ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (84) 120 
 
 
 
Vol. 1984/00 44 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation. 
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen 
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983, 
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003 
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit 
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5 
der genannten Verordnung freigegeben. 
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KO (84) 120 endelig udg
Bruxelles, 2 mei 1984
MEDDELELSE TIL R ÅDET FRA KOMMISSIONEN  
OM NATURGAS
KOM(84) 120 endelig udg

INDHOLD
Side
1. Ind';: ng 1
2. Den nuværende situation 2
3. Situationen i  1990 4
4. Situationen Ir 2000 6
5. Samarbejde og indbyrdes forbindelse 11
6. Sammenfattende konklusioner 13
TABELLER
1. Fællesskabets naturgasforsyninger i  1982 14
2. Fællesskabets naturgasforsyninger i  1990 15
3. Fællesskabets naturgasforsyninger år 2000 16
DIAGRAR
I EUR 10: Naturgasforsyninger 17
II Udviklingen af naturgas i  Fællesskabet 1°60-2000 18

/  -  1 -
1. INDLEDNING
1.1. For at kunne give Radet (energiministrene) en redeg 0relse om forsynings-
situationen for naturgas frem til Ir 2000 og om de problemer, Faltesskabets  
medlemsstater kan komme til at sta over for, har Kommissionen, bistlet af  
medlemsstaternes eksperter, foretaget en ny undersdgelse. Denne unders 0gelse 
ligger i  forlsngelse af Kommissionens meddelelse til Rldet (energiministrene)  
af 15. oktober 1982 (K0MC82) 653 endelig udg.) om naturgasforsyningen til  
Fael lesskabet.
I sin underspgelse fra 1982 gjorde Kommissionen rede for udviklingen og  
udsigterne pa naturgasomrldet i  1980'erne med ssrlig vsgt pa F$ l  lesskabets  
evne til at klare forsyningsafbrydelser. Den foreliggende meddelelse er  
en ajourf 0ring af de udsigter for forsyninger og behov i  1980'erne, som  
blev behandlet i  den forrige meddelelse, og belyser samtidig udbygningen  
af eksisterende og planlagte sikkerhedsfpranstaltninger. De ssrlige oplys-  
ninger fra medlemsstaterne for 1990 viser, hvad der vil kunne leveres fra  
intern produktion og ved import, som allerede er kontraktmaessigt aftalt.
For at Fael lesskabets behov for 0get import pa langere sigt kan fastslas,  
kommer unders 0geIsen desuden ind pa den mulige udvikling inden for udbud  
og eftersp 0rgse 1 i  l 0bet af 1990'erne med s$rlig v$gt pi Ir 2 0 0 0.  I ganske  
Scerlig grad behandler underspgelsen denne 0gede imports mulige forsyningskil-  
der pa baggrund af Faellesskabets 0nske om at undgl unpdig afhsngighed af  
forsyningskiIder uden for OECD. Efter anmodning fra Rldet, fremsat pa dettes  
m0de den 9. november 1982 (PV/C0NS 55), kommer Kommissionens underspgelse  
endvidere ind pa mulighederne for at intensivere samarbejdet mellem medlems-  
staterne pa grundlag af de aendringer, der sker i  Faellesskabets forsvningsm 0n- 
ster. Spdrgsmllet om, hvorvidt gastransportnettet er ti Istraskkeligt, har  
vsret genstand for s$rlig opmaerksomhed.
Kommissionen har flet vasrdifuld bistand fra norske, canadiske, spanske og  
portugisiske regeringseksperter, hvorved de oplysninger, som er indhentet  
fra medlemsstaterne, er blevet suppleret.
Det bpr naevnes, at naturgasmaengderne i denne unders 0gelse er udtrykt i  millioner
tons olieskvivalent (Mtoe). Ved sammenligning mellem gas med h 0j  BTU, som
f.eks. naturgas fra Norge og USSR, svarer 1  Mtoe nogenlunde tit 1 milliard  
9 3kubi kmeter ( 1 0m).

- 2 -
2. DEN NUVÆRENDE SITUATION
2.1. Naturgas spiller stadig en vigtig rolle i energiforsyningen og dækker for  
øjeblikket ca. 18% af Fællesskabets energibehov. Naturgassens andet af energi­
forsyningen viser ved sin vækst fra 12% i  1972 umiddelbart før den første  
oliekrise, hvor meget naturgas betyder for, at Fællesskabet kan sprede sine  
energiforsyninger og mindske sin alt for store afhængighed af olie.
2.2. Fællesskabets gasbehov voksede stærkt efter 1973 og nlede et højdepunkt
på 172 Mtoe i  1979. Imidlertid begyndte det i 1980 og 1981 for første gang  
at dale (2% om året), og i 1982 faldt forbruget med yderligere 4,5% og kom 
ned på 159 Mtoe.
2.3. Denne forbrugsnedgang skyldtes den økonomiske recession med deraf følgende  
energibesparelsesforanstaltninger og udnyttelse af alternativ energi i  
stedet for gas. I 1982 gjorde den milde vinter faldet yderligere markant.
2.4. Samtidig med et faldende behov skete der en ændring af forbrugsmønstret.
Skønt behovet faldt som helhed, steg forbruget i boligsektoren fortsat,
især i perioden 1979-1981. I industrisektoren faldt behovet kun lidt, således  
at markedsandelen her forblev uændret, hvorimod udnyttelsen af gas som råstof  
,  i  den kemiske industri faldt med næsten halvdelen fra 1979-1982. (Naturgas  
benyttes som råstof til fremstilling af methanol og af ammoniak, der er  
basisprodukt for fremstilling af gødningsmidler).
Desuden blev naturgas i  vid udstrækning erstattet med svær brændselsolie  
og kul på de offentlige kraftværker. I nogle medlemsstater har denne tendens  
imidlertid vendt sig i  den seneste tid. På kraftværkerne i  Nederlandene  
er brændselsolie i  øget omfang blevet udskiftet med gas som forberedelse  
til en planlagt omlægning til kul. I Italien og Belgien er salget af gas  
til kraftværkerne steget, da der her er overskydende mængder på markedet,  
for der ifølge kontrakterne om køb af naturgas skal aftages bestemte mindste­
mængder.

- 3 -
2.5. I 1983 voksede behovet (med 3,4% i de første 8 maneder). Situationen var  
dog meget uensartet. Medens der var betydelige stigninger i  de fleste med­
lemsstater, ændrede forbruget sig kun lidt i  Tyskland og Italien, og i  Luxem­
bourg var der tale om en markant nedgang.
2.6. Den del af Fællesskabets samlede nacurgasforsyning, som skyldes import fra  
tredjelande, vokser ikke længere så hastigt. Importandelen steg fra 11%
af de samlede forsyninger i  1977 til 26% i 1980, men voksede derefter kun  
ganske svagt og nåede således op på 30% i  1983.
2.7. Tabel 1 viser, hvorledes naturgasbehovet fordelte sig pi de enkelte medlems­
stater i  1982, samt hvorledes disses forsyninger fordelte sig på intern  
produktion og import fra tredjelande. Det fremgår, at importen fra tredje­
lande, som andel af den samlede gasforsyning, varierer betydeligt fra den  
ene medlemsstat til den anden (fra 0-50,9%).

- 4 -
3. SITUATIONEN I 1990
3.1. Udbud og efterspørgsel i 1990
3.1.1. Prognoserne for Fællesskabets samlede naturgasforbrug i 1990 er blevet  
stadig mindre i  de senere Ir. Medens de i 1981 lå på 221 Mtoe, var de
i  oktober 1982 allerede nede på 206 Mtoe (K0MC82) 653 endelig udg.). Det  
anslås på nuværende tidspunkt, at forbruget i  1990 ikke vil overstige  
197 Mtoe. Denne nedgang skyldes først og fremmest, at medlemsstaternes  
formodede vækstrate er blevet mindre.
3.2.1. På udbudssiden har mindre prognoser for efterspørgslen ført til lavere  
prognoser for den indenlandske produktion og importen. Da de importkontrak­
ter, som blev indgået med Algeriet, USSR og Norge i  perioden fra 1970- 
1981 byggede på større prognoser for efterspørgslen, forventes udbuddet
af naturgas at overstige efterspørgslen indtil begyndelsen af 1990'erne.
Den interne produktion vil derfor blive mindre end tidligere antaget,  
medens opfyldelse af importkontrakterne må ske på grundlag af de fastsatte  
mindstemængder. Det billede, prognoserne for Fællesskabets naturgasforsynin­
ger for 1990 herefter kommer til at vise, fremgår af tabel 2. Det ses  
heraf, at intern produktion vil komme til at tegne sig for ca. 57% af  
Fællesskabets samlede forbrug. Dette udgør ikke nogen ændring i  forhold  
til undersøgelsen fra 1982, da både den interne produktion og importen  
er gået lige meget tilbage.
3.1.3. Med undtagelse af en forøgelse af eksporten fra USSR til Italien, som
stadig er under drøftelse, er al import fra tredjelande, som er medtaget  
i  forsyningsprognosen fra 1990, omfattet af kontrakter. Importen forventes  
således at tegne sig for ca. 43% af forbruget. Importen fra USSR kommer  
til at udgøre ca. 19% af Fællesskabets samlede gasforsyninger og 4,5% 
af de samlede energiforsyninger.  Importen fra Norge kommer til at tegne  
sig for ca. 14% af Fællesskabets samlede gasforsyninger og importen fra  
Algeriet for ca. 10%..

