I SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(94) 142 endelig udg. 
Bruxelles, den 20.04.1994 
ÅRSBERETNING 
1. AUGUST 1992 - 31. JULI 1993 
Tempus (^PHARE 
Program for samarbejde indenfor de 
videregående uddannelser mellem Central- og Østeuropa 
og Det Europæiske Fællesskab 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
Side 
FORORD 7 
1. fflSTORISK BAGGRUND 1989-1992 9 
LI. TEMPUS programmets oprindelse 9 
- 1.2. TEMPUS - udvikling 1990-1992 10 
2. UDDANNELSE OG SAMFUND: TILBAGEBLIK OVER FORHOLDENE I 
CENTRAL- OG ØSTEUROPA PÀ BAGGRUND AF DE TRE FØRSTE ÂR AF 
TEMPUS-PROGRAMMET .....12 
2.1. Faktorer, der fremmer reformen af de videregående uddannelsessystemer i de 
støtteberettigede lande 12 
2.2. Strukturelle hindringer for reform af arven 13 
2.3. Praktiske hindringer for reform 14 
2.3.1. Ressourceknaphed 14 
2.3.2. Administrative og lovbestemte begrænsninger 14 
2.4. TEMPUS som et samlet svar på problemerne vedrørende videregående 
uddannelse i de støtteberettigede lande 14 
3. BERETNING OM UDVIKLING OG RESULTATER I DET AKADEMISKE ÂR 
1992/93... 15 
3.1. TEMPUS* budget i 1993/94: den fælles beslutningsprocedure 15 
3.2. JEP-støtte aktiviteter: resultatet af 1993 udvælgelsen 18 
3.2.1. Analyse af fagområder 21 
3.2.2. Analyse af de støtteberettigede lande, medlemsstater og G-24 
deltagerlande.... 21 
3.2.3. Særlig Aktivitet - strukturel JEP: etableringen af Eurofaculty i Riga 22 
Z--3 -H -5-
3.3. Individuel mobilitet og Supplerende Aktiviteter, resultatet af 1993 udvælgelsen 23 
3.3.1. Supplerende Aktiviteter: støtte til sammenslutninger, til publikationer, 
studier, undersøgelser og oversigter 23 
3.3.2. Fælleseuropæiske netværk (JEN, "Joint European Network") 23 
3.3.3. Aktiviteter vedrørende Ungdomsaktiviteter 24 
3.3.4. Individuelle Mobilitetsstipendier 24 
3.4. Samarbejdsaktiviteter 26 
3.5. Informationsaktiviteter 26 
3.6. Opfølgning 27 
4. RESULTATER: VURDERING AF TEMPUS' INDVIRKNING 27 
4.1. Fælleseuropæiske projekter 28 
4.1.1. Institut/fakultet niveau 28 
4.1.2. Institutionsniveau 29 
4.1.3. Niveauet for videregående uddannelsessystemer 30 
4.1.4. Faktorer, der bidrager til TEMPUS projekternes virkekraft 31 
4.1.5. Individuel mobilitet 31 
5. FORBEREDELSE AF TEMPUS II 33 
5.1. TEMPUS-konferencen i oktober 1992 33 
5.2. Rådsbeslutning af 29. april 1993 . 33 
5.3. TEMPUS TACIS: Præ-JEP strategien 34 
5.4. TEMPUS PHARE nye samarbejdsformer (JEP+, CME+ og JEN) 35 
5.4.1. JEP+projekter 35 
5.4.2. CME+projekter 35 
5.4.3. Fælleseuropæiske netværk (JENs) 36 
BBLAG I - TEMPUS PUBLIKATIONER 
BILAG 2 - STATISTISK OVERSIGT 
FORORD 
TEMPUS-programmet, der en en del af det generelle PHARE-program vedrørende støtte fra 
Fællesskabet til økonomisk og social omstrukturering i de Central- og Østeuropæiske lande, og 
som tilsigter at støtte reformprocessen ved aktioner inden for videregående uddannelse, har 
udviklet sig til at være én af Kommissionens mest vellykkede operationer inden for udvikling af 
menneskelige ressourcer i de pågældende lande. På baggrund af programmets hidtidige succes, 
besluttede Rådet for De Europæiske Fællesskaber i april 1993 at forlænge programmet i endnu 
en fireårig periode fra 1994 (TEMPUS II) og at udvide det til også at omfatte republikkerne i 
det tidligere Sovjetunionen, i det følgende kaldet Samfundet af uafhængige Stater (NIS: "the 
Newly Independent States"). 
Da beslutningen vedrørende TEMPUS II nu er taget og planlægningen af perioden 1994-1998 
skal begynde, synes det at være rette øjeblik til at gøre status over de indhøstede erfaringer for 
at forbedre programmets funktion og indvirkning i fremtiden. 
Set i dette perspektiv er det meningen, at Årsberetningen vedrørende gennemførelse af 
TEMPUS-programmet i perioden 1. august 1992 - 31. juli 1993 skal tjene flere formål.1 
De første to afsnit af beretningen beskriver kort TEMPUS' udvikling siden 1990, idet de 
samtidig præsenterer og sætter dette års arbejde ind i en sammenhæng og gennemgår de 
reformhindringer, som pædagoger og offentlige myndigheder i de støtteberettigede lande er 
stødt på i deres arbejde tillige med de sociale og økonomiske faktorer, der arbejder sammenfor 
at fremme sådanne reformer. Det er meningen på den måde at gå yderligere i dybden i dette 
dokument og således lette analysen af både de fremskridt, der er gjort, og de vanskeligheder 
man er stødt på i den pågældende periode. 
Beretningens afsnit 3 og 4 er henholdsvis deskriptiv og analytisk og skal give et bredt billede af 
af TEMPUS-programmets strukturer og fremgangsmåde samt, hvad der er udrettet med disse i 
den periode beretningen omhandler. 
I afsnit 3 redegøres detaljeret for, hvorledes programmet har arbejdet i beretningsperioden, idet 
der henvises til budgettet og de strukturer og procedurer, der indgår i de forskellige aktiviteter, 
samt til den løbende opfølgning af udviklingen heraf. De relevante statistiske oplysninger findes 
i et bilag. 
Årsberetningen suppleres af andre TEMPUS-publikationer, der omhandler særlige aspekter af TEMPUS-aktiviteteme, som f.eks den 
kommende beretning om projektbesøgsprogrammet, der er gennemført i det akademiske år 1992/93 og TEMPUS-kompendiet, der 
giver deltajerede oplysninger vedrørende alle JEPer og igangværende projekter vedrørende Supplerende Aktiviteter sammen med 
bilag hertil. 
7-
Afsnit 4 giver en summarisk analyse af den udvikling, som er en følge af vedtagelsen af 
afgørende strukturelle og holdningsmæssige ændringer inden for de videregående 
uddannelsessystemer i de støtteberettigede lande, især de lande der har deltaget længst i 
TEMPUS-programmet (Polen, Ungarn, Den Tjekkiske Republik og Den Slovakiske Republik). 
TEMPUS succes på europæisk plan understreger endvidere at rådsbeslutningen, dersom nævnt 
ovenfor vedrører den anden fase af TEMPUS, der løber fra 1994-1998 og som indeholder en 
udvidelse af TEMPUS til at omfatte republikkerne i det tidligere Sovjetunionen, blev vedtaget i 
beretningsperioden. Indenfor rammerne af TACIS-programmet der vedrører støtte fra 
Fællesskabet til økonomisk reform og genopretning i de uafhængige stater i det tidligere 
Sovjetunionen, vil TEMPUS-aktiviteter starte i dette pmråde i det akademiske år 1993/94 med 
hensyn til videregående uddannelse i Rusland, Hviderusland og Ukraine. Det forudses, at der 
vil ske en progressiv udvidelse til andre lande inden for NIS på et senere stadie. Denne 
udvikling bliver omtalt i afsnit 5.3 i beretningen. Endelig tegner afsnit 6 omridset af 
programmets forventede fremtidige udvikling. 
Man håber, at denne fremgangsmåde vil tiltale brugere af beretningen som kilde til oplysning 
og som et redskab, når der skal træffes beslutninger. 
1. HISTORISK BAGGRUND 1989-1992 
1.1. TEMPUS PROGRAMMETS OPRINDELSE 
Begivenhederne i 1989 og 1990 i Øst- og Centraleuropa havde en dramatisk effekt på Det Europæiske 
Fællesskab. Medlemsstaterne stod enkeltvis og kollektivt overfor hidtil ukendte politiske og økonomiske 
udfordringer i forhold til den etablerede verdensorden og procedurer i internationle forhold. Samtidig var 
der ikke tvivl om nødvendigheden af at fremkomme med et passende hurtigt og effektivt svar på disse 
udfordringer, ikke kun i form af nødhjælp, men også ved at tilvejebringe konkrete udveje for de berørte 
lande, hvorved de kunne udvikle nye perspektiver og nye mål, der er forbundet med en meningsfyldt 
opfattelse af Europa. 
Med målsætningen om et helstøbt, globalt svar, søgte Fællesskabet hurtigt at tilvejebringe en 
vidtspændende ramme bestående af praktisk bistand og sagkundskab for at hjælpe de berørte lande med 
at omstrukturere deres økonomier og politiske systemer, så de kunne få størst muligt udbytte af den nye 
situation. Ministerrådet godkendte et generelt bistandsprogram i december 1989. PHARE2 tilvejebragte 
rammen for Fællesskabets bistand med henblik på at støtte den økonomiske og sociale reformproces i 
landene i Central-og Østeuropa. 
Videregående uddannelse og undervisning var allerede blevet udpeget af de støtteberettigede lande som et 
af prioritetsområderne for samarbejde, ikke fordi de troede, at aktiviteter med henblik på at forbedre 
videregående uddannelse kunne få nogen umiddelbar og dramatisk effekt på deres politiske og 
økonomiske situation, men snarere fordi, det repræsenterede en stærkt fremtrædende, fælles investering i 
fremtiden for hele kontinentets intellektuelle ressourcer. Allerede fra et meget tidligt tidspunkt blev et 
antal specialiserede programmer for bistand inden for uddannelsesområdet lagt ind i PHARE, hvoraf det 
største var TEMPUS - the Trans-European Mobility Scheme for University Studies. 
Det var i dette perspektiv, at Ministerrådet i december 1989 anmodede EF-Kommissionen om hurtigt at 
stille detaljerede forslag, der skulle effektueres inden for rammerne af PHARE, til passende 
foranstaltninger inden for videregående uddannelse og undervisning for at støtte reformprocessen i 
Central- og Østeuropa. I januar 1990 forelagde Kommissionen for Rådet og EF-Parlamentet sine planer 
om at skabe et nyt program, der var specielt konstrueret til at afgrænse og opfylde de præcise behov inden 
for det berørte område. 
Det, der lå til grund for beslutningen om at etablere TEMPUS- Programmet, som en operation, der var 
adskilt fra de eksisterende interkommunitære videregående uddannelsesprogrammer (som f.eks. 
ERASMUS og COMETT), var den opfattelse, at det var væsentligt med henblik på at styre 
reformprocessen at intervenere i den sociale dimension, der var særlig for de berørte lande, fordi man 
erkendte at dybe ændringer i de personers udsyn og attituder, der var beskæftiget som lærere eller var 
studerende ved de videregående uddannelser, ville være en vigtig faktor ved understregningen af 
anvendeligheden af de menneskelige ressourcer, der var brug for til at fremme selve reformprocessen. 
På det tidspunkt betød PHARE "Pologne, Hongrie: Assistance à la Restructuration Economique". Det nuværende fulde navn er 
"PHARE - Fællesskabsprogram for assistance til økonomisk omstrukturering i landene i Central- og Østeuropa". 
-9 
Det var ikke kun et spørgsmål om at forbedre den faglige og tekniske uddannelse af fremtidige ledere, 
videnskabsmænd og ingeniører, hvor ønskeligt det end måtte være. Man indså også, at gennem en kritisk 
revision af uddannelsesstrukturen og filosofien, kunne der gives et skub i retning af at overvinde 
modstanden mod nødvendige ændringer i hele samfundet, ligesom der kunne skabes mere relevant viden, 
teknik og kvalifikationer og som det vigtigste udskifte gamle tankevaner og beslutningsprocedurer med 
nye. 
12. TEMPUS - UDVIKLING 1990-1992 
TEMPUS blev vedtaget af De Europæiske Fælleskabers Ministerråd den 7. maj 1990 med henblik på en 
indledende "pilotfase" på tre år begyndende 1. juli 1990 og en samlet tidsramme på 5 år. En senere 
rådsbeslutning udvidede pilotfasen med et år til slutningen af juni 19943. Ansvaret for gennemførelsen af 
programmet blev lagt i hænderne på Task Force for Menneskelige Ressourcer. I overensstemmelse med 
artikel 5 i Rådsbeslutningen, der etablerer TEMPUS-programmet bliver Kommissionen bistået af et 
udvalg sammensat af to repræsentanter udpeget af hver medlemsstat, som har Kommissionens 
repræsentant som formand. 
Fra begyndelsen har hoveddrivkraften i det mellemuniversitære samarbejde, der er forudset under 
TEMPUS-programmet, været de fælleseuropæiske projekter (JEP), der modtager støtte i en periode på 
maksimum tre år og omfatter deltagelse af mindst ét universitet fra ét støtteberettiget land og af 
partnerorganisationer, hvoraf én skal være et universitet, i mindst to medlemsstater. Strategisk set var 
fremgangsmåden i den indledende fase den at stræbe hen imod TEMPUS-programmets 
omstniktureringsmålsætninger ved at støtte initiativer foreslået af universiteterne selv ("bottom-up"), som 
rettede sig mod de grundliggende emner for reform gennem udvikling af læseplaner, organiseret 
mobilitet for personale (særligt med henblik på efteruddannelse og ajourføring) og også for studenter, 
samt anskaffelse og støtte til væsentligt undervisnings- og kommunikationsudstyr. 
Der blev også givet støtte til forskellige aktiviteter, der gik ud på at opbygge effektive netværk 
(individuelle mobilitetsstipendier til personale med henblik på undervisningsopgaver, praktikpladser, 
efteruddannelse og ajourføring af personale samt besøg) samt til supplerende aktiviteter med henblik på 
udvidelse af europæiske sammenslutninger inden for videregående uddannelse og andre aktiviteter til 
også at omfatte de støtteberettigede lande. 
Der var også sørget for en begrænset støtte til ungdomsaktiviteter og relaterede aktiviteter, der skulle 
virke som katalysator, således at unge mennesker kunne få en større bevidsthed om den europæiske 
dimension. 
I perioden maj 1990 til juli 1993 gennemførte Task Force for Menneskelige Ressourcer bistået af EFs 
TEMPUS-kontor4, i tæt samarbejde med de nationale myndigheder i et stadigt stigende antal 
støtteberettigede lande fire udvælgelsesprocedurer af projekter, der var rettet mod de enkelte landes 
særlige prioriteter inden for den ramme, der er skitseret ovenfor5. 
Se denne beretning afsnit S vedrørende programmets videre udvikling. 
EFs TEMPUS kontor er et autonomt kontor i det European Cooperation Fund, som ifølge sin kontrakt bistår De Europæiske 
Fælleskaber i gennemførelsen af TEMPUS programmet. 
Antallet af støtteberettigede lande steg fra de oprindelige to i maj 1990 (Polen og Ungarn) til et samlet antal på 11 i februar 1992.1 
juli 1993 var disse: Albanien, Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen, Rumænien, Den Slovakiske Republik, Slovenien, Den 
Tjekkiske Republik og Ungarn. 
10 
De omhandlede nationale myndigheder etablerede i hvert af de støtteberettigede lande et nationalt 
TEMPUS-kontor, der på fuldtid var optaget af at udføre deres bidrag til gennemførelsen af programmet. 
Ved slutningen af denne periode kan resultaterne sammenfattes som følger: 
TEMPUS resultater 1990/91 -1993/94 
Budget kumulativ global tildeling i MECU 320,81 (PHARE) 
gnst. årligt projekttilskud i ECU 155.000 
Projekter samlet antal projekter støttet 1990/91-1993/94 750 
antal JEP'er i gang i 1993/94 504 
Mobilitet personaleperioder i udlandet i JEP'er 25.894 
studenterperioder i udlandet i JEP'er 16.890 
individuelle personalebesøg øst-vest 3.887 
individuelle personalebesøg vest-øst 1.538 
individuelle studenterbesøg (1990+1991)6 1.439 
CME supplerende aktiviteter (støtte til 138 
sammenslutninger, publikationer 
ungdomsaktivitetsprojekter 351 
En indikator for programmets succes i den omhandlede periode er det faktum, at i alle de tre år blev i 
realiteten 100% af ide tildelte budgetter beregnet til støtte brugt op. 
