EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 13.1.2017 COM(2017) 14 final 2017/0007(COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om makrofinansiel bistand til Republikken Moldova {SWD(2017) 12 final}



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET •Forslagets begrundelse og formål Republikken Moldova har befundet sig i en vanskelig situation i de seneste to år, økonomisk såvel som politisk. En alvorlig bedrageriskandale i banksektoren kom for dagen i november 2014, og dette blotlagde alvorlige forvaltningsproblemer, som sidenhen har ført til politisk ustabilitet – herunder dannelsen af tre forskellige regeringer siden valget i november 2014 og udskiftningen af direktøren for Moldovas nationalbank (NBM) – og protestdemonstrationer. Disse forhold har også ført til en afmatning af den økonomiske vækst, Moldovas internationale partnere har suspenderet deres budgetstøttebetalinger, og landets budgetstilling og betalingsbalance er svækket. De økonomiske vanskeligheder blev forværret af recession eller svag økonomisk aktivitet i nogle af Moldovas centrale regionale handelspartnere (navnlig Rusland, men også Belarus og Ukraine), hvilket medførte en nedgang i eksport og pengeoverførsler. Denne virkning er kun til dels blevet opvejet af øget handel med EU efter ikrafttrædelsen af den associeringsaftale, som blev undertegnet i 2014, og som omfatter oprettelse af et vidtgående og bredt frihandelsområde (DCFTA). På den baggrund anmodede Moldova om støtte fra Den Internationale Valutafond (IMF). Efter vanskelige og langvarige forhandlinger, der afspejlede den eksisterende politiske ustabilitet, nåede myndighederne i juli 2016 til enighed med IMF om et program, der skal understøttes af en ordning med en treårig udvidet kreditfacilitet og udvidet lånefacilitet (ECF/EFF). Aftalen blev godkendt af IMF's bestyrelse den 7. november 2016. Denne aftale kom i stand takket være en fornyet beslutsomhed fra myndighedernes side efter udnævnelsen af en ny regering under ledelse af premierminister Pavel Filip i januar 2016 og en ny nationalbankdirektør i marts 2016 med henblik på at gribe ind over for forvaltningsproblemer i finanssektoren og i forvaltningen af offentlige finanser (PFM). Den finansielle aftale med IMF vil give adgang til et beløb svarende til 75 % af Moldovas IMF-kvote (129,4 mio. SDR eller ca. 161 mio. EUR). Sigtet med ECF/EFF er at opnå hurtige forbedringer i forvaltningen af og tilsynet med finanssektoren, styrke politikker, der sikrer den makroøkonomiske og finansielle stabilitet, og fremme en holdbar og inklusiv vækst. Det bør bemærkes, at efter Udenrigsrådets konklusioner af 15. februar 2016 er der aftalt en køreplan for prioritetsreformer mellem EU og de moldoviske myndigheder med det formål at sætte gang i centrale strukturreformer. Fristen blev fastsat til den 31. juli 2016. Der er efterfølgende gjort betydelige fremskridt med hensyn til gennemførelsen af denne køreplan, men der er endnu ikke taget højde for alle EU's betænkeligheder, som kom til udtryk i konklusionerne fra rådsmødet i februar. Den moldoviske regering anmodede endvidere om makrofinansiel bistand (MFA) fra EU i august 2015 og genfremsatte denne anmodning i marts 2016. Som følge af denne anmodning og på baggrund af den politiske og økonomiske udvikling siden 2014 forelægger Europa-Kommissionen derfor Europa-Parlamentet og Rådet et forslag til afgørelse om at yde makrofinansiel bistand til Republikken Moldova på op til 100 mio. EUR. Af dette beløb ydes 60 mio. EUR i form af lån og 40 mio. EUR i form af tilskud. Det foreslåede beløb er rimeligt på baggrund af en opdateret vurdering af landets behov for ekstern finansiering, størrelsen af IMF-programmet, hensyn til byrdefordeling og råderummet i EU-budgettet. Den foreslåede makrofinansielle bistand fra EU vil inden for rammerne af det nye IMF-program hjælpe Moldova med at dække en del af landets resterende behov for ekstern finansiering i perioden 2016-2018, som anslås til 442 mio. USD (402 mio. EUR). Med dette tiltag vil økonomiens betalingsbalanceproblemer og den sårbare budgetsituation lettes på kort sigt. Tiltaget udformes og gennemføres samordnet med de tilpasnings- og reformprogrammer, som Moldova har aftalt med IMF og Verdensbanken, og med de reformer, som er aftalt i forbindelse med EU's budgetstøtteforanstaltninger og DCFTA-aftalen. Gennemførelsen af det foreslåede tiltag forventes at gå hånd i hånd med genoptagelsen af udbetalingerne under de budgetstøttetransaktioner, som finansieres over det europæiske naboskabsinstrument (ENI). Disse har været stillet i bero siden begyndelsen af 2015 som følge af betænkeligheder angående forvaltningen og fraværet af en troværdig makroøkonomisk politik. Som nærmere beskrevet i det arbejdsdokument, der ledsager dette forslag, finder Kommissionen bl.a. på grundlag af vurderingen af den politiske situation foretaget af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, at de politiske og økonomiske forudsætninger for den foreslåede MFA-foranstaltning er opfyldt. •Generel baggrund De makroøkonomiske udsigter for Moldova er fortsat i farezonen, men kombinationen af nylige tilpasningsforanstaltninger og udsigten til en genoptagelse af den udenlandske donorstøtte har hjulpet landet til at genvinde en vis stabilitet. Efter en markant afmatning i væksten i 2014 trådte Moldova ind i recessionen sidste år, idet landets BNP aftog med 0,5 % i 2015 på grund af: a) ugunstige vejrforhold, der forårsagede et fald i landbrugsproduktionen på 13,4 %, b) et tiltagende fald i pengeoverførsler og svage eksportresultater, hvilket afspejler recessionen eller den svage økonomiske aktivitet i nogle af Moldovas hovedhandelspartnere og navnlig Belarus, Rusland og Ukraine, c) den svage indenlandske kreditudvidelse efter problemerne i bankvæsenet og stramningen af pengepolitikken og d) en finanspolitisk stramning, der til dels skyldes suspensionen af internationale donorers støtte, men også et fald i skatteindtægterne som følge af recessionen, som i betydelig grad påvirkede bl.a. det offentlige investeringsprogram for 2015. Efter tilpasningen i 2015 forventes Moldovas økonomi kun langsomt at ville genoprettes i 2016 og de kommende år. BNP forventes at vokse med ca. 2 % i 2016. Væksten i 2016 vil fortsat være begrænset af budgetnedskæringer og skærpede kreditvilkår samt begrænsede pengeoverførsler og højere lokale energitakster, hvilket vil lægge en dæmper på privatforbruget. Samtidig vil omstillingen i retning af EU-markederne tage tid og kræve investeringer. Efter at være steget fra 4,7 % i december 2014 til 13,5 % i december 2015 (på årsbasis) har udviklingstendensen for forbrugerprisinflationen været for nedadgående og nåede 3,0 % i september 2016. IMF forventer en gennemsnitlig årlig inflation på 6,9 % i 2016 og 4,9 % i 2017. Regeringen har oplevet et betydeligt finanspolitisk pres på grund af lavere budgetindtægter som følge af den mere begrænsede økonomiske aktivitet og afbrydelse af budgetstøtten fra donorerne. Disse faktorer bidrog til stigningen i budgetunderskuddet fra 1,9 % af BNP i 2014 til 2,3 % af BNP i 2015. I tråd med det program, der er aftalt med IMF, blev et revideret budget for 2016 vedtaget af regeringen og undertegnet af præsidenten den 4. oktober 2016 med de nødvendige tilpasningsforanstaltninger på både udgifts- og indtægtssiden for at nå underskudsmålet på 3,2 % af BNP. De opnåede besparelser i kraft af foranstaltninger på både indtægts- og udgiftssiden beløb sig i alt til 2,2 mia. leu, eller 1,7 % af BNP, i 2016. De omfatter foranstaltninger til styring af lønomkostningerne (også med nedskæring af ledige stillinger) samt forskellige foranstaltninger til at forbedre skatteopkrævningen, reformere skatteforvaltningen og nedbringe det overdrevent store antal skattefritagelser. Den offentlige gældskvote steg fra 36 % ved udgangen af 2014 til 45 % ved udgangen af 2015. I disse overslag tages der hensyn til de nødlån med statsgarantier, som NBM udstedte til de tre banker, der var under likvidation. Sidste års stigning i statsgælden skyldtes i det store hele væksten i indenlandsk statsgæld. Statens udlandsgæld steg mindre (fra 18 % af BNP i 2014 til 21 % af BNP ved udgangen af 2015), og stigningen skyldtes primært værdiforringelsen af leu'en. Udlandsgælden er for størstepartens vedkommende mellemlang og langsigtet gæld til multilaterale og bilaterale kreditorer på lempelige vilkår. I 2015 faldt underskuddet på betalingsbalancens løbende poster til 293 mio. EUR (med 40 % år-til-år) som følge af et markant fald i priserne på importeret energi og den svage indenlandske efterspørgsel, som begrænsede importen. Målt som procentvis andel af BNP faldt underskuddet på de løbende poster fra 6,7 % i 2014 til 5,0 % i 2015 som følge af faldet i BNP målt i USD i 2015 (hvilket afspejler såvel faldet i BNP i faste priser som værdiforringelsen af leu'en). Den vanskelige økonomiske og politiske udvikling i Moldova har ikke påvirket tilstrømningen af udenlandske direkte investeringer i 2015. I 2015 udgjorde tilstrømningen af udenlandske direkte investeringer 165 mio. USD i forhold til 158 mio. USD i 2014. Moldovas økonomiske frizoner var i høj grad medvirkende til at tiltrække direkte udenlandske investeringer.

Grundet krisen i finanssektoren faldt de internationale valutareserver med 35 % mellem september 2014 og februar 2015 til 1,7 mia. USD svarende til 4,3 måneders import. NBM solgte nærmere bestemt i alt 700 mio. USD af sine valutareserver i særlige salg til de tre statsejede banker, som trådte i likvidation, og til valutamarkedet. Dette fald afspejlede til dels, at USD udgør en stigende andel af opsparingen, efterhånden som tilliden til leu'en svækkes. På baggrund af stabiliseringen og genopretningen på valutamarkedet har NBM ved udgangen af september 2016 akkumuleret 2,1 mia. USD i valutareserver svarende til ca. 5,1 måneders forventet import. Efter at reformprocessen i flere år har stået i stampe, er der i de seneste seks måneder opnået betydelige fremskridt med gennemførelsen af strukturreformdagsordenen og herunder de reformer, der indgår i den køreplan for prioritetsreformer, som blev aftalt med EU i februar 2016. Vedtagelsen af foranstaltninger på visse områder er imidlertid blevet forsinket, bl.a. reformen af den offentlige forvaltning, udnævnelsen af formanden for det nationale finansmarkedsråd (NCFM) samt tiltag til liberalisering af el- og gassektorerne. EU er i stadig højere grad inddraget i teknisk og politisk rådgivning til Moldova om strukturreformer med finansieringen af et team på 25 såkaldte højtstående rådgivere, der arbejder side om side med højtstående embedsmænd i forskellige institutioner. Sidstnævnte omfatter premierministeren, finansministeren og direktøren for NBM. Dette tiltag, som er uden fortilfælde, berører så væsentlige reformområder som reform af finanssektoren, forvaltningen af offentlige finanser, ekstern revision og gennemførelsen af DCFTA. IMF's prognoser fra november 2016 peger endvidere i retning af betydelige betalingsbalancebehov i perioden 2016-2018, idet det samlede eksterne finansieringsgab anslås til 469 mio. USD (184 mio. USD i 2016, 186 mio. USD i 2017 og 99 mio. USD i 2018). Dette finansieringsgab kan hovedsageligt tilskrives tre forhold, nemlig et relativt stort underskud på de løbende poster, et behov for at opbygge valutareserver samt forventningerne om en betydelig gældsafvikling. Den foreslåede makrofinansielle bistandsforanstaltning på 100 mio. EUR vil dække 24,9 % af det anslåede resterende finansieringsgab (efter modregning af IMF's finansiering og den forventede udbetaling af lån med politisk konditionalitet fra Verdensbanken). •Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører Europa-Parlamentet og Rådet vedtog afgørelse nr. 938/2010/EU om tidligere makrofinansiel bistand til Moldova for et beløb på 90 mio. EUR den 20. oktober 2010. Denne bistand blev udbetalt i sin helhed i 2010-2012. •Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål Unionen og Republikken Moldova har gennem årene udviklet nære politiske og økonomiske forbindelser. Disse førte til indgåelse af en associeringsaftale og herunder et DCFTA, som blev undertegnet den 27. juni 2014 og trådte i kraft fuldt ud den 1. juli 2016. Associeringsaftalen afløste den tidligere partnerskabs- og samarbejdsaftale og vil åbne mulighed for Moldovas politiske associering og økonomiske integration med EU. En associeringsdagsorden, der blev godkendt i 2014, rummer en liste over prioriteter for fælles tiltag i perioden 2014-2016 på grundlag af strukturen i associeringsaftalen. Den revideres pt. for at udarbejde en ajourført udgave for 2017-2019. I den fælles støtteramme for 2014-2017 udpeges de prioriterede sektorer for EU's samarbejde med Moldova inden for rammerne af det europæiske naboskabsinstrument. Der arbejdes ligeledes på at opstille en ny fælles støtteramme for 2017-2020. Moldovas økonomiske bånd til EU er også veludviklede. I 2015 var EU Moldovas største handelspartner og tegnede sig for 53 % af handelen – langt foran Rusland med 13 %. Denne andel er i 2016 steget yderligere til 62 %. Lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, kan komme i betragtning til makrofinansiel bistand. EU's makrofinansielle bistand vil supplere den støtte, der mobiliseres under det europæiske naboskabsinstrument og andre EU-programmer, og særligt bidrage til at opfylde konditionaliteterne under de pakker for budgetstøtte, der implementeres af EU. EU's makrofinansielle bistand vil øge merværdien ved og effektiviteten af EU's samlede finansielle interventioner, herunder andre finansielle instrumenter, idet den støtter Moldovas myndigheders indsats med at indføre passende rammer for den makroøkonomiske politik og strukturreformer. Skønt Moldova stadig giver anledning til betænkeligheder med hensyn til menneskerettighedssituationen og retsstatsspørgsmål, udviser Moldovas myndigheder et fornyet engagement med hensyn til at imødegå landets udfordringer omkring regeringsførelse og videreføre de nødvendige politiske reformer. Men virkeliggørelsen af centrale reformer er fortsat en uomgængelig forudsætning for en vellykket gennemførelse af den makrofinansielle bistand, og den vil blive overvåget nøje. Moldova anses i den forbindelse for at opfylde de politiske forudsætninger, der finder anvendelse for EU's makroøkonomiske bistand til tredjelande, navnlig med hensyn til respekt for demokratiet, menneskerettighederne og retsstatsprincippet, og det er et land, med hvilket EU opretholder nære politiske og økonomiske forbindelser. Kommissionens arbejdsdokument, som ledsager dette forslag, indeholder et bilag med en detaljeret vurdering af opfyldelsen af de politiske betingelser for makrofinansiel bistand udarbejdet af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil. 2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET •Resumé af forslaget Den påtænkte makrofinansielle bistand vil beløbe sig til højst 100 mio. EUR. Kommissionen foreslår at yde bistanden i form af et mellemfristet lån på op til 60 mio. EUR og tilskud på op til 40 mio. EUR. Bistanden vil bidrage til at dække Moldovas resterende behov for ekstern finansiering i 2016-2018 som fastlagt af Kommissionen på grundlag af overslagene fra IMF. I lyset af tiltagets foreslåede omfang overvejer Kommissionen at frigive bistanden i tre rater. De to første to rater, der hver består af et tilskud på 10 mio. EUR og et lån på 20 mio. EUR, vil blive udbetalt i 2017. Den tredje rate, der består af et tilskud på 20 mio. EUR og et lån på 20 mio. EUR, vil blive udbetalt i første halvdel af 2018. Bistanden vil blive forvaltet af Kommissionen. Der vil gælde specifikke bestemmelser om forebyggelse af svig og andre uregelmæssigheder i overensstemmelse med finansforordningen. Der knyttes strenge betingelser til udbetaling af hver rate under den makrofinansielle bistand, også den første, og der forudsættes gode fremskridt i henseende til såvel IMF-programmet og den særlige politiske konditionalitet, der er aftalt med EU i det aftalememorandum, som er knyttet til dette tiltag. De politiske betingelser bør være rettet mod nogle af de grundlæggende svagheder, der i årenes løb har vist sig i Moldovas økonomi og økonomiske styring. Disse betingelser kunne omfatte reformer til styrkelse af forvaltningen af finanssektoren, forvaltningen af offentlige finanser, reform af energisektoren og ledsageforanstaltninger med henblik på at styrke det sociale sikkerhedsnet, forbedre investeringsklimaet og støtte gennemførelsen af DCFTA-aftalen. Beslutningen om at udbetale den foreslåede bistand i form af tilskud og lån er begrundet i Moldovas udviklingsniveau (målt ved landets indkomst pr. indbygger) og gældsindikatorer. Den er også i overensstemmelse med IMF's og Verdensbankens behandling af Moldova. Moldova er berettiget til finansiering på lempelige vilkår fra såvel IMF's trustfond for fattigdomsreduktion og vækst som Verdensbankens internationale udviklingsmyndighed (IDA). •Retsgrundlag Retsgrundlaget for dette forslag er artikel 212 i TEUF. •Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence)

Nærhedsprincippet er overholdt, eftersom målsætningerne om at genskabe den kortsigtede makroøkonomiske stabilitet i Republikken Moldova ikke i tilstrækkelig grad kan nås af medlemsstaterne på egen hånd og bedre kan nås af Den Europæiske Union. De vigtigste årsager er budgetbegrænsningerne på nationalt plan og behovet for en stærk koordinering mellem donorerne for at maksimere bistandens omfang og virkning. •Proportionalitetsprincippet Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet: Det er begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at nå målsætningerne om kortsigtet makroøkonomisk stabilitet, og går ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. På grundlag af IMF's prognoser i forbindelse med den kommende udvidede lånefacilitet har Kommissionen fastslået, at beløbet for den makrofinansielle bistand vil svare til 24,9 % af det anslåede resterende finansieringsbehov for perioden 2016-2018. Dette er i overensstemmelse med almindelig praksis for byrdefordeling i forbindelse med makroøkonomiske tiltag under iagttagelse af den bistand, som Moldova har fået tilsagn om fra andre bilaterale og multilaterale donorer. •Valg af retsakt Projektfinansiering eller teknisk bistand vil ikke være egnet eller tilstrækkeligt til at opfylde de makroøkonomiske mål. Den største merværdi ved makrofinansiel bistand i forhold til andre EU-instrumenter er, at den vil lette det eksterne finansieringspres og bidrage til at skabe en stabil makroøkonomisk ramme, bl.a. ved at fremme en holdbar betalingsbalance- og budgetsituation, samt en passende ramme for strukturreformer. Ved at bidrage til indførelsen af en passende overordnet politisk ramme kan den makrofinansielle bistand øge effektiviteten af de aktioner, der finansieres i Moldova under andre og mere snævert fokuserede finansielle EU-instrumenter. 3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER •Høringer af interesserede parter Den makrofinansielle bistand ydes som en integrerende del af den internationale støtte til økonomisk stabilisering i Republikken Moldova. Under udarbejdelsen af dette forslag om makrofinansiel bistand har Kommissionens tjenestegrene konsulteret IMF og Verdensbanken, som allerede har iværksat større finansieringsprogrammer og er i færd med at forberede nye programmer. Den 20. september 2016 hørte Kommissionen Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, som tilsluttede sig udkastet til forslag. Kommissionen har desuden været i løbende kontakt med de moldoviske myndigheder. •Indhentning og brug af ekspertbistand I tråd med finansforordningens krav har Kommissionen foretaget en operationel vurdering af Moldovas finansielle og administrative kredsløb for at fastslå, at de indførte procedurer for forvaltning af programbistand, herunder makrofinansiel bistand, tilvejebringer en tilstrækkelig garanti. I februar 2016 modtog Kommissionen den endelige rapport om den operationelle vurdering, som blev udarbejdet af et konsulentfirma. I rapporten konkluderes det, at Moldovas aktuelle finansielle og administrative kredsløb stort set er tilstrækkelige til at forvalte et nyt makrofinansielt bistandstiltag, skønt der fortsat findes betydelige svagheder. Udviklingen på dette område vil fortsat blive fulgt nøje blandt andet via de regelmæssige statusrapporter om reformer af forvaltningen af offentlige finanser, som udarbejdes af EU's delegation i Chisinau. •Konsekvensanalyse EU's makrofinansielle bistand er et ekstraordinært nødinstrument til at håndtere alvorlige betalingsbalanceproblemer i tredjelande. Dette forslag om makrofinansiel bistand er derfor ikke underlagt et krav om gennemførelse af en konsekvensanalyse efter Kommissionens retningslinjer for bedre regulering (SWD(2015) 111 final), da det ud fra et politisk perspektiv er bydende nødvendigt at skride hastigt til værks i denne nødsituation, som kræver en hurtig reaktion. Mere generelt bygger Kommissionens forslag om makrofinansiel bistand på erfaringer fra efterfølgende evalueringer foretaget i forbindelse med tidligere aktioner i EU's naboområde. Den nye makrofinansielle bistand og det økonomiske tilpasnings- og reformprogram, som er knyttet til den, bidrager til at lette Moldovas finansieringsbehov på kort sigt og samtidig støtte de politiske foranstaltninger, der tager sigte på at styrke betalingsbalancesituationen og den finansielle holdbarhed på mellemlang sigt og styrke væksten, og vil således supplere det kommende IMF-program. De politiske betingelser bør være rettet mod nogle af de grundlæggende svagheder, der i årenes løb har vist sig i Moldovas økonomi og økonomiske styring. Disse betingelser kan i princippet omfatte reformer til styrkelse af forvaltningen af finanssektoren, forvaltningen af offentlige finanser, reform af energisektoren og ledsageforanstaltninger med henblik på at styrke det sociale sikkerhedsnet, forbedre investeringsklimaet og støtte gennemførelsen af DCFTA-aftalen. 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET Den planlagte bistand vil blive ydet i form af et lån og et tilskud. Lånet skal finansieres via låntagning, som Kommissionen vil iværksætte på vegne af EU. Lånebistandens virkninger for budgettet vil svare til tilførslerne til EU's garantifond for aktioner i forhold til tredjeland, til en sats på 9 % af de udbetalte beløb, fra budgetpost 01 03 06 ("Tilførsler til garantifonden"). Ud fra den antagelse, at de to første udbetalinger af lånet (hver på 20 mio. EUR) vil ske i 2017, og at den tredje udbetaling af lånet (på 20 mio. EUR) vil ske i 2018, vil tilførslerne i overensstemmelse med reglerne for garantifondmekanismen blive foretaget i budgetterne for 2019-20 med et beløb på henholdsvis 3,6 mio. EUR og 1,8 mio. EUR. Tilskudsdelen af bistanden (hver på 10 mio. EUR for de to første rater og 20 mio. EUR for den tredje rate) vil blive finansieret over forpligtelsesbevillinger i 2017- og 2018-budgettet opført på budgetpost 01 03 02 (Makrofinansiel bistand) med udbetalinger i 2017 og 2018. På grundlag af de aktuelle prognoser for udnyttelsen af budgetpost 01 03 02 og 01 03 06 vurderer Kommissionen, at budgettet kan dække foranstaltningen. 5.ANDRE FORHOLD •Fornyet gennemgang/revision/udløbsklausul Forslaget indeholder en udløbsklausul. Den foreslåede makrofinansielle bistand stilles til rådighed i to et halvt år regnet fra den første dag efter aftalememorandummets ikrafttræden. 2017/0007 (COD)

Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om makrofinansiel bistand til Republikken Moldova EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 212, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1)Forbindelserne mellem Den Europæiske Union (herefter "Unionen") og Republikken Moldova (herefter "Moldova") udvikles fortsat inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik og det østlige partnerskab. Moldova tiltrådte EU's østlige partnerskab i 2009, og der blev efterfølgende forhandlet en associeringsaftale mellem EU og Moldova. Denne aftale, der omfatter en gradvis indførelse af et vidtgående og bredt frihandelsområde (DCFTA), blev undertegnet i juni 2014 og trådte i kraft den 1. juli 2016. (2)Moldovas økonomi er blevet mærkbart påvirket af den politiske ustabilitet i perioden mellem valgene i november 2014 og januar 2016 og af bankbedrageriskandalen, svag økonomisk aktivitet i regionen og importforbud, som Rusland har indført. Denne situation bidrog til at fremkalde en recession, et voksende handelsunderskud og et markant fald i valutareserverne i løbet af det seneste år. (3)Efter udnævnelsen i januar 2016 af en ny regering og en ny nationalbankdirektør har myndighederne udvist fornyet beslutsomhed med hensyn til at videreføre de nødvendige politiske reformer og gribe ind over for landets forvaltningsproblemer i finanssektoren og i forvaltningen af offentlige finanser. (4)For at underbygge den nye reformkurs er en køreplan for prioritetsreformer aftalt mellem EU og Moldova efter Rådet for Udenrigsanliggenders konklusioner af 15. februar 2016. Moldova har efterfølgende gjort betydelige fremskridt med hensyn til gennemførelsen af denne køreplan. (5)Med baggrund i den politiske omvæltning og økonomiske vanskeligheder nåede Moldovas myndigheder og Den Internationale Valutafond (IMF) i juli 2016 til enighed om en treårig udvidet kreditfacilitet og udvidet lånefacilitet (ECF/EFF), der beløber sig til 178,7 mio. USD. IMF's bestyrelse gav sin godkendelse den 7. november 2016. Ifølge dette IMF-program forventes Moldovas myndigheder at opnå hurtige forbedringer i forvaltningen af og tilsynet med finanssektoren, styrke politikker, der sikrer den makroøkonomiske og finansielle stabilitet, og fremme en holdbar og inklusiv vækst. (6)På grund af den forværrede økonomiske situation og de forværrede udsigter anmodede Moldova i august 2015 Unionen om yderligere makrofinansiel bistand og genfremsatte anmodningen i marts 2016. (7)Unionens vejledende tildeling til Moldova under det europæiske naboskabsinstrument (ENI) beløber sig til 610-746 mio. EUR inklusive budgetstøtte og teknisk bistand. Udbetalingerne af budgetstøtte fra Unionen blev imidlertid suspenderet i begyndelsen af 2015, og genoptagelsen blev gjort betinget af, at et nyt IMF-program godkendes, og alle betingelser for budgetstøtte opfyldes. (8)Eftersom Moldova er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, bør landet betragtes som berettiget til at modtage makrofinansiel bistand fra Unionen. (9)Unionens makrofinansielle bistand bør være et ekstraordinært finansielt instrument til ubunden og uspecificeret betalingsbalancestøtte, som sigter mod at dække modtagerens umiddelbare behov for ekstern finansiering, og bør understøtte gennemførelsen af et politisk program, der indeholder stærke øjeblikkelige tilpasnings- og strukturreformforanstaltninger for at forbedre betalingsbalancen på kort sigt. (10)Eftersom der stadig findes et stort resterende eksternt finansieringsgab på Moldovas betalingsbalance, som overstiger de midler, der stilles til rådighed af IMF og andre multilaterale institutioner, anses Unionens makrofinansielle bistand til Moldova, i kombination med IMF-programmet, under de nuværende ekstraordinære omstændigheder for at være en hensigtsmæssig reaktion på Moldovas anmodning om støtte til økonomisk stabilisering. Unionens makrofinansielle bistand vil bidrage til Moldovas økonomiske stabilisering og strukturreformdagsorden, idet den udgør et supplement til midler, der stilles til rådighed under IMF's finansielle aftale. (11)Unionens makrofinansielle bistand bør sigte mod at støtte genopretningen af en holdbar ekstern finansieringssituation for Moldova og derved støtte landets økonomiske og sociale udvikling.

(12)Unionens makrofinansielle bistand forventes at gå hånd i hånd med gennemførelsen af udbetalingerne af budgetstøtte inden for rammerne af ENI. (13)Fastsættelsen af beløbet for Unionens makrofinansielle bistand er baseret på en omfattende kvantitativ vurdering af Moldovas resterende behov for ekstern finansiering og tager hensyn til landets evne til at finansiere sig selv med egne midler, navnlig med de internationale reserver, det råder over. Unionens makrofinansielle bistand bør supplere IMF's og Verdensbankens programmer og midler. Ved fastsættelsen af bistandsbeløbet er der også taget højde for den forventede finansielle støtte fra multilaterale donorer og nødvendigheden af at sikre en rimelig byrdefordeling mellem Unionen og andre donorer samt for den allerede eksisterende anvendelse af Unionens andre eksterne finansieringsinstrumenter i Moldova og merværdien af Unionens samlede engagement. (14)I betragtning af Moldovas resterende behov for ekstern finansiering, landets økonomiske udviklingsniveau målt i gennemsnitsindkomst pr. indbygger og andelen af fattige, landets evne til at finansiere sig selv med egne midler, navnlig med de internationale reserver, det har til rådighed, samt vurderingen af landets tilbagebetalingsevne med udgangspunkt i en gældsbæredygtighedsanalyse bør en del af bistanden ydes i form af tilskud. (15)Kommissionen bør sikre, at Unionens makrofinansielle bistand juridisk og indholdsmæssigt er i overensstemmelse med de vigtigste principper, mål og foranstaltninger, der træffes som led i de forskellige eksterne foranstaltninger og andre af Unionens relevante politikker. (16)Unionens makrofinansielle bistand bør understøtte Unionens udenrigspolitik over for Moldova. Kommissionens tjenestegrene og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil bør arbejde tæt sammen under hele det makrofinansielle bistandsforløb med henblik på at koordinere og sikre sammenhæng i Unionens udenrigspolitik. (17)Unionens makrofinansielle bistand bør understøtte Moldovas tilslutning til fælles værdier med Unionen, herunder demokrati, retsstat, god regeringsførelse, respekt for menneskerettighederne, bæredygtig udvikling og bekæmpelse af fattigdom, samt landets tilslutning til principperne om åben, regelbaseret og fair handel. (18)Det bør være en forudsætning for Unionens makrofinansielle bistand, at Moldova respekterer effektive, demokratiske mekanismer – herunder et parlamentarisk flerpartisystem – og retsstatsprincippet, samt sikrer respekt for menneskerettighederne. De specifikke målsætninger for Unionens makrofinansielle bistand bør samtidig være at styrke effektiviteten, gennemsigtigheden og ansvarligheden af de offentlige finansforvaltningssystemer, styringen af og tilsynet med finanssektoren i Moldova og at fremme strukturreformer, der har til formål at støtte en holdbar og inklusiv vækst, jobskabelse og finanspolitisk konsolidering. Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil bør regelmæssigt føre kontrol med, at såvel forudsætningerne opfyldes, som at disse mål nås. (19)For at sikre, at Unionens finansielle interesser i forbindelse med denne makrofinansielle bistand beskyttes effektivt, bør Moldova vedtage hensigtsmæssige foranstaltninger til at forebygge og bekæmpe svig, korruption og andre uregelmæssigheder i forbindelse med bistanden. Derudover bør det fastsættes, at Kommissionen gennemfører kontrol, og at Revisionsretten foretager den fornødne revision. (20)Unionens makrofinansielle bistand stilles til rådighed med forbehold af Europa-Parlamentets og Rådets bemyndigelse (som budgetmyndighed). (21)Størrelsen af den makrofinansielle bistand, der ydes i form af tilskud, og størrelsen af den hensættelse, der kræves til den makrofinansielle bistand i form af lån, bør stemme overens med budgetbevillingerne i den flerårige finansielle ramme. (22)Unionens makrofinansielle bistand bør forvaltes af Kommissionen. For at sikre, at Europa-Parlamentet og Rådet er i stand til at følge gennemførelsen af denne afgørelse, bør Kommissionen regelmæssigt holde dem underrettet om udviklingen i forbindelse med bistanden og forsyne dem med den relevante dokumentation. (23)For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne afgørelse bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011. (24)Unionens makrofinansielle bistand bør ledsages af økonomisk-politiske betingelser, som nedfældes i et aftalememorandum. For at sikre ensartede gennemførelsesbetingelser, samt af effektivitetshensyn, bør Kommissionen gives bemyndigelse til at forhandle om disse betingelser med de moldoviske myndigheder under tilsyn af et udvalg sammensat af repræsentanter for medlemsstaterne i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 182/2011. I henhold til denne forordning bør rådgivningsproceduren som hovedregel finde anvendelse i alle tilfælde, medmindre andet er fastsat i forordningen. I betragtning af den potentielt store betydning af bistand på mere end 90 mio. EUR vil det være hensigtsmæssigt, at undersøgelsesproceduren anvendes for transaktioner over denne tærskel. I betragtning af størrelsen af Unionens makrofinansielle bistand til Moldova bør undersøgelsesproceduren finde anvendelse på vedtagelsen af aftalememorandummet og på enhver reduktion, suspendering eller annullering af bistanden — VEDTAGET DENNE AFGØRELSE: Artikel 1 1.Unionen stiller makrofinansiel bistand på højst 100 mio. EUR til rådighed for Moldova ("Unionens makrofinansielle bistand") for at støtte Moldovas økonomiske stabilisering og omfattende reformdagsorden. Af dette maksimumbeløb ydes op til 60 mio. EUR i form af lån og op til 40 mio. EUR i form af tilskud. Frigivelsen af Unionens makrofinansielle bistand er betinget af, at Europa-Parlamentet og Rådet godkender Unionens budget for det relevante år. Bistanden skal bidrage til at dække Moldovas betalingsbalancebehov som angivet i IMF-programmet. 2.Til finansiering af Unionens makrofinansielle bistands lånekomponent bemyndiges Kommissionen til på Unionens vegne at låne de nødvendige midler på kapitalmarkederne eller fra finansielle institutioner og genudlåne dem til Moldova. Lånene skal have en gennemsnitlig løbetid på højst 15 år. 3.Kommissionen forvalter frigivelsen af Unionens makrofinansielle bistand på en måde, der er i overensstemmelse med de aftaler eller overenskomster, der er indgået mellem Den Internationale Valutafond (IMF) og Moldova, og med de centrale principper og målsætninger i de økonomiske reformer, som er fastlagt i associeringsaftalen mellem EU og Moldova og herunder DCFTA inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik. Kommissionen holder regelmæssigt Europa-Parlamentet og Rådet underrettet om udviklingen i Unionens makrofinansielle bistand, herunder udbetalingen heraf, og forsyner i god tid disse institutioner med den relevante dokumentation. 4.Unionens makrofinansielle bistand stilles til rådighed i to et halvt år regnet fra den første dag efter ikrafttrædelsen af det aftalememorandum, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1.

5.Sker der i løbet af den periode, hvor den makrofinansielle bistand udbetales, et afgørende fald i Moldovas finansieringsbehov i forhold til de oprindelige prognoser, nedsætter Kommissionen efter undersøgelsesproceduren i artikel 7, stk. 2, størrelsen af bistanden, eller suspenderer eller annullerer den. Artikel 2 1.Det er en forudsætning for Unionens makrofinansielle bistand, at Moldova respekterer effektive, demokratiske mekanismer – herunder et parlamentarisk flerpartisystem – og retsstatsprincippet, samt sikrer respekt for menneskerettighederne. 2.Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil kontrollerer, at disse forudsætninger overholdes i hele den periode, hvor Unionen yder makrofinansiel bistand. 3.Stk. 1 og 2 anvendes i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2010/427/EU. Artikel 3 1.Kommissionen aftaler efter undersøgelsesproceduren i artikel 7, stk. 2, med de moldoviske myndigheder klart definerede økonomisk-politiske og finansielle betingelser, der fokuserer på strukturreformer og sunde offentlige finanser, som Unionens makrofinansielle bistand skal være underlagt, og disse betingelser fastlægges i et aftalememorandum ("aftalememorandummet"), som omfatter en tidsramme for betingelsernes opfyldelse. De økonomisk-politiske og finansielle betingelser i aftalememorandummet skal være i overensstemmelse med de aftaler eller overenskomster, der henvises til i artikel 1, stk. 3, herunder de makroøkonomiske tilpasnings- og strukturreformprogrammer, som Moldova gennemfører med støtte fra IMF. 2.Betingelserne omhandlet i stk. 1 har især til formål at styrke effektiviteten, gennemsigtigheden og ansvarligheden af systemerne for forvaltning af de offentlige finanser i Moldova og for anvendelsen af Unionens makrofinansielle bistand. Fremskridt med hensyn til gensidig markedsåbning, udvikling af regelbaseret og fair handel samt andre prioriteringer i sammenhæng med Unionens politik i forhold til tredjelande skal også tages med i betragtning ved udformningen af de politiske foranstaltninger. Kommissionen fører regelmæssigt kontrol med de fremskridt, der gøres i retning af disse mål. 3.De detaljerede finansielle vilkår for Unionens makrofinansielle bistand fastlægges i en låneaftale og en tilskudsaftale, der indgås mellem Kommissionen og de moldoviske myndigheder. 4.Kommissionen kontrollerer regelmæssigt, om betingelserne i artikel 4, stk. 3, fortsat er opfyldt, herunder om Moldovas økonomiske politik er i overensstemmelse med målene for Unionens makrofinansielle bistand. I den forbindelse arbejder Kommissionen tæt sammen med IMF og Verdensbanken og, når det er nødvendigt, med Europa-Parlamentet og Rådet. Artikel 4 1.På de i stk. 3 nævnte betingelser stiller Kommissionen Unionens makrofinansielle bistand til rådighed i rater, hver bestående af et låne- og et tilskudselement. Raternes størrelse fastsættes i det aftalememorandum, der er omhandlet i artikel 3. 2.Den del af den makrofinansielle bistand, der ydes i form af lån, stilles om fornødent til rådighed i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 480/2009. 3.Kommissionen frigiver raterne under forudsætning af, at alle følgende betingelser er opfyldt: (a)forudsætningen i artikel 2 er opfyldt (b)kontinuerlig tilfredsstillende gennemførelse af et politikprogram, der omfatter stærke tilpasnings- og strukturreformforanstaltninger støttet af en ikke-forebyggende IMF-låneaftale samt (c)tilfredsstillende gennemførelse af de økonomisk-politiske og finansielle betingelser i aftalememorandummet. Anden rate frigives i princippet ikke tidligere end tre måneder efter frigivelsen af første rate. Tredje rate frigives i princippet ikke tidligere end tre måneder efter frigivelsen af anden rate. 4.Såfremt betingelserne i stk. 3 ikke opfyldes, skal Kommissionen midlertidigt suspendere eller annullere udbetalingen af Unionens makrofinansielle bistand. I sådanne tilfælde underretter den Europa-Parlamentet og Rådet om årsagerne til denne suspendering eller annullering. 5.Unionens makrofinansielle bistand udbetales til Moldovas nationalbank. Under iagttagelse af de bestemmelser, der fastlægges i aftalememorandummet, herunder en bekræftelse af de resterende budgetfinansieringsbehov, kan Unionens midler udbetales til Moldovas finansministerium som den endelige modtager.

Artikel 5 1.De låntagnings- og långivningstransaktioner, der vedrører lånekomponenten i Unionens makrofinansielle bistand, gennemføres i euro med samme valørdato og må for Unionen ikke indebære nogen ændring af forfaldsdatoen eller udsætte den for eventuelle valutakurs- eller renterisiko eller nogen anden kommerciel risiko. 2.Tillader omstændighederne det, og anmoder Moldova herom, kan Kommissionen træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at der i lånebetingelserne indføjes en klausul om førtidig tilbagebetaling, og at betingelserne for låntagningstransaktionerne indeholder en tilsvarende klausul. 3.Tillader omstændighederne en forbedring af rentesatsen på lånet, og anmoder Moldova herom, kan Kommissionen beslutte at refinansiere hele eller en del af sin oprindelige låntagning eller omlægge de tilsvarende finansielle betingelser. Refinansierings- eller omlægningstransaktioner gennemføres i overensstemmelse med stk. 1 og 4 og må ikke resultere i en forlængelse af løbetiden for de pågældende lån eller i en forhøjelse af restgælden på datoen for refinansieringen eller omlægningen. 4.Alle Unionens omkostninger relateret til de låntagnings- og långivningstransaktioner, der gennemføres efter denne afgørelse, afholdes af Moldova. 5.Kommissionen underretter Europa-Parlamentet og Rådet om udviklingen i de transaktioner, der er omhandlet i stk. 2 og 3. Artikel 6 1.Unionens makrofinansielle bistand gennemføres i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012. 2.Unionens makrofinansielle bistand gennemføres ved direkte forvaltning. 3.Låneaftalen og tilskudsaftalen, der indgås med Moldovas myndigheder, skal indeholde bestemmelser, der: (a)sikrer, at Moldova regelmæssigt kontrollerer, at midler modtaget fra Unionens budget er blevet anvendt efter hensigten, træffer passende foranstaltninger til at forhindre uregelmæssigheder og svig og om nødvendigt tager retlige skridt til at inddrive eventuelt misbrugte midler, der er udbetalt i henhold til denne afgørelse (b)sikrer beskyttelsen af Unionens finansielle interesser og navnlig fastlægger specifikke foranstaltninger til at forhindre og bekæmpe svig, korruption og andre uregelmæssigheder, der kan påvirke Unionens makrofinansielle bistand, jf. Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95, Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (c)udtrykkeligt bemyndiger Kommissionen, herunder Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig, eller dens repræsentant til at foretage kontrol og inspektion på stedet (d)udtrykkeligt bemyndiger Kommissionen og Revisionsretten til at foretage revision i og efter rådighedsperioden for Unionens makrofinansielle bistand, herunder dokumentrevision og revision på stedet, f.eks. operationelle vurderinger (e)sikrer, at Unionen har ret til førtidig tilbagebetaling af lånet og/eller fuld tilbagebetaling af tilskuddet, hvis det konstateres, at Moldova i forbindelse med forvaltningen af Unionens makrofinansielle bistand har været involveret i svig eller korruption eller andre illegale aktiviteter, som skader Unionens finansielle interesser. 4.Inden gennemførelsen af Unionens makrofinansielle bistand undersøger Kommissionen ved hjælp af en operationel vurdering, om Moldova råder over forsvarlige finansielle ordninger, administrative procedurer samt interne og eksterne kontrolmekanismer, der er relevante for denne bistand. Artikel 7 1.Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011. 2.Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011. Artikel 8

1.Senest den 30. juni hvert år forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af denne afgørelse i det foregående år, herunder en evaluering af denne gennemførelse. I rapporten: (a)gennemgås de fremskridt, der er gjort med hensyn til gennemførelsen af Unionens makrofinansielle bistand (b)vurderes Moldovas økonomiske situation og udsigter samt fremskridt med at gennemføre de i artikel 3, stk. 1, omhandlede politiske foranstaltninger (c)redegøres der for forbindelsen mellem de økonomisk-politiske betingelser, der er fastlagt i aftalememorandummet, Moldovas aktuelle økonomiske og finanspolitiske resultater og Kommissionens afgørelser om frigivelse af raterne af Unionens makrofinansielle bistand. 2.Senest to år efter udløbet af den rådighedsperiode, der er omhandlet i artikel 1, stk. 4, forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en efterfølgende evalueringsrapport, som vurderer resultaterne og effektiviteten af Unionens gennemførte makrofinansielle bistand, og i hvilket omfang den har bidraget til bistandens mål. Artikel 9 Denne afgørelse træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Udfærdiget i Bruxelles, den . På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne Formand Formand FINANSIERINGSOVERSIGT 1.FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1. Forslagets/initiativets betegnelse Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om makrofinansiel bistand til Republikken Moldova. 1.2. Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen Politikområde: Afsnit 01 – Økonomiske og finansielle anliggender Aktivitet: 03 – Internationale økonomiske og finansielle anliggender 1.3. Forslagets/initiativets art X Forslaget/initiativet drejer sig om en ny foranstaltning 1.4. Mål

1.4.1. Det eller de af Kommissionens flerårige strategiske mål, som forslaget/initiativet vedrører "Nyt skub i beskæftigelse, vækst og investeringer: at fremme velfærd uden for EU" De vigtigste aktivitetsområder med relation til GD ECFIN er følgende: 1. Fremme af gennemførelsen af den europæiske naboskabspolitik ved at udbygge den økonomiske analyse og styrke den politiske dialog og rådslagning om de økonomiske aspekter af handlingsplanerne. 2. Udvikling, overvågning og gennemførelse af makrofinansiel bistand til partnerlande uden for EU i samarbejde med de relevante internationale finansielle institutioner. 1.4.2. Specifikke mål og berørte ABM/ABB-aktiviteter Specifikt mål nr. 1: "At fremme velfærd uden for EU": støtte makrofinansiel stabilitet og fremme vækstfremmende reformer uden for EU, bl.a. gennem regelmæssige økonomiske dialoger med centrale partnere og ved at yde makrofinansiel bistand". Berørte ABM/ABB-aktiviteter: Internationale økonomiske og finansielle anliggender. 1.4.3. Forventede resultater og virkninger Den foreslåede bistand består af et EU-lån på op til 60 mio. EUR og et tilskud på op til 40 mio. EUR til Republikken Moldova ("Moldova"). Formålet med bistanden er at bidrage til en mere holdbar betalingsbalancesituation. Bistanden, der skal udbetales i tre rater, forventes at hjælpe landet igennem den vanskelige økonomiske situation og betalingsbalancesituation, som det står overfor. Den vil også fremme strukturreformer, som skal styrke den holdbare økonomiske vækst, mindske de makroøkonomiske sårbarheder og forbedre forvaltningen af de offentlige finanser. 1.4.4. Virknings- og resultatindikatorer Myndighederne skal regelmæssigt indberette en række indikatorer til Kommissionen og aflægge detaljeret rapport om opfyldelsen af de aftalte politikbetingelser forud for udbetalingen af alle tre rater af bistanden. Kommissionens tjenestegrene vil løbende overvåge den offentlige finansforvaltning efter den operationelle vurdering af de finansielle kredsløb og administrative procedurer i Moldova, der er foretaget i forbindelse med forberedelsen af denne foranstaltning. EU's delegation i Moldova vil også foretage regelmæssige indberetninger om emner, der er relevante for overvågningen af bistanden. Kommissionens tjenestegrene vil holde tæt kontakt med IMF og Verdensbanken for at drage fordel af den indsigt, de har fået i forbindelse med deres igangværende aktiviteter i Moldova. Den foreslåede lovgivningsmæssige afgørelse indeholder bestemmelser om årlig rapportering til Rådet og Europa-Parlamentet, som skal omfatte en vurdering af gennemførelsen af denne foranstaltning. Der vil blive foretaget en uafhængig efterfølgende evaluering af bistanden inden for to år efter rådighedsperiodens udløb. 1.5. Forslagets/initiativets begrundelse 1.5.1. Behov, der skal opfyldes på kort eller lang sigt Udbetalingen af bistanden vil være betinget af, at der opnås tilfredsstillende resultater ved gennemførelsen af det økonomiske program mellem Moldova og IMF, som blev godkendt af bestyrelsen den 7. november 2016, efter at de moldoviske myndigheder havde gennemført en række indledende foranstaltninger. Derudover aftaler Kommissionen med de moldoviske myndigheder specifikke politikbetingelser, som er opført i et aftalememorandum og skal opfyldes på tilfredsstillende vis, før alle tre rater frigives af Kommissionen. 1.5.2. Merværdien ved en indsats fra EU's side Den foreslåede makrofinansielle bistand vil hjælpe Moldova med at overvinde det økonomiske chok, der opstod som følge af svækkelsen af budgetstillingen og betalingsbalancesituationen efter et betydeligt bankbedrageri i november 2014, og nedgangen i eksporten og pengeoverførslerne som følge af recessionen i nogle af Moldovas væsentlige regionale handelspartnere. Derved vil den bidrage til at fremme makroøkonomisk stabilitet og strukturreformer i landet. Ved at supplere de ressourcer, der stilles til rådighed af de internationale finansielle institutioner, EU og andre donorer, vil den bidrage til den samlede effektivitet af den finansielle hjælpepakke fra det internationale donorsamfund. Det foreslåede program vil også styrke regeringens reformbestræbelser og dens ønske om nærmere forbindelser med EU. Dette kan bl.a. nås ved at fastlægge hensigtsmæssige betingelser for udbetalingen af bistanden. Set i en større sammenhæng vil programmet desuden sende et signal til de øvrige lande i regionen om, at EU er parat til at støtte lande, der iværksætter politiske reformer i perioder med økonomiske vanskeligheder.

1.5.3. Erfaringer fra lignende foranstaltninger Siden 2004 er der i alt foretaget 16 efterfølgende evalueringer af makrofinansielle bistandsforanstaltninger. I disse evalueringer konkluderes det, at makrofinansielle bistandsforanstaltninger reelt – om end nogle gange i beskedent og indirekte omfang – bidrager til at forbedre den økonomiske stilling over for udlandet og den makroøkonomiske stabilitet samt til gennemførelsen af strukturreformer i modtagerlandet. I de fleste tilfælde har den makrofinansielle bistand haft en positiv indvirkning på modtagerlandets betalingsbalance og bidraget til at lempe budgetmæssige begrænsninger. Den førte også til en lidt større økonomisk vækst. 1.5.4. Sammenhæng med andre relevante instrumenter og eventuel synergivirkning EU er Moldovas største donor. Den finansielle bistand til Moldova under det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI) i perioden 2007-2013 beløb sig til 561 mio. EUR. Beløbet omfattede 63 mio. EUR, som blev tildelt i 2012-2013 gennem det incitamentbaserede integrations- og samarbejdsprogram for det østlige partnerskab (EaPIC). I perioden 2014-2016 udgjorde EU's bistand til Moldova under det europæiske naboskabsinstrument (ENI) 310 mio. EUR. Disse midler suppleres af finansiering fra andre EU-instrumenter såsom naboskabsinvesteringsfaciliteten (NIF). Foruden de bilaterale samarbejdsprogrammer får Moldova også støtte via forskellige regionale programmer, som navnlig vedrører transport, energi og miljø. Moldova deltager desuden i initiativer, som er åbne for alle naboskabslande, f.eks. Erasmus+, TAIEX og SIGMA. Foruden ENI er Moldova berettiget til finansiering under EU's tematiske instrumenter og programmer: det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR), instrumentet til sikring af stabilitet og fred samt programmerne om civilsamfundsorganisationer og lokale myndigheder, menneskelig udvikling og migration og asyl. Den Europæiske Investeringsbank har desuden ydet lån på 658 mio. EUR siden 2007, heraf 50 mio. EUR i 2016. Den største merværdi ved den makrofinansielle bistand i forhold til andre EU-instrumenter er et bidrag til at skabe stabile makroøkonomiske rammer, blandt andet ved at fremme en holdbar betalingsbalance- og budgetsituation, samt en hensigtsmæssig ramme for strukturreformer. Makrofinansiel bistand er ikke en løbende finansiel støtte til den økonomiske og sociale udvikling i modtagerlandene. Den skal ophøre, så snart landets eksterne finansielle situation er blevet bragt tilbage på en holdbar kurs. Derefter afløses den af EU's almindelige samarbejdsbistandsinstrumenter. Den makrofinansielle bistand er også beregnet til at supplere interventioner fra de internationale finansielle institutioner, navnlig de tilpasnings- og reformprogrammer, der er støttet af IMF's udvidede lånefacilitet (Extended Fund Facility) og Verdensbankens udviklingspolitiske lån (Development Policy Loans). 1.6. Varighed og finansielle virkninger X Forslag/initiativ af begrænset varighed X Forslag/initiativ gældende i to et halvt år fra aftalememorandummets ikrafttræden som angivet i afgørelsens artikel 1, stk. 4 X Finansielle virkninger fra 2016 til 2020 1.7. Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r) X Direkte forvaltning ved Kommissionen 2. FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1. Bestemmelser om kontrol og rapportering Denne bistand er af makroøkonomisk karakter, og den er udformet i overensstemmelse med det IMF-støttede økonomiske program. Kommissionens overvågning af foranstaltningen finder sted på grundlag af udviklingen i gennemførelsen af IMF-programmet og de specifikke reformforanstaltninger, der skal fastlægges i et aftalememorandum med de moldoviske myndigheder (jf. også punkt 1.4.4). 2.2. Forvaltnings- og kontrolsystem 2.2.1. Konstaterede risici Den foreslåede makrofinansielle bistand er forbundet med risici af både forvaltningsmæssig og politisk karakter. Der er risiko for, at den makrofinansielle bistand, som ikke er øremærket til bestemte udgifter, kan anvendes på svigagtig vis. Generelt er denne risiko relateret til faktorer som kvaliteten af forvaltningssystemerne i nationalbanken og finansministeriet og tilstrækkeligheden af de interne og eksterne revisionsmuligheder. En anden væsentlig risiko for foranstaltningen skyldes den økonomiske og politiske usikkerhed i regionen, som har direkte konsekvenser for den moldoviske økonomi. De økonomiske resultater i nogle af Moldovas centrale regionale handelspartnere (navnlig Rusland, men også Belarus og Ukraine) påvirker eksport og pengeoverførsler direkte. På det nationale plan relaterer den største risiko sig til vanskeligheder med den økonomiske reformproces og eksisterende makroøkonomiske sårbarheder.

Endelig er der risici, som skyldes en mulig svækkelse af det europæiske og globale økonomiske miljø og en stigning i de internationale energi- og fødevarepriser. 2.2.2. Påtænkt(e) kontrolmetode(r) Den makrofinansielle bistand vil blive verificeret, kontrolleret og revideret på Kommissionens ansvar af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og af Den Europæiske Revisionsret. 2.2.3. Omkostninger og fordele ved kontrollen og omfanget af sandsynlig misligholdelse Basisomkostningerne for Kommissionen i forbindelse med verificering og kontrol er beskrevet i tabel 3.2.1. Der er desuden omkostninger for Den Europæiske Revisionsret og ved mulige OLAF-interventioner. Den operationelle vurdering, som Kommissionens tjenestegrene afsluttede i 2016, bidrager ikke kun til at vurdere risici for misbrug af midlerne, men giver som en yderligere fordel nyttige oplysninger om de nødvendige reformer inden for forvaltningen af de offentlige finanser, som afspejles i de politiske betingelser, der er knyttet til foranstaltningen. Med hensyn til omfanget af sandsynlig misligholdelse vurderes risikoen for misligholdelse (i form af manglende tilbagebetaling af lånet eller misbrug af midlerne) at være lav på grundlag af de erfaringer, der er gjort med instrumentet for makrofinansiel bistand siden dets indførelse. 2.3. Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder For at mindske risiciene for svigagtig anvendelse vil der blive truffet en række foranstaltninger: For det første vil låneaftalen og tilskudsaftalen indeholde en række bestemmelser om inspektion, forebyggelse af svig, revisioner og inddrivelse af midler i tilfælde af svig eller korruption. Bistanden vil desuden blive indbetalt på en særlig konto i Moldovas nationalbank. For det andet afsluttede Kommissionens tjenestegrene i februar 2016 med hjælp fra eksterne konsulenter en operationel vurdering for at undersøge pålideligheden af de officielle finansielle kredsløb og administrative procedurer, der er relevante for denne type bistand. I vurderingen konkluderes det, at Moldovas aktuelle finansielle og administrative kredsløb stort set er tilstrækkelige til at forvalte et nyt makrofinansielt bistandstiltag, skønt der fortsat findes betydelige svagheder. Endelig vil bistanden blive verificeret, kontrolleret og revideret på Kommissionens ansvar af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og af Den Europæiske Revisionsret. 3. FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1. Berørt(e) udgiftspost(er) på budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme Eksisterende udgiftsposter på budgettet 01 03 02: Makrofinansiel bistand 01 03 06 – Tilførsler til Garantifonden I samme rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme og budgetposterne. 01 03 06 – Den Europæiske Unions sikkerhedsstillelse for lån, som EU har optaget med henblik på makrofinansiel bistand til tredjelande. Garantifonden for aktioner i forhold til tredjeland skal i henhold til forordningen om oprettelse af fonden tilføres midler fra budgetpost 01 03 06 ("Tilførsler til Garantifonden") med en sats på 9 % af de samlede udestående forpligtelser. Tilførselsbeløbet beregnes ved begyndelsen af år "n" som differencen mellem målbeløbet og fondens nettoaktiver ved udgangen af år "n-1". Dette tilførselsbeløb opføres i år "n" i budgetudkastet for år "n+1" og indbetales i én transaktion ved begyndelsen af år "n+1" fra budgetpost 01 03 06. Det betyder, at 9 % (maks. 5,4 mio. EUR) af det reelt udbetalte beløb vil blive taget med i betragtning i målbeløbet ved udgangen af år "n-1" med henblik på beregningen af tilførselsbeløbet til fonden. Nye budgetposter, som der er søgt om: ikke relevant.

3.2. Anslåede virkninger for udgifterne 3.2.1. Sammenfatning af de anslåede virkninger for udgifterne i mio. EUR (tre decimaler)



Hvis flere udgiftsområder påvirkes af forslaget/initiativet: i mio. EUR (tre decimaler) i mio. EUR (tre decimaler) 3.2.2. Anslåede virkninger for aktionsbevillingerne ◻ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af aktionsbevillinger X Forslaget/initiativet medfører anvendelse af aktionsbevillinger som anført herunder: Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (tre decimaler)

3.2.3. Anslåede virkninger for administrationsbevillingerne 3.2.3.1. Resumé ◻ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af administrationsbevillinger X Forslaget/initiativet medfører anvendelse af administrationsbevillinger som anført herunder: i mio. EUR (tre decimaler) Administrationsbevillingerne vil blive dækket ved hjælp af de bevillinger, som GD'et allerede har afsat til aktionen, og/eller ved omfordeling inden for GD’et, eventuelt suppleret med yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige GD i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. 3.2.3.2. Anslået behov for menneskelige ressourcer ◻ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af menneskelige ressourcer X Forslaget/initiativet medfører anvendelse af menneskelige ressourcer som anført herunder: Overslag angives i årsværk XX angiver det berørte politikområde eller budgetafsnit. Personalebehovet vil blive dækket ved hjælp af det personale, som generaldirektoratet allerede har afsat til aktionen, og/eller interne rokader i generaldirektoratet, eventuelt suppleret med yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige generaldirektorat i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. Omkostningerne til det nødvendige personale anslås på grundlag af 30 % af de årlige udgifter til en tjenestemand i lønklasse AD5 - AD12. Opgavebeskrivelse: