkøretøjer 
* Ingen frist 
* Planlagt til 2. halvår af 1995 
Ny metode: måleinstrumenter 
* Ingen frist 
* Planlagt til 1995 
Erhvervskvalifikationer (læger, tandlæger, osv.) 
* Ingen frist 
* Forslag vedr. læger planlagt til slutn. af 1994 
Gensidig anerkendelse af eksamensbeviser: afskaffelse af 
overgangsdirektiverne 
* Ingen frist 
* Planlagt til 1995 
Indirekte beskatning: omarbejdelse af momslovgivningen 
* Fastsat frist: 1995 
* Forslag til endelig ordning planlagt til slutningen af 1994. Ligeledes to 
enkeltstående initiativer i 1994 
Energi: forordning vedr. investering i olie, gas og elektricitet 
* Ingen frist 
* Planlagt til 1. halvår af 1995 
Miljø: direktivet vedr. badevandskvalitet 
* Ingen frist 
* Forslag fremlagt den 29. marts 1994 
Miljø: direktivet vedr. vandområders økologiske kvalitet 
* Ingen frist 
* Forslag fremlagt den 8. juli 1994 
Miljø: drikkevand 
* Ingen frist 
* Panlagt til slutn. af 1994 
21 
Miljø: ferskvand og beskyttelse af grundvandet 
* Ingen frist 
* Planlagt til 1995 
Miljø: direktiv vedr. luftkvalitet 
* Ingen frist 
* Forslag til rammedirektiv fremsat den 4. juli 1994 
Socialpolitik: direktivet om velerhvervede rettigheder 
* Fastsat frist: 1994 
* Forslag fremsat den 8. september 1994 
Landbrug: Den almindelige markedsordning 
* Ingen frist 
* Arbejdet er i gang. Forslag til revision af en markedsordningen for vin 
fremlagt den 13. juni 1994 
Forbrugere: prismærkning 
* Fastsat frist: 1994 
* Planlagt til 1994 
22 
2. Levnedsmidler 
I overensstemmelse med forpligtelserne i rapporten til Det Europæiske Råd i 
Bruxelles. 
- sendte Kommissionen den 28. marts 1994 et forslag om forenkling af direktiverne 
vedrørende levnedsmidler bestemt til særlig ernæring4*, 
- sendte den 12. oktober 1994 et forslag til direktiv om mineralvand (ændring af 
direktiv 80/777/EØF49), 
- med hensyn til de vertikale direktiver vedrørende chokolade, marmelade, frugtsaft, 
honning, kaffe og mælk er der planlagt et forslag om forenkling endnu i 
indeværende år, 
- der arbejdes i øvrigt fortsat på et rammedirektiv på dette område, som forventes 
afsluttet i 1. halvår af 1995. 
3. Tekniske bestemmelser 
Med hensyn til trykbærende udstyr har Kommissionen revideret sit forslag i henhold 
til "den nye metode"50. 
Vedrørende CEN/CENELEC-mandatet er der den 20. oktober 1994 fremlagt et udkast 
til udvalget for direktiv 83/189/EØF. Det vil snart blive sendt til udvalget for 
maskindirektivet, før det bliver godkendt af udvalget for direktiv 83/189/EØF på 
dettes møde den 13. december 1994. 
Arbejdet med at forenkle visse gamle bestemmelser, bl. a. vedrørende vægt og 
dimensioner for køretøjer og teknisk kontrol vil blive afsluttet henholdsvis i løbet af 
2. halvår af 1995 og før udgangen af 1994. 
I 1995 vil der efter planen blive fremsat et forslag om måleinstrumenter. 
Ud over de områder, der er nævnt i Kommissionens rapport til Det Europæiske Råd 
i Bruxelles, regner man med at udarbejde et forslag til direktiv om værdi skalaer for 
tilladte nominelle mængder og nominelle rumfang for visse færdigpakkede varer 
inden året udgang. Der er tale om en forenkling af direktiverne 75/106/EØF og 
80/232/EØF. 
48 
50 EFT C 108 af 16.4.1994 og KOM(94) 97 endel. udg. 
KOM(94) 423 endel. udg. 
EFT C 246 af 9.9.1993 og KOM(93) 319 endel. udg., ændret ved KOM(94) 278 
endel. udg. af 30.6.1994 (EFT C 207 af 27.7.1994). 
23 
C. GENSIDIG ANERKENDELSE AF EKSAMENSBEVISER 
I overensstemmelse med forpligtelserne i rapport til Det Europæiske Råd i Bruxelles: 
- vil forenklingen af direktiverne på dette område (læger, tandlæger, dyrlæger, 
sygeplejersker, jordemødre og apotekere) ske ved hjælp af en procedure for 
komitologi, der skal lette den regelmæssige ajourføring, som udviklingen inden for 
uddannelserne kræver. Kommissionen forventes ved udgangen af indeværende år 
at vedtage det første af sine forslag vedrørende læger (tilpasning af direktiv 
93/16/EØF) 
- vil der sandsynligvis i løbet af 2. halvår af 1995 blive fremsat et forslag til 
afskaffelse af ca. fyrre overgangsdirektiver. Formålet hermed er at bevare det, der 
er opnået i disse direktiver, og samtidig udstrække bestemmelserne om gensidig 
anerkendelse af eksamensbeviser til også at omfatte de pågældende erhverv 
(håndværk ..). 
D. INDIREKTE BESKATNING 
Man er nået langt med de initiativer, der er bebudet i rapporten til Det Europæiske 
Råd: 
- den 9. marts i år blev der fremsat et forslag til direktiv om ændring af direktiv 
77/388/EØF51. Formålet hermed var en forenkling af momsbestemmelserne på 
baggrund af de praktiske problemer, som erhvervslivet og administrationerne i 
medlemsstaterne har været udsat for. Det samme gælder forslaget om ændring af 
direktiv 92/12/EØF vedrørende punktafgifter, som blev fremsat den 30. juni 199452. 
- Kommissionen er nu ved at udarbejde et forslag til en endelig momsordning, der 
skal forenkle bestemmelserne på dette område. 
E. KONKURRENCE 
Som bebudet i Kommissionens rapport til Det Europæiske Råds møde i Bruxelles er 
der i indeværende år truffet en række foranstaltninger med henblik på at præcisere 
og forenkle reglerne: 
- Kommissionen har slået to forordninger, nemlig (EØF) nr. 2349/84 
(gruppefritagelse for patentlicenser) og (EØF) 556/89 (gruppefritagelser for 
knowhow licensaftaler), sammen til én forordning om undtagelse for visse 
kategorier af teknologioverforselsaftaler. Udkastet til den nye forordning er 
offentliggjort53 og har givet anledning til en lang række kommentarer fra de 
berørte kredse. Derfor har det været nødvendigt med supplerende høringer af disse 
EFT C 107 af 15.4.1994 og KOM(94) 58 endel. udg. 
EFT C 215 af 5.8.1994 og KOM(94) 179 endel. udg. 
EFT C 178 af 30.6.1994. 
24 
og af medlemsstaternes myndigheder. Den nye forordning kan derfor først 
vedtages i Kommissionen i 1995. 
- vedrørende statsstøtte. 
Kommissionen har vedtaget to meddelelser, hvori der redegøres nærmere for 
anvendelsen af reglerne på to vigtige områder, nemlig miljøbeskyttelse54 og 
omstrukturering og redning af virksomheder i vanskeligheder55. Disse to 
meddelelser præciserer anvendelsen af EU-reglerne og skulle rydde visse 
juridiske tvivlsspørgsmål af vejen for medlemsstaterne og virksomhederne 
den har påbegyndt en omarbejdelse af reglerne for regionalstøtte, så de bliver 
lettere at anvende. Dette arbejde vil blive afsluttet i 1995. Ved fastlæggelsen 
af metoder for udarbejdelsen af regionale "kort" for alle medlemsstater har 
Kommissionen udvist smidighed og taget hensyn til medlemsstaternes fysiske 
planlægning. 
Andre påtænkte initiativer var ikke nævnt i rapporten til det Europæiske Råd i 
Bruxelles: 
- vedrørende aftaler og misbrug af dominerende stilling: 
ændring af skema A/B og af Kommissionens forordning tir. 27 (før årets 
udgang), 
revision (i løbet af 1. halvår af 1995) tå forordningen vedrorende anvendelse 
af traktatens artikel 85, stk. 3, på kategorier af salgs- og serviceaftaler 
vedrørende motorkøretøjer (Kommissionens forordning (EØF) nr. 123/85). De 
påtænkte ændringer skal sikre et mere smidigt forhandlersystem 
revision (i løbet af 1. halvår 1995) af Kommissionens meddelelse om aftaler 
af mindre betydning, som ikke er omfattet af traktatens artikel 85, stk. 1 (forbud 
mod aftaler). Den ændrede meddelelse har til formål at lette samarbejdet 
mellem virksomheder, navnlig små og mellemstore virksomheder, i det omfang 
dette ikke giver anledning til konkurrencemæssige ulemper. 
- Hvad angår kontrol med fusioner, påtænker Kommissionen inden udgangen af 
1994 at revidere forordning (EØF) nr. 2367/90 med tilhørende bilag for at gøre 
den mere klar. Den har ligeledes planer om at tilpasse fortolkningsmeddelelserne 
på dette område. 