I relation til tendensen inden for emneområder ved afslutningen af 1992/93 var der en relativ nedgang 
med hensyn til den stærke vægt som de støtteberettigede lande indledningsvist tillagde projekter inden 
for anvendte videnskaber og teknik (fra 30% til 24%), mens de, der vedrørte virksomheds-
/ledelsesstudier forblev på samme niveau (17%) og der sporedes en stigning inden for anvendte 
samfundsvidenskaber, medicin og miljøstudier. Disse ændringer inden for de sidste par år kan dels 
forklares ved, at de eksisterende præ-TEMPUS forbindelser mellem Det Europæiske Fællesskab og de 
omhandlede lande hovedsageligt fandtes inden for anvendte videnskaber og teknologibaserede emner. 
Der var derfor lige fra begyndelsen ikke mangel på gode ansøgninger inden for disse områder. Inden for 
andre områder var der enten ikke nogen samarbejdstradition af betydning, som f.eks inden for 
samfundsvidenskaber, eller også var emnerne relativt nye såsom miljøstudier, der nu gradvist indføres i 
læseplanerne i de støtteberettigede lande. Den stabile procentdel inden for virksomhedsledelses projekter 
afspejler den fortsatte betydelige interesse inden for dette område. 
6 Fra 1992/93 blev al studentermobilitet gennemført inden fra rammerne af JEP'er. 
11 
2. UDDANNELSE OG SAMFUND: TILBAGEBLIK OVER 
FORHOLDENE I CENTRAL- OG ØSTEUROPA PÅ 
BAGGRUND AF DE TRE FØRSTE ÅR AF TEMPUS­
PROGRAMMET 
Parallelt med den operationelle gennemførelse af TEMPUS, er der brugt betydelige kræfter på at sikre 
systematisk feedback til Kommissionen vedrørende aktiviteter både fra de videregående 
uddannelsessystemers side i de støtteberettigede lande og fra medlemslandenes deltagere i TEMPUS-
Programmet. 
Kommissionen har især med støtte fra akademiske eksperter og i samarbejde med de nationale TEMPUS-
kontorer påtaget sig opfølgningen af et betydeligt antal Fælleseuropæiske projekter, og opmuntret til 
struktureret samråd gennem konferencer og workshops for enkeltpersoner og institutioner, der deltager i 
programmet. Dette omtales andetssteds i beretningen (afsnit 3.6). 
Herudover har Kommissionen modtaget konstant feedback gennem uformelle kontakter fra dag til dag 
med et bredt spektrum af samarbejdspartnere, især akademikere både fra institutionerne i 
medlemsstaterne og de støtteberettigede lande, som har været involveret i TEMPUS-aktiviteter af 
forskellig art. Den er således blevet istand til at opbygge sit eget detaljerede billede af de væsentligste 
strukturelle og praktiske hindringer, der bremsede for en reform af de videregående uddannelser i de 
støtteberettigede lande og til at identificere nogle af de vigtigste faktorer, som på den anden side 
fremmede og vil fremme den. Det er på denne baggrund, at TEMPUS-Programmets virksomhed og 
indvirkning i beretningsperioden bedst kan beskrives. Afsnit 2 i TEMPUS-Årsberetningen sammenfatter 
derfor de væsentligste, langsigtede forhold vedrørende reformprocessen for videregående uddannelse i 
den sociale sammenhæng i Central- og Østeuropa i lyset af de hidtil indhøstede erfaringer. 
2.1. FAKTORER, DER FREMMER REFORMEN AF DE VIDEREGÅENDE 
UDDANNELSESSYSTEMER I DE STØTTEBERETTIGEDE LANDE 
Det er først og fremmest vigtigt at fremhæve det betydelige potentiale for fornyelse, som findes og som 
kan forklare TEMPUS-Programmets succes i de tre første år af dets virksomhed. 
Det generelt høje niveau for undervisning og forskning, og i særlig grad det høje niveau af teoretiske 
viden, som de studerende skal opnå, bør understreges og bekræftes af rapporterne fra mange TEMPUS 
deltagere fra Det Europæiske Fællesskab. 
Det bør heller ikke glemmes, at mange akademikere og studerende har spillet en væsentlig rolle i 
forbindelse med nedbrydningen af de gamle regimer. Hvad angår de studerende er en stigende 
efterspørgsel efter kvalifikationer og omskoling gennem forskellige slags deltagelse i videregående 
uddannelse og undervisning forbundet med utålmodighed efter at opnå de kvalifikationer, som svarer til 
et nyt økonomisk miljø, en vigtig faktor. TEMPUS-projekter, der fokuserer på udvikling af læseplaner og 
mobilitet har åbenlys relevans med hensyn til at efterkomme denne efterspørgsel. 
Med hensyn til universitetsansatte er en af hovedårsagerne til succeen for de enkelte projekter, det stærke 
personlige engagement de enkelte ansatte lægger for dagen, når det drejer sig om at skubbe på for 
reformer inden for deres institutioner. 
I denne sammenhæng bliver den rolle, som internationaliseringen af videregående uddannelse spiller 
som en faktor, der arbejder for ændring, tydelig som et middel til at indføre nødvendige fornyelser og 
samler personalets energier i arbejdet for reformen af deres egen situation, men som i den grad mangler 
finansiel støtte og måske også vejledning, fordi de savner den nødvendige erfaring med projektstyring. 
-12-
Den enestående mulighed for ændring som TEMPUS-programmet tilbyder ligger ikke kun i den vægt, 
der lægges på hjælp via samarbejde, men også i overførslen af koncepterne for god praksis vedrørende 
projektledelse, som allerede er trængt ind i akademiske kulturer og administrative procedurer i 
Fællesskabet og fra begyndelsen kunne vedtages og overføres til TEMPUS' fælleseuropæiske projekter. 
Det bør bemærkes, at videregående uddannelsesinstitutioner i medlemssataterne i vid udstrækning har 
opnået deres relevante erfaring gennem deltagelse i mellemuniversitære samarbejdsprojekter inden for 
Fællesskabets programmmer så som ERASMUS og COMETT. 
2.2. STRUKTURELLE HINDRINGER FOR REFORM AF ARVEN 
Samtidig er de massive problemer, som de videregående uddannelsessystemer i Central- og Østeuropa 
står over for, ikke til at se bort fra. 
En af de største udfordringer som TEMPUS Programmet har stået overfor, er arven fra de sidste 
40 til 50 år i landene i Central- og Østeuropa. 
Selvom de enkelte TEMPUS-projekter systematisk har måttet behandle problemer så som den mere eller 
mindre rigide adskillelse af undervisning og forskning mellem selskaber for videnskab og universiteter, 
var manglen på differentiering af videregående uddannelse i de berørte lande, kontrol af adgang og 
antallet af studenter samt udstrækningen og arten af statsintervention, var dette ikke det direkte 
anliggende for projekterne. Debatten i de støtteberettigede lande vedrørende disse strukturelle emner 
fastsatte klart det miljø, i hvilket TEMPUS Programmet blev gennemført 
Mens der i løbet af de sidste tre år er gjort forsøg på at tackle nogle af disse mangler ved dekreter eller ny 
lovgivning, kan andre ikke løses ad denne vej. Der er f.eks. ikke nogen hurtig og let løsning på problemet 
vedrørende modstanden mod ændringer hos dem, der er ansvarlige for, at de videregående uddannelser 
fungerer. 
Derudover er virkningen af nye love ikke altid umiddelbart synlig. For eksempel, mens nye love i mange 
af de støtteberettigede lande gav fuldstændig eller en betydelig grad af autonomi til universiteterne, er det 
blevet klart, at det for mange akademikere og administrativt personale vil tage tid at lære at håndtere 
denne autonomi. En vis tendens i Central- og Østeuropa til at afvise enhver central autoritet eller 
beslutningstagende myndighed kunne spores i mange tilfælde, hvilket svækkede universitetsledelserne og 
gjorde fastlæggelsen af institutionens politik ekstremt besværlig, og vanskeliggjorde følgelig 
emneprioritering og ressourcefordeling. Modstanden mod ændringer hos et betydeligt antal fastansat 
personale, som nævnt ovenfor, gav især problemer i denne sammenhæng. 
Som en yderligere konsekvens af forøget autonomi på universiteterne og den følgelige svækkelse af 
universitetsledelsens rolle indskrænkedes muligheden for at indføre strategiske reformer ikke kun på de 
enkelte institutioner men også i systemet som helhed. Selve begrebet planlægning eller strategi blev ofte 
mødt med stærk modstand, hvilket ikke kan undre i lyset af den tidligere erfaringer. 
Yderligere belastning af det videregående uddannelsessystem og tilpasning af personale til de nye forhold 
hidrørte fra den politiske usikkerhed, som i forskellige former, fortsatte med at herske i de 
støtteberettigede lande. 
13 
2.3. PRAKTISKE HINDRINGER FOR REFORM 
23.1. Ressourceknaphed 
Udover de mere generelle faktorer, der er nævnt ovenfor, er der adskillige praktiske hindringer for 
reformprocessen og således for gennemførelsen af TEMPUS Programmet. Den mest fremtrædende har i 
alle tilfælde været begrænsningen i den økonomiske støtte, der er stillet til rådighed af nationale og 
eksterne ressourcer. Alvorlige budgetmæssige vanskeligheder kunne observeres overalt, idet de 
statsbudgetter, der var til rådighed for videregående uddannelse konstant blev reduceret og i mange 
tilfælde knapt nok kunne dække minimum grundlønninger og infrastrukturomkostninger. 
Som et resultat af de lave lønninger, der betales til uni versitetspersonale som offentligt ansatte, er det 
desuden blevet almindeligt for personalet, ofte de dygtigste af dem, ved siden af arbejdet på universitetet 
at tage et andet eller tredie job for at overleve. Dette skaber klart alvorlige begrænsninger for hurtige 
fremskridt og ændring. Herudover er der i nogle støtteberettigede lande som en sideeffekt til den givne 
omskoling af det akademiske personale ikke kun inden for TEMPUS men også generelt sket en intern 
hjemeflugt navnlig med hensyn til ledelse og datalogi, idet specialister inden for disse nye og populære 
fagområder finder arbejde i den private sektor, hvor deres løn stiger betydeligt i sammenligning med 
akademikeres. 
2.3.2. Administrative og lovbestemte begrænsninger 
De faktorer, der vedrører modstand mod ændring var ikke begrænset til videregående uddannelse og 
dennes institutioner, men kunne også forefindes gennem hele det administrative system i de 
støtteberettigede lande og påvirkede beslutningsprocessen på centralt plan f.eks. med hensyn til 
anerkendelse af kurser, status for nye institutioner og rækkevidden og mønstrene for deltagelse i 
videregående uddannelse. Selv hvor der var et engagement i forhold til ændring, var de nødvendige 
administrative mekanismer til at overvåge og forme det ofte mangelfulde eller fandtes endog ikke. 
Den juridiske ramme for reform var også ofte et problem, med utilstrækkelig eller ligefrem modstridende 
lovgivning både direkte i relation til sektoren for videregående uddannelse (med hensyn til anerkendelse 
af nye fag/nye institutioner eller institutionernes finansiering) og til stærkt praktiske forhold som f.eks. 
universiteternes eller deres underafdelingers mulighed for at have bankkontoer, og på andre områder af 
indirekte vigtighed for TEMPUS så som muligheden for pengeoverførsler, og undtagelse fra 
momsregulativer af stipendier, der var givet gennem bistandsprogrammet. 
Der var også tekniske problemer med COCOM (Coordinating COMmittee for export controls) 
regulativer vedrørende anskaffelse af udstyr, dårlig kommunikations- og/eller telekommunikations­
faciliteter i visse lande samt visa problemer, der fik betydning for den fri bevægelighed af personer; som 
fik støtte under TEMPUS. 
2.4. TEMPUS SOM ET SAMLET SVAR PÅ PROBLEMERNE VEDRØRENDE 
VIDEREGÅENDE UDDANNELSE I DE STØTTEBERETTIGEDE LANDE. 
TEMPUS-programmet blev ikke på nogen måde etableret som et universalmiddel for alle disse 
problemer. Tværtimod, ved fælles samtykke fra alle involverede, blev det udset til inden for PHARE at 
sørge for bistand til omstruktureringen af sektoren for videregående uddannelse med maksimal 
fleksibilitet sammen med ansvarlighed for brug af Fællesskabets ressourcer. Dets fundamentale 
udgangspunkt var den fælles målsætning, der deltes af akademikere overalt, nemlig at reetablere et sandt 
statssamfund bestående af videnskab og lærdom, hvilket havde været afbrudt i mere end et halvt 
århundrede. 
14 
Den umiddelbare opgave var at gøre det muligt for tværnationale grupper af akademikere at mødes for at 
afstikke de mest presserende behov på det gældende tidspunkt og for at tage de første skridt i retning af at 
få dem løst. 
Fra begyndelsen blev der vedtaget en fælles beslutningsprocedure af Kommissionen og de omhandlede 
nationale myndigheder, og denne blev hele tiden udbygget og forbedret indtil det blev til en velkørende 
model for tværnationalt samarbejde (som vist i diagram 1 på side 17). Prioritering angående de særlige 
behov, der opstod i de individuelle støtteberettigede lande blev nået gennem en kontinuerlig proces 
bestående af konsultation og forhandling. Udvælgelse af projekter af høj kvalitet blev sikret gennem de 
procedurer, der vises i diagram 2 (side 19). 
På grund af de virkelige historiske omstændigheder som TEMPUS bygger på, er programmets hensigt 
nødvendigvis blevet rettet mod et konstant bevægeligt mål. Et mål for den succes der er opnået i 
fællesskab af de deltagende institutioner og konsortier, autoriteterne i de støtteberettigede lande og 
Kommissionen har netop været dets evne til nå en række gavnlige resultater for eksempel med hensyn til 
udviklingen af nye læseplaner og undervisningsmateriale, som nu stiller krav om og tillader en effektiv 
mangfoldiggørelse og spredning gennem hele det berørte system. 
3. BERETNING OM UDVIKLING OG RESULTATER I DET 
AKADEMISKE ÅR 1992/93 
TEMPUS-programmet har -inden for sin generelle målsætning, der går ud på at bistå de 
støtteberettigede lande i at ændre deres videregående uddannelsessystemer på en måde, der giver det 
maksimale bidrag til den generelle økonomiske og sociale omstrukturering, der er forudset under PHARE 
Programmet - i sit tredie år af gennemførelsen behandlet følgende hovedemner: 
• konsolidering af fælleseuropæiske projekter ved intensiv opfølgning baseret på intensivt program 
for projektbesøg, der dækker ca. 10% af de igangværende projekter; 
• videreudvikling af mobilitets JEP'erne for de støtteberettigede lande, der ønsker at anvende 
- ressourcerne på denne måde; 
• forberedelse til at fremme deltagelse af sydeuropæiske medlemsstater og Irland i TEMPUS i det 
akademiske år 1993/94 gennem særlige aktiviteter, der omhandler intensiv netværksopbygning 
mellem disse lande og universiteter i de støtteberettigede lande; 
• samarbejde med de berørte nationale myndigheder for at sikre en præcisering af nuværende og 
fremtidige prioriteter for reform i de støtteberettigede lande. 
3.1. TEMPUS'BUDGET 11993/94: DEN FÆLLES BESLUTNINGSPROCEDURE 
Den altovervejende faktor med hensyn til budgetmekanismer, der styrer TEMPUS-programmet er, at 
TEMPUS udgør en del af PHARE (se diagram 1 ). De afgørende faktorer er: 
• PHARE budgettet for hvert af de støtteberettigede lande bliver fastsat årligt ved forhandlinger 
mellem Kommissionen på den ene side og de nationale myndigheder fra de omhandlede lande på 
den anden side; 
• inden for det nationale budget er anvendelsen af midlerne underlagt myndighedernes skøn, og den 
andel af budgettet, der tildeles TEMPUS aktiviteter fastsættes af dem i samråd med Kommissionen; 
15-
• inden for den del af PHARE budgettet som hvert af de støtteberettigede lande afsætter til TEMPUS 
bliver projekterne udvalgt til at modtage støtte i medfør af en fælles beslutningsproces, hvorved 
Kommissionen og de nationale myndigheder begge vurderer projekternes kvalitet, idet 
Kommissionen hovedsageligt koncentrerer sig om i hvilken udstrækning projekterne passer til 
TEMPUS-programmets målsætninger og kriterier, og de nationale myndigheder først og fremmest 
ser på deres relevans i forhold til deres lands prioriterede behov, som de opfatter dem i den stadigt 
udviklende situation som omstruktureringen af det videregående uddannelsessystem befinder sig i; 
• Kommissionens og undervisningsministrene i de støtteberettigede landes endelige beslutning 
vedrørende et givet projekt er resultatet af dybtgående forhandlinger vedrørende disse samkørende 
vurderinger (se diagram 1). 
