KOMVII SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(93)172 endelig udg. 
Bruxelles, den 10. maj 1993 
ANDEN ÅRSRAPPORT FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
OM 
GENNEMFØRELSEN AF FÆLLESSKABETS BISTAND 
TIL LANDENE I ØST- OG CENTRALEUROPA (PHARE) 
I 1991 
- 2 -
INDHOLDSFORTEGNELSE 
INDLEDNING 
I. RAMMERNE FOR EF-BISTANDEN I 1991 
1.1 Retsgrundlag 
1.2 Finansiering 
1.3 Overordnet strategi 
1.4 Programmering 
II. FORANSTALTNINGER I 1991 
2.1 Forberedelse og beslutningstagning 
2.2 Nationale programmer og sektorer 
2.3 Multisektorale foranstaltninger 
2.4 Regionalt samarbejde 
III. HUMANITÆR HJÆLP I 1991 
IV. GENNEMFØRELSE AF FORANSTALTNINGER I 1990 OG 1991 
4.1 Udbud og kontrakter 
4.2 Betalinger 
4.3 Overvågning og evaluering 
4.4 Counterpartmidler 
V. SÆRLIGE ANLIGGENDER 
5.1 Bistandskoordination 
5.2 Privatisering, omstrukturering og udvikling af den private sektor 
5.3 Samfundsmæssig dimension 
VI. KOMMISSIONENS ORGANISATION 
VII. UDSIGTER FOR 1992 
Tabeller 
1. Sammendrag af de nationale indikativprogrammer 1991/92 
2. Opdeling på sektorer af de større nationale programmer for 1991/92 
3. Tidsmæssig fordeling af finansieringsforslagene på 1991-budgettet 
4. Opdeling på sektorer i 1991 sammenlignet med 1990 
5. Regionale programmer 1991 
6. Humanitær hjælp 1991 
7. Internationale udbud 1991 
8. Betalingssituationen pr. 31.12.1991 
9. Overblik over bistandskoordinationen 
Bilag 
1. Rådets forordning (EØF) nr. 3800/91 
2. Generelle retningslinjer for 1991/92 
- 3 -
INDLEDNING 
Fællesskabets bistand til øst- og Centraleuropa gik ind i sit andet år i 
1991. Det var på den ene side et år, der var kendetegnet ved fortsatte 
bestræbelser for styring af overgangen til markedsøkonomi i de fleste af 
disse lande, som allerede modtager bistand fra Fællesskabet. På den anden 
side var det et år, der var præget af dramatiske forandringer længere mod 
øst i hvad, der den gang var Sovjetunionen, af den gradvise opløsning af 
Jugoslavien og det gamle kommunistiske styres fald i Albanien, den sidste 
dominobrik i kæden i Europa. 
Fællesskabets bistandsprogram, som stadig går under betegnelsen PHAREf1) 
(til trods for, at andre lande nu også er omfattet af bistandsprogrammet), 
har udviklet sig og tilpasset sig de ændrede omstændigheder - påbegyndelse 
af bistandsydelse til Rumænien i januar 1991, suspension i efteråret af 
bistanden til Jugoslavien, udvidelse af den humanitære hjælp til at 
afhjælpe nødsituationer forskellige steder i Balkanlandene og begyndende 
økonomisk støtte til Albanien og de baltiske lande i udgangen af 1991. 
Sideløbende med PHARE har Fællesskabet udvidet og diversificeret sine andre 
former for bistand til Øst- og Centraleuropa i 1991, omfattende betalings­
balancestøtte, førevarehjælp, adgang til EIB- og EKSF-lån. Desuden blev 
Europaaftaleforhandlingerne med Polen, Ungarn og Tjekkoslovakiet afsluttet 
i løbet af året. Ingen af disse anliggender omtales i denne rapport, der 
udelukkende beskæftiger sig med foranstaltninger omfattet af forordning 
(EØF) nr. 3906/89 og er udarbejdet i overensstemmelse med denne forordnings 
artikel 10. 
Denne anden rapport bygger på oplysninger fra den første rapport, med 
hvilken man søgte at forklare nogle af procedurerne og tankerne bag PHARE-
programmet. Den giver en redegørelse for rammerne for bistanden i 1991, 
derefter beslutningstagningen - først vedrørende de økonomiske bistands-
foranstaltninger, herunder det regionale samarbejde, og siden den humani­
tære hjælp. Derefter kommes der nærmere ind på gennemførelsen både i 1990 
og 1991 af foranstaltningerne samt en undersøgelse af tre specifikke emner 
af særlig interesse - bistandskoordination, PHARE-støtte til privatisering, 
omstrukturering og udvikling af den private sektor samt den samfundsmæssige 
dimension af PHARE. 
(1) Poland and Hungary aid for reconstuction of the economy - bistand til 
økonomisk omstrukturering i Polen og Ungarn. 
- 4 -
I. RAMMERNE FOR EF-BISTANDEN I 1991 
1.1 Retsgrundlag 
Rådets forordning (EØF) nr. 3906/89, som ændret ved forordning (EØF) nr. 
2698/90 af 17.9.1990, var fortsat retsgrundlaget for PHARE-bistanden i 1991 
indtil den 23. december 1991, hvor Rådet vedtog en yderligere ændring^1) 
for at udvide PHARE-programmet til også at omfatte Albanien og de baltiske 
stater, på grundlag af Kommissionens forslag af 4.12.1991(2) 0g efter 
udtalelse(3) såvel som en tidligere beslutning fra Europa-Parlamentet om 
emnet(4). 
Selvom Rumænien ved forordning (EØF) nr. 2698/90 blev medtaget på listen 
over PHARE-støtteberettigede lande, var det først i udgangen af januar 
1991, at Rådet godkendte den faktiske gennemførelse af den økonomiske 
bistand til dette land, efter at G-24<5) havde rapporteret om, at 
udviklingen i den politiske og økonomiske situation i Rumænien var 
tilfredsstillende. 
Hvad Jugoslavien angår, blev det efterhånden vanskeligere at gennemføre 
bistanden i anden halvdel af 1991. Rådet besluttede formelt at suspendere 
; (den økonomiske) PHARE-bistand den 08.11.1991 og senere den 02.12.1991 at 
V tillade sådan bistand til de "samarbejdende republikker"(6). Denne 
beslutning, der faldt ved regnskabsårets slutning, fik ikke nogen praktisk 
indvirkning på 1991-budgettet, hvorover der var så at sige fuldstændig 
disponeret på dette tidspunkt. 
1.2 Finansiering 
Som led i de oprindelige finansieringsperspektiver forudsås der et budget 
på 850 mio. ECU. Efter diverse fradrag, bl.a. Fællesskabets bidrag til 
EBRD, og tilpasninger for at tage hensyn til, at DDR ikke længere var 
PHARE-bistandsmodtager, blev PHARE-budgettet endeligt fastlagt af 
budgetmyndigheden til 785 mio. ECU. Dette budget omfattede "minibudget"-
bevillinger på 25 mio. ECU på budgetpost B8-760 og 760 mio. ECU på post B7-
600. I sine bemærkninger til post B7-600 foreslog Europa-Parlamentet en 
humanitær hjælp på 20 mio. ECU til at fortsætte aktionen til fordel for 
børn på børnehjem (se afsnit III. nedenfor) og en støtte på 30 mio. ECU til 
samarbejde inden for videnskab og teknologi inden for rammerne af "Let's Go 
East"-planen, som overvejes i Parlamentets beslutning af 10.07.1990 (se 
navnlig punkt 2.4). 
(1) Rådets forordning (EØF) nr. 3800/91 af 23.12.1991, EFT L 357 af 
28.12.1991. 
(2) EFT C nr. 313 af 4.12.1991. 
(3) EFT (skal endnu offentliggøres). 
(4) EFT nr. C 280 af 20.10.1991. 
(5) 24-landegruppen, hvis bistand til Øst- og Centraleuropa koordineres af 
Kommissionen. 
(6) Bosnien, Kroatien, Makedonien, Slovenien (hvortil senere kom 
Montenegro). 
- 5 -
1.3 Overordnet strategi 
Til at supplere de generelle retningslinjer for bistanden, der blev 
fastlagt i 1990 i overensstemmelse med artikel 8 i forordning (EØF) nr. 
3906/89, begyndte Kommissionen henimod udgangen af 1990 at foretage en mere 
detaljeret PHARE-programmering og føre uformelle drøftelser med de 
forskellige interesserede parter. 
Med udgangspunkt i de indledende erfaringer med programmeringen i 1990 
(hvorfor der redegøres i årsrapporten for 1990) var det Kommissionens 
hensigt i 1991/92 at rette indsatsen direkte mod PHARE-projektets egentlige 
opgave, nemlig at støtte processen for overgang fra planøkonomi til 
markedsøkonomi, dvs. at vægten skulle lægges på nøgleaspekterne af 
reformprocessen, navnlig omstrukturering og privatisering af offentlige 
virksomheder, modernisering af de finansielle tjensteydelser, fremme af den 
private sektor og udvikling af arbejdsmarkedsmekanismer. Der blev også 
henvist til andre prioriterede sektorer, fra infrastruktur til menneskelige 
ressourcer, hvor der også ville blive behov for reform og omstrukturering 
til at sikre en økonomisk genrejsning og en afbalanceret, bæredygtig vækst. 
Ud over begrebet "nøgleaspekter" vandt også tanken om regionalt samarbejde, 
som allerede blev drøftet meget i 1990, formel anerkendelse i den nye 
programmeringsfremgangsmåde. Størstedelen af PHARE-ressourcerne (75-85%) 
skulle afsættes til de nationale programmer, medens det var tanken at 10-
15% af ressourcerne for 1991/92 skulle forbeholdes tværnationale eller 
regionale projekter med deltagelse af mindst to PHARE-partnerlande. 
Et sammendrag af tankerne om en udvikling af programmeringen i form af et 
udkast til generelle retningslinjer for 1991/92 blev drøftet og vandt 
tilslutning i PHARE-forvaltningsudvalget den 21.2.1991 og blev senere 
formelt vedtaget af Kommissionen den 15.5.1991 (bilag 2). 
1.4 Programmering 
Uformelle programmeringsdrøfteiser mellem Kommissionens tjenestegrene og de 
nationale myndigheder, repræsenteret ved ministeren med ansvar for 
bistandskoordination, begyndte allerede i efteråret 1990 i Polen og Ungarn 
på grundlag af erfaringerne med PHARE i 1990 og med hjælp fra de to 
nyoprettede EF-delegationer i disse to lande. Der blev aftalt en række 
fleksible planlægningsrammer ("indikativprogram") for PHARE-bistanden i 
1991 med de ungarske myndigheder den 14.12.1990 og med de polske 
myndigheder den 18.12.1990. Lignende indikativprogrammer blev forberedt og 
vedtaget sammen med de relevante myndigheder i de andre modtagerlande i 
første halvår af 1991: Tjekkoslovakiet den 31.1.1991, Bulgarien den 
8.2.1991, Rumænien den 1.3.1991 og Jugoslavien den 12.6.1991. 
Ulig de programmer, der forhandles i henhold til Lomé-konventionen eller 
Middelhavsprotokollerne, er PHARE-indikativprogrammerne, selvom de somme 
tider opfattes som formelt bindende aftaler med Kommissionen, 
arbejdsdokumenter, der angiver sektorprioriteringer og indeholder nyttige 
referencerammer, særlig for modtagerlandene, således at der kan indledes et 
mere detaljeret arbejde med projektidentificering og -vurdering. 
IndikativprogrammerneC1) (undtagen for Jugoslavien, fordi det aldrig blev 
gennemført) er sammenfattet i tabel 1 og 2. 
(1) Kan på anmodning rekvireres til orientering. 
- 6 -
Indikativprogramnmerne skal ses i lyset af de sektortildelinger, der 
allerede er foretaget under 1990-budgettet. Beløbene til støtte til små og 
mellemstore virksomheder i Ungarn og Polen var således f.eks. hovedsagelig 
en supplering af 1990-programmerne, medens der for Tjekkoslovakiet er 
planlagt et helt nyt program for små og mellemstore virksomheder med egen 
kreditlinje. I Bulgarien og Rumænien, hvor de lovgivningsmæssige og 
finansielle rammer for et program for små og mellemstore virksomheder endnu 
skal udvikles, er der forudset et meget mindre beløb. 
I alle lande er det område, der er blevet identificeret som krævende den 
største bistand, virksomhedsomstrukturering og -privatisering. Landbrug, 
SMV og miljø indtager fortsat en vigtig stilling, medens andre sektorer -
energi, transport, telekommunikation samt arbejdsmarkedspolitik - begynder 
at figurere som områder, der kræver bistand til vidtgående strategiske 
reformer. Måske uventet blev sundhedssektoren givet særlig forrang i tre 
lande. Uddannelse figurerede hovedsagelig i form af tildelinger til 
deltagelse i TEMPUS-programmet. 
