4.Tilrådighedsstillelsen af trancherne i overensstemmelse med finansieringsaftalen er betinget af, at der er midler til rådighed, og at Kommissionen i overensstemmelse med artikel 24 i forordning (EU) 2021/241 har truffet en afgørelse om, at Malta på tilfredsstillende vis har opfyldt de relevante milepæle og mål, som er udpeget i relation til gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanen. For at være støtteberettiget skal Malta har gennemført de yderligere milepæle og mål senest den 31. august 2026.

2.Kommissionen stiller Unionens finansielle bidrag til rådighed for Malta i trancher i overensstemmelse med bilaget til denne afgørelse. Der stilles et beløb på 41 132 454 EUR til rådighed i forfinansiering, svarende til 13 % af det finansielle bidrag. Forfinansieringen og trancherne kan udbetales af Kommissionen i en eller flere rater. Raternes størrelse afhænger af de midler, der er til rådighed.

1.Unionen stiller et finansielt bidrag til rådighed for Malta i form af ikketilbagebetalingspligtig støtte, som beløber sig til 316 403 496 EUR. Et beløb på 171 064 988 EUR stilles til rådighed med henblik på indgåelse af en retlig forpligtelse senest den 31. december 2022. Hvis der i forbindelse med ajourføringen, jf. artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2021/241, beregnes et beløb til Malta, som svarer til eller overstiger 316 403 496 EUR, stilles et yderligere beløb på 145 338 507 EUR til rådighed med henblik på indgåelse af en retlig forpligtelse fra den 1. januar 2023 indtil den 31. december 2023. Hvis der i forbindelse med ajourføringen, jf. artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2021/241, beregnes et beløb til Malta, som er lavere end 316 403 496 EUR, stilles et beløb svarende til forskellen mellem det ajourførte maksimale finansielle bidrag og beløbet på 171 064 988 EUR til rådighed med henblik på indgåelse af en retlig forpligtelse, jf. proceduren i artikel 20, stk. 8, i forordning (EU) 2021/241, fra den 1. januar 2023 indtil den 31. december 2023.

Vurderingen af Maltas genopretnings- og resiliensplan på grundlag af kriterierne i artikel 19, stk. 3, i forordning (EU) 2021/241 godkendes. Reformerne og investeringsprojekterne i genopretnings- og resiliensplanen, ordningerne og tidsplanen for overvågning og gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanen, herunder de relevante milepæle og mål, de relevante indikatorer vedrørende opnåelsen af de planlagte milepæle og mål og ordningerne for Kommissionens fulde adgang til de underliggende relevante data er fastlagt i bilaget til denne afgørelse.

(52)Denne afgørelse bør ikke berøre udfaldet af eventuelle sager vedrørende tildeling af EU-midler inden for rammerne af andre EU-programmer end forordning (EU) 2021/241 eller sager om forvridning af det indre markeds virkemåde, som indledes i henhold til navnlig traktatens artikel 107 og 108. Den fritager heller ikke medlemsstaterne for i henhold til traktatens artikel 108 at underrette Kommissionen om eventuel statsstøtte —

(49)I henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2021/241 skal beregningen af det maksimale finansielle bidrag til Malta ajourføres senest den 30. juni 2022. Derfor bør der i overensstemmelse med artikel 23, stk. 1, i nævnte forordning stilles et beløb til rådighed for Malta her og nu, som ikke overstiger det maksimale finansielle bidrag, der er omhandlet i artikel 11, stk. 1, litra a), med henblik på indgåelse af en retlig forpligtelse senest den 31. december 2022. Hvis det er nødvendigt efter ajourføringen af de maksimale finansielle bidrag bør Rådet på forslag af Kommissionen uden unødigt ophold ændre denne afgørelse med henblik på at medtage det ajourførte maksimale finansielle bidrag, der er beregnet i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i nævnte forordning.

(48)De anslåede samlede omkostninger i Maltas genopretnings- og resiliensplan udgør 344 900 000 EUR. Eftersom genopretnings- og resiliensplanen på tilfredsstillende vis opfylder vurderingskriterierne i forordning (EU) 2021/241, og da de anslåede samlede omkostninger i genopretnings- og resiliensplanen desuden beløber sig til mere end det maksimale finansielle bidrag, der er til rådighed for Malta, bør det finansielle bidrag, der tildeles til Maltas genopretnings- og resiliensplan, være lig med hele det maksimale finansielle bidrag, der er til rådighed for Malta.

(47)Eftersom Kommissionens vurdering af Danmarks genopretnings- og resiliensplan er positiv, idet den finder, at planen på tilfredsstillende vis opfylder vurderingskriterierne i forordning (EU) 2021/241, bør denne afgørelse i henhold til artikel 20, stk. 2, og bilag V i samme forordning fastsætte, hvilke reformer og investeringsprojekter der er nødvendige for gennemførelsen af planen, de relevante milepæle, mål og indikatorer samt det beløb, der stilles til rådighed fra Unionen til gennemførelse af planen i form af ikketilbagebetalingspligtig finansiel støtte.

(46)Hensigten er, at der vil blive gennemført brede høringer om gennemførelsen af planen i overensstemmelse med den høringsramme, der er vedtaget med henblik på det europæiske semester. Høringerne vil blive styret af ministeriet med ansvar for forvaltning af EU-Fonde i tæt samarbejde med finans- og beskæftigelsesministeriet og bør inddrage arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet. For at sikre, at de relevante aktører tager ejerskab til foranstaltningerne, er det afgørende at inddrage alle berørte lokale myndigheder og interessenter, herunder arbejdsmarkedets parter, under hele gennemførelsen af de investeringer og reformer, der er indeholdt i planen.

(45)De maltesiske myndigheder har hørt mere end 145 enheder for at fastlægge de vigtigste målsætninger for Unionens finansiering, herunder fra genopretnings- og resiliensfaciliteten. Resultatet af høringerne gav indblik i interessenternes holdninger med hensyn til behov og investeringsprioriteter, der skal dækkes for at sikre Maltas socioøkonomiske udvikling. Planens brede parametre blev drøftet med det maltesiske råd for økonomisk og social udvikling, som omfatter repræsentanter for de vigtigste arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer og civilsamfundet. Planen blev forelagt for parlamentet forud for indgivelsen.

(43)Planen indeholder en række foranstaltninger, der ventes at bidrage til at imødegå udfordringerne på ligestillingsområdet. Foranstaltningerne tager sigte på at forbedre førskoleundervisnings- og børnepasningsinfrastrukturen og således skabe lige muligheder for alle børn samt at øge arbejdsmarkedsdeltagelsen for personer med ulønnede omsorgsforpligtelser, navnlig kvinder, fremme fjernarbejdsløsninger i den offentlige forvaltning, som vil bidrage til at skabe bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv og gennemføre foranstaltningerne i den kommende beskæftigelsesstrategi vedrørende ældre arbejdstagere (55-64 år), ufaglærte voksne og den kønsbestemte beskæftigelsesforskel. Reformer og investeringer, der tager sigte på at nedbringe skolefrafaldet og udvide mulighederne for opkvalificering og omskoling for alle voksne, og navnlig for ufaglærte, ventes at komme de unge studerende og personer med en sårbar socioøkonomisk baggrund, herunder migrantbaggrund, til gode. Det er værd at bemærke, at Maltas plan omfatter vedtagelsen og gennemførelsen af foranstaltninger under den nationale inklusionspolitik samt en særlig reformforanstaltning for at øge kvaliteten af inklusiv undervisning for elever med særlige behov samt under landets første strategiske handlingsplan vedrørende ligestilling mellem kønnene, som bl.a. omfatter bekæmpelse af kønsstereotyper og indsamling af opdelte data med henblik på at støtte evidensbaseret politik. Malta fremhæver desuden, at alle reformer og investeringer vil blive gennemført i overensstemmelse med den nationale handicapstrategi.

(42)Maltas plan indeholder seks komponenter med at afbalanceret sæt investeringer og reformer. Hver komponent omfatter reformer og investeringer, der er sammenhængende og gensidigt forstærkende. Til eksempel understøtter reformer, der har til formål at styrke de lovgivningsmæssige rammer i byggesektoren og sikre velforberedt arbejdskraft, den planlagte renovation af private og offentlige bygninger, offentlige skoler og hospitaler. Der er også vigtige synergier mellem de forskellige komponenter. F.eks. forventes forskellige komponenter at bidrage til uddannelse og omskoling, hvilket understøtter og supplerer hinanden. Ingen foranstaltning er i strid med eller underminerer en andens effektivitet.

(40)Det system til intern kontrol, der er beskrevet i planen, er baseret på robuste processer og strukturer og identificerer klare aktører (organer/enheder) og deres roller og ansvar for udførelsen af de interne kontrolopgaver. Ministeriet med ansvar for forvaltning af EU-Fonde er ansvarligt for koordineringen, forvaltningen, overvågningen og kontrollen med planen. Afdelingen for planlægning og koordinering af prioriteter (PPCD) under ministeriet er ansvarligt for den effektive gennemførelse af planen, navnlig de i artikel 22, stk. 2 og 3, i forordning (EU) 2021/241 nævnte opgaver, og bør træffe alle passende foranstaltninger for at beskytte Unionens finansielle interesser. Rapporteringen og overvågningen bør registreres i PPCD's forvaltningssystem, som Malta har bekræftet vil være klart og operationelt til gennemførelsen og overvågningen af planen. Revisionerne bør foretages af den interne revisionsafdeling, som er et uafhængigt organ. Planen indeholder desuden relevante procedurer til forebyggelse, afsløring og korrektion af dobbeltfinansiering, interessekonflikter, svig og korruption, herunder ordninger for indsamling og tilrådighedsstillelse af oplysninger vedrørende endelige modtagere. De aktører, der er ansvarlige for kontrollen, forventes at få retlig bemyndigelse og teknisk og administrativ kapacitet til at varetage deres planlagte roller og opgaver. En solid ramme for korruptionsbekæmpelse er nødvendig for at forebygge, opdage og korrigere uregelmæssigheder såsom svig, korruption eller interessekonflikter, når midlerne under genopretnings- og resiliensfaciliteten anvendes.

(39)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra j), og afsnit 2.10 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 er de ordninger, der er foreslået i genopretnings- og resiliensplanen, tilstrækkelige (A-rating) til at forebygge, opdage og korrigere korruption, svig og interessekonflikter ved anvendelsen af midler ydet i henhold til nævnte forordning, og ordningerne forventes effektivt at forhindre dobbeltfinansiering inden for rammerne af nævnte forordning og andre EU-programmer. Dette berører ikke anvendelsen af andre instrumenter og værktøjer til at fremme og håndhæve overholdelsen af EU-retten, herunder til at forebygge, opdage og korrigere korruption, svig og interessekonflikter og til at beskytte Unionens budget i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092.

(38)Malta har fremlagt anslåede omkostninger for hver investering i planen. Omkostningsfordelingen er for det meste detaljeret og velunderbygget. Skønnene er hovedsagelig baseret på sammenligninger med indkøbskontrakter for lignende tjenester eller tidligere investeringer af samme art. I nogle tilfælde er omkostningerne imidlertid baseret på ekspertvurderinger foretaget af de ansvarlige statslige organer eller private konsulenter. i disse tilfælde er omkostningsbenchmarksene mindre præcise, da de beskrives forholdsvis overfladisk og er baseret på oplysninger, som er vanskeligere at kontrollere. Metoden og beregningerne er klart beskrevet og bakkes for det meste op af solide antagelser. I nogle tilfælde afviger de endelige udgiftsskøn fra de underliggende kildedata, uden at der redegøres herfor. I andre tilfælde foreligger der desuden ikke tilstrækkelige oplysninger, som gør det muligt at foretage en reel kontrol af de efterfølgende beregninger. Endelig er de anslåede samlede omkostninger i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med princippet om omkostningseffektivitet og svarer til den forventede nationale økonomiske og sociale indvirkning.

(36)Medlemsstaterne bør sikre, at finansiel støtte gennem faciliteten meddeles og anerkendes i overensstemmelse med artikel 34 i forordning (EU) 2021/241. Der kan anmodes om teknisk bistand gennem instrumentet for teknisk støtte, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/240, med henblik på at bistå medlemsstaterne i gennemførelsen af deres planer.

(35)Milepælene og målene udgør et velegnet system til overvågning af gennemførelsen af planen. De er tilstrækkeligt klare og omfattende til at sikre, at opfyldelsen af dem kan følges og kontrolleres. De afspejler planens overordnede ambitionsniveau og forekommer realistiske. Verifikationsmekanismerne, dataindsamlingen og ansvarsområderne forekommer tilstrækkeligt robuste til at kontrollere gennemførelsen af milepælene og målene og begrunder på passende vis betalingsanmodningerne. Milepælene og målene er også relevante for foranstaltninger, der allerede er gennemført, og som er støtteberettigede i henhold til forordningens artikel 17, stk. 2, i forordning (EU) 2021/241. Det er nødvendigt med en tilfredsstillende opfyldelse af disse milepæle og mål over tid, hvis en betalingsanmodning skal kunne begrundes.

(34)Forvaltningsstrukturen er veldefineret, og der er en klar ansvarsfordeling. Ministeriet med ansvar for forvaltning af EU-Fonde er bemyndiget til at varetage opgaver vedrørende koordinering, forvaltning og kontrol. Afdelingen for planlægning og koordinering af prioriteter under ministeriet er blevet udpeget til at varetage lederskabet, koordineringen og det overordnede tilsyn, således at styringsrammen for EU's samhørighedsfonde også omfatter genopretnings- og resiliensplanen. De forskellige institutioner med ansvar for gennemførelsen er klart angivet i beskrivelsen af de seks komponenter.

(32)Visse investeringer har til formål at øge effektiviteten og produktiviteten i den offentlige forvaltning ved at forbedre den digitale parathed i flere offentlige forvaltningsenheder, herunder Maltas direktorat for handelsskibsfart, domstolene og sundhedssektoren. Turismen er en vigtig sektor for den maltesiske økonomi og målrettes også direkte gennem oprettelsen af en erhvervsuddannelsesinstitution af høj kvalitet. Der sættes også ind over for de miljømæssige udfordringer, som er blevet mere udtalte som følge af de kraftige befolkningsstigninger i de seneste år, gennem investeringer i bygningsrenovationer af offentlige og private bygninger, vedvarende energi og alternative transportmidler. Planens varige indvirkning kan også øges gennem synergier mellem planen og andre programmer, herunder programmer finansieret af samhørighedsfondene.

(31)Planen indeholder reformer til at styrke Maltas institutionelle ramme på varig vis, navnlig ved at øge retsvæsenets og de retshåndhævende myndigheders effektivitet og uafhængighed, samt til at nedbringe risikoen for hvidvask af penge og aggressiv skatteplanlægning. De udfordringer, der er opstået som følge af de seneste års tilstramning på arbejdsmarkedet og den store andel af ufaglærte voksne, imødegås gennem en række foranstaltninger, der tager sigte på at opkvalificere og omskole voksne, samtidig med at der sættes ind for at tiltrække flere udenlandske arbejdstagere og fastholde og integrere dem bedre i arbejdet, navnlig i sundhedssektoren, og gøre den sociale beskyttelse mere holdbar og tilpasset til konjunkturerne. Uddannelsessektoren ventes også at blive påvirket på varig vis takket være reformer med henblik på at nedbringe skolefrafald og øge kvaliteten og inklusiviteten af uddannelsessystemet. På miljøområdet indeholder planen reformer, der tager sigte på at reducere skadelige emissioner fra bygninger og transportsektoren og gøre økonomien mere cirkulær.

(29)En betydelig del af de digitale investeringer er afsat til digitaliseringen af den offentlige forvaltning og offentlige tjenester. Navnlig indeholder planen investeringer med henblik på at styrke den offentlige forvaltnings digitale infrastruktur, udvide udbuddet af offentlige tjenester og øge anvendelsen heraf samt på at digitalisere Maltas direktorat for handelsskibsfart (Merchant Shipping Directorate). Planen ventes desuden at øge digitaliseringen i den private sektor gennem foranstaltninger med henblik på at hjælpe virksomheder, navnlig SMV'er, i adskillige økonomiske sektorer med at digitalisere deres aktiviteter, hvilket vil forbedre deres effektivitet og produktivitet og kundeoplevelsen. Planen indeholder investeringer i digitalisering og nye teknologier inden for sundhedssystemet, som tager sigte på at forbedre kvaliteten af patientplejen, forbedre patientoplevelsen gennem rettidige og gennemsigtige oplysninger og nedbringe ventetiden. Den indeholder også bestemmelser om gennemførelse af en række sikre digitale løsninger og redskaber med henblik på at støtte brugere inden for retsvæsenet gennem samarbejde og integration, bedre adgang til domstolsprøvelse og et mere effektivt retssystem. Endelig indeholder planen foruden investeringer nogle reformer, som skal lette den digitale omstilling på bæredygtig vis. Navnlig er der planer om at gennemføre foranstaltningerne i Maltas digitale strategi 2021-2027 (især at mindske den digitale kløft og øge udbuddet af IKT-specialister) og om at vedtage Maltas strategi for intelligent specialisering, som fokuserer på at fremme FoI i virksomhederne og styrke det offentligt-private samarbejde.

(28)Planen ventes at yde et væsentligt bidrag til Maltas digitale omstilling. Tre af planens komponenter indeholder foranstaltninger, der er målrettet den digitale omstilling i den offentlige forvaltning, den private sektor samt i sundhedsvæsenet og retsvæsenet.

(27)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra f), og afsnit 2.6 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 indeholder genopretnings- og resiliensplanen foranstaltninger, der i høj grad (A-rating) bidrager til den digitale omstilling eller til håndtering af de dermed forbundne udfordringer. Foranstaltningerne til støtte for digitale mål omfatter et beløb, der svarer til 25,5 % af planens samlede tildeling, beregnet på grundlag af metoden i bilag VI til nævnte forordning.

(26)Planen indeholder foranstaltninger, der bidrager til den grønne omstilling og miljøbeskyttelse. Ingen foranstaltning er direkte målrettet forbedring af biodiversiteten, men adskillige foranstaltninger kan have positive indirekte virkninger. I betragtning af at forurening er en af drivkræfterne bag tabet af biodiversitet, ventes renoveringerne med henblik på energieffektivisering og foranstaltningerne til at dekarbonisere transporten at bidrage til at nedbringe drivhusgasemissionerne og emissionerne af forurenende stoffer, hvilket vil øge biodiversiteten. Planen indeholder desuden foranstaltninger vedrørende affaldshåndtering og specifikt vedrørende omlægning af affaldsindsamlingen, bygnings- og nedrivningsaffald (i den planlagte strategi for bygge- og nedrivningsaffald), engangsplastprodukter og udvidet producentansvar. Styrkelsen af affaldspolitikken ventes at forbedre affaldsforebyggelsen, affaldsindsamleingen og -behandlingen, hvilket også indirekte vil bidrage positivt til beskyttelsen af biodiversitet på øerne. Gennemførelsen af de foreslåede foranstaltninger forventes at få en varig indvirkning, navnlig ved at bidrage til den grønne omstilling og miljøbeskyttelse.

(25)Reformerne og investeringerne forventes at fremme Maltas dekarboniserings- og energiomstillingsmål som fastsat i den nationale energi- og klimaplan 2021-2030 og dermed bidrage til Unionens klimamål. Der er behov for yderligere offentlig finansiering for at mobilisere den samlede volumen af offentlige og private investeringer, der er nødvendig for at nå målene i den nationale energi- og klimaplan for 2021-2030. Investeringer til fremme af bæredygtig transport tegner sig for en stor del af planens klimabidrag. De suppleres af reformer, som tager sigte på at forbedre transportplanlægningen, skabe bredere adgang til offentlig transport og gennemføre planen for bæredygtig bymobilitet i Vallettaregionen. Energieffektivitetstiltag i private og offentlige bygninger såsom hospitaler og skoler såvel som opførelsen af solcellesystemer i bygninger, veje, gangstier og andre offentlige rum ventes også at medføre betydelige klima- og miljøgevinster.

(24)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra e), og afsnit 2.5 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 indeholder genopretnings- og resiliensplanen foranstaltninger, der i høj grad (A-rating) bidrager til den grønne omstilling, herunder biodiversitet, eller til afhjælpning af de dermed forbundne udfordringer. Foranstaltningerne til støtte for klimamål omfatter et beløb, der svarer til 53,8 % af planens samlede tildeling, beregnet på grundlag af metoden i bilag VI til nævnte forordning. I overensstemmelse med artikel 17 i nævnte forordning stemmer genopretnings- og resiliensplanen overens med oplysningerne i den nationale energi- og klimaplan for 2021-2030.

(23)Der er lagt særlig vægt på foranstaltninger, hvis indvirkning på miljømålene kræver nøje kontrol. Hvad angår Maltas strategi til håndtering af bygnings- og nedrivningsaffald og opfølgende gennemførelsesforanstaltninger bør risikoen for at gøre væsentlig skade afbødes ved at sikre, at ingen tiltag under strategien fører til en betydelig forøgelse af affaldsbortskaffelsen eller hæmmer forberedelsen med henblik på genbrug eller genanvendelse, og at det affald, der anvendes til opfyldning, er egnet ikkefarligt affald, som erstatter ikkeaffaldsmateriale, og at mængden heraf begrænses til det strengt nødvendige i overensstemmelse med artikel 3, nr. 17a), i direktiv 2008/98/EF om affald. En investering i opførelsen af et færgelandingssted bør bidrage til at flytte transporten væk fra vej og over til søtransport, hvilket fremmer multimodalitet, mindsker færdselstætheden og forbedrer luftkvaliteten. Eftersom infrastrukturen også vil blive anvendt af færger med forbrændingsmotorer, bør Malta som en ledsageforanstaltning installere elektrisk opladningsinfrastruktur til skibe i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet. Da opførelsen af opladningsinfrastrukturen er omfattet af en milepæl, ventes der ingen væsentlig skade. Malta har desuden afgivet bindende tilsagn i en milepæl om at gennemføre eventuelle betingelser, der ifølge miljøkonsekvensvurderingerne måtte være behov for.

(22)Genopretnings- og resiliensplanen sikrer for hver reform og investering, at der ikke gøres væsentlig skade på nogen af de seks miljømål, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852, nemlig modvirkning af klimaændringer, tilpasning til klimaændringer, bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer, cirkulær økonomi, forebyggelse og bekæmpelse af forurening samt beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer. Malta har fremlagt begrundelser i overensstemmelse med Europa-Kommissionens tekniske vejledning om "ikke at gøre væsentlig skade" (2021/C 58/01). I de tilfælde hvor det er nødvendigt, har Malta foreslået at gennemføre afbødende foranstaltninger for at undgå væsentlig skade, hvilket bør sikres gennem relevante milepæle.

(21)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra d), og afsnit 2.4 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 forventes genopretnings- og resiliensplanen at sikre, at ingen foranstaltning (A-rating) til gennemførelse af reformer og investeringsprojekter i genopretnings- og resiliensplanen gør væsentlig skade på miljømål som omhandlet i artikel 17 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (princippet om ikke at gøre væsentlig skade — DNSH-princippet).

(20)Forbedringen af de offentlige tjenester og af adgangen hertil gennem nye teknologier har potentiale til at sikre bedre adgang for alle, også dem, det er vanskeligere at nå ud til. Genopretnings- og resiliensplanen indeholder foranstaltninger, som ventes at bidrage til at skabe mere ligestilling mellem kønnene og lige muligheder for alle, bl.a. med hensyn til børnepasning, og fremme fjernarbejdsløsninger for den offentlige forvaltning, hvilket vil skabe bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv. Foranstaltninger til at øge beskæftigelsesegnetheden og sundhedstilstanden og forlænge arbejdslivet bør hjælpe med at nedbringe det kommende pres på socialsikringssystemet og de offentlige finansers holdbarhed, hvilket vil øge modstandsdygtigheden og reducere økonomiens sårbarhed over for fremtidige chok.

(19)Genopretnings- og resiliensplanen indeholder foranstaltninger til at forbedre inklusionen inden for uddannelse, forbedre adgangen til efteruddannelse og ajourføre det sociale system i overensstemmelse med principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder. Reforminitiativerne vedrørende uddannelsernes kvalitet og inklusivitet forventes at give bedre adgang til uddannelse og imødegå problemet med skolefrafald. Reformerne og investeringerne vedrørende den store andel af ufaglærte voksne forventes at give befolkningen, og navnlig de allermest udsatte, de kvalifikationer, der skal til for den digitale og den grønne omstilling, og at forbedre deres beskæftigelsesegnethed. Gennemførelsen af den opdaterede beskæftigelsesstrategi ventes at øge det maltesiske arbejdsmarkeds modstandsdygtighed. Bedre uddannelses- og arbejdsmarkedsresultater ventes at hjælpe med at nedbringe risikoen for fattigdom og social udstødelse.

(18)Simuleringer foretaget af Kommissionens tjenestegrene viser, at genopretnings- og resiliensplanen sammen med de øvrige foranstaltninger under EU-genopretningsinstrumentet potentielt vil kunne øge Maltas BNP med mellem 0,7 % og 1,1 % frem mod 2026, uden at medregne de mulige positive virkninger af strukturreformer, som kan være væsentlige. Investeringerne ventes at give efterspørgslen et kortsigtet boost, hvilket vil bidrage til den økonomiske genopretning. Styrkelsen af den institutionelle ramme, reformerne af uddannelsessystemet og digitaliseringsindsatsen ventes at øge vækstpotentialet på længere sigt. Investeringer og reformer med henblik på at øge energieffektiviteten, dekarbonisere transporten, forbedre sundhedssystemet, støtte virksomhedernes FoI og tilskynde til mere offentligt-privat samarbejde ventes også at bidrage yderlige til vækst og beskæftigelse.

(17)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra c), og afsnit 2.3 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 forventes genopretnings- og resiliensplanen at have stor indvirkning (A-rating) med hensyn til at styrke medlemsstatens vækstpotentiale, jobskabelse og økonomiske, sociale og institutionelle resiliens, bidrage til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, herunder gennem fremme af politikker for børn og unge, og afbøde covid-19-krisens økonomiske og sociale indvirkning, hvorved den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed og konvergens i Unionen styrkes.

(16)Hovedparten af de planlagte investeringer ventes at være målrettet mod den digitale og den grønne omstilling. Den digitale omstilling ventes at blive styrket gennem investeringer i den offentlige forvaltnings digitale tjenester, bl.a. for at øge modstandsdygtigheden, sikkerheden og effektiviteten af den digitale grundstruktur. Der planlægges en yderligere digitalisering af både retsvæsenet og sundhedsvæsenet. Den grønne omstilling ventes at blive fremmet gennem investeringer i bygningsrenovationer i såvel den private som den offentlige sektor, herunder skoler og hospitaler, samt i produktion og anvendelse af vedvarende energi i bygninger, veje og offentlige rum. Disse investeringer vil blive suppleret med reformer, der tager sigte på at styrke de lovgivningsmæssige rammer i byggesektoren og sikre et tilstrækkeligt og diversificeret udbud af arbejdstagere med den rette ekspertise. Adskillige reformer vedrører affaldshåndtering og -forebyggelse, hvilket vil øge cirkulariteten i økonomien.

(15)I genopretnings- og resiliensplanen nævnes også gennemførelsen af foranstaltninger inden for rammerne af den nyligt vedtagne beskæftigelsesstrategi, i det mindste for ældre arbejdstagere (55-64 år) og ufaglærte voksne samt med henblik på at nedbringe den kønsbestemte beskæftigelsesforskel. Den sociale beskyttelse i Malta bør være underlagt regelmæssig revision af betalingerne til arbejdsløshedsunderstøttelse og pension. Den langvarige udfordring med hensyn til skolefrafald forventes at blive afhjulpet gennem interventions- og forebyggelsesforanstaltninger. Adgangen til opkvalificerings- og omskolingsprogrammer ventes at blive lettet som følge af oprettelsen af e-uddannelse. Kompetenceudviklingen ventes at blive støttet af en målrettet investering i et nyt campus under Institut for Turismestudier, som suppleres med ajourførte undervisningsprogrammer. Inklusion inden for uddannelse ventes at blive forbedret takket være udrulningen af multisensoriske undervisningslokaler for studerende med særlige behov på uddannelsesinstitutionerne samt oprettelsen af to autismeenheder i mellemskolerne, som vil understøtte integrationen af elever med særlige behov. Planen indeholder også reformer, som skal fremme FoI i virksomhederne og et stærkere offentligt-privat samarbejde.

(14)Den planlagte oprettelse af et center for blod-, vævs- og cellesygdomme i Malta forventes at gøre landet selvforsynende med innovative behandlinger på området, hvilket ventes at øge sundhedssystemets modstandsdygtighed. Der er planlagt investeringer til yderligere digitalisering af operationelle processer, herunder levering af plejetjenester og ambulante faciliteter. Der er også planlagt reformer, som ventes at styrke forebyggelsen af sundhedsproblemer hos børn og forbedre forvaltningen af arbejdsstyrken samt at gøre det lettere at ansætte og integrere udenlandske arbejdstagere.

(13)Risikoen for hvidvask af penge og finansiering af terrorisme ventes at falde yderligere som følge af gennemførelsen af den relevante strategi og handlingsplan for 2021-2023. Malta har endvidere givet tilsagn om at træffe de nødvendige foranstaltninger til at afhjælpe de mangler, som Den Finansielle Aktionsgruppe konstaterede ved evalueringen i juni. Malta har også planlagt foranstaltninger til at dæmme op for aggressiv skatteplanlægning, bl.a. ved at vedtage lovgivning om interne afregningspriser og gennemførelse en undersøgelse, som skal følges op med lovændringer vedrørende foranstaltninger med hensyn til indgående og udgående udbytte, renter og royalties.

(12)Genopretnings- og resiliensplanen tager sigte på at øge retsvæsenets uafhængighed og effektivitet gennem adskillige foranstaltninger, herunder ændringer af udnævnelsesprocedurerne for retspræsidenten og dommere, en forøgelse af antallet af dommere og investeringer i digitalisering af retssystemet. Hvad angår retsforfølgelse har Malta planer om at opdele statsadvokatens dobbelte rolle som anklager og juridisk rådgiver for regeringen og påtænker at overføre retsforfølgningen fra politiet til statsadvokaten. Den institutionelle kapacitet til at bekæmpe korruption forventes at blive styrket med gennemførelsen af den nationale strategi til bekæmpelse af svig og korruption, reformen af kontoret for inddrivelse af aktiver (Asset Recovery Bureau) og af den faste kommission til bekæmpelse af korruption (Permanent Commission Against Corruption).

(11)Genopretnings- og resiliensplanen indeholder et omfattende sæt gensidigt forstærkende reformer og investeringer, der bidrager effektivt til at håndtere alle eller en betydelig del af de økonomiske og sociale udfordringer, som er skitseret i de landespecifikke henstillinger, Rådet rettede til Malta som led i det europæiske semester 2019 og 2020, navnlig på områderne i) styring, især med hensyn til retsvæsenets uafhængighed og effektivitet og bekæmpelse af korruption og hvidvask af penge, ii) sundhed, iii) uddannelse og iv) den digitale og grønne økonomiske omstilling, herunder med hensyn til cirkulær økonomi, energieffektivitet og vedvarende energi. Investeringer og reformer på områderne pensioner, aggressiv skatteplanlægning og forskning og innovation bidrager delvis til at imødegå de udfordringer, der er identificeret i de landespecifikke henstillinger.

(10)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra b), og afsnit 2.2 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 forventes genopretnings- og resiliensplanen at bidrage til på effektiv vis at håndtere alle eller en betydelig del af de udfordringer (A-rating), der er identificeret i de relevante landespecifikke henstillinger, herunder finansielle aspekter heraf, som er rettet til Malta, eller udfordringer identificeret i andre relevante dokumenter, som Kommissionen vedtager officielt inden for rammerne af det europæiske semester. Henstillingerne vedrørende den umiddelbare finanspolitiske reaktion på pandemien kan anses for at falde uden for rammerne for Maltas plan, selv om Malta generelt har reageret hensigtsmæssigt og tilstrækkeligt på det umiddelbare behov for at understøtte økonomien ved hjælp af finanspolitiske foranstaltninger i 2020 og 2021 i overensstemmelse med bestemmelserne om den generelle undtagelsesklausul i stabilitets- og vækstpagten.

(9)De resterende fire søjler behandles tilfredsstillende gennem de forskellige komponenter. Foranstaltninger til at forhindre skolefrafald og forbedre kvaliteten af og inklusion inden for uddannelsessystemet forventes at øge udbuddet af nødvendige færdigheder og bidrage til intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst samt at fremme politikker for den næste generation, børn og unge. Sundhedsmæssig, økonomisk, social og institutionel resiliens behandles gennem foranstaltninger såsom reformer og investeringer til at styrke og øge sundhedssystemets modstandsdygtighed, effektivisere den offentlige forvaltning gennem digitalisering, herunder retsvæsenet, og afhjælpe institutionelle flaskehalse ved hjælp af sammenhængende forvaltningsreformer. Samtidig ventes foranstaltningerne inden for uddannelse, færdigheder, sundhed og offentlig forvaltning at bidrage til øget social og territorial samhørighed.

(8)Planen indeholder foranstaltninger, der bidrager til alle seks søjler, idet et betydeligt antal af planens komponenter vedrører flere søjler. Denne tilgang er med til at sikre en fyldestgørende og sammenhængende behandling af hver søjle. Desuden anses det særlige fokus på intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst sammen med den overordnede vægtning på tværs af søjlerne for at være tilstrækkeligt afbalanceret i betragtning af Maltas specifikke udfordringer. De første tre ud af seks komponenter i Maltas plan har direkte relation til de første to søjler, dvs. den grønne og den digitale omstilling. Bidraget til den grønne omstilling ventes at komme fra forskellige reformer og investeringsforanstaltninger, der tager sigte på at dekarbonisere vejtransporten, opnå bæredygtig mobilitet, øge bygningers energieffektivitet, forbedre affaldshåndteringssystemet og fremme vedvarende energi. Investeringer og reformer inden for den offentlige forvaltning, sundhedssektoren og retsvæsenet vil understøtte den digitale omstilling.

(5)Genopretnings- og resiliensplanerne bør forfølge de overordnede mål for genopretnings- og resiliensfaciliteten, som er oprettet i henhold til forordning (EU) 2021/241, og for EU-genopretningsinstrumentet, som er oprettet i henhold til Rådets forordning (EU) 2020/2094, til støtte for genopretningen efter covid-19-krisen. De bør fremme Unionens økonomiske, sociale og territoriale samhørighed ved at bidrage til de seks søjler, der er omhandlet i artikel 3 i forordning (EU) 2021/241.

(3)I Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet henstillede Rådet til medlemsstaterne i euroområdet at træffe foranstaltninger, herunder gennem deres genopretnings- og resiliensplaner, til bl.a. at sikre en politisk kurs, der støtter genopretningen, samt til at forbedre konvergensen, modstandsdygtigheden og den bæredygtige og inklusive vækst yderligere. Rådet henstillede også til medlemsstaterne i euroområdet at styrke de nationale institutionelle rammer, sikre makrofinansiel stabilitet samt fuldføre Den Økonomiske og Monetære Union og styrke euroens internationale rolle.

(2)Den 9. juli 2019 og den 20. juli 2020 rettede Rådet henstillinger til Malta som led i det europæiske semester. Rådet henstillede navnlig til Malta at træffe foranstaltninger til støtte for den økonomiske genopretning, sikre sundheds- og pensionssystemets finanspolitiske holdbarhed, styrke sundhedssystemets modstandsdygtighed, konsolidere arbejdsdelingsordningerne og sikre alle arbejdstagere tilstrækkelig beskyttelse mod arbejdsløshed, forbedre kvaliteten og inklusionen inden for uddannelse og udvikling af færdigheder, sikre en effektiv gennemførelse af likviditetsstøtte til de berørte virksomheder og selvstændige erhvervsdrivende, investere i den grønne og den digitale omstilling, navnlig i ren og effektiv produktion og anvendelse af energi, bæredygtig transport, affaldshåndtering samt forskning og innovation. Derudover blev det henstillet til Malta at styrke den institutionelle ramme ved at øge retsvæsenets uafhængighed, fortsætte bestræbelserne på at opdage og retsforfølge korruption, afbøde risiciene for hvidvask af penge, især hvad angår håndhævelse, og tilpasse skattesystemet for at få bugt med enkeltpersoners og multinationale selskabers aggressive skatteplanlægning. Efter at have vurderet fremskridtene med gennemførelsen af disse landespecifikke henstillinger på tidspunktet for forelæggelsen af genopretnings- og resiliensplanen finder Kommissionen, at henstillingen om at træffe foranstaltninger til at imødegå covid-19-pandemien er blevet gennemført fuldt ud. Der er gjort væsentlige fremskridt med hensyn til henstillingen om likviditetsstøtte til virksomheder, der er berørt af pandemien.

(1)Covid-19-udbruddet har haft ødelæggende konsekvenser for Maltas økonomi. I 2019 udgjorde Maltas bruttonationalprodukt pr. indbygger (BNP pr. indbygger) 86 % af gennemsnittet for EU. Ifølge Kommissionens mellemliggende sommerprognose 2021 faldt Maltas reale BNP med 7,8 % i 2020, mens det ventes at falde med 2,6 % i 2020 og 2021 samlet set. Forhold af længere varighed, som påvirker de økonomiske resultater på mellemlang sigt, omfatter navnlig mangel på kvalificeret arbejdskraft, udfordringer relateret til en aldrende befolkning samt svagheder i de regulerings- og tilsynsmæssige rammer, som forhindrer virksomhederne i at udnytte alle fordelene ved den grønne og den digitale omstilling.

EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 16.9.2021 COM(2021) 584 final BILAG

til forslag til Rådets gennemførelsesafgørelse om godkendelse af vurderingen af Maltas genopretnings- og resiliensplan {SWD(2021) 269 final}



BILAG AFSNIT 1: REFORMER OG INVESTERINGER INDEN FOR RAMMERNE AF GENOPRETNINGS- OG RESILIENSPLANEN 1.Beskrivelse af reformer og investeringer 1.Komponent 1: Håndtering af klimaneutralitet gennem øget energieffektivitet, ren energi og en cirkulær økonomi Denne komponent i Maltas genopretnings- og resiliensplan bidrager til at tackle udfordringerne i forbindelse med den kraftige stigning i energiforbruget og affaldsproduktionen som følge af en hurtig vækst i befolkningen, beskæftigelsen og BNP i de senere år. Maltas særlige karakteristika, herunder landets lille størrelse, høje befolkningstæthed, begrænsede landområder, manglende stordriftsfordele, dets afhængighed af enkelte distributører og leverandører samt knapheden på naturressourcer, forværrer alle disse udfordringer. Formålet med komponenten er at investere i dekarbonisering af en række bygninger, levere løsninger for vedvarende energi i offentlige rum, samtidig med at der indføres reformer med henblik på at udvikle en langsigtet bygningsrenoveringsstrategi og forbedre affaldshåndteringen. Investeringerne består i renovering af en række private og offentlige bygninger, offentlige skoler og hospitaler, der har til formål at forbedre disse bygningers energimæssige ydeevne, reducere energiforbruget og kulstofemissionerne. Komponenten har også til formål at opføre en næsten kulstofneutral skole, som også skal omfatte brug af vedvarende energisystemer samt investeringer i vedvarende energi på veje og offentlige steder. Reformen med henblik på at udvikle en langsigtet bygningsrenoveringsstrategi supplerer disse investeringer ved at skabe en ramme, der fremmer renovering af Maltas bygningsmasse senest i 2050. Komponenten omfatter også udformning af en forbedret affaldspolitik, herunder omstrukturering af affaldsindsamlingen, for at begrænse affald og forbedre cirkulariteten. Komponenten bidrager til at efterkomme de landespecifikke henstillinger om investeringer i den grønne og digitale omstilling, navnlig om ren og effektiv produktion og anvendelse af energi og affaldshåndtering (landespecifikke henstillinger nr. 3 fra 2019 og nr. 3 fra 2020). Det forventes, at ingen foranstaltning i denne komponent skader miljømålene i henhold til artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 væsentligt, idet der tages hensyn til beskrivelsen af foranstaltningerne og de afhjælpende foranstaltninger, der er fastsat i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01).



A.1. Beskrivelse af reformer og investeringer, som finansieres med ikketilbagebetalingspligtig støtte Reform C1-R1: Udvikling af en langsigtet renoveringsstrategi Formålet med reformen er at styrke de institutionelle rammer og sikre, at der er kvalificeret arbejdskraft til rådighed i bygge- og anlægsindustrien. Med reformen oprettes der en reguleringsmyndighed for bygninger, som er ansvarlig for en integreret regulering og bæredygtig forvaltning af bygge- og anlægsindustrien, og som har forskellige ansvarsområder, herunder udstedelse og håndhævelse af retningslinjer og metoder for god praksis, politikker og forskrifter, oprettelse af et centralt kontor til modtagelse og behandling af klager og overvågning af bygningers og bygningers ydeevne, sikkerhed og kvalitet i Malta. Det sikrer, at tilsynsmyndigheden har det nødvendige personale, og at den er fuldt operationel. Det skal øge tilgængeligheden af kvalificeret personale ved at udvide kvalifikations- og opkvalificeringsforanstaltningerne til nye fagkategorier med henblik på at opnå et kvalifikationskort med særlig prioritet i forbindelse med erhvervelse af de nødvendige færdigheder til støtte for bygningsrenoveringsprojekter baseret på prognoser for efterspørgslen efter og udbuddet af kvalifikationer. Reformforanstaltningerne indgår i den langsigtede renoveringsstrategi, der har til formål at renovere Maltas bygningsmasse med henblik på at forbedre den energimæssige ydeevne, øge anvendelsen af vedvarende energi, reducere emissionerne og opnå dekarbonisering af bygningsmassen senest i 2050. Reformen gennemføres senest den 30. juni 2023. Reform C1-R2: Fremme af effektiv affaldshåndtering gennem en solid ramme for affaldshåndtering, herunder reform af affaldsindsamlingssystemet Formålet med reformen er at forbedre affaldshåndteringen og fremme overgangen til en cirkulær økonomi. Reformen skal bestå i overgangen til et regionaliseret og harmoniseret nationalt affaldsindsamlingssystem, udvidelsen af det udvidede producentansvar til nye sektorer og foranstaltninger vedrørende bygge- og nedrivningsaffald. Omorganiseringen af affaldsindsamlingen skal konsolidere affaldsindsamlingstjenesterne i fem regioner i Malta og Gozo (fra en eksisterende fragmenteret ramme, der er spredt mellem 68 lokale råd). Reformen skal føre til øgede stordriftsfordele, øget særskilt indsamling, bedre udnyttelse af den relevante køretøjsflåde og en optimering af investeringsomkostningerne.

Lovgivningen skal træde i kraft for at udvide forpligtelserne vedrørende udvidet producentansvar til at omfatte yderligere affaldsstrømme såsom dæk og tekstiler. Gennemførligheden og omfanget af en sådan udvidelse fastlægges på grundlag af en uafhængig undersøgelse. Denne proces skal også understøttes af ikrafttrædelsen af lovgivning rettet mod engangsplast. Der skal vedtages en strategi for bygge- og nedrivningsaffald, som skal identificere muligheder for håndtering af affald fra bygge- og nedrivningsaktiviteter med henblik på at flytte behandlingen af sådant affald fra bortskaffelse til forberedelse med henblik på genbrug og genanvendelse. At gennemføre en sådan strategi: i) der træder et nyt regelsæt for håndtering af bygge- og nedrivningsaffald i kraft, ii) der vedtages standarder for bygge- og nedrivningsindustrien for at reducere mængden af bygge- og nedrivningsaffald, der produceres, og sikre, at det producerede affald er egnet til behandling i overensstemmelse med affaldshierarkiet Og iii) der skal fastsættes betingelser for nyttiggørelse af egnet bygge- og nedrivningsaffald i de strengt nødvendige mængder til opfyldning af stenbrud, der er erklæret delvist opbrugt, udtømt eller inaktivt, med henblik på at bringe det tilbage til deres oprindelige tilstand. Det forventes, at denne foranstaltning ikke skader miljømålene i væsentlig grad, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852, under hensyntagen til beskrivelsen af foranstaltningen og de afhjælpende foranstaltninger, der er fastsat i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01). Reformen gennemføres senest den 31. december 2025. Investering C1-I1: Investeringer i renovering og grønnere bygninger i den offentlige og private sektor, herunder gennemgribende eftermontering gennem energi- og ressourceeffektivitetsforanstaltninger Formålet med investeringen er at forbedre energieffektiviteten, reducere energiefterspørgslen, nedbringe kulstofemissionerne og begrænse energiaffaldet gennem renovering af bygninger i den offentlige og private sektor. Investeringen skal bestå i renovering, herunder gennemgribende renovering, af mindst 9 232 m² offentlige bygninger og mindst 40 605 m² bygninger i den private sektor, herunder erhvervsbygninger og erhvervsbygninger. Private bygningers endelige renoverede areal afhænger af de støtteberettigede omkostninger under tilskudsordningen. De offentlige bygninger, der skal renoveres, udvælges på grundlag af det største potentiale for energibesparelser, samtidig med at der tages hensyn til yderligere afvejninger i forbindelse med logistiske spørgsmål, som kan påvirke den realistiske gennemførelse af interventionerne. Særlige bygningsforhold og krav til private bygninger er endnu ikke fastlagt. Renoveringen skal resultere i en reduktion af primærenergiefterspørgslen (PED) på mindst 30 %. Det forventes, at denne foranstaltning ikke skader miljømålene i væsentlig grad, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852, under hensyntagen til beskrivelsen af foranstaltningen og de afhjælpende foranstaltninger, der er fastsat i RRP'en i overensstemmelse med den tekniske vejledning om skadelige stoffer (2021/C58/01). Foranstaltningen kræver navnlig, at de økonomiske aktører, der udfører anlægsarbejdet, sikrer, at mindst 70 % (i vægtprocent) af det ikkefarlige bygge- og nedrivningsaffald (bortset fra naturligt forekommende materiale som omhandlet i kategori 17 05 04 i den europæiske liste over affald, der er opstillet ved afgørelse 2000/532/EF af 3. maj 2000 om erstatning af afgørelse 94/3/EF om fastlæggelse af en liste over affald i henhold til artikel 1, litra a), i Rådets direktiv 75/442/EØF om affald og Rådets afgørelse 94/904/EF om fastlæggelse af en liste over farligt affald i henhold til artikel 1, stk. 4, i Rådets direktiv 91/689/EØF om farligt affald (meddelt under dokumentnummer C (2000) 1147)), der produceres på byggepladsen, forberedes med henblik på genbrug, genanvendelse og genanvendelse af andet affald i overensstemmelse med artikel 11.2, litra b), i direktiv 2008/98/EF om affald og EU's protokol for håndtering af bygge- og nedrivningsaffald. Investeringen gennemføres senest den 31. december 2025. Investering C1-I2: Investeringer i renovering og gennemgribende modernisering af offentlige hospitaler Formålet med investeringen er at forbedre energieffektiviteten, reducere energiefterspørgslen, reducere kulstofemissionerne, begrænse energispild og skabe en model for andre lignende bygninger gennem renovering af et offentligt hospital. Desuden skal investeringen også forbedre patienternes trivsel og øge servicekvalitetsniveauet. Investeringen skal bestå i renovering og gennemgribende eftermontering af mindst 9 167 m² på det offentlige hospital i Mount Carmel. Renoveringen skal resultere i en reduktion af primærenergiefterspørgslen (PED) på mindst 30 %. Det forventes, at denne foranstaltning ikke skader miljømålene i væsentlig grad, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852, under hensyntagen til beskrivelsen af foranstaltningen og de afhjælpende foranstaltninger, der er fastsat i RRP'en i overensstemmelse med den tekniske vejledning om skadelige stoffer (2021/C58/01). Foranstaltningen kræver navnlig, at de økonomiske aktører, der udfører anlægsarbejdet, sikrer, at mindst 70 % (i vægtprocent) af det ikkefarlige bygge- og nedrivningsaffald (bortset fra naturligt forekommende materiale som omhandlet i kategori 17 05 04 i den europæiske liste over affald, der er opstillet ved afgørelse 2000/532/EF af 3. maj 2000 om erstatning af afgørelse 94/3/EF om fastlæggelse af en liste over affald i henhold til artikel 1, litra a), i Rådets direktiv 75/442/EØF om affald og Rådets afgørelse 94/904/EF om fastlæggelse af en liste over farligt affald i henhold til artikel 1, stk. 4, i Rådets direktiv 91/689/EØF om farligt affald (meddelt under dokumentnummer C (2000) 1147)), der produceres på byggepladsen, forberedes med henblik på genbrug, genanvendelse og genanvendelse af andet affald i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, litra b), i direktiv 2008/98/EF om affald og EU's protokol for håndtering af bygge- og nedrivningsaffald. Investeringen gennemføres senest den 31. marts 2026. Investering C1-I3: Investeringer i renovering, gennemgribende renovering og vedvarende energi i offentlige skoler Formålet med investeringen er at forbedre energieffektiviteten, reducere energiefterspørgslen, reducere kulstofemissionerne og begrænse energispildet i to offentlige skoler. Investeringen skal gøre de udvalgte skoler kulstofneutrale, øge anvendelsen af vedvarende energi og forbedre læringsmiljøet i disse skoler gennem optimering af indendørs sundhed, luftkvalitet og komfort. Investeringen skal bestå i renovering, herunder gennemgribende modernisering, af to offentlige skoler (St. Benedikt College Għaxaq Primary School og Gozo College Nadur Primary School), der dækker et samlet areal på mindst 9 710 m². Renoveringen skal resultere i en reduktion af primærenergiefterspørgslen (PED) på mindst 30 %. Det forventes, at denne foranstaltning ikke skader miljømålene i væsentlig grad, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852, under hensyntagen til beskrivelsen af foranstaltningen og de afhjælpende foranstaltninger, der er fastsat i RRP'en i overensstemmelse med den tekniske vejledning om skadelige stoffer (2021/C58/01). Foranstaltningen kræver navnlig, at de økonomiske aktører, der udfører anlægsarbejdet, sikrer, at mindst 70 % (i vægtprocent) af det ikkefarlige bygge- og nedrivningsaffald (bortset fra naturligt forekommende materiale som omhandlet i kategori 17 05 04 i den europæiske liste over affald, der er opstillet ved afgørelse 2000/532/EF af 3. maj 2000 om erstatning af afgørelse 94/3/EF om fastlæggelse af en liste over affald i henhold til artikel 1, litra a), i Rådets direktiv 75/442/EØF om affald og Rådets afgørelse 94/904/EF om fastlæggelse af en liste over farligt affald i henhold til artikel 1, stk. 4, i Rådets direktiv 91/689/EØF om farligt affald (meddelt under dokumentnummer C (2000) 1147)), der produceres på byggepladsen, forberedes med henblik på genbrug, genanvendelse og genanvendelse af andet affald i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, litra b), i direktiv 2008/98/EF om affald og EU's protokol for håndtering af bygge- og nedrivningsaffald. Investeringen gennemføres senest den 31. december 2023. Investering C1-I4: Investering i opførelsen af et pilotprojekt, der er næsten kulstofneutral skole, der skal tjene som model for fremtiden og give eleverne en fremtidssikret læringserfaring

Formålet med investeringen er at opføre en ny næsten kulstofneutral skole, St. Theresa College Msida Primary School, der opfylder standardkravene om høj energieffektivitet under hensyntagen til ressourceeffektivitet, klimatilpasningsforanstaltninger, indførelse af digitale teknologier og overkommelige priser. Dette skal tjene som et pilotprojekt for fremtidige investeringer og vise optimeringen af indendørs sundhed, luftkvalitet, høj energieffektivitet, lave kulstofemissioner og udbredt anvendelse af vedvarende energisystemer. Der skal også sikres lige adgang for personer med handicap. Investeringen skal bestå i opførelse af en næsten kulstofneutral pilotskole på i alt ca. 14 499 m² med en kapacitet på 500 elever, 40 klasser, et børnepasningscenter, med plads til ca. 120 børn, et bibliotek (kapacitet på 300 personer) og en hal, der også skal være til rådighed for lokalsamfundet. Byggeriet skal sikre, at et primært energibehov, der er mindst 20 % lavere end kravet til næsten energineutrale bygninger, er opfyldt. Det forventes, at denne foranstaltning ikke skader miljømålene i væsentlig grad, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852, under hensyntagen til beskrivelsen af foranstaltningen og de afhjælpende foranstaltninger, der er fastsat i RRP'en i overensstemmelse med den tekniske vejledning om skadelige stoffer (2021/C58/01). Foranstaltningen kræver navnlig, at de økonomiske aktører, der udfører anlægsarbejdet, sikrer, at mindst 70 % (i vægtprocent) af det ikkefarlige bygge- og nedrivningsaffald (bortset fra naturligt forekommende materiale som omhandlet i kategori 17 05 04 i den europæiske liste over affald, der er opstillet ved afgørelse 2000/532/EF af 3. maj 2000 om erstatning af afgørelse 94/3/EF om fastlæggelse af en liste over affald i henhold til artikel 1, litra a), i Rådets direktiv 75/442/EØF om affald og Rådets afgørelse 94/904/EF om fastlæggelse af en liste over farligt affald i henhold til artikel 1, stk. 4, i Rådets direktiv 91/689/EØF om farligt affald (meddelt under dokumentnummer C (2000) 1147)), der produceres på byggepladsen, forberedes med henblik på genbrug, genanvendelse og genanvendelse af andet affald i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, litra b), i direktiv 2008/98/EF om affald og EU's protokol for håndtering af bygge- og nedrivningsaffald. Investeringen gennemføres senest den 31. december 2023. Investering C1-I5: Investeringer i vedvarende energi i veje og offentlige rum Formålet med denne investering er at producere grøn energi ved hjælp af vedvarende energikilder. Maltas beskedne størrelse begrænser muligheden for energiproduktion på land. I betragtning af betydningen af solenergi på øerne er der imidlertid blevet undersøgt forskellige muligheder, som rækker ud over de traditionelle taginvesteringer. Investeringen skal bestå i installation af solcelleinfrastruktur på veje, gangstier og andre offentlige åbne områder med en installeret kapacitet på 143 kW. Den producerede energi skal navnlig anvendes til at forsyne vedvarende energi til vejbelysning samt fodgængerovergange, ladestandere til elbiler og elcykler, USB-ladestandere, sikkerhedskameraer, wi-fi-hotspots og andre vejteknologier. Det forventes, at denne foranstaltning ikke skader miljømålene i væsentlig grad, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852, under hensyntagen til beskrivelsen af foranstaltningen og de afhjælpende foranstaltninger, der er fastsat i RRP'en i overensstemmelse med den tekniske vejledning om skadelige stoffer (2021/C58/01). Foranstaltningen kræver navnlig, at de økonomiske aktører, der udfører anlægsarbejdet, sikrer, at mindst 70 % (i vægtprocent) af det ikkefarlige bygge- og nedrivningsaffald (bortset fra naturligt forekommende materiale som omhandlet i kategori 17 05 04 i den europæiske liste over affald, der er opstillet ved afgørelse 2000/532/EF af 3. maj 2000 om erstatning af afgørelse 94/3/EF om fastlæggelse af en liste over affald i henhold til artikel 1, litra a), i Rådets direktiv 75/442/EØF om affald og Rådets afgørelse 94/904/EF om fastlæggelse af en liste over farligt affald i henhold til artikel 1, stk. 4, i Rådets direktiv 91/689/EØF om farligt affald (meddelt under dokumentnummer C (2000) 1147)), der produceres på byggepladsen, forberedes med henblik på genbrug, genanvendelse og genanvendelse af andet affald i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, litra b), i direktiv 2008/98/EF om affald og EU's protokol for håndtering af bygge- og nedrivningsaffald. Investeringen gennemføres senest den 30. juni 2024. A.2. Milepæle, mål, indikatorer og tidsplan for overvågning og gennemførelse af den ikketilbagebetalingspligtige støtte Nummer Relevant foranstaltning (reform eller investering) Milepæl/mål Betegnelse Kvalitative indikatorer

(for milepæle) Kvantitative indikatorer

(for mål) Tidsplan for færdiggørelse(angiv kvartal og år) Beskrivelse og klar definition af hver milepæl og målsætning Måleenhed Referencescenarie Målsætning Kvartal År 1,1 C1.R.1 Milepæl Bygnings- og anlægsmyndighedslovens ikrafttræden Bestemmelse i loven om ikrafttræden af bygnings- og anlægsmyndighedslov nr. XIV af 2021 2. kvartal 2021 Bygnings- og anlægsmyndighedsloven træder i kraft med det formål at oprette en reguleringsmyndighed for bygninger. Myndigheden er ansvarlig for regulering, forbedring og bæredygtig forvaltning af bygge- og anlægsindustrien i Malta. 1,2 C1.R.1 Milepæl Bygge- og anlægsmyndighed — fuldt operationel Byggestyrelsen er fuldt funktionsdygtig i overensstemmelse med ACT nr. XIV af 2021. 1. kvartal 2023 Byggestyrelsen forventes at være fuldt funktionsdygtig i overensstemmelse med ACT nr. XIV af 2021. Myndigheden skal i overensstemmelse med etablerede administrative procedurer have ressourcer til at sætte den i stand til effektivt at opfylde sit mandat i henhold til loven. 1,3 C1.R.1 Milepæl Uddannelse og certificering af fagfolk inden for bygge- og anlægsindustrien Iværksættelse af uddannelse og certificering af fagfolk inden for bygge- og anlægsindustrien 4. kvartal 2022 Åben indkaldelse af ansøgninger om et uddannelses- og autorisationsprogram for fagfolk og håndværkere på forskellige niveauer i bygge- og anlægsindustrien for at øge kapaciteten til renoveringskurser. Den skal være rettet mod en række fagfolk og handelsfolk på forskellige niveauer inden for det lokale økosystem. 1,4 C1.R.1 Mål Fagfolk inden for bygge- og anlægsindustrien, der er uddannet og certificeret Antal 0 500 4. kvartal 2023 Antal fagfolk i byggebranchen, der er uddannet og certificeret med kvalifikationskort. 1,5 C1.R.2 Milepæl Ikrafttrædelse af den ajourførte miljøbeskyttelseslov Bestemmelse i loven om lovens ikrafttræden 4. kvartal 2021 Ikrafttræden af den ajourførte miljøbeskyttelseslov, hvorefter import, fremstilling, salg og distribution af visse engangsplastprodukter, dvs. plastposer, bestik, sugerør og plader, er forbudt. 1,6 C1.R.2 Milepæl Undersøgelse af gennemførligheden af at udvide forpligtelserne vedrørende udvidet producentansvar til at omfatte yderligere affaldsstrømme Offentliggørelse af en undersøgelse af gennemførligheden af at udvide forpligtelserne vedrørende udvidet producentansvar til at omfatte yderligere affaldsstrømme 4. kvartal 2024 Undersøgelse af gennemførligheden af at udvide forpligtelserne vedrørende udvidet producentansvar til at omfatte yderligere affaldsstrømme, der er offentliggjort. Formålet med denne undersøgelse er at vurdere, om det er muligt at udvide de udvidede producentansvarsforpligtelser, som i øjeblikket gælder for visse affaldsstrømme, til at omfatte yderligere affaldsstrømme, herunder dæk og tekstiler. Undersøgelsen skal udføres af en uafhængig kontrahent, der udvælges gennem offentlige indkøb. 1,7 C1.R.2 Milepæl Ikrafttræden af lovgivning, der kan anses for hensigtsmæssig i forbindelse med undersøgelsen af muligheden for at målrette nye affaldsstrømme gennem udvidet producentansvar Bestemmelse i loven om lovens ikrafttræden 4. kvartal 2025 Ikrafttræden af ny lovgivning for de affaldsstrømme, der blev anset for hensigtsmæssige i undersøgelsen af gennemførligheden af at udvide forpligtelserne vedrørende udvidet producentansvar til at omfatte yderligere affaldsstrømme. 1,8 C1.R.2 Milepæl Vedtagelse af strategien for bygge- og nedrivningsaffald for Malta Onlineoffentliggørelse af bygnings- og nedrivningsaffaldsstrategien for Malta 4. kvartal 2021 Vedtagelse af affaldsstrategien for byggeri og nedrivning (C & D). Strategien skal være i overensstemmelse med EU's affaldslovgivning og EU's protokol om bygge- og nedrivningsaffald. Strategien skal identificere specifikke foranstaltninger på fire prioriterede områder:

1. Planlægning og konstruktion: Som sigter mod at løse problemet ved kilden ved at nedrive eller opføre det på en bæredygtig måde

2. Affaldshåndtering: Foranstaltninger til forbedring af affaldslogistikken både på udviklingsstedet og uden for anlægget

3. Kvalitetsstyring: Foranstaltninger, der har til formål at øge tilliden til praksis for håndtering af C & D affald og forbedre kvaliteten af de genanvendte C & D-materialer og

4. Politiske og lovgivningsmæssige rammer: foreslår at forbedre politikken og rammebetingelserne for at bryde forbindelsen mellem udvikling og affaldsproduktion. Det foreslåede regelsæt skal være i overensstemmelse med EU's lovgivning og retningslinjer for bygge- og nedrivningsaffald. Foranstaltningen må ikke føre til en betydelig forøgelse af bortskaffelsen af affald eller skabe hindringer for forberedelse med henblik på genbrug og genanvendelse af affald. 1,9 C1.R.2 Milepæl Vedtagelse af standarder for bygge- og anlægsindustrien Vedtagelse af standarder for bygge- og anlægsindustrien 4. kvartal 2022 Vedtagelse af standarder for bygge- og anlægsindustrien. Standarderne vedrører: 1) bedste praksis for (de) byggeri med henblik på at reducere mængden af produceret bygge- og nedrivningsaffald (C & D) og sikre, at det producerede affald er egnet til behandling i overensstemmelse med affaldshierarkiet i artikel 4 i direktiv 2008/98/EF om affald. 2) klassificering af C & D-affald efter type, materiale, sammensætning og vægt med det formål at tilskynde til adskillelse på stedet samt forbedre kvaliteten af affaldsstrømmene med henblik på efterfølgende genbrug eller genanvendelse 3) passende udgravningsarbejder med det formål at genanvende udgravede bjergarter til bygge- og anlægsformål 4) dimensionerne af interne og eksterne åbninger i boliger, der har til formål at tilskynde til genbrug af udstyr og mindske diversificeringen, hvilket giver stordriftsfordele. Disse standarder indarbejdes i de lovgivningsmæssige rammer, og overholdelse af disse standarder er et væsentligt krav forud for udstedelsen af en eksekverbar udviklingstilladelse. 1,10 C1.R.2 Milepæl Ikrafttrædelse af et nyt regelsæt for håndtering af bygge- og nedrivningsaffald Bestemmelse i det nye regelsæt, der angiver, at det nye regelsæt er trådt i kraft 4. kvartal 2023 Ikrafttrædelse af et nyt regelsæt for håndtering af bygge- og nedrivningsaffald i Malta. Regelsættet skal udvikles og drøftes med alle aktører, der er involveret i bygge- og nedrivningskæden. Regelsættet skal være i overensstemmelse med EU's affaldslovgivning og EU's protokol og retningslinjer for bygge- og nedrivningsaffald. Hovedformålet med regelsættet er at etablere en retlig ramme, der fokuserer på bygge- og anlægsindustrien på en helhedsorienteret måde, fra markedsføring af byggevarer til håndtering af affald fra denne industri, idet der tages hensyn til industriens miljøpåvirkning i hver fase. Regelsættet skal struktureres på de fire vigtigste prioriterede områder, der er anført i strategien, for at sikre et skift i retning af en mere cirkulær økonomi: i) forebyggelse og bedre håndtering af C & D-affald på hvert udviklingsstadium, dvs. i nedrivnings-, udgravnings- og anlægsfaserne ii) adskillelse af affald ved kilden Og iii) fremme udviklingen af sekundære markeder for udtjente ressourcer samt sikre, at der sker et skift fra nyttiggørelse og bortskaffelse til genbrug og genanvendelse. Desuden skal de nævnte forordninger klart identificere og definere roller og ansvarsområder for de aktører (f.eks. bygherrer, entreprenører, arkitekter og ejere af fast ejendom), der er involveret i sektoren. 1,11 C1.R.2 Milepæl Genvinding af bygge- og nedrivningsaffald ved opfyldning af tomrum (stenbrud) Der er indført betingelser for nyttiggørelse af bygge- og nedrivningsaffald i tomrum 4. kvartal 2022 Følgende betingelser er til stede for genvinding af bygge- og nedrivningsaffald i tomrum med henblik på at genoprette det i deres oprindelige tilstand med høje miljøstandarder: i) Miljø- og ressourcemyndigheden i samarbejde med planlægningsmyndigheden har identificeret de stenbrud, der er erklæret delvist opbrugt, udtømt eller inaktive, og har fastsat den deri indeholdte mængde ii) Et sæt kommissorium for restaurering af hulrum til deres oprindelige tilstand Og iii) mekanismer til at tilskynde til knusning af materiale forud for opfyldning, såsom at presse materiale forud for opfyldning som et krav, når offentlige enheder offentliggør udbud, der involverer bygge- og anlægsarbejder. Definitionen af sådanne mekanismer fastlægges efter høring af interessenter, herunder potentielle støttemodtagere, de relevante myndigheder og også andre primære interessenter. Foranstaltningen må ikke føre til en betydelig forøgelse af bortskaffelsen af affald eller skabe hindringer for forberedelse med henblik på genbrug og genanvendelse af affald. Det affald, der anvendes til opfyldning, skal være egnet ikkefarligt affald, der erstatter materialer, der ikke er affald, og skal begrænses til den strengt nødvendige mængde i overensstemmelse med artikel 3, stk. 17a, i direktiv 2008/98/EF om affald. 1,12 C1.R.2 Milepæl Oprettelse af fem kommunale regionale organer med ansvar for affaldsindsamling i Malta og Gozo Ansvaret for indsamling flyttet til regionerne, herunder indsamling af genanvendelige materialer og alle affaldsindsamlingscentre, er fuldt operationelt. 4. kvartal 2022 Ansvaret for affaldsindsamling flyttes fra 68 lokalråd til fem regioner:

a) Centrale (herunder 13 lokalråd) b) Sydlige (14 lokalråd) c) Sydøstlige (15 lokalråd) d) Nordlige (12 lokalråd) e) Gozo (14 lokalråd). Overførslen af affaldsindsamling til fem centre er afsluttet. De fem centre er fuldt operationelle og har ansvaret for indsamling af affald. 1,13 C1.R.2 Milepæl Ikrafttrædelse af revideret lovgivning om emballagemateriale for at muliggøre regional indsamling af emballageaffald Bestemmelse i den reviderede lovgivning om ikrafttrædelse af den reviderede lovgivning 4. kvartal 2022 Ikrafttrædelsen af revideret lovgivning om emballagemateriale, der giver mulighed for regional indsamling af emballageaffald. Dette skal bygge på den lovgivning om regional indsamling af affald, der blev indført ved Lokalloven.

De regionale råd er ansvarlige for logistikken for at muliggøre stordriftsfordele, mens producenterne er ansvarlige for finansieringen. 1,14 C1.I.1 Milepæl Energieffektivitetsrevision af offentlige bygninger Færdiggørelse af energimæssig ydeevne og energirevision af offentlige bygninger 2. kvartal 2022 Færdiggørelse af energisyn af offentlige bygninger, der er udvalgt til eftermontering og energieffektivitet, i overensstemmelse med direktiv 2010/31/EU med henblik på at fastlægge energiattestklassen for de udvalgte bygninger og identificere de relevante energieffektiviseringsrenoveringsforanstaltninger. De offentlige bygninger, der støttes af denne foranstaltning, skal have et areal på mindst 9 232 m². 1,15 C1.I.1 Milepæl Tjenesteydelser i forbindelse med renovering af offentlige bygninger, der er indgået kontrakt om Indgåede kontrakter om indkøb af renoveringstjenester for udvalgte offentlige bygninger, der er omfattet af denne investering 2. kvartal 2023 Alle kontrakter om indkøb af renovering af offentlige bygninger med et areal på mindst 9 232 m². Renoveringen skal resultere i en reduktion af primærenergiefterspørgslen (PED) på mindst 30 %. 1,16 C1.I.1 Mål Renoverede offentlige bygninger m2 0 9 232 4. kvartal 2025 Renoveringen af de offentlige bygninger, der modtager støtte, er afsluttet og dækker mindst 9 232 m². Renoveringen skal resultere i en reduktion af primærenergiefterspørgslen (PED) på mindst 30 %. 1,17 C1.I.1 Milepæl Lancering af indkaldelse af ansøgninger om tilskud til renovering af bygninger i den private sektor Tilskud til renovering af bygninger i den private sektor, herunder erhvervsejendomme og andre erhvervsbygninger 1. kvartal 2022 Indkaldelse af ansøgninger om udvælgelse af ansøgere om tilskud til renovering af bygninger i den private sektor med henblik på renovering og energieffektivitet (herunder erhvervsejendomme og erhvervsbygninger). Det areal, der finansieres under denne investering, skal være på mindst 40 605 m². 1,18 C1.I.1 Mål Renoverede bygninger i den private sektor m2 0 40 605 4. kvartal 2025 Færdiggørelse af renoveringer på mindst 40 605 m² i bygninger i den private sektor støttet af tilskud til renovering af bygninger i den private sektor. Renoveringen skal resultere i en reduktion af primærenergiefterspørgslen (PED) på mindst 30 %. 1,19 C1.I.2 Milepæl Energieffektivitetsrevision af det offentlige hospital i Carmel Afslutning af energiperformance- og energisyn på det offentlige hospital i Mount Carmel. 2. kvartal 2022 Færdiggørelse af energisyn på Hospital i Mount Carmel i overensstemmelse med direktiv 2010/31/EU med henblik på at fastsætte energiattestklassen for de respektive blokke og identificere de gældende renoveringsforanstaltninger for energieffektivitet. 1,20 C1.I.2 Milepæl Tjenesteydelser i forbindelse med renovering og gennemgribende eftermontering af det offentlige hospital i Mount Carmel Alle kontrakter om renovering af det offentlige hospital i Mount Carmel. 4. kvartal 2023 Alle indgåede kontrakter om indkøb af renoveringstjenester på et offentligt hospital i Mount Carmel på mindst 9 167 m². Renoveringen skal resultere i en reduktion af primærenergiefterspørgslen (PED) på mindst 30 %. 1,21 C1.I.2 Mål Renoverede blokke af bjergkarmelhospitaler m2 0 9 167 1. kvartal 2026 Renovering af blokke på Carmel Hospital i Mount Carmel, der dækker et areal på mindst 9 167 m2. Renoveringen skal resultere i en reduktion af primærenergiefterspørgslen (PED) på mindst 30 %. 1,22 C1.I.3 Milepæl Revision af energimæssig ydeevne i to offentlige skoler Færdiggørelse af vurderingen af den samlede energimæssige ydeevne og energirevision af to offentlige skoler 4. kvartal 2021 Afslutning af energisyn af to offentlige skolebygninger (St. Benedikt College Għaxaq Primary School og Gozo College Nadur Primary School) i overensstemmelse med direktiv 2010/31/EU med henblik på at fastlægge deres energiattestklasse og identificere gældende renoveringsforanstaltninger for energieffektivitet. Ved afslutning forstås aflevering af en revisionsrapport. 1,23 C1.I.3 Milepæl Tjenesteydelser i forbindelse med renovering af to offentlige skoler, der er indgået kontrakt om Indgåede kontrakter om renovering af to offentlige skoler. 1. kvartal 2022 Alle kontrakter om indkøb af renovering af to offentlige skolebygninger (St. Benedict College Għaxaq Primary School og Gozo College Nadur Primary School), der dækker et samlet areal på mere end 9 710 m². Renoveringen skal resultere i en reduktion af primærenergiefterspørgslen (PED) på mindst 30 %. 1,24 C1.I.3 Mål To offentlige skoler renoverede m2 0 9 710 4. kvartal 2023 Renoveringsarbejdet på to offentlige skoler (St. Benedikt College Għaxaq Primary School og Gozo College Nadur Primary School), som tilsammen omfatter ca. 500 elever, skal være afsluttet. Renoveringen skal resultere i en reduktion af primærenergiefterspørgslen (PED) på mindst 30 %. 1,25 C1.I.4 Milepæl Tjenesteydelser i forbindelse med bygge- og anlægsarbejder på en næsten kulstofneutral skole Indgåede kontrakter om opførelse af en næsten kulstofneutral skole. 1. kvartal 2022 Underskrevne kontrakter om indkøb af bygge- og anlægsarbejder til den næsten kulstofneutrale skole.

Konstruktionen skal sikre, at et primært energibehov (PED), der er mindst 20 % lavere end kravet om næsten energineutrale bygninger, er opfyldt. 1,26 C1.I.4 Mål Opførelse af en næsten kulstofneutral skole afsluttet m2 0 14 499 4. kvartal 2023 Bygge- og anlægsarbejdet på den næsten kulstofneutrale skole er afsluttet. Skolen skønnes at tage sig af omkring 500 elever og have et areal på mindst 14 499 m². Konstruktionen skal sikre, at et primært energibehov (PED), der er mindst 20 % lavere end kravet om næsten energineutrale bygninger, er opfyldt. 1,27 C1.I.5 Mål Installation af solcelleinfrastruktur i offentlige åbne rum kW 0 143 2. kvartal 2024 Installeret produktionskapacitet for solcelleinfrastruktur på veje, gangstier og andre offentlige åbne områder i Malta og Gozo. B. KOMPONENT 2: Dekarbonisering af transportsektoren Denne komponent i Maltas RRP bidrager til at tackle udfordringen med trafikoverbelastning, drivhusgasemissioner og forurenende emissioner og behovet for at gøre transportsektoren mere bæredygtig. Formålet med komponenten er at flytte trafik fra vejtransport til mere bæredygtige transportformer og dekarbonisere vejtransporten gennem elektrificering i overensstemmelse med Maltas nationale energi- og klimaplan for 2030, lavkulstofudviklingsstrategien for 2050, Maltas nationale reformprogram (2020) og Maltas nationale transportstrategi. Reformer i denne komponent forbedrer transportplanlægningen, øger brugen af offentlig transport og gennemfører foranstaltninger i planen for bæredygtig bytrafik i Vallettaregionen. De udpeger også regenereringsområder, fremmer fjernarbejde i den offentlige sektor og øger effektiviteten af den offentlige bilpark. Investeringer omfatter opførelse af et færgelandingssted, en skrotningsordning, der støtter indkøb af nulemissionskøretøjer i den private sektor, fornyelse af den offentlige sektors bilpark med nulemissionskøretøjer og indkøb af nulemissionselbusser til offentlig transport. Komponenten bidrager til at efterkomme de landespecifikke henstillinger om at fokusere investeringerne på den grønne omstilling (landespecifik henstilling nr. 3 fra 2020), bæredygtig transport (landespecifikke henstillinger nr. 3 fra 2019 og nr. 3 fra 2020) og mindske trafiktætheden (landespecifik henstilling nr. 3 fra 2019). Det forventes, at ingen foranstaltning i denne komponent skader miljømålene i henhold til artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 væsentligt, idet der tages hensyn til beskrivelsen af foranstaltningerne og de afhjælpende foranstaltninger, der er fastsat i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01). B.1. Beskrivelse af reformer og investeringer, som finansieres med ikketilbagebetalingspligtig støtte Reform C2-R1: Stimulering af vedtagelsen og gennemførelsen af politikker, der fremmer transportsektorens bæredygtighed, herunder ved at tilskynde til brug af kollektiv og multimodal transport Formålet med reformen er at støtte dekarboniseringen af transportsektoren ved at fremme en bedre transportplanlægning. Det skal bidrage til at fremskynde transportsektorens omstilling til nul kulstof, mindske trængslen og bidrage til at opnå klimaneutralitet senest i 2050.

Reformen består af: i) færdiggørelsen af en undersøgelse, Maltas nationale husstandsrejseundersøgelse, og ii) en oplysningskampagne til fremme af bæredygtig transport. Undersøgelsen skal kvantificere aktuelle rejsemønstre og -adfærd og vurdere den offentlige mening om nye potentielle tiltag, der skal indgå i den opdaterede masterplan for transportsektoren. Ved afslutningen af undersøgelsen forstås det tidspunkt, hvor indsamlingen og analysen af data til undersøgelsen er gennemført, og resultaterne er blevet identificeret skriftligt. Oplysningskampagnen skal være en landsdækkende kampagne rettet mod alle sektorer i samfundet. Den skal fremme grønnere transportformer, herunder multimodalitet for vigtige rejser, og et mere bæredygtigt mobilitetssystem på tværs af Gozo og Malta. Den skal anvende forskellige medier, herunder trykte medier, tv og sociale medier. Reformen gennemføres senest den 31. december 2025. Reform C2-R2: Fremme af yderligere brug af kollektiv offentlig vejtrafik Formålet med denne reform er at fremme brugen af offentlig transport som et middel til at reducere emissioner og afhjælpe trafiktætheden. Denne reform skal give fri adgang til offentlig rutekørsel for nye kohortegrupper, der skal omfatte mindst 103 000 personer. Udvælgelsen af kohortegrupper skal understøttes af National Household Travel Survey (NHTS). NHTS skal kvantificere den potentielle trafikoverflytning fra privatbiler til offentlig bustransport som et direkte resultat af indførelsen af gratis bustransport. Reformen gennemføres senest den 31. december 2023. Reform C2-R3: Fremskyndelse af færdiggørelsen og gennemførelsen af en plan for bæredygtig bytrafik (SUMP) for Vallettaregionen Formålet med denne reform er at fremme bæredygtig mobilitet i Malta gennem bedre transportplanlægning og gennemførelse af bæredygtige mobilitetsløsninger. Reformen består i onlineoffentliggørelse af planen for bæredygtig bytrafik (SUMP) for Vallettaregionen og dens gennemførelse. Planen skal fokusere på de nordlige og sydlige havneområder, som fanger over 40 % af den samlede befolkning på de maltesiske øer. Planen for bæredygtig bytrafik skal søge at forbedre livskvaliteten og mobiliteten i Malta ved at fremme omkostningseffektiv, energieffektiv og gnidningsløs mobilitet. Offentliggørelsen består i offentliggørelse af SUMP'en på Transportministeriets websted. Med henblik på gennemførelsen af planen for bæredygtig bytrafik skal reformen gennemføre foranstaltninger fra SUMP'en i mindst ni lokale administrative enheder i Vallettaregionen med mindst én foranstaltning pr. lokal administrativ enhed. Støtteberettigede interventionstyper er: Perifere parkeringsordninger, der tilskynder til mere bæredygtige transportformer, herunder cykling og gang i bykernen, lokalisering og gennemførelse af lokale transportknudepunkter, cykelinfrastruktur, deling af biler mellem flere mennesker og behovsbaserede transporttjenester, udbredelse og anvendelse af elektriske køretøjer og opladningsinfrastruktur i tætbefolkede byområder og bylogistik, f.eks. gennem indførelse af løsninger med den sidste kilometer, herunder til kommercielle formål og støtte til alternative mobilitetsløsninger. Reformen gennemføres senest den 30. juni 2025. Reform C2-R4: Reduktion af de socioøkonomiske og miljømæssige virkninger af køretøjer i byområder Formålet med denne reform er at etablere bilfrie rum i Malta og Gozo, som er åbne for offentligheden. Formålet med denne reform er at fremme genopretningen af offentlige pladser og lokalområder i landsbyer og bykerner og mindske afhængigheden af private køretøjer. Gennem færdiggørelsen af genopbygningsområder skal denne reform skabe sikre og stille rum for bl.a. beboere, ældre, børn og familier til at tilbringe deres fritid i det åbne rum. Det skal skabe flere muligheder for lokale virksomheder og handlende og steder for kunstnere og lokale organisationer til at organisere aktiviteter. Foranstaltningerne skal være permanente, men deres tilgængelighed kan begrænses til udvalgte perioder. De valgte perioder kan være bestemte tidspunkter af året, visse ugedage eller visse timer på dagen. Reformen skal bestå i fuldførelse af mindst tre genopbygningsområder i byområder over en periode på tre år med mindst et areal om året. Et genopbygningsområde er et bilfrit område, hvor lokalrådene skal fremme gang, cykling og offentlig transport sideløbende med andre oplysningskampagner for at undgå unødvendige rejser, hvilket skal resultere i yderligere frie og ubehæftede åbne offentlige rum. På disse områder prioriteres fodgængere og cykler til vigtige rejser, hvilket udløser et skift til renere og mere bæredygtige transportformer. Udvælgelsen af regenereringsområder skal være i overensstemmelse med de foranstaltninger, der er skitseret i Maltas overordnede transportplan. Reformen gennemføres senest den 30. juni 2025. Reform C2-R5: Fremme af fjernarbejde i den offentlige sektor

Formålet med denne reform er at øge fjernarbejde i den offentlige sektor. Muligheden for at arbejde hjemmefra eller gennem regionale knudepunkter forventes at reducere rejser til og fra arbejdspladsen og dermed trafiktætheden. For det første skal denne reform bestå i oprettelse af 15 kontorfaciliteter, der muliggør fjernarbejde for embedsmænd i den offentlige sektor på de maltesiske øer. Sådanne kontorlokaler vil være operationelle til fjernarbejde og skal rumme mindst 140 arbejdsstationer i alt på tværs af de 15 kontorfaciliteter. For det andet skal reformen bestå i offentliggørelse af en fjernarbejdspolitik for offentligt ansatte. Politikken skal skitsere kriterierne for støtteberettigelse, betingelserne, kravene til godkendelse og anvendelsesretningslinjerne for dette initiativ, som fremmer balancen mellem arbejdsliv og privatliv og bidrager til bæredygtighed. Reformen gennemføres senest den 31. marts 2022. Reform C2-R6: Forbedret mobilitetsstyring i den offentlige sektor Formålet med denne reform er at forbedre mobilitetsforvaltningen i Maltas offentlige tjeneste, hvilket vil føre til en mere effektiv og grønnere offentlig mobilitetstjeneste. I øjeblikket består den offentlige tjenesteflåde, der anvendes af offentlige myndigheder i Malta, af ca. 650 køretøjer. De drives decentralt, da hvert ministerium eller departement har sin egen pulje af biler. Den begrænsede koordinering er en hindring for effektive transporttjenester. Den første foranstaltning i forbindelse med denne reform skal omfatte en undersøgelse med henblik på at vurdere den offentlige serviceinfrastruktur, der i øjeblikket findes på de maltesiske øer generelt og specifikt i de respektive ministerier og departementer. Undersøgelsen skal undersøge den aktuelle situation og fastlægge et referencescenarie for eksisterende fælles mobilitet inden for den offentlige tjeneste. Den skal fremsætte henstillinger om at omstrukturere den delebilsproces, der fører til større effektivitet, og med hensyn til antal og type udpege en renere flåde af offentlige køretøjer til almen brug. Undersøgelsen gennemføres af en uafhængig kontrahent efter en offentlig udbudsprocedure. Den anden aktion i denne reform består af foranstaltninger til at øge den fælles mobilitet inden for den offentlige sektor, såsom udvikling og fremme af deleordninger. Målet er at øge den fælles mobilitet i den offentlige sektor med 10 % i forhold til det referencescenarie, der er fastlagt i den uafhængige undersøgelse om forbedret mobilitetsstyring i Maltas offentlige tjeneste. Fælles mobilitet måles i form af koordinerede rejser mellem mindst to ministerier. Reformen gennemføres senest den 30. juni 2025. Investering C2-I1: Nyt færgelandingssted til fremme af alternative transportformer i Buġibba, St. Paul's Bay Formålet med investeringen er at dekarbonisere transportsektoren i Malta ved at fremme brugen af intermodal transport gennem nye færgetjenester i Buġibba, St. Paul's Bay. Investeringen skal bestå i opførelse af maritim infrastruktur, herunder færgelandingsfaciliteter, en passagerterminal, kaj- og landingsfaciliteter og sikrere platforme under hensyntagen til ugunstige vejrforhold. Færgeterminalen skal omfatte et beskyttet billetsystem og venteplads for pendlere. Som supplement til denne investering skal der leveres en bustransportydelser ved hjælp af det eksisterende busnet. Det forventes, at denne foranstaltning ikke skader miljømålene i væsentlig grad, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852, under hensyntagen til beskrivelsen af foranstaltningen og de afhjælpende foranstaltninger, der er fastsat i RRP'en i overensstemmelse med den tekniske vejledning om skadelige stoffer (2021/C58/01). Navnlig sikres overholdelsen af DNSH ved installation af seks hovedtavler til opladning af marine fartøjer på den indre side af kajen og fem mandehuller til elektrisk opladning for marine fartøjer på kajens yderside. Der skal også monteres tre søjler på vejsiden uden for det område, der fører til kajen til biler af færgepatroner, der skal lastes, mens patronerne anvender færgen. I overensstemmelse med de konklusioner, som de maltesiske kompetente myndigheder nåede frem til under vurderingen af planansøgningen for denne foranstaltning i lyset af Rådets direktiv 92/43/EØF, anses det for nødvendigt med en yderligere detaljeret vurdering for at vurdere betydningen af virkningerne og konsekvenserne for de relevante politikker. Dette er relevant, da færgelandingen er planlagt til at blive lokaliseret i Natura 2000-områder, og projektet bør derfor underkastes en passende vurdering i henhold til artikel 6, stk. 3, i Rådets direktiv 92/43/EØF i betragtning af lokalitetens bevaringsmålsætninger og for at sikre, at det ikke skader de pågældende lokaliteters integritet. Desuden skal alle foranstaltninger, der potentielt kan få væsentlig indvirkning på miljøet, underkastes en miljøkonsekvensvurdering (VVM), som skal gennemføres i overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU, samt relevante vurderinger inden for rammerne af direktiv 2000/60/EF, herunder gennemførelse af de nødvendige afbødende foranstaltninger, der sikrer overensstemmelse med DNSH's tekniske vejledning (2021/C58/01). Alle foranstaltninger, der er udpeget inden for rammerne af VVM i henhold til direktiv 2011/92/EU, samt de vurderinger i henhold til direktiv 2000/60/EF og Rådets direktiv 92/43/EØF, der er nødvendige for at sikre overholdelse af DNSH-princippet, skal integreres i projektet og nøje overholdes i forbindelse med opførelse, drift og nedlukning af infrastrukturen. Desuden kræver foranstaltningen, at de økonomiske aktører, der udfører anlægsarbejdet, sikrer, at mindst 70 % (i vægtprocent) af det ikkefarlige bygge- og nedrivningsaffald (bortset fra naturligt forekommende materiale som omhandlet i kategori 17 05 04 i den europæiske liste over affald, der er opstillet ved afgørelse 2000/532/EF af 3. maj 2000 om erstatning af afgørelse 94/3/EF om fastlæggelse af en liste over affald i henhold til artikel 1, litra a), i Rådets direktiv 75/442/EØF om affald og Rådets afgørelse 94/904/EF om fastlæggelse af en liste over farligt affald i henhold til artikel 1, stk. 4, i Rådets direktiv 91/689/EØF om farligt affald (meddelt under dokumentnummer C (2000) 1147)), der produceres på byggepladsen, forberedes med henblik på genbrug, genanvendelse og genanvendelse af andet affald i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, litra b) i direktiv 2008/98/EF om affald og EU's protokol for håndtering af bygge- og nedrivningsaffald. Dette gælder for usaltet materiale, og hvor det er muligt, saltet materiale. For at fastslå, hvilket saltet materiale der kan forberedes med henblik på genbrug, genanvendelse eller anden materialenyttiggørelse, skal de erhvervsdrivende foretage en vurdering af materialet. Hvis vurderingen bekræfter, at genbrug, genanvendelse eller anden materialenyttiggørelse ikke er mulig, skal de økonomiske aktører bortskaffe materialet i overensstemmelse med lokale bestemmelser om affaldshåndtering i et godkendt deponeringsanlæg for inert affald. Investeringen gennemføres senest den 31. december 2025. Investering C2-I2: Øget udbredelse af elektriske køretøjer i den private sektor

Formålet med denne investering er at anspore til et bredere skift i retning af elektrisk mobilitet og reducere emissioner fra vejtransportsektoren i Malta ved at fremme udbredelsen af elektriske køretøjer i den private sektor, herunder i den kommercielle sektor. Investeringerne skal bestå af en tilskudsordning for køb af elbiler i form af 5 600 tilskud. Ordningen skal støtte køb af nye personbiler, passagerforplejning og godstransport, minibusser/rutebiler, quadricykler/motorcykler og pedelecs. Tilskudsordningens struktur skal have til formål at øge andelen af elektriske køretøjer i den samlede vognpark. Ordningen skal tage hensyn til følgende faktorer: -Aktuelle markedspriser på elektriske lette køretøjer, nye og brugte -Prisforskel mellem brugte elektriske lette køretøjer og nye elektriske lette køretøjer -Prisforskel mellem sammenlignelige modeller af elektriske lette køretøjer og køretøjer med forbrændingsmotor -Udbud/modeller af nye elektriske lette køretøjer, der er tilgængelige som "Right-Hand Drive" -Markedsefterspørgslen fremgår af den årlige udnyttelse af de tilskud, der er ydet siden 2016. Ved udformningen og gennemførelsen af ordningen skal der lægges særlig vægt på at øge udbredelsen af elektriske køretøjer på Gozo i overensstemmelse med målet om at fremskynde Gozos omstilling til klimaneutralitet. Det forventes, at denne foranstaltning ikke skader miljømålene i væsentlig grad, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852, under hensyntagen til beskrivelsen af foranstaltningen og de afhjælpende foranstaltninger, der er fastsat i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01). Navnlig ydes der kun finansiel støtte til nulemissionskøretøjer. Investeringen gennemføres senest den 31. december 2024. Investering C2-I3: Dekarbonisering af flåden af offentlige tjenester Målet med denne investering er at dekarbonisere transportsektoren i Malta ved at fremme udbredelsen af elektriske køretøjer i den offentlige tjeneste. Investeringen består i køb af elektriske køretøjer med henblik på at erstatte køretøjer med forbrændingsmotor og opnå en andel af elektriske køretøjer i den offentlige serviceflåde, som anvendes af statslige myndigheder, på 38 %. I forbindelse med reformen C2-R6: Forbedret mobilitetsstyring inden for den offentlige tjeneste skal investeringen resultere i en renere og mindre flåde af køretøjer til offentlig tjeneste på vejnettet, hvorved emissionerne og trængslen reduceres. Det forventes, at denne foranstaltning ikke skader miljømålene i væsentlig grad, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852, under hensyntagen til beskrivelsen af foranstaltningen og de afhjælpende foranstaltninger, der er fastsat i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01). Navnlig ydes der kun finansiel støtte til nulemissionskøretøjer. Investeringen gennemføres senest den 31. december 2024. Investering C2-I4: Delvis udskiftning af den offentlige transportflåde Formålet med denne investering er at dekarbonisere en del af den offentlige vejtransportsektor i Malta. Investeringen består i at købe 102 elbusser (12 m) til den offentlige vejtransportflåde. Finansieringen skal dække forskellen i købsprisen mellem busser med forbrændingsmotor (12 m) og elbusser (12 m). Disse nulemissionsbusser skal erstatte dieselbusser i det nuværende offentlige transportmateriel (Euro 5-busser). Denne investering suppleres af gratis offentlig transport til personer i forskellige aldersgrupper for yderligere at øge brugen af kollektiv transport (reform C2.R2). Det forventes, at denne foranstaltning ikke skader miljømålene i væsentlig grad, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852, under hensyntagen til beskrivelsen af foranstaltningen og de afhjælpende foranstaltninger, der er fastsat i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01). Navnlig ydes der kun finansiel støtte til nulemissionsbusser.

Investeringen gennemføres senest den 30. juni 2025. B.2. Milepæle, mål, indikatorer og tidsplan for overvågning og gennemførelse af den ikketilbagebetalingspligtige støtte Nummer Relevant foranstaltning (reform eller investering) Milepæl/mål Betegnelse Kvalitative indikatorer

(for milepæle) Kvantitative indikatorer

(for mål) Tidsplan for færdiggørelse(angiv kvartal og år) Beskrivelse og klar definition af hver milepæl og målsætning Måleenhed Referencescenarie Målsætning Kvartal År 2,1 C2.R.1 Milepæl National husstandsrejseundersøgelse Færdiggørelse af den nationale husstandsrejseundersøgelse 4. kvartal 2021 Den nationale husstandsrejseundersøgelse er afsluttet. Denne undersøgelse skal sigte mod at kvantificere aktuelle rejsemønstre og -adfærd og vurdere den offentlige mening om nye potentielle foranstaltninger, der skal indgå i den opdaterede masterplan for transportsektoren. Ved afslutningen af undersøgelsen forstås det tidspunkt, hvor indsamlingen og analysen af data til undersøgelsen er gennemført, og resultaterne er blevet identificeret i en skriftlig rapport. 2,2 C2.R.1 Milepæl Afslutning af en oplysningskampagne om bæredygtig nul- og lavemissionstransport Afslutning af oplysningskampagnen 4. kvartal 2025 Oplysningskampagnen for den brede offentlighed er afsluttet. Kampagnen skal være et landsdækkende initiativ, der er rettet mod alle samfundssektorer. Der skal anvendes forskellige medier, herunder trykte medier, tv og sociale medier. Formålet med kampagnen er at fremme en adfærdsændring i brugen af transportformer. Kampagnen skal fremme grønnere transportformer for at fremme multimodalitet for vigtige rejser og et mere bæredygtigt mobilitetssystem på tværs af øerne. 2,3 C2.R.2 Mål Antal personer i de nye kohortegrupper med adgang til gratis offentlig transport Antal 0 103 000 4. kvartal 2023 Antal personer, der tilhører de nyligt identificerede kohorter, og som kan drage fordel af gratis offentlig transport. 2,4 C2.R.3 Milepæl Offentliggørelse af planen for bæredygtig bytrafik i Vallettaregionen Onlineoffentliggørelse af planen for bæredygtig bytrafik i Vallettaregionen 4. kvartal 2022 Onlineoffentliggørelse af planen for bæredygtig bytrafik i Vallettaregionen med angivelse af støtteberettigede tiltag, der skal gennemføres gennem planen for bæredygtig bytrafik. Støtteberettigede interventionstyper er: Perifere parkeringsordninger, der fremmer mere bæredygtige transportformer, herunder cykling og gang i byens kerne Lokalisering og gennemførelse af lokale transportknudepunkter, cykelinfrastruktur, bildeling blandt flere mennesker og on demand-transporttjenester Udbredelse og anvendelse af elektriske køretøjer og opladningsinfrastrukturer i tætbefolkede byområder og bylogistik, f.eks. gennem indførelse af løsninger med den sidste kilometer, herunder til kommercielle formål og støtte til alternative mobilitetsløsninger. 2,5 C2.R.3 Mål Lokale administrative enheder i Vallettaregionen med forbedrede bytrafikløsninger under planen for bæredygtig bytrafik Antal 0 9 4. kvartal 2025 I mindst ni lokale administrative enheder i Vallettaregionen er mindst én støtteberettiget interventionstype fra planen for bæredygtig bytrafik i Vallettaregionen gennemført fuldt ud.

2,6 C2.R.4 Milepæl Aftale med de lokale råd om genopbygningsområder i byområder Underskrevet aftale om genopbygningsområder i byområder 2. kvartal 2021 Undertegnelse af en aftale mellem Transport Malta og sammenslutningen af lokale råd om udvælgelse af genopbygningsområder i byområder. Et genopbygningsområde er et område, hvor lokalrådene fremmer gang, cykling og offentlig transport sideløbende med andre oplysningskampagner for at undgå unødvendige rejser, som forventes at resultere i yderligere frie og ubehæftede åbne offentlige rum. Udvælgelsen af regenereringsområder skal være i overensstemmelse med de foranstaltninger, der er skitseret i Maltas overordnede transportplan. 2,7 C2.R.4 Mål Genopbygningsområder i byområder til åbne og bilfrie områder Antal 0 3 4. kvartal 2025 Færdiggørelse af tre genopbygningsområder i byområder. 2,8 C2.R.5 Milepæl Offentliggørelse af Remote Working Policy for Government Employees (Remote Working Policy for Government Employees) Offentliggørelse af Remote Working Policy Document for Government Employees (Remote Working Policy Document for Government Employees) 1. kvartal 2022 Offentliggørelse af en fjernarbejdspolitik for offentligt ansatte. Politikken skal skitsere kriterierne for støtteberettigelse, betingelserne, kravene til godkendelse og anvendelsesretningslinjerne for dette initiativ, som fremmer balancen mellem arbejdsliv og privatliv og bidrager til bæredygtighed. 2,9 C2.R.5 Mål 15 kontorfaciliteter, der muliggør fjernarbejde for offentligt ansatte på hele de maltesiske øer Antal 0 15 4. kvartal 2021 Antal kontorer i forskellige områder, der er operationelle med faciliteter, der muliggør fjernarbejde for offentligt ansatte i alle ministerier. Sådanne kontorlokaler skal rumme mindst 140 arbejdsstationer i alt fordelt på de 15 kontorfaciliteter. 2,10 C2.R.6 Milepæl Afslutning af undersøgelsen om forbedret mobilitetsstyring i Maltas offentlige tjeneste Undersøgelse med anbefalinger afsluttet 1. kvartal 2023 Afslutning af undersøgelsen om ændringer i mobilitetsforvaltningen i Maltas offentlige tjeneste. Undersøgelsen skal undersøge den aktuelle situation og fastlægge en basislinje for eksisterende fælles mobilitet (koordinerede rejser mellem mindst to ministerier) inden for den offentlige tjeneste. Fremsætte henstillinger med henblik på at omstrukturere den proces, der fører til større effektivitet Og angiv antallet og typen af en renere flåde af offentlige køretøjer til almen brug. Undersøgelsen gennemføres af en uafhængig kontrahent efter en offentlig udbudsprocedure. Undersøgelsen deles med Europa-Kommissionen. 2,11 C2.R.6 Mål Øget fælles mobilitet i den offentlige sektor % (i procent) 0 10 4. kvartal 2025 Dette mål måler forbedringen af den delte mobilitet (koordinerede rejser mellem mindst to ministerier) i den offentlige tjeneste fra det referencescenarie, der er fastlagt i den uafhængige undersøgelse om forbedret mobilitetsstyring i Maltas offentlige tjeneste. 2,12 C2.I.1 Milepæl Planlægningsmyndighedens tilladelse Plantilladelse udstedt 2. kvartal 2022 Udstedelse af planlægningsmyndighedens tilladelse (herunder gennemførelse af alle afbødende foranstaltninger som følge af passende vurderinger (som følge af direktiv 2011/92/EU, direktiv 2000/60/EF og Rådets direktiv 92/43/EØF) og Environment & Resources Authority Conditions for at opfylde DNSH's krav i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet(2021/C58/01)) for den nye færgeplads samt faciliteter og faciliteter, der fremmer trafikoverflytning. For at overholdeden tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01) skal seks hovedtavler indeholde bestemmelser om elektrisk opladning af marine fartøjer på den indre side af kajen, fem mandehuller skal sikre elektrisk opladning af marine fartøjer, der ligger ved kajens yderside, og tre søjler skal give mulighed for elektrisk opladning af biler på vejsiden uden for det område, der fører til kajen. 2,13 C2.I.1 Milepæl Bestilte tjenesteydelser i forbindelse med bygge- og anlægsarbejder på nye færgelandingssteder & faciliteter/faciliteter Underskrevet kontrakt 3. kvartal 2022 Underskrevet kontrakt om opførelse af det nye færgelandingssted i Buġibba, St. Paul's Bay, efter udbud. For at overholdeden tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01) skal seks hovedtavler indeholde bestemmelser om elektrisk opladning af marine fartøjer på den indre side af kajen, fem mandehuller skal sikre elektrisk opladning af marine fartøjer, der ligger ved kajens yderside, og tre søjler skal give mulighed for elektrisk opladning af biler på vejsiden uden for det område, der fører til kajen. 2,14 C2.I.1 Milepæl Nye færgelandingsplads & mobilitetsfaciliteter/faciliteter suppleret med operationelle færgetjenester Færdiggørelse af et nyt færgelandingssted & mobilitetsfaciliteter/faciliteter 4. kvartal 2025 Færdiggørelse af arbejdet på det nye færgelandingssted & mobilitetsfaciliteter/faciliteter, der letter trafikoverflytning, som attesteret ved arkitektens attest for færdiggørelse af arbejdet. Arbejder omfatter bygningsarbejder i forbindelse med opførelse af et nyt bølgebrydningsanlæg og nedrivning af den eksisterende konstruktion, by