Ved at følge denne procedure søger alle parter at opnå den bedst mulige balance af vurderinger inden for 
begrænsningerne i de finansielle ressourcer med hensyn til både kvalitetsfaktorer og med respekt for de 
prioriteter, der er blevet afstukket af de lande som bistanden er rettet mod. Selvom en stor del af 
ansøgningerne stemmer overens med de forskellige ønsker som er nævnt i Vejledningen for ansøgere, er 
det kun muligt, når udvælgelsesproceduren er slut at støtte en relativ lav procentdel af dem (i gennemsnit 
kun 12% i de fire udvælgelsesrunder til dato). 
Den budgetformende proces for TEMPUS aktiviteter i 1993/94 måtte tage højde for to nye elementer, 
som var besluttet af Kommissionen og PHARE koordinatorerne fra hvert af de støtteberettigede lande i 
november 1992 for at starte TEMPUS II i 1994/95 (se afsnit 5 side 33) med en ren tavle: \ 
• at de midler der tildeltes TEMPUS i 1993 til aktiviteter i 1993/94, hovedsageligt skulle bruges til at 
indfri de resterende økonomiske forpligtelser vedrørende nationale og regionale fælleseuropæiske 
projekter, der var igang med deres andet og tredie år af støtte (økonomisk "efterslæb"); 
• behovet for at sikre fuld treårig finansiering af de fælleseuropæiske projekter, der blev udvalgt til at 
begynde i 1993/94. 
Et samlet budget på mere end 134,65 MECU (inklusive omkostninger til teknisk bistand til 
Kommissionen til gennemførelsen af TEMPUS) blev afsat for dette år (en stigning på næsten en trediedel 
sammenlignet med 1992/93). Det betød dog, når henses til behovet for først og fremmest at sørge for 
finansieringen af de resterende projekter, der var påbegyndt i 1991/92 og 1992/93 at antallet af nye 
projekter, der startede op i det akademiske år 1993/94 ville blive meget begrænset og for nogen 
støtteberettigede landes vedkommende betød det, at der ikke kunne blive tale om nogen nye projekter. I 
fuld enighed med de berørte støtteberettigede lande blev indkaldelsen af projekter aflyst for 1993/94 
vedrørende fælleseuropæiske projekter i Bulgarien, Polen, Rumænien, Den Slovakiske Republik og Den 
Tjekkiske Republik. Indkaldelsen forblev åben for Albanien, Estland, Ledand, Litauen, Slovenien og 
Ungarn, men selv for disse lande kunne kun et meget begrænset antal af nye projekter accepteres fordi 
hovedparten af det disponible budget skulle bruges til at refinansiere eksisterende fælleseuropæiske 
projekter. 
- 16 
Diagram nr.l. - Den Fælles beslutningsprocedure i TEMPUS 
- 17-
3.2. JEP-STØTTE AKTIVITETER: RESULTATET AF 1993 UDVÆLGELSEN 
Det samlede budget, der blev afsat til fælleseuropæiske projekter inklusiv fornyelse af igangværende 
flerårige projekter, der var godkendt til refinansiering, var på over 117 MECU. Dette beløb omfatter et 
beløb på 10,25 MECU fra PHARE regionale midler for fortsat støtte til igangværende regionale 
projekter. De nye regionale projekter, der blev accepteret for det akademiske år 1993/94 vil blive 
finansieret af de berørte landes nationale budgetter. 
Af den globale totalsum blev afsat 106 MECU til finansiering af "efterslæbet" fra de foregående år (d.v.s. 
omkostninger forbundet med løbende fornyelser), mens 11,41 MECU blev brugt til støtte af ialt 39 nye 
projekter (37 nationale og 2 regionalt) der påbegyndtes i det akademiske år 1993/94 (inklusiv midler til 
fornyelse for yderligere to år). 
Antal støttede JEP'er i 1993/94 504 
Antal nye JEP'er 1993/94 39 
Antal fornyede JEP'er 1993/94 465 
Antal nye JEP ansøgninger modtaget i 1993 308 
Samlet beløb afsat til TEMPUS i 1993/94 fra PHARE budgettet: MECU 
nationalt 118,9 
regionalt 10,25 
teknisk bistand til Kommissionen 5,50 
ialt 134,65 
Udvælgelsesproceduren for fælleseuropæiske projekter er resumeret i diagram 2. De væsentligste led var 
som følger: 
18-
Diagram nr. 2 - Stadier i udvælgelsesproceduren for TEMPUS projekter: 
JEFs TEMPUS Kontor modtager 
lansøgingen og kvitterer herfor j 
t tf 
'.MrM'Hhi'i'hi" I"'i ',11 " ' i i""! ! , i i i 
EFf TEMPUS Kontor foretager 
|den første kvalitetsvurdering af 
•åm ;j; (ansøgningerne N' 
"Ti I i i , ' ., ' i I i t!'' !' ; • ! •. i ; : : i • 
Akademiske eksperter fra de ; , ' 
, : støtteberettigede lande vurderer ; j 
ansøgningerne ud fra nationale behov 
; ! ' i ' • ' ' ' i ' i i ' ' i ' i i i I i 
Samråd mellem Task Force li"1 
Menneskelige Ressourcer og de J j 
[nationalTEMPUS-KontorerI ! i ! 
i I ! " I ' ' ' ' ! •..'!.'.. i MII 
Akademiske eksperter fra EF 
I {rådspørges om nødvendigt j ,| 
Kommissionens og de nationale 
undervisningsministres endelige 
godkendelse af de foreslåede projekter 
1 'M' i ! . ' i i ' ' i ! ' : i 
,1 : • 'i h .. i !l ! hl 'i! 
I , ,; i . . | i | ,j, | , i ,j i , 
Ansøgere underrettes om resultatet j 
IH'I'I i l'i ! ' • ' i i ' i i'i I : I • ! ! I i I i ! ' I 
It'll1 føii^iiiinjlrihl'liiill 
Der udsendes kontrakter til de udvalgte 
|!|aiBøgereilHi,;j*!*jil!J* mn fil iWffl; 
i liii - l. \!i I.!!,ii;m;:!:WPi;*l^hli^iilfrtiiii^l^li 
De underskrevne kontrakter returneres 
li III til EPs TEMPUS Kontor!:i 
Den økonomiske støtte overføres til 
kontrahenterne 
-19 
Under Kommissionens generelle tilsyn blev følgende aktiviteter udført: 
• alle ansøgninger vedrørende fælleseuropæiske projekter blev sendt til EFs TEMPUS kontor i 
Bruxelles. Kopier af de ansøgninger der vedrørte deres institutioner blev herefter sendt til de 
nationale TEMPUS-kontorer i hvert af de støtteberettigede lande; 
• EFs TEMPUS-kontor og de nationale TEMPUS-kontorer foretog herefter en fælles vurdering af 
hvilke projekter der svarede til de prioritetsområder, der var fastsat af de støtteberettigede lande; 
• en generel vurdering af kvaliteten af de indkomne ansøgninger blev foretaget af EFs TEMPUS 
kontor med en parallel vurderingsprocedure foretaget af de 6 nationale TEMPUS-kontorer med 
hensyn til den nytte de enkelte lande kunne drage af projekterne inden for rammerne af den 
generelle PHARE kontekst; 
• bilaterale konsultationer fandt herefter sted med henblik på at koordinere de forskellige vurderinger, 
der havde fundet sted for at om muligt at munde ud i en fælles bedømmelse af projekterne, der 
skulle drøftes med ekspertpaneler og for at få en tidlig identifikation af de projekter, hvorom der var 
forskellig opfattelse og hvor det især var påkrævet at indhente ekspertudsagn; 
• efter denne interne konsultationsprocedure rådførte Kommissionen sig med eksterne akademiske 
eksperter, der repræsenterede de vigtigste TEMPUS prioritetsområder fra både Fællesskabets 
medlemsstater og de støtteberettigede lande; 
• som et resultat af disse konsultationer udarbejdede Kommissionen en endelig liste over projekter, 
som det var foreslået at støtte. Efter godkendelse fra undervisningsministrene i de berørte 
støtteberettigede lande, besluttede Kommissionen at tildele støtte til de ansøgere, der fandtes på den 
endelige liste. 
Nye JEP ansøgninger for aktiviteter, der påbegyndes i 1993/94 for samarbejdsaktiviteter med Albanien, 
Estland, Letland, Litauen og Ungarn: 
JEP type 
mobilitet 
strukturelle 
ialt Modtaget 
40 
268 
308 Accepteret 
9 
30 
39 % 
22,5 
11,2 
12,6 
Herudover gav Kommissionen fortsat støtte til 465 projekter, der oprindeligt var blevet accepteret i 
henholdsvis det akademiske år 1991/92 og 1992/93 og som indsendte fornyelsesansøgninger i 1993: 
År Modtaget Fornyet 
1991/92 274 244 
1992/93 240 221 
ialt 514 465 
20 
Sammen med de 39 nye projekter, der starter i 1993, giver dette samlet 504 fælleseuropæiske projekter, 
der er igang i 1993/94. Den gennemsnitlige støtte pr. projekt er som følger: 
nye JEP'er 
1992/93 JEP'er 
1991/92 JEP'er 
ialt Organisation 
(i ECU) 
58.500 
71.500 
75.500 Mobilitet 
(i ECU) 
58.500 
78.500 
84.000 lait 
(i ECU) 
117.000 
150.000 
159.500 Antal 
39 
221 
244 
504 
3.2.1. Analyse af fagområder 
De fleste af de 39 nye JEP'er, der har modtaget støtte er inden for ingeniørstudier og anvendt videnskab 
(8 eller 20,5%), landbrug og landbrugsindustri (6 eller 15,4%) og erhvervsøkonomi, virksomhedsledelse 
og anvendt økonomi (5 eller 12,8%). Selvom der kun blev ydet støtte til et miljøbeskyttelsesprojekt var 
der tre i medicin og 5 inden for naturvidenskab og matematik (henh. 7,7% og 12,8%). 
Hvis man ser på det samlede billede, findes der igangværende TEMPUS projekter inden for 
16 forskellige fagområder strækkende sig fra ingeniørstudier og landbrug til humaniora og kunst og 
design. De to største fagområder (virksomhedsledelse og ingeniørstudier) tegner sig stadig for næsten 
halvdelen af alle de igangværende projekter. 
Anskaffelse af udstyr er meget mere udbredt i de teknologirelaterede fagområder end i de humanistisk 
orienterede. For eksempel er det gennemsnitlige beløb til udstyr i projekter inden for ingeniørstudier 
mere end det dobbelte af tildelingen i fagområdet moderne sprog. På den anden side har 
virksomhedsledelsesstudier de højeste personaleomkostninger af alle fagområder. 
3.2.2. Analyse af de støtteberettigede lande, medlemsstater og G-24 deltagerlande 
Det bør erindres, at 1993/94 er et "anormalt" år i den forstand, at meget få projekter kunne få støtte og 
indkaldelsen af ansøgninger blev aflyst i 5 af de støtteberettigede lande (Bulgarien, Polen, Rumænien, 
Den Slovakiske Republik og Den Tjekkiske Republik). (Jf. afsnit 3.1). 
Af de seks støtteberettigede lande, der deltog i indkaldelse af ansøgninger, blev fem repræsenteret 
mellem de nye 39 udvalgte projekter. Der blev ikke givet støtte til projekter fra Slovenien7. Herudover er 
Polen og Den Slovakiske Republik involveret i henholdsvis 1 og 2 projekter. Deltagelsen af de lande, der 
har deltaget i indkaldelse af ansøgninger er nøje angivet i den følgende tabel: 
Slovenien fik ikke støttet nogen projekter, idet det viste sig, at der ikke var nogen midler til rådighed til nye projekter fra dette lands 
PHARE budget Alle midler skulle bruges til at finansiere efterslæbet. 
21 
Deltagelse af Lande involveret Koordinerende land 
støtteberettiget land (andet and EF) 
Albanien 5 — 
Estland 6 3 
Ungarn 18 16 
Letland 6 — 
Litauen 5 1 
ialt 408 
Hvad angår kontrahenterne i de 39 projekter, der blev støttet blev langt de fleste givet til Ungara (14 eller 
35,9%). Alle andre projekter havde kontrahenter i Det Europæiske Fællesskab. 
Med hensyn til deltagelse af medlemsstater var der generelt en fornuftig ligelig fordeling, kun 
Luxembourg var ikke repræsenteret, men hvad angår kontraktligt ansvar stod Tyskland og UK for de 
kontraherende institutioner i over en fjerdedel af de samlede tilfælde. 
Endvidere bemærkelsesværdigt er de 16 tilfælde, hvor G-24 lande er involveret i de 39 projekter 
herunder 5 for både Sverige og Finland, 2 af Norge og 4 af USA. 
3.2.3. Særlig Aktivitet - strukturel JEP: etableringen af Eurofaculty i Riga 
En særlig aktivitet, som påbegyndtes i beretningsperioden var det forberedende arbejde i forbindelse med 
etableringen af "Eurofaculty" i de baltiske stater beregnet på at støtte, udvikle og omstrukturere 
videregående uddannelse i de tre baltiske stater inden for jura, økonomi, offentlig forvaltning og 
virksomhedsledelse og mere generelt til at fremme samarbejde mellem de involverede lande. 
Forslaget om etablering af et Eurofaculty i de baltiske stater blev vedtaget af Østersørådet 6. marts 1992. 
Kommissionen blev af Østersørådet anmodet om at koordinere gennemførelsen af Eurofaculty inden for 
rammerne af TEMPUS-programmet, og der blev truffet beslutning om at placere centeret i Riga med en 
indledningsvis deltagelse af universiteter i Estland, Ledand og Litauen, Danmark, Finland, Norge, Polen, 
Sverige og Tyskland. Det er planen at udvide netværket til sin tid til at omfatte universiteter i Rusland. 
o 
Den samlede sum af 40 deltagere i 39 projekter kan forklares med, at et af projekterne er et regionalt projekt, der involverer både 
Ungarn og Letland. 
-22-
Centret vil blive en juridisk autonom fond, der bliver finansieret af nationale donationer og 
Kommissionen gennem TEMPUS-programmet. Det samlede budget for de første to års operation ligger 
på anslået 3,5 MECU inklusiv for det akademiske år 1993/94 et samlet budget på 320.000 ECU tildelt fra 
de nationale TEMPUS budgetter fra de fire støtteberettigede, lande der er involveret (Estland, Letland, 
Litauen og Polen) inden for rammerne af et regionalt JEP, der skal finansiere det nødvendige 
forberedende arbejde og aktiviteterne i den første fase. 
Den første aktivitetsfase under Eurofaculty Center paraplyen vil begynde i september 1993 med 
undervisning/ajourføring (herunder sprogforberedelse i engelsk og tysk) af akademisk personale og 
Ph. D. studerende (ca. 150) sammen med modernisering af de eksisterende biblioteker i Estland, Ledand 
og Litauen. 
I løbet af den anden fase, der starter i september 1994 er der forudset regulære kurser for ca. 
250 studerende og Ph.D. studerende pr. år i fag, der er udvalgt af de baltiske universiteter. 
3.3. INDIVIDUEL MOBILITET OG SUPPLERENDE AKTIVITETER, RESULTATET AF 1993 
UDVÆLGELSEN 
Ialt 11,45 MECU blev henført i 1993 budgettet til at støtte andre aktiviteter end fælleseuropæiske 
projekter i 1993/94. De aktiviteter det handler om omfatter individuelle mobilitetsstipendier, projekter 
vedrørende supplerende aktiviteter og ungdomsaktiviteter. Hertil kommer, at ca. 10% af dette blev tildelt 
til økonomisk støtte til kontrakter, der dækkede vigtige udgifter i forbindelse med at drive de nationale 
lEMPUS-kontorer i de støttebrettigede lande. 
33.1. Supplerende Aktiviteter: støtte til sammenslutninger, til publikationer, 
studier, undersøgelser og oversigter 
Med hensyn til støtte til supplerende aktiviteter fulgte proceduren et mønster, der var analogt med 
udvægeisen af fælleseuropæiske projekter; indrettet til at give mulighed for to udvælgelsesrunder pr. år. 
Der var budgeteret med en samlet sum på 1,2 MECU til at dække et begrænset antal særlige supplerende 
aktiviteter, hvor projekterne var indsendt af universitetssammenslutninger med henblik på udvidelse af 
de akademiske netværk, der skulle virke som springbrædt og multiplikator for samarbejdsinitiativer og til 
publikationer og undersøgelser, der skulle tjene et lignende formål og tæt relateret til TEMPUS' formål. I 
den første udvælgelsesrunde (af to) vedrørende aktiviteter, der skulle finde sted i 1993/94, fik ni af disse 
projekter støtte.9 
3.3.2. Fælleseuropæiske netværk (JEN, "Joint European Network") 
Der har endvidere fundet forberedende arbejde sted i beretningsperioden med henblik på at indføre en ny 
type supplerende aktivitet, fælleseuropæiske netværk, i 1993/94, der vil gøre det muligt for de mest 
succesrige, allerede fuldførte fælleseuropæiske projekter i de støtteberettigede lande, som har været 
involveret i TEMPUS i længst tid, at vedligeholde deres netværk og sprede deres resultater som 
eksempler på god praksis. Den støtte, der vil blive givet til disse aktiviteter, vil blive anset som en del af 
budgettet ril supplerende aktiviteter. (Se også 5.4.3.). 
For at fuldende billedet vedrørende supplerende aktiviteter, der fik støtte i 1992/93, skal resultatet af den anden udvælgelsesrunde 
(ansøgningsfrist i juni 1992) føjes til de allerede givne: 17 projekter blev støttet med samlede omkostninger på ialt: 162.000 ECU, 
der giver et samlet antal for hele beretningsperioden på ialt 26 projekter til ialt 250.000 ECU. 
23 
3.3.3. Aktiviteter vedrørende Ungdomsaktiviteter 
Der blev givet en yderligere budgetmæssig forsyning for at støtte ungdomsaktiviteter og hertil knyttede 
aktiviteter, der skal virke som katalysator for at unge, der ikke er involveret i videregående uddannelse, 
bliver mere bevidste om den europæiske dimension. En samlet sum på 2,4 MECU blev fordelt til dette 
formål til aktiviteter i 1993/94 i to udvælgelsesfaser, hvoraf 49 projekter, der omfattede erfaring med 
udveksling baseret på kulturel udveksling der involverede 1.116 unge mennesker, modtog støtte i den 
første fase, mens 406 ungdomsledere kom på korte undersøgende besøg og undervisningskurser. Den 
valgte udvælgelsesproces fulgte det samme mønster som for fælleseuropæiske projekter. 
Blandt de støtteberettigede lande lægger især Polen vægt på ungdomsaktiviteter, omfattende en række 
ungdomspilotprojekter og regionale uddannelseskurser for ungdomsledere, der på langt sigt skal føre til 
samarbejde inden for dette felt Der er fordelt 1 MECU i 1992/93 og yderligere 2 MECU i 1993/94 til 
dette formål.10 
Pilotprojekterne, der er rettet mod unge mennesker mellem 15 og 25, som ellers ikke ville have mulighed 
for at deltage i en mellemkulturel begivenhed, skal om muligt udvikle sig ud fra den erfaring, der til dato 
er samlet vedrørende ungdomsaktiviteter i andre af Det Europæiske Fælleskabs programmer på dette 
område. Efter forhandling med de nationale myndigheder i Polen, udarbejdede Kommissionen særlige 
vejledninger og ansøgningsskemaer til pilotprojekter til fremme af samarbejdet mellem unge mennesker 
og/eller organisationer, der er ansvarlige for ungdomsanliggender i Polen og EFs medlemsstater. Målet 
er at udvælge projekter, som er fornyende, er til nytte på lokalt plan og svarer til behov og interesser hos 
unge mennesker inden for de relevante omåder (dvs. bekæmpelse af racisme, ungdomskriminalitet, 
økologi, kulturelle og kunstneriske aktiviteter, ungdomsjournalistik osv.), samt bliver styret af de unge 
selv. Særlig opmærksomhed vil blive givet til projekter, som vil kunne bruges som model i andre 
samfund/lande, og som vil kunne føre til samarbejde eller netværk. Der vil endvidere blive givet særlig 
opmærksomhed til projekter, der involverer dårligt stillede unge mennesker. 
3.3.4. Individuelle Mobilitetsstipendier 
Strukturerne og procedurerne for udvælgelse af individuelle mobilitetsstipendier, der også medførte to 
udvælgelsesrunder pr. år, fortsatte med at afspejle delegeringen af ansvaret for personalemobilitet fra de 
støtteberettigede lande til medlemsstater i EF til de respektive nationale TEMPUS kontorer. Hvert af de 
sidstnævnte, med bistand fra lokale akademiske eksperter, modtog ansøgningerne fra deres eget land og 
vurderede dem, i samråd med EFs TEMPUS-kontor, i overensstemmelse med kriterier, man var blevet 
enige om med Kommissionen. Både de nationale TEMPUS-kontorer og EFs TEMPUS-kontor brugte 
samme specielt udviklede, udveksellige edb software til indlæsning af data og frembringelse af de 
nødvendige statistikker. Brugen af fælles standardiserede vurderingskriterier gjorde det muligt effektivt 
at overføre data til brug for generel statistik, kontraktsadministration, og forberedelse af udbetaling af de 
stipendier, der i den endelige udvælgelse var blevet uddelt af Kommissionen. Udvælgelsesprocessen er 
vist i diagram 3. 
10 For at fuldende billedet vedrørende ungdomsaktiviteter, der fik støtte i 1992/93, bør resultaterne af den anden udvælgelsesrunde 
(ansøgningsfrist i september 1992) føjes til de allerede givne: 75 projekter involverende 1.561 deltagere, der giver en samlet antal for 
hele beretningsperioden på 124 projekter, der involverer 3.083 deltagere: yderligere 18 ansøgninger inden for det særlige 
pilotprojekt, der blev gennemført mellem 1. maj og 31. december 1993 med Polen blev støttet med ialt 242.300 ECU. 
-24 
Omkring 977 personer fra universitetspersonale fra de støtteberettigede lande vil gennemføre ajourføring, 
undervisning og undersøgelsesbesøg i Fællesskabet og disse fik tildelt individuelle mobilitetsstipendier 
ved den første udvælgelsesrunde (af ialt to) til aktiviteter i 1993/94, mens 404 personer fra 
universitetspersonale fra lande i Det Europæiske Fællesskab vil besøge de støtteberettigede lande med 
henblik på forskellige godkendte formål herunder undervisningsopgaver.11 
Herudover blev der givet 103 individuelle mobilitetsstipendier inden for en særlig aktion, der skulle 
fremme dannelsen af netværk, der fører til fælleseuropæiske projekter mellem de støtteberettigede lande 
og visse medlemsstater i EF (Spanien, Italien, Portugal og Irland), hvis deltagelse i TEMPUS hidtil ikke 
har stået i forhold til kapaciteten af deres nationale videregående uddannelsessystemer. 
Det samlede budget til finansiering af disse typer af mobilitet androg 4,7 MECU for både den 
almindelige 1993/94 udvælgelsesrunde og den særlige aktion tilsammen. 
Diagram nr. 3 - Stadier i udvælgelsen af individuelle mobilittsstipendier 
NlCXer modtager og 
vuxlerer ansøgningerne fra 
de støtteberettigede lande ECIO modtager og 
vurderer ansøgninger fra 
tnedtanstaterne 
ECIO koorduierer fremlæggelsen af 
de projekter, der er blevet foreslået til 
støtte for Kommissionens godkendelse 
i 
Kommissionen godkender de 
udvalgte projekter 
X 
Kontrakter udsendtes af ECIO; C&VA 
kontrakter til de støtteberettige lande 
sendes de til NTO'er til udsendelse derfra 
11 For at fuldstændiggøre billedet af de aktiviteter der vedrører individuelle mobilitetsstipendier, der modtog støtte i 1992/93, bør 
resultaterne af den anden runde (ansøgningsfrist i juni 1992) tilføjes: 638 medarbejdere bevægede sig fra de støtteberettigede lande 
til medlemsstaterne og 213 den modsatte vej til samlede omkostninger på ialt 2.072.760 ECU (hvilket giver et samlet resultat for 
beretningsperioden pi ialt 1.61S og 617 til 4.S 15.236 ECU). 
-25-
3.4. SAMARBEJDSAKTIVITETER 
Samarbejdet mellem Kommissionen og de nationale TEMPUS-kontorer, der er etableret i hovedstæderne 
i de støtteberettigede lande fortsatte og blev styrket i løbet af beretningsperioden. En nøglefaktor var den 
regelmæssige rådsførelse med Kommisionen og EFs TEMPUS kontor gennem bilaterale og fælles 
forhandlinger vedrørende operationelle emner som f.eks. forberedelse af udvælgelsesprocedurer og 
informationsaktiviteter. 
Af særlig vigtighed er de nationale TEMPUS-kontorers væsentlige rolle med hensyn til at sikre en tæt 
forbindelse mellem Kommissionen og deres nationale myndigheder i forbindelse med definitionen af 
nationale TEMPUS prioriteter og også med deres PHARE koordinatorer i forberedelsen af 
budgetforhandlingerne med Kommissionen. 
En ny dimension blev føjet til de nationale TEMPUS-kontorers rolle med deres ansvar for organisationen 
af projektbesøg hos JEP'er i deres land. Deres organisatoriske rolle og personalets deltagelse heri gav et 
vigtigt bidrag til denne del af opfølgningen (jf. afsnit 3.6). 
Det gensidige samarbejde mellem de nationale TEMPUS-kontorer og EFs TEMPUS-kontor blev udvidet, 
idet erfarne ansatte fra to nationale TEMPUS kontorer blev udstationeret til EFs TEMPUS-kontor i en 
begrænset periode, mens der blev gjort forberedelse til, at en ansat fra EFs TEMPUS-kontor blev 
udstationeret på det nationale TEMPUS kontor i Warszawa for at bistå med ungdoms-
aktivitetspilotprojektet. 
3.5. INFORMATIONSAKTIVITETER 
For at kunne bistå effektivt ved udviklingen af de menneskelige ressourcer i sektoren for videregående 
uddannelse i de støtteberettigede lande er informationsmateriale blevet affattet så ukompliceret som 
muligt med henblik på at imødekomme brugernes væsentligste behov. 
En ny udgave af Vejledning for Ansøgere og ansøgningsformularen til TEMPUS ÇPHARE^ er blevet 
udarbejdet og uddelt på alle ni sprog i Fællesskabet. En særlig Vejledning for Ansøgere vedrørende præ-
jep fasen af TEMPUS TACIS (jf. afsnit 5.3 angående yderligere detaljer) er også blevet udarbejdet 
og uddelt. De særlige vejledninger, ansøgningsformularer og oplysningsblanketter vedrørende 
ungdomsaktiviteterne er blevet revideret og uddelt på de ni sprog. En særlig Vejledning for Ansøgere om 
støtte i forbindelse med det polske pilotprojekt program er også blevet udarbejdet og udsendt til det 
pågældende lands TEMPUS-kontor til distribution. Den lille folder, der opsummerer de vigtigste fakta 
angående TEMPUS på ni sprog er blevet ajourført og på ny distribueret i vidt omfang. 
Et Kompendium vedrørende alle de løbende projekter i 1992/93 blev udgivet i oktober 1992 og 
distribueret i vidt omfang, og det samme gælder "Directory of Higher Education Institutions in Central 
and Eastern Europe", som blev udgivet første gang i december 1991. Denne Fortegnelse er den eneste 
vejledning af denne art, der kan fås for tiden. 
Årsberetningen vedrørende programmet for perioden 1. august 1991 - 31. juli 1992 blev udgivet i 
begyndelsen af 1993. 
26 
Kompendiet og Årsberetningen er blevet distribueret for at dække et behov hos en mere specialiseret 
institutionel læsergruppe, således at det førstnævnte er af særlig interesse for partnerne i eksisterende 
eller planlagte fælleseuropæiske projekter, medens den sidstnævnte mere er tilpasset informationsbehov 
hos institutioner i Det Europæiske Fællesskab, medlemslandenes kontaktsteder, nationale TEMPUS-
kontorer og medierne. 
En helt speciel publikation var Beretningen om TEMPUS-konferencen, som blev afholdt i oktober 1992, 
der indeholdt resuméer af talerne og workshop drøftelserne (jf. afsnit 5 i denne beretning). 
(En komplet liste over TEMPUS publikationerne forefindes i annekset). 
3.6. OPFØLGNING 
Kommissionen opretholdt et fuldt program med interne opfølgningsmetoder for alle TEMPUS-aktiviteter 
og udarbejdede detaljerede oversigter og analyser for en del relevante aspekter (situationen i de 
forskellige støtteberettigede lande, de forskellige prioriterede fagområder, Fællesskabets engagementer, 
G-24 engagementet etc.) af projekter, der er blevet støttet i den forudgående udvælgelsesrunde. 
Et særlig vigtigt nyt indslag i denne aktivitet var gennemførelsen af et intensivt program for 
projektbesøg, udført i beretningsperioden, som omfattede ialt 39 besøg til Fælleseuropæiske Projekter og 
dækkede alle de støtteberettigede lande. Opfølgningen af projekterne omfattede to forskellige slags besøg, 
et til den pågældende institution i det støtteberettigede land, der koncentrerede sig om den fremgang, der 
var blevet gjort henimod virkeliggørelsen af de mål, der var blevet sat, og en finansiel revision foretaget i 
den kontraherende institution. En rapport, der redegør for de vigtigste resultater af programmet for 
projektbesøg, der er gennemført i det akademiske år 1992/93 vil blive offentliggjort samtidig med 
nærværende beretning. i 
De resultater og erfaringer, der er opnået ved disse besøg, som er blevet styret af Kommissionen, bistået 
af nationale TEMPUS-kontorer og som har haft deltagelse af hold med akademiske eksperter både fra 
medlemslandene og fra Central- og Østeuropa, vil naturligt nok være af den største betydning for det 
næste stadium i TEMPUS-programmet. De vil tilvejebringe en platform for udviklingen af den 
fremtidige politik for bedømmelsen af programmet som helhed, som det kræves af den pågældende 
Rådsbeslutning og med særligt henblik på de iagttagelser, der er gjort i rapporten fra Revisionsretten 
vedrørende TEMPUS-programmets virksomhed, der blev offendiggjort i december 1992, og i 
Kommissionens svar herpå12. 
4. RESULTATER: VURDERING AF TEMPUS1 INDVIRKNING 
Dette afsnit af beretningen prøver at vurdere de hidtidige resultater af TEMPUS-programmet og er 
hovedsagelig baseret på en bedømmelse af det skrevne materiale, der er udarbejdet af projekterne, først 
og fremmest i form af slutrapporten fra kontrahenter. En anden værdifuld informationskilde har været 
drøftelser med programdeltagerne, navnlig i løbet af det ovenfor omtalte omfattende program for 
projektbesøg. 
12 __ 
Jf. EFT C 330 nr. 35 af 1 S. december 1992; Revisionsrettens beretning om TEMPUS og om Kommissionens svar. 
-27 
4.1. FÆLLESEUROPÆISKE PROJEKTER 
Dette afsnit tilsigter at belyse de vigtigste konklusioner, der hidtil er nået vedrørende det, der 
karakteriserer de vellykkede og de mindre vellykkede projekter, som er gennemført under TEMPUS. 
Det er forsøgt at vurdere programmets virkning på følgende tre niveauer: 
• instituttet/fakultetet på en konkret videregående uddannelsesinstitution; 
• institutionen; 
• det videregående uddannelsessystem. 
4.1.1. Institut/fakultet niveau 
Den information, der hidtil er indvundet fra støttemodtagernes beretninger og fra projektbesøg tyder på, 
at virkningen af TEMPUS-projekterne med hensyn til at indføre reformer på institut- og fakultetsniveau 
har været ganske betydelig, og at programmets største virkning faktisk hidtil har været på dette niveau. 
De vigtigste aktiviteter, som har fundet sted inden for TEMPUS-projekterne, og som anses for at have en 
betydningsfuld virkekraft på dette niveau, er følgende: 
• Udvikling af læseplanen og den deraf følgende udvikling af undervisningsmaterialer. 
Hovedformålet er at ajourføre læseplanerne i de støtteberettigede lande til Det Europæiske 
Fællesskabs standard. Taget under ét repræsenterer revisionen af de eksisterende læseplaner og 
udviklingen af nye fag. de vigtigste aktiviteter, der finder sted inden for TEMPUS-projekterne. når henses 
til deres potentielle langtidsvirkning både på institut- og på fakultetsniveau i de pågældende 
støtteberettigede institutioner. Udviklingen af læseplanerne er ofte hovedformålet med projektet, således 
at de øvrige aktiviteter foretages for at nå dette mål. 
I de fleste tilfælde medfører udviklingen af læseplanerne, at der indføres nye aspekter i de allerede 
eksisterende fag, eller at der oprettes nye fag indenfor de allerede eksisterende eksamener. Det er kun i 
ganske få tilfælde, der er blevet oprettet nye selvstændige fageksamener. Aktiviteterne med udvikling af 
læseplanerne indebærer også, at der indføres nye undervisningsmetoder, som fx case studies, 
udstationeringer, åben og fjernundervisning, problem-orienteret undervisning. 
Betydelig succes er til dato blevet opnået på dette område inden for TEMPUS trods det faktum, at 
det af projektets deltagere er blevet anset for at udgøre en særligt krævende udfordring. For det første 
kræver det omhyggelig målsætning og planlægning for så vidt angår behovet hos det pågældende 
støtteberettigede land og den konkrete lokale situation. For det andet medfører det en samordnet 
planlægning med andre aktiviteter, hvorved læseplanudviklingen skal foregå, som fx omskoling af 
personale, indkøb af udstyr og forberedelse af undervisningsmateriale. Og endelig er støtte fra 
institutionen absolut nødvendig for at sikre succes med hensyn til anerkendelse af de nye/reviderede fag 
og fageksaminer. 
De projekter for læseplanudvikling, som er blevet gennemført med succes inden for TEMPUS, og 
som har taget ovennævnte aspekter i betragtning, frembringer ganske klart konkrete resultater, som har 
en gunstig og langvarig indvirkning på de pågældende institutter og fakulteter. 
28 
• Anskaffelse af udstyr 
Installationen af nyt og helt moderne udstyr, herunder køb af relevante bøger, tidsskrifter og 
software, som almindeligvis står til rådighed for lærerstab og studerende på instituts- og fakultetsniveau, 
er en af de mest synlige virkninger af TEMPUS. Det indkøbte udstyrs art varierer fra det ene fagområde 
til det andet, fx bliver hovedparten af udstyrsbevillingen i virksomhedsledelsesprojekter som regel brugt 
til PC'ere, medens den i projekter angående moderne europæiske sprog bliver brugt til sproglaboratorier 
og bøger. I gennemsnit bliver halvdelen af bevillingen til organisationsdelen i projektet brugt til udstyr. 
Som regel er udgifter til udstyr imidlertid af langt større betydning på steder, hvor der undervises i 
teknologiske fag, end hvor det drejer sig om humanistiske fag. For eksempel var det gennemsnitlige 
bevillingsbeløb, der blev ydet til udstyr, i tekniske projekter mere end dobbelt så stort, som det, der blev 
ydet til et projekt, hvor man underviste i moderne sprog (henholdsvis ECU 59.000 og 28.000 pr. projekt). 
Med passende vedligeholdelse og service skulle det installerede udstyr kunne være til langvarig gavn for 
de pågældende institutter. 
• Personalemobilitet til EF 
Mobilitet af personale har både personlige og institutionelle virkninger på institut- og 
fakultetniveau, når det udføres på en velkoordineret måde indenfor et projekt. På det personlige plan 
opnår lærerne ikke blot nye færdigheder og kundskaber, men de nyder også godt af at blive konfronteret 
med forskellige forhold m.h.t. kultur, undervisnings- og forskningsmiljøer og de opnår bedre 
sprogkundskaber. Omskolede lærere, som fortsætter deres karriere som lærere ved de samme 
institutioner, vil kunne udnytte den nye viden i deres egne institutter og bruge undervisnings- og 
forskningsmateriale som de har medbragt fra deres partnerinstitutioner i deres egne fag. På den anden 
side er omskolede lærere mere eftertragtede på arbejdsmarkedet og får ofte mulighed for mere lukrative 
stillinger i den private sektor. Dette kan navnlig være tilfældet, hvor der er tale om fagområder inden for 
ledelse og computervæsen. Nogle institutioner kræver derfor, at lærerne underskriver en 
'hensigterklæring' om tilbagevenden, før de godkender, at de får en studieperiode i udlandet. 
• Studentermobilitet 
Medens studentermobilitet er uhyre gavnlig for de enkelte studerende, det drejer sig om, synes den 
kun at have begrænset umiddelbar virkning på institut- eller fakultetsniveauet. På kortere sigt kan de 
tilbagevendendes rolle med hensyn til at påvirke holdningerne i institutterne, både blandt de 
medstuderende og lærerne, der ofte tvinger de sidstnævnte til at overveje forandringer med hensyn til 
læseplaner og undervisningsmetoder, godt gå hen og blive betydelig. Hvor studentermobilitet direkte er 
forbundet med en udvikling af læseplanen, spiller de studerendes involvering, hvad enten den sker på 
fuldtid eller efteruddannelse i et fasdagt forløb, en vigtig rolle med hensyn til at tilsikre nødvendig 
feedback vedrørende nyudviklede fag. Studentermobilitet kan, hvor dette direkte drejer sig om 
uddannelse af fremtidige universitetslærere, også vise sig at være nyttige både på kortere og længere sigt, 
selvom det er svært at garantere, at de studerende vil forblive i universitetsverdenen. Dygtige unge 
kandidater, der har boet i EF og behersker fremmede sprog, bliver ofte fristet af mere attraktive tilbud fra 
det private erhvervsliv. 
4.1.2. Institutionsniveau 
Oprettelsen af nye institutioner eller af nye fakulteter i allerede eksisterende institutioner er kun blevet 
forsøgt i ganske få tilfælde indenfor TEMPUS Jep'emes rammer. Dette skyldes især de store udgifter, der 
er forbundet hermed, og den kompleksitet i al almindelighed, det afstedkommer, når man vil skabe helt 
nye læseplaner, ansætte lærere og opføre undervisnings- og forskningsfaciliteter etc. I de fleste tilfælde 
forekommer nyoprettede institutioner eller fakulteter på sådanne fagområder, der er nye for de 
støtteberettigede landes systemer for videregående uddannelse, som fx studier indenfor 
virksomhedsledelse eller miljø, og de vil ofte tendere i retning af at være forbundet med efteruddannelse. 
-29-
Hvis man betragter JEP resultaterne som kumulative, så er det lettere at tale om mulige udviklinger på 
institutionen med hensyn til institutioner, der er involveret i flere projekter. Skabelsen af nye fag eller 
indførelsen af forandringer i eksisterende fag i flere forskellige institutter har potentielt mulighed for at 
skabe den synergi, som kan påvirke hele institutionen på samme måde som undervisningen vil blive 
hævet til europæisk standard. Når nye undervisningsmetoder bliver indført, spreder de sig ofte ud over 
institutionerne og kan føre til interdisciplinært samarbejde. Indkøbt udstyr vil ofte være til rådighed for 
mere end et institut; dette er navnlig tilfældet med hensyn til biblioteksfaciliteter og materialer. Den 
erfaring, man har gjort på projektledelsesniveau er også en gevinst på institutionsniveauet. Efterhånden 
som projekterne udvikler sig, vil disse faktorer forene sig og øge effektiviteten og 
konkurrencedygtigheden i institutionen som helhed. De institutionsbesøg, der er planlagt inden for 
programmet for projektbesøg for 1993/94 vil være specielt vigtige for analyseringen af dette aspekt. 
4.13. Niveauet for videregående uddannelsessystemer 
Virkningen af TEMPUS projekterne på dette niveau er meget vanskelig at bedømme, og det er vigtigt at 
huske på, at det også er for tidligt at forvente resultater på dette niveau efter kun tre år. Hertil kommer, at 
følgende aspekter bør tages i betragtning: 
• Omfanget af de fælleseuropæiske projekter: et gennemsnitsprojekt varer i tre år og koster i 
gennemsnit 121.000 ECU i det første år, 148.000 ECU i det andet og 179.000 i det tredie år. 
• Målsætningerne for TEMPUS: TEMPUS vil koncentrere sig om i sin anden fase (jf. afsnit 5, s. 35) 
at fungere på en mere målrettet måde indenfor rammerne af det pågældende lands strategi for 
udvikling af de videregående uddannelser, navnlig via en fastsættelse i forening med hvert enkelt 
land af, hvad der først og fremmest skal støttes igennem TEMPUS. TEMPUS projekter har hidtil 
været tilrettelagt således, at de først og fremmest opfylder behovene hos visse institutter i visse 
institutioner med hensyn til de konkrete aktiviteter, der er beskrevet ovenfor. 
Ethvert bidrag til udviklingen af systemer for videregående uddannelse som sådant må således ses i et 
mere langsigtet perspektiv og hidrører for øjeblikket helt givet fra gennemførelsen af en kritisk mængde 
projekter, der løber med godt resultat, og ikke fra nogen direkte indvirkning på systemet. 
På den anden side så er en vigtig indvirkning af TEMPUS den erfaring, den har ladet de enkelte 
akademikere erhverve sig med hensyn til at lære at samarbejde på internationalt plan med kolleger fra 
EF og uden for dette. Den fælles identifikation af problemerne, der fører til forberedelse af projekter, der 
er rettet mod at løse disse problemer, og til udarbejdelsen og gennemførelsen af arbejdsprogrammer, 
deltagelse i en åben konkurrence om pengemidler og deltagelse i møder og fælles beslutningsprocedurer, 
er alle aspekter af dette forhold. 
På niveauet for systemet for videregående uddannelser har skabelsen af nationale TEMPUS-kontorer i 
hvert land, som kan tage ansvaret for gennemførelsen af programmet i deres eget land i de forløbne tre år 
ført til, at der på centralt plan er oprettet grupper af højt kvalificerede personer med uvurderlig erfaring i, 
hvordan man kører internationale samarbejdsprogrammer i hvert af de 11 støtteberettigede lande, en 
erfaring, som man må håbe vil komme til nytte i en langt videre sammenhæng end TEMPUS. 
-30-
4.1.4. Faktorer, der bidrager til TEMPUS projekternes virkekraft 
Et antal forskellige faktorer er bestemmende for de individuelle TEMPUS projekters succes. På grundlag 
af de erfaringer, der hidtil er indhøstet, kan de vigtigste faktorer, der er afgørende for udfaldet, 
kategoriseres således: 
• deltagelse og samarbejde af alle projektpartnere på lige fod; 
• stærkt personligt engagement fra alle partnernes side, navnlig et meget stærkt initiativ hos 
partnerne fra de støtteberettigede lande samt stadig vedholdende støtte hos institutionens 
ledelse både i Fællesskabet og i de støtteberettigede lande; dvs. at et projekts succes ofte 
afhænger af, at det bliver kraftigt støttet af enkeltpersoner, der skubber på for at opnå reformer; 
• realistiske projektmål, som forstås af alle og fører til et klart, struktureret arbejdsprogram; 
• passende økonomiske ressourcer til at realisere de fastlagte mål; 
• støtte til læseplanudvikling som en del af en sammenhængende strategi for institutionel 
udvikling; 
• omhyggelig udvælgelse af de lærere, som skal efteruddannes, for såvidt angår alder, stilling, 
sproglige færdigheder og holdning til forandringer; 
• tilpasning af den vestlige verdens materialer, så de kan dække behovet hos den bestemte 
institution i det støtteberettigede land. 
4.1.5. Individuel mobilitet 
Et sammenfattende indblik i virkningen af TEMPUS på dette område kan opnås fra en undersøgelse, som 
blev udført i 1992/93 af de lærere, som havde modtaget individuelle mobilitetsstipendier i de foregående 
år. Stipendier til korte besøg kan tildeles med henblik på udførelsen af vidt forskellige aktiviteter i at 
forberede en ansøgning om et fælleseuropæisk projekt; at bidrage til forberedelse af nyt 
undervisningsmateriale og/eller at tage del i et undervisningsprogram; at samle og sprede information og 
at give råd. 
Der blev tildelt flere stipendier til korte besøg med henblik på at forberede et fælleseuropæisk projekt end 
nogen anden slags. Under denne slags besøg blev der udvekslet information om undervisningsmetoder og 
programmer, mulige områder for samarbejde blev fastslået, praktiske aspekter ved projektet blev drøftet, 
møder fandt sted mellem lærere og studerende (hvis de studerende skulle involveres i projektet) og et 
udkast til et fælleseuropæisk projekt blev skrevet på stedet eller kort efter besøget. Mange 
stipendiemodtagere besøgte flere institutioner end planlagt. En analyse viste, at en stor del af disse besøg 
faktisk førte til, at en JEP ansøgning blev indgivet og, at et langt ringere antal til forberedelsen af et 
projekt for supplerende aktiviteter. 
Besøg med henblik på at forberede undervisningsmateriale viste ofte, at der var planer om at starte et nyt 
eksamensfag helt fra grunden. Undertiden blev allerede eksisterende fagmateriale revideret og i andre 
tilfælde blev der indført ny teknologi. 
I forbindelse med besøg, der gjaldt indsamling og spredning af informationsmateriale, udveksling af råd 
og/eller forøgelse af gensidig forståelse af hinandens systemer for videregående uddannelse og oplæring, 
er informationsmaterialer undertiden blevet udvekslet før besøget, så at der under besøget kunne foregå 
strukturerede informationsmøder med lærere fra forskellige institutter i stedet for uformelle drøftelser. 
-31 
I nogle tilfælde varen JEP-ansøgning det uventede resultat af et besøg, som havde en helt anden aktivitet 
som sit hovedformål. I nogle få tilfælde fandt udveksling af studerende og/eller lærere sted umiddelbart 
efter IMG-besøget, finansieret af universiteterne selv, før parterne vidste, om en JEP-ansøgning ville 
blive accepteret. 
I det store og hele kan det siges, at undervisningsbesøg, ligesom besøg med henblik på JEP forberedelse, 
giver meget konkrete resultater. Undertiden førte fastsættelsen vedrørende undervisning/oplæring både til 
produktion af nyt materiale og til efterfølgende udveksling af helt moderne undervisningsmateriale og, 
endnu oftere, til udvikling af læseplaner. Nogle akademikere fra EF har berettet, at de korrigerede 
læseplanerne ved deres egne universiteter som følge af det, de havde lært på deres IMG-besøg. 
Stipendiater, som havde været på et undervisningsprogram, berettede ofte, at de oprindelige programmer 
for de planlagte forelæsninger var blevet udvidet betydeligt under besøget eller var blevet udstrakt til at 
indbefatte informationsseminarer om selve TEMPUS-programmet. Opfølgningen efter et 
undervisningsbesøg var ofte begrænset i omfang. Efter at deres forelæsninger var blevet modtaget med 
begejstring, har mange forelæsere simpelthen blot ønsket at gentage det samme kursus uden at regne med 
variationer eller udvidelse af samarbejdet. 
Lærerstaben fra de støtteberettigede lande har sædvanligvis været interesseret i indarbejdelse af et 
praktisk universitet/erhvervsliv element i mange universitetsfag i EF og nogle har berettet om umiddelbar 
indføring af et praktisk element i deres egne fag. Mange har også udtrykt interesse for det ret uformelle 
indbyrdes forhold mellem studerende og lærere, som er almindeligt i visse medlemslande. Det omfang, 
hvori lærerstaben i de støtteberettigede lande er gået ind for sagen, er ofte blevet rost, selv om det 
samtidig er blevet anført, at de lærere, som gik ind for indførelse af forandringer, stødte på 
vanskeligheder. 
Fælles for alle stipendiater var et øget kendskab til værtslandet og et indtryk af klimaet for intellektuelt 
videbegær i de støtteberettigede lande. Næsten alle deltagere fortalte, at de havde fået omfattende 
information om den politiske udvikling inden for undervisningssektoren i de(t) besøgte land(e). 
Besøgende fra EF har ofte fortalt om den ringe forfatning, udstyret var i, navnlig på laboratorierne, på de 
universiteter, de havde besøgt, ligesom de har gjort opmærksom på behovet for lærebøger. Medens 
specialister i nogle fag fandt, at deres områder var uudviklede i nogle af de støtteberettigede lande, 
fremkom der dog også rosende kommentarer om undervisning på højt plan der og om den imponerende 
teoretiske viden, man krævede af de studerende på de tekniske videnskaber. 
De fleste rapporter sagde, at kommunikationen var tilfredsstillende, enten fordi værterne i det 
støtteberettigede land talte et (eller flere) fremmede sprog (sædvanligvis engelsk, tysk eller fransk), eller 
fordi der var dygtige tolke tilstede, men de, der talte spansk og portugisisk syntes, at 
kommunikationsspørgsmålet var en hindring for fremtidigt samarbejde. 
Værdifulde bieffekter ved individuelle mobilitetsstipendier var bl.a. deltagelse af stipendiater fra de 
støtteberettigede lande i konferencer og symposier, mens de gennemførte deres programmer og øgede den 
gensidige forståelse for andre lande og uddannelsesprogrammer. Tidsskrifter, netværk inden for bestemte 
fag og samarbejde på andre områder, som fx fjernundervisning og forskning blev også planlagt som følge 
af disse kontakter. 
Det er således tydeligt, at individuel mobilitet spiller en relativt billig men vigtig rolle i proceduren med 
at fremme det internationale samarbejde, som er det primære formål med TEMPUS. 
-32 
5. FORBEREDELSE AF TEMPUS II 
Dette afsnit i beretningen drejer sig om hovedprincipperne i Rådsbeslutningen af den 29. april 1993, der 
etablerer TEMPUS-programmets anden fase og de særlige modifikationer til den med relation til 
strategier for TEMPUS TACIS og for fortsættelsen af TEMPUS < 
5.1. TEMPUS-KONFERENCEN I OKTOBER 1992 
Kommissionens forslag vedr. TEMPUS II blev forelagt EFs Ministerråd og Europaparlamentet i 
begyndelsen af oktober 1992. Samtidig blev de hovedspørgsmål, der er forbundet med den fremtidige 
udvikling af TEMPUS på en konference om "Den videregående uddannelses rolle i reformprocessen i 
Central- og Østeuropa", afholdt af Kommissionen den 1. og 2. oktober 1992 i Bruxelles. 
På konferencen diskuterede man hvilken rolle de videregående uddannelser i Central- og Østeuropa 
kunne spille i den almindelige reformproces i de pågældende lande, i sammenhæng med deres overgang 
til både markedsøkonomi og demokrati. Den forsøgte at definere de nøgleproblemer, som skulle tackles, 
hvis man fuldt ud skal påtage sig denne rolle. Den rolle, EFs støtte i denne sammenhæng kan spille, 
særlig med henblik på fremtidig udvikling af TEMPUS, blev undersøgt objektivt og indgående. 
Der blev hurtigt opnået bred enighed om, at en fremgangsrig omstrukturering af det videregående 
uddannelsessystem kunne blive en afgørende faktor i overgangen til demokrati og markedsøkonomi i de 
støtteberettigede lande. Man indså imidlertid ligeledes, at de hindringer der sinkede udfyldelsen af denne 
rolle fra universiteternes side, stadig eksisterede. TEMPUS blev rost som et tidligt tydeligt tegn på, at 
man ville gøre noget for at overvinde disse hindringer for at sikre, at universiteterne gav deres størst 
mulige bidrag til overgangsprocessen. Praktiske forslag til at forbedre den måde, den foregår på, blev 
fremsat, og Kommissionen påtog sig at tilsikre, at disse anbefalinger ville blive undersøgt og fulgt op på 
en passende måde i den næste fase af TEMPUS-programmet. 
5.2. RÅDSBESLUTNING AF 29. APRIL 1993 
Efter den indledende udveksling af synspunkter mellem EF's undervisninsministre i november 1992 og 
Europaparlamentets positive holdning, der blev afgivet i marts 1993, blev den Rådsbeslutning for den 
anden fase af programmet for tværeuropæisk samarbejde inden for de videregående uddannelser 
(TEMPUS II) truffet den 29. april 199313. Denne beslutning forlængede i realiteten TEMPUS-
programmets virksomhed i de eksisterende støtteberettigede lande og udvidede det samtidig til fordel for 
republikkerne i det tidligere Sovjetunionen, hvorved de republikker der ønsker det, kan hellige en del af 
den støtte, de har fået bevilget af Kommissionen til deltagelse i TEMPUS- programmet (jf. forordet). 
13 EFT L 112/34 af 6. maj 1993. 
33 
Rådsbeslutningen af 29. april 1993 afspejler også Kommissionens intention i næste fase af programmet 
at styre dets udvikling mere strikt imod strategien for reform af videregående uddannelse i hvert enkelt 
støtteberettiget land. Dette afspejles både i de nye målsætninger for TEMPUS II, som findes i art. 4 i 
beslutningen og i art. 5, som fastslår, at Kommissionen skal blive enige med de kompetente nationale 
myndigheder i hvert enkelt støtteberettiget land om detaljerede målsætninger og prioriteter for så vidt 
angår TEMPUS II rolle i de respektive nationale strategier for social og økonomisk reform. Hertil 
kommer, at en af de opgaver, som TEMPUS-udvalget nu er blevet pålagt, er at tage de målsætninger og 
prioriteter, der skal forhandles med hvert land i betragtning. 
I bilaget til Rådsbeslutningen vedrørende TEMPUS opregnes de aktiviteter, som er omfattet af 
vil, ligesom TEMPUS (jrøARE^) indtil nu, TEMPUS II programmet. TEMPUS TACIS 
koncentrere sig om fælleseuropæiske projekter (herunder tjenstegørende mobilitet) mellem mindst to 
videregående uddannelsesinstitutioner i to medlemsstater og en partnerorganisation inden for de 
videregående uddannelser i det begunstigede land som det vigtigste værktøj for de planlagte 
samarbejdsaktiviteter. 
S3. TEMPUS TACIS : PRÆ-JEP STRATEGIEN 
Med hensyn til TEMPUS TACIS er det Kommissionens intention at modulere den særlige 
blanding af aktiviteter, der er foreslået for TEMPUS II inden for tidshorisonten for deres indførelse af 
hensyn til de forskelligartede behov og betingelser for udvikling i de berørte stater. 
Med den generelle målsætning for TACIS programmet in mente, vil støtten blive koncentreret om 
strukturelle ændringer inden for videregående uddannelse, i håb mod at anspore til institutionel 
udvikling inden for videregående uddannelse (f.eks. ved at anspore til gennemarbejdning af læseplaner i 
større målestok, ved at styrke institutionel autonomi eller via indførelse af passende institutionel 
ledelsesteknik). 
Det er planlagt, at TEMPUS II aktiviteter skal begynde i det akademiske år 1994/95. For at være istand 
til at gennemføre levedygtige TEMPUS TACIS fælleseuropæiske projekter på det tidspunkt, vil 
Kommissionen påbegynde forberedende aktioner i 1993/94, der hovedsageligt skal koncentrerer sig om 
støtte til forberedende mobilitet af personale mellem universiteter, der planlægger samarbejde på 
institutionsniveau på et senere tidspunkt (f.eks. undersøgelses- og informationsindsamlingsbesøg, 
forberedelse af institationssamarbejde, personale ajourføring og efteruddannelse, undervisningsopgaver osv.). 
Støtteberettigede lande til disse præ-programfase aktiviteter i det akademiske år 1993/94 er 
Hviderusland, Den Russiske Føderation og Ukraine selvom det forudses, at andre republikker fra det 
tidligere Sovjetunionen også kan blive omfattet af programmet i fremtiden. Støtteberettigede partnere i de 
begunstigede lande vil blive begrænset til et universitet pr. projekt, mens to eller tre videregående 
uddannelsesinstitutioner fra EF kan deltage. En institution fra et ikke-EF (G24) land kan også deltage. 
Efter forhandling med repræsentanter for myndighederne og universiteterne i Hviderusland, Den 
Russiske Føderation og Ukraine har Kommissionen besluttet at støtte de følgende områder: 
• humaniora og samfundsvidenskab 
• statskundskab og økonomi (ikke fokus på virksomhedsledelse) 
• moderne europæiske sprog (ikke fokus på literatur og linguistik) 
• forbedring af universitetsledelse. 
-34 
Kommissionen besluttede endvidere, i lyset af de generelle målsætninger for TACIS programmet, at der 
skulle gives særskilt opmærksomhed til relevante projekter inden for landbrug, energi og transport. 
Ved at anspore til forberedende mobilitet som forudset i denne præ-program fase, med et perspektiv på 
planlagt samarbejde mellem institutionerne, er det Kommissionens intension at dække behovet for 
reetablering af kontakter mellem akademikere i NIS (Samfundet af uafhængige Stater) og deres kollegaer 
i Fællesskabet, samtidig med at anerkende værdien af støtte til institutionel udvikling som den optimale 
metode til at maksimere virkningen af TEMPUS i NIS. 
5.4. TEMPUS CfHARÈj NYE SAMARBEJDSFORMER (JEP+, CME+ OG JEN) 
I lyset af forslagene fra Coopers and Lybrand i den evalueringsrapport, der blev udarbejdet i 199114 og 
Revisionsrettens rapport om TEMPUS15, der blev nævnt ovenfor samt i overenstemmelse med 
tilvejebringelsen af Rådsbeslutningen vedrørende TEMPUS II, er det nu nødvendigt at tage en række 
betydningsfulde beslutninger med hensyn til TEMPUS fremtidige udvikling. Hovedformålet er at lancere 
TEMPUS mere klart inden for den stratetiske ramme for videregående uddannelse i /hvert land. Dette 
afspejles først og fremmest i valget af veldefinerede prioriteter for støtte til hvert land. Man håber ad 
denne vej at udvikle en større relevans for den økonomiske og sociale reformproces og også at etablere en 
udvælgelsesprocedure, hvorved man undgår ansøgernes frustration og væsentlig overtegning, som det var 
tilfældet under den første fase af TEMPUS-programmet. 
Fra og med det akademiske år 1994/95 vil der blive indført to nye projekttyper som et eksperiment i 
programmet udover de allerede eksisterende muligheder for fælleseuropæiske projekter og supplerende 
foranstaltninger. Disse vil blive kaldt henholdsvis "JEP+" og "CME+" og er rettet mod i hvert land at 
støtte særlige prioriteter, som er blevet identificeret af de nationale myndigheder, og som svarer til 
strategiske behov for reformer af de videregående uddannelser. Beslutningen om hvorvidt disse 
aktiviteter skal fortsætte efter 1995 vil være baseret på erfaringerne fra 1994. 
5.4.1. JEP+ projekter 
JEP+ projekter vil blive et mindre antal specifikke projekter, der er blevet defineret af nationale 
myndigheder i de støtteberettigede lande, og som retter sig mod særlige nationale behov, f.eks. projekter 
vedrørende udvikling af læseplaner på et nationalt plan, opstart af et fakultet eller center inden for et 
særligt område osv. Disse projekter vil blive genstand for en særlig licitationsprocedure på grundlag af 
detaljerede kommissorier. 
5.4.2. CME+ projekter 
CME+ projekter vil være rettet mod at yde teknisk assistance og støtte til nationale myndigheder inden 
for området, som beskæftiger sig med defineringen af en politik for videregående uddannelse, f. eks. 
studier vedr. etableringen af et akkreditations- og evalueringscenter, eller vedr. edb-baserede 
informationssystemer i biblioteker. Disse projekter vil også være genstand for en særlig 
licitationsprocedure på grundlag af detaljerede kommissorier. 
Jf. Årsberetning for TEMPUS-programmet 1. august 1991 - 31. juli 1992, afsnit IV, for uddybende oplysninger om denne 
evaluering. 
15 Jf. fodnote 12, side 27. 
35 
5.43. Fælleseuropæiske netværk (JENs) 
Inden for rammen af TEMPUS ^PHARE^ programmet var de første 120 fælleseuropæiske projekter 
i august 1993 ved afslutningen af deres treårige støtteperiode. Det synes sikkert, at disse projekters 
resultater er af stor vigtighed og repræsenterer betydelige ressourcer for de berørte universiteter. Som et 
resultat af samarbejdet med Det Europæiske Fællesskab via netværk af videregående institutioner i 
adskillige lande er der blevet indført betydelige forbedringer både m.h.t. udvikling af læseplaner og 
undervisningsmateriale og med ajourføring og omskoling af personale. 
I lyset af dette og for at maksimere fordelene og virkningen af de ressourcer, der er investeret i TEMPUS 
projekter indtil nu, vil EF-Kommissionen stille yderligere støtte til rådighed for de bedste 
fælleseuropæiske projekter, der afsluttes i 1992/93 for at a) deltage i opretholdelsen af de opnåede 
resultater inden for projektet og b) at stimulere spredningen af JEP resultaterne uden for projektnetværket 
i de(t) støtteberettigede land(e), der er involveret. Denne yderligere støtte vil blive ydet i form af et 
TEMPUS fælleseuropæisk netværkstipendium. 
Der forudses følgende hovedaktiviteter: vedligeholdelse af resultater ved fortsættelse af undervisning i 
nye kurser, der er blevet indført med TEMPUS JEP støtte; vedligeholdelse af internationale netværk, der 
er etableret gennem TEMPUS JEP støtte ved planlægning af workshop og seminarer; vedligeholdelse af 
udstyr anskaffet med JEP stipendier; spredning af JEP resultater gennem personalemobilitet og i 
særdeleshed møder, seminarer, workshop og konferencer. Det andet essentielle aspekt af JEN projekter 
vil blive introduktion af aktiviteter, der gør det muligt at begunstige alle videregående 
uddannelsesinstitutioner i de støtteberettigede lande med TEMPUS erfaringen fra det relativt begrænsede 
antal institutioner, som har deltaget i JEP'er. Generelt set vil spørgsmålet om spredning af resultaterne 
fra JEP'er i landet uden tvivl spille en større rolle efterhånden som programmet udvikler sig. 
-36-
BILAG 1 
TEMPUS PUBLIKATIONER 
TEMPUS publikationer, der er udkommet i perioden l.august 1992 -31. juli 1993: 
1. 
3. 
4. TEMPUS Vejledning for ansøgere 1993/94, på 9 sprog, der giver alle oplysninger vedrørende 
programmet, dets målsætninger og udvælgelseskriterier, sammen med ansøgningsskemaer til 
de forskellige aktiviteter. 
DA 
DE 
EN 
ES 
FR 
GR 
rr 
NL 
PT Katalog nr 11 
Katalog nr 11 
Katalog nr 11 
Katalog nr 11 
Katalog nr 11 
Katalog nr 11 
Katalog nr 11 
Katalog mil 
Katalog nr 11 16 CY-75-
16 CY-75-
16 CY-75-
16 CY-75-
16 CY-75-
16CY-75-
16CY-75-
16CY-75-
16CY-75-92-469 
92-469 
92^69 
92-469 
92-469-
92-469 
92-469 
92^69-
92-469-DA-C 
DE-C 
EN-C 
ES-C 
FR-C 
GR-C 
IT-C 
NL-C 
PT-C ISBN: ingen 
2. Særlig Vejledning for ansøgere for TEMPUS TACIS , på 9 sprog, der giver oplysning om 
programmet, forklarer præ-JEP strategien, dets målsætninger og udvælgelseskriterier sammen 
med et ansøgningsskema for aktiviteter i præ-JEP fasen. 
DA 
DE 
EN 
ES 
FR 
GR 
IT 
NL 
PT Katalog nr 11 
Katalog nr 11 
Katalog nr 11 
Katalog nr 11 
Katalog m 11 
Katalog nr 11 
Katalog nr 11 
Katalog nr 11 
Katalog nr 11 16 CY-78 
16 CY-78 
16 CY-78 
16 CY-78 
16 CY-78 
16 CY-78 
16 CY-78 
16 CY-78 
16 CY-78 •93-685-DA-C 
-93-685-DE-C 
93-685-EN-C 
93-685-ES-C 
•93-685-FR-C 
•93-685-GR-C 
•93-685-IT-C 
•93-685-NL-C 
•93-685-PT-C ISBN: 
ISBN: 
ISBN: 
ISBN: 
ISBN: 
ISBN: 
ISBN: 
ISBN: 
ISBN: 92-826-5799-X 
92-826-5800-7 
92-826-5802-3 
92-826-5798-1 
92-826-5803-1 
92-826-5801-5 
92-826-5804-X 
92-826-5805-8 
92-826-5806-6 
Vejledning for TEMPUS Ungdomsaktiviteter, på 9 sprog, der giver oplysninger vedrørende 
denne del af TEMPUS programmet, sammen med et ansøgningsskema. 
DA 
DE 
EN 
ES 
FR 
GR 
IT 
NL 
PT Katalog mil 
Katalog nr 11 
Katalog mil 
Katalog mil 
Katalog mil 
Katalog mil 
Katalog mil 
Katalog mil 
Katalog mil 16 CY-75-
16 CY-75-
16 CY-75 
16 CY-75-
16 CY-75-
16 CY-75 
16CY-75-
16 CY-75-
16 CY-75-92-461 
92-461 
92-461 
92-461 
92^61 
92^61 
92-461-
92-461-
92^61-DA-C 
DE-C 
•EN-C 
ES-C 
FR-C 
GR-C 
IT-C 
NL-C 
PT-C ISBN: ingen 
Pilotprojekter i Polen. På 4 sprog (tysk, engelsk, fransk, italiensk) med oplysninger om denne 
særlige aktivitet i TEMPUS programmet, sammen med et ansøgningsskema. 
Katalog nr : ingen ISBN: ingen 
n-
5. TEMPUS brochure, på 9 sprog, kort omtale af programmet 
Katalog nr : ingen ISBN: ingen 
6. Liste over godkendte fælleseuropæiske projekter på engelsk. 
Katalog nr : ingen ISBN: ingen 
7. TEMPUS kompendium for 1992/93, på engelsk (forord på tysk, engelsk, fransk), der giver 
oplysninger om alle igangværende JEP'er og supplerende aktiviteter, med index. 
EN Katalog m 11 16 CY-76-92-649-EN-C ISBN: 92-826-4911-3 
8. Fortegnelse over videregående uddannelsesinstitutioner i Central- og Østeuropa, på engelsk, 
med kort introduktion til strukturen for videregående uddannelse i hvert af de støtteberettigede 
lande. 
EN Katalog m 11 16 CY-80-93-016-EN-C ISBN: 92-826-6278-0 
Beretning om TEMPUS konferencen, afholdt oktober 1992, på 4 sprog, inklusiv resuméer af 
indlæg og workshop diskussioner. 
DE Katalog m 11 16 CY-79-93-720-DE-C 
EN Katalog m 11 16 CY-79-93-720-EN-C 
ES Katalog m 11 16 CY-79-93-720-ES-C 
FR Katalog m 11 16 CY-79-93-720-FR-C ISBN: 92-826-6159-8 
ISBN: 92-826-6160-1 
ISBN: 92-826-6158-X 
ISBN: 92-826-6161-X 
10. Årsberetning 1991/92 på 9 sprog. 
DA Katalog m 11 16 CY-76-92-641-DA-C ISBN: 92-826-4903-2 
DE Katalog m 11 16 CY-76-92-641-DE-C ISBN: 92-826-4904-0 
EN Katalog m 11 16 CY-76-92-641-EN-C ISBN: 92-826-4906-7 
ES Katalog m 11 16 CY-76-92-641-ES-C ISBN: 92-826-4902-4 
FR Katalog m 11 16 CY-76-92-641-FR-C ISBN: 92-826-4907-5 
GR Katalog m 11 16 CY-76-92-641-GR-C ISBN: 92-826-4905-9 
IT Katalog m 11 16 CY-76-92-641-IT-C ISBN: 92-82f>4908-3 
NL Katalog m 11 16 CY-76-92-641-NL-C ISBN: 92-826-4909-1 
PT Katalog m 11 16 CY-76-92-641-PT-C ISBN: 92-826-4910-5 
J? 
BILAG 2 
STATISTISK OVERSIGT 
JEP FORDELING PÅ FAGOMRÅDE Støttede projekter 
(nye og fornyede projekter) 
Fagområde Antal % 
10: Virksomhedsledelse/Erhvervssrudier 
20: Medicinske videnskaber 
30: Anvendte videnskaber, 
teknologi/Ingeniørvidenskaber 
40: Moderne europæiske sprog 
50: Landbrug/Landbrugsøkonomi 
60: Miljøbeskyttelse 
70: Samfundsvidenskaber/Økonomi 
80: Prioritetsområder (generelt) 
91 : Arkitektur, by- og regionalplanlægning 
92: Kunst/Design 
93: Uddannelse/Læreruddannelse 
94: Humanoria/Filologiske videnskaber (ikke prioritet) 
95: Jura 
97: Naturvidenskaber/Matematik 
98: Samfundsvidenskaber (ikke prioritet) 
99: Ikke-prioritets områder (generelt) 
Ialt 80 
44 
130 
31 
33 
37 
24 
13 
12 
10 
25 
6 
10 
36 
12 
1 
504 15,9 
8,7 
25,8 
6,1 
6,5 
7,3 
4,8 
2,6 
2,4 
2,0 
5,0 
1,2 
2,0 
7,1 
2,4 
0,2 
100 
53 
SAMLET OVERSIGT OVER JEP UDVÆLGELSEN 1993/94 
Yo , 
D 
DK 
E 
F 
GR 
I 
IRL 
L 
NL 
P 
UK 
WE 
ALB 
BG 
CZ 
EE 
H 
LT 
LV 
PL 
RO 
SLO 
SK 
A 
AUS 
CDN 
CH 
IS 
J 
N 
NZ 
S 
SF 
T 
USA 
Ialt Bevilgede projekter (nye og fornyede projekter) 
Koordinerende land 
28 
47 
18 
8 
59 
13 
23 
4 
0 
40 
6 
104 
0 
0 
9 
15 
3 
38 
1 
1 
24 
30 
18 
9 
2 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
2 
2 
0 
0 
504 % 
5,5 
9,3 
3,6 
1,6 
11,7 
2,6 
4,6 
0,8 
0,0 
7,9 
1,2 
20,6 
0,0 
0,0 
1,8 
3,0 
0,6 
7,5 
0,2 
0,2 
4,8 
6,0 
3,5 
1,8 
0,4 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,4 
0,4 
0,0 
0,0 
100,0 Involvering af lande 
137 
223 
63 
112 
206 
69 
137 
61 
0 
149 
51 
303 
2 
14 
66 
81 
17 
125 
16 
15 
155 
87 
38 
46 
24 
1 
4 
i 
H 0 
26 
23 
2 
16 
2.286 % 
6,0 
9,7 
2,7 
4,9 
9,0 
3,0 
6,0 
2,6 
0,0 
6,5 
2,2 
13,2 
0,8 
0,6 
2,9 
3,5 
0,7 
5,4 
0,6 
0,6 
6,8 
3,9 
1,6 
2,0 
1,0 
0,04 
0,2 
0,2 
0,0 
0,04 
0,5 
0,0 
1,1 
1,0 
0,08 
0,7 
100,0 
TEMPUS PROGRAMMET: SAMLET OPGØRELSE 
| 1990 1 1991 | 1992 | 1993 1 TOTAL 
1. BUDGET: 
i ============ 
Total TEMPUS budget (i MECU) 
Det nationale indikative program 
Regionale midler 
Andre PHARE midler 23,16 
23,16 70,5 
55,5 
15,0 98,0 
85,5 
12,5 429,15 
108,00 
10,25 
10,90 
* Til finansiering af fler-årige aktiviteter 
2. PROJEKTER: 320,81 
272,16 
37,75 
10,90 
Antal bevilgede Fælleseuropæiske Projekter 
nationale projekter 
regionale projekter 
af hvilke: fornyede 
nye 153 
118 
35 
153 452 
•357 
95 
134 
318 643 
506 
137 
403 
240 504 
414 
90 
465 
39 750 
Mobilitetsstrdmme inden for Fælleseuropæiske 
Projekter, (nye + fornyede): 
Personale: (total) 
fra CØE1 til EF 
fraEFtilCØE 
fra CØE til CØE 
Studenter: (total) 
fra CØE til EF 
fraEFtilCØE 
fra CØE til CØE 1308 
724 
584 
1.218 
1.033 
185 5.198 
3.148 
2.050 
3.099 
2.747 
352 9.870 
6.014 
3.794 
62 
6.407 
5.612 
786 
9 9.518 
5.876 
3.436 
206 
6.166 
5.253 
873 
40 25.894 
15.762 
9.864 
268 
16.890 
14.645 
2.196 
49 
Antal bevilgede Individuelle Mobilitetsstipendier 
(hver person kan besøge mere end et land) 
Personale: fraEFtilCØE 
fra CØE til EF 
Studenter: fraEFtilCØE 
fra CØE til EF 1.572 
315 
489 
35 
733 1.657 
280 
706 
34 
637 1.396 
314 
1.082 2.239 
629 
1.610 6.864 
1.538 
3.887 
69 
1.370 
Antal bevilgede Supplerende Aktiviteter 40 37 42 19 138 
Antal bevilgede Ungdomsaktiviteter 65 66 106 114 351 
CØE = Centra- og Østeuropa 
* 
SAMLET OVERSIGT FOR HVERT STØTTEBERETTIGET LAND 
Statistiske Oplysninger for Albanien 
ri990 1 1991 1992 | 1993 M TOTAL I 
1. BUDGET: 
Total TEMPUS budget (i MECU) 
Det nationale indikative program 
Regionale midler 
Andre PHARE midler 1,25 
1,20 
0,05 «4,94 
2,50 
0,04 
2,40 6,19 
3,70 
0,09 
2,40 
p-m-r-r 
* Til finansiering af fler-årige aktiviteter 
2. PROJEKTER: 
Antal bevilgede Fælleseuropæiske Projekter 
nationale projekter 
regionale projekter 
af hvilke: fornyede 
nye 14 
13 
1 
9 
5 13 
Mobilitetsstrdmme inden for Fælleseuropæiske 
Projekter (nye + fornyede): 
Personale: fra ALB (total) 
tilEF 
til CØE 
til ALB (total) 
fra EF 
fra CØE 
Studenter: fra ALB (total) 
til EF 
til CØE 
til ALB (total) 
fra EF 
fra CØE 
Antal bevilgede Ungdomsaktiviteter 
(antal projekter hvor ALB er involveret) 47 
47 
48 
48 
50 
50 124 
124 
73 
73 
65 
65 
6 
6 171 
171 
121 
121 
115 
115 
6 
6 
Antal bevilgede Individuelle Mobilitetsstipendier 
1 (hver person kan besøge mere end et land) 
Personale: fra EF til ALB 
fra ALB til EF 
Studenter: fra EF til ALB 
fra ALB til EF 63 
9 
54 163 
37 
126 226 
46 
180 
Antal bevilgede Supplerende Aktiviteter 
(antal projekter hvor ALB er involveret) . - 4 4 
Y2-
Statistiske Oplysninger for Bulgarien 
1990 1991 1992 1 1993 | TOTAL T| 
1. BUDGET: 
'•••"—'—'—' • L-
Total TEMPUS budget (i MECU) 
Det nationale indikative program 
Regionale midler 
Andre PHARE midler 6,0 
5,0 
1,0 8,92 
8,00 
0,92 •15,71 
15,00 
0,71 30,63 
28,00 
2,63 
1 Til finansiering af fler-årige aktiviteter 
2. PROJEKTER: 
" ' "' '•' ' L—' ! '—— 
Antal bevilgede Fælleseuropæiske Projekter 
nationale projekter 
regionale projekter 
af hvilke: fornyede 
nye 
Mobilitetsstrdmme inden for Fælleseuropæiske 
Projekter (nye + fornyede): 
Personale: fra BG (total) 
til EF 
til CØE 
til BG (total) 
fraEF 
fra CØE 
Studenter: fra BG (total) 
til EF 
til CØE 
til BG (total) 
fraEF 
fra CØE 53 
31 
22 
7 
46 
259 
259 
150 
150 
70 
70 86 
59 
27 
52 
34 
607 
607 
341 
341 
295 
295 
29 
29 66 
49 
17 
66 
620 
620 
344 
344 
321 
321 
57 
57 80 
1.486 
1.486 
835 
835 
686 
686 
86 
86 
Antal bevilgede Individuelle Mobilitetsstipendier 
(hver person kan besøge mere end et land) 
Personale: fra EF til BG 
fra BG til EF 
Studenter: fra EF til BG 
fra BG til EF 140 
16 
102 
22 128 
20 
108 296 
54 
242 564 
90 
452 
22 
Antal bevilgede Supplerende Aktiviteter 
(antal projekter hvor BG er involveret) 19 12 35 
Antal bevilgede Ungdomsaktiviteter 
(antal projekter hvor BG er involveret) 7 12 9 28 
£ 
Statistiske Oplysninger for Den Tjekkiske Republik2 
I 1990 1991 1 1992 | 1993 flTOJALJ 
1. BUDGET: 
Total TEMPUS budget (i MECU) 
Det nationale indikative program 
Regionale midler 
Andre PHARE midler •10,94 
8,00 
2,94 10,94 
8,00 
2,94 
* Hl finansiering af fler-ånge aktiviteter 
2. PROJEKTER: 
Antal bevilgede Fælleseuropæiske Projekter 
nationale projekter 
regionale projekter 
af hvilke: fornyede 
nye 
Mobilitetsstrømme inden for Fælleseuropæiske 
Projektør tove + fornyede): 
Personale: fra CZ (total) 
til EF 
til CØE 
til CZ (total) 
. fraEF 
fra CØE 
Smdenter: fra CZ (total) 
tilEF 
til CØE 
til CZ (total) 
fraEF 
fra CØE -81 
26 
55 
81 
691 
671 
20 
428 
417 
11 
612 
608 
4 
130 
126 
4 i • 
• 
691 
671 
20 
428 
417 
11 
612 
608 
4 
130 
126 
4 
Antal bevilgede Individuelle Mobilitetsstipendier 
(hver person kan besøge mere end et land) 
Personale: fra EF til CZ 
fra CZ til EF 
Studenter: fra EF til CZ 
fra CZ til EF 240 
89 
151 240 
89 
151 
Antal bevilgede Supplerende Aktiviteter 
(antal projekter hvor CZ er involveret) 
Antal bevilgede Ungdomsaktiviteter 
(antal projekter hvor CZ er involveret) 15 H 15 
2 for 1990-1992 se statistiske oplysninger for Tjekkoslovakiet 
*ftf 
Statistiske Oplysninger for Den Slovakiske Republik3 
| 1990 | 1991 | Î992~ 
1. BUDGET: 
* Til finansiering af fler-årige aktiviteter 
2. PROJEKTER: 1993 1 TOTAJTj 
Total TEMPUS budget (i MECU) 
Det nationale indikative program 
Regionale midler 
Andre PHARE midler •6,18 
5,00 
1,18 6,18 
5,00 
1,18 
Antal bevilgede Fælleseuropæiske Projekter 
nationale projekter 
regionale projekter 
af hvilke: fornyede 
nye 46 
12 
34 
44 
2 
Mobilitetsstrømme inden for Fælleseuropæiske 
Etpjejtfei (nye + fornyede): 
Personale: fra SK (total) 
til EF 
til CØE 
til SK (total) 
fraEF 
fra CØE 
Studenter: fra SK (total) 
til EF 
til CØE 
til SK (total) 
fraEF 
fra CØE 365 
351 
14 
226 
210 
16 
292 
289 
3 
41 
36 
5 365 
351 
14 
226 
210 
16 
292 
289 
3 
41 
36 
5 
Antal bevilgede Individuelle Mobilitetsstipendier 
(hver person kan besøge mere end et land) 
Personale: fra EF til SK 
fra SK til EF 
Studenter: fra EF til SK 
fra SK til EF 136 
41 
95 136 
41 
95 
Antal bevilgede Supplerende Aktiviteter 
(antal projekter hvor SK er involveret) 
Antal bevilgede Ungdomsaktiviteter 
(antal projekter hvor SK er involveret) 10 10 
3 for 1990-1992 se statistiske oplysninger for Tjekkoslovakiet 
#r 
Statistiske Oplysninger for Tjekkoslovakiet 
I 1990 1991 | 1992 | 1993 flTOTALJ 
1. BUDGET: 
Total TEMPUS budget (i MECU) 
Det nationale indikative program 
Regionale midler 
Andre PHARE midler 3,7 
3,7 12,8 
9,0 
3,8 18,46 
15,00 
3,46 34,96 
27,70 
7,26 
2. PROJEKTER: 
Antal bevilgede Fælleseuropæiske Projekter 
nationale projekter 
regionale projekter 
af hvilke: fornyede 
nye 
Mobilitetsstrømme inden for Fælleseuropæiske 
Projektør (nye + fornyede^: 
Personale: fra CS (total) 
til EF 
til CØE 
til CS (total) 
fraEF 
fra CØE 
Studenter: fra CS (total) 
til EF 
til CØE 
til CS (total) 
fraEF 
fra CØE 39 
39 
39 
141 
141 
119 
119 
154 
154 
28 
28 124 
57 
67 
50 
74 
636 
636 
405 
405 
500 
500 
70 
70 163 
70 
93 
125 
38 
1.192 
1.181 
11 
660 
649 
11 
980 
979 
1 
167 
165 
2 145 
1.969 
1.958 
11 
1.184 
1.173 
11 
1.634 
1.633 
1 
265 
263 
2 
Antal bevilgede Individuelle Mobilitetsstipendier 
(hver person kan besøge mere end et land) 
Personale: fra EF til CS 
fra CS til EF 
Studenten fra EF til CS 
fra CS til EF 287 
58 
175 
1 
53 452 
70 
222 
16 
144 269 
78 
191 1.008 
206 
588 
17 
197 
Antal bevilgede Supplerende Aktiviteter 
(antal projekter hvor CS er involveret) 24 21 8 I 53 
•'•' • ••' ' ••—'—"——-—*-— 
Antal bevilgede Ungdomsaktiviteter 
(antal projekter hvor CS er involveret) 14 22 12 48 
W 
Statistiske Oplysninger for Estland 
1990 1991 1992 I 1993 1 TOTAL 
1. BUDGET: 
Total TEMPUS budget (i MECU) 
Det nationale indikative program 
Regionale midler 
Andre PHARE midler 1,01 
1,00 
0,01 •3,62 
1,50 
0,02 
2,10 4,63 
2,50 
0,03 
2,10 
* Til finansiering af fler-irige aktiviteter 
2. PROJEKTER: 
Antal bevilgede Fælleseuropæiske Projekter 
nationale projekter 
regionale projekter 
af hvilke: fornyede 
nye 
Mobilitetsstrdmme inden for Fælleseuropæiske 
Projektør (nye + fornyede): 
Personale: fra EE (total) 
til EF 
til CØE 
til EE (total) 
fraEF 
fra CØE 
Studenter: fra EE (total) 
til EF 
til CØE 
til EE (total) 
fraEF 
fra CØE 8 
6 
2 
8 
57 
57 
33 
33 
36 
36 
1 
1 17 
11 
6 
11 
6 
67 
62 
5 
65 
56 
9 
63 
63 
8 
8 14 
124 
119 
5 
98 
89 
9 
99 
99 
9 
9 
Antal bevilgede Individuelle Mobilitetsstipendier 
(hver person kan besøge mere end et land) 
Personale: fra EF til EE 
fra EE til EF 
• 
Studenter: fra EF til EE 
fra EE til EF 43 
10 
33 113 
20 
93 156 
30 
126 
Antal bevilgede Supplerende Aktiviteter 
(antal projekter hvor EE er involveret) 3 1 4 
Antal bevilgede Ungdomsaktiviteter 
(antal projekter hvor EE er involveret) - 4 4 
«y-
Statistiske Oplysninger for Ungarn 
1. BUDGET: 
• Til finansiering af fler-årige aktiviteter 1991 1992 1 1993 g TOTAL | 
=_= 
Total TEMPUS budget (i MECU) 
Det nationale indikative program 
Regionale midler 
Andre PHARE midler 
-6,2 
6,2 16,1 
12,0 
4,1 19,27 
16,00 
3,27 •18,33 I 59,9 
16,0 I 50,2 
2,33 I 9,7 
n 1 r-r-rr. 
2. PROJEKTER: 
Antal bevilgede Fælleseuropæiske Projekter 
nationale projekter 
regionale projekter 
af hvilke: fornyede 
nye 63 
63 
63 161 
89 
72 
62 
99 179 
91 
88 
155 
24 125 
75 
50 
107 
18 204 
Mobilitetsstrflmme inden for Fælleseuropæiske 
Projekter (nye + fornyede): 
Personale: fra H (total) 
til EF 
til CØE 
til H (total) 
fraEF 
fra CØE 
Studenter: fra H (total) 
til EF 
til CØE 
til H (total) 
fraEF 
fra CØE 224 
224 
192 
192 
403 
403 
74 
74 678 
678 
455 
455 
844 
844 
160 
160 1.115 
1.103 
12 
802 
790 
12 
1.419 
1.417 
2 
232 
230 
2 988 
971 
17 
517 
496 
21 
1.179 
1.178 
1 
197 
191 
6 3.005 
2.976 
29 
1.966 
1.933 
33 
3.845 
3.842 
3 
663 
655 
8 
Antal bevilgede Individuelle Mobilitetsstipendier 
(hver person kan besøge mere end et land) 
Personale: fra EF til H 
fraHtilEF 
Studenter: fra EF til H 
fraHtilEF 351 
124 
83 
24 
120 284 
63 
77 
5 
139 125 
65 
60 184 
82 
102 944 
334 
322 
29 
259 
r Antal bevilgede Supplerende Aktiviteter 
(antal projekter hvor H er involveret) 27 23 16 73 
Antal bevilgede Ungdomsaktiviteter 
(antal projekter hvor H er involveret) 32 17 13 13 75 
¥* 
Statistiske Oplysninger for Litauen 
I 1990 | 1991 1992 | 1993 1 TOTAL j 
1. BUDGET: 
Total TEMPUS budget (i MECU) 
Det nationale indikative program 
Regionale midler 
Andre PHARE midler 1,5 
1,5 •5,2 
2,5 
2,7 6,7 
4,0 
2.71 
* Til finansiering af fler-årige aktiviteter 
2. PROJEKTER: 
Antal bevilgede Fælleseuropæiske Projekter 
nationale projekter 
regionale projekter 
af hvilke: fornyede 
nye 
Mobilitetsstrdmme inden for Fælleseuropæiske 
Projektør (nye + fornyede): 
Personale: fra LT (total) 
til EF 
til CØE 
til LT (total) 
fraEF 
fra CØE 
Studenter: fra LT (total) 
til EF 
til CØE 
til LT (total) 
fraEF 
fra CØE 11 
7 
4 
11 
83 
83 
36 
36 
65 
65 
11 
11 16 
11 
5 
11 
5 
142 
133 
9 
96 
90 
6 
89 
89 
19 
19 16 
225 
216 
9 
132 
126 
6 
154 
154 
30 
30 
. 
Antal bevilgede Individuelle Mobilitetsstipendier 
(hver person kan besøge mere end et land) 
Personale: fra EF til LT 
fraLTtilEF 
Studenter: fra EF til LT 
fraLTtilEF 34 
12 
22 113 
45 
68 147 
57 
90 
— 
Antal bevilgede Supplerende Aktiviteter 
(antal projekter hvor LT er involveret) 
Antal bevilgede Ungdomsaktiviteter 
(antal projekter hvor LT er involveret) 3 8 11 
ft 
Statistiske Oplysninger for Letland 
1 1990 | 1991 1 1992 | 1993 | TOTAL { 
1. BUDGET: 
Total TEMPUS budget (i MECU) 
Det nationale indikative program 
Regionale midler 
Andre PHARE midler 
' Til finansiering af fler-årige aktiviteter 
2. PROJEKTER: 
Antal bevilgede Individuelle Mobilitetsstipendier 
(hver person kan besøge mere end et land) 
Personale: fra EF til LV 
fra LV til EF 
Studenter: fra EF til LV 
fra LV til EF 1,5 
1,5 
43 
14 
29 •4,7 
2,0 
2,7 
96 
31 
65 6a 
3,5 
2,7 
Antal bevilgede Fælleseuropæiske Projekter 
nationale projekter 
regionale projekter 
af hvilke: fornyede 
nye 
Mobilitetsstrdmme inden for Fælleseuropæiske 
Projektør (nye + fornyede): 
Personale: fra LV 
til EF 
til CØE 
til LV 
, fraEF 
fra CØE 
Studenter: fra LV 
til EF 
til CØE 
til LV 
fraEF 
fra CØE 11 
7 
4 
11 
95 
95 
45 
45 
52 
52 15 
9 
6 
9 
6 
124 
116 
8 
95 
89 
6 
138 
138 
40 
40 17 
I 
I 
219 
211 
8 
140 
134 I 
6 
190 
190 
40 
40 
139 
45 
94 
Antal bevilgede Supplerende Aktiviteter 
(antal projekter hvor LV er involveret) 
Antal bevilgede Ungdomsaktiviteter 
(antal projekter hvor LV er involveret) 12 
30 
Statistiske Oplysninger for Polen 
| 1990 | mi 1992 1 1993 1 TOTAL | 
1. BUDGET: 
Total TEMPUS budget (i MECU) 
Det nationale indikative program 
Regionale midler 
Andre PHARE midler 12,4 
12,4 18,1 
13,5 
4,6 29,51 
26,00 
3,51 •37,52 
35,00 
2,52 97,53 
86,90 
10,63 
, —^ 
* Ttl finansiering af fier-årige aktiviteter 
2. PROJEKTER: 
Antal bevilgede Fælleseuropæiske Projekter 
nationale projekter 
regionale projekter 
af hvilke: fornyede 
nye 85 
85 
85 144 
76 
68 
82 
62 245 
150 
95 
145 
100 155 
105 
50 
154 
1 248 
Mobilitetsstrømme inden for Fælleseuropæiske 
Projekter (nye + fornyede): 
Personale: fra PL (total) 
til EF 
til CØE 
til PL (total) 
fraEF 
fra CØE 
Studenter: fra PL (total) 
til EF 
til CØE 
til PL (total) 
fraEF 
fra CØE 326 
326 
256 
256 
467 
467 
58 
58 786 
786 
550 
550 
879 
879 
53 
53 1.724 
1.719 
5 
1.178 
1.173 
5 
1.764 
1.763 
1 
251 
250 
1 1.557 
1.536 
21 
958 
931 
27 
1.506 
1496 
10 
265 
261 
4 4393 
4.367 
26 
2.942 
2.910 
32 
4.616 
4.605 
11 
627 
622 
5 
Antal bevilgede Individuelle Mobilitetsstipendier 
(hver person kan besøge mere end et land) 
Personale: fra EF til PL 
fra PL til EF 
Studenter: fra EF til PL 
fra PL til EF 884 
124 
199 
10 
551 444 
97 
114 
9 
224 323 
69 
254 539 
142 
397 2.190 
432 
964 
19 
775 
Antal bevilgede Supplerende Aktiviteter 
(antal projekter hvor PL er involveret) 31 24 19 , H__« «i^—^ 
2 I 76 
1 
Antal bevilgede Ungdomsaktiviteter 
(antal projekter hvor PL er involveret) 26 20 66 59 171 
& 
Statistiske Oplysninger for Rumænien 
1. BUDGET: 1 1990 | 1991 | 1992 I 1993 I TOTAL | 
Total TEMPUS budget (i MECU) 
Det nationale indikative program 
Regionale midler 
Andre PHARE midler 10,2 
10,0 
0,2 13,32 
13,00 
0,32 »18,23 
18,00 
0,23 41,75 
41,00 
0,75 
* Til finansiering af fler-årige aktiviteter 
2. PROJEKTER: 
Antal bevilgede Fælleseuropæiske Projekter 
nationale projekter 
regionale projekter 
af hvilke: fornyede 
nye 
Mobilitetsstrømme inden for Fælleseuropæiske 
Projektør (nye + fornyede): 
Personale: fra RO 
til EF 
til CØE 
til RO 
fraEF 
fra CØE 
Studenten fra RO 
til EF 
til CØE 
til RO 
fraEF 
fra CØE 69 
62 
7 
6 
63 
498 
498 
287 
287 
316 
316 
57 
57 104 
85 
19 
73 
31 
901 
901 
575 
575 
817 
817 
84 
84 87 
78 
9 
87 
1.045 
1.041 
4 
575 
575 
842 
842 
91 
91 94 
2.444 
2.440 
4 
1.437 
1.437 
1.975 
1.975 
232 
232 
Antal bevilgede Individuelle Mobilitetsstipendier 
(hver person kan besøge mere end et land) 
Personale: fra EF til RO 
fra RO til EF 
Studenter: fra EF til RO 
fra RO til EF 
Antal bevilgede Supplerende Aktiviteter 
(antal projekter hvor RO er involveret) 18 11 3 32 
Antal bevilgede Ungdomsaktiviteter 
(antal projekter hvor RO er involveret) 10 18 16 44 
Jfc 
Statistiske Oplysninger for Slovenien 
| 1990 | 1991 1992 | 1993 1 TOTAL 1 
1. BUDGET: 
1 Total TEMPUS budget (i MECU) 
Det nationale indikative program 
Regionale midler 
Andre PHARE midler 
• Til finansiering af fler-årige aktiviteter 
2. PROJEKTER: 2,81 
2,30 
0,51 •3,76 I 6,57 
2,50 
0,26 
1,00 4,80 
0,77 
1,00 
Antal bevilgede Fælleseuropæiske Projekter 
nationale projekter 
regionale projekter 
af hvilke: fornyede 
nye 
Mobilitetsstrømme inden for Fælleseuropæiske 
Projektør (nye + fornyede): 
Personale: fra SLO 
til EF 
til CØE 
til SLO 
fraEF 
fra CØE 
Studenter: fra SLO 
til EF 
til CØE 
til SLO 
fraEF 
fra CØE 44 
24 
20 
24 
20 
225 
221 
4 
106 
104 
2 
138 
138 
16 
16 38 
25 
13 
38 
256 
251 
5 
162 
155 
7 
166 
164 
2 
39 
38 
1 20 
481 
472 
9 
268 
259 
9 
304 
302 
2 
55 
54 
1 
Antal bevilgede Individuelle Mobilitetsstipendier 
(hver person kan besøge mere end et land) 
Personale: fra EF til SLO 
fra SLO til EF 
Studenter: fra EF til SLO 
fra SLO til EF 95 
6 
89 122 
24 
98 217 
30 
187 
Antal bevilgede Supplerende Aktiviteter 
(antal projekter hvor SLO er involveret) 
• 
Antal bevilgede Ungdomsaktiviteter 
(antal projekter hvor SLO er involveret) 
•» ' 1-1- -L .••.-.. .. II III 1 1. ••-.. 4 5 9 
& 
Statistiske Oplysninger for Jugoslavien 
r*1990 | 1991 | 1992 
1. BUDGET: 1993 ITQTALI 
Total TEMPUS budget (i MECU) 
Det nationale indikative program 
Regionale midler 
Andre PHARE midler 
2. PROJEKTER: 
Antal bevilgede Individuelle Mobilitetsstipendier 
(hver person kan besøge mere end et land) 
Personale: fra EF til YU 
fraYU til EF 
Studenter: fra EF til YU 
fraYU til EF 7,3 
6,0 
1,3 
155 
18 
96 
3 
38 
Antal bevilgede Ungdomsaktiviteter 
(antal projekter hvor YU er involveret) Antal bevilgede Fælleseuropæiske Projekter 
nationale projekter 
regionale projekter 
af hvilke: fornyede 
nye 
Mobilitetsstrdmme inden for Fælleseuropæiske 
Projektør (nye + fornyede): 
Personale: fra YU 
til EF 
til CØE 
tilYU 
fraEF 
fra CØE 
Studenter: fraYU 
tilEF 
til CØE 
tilYU 
fraEF 
fra CØE 71 
42 
29 
13 
58 
291 
291 
203 
203 
138 
138 
12 
12 58 
291 
291 
203 
203 
138 
138 
12 
12 
155 
18 
96 
3 
38 
Antal bevilgede Supplerende Aktiviteter 
(antal projekter hvor YU er involveret) 19 19 
# 
Statistiske Oplysninger for DDR 
|_1990 | 1991 1992 | 1993 | TOTAL | 
1. BUDGET: 
Total TEMPUS budget (i MECU) 
Det nationale indikative program 
Regionale midler 
Andre PHARE midler 0,9 
0,9 0,9 
0,9 
2. PROJEKTER: 
Antal bevilgede Fælleseuropæiske Projekter 
nationale projekter 
regionale projekter 
af hvilke: fornyede 
nye 
Mobilitetsstrømme inden for Fælleseuropæiske 
Projektør (nye + fornyede): 
Personale: fra DDR 
til EF 
til CØE 
til DDR 
fraEF 
fra CØE 
Studenter: fra DDR 
til EF 
til CØE 
til DDR 
fraEF 
fra CØE 12 
12 
12 
33 
33 
17 
17 
9 
9 
25 
25 i 
12 
33 
33 
17 
17 
9 
9 
25 
25 
Antal bevilgede Individuelle Mobilitetsstipendier 
(hver person kan besøge mere end et land) 
Personale: fra EF til DDR 
fraDDRtil EF 
Studenter: fra EF til DDR 
fraDDRtil EF 50 
9 
32 
9 1 ~ 
50 
9 
32 
9 
Antal bevilgede Supplerende Aktiviteter 
(antal projekter hvor DDR er involveret) 17 II I 1? 
1 
Antal bevilgede Ungdomsaktiviteter 
(antal projekter hvor DDR er involveret) 
S€ 
ISSN 0254-1459 
KOM(94) 142 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 
Katalognummer : CB-CO-94-149-DA-C 
ISBN 92-77-67636-1 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
tf