I to lande blev der i stedet for store sektorreformprogrammer afsat midler 
til en generel faglig bistandsfacilitet omfattende en række mindre 
indledende faglige bistandsaktioner i flere sektorer. Der blev i løbet af 
året foretaget en detaljeret opdeling på sektorer (se punkt 2.2 nedenfor). 
I alle indikativprogrammerne er de nationale myndigheder og Kommissionen 
udtrykkeligt enige om betydningen af som led i bistandsprogrammerne at 
fremme samfundsudviklingen gennem inddragelse af formidlere i form af ikke-
statslige organisationer og sammenslutninger til at yde bistand i den 
økonomiske og politiske reformproces som helhed. I det polske reformprogram 
er der omhandlet et eksplicit tiltag på området samfund og samfundsdialog, 
som omtales i flere detaljer i punkt 5.2 nedenfor. 
Programmerne indeholder alle foreløbige omkostningsoverslag, der vil blive 
endelig afpudset på basis af detaljerede specifikationer for hvert 
sektorprogram. De indeholder også bestemmelse om halvvejsrevision. Det gav 
Kommissionen mulighed for at vurdere udviklingen i gennemførelsen af 
bistanden og i juni 1991 at stadfæste forpligtelsesprognoserne for året. 
Hvad Jugoslavien angår, blev det klart ret hurtigt efter, at 
indikativprogrammet for 1991 var blevet vedtaget i juni 1991, at forholdene 
ikke egnede sig til at påbegynde en projektidentifikation og -vurdering 
eller at gennemføre det vedtagne 1990-program. Det eneste program, der 
kunne gå videre, var den jugoslaviske deltagelse i TEMPUS-programmet (6 
mio. ECU), da projektansøgningerne allerede var indgået og var blevet 
behandlet i første halvår af 1991. I efteråret 1991 var det nødvendigt at 
planlægge en omfordeling af de 59 mio. ECU, der var øremærket til 
Jugoslavien, for at undgå risikoen for ikke at kunne disponere over dette 
beløb ved udgangen af 1991. I alt næsten 33 mio. ECU blev omfordelt til 
humanitær hjælp (se kapitel III), således at Kommissionen kunne imødekomme 
en række uforudsete hastende behov, herunder problemet med flygtninge og 
fordrevne personer i Jugoslavien. De resterende 26 mio. ECU blev omfordelt 
til forskellige sektorer, hvor der bestod specifikke behov, og hvor det var 
muligt hurtigt og uden særlig forberedelse at træffe dispositioner. 
Heriblandt kan nævnes den multisektorale facilitet, miljø og den private 
sektor i Polen såvel som yderligere stimulering på regionalt plan af 
forskning og miljø som reaktion på Europa-Parlamentets særlige interesse i 
dette anliggende. 
- 7 -
II. FORANSTALTNINGER I 1991 (økonomisk bistand) 
2.1 Forberedelse og beslutningstagning 
Der blev truffet i alt 75 PHARE-finansieringsafgørelser over 1991-
budgettet, heraf 14 afgørelser vedrørende humanitær hjælp foruden 44 
nationale sektorprogrammer og 11 regionale samarbejdsprogrammer samt to 
samlede bemyndigelser vedrørende multisektorale aktioner af begrænset 
rækkevidde. Vedrørende TEMPUS, som har såvel nationale som regionale 
aspekter, blev der truffet fire særskilte afgørelser i løbet af året. 
PHARE-forvaltningsudvalget mødtes seks gange og afgav positiv udtalelse om 
alle finansieringsforslag. Desuden afgav det udtalelse ved skriftlig 
procedure i et tilfælde med et hastende forslag (regionalt samarbejde om 
nuklear sikkerhed) om faglig bistand til Kozloduy kernekraftværket i 
Bulgarien. 
De uformelle drøftelser og informationsudvekslinger med forvaltnings­
udvalget vedrørte emner som humanitær bistand, counterpartmidler, udbuds­
procedurer, udvælgelseskriterier osv. Hovedparten af disse spørgsmål er 
behandlet i særskilte afsnit i denne beretning. 
2.2 Nationale programmer og sektorer 
Der gives i tabel 3 og 4 en opdeling af de nationale programmer for 1991 på 
stater og sektorer. Tabel 3 viser tillige fordelingen i tid af afgørelserne 
i 1991. Tabel 4 giver en sektorfordeling med en sammenligning med 1990. 
Tabellerne illustrerer, hvorledes alle fem modtagerlande i 1991 gjorde brug 
af PHARE-bistanden inden for en lang række sektorer, der for alle lande 
stort set er de samme. Polen og Ungarn valgte at bygge videre på foran­
staltninger, der navnlig var iværksat inden for virksomhedsorastrukturering, 
støtte til SMV, miljø og landbrug. De andre lande, som først begyndte at 
modtage PHARE-bistand i 1990, har også udviklet vidtspændende programmer i 
alle disse sektorer og har oprettet særlige programgennemførelsesenheder 
(PGE) i de berørte ressortministerier til at forvalte programmerne på 
grundlag af det decentraliserede forskudsudbetalingssystem, der er omtalt i 
første årsrapport. 
Med henblik på at forenkle tilrettelæggelsen af den indledende faglige 
bistand til og uddannelse af en række statslige myndigheder valgte både 
Tjekkoslovakiet og Rumænien at fastlægge multisektorale rammer for 
oprettelse af en generel faglig bistandsfacilitet (GFBF), der forvaltes 
centralt. I Tjekkoslovakiets tilfælde blev der oprettet en særlig enhed 
(PGE) til at forvalte GFBF på grundlag af et forskudsudbetalingssystem. 
Tabel 4 omfatter en sektorfordeling af disse to generelle fonde, som i 
tabel 3 er præsenteret under ét. 
- 8 -
Når man ser bort fra GFBF, er strukturen i de nationale programmer i 1991 
meget forskellig fra sektor til sektor med meget vidtrækkende globale 
programmer for sektorer som virksomhedsomstrukturering, landbrug og miljø, 
der kontrasterer med en række mindre omfattende faglige bistandsprogrammer 
for strategisk reform inden for energi, telekommunikation og transport. 
Inden for sektorerne sociale anliggender/beskæftigelse og uddannelse/forsk­
ning er der også en bred vifte og sektorspredning med vidtrækkende sektor­
programmer for omstrukturering inden for sundhedssektor- og arbejdsmarkeds-
omstrukturering, der kontrasterer med en række programmer af mindre 
målestok for faglig bistand og innovation, såsom samfundsdialog/NGO-program 
i Polen. Det skal desuden bemærkes, at visse sektorprogrammer på det 
sociale område, som blev fastlagt under programmeringen, såsom udvikling af 
arbejdsmarkedet i Ungarn og omstrukturering af sundhedssektoren i Bulgarien 
blev udsat til 1992 for at gøre plads for foranstaltninger i sektorer, hvor 
der hurtigere kunne gennemføres programmer. 
I uddannelses/forskningssektoren var TEMPUS-ordningen fortsat det priorite­
rede bistandsområde. Selvom der ikke blev truffet større finansierings-
afgørelser før i juni 1991, var alle tilskudsansøgningerne i praksis 
modtaget meget tidligere på året, og gennemgangen og evalueringen i TEMPUS-
kontoret er allerede langt fremskreden. For yderligere oplysninger om 
TEMPUS henvises der til den særskilte TEMPUS-rapport 1990-91, som 
Kommissionen fremkom med i februar 1992(*). 
2.3 Multisektorale foranstaltninger 
Ud over sektorprogrammerne blev det aftalt at disponere over 10 mio. ECU 
til "multisektoral faglig bistand" i to trancher som i 1990. Dette danner 
grundlaget for en global bemyndigelse til inden for visse parametre at 
finansiere foranstaltninger af mindre målestok, såsom gennemførligheds­
undersøgelser og faglig bistand uden nogen specifik afgørelse fra Udvalgets 
og Kommissionens side for hver aktion. Ud af over 80 forskellige aktioner 
på kontraktbasis repræsenterer under 20% beløb på mere end 100 000 ECU. 
I 1991 blev den multisektorale facilitet anvendt til at finansiere en stor 
del af arbejdet med identificering, evaluering og revision af sektor­
programmerne. Der blev også finansieret planlægningsundersøgelser, f.eks. 
inden for telekommunikation, transport, virksomhedsinnovâtion og 
managementuddannelse, samt større industriomstruktureringsundersøgelser 
inden for stålindustrien, våbenindustrien og den farmaceutiske sektor i 
Tjekkoslovakiet. 
Den multisektorale facilitet var til særlig nytte ved finansieringen af den 
første fase af bistanden (1,5 mio. ECU) til Albanien til virksomheds-
omstrukturering, SMV og støtte til ministeriet for bistandskoordination. 
Visse projekter af mindre målestok blev finansieret på denne måde, herunder 
støtte til det nye center for europæiske studier i Sofia som omhandlet i 
det bulgarske indikativprogram for 1991/92. Der blev endvidere finansieret 
flere studierejser og stipendier, herunder praktikophold i Kommissionen for 
polske, ungarske og tjekkoslovakiske embedsmænd og stipendier til ophold på 
Europakollegiet. 
(1) SEC(92) 226 af 12.2.1992. 
- 9 -
2.4 Regionalt samarbejde 
Tanken om regionale projekter fortrinsvis med inddragelse af tre eller 
flere PHARE-bistandberettigede lande blev efterhånden konkretiseret i løbet 
af 1991 efter et initiativ fra Kommissionens side i slutningen af 1990 til 
at indføre et støtteprogram for joint ventures med EF-baserede små og 
mellemstore virksomheder uden nogen forhåndsopdeling mellem de berørte 
østeuropæiske lande. 
En lignende begrundelse for regionale projekter - bistandens udelelighed -
lå til grund for finansieringen af omkostningerne til faglig bistand/le­
delse af TEMPUS-programmet, som i 1990 blot var blevet fordelt mellem Polen 
og Ungarn i forholdet 2:1. 
En anden begrundelse for regionale projekter fremkom under den nationale 
programmering, da det blev klart, at flere lande var interesserede i at 
modtage samme form for faglig bistand og uddannelse på områder såsom 
modernisering af toldvæsen og statistikker, og at dette bedst kunne 
forvaltes gennem et fælles afviklingssystem. Samme begrundelse lå bag 
programmet vedrørende standarder og kvalitetssikring, som er udviklet i 
samarbejde med Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN/CENELEC) og 
samfinansieret af EFTA, og programmet for reform af den offentlige 
administration (SIGMA), der skal forvaltes af OECD's tjeneste for offentlig 
forvaltning (PUMA). Det regionale samarbejde mellem de berørte lande vil 
også forløbe inden for rammerne af disse programmer, selvom det ikke er 
hovedformålet hermed. (Tabel 5 giver en samlet oversigt.) 
Tanken om fælles eller grænseoverskridende projekter kom mere specielt på 
bane i forbindelse med det regionale miljøprogram og projektet for støtte 
til FoU-infrastruktur (COSINE) samt i forbindelse med anvendelsen af 
regionale midler til at supplere de nationale TEMPUS-tildelinger ved 
finansiering af fælleseuropæiske projekter med inddragelse af to eller 
flere PriARE-lande. 
Ud over at godkende de forskellige programmer blev de nationale bistands-
koordinatorer også opfordret til at fremkomme med idéer og forslag til 
regionale projekter. I praksis var der imidlertid ikke megen tid til at 
gennemtænke nye projektidéer fra begyndelsen af, og det blev overladt til 
Kommissionen at tage det meste af initiativet til budgetplanlægning. Den 
benyttede sig i særdeleshed af de regionale midler til at finansiere et 
nødprogram for nuklear sikkerhed i Bulgarien som følge af de alvorlige 
bekymringer på verdensplan over Kozloduy-anlægget og at supplere dette med 
et mindre program mere specielt vedrørende Tjekkoslovakiet. 
Erfaringerne i 1991 med de regionale projekter blev indgående overvejet af 
de fem nationale bistandskoordinatorer på deres møder i Bruxelles i 
november og december 1991. I deres ønske om at flytte initiativet mod øst i 
1992 aftalte de, stærkt støttet af Kommissionen, at fastlægge egne 
procedurer for en mere systematisk regional programmeringsproces, hvor 
parterne skulle varetage det årlige formandskab på skift begyndende med den 
bulgarske koordinator. 
-lo­
in. Humanitær hjælp 
En første prioritet for den humanitære PHARE-hjælp i 1991 var at fuldføre 
finansieringen af nødhjælpsaktionen for rumænske børn, der blev indledt i 
1990(1), og som bestod i dels hastebistand til installering af varmeanlæg, 
dels udbedring af børnehjem og en støtteaktion på det medicinske og 
ernæringsmæssige område (7,8 mio. ECU). Der blev også truffet forberedelse 
til et opfølgningsprogram (12,2 mio. ECU) for yderligere rehabilitering af 
børnehjem, særlig med hensyn til sanitære installationer og støtte til 
regeringen til fastlæggelse af en strategi på mellemlang sigt for 
personaleuddannelse og alternativer til institutionsanbringelse. Dermed 
nåede hjælpen til Rumænien op på 20 mio. ECU i denne sektor som ønsket af 
Europa-Parlamentet. 
Restbeløbet til humanitær PHARE-hjælp inden for loftet på 5% af det samlede 
PHARE-budget som aftalt mellem Kommissionen og Rådet i 1990 blev omgående 
øremærket til nødhjælp til import af basislægemidler i Rumænien og 
Bulgarien, som begge var udsat for dramatiske valutaproblemer. Der blev 
tilrettelagt undersøgelsesmissioner i samarbejde med WHO. Aktionen til 
fordel for Rumænien omfattende et beløb på 10 mio. ECU blev tilrettelagt af 
en indkøbsorganisation af europæisk dimension, som stod i forbindelse med 
det faglige bistandshold, der allerede førte tilsyn med lægemiddel/ernæ­
ringsprogrammet. I Bulgarien blev aktionen til et tilsvarende beløb 
varetaget af to NGO, som oprettede et net af lokale apoteker på stedet til 
at overvåge distribution og salg. Counterpartmidlerne af salget af medicin 
blev henlagt i begge lande i overensstemmelse med de generelle protokoller 
indgået med Kommissionen herom (se punkt 4.4 nedenfor). 
Som tiden gik i 1991, blev det klart som følge af en række uforudseelige 
begivenheder, at der var behov for yderligere humanitær hjælp - for det 
første som følge af oversvømmelserne i Rumænien, for det andet 
begivenhederne i Albanien og senere borgerkrigen i Jugoslavien, fejlslået 
høst i Rumænien og afbrydelse af energiforsyningen i Bulgarien efter 
katastrofenedlukningen af en af reaktorerne på Kozloduy-kraftværket. For at 
kunne gøre en passende indsats var Kommissionen nødt til at overskride den 
vejledende grænse på 5% (hvilket senere blev reguleret af Rådet, der ved 
vedtagelsen af den anden ændring af forordning (EØF) nr. 3906/89 hævede 
loftet til 10% - se punkt 1.1 ovenfor). En række andre humanitære 
hjælpeaktioner blev finansieret ved hjælp af de ressourcer, der oprindeligt 
var afsat til Jugoslaviens nationale program for økonomisk bistand, som i 
realiteten blev omfordelt, efterhånden som der opstod hastende behov (se 
punkt 2.1 ovenfor). Det samlede beløb til den humanitære PHARE-hjælp i 1991 
udgjorde 72,7 mio. ECU. Der findes i tabel 6 et overblik over den 
humanitære hjælp i 1991. 
(1) Punkt 4.1 og 4.2 i årsrapporten for 1990. 
- 11 -
IV. GENNEMFØRELSE AF FORANSTALTNINGER I 1990 OG 1991 
Når finansieringsafgøreisen er truffet, er den normale procedure som 
forklaret i 1990-årsrapporten, at der underskrives et finansieringsmemoran-
dum mellem Kommissionen og den myndighed, der varetager gennemførelsen, 
sædvanligvis ressortministeriet i det pågældende land, med angivelse af 
begge parters respektive ansvar for forvaltningen. I almindelighed blev 
systemerne med decentraliseret gennemførelse også fulgt i 1991, i hvilken 
sammenhæng ressortministerierne blev anmodet om at oprette programforvalt­
ningsenheder, at udpege en anvisningsberettiget, at åbne en bankkonto og at 
opstille en detaljeret arbejdsplan og et omkostningsoverslag for de første 
seks måneder. 
For at fremskynde denne nødvendigvis ret langsommelige indkøringsperiode 
blev der i 1991 foretaget forskellige forbedringer og nyskabelser. Hvor det 
i betragtning af de bestående udbudsprocedurer var muligt, blev der opnået 
større kontinuitet i den faglige bistand ved ydelse af en vis ekstrabistand 
ud over afslutningen af det oprindelige projektforslag og ved så vidt 
muligt at iværksætte udbud om langfristet bistand. 
4.1 Udbud og kontrakter 
I overensstemmelse med Kommissionens regler tildeles kontrakterne om faglig 
bistand normalt efter begrænset udbud, dvs. på grundlag af en udvælgelse af 
et begrænset antal firmaer (shortlist), som anmodes om at give tilbud. 
Kriterierne for den endelige udvælgelse bygger snarere på kvalitet end på 
pris. For mindre kontrakter om faglig bistand (under ca. 50 000 ECU) kan 
kontrakten indgåes ved underhåndsaftale. Kun i forbindelse med leverings­
kontrakter, som der ikke er mange af i forbindelse med PHARE (se tabel 7), 
iværksættes der et offentligt udbud via EF-Tidende. 
Alle kontrakter tildeles i henhold til et af de to forskellige gennemførel-
sessystemer, som benyttes i PHARE: 
direkte gennemførelse, når kontrakterne tildeles og forvaltes i 
Bruxelles på modtagerlandenes vegne, 
decentraliseret gennemførelse, når kontrakterne godkendes og forvaltes 
i henhold til et "arbejdsprogram/forskudsudbetalingssystem" af mod­
tagerlandet. 
Under begge systemer anvendes samme procedurer, og under det decentralise­
rede gennemførelsessystem overvåger Kommissionen, at modtagerinstitutio­
nerne overholder procedurerne. 
Da oplysningerne om kontrakter, der tildeles under det decentraliserede 
gennemførelsessystem, kommer Kommissionen i hænde med en vis forsinkelse, 
er oplysningerne i tabellen nedenfor hovedsagelig baseret på kontrakter, 
der er tildelt under det direkte gennemførelsessystem. Tabellen viser, at 
der er indgået ca. 550 kontrakter i 1991, heraf under halvdelen ved 
begrænset udbud. Over halvdelen, som er mindre kontrakter om faglig 
bistand, er indgået uden formelt udbud. 
- 12 -
Det er vanskeligt og til en vis grad vildledende at give en fordeling efter 
nationalitet. I nedenstående tabel er dette forsøgt gjort for kontrakter, 
der er tildelt fra Bruxelles. På et internationalt marked opererer mange 
firmaer fra forskellige lande, og internationale partnerskaber forekommer 
hyppigt blandt de konsulentfirmaer, som PHARE beskæftiger sig mest med. 
Af denne grund optager "internationale organisationer", "andre" eller 
"uklassificeret" efter nationalitet en stor plads i nedenstående tabel. For 
de andres vedkommende er der fortaget forenklede antagelser, hvilket til en 
vis grad fordrejer billedet. Endelig bør man erindre sig, at tabellen ikke 
omfatter de kontrakter, der tildeles under det decentraliserede gennem­
førelsessystem. Oplysninger herom foreligger først senere og vil eventuelt 
kunne ændre billedet væsentligt. 
Tabellen bør således med disse forbehold fortolkes meget forsigtigt. Det 
ser dog ud til, at belgiske og franske firmaer har været stærkt inddraget, 
medens Italien, Spanien, Portugal og Grækenland ligger langt nede på 
listen. Kommissionen følger situationen, og tallene vil blive suppleret og 
ajourført med regelmæssige mellemrum. 
KONTRAKTER INDGÅET I 1991 
1. Antal tilfælde 
2. Samlet kontraktbeløb 
3. National andel (%) i beløbet 546 kontrakter 
214 992 383 ECU 
LAND ECU i % 
Belgien 
Tyskland 
Danmark 
Spanien 
Frankrig 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede Kongerige 
PHARE-landene 
Int. org. & andre 
Uklassificeret 26 129 
11 628 
4 756 
2 572 
35 445 
116 
2 608 
5 774 
14 276 
30 
15 920 
700 
63 515 
31 517 213 
552 
206 
100 
399 
634 
803 
584 
395 
840 
379 
754 
193 
331 12,2% 
5,4% 
2,2% 
1,2% 
16,5% 
0,1% 
1,2% 
2,7% 
6,6% 
0,0% 
7,4% 
0,3% 
29,5% 
14,7% 
I ALT 214 992 383 
I slutningen af 1991 begyndte Kommissionen at opstillet et nyt enkelt 
konsulentregister, som skal omfatte alle firmaer og eksperter, der er 
interesserede i at arbejde under PHARE- og SNG-programmerne, og som er 
specielt udformet til at imødekomme behov, der opstår i forbindelse med 
disse programmer. En standardiseret database er under udvikling, og man 
håber, at den vil kunne benyttes af alle programgennemførelsesenheder i 
modtagerlandene, og at den vil lette indberetningen og overvågningen af 
alle kontraktoplysninger og finansielle data. 
- 13 -
Kommissionen har oprettet en lille generel informationstjeneste, der er til 
rådighed for interesserede konsulentfirmaer med råd om, hvordan man bliver 
inddraget i PHARE-programmerne. 
Vi håber at kunne forbedre denne tjeneste, således at konsulenterne kan få 
mere målrettet information om forestående projekter. 
4.2 Betalinger 
Ved udgangen af 1991 udgjorde udbetalingsraten for 1990-programmerne i 
gennemsnit 61% (der er givet en samlet oversigt over udbetalinger i tabel 
8). Udbetalingsraten var særlig høj for TEMPUS og humanitær hjælp (hen­
holdsvis 97% og 94%), hvilket kan forklares ved disse programmers speci­
fikke karakter. TEMPUS begrænser forpligtelserne til årlig gavebistand, der 
så fornys hvert år. 
Inden for de samlede tal for udbetalinger er den største enkeltpost 
nationale programmer (eksklusive TEMPUS), som udviste en udbetalingsrate på 
52%. I dette tal er der medregnet nogle importprogrammer med ret hurtige 
udbetalinger, som var blandt de indledende PHARE-aktiviteter i Polen. I 
betragtning af de typiske nationale (og regionale) PHARE-programmers 
flerårige karakter er en udbetalingsrate på 52% ganske tilfredsstillende. 
For disse programmers vedkommende må der normalt påregnes en vis 
forberedelsestid, før der kan indgås kontrakter, og der kan foretages 
udbetalinger over flere år, mens kontrakterne opfyldes. Dette forklarer, 
hvorfor udbetalingerne er steget væsentligt i løbet af det andet år, som 
vist i tabellen. 
Disse typiske træk ved programmernes livscyklus forklarer også, hvorfor 
udbetalingerne vedrørende de nationale og regionale programmer for 1991 
stadig var små ved udgangen af samme år (8% for de nationale programmer). 
De fleste programmer blev først godkendt og færdigforberedt i årets anden 
halvdel, og størstedelen af udbetalingerne kan derfor heller ikke forventes 
at starte før året efter. Der blev selvfølgelig opnået høje udbetalingssat-
ser for 1991-programmer vedrørende TEMPUS samt for de aktioner vedrørende 
humanitære nødhjælpsforsyninger, som der blev opnået enighed om i begyndel­
sen af 1991, og for de to forsyningsprogrammer for landbrugsinputs og 
basismedicin til Rumænien. 
Et særligt aspekt ved gennemførelsessystemet for PHARE er afspejlet i 
tabellen under overskriften "Forskudsbetalinger til PGE", dvs. program-
gennemførelsesenheder. Disse forskud udgør 35% af udbetalingerne i 1991 
vedrørende de nationale programmer for 1990 og 1991. 
Tallene henviser til den decentraliserede gennemførelsesprocedure, efter 
hvilken modtagerlandene får en del af ansvaret for at gennemføre projek­
terne. Den ansvarlige modtagerinstitution (PGE) modtager en forskuds­
betaling, der er baseret på en arbejdsplan og et anslået budget for de 
kommende seks måneder. Dette forskud gør det muligt for PGE at indgå 
kontrakter og foretage betalinger under forudsætning af, at Kommissionen 
har givet visse godkendelser. 
Selvom der her er tale om et meget ønskværdigt gennemførelsessystem, fordi 
det i stadig stigende grad lægger ansvaret over på modtagerne af PHARE-
bistanden, kræver det også mere tid at oprette de lokale enheder, herunder 
den faglige bistand fra EF. Dette fører sædvanligvis til hurtigere udbeta­
linger, når den lokale institutionelle kapacitet først er blevet oprettet, 
hvilket normalt først sker i programforløbets andet år. 
- 14 -
4.3 Overvågning og evaluering 
I henhold til det decentraliserede gennemførelsessystem aftaler 
Kommissionen på forhånd med modtagerinstitutionen en forretningsplan 
("arbejdsprogram") for en seksmåneders periode. I arbejdsprogrammet 
opregnes alle skridt og foranstaltninger, der skal træffes i denne periode, 
sammen med et omkostningsoverslag. Når Kommissionen har godkendt 
arbejdsprogrammerne, udbetales beløbet til den institution, der varetager 
gennemførelsen, således at denne kan sætte arbejdsprogrammet i gang og 
betale for det. Til dette formål aftaler vi sædvanligvis med modtager­
institutionen, at der udpeges en lokal enhed, der skal stå for gennem­
førelsen (programgennemførelsesenhed), og en leder af enheden, som har 
særlig beføjelse til at træffe beslutninger og anvende PHARE-midler. I 
mange tilfælde bistås denne enhed af konsulenter fra EF ved gennemførelsen 
af programmet. Det er således under det decentraliserede system denne 
enhed, som har ansvaret for indgåelse af alle kontrakter og for 
udbetalingerne. 
Ved udgangen af 1991 havde Kommissionen i 7 tilfælde udbetalt et andet 
forskud under det decentraliserede gennemførelsessystem. Det betyder, at 
der i 7 tilfælde er modtaget en situationsrapport for de første 6 måneder 
af gennemførelsen og et andet arbejdsprogram for den næste seksmåneders 
periode. 
Da det decentraliserede gennemførelsessystem nu er ved at fungere normalt 
efter indkøringsperioden, vil Kommissionen overvåge, hvorledes det 
fungerer. Af de første tilfælde har vi lært, at der er behov for et mere 
systematisk koncept til overvågning af gennemførelsesforanstaltningerne i 
henhold til arbejdsprogrammet. Vi er nødt til at opbygge en stærkere 
rådgivningskapacitet i hovedkvarteret, således at vi kan hjælpe de institu­
tioner, der varetager gennemførelsen, særlig med hensyn til procedurerne 
for tildeling af kontrakter og til finansforvaltning. 
Vi har til hensigt til dels at standardisere informationsstrømmen, 
præsentationen af arbejdsprogrammerne og situationsrapporterne, således at 
de gøres ensartede og er lettere at behandle. 
På længere sigt håber vi at få et evalueringssystem, som foruden over­
vågning med gennemførelsen, procedurerne og de finansielle aspekter kan 
give os oplysninger om de faktiske virkninger af programmet i henseende 
til målene. Dette er et meget mere krævende anliggende, og PHARE har siden 
sidst i 1991 sammen med en gruppe specialiserede konsulenter undersøgt, 
hvorvidt det kan realiseres. Ideelt vil evalueringssystemet skulle baseres 
på metoden med et "logisk rutediagram" og give de institutioner, der fore­
står gennemførelsen, samt PHARE-Task Forcen oplysninger om projektresulta­
terne. 
Kommissionens Finanskontrol har naturligvis også overvågnings- og kontrol­
funktioner, og den aflagde i 1991 besøg i Polen, Ungarn og Tjekkoslovakiet, 
og det samme gælder Revisionsretten, der også besøgte disse tre lande, og 
begge aflægger rapport hvert år til Europa-Parlamentet om deres konstate­
ringer. 
- 15 -
4.4 Counterpartmidler 
Efter den model, der blev fastlagt for Polen i 1990Ï1), er der indgået 
aftale med Albanien, Bulgarien og Rumænien om forvaltningen af 
counterpartmidlerne af salg af varer leveret som led i PHARE-finanslerede 
importprogrammer. 
For Albaniens vedkommende indsamles der counterpartmidler i forbindelse med 
salget af bageegnet hvede samt medicin, der blev leveret som humanitær 
hjælp i 1991. I Bulgarien giver både medicin- og energiimportprogrammet, 
der blev finansieret i 1991 som humanitær hjælp anledning til counterpart­
midler, der forvaltes af finansministeriet sammen med indtægter af program­
met for landbrugsinput fra 1990. I Rumænien omfatter counterpartmidlerne, 
som forvaltes af den rumænske udviklingsorganisation, indtægter i 
forbindelse med tidligere fødevarehjælpeaktioner uden for PHARE (som er 
anvendt til samfinansiering af programmet for børn på børnehjem), og nævnte 
organisation indsamler også indtægterne af de tre forsyningeprogrammer i 
1991 (vedrørende landbrug, agroindustri og transport) samt fra de humani­
tære (lægemiddel)hjælpeaktioner og fødevarehjælpeaktionerne. 
I alle tre tilfælde skal den ansvarlige nationale myndighed snart opstille 
et indikativprogram for tildeling og udbetaling af counterpartmidlerne i en 
indledende periode i 1992 i overensstemmelse med principperne i det 
aftalememorandum, som hver af parterne har indgået med Kommissionen. 
I Polen er counterpartmidlerne fra salgsprogrammet vedrørende landbrugs-
forsyningerne i 1990 blevet indsamlet og indsat på bankkonto i løbet af 
1991, og de forvaltes af samarbejdsfonden. Hidtil er der givet bemyndigelse 
til udbetalinger på et ad hoc-grundlag, hovedsagelig til dækning af mindre 
omkostninger i forbindelse med bistandskoordination og forvaltning. Der 
blev igennem 1991 ført indgående drøftelser med ministeren med ansvar for 
bistandskoordinationen om indikativprogrammet for anvendelse af 
counterpartmidlerne i overensstemmelse med det aftalememorandum, der blev 
underskrevet i december 1990. Regeringen vedtog i december 1991 en skitse 
til et firemåneders program, som skal tilvejebringe supplerende midler til 
bestående PHARE-programmer og endvidere anvendes til at finansiere 
forskellige foranstaltninger i forbindelse med udviklingen af europæiske 
studier i Polen. Ved udgangen af 1991 udgjorde counterpartmidlerne 40 mia. 
PLZ (ca. 30 mio. ECU). 
(1) Punkt 2.6 i 1990-årsrapporten. 
- 16 -
V. SÆRLIGE ANLIGGENDER 
5.1 Bistandskoordination 
Som indgående forklaret i 1990-årsrapporten har bistandskoordinationen 
siden begyndelsen af PHARE-programmet været en hovedopgave for 
Kommissionen. Den bestræbte sig fortsat i 1991 på at sikre komplementaritet 
i bistanden, særlig ved at hjælpe de nationale myndigheder, som modtager 
bistanden, med at fastlægge sammenhængende strategiske rammer, i hvilke de 
forskellige donorers indsats kan indpasses. 
I tabel 9 er der gjort forsøg på at give et overblik over de former for 
bistandskoordination, der har fundet sted i løbet af 1991. Det fremgår 
heraf, at der er stor variation i arten af koordinationen, men for alle 
sektorer, endda faktisk for de fleste programmer, er det indlysende, at der 
findes en eller anden form for koordination. Selvom den vigtigste partner 
meget ofte er Verdensbanken, har et stort antal andre bilaterale og 
multilaterale organer været involveret. 
Samarbejdet med Verdensbanken og, afhængigt af sektoren, EIB og EBRD er 
fortsat af stor betydning på grund af behovet for at sikre konvergens 
mellem rådgivning og ideer om strategiske mål på mellemlang sigt og en klar 
arbejdsdeling vedrørende langsigtet faglig bistand, forundersøgelser osv. 
Dette har været tilfældet særlig med hensyn til privatisering og omstruktu­
rering af virksomheder samt miljø-, sundheds- og visse infrastruktur­
sektorer. 
Det er klart, at jo flere donorer, der er interesseret i en bestemt sektor 
eller et bestemt land, jo større muligheder er der for at oprette speci­
fikke koordinationsmekanismer, der oftest er lokaliseret hos det relevante 
nationale ministerium eller gennemførende organ og sommetider baseret på en 
PHARE-finansieret programgennemførelsesenhed. Et slående eksempel på dette 
er det ungarske SMV-program, der forvaltes af Den Ungarske Fond for 
Virksomhedsfremme, som det er lykkedes at skabe en "magnet" for donorer og 
en koordineret ramme, inden for hvilken bilaterale donorer har kunnet 
støtte individuelle lokale virksomhedskontorer over hele landet. 
En tilsvarende bistandskoordinationsproces er blevet gennemført af Den 
Polske Fond for Støtte til Lokaldemokratiet, som kanaliserer en vifte af 
bilateral støtte ud til det regionale net af uddannelsescentre under de 
lokale myndigheder. 
I betragtning af, at meget af den bilaterale bistand fra G24-landene er af 
begrænset omfang og fleksibilitet, er det generelt meget lettere at til­
knytte disse donorer, når et PHARE-sektorprogram først er blevet påbegyndt, 
dets programgennemførelsesenhed oprettet og en arbejdsplan lagt. Der kan 
derefter opstilles en meget præcis arbejdsdeling, der tager hensyn til den 
undertiden højst særegne karakter, som et bilateralt input kan have, for 
eksempel i form af specialiseret ekspertviden, uddannelsesseminarer, 
studieophold osv. Af denne grund kan tabel 9 kun give et meget foreløbigt 
overblik over implikationerne ved bistandskoordinationen af de nævnte 
programmer. Som gennemførelsen skrider frem, er der stor chance for, at 
yderligere G24-bistand vil blive ydet i forbindelse med de forskellige 
PHARE-programmer, der blev indledt i 1990 og 1991. 
Samfinansiering i form af en fælles fond er fortsat en yderst sjælden 
foreteelse, netop på grund af de forskellige begrænsninger, som donorerne 
(herunder EF) lægger på deres bistand, særlig vedrørende indkøb. 
- 17 -
Der findes imidlertid et meget interessant eksempel på et samfinansieret 
program, nemlig det regionale program for industriel standardisering, som 
er samfinansieret med EFTA i forholdet 14% fra EFTA og 86% fra EF, og som 
gennemføres af CEN (Den Europæiske Standardiseringsorganisation), som 
består af EF- og EFTA-landenes nationale standardiseringsorganisationer. 
En anden form for samfinansiering er underforstået i TEMPUS-programmet i 
den forstand, at gavebistand til fælles europæiske projekter sjældent 
dækker de samlede omkostninger ved projekterne, og EF-universiteterne 
betaler sædvanligvis selv forskellen. Universiteter i lande uden for EF 
deltager også i fælles europæiske projekter. Hvad angår ungdomsudvekslings-
projekter under TEMPUS, er det kun 50% af EF's deltagelsesomkostninger, der 
betales gennem TEMPUS, hvilket automatisk indebærer en form for samfinan­
siering enten gennem offentlig bilateral bistand eller fra andre kilder. 
5.2 Privatisering, omstrukturering og udvikling af den private sektor 
Omstrukturering og privatisering af statsvirksomheder og sideløbende hermed 
udvikling af den private sektor indtager en central plads i de økonomiske 
reformer i Central- og Østeuropa og var dermed et vigtigt indsatsområde for 
PHARE-bistanden i 1991. 
Hvad angår omstrukturering og privatisering var de indledende foranstalt­
ninger i 1990 i Polen og Ungarn hovedsagelig rettet mod at styrke de 
institutioner, der styrede processen (SPA i Ungarn, Privatiseringsfonden i 
Polen, senere som ministerium), og intern ekspertise. I 1991 blev disse 
udvidet til større mellemfristede sektorprogrammer, hovedsagelig omfattende 
faglig bistand, uddannelse og forarbejde forud for omstrukturering og 
privatisering (diagnoseundersøgelser, virksomhedsevaluering, sektorunder­
søgelser, privatiseringsrådgivningsservice, uddannelse, privatiserings-
transaktioner). Lignende programmer blev finansieret i CSFR, Bulgarien og 
Rumænien. De forskellige programmers indhold var afpasset efter de berørte 
landes særlige behov, baseret på deres politikker, strategier og stadium i 
reformprocessen. I Polen, Ungarn og CSFR var de grundlæggende strategiske 
og retlige rammer i vid udstrækning fastlagt før 1990 eller blev det i 
1990. PHARE-bistanden til disse lande omfattede derfor ekspertise til 
nyovervejelse af metoder og procedurer og støtte til forvaltningen af 
omstrukturerings- og privatiseringsprogrammet og finansiering af personale­
uddannelse, virksomheds- og sektorundersøgelser og konsulentvirksomhed som 
nævnt ovenfor. I Rumænien og Bulgarien omfattede bistanden strategisk 
planlægning, lovgivning og metoder foruden de tidligere nævnte praktiske 
tiltag. I betragtning af deres relativ sene inddragelse i PHARE blev der i 
1991 finansieret forskellige former for specifik rådgivningsservice og 
undersøgelser for Albanien og de tre baltiske republikker med henblik på at 
tilvejebringe de grundlæggende strategiske og retlige rammer, for at der 
således kunne bygges videre herpå med et større bistandsprogram i 1992. 
Som eksempel på de transaktioner, der blev gennemført i 1991, blev der i 
Polen stillet finansiering til rådighed til langtidsrådgivere (om masse­
privatisering og retlige aspekter), til 21 virksomhedsevaluerings- og flere 
sektorundersøgelser (komponentinduetrien, emballage, cementindustrien), til 
større omstrukturerings- og privatiseringsforanstaltninger (ORBIS, FSM 
URSUS). I CSFR blev der finansieret sektorundersøgelser for den farmaceu­
tiske industri og stålindustrien samt omstilling inden for våbenindustrien 
med langtidsrådgivning til screening af potentielle virksomheder til 
privatisering. Både i Bulgarien og Rumænien blev der ydet bistand til 
revision af basislovgivning, strategi og de institutionelle strukturer til 
forvaltning af den industrielle omstrukturering og privatisering. I 
Bulgarien er der en række sektorundersøgelser og større privatiseringer 
- 18 -
under overvejelse. I Rumænien blev der ydet bistand til oprettelse af 
ejerskabsstrukturen for statsvirksomheder (statsejendoms- og privatejen-
domsfonde) og færdiggørelse af arrangementerne for fordeling af 30% af 
statens aktiver til offentligheden på grundlag af andelsbeviser, til 
undersøgelser vedrørende omstrukturering af større statsvirksomheder (el-
distribution i gang, stål og petrokemi under forberedelse) og til 10 
pilotprojekter for privatisering. Desuden var der i Ungarn direkte støtte 
til industriomstruktureringsprocessen under forberedelse i form af 
finansiering af selskabskapital til et omstrukturerings- og privatiserings-
investeringsselskab, som skal have til opgave at overtage udvalgte 
statsvirksomheder med henblik på at omstille dem til overskudsgivende 
foretagender inden salg. 
Ovennævnte foranstaltninger blev gennemført i samarbejde med andre donor­
organisationer, heriblandt EBRD og Verdensbanken. Der blev disponeret over 
i alt næsten 150 mio. ECU til disse specifikke aktiviteter i 1990/91 
(eksklusive Jugoslavien). 
Foranstaltninger med sigte på at fremme direkte udenlandske investeringer, 
som er et vitalt element i udviklingen af den private sektor og en 
forudsætning for privatiseringens succes, blev også støttet i 1991. Der 
blev for Ungarn godkendt et vidtgående program for investeringsfremme og 
eksportudvikling, omfattende strategisk planlægning, opbygning af institu­
tioner og proaktive aktivitetsfremmende foranstaltninger (identificering af 
potentielle investeringsmulighgeder og -mål, marketing, ind- og udgående 
investeringsmissioner og investeringsseminarer). For CSFR, Bulgarien og 
Rumænien blev det grundlæggende forarbejde gennemført i 1991 med henblik på 
finansiering af omfattende transaktioner i 1992, medens lignende foran­
staltninger blev påbegyndt i Albanien. 
En stærk SMV-sektor i vækst er også et vigtigt element i reformprocessen, 
da den skaber beskæftigelsesmuligheder for den arbejdskraft, der er blevet 
omflyttet ved omstruktureringen, lige som den bidrager til skabelse af et 
konkurrencepræget markedsorienteret økonomisk klima. Den kraftige spredning 
af små privatejede virksomheder har været et af de karateristiske træk ved 
reformprocessen i Central- og Østeuropa. Foranstaltningerne til støtte af 
udviklingen af SMV blev derfor fortsat og udvidet i 1991. Større sektor­
programmer for Polen og Ungarn blev godkendt i 1990, og de blev udvidet i 
1991. Der blev iværksat nye programmer for CSFR og Bulgarien, og der 
forventes et for Rumænien i begyndelsen af 1992. Der blev finansieret et 
pilotprojekt i Albanien med en forventet udvidelse i 1992. En stor del af 
disse programmer omfatter skabelse og styrkelse af netværk af lokale 
virksomhedsorganisationer og forretningscentre til at stille grundlæggende 
rådgivningsservice til rådighed for små virksomheder, herunder uddannelse, 
information, generel støtte, og styrkelse af de nationale eller lokale 
institutioner for SMV. Det andet hovedelement omfatter finansiering enten i 
form af totrinslån gennem udvalgte banker eller kreditgarantiordninger. 
Der ydes normalt også støtte til styrkelse af de berørte bankers evne til 
at behandle kreditansøgninger fra små virksomheder, omfattende personale­
uddannelse, standarddokumentation og -procedurer. I visse tilfælde, navnlig 
Bulgarien, Rumænien og Albanien, ydes der også støtte til strategisk 
planlægning for SMV, institutionelle basisstrukturer og om fornødent 
lovgivning. Der blev til denne sektor i 1990/91 disponeret over et samlet 
beløb på 95 mio. ECU. 
- 19 -
Endelig er en moderne bank- og finanssektor af væsentlig betydning, hvis 
markedsøkonomien og den spirende private sektor skal kunne fungere 
effektivt. Af den grund støtter PHARE bankre former i landene i Øst- og 
Centraleuropa med henblik på at etablere et todelt system med adskillelse 
af centralbanken som monetær og regulerende myndighed og forretnings­
bankerne, som tilbyder det sædvanlige udvalg af ydelser til kunderne. 
Støtten omfatter faglig bistand til strategisk planlægning og styrkelse af 
institutioner, bankrevision, evaluering og uddannelse. Der stilles tillige 
finansieringsmidler til rådighed inden for regnskabsvæsen, revision, 
beskatning, forsikring og kapitalmarkeder til dækning af udgifter i 
forbindelse med planlægning, lovgivnings- og forskriftsrammer, standarder 
og procedurer og informationssystemer. Der lægges særlig vægt på, at 
standarderne og forskrifterne er forenelige med Fællesskabets. Der blev 
disponeret over i alt 53 mio. ECU i 1990/91 til disse aktiviteter. 
Programmerne er udformet i nært samarbejde med de andre involverede større 
donorer. 
5.3 Samfundsmæssig dimension 
Alle indikativprogrammerne for PHARE-bistand for 1991 indeholder en 
forpligtelse til ved både forberedelse og gennemførelse af PHARE-programmer 
at tage hensyn til behovet for at styrke den rolle, som ikke-statslige 
organer som f.eks. organisationer for mindre virksomheder, fagforeninger, 
faglige organisationer og andre ikke-statslige organisationer (NGO) kan 
spille. Denne forpligtelse afspejler den voksende erkendelse hos både 
modtagere og donorer af, at hverken økonomiske eller politiske reformer kan 
lykkes til fulde uden en blomstrende uafhængig ikke-statslig eller 
"samfundsmæssig" sektor. Styrkelse af dette område som en integrerende del 
af den strategiske reformproces er derfor gradvist blevet en fast bestand­
del af mange PHARE-programmer. 
Direkte støtte til NGO, så de kan virke som gennemførelsesinstrumenter for 
den lagte politik, forefindes særlig i PHARE-sektorprogrammer vedrørende 
små og mellemstore virksomheder samt miljø, social- og beskæftigelses­
politik. I alle programmer for små og mellemstore virksomheder er der 
f.eks. lagt afgørende vægt på at styrke formidlingsorganer som f.eks. 
handelskamre samt organisationer for mindre virksomheder, så de kan videre­
bringe og forstærke den faglige bistand til individuelle iværksættere. I de 
forskellige miljøsektorprogrammer er der også ved at udvikle sig en funk­
tion for NGO, hvorefter de engagerer sig i at organisere miljøuddannelse og 
aktiviteter til fremme for miljøbevidstheden i samarbejde med de offentlige 
myndigheder. Med hensyn til socialpolitiske reformer, hvor der lægges vægt 
på decentralisering og fremme af selvhjælp, tilskyndes NGO til at overtage 
statens rolle som aktive aktører på socialforsorgsområdet. Dette er det 
centrale i det ungarske socialforsorgsprogram for 1990 og et nøgleelement i 
programmet for socioøkonomisk udvikling i Polen for 1991, der sigter mod at 
styrke de ikke-statslige organisationer og gøre dem mere professionelle. 
Det polske program lægger i lighed med arbejdsmarkedsprogrammet for 1991 
for Bulgarien vægt på lokale beskæftigelsesinitiativer, hvor de lokale 
myndigheder gøres til samarbejdspartnere for lokale ikke-statslige organi­
sationer, arbejdsgivere og fagforeninger. 
Gavebistanden til fælles projekter inden for rammerne af TEMPUS- og ACE-
programmerne for samarbejde om videregående uddannelser og økonomisk 
forskning udgør en helt anderledes form for direkte støtte til initiativer 
med oprindelse uden for den offentlige sektor. I disse tilfælde er 
initiativtagerne individuelle universitetsafdelinger eller -institutter, 
der, selv om de måske ikke har samme grad af selvstyre som NGO, sædvan­
ligvis har en betydelig handlefrihed (afhængig af udviklingen i reformerne 
af de videregående uddannelser), hvilket gør dem til en vigtig del af 
samfundslivet. 
- 20 -
Det mest betydningsfulde PHARE-initiativ på det samfundsmæssige område var 
i 1991 det polske samfundsdialogprogram til 3 mio. ECU, som den polske 
regering udtrykkelig nævnte i indikativprogrammet for 1991. Programmet blev 
forberedt i løbet af 1991 gennem omfattende drøftelser med polske NGO med 
henblik på at fastlægge behov og prioriteter. Dette resulterede i slut­
ningen af 1991 i et program, der sigter mod en generel styrkelse af ikke-
statslige organisationer og deres deltagelse i det polske samfund og 
økonomiske liv. Programmet yder gavebistand til projekter samt støtte til 
forvaltningsuddannelse, informationsvirksomhed, fremskaffelse af midler og 
forbedring af den retlige ramme for NGO. Et af programmets mål er at 
forberede oprettelsen af et nationalt NGO-kontor, der kan repræsentere de 
polske ikke-statslige organisationer. Dette kontor skal overtage forvalt­
ningen af samfundsdialogprogrammet, som midlertidigt ligger hos Samarbejds-
fonden, en uafhængig fond der er tilknyttet Det Polske Kontor for Uden­
landsk Bistand. 
I det omfang de allerede findes, vælges uafhængige fonde ofte som ansvar­
lige for gennemførelsen af PHARE-programmerne frem for ministerier eller 
statslige organer, som generelt er mindre fleksible, og som måske ikke har 
nogen særlig faglig viden om det pågældende arbejdsområde. Eksempler på 
dette er Den Ungarske Fond for Virksomhedsfremme, der forvalter PHARE's 
SMV-program, Den Polske Telefonfond der forvalter telekommunikations­
programmet for landdistrikterne. Den Ungarske Fond for Lokale Sociale 
Netværk som er ansvarlig for socialforsorgsprogrammet, Den Polske Fond for 
Støtte til Lokaldemokratiet og De Tjekkiske og Slovakiske Kommunale 
Sammenslutninger der forvalter støtteprogrammer for lokalt selvstyre. 
Bestemte dele af PHARE-programmerne kan også udføres som kontraktarbejde 
eller forvaltes i nært samarbejde med NGO-samarbejdspartnere, f.eks. Den 
Bulgarske Sammenslutning af Selvstændige Landmænd og Den Ungarske Forening 
for Erhvervsuddannelser. 
Støtte til sådanne samfundsanliggender er en tovejsproces. I det omfang der 
eksisterer uafhængige organer, der kan påvise, at de er tilstrækkelig 
repræsentative og har den nødvendige faglige kompetence, kan PHARE-program­
merne ofte give dem mulighed for at overtage konkrete opgaver, idet de her 
får yderligere faglig og administrativ støtte. Der kan muligvis også 
udvikles en anden form for forbindelse med NGO, som fokuserer på dialog og 
regeringskonsultationer. Dette er f.eks. tilfældet vedrørende modernise­
ringen af politikkerne på energi- og telekommunikationsområdet, hvor 
forbrugernes synspunkter nøje må tages i betragtning. Det forudses derfor, 
at der vil blive oprettet rådgivende udvalg eller styringsgrupper til at 
repræsentere forbrugernes interesser inden for rammerne af de relevante 
PHARE-programmer. 
På samme måde er fagforeningernes og arbejdsgiverorganisationernes engage­
ment indbygget i de ungarske og tjekkoslovakiske arbejdsmarkedsreformer 
inden for rammerne af uddannelses- og beskæftigelsespolitikken. I Tjekko­
slovakiet vil et tresidigt rådgivende arbejdsmarkedsråd f.eks. overvåge 
gennemførelsen af PHARE-programmet for 1991. På andre PHARE-støttede 
aktionsområder i Tjekkoslovakiet - f.eks. de industrielle omstrukturerings-
undersøgelser og arbejdet med et nyt lønfastsættelsessystem - er samråds­
procedurerne med fagforeninger og arbejdsgivere forholdsvis veletablerede 
og kan være eksempler til efterfølgelse andre steder. 
- 21 -
VI. KOMMISSIONENS ORGANISATION 
I 1991 blev arbejdet for Den Operative Tjeneste PHARE (PHOS) mere end 
fordoblet, idet dens opgaver omfattede gennemførelse og opfølgning af 
foranstaltninger i 1990 til et beløb på 500 mio. ECU sammen med planlæg­
ning, forberedelse og gennemførelse af foranstaltninger i 1991 til et beløb 
på 775 mio. ECU. Et stort "minibudget" på 10 mio. ECU blev anvendt til 
dækning af forskellige udgifter i forbindelse med personale og udstyr i 
tilslutning til PHARE-bistanden og bistandskoordinationen. 
PHOS-personalet, som stadig langt fra står i forhold til arbejdsbyrden, 
blev forøget i 1991 som anført nedenfor: 
slutn. forøgelse slutn. 
1990 i 1991 1991 
a) Tjenestemænd 
(alle lønklasser 
inkl. sekretærer) 35 38 
b) Andet personale 
(alle lønklasser 
inkl. sekretærer) 
I alt 9 
44 36 
39 45 
83 
Personalet er organiseret i fire enheder af hovedsagelig sektoralt eller 
funktionelt tilsnit: 
1. Landbrug, miljø, infrastruktur (energi, transport, telekommunikation), 
nuklear sikkerhed. 
2. Virksomhedsomstrukturering og privatisering, SMV, investeringsfremme, 
udvikling af bank- og finanssektoren. 
3. Beskæftigelse, socialpolitik og sundhed, offentlig administration og 
infrastruktur (told, statistik...), humanitær hjælp og NGO, lande­
koordination og programmering. 
4. Administration og finansiering, sekretariat for PHARE-forvaltnings-
udvalget. 
Desuden blev der oprettet en mindre informationsenhed i løbet af året. 
Som nævnt i 1990-årsrapporten har det voksende arbejdspres til trods for 
kontraktansættelse af et betydeligt yderligere midlertidigt personale, 
sammen med en indskrænkning af det vedtægtmæssigt ansatte personale i 
forhold til det samlede personale, været et betydeligt problem, som er 
blevet yderligere understreget af alvorlige lokaleproblemer (som følge af 
Kommissionens behov for at finde nye lokaler efter rømningen af Berlaymont-
bygningen). 
- 22 -
VII. UDSIGTER FOR 1992 
Regnskabsåret 1991 har været særlig tilfredsstillende set ud fra den 
voksende forståelse og ekspertise hos de nationale myndigheder i modtager­
landene, hvad angår udenlandsk bistand i almindelighed og PHARE-bistanden i 
særdeleshed. Deres evne til at planlægge og forvalte bistanden vil i vid 
udstrækning være afgørende for PHARE*s effektivitet som helhed betragtet. 
Den vil også i høj grad afspejle deres evne til at styre de nationale 
planlægningsreformer mere generelt. Af denne grund er det nødvendigt 
fortsat at følge og støtte den institutionelle udvikling - faglig bistand 
og overførsel af managementkvalifikationer i forbindelse med specifikke 
programmer, men også mere generelt i forbindelse med strukturreformer og 
uddannelse inden for offentlig administration på såvel nationalt som lokalt 
plan. 
Den overordnede strategi og de generelle retningslinjer for 1991/92 vil 
utvivlsomt stadig være gyldige i 1992, dog med en voksende differentiering 
mellem landene. De nye støtteberettigede lande vil få behov for faglig 
bistand i en lang række sektorer, omfattende planlægning og skabelse af de 
lovgivningsmæssige og institutionelle rammer, der er nødvendige i en 
markedsøkonomi. Andre lande, der enten er godt i gang med den indledende 
fase af strukturtilpasning, herunder pris- og handelsliberalisering og 
makroøkonomisk stabilisering, eller som har overstået denne fase, vil få 
behov for en smidigere form for bistand afpasset efter behovene i den mere 
komplekse og langfristede fase for omstrukturering af produktionskapaci­
teten og rehabilitering af grundlæggende infrastruktur. Her kan man 
forestille sig foranstaltninger til at stimulere og tilvejebringe private 
investeringer, mere direkte støtte til virksomheder under omstrukturering 
til at bidrage til deres reorganisering og indledende kapitalomkostninger, 
og hvad angår de lande, der er hårdest ramt af tilpasningsprocessen, 
passende importprogrammer i den indledende periode. I visse tilfælde kan 
det i denne forbindelse blive nødvendigt med en regional fokusering af 
indsatsen. 
Efter et første år med regionalt samarbejde vil der blive gjort en særlig 
indsats for at sætte modtagerlandene i stand til at spille en mere aktiv 
rolle i planlægningen og forvaltningen af de regionale programmer med 
udgangspunkt i den aftale, der blev opnået på mødet i december 1991 mellem 
de nationale bistandskoordinatorer. 
På grund af den fortsatte usikkerhed, særlig i forbindelse med de proble­
matiske aspekter af opløsningen af Jugoslavien, vil PHARE-programmet skulle 
kunne anvendes meget fleksibelt. Som i 1991 er PHARE's hovedopgave fortsat 
at hjælpe med økonomisk reform og omstrukturering, medens humanitær bistand 
så vidt muligt kun ydes i forbindelse med væsentlige nødhjælps- og 
velfærdsforanstaltninger til specifikke målgrupper snarere end til import-
forsyningsprogrammer af stor målestok. 
Trods røster fra visse sider, der ønsker en hurtig udbetaling af PHARE-
midlerne, som kun er egnet i tilfælde med importprogrammer og kortfristede 
tilskudsordninger, som f.eks. TEMPUS, vil PHARE fortsat skulle rette sin 
indsats mod mål på mellemlang sigt, som forudsætter flerårige bistands- og 
investeringsprogrammer og decentraliseret forvaltning. 
- 23 -
Der kan forventes en gradvis omlægning af hjælpen væk fra faglig bistand, 
efterhånden som evnen til at opsuge denne form for bistand mindskes, og der 
opstår behov for nye former for gavebistand til støtte for gennemførelse af 
politikker og til fremme af investeringer i den private sektor. Mønsteret 
for PHARE-bistanden kan således ændre sig, idet der på baggrund af erfa­
ringer fra 1990 og 1991 lægges stigende vægt på udviklingen af lokal uddan­
ne! seskapacitet, planer til fremme af nytænkning og lokale initiativer, 
målrettet støtte til regional udvikling og små og mellemstore virksomheder, 
planer der tilskynder til energibesparende foranstaltninger og miljømæssige 
investeringer osv. 
Der vil muligvis også være behov for at tilpasse mekanismerne for ydelse af 
PHARE-bistanden, så modtagerlandenes administration af den forenkles og 
decentraliseres yderligere, og deres forvaltningsevne øges, samtidig med at 
Kommissionens rolle ved overvågning og evaluering af bistanden forbedres. 
*q 
TABEL 1 
SAMMENDRAG AF DE NATIONALE INDIKATIVPROGRAMMER 1991/92 
BULGARIEN 1991/92 (2-års prognose) MIO. ECU 
Virksomhedsomstrukturering, privatisering 30-40 
og fremme af den private sektor 
Ledsagende faglige bistandsforanstaltninger 10-15 
og andre prioriterede aktiviteter 
Landbrug 40 
Energi 10 
Miljø 15 
Sundhedspleje 30 
Menneskelige ressourcer (TEMPUS and ACE) 8-10 
TJEKKOSLOVAKIET (1991) 
I. Nøgleområder for økonomisk reform 
Omstrukturering og privatisering af 20-25 
offentlige virksomheder/fase I 
Udvikling af SMV 20-25 
Arbejdsmarkedsomstrukturering 15 
II. Andre prioriterede sektorer 
Miljø og energi/fase I 8-10 
Telekommunikation 10 
Menneskelige ressourcer 5 
III. Generel faglig bistandsfacilitet 10-15 
UNGARN (1991) 
Økonomisk omstrukturering 
Virksomhedsomstrukturering og privatisering 40-50 
(fase I) herunder landbrug 
Arbejdsmarkedsomstrukturering (fase I) 10-20 
Ledsageforanstaltninger 5-10 
Bæredygtig udvikling 
Handelsinfrastruktur og udvikling af 10-12 
tolddatamatisering, investerings- og 
handelsfremme 
Højere uddannelse og forskning 
TEMPUS/ACE 12 
OFMB forskningsforbindelser 5-10 
Miljø (supplement til bestående program) 5-10 
Energi (fase I) 5 
Anden faglig bistand 8 
-SI'S-
TABEL 1 fortsat 
POLEN (1991) 
I. Nøgleområder for økonomisk reform 
Virksomhedsomstrukturering, afskaffelse af 50 
monopoler og privatisering 
Den finansielle sektor 16 
Arbejdsløshed og arbejdskraft 18 
Udvikling af den private sektor 6 
11 * Sektorspecifikke udviklingsbehov 
Landbrug 15-25 
Uddannelse 15 
Samfund 12 
Miljøbeskyttelse 30-40 
Sundhedssystem 20 
Energi, transport og telekommunikation 10 
Reserve til ovennævnte programmer 8 
RUMÆNIEN (1991) 
Generel faglig bistand 15-20 
Sektorspecifikke importprogrammer 50-70 
(landbrug, agroindustri, transport og sundhed) 
Menneskelige ressourcer 8-10 
Reserve 7-10 
-?£-
TABEL 2 
FORELØBIG OPDELING PÅ SEKTORER AF DE STØRRE NATIONALE PROGRAMMER FOR 
1991/1992(i), SOM FORUDSES I INDIKATIVPROGRAMMERNE 
ØKONOMISK OMSTRUKTURERING 
Virksomhedsomstrukturering/privatisering 
Virksomhedsomstrukturering/privatisering 
Virksomhedsomstrukturering/privatisering 
Virksomhedsomstrukturering/privatisering 
Den finansielle sektor 
SMV 
SMV LAND 
P 
B 
CS 
H 
P 
P 
CS BELØB 
(Mio. ECU) 
50 
30-40 
20-25 
40-50 
16 
6 
20-25 
LANDBRUG 
Import/sektorprogrammer 
Import/sektorprogrammer 
Import/sektorprogrammer 34 
40 
15-25 
INFRASTRUKTUR 
Energi, transport, telekommunikation 
Transport 
Energi 
Energi 
Energi og telekommunikation 
Statistik, told, standarder 
Told/handelsfremme P 
R 
B 
H 
CS 
Alle 
H 10 
9 
10 
5 
10-15 
(15) 
10-12 
MILJØ 
Miljø 
Miljø 
Miljø P 
B 
CS 30-40 
15 
5 
MENNESKELIGE RESSOURCER 
Uddannelse (TEMPUS osv.) 
Arbejdsmarked/uddannelse 
Arbejdsmarked/uddannelse 
Arbejdsmarked/uddannelse 
Sundhed 
Sundhed 
Sundhed 
Videnskab og teknologi 
ACE (økonomisk forskning) 
Samfundsspørgsmål Alle 
CS 
P 
H 
R 
P 
B 
H 
Alle 
P (56) 
15 
18 
10-20 
25 
20 
30 
10 
(5) 
12 
FORSKELLIGE FORMER FOR FAGLIG BISTAND 
(1) Eksklusive Jugoslavien. H 
R 
B 
CS 10-15 
22 
10-15 
10-15 
£?- Tabel 3 
TIDSMÆSSIG FORDELING AF FINANSIERINGSFORSLAGENE (NATIONALE PROGRAMMER) 
PA* 1991-filirY.FTTFT 
KUWSSlUNtNS AhbWRbLbbK | 24/04 
LAND/SEKTOR 
BULGARIEN 23.0 
Virksomhedsomstrukturering SMV 
Telekommuni kat i on 
Den finansielle sektor 
Tempus 
Privatisering af landbrug 2 
Energi 
Miljø 2 
Arbejdskraft 
TJNGARN 
National firmareaist./informationssystem 
1 ransport 
Energi 
Virksomhedsomstruk. _• privatisering 
Omstrukturering af. landbruget 2 
Tempus 
Told 
Miljø 2 
Investeringsfremme 
Videnskab & teknologi 
SMV 2 
Deri" finansielle sektor 
;POLEN /., >•--.. * w. 
Telekommunikation 
Transport 
Landbr./landdistr. Faalia Bistand 2 
Virksomhedsomstruk. & privatiserinq 
Kommunikationsudviklina & uddannelse 
Tempus 
Miliø 2 
Den finans. sekt. + Den Polske Udvikl.b. 
Enerqi 
Sundhed 
NGO 
Udviklinq af den priv.sekt. (SMV - inv.ud! 
' Uddannelse 
Arbejdskraft 
Offentlig administration OMEGA 
RUMÆNIEN 
Lanoprug uorsyninger) 
Sundhed 
Tempus 
F.w,ii$ bistandsfond 
Agro-industn (forsyning) 
Transport (torsyning) 
TJEKKOSLOVAKIET 
Faglig bistandsfond 
Te lekorrmun i kat i on 
Tempus 
Energi 
SMV 
Miljø 2 
Virksomhedsomstrukturering og privatiser. 
Arbejdskraft 
JUGOSLAVlbN 
Tempus 
NAT10NALL PROGRAMMER I ALT 20.0 
3.0 
3.5 
1.5 
2.0 19/06 
15.0 
10.0 
5.0 
70.0 
5.0 
40.0 
13.0 
12.0 
, .7.0 |, ^84.0. 
5.0 
2.0 
25.0 
25.0 
20.0 
20.0 
0.0 
T;::::I 
/8.5 | 17.0 
50.0 
3.5 
13.5 
35.0 
250 
10.0 
15.0 
6.0 
9.0 
6.0 
_____ 
"2?5JCi'":'" 17/07 
25.0 
25TÔ" 
31.5 
8.0 
10.0 
5.0 
5.0 
3.5 
4$.0j 
30.0 
16.0 
22.0 
22.0 
25.0 
5.0 
20.0 09/10 
9.5: 
2.0 
7.5 
0.0 
3.0 
3.0 
Ô.0 
24.0 
5.0 
19.0 27/11 
'• • •' • • ' 
2.5 
2.5 
9.0 
9.0 
. 34.0 _, 
5.0 
20.0 
3.0 
6.0 
• 18.0 
9.0 
9.0 
15.0 
15.0 
oo [ o;o | OCT' 
14 9.5 | 3G.5 | 78.5 17/12 
0.0 
0.0 
~"^TCT' 
1.0 
18.0 
4.0 
Ô.Ô 
0.0 
Ô.Ô I ALT 
Mio HCU 
7 5.0 
20.0 
3.0 
10 0 
5.0 
25TÔ-
2.0 
7.5 
2.5 
114.0 
1._H 2.0 
5.0 
40.0 
13.Ô 
12.0 
8.0 
10.0 
5.0 
5.0 
3.5 
9.0 
~wrm 
5.0 
2.0 
—ÏT.Ô-
50.0 
3.5 
13.5 
35.0 
16.6 
3.0 
20.0 
3.0 
6.0 
1.Ô 
18.0 
4.0 
10.0 
25.0 
25.0 
10.0 
22.0 
9.0 
9.0 
99.0 
20.0 
6.0 
9.0 
5.0 
20.0 
5.0 
19.0 
15.0 
6.0 
_-._=__-__ j g-__ 
2 3 0 j 591.0 (1) 
af erTTorsinket" 
forpligtelse på 0,5 mio. ECU fra 1990 og en forpligtelse på 0,5 mio. ECU som forskud på 1992. 
~-â8-
TABEL 4 
Opdeling på sektorer i 1991 sammenlignet med 1990 
1991 1990 
1. Økonomisk omstrukturering/ 
udvikling af den private sektor 
ALB Virksomhedsomstrukt./SMV** (1-0) 
BLG Virksomhedsomstrukt./SMV 20.0 
HUN Virksomhedsomstrukt./privatisering 40.0 5.0 
National firmaregister 1.5 
SMV 3.5 25.0 
Investeringsfremme 5.0 
POL Virksomhedsomstrukt./privatisering 50.0 13.0 
Den private sektor (SMV) 6.0 21.0 
Investeringsfremme 2.0 
ROM Privatisering/omstrukturering* 4.9 
CZ Virksomhedsomstrukt./privatisering 19.0 
SMV 20.0 
Investeringsfremme* 1.0 
REG. Joint ventures 20.0 
Standarder/kvalitetsgaranti 4.3 
I ALT 195.2 66.0 
2. Modernisering af den finansielle sektor 
BLG Den finansielle sektor 10.0 
HUN Den finansielle sektor 9.0 
POL Den finans. sekt./Den Pol. Udv.bank 16.0 5.0 
ROM Reform af den finansielle sektor* 6.6 
CZ Reform af den finansielle sektor* 7.0 
I ALT 48.6 5.0 
3. Udvikling og reform af landbruget 
BLG Støtte til privat landbrug 25.0 16.0 
HUN Omstrukturering af landbruget 13.0 20.0 
POL Landbrug/udvikling af landdistrikter 17.0 100.0 
ROM Landbrugsforsyninger 25.0 
Forsyninger til agroindustrien 9.0 
Omstrukturering af landbruget* 5.0 
I ALT 94.0 136.0 
4. Reform af den sociale sektor/beskæftigel-
sessektoren 
BLG Arbejdsmarked/sundhed 2.5 5.0 
HUN Sundhed, social velfærd 3.0 
POL Arbejdskraft 18.0 
Samfundsdialog/NGO 3.0 
Sundhed 20.0 
ROM Sundhed 25.0 
Arbejdsmarked* 2.0 
CZ Arbejdsmarked 15.0 
Social sikkerhed/sundhed 2.5 
I ALT 88.0 8.0 
~-å3-
Uddannelse, erhvervsuddannelse, forskning TABEL 4 fortsat 
BLG 
HUN 
POL 
ROM 
CZ 
YUG. 
REG. 
I ALT TEMPUS 
TEMPUS 
Erhvervsuddannelse 
Reform af den højere uddannelse 
Forskningsinfrastruktur og -samarbejde 
TEMPUS 
Erhvervsuddannelse 
Reform af uddannelse/erhvervsuddannelse 
TEMPUS 
TEMPUS 
Videnskab og teknologi 
TEMPUS 
TEMPUS 
ACE 
Forskningsinfrastruktur (COSINE) 5.0 
12.0 
5.0 
13.5 
1.0 
10.0 
9.0 
0.5 
6.0 
20.6 
5.0 
2.5 
90.1 7.0 
1.5 
3.0 
3.0 
15.0 
2.8 
4.0 
1.5 
37.8 
6. Miljø/nuklear sikkerhed 
BLG 
HUN 
POL 
ROM 
CZ 
REG. 
I ALT Mi1j ©overvågning 
Udvikling af miljøsektoren 
Det regionale center i Budapest 
Udvikling af miljøsektoren 
Energi/miljøpolitik 
Udvikling af miljøsektoren 
Donau, den snavsede trekant osv. 
Nuklear sikkerhed (Bulgarien) 
Nuklear sikkerhed (CSFR) 7.5 
10.0 
35.0 
2.5 
5.0 
20.0 
11.5 
3.5 
95.0 3.5 
25.0 
2.0 
22.0 
30.0 
82.5 
7. Infrastruktur (transport, telekommunikation, energi, osv.) 
BLG 
HUN 
POL 
ROM 
CZ 
I ALT Energi 
Telekommunikation 
Energi 
Transport 
Energi 
Telekommunikation 
Transport 
Transportforsyninger 
Energi 
Telekommunikation 
Transport* 2.0 
2.0 
9.0 
5.0 
6.0 
2.0 
44.0 6.0 
6.0 
->>o -
Tabel 4 fortsat 
8. Offentlig administration/infrastruktur 
HUN Toldinfrastruktur 8.0 
Udenrigshandelsinfrastruktur 1.3 
POL Statistik 1.5 
Udenrigshandelsinfrastruktur 8.5 
Reform af den offentlige adm. OMEGA 4.0 
Støtte til lokale myndigheder 3.5 
CZ Støtte til lokale myndigheder* 1.6 
Told, standarder, statistikker* 3.0 
REG. Told 5.0 
Statistik 3.0 
Offentlig administration (SIGMA) 3.0 
I ALT 31.1 11.3 
9. Andet 
ROM anden generel faglig bistand* 1.0 
CZ anden generel faglig bistand* 2.4 
I ALT 3.4 
TILSAMMEN 689.4 352.6 
Inden for rammerne af et generelt fagligt bistandsprogram 
(Tjekkoslovakiet og Rumænien). 
**Finansieret via den multisektorale facilitet. 
TABEL 5 
PHARE REGIONALE PROGRAMMER 1991 
Sektor/program 
Industri 
Joint ventures 
standarder Mio. ECU 
20.0 
4.3 
Off. adm./infrastruktur ; 
Told ! 5.0 
Statistikker i 3.0 
i 
Offentlig administration | 3.0 
Menneskelige ressourcer 
ACE 5.0 
FoU-infrastruktur 2.5 
i 
i 
TEMPUS - Fagl. bist. phase 1 J 3.0 
phase 2 | 2.6 
TEMPUS (regionale fælles- ; 15.0 
europæiske projekter) j 
Information (DG X) | 1.5 
i 
Miljø/nuklear sikkerhed 
Miljø 
Nuklear sikkerhed (phase 1) 
(phase 2) 
I ALT 20.0 
11.5 
3.5 
99.9 afgørelse 
01/91 
09.10.91 
19.06.91 
24.05.91 
17.12.91 
24.04.91 
17.12.91 
21.02.91 
09.10.91 
17.07.91 
27.11.91 
06/91 
27.11.91 Kendetegn 
Fire samfinansieringsfaciliteter 
Fælles faglig bistand/uddannelse, samfinansieret 
af EFTA, tilrettelagt gennem CEN/CENELEC 
Fælles faglig bistand, uddannelse 
Fælles faglig bistand og uddannelse tilrettelagt 
gennem CESD/EUROSTAT 
Fælles faglig bistand (SIGMA) forvaltet 
gennem OECD/PUMA 
Tilskud til fælles økonomisk forskning tilrettelagt 
af Kommissionen efter SPES-modeilen 
Faglig bistand og udstyr til at hjælpe COSINE med 
computernetsammenkobling 
Finansiering af EF's TEMPUS-kontor 
Yderligere supplerende finansiering (udvidelse af 
foranstaltninger og forlængelse af varighed) 
Fælleseuropæiske projekter med deltagelse af 
to eller flere PHARE-lande 
Fem komponentprogrammer, herunder Donau, Den Snavsede 
Trekant, forskning i luftforurening, COSINE-applikat. 
Uddannelse/faglig bistand til Bulgarien - tilrettel. 
Uddannelse/faglig bistand til CSFR - med WANO 
PHARE - HUMANITÆR HJÆLP 1991 Tabel 6 
Land Art og aktion Kommissionens afgørelse Beløb (Mio. ECU) 
Albanien 
•i 
ALBANIEN I ALT 
Bulgarien 
n 
BULGARIEN I ALT 
Rumani en 
RUMÆNIEN I ALT 
Jugoslavien 
n 
JUGOSLAVIEN I ALT Hastende fødevarehjalp (trekantoperation sammen med Ungarn) 
Hastende lagemiddelhjalp og NGO-støtte 
Nødhjælpsforsyninger med basismedicin 
Støtte til kortfristet energiimport 
Fortsattelse af nødhjalpen og støtte til børnehjem 
Nødhjalpsforsyninger med basismedicin 
Program på mellemlang sigt for børnehjem/børn 
Nødhjalp og ofre fra oversvømmelse 
Hastende fødevarehjalp 
Fredsobservatører (EF-Kommissionen) 
Nødhjælpsforanstaltninger for fordrevne personer 15/5/91 
17/12/91 
4/1/91 
10/1/91 
19/7/91 
12/8/91 
17/12/91 
31/7/91 
29/11/91 5.0 
5.0 
10.0 
10.0 
10.0 
20.0 
7.8 
10.0 
12.2 
0.3 
4.0 
34.0 
0.4 
8.0 
8.4 
TOTAL 72.7 
FÆLLESSKABETS FØDEVAREHJÆLP OG ANDEN HUMANITÆR HJÆLP 
TIL 1ST- OG CENTRALEUROPA I 1991 Tabel 6 fortsat 
Land 
1• Fødevarehjalp 
Albanien 
Bulgarien 
Rumani en 
2. Anden nødhjalp og 
humanitar hjalp 
Albanien Art og aktion 
- Fødevarehjalp - Rådets forordning (EUGFL) 2938/91 (1.10.91) 
100.000 ton (hvede) 
- Fødevarehjalp - Rådets forordning (EUGFL) 597/91 (5.3.91) 
- Fødevarehjalp - Rådets forordning (EUGFL) 597/91 (5.3.91) 
- Nødhjalp til flygtninge i Grakenland og Italien 
- Forsyninger af basismedicin - budgetpost B 7-5001 Kommissionens afgørelse 
27.2.91 
januar og marts 1991 
juli 1991 
august 1991 Beløb (Mio. ECU) 
(PHARE *92) 
27.2 mio. ECU 
52.8 mio. ECU 
1.5 mio. ECU 
1.0 mio. ECU 
1,5 mio. ECU 
--^M-
OFFENTLIGE UDBUD OM LEVERANCER OFFENTLIGGJORT I 
DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS TIDENDE 
Udstyr til opmudring og sivHøstarbejder i Balaton- og 
Valencer-søepne 
Afgørelse over kilder til grundvandsforurening 
Levering af foder til Bulgarien 
Telekommunikation i landdistrikter nr. 1 
Telekommunikation i landdistrikter nr. 1 
Redatamatisering og levering af værktøjsmaskiner til RAFAKI 
Levering af emissiônsôVervIgnlng.udstyr til stâtslnspekto-
ratet for miljøbeskyttelse, til det centrale laboratorium 
for miljøbeskyttelse og Volvodship-mi1jøtest- og kontrolcei 
Hybride, majsfrø 
Plantebeskyttelsesmidler 
Landbrugsregnskabssystem 
Veterimre farraaceutika 
Plantebeskyttelsesmidler 
God landbrugspraksis 
Foderadditiver og skummetmalkspulvererstatning 
Sojabønnemel 
Foder 
Uddannelse at landbrugskonsulenter 
Modernisering af emissionsovervagningsnettet - Air 101/A 
Computer- og kommunikationsudstyr til NFRIS (Det Nationale 
Firmaregistrerings- og Informationssystem) Réf. nr. H 9107 
Kvalitetskontrol af levnedsmidler 
Udvikling af det ungarske informationsinfrastruktursystem 
Det Polske Centralstatistiske Kontor og tøh 
Specif ikationsfprbedrina.. af informationssystemet i Det 
Polske CentralstatistisRe Kontor . . 
Fase 1: Multi-user UNIX-baserede minicomputersystemer 
Datamatisering af matrikelkontorer 
Levering af datamatudstyr^il Ministeriet.for Ejepdomsskif 
oq De" internationale Food,for Kapitalmarkedsudvikling 
og tjendomsskift i Republikken Polen - pnvatiseringscentr 
Datamatsystem til Tjekkoslovakiets statsbank T 9107 
Fluidiseret lejeanlig i Ajka varmekraftværket 
Sektorundersøgelser -oiodkaldelse af tilkendegivelser fra 
Firmaer med henblik pa forhandsudvalgelse ti 1 gennem-
iørelse af undersøgelser over.erhvervssektorer og over 
QrnçtruRturering eller evaluering af virksomheder under 
PHARE-programmet 
Datamatsystem til Budapests børs 
Udenrigshandelsinfrastruktur 
Medicinsk udstyr nr. B 9107 
Datamatudstyr til den tjekkiske toldadministration 
Modernisering af nettet for overvågning af luftkvaliteten 
Foder 
Installering af et overvågningssystem 
Installering at et overvågningssystem 
Levering af datamater til det nationale landmatrikelrâd 
Topoqrafi oq datamatudstyr til ministeriet for landbrug og fødevarer 
Net for overvaqninq af luftkvaliteten Dato Nummer 
s 6FT c 
23/01/91 IS 
23/01/91 IS 
24/01/91 16 
31/01/91 21 
31/01/91 21 
16/02/91 33 
16/02/91 33 
tre 
19/02/91 34 
19/02791 34 
23/02/91 38 
06/03/91 45 
06/03/91 45 
21/03/91 56 
27/03/91 60 
27/03/91 60 
16/04/91 73 
OS/05/91 89 
08/05/91 89 
08/05/91 89 
24/05/91 99 
05/07/91 125 
06/07/91 126 
11/07/91 128 
' 25/07/91 139 
03/09/91 166 
15/10/91 194 
22/10/91 199 
31/10/91 206 
05/11/91 208 
07/11/91 210 
09/11/91 212 
16/11/91 217 
26/11/91 224 
10/17/91 233 
24/12/91 243 
24/12/91 243 
2K/I2/9I 245 C 15 S. 16 
C 15 S »7 
C 16s. H 
C 24 S. 07 
C 24 s. 08 
C 405. »2 
C 40 J. 13 
C43 5. 06 
C 43 S. 07 
C47t.09 
C57S. 17 
C57_. 18 
C 76i'. 10 
C 82 s. 08 
C 82 s- 09 
C99y. 05 
C I22_. 13 
C 122,. 14 
C 122S. 15 
c 1345.07 
C 174i. 12 
C 175S. 09 
C 180 5. 17 
C 1945.28 
C 228 i. 08 
C 270 _\ 06 
C 275 S. 12 
C 284 s. 06 
C 287 i 16 
C 289 3. 08 
C 292 5. 10 
C 297 s. 11 
C 306 _. 10 
C 319 s 05 
C 333 s, 08 
C 333 _. 09 
C 334 £ 19 Land 
HUN 
HUN 
DUL 
POL 
l*OL 
POL 
FOL 
BUL 
DUL 
HUN 
DUL 
DUL 
HUN 
ROM 
ROM 
POL 
HUN 
HUN 
HUN 
KUN 
HUN 
POL 
HUN 
POL 
CSFR 
HUN 
DUL 
CSFR 
HUN 
POL 
ROM 
VUG 
HUN 
POL 
DUL 
CSFR 
HUN 
ROM 
HUN 
HUN 
HUL 
KOM atel 7 
Samlet oversigt over PHARE-udbetalinger pr. 31.12.1991 
Direkte betalinger fra 
Alle tal i mio. ECU Tabel 8 
Forpligtelsen 
indgået: 
1990 Kategori Samlet 
forpligte 
Nationale programmer - TEMPUS 5,00 
Nationale programmer - andre 393,58 
Regionale programmer - TEMPUS 20,00 
1991 Regionale programmer - andre 1,50 
I alt TEMPUS 25,00 
Humanitær hjælp 15,52 Bruxelles til leverandører 
se 1990 I 1991 l alt 1 Forskudsbetalinger 
til PGE 
1990 1991 I alt 2 I alt 
1 + 2 Andel af 
forpligtelseh 
4,64 
52,57 
19,29 
0,02 
23,92 
9,16 0,00 
32,32 
0,44 
0,95 
0,44 
5,38 4,64 
84,89 
19,72 
0,97 0,00 
38,01 
0,00 0,00; 0,00! 4,64 
80,81 118,82 203,71 
0,00i 0,00| 19,72 
0,00! 0,00l 0,00] 0,97 
24,36 0,00 
14,54 0,00 
Andet 64,40 47,29 12,03 59,32 
I alt 1990 500,00 i 132,96 0,00 0,00! 0,00 ! 24,36 
0,00| 0,00 i 14,54 
0,00 0,00! 59,32 92,70% 
51,76% 
98,61% 
64,99% 
97,43 
93,67% 
92,11% 
i i 
51,12! 184.08 j 38,011 80,81; 118.821 302.90 1 60,58X1 
Nationale programmer - TEMPUS 55,50 55,50 i 55,50 
Nationale programmer - andre 536,52 25,99| 25,99 
Regionale programmer - TEMPUS 20,59 17,76| 17,76 
ReQJonale programmer - andre 
I alt TEMPUS 79,30: 
76,09 1-59J 1,59 
; Humanitær hjælp 
Andet 
: I alt 1991 72,70 
10,39 
775,00 73,26! 73,26 
30,41 __ 30,41 
.....1/93. 1,93 . 
133,17 133,17 0,00i 0,00« 55,50 | 100,00% 
16,09j_ 16/09i 42,08 | 7,84% 
0,00, 0,00; 17,76 | 86^22%, 
1J£L 1.&X- -A,24 j 5,34% 
; i 
0,00 0,00^ 73,26! 96,27% 
0,00 0,00 30,41 i 41,82% 
Q/0Q 
18,73 0,00. 1,93. 18,56% 
18,73 151,90 19,60% 
I ALT 1275,00, 132,96 184,29 317,25 38,01 , 99,54, 137,55, 454,80, 35,67% 
--^>£-
TABEL 9 
Overblik over eksempler på bistandskoordination 
ved udgangen af 1991 
Sektor/program 
År Mio. ECU 
Phare Forbindelsens art Involverede donorer 
Miljø 
POL 90 + 92 
CZ 
ROM 
BLG 
HUN 
REG 90 
91 (GT) 
91 
90 
91 92 57 Fælles PGE + regional PGE 
Gennemførlighedsundersøgelser 
35 Koncipering/gennemførlighedsundersøg. 
PGE som bistandskoordinationsfokus 
2 Fælles udvikling af strategi 
7.5 Fælles udvikling af strategi 
2 Samfinansiering af regionale centre 
20 Den sorte trekant samfinansiering 
Donau-program samfinansiering WB 
WB EBRD 
WB 
(alle) 
WB US 
WB 
US NL DK J 
D 
WB UNDP UNEP 
EBRD NIB EIB 
Landbrug 
( G 90 
BLG 91 
ROM 91 (GT) 
Sociale sektorer 
POL 
ROM 
POL 
BLG 
ROM 
HUN 
CZ 
HUN 
HUN 
POL 91 
91 
91 
91 (GT) 
90 
91 (GT) 
90 
90 
90 + 91 
( MPUS 90/91 16 Fælles planlagte leverancer US 
25 Fælles planlagt strategi WB 
5 Koordineret faglig bist. og uddannelse WB F 
Sundhed 
WB WHO 
WB WHO (+DK) 20 Fælles udformet program 
25 Fælles udformet program 
Arbejdsmarked/uddannelse 
18 Supplement til sektorprogrammer WB(+ forsk 
2.5 Fælles udformning/supplement til sektor UK/WB 
2 Supplerende faglig bistand 
Social sikkerhed/velfærd) 
3 Centralfinans. giver bredere støtte 
1 Fælles strategiudvikling 
Uddannelse og erhvervsuddannelse 
1.5 (NIVE) Supplement til sektorprogram 
3 (CEF) Supplement til sektorprogram 
3.8 (VET/UPET) diverse samfinansiering 
(100) Grundlag for forskellige former for 
G-24 engagement G-24) 
WB 
A UK 
ILO 
WB 
WB 
G-24 
G-24 
Offentlig administration og infrastruktur 
POL 
HUN 
REG 
ROM 
POL 
POL 
REG 90 
90 
91 
91 (GT) 
90 
90 
91 (3.5) 
1.3 
4.3 } Standarder 
Samfinansiering og koordination 
gennem CEN/CENELEC 
Statistik 
Samfinansiering af udstyr og fagl. bis. 
Samfinansiering af faglig bistand 
Offentlig administr./lokale myndigheder 
Fælles koordinator (FSLD) 
Samfinansiering og koordination EFTA 
WB 
F 
UK F US C 
OECD/G-24 
Den finansielle sektor 
HUN 90 
HUN 91 
ROM 91 (GT) 5 
9 
6,2 Supplement til sektorprogram WB 
Fælles planlægning af nøglekomponenter UK 
Fælles planlægning og samarbejde WB EBRD F 
--Vf 
Omstrukturering af virksomheder /små og mellemstore virksomheder Tabel 9 fortsat 
WB (+EBRD) 
NL 
A F IT T SF 
UK / WB 
IR CA 
WB CA F UK US BLG 91 20 Fælles strategi/gennemførelse 
Samfinansiering af faglig bistand 
HUN 90 + 91 28,5 (SMV) Samfinansiering af lokale 
virksomhedskontorer 
HUN 91 5 (Investeringsfremme) Fælles 
forberedelse 
HUN 90 + 91 45 (Omstrukturering) Samfinansiering af 
faglig bistand 
POL 90 + 91 27 (SMV) Fælles operationer (Handelskamre) F UK IR 
Fælles PMU-faciliteter WB 
POL 90 + 91 50 (Omstrukturering) Fælles strategi/ WB EBRD FR UK 
gennemførelse 
POL 90 2 (Kapitalfinansiering) Fælles projekt EIB 
ROM 91 4,9 Samfinansiering WB 
Infrastruktur 
BLG 91 
POL 91 Energi 
2 Samfinansieringsundersøgelser 
3 Samfinansiering af centralt fagligt 
bistandshold US 
US UK WB (ESMAP) 
ROM 91 Transport 
Samfinansiering af fælles strategi WB 
BUL 91 
POL 91 Telekommunikation 
3 Fælles planlægning 
5 Fælles planlægning EIB (ledelse) EBRD WB 
EIB WB 
REG 91 11,5 
REG 90+91 5 
/CZ Nuklear sikkerhed 
Fælles strategi 
Fælles strategi WANO/IAEA (+ G-24) 
WANO/IAEA (+ G-24) 

-^S-
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 172 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA il 
Katalognummer : CB-CO-93-196-DA-C 
ISBN 92-77-55048-1 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
Ly-2985 Luxembourg