- 5 -
3.1.4. Da der for tiden rettes henvendelser fra de europæiske gasdistributions·-  
selskaber til. Algeriet og USSR orn at nedsætte og/eller udsætte den aftalte  
eksport, kan disse landes andel af de samlede leverancer til Fællesskabet
i  1990 endda blive en smule mindre.
3.1.5. Det bør imidlertid bemærkes, at de nævnte tal er samlede tal for hele Fæl­
lesskabet. De enkelte medlemsstaters afhængighed af de største leverandør lande  
uden for OECD varierer betydeligt (fra 0-36%).
3.2. Sikkerheden for Fællesskabets naturgasforsyning
3.2.1. I Kommissionens meddelelse af november 1982, som byggede på oplysninger  
fra medlemsstaterne, blev det hævdet, at det på grundlag af planlagte for­
anstaltninger ville være muligt at klare en større forsyningsafbrydelse  
(mindst 25% i  et tidsrum på 6 måneder) med et minimum af følger for den  
endelige forbruger.
Kommissionen følger i samråd med medlemsstaterne stadig situationens udvik­
ling.
3.2.2. I forbindelse med undersøgelsen i  1983 rapporterede medlemsstaterne, at  
opbygningen af en sikkerhedskapacitet skred planmæssigt frem. Prognosen
om dalende efterspørgsel har ikke medført indskrænkninger af de planlagte  
sikkerhedsforanstaItninger.  Den sikkerhed, man forventer at kunne påregne  
i  1990, er således blevet forbedret, fordi den interne produktion, skønt  
den vil være mindre end oprindelig antaget, i  tilfælde afen afbrydelse  
af Fællesskabets forsyninger udefra hurtigt vil kunne bringes op på det  
niveau, som 1982-undersøgeIsen forudsatte.

- 6 -
4. SITUATIONEN ÅR 2000
4.1. Efterspørgsel i  Ir 2000
4.1.1. Prognosen for efterspørgslen i  år 2000, der bygger pa beregninger fra med­
lemsstaterne, ligger mellem 193 og 200 Mtoe (tabel 3). Den store spredning  
skyldes usikkerhed med hensyn til, hvorledes udviklingen vil forme sig,  
når det gælder økonomisk vækst, langsigtede energipolitiske mil og energi­
priser.
4.1.2. Gas vil stadig skulle konkurrere med brændselsolie, gasolie og kul om den  
endelige forbruger. Hvis det nuværende forhold mellem gasprisen og prisen  
pi konkurrerende brændstoffer ændrer sig til ugunst for gas, vil gasefter­
spørgslen sandsynligvis holde sig i  den laveste ende.
4.1.3. I en sideløbende undersøgelse om udsigterne pi Fællessskabets energimarkeder  
frem mod ir 2000, som snart vil blive offentliggjort, har Kommissionen  
foretaget en omhyggelig undersøgelse af gasmarkedet pa baggrund af hele  
energimarkedet og i  forbindelse med en lang række socioøkonomiske faktorer.  
De tre scenarier, der oprindelig blev undersøgt, indebar et gasforbrug
i år 2000 på henholdsvis 206, 211 og 218 Mtoe. Den størrelsesorden, som  
er nævnt i  4.1.1., ligger stort set pi linje med disse resultater.
4.2. Udbud i  år 2000
4.2.1. De forsyninger, som skal dække efterspørgslen i  ir 2000, omfatter: intern  
produktion, import i  henhold til allerede indgåede langtidskontrakter cg  
ny import, som endnu ikke er kontraktmæssigt aftalt.
4.2.2. Den interne produktion forventes i  ar 2000 stadig at have samme størrelse  
som i  1990, dvs. at dens højeste niveau vil ligge på ca. 108 Mtoe og dens  
laveste på ca. 89 Mtoe (se tabel 3).

- 7 -
4.2.3. Nederlandene vil fortsat spille en vigtig rolle for gasforsyningssituationen  
i  1990'erne. En ændring i  den metode,, hvorefter de påviste reserver i  de  
enkelte onshore og offshore felter sammenlægges, og en omvurdering af Gronin­
gen-feltet har medført, at de påviste nederlandske reserver kommer til
at omfatte næsten 400 Mtoe mere. De samlede reserver,dvs.  de samlede påviste  
og sandsynlige reserver, er imidlertid ikke blevet forøget med mere end  
40 Mtoe. I betragtning af den nederlandske regerings beslutning om at stille  
yderligere reserver til rådighed for eksport kan det forventes, at en del  
af de nuværende nederlandske eksportkontrakter med andre medlemsstater,  
som udløber i  løbet af 1990'erne, vil blive forlænget. Det antages derfor,  
at Nederlandenes interne produktion i  Ir 2000 vil omfatte en eksportmængde  
på cirka 13 Mtoe udover den anslåede interne efterspørgsel på 27 Mtoe,  
således at den samlede produktion bliver på 40 Mtoe (52 Mtoe i  1990). En 
sådan videreførelse af den nederlandske eksport ville udgøre et betydeligt  
bidrag til den samlede gasforsyningssikkerhed i  Fællesskabet.
4.2.4. En anden vigtig plads i Fællesskabets interne produktion indtages af Det  
forenede Kongerige. Det nuværende produktionsniveau vil muligvis blive  
forøget som følge af de udvidede efterforskningsaktiviteter, der blev  
iværksat, da markedsvilkårene for gasproducenter blev ændret i  1983. Ændrin­
gerne indebar, at British Gas måtte indgå kontrakter om nye forsyninger,
og at en ny lovgivning fratog selskabet dets monopol på opkøb. Disse forholds  
indflydelse på udnyttelsesvilkårene i  de kommende år må derfor afventes.
I denne undersøgelse antages produktionsniveauet imidlertid at komme til  
at ligge mellem 30 Mtoe (dvs. svarende til produktionen i  1982) og 40 Mtoe 
i  år 2000.
4.5.2. Udviklingen for de forsyninger, hvorom Fællesskabet allerede har indgået
kont rakt, tager sig saledes ud:
1982 1990 2000
Mtoe
Norge 22 27 17
U S S R 18 37 40
Algeriet 6 29 20

- 8 -
Norske producenter og British Gas forhandler for tiden med en gruppe europæiske  
købere om køb af gas fra Sleipner-feltet. Sleipner er beliggende i  nærheden  
af et eksisterende olie- og gasproduktionsanlæg på den sydlige del af den  
norske kontinentalsokkel, og reserverne vurderes til cirka 200 Mtoe. I  
denne undersøgelse er dette felts forventede årlige produktionsniveau på  
11 Mtoe medtaget både i  det allerede omtalte skøn over kontraktmæssigt  
aftale import og i  det overslag over den kontraktmæssigt aftalte import,  
fra No; c··, som er vist i tabellen.
4.2.6. Nar efterspørgselen sammenlignes med den interne produktion og den kontrakt­
mæssigt aftalte import viser det sig, at der i  år 2000 vil blive brug for  
yderligere import. Da prognoserne for udbud og efterspørgsel er usikre,  
kan den mængde, der behøves, komme til at ligge mellem 20 og 55 Mtoe. Dette  
behov vil dog ikke opstå før på et tidspunkt mellem 1990 og 1995.  Behovets  
størrelse i  år 2000 er beregnet på følgende måde. Det højeste tal på 55  
Mtoe udgør en kombination af det højeste tal i  prognosen for efterspørg­
selen og det taveste tal for den interne produktion. Modsat er det Laveste tal  
på 20 Mtoe en kombination af det laveste tal for efterspørgselen og det produk­
tionsniveau, der med rimelighed kan betragtes som den interne produktions højeste.
4.3. Udbud og efterspørgsel i  år 2000
4.3.1. De fremtidige forsyninger fra tredjelande bør ses både i  forbindelse med  
i  mportafhængi gheden som helhed og i  forbindelse med bestræbelserne på at  
opnå spredning af forsyningskilderne.  Her kan føtgende tabel give relevante  
oplysninger:

- 9 -
1. samlet efterspørgsel
2. planlagt intern produktion
3. allerede kontraktmæssigt  
aftalt import
heraf: Norge
Algeriet
USSR
4. import, som endnu ikke
er kontraktmæssigt aftalt
5. samlet importEksempel 1:  
stor efterspørgsel  
og lille intern  
produkt i  on
Mtoe
220
89
77
17
20
40
54
131Eksempel 2:  
lille efterspørgsel  
og stor intern  
produktion
X
100%
40%
35%
25%
60%Mtoe
193
97"*
8%
9%
18%77
19
20 
40
19
97%
100%
50%
40%
9%
10%
21 %
10%
50%
Udviklingen af' gasefterspørgsel og udbud i  Fællesskabet vises i  fig. I og II.
Det fremgår heraf, at Fællesskabets afhængighed af import som helhed vil stige  
fra 28% i  1982 til 43% i  1990 og til 50-60% i  ir 2000.
4.3.2. Spaniens og Portugals medlemskab af Fællesskabet vil ikke betyde nogen væsentlig
ændring af den samlede udbuds- og efterspørgselssituation. De vil i  år 2000 tilsam­
men tegne sig for en forøgelse af efterspørgselen på 9 Mtoe, hvoraf Spanien v’l  
kunne dække 2 Mtoe med sin interne produktion.
4.4. Fremtidige forsyningskilder uden for Fællesskabet
4.4.1. Skønt den importforøgelse, der er behov for i  1990'erne, kan komme til at ligge
i  nærheden af den nederste af de angivne størrelser i  punkt 4.2.6., bør der, når  
det gælder fremtidige forsyninger fra tredjelande, også tages højde for den usik­
kerhed, som er forbundet med forudberegninger, og for det behev for importforøgelse,  
som kan opstå efter ar 2000, hvis de anslåede langtidstendenser for Fællesskabets  
interne produktion viser sig at være rigtige (tilbagegang i  Nordsøområdet og ved  
Groningen).
4.4.2. Irnportforøgelser kan komme fra de traditionelle gas leverandører, især Norge, USSR  
og Algeriet eller fra nye leverandører som Nigeria, Cameroun, Elfenbenskysten,  
Canada, Qatar og Abu-Dhabi.
+ 108 såfremt der skabes forbindelse mellem Det forenede Kongerige og det europæiske-  
fastland (se tabel 3).

- 10 -
4.4.3. En analyse af disse muligheder fører til følgende konklusioner:
For det store norske Troll-felt må der regnes med en lang ingangsætteIses-  
periode, og der skal træffes en afgørelse omkring midten af 1980'erne,  
hvis dette felt skal kunne bidrage til Fællesskabets forsyninger i  1990'erne.  
Produktionen skulle kunne påbegyndes i  sidste halvdel af 1990'erne med  
en produktion på 15 Mtoe om året i  den første fase. I de påfølgende faser  
efter ar 2000 skulle der være mulighed for en produktion på omkring 50  
Mtoe om året.
- USSR kunne medkort varsel og med forholdsvis lave meromkostninger stille  
ret store forøgelser til rådighed for Fællesskabet. USSR ville kunne  
forøge sin eksport til Europa med indtil 20 Mtoe uden at få brug for
ny transportkapacitet. Med øget transportkapacitet ville endnu større  
mængder kunne stilles til rådighed.
- Øgede mængder vil også kunne leveres fra Algeriet med kort varsel og
med forholdsvis lave meromkostninger. Da ledningen fra Algeriet til Italien  
har ekstra kapacitet, og da det samme gør sig gældende for fortætnings-  
faciliteterne, anslås det, at en ekstra mængde på ca. 15 Mtoe vil kunne  
stilles til rådighed som LNG og/eller ved hjælp af rørledning.
- Nigeria har i  en årrække haft planer om storstilede LNG-eksportfaci liteter.
På indeværende tidspunkt påtænker det et mindre ambitiøst LNG-projekt,
som i  den første fase i  1990'erne vil kunne levere mellem 5 og 10 Mtoe  
om året og forøge produktionen i  de efterfølgende faser.
- I Cameroun og Elfenbenskysten overvejer man for tiden at udvikle hver  
sit LNG-eksportprojekt med sigte på det europæiske marked. Det kan ikke  
udelukkes, at det ene eller eventuelt begge vil kunne blive iværksat  
inden år 2000.
Det er ikke sandsynligt, at en række eksportprojekter i  Canada, Gatar  
og Abu-Dhabi, som tager sigte på Europa, kan iværksættes før århundredets  
udgang.

- 11 -
5. SAMARBEJDE OG INDBYRDES FORBINDELSE
Spørgsmålet om .spredning er hidtil fortrinsvis blevet undersøgt og behandlet  
af med1emsstaterne enkeltvis. Da Fællesskabets afhængighed af import vil  
vokse fra de nuværende 30% til 50%~60% i  Ir 2000, vil spredning af forsynings­
kilderne fa stigende betydning. Hvis der var indbyrdes forbindelse på Fæl­
lesskabets marked, hvad der ikke er tilfældet i  dag, ville det være tilstræk­
keligt red en rimelig spredning af det samlede Fællesskabs forsyninger,  
forum·..' .'edlemsstaterne var indstillet på i fremtiden at bistå hinanden  
i  tilfælde af forsyningsafbrydelse, således som de allerede har vedtaget  
at gøre, når det gælder olie. Hertil kræves øget samarbejde mellem medlems­
staternes gasindustrier, og et dækkende transportsystem vil også være nødven­
digt. Disse to spørgsmål behandles i  de følgende punkter.
5.1. Øget samarbejde mellem medlemsstaterne
5.1.1. På sit møde den 9. november 1932 opfordrede Rådet Kommissionen til i  sam­
arbejde med medlemsstaternes repræsentanter og eventuelt med bistand fra  
gasindustriens eksperter fortsat at vurdere mulighederne for at styrke  
samarbejdet mellem medlemsstaterne.
5.1.2. På baggrund af den øgede importafhængighed kan Kommissionen pege på føl­
gende mulige områder for yderligere samarbejde:
- Lagre:
.  Muligheden for pi tværs af grænserne af udnytte lagrene i  en medlemsstat,  
som ikke berøres af en forsyningsafbrydelse.
.  Muligheden for at opbygge lagre til brug pa tværs af grænserne i  mere  
end én medlemssatt.
- forbrug: Muligheden for på tværs af grænserne af udnytte de fortsatte  
salg af gas til industriformål i  en medlemsstat, som ikke berøres af  
en forsyningsafbrydelse;
- produktion: Muligheden for hurtigt at øge den interne produktion i  til­
fælde af afbrydelse, også med henblik på eventuel udnyttelse pa tværs  
af grænserne.
5.1.3. Afhængigt af forsyningskilderne for øget gasimport kan det blive nødvendigt  
at træffe foranstaltninger udover de allerede omtalte, i  det mindste tor
at opretholde det nuværende sikkerhedsniveau i  forbindelse med import fra  
lande uden for OECD. I sådanne foranstaltninger kunne indgå, at der pi  
fællesskabsplan oprettes obligatoriske naturgaslagre med visse minimums-  
s t  ø r r e l  s e r.  .

- 12 -
5.2. Naturgast ransport systernet
5.2.1. En særlig opgave, som Rådet (1) stillede Kommissionen, gik ud på, at den
i samarbejde med medlemsstaternes repræsentanter og eventuelt med industriens  
eksperter skulle undersøge, om naturgastransportsystemet var tilstrækkeligt.
5.2.2. Det transportsystem, som skal klare forsyningerne indtil 1990, er allerede  
tilstede. Det er tilstrækkeligt til interne forsyninger og til den import,  
som allerede er kontraktmæssigt aftalt.
5.2.3. Både 1982-undersøgelsen og den undersøgelse, Kommissionen for tiden udfører  
sammen med medlemsstaternes eksperter, viser, at gasindustrien også har  
sørget for tilstrækkelig transportkapacitet i  tilfælde af afbrydelse i  
tidsrummet frem til 1990. Efter 1990 bliver Fællesskabet imidlertid betydelig  
mere afhængigt af import fra tredjelande. Den europæiske gasindustri må  
derfor nødvendigvis indgå nye gasimportaftaler for 1990'erne. Hvor stor  
forøgelse af transportinfrastrukturen denne nye import vil krave, afhænger
af forsyningski Iderne.  På grund af den forøgede importafhængighed må der  
i  forbindelse med planlægningen af disse udvidede transportfaciliteter  
lægges større vægt på sikkerhedsspørgsmål end hidtil. Da nye gasaftaler  
i  stigende grad forhandles af konsortier bestående af gast ransmissicnsse l-  
skaber fra forskellige medlemsstater, skulle der kunne føjes en fællesskabs­
dimension til disse selskabers beslutningstagning. Dette ville ikke blot  
betyde et bidrag til den bedst mulige udnyttelse af Fællesskabets naturgas­
net, men også gøre det muligt at behandle gasforsyningens sikkerhedsspørgsmål  
mere effektivt. 1
(1) Energiministrenes møde i  Rådet den 9.11.1982 (Dokument 10743/82 PV/CONS  
55 ENER 184).

- 13 -
6. SAMMENFATTENDE KONKLUSIONER
6.1. Fællesskabets forventede efterspørgsel efter naturgas i  1990 kan fuldt  
ud dækkes af den interne produktionskapacitet og af den kontraktmæssigt  
aftalte import fra tredjelande.
6.2. Den påtænkte udvikling af sikkerhedskapaciteten, som Kommissionen i  sin  
naturgasundersøgelse fra 1982 konkluderede ville sætte gasindustrien i
stand til at klare en afbrydelse på 25% af Fællesskabets samlede gasforsynin­
ger, forløber planmæssigt.
6.3. Der vil fra midten af 1990'erne være brug for en importforøgelse, som forven­
tes at nå op på mellem 20 og 55 Mtoe om aret inden ar 2000. Fællesskabets  
importafhængighed vil derfor vokse fra de nuværende 30% til 50-60% i  år  
2000.
6.4. De mulige forsyningskilder til importforøgelsen i  1990'erne er oegrænset
til Norge (Tro l  l-feltet), USSR, Algeriet og Nigeria. Disse landes forsynings-  
potentiel ligger langt over det forventede importbehov. En afgørelse vedrø­
rende Trol l-feltet skal træffes snart (dvs. i  midten af 1980'erne), hvis  
dette felt skal kunne bidrage til Fællesskabets forsyninger i  1990'erne.
6.5. Såfremt Fællesskabet kan blive et fælles gasmarked, og medlemsstaterne
er villige til at bistå hinanden i  tilfælde af behov, vil de enkelte med­
lemsstaters bestræbelser på at sikre de enkelte forbrugere tilstrækkelige  
forsyninger i  tilfælde af forsyningsafbrydelse blive langt lettere.
6.6. Samarbejde på tværs af grænserne blandt gasdistributionsseiskaberne bør  
derfor fremmes, navnlig inden for følgende omrader:
- oplagring
- mulighed for afbrydelse af kontrakter med de endelige forbrugere
- fleksibel intern produktion.
6.7. På samme made bør planlægning og anlæggelse af forbindelser mellem de  
eksisterende europæiske rørledninger koordineres blandt de foi skellige  
gasindustrier samtidig med, at nye importaftaler tages under overvejelse,  
og der bør tages fuldt hensyn til de sikkerhedsmæssige spørgsmål.

Tabel I - Fællesskabets naturgasforsyninger 1 1982
Mtoe
.
i
Samlet natur­
gasf orbrugIntern
produktionHandel inden  
for
Fællesskabet  
(eksp.~ 
imp.+)Import
fra tredjelandeNaturgasimport fra  
tredjelande i:'1
i
f
1
3
iI altAlgeriet LibyenNorgeUSSR % af det
samlede
energiforbrug% af
naturgas­
forbruget
Forbundsrep.  
i  Tyskland 38,4 12,6 13,3 14,3 6,47,9 5,8 37,2
Frankrig 21,2 5,5 A,310,85,6 -2,13,1 6,1 50,9
Italient22,0 12,0 4,0 7,1 0,1 7,0 5,4 32,3
:  Nederlandene 27,6 52,5 -26,9 2,6 - -2,6 -4,0 9,4
t|  Belgien 6,8 - 5,0 2,00,3 -1,7 -4,8 29,4
|  Luxembourg 0,3 - 0,3 - ---- - -
|  Det forenede  
|  Kongerige40,7 31,8 -8,9 ——8,9 —4,7 21,9
1  Irland 1,7 1,7- ----- - -
'  Danmark  
/1- - - - ---- - -
!
|  Grækenland - 0,1 - -- --- - ’ -
j E U R 158 ,7+ 116,2 045,75,90,121,718,0 5,1 28,8
— -------------- --------
+ Underjordisk oplagring og tab beløber sig til i alt 3»2 Mtoe. De må nedtages for at nå frem ril den  
fuldstændige opgørelse over udbud og efterspørgsel

Tabel 2 - Fællesskabets naturgasforsynlnser i 199.0
Mtoe
:  Forbundsrep.
\Tyskland
Frankrig
\ Italien
i
;  D ederlandene  >
j Belgien,
j  Luxembourg
■  Det forenede  
i  Kongerige
:Irland
i
'Danmark  
;  Grækenland
;  f.UR 10Samlet natur­
gasforbrug
52.9
26.3
32.9
2 6 ,6
8.5
0 ,6
45.4
1.5
1.6 
0,1
-96,5Intern
produktion
13,8
2.3
6.3
52,2
33,7
1,7
2,0H
0,1
112,1------------- i l — —
Ha
ndel inden" Kontraktmæssigt aftalt import  
for ! !  fra tredjelande
Fæil es skab et | |I I
jiNaturgasimport fra  
j |  tredjelande i:
(eksp,· 
imp.+)i t  IaltI II II II II II IAlgeriet
15,9
3,5
3,9
-27,1
3,4
0,6
0,2
- 0 , 2
- 0,2(1)TI
III I
» 23,5I I  ’I II I
" 20,5II 1
II 
II 
II 
II 
II 
II 
II 
II 
II 
II 
II 
II 
II 
II 
II 
II 
II 1 1 
II 
II 
II 
II l i 
II 
II 
II 
II 
II 
II20,4
1,6
6,0
11,7
! !  83,77.7
8,6
3.7Libyen
2 0 ,0
( • i  1 på g-undlaF af forudberegninger foretaget af importørerne  
m  Kontrakt endnu ikke godkendt af regeringenNorge
7,8
3,4
1,6
2,3
11,7
2 6 ,8ilt af det  
jjsamlede  
lienergi-  
•iferorug  
-is---------
15
,7 7,9
i .  9,9i l9,4
5,5+ (6,3 f II H,4
2,1I I I I I I I I 
II
i!  11,9
II 1 1 
II I I 
II 
II 
II 
II 
II 
II t !
II 
II 
II i l 
II 
IIu
II5,4
56,9 7,8% af 
naturgas­
forbruget
44,4
7 8 ,0
62,0
6,0
7 0 ,6
2 5 ,8
42,6
+1,8 benyttes i Fællesskabet
(2,0 ialt, hvoraf 0,2 eksporteres  
til Sverige)

Tabel 3 - FÆLLESSKABETS NATURGASFORSYNING5R ÅR 2000
Mto.e
i-----l
i
iSa
mlet naturgas­
forbrugIntern
produktionHandel inden  
for
Fællesskabet  
(eksp.- imp.+)I .. --- · ,!
Ko
ntraktmæssigt aftalt import fra  
tredjelande
:Ialt jAlgeriet
. - .... i ..Libyen Norge USSR j
Forbundsrep.  
Tyskland56,1  - 58,7 9,2 - 14,2 6,7 20,1" ·  ■
-2,8
■i”i
17,3
i  Frankrig 18,7  - 28,5 1 ,3 2,2 16,0 ^,9 -1,79,4
j Italien 36,9 4,3 - 8,5 2,0 23,7 10,9 - -6,0 + 6,8
{  Nederlandene  i27,6 40,3 -13,6 0,9 - -0,9 -
i
i  Belgien 
\9,0 - 11,9 2,6 5,0 4,2 -0,3 -
Luxembourg 0,7 - 0,1 - - - -^  1
Det forenede  
Kongerige40,0  - 50,0 30,0  - 40,0 0,2 0-11,0HH-f
-0-11,0*H--
iirland 1,8 2,0 -0,2 - - - - -
Danmark 2,0 2,3+ - - - - -
Grækenland
J0 -  1,8 - - - -“- -
i
j E U R 10 192,8  -  219,9
....... ... —  ... ............89
,1 -  108,3 0 76,7 20,0 17,2 39,5
+ 2,0 benyttes i Fællesskabet (2,3 ialt, hvoraf 0,3 eksporteres til Sverige)
+v Kontrakt endnu ikke godkendt af regeringen
+T-+ Sleipner, i denne tabel tildelt Det forenede Kongerige. Forhandlingerne, som endnu ikke er afsluttet,  
kan også medfore, at mængderne går dels til det europæiske fastland dels til Det forenede Kongerige  
eller helt og holdent til det europæiske fastland.

- 17 -
Fie. i
E U  K  1  O  :  NATURGASFORSYNINGER
Import, som endnu ikke er kontraktmæssigt aftalt
\
Kontraktmæssigt aftalt import
Intern
produktion

- 1 8
Fig: i l
Udviklingen a f naturgas i  
Fællesskaoet I960 - 2 0 0 U