F. ENERGI 
Efter at have hørt medlemsstaterne er Kommissionen nu ved at udarbejde et forslag 
til forenkling af forordning (EØF) nr. 1056/72 (planlagte investeringer af interesse 
for Fællesskabet), som vil blive fremsat i løbet af 1. halvår af 1995. Denne revision 
54 
55 SEK(93) 1628 endel. udg. 
SEK(94) 1228 endel. udg. 
25 
tager sigte på at mindske de problemer, forordningen medfører for erhvervslivet og 
de nationale administrationer, idet der herefter kræves færre oplysninger, fristerne 
forlænges, og det overlades til medlemsstaterne selv at bestemme, hvorledes de vil 
indhente de krævede oplysninger. 
Ud over denne revision, der var omtalt i rapport til Det Europæiske Råd i Bruxelles, 
har Kommissionen foretaget en gennemgang af alle bestemmelserne på 
energiområdet. Det har ført til følgende initiativer: 
- en gennemgang - i lyset af de foranstaltninger, der er truffet i henhold til SAVE-
programmet - af lovgivningen vedrørende energieffektivitet. Dette kan føre til 
ophævelse af en del af denne lovgivning før udgangen af 1. halvår af 1995 
- en gennemgang af den samlede lovgivning i forbindelse med oliekrisen fra 70'erne. 
Dette forventes at medføre:. 
at der i løbet af 1. halvår af 1995 kan fremsættes forslag om ophævelse af en 
del af denne lovgivning, 
at der senere kan fremsættes forslag om en forenkling af bestemmelserne. 
G. MILJØPOLITIK 
Som besluttet på Det Europæiske Råds møde i Edinburgh har Kommissionen 
foretaget en revision af bestemmelserne vedrørende beskyttelse af vand og luft: 
- den har den 29. marts 1994 fremsat et forslag om ændring af direktiv 76/160/EØF 
om kvaliteten af badevand56 
- den har den 8. juli 1994 fremsat et forslag til direktiv om vandområders 
økologiske kvalitet57 
- den ventes inden udgangen af dette år at vedtage et forslag til ændring af direktiv 
80/778/EØF (drikkevand) 
- den vil i løbet af første halvår af 1995 fremsætte forslag til revision af direktivet 
om beskyttelse af grundvandet som afslutning på arbejdet med at revidere 
lovgivningen vedrørende beskyttelse af vandet 
- den har den 4. juli 1994 fremsat et forslag til rammedirektiv, der skal forenkle 
lovgivningen om luftkvaliteten5*. Sigtet hermed er at indføre rammebestemmelser 
for en harmonisering og evaluering af standarder for luftkvalitet i EU, hvorimod 
det overlades til medlemsstaterne at træffe foranstaltninger til at reducere 
forureningen på deres område. 
56 
57 
58 EFT C 112 af 22.4.1994 og KOM(94) 36 endel. udg. 
EFT C 222 af 10.8.1994 og KOM(93) 680 endel. udg. 
EFT C 216 af 6.8.1994 og KOM(94) 109 endel. udg. 
26 
På disse områder har Kommissionen baseret sit arbejde på behovet for forenkling og 
proportionalitet samt på cost-benefit beregninger. Den har bestræbt sig for, at 
anvendelsen af nærhedsprincippet ikke kommer til at medføre en forringelse af de 
eksisterende standarder. 
Ud over de tilfælde, der er nævnt i rapporten til Det Europæiske Råds møde i 
Bruxelles, har Kommissionen set på en række andre sager i relation til 
nærhedsprincippet. 
- den udsatte fra 1993 til 1994 sit forslag om en revision af Seveso-direktivet 
82/501/EØF for at være sikker på, at der var taget højde for nærhedsprincippet i 
fuldt omfang59. I henhold til forslaget overlades det til medlemsstaterne selv at 
bestemme, hvorledes de vil sikre et højt sikkerhedsniveau i store 
industrivirksomheder. I forslaget tages der udgangspunkt i princippet om 
virksomhedens ansvar, forebyggelse og information af offentligheden, hvilket er 
helt i overensstemmelse med ånden i EU's femte miljøprogram. 
- med henblik på forelæggelse i første halvdel af 1995 er den ved at udarbejde en 
ændring af direktiv 90/219/EØF om indesluttet anvendelse af genetisk modificerede 
mikroorganismer samt direktiv 90/220/EØF om udsætning i miljøet at genetisk 
modificerede organismer 
- der vil i december 1994 blive fremlagt en evalueringsrapport om LIFE-
forordningen om oprettelse af et finansielt instrument på miljøområdet . Denne 
rapport skulle gøre det muligt at fastslå, om de kriterier, der er fastsat i 
forordningen, er berettigede. 
H. SOCIALPOLITIK 
Som bebudet i rapporten til Det Europæiske Råd i Bruxelles fremsatte Kommissionen 
et forslag til ændring af direktivet om velerhvervede rettigheder (direktiv 77/187/EØF) 
den 8. september 199460. 
I. LANDBRUGSPOLITIK 
Med hensyn til omarbejdelsen af bestemmelserne om eksportrestitutioner for 
landbrugsvarer har Kommissionen fulgt følgende retningslinjer: 
- alle generelle bestemmelser, som nu findes i tretten rådsforordninger, skal samlet 
i én kommissionsforordning. Dette blev afvist af Rådet under de seneste drøftelser 
om iværksættelsen af Uruguay-runden. Der er dog stadig mulighed for forenkling. 
Derfor agter Kommissionen før årets udgang at fremsætte forslag om at 
indkorporere de tretten rådsforordninger i hver sin grundforordning, 
59 
60 EFT C 106 af 14.4.1994 og KOM(94) 4 endelig udg., fremsat den 4.3.1994. 
EFT C 274 og KOM(94) 300 endel. udg. 
27 
- ændring (i løbet af første halvår af 1995) af Rådets forordning om udbetaling af 
forskud på eksportrestitutioner for landbrugsvarer for at udelukke misbrug. 
Disse retningslinjer gælder ligeledes for kodificeringsarbejdet, der ikke er beskrevet 
i denne rapport. 
Desuden fremsatte Kommissionen den 13. juni 1994 et forslag om en reform af den 
fælles markedsordning for vin, som pålægger regionerne et større ansvar61. Dette 
forslag medfører en forenkling af reglerne. 
Ud over disse spørgsmål, der er omhandlet i rapporten til Det Europæiske Råds 
møde i Bruxelles, har Kommissionen på det zootekniske område fremsat seks 
forslag62 for Rådet om revision af den eksisterende lovgivning, der indgår i det 
sammenhængende sæt af bestemmelser, der er vedtaget som led i indførelsen af det 
indre marked. Der er enten tale om direktiver eller afgørelser, som medlemsstaterne 
skal gennemføre. Den kontrol, der skal finde sted i medlemsstaterne, skal foretages 
af disse under Kommissionens tilsyn. 
J. FISKERI 
Pr. 1. januar 1994 er der for strukturinterventionerne indført et nyt retsgrundlag ved 
forordning (EØF) nr. 2080/93 og nr. 3699/93. Dette nye retsgrundlag er i 
overensstemmelse med nærhedsprincippet, idet der er foretaget en hensigtsmæssig 
fordeling af ansvaret mellem EU og medlemsstaterne. 
Udover disse punkter, der er nævnt i rapporten til Det Europæisk Råds møde i 
Bruxelles, har Kommissionen fremsat et forslag til forordning om ændring af den 
almindelige kontrolordning3, der er indført ved forordning (EØF) nr. 2847/93. Det 
præciseres heri, at det fortsat er medlemsstaterne, der er ansvarlige for kontrollen med 
og reguleringen af fiskeriet . 
K. FORBRUGERPOLITIK 
I henhold til rapporten til Det Europæiske Råds møde i Bruxelles er Kommissionen 
ved at udarbejde et forslag til forenkling af direktiv 79/581/EØF, 88/314/EØF og 
88/315/EØF om prismærkning af forbrugervarer (KOM (94) 431, der bliver vedtaget 
af Kommissionen før udgangen af indeværende år). Efter al have hørt brede kredse 
har den udarbejdet en række forenklede bestemmelser, hvor hovedreglen er en 
61 
62 
63 EFT C 194 af 16.7.1994 og KOM(94) 117 endel. udg. 
KOM(94) 11 endel. udg. fremsat den 28.1.1994 (EFT C 51 af 19.2.1994); 
KOM(94) 241 endel. udg. fremsat den 10.6.1994 (EFT C 208 af 28.7.1994) 
KOM(94) 315 endel. udg. fremsat den 18.7.1994 (EFT C 224 af 12.8.1994) 
KOM(94) 394 endel. udg. fremsat den 20.9.1994 (EFT C 282 af 8.10.1994) 
KOM(94) 396 endel. udg. fremsat den 23.9.1994; 
KOM(94) 401 endel. udg. fremsat den 26.9.1994 (EFT C 285 af 13.10.1994) 
KOM(94) 309 endel. udg. fremsat den 18.8.1994 (EFT C 247 af 3.9.1994). 
28 
forpligtelse til angive salgspris og pris pr. måleenhed for alle varer. For 
færdigpakkede varer, hvor den hidtidige ordning var meget indviklet, forenkles 
undtagelsesbestemmelserne for angivelse af pris pr. måleenhed. De nye bestemmelser 
skulle kunne træde i kraft i 1999, hvilket giver tid til de nødvendige tilpasninger. De 
giver medlemsstaterne ret til at skønne, hvorledes forbrugerne bedst sikres 
information. 
h 
ISSN 0254-1459 
KOM(94) 533 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 01 
Katalognummer : CB-CO-94-563-DA-C 
ISBN 92-77-82878-1 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg