KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 18.07.1995 
KOM(95) 364 endelig udg. 
KOMMISSIONENS ÅRLIGE RAPPORT 
TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
OM FÆLLESSKABETS LÅNOPTAGELSE OG LÅNGIVNING 
11994 
og 
KOMMISSIONENS RAPPORT 
TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
OM UDNYTTELSEN AF DET NYE FÆLLESSKABSINSTRUMENT (NIC) 
(halvåret 1.7.1994-31.12.1994) 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
INDLEDNING 
A. KOMMISSIONENS ÅRLIGE RAPPORT TIL RÅDET OG EUROPA­
PARLAMENTET OM FÆLLESSKABETS LÅNOPTAGELSE OG 
LÅNGIVNING 11994 
1. Fællesskabets lånoptagelsestransaktioner 
2. Långivningsaktiviteter inden for Fællesskabet 
3. Långivningsaktiviteter uden for Fællesskabet 
4. DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSFOND 
5. LÅNGIVNINGENS BUDGETMÆSSIGE FØLGER 
Statistisk bilag 
B. KOMMISSIONENS RAPPORT TIL RÅDET OG EUROPA­
PARLAMENTET OM UDNYTTELSEN AF DET NYE 
FÆLLESSKABSINSTRUMENT (NIC) 
(halvåret 1.7.1994-31.12.1994) 
1. Indledning 
2. Situationen pr. 31.12.1994 
3. Långivningen fordelt på lande og sektorer 
Statistisk bilag 
RAPPORT OM FÆLLESSKABETS 
LÅNOPTAGELSE OG LÅNGIVNING 
INDLEDNING 
A. Årlig rapport. 
Denne rapport udarbejdes hvert år i henhold til Rådets afgørelser om 
låneinstrumenter til fordel for Euratoms forskning og finansiering ' og Det Nye 
Fællesskabsinstrument (NIC) '. Europa-Parlamentet har desuden i sin beslutning om 
intensivering af den politiske kontrol med Fællesskabets lånoptagelse og 
långivning ' anmodet om, at denne rapport også skal omfatte EKSFs og EIB's 
aktiviteter. 
Fællesskabets finansielle aktivitet fortsatte den vækst og diversificering, som har 
kendetegnet de seneste fem år. Især er långivningsaktiviteterne i tredjelande øget 
betydeligt, og Rådet vedtog derfor i oktober 1994 ' en forordning om oprettelse af 
garantifonden, en ny varsels- og disciplinmekanisme for de risici, der dækkes over 
budgettet for aktiviteter uden for Fællesskabet. Kommissionen har endvidere i 
samarbejde med EIB på anmodning fra Rådet ' udarbejdet en kortfattet rapport om, 
hvorvidt det kan anbefales at begrænse omfanget af garantier, der dækkes over 
Fællesskabets budget for EIB's lån til tredjelande. Rapporten forelægges for Rådet 
og Europa-Parlamentet i løbet af 1995. 
Finansieringen under Edinburgh-lånefaciliteten af infrastrukturprojekter inden for 
kommunikation, energi og miljø blev vedtaget i 1994. Inden for rammerne af de 
transeuropæiske net vedtog Det Europæiske Råd i Essen en liste på 14 prioriterede 
transportprojekter og 10 energiprojekter, samtidigt med at EIB opfordredes til at 
styrke sin finansielle indsats. 
Den Europæiske Investeringsfond (EIF), som Det Europæiske Råd i Edinburgh 
havde truffet beslutning om at oprette, blev operationel i juni 1994. Fonden yder 
garantier til gennemførelse af større infrastrukturprojekter, især i forbindelse med de 
l) Artikel 4 i afgørelse 77/270/Euratom, EFT L 88 af 6.4.1977. 
!) Artikel 6 i afgørelse 78/870/EØF, EFT L 298 af 25.10.1978. 
Artikel 6 i afgørelse 82/169/EØF, EFT L 78 af 24.3.1982. 
Artikel 7 i afgørelse 83/200/EØF, EFT L i 12 af 28.4.1983. 
Artikel 9 i afgørelse 87/182/EØF, EFT L 71 af 14.3.1987. 
Artikel 7 i afgørelse 81/19/EØF, EFT L 37 af 10.2.1981. 
Artikel 7 i afgørelse 81/1013/EØF, EFT L 367 af 23.12.1981. 
!) Dok.PE/67134af5.3.1981,EFTC287af9.11.1981. 
1 > Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94, EFT L 293 af 12.11.1994. 
0 Erklæring vedlagt Rådets afgørelse 93/696/EF, EFT L 321 af 23.12.1993. 
tianseuropæiske net, og for investeringer i små og mellemstore virksomheder. 
Som følge af udviklingen og diversificeringen i Fællesskabets finansielle instrumenter 
har Rådet og Europa-Parlamentet anmodet Kommissionen om, at de også om disse 
nye aktiviteter får så fyldestgørende oplysninger som muligt. 
Denne rapport er den femtende og dækker 1994. 
B. Halvårlig rapport 
For at sikre en løbende kontrol med de lån, der optages for at fremme 
investeringerne i Fællesskabet, er det i afgørelserne fra 1983 og 1987 om NIC 
endvidere fastsat, at Kommissionen halvårligt underretter Parlamentet og Rådet om 
udnyttelsen af lånetrancherne. Derfor indeholder dokumentets del B en redegørelse 
for NIC-aktiviteterne i perioden fra 1. juli til 31. december 1994. 
A. KOMMISSIONENS ÅRLIGE RAPPORT 
TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET OM 
FÆLLESSKABETS LÅNOPTAGELSE OG LÅNGIVNING 
11994 
L FÆLLESSKABETS LÅNOPTAGELSESTRANSAKTIONER 
1.1 Med henblik på gennemførelsen af Fællesskabets indre målsætninger er 
Kommissionen bemyndiget til at optage lån på kapitalmarkederne. Disse lån skal 
anvendes til finansiering af lån til medlemsstater med betalingsbalancevanskeligheder 
(loft 14 mia. ECU), til forskning og finansiering af kernekraftværker (nuværende 
Euratom-loft 4 mia. ECU), til investeringsstøtte i Fællesskabet under NIC 
(nuværende loft 6,8 mia. ECU) og i henhold til EKSF-traktaten til fremme af 
produktionskapaciteten i kul- og stålsektoren eller omstilling af kapaciteten. 
I henhold til aftaler med tredjelande er Kommissionen bemyndiget til at optage lån 
til finansiering af finansielle bistandsprogrammer til fordel for landene i Central- og 
Østeuropa, AVS-landene og foranstaltninger inden for rammerne af Middelhavs-
protokollerne. 
Hovedparten af lånene optages dog af EIB til långivning i Den Europæiske Union til 
fordel for projekter, der opfylder målsætningerne i traktaten, mens udlånene uden 
for Fællesskabet går til projekter, der støtter udviklingssamarbejdspolitikken. 
1.2 Alt i alt beløb de europæiske institutioners lånoptagelser sig i 1994 til 15,2 mia. 
ECU, hvilket er et fald på 24,6% i forhold til det foregående år (tabel 1). Faldet 
skyldes primært en voldsom nedgang i finansieringen af betalingsbalancelån og i 
noget mindre omfang en nedgang i EKSF-lån. Fællesskabets andel af lånoptagelsen i 
OECD-området faldt ligeledes i 1994. Under hensyntagen til tilbagebetalinger og 
annullationer beløb de samlede lånoptagelsesengagementer sig pr. 31. december 
1994 til 100,2 mia. ECU mod 94,4 mia. ECU i 1993 (se tabel 2 i bilaget). 
EIB's lånoptagelse beløb sig i 1994 til 14,1 mia. ECU, hvilket er en smule lavere 
end i 1993 (se tabel 1 i bilaget). Efter 5 års inaktivitet i de finansielle markeder, 
nåede Euratoms lånoptagelse i 1994 op på 49 mio. ECU. Fællesskabets samlede 
lånoptagelse til betalingsbalancestøttelån beløb sig til 245 mio. ECU, hvilket er en 
betydelig nedgang sammenlignet med 1993, hvorimod NIC's lånoptagelse 
fastholdtes på 70 mio. ECU. 
Fordelingen af Fællesskabets lånoptagelse på lånevalutaer (se tabel 3 i bilaget) viser 
et kraftigt fald i brugen af ECU sammenlignet med 1993. Faldet kompenseres delvis 
af en stigning i emissionerne i nationale valutaer. På det internationale kapitalmarked 
(OECD-området) beløb udbuddet i ECU-sektoren sig til 6,4 mia. ECU i 1994, 
hvilket er en beskeden stigning i forhold til 1993 (se tabel 1 nedenfor). 
Størstedelen af Fællesskabets lånoptagelse skete i 1994 til fast rente, selv om 
andelen af transaktioner til variabel rente steg kraftigt i forhold til 1993. 
Tabel 1 
Lånoptagelser på det internationale marked | (i mia. ECU) 
1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 
l.EF 9,4 9,6 10,5 12,5 16,9 15,7 20,1 15,2 
heraf: 
1.1 EKSF 1,5 0,9 0,9 1,1 1,4 1,5 0,9 0,6 
1.2 EØF (a) 1,5 0,9 0,5 0,4 1,7 1,2 5,0 0,3 
1.3 Euratom 0,9 0,1 - - - - 0,1 
1.4 EIB 5,6 7,7 9,0 11,0 13,7 13,0 14,2 14,2 
2. OECD-lande (b) 115,8 151,2 193,1 141,5 208,3 212,7 337,0 309,7 
3.EF-andel 8,1 6,3 5,4 8,8 8,1 7,4 6,0 4,9 
(i%af2) 
4. Fordeling på valutaer 
4.1 Dollar (b) 50,7 63,0 106,6 55,0 65,9 79,5 126,1 125,6 
4.2 Yen (b) 19,7 13,4 14,2 17,9 29,1 26,0 37,9 56,6 
4.3 ECU 6,5 9,5 11,4 14,1 26,0 17,1 6,1 6,4 
4.4 Dollar i % af 2 43,8 41,7 55,2 38,9 31,6 37,4 37,4 40,6 
4.5 Yen i % af 2 17,0 8,9 7,4 12,7 14,0 12,2 11,2 18,3 
4.6 ECU i % af 2 5,6 6,3 5,9 10,0 12,5 8,0 1,8 2,1 
a) NIC + betalingsbalancelån 
b) Beregninger baseret på EClFens gennemsnitlige årlige kurs 
Kilde: EF og OECD 
2. LÅNGIVNINGSAKTIVITETER INDEN FOR FÆLLESSKABET 
2.1 Den økonomiske aktivitet forbedredes i 1994, og EF's BNP skønnes at været steget 
med 2,7%. Forbedringen skyldes især betydeligt bedre eksportresultater for de 
europæiske økonomier og fremgang i investeringerne. Investeringerne i EF som målt 
ved de faste bruttoinvesteringer steg med 2,4%. Ledigheden forblev imidlertid 
uacceptabelt høj på trods af den økonomiske fremgang. På denne baggrund 
bekræftedes det på Det Europæiske Råds møder i 1994 henholdsvis på Korfu og i 
Essen, at ledighedsproblemet kræver strukturelle reformer. Medlemsstaterne 
opfordredes til at følge og videreudvikle strategien i Kommissionens hvidbog om 
vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse. 
2.2 EIB's indsats for at fremme Fællesskabets indre målsætninger forblev i 1994 
uændret i forhold til 1993. I 1994 androg de undertegnede lån til projekter i 
Fællesskabet 17,7 mia. ECU som i 1993. Der blev finansieret projekter i alle EF-
medlemsstater samt i de tre nye medlemsstater. Aktiviteten steg i Det Forenede 
Kongenge, Tyskland - især i de østlige delstater - og Frankrig samt omend i mindre 
omfang i Grækenland og Benelux-landene (se tabel 2). 
Tabel 2 
EEB-lånenes sammensætning (undertegnede lån) - Geografisk fordeling 1 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede Kongerige 
Østrig 
Finland 
Sverige 
Andre lande (art 18) 
EF i alt 
AVS-OLT 
Middelhavslandene 
Central- og Østeuropa 
Latinamerika og Asien 
Tredelande i alt 
UNDERTEGNEDE 
LÅN I ALT 1987 
mio.EC % 
U 
37,1 0,5 
315.3 4,0 
276.5 3,5 
164.8 2,1 
707.4 9,0 
1006,5 12,8 
178.6 2,3 
3 112,2 39,7 
1,6 0,0 
18,0 0,2 
389.9 5,0 
1 133,7 14,5 
108.7 1,4 
7 450,3 95,0 
349,4 4,5 
42,8 0,5 
392,2 5,0 
7 842,5 100 1992 
mio. ECU % 
396.6 2,3 
690,8 4,1 
1663,9 9,8 
377,5 2,2 
3 020,6 17,7 
1895,1 11,1 
303,5 1,8 
3 796,9 22,3 
42,8 0,3 
154,4 0,9 
1 230,4 7,3 
2 407,2 14,1 
159.7 0,9 
16 139,7 94,8 
252,0 1,4 
320,8 1,9 
320,0 1,9 
892,8 5,2 
17 032,5 100 1993 
mio. ECU % 
371.6 1,9 
875,5 4,5 
2 096,6 10,7 
511.1 2,6 
4 005,1 20,4 
2 205,5 11,2 
388.2 2,0 
3 362,0 17,1 
379.7 1,9 
1488,8 7,6 
1 929,1 9,8 
111,0 0,6 
17 724,2 90,4 
225,7 1,2 
680,5 3,5 
882,0 4,5 
99,0 0,5 
1887,2 9,6 
19 611,4 100 1994 
mio. % 
ECU 
615,3 3,1 
849,7 4,3 
2 407,9 12,1 
534.7 2,7 
3 011,5 15,1 
2 477,4 12,4 
291,1 1,5 
3 099,5 15,6 
5,1 0,0 
399,5 2,0 
1 109,7 5,6 
2 454,7 12,3 
89,5 0,4 
60.2 0,3 
15.3 0,1 
260.8 1,3 
17 681,9 88,7 
461,6 2,3 
607,0 3,0 
957,0 4,8 
220,0 1,1 
2 245,6 11,3 
19 927,5 100 
I 1994 indgik EIB aftale om finansiering af større infrastrukturprojekter under 
Edinburgh-faciliteten til et samlet beløb på 7 mia. ECU til støtte for 140 projekter 
inden for transport, kommunikation, energi og miljø. EIB iværksatte endvidere et 
system med subsidierede lån til små og mellemstore virksomheder i forbindelse med 
beskæftigelsesfremmende foranstaltninger. Der er med dette for øje indgået for­
pligtelser for en første tranche globallån til en samlet værdi af 650 mio. ECU. 
EIB fortsatte sin indsats inden for regionaludvikling ved at yde finansiering for et 
samlet beløb på mere end 12 mia. ECU (72% af den samlede finansiering i 
medlemsstaterne). De investeringer, som finansieres, er koncentreret i ugunstigt 
stillede områder og lande, der er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden, samt 
områder i det østlige Tyskland (se tabel 5 i bilaget). 
EIB fortsatte ligeledes sin støtte til infrastrukturnet, idet der blev bevilget mere 
2.3 end 7,2 mia. IX U til investeringer inden for transport, telekommunikation, el-
overførsel og net til gastransport. På grund af de særlige forhold, der kendetegner de 
transeuropæiske net, er forberedelsen af de højt prioriterede projekter overladt til en 
særlig afdeling, der er oprettet i EIB for at nå til en mere fleksibel behandling af 
finansieringen. 
EIB har ligeledes ydet finansiel bistand til projekter til beskyttelse af miljøet og 
forbedring af levevilkårene i byområder (4,9 mia. ECU). Hertil kommer, at der er 
tildelt mere end 3,5 mia. ECU til bedre udnyttelse og større diversificering af 
energiressourcerne. 
Endelig har EEB på trods af den vanskelige økonomiske baggrund bestræbt sig på at 
støtte projekter i industri- og servicesektorerne, især projekter, der gennemføres af 
små og mellemstore virksomheder (3,6 mia. ECU). 
Rent politisk skal det bemærkes, at Kommissionen som følge af Kommissionens 
meddelelse til Rådet af 20. oktober 1993 om EKSF-traktatens fremtid den 
28. juni 1994 traf afgørelse om at ændre betingelserne for EKSFs lånoptagelses- og 
långivningspolitik. 
EKSF* s långivning (inklusive mellemfinansiering) androg i 1994 i alt 
673,4 mio. ECU, en nedgang på 26,7% i forhold til 1993 (se tabel 3). 
Faldet i långivningen skyldes først og fremmest den økonomiske afmatning, 
medlemsstaterne har oplevet. Den kraftige tilbagegang i de produktive investeringer 
medførte et fald i antallet af omstillingslån (artikel 56). 
D 
Tabel 3 
EKSF-lån i 1994 
Italien 
Frankrig 
Grækenland 
Portugal 
Nederlandene 
Tyskland 
Det Forenede Kongerige 
Spanien 
Belgien 
Luxembourg 
Irland 
Danmark 
lait Artikel 54 
18 961,8 
60 278,1 
245 942,1 
25 408,8 
23,237,2 
82 111,2 
455 939,2 Artikel 56 
8 925,2 
13 958,8 
77 149,2 
87 726,3 
4 627,6 
16 377,3 
208 764,4 (1 000 ECU) 
Sociale boliger 
1 367,2 
506,4 
30,8 
44,9 
5 970,3 
115,6 
415,3 
225,4 
50,3 
8 726,2 lait 
29 252,2 
14 465,2 
30,8 
44,9 
143 397,6 
333 784,1 
30 451,7 
39 839,8 
50,3 
82 111,2 
673 429,80 
2.4 Hvad angår NIC-aktiviteterne skal det bemærkes, at der ikke siden 1991 har været 
foretaget nye transaktioner (tabel 4). 
Tabel 4 
Status over NIC-lån pr. 31.12.1994 
Finansielle aftaler 
Globallån (*) 
Den produktive scktor(*) 
Infrastrukturer 
Energi 
Undertegnede lån, 
netto(**) 
EIB-Iån (egne midler) 
Godkendte lofter 
Restbeløb NIC I 
5,4 
538,5 
446,7 
990,5 
1000,0 
9,5 Genopby 
& 
Italien 
598,7 
598,7 
351,6 
1 000,0 
49,7 Genopbyg. 
Grækenla 
nd 
80,0 
80,0 
80,0 
0 Nicn 
406,8 
10,6 
279,4 
300,8 
997,5 
1 000,0 
2,5 (i mio. ECU) 
NIC m 
2 138,0 
465,3 
258,3 
2 861,6 
3 000,0 
138,4 NIC IV 
682,6 
682,6 
750,0 
67,4 lait 
3 227,4 
15,9 
1 961,9 
1005,8 
6 211,0 
351,6 
6 830,0 
267,5 
(*) Industri og landbrug 
(**) Undertegnede lån, ekskl. bortfald 
2.5 Den mellemfristede finansielle betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne blev i 
1993 aktiveret til fordel for Italien. Efter en anmodning fra Italien om finansiel 
bistand til støtte for landets betalingsbalance og dets økonomiske tilpasnings- og 
reformprogram ydede Rådet et lån på 8 mia. ECU, der skulle udbetales i fire 
trancher (Rådets beslutning 93/67/EØF af 18. januar 1993). De første to trancher på 
hver 2 mia. ECU blev indgået og udbetalt til Italien i henholdsvis marts og november 
1993. Det er i Rådets beslutning fastlagt, at tredje og fjerde tranche først kan 
komme til udbetaling henholdsvis pr. 1. februar 1994 og pr. 1. februar 1995. Den 
italienske regering har ikke anmodet om udbetaling af 1994-tranchen. 
Under hensyntagen til tidligere lån og foretagne tilbagebetalinger andrager de 
udestående lån under denne facilitet pr. 31.12.1994 5 mia. ECU, idet det 
bemyndigede rammebeløb i form af kapitalmarkedsfinansiering er på 14 mia. ECU. 
3. LÅNGIVNINGSAKTrVITETER UDEN FOR FÆLLESSKABET 
Disse aktiviteter finder sted mellem EF og de stater, som EF har indgået 
samarbejdsaftaler med. Der mobiliseres betydelige beløb i forbindelse med disse 
aktiviteter, som antager forskellige former, der er afpasset efter de pågældende 
landes særlige forhold (tabel 5). 
3.1 Inden for rammerne af støtten til tilpasnings- og reformprogrammerne i tredjelande 
fortsatte Fællesskabet den makroøkonomiske bistand, som det yder i form af lån til 
betalingsbalance- og strukturtilpasningsstøtte som et supplement til støtten 
under IMF-programmer. For så vidt angår de central- og østeuropæiske lande er 
støtten ydet inden for rammerne af G-24. 
I 1994 androg de faktiske udbetalinger i forbindelse med lån, der tidligere er truffet 
beslutning om at yde, 220 mio. ECU (Algeriet: 150 mio. ECU og Bulgarien: 
70 mio. ECU). Endvidere blev der i 1994 truffet beslutning om nye lån med et loft 
på 585 mio. ECU (Moldova: 45 mio. ECU, Rumænien: 125 mio. ECU, Algeriet: 
200 mio. ECU, Slovakiet: 130 mio. ECU og Ukraine: 85: mio. ECU), hvoraf 
25 mio. ECU kom til udbetaling (Moldova). 
3.2 I 1994 fortsatte Kommissionen gennemførelsen af Rådets beslutning fra december 
1991 om at yde de nye uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen (SNG) en 
kommerciel lånefacilitet til et beløb på 1 250 mio. ECU. 
Kreditter på 59 mio. ECU og 68 mio. ECU er blevet ydet til henholdsvis Usbekistan 
og Aserbajdsjan. Dette bringer det samlede lånebeløb inden for rammerne af 
faciliteten op på 1 132,9 mio. ECU, og der resterer ved årets udgang 117,1 mio. 
ECU til yderligere finansiering. 
Tabel 5 
Finansiering uden for Fællesskabet i 1994 
AVS-OLT 
Middelhavslandene 
Central- og østeuropæiske lande 
SNG 
Latinamerika, Asien 
lait Budget­
midler og 
EUF (1) 
239,1 
28,0 
267,1 Egne 
midler 
EIB 
225,5 
579,0 
957,0 
220,0 
1 978,5 Finansiel 
bistand til 
stater 
150,0 
70,0 (2) 
25,0 (3) 
245,0 (i mio. ECU) 
EKSF 
42,0 
42,0 lait 
461,6 
757,0 
1 069,0 
25,0 
220,0 
2 532,6 
(1) Ydet og administreret af EDB over EFs eller EUFs midler 
(2) Lån til betalingsbalancestøtte. Udbetalinger. 
(3) Lån til betalingsbalancestøtte og kommercielle kreditter. 
3.3 EIB's finansieringsaktiviteter uden for Fællesskabet ydes som led i Fællesskabets 
samarbejdspolitik med tredjelande. Finansieringsaktiviteterne steg igen i 1994 og 
androg samlet 2 246 mio. ECU sammenholdt med 1 887 mio. ECU i 1993 og 
893 mio. ECU i 1993. Finansiering med egne midler, som garanteres af medlems­
staterne eller af EF's budget, androg i alt 1 979 mio. ECU, mens finansiering over 
10 
budgetmidler på Fællesskabets vegne androg 267 mio. ECU (se tabel 5). Den 
markante stigning i långivningsaktiviteterne i 1994 skyldes primært en fordobling af 
transaktionerne i AVS-landene og et stigende antal transaktioner i Asien, Central-
og Østeuropa samt fortsatte aktiviteter i Middelhavsområdet. 
I AVS-OLT (landene i Afrika, Vestindien, Stillehavet og de oversøiske lande og 
territorier) beløb EIB's interventioner sig til 462 mio. ECU (mod 226 mio. ECU i 
1993), heraf 223 mio. ECU i lån over egne midler og omfattende rentegodtgørelser 
over budgetmidler samt 239 mio. ECU som risikovillig kapital over budgetmidler. 
Transaktionerne omfattede 32 lande. Lån til industri, agro-industri og 
servicesektoren, hovedsageligt i den private sektor, udgjorde over halvdelen af den 
samlede finansiering fulgt af energisektoren, der tegnede sig for næsten en tredjedel. 
Projekter inden for transport og telekommunikation udgjorde resten af 
finansieringen. 
I Middelhavsområdet beløb lånene sig til 607 mio. ECU sammenlignet med 
680 mio. ECU i 1993. Finansieringen blev for størstedelens vedkommende ydet 
inden for rammerne af finansprotokollerne (397 mio. ECU, heraf 369 mio. ECU fra 
egne midler og 28 mio. ECU risikovillig kapital over budgetmidler), men dog også 
under den horisontale del uden for protokollerne af det finansielle samarbejde om 
projekter inden for regionalt samarbejde og beskyttelse af miljøet (210 mio. ECU). 
Projekter inden for transport og telekommunikation tegnede sig for mere en 40% af 
det samlede beløb, projekter inden for energi for ca. 22% og projekter med sigte på 
at sikre en tilfredsstillende opsamling og behandling af spildevand for 15%. Mere 
end 22% af det samlede beløb vedrørte investeringer i industri- og servicesektoren, 
ofte i den private sektor, og blev ydet i samarbejde med EF-virksomheder. 
I de central- og østeuropæiske lande androg EIB's långivningsaktivitet 957 mio. 
ECU i 1994 (882 mio. ECU i 1993). Investeringer blev finansieret i ti lande, 
heriblandt Letland og Litauen for første gang. Projekterne omfatter hovedsageligt 
basisinfrastrukturer, som er af afgørende betydning for landenes udvikling. 
Finansieringen gik mest til transport- og telekommunikationssektorerne (henholdsvis 
41 og 32%), især til projekter, der udvider de transeuropæiske net. Energi (16%), 
skovbrug og globallån til industrien (11%) tegnede sig for resten. 
Endelig omfattede EIB's transaktioner i Latinamerika og Asien fem nye lande. 
Transaktionerne i denne del af verden beløb sig til 220 mio. ECU mod 99 mio. ECU 
i 1993. Lånene var rettet mod energitransportprojekter (55%), telekommunikation 
(34%) og opførelse af en cementfabrik (11%) 
3.4 Fællesskabet traf den 5. marts 1990 beslutning om at gøre det muligt at anvende 
EKSF-lån til finansiering af industriinvesteringer i Polen og Ungarn til et beløb på 
højst 200 mio. ECU. Denne beslutning har siden 1991 også omfattet 
Tjekkoslovakiet, Bulgarien og Rumænien. 
11994 godkendtes et lån på 42 mio. ECU til finansiering af investering i et stålværk i 
Polen. 
11 
3.5 Den 21. marts 1994 besluttede Rådet at bemyndige Kommissionen til at anvende 
Euratom's lånoptagelseskapacitet til at bidrage til lånefinansiering af en forbedring 
af effektiviteten og sikkerheden på nogle atomkraftværker i de central- og 
østeuropæiske lande og i landene i SNG. De gældende lofter fastsat af Rådet, nemlig 
1,1 mia. ECU, vil kunne ydes i disse lande. 
Der er i 1994 ikke indgået forpligtelser under faciliteten. 
3.6 Fællesskabet og EIB er begge aktionærer og nære samarbejdspartnere i EBRD, idet 
de hver ejer 3% af EBRD's kapital. De arbejder her tæt sammen og koordinerer 
deres ressourcer, idet Kommissionen yder teknisk bistand til projekter, der 
iværksættes af EBRD, mens EIB og EBRD samfinansierer en række projekter i 
Central- og Østeuropa. 
I henhold til EBRD's årsberetning for 1994 godkendte EBRD's bestyrelse 109 nye 
projekter i de central- og østeuropæiske lande og det tidligere Sovjetunionen. 
Undertegnede lånetilsagn beløb sig til 1 878 mio. ECU (mod 1 642 mio. ECU i 
1993). Ved udgangen af 1994 beløb de samlede udbetalinger sig til 365,6 mio. ECU. 
Dette skal sammenholdes med 192,5 mio. ECU ved udgangen af 1993. 
4. DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSFOND 
Den Europæiske Investeringsfond (EIF) blev iværksat i juni 1994 og yder garantier 
til gennemførelse af større infrastrukturprojekter, især inden for rammerne af de 
transeuropæiske net og især til små og mellemstore virksomheder. 
EIF blev oprettet på initiativ af Det Europæiske Råd i Edinburgh og er en 
trepartsinstitution, der finansieres og forvaltes i fællesskab af Fællesskabet (med 
30% af kapitalen), EIB (med 40% af kapitalen) og finansieringsinstitutioner i 
medlemsstaterne (med den resterende del af kapitalen). Den har en autoriseret 
kapital på 2 mia. ECU. Fonden koncentrerer sig for øjeblikket om ydelse af 
finansielle garantier. På et senere tidspunkt vil fonden kunne erhverve kapitalandele i 
virksomheder, der medvirker til opbygningen af de transeuropæiske net, eller 
indirekte i små og mellemstore virksomheder. 
Den 31. december 1994 beløb EIF's undertegnede garantitransaktioner sig til 
515 mio. ECU, heraf 15% til fordel for SMV. 
5. LÅNGIVNINGENS BUDGETMÆSSIGE FØLGER 
EF's almindelige budget berøres af långivningen, når denne sker med 
rentegodtgørelse og/eller en garanti over budgettet. 
5.1. Rentegodtgørelser 
Rentegodtgørelser inden for EF benyttes nu kun følgende områder: i) industriel 
12 
omstilling i kul/stål-områder (artikel 56 i EKSF-traktaten) og ii) genopbygningen af 
katastroferamte områder i Italien og Grækenland, hvor de udbetales gennem EIB i 
takt med lånenes tilbagebetaling samt iii) inden for rammerne af "SMV-faciliteten" 
(se tabel 7 i bilaget). 
Der er ikke ydet industrilån til nedsat rente til fordel for investeringer til fremme af 
Fællesskabets kulforbrug (artikel 54, stk. 2). Hvad angår ydelse af rentegodtgørelse i 
forbindelse med omstillingslån i kul/stål-områder (artikel 56), beløb rentegodtgø­
relserne i 1994 sig til 51,1 mio. ECU mod 114,3 mio. ECU det foregående år. 
På Det Europæiske Råds møde i København i juni 1993 blev den midlertidige 
lånefacilitet, der blev vedtaget i Edinburgh, øget med 3 mia. ECU. Heraf gik 1 mia. 
ECU til en styrkelse af konkurrenceevnen i de små og mellemstore virksomheder i 
Europa, en støtte, der også omfattede rentegodtgørelser i forbindelse med beskæf­
tigelsesprojekter. Godtgørelsen beløber sig til 3 000 ECU pr. yderligere arbejdsplads 
(svarende til en 2% rentenedsættelse). På baggrund af Rådets afgørelse af 19. 
april 1994 begyndte EIB i andet halvår af 1994 at indgå globale låneaftaler med 
kreditformidlende institutioner i alle medlemsstaterne. Lånetilsagnene forventes 
færdige inden udgangen af 1995. I 1994 beløb de budgetmæssige udbetalinger til 
faciliteten sig til 65,5 mio. ECU. 
Der ydes også rentegodtgørelser i forbindelse med EIB's lån uden for Fællesskabet 
(se tabel 8 i bilaget). 
5.2. Budgetgarantier 
5.2.1 Dækningsområdet 
Fællesskabets lånoptagelser med henblik på udlån, der administreres af 
Kommissionen (Euratom, NIC, betalingsbalancelån), garanteres over det almindelige 
budget for hele lånemellemværendets vedkommende. 
Når der ses bort fra lån, der ydes i henhold til artikel 18, stk. 1, i EIB's vedtægter, 
omfattes de lån, som EIB yder til tredjelande over egne midler inden for rammerne 
af Fællesskabets politik for finansielt udviklingssamarbejde, af en garantikontrakt. 
Denne garanti stilles af medlemsstaterne for lån i AVS-staterne og af EF for lån i 
Middelhavsområdet, Central- og Østeuropa og andre tredjelande. 
I denne forbindelse er der givet garanti over Fællesskabets budget for følgende: 
i) EEB-lån til landene i Middelhavsområdet: der er for lånene i disse lande stillet en 
samlet EF-garanti på 75% af de undertegnede lån. 
Ved udgangen af 1994 androg de udestående lån 2 161 mio. ECU, heraf 
473 mio. ECU for lån i Spanien, Grækenland og Portugal (inden tiltrædelsen) 
og 1 688 mio. ECU i lande i Middelhavsområdet, der ikke er medlemmer af EF. 
ii) EIB-lån til central- og østeuropæiske lande: Fællesskabets garanti dækker 
13 
100% af de undertegnede lån. Pr. 31. december 1994 havde ELB givet 
1 650 mio. ECU i lån til disse lande ud af et samlet rammebeløb på 1,7 mia. 
ECU under betegnelsen CEEC I. Udestående lån beløb sig ved udgangen af 
1994 til 572 mio. ECU. 
Ved udgangen af 1993 udvidede Fællesskabet sin garanti med henblik på at 
dække al EEB-långivning til de central- og østeuropæiske lande, herunder også 
de baltiske stater og Albanien, og stillede forslag om et forhøjet rammebeløb på 
3 000 mio. ECU for en 3-årig periode. Den 31. december 1994 havde EIB givet 
921 mio. ECU i lån fra dette rammebeløb. Udestående lån beløb sig ved 
udgangen af 1994 til 2 mio. ECU. 
iii) EIB-lån til andre tredjelande: lån til lande, som Fællesskabet har indgået 
samarbejdsaftaler med, er også 100% dækket af Fællesskabets garanti. Der blev 
i februar 1993 truffet beslutning om ydelse af lån til disse lande til et beløb på 
250 mio. ECU for en 3-årig periode. Ved udgangen af 1994 var der 
undertegnet lån til et beløb på 319 mio. ECU, mens de udestående lån beløb sig 
til 46 mio. ECU. 
Fællesskabet besluttede i 1991 at yde en garanti på 98% for en bankkredit til 
det tidligere Sovjetunionen på maksimalt 500 mio. ECU (heraf 406 mio. ECU i 
hovedstol), som skal anvendes til import af landbrugsprodukter og fødevarer. I 
februar 1992 blev hele denne kredit tildelt Rusland. Ultimo 1994 beløb de 
udestående lån sig til 133 mio. ECU. 
5.2.2 Garantimellemværendet pr. 31. december 1994 
De samlede udestående garantier, der dækkes over Fællesskabets budget, androg 
ved udgangen af 1994 over 13 mia. ECU, hvoraf over 43% vedrørte tredjelande 
(tabel 6). I forhold til 1993 er det samlede garantibeløb faldet med 1 mia. ECU. 
Andelen af forpligtelserne over for tredjelande er imidlertid steget fra 37,5% i 1993 
til 43% i 1994. 
Den årlige risiko for det almindelige budget, der hænger sammen med 
gældsafviklingen (kapital og renter), lå på 2 785 mio. ECU i 1994, hvoraf 
885 mio. ECU vedrører tredjelande. 
Pr. 31. december 1994 androg det beløb, der er blevet udbetalt af Fællesskabet, men 
endnu ikke tilbagebetalt af misligholdende debitorlande, 92,06 mio. ECU, hvoraf 
48,3 mio. ECU skyldes af nogle republikker i det tidligere Jugoslavien og 
43,76 mio. ECU af Tadsjikistan, Ukraine, Georgien og Kirgisistan. 
Midlertidige træk på Kommissionens likviditet til dækning af garantiforpligtelser 
blev indtil 1993 dækket over budgettet og over garantifonden efter dennes 
oprettelse ved Rådets forordning nr. 2728/94 af 31. oktober 1994. 
14 
Tabel 6 
Udestående beløb, som der er stillet garanti for 
pr. 31.12.1994) ] (i mio. ECU) 
Foranstaltninger Godkendt 
loft Udestående 
beløb pr. 
31.12.1993 Udestående beløb 
pr. 31.12.1994 
Medlemsstaterne 
A. Betalingsbalance 
1. Grækenland I 
2. Grækenland II 
3. Italien 
B. Andet 
4. Euratom (2) 
5. NIC (herunder jordskælvshjælp) 
6. EIB-Middelhavslandenc(E,GR,P) 26 330 
14 000 
4 000 
6 830 
1500 8 982 
200 
1000 
3 990 
1018 
2 202 
572 7 843 
1000 
4 022 
779 
1570 
473 
Tredjelande 
A. Finansiel bistand 
1. Ungarn 
2. Den Tjekkiske Republik 
3. Den Slovakiske Republik 
4. Bulgarien 
5. Rumænien 
6. Algeriet 
7. Israel 
8. De baltiske stater 
9. SNG 
10. Moldova 
11. Ukraine 
B. Andet 
12. EIB-Middelhavslandene 
13. EIB-Central- og Østeuropa I 
14. EIB-Central- og Østeuropa U 
15. EIB-Latinamcrika, Asien 
16. SNG garanti 17 127 
1050 
250 
255 
400 
580 
600 
160 
220 
1250 
45 
85 
6 282 
1700 
3 000 
750 
500 5 395 
790 
250 
125 
290 
455 
250 
160 
110 
803 
1596 
300 
266 5 925 
790 
250 
125 
360 
455 
400 
160 
110 
810 
25 
1688 
572 
2 
46 
133 
I ALT 43 457 14 377 13 768 
(1) Omregningskurs pr. 31.12.1994 
(2) Udvidelse af Euratom-lån til en række tredjelande (Rådets afgørelse af 21.3.1994) 
15 
STATISTISK BILAG 
16 
Tabeli 
Arfgud^jdlngJftBfle^ (ImkxBCUI 
(BCWcursutLåret) 
1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 
I. Lånoptagelse 
EKSF 
Betalingsbalance-lån (1) 
Euratom 
NIC 
Kommissionen i alt 822 1,265 
214 
967 
2.003 344 
860 
2.469 1.517 
862 
488 
541 
3.408 1.487 
860 
853 
611 
3,811 880 
93 
945 
1,918 913 
522 
1,435 1,086 
350 
76 
1,512 1,446 
1,695 
49 
3,190 1,474 
1,209 908 
4,969 
2.683 5.877 644 
245 
49 
70 
1,008 
BB(2) 4,339 5,699 6,786 5,593 7,666 9,034 10,996 13,672 12£74 14,224 14,148 
EF i alt 6.342 8,168 10,194 9,404 9,584 10,469 12,508 16,862 15,657 20,101 15,156 
H. Långivning 
EKSF 
Betalingsbalance-lån (1) 
Euratom 
NIC 
Kommissionen i alt 825 1,010 1,069 969 
862 860 
186 211 443 314 
1,182 884 393 42* 
2.193 2.106 Z767 2.568 908 
357 
1.265 700 993 1,382 1,486 918 
350 1,695 1.209 4,969 
78 
778 24 
1,367 39 
3.116 9 
2.454 30 
5.917 674 
245 
49 
968 
EIB (3) 5.007 5.641 6.678 6.967 8.844 11507 12.605 14,438 16,066 17,672 17,656 
EF i alt 7,200 7,746 9,445 9,535 10,109 12,285 13,972 17,554 18,520 23,589 18,624 
NB Forskellen mellem Kommissionen samlede långivning og lånoptagelse skyldes refinansieringer af 
lånoptagelser og variationer i restbeløbet for lånoptagelser, der ikke er overdraget ved regnskabsårets 
afslutning. 
Forskellene mellem tallene for SB's långivning og lånoptagelse skyldes, at EIB's långivning finansieres 
både ved lånoptagelse og over EIBs egne midler. 
(1 ) Mekanismen for finansiel støtte til medlemsstaterne og bistanden til tredjelande. 
(2) Opsamlede m idler i alt. 
(3) Undertegnede lån over egne midler, uden hensyntagen til garantier Ira EIB til promotorer (26 mio. i 
1994) og transaktioner over NIC-midler. 
17 
Tabel 2 
FæResskabslånoptagelser (ved udgangen af hvert år) (1 ) (2) | 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 (3) 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 EKSF HB Euratom MC Sub-total 
6,178 16.570 1,272 1,747 25,767 
6,539 20,749 1,680 3,269 32,237 
7,119 25,007 1,892 4,432 38,450 
7,034 26,736 2,013 4,960 40,743 
6,761 30^71 2.168 5.202 44.402 
6,689 31,957 2,500 5,229 46,375 
6,825 36,928 2,164 5,514 51,431 
6,738 42,330 1,945 5,122 56,135 
6,673 48,459 1,687 4.542 61.361 
7,139 58,893 1,563 3,817 71,412 
7,327 67,784 1,338 3,326 79,775 
7,331 78,661 1,018 2,202 89,212 
6,548 83,673 779 1,570 92,570 (i mia ECU) 
Betalings 
balancelån 
591 
4,610 
4,932 
3,236 
1,890 
2,997 
2,459 
2,075 
(4)2,0^ 
3,516 
4,026 
5,204 
7,697 Samlet 
lånoptagelse 
26,358 
36,847 
43,382 
43,979 
46,292 
49,372 
53,890 
58,210 
63,406 
74,928 
83,801 
94,416 
100,267 
(1) Opgørelsen er baseret på valutakursen pr. 31. december hvert år. Da de fleste lån er udstedt i nationale 
valutaer, skyldes forskellen mellem to ultimoopgørelser dels ændringer i ansættelsen af den eksisterende 
beholdning, dels nettolånoptagelsen i årets løb. 
(2) Oprindelige beløb med tillæg eller fradrag for afdrag på hovedstol, opsigelser, bortfald eller 
valutajusteringer. 
(3) Fra 1989 inW. på kort sigt (EIB's nye metode). 
(4) Fra 1990 ink), betalingsbalancestøtte og finansiel bistand til tredjelande. 
18 
Tabel 3 
FallesskabsJånoptagelser 11994 fordelt på lånevaluta | 
ECU 
BFR 
DKR 
DM 
ESC 
FF 
DRA 
HFL 
IRL 
LFR 
UT 
ose 
PTA 
UKL 
Sub-total 
SFR 
USD 
YEN 
CAD 
Sub-total 
I ALT Betalings Samlet 
BB Euratom EKSF NIC alancelån (1) lånoptagelse 
300 70 245 615 
752 49 40 841 
53 - 53 
2051 - 86 - 2137 
584 - - - 584 
1,153 - 14 - - 1,167 
36 36 
661 661 
177 177 
201 201 
2560 - 14 - - 2,574 
59 ... 59 
948 - 30 978 
1,518 - 339 - 1,857 
11,053 49 523 70 245 11,940 
856 856 
1,659 - 30 - 1,689 
580 - 91 671 
3,095 - 121 - - 3216 
14,148 49 644 70 245 15,156 (1 mio ECU) 
1994 
% 
4.1 
55 
03 
14.1 
3.9 
7.7 
02 
4.4 
12 
13 
17.0 
0.4 
65 
123 
78.8 
5.6 
11.1 
4.4 
21.2 
100.0 1993 
% 
29.5 
0.1 
11.1 
12 
10.9 
1.1 
0.6 
05 
104 
62 
135 
85.2 
23 
73 
33 
14.8 
100.0 
(1) Betalingsbalancelån og finansiel bistand til tredjelande.. 
19 
Tabel 4 
Rydeflngpà sekter og instrunrert af 1^^ (Ma ECU) 
EKSF BB(1) Biratom MÇJ1) lartlV. 
1993 1994 1993 1994 1993 1994 1933 1994 1993 1994 1993 1994 
Produktionssektor 
heraf lån på grundag af 
gknuan 
Irfrastruktur 
heraf lån på grundag af 
gfcfaeJlån 
energi 
heraf lån på grundag af 789.3 336.7 
3992 210.0 
129.0 3367 4223.5 3,534.3 
1,731.7 1,7966 
9,979.7 9,6462 
8220 8975 
25762 3,383.9 
S97 693 25.8 11.4 
25.8 11.4 50386 3,9424 
21467 20ia0 
1Q1087 9,9829 
8220 8975 
2576.2 33339 
997 69.3 284 228 
121 11.7 
57.0 57.7 
46 52 
145 19.5 
Q6 Q4 
I ALT 9163 673.4116779.4 16624.4 25.8 11.4 17,7235 17,3082 100 100 
(1) YdedBlan(irdMduelelàno3lànpàgruxiagaf djobalàn). 
20 
TabelS 
Lån ydet I Fællesskabet af BB i 1993 og 1994, fordelt på økonomiske formål | 
1993 1994 
Mio. ECU Mio. ECU % 
1. Regionaludvikling 
1.1 Fordeling på lande 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede Kongerige 
1.2 Fordeling på hovedsektorer 
Energi 
Transport 
Telekommunikation 
Vand, kloakering 
Andre infrastrukturer 
Industri, landbrug 
Tjenesteydelser 12,462.2 
76.2 
667.7 
1,508.5 
492.4 
3.831.9 
1,135.7 
407.2 
2,084.7 
15.3 
1,317.9 
924.7 
1,582.0 
4,002.7 
1,660.0 
1,366.1 
539.8 
3,004.2 
307.4 100 
0.6 
5.4 
12.1 
4.0 
30.7 
9.1 
3.3 
16.7 
0.1 
10.6 
7.4 
12.7 
32.1 
13.3 
11.0 
4.3 
24.1 
2.5 12,035.1 
178.6 
506.9 
1,801.6 
632.1 
2,659.2 
1,571.7 
237.7 
2,159.2 
17.7 
1,127.1 
1,143.3 
2,104.4 
4,209.8 
1,925.2 
766.2 
404.0 
2,092.9 
532.6 100 
1.5 
4.2 
15.0 
5.3 
22.1 
13.1 
2.0 
17.9 
0.1 
9.4 
9.5 
17.5 
35.0 
16.0 
6.4 
3.4 
17.4 
4.4 
2. Infrastrukturer af fællesskabsinteresse 
2.1 Transport 
2.2 Telekommunikation 5,807.0 
3,712.8 
2,094.2 100 
63.9 
36.1 5,698.3 
3,543.2 
2,155.1 100 
62.2 
37.8 
3. Miljø og levevilkår 
3.1 Miljø 
3.2 Byplanlægning 4,385.0 
3,483.0 
902.0 100 
79.4 
20.6 4,866.0 
3,152.1 
1,713.9 100 
64.8 
35.2 
4. Energi 
4.1 Interne ressourcer 
4.2 Importdiversificering 
4.3 Rationel udnyttelse 2,766.8 
560.8 
632.6 
1,573.4 100 
20.3 
22.9 
56.9 3,525.6 
850.8 
919.8 
1,755.0 100 
24.1 
26.1 
49.81 
5. Virksomhedernes konkurrencedygtlghe 
herunder: Små og mellemstore virksom he 2,705.9 1,791.5 
1,541.5 Number 
5,257 1,693.4 NumDei 
6,776 
1 In kl. NIC-långivningen. 
N.B.: Da nogle af lånene er ydet til flere formål, kan beløbene under de forskellige rubrikker 
derfor ikke umiddelbartsammenstilles. 
21 
Tabels 
Geografisk fordeling af långlvningstransaktionerne (1) i Fællesskabet 11993 og 1994 
1993 
Belglen 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede Kongerige 
Art 18 stk. 2 
lait 
1994 
Belglen 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede Kongerige 
Østrig 
Fbûand 
Sverige 
Art18,stk.2 
lait (Mia ECU) 
EKSF 
11.9 
225.3 
89.8 
1.1 
391.8 
126.6 
0.1 
0.3 
71.4 
918.3 BB 
371.6 
875.5 
2,096.6 
511.1 
4,005.1 
2,205.5 
388.2 
3,362.0 
379.7 
1,488.8 
1,929.1 
110.0 
17,724.2 Euratom 
-
-NIC 
-
-Betalings 
balancelån 
3,989.0 
3,989.0 Beløb 
383.5 
875.5 
2,321.9 
600.9 
4,006.2 
2.597.3 
388.2 
7.477.6 
0.1 
379.7 
1,489.1 
2,000.5 
111.0 
22,6315 % 
1.7 
3.9 
10.3 
2.7 
17.7 
11.5 
1.7 
33.0 
0.0 
1.7 
6.6 
8.8 
0.5 
100 
ECSC 
39.8 
82.1 
143.4 
0.0 
30.7 
14.5 
0.1 
29.3 
0.0 
333.8 
673.7 BB 
6153 
849.7 
2,407.9 
534.7 
3,011.5 
2,477.4 
291.1 
3,099.5 
5.1 
399.5 
1,109.7 
2,454.7 
89.5 
60.2 
15.3 
260.8 
17.681.9 Euratom 
-
-NCI 
-
-Balance of 
payments 
-
-Amount 
655.1 
931.8 
2,551.3 
534.7 
3,042.2 
2,491.9 
291.2 
3,128.8 
5.1 
399.5 
1,109.7 
2,788.5 
89.5 
60.2 
15.3 
260.8 
18,355.6 % 
3.6 
5.1 
13.9 
2.9 
16.6 
13.6 
1.6 
17.0 
0.0 
2.2 
6.0 
15.2 
0.5 
0.3 
0.1 
1.4 
100 
(1 ) Undertegnede lån. 
(2) Fællesskabsprojekter, der ikke er lokaliseret i en bestemt medlemsstat (f.eks. 
telekommunikationskabler og -satellitter, olie/gasforekomster i Nordsøen osv.). 
22 
Tabel 7 
Rentegodtgørelser udbetalt i EF via de forskellige 
fællesskabsinstrumenter 1977-1994 (Mia ECU) 
Ordning med nutidsværdi-beregning m Ordning uden nutidsværdibereqning (1 ) 
EKSFArt54 EKSF Art56 
(omstruk-
turering) (omstilling) Beskæft. Genopbygning 
Portugal efterjordskæl EMS EFRU SMV 
facilitet 
1977 
1978 
1979 
1980 
1981 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 1.3 
9.8 
10.4 
25.7 
7.6 
10.5 
4.0 
6.2 
3.6 
5.9 
2.4 
3.0 
2.6 
1.3 
1.0 2.7 
16.5 
8.0 
33.4 
6.3 
19.3 
7.1 
34.0 
74.9 
33.1 
35.6 
38.6 
42.5 
40.6 
48.6 
106.0 
114.3 
51.1 4.0 
3.9 3.0 
14.4 
24.4 
28.4 
28.6 
28.6 
27.8 
26.6 
23.1 
20.1 
172 200.0 
197.0 
193.2 
209.8 
200.0 12.1 
65.5 
(1) Rentegodtgørelsesbeløbene udbetales efterhånden og konteres de dertil afsatte bevillinger årligt 
(2) Rentegodtgørelserne udbetales af Kommissionen som et tilbagediskonteret engangsbeløb og 
konteres budgettet på én gang. 
23 
Tabel 8 
Långivning og finansiel bistand uden for Fællesskabet, gældende eler under forhandling pr. 31.3.1994 | (Ma ECU) 
Aftalensart GYkigheds 
periode Lån over 
SB's 
egne midi 
Hl Rteikovillg Gave bistand 
kapital 
P) P) Finansierings bidrag 
over budgetn tidter Hnansiel støtte ti 
stater (3) 
Ydet Udbet EKSH 
lån lak 
AVS-bndeogOLT 
AVS 
OLT Fjerde Lomé-konv. 
Fadets afgørelse 1990-1995 
1990-1995 1200 
25 825 
25 9,975 
1 75 (41 12.165 
12000 
165 
Mkfcfeliavslandene(5 
Tyrkiet 
Algeriet 
Marokko 
Tunesien 
Egypten 
Jordan 
Libanon 
Israel 
Besatte områder(7) 
Maia 
Cypern 
Horisontalt uden 
for protokollerne • 4. finansprotokol 
endnu ikke i kraft 
4. finansprotokol 
Ekstraord. genopb. 
2. finansprotokol 
3. finansprotokol 
4. finansprotokol 
3. finansprotokol 
4. Inansprotokol 
4. Inansprotokol 
Rådets beslutning 
4. finansprotokol 
4. finansprotokol 
Rådets beslutning 1992-1996 
åtøtte 
1992-1996 
1987-1991 
1992-1996 
1992-1996 
1994-1998 
1994-1996 
1994-1996 
1992-1996 225 
280 
220 
168 
310 
80 
50 
34 
53 
45 
110 
115 
82 
250 
30 
50 
1,800 18 
25 
15 
16 
2 50 
52 
193 
101 
242 
44 
19 
22 
34 
41 
250 
13 
22 600 400 
160 160 
25 205 (81 6,387 
600 (6) 
950 
438 
284 
568 
126 
50 
34 
73 
69 
146 
158 
242 
500 
45 
74 
2.030 
Central- og Østeurop« 
Polen 
Den Tjekkiske Rep. 
Den Slovakiske Rep. 
Bulgarien 
Baltiske stater 
Ungarn 
Rumænien 
Albanien 
Slovenien Rådets beslutnind 1994-1996 3.000 
Rådets beslutning 1993-1997 150 20(91 250 
255 
400 
220 
1,050 
580 
105 (10) 250 
125 
360 
110 
790 
455 
70 42 6.072 
3,000 
292 
255 
400 
220 
1,050 
580 
105 
170 
Ex. USSR 
Moldova 
Ukraine Rådets beslutnind 1991 1^50(11) 
45 
85 1,133 
25 1,250 
45 
85 
Lande i Latinamerika 
og Asien Rådets beslutnind 1993-1996 750 750 
(1 ) Lån med rentegodtgørelser, der afholdes over Den Europæiske Udviklingslbnds midler, til projekter i AvS-landene 
og OLT og lån med rentegodtgørelser, der afholdes over Fællesskabernes almindelige budget, til projekter i visse 
Mddelhavslande 
De til rentegodtgørelserne nødvendige beløb afholdes af gavebistanden. 
(2) Ydet og administreret af EIB. 
(3) Ydet og administreret af EF-Kommissionen. 
(4) InW. beløb til rentegodtgørelser for EIB-lån. 
(5) Disponible beløb fra tidligere finansprotokoller kan anvendes samtidigt, uanset om det drejer sig om samtlige 
(6) «le^b^jngicPbHjjirø 
(7) Vestbredden og Gaza; lån over egne midler dækkes af horisontalt finansielt samarbejde uden for protokollerne. 
(8) Heraf ca. 100 mio. ECU i rentegodtgørelser for EIB-lån på miljøområdet 
(9) Udelukkende for rentegodtgørelser på EIB-lån til projekter af fælles interesse. 
(10) Ren gavebistand. 
(11 ) Kommercielle kreditter. 
24 
B. KOMMISSIONENS RAPPORT TIL 
RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
om udnyttelsen af Det Nye 
Fællesskabsinstrument (NIC) 
(halvåret 1.7.1994-31.12.1994) 
Indledning 
I henhold til Rådets afgørelse 83/200/EØF (artikel 6) og afgørelse 87/182/EØF 
(artikel 8) om finansieringen af NIC skal Kommissionen udarbejde en halvårlig 
rapport om udnyttelsen af NIC III og IV-trancherne. 
Nærværende rapport omfatter perioden fra 1.7.1994 til 31.12.1994. 
Situationen pr. 31.12.1994 
De forskellige retsgrundlag afgør, hvilken metode der anvendes til at vurdere de 
undertegnede låns størrelse i forhold til loftet for de godkendte lånoptagelser: 
i) for NIC III er långivningens størrelse mindre end lånoptagelsen under 
hensyntagen til lånoptagelsesvalutaer, omkostninger og udgifter 
ii) for NIC IV gælder loftet for de undertegnede udlån. 
Ultimo 1994 var situationen vedrørende udnyttelsen af de trancher, der er omfattet 
af en halvårlig rapport, følgende: 
Udnyttelsen af MC-trancheme pr. 31.12.1994 I (Mia ECU) 
MC Hl 
MC IV Loft 
3,000 
750 Anvendte beløb 
2,862 
683 Restbeløb 
138 O 
67 
(*)DensOT5ge lånoptagelse på KPrnkxEXXrtfleiropæistemo^^ 
blevet godkendtafRâdet 
Lånoptagelserne i dette halvår til finansiering af NIC-aktiviteter er specificeret i bilag 
2-B. Der er ikke foretaget nye lånoptagelser i perioden. 
25 
3. Långivningen fordelt på lande og sektorer 
Nedenstående tabel giver et overblik over de undertegnede lån pr. 31.12.1994, 
omregnet til "lånoptagelsesækvivalenter". Långivningen i de forskellige valutaer er 
omregnet til ECU til vekselkursen den sidste hverdag i kvartalet forud for 
undertegnelsen. 
MC-lån fordelt på lande pr. 31.12.1994 I (Mia ECU) 
Land 
Belgien 
Danmark 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede 
Kongerige 
lait MCI 
66.8 
70.0 
239.0 
479.9 
134.9 
990.5 MC II 
100.6 
114.9 
125.0 
116.6 
473.4 
67.1 
997.5 MC III 
303.0 
111.2 
69.2 
938.7 
68.4 
1.228.5 
3.2 
29.9 
109.3 
2.861.6 MC IV 
23.6 
63.2 
132.0 
72.3 
285.7 
9.9 
95.8 
682.6 MC 
genopb. 
80.0 
598.7 
678.7 lait 
23.6 
533.5 
306.1 
201.2 
1.206.0 
424.0 
3.066.3 
3.2 
39.8 
407.1 
6,210.9 % 
0.4 
8.6 
4.9 
3.2 
19.4 
6.8 
49.4 
0.1 
0.6 
6.6 
100.0 
SEKTOR 
MC III 
MC IV Produktive sektor 
52.8 % 
100.0 % Infrastruktur 
26.5 % Energi 
20.7 % 100.0% 
100.0% 
NIC IV er af interesse på grund af dets særlige karakteristika, bl.a. mulighederne for at 
konvertere lån til risikovillig kapital, for at benytte lån til finansiering af køb af immaterielle 
aktiver og for at udskyde rentebetalinger. 
Der har ikke siden 1991 været foretaget nogen lånetransaktioner. 
26 
STATISTISK BILAG 
27 
Bilag 1 
NIV IV - LÅNGIVNING 
LOFT: 750 mio. ECU (1) - (Situationen pr. 31.12.1994) 
Ref. Projektets betegnelse 
I. UNDERTEGNEDE LAN 
64/87 FIH(SmallBushess)PG-VI/A 
64/87 FIH(SmaDBushess)PO-VI/B 
68/87 BNL-PMIV/A 
68/87 BNL-PMI V/B 
69/87 IMI-PMIV/A 
69/87 IMI-PMIV/B 
70/87 MEDIOCR. CENTR. - PMI IV/A 
70/87 MEDIOCR. CENTR. - PMI IV/B 
70/87 MEDIOCR. CENTR. - PMI I V/C 
70/87 MEDIOCR. CENTR. - PMI IV/D 
70/87 MEDIOCR. CENTR. - PMI I V/E 
7V87 INTERBANCA -PMI IV/A 
7V87 INTERBANCA -PMI IV/B 
73/87 BPI-PGV 
105/87 CENTROBANCA - PMI IV/A 
»5/87 CENTROBANCA - PMI IV/B 
106/87 SAN PAOLO Agrohdustria II 
»7/87 CREDIOP - PMI I/A 
»7/87 CREDIOP - PMI I/B 
»8/87 BANCO DI NAPOLI -PMI A 
»8/87 BANCO DI NAPOLI - PMI B 
110/87 B°DE SANTANDER-PYME 
Dl/87 B°DE BILBAO-PYME 
M8/87 EFIB ANCA - PMI IV/A 
148/87 EFIB ANCA -PMI IV/B 
148/87 EFIB ANCA -PMI IV/C 
148/87 EFIB ANCA -PMI IV/D 
206/87 B°DEVIZCAYA-PYMEA 
206/87 B°DEVIZCAYA-PYMEB 
207/87 B°ESPANOLDECREDITO-PYME 
207/87 B°ESPANOLDECREDITO-PYME 
231/87 CREDITNATIONAL-PMIIII 
64/88 INVESTORS IN INDUSTRY -
GROUPED LOAN V 
»V88 EFIB ANCA -PMI V/A 
»1/88 EFIB ANCA -PMI V/B 
»1/88 EFIB ANCA -PMI V/C 
»1/88 EFIB ANCA-PMI V/D 
»3/88 MEDIOCR. LOMB ARDO - PMI A 
»3/88 MEDIOCR. LOMBARDO-PMI B 
»3/88 MEDIOCR. LOMB ARDO-PMI C 
»3/88 MEDIOCR.LOMBARDO-PMI D 
»9/88 BARCLAYSBANKIIGL 
128/88 CENTROBANCA-PMI V/A 
128/88 CENTROBANCA-PMI V/B 
135/88 CREDIOP-PMI II/A 
135/88 CREDIOP - PMI II/B 
185/88 BANCO DI SICILIA - PMI II/A 
185/88 BANCO DI SICILI A -PMI II/B 
199/88 CREDITINDUSTRIELETCOMML. 
237/88 IMI-PMI VI/A 
237/88 IMI-PMI VI/B 
237/88 IMI-PMI VI/C 
237/88 IMI-PMI VI/D 
175/89 BARCLAYS BANK III/A 
119/90 KREDIETBANKN.V.-GL 
119/90 KREDIETBANKN.V.-GL 
48/91 B°ESPANOLDECREDITOPGPY Kontrakt­
dato I mio. 
ECU (2) Opdeling efter land (2) 
DK UK 
15.09.87 
24.05.88 
E.»87 
C.W.87 
3107.87 
3107.87 
15.09.87 
»12.87 
03.02.88 
16.03.88 
23.06.88 
07.W.87 
07.W.87 
22.07.87 
1LC.87 
1112.87 
05.1187 
B.12.87 
B.12.87 
B.12.87 
B.12.87 
24.07.87 
23.07.87 
17.12.87 
17.12.87 
24.06.88 
24.06.88 
17.12.87 
30.1188 
B.12.87 
B.1L88 
05.02.88 
28.12.88 
05.M.88 
05.W.88 
16.0189 
KO 189 
».».88 
».».88 
06.02.89 
06.02.89 
2112.88 
19.12.88 
»12.88 
09.12.88 
09.12.88 
25.05.89 
25.05.89 
29.1188 
19.12.88 
19.12.88 
06.02.89 
06.02.89 
30.1189 
20.12.90 
20.12.90 
28.05.91 31.80 
3143 
B.68 
8.01 
37,29 
15,98 
6,19 
5.88 
4,81 
3.27 
18,98 
934 
4.00 
9,91 
934 
4,00 
D34 
4,67 
2,00 
4.60 
197 
20.19 
3164 
4,67 
2,00 
4.55 
195 
937 
8.60 
12.04 
».94 
20.00 
20.90 
443 
194 
4.57 
196 
6,79 
2,91 
9,14 
3,92 
45.55 
13,23 
5.67 
4.53 
194 
4.58 
196 
5232 
9,06 
3,88 
13,72 
5,88 
2938 
B.04 
5,54 
39,19 3180 
3143 
20,19 
3164 
937 
8.60 
12,04 
»,94 
20,00 
5232 
B.04 
5.54 
39,19 B.68 
8.01 
37,29 
15,98 
6.» 
5.88 
4.81 
3,27 
B.98 
934 
4,00 
934 
4,00 
B34 
4.67 
2,00 
4,60 
197 
4,67 
2,00 
445 
195 
4^3 
194 
4.57 
196 
6,79 
2,91 
9,14 
3,92 
B.23 
5,67 
4.53 
194 
4.58 
196 
9.06 
3,88 
13,72 
5.88 9.91 
20.90 
45.55 
2938 
I ALT I 682.56 23,58 63.22 D197 7232 285.73 9.91 95.83 
II.GODKENTELAN. 
DER ENDNU IKKE ER UNDERTEGNET 30.» 
RESTBELØB 37.34 
LOFT 750,00 
(1)EFTL°. 271 af M.03 1987 (laneba). 
(2) Omregningskurserne er dem, dergjaldt den sidste hverdag inden undertegne ben af det enkelte lån. 
28 
NIC-LANOPTAGELSE, 
OPDELT EFTER VALUTA Bilag 2 
A.-Samlet gæld pr. 31.12.1994 (1) | 
Valuta (mio) I mio. 
ECU (2) 
ECU 160 160 
BFR 
DM 440.9 231.1 
FF 2.100.0 319.3 
HFL 595.3 278.9 
LFR 1.600.0 40.9 
UT 100,000.0 50.1 
PTA 10,000.0 61.7 
UKL 12.6 16.0 
CAD 
SFR 292.0 181.0 
USD 280.5 228.0 
YEN 330.2 27 
i alt l 1,5697 
B.-Nye transaktioner 1.07.1994-31.12.1994 
Emissions-
dato 
17/08/1994 Løbetid 
(år) 
7 Rente 
(%) 
7.25 Valuta 
(mio) 
ECU 70 | 
I mio. ECU (3) 
Ny kapital Refinan­
siering 
70 
(1) Eks kl. refinansieringstransaktioner, der har til formål at nedsætte renter og atlrag af 
eksisterende gæld, der oprindelig var stiftet til en højere rente. 
(2) Vekselkurs pr. 31.121994. 
(3) Vekselkurs på undertegnelsestidspunktet 
29 

ISSN 0254-1459 
KOM(95) 364 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 01 
Katalognummer : CB-CO-95-391-DA-C 
ISBN 92-77-92073-4 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg