EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 14.12.2020 COM(2020) 804 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET







Årsrapport for 2020







om gennemførelsen af Den Europæiske Unions instrumenter til finansiering af eksterne aktioner i 2019

















{SWD(2020) 336 final}



Indholdsfortegnelse Opfyldelse af de globale forpligtelser EU: en stærk global aktør Humanitær bistand Gennemførelse af 2030-dagsordenen Globale prioriteter Den grønne pagt Alliancer med fokus på bæredygtig vækst Menneskelig udvikling Partnerskaber om migration Fred og sikkerhed Menneskerettigheder, demokrati og grundlæggende værdier Teknologi og innovation Global rækkevidde Afrika Asien, Centralasien og Stillehavsområdet Udvidelsesregion Den europæiske naboskabspolitik Latinamerika og Caribien

Golfregionen i Mellemøsten Opfyldelse af de globale forpligtelser I 2019 fortsatte den geopolitiske ustabilitet, men EU fortsatte med at arbejde for at sikre en mere fredelig, retfærdig og velstående verden. Vores planet og dens befolkning undergår hurtige forandringer og oplever miljømæssige, politiske og teknologiske forstyrrelser. I denne stadig mere ustabile verden har EU reageret på en omfattende måde og har udnyttet alle sine politikker og værktøjer, det være sig diplomatiske eller finansielle, sikkerhedsmæssige eller handelsrelaterede, bæredygtige udviklingsforanstaltninger eller humanitær bistand. I 2019 fortsatte EU sit arbejde med at reformere det multilaterale system og fastholde det globale lederskab i forbindelse med nuværende og fremtidige udfordringer og øgede samarbejdet og partnerskaberne med regionale organisationer, som er afgørende for at sikre global bæredygtig udvikling, overholdelse af menneskerettigheder og et effektivt internationalt samarbejde. I denne rapport skitseres de vigtigste aspekter af EU's finansielle støtte til internationalt samarbejde og udvikling, humanitær bistand, udenrigspolitik og udvidelse i 2019. Det påvises, hvordan verdens største handelsblok og den største kilde til officiel udviklingsbistand bidrager til at forbedre livet for millioner af mennesker i over 120 lande verden over, bekæmper ulighed, støtter op om menneskelig udvikling, gør det muligt for unge at udnytte deres potentiale og støtter en retfærdig og bæredygtig vækst og bæredygtige samfund i hele verden. I 2019 investerede EU og medlemsstaterne 75,2 mia. EUR i officiel udviklingsbistand — 55,2 % af den samlede globale bistand. EU: en stærk global aktør EU's globale strategi for udenrigs- og sikkerhedspolitikken gør det muligt for EU at handle kollektivt for at tackle komplekse globale udfordringer. Sideløbende med strategiens fem oprindelige prioriteter fortsatte EU i 2019 med at fremme en verdensorden, der er baseret på folkeretten og centreret omkring FN, i partnerskab med regionale organisationer. Det banebrydende trilaterale partnerskab mellem Den Afrikanske Union, EU og FN banede vejen for et tættere samarbejde om den bredere dagsorden for fred og sikkerhed, mens støtte til G5's fælles styrke i Sahel har vist, at det er vigtigt at investere i regionale sikkerhedspartnerskaber. I 2019 opretholdt EU en samlet tilgang til konflikter og sikkerhedskriser gennem interventioner under instrumentet, der bidrog til stabilitet og fred, og gennem fælles udenrigs- og sikkerhedspolitiske tiltag i hele verden. Disse tiltag omfattede store kriser i lande som Afghanistan, Den Centralafrikanske Republik, Den Demokratiske Republik Congo, Irak, Libanon, Libyen, Mali, Nigeria, Pakistan, Somalia, Sydsudan, Sudan, Syrien, Tyrkiet, Ukraine, Venezuela og Yemen. EU er en af de få aktører med en global tilstedeværelse og en omfattende politisk værktøjskasse, og Unionen påtager sig et større ansvar for sit eget forsvar og for at bistå partnere med fred og sikkerhed. Fremskridt med hensyn til en samordnet årlig gennemgang vedrørende forsvar, den militære planlægnings- og gennemførelseskapacitet, programmet for udvikling af den europæiske forsvarsindustri, den fælles erklæring fra EU og NATO og det permanente strukturerede samarbejde er vigtige og historiske resultater. Inden for rammerne af EU's udenrigspolitiske værktøjskasse har institutionsopbygningsindsatsen, herunder værktøjerne til teknisk bistand og informationsudveksling og twinning, fortsat fremmet reformer og EU's strategiske politikker i partnerlandene. Som verdens største handelsblok og kilde til direkte udenlandske investeringer samarbejder EU fortsat med internationale partnere om at fremme et frit og retfærdigt internationalt handelssystem, herunder gennem reform af Verdenshandelsorganisationen. Humanitær bistand I 2019 befandt de humanitære behov sig på et rekordhøjt niveau på grund af komplekse kriser, der ofte førte til massefordrivelser af mennesker, naturkatastrofer og epidemier. EU var fortsat en førende humanitær donor, der mobiliserede 2,4 mia. EUR til nødhjælp til millioner af mennesker i mere end 80 lande. En betydelig del af EU's bistand hjalp kriseramte mennesker i Syrien og nabolandene. Kommissionen fortsatte med at gennemføre den humanitære del af EU's facilitet for flygtninge i Tyrkiet, navnlig gennem det sociale krisesikkerhedsnet.

I 2019 blev EU's civilbeskyttelsesordning aktiveret 20 gange i forbindelse med katastrofer i og uden for EU, herunder ødelæggende skovbrande i Bolivia, Guatemala, Israel og Libanon. Gennemførelse af 2030-dagsordenen I 2019 fortsatte EU i overensstemmelse med den europæiske konsensus om udvikling med at støtte gennemførelsen af 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, Addis Abeba-handlingsplanen om udviklingsfinansiering og Parisaftalen om klimaændringer, globalt og i direkte samarbejde med partnerlande. Stigende uligheder, voksende sult, global opvarmning, tab af biodiversitet, social uro, konflikter og migration er forværrede tendenser, som afspejles i hele 2030-dagsordenen. På topmødet i 2019 om målene for bæredygtig udvikling blev fremskridtene gennemgået, og behovet for et skift i udviklingsforløb og hastighed for at overholde 2030-fristen blev understreget. Der blev vedtaget en fælles EU/AVS-erklæring (Afrika, Vestindien og Stillehavsområdet) om gennemførelsen af 2030-dagsordenen og målene for bæredygtig udvikling i tilknytning til topmødet, som bekræfter engagementet i 2030-dagsordenen og et ønske om at styrke samarbejdet for at fremskynde gennemførelsen af målene for bæredygtig udvikling, så ingen lades i stikken. På FN's Politiske Forum på Højt Niveau i New York i juli gjorde EU status over 2030-dagsordenen og målene for bæredygtig udvikling i Unionen og i EU's internationale samarbejde. De vigtigste initiativer, der blev præsenteret her, omfattede EU's oplæg "Mod et bæredygtigt Europa i 2030", Eurostats tilsynsrapport for 2019 om fremskridt med hensyn til målene for bæredygtig udvikling, den første sammenfattende rapport om den europæiske konsensus om udvikling fra 2017 og EU's rapport om udviklingsvenlig politikkohærens fra 2019. Fælles programmering, de fælles resultatrammer og fælles gennemførelse øger de europæiske fondes indvirkning på opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling. I løbet af 2019 blev der offentliggjort fælles programmeringsdokumenter i Den Centralafrikanske Republik, Honduras og Mali, mens Cambodjas europæiske strategi for udviklingssamarbejde blev udvidet. I december forelå der 20 fælles programmeringsdokumenter. Omfanget af institutionsopbyggende aktiviteter blev udvidet til også at omfatte lande, der er omfattet af EU's udviklingspolitik på verdensplan. Målet var at støtte EU's politiske prioriteter og hjælpe landene med at gennemføre deres nationale udviklingsstrategier i overensstemmelse med EU's standarder og dermed bidrage til opfyldelsen af FN's 2030-dagsorden og målene for bæredygtig udvikling. Globale prioriteter Ved udgangen af 2019 havde formanden for den nye Europa-Kommission yderligere forankret målene for bæredygtig udvikling i EU's politiske beslutningsproces og indsats, hvilket understregede EU's fortsatte engagement i bæredygtighed. Den grønne pagt Den europæiske grønne pagt, der blev præsenteret i slutningen af 2019, er en integreret del af Kommissionens strategi for gennemførelse af 2030-dagsordenen og målene for bæredygtig udvikling samt for at styre den europæiske økonomi og det europæiske samfund i retning af en mere bæredygtig kurs. Klimaændringer er en af de største udfordringer for verden, en prioritet for EU's optræden udadtil og et centralt emne i den grønne pagt. I 2019 styrkede EU sin tilgang til klimaindsatsen gennem programmer såsom den globale klimaalliance+ for at opbygge modstandsdygtighed over for klimaændringer i partnerlande, navnlig i de mindst udviklede lande og små udviklingsøstater, med finansiering af over 80 projekter. Den lokale klimatilpasningsfacilitet kanaliserede finansieringen af klimatiltag til over 240 lokale myndigheder, der repræsenterer 6 millioner mennesker i 14 lande. I slutningen af 2019 blev der iværksat en intensiveret anden fase. Bæredygtig energi er nøglen til at tackle klimaændringerne og er kernen i den grønne pagt. I 2019 fortsatte EU med at støtte adgangen til bæredygtig energi i hele verden samt tiltag til fremme af energieffektivitet. I december tilsluttede Det Europæiske Råd sig EU's mål om at blive det første klimaneutrale kontinent inden 2050. Adgang til vand og sanitet er en universel menneskeret. I 2019 fortsatte EU med at støtte adgangen til vand og sanitet, bæredygtig og integreret vandforvaltning og kapacitetsopbygning. Jordan lider af alvorlig vandmangel. 21,5 mio. EUR fra EU's regionale trustfond som reaktion på krisen i Syrien har forbedret vand- og spildevandstjenesterne for over 1 mio. mennesker i Irbid-provinsen.

EU fremmer udviklingen af grønne virksomheder i centrale værdikæder og støtter finansieringen af den globale overgang til en cirkulær økonomi. "SWITCH to Green" er EU's flagskibsinitiativ på dette område. Tab af biodiversitet og nedbrydning af mange økosystemer er en betydelig udfordring. Meddelelsen fra 2019 "Intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove" udgør en integreret ramme for bekæmpelse af skovrydning og skovforringelse. I 2019 fornyede Kommissionen finansieringen af den kritiske partnerskabsfond for økosystemer (Critical Ecosystem Partnership Fund) — den førende aktør for finansiering af vigtige biodiversitetsområder verden over. Alliancer med fokus på bæredygtig vækst Det er vigtigt at arbejde sammen for at opfylde målene for bæredygtig udvikling. Global velstand kan kun opnås gennem ordentlige arbejdsforhold og bæredygtig økonomisk vækst for alle. I 2019 støttede EU foranstaltninger såsom programmet for bæredygtig investering og værdikæder, program II, til finansiering af globale og europæiske initiativer til fremme af centrale aspekter af investeringsklima, handel og udvikling af den private sektor. Kernen i Kommissionens eksterne investeringsplan (EIP) er Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (EFSD), som kombinerer et nyt garantiinstrument med to regionale investeringsplatforme, investeringsplatformen for Afrika og investeringsplatformen for naboskabsområdet, med henblik på at støtte private investeringer i mindre udviklede og mere risikofyldte erhvervsmiljøer. Ved udgangen af 2019 havde EFSD mobiliseret ca. 4,6 mia. EUR i EU-midler, som skulle generere 47 mia. EUR i investeringer. Gennem partnerskabsinstrumentet (PI) blev der ved udgangen af 2019 undertegnet en kontrakt på 5,7 mio. EUR i et nyt partnerskab mellem EU og OECD for at hjælpe med udformningen af forretningsmodeller for bæredygtig, inklusiv og mere retfærdig vækst. I løbet af 2019 blev der oprettet to trustfonde i samarbejde med Verdensbankgruppen vedrørende erhvervsvenlige investeringsklimaer: én til at bistå lande og regionale økonomiske fællesskaber i AVS-regionen (12 mio. EUR) og en anden til at støtte Afrika syd for Sahara (10 mio. EUR). I Det Østlige Partnerskab har over 40 regionale og bilaterale programmer under initiativet "EU4Business" ydet betydelig støtte til udvikling af SMV'er, der supplerer de nationale reformplaner. Udryddelse af fattigdom i alle dens afskygninger, bekæmpelse af forskelsbehandling og ulighed og ikke at lade nogen i stikken er kernen i den europæiske konsensus om udvikling. Over halvdelen af verdens befolkning er ikke dækket af sociale ydelser. EU støtter sociale beskyttelsesprogrammer i 26 lande, hvilket svarer til en samlet investering på 1 mia. EUR. Ifølge den globale rapport fra 2019 om fødevarekriser oplevede over 113 mio. mennesker i 53 lande akut sult, som krævede akut bistand i 2018. EU samarbejder med partnere om at bekæmpe sult og fejlernæring blandt børn og mødre, bl.a. ved at fremme et bæredygtigt og modstandsdygtigt landbrug. Det EU-finansierede initiativ "Development of Smart Innovation through Research in Agriculture" (DeSIRA) har mobiliseret ca. 95 mio. EUR til at opbygge national, regional og global innovationskapacitet. Menneskelig udvikling Folkesundhed er et vigtigt grundlag for en bæredygtig udvikling. EU støtter partnerlandene i indsatsen for at fremme sundhed i alle politikker for på bæredygtig vis at forbedre kvaliteten, dækningen og prisoverkommeligheden af sundhedspleje og forbedre sundhedssystemerne. Halvdelen af EU's sundhedsstøtte (2,6 mia. EUR mellem 2014 og 2020) går til globale initiativer som f.eks. Den Globale Fond til Bekæmpelse af Aids, Tuberkulose og Malaria, Den globale alliance for vacciner og immunisering, Alliancen for Vacciner og Vaccination, Verdenssundhedsorganisationens "Universal Health Coverage Partnership" og FN's Befolkningsfond. I 2019 gav Kommissionen tilsagn om 550 mio. EUR til Den Globale Fond for 2020-2022. Uddannelse er nøglen til at forme fremtidige generationer og en vigtig katalysator for bæredygtig vækst, beskæftigelse af høj kvalitet og lighed. EU støtter uddannelse i omkring 100 lande og gennem partnerskaber såsom Det globale partnerskab for uddannelse (GPE) og Education Cannot Wait.

Gennem sin støtte til GPE har EU bidraget til, at 77 mio. børn er blevet indskrevet i grundskolen. Partnerskaber om migration EU fortsatte med at anvende en afbalanceret tilgang til migration. I 2019 nåede antallet af internationale migranter på verdensplan op på næsten 272 mio., næsten 70,8 mio. personer er tvangsfordrevet på verdensplan, og den globale flygtningebefolkning udgør 25,9 mio. personer. De fleste flygtninge blev fortsat indkvarteret i udviklingslande. Migration kan også øge uligheden, og EU har styrket sin indsats for at sikre, at migration fører til inklusiv vækst og bæredygtig udvikling i oprindelses-, transit- og bestemmelseslandene, således at alle lokalsamfundene får gavn heraf. I juni offentliggjorde Kommissionen et arbejdsdokument om håndtering af øget ulighed i partnerlandene, og i november vedtog Rådet konklusioner, hvori EU og medlemsstaterne opfordres til at fremskynde deres indsats. I 2019 godkendte EU's nødtrustfond for Afrika yderligere 36 programmer og 16 "supplerende bevillinger" i de tre regioner (Sahel og Tchadsøen, Afrikas Horn og Nordafrika) på i alt 851 mio. EUR. Fred og sikkerhed I hele 2019 var instrumentet, der bidrager til stabilitet og fred, et af de vigtigste redskaber for EU's diplomati i krisesituationer og i bestræbelserne på at opnå stabilitet, konfliktforebyggelse og -løsning samt fredsopbygning. Alle 46 vedtagne kriseresponsaktioner reagerede direkte på EU's politiske prioriteter og supplerede arbejdet med fælles sikkerheds- og forsvarspolitiske missioner. I 2019 blev brugen af kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling yderligere styrket med nye foranstaltninger i Burkina Faso, Niger, Somalia og Tadsjikistan. Der blev også iværksat en global indsats for at støtte regionale uddannelsescentre i Vestafrika, Østafrika og Mellemøsten for at uddanne militære aktører inden for områderne sundhed, minerydning og civilbeskyttelse. Arbejdet med at koordinere den internationale indsats i konflikt- og postkonfliktsituationer fortsatte med FN og andre internationale organisationer, navnlig Verdensbanken og Den Afrikanske Udviklingsbank, for at støtte adgangen til finansiering og afspejle EU's stærke engagement i multilateralisme. I 2019 blev det første EU-bidrag til FN's fredsopbygningsfond ydet gennem instrumentet, der bidrager til stabilitet og fred. I juli blev kernekraftværket i Tjernobyl igen overdraget til de ukrainske myndigheder efter afslutningen af den største internationale samarbejdsopgave om nuklear sikkerhed. EU ydede 431,6 mio. EUR gennem sit instrument for samarbejde om sikkerhed på det nukleare område og programmet for teknisk bistand til Samfundet af uafhængige stater. EU fortsatte med at fremme retsstaten, adgang til domstolsprøvelse og styrkelsen af kapaciteten i retsvæsenets institutioner i partnerlande i hele verden. Menneskerettigheder, demokrati og grundlæggende værdier 2019 markerede den sidste fase af gennemførelsen af EU's handlingsplan om menneskerettigheder og demokrati (2015-2019), der støtter grundlæggende menneskerettigheder, herunder ytrings-, forsamlings- og foreningsfrihed, ikke-forskelsbehandling og rettigheder for mindretal. I 2019 benyttede EU det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder til at finansiere omkring 268 projekter til en værdi af 119,5 mio. EUR. EU's mekanismer til beskyttelse af menneskerettighedsforkæmpere blev fornyet i yderligere 3 år ved udgangen af 2019. På baggrund af de fortsatte udfordringer for det globale demokrati bekræftede EU på ny sit engagement i demokratiske processer med programmer for over 47,2 mio. EUR i alt i 30 lande. EU udsendte 8 valgobservationsmissioner, 6 valgekspertmissioner og 7 opfølgningsmissioner og udviklede en offentlig database over anbefalinger udstedt af valgobservationsmissioner. EU støttede også lokale valgobservatører i 11 lande. Ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders og pigers indflydelse og status er centrale værdier i EU og EU's internationale udviklingspolitik. EU's handlingsplan for ligestilling mellem mænd og kvinder vedrører tre hovedområder: sikring af pigers og kvinders fysiske og psykiske integritet, fremme af kvinders og pigers socioøkonomiske og kulturelle rettigheder og styrkelse af pigers og kvinders indflydelse og deltagelse i beslutningsprocessen.

I 2019 fortsatte gennemførelsen af Spotlight-initiativet, som er et forandringsskabende partnerskab mellem EU og FN, der har til formål at afskaffe alle former for vold mod kvinder og piger i hele verden. Programmet "Safe and Fair" (25 mio. EUR) forbedrer arbejdsvilkårene for kvindelige migranter, der flytter fra 11 lande fra Sammenslutningen af Sydøstasiatiske Nationer (ASEAN) til Golfstaterne. Programmet "WeEmpower" har et budget på 22,5 mio. EUR og øger den offentlige og private sektors engagement i ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og status på arbejdspladsen. EU iværksatte også et program til 3,75 mio. EUR til yderligere styrkelse af regionale og internationale netværk af nationale menneskerettighedsinstitutioner og en opfordring om forslag til projekter vedrørende beskyttelse af lesbiske, bøsser, biseksuelle, transkønnede og/eller interseksuelle menneskerettighedsforkæmpere. Der blev også truffet foranstaltninger for at imødegå de voksende udfordringer i forbindelse med ytringsfrihed og mediefrihed. Adskillige projekter blev finansieret via faciliteten for teknisk bistand "Media4Democracy". Teknologi og innovation Et bidrag på 200 mio. EUR fra EU til Faciliteten for Virksomhedsudvikling og Innovation på Vestbalkan bidrog til at finansiere samlede investeringer på 958 mio. EUR til støtte for omkring 4 700 virksomheder og dermed tilvejebringe mere end 2 800 lån, hvilket skabte næsten 80 000 arbejdspladser og sikrede 36 egenkapitalinvesteringer. Konnektivitet spiller en grundlæggende rolle i opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling, hvor transport, energi og digitalisering er nøglesektorer. Robust infrastruktur fremmer inklusiv og bæredygtig vækst og understøtter innovation. Partnerskabsinstrumentet har fremmet bæredygtig industrialisering i Brasilien og Mexico for at afkoble den økonomiske vækst fra kulstofemissioner, navnlig ved at fremme partnerskaber mellem EU og lokale virksomheder. I 2019 blev aktionsgruppen for digital økonomi i alliancen mellem Afrika og Europa oprettet, og den bidrog til rapporten om den digitale omstillingsstrategi for Afrika (2020-2030), som blev offentliggjort af Den Afrikanske Union. Den øgede betydning af videnskab, nye teknologier og innovation med henblik på inklusiv og bæredygtig udvikling i AVS-regionerne blev anerkendt med lanceringen af et program til 60 mio. EUR under den 11. Europæiske Udviklingsfond til styrkelse af innovationsøkosystemer og -kapaciteter. Global rækkevidde EU har på verdensplan fortsat arbejdet for at reducere fattigdom, bekæmpe ulighed og støtte bæredygtig udvikling og fremme demokrati, fred og sikkerhed. Afrika Forhandlingerne om en fornyet partnerskabsaftale med AVS-staterne, som skal afløse Cotonou-aftalen og ændre de politiske og økonomiske forbindelser med disse partnere, blev indledt i 2019. EU ydede støtte til den demokratiske overgang i Sudan og opretholdt sin stærke støtte både politisk og finansielt til den etiopiske overgang. Sammen med Verdensbanken og Den Afrikanske Udviklingsbank har EU stået i spidsen for Afrikas Horn-initiativet vedrørende regional integration og økonomisk udvikling sammen med Djibouti, Eritrea, Etiopien, Kenya og Somalia. I 2019 dækkede EU humanitære nødbehov i syv lande, der var involveret i Sahel-krisen: Burkina Faso, Mauretanien, Mali, Tchad, Niger, Nigeria og Cameroun. EU har tildelt over 187 mio. EUR (herunder mere end 141 mio. EUR til de mest sårbare befolkningsgrupper i G5-landene) til støtte for humanitære interventioner. EU støttede det afrikansk-ledede initiativ om vedvarende energi i Afrika med henblik på at nå målet om at generere mindst 10 GW vedvarende energi inden 2020. EU har en strategisk interesse i at støtte dette initiativ med målsætninger, der er tilpasset EU's grønne pagt, som identificeret i partnerskabet for grøn omstilling og energi, der indgår i den fremtidige omfattende strategi med Afrika. I 2019 var der aktive civile missioner under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik i Libyen, Mali, Niger og Somalia sammen med en ny mission, der blev etableret i Den Centralafrikanske Republik for at støtte reformen af sikkerhedsstyrkerne, som gradvist blev iværksat i hele landet. Et vigtigt politisk initiativ, alliancen mellem Afrika og Europa med fokus på bæredygtige investeringer og job, gjorde gode fremskridt med støtte fra EU, der gennem EIP nedbringer risici forbundet med investeringer. EU har også fremmet en struktureret dialog mellem den offentlige og private sektor i 32 afrikanske lande som led i EIP's Sustainable Business for Africa-platform. Gennem partnerskabsinstrumentet fortsætter EU med at opfylde de økonomiske, handels- og investeringsmæssige dimensioner af det strategiske partnerskab med Sydafrika, med fokus på gennemførelsen af den økonomiske partnerskabsaftale (ØPA) mellem EU og Southern African Development Community, Parisaftalen og WTO-anliggender.

Asien, Centralasien og Stillehavsområdet Udenrigsministermødet mellem Asien og Europa blev holdt i december i Madrid og fokuserede på fælles værdier og fælles udfordringer, navnlig regelbaseret effektiv multilateralisme. I januar blev der på ministermødet mellem ASEAN og EU opnået principiel enighed om at opgradere forbindelserne til et strategisk partnerskab, og i juni blev en frihandelsaftale og investeringsbeskyttelsesaftale med Vietnam undertegnet af EU-Rådet, efterfulgt af en rammeaftale om deltagelse i oktober. I april forlængede Rådet de restriktive foranstaltninger over for Myanmar med yderligere et år, herunder målrettede restriktive foranstaltninger over for enkeltpersoner. "Responsible Supply Chains in Asia" er et EU-finansieret fælles initiativ til en værdi af 9,5 mio. EUR, der har til formål at forbedre overholdelsen af menneskerettigheder og arbejds- og miljøstandarder i virksomheder med forsyningskæder i Kina, Japan, Myanmar, Filippinerne, Thailand og Vietnam. Instrumentet, der bidrager til stabilitet og fred, fokuserede i 2019 på hadefuld tale og forebyggelse af voldelig ekstremisme i hele regionen. I kølvandet på påskebombningerne i Sri Lanka blev instrumentet, der bidrager til stabilitet og fred, hurtigt mobiliseret for at bidrage til at styrke terrorbekæmpelse og forebyggelse af voldelig ekstremisme i Sri Lanka og Maldiverne. Udvidelsesregion Kommissionen fortsatte med at støtte udvidelseslandene for at forbedre deres parathed til at blive optaget i EU og fremme det regionale samarbejde i det vestlige Balkan og med EU. Den årlige udvidelsespakke blev vedtaget den 29. maj. Takket være yderligere fremskridt fra Republikken Albaniens og Republikken Nordmakedoniens side fastholdt Kommissionen sin anbefaling om at indlede tiltrædelsesforhandlinger. I oktober besluttede Det Europæiske Råd at vende tilbage til spørgsmålet om udvidelse inden det næste topmøde mellem EU og Vestbalkan. Der blev officielt indledt forhandlinger i marts 2020. EU har givet 880,7 mio. EUR til 39 projekter vedrørende transport og konnektivitet inden for rammerne af instrumentet til førtiltrædelsesbistand. Disse projekter bør mobilisere investeringer på over 3,2 mia. EUR. I maj fremsatte Kommissionen sin udtalelse om Bosnien-Hercegovinas ansøgning om EU-medlemskab, hvori det blev anført, at tiltrædelsesforhandlingerne bør indledes, når Bosnien-Hercegovina har opfyldt kriterierne for medlemskab. I december vedtog Rådet konklusioner om Kommissionens udtalelse, som det hilste velkommen. I forhold til Tyrkiet indførte Rådet i november restriktive foranstaltninger på grund af Tyrkiets uautoriserede boreaktiviteter i det østlige Middelhav og besluttede at reducere den bilaterale bistand inden for rammerne af instrumentet for førtiltrædelsesbistand og reducere udlånene fra Den Europæiske Investeringsbank. EU fortsatte med at støtte civilsamfundet og de mellemfolkelige kontakter, og samarbejdet om at støtte syriske flygtninge og migrationsforvaltning fortsatte. Det fulde driftsbudget til faciliteten for flygtninge i Tyrkiet blev tildelt ved udgangen af 2019. Den europæiske naboskabspolitik I 2019 fortsatte EU med at gennemføre sin reviderede europæiske naboskabspolitik, idet EU har mobiliseret betydelig støtte til sine fire refokuserede prioriteter og fuldt ud integrerer principperne om differentiering, fælles ejerskab og en incitamentsbaseret tilgang. I de østlige nabolande var gennemførelsen af Østpartnerskabets 20 resultater for 2020 skredet godt frem, navnlig hvad angår økonomien, konnektiviteten, de mellemfolkelige kontakter og god regeringsførelse. I 2019 fejrede Østpartnerskabet sit 10-årsjubilæum med et arrangement på højt plan, der fremhævede betydelige resultater med hensyn til fremme af økonomier og handel, energieffektivitet, civilsamfundets rolle og visumliberalisering. En omfattende høring om det østlige partnerskabs fremtid, der blev iværksat i 2019, modtog over 200 bidrag fra en bred vifte af interessenter. Med afslutningen af forhandlingerne om visumlempelses- og tilbagetagelsesaftalen for Hviderusland i 2019 får alle østpartnerskabslande nu lettere ved at rejse til EU. Som reaktion på konflikten i det østlige Ukraine fortsatte EU med at yde humanitær bistand og bistand til stabilisering og tidlig genopretning. Derudover mobiliserede og ydede EU specifik støtte til regionen omkring Det Asovske Hav. EU's borgmesterpagtinitiativ hjælper næsten 400 kommuner i landene i Østpartnerskabet med at gennemføre deres bæredygtige energi- og klimaforpligtelser. I de sydlige nabolande var det fortsat en prioritet at afbøde virkningerne af den langvarige syriske krise i hele 2019. Bruxelles III-konferencen i april om støtte til Syriens og regionens fremtid bekræftede EU's engagement.