ARCHIVES HISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEEDES
DOCUMENTS "COM"
COM(77)650
Vol.1977/0208

Disclaimer
Conformément aurèglement (CEE,Euratom) n°354/83duConseildu1erfévrier1983
concernant l'ouverture aupublicdesarchiveshistoriques delaCommunauté économique
européenne etdelaCommunauté européenne del'énergieatomique(JOL43du15.2.1983,
p.1),telquemodifiéparlerèglement (CE,Euratom) n°1700/2003 du22septembre 2003
(JOL243du27.9.2003, p.1),cedossierestouvertaupublic.Lecaséchéant,lesdocuments
classifiésprésentsdanscedossierontétédéclassifiés conformément àl'article5dudit
règlement.
Inaccordance withCouncilRegulation (EEC,Euratom) No354/83of1February 1983
concerning theopeningtothepublicofthehistoricalarchivesoftheEuropean Economic
Community andtheEuropean AtomicEnergyCommunity (OJL43,15.2.1983, p.1),as
amended byRegulation (EC,Euratom) No1700/2003 of22September 2003(OJL243,
27.9.2003, p.1),thisfileisopentothepublic.Wherenecessary, classifieddocuments inthis
filehavebeendeclassified inconformity withArticle5oftheaforementioned regulation.
InÜbereinstimmung mitderVerordnung (EWG,Euratom) Nr.354/83desRatesvom1.
Februar 1983überdieFreigabe derhistorischen Archive derEuropäischen
Wirtschaftsgemeinschaft undderEuropäischen Atomgemeinschaft (ABI.L43vom15.2.1983,
S.1),geändertdurchdieVerordnung (EG,Euratom) Nr.1700/2003 vom22.September 2003
(ABI.L243vom27.9.2003, S.1),istdieseDateiderÖffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurdendieVerschlusssachen indieserDateiinÜbereinstimmung mitArtikel5
dergenannten Verordnung freigegeben.

KOMMISSIONEN FORDEEUROPAEISKE FAELLESSKABER
KOM(77)650 endeligudg.
Bruxelles ,den30.november 1977
ANDENBERETNING CMANVENDELSEN !AF
RÅDETS DIREKTIVER OMREFORMER ILAND­
BRUGET AF17.APRIL1972
(delIogdelII)
R
/
KOK(77)650endeligudg.

ANDENBERETNING OMANVENDELSEN AFR8DETS
DIREKTIVER OMREFORMERILANDBRUGET
AF17.APRIL1972
(Førstedel)

Indhold-1.del side
Indledning 1
1.del:Retningslinjer forFællesskabets landbrugspolitik
pådetsociostrukturel leområde,fremtidig tilpas­
ningogudvikling 3
Kapitel I:Retningslinjer forlandbrugsstrukturpolitikken 3
1.Landbrugsstrukturpolitikkens funktion idenfællesland­
brugspolitik 3
2.Fællesskabets landbrugsstrukturpolitik 5
KapitelII:Foreløbig opgørelse overlandbrugsstrukturpoli -
tikken 11
1.Enkeltprojekter 11
2.Fællesforanstaltninger 11
3.Forskellige problemer 16
KapitelIII:Tilpasning ogudvikling afFællesskabets socio-
strukturelle politikindenforlandbruget 20
1.HeleFællesskabet 20
2.Devanskeligt stillede områder 22
3.Finansieringen afFællesskabets sociostrukturel lepolitik
indenforlandbruget 26

-1-
INDLEDNING
DaKommissionen foroveretårsidenforelagde denførsteberetning
omanvendelsen afRådetsdirektiver af17.april1972omreformer i
landbruget (K),havdedenkunfåoplysninger omdirektivernes prak­
tiskeanvendelse tilrådighed .Derformåtteberetningen stortset
begrænsestilenfremstilling af,hvordanmedlemsstaterne harvirke­
liggjort Fællesskabets idégrundlag ideresnationale gennemførelses -
bestemmelser ,samthvilkevanskeligheder derharværetidenneførste
faseafarbejdet medatomsættedetteidégrundlag tilnationale gen-
nemførelsesbestemmelser .
Nu,femårefterRådetsvedtagelse afdirektiverne ogdermedvedud­
løbetafdenidirektiverne fastsatte førsteanvendelsesperiode på
femår,erKommissionen forførstegangistandtilatgiveetoverblik
overresultaterne afdirektivernes anvendelse samtforelægge enberet­
ning,somihøjeregradenddenførsteberetning kanopfyldesinmission,
nemligatdannegrundlag forenbedømmelse afudviklingen ogtilpas­
ningenafdenfælleslandbrugspolitik ,ogisærafFællesskabets land­
brugspolitik pådetsociostrukturelle område.
Forelæggelsen afdenneberetning faldertidsmæssigt sammenmedud­
gangenafdenførsteanvendelsesperiode påfemårfordissedirek­
tiver,hvorefter deterfastsat,atRådetpåforslagfraKommissionen
skaltagebestemmelserne optilfornyetgennemgang .
Kommissionen mener,atformålet meddenberetning,somnuforelægges ,
ikkemåbegrænsestilkunatomfatte enforeløbig analyseafresul­
taterneafanvendelse afRådetsdirektiver omlandbrugsreformen ,og
atikkeblotspørgsmålet omtilpasningen afdennuværende landbrugs-
strukturpolitik børundersøges ,menatvisseretningslinjer forden
fremtidige udvikling herafogsåbøropridses .
(*)COM(76)87ende.

-2-
Selvomderstadigikkekanhersketvivlomnødvendigheden afen
fællesskabspolitik pålandbrugsstrukturområdet ,ogmålenestadig
erdesamme,erderimidlertid siden1972sketenbetydelig udvik­
lingpådetsocioøkonomiske område,indenforhvilketdennepolitik
skalanvendes.Devanskeligheder ,derfortidengørsiggældende i
vortsamfund,harfåetKommissionen tilatindsedentvingende og
presserende nødvendighed af,atFællesskabet førstogfremmest har
sinopmærksomhed rettetmodenintegreret harmonisk udvikling -og
følgeligsøgerenhurtigløsningpådeproblemer,dervedrører be­
folkningsgrupper ogheleregioner .Kommissionen hartydeligtudtalt
sigtilfordelforenenergisk aktionmedhenblikpåudjævning og
fjernelse afdeuensartede forhold,derfindesindenforFælles­
skabet.Ogsåselvomdenfælleslandbrugspolitik aleneikkekan
bringeenløsningpådetteproblem,mådennødvendigvis væreet
betydeligt bidragtildenneaktion,derhovedsagelig berører om­
rådermedenovervejende landbrugsbefolkning .
Blandtdemidler,derertilrådighed indenfordenfællesland­
brugspolitik ,indeholder landbrugsstrukturpolitikken effektive
aktionsmidler ,ogdenbørbidragetilatudviklesådanne.Med
henblikpåbådetilpasning ogudvikling aflandbrugsstrukturpo -
litikken børderiførstedelafdenneberetning mindes omdenne
politiks funktion ogmål,derbørredegøres formidlerne ogde
indhøstede erfaringer ,foretages envurdering afindflydelsen af
denændring,dererindtruffet iforholdene ,ogafdealmindelige
økonomiske ogsocialefremtidsudsigter ,ogpågrundlag herafop­
ridses,hvilketilpasninger derernødvendige ,oghvilkenudvik­
lingdererønskelig medhensyntildennepolitik.Andendelaf
beretningen indeholder enmeredetaljeret analyseafgennemfø­
relsenafRådetsdirektiver pådetsociostrukturel leområde.

-3-
FØRSTE DEL-RETNINGSLINJER FORFÆLLESSKABETS LANDBRUGSPOLITIK PH
DETSOCIOSTRUKTURELLE OMRSDE,FREMTIDIG TILPASNING OG
UDVIKLING
KAPITEL I-RETNINGSLINJER FORLANDBRUGSSTRUKTURPOLITIKKEN
1.Landbrugsstrukturpolitikkens funktion idenfælleslandbrugspolitik
1.1.Ihenholdtiltraktaten hardenfælleslandbrugspolitik tilformal
atforøgelandbrugets produktivitet vedfremmeafdentekniske ud­
vikling,vedrationalisering aflandbrugsproduktionen ogvedden
bedstmuligeanvendelse afproduktionsfaktorerne ,isærarbejdskraf­
ten,ogderigennem sikrelandbrugsbefolkningen enrimeligleve­
standard,isærvedenforhøjelse afdeindividuelle indkomster for
deilandbruget beskæftigede personer .
1.2.Fællesskabets landbrug ermegetforskelligartet ikkeblotmedhen­
syntildeafnaturengivneforhold,somdermåtageshensyntil,
menogsåikraftafdesocioøkonomiske miljøer ideforskellige
områder;denneenormeforskelligartethed afspejles ilandbrugs-
bedrifternes størrelse,produktionskapacitet ogrationaliserings -
grad,dvs.ideresproduktionsstrukturer ,hvorkvalitet ogmangler
tilenvisgradsvarertilafsætnings -ogforarbejdningsstrukturer -
nesudviklingstrin istørreellermindreregionale enheder.
Desudenerdetgrundlæggende problem iFællesskabets landbrug den
uligefordeling afproduktionsfaktorerne .Dahenvedtotredjedele
aflandbrugsbedrifterne kunråderoverca.entredjedel afdet
udnyttede landbrugsareal ,erstørstedelen aflandbrugerne ikkei
standtilatopnåpassende indkomster isammenligning medindkom­
sterneiandreøkonomiske sektorer .

-4-
1.3«Støttetilmarkederne oglandbrugspriserne erikketilstrækkelig
tilatløseindkomstproblemerne forstørstedelen afdelandbrugere ,
hvisbedrifter erafforholdsvis ringestørrelse .Envirkelig
forbedring afdenerhvervsaktive landbrugsbefolknings indkomst-
forholdoglivsvilkår forudsætter derforengennemgribende ændring
aflandbrugsstrukturerne medhjælpfraFællesskabets sociostrukturelle
politik.Heddennepolitikskaldersamtidig søgesovergange eller
alternativer ,derudfraetsocialtsynspunkt eracceptable forde
bedrifter oglandbrugere ,derikkekanstartepåenmoderniserings -
proces.
Kunlandbrugernes egetinitiativ ogfrivalgkandannegrundlaget
fordennelandbrugsstrukturpolitik .Mankanikkeforvente ,at
dergøreskonkrete fremskridt påkortsigt.Derforbørman
forsøgeatmobilisere landbrugernes viljetilatvirkeliggøre må­
letpåmellemlang ellerlangsigtvedatydetilskyndelse tilen
tilpasning afstrukturerne ,vedatstøtteogfastlægge retningslin­
jerfordennetilpasning ,såledesatdengåridengunstigste ret­
ningforlandbruget ogdenfælleslandbrugspolitik .

-5-
1*4*Markeds-ogprispolitikken ogstrukturpolitikken "børsupplere
hinanden .H&letforindtjeningen ogligevægten pålandbrugsmarkeder -
nebørfaktiskbringestilatvsreioverensstemmelse medhinanden
gennemhensigtsmæssige retningslinjer ogafpasninger afdemidler,
dergøres "brugafi"beggetilfælde.
2.Fællesskabets landbrugsstrukturpolitik
2.1.Gennemførelsen afdennepolitikersketgradvis.Iførsteomgang
vedrørte denproduktionsfaktorerne iheleFællesskabet ,hvoref­
terderblevtagetfatpådeproblemer ,dervarpådetteområde
idemestugunstigt stillede områder.Ognuerdenblevetudvidet
tilogsåatomfatteforbedring afvilkårerne formarkedsføring ,
afsætning ogforarbejdning aflandbrugsprodukter .

-6-
2.2.Detmiddel,dererblevetvalgttilatudvikledennepolitik,
erdenfællesforanstaltning .Denadskiller sigfradenmetode,
deroprindelig varblevetvalgtindenforEUGFL,udviklingssek -
tionen,ogsombestodifinansiering afenkeltprojekter ,ogogså
frademetoder,deranvendes indenfordeandreformerforfælles-
skabspolitik ,ihvilkefinansieringen ydesseneretilprogrammer
afnationalellerprivatkarakter,nårdeallerede erpåbegyndt .
Denfællesforanstaltning medfører ihenholdtilforordning (EØF)
nr.729/70,atmedlemsstaterne erforpligtede tilativærksætte
enrækkeforanstaltninger .Fællesskabet medfinansierer visseaf
disseforanstaltninger .Fællesskabets medfinansiering afdisse
foranstaltninger harværetafforskellig størrelse udfra,hvor
storregional betydning devillehave.
2.3.Fællesskabets landbrugsstrukturpolitik harhjemmel ifølgende
direktiver :72/159/EøF,72/160/EØF,72/161/EØFog75/268/EØF
samtforordning (EØF)nr.355/77,somerblevetiværksat i
henholdsvis 1972,1975og1977.
2.3.1.Veddirektiv 72/159/EØFblevderindført enselektiv støtteord­
ningforlandbrugsbedrifter ,hvisdriftsledere udøverlandbrugs­
virksomhed somhovederhverv ,ogsomfremlægger enudviklings­
plan,ihvilkendetpåvises,atbedriften vedplanensafslutning
mindstvilkunnefrembringe enarbejdsindkomst svarendetilden,
somgennemsnitligt kanopnåsvedbeskæftigelse udenforland­
brugetisammeområde.Denstøtte,derydessådannebedrifter,
vedrører desamledeinvesteringer ,derernødvendige forudvik­
lingenafbedriften (undtagentiljordkøb);deerrefusions-
berettigéde gennemEUGFL(25%).
Foratgøredenselektive ordningmindrerigoristisk påstøtte-
områdetbemyndiges medlemsstaterne tilogsåatydestøttetil
investeringer ilandbrugsbedrifter udenudviklingsplan ;denne
støttefinansieres udelukkende overdenationale budgetter,og
støttebeløbene skalværeafvæsentligt ringerestørrelse endden
støtte,derydestilbedrifter medenudviklingsplan .Ienover­
gangsperiode ,derudløbervedudgangenaf1977,kanmedlems­

-7-
staterne dogydestøtteaftilsvarende størrelse somden,der
ydestiludviklingsplaner ,såfremtdriftslederne hverkeneri
standtilatgennemføre enudvikling afbedriften ellerdrage
fordelafordningen omførtids-ophør aflandbrugsvirksomhed .
Endeligerderfastsatledsageforanstaltninger iformafstøtte,
derdelvisrefunderes afEUGFL,tillandbrugsøkonomisk regnskabs­
føring,tiloprettelse afproducentsammenslutninger ogudvikling
aflandbrugsbedrifter iforbindelse medjordsammenlægnings -og
vandingsarbejder.
2.3.2.Direktiv 72/160/E0Feretalternativ forbedrifter udenudviklings­
muligheder .Ihenholdhertilydesderstøttetildelandbrugere ,
der,nårdeophører medderesvirksomhed ,stillerderessåledes
frigjorte jordtilrådighedforlandbrugere ,somharbrugforden
tilatgennemføre enudviklingsplan ihenholdtildirektiv 72/159/EØF,
ellerladerdenanvendetiltilplantning medskovellertilikke-
landbrugsmæssige formål.Dererfastsattoformerforstøttetil
personer,deropfylder dissebetingelser :
-engodtgørelse forførtids-ophør tildriftsledere ,derharland­
brugsomhovederhverv ogerialderenfra55til65år;
-eppræmieéngangforallle,beregnetefterdetfrigjorte areal,
tilandredriftsledere .
EUGFL,udviklingssektionen ,medfinansierer kunderefusionsberet -
tigedeudgifter,dervedrører førtids-ophør (25%-mendog65%i
Irlandogideflesteitalienske regioner).
2.3.3.Meddirektiv 72/161/EØFerderogsågjortetforsøgpåatryddede
alvorligste hindringer afvejenforentilpasning afbedrifternes
strukturer .Delsindføres derhermedstøttetiloprettelse afer­
hvervs-ogsamfundsrådgivningskontorer ,hvorlandbrugerne kanfå
alledeoplysninger ,demåttebehøve forattræffeoggennem­
føredebeslutninger ,derernødvendige foratforbedre deres
vilkårentenvedfortsatlandbrugsvirksomhed ellererhvervsskifte .

-8-
Delserderfastsatstøttetilafholdelse afkurserogdriftaf
centre,dergiverlandbrugerne mulighed foratopnåentilstræk­
keligfagliguddannelse ,såatdekangennemføre enmodernisering
afderesbedrift.
Desudenerderidirektivet fastsatenstøttetillandbrugere ,
derønskeratsøgeoveriandeterhverv;dennestøttefinansi­
eresgennemSocialfonden idensfornyede formefter1972.
Direktiverne fra1972danneraltsåetsamletkompleks afdean-,
vendelsesmuligheder ogideer,dettilbydes landbrugerne ,ogsom
allehartilformålaffremmetilpasningen aflandbrugsstruktu -
rerne.
2.3.4.Direktiv 75/268/EØF,somallerede varomtaltidirektiv 72/159/EØF
(jf.artikel 14,stk.2,litrab)),erblevetomsatipraksisfor
atsikreenfortsatlandbrugsvirksomhed ,opretholdelse afetbe-
folkningsminimum ogbevarelse afdetnaturlige miljøibjergom­
råderogvisseugunstigt stillede områder.Idisseområder,hvor
derforekommer varige,naturbetingede ulemper,oghvorderpå
bedrifterne derforikkekanopnåstilfredsstillende økonomiske
resultater ,kandeugunstige vilkåropvejes gennemenseriefor­
anstaltninger .Dissebeståriårligeudligningsgodtgørelser pr.
storkreatur tildelandbrugere ,derforpligter sigtilimindst
femåratopretholde bedriften,ihøjerestøttebeløb tilinve­
steringer ilandbrugsbedrifter ogstøttetilkollektive investe­
ringertilforbedring afgræsgange ogtilfoderproduktion .EUGFL
refunderer 25%afudligningsgodtgørelserne ,investeringsstøtten
tiludviklingsplanerne ogstøttentildekollektive investeringer ;
denneprocentdel erdogfastsattil35%afdeudligningsgodtgø -
relser,derydesiIrlandogItalien.EFRUdeltager idennatio­
nalefinansiering afdeinfrastrukturer ,somernødvendige ide
områder,hvordepågældende direktiver finderanvendelse .

-9-
2.3.5 .Forordning (EOF )nr.355/77vedrører afsætning ogforarbejdning
afLandbrugsvarer .Dererfastsat støtte tilprojekter meddisse
formål ,hvorved dersikres fordele forproducenterne ,ogsåfremt
projekterne indgår iprogrammer ,derudarbejdes påregionalt plan ,
nationalt plan eller påfællesskabsplan ,ogsom påforhånd er
blevet godkendt afFællesskabet .Støtten udgør højest 25%afde
refusionsberettigede udgifter ,menden kandogvære større ivis­
sevanskeligt stillede regioner .Også inden forområdet markeds -
strukturer harKommissionen forelagt Rådet etforslag (X),hvori
derfastsættes oprettelses -ogigangsætningsstøtte tilproducent -
sammenslutninger med henblik påatstyrke producenterne stilling
gennem indførelse afproduktionskrav ogenfælles markedsføring
afderes produkter .IKommissionens forslag fastsættes ,atord­
ningen skal gælde forItalien ogandre områder ,hvor dermed
hensyn tilmarkedsføring afprodukter erstrukturelle svagheder
aflige såmarkant art .
2.3.6 .Kommissionen harforelagt Rådet fire forslag ,somdette endnu
ikke hartaget stilling til .Devedrører :
-tilpasning afenrække beløb ,som erfastsat idirektiverne
fra1972 og1975 ,ogsompågrund afdeninflation ,derer
opstået imellemtiden ,børforhøjes ,hvis defortsat skal
virke efter hensigten f_COM (76)213endel ._/;
-støtte tiltilplantning afmarginal landbrugsjord med skov
/_~C0M (74)170def.7 ;
-støtte tilunge landbrugere ,dervilgennemføre enudvikling
afderes bedrifter ;formålet meddenne støtte eratundgå >
atdisse landbrugere måudsætte moderniseringen afderes be­
drifter pågrund afdeøkonomiske byrder ,deharpådraget
sigvedovertagelsen afbedriften l_COM (74)2067_/;
-støtte tilproducentsammenslutninger ogforeninger afsådanne
/~COM (77)228endel .7.
(*) COM (77)228 endel .af27.5.1977 .

-10-
Endvidere harKommissionen iforbindelse medforelæggelsen af
"forslagsbuketten formejerisektoren "fremsatetforslagved­
rørendeindførelse afenpræmieordning tilfordelformælkepro­
ducenter,derindstiller produktionen ,afhænder deresbedrift
ogslagterkvægetl_COM(77)100endel.bindII,s.151–155/.
2.4.Detfremgårafdetforegående ,atRådetsdirektiver vedrørende
landbrugsreformen haréthovedformål :nemligathjælpedeland­
brugere,derkanogvil,tilatopnå"densammenlignelige ar-
bejdsindkomst ",ogdem,derhverkenkanellervil,tilatvælge
enalternativ indkomstkilde ellergåovertiletandeterhverv
udenforlandbruget elleracceptere godtgørelsen forførtids-
ophøraflandbrugsvirksomhed .
Detbørdogunderstreges ,atdennegrundlæggende målsætning er
detenestelediFællesskabets landbrugsstrukturpolitik ,deren­
tydigtergældende forheleFællesskabet .Vedgennemførelsen må
derividudstrækning tageshensyntildeyderstforskellige
vilkår,dergørsiggældende ideenkelteområder.
Detergrundentil,atdetifølgeFællesskabets landbrugsstruk -
turpolitik ,derindførtes i1972,blevbestemt,
a)atdetcentrale element,nemlig"densammenlignelige indkomst",
skullefastsættes udfraregionale kriterier ;derforblevmå­
leneformoderniseringen yderstforskellige ,idetdeiItalien
variererfra69til142%,iForbundsrepublikken Tysklandfra
82til108%,iFrankrigfra64til140%,ogiIrlandfra80
til113%afdetnationalegennemsnit .Medandreordlig£^r
måleneformoderniseringen ,somerafpassetefterdeenkelte
områders økonomiske ogsocialevilkår,isågodtsomallede
ugunstigt stillede områdervæsentligt underdetnationale
gennemsnit ogudgøroftemindreendhalvdelen afdettilsva­
rendemåliet"godt"område;
b)atfælleskabsforanstaltningerne skulleomsættes inationale
bestemmelser ,ihvilkederkunnetageshensyntildesærlige
behovideenkelteområders landbrug;

-11-
c)atfællesskabsforanstaltningerne skulledifferentieres ,somdet
ertilfældet medhensyntil:
-artikel 8,stk.2,andenvaIgmulighed ,idirektiv 72/159/EØF
nedsættelse afdendel,somlandbrugerne selvskalafholdetil
moderniseringen ivisseområder);
-gennemførelsen afdirektiv 75/268/EØFomlandbrug ibjergområder
ogivisseugunstigt stillede områder,ihenholdtilhvilketder
indføresyderligere støttetilinvesteringer iallebedrifter i
depågældende områdersamtårligegodtgørelser forvarigenatur-
betingede ulemperfordissebedrifter .
KAPITEL II-FORELØBIG OPGØRELSE OVERLANDBRUGSSTRUKTURPOLITIKKEN
1.Enkeltproj ekter
Vedforordning 17/64/EØFfastsættes finansiering gennemEUGFL,udvik-
lingssektionen ,afinvesteringsprojekter påstrukturområdet .For1974
til1976blevderfinansieret 6264projekter,ogderblevydeten
støttepå1740mioRE,svarendetilensamletinvestering på8084
mioRE.Afdetsamledebeløbudgjordestøttetilproduktionsstrukturerne
ca50%,markedsstrukturerne ca.43,5%ogdeblandede projekter ca.6,5%.
Siden1973,dafinansieringen afinvesteringer ilandbrugsbedrifter
blevenfællesforanstaltning ,harproduktionsstrukturprojekterne hoved­
sageligvedrørtforbedring afinfrastrukturen ilandbruget .Denneform
forforanstaltning ,dererbaseretpåforordning 17/64/EØF,ophørerved
udgangen af1977,idetdetbeløbpå325mioRE,dererfastsatvedfor­
ordning (EØF)729/70fra1978udelukkende vilbliveanvendttilfælles
foranstaltninger ,såledesatderikkelængerevilværebevillinger til
finansiering afenkeltprojekter ihenholdtilforordning 17/64/EØF.
2.Fællesforanstaltninger
2.1.Strukturdirektiverne (72/159/EØF,72/160/EØF,72/161/EØFog75/268/EØF)
Iandendelafdenneberetnings konstateres det,atdermanglernogle
talforvissemedlemsstaters vedkommende .Detteskyldes,atderide
politiske ogadministrative instanser eropståetenalvorligforsinkelse
medhensyntilgennemførelsen afdenationale bestemmelser .Førstfra
1976kanmansige,atdirektiv 72/159/EØFog72/161/EØFanvendes gene­
relt,undtagen iLuxembourg ogItalien.

-12-
MedhensyntilItalienvedtogmanogsåhervedudgangenaf1976på
nationalt plandenødvendige bestemmelser ,somvillehavegjortdet
muligtatgennemføre direktiverne øjeblikkelig .Eftersom indkørings­
perioden imidlertid faldtsammenmedgennemførelsen afvisseadmini­
strative reformer,somskulleoverdrage kompetencen medhensyntil
densociostrukturel lepolitikindenforlandbruget tilregionerne ,
medførte denmanglende koordinering ogsamordning afdeforskellige
strukturforanstaltninger ,såvelpånationalt sompåregionalt plan,
atmanvedudgangen af1977iingenafområderne anvenderdirektiver­
neifuldtomfang,ogatdeitalienske landbrugere fortsatikkekan
nydegodtafdefællesforanstaltninger .
2.1.1.Medhensyntildirektiv 72/159/EOFviserdeforeliggende talfor
periodentilogmed1975ogskønnene for1976,atderforsyvlandes
vedkommende (undtagen Luxembourg ,somhardispensation tilogmed
1976,ogItalien),afhvilkeFrankrigførstbegyndteatanvendedet­
tedirektiv i1976,blevgodkendt 55000bedriftsudviklingsplaner ;
for1975og1976nåedemanoppå20000planerpr.år.
Idemedlemsstater ,somallerede gennemenlængereperiodekonkret
haranvendtbestemmelserne idirektiv 72/159/EØF,kandetkonsta­
teres,atdenoffentlige tilskyndelse tilatinvestere ilandbrugs­
bedrifter helttydeligt erorienteret iennyretningforatopfylde
direktivets formålogbetingelser ,atdemidler,sommedlemsstaterne
haranvendt,overstiger demidler,dervarbevilgetdertilfør1972,
ogatdenormer,dererfastsat ifællesskabspolitikken ,hardirekte
indvirkning påderesstørrelse .Bortsetfrasærligeprojekter såsom
dræningerinvesteringerne ibedrifter udenudviklingsplan generelt
mindrehyppigeellerfinansielt mindrebetydningsfulde endinveste­
ringerne iudviklingsbedrifterne .

-13-
Medhensyntilantallet afudviklingsplaner synesfordelingen at
værenogenlunde ligemellemregnskabsårene ogmellemdeforskellige
medlemsstater .Engrundigere undersøgelse afregnskabsåret 1975gør
detiøvrigtmuligtatfastslå,atdenregionale fordeling afudvik­
lingsplanerne varnogenlunde lige,bortsetfraekstremesituationer .
Derertaleomdeførsteresultater ,derkunomfatter vissemedlems­
stater,menmanmåsamtidig ogsåtænkepå,atresultaterne stammer
fradenførstetid,hvordirektiv 75/268/EØF,ihvilketderfast­
sættesenforhøjelse afdeninvesteringsstøtte ogdirektestøtte,som
vilkunnemedregnes iudviklingsplanernes indkomstformål ibjergom­
råderogugunstigt stillede områder,endnuikkevarblevetgennem­
ført.Deteriøvrigtvæsentligt atunderstrege denbetydning,som
denregionale differentiering afmoderniseringsformå letvisersig
athave.Fastsættelse afensammenlignelig indkomst,dererklart
differentieret fraregiontilregion,harudentvivlspillet en
positivrolle.
Resultaterne afanvendelsen i1975viserimidlertid ,atudviklingen
aflandbrugsbedrifterne ivisseområderafFællesskabet imegetstort
omfangfandtstedindenfordebestående strukturer gennemintensi­
veringafproduktionen udentilsvarende udvidelse afdedyrkede
arealer.Denneintensivering harisærkunnetbekræftes ikvægsek-
toren,herunder mælkeproduktionen .Dettefænopenvisernødvendig­
hedenafiforbindelse medlandbrugsstrukturpolitikken atbibeholde
detoprindelige formålgåendeudpåatændreproduktionsstrukturerne
pågrundlæggende vis,isærgennemudvidelse afbedrifternes areal.
2.1.2.Medhensyntildirektiv 72/160/E0Fviserdeforeliggende talfor
periodentilogmed1975ogskønnene for1976,atca.37500land­
brugere isyvlande(undtagen Danmark,somhardispensation tilog
med1976,ogItalien)harfåettildeltentenenårliggodtgørelse
forophøraflandbrugsvirksomhed ellerenengangspræmie somfast­
satveddettedirektiv .De15500begunstigede i1975frigavnæsten
200000haudnyttet landbrugsareal .Enanalyseaftallenefor1975
viserimidlertid ,atkun12%afdetfrigjorte arealerblevetan­
vendttildeidirektivet fastsatte formål,ogatderkunblev
anmodet omtilbagebetaling ietyderstringeantaltilfælde (under-
2%).Detfremgårafdisseresultater ,atdetindtilnuikkehar

-14-
væretmuligtinødvendig omfangatskabeforbindelse melledeto
formålmeddettedirektiv,nemligdelsattilbydeenalternativ
indkomstmulighed fordem,somikkekanellerikkeviludviklebe­
driften,ogdelsatoverdrage desåledefrigjortarealertilbe­
drifter,derfremlægger enudviklingsplan ihenholdtildirektiv
72/159/EØF.Derermangeårsagerhertil,bl.a.atanvendelsen er
restriktiv ivissemedlemsstater ,atgodtgørelserne ogpræmierne
erblevfastsat påetforlavtniveau,elleratderharværet
lakunerellerforhindringer ijordlovgivningen .Megetofteharde
begunstigede ikkesærliginteresse iforanstaltningerne medhen­
blikpåoverdragelse afarealernetilenudviklingsbedrift .
Resultatet afgennemførelsen afdirektiv 72/159/EØFviserdog,at
deternødvendigt ihøjeregradattilstræbe,atdefrigjorte
landbrugsarealer overdrages tildebedrifter,somhartilhensigt
atgennemføre enmodernisering ,foratopnåenvæsentlig forbed­
ringafproduktionsstrukturen .Enhensigtsmæssig anvendelse af
direktiv 72/160/EØFburdederforåbnemulighed for,atdenidi­
rektivetfastsatte funktion somsocialtalternativ kanopfyldes,
ogdetburdeogsåværemuligtatsørgefor,atforanstaltningerne
tiloverdragelse afdetfrigjorte arealtildeformål,derskønnes
hensigtsmæssige ,fårdenønskedevirkning,således somdetfremgår
afvisseeksempler (1).
Enandenting,manharkunnetkonstatere ,er,atnæstenallemed­
lemsstaterne undladeratforsøgeatbestemme,hvordandearealer,
derfrigøres aflandbrugere ,somnårpensionsa Iderervskalanvendes;
endelafdearealer,somifremtiden vilfåstorbetydning for
tilpasningen afproduktionsstrukturerne ,anvendes såledesikke
tildetteformål.
2.1.3.Medhensyntildirektiv 72/161/EØF,hvordetiallemedlemsstaterne
harværetnødvendigt medlængeregennemførelsesperioder ,erdetså
godtsomumuligtatudledekonklusioner omanvendelsen ogendnu
mindreatsammenligne anvendelsen medresultaterne afanvendelsen
afdirektiv 72/159/EØFog72/160/EØF.
(1)Seandendel,II,3.3.1.

-15-
2.1.4.Medhensyntildirektiv 75/268/EØFmanglertallenefortsat.Det
kanimidlertid fastslås,atmedlemsstaterne virkelig erbegyndt
atanvendedettedirektiv,meningenmedlemsstat gørfuldbrug
afdemuligheder ,deråbnesgennemdirektivet ,isårforsåvidt
angårdemangesmåbedrifter,somidepågældende områderikke
kanmoderniseres ,ellerkunkanmoderniseres ,hvisderoveni
læggesenudligningsgodtgørelse forpermanente naturbetingede
ulemper.Udligningsgodtgørelsen svingermegetfraområdetilom­
råde,ogdenneforskelerikkealtidberettiget påbaggrund af
denreelleforskelmellemulempernes omfang.Derydesendnuikke
udligningsgodtgørelser iItalien.Danmarkharingenugunstigt
stillede områder idirektivets forstand .
2.1.5.Medhensyntilanvendelsen afdirektiverne ivanskeligt stillede
områdermådetførstogfremmestfastslås,atgennemførelsen af
direktiv 75/268/EØFharførttilenøgetrationalisering afde
betingelser ogdestøttebeløb ,dererydettilgennemførelse af
udviklingsplaner ideflestemedlemsstater .
Opmærksomheden børimidlertid henledes påfølgende :
-ivissemedlemsstater ermoderniseringsformå let(sammenligne­
ligarbejdsindkomst ikkefastsat påregionalt plan(Belgien,
Nederlandene ,Danmark)ellerpåetplan,derertilstrækkelig
regionaliseret tilatviseforskellene idefaktiske økonomiske
forhold;
-derharoverhovedet ikkeværetgjortbrugafdirektiv 73/440/EØF
vedrørende denregionale differentiering afdefællesforanstalt­
ninger,dereromhandlet idirektiv 72/159/EØF,72/160/EØFog
72/161/E0F;
-kunItalienharfastsatanvendelse afdedifferentieringsmulig -
heder,derfindesiartikel 8,stk.2,idirektiv 72/159/EØF,
medhensyntilforøgelse afstøttesatsen ivisseområder;
-ifleremedlemsstater kandeforanstaltninger ,dereromhandlet
iartikel 12idirektiv 76/268/EØF,tilfordelforbedrifter,
somikkekanfremlægge enudviklingsplan ,fortsatanvendes .

-16-
2.2.Særligeforanstaltninger
IårenesløbharEUGFL,udviklingssektionen ,ogsåfåettilopgave
atfinansiere visseforanstaItninger,ofteiforbindelse medpro­
blemervedrørende produktionspotentiel letivissesektorer for
forskellige produktgrupper (slagtning afkøer,rydningaffrugt­
træer,saneringafproduktionen afgartneriprodukter underglas
ellerfrugtproduktionen osv.).Afdisseforanstaltninger kan
foranstaltningen vedrørende forbedring indenforsektoren for
citrusfrugter betragtes somenforanstaltning ,derbidragertil
strukturtilpasningen indenfordennesærligesektor.
3.Forskellige problemer
3.1.DeførstetrinafFællesskabets landbrugsstrukturpolitik faldt
ideflestemedlemsstater sammenmedbegyndelsen pådenøkono­
miskerecession .Selvomdetkanfastslås,atantallet afbe­
gunstigede ,someromfattet afdeforanstaltninger ,derer
fastsat idirektiverne vedrørende landbrugsstrukturreformen ,
harværettemmelig konstant idenførstetid,dissedirektiver
harværetanvendt,harinflationen ogarbejdsløsheden ,deto
mestmærkbare fænomener iforbindelse meddennerecession,
ændretdeforhold,underhvilkestrukturtilpasningen måske.
3.1.1.Inflationen harikkekungjortdetmerekostbart,ogaltsåmere
vanskeligt ,atgennemføre landbrugsbedrifternes udviklingsplaner ,
mendenharligeledes gjortdetvanskeligere atopfyldemoderni-
seringsformå let.Forsåvidtangårbeskæftigelsen udenforland­
brugeterderunderdenuværende konjukturer sketenbetydelig
dæmpning afdenstærkeindflydelse påstrukturtilpasningen
indenforlandbruget ,somskyldtes,atindustrien vartillok­
kendeforlandbrugets arbejdskraft .Foretstadigtstørrean­
talbrugereerdetumuligtatfremlægge enudviklingsplan eller
atfindeetalternativ udenforlandbruget .

-17-
3.1.2.Denøkonomiske recessionharforstærketforskellene imedlems­
staternesøkonomiskeudvikling.Detatvalutaerne generelt
flydersomfølgeafafskaffelsen affastepariteterharbevir­
ket,atdererblevetindførtgrønnekurseridenfælleslandbrugs­
politik,ogatderistørreomfanganvendesmonetæreudlignings­
beløb.Somfølgeheraferderopståetbetydeligeprisforskelle
mellemlandenemedopskrevetvalutaoglandenemednedskrevet
valuta.Udviklingen iFællesskabets strukturpolitik skerderfor
undergenerelleøkonomiskeforhold,somvarierermegetfraden
enemedlemsstattildenanden.Situationen ideområder,hvorde
alvorligste strukturproblemer findes,berøresisærliggradheraf.
3.2.Moderniseringen aflandbrugsbedrifterne skerietstortantal
tilfældeindenfordebeståendeejendomsstørrelser gennemin­
tensivering afproduktionen ,isærindenforkvægsektoren .
Prisstigningen pålandbrugsjord somfølgeafinflationen ogisær
denforventedeprisudvikling forlandbrugsprodukter harhindret
debedrifter,sommoderniseres ,iatudvidearealerne,oghar
haftbetydeligindflydelse på,denretning,udviklingsplanerne
gåri.
Deterisærproblemetvedrørende overskuddet indenformejeri-
sektoren,somerblevetafenalarmerende størrelse,derrejser
spørgsmålet omikkeisåhøjgradatfremmeudviklingen afbe­
drifter,somudelukkende satserpåenintensivering afproduk­
tionen,samtspørgsmålet omatforstærke deforanstaltninger ,
dererfastsatidirektiv72/160/EØFisærforatførefrigjorte
landbrugsarealer overtilbedrifterdermoderniseres .
3.3.MedhensyntilFællesskabets landbrugsstrukturpolitik idevan­
skeligtstilledeområderharflerekonkreteproblemer der
skyldesfaktorerbådeudenforogindenforlandbruget,alle­
redereduceretellervilendnukunnereduceredemuligheder,
deråbnesvedgennemførelse afdennepolitikidissevanske­
ligtstilledeområder.

-18-
3.3.1 .Denøkonomiske recession har iikke mindre grad haft indvirk­
ning idevanskeligt stillede områder .Selv omdirektiverne
72/159/EØFog72/160/EØF i1975 ikke harværet væsentligt min­
dreanvendt ibjergområder ogandre områder medpermanente ,
naturbetingede ulemper (direktiv 75/268/EØF),hvor denævnte
direktiver faktisk harværet anvendt ,virker denalmindelige
økonomiske udvikling ogisær manglende muligheder påkort eller
mellemlang sigt som enhindring fortilpasning aflandbrugs -
strukturen ivanskeligt stillede områder ideres helhed .
Ofte vardeindustrier ,somblev anbragt der -bl.a .somfølge
afenegnsudviklingspolitik -deførste ,derstod over forstore
vanskeligheder .Landbefolkningen ,hvoraf enstor procentdel er
forholdsvis unge mennesker ,har ikke noget alternativ .
Inflationens relative indvirkning påjordpriserne ogpåinve-
steringsomkostningerne der ikke ermindre enddenindvirkning ,
dererblevet konstateret idevelstillede områder ,bremser
denjordmobilitet ,der ernødvendig iforbindelse medomstruk­
tureringen inden for landbruget .
Fællesskabets regionalpolitik ,somblev sat igang forsent ,
•under ugunstige forhold ogmed "begrænsede midler ,erudsat
fordesamme problemer sommedlemsstaternes nationale
politik ,idet deforringede økonomiske vilkår hæmmer løsnin­
genafdeopståede problemer .Hert ilkommer ,atdirektiv 75/268/EØF
først trådte ikraft fra1975 ogendnu stadig ikke anvendes i
devanskeligst stillede områder iFællesskabet ,dvs .Mezzogiorno ,
hvor dets mulige virkning erblevet begrænset somfølge af,at
derikke ertilstrækkelige budgetmidler tilrådighed .

-19-
3.3.2.Fors9vidtangårfaktorerne ogproblemerne indenforLandbruget
idevanskeligt stillede områder,erderisærtaleomtrekate­
gorierafproblemer,sombremserellerkanbremseeneffektiv
gennemførelse afFællesskabets landbrugsstrukturpolitik ,oghvis
virkning kunnebliveforstærket underpressetafdenaktuelle
økonomiske udvikling iFællesskabet .
3.3.2.1.Enførstekategori afsærligeproblemer hidrører frabegrænsende
fysiskefaktorer,isærfraoverskud afellermangelpåvand.Sidst­
nævntespiller enbetydelig rolle,ogforanstaltninger (vanding-
dræning)kanfuldstændig ændredemuligedriftsgrene ,udbyttet
pr.enhedogsåledeslandbrugsbedrifternes egentlige produktivi­
tet.
Fællesskabets nuværende midler (f.eks.artikel 13idirektiv
72/159/EØF)harvistsigatværeutilstrækkelige tilløsning
afdisseproblemer idevanskeligt stillede områder.
Idennekategori afproblemer optræder ogsåmangelen påenpas­
sendeinfrastruktur indenforlandbruget .Dennevedrører hoved­
sageligvejepålandet,nettetafoffentlige serviceorganer og
andreserviceorganer ,dererkollektive ogudenfordenenkeltes
indflydelse ,ogerenvæsentlig faktoriengrundlæggende for­
bedringaflandbrugsstrukturerne idevanskeligt stillede om­
råder.
3.3.2.2.Enandenkategoriafsærligeproblemer erutilstrækkelige forud­
sætninger,somdetkanværeafgørende afafhjælpe afhensyntil
denøkonomiske udvikling afetvanskeligt stilletområdeogisær
afhensyntilgennemførelsen afFællesskabets landbrugsstruktur -
politik.Tildennekategori henhører hovedsagelig defaglige
kvalifikationer hosdeilandbruget beskæftigede ,somivisse
vanskeligt stillede områder,somf.eks.Mezzogiorno ,ernøglen
tilenstrukturforbedring .

-20-
Mangelpåteknisk-økonomisk oplysningsvirksomhed reducerer mulig­
hedernefor,atlandbrugsreformen blivervellykket idisseområder,
hvisdendaikkefuldstændig hindrergennemførelsen .
3.3.2.3.Entredjekategoriafproblemer skyldes,atdeøkonomiske midler,
somkanafsestillandbrugsreformen afvissemedlemsstater ,eralt
forsmåtilatåbnemulighed forudvikling aflandbruget ivanske­
ligtstillede områder ogegnetgennemførelse affællesforanstalt­
ningeridisseområder.Isæridevanskeligst stillede områder
somdetvestlige IrlandogMezzogiorno forhindres denrettegennem­
førelseaffællesforanstaltninger somfølgeaf,atderikkeer
tiIstækkelige økonomiske midlertilrådighed .
KAPITELIII-TILPASNING OGUDVIKLING AFFÆLLESSKABETS S0CI0STRUK -
TURELLE POLITIK INDEN FORLANDBRUGET
1.HeleFællesskabet
1-1-Underhensyntildeopnåedeerfaringer ogdebegrænsninger ,som
dennuværende situation medfører ,erdetnødvendigt attræffevis­
sedispositioner ,hvisrækkevidde ognærmereudformning børfast­
lægges,såatvidereførelse afdenlangsigtede sociostrukturelle
politiksikres.
Disseforanstaltninger børførstogfremmesttiIrettelægg ^medhen­
blikpåatafbødevirkningerne afdensociostrukturelle politik
overforlandbrugere medlandbrug somhovederhverv ,hvisbedrifter
ikkekanudvikles,ogsomikkelængereharnogenellerialtfald
ikkedesammemuligheder forattagetilflugttilalternative eller
supplerende indkomster udenforlandbruget ;samtidig børderimid­
lertidlæggesyderligerevægtpådetsocialealternativ ,somligger
iforanstaltningerne fortilskyndelse afophørmedlandbrugsvirk­
somhedførtiden.

-21-
1.2.Idirektiv 72/159/EOFerdersåledesgivetmedlemsstaterne mulig­
hedforatydetilstrækkelig støttetilinvesteringer ideland­
brugsbedrifter ,derikkeiøjeblikket eristandtilatopnåen
sammenlignelig indkomst,oghvisledereendnuikkekanmodtage
godtgørelse iforbindelse medophørihenholdtildirektiv
72/160/EØF.Foratundgåopmuntring tilfejlinvesteringer og
foratundgåkonflikt meddensociostrukturel lepolitiksprin­
cippervildennestøtte,hvisstørrelse kansvaretil,hvad
dergivestiludviklingsplaner ,imidlertid kunkunnegivestil
investeringer ,dererbegrænsettilenvisstørrelse .Desuden
skaltildeling afdennestøtteværeafhængig afregnskabsføring
ilandbrugsbedrifterne .Pådennemådekandisselandbrugere fort­
sætteudenatskulleliggeunderforenaltforudpræget forskels­
behandling iforholdtildelandbrugere ,someristandtilat
gennemføre enudviklingsplan ,ogsamtidig kandetilvejebringe
deforudsætninger ogoplysninger ,somernødvendige for,atman,
nårtidenerinde,kanbedømmebedrifternes reellemuligheder for
fortsatudvikling .
Iøvrigtvildeforslag,derallerede erfremsat,omatforhøje
deidirektivet fastsatte beløb,bidragetilatovervinde devan­
skeligheder ,somskyldesøgedeinvesteringsomkostninger .
1.3.Medhensyntildirektiv 72/160/EØFhartilskyndelse tilatophøre
medlandbrugsvirksomhed fåetøgetbetydning underdenuværende
økonomiske forhold,ikkeblotsometalternativ forlandbrugere ,
derharnåetenvisalder,menogsåpågrundafmuligheden for
atøgebeskæftigelsen blandtdem,derblivervedlandbruget på
bedrifter,someraltforsmå,fordideikkekanfindenogen
mulighed udenfor.Desudenerdetuomgængeligr nødvendigt at
forøgebestræbelserne foratfremmeovergang afdisponibel land­
brugsjordtildebedrifter,derfremlægger enudviklingsplan .

-22-
Idennødvendige tillempning afdetpågældende direktiv måman,
foratdirektivet kanudfyldedennødvendige funktion iland­
brugetsstrukturtilpasning ,såledesbådetagehensyntil,at
ophørførtidenbøropmuntres,ogsåudenledsagelse afdenøn­
skedeovergang affrigjort jordtildebedrifter,forhvilke
derfremlægges enudviklingsplan ,ogfastsætte ensærligøko­
nomiskopmuntring .Dennebørogsåindførestilgavnforland­
brugere,derallerede harnåetpensionsalderen ogfrigørland­
brugsjord .
Desudenbørdetallerede fremsatte forslag omforøgelse afden
årlige,refusionsberettigede godtgørelse forophørgøredet
muligtformedlemsstaterne atfastsætte godtgørelser ,derer
tilstrækkelig højetilatkunnevirkesomenacceptabel til­
skyndelsetilatholdeopførtiden.
Brugenafdirektivernes bestemmelser drejersigsåledes ilige
såhøjgradomensagligholdningtilproblemerne iforbindelse
meddenuværende konjukturer somomforberedelsen tilfremtidige
opsving ogdenpåkrævede strukturtilpasning .Udfradennebe­
tragtning villedetværehensigtsmæssigt atundersøge,hvor
langtmedlemsstaterne kanstrækkesigisammeretningforat
tillempe vissebestemmelser ideresfinans-ogsociallovgiv­
ning,sådenihøjeregradsvarertilmålsætningerne forFæl-
leskabernes strukturpolitik forlandbruget .
2.Devanskeligt stillede områder
2.1.Somnævnterdermeddebestående fællesforanstaltninger ta­
getvissehensyntilregionale forskelle .Deterimidlertid
indlysende ,atenfællesstrukturpolitik forlandbruget forat
kunnetagehensyntildeeksisterende regionale forskelle og
tildesærligeproblemer iFællesskabets vanskeligt stillede
områder (områderhvisvanskeligheder skyldespermanente natur-
betingede ulemper,områder,hvornaturbetingede ulemper kan
ændres,områder,hvisalmindelige økonomiske udvikling ermid­
lertidigt standset,Middelhavsområderne )mågålangtvidere,
isærdadererrisikofor,atdisseforskelle ogsærligepro-_
blemerforstærkes ienperiode medøkonomiske recession .

-23-
Ideiafsnit II,3.3*» "beskrevne situationer "børder iFællesskabets
strukturpolitik snarere lægges vægt påatsprænge dealtforsnævre
rammer ,dererlagt forlandbrugets udviklingsmuligheder idisse
vanskeligt stillede områder ,ogatudvikle midler ogordninger ,som
kan "bidrage til atløse disse problemer .Strukturpolitikken børend­
videre udgøre endelafdensamlede udviklingspolitik fordisse
områder .
2.2 .Medhensyn tildesooiostrukturelle direktiver erdetsærlig nød­
vendigt atøgeFællesskabets finansielle bidrag ,således atvisse med­
lemsstater kanafsætte tilstrækkelige finansielle midler tilgennem­
førelsen afFællesskabets strukturpolitik iFællesskabets vanskeligst
stillede områder .
Ihsådan forhøjelse foreslås navnlig forIrland ogItalien ,forså
vidt angår udligningsgodtgørelsen ogvisse andre foranstaltninger i
direktiv 75/268/EØF.Detvildesuden være hensigtsmæssigt atudvide
adgangen tilatdrage fordel afdeidirektiv 72/léO/EØFomhandle­
deforanstaltninger fordetvestlige Irlands ogMezzogiornos ved­
kommende .
Medhensyn tildeovenfor iafsnit II,3«3*2.,beskrevne problemer ,
somknytter sigtillandbrugets vilkår idevanskeligt stillede om­
råder ,forelægger Kommissionen nuetforeløbigt forslag omfremskyndel­
seafprogrammerne forafvanding ogmarkdræning idetvestlige Irland }
gennemførelse afdisse programmer skulle medføre enhurtig ogvedva­
rende forøgelse aflandbrugsindkomsten idisse områder .
Inær fremtid vilKommissionen foreslå andre forslag især vedrørende
strukturel forbedring afFællesskabets Middelhavsområder .

-24-
3«Finansieringen afFællesskabets sociostrukturelle politikindenfor
landbruget
3.1.Envurdering foretaget pågrundlagafFællesskabets "budget(EUGFL-
udvikling ogEFRU)ogmedlemsstaternes "budgetter (nationale "budget­
terog"budgetter fordeenkelteLanderiForbundsrepublikken Tysk­
landogiItalien)gørdetmuligtatfastslåomfangetafdebestra*-
belser,Fællesskabet ogdetsmedlemsstater harforetaget foratfor­
bedrelandbrugsstrukturerne .
I1976beløbFællesskabets ogdetsmedlemmers samledeudgifter på
detteområdesigtilrundtregnet4000mioRE(l).
(l)Detdrejersigomudgifterpåforanstaltninger tilforbedring af
deegentlige landbrugsstrukturer ,herunderbedriftsstrukturerne ,
infrastrukturen ogdeoffentlige tjenesteydelser ,dererknyt­
tettillandbruget ,samtstrukturerne forafsætning ogfor­
arbejdning aflandbrugsprodukter .Udgiftertilsocialeordninger ,
forskning ,konsulenttjeneste ogfagliguddannelse ,tilskov­
brug,tilveterinære ogfytosanitære foranstaltninger ,samtdirekteindkomststøtte (bortsetfraudligningsgodtgørelse i
henholdtildirektiv268/75/EØF)ogstøttetilprodukter og
produktionmidler erikkemedregnet .

-25-
Afdettebeløberca.1000mioREblevetanvendtpåforanstalt­
ninger,somindgåriFællesskabspolitikken .Deomfatterdebeløb
på340mioRE,somFællesskabet anvendtepåEUGFL-udvikling (1)
og24mioREtilprojektervedrørendelandbrugetsinfrastrukturer ,
somerfinansieret overEFRU,restenblevindskudtafmedlems­
staternesomderesandelaffinansieringen afdisseforanstalt­
ninger.3000mioREblevafsattilforanstaltninger ,sommedlems­
staterneselveransvarligefor,mensommåholdesindenforde
grænserfornationalstøtte,traktatenharopstillet (konkurrence­
reglerogregleropstilletiFællesskabets sociostrukturel ledi­
rektiver).
3.2.EUGFL-udviklingsudgifterfor1977beløbersigtil325mioRE,
hvortilkommeretbeløb,derstammerfratilbageføring aftidligere
bevilgede,menikkeanvendtebeløb.Deforanstaltninger ,somiøje­
blikketergældende,ogsomskalfinansieres overEUGFL-udvikling ,
vilidekommendeårkræveendelhøjereudgifter.Detændrede
budgetforslag fastsætterbevillinger for1978tiletbeløbaf
474mioERE,ogde3-årige,finansielle overslagforudserbeløb
på450mioEREfor1979og534mioEREfor1980.
Envidereudformning ogisærenfortsatudviklingafFællesskabets
strukturpolitik forlandbrugetvilkræveyderligerebevillinger .
(1)Iberegnettidligerebevilgede,menikkeanvendtebeløb.

ANDEN BERETNING CMANVENDELSEN AFRÅDETS
DIREKTIVER CMREFORMER ILANDBRUGET AF
17.APRIL 1972
(DEL II)

Oversigt overdelII Side
1
KapitelI:Gennemførelsen afdirektiverne omreformer
ilandbruget
(Supplementtilberetningen 1976) 2
1.Direktiv 72/159/EØF,72/I60/EØFog72/l6l/EØF 2
2.Gennemførelsen afdirektiv 75/268/EØF 4
KapitelII:Resultaterne afdirektivernes gennemførelse
imedlemsstaterne 7
1.Indledning 7
2.Anvendelsen afdirektiv 72/159/EØF 7
2.1.Antallet afudviklingsplaner ogderesfordeling 7
2.2.BedriftsstørreIseogbedriftsudvidelse i
forbindelse medenudviklingsplan 14
2.3.Driftsformer ,deplanlagte investeringers art
ogomfang 20
2.4^Fremmeafinvesteringen påbedrifter uden
udviklingsplan 33
2.5«Direktiv 75/268/EØF,afsnitII-
udligningsgodtg0relse 36
3.Anvendelsen afdirektiv 72/160/EØF 38
3.1.Ophørsgodtgørelser og-præmier-antalogfordeling 38
3.2.Størrelsen afdebedrifter ,dererblevetopgivet 42
3.3.Anvendelsen afdetfrigjorte areal 44
3«4«Resumé 46
4.Gennemførelsen afdirektiv 72/l6l/EØF 48
4.1.AfsnitI(erhvervs-ogsamfundsrådgivning ) 48
4.2.AfsnitII(fagligekvalifikationer ) 49

-2-
DEL II . GENX21FØRELSKN /iFF/ØJLKSSKABCTS SOCIO-STRUKIURELLjE POLITIK
INDEN FOR LANDBRUGET
KAPITEL I.GEr^JTMP /raJgr^N AFCTPFKTI\T'F"'vF rj!REFORMER IIAIn :^BRt'OFT
(Supplement tilberetni ngen 1976 )
1.Direktiv 72/159/EØF ,72/160/E'Fog72/lGl/U'F
1.1 Iløbet af1976 afsluttedes indførelsen iFællesskabet afforan­
staltningerne idirektiverne af17.april 1972 ;kunLuxembourg er
stadig enundtagelse .
Således indførte Frankrig ibegyndelsen afaugust 1976 desidste
afdenødvendige foranstaltninger ihenhold tilbestemmelserne i
direktiv 72/159/E/Fsamt tilgennemførelse afbestemmelser ,der
allerede blev vedtaget i1974 og1975 .
Også iItalien forelå islutningen af1976 alle bestemmelser på
nationalt plan ,somgavmulighed forumiddelbar anvendelse afdi­
rektiverne ialle regioner .Imidlertid har ru^sten alle regioner
anset det fornødvendigt gennem egen lovgivning atems :tte den na­
tionale lovgivning ,dererneget udtørnende ,tilregional ret ,
hvilket harmedført ennyforsinkelse afdirektivernes anvendelse .
Kun fåregioner harvalgt denanliggende udvej ,nemlig atanvende
dennationale lovgivning iførste omgang ogmed tiden erstatte el­
lersupplere denmed deres egen .Ved udgangen afjuli 1977 havde
Kommissionen således beskæftiget sigmed lovforslag fra 1*4regioner
eller autonome provinser .Indtil nuerderkun 3regioner ,derogså
hartilstillet Kommissionen deendeligt vedtagne love (Piemonte ,
Emilia-Roniagna ,Toscana ).
ILuxembourg ,der ihenhold tilartikel 23idirektiv 72/159/EOF
varbemyndiget tilfortsat atanvende deeksisterende nationale for­
anstaltninger indtil 31.12.1975 ,ogsomhavde etableret etover-
gangssystem fordette tidsrum ,blev derførst inovember 1976 frem­
satlovforslag iparlamentet omindførelsen afdirektiv 72/159/EøF .
Idette tilfcjlde har Kommissionen indledt den itraktatens artikel
169fastsatte fremgangsmåde .

-3-
Også iBelgien mangler stadig denødvendige foranstaltninger til
sikring aferhvervs -ogsamfundsrådgivningen ihenhold tilafsnit
Iidirektiv 72/16l/EØF ,somerSc~arlig nødvendig idette land .I
den forbindelse hardersiden oktober 1976 verseret ensag for
EF-Domstolen .
1.2 Deændringer afeller tilføjelser tilbestemmelserne omdirekti­
vernes gennemførelse ,scanmedlemsstaterne har foretaget itiden
1.1.1976 til 31.7.1977 har stort set været små .
Følgende skal især fremhtøves :
indførelse afenordning til frerrcne afudflytning afland­
brugsbedrifter iNederlandene ,
forlængelse afdekonjunkturbestemte foranstaltninger til
stimulering aflandbrugsbyggeri iDanmark ,hvor støttesatsen
blev siaiket for ihøjere grad attage hensyn tilbestemmel­
serne iartikel 14,stk .2,idirektiv 72/159/EØF ,
indførelse afenkonjunkturbestemt foranstaltning tilstimu­
lering afbyggeriet iForbundsrepublikken Tyskland ,deran-
fatter støtte på10-15% indtil maksimalt 10000DM,
indførelse afdesalige foranstaltninger iafsnit IIogIV
idirektiv 75/268/EØFtilstøtte forbjergområder eller andre
ugunstigt stillede områder iForbundsrepublikken Tyskland ,
Frankrig ,Italien ,Belgien ,Det forenede Kongerige ogIrland .
Idenne periode harKammissionen i95tilfølde afgivet udtalelser
eller vedtaget beslutninger efter athave foretaget deidirekti­
verne fastsatte undersøgelser .
1.3 Densammenlignelige arbejdsindkomst ,dererfastsat imedlemsstaterne
ihenhold tilartikel 4,idirektiv 72/159/EØF ,harudviklet sigsom
følger :

-4-
Land 1973 1974 1975 1976 1977
Deutschland 17300 18800 22000 23100 24000 DM
France
(uden Paris ) 27700 31300 31300 FF
Italia 3044 000 3513 000 "■460 000 LIT
Nederland 20800 23400 26000 23700
(-30.6 .)
24.700
(fra 1.7 .)27000 FL
Belgique /
Belgie 262 000 318 000 365 000 395 000 BFR
LuxembourgI _
I 274 000 332 000 IFR
United KingdomI
Great Britain 2300 2700 3000 3300 UKL
Nothern Ireland 2070 2445 2700 3000 UKL
Ireland 1800 2230 2530 2900 IRL
Danmark 54200 63000 73600 86600 DKR
Nederlandene erallerede i1976 ogForbundsrepublikken Tyskland i
1977 gået over tilatudnytte mulighederne idirektivets artikel 4,
stk .2,ifuldt omfang samt fuldt udattage hensyn tilforskellene
isocialforsorgssystemerne ioguden forlandbruget .Derfor harbegge
medlemsstater ,sontidligere Italien ogIrland ,fastsat densammenlig­
nelige indkanst sålavt ,somdirektivernes målsætning tillader .
2.Gennemførelsen afdirektiv 75/268/EØF
2.1 Medens der iDet forenede Kongerige allerede ilagere tid inden ved­
tagelsen afdirektiv 75/268/EØFhareksisteret ordninger forydelse
afenudligningsgodtgørelse iugunstigt stillede områder ,ogdet i
Frankrig ibegyndelsen af1974 ogiForbundsrepublikken Tyskland i
slutningen af1974 blev besluttet atydeenudligningsgodtgørelse ,
harBelgien ,Luxembourg ogIrland indført denne foranstaltning for
1975 ,tildels medtilbagevirkende kraft .Imaj 1976 blev der iItalien
vedtaget entilsvarende lov ,derdogkungiver regionerne bemyndigelse
tilatydeudligningsgodtgørelse påbestemte betingelser oginden for
bestemte grænser ,meddetresultat ,atderhidtil ikke inogen region
erydet udligningsgodtgørelse ioverensstemmelse medafsnit IIidet
nævnte direktiv .

-5-
Imedlemsstaternes forskellige ordninger erderfastsat følgende
udligningsgodtgørelser :
Forbundsrepublikken
Tyskland
Frankrig
Italien
Belgien
Luxembourg 1976
Detforenede Kongerige
Irlandmellem 25,15 og50,3 REpr.storkreatur
35.3 REpr.storkreatur optil40stor-
kreaturer pr.bedrift .
mellem 16og52,5 REpr.storkreatur op
tilhøjst 35storkreaturer .Inden fordisse
grænser erfastsættelsen afbeløbets stør­
relse overladt tilregionerne .
40,5 REfordeførste 10storkreaturer .
30.4 REfordenæste 10storkreaturer .
26,3 REpr.storkreatur forhøjet til50RE
pr.storkreatur medtilbagevirkende kraft .
50,9 REpr.storkreatur -kvæg .
43REpr.storkreatur -bjergfar .
33REpr.storkreatur -andre far .
1975 a)Kvag :27,6 REfordeførste 5
storkreaturer
17,3 REfordet 6.tildet
15.storkreatur
13,8 REfordet 16.tildet
30.storkreatur indtil højst
518,7 REpr.bedrift
b)Får :28-37,63 REpr.storkreatur
1976 a)Kvæg :Afhængigt afområdet 25,08 RE
pr.storkreatur fordeførste
8eller 10storkreaturer ,
15,68 REfordeefterfølgende
storkreaturer optilhøjst 30
eller 28storkreaturer ,
b)Får :28,22 -37,63 REpr.storkreatur .
2.2 Medundtagelse afNederlandene ogLuxembourg haralle medlemsstater
ideområder ,dereroptaget påfællesskabslisten over bjergområder
ogugunstigt stillede områder ihenhold tildirektiv 75/268/EØF ,ind­
ført deSeerlige støtteforanstaltninger idette direktiv forbedrifter ,
scmgennemfører enbedriftsudviklingsplan .Idisse medlemsstater har
direktivet dermed medført ,atstørrelsen afstøtten tilgennemførelse
afudviklingsplaner ,scmønsket ihøjere grad erblevet regionsbestemt .

-6-
KunFrankrig harhidtil ifuldt omfang gjort brug afmuligheden i
henhold tilartikel 12idirektiv 75/268/EØFfor ihøjere grad at
støtte landbrugsbedrifter ,derikke gennemfører enudviklingsplan .
Også iDetforenede Kongerige anvendes denne bestemmelse ,men i
realiteten begrænset tiljordforbedrings -ogvedligeholdelsesarbej -
der samt afvanding .
IForbundsrepublikken Tyskland eranvendelsen afsærlige støttefor -
anstaltninger ihenhold tilartikel 12overladt tildelstaterne .Kun
idelstaterne Bayern ogBaden-Wurttemberg findes sådanne tildels be­
grænsede støtteordninger .
IItalien harregionerne derimod fået mulighed forinden forbestemte
maksimumssatser ,dererfastsat såmulighederne iartikel 12,udnyttes
fuldt ud,atindføre Scerlige støtteforanstaltninger til fordel for
bedrifter ibjergområder ogugunstigt stillede områder ,derikke gen­
nemfører enudviklingsplan .Næsten alle regioner ,derhidtil harud­
stedt egne bestemmelser cmdirektivernes gennemførelse ,udnytter denne
mulighed fuldt ud.

-7-
KAPITEL II.RESULTATERNE AFDIREKTIVERNES GENNEMFØRELSE IMEDLEMSSTATERNE
1.Indledning
Både ihenhold tildirektiverne af17.april 1972 ogihenhold til
artikel 4,iRådets beslutning af4.december 1962 ansamordning af
landbrugsstrukturpolitikken ermedlemsstaterne forpligtet tilat
give Koirmissionen alle nødvendige oplysninger tiludarbejdelse afen
strukturberetning ogisær enberetning cmdirektivernes anvendelse .
Tiludarbejdelse afbåde denne ogdennæste beretning måKomrdssionen
imidlertid stille sigtilfreds medbegrænsede oplysninger ,scxnvisse
medlemsstater iøvrigt harindsendt iufuldstændig form ;Kommissionen
håber ,atdenfra1977 kanfåmagnetbåndene overladt tildirekte an­
vendelse .
Hertil kornrer ,atKommissionen ,sålcmge resultaterne afstrukturunder -
søgelsen ikke foreligger ,mangler fyldestgørende generelle strukturdata ,
især påregionalt plan ,somoplysningerne omdirektivernes anvendelse
kansammenholdes med .Specielt medhenblik påenabsolut nødvendig
regional vurdering afmaterialet mådersåledes stort setpåny henvi­
sestilensenere beretning .Såvilmantilgengæld kunne bedøsnme en
longere periode ogfåflere ogfyldigere oplysninger .
2.Anvendelsen afdirektiv 72/159/EØF
2.1 Antallet afudviklingsplaner ogderes fordeling
Medens der islutningen af1974 kunvargodkendt ialt 15500udvik­
lingsplaner iFællesskabet ,blev derbåde i1975 og1976 godkendt
20000udviklingsplaner .Disse talviser tydeligt ,atdirektivet har
krævet enlang indkøringsperiode ;detskal endvidere tages ibetragt­
ning ,atdenne periode endnu ikke erafsluttet itomedlemsstater .

-8-
2.1.1 Oversigt 1;Antal godkendte udviklingsplaner
Land 1973 1974 1975(x)
1976 lait
Deutschland 1211 4771 8350 8350 22832
France 163 880 1043
Nederland 1842 2398 1849 2185 8274
Belgique /Belgie 1082 1326 2408
United Kingdom 146 479 ■1878 2503
Ireland 1200 3245 3000 8445
Danmark 3983 4173 2330 9486
Fællesskabet 3053 12498 19341 20049 54991
(x)Foreløbige oplysninger
Indkøringsperioden erforløbet meget forskelligt ideenkelte
medlemsstater ogdeforskellige tidspunkter fordeadministra­
tivt eller ved lov fastsatte bestemmelsers ikrafttræden erher
afstor betydning .F.eks .kandelave talforFrankrig stort
setforklares ved ,atdenødvendige administrative bestemmelser
først blev udstedt imidten af1976 ,således atmanførst fra
dette tidspunkt virkelig kunne gåigang medatgennemføre di­
rektiverne ;indtil davarderkungivet støtte tilnogle model -
projekter .
Denlangsonme start iForbundsrepublikken Tyskland i1973 skyldes
hovedsagelig ,atstøttebestemmelsernes overførelse tilfælles­
skabsret ,sondervarblevet givet meddelelse anlang tidforinden ,
først fandt sted islutningen afapril 1973 ,ogatansøgningerne
cmstøtte for1973 indtil dette tidspunkt varindsendt ihenhold
tildegamle bestenmelser .

-9-
Derimod erforanstaltningernes hurtige start iDanmark og
Nederlandene ogtillige iIrland ogdenmeget langsomme start
iDetforenede Kongerige påfaldende .
Nårforanstaltningerne blev udnyttet isåhøjgrad i
Nederlandene ogDanmark ,skyldes detsikkert ikke kun -scm i
Irlands tilfalde -denforholdsvis bedre strukturelle udgangs­
position ,menogså ,atdermeddirektivets indførelse forførste
gang ilang tidblev tilbudt etomfattende støtteprogram idisse
lande ,ogatdervar tilsvarende meget atindhente .Detersik­
kert også forklaringen pådenrelative nedgang iantallet afud­
viklingsplaner idetolande i1975 og1976 .
Oversigt 1viser endvidere især ,atdirektivet i1975 og1976 erble­
vetudnyttet inæsten samme grad ide6medlemsstater ,scmpå
dette tidspunkt anvender det ,ogstort setupåvirket afudvik­
lingstendenser uden forlandbruget .
2.1.2 Det forskellige forløb afdirektivets indførelse imedlemsstaterne
harnaturligt medført ,atudviklingsplan-tætheden forhele perio­
den1973-1976 ermeget forskellig imedlemsstaterne .Ganske vist
harForbundsrepublikken Tyskland med ialt 223^0udviklingspla­
nerdetabsolut største antal -ca.41%afsamtlige udviklingspla­
ner iFællesskabet vedudgangen af1976 -men udviklingsplan-tæt -
heden iNederlandene ermere end dobbelt såstor som iForbundsre­
publikken .Selv Irland har fordenne periode etrelativt større
antal udviklingsplaner ,ogefter toårsanvendelse harBelgien nået
nogenlunde samme tæthed .
Enberegning ,scmKormissionen harforetaget afudvikl ingsplan -
tætheden beregnet iforhold tilULA ,giver omtrent følgende bille­
de;tallene forForbundsrepublikken Tyskland ersat til 100 :

-10-
Oversigt 2'Udviklingsplan -tætheden
Land 1973 1974 1975(x)
1976
1I
|lalt1973-1976
Deutschland 100 100 100 100 100
Nederland 967 319 139 163 230
Belgique /Belgie 111 135 91
United Kingdom 2 5 16 7
Ireland 69 141 96 107
Danmark 385 171 124 189
(x)beregnet pagrundlag afforeløbige oplysninger
Selv omdenne oversigt kunangiver værdierne igrove trek ,giver
den dogetførste indtryk afudviklingsplanernes fordeling iFæl­
lesskabet .Denviser frem foralt ,atudnyttelsesgraden imedlems­
staterne ,efter atstartvanskelighederne erovervundet -eller
startfordelene erforbi -erlangt mere ensartet ,enddetkunne
forventes ibetragtning afforskellene imedlemsstaternes struk­
tur ,samt atdirektiv 72/159/EØFaltså ihvert fald irelation
til deenkelte medlemsstaters samlede område kan anvendes ensartet .
KunDetforenede Kongerige danner herenundtagelse (1).
2.1.3 Forskellene iudviklingsplan –tæthedens fordeling påregioner i
1975 ideenkelte medlemsstater synes vedførste øjekast atvi^re
forholdsvis store (sebilaget ,tabel 1).
IForbundsrepublikken Tyskland erforholdet mellem yderpunkterne
(Schleswig -Holstein ogBayern )således 210:60 .Lader manimidler­
tiddelstaten Schleswig-Holstein udeafbetragtning ,viser det
sig ,atudviklingsplanernes regionale fordeling idette land er
forholdsvis jcwn ,ogatudviklingsplan-tetheden imindre godt
strukturerede områder (Hessen ,Rheinland-Pfalz )påingen måde er
mindre end iendelstat son f.eks .Niedersachsen .
(1)Billedet bliver iinidlertid etandet ,hvis mankunserpåantallet af
bedrifter påover 5ha.Isåfald erforholdet mellem udviklingsplan -
tætheden iForbundsrepublikken Tyskland ogDetforenede Kongerige i
1976 ca100:55 ,hvilket skyldes ,atbedrifterne iDetforenede Konge­
rige igennemsnit erlangt større .

Modhensyn tiludviklingsplanernes regionale fordeling iNeder­
landene synes der atvrre ennøje sairrænhcTng med dendominerende
produktionsstruktur ietgivet område .Antallet afudviklingspla­
nerersåledes størst ideprovinser ,hvor gartneri (Zuid -Holland )
eller kvægbrug (Friesland ,Noord-IIolland ,Utrecht )dominerer ,og
mindst iprovinserne Groningen ogZeeland ,hvor agerdyrkning er
fremherskende .
Noget tilsvarende galder forBelgien ,hvor derogså erstore for­
skelle mellem ,yderpunkterne ,menkunmedhensyn tilgartneri .Her
harprovinsen Antwerpen ,hvor gartneri erfremherskende ,den abso­
lutstørste udvikl ingspl an-tathed ,der n.-'jsten erdettredobbelte
aflandsgennemsnittet .Men udviklingsplanerne eriøvrigt forholds­
vis jd2vnt fordelt ilandet ;atregionen med denmindste udviklings -
plan-tæthed (Hainaut ),hvor denforholdsmæssige andel ermindre
endentredjedel aflandsgennemsnittet ,ligger sålavt ,synes der
ikke atVejre nogen forklaring på.
Pågrund afdenringe udviklingsplan –tæthed iDet forenede Kongerige
i1975 erdet fortidligt atsammenligne deenkelte regioner .For
dette ene ars vedkommende kan der ikke konstateres større forskelle
mellem deenkelte landsdele .
IIrland erder derimod store forskelle både idenormale områder
ogideområder ,der ihenhold tildirektiv 75/268/EØFanses som
gunstigt stillede .Iforhold tilmiddelwardien 100eryderpunkterne
her 5c*?247 .Efter deoplysninger ,somKommissionen hartilrådig­
hed ,synes der ikke atvcare nogen forklaring pådisse meget store
forskelle .
IDanmark erderret store forskelle mellem landsdelene Jylland og
Sjcdland .Hererudviklingsplan -tætheden iJylland mere enddobbelt
såstor sompåSj.alland .Inden fordisse områder kanderdogikke
konstateres større forskelle .Detkandogfastslås ,atudvik -

-12-
lingsplan-h ■'theden inaboområdet Schleswig-Holstein eren
anelse større end iJylland .Alt ialterder altså ensamlet
region medetantal udviklingsplaner ,derligger over gennem­
snittet ,ogsomerjcjvnt fordelt .
2.1.4 Selv omKonmissionen endnu ikke harsærskilte oplysninger for
1975 andirektivets gennemførelse iugunstigt stillede områder ,
fremgår detdogafbilagets tabel 1,atantallet afudviklings­
planer idisse områder sammenlignet medde"normale "områder er
bemiirkelsesvccrdigt stort ,ogdetselv cmdenbedre støtteordning
idirektiv 75/268/EØFendnu ikke harhaft nogen virkning idette
oar .
IForbundsrepublikken Tyskland falder saledes 20%afudviklings­
planerne påugunstigt stillede områder ,hvis andel afdetsamlede
ULAudgør ca.30% .Nårmanserbort fradelstaten Schleswig-Hol­
stein ,hvor udviklingsplan-tetheden erlangt over gennemsnittet ,
erforholdet mellem normale ogugunstigt stillede områder iden
øvrige del afForbundsrepublikken ca.100:70 .Det samme forhold
kankonstateres iBelgien mellem landsgennemsnittet ogprovinsen
Luxembourg ,der isinhelhed erklassificeret scanugunstigt stil­
letområde .IIrland erforskellen imidlertid større .Her erfor­
holdet 100:52 sammenlignet med landsgennemsnittet eller 136:52
sammenlignet meddenormale områder .
IDet forened.e Kongerige kandet forøjeblikket kunkonstateres ,
atlandsdele ,som ibetydelig grad består afugunstigt stillede
områder (Wales ,Scotland ),harenvasentligt større udviklings­
plan -to±hed end foreksempel England .
Detviser sigsåledes ,atudviklingsplan-tøtheden ikke behøver
atVc^re mindre iområder medugunstige produktionsbetingelser end
iområder medgunstigere produktionsbetingelser .

-13-
2.1.5 Sammenfattende kan detkonstateres ,atdirektiv 72/159/EØF -
efter enimange tilfalde meget lang indkøringsperiode -anven­
des imedlemsstaterne ietbemærkelsesværdigt ensartet omfang .
Hvilke faktorer ,der isi.a :harhaft indflydelse påudviklingspla­
nernes regionale fordeling ,kanikke konstateres pågrundlag af
oplysninger foretenkelt åroguden fyldestgørende grundlagende
data vedrørende strukturerne .Detdrejer sig ihvert fald cmad­
skillige faktorer ,der ilige såhøjgrad omfatter denadministra­
tive struktur ,lanctrvrndenes erhvervsmæssige kvalifikationer ,kva­
lificeret rådgivning osv .somdenstrukturelle udgangssituation .
Denhidtidige udvikling afkrrfter imidlertid klart detalrige
bange anelser for ,atdirektivet kun kunne finde anvendelse i
Fællesskabets "gode "områder .Dedata ,derforeligger fordirek­
tivets anvendelse iområder ,der ihenhold tildirektiv 75/268/EØF
anses somugunstigt stillede ,viser tværtimod ,atantallet afud­
viklingsplaner ialle medlemsstater ,hvor direktivet harværet an­
vendt idenperiode ,beretningen omfatter ,ibåde deugunstigt
stillede områder ogmere generelt harnået enbemærkelsesværdig
tæthed iområder meddårligere struktur ,derkunligger ubetydeligt
under eller måske endda over tætheden idegode områder .

-14-
2.2 Bedriftss tørrelse ogbedriftsudvidelse iforbindelse medenudviklingsplan
2.2.1 Somdetfremgår afoversigt 3,råder 3/4afalle debedrifter i
Fc2llesskabet ,som i1975 harfremlagt enbedriftsudviklingsplan ,
over mere end 20ogmindre end 100haUIA ,ogstørrelsesklassen
20-50hategner sigforover halvdelen afalle planer .Derer
3,6% bedrifter medmere end100ha,medens 9,'".% afalle udviklings­
planer staimter frastørrelsesklassen under 10haog11,6% fra
størrelsesklassen 10-20ha .
Dogviser fordelingen afbedrifter pådeenkelte størrelsesklasser
imedlemsstaterne etmeget broget billede .Medens over halvdelen
afalle bedrifter medudviklingsplan iForbundsrepublikken Tyskland ,
Frankrig ,Irland ogDanmark eristørrelsesklassen 20-50ha,og
ca.3/4,iIrland endog næsten 90% ,eristørrelsesklassen 20-100 ,
har 68%afalle bedrifter iBelgien og47,9% afalle bedrifter i
Nederlandene mindre end 20ha.IBelgien nårbedriftsstørrelsesklas -
senunder 10haoppå44,6% ,iNederlandene 26,9% ,medens denne
gruppe ialle deøvrige medlemsstater holder sigunder 10% .Også i
Danmark stammer hele 27,1% afalle udviklingsplaner frabedrifter
påunder 20haULA .IDetforenede Kongerige harderimod over 75%
afalle bedrifter medudviklingsplan mere end 50haog45%mere end
100 ha .
Somdetfremgår afensammenligning afoversigt 3medbedrifternes
driftsform (oversigt 5)ogmed arten afdeforetagne investeringer
(oversigt 6),erfordelingen afbedriftsudviklingsplaner pådeen­
kelte bedriftsstørrelsesklasser kundelvis betinget afbedrifternes
driftsform .Ganske vist svarer antallet afbedrifter under 10hai
defleste medlemsstater nogenlunde tilantallet afbedrifter med
gartneri eller frugtavl scsnvigtigste driftsform .Det gijlder dog
ikke isamme omfang forBelgien ,hvor enikke ubetydelig delaf
bedrifterne påunder 10hahar kvrsgbrug somdriftsform (provinsen
Liege ).Dette billede bekræftes stort setafudviklingsplanernes
regionale fordeling pådeenkelte bedriftsstørrelsesklasser (se
bilaget ,tabel 2).Antallet afbedrifter påunder 10haer-bort­
setfraprovinsen Liege -usradvanlig stort overalt ,hvor gartneri
ogandre specialkul turer spiller envrsentlig rolle .

-15-
Hvad derdog isear erpåfaldende ,erdetstore antal ibedrifts -
størrelsesklassen 10-20haiBelgien ,Nederlandene ogDanmark ,
somifølge dedisponible oplysninger ikke kantilskrives nogen
specifik driftsform ,over fordetstore antal bedrifter påover
100haiDetforenede Kongerige ,derligger langt over gennemsnit­
tet .Kommissionen råder ikke over detnødvendige talmateriale til
atkunne sætte disse ekstremt forskellige værdier irelation til
f.eks .omfanget afarbejdskraft ogtildriftsform .Øjensynlig af­
spejler disse talimidlertid denforskellige grad afintensivering
ogforskellen iproduktivitet pr.arbe jdsenhed .

-16-
Oversigt 3:Opdelingafudviklingsplanerne efterbedriftsstørrelsesklasser ogprocentdelen
afudviklingsplaner ,dercmfatterenudvidelseafdriftsarealet 1975
LandIAntalgodkendteudviklingsplanerI<10ha 10<20ha 20<50ha 50<C100ha 100
Antal derafmed
h<=dr.udv.%derafmed
bedr.udv.%Iderafmed
bedr.udv.%.derafmed'
bedr.udv..%derafmedbedr.udv.l%1derafmedbedr,udv
IDcutschlarrl83S-0 -17,9 8,3 40.8 7,3 0,9 :9,i 70.-20.8 40," »
IFrance 163 33,7 1.8 100 7,4 41,7 37,7 22,7 ^7,3 3,120,2
I"elerland 1849 13,3 I26,96,2 21 io,e 4:,216,VIrQ29,9 0,1
IBclgicjue/Bclgi'c1052 13 44,6 3,5 23,59,3 2:,8 t-C.f1cr55,9 0,0C;7
IUnitel
IKingiom479 6,95,2 36 1,5 0 15,1 4,2 32,3 ",7rr
ITrclond 5445(1)67,7 0,2 44,444,47,5 r-',o '-7,1 69 22 62,2 ■»2rOftj1J
Darunark 3173 2,3 5,7 1,7 21,4 0,7 18,2 2,9 13 2,4 1,62,0
EØF 20541 40,6 9,4 19-11,6 32,8 Γ7,2 45,2 18 41,7.3,6 29
(1)1974og1975

-17-
2.2.2 Kun itomedlemsstater cmfatter udviklingsplanerne -sondet
fremgår afoversigt 3-ennævneværdig udvidelse afdriftsarea -
let ,nemlig iIrland (67,7% )ogiForbundsrepublikken Tyskland
(47,9% );ibegge lande erder flest udviklingsplaner med hen­
blik påudvidelse afdriftsarealet ,bedriftsstørrelsesklassen
10-20ha (henholdsvis 76,8% og60,9% ),deøvrige bedrifts -
størrelsesklasser erder stort setenjævn fordeling .Det er
derimod enpåfaldende lille delafbedrifterne ,derharudvidet
driftsarealet iNederlandene (13,3% ),Belgien (13% )ogisær
Danmark (2,3% ),skønt antallet afbedrifter medmindre end 20
haULA ,errelativt stort ialle tremedlemsstater .
Denregionale fordeling afdeudvikl ingsbedrif ter (jf.bilaget ,
tabel 2),derharplanlagt enbedriftsudvidelse ,viser desuden ,at
bedriftsudvidelsen idisse medlemsstater kunspiller ennævne­
værdig rolle inogle fåregioner :
Nederlandene :Friesland (19% ),Ijsselmeerpolders (67% ),Nord -
Holland (24% )
Belgien : Hainaut (33%),Namur (36%),Limburg (21% )
IDanmark ermaksimum derimod 3%•
Også iForbundsrepublikken Tyskland kanderimidlertid konstate­
resregionale forskelle .Således ligger procentdelen afudviJclings -
bedrifter medbedriftsudvidelser iområderne medrelativt ugunstig
bedriftsstruktur (Hessen 60% ,Rheinland-Pfalz 59% ,Baden-Wurttem -
berg 70% ,Saarland 76% )tildels betydeligt over landsgennemsnit .
Deterbemærkelsesværdigt -hvad dervilblive taget opsenere -
atenbetydelig delafdetareal ,derermedgået tiludvidelse af
disse bedrifter ,stammer frabedrifter ,derhargjort brug afen
foranstaltning ihenhold tildirektiv 72/160/EØF .Det formodes i
nogle områder atvr-are næsten 100% .
IIrland ligger deregionale gennemsnitsv^jrdier mellem 30og100% ,
uden atderkankonstateres nogen afhængighed afområdernes art ,
daderbåde irelativt gunstigt ogiugunstigt stillede områder
kanregistreres værdier på80%ogderover .

-18-
2.2.3 Denfølgende oversigt viser bedriftsudvidelsernes anfang .Hvad
der idenforbindelse erbemærkelsesværdigt ,erdenlille pro­
centdel afbedriftsudvidelser påmindre end 5haforDetfore­
nede Kongeriges ogDanmarks vedkommende (22% ),medens bedrifts -
udvidelserne afsamme anfang iForbundsrepublikken Tyskland ,
Frankrig ,Nederlandene ogIrland udgør mere end 40% .Medundta­
gelse afForbundsrepublikken Tyskland ogIrland ,dvs .detolan­
demeddenstørste procentdel afudviklingsplaner ,deromfatter
enarealudvidelse ,nårprocentdelen afbedriftsudvidelser på
mindst 10haialle medlemsstater oppåmindst 34% .

-19-
Oversigt 4:Procentdelen afbedrifter ,derudvides
fordelt efter arealudvidelsen pr.bedrift
medlemsstatarealudvidelse pr.bedrift
<2ha 2-5ha 5-10ha >10ha
Forbundsrepublikken
Tyskland 15,0 29,2 30,1 25,7
Frankrig 12,7 30.2 22,2 34,9
Nederlandene 26,8 21,9 18,1 34,2
Belgien 17,7 16,3 21,3 44,7
Det forenede
Kongerige 6,5 16,1 9,7 67,7
Irland 26,6 35,1 22,5 15,8
Danmark 5,6 16,7 31,9 45,9
Medundtagelse afDanmark sker bedriftsudvidelsen iovervejende
grad vedforpagtning (forIrlands vedkantiende mangler derop­
lysninger ).Forbedriftsudvidelse vedkøbforeligger følgende
tal :
Forbundsrepublikken Tyskland 27,5%
Frankrig 14,3%
Nederlandene 23,6%
Belgien 15,6%
Det forenede Kongerige 42,3%
Danmark 62,5%
KuniNederlandene (30,5% )ogForbundsrepublikken Tyskland (23,9% )
erbedriftsudvidelser ,derforegår vedkøbogforpagtning afjord
samtidig ,afstørre betydning .

-20-
2.2.4 Sairmenf attende kandetkonstateres ,atmoderniseringen afland-
brugsbedrifterne itremedlemsstater ,nemlig Danmark ,Belgien
ogNederlandene foregår inden fordenbestående bedriftsstør -
relsesstruktur ,mest udpræget iDanmark -atdenvideregående
rationalisering ogintensivering afproduktionen følgelig domi­
nerer idisse tremedlemsstater .IIrland ogiForbundsrepublik­
kenTyskland erdetderimod især bedriftsstørrelsesklasserne op
til50ha,atudvidelsen afdriftsarealet spiller envæsentlig
rolle ,iForbundsrepublikken imest udtalt grad iområder med
ugunstig bedriftsstørrelsesstruktur .
Deterikke fortiden muligt atpege påyderligere regionalt be­
tingede forhold .
2.3 Drif tsformer ,deplanlagte investeringers artogartfang
2.3.1 Vedanvendelsen afdirektiv 72/159/EØFligger hovedvagten påkvæg-
brugscmrådet (herunder malkekøer ),ogdetbåde hvad angår dendo­
minerende driftsform påansøgningstidspunktet ,ogmedhensyn til
deplanlagte investeringers artogcxnfang .Dette forhold svarer
tilhovedtendensen inden forlandbrugsbedrifterne iFællesskabet .
Således har56,6% afalle bedrifter overvejende kvægbrug scandrifts -
form ,og43,8% afalle bedriftsudviklingsplaner cmfatter investe -
x
ringer ikvægstalde ,mens 71,1% afalle udviklingsplaner anfatter
enudvidelse afbesætningerne .57,3% afalle bedrifter ,scmhar
planlagt investeringer påmere end 20000REpr.beskæftiget ,og
66,2% afalle bedrifter ,derharplanlagt Investeringer påmere end
40000REpr.beskæftiget ,harkvægbrug scmdriftsform .
Iforhold hertil spiller alle andre produktionsformer enlangt
mindre rolle ,detgælder især forsvineopfedning .Fradette område
stanmer kun 6%afalle udviklingsplaner :9,9% afalle planer omfat­
terinvesteringer pådette cmråde .Dette viser ,atdeindskr£mkede
betingelser idirektivets art .9,stk .2,harhindret enuindskræn­
ketudvidelse afdenforædlingsproduktion ,dereruaflvngig af
landbrugsjorden .16,5% afdebedrifter ,dergennemfører enudvik­
lingsplan ,erblandede bedrifter ,11%eragerbrugsbedrifter ,og
7%ergartnerier .
(x)hvoraf denvæsentligste delnokomfatter udvidelsen afkvægbesætningerne •
Kommissionen har ikke nøjagtige oplysninger herom .

-21-
Oversigt 5:Udviklingsplaner fordelt efter driftsform
i%afdet samlede antal udviklingsplaner
LandAntal udvik­
lingsplaner
iKvsgbrug Svinébrug Agerbrug GartneriBlandede
bedrifter
Deutschland . 8350 40,4IT.i 22,4™
6,2 ï-8,9
IFrance 163 62,0 1,2 ! 4,3 1,2 26,4
IMeierlar.d 1849 60,5 0,1 1,6 29,1 8,4
iBelgique /
1082 26,5 |3elgie 42.1 6,1 1,3 23,3
lUnitei
IKingdom 479 36,1 0,6 4,8 5,3 52,5
IIreland 5445 83,2 1,0 2,8 0,2 12,4
Danmark ' 3173 59,3 16,1
I7,1 !
l3,9 13,3
20541 56,6 6,0 11,4 7,3 16,5

-22-
Oversigt 6:Udviklingsplaner fordelt efter investeringens art
(i%afdetsamlede antal udviklingsplaner )
LandDriftsbygninger
Kvæg (2) Maskiner -.Tnrnfnr - .Købafjord
laitKvcsg -
staldeSvinestalde Drivhusebedranger -
Deutschland 67,4 35,3 7(1) 4 58,8 55,7 2,2 13,5
IPrance 96,4 90,8 2,5 90,2 97,5 19,6IJ 1
INederland 98 66,7 0,6 23,9 62,6 67,5 6,2 2,8
Belgique /
Belgie 59,1 30,8 10,4 17,8 65,9 25,5 13,0
United .
Kingdom 98,7 60,3 4,6 4,6 66,2 82,7 47,0 1,5
IIreland 95 28,9 2,7 0,13 87,6 54,4 98,1 0,4
Danmark 96,5 77,2 37 3,8 53,1 52,7 1,1 5,1
82,5 43,8 9,9 5,4 71,1 54,3 29,5I
| 6,8
I
(1)anslaet
I
(2)inkl .forøgelsen afbesætninger fraeget opdræt

-23-
Somoversigt 5og6viser ,erder retvæsentlige forskelle mellem
medlansstaterne medhensyn tildriftsformen pådebedrifter ,der
hargennemført enudviklingsplan ,samt medhensyn tilarten afde
planlagte investeringer .Således erprocentdelen afagerbrugsbe -
drifter iForbundsrepublikken Tyskland ,nemlig 22,^% ,usædvanlig
høj ;ialle andre medlemsstater ligger denunder 5%medundtagelse
afDanmark ,hvor dennåroppå7%.
Procentdelen afbedrifter medkvægbrug somdriftsform ligger i
Det forenede Kongerige ,iForbundsrepublikken Tyskland ogiBel­
gien under 50% ,ognår iIrland oppådenhøjeste værdi ,nemlig
83,2% .Dette billede forrykkes imidlertid ,nårmanserpåinveste­
ringernes art .Herviser detsig ,atkun 28,9% afalle udviklings­
planer iIrland ,selv andesågodt scmalle også omfatter inve­
steringer ibygninger ,og30,8% afalle udviklingsplaner iBelgien
omfatter investeringer ikvægstalde ,medens detilsvarende procent­
dele iFrankrig er90,8% ,iDanmark 77,2% ogiNederlandene 66,7% .
Derimod omfatter iIrland 87,6% ogiBelgien 65,9% afalle udvik­
lingsplaner enforøgelse afbesætningerne .Også iForbundsrepublik­
kenTyskland overstiger antallet afudviklingsplaner ,dercmfatter
enforøgelse afbesætningerne ,antallet afdeplaner ,somomfatter
investeringer ikvægstalde .Medhensyn til Irland skal dettilføjes ,
atlangt defleste udviklingsplaner kunomfatter dræning eller re­
lativt ubetydelige investeringer ibygninger ogforøgelse afbe­
sætningerne ,hvilket samtidig forklarer ,atinvesteringerne idet­
teland gennemsnitligt ersmå .
Idenne forbindelse børogså muligheden foratopnå omstillingspræ -
mie ihenhold tilartikel 10idirektiv 72/159/EØFtages ibetragt­
ning .
Oversigt 7:Antal omstillingsprimier 1975
Deutsch­
land France Nederland BelgiqueUnited
Kingdcm Ireland Danmark
94 75 8 1 248 621 2-1

-24-
ForDetforenede Kongeriges ogFrankrigs vedkcrrmende viser
oversigten ,atder ihenholdsvis 51,7% og46%afalle udvik­
lingsplaner erkalkuleret medkødproduktion scmvigtigste
driftsform .IIrland erdet 11% ,medens foranstaltningen i
artikel 10ideøvrige medlemsstater åbenbart kunerafun­
derordnet betydning .Deterpåfaldende ,atderiBelgien ,Ne­
derlandene ogDanmark sker enforøgelse afbesætningerne med
mindst 200% idetilfælde ,hvor dererkalkuleret medkødpro -
duktion somdriftsform ,medens forøgelsen afantallet afkrea­
turer pådisse bedrifter iForbundsrepublikken Tyskland ogIr­
land ligger påomkring 50%ogiDetforenede Kongerige kunpå
30% .
Derfremkommer også store forskelle medhensyn tilinvesterin­
gerne påkvægbrugsonrådet ,nårmanserpåinvesteringerne pr.
opført stand påudviklingsbedrif terne samt degennemsnitlige
samlede investeringer pr.beskæftiget inden fordette produk -
tionsområde .

-25-
x
Oversigt 8;Investeringer ikvægbrugs sektoren
(i%afdetsamlede antal bedrifter )
LandInvestering ikvagstalde pr.bedrift I
IInvestering pr.besteeftiget på
bedrifter medkvagbrug scmdriftsform
<10000 RE 10-25000 RE1
>25000 RE <20000 RE'i–■–*
20-10000 RE 2<10000 RE
Deutschlan.d 16 211– 1
63 I 46,5'I
28,3 23,2
iFrance 9,3 36 54,7 11,9 69,3 18,8
!Nederland 0 4 96 5,8 54,5 39,7
IBelgië/ Belgique10 49 41 79,6 18,6 1.8
United .
Kingdom42 29 29 67,6 19,7 12,7
IIreland I 75,7 17,3 7 77,8 20,3 1,9
Danmark 28,4 29,3 42,3 23,9 48,6 27,5
EØF­! 27,5
!20,9 51,6 53,0 30,9 16,1
Oversigten viser ,atinvesteringen pr.bedrift ogbeskæftiget i
kvægbrugssektoren iFællesskabet erstørst iNederlandene og
ligger væsentligt over Fællesskabets gennemsnit .Investeringer
påunder 25000REpr.bedrift ogunder 20000KE/beskæftiget
forekatmer praktisk talt ikke idette land .Investeringerne i
denne sektor ermindst iIrland .Herharkun 7%afalle bedrifter
investeret over 25000REistaldbygninger ,og77,8% afalle be­
drifter ,derovervejende erkvægbrugsbedrifter ,harinvesteret
mindre end20000RE/beskæf tiget ;menogså iDetforenede Konge­
rige ,iBelgien ogiDanmark erbedrifterne ,derharinvesteret
mindre end25000RE/bedrift istaldbygninger ,oghvor investe­
ringen pr.beskæftiget ligger under 20000RE,iovertal ,isidst­
nævnte tilfælde dogmedundtagelse afDanmark .
(x)Medhensyn tilinvesteringerne inden forandre driftsformer henvises
dertilbilaget ,tabel 4a).

-26-
Hvad angar svineopfedning ,erdetkun iDanmark ,atdenne
sektor dominerer .Idette land havde 16% afbedrifterne svine -
opfedning somvigtigste driftsform påansøgningstidspunktet ,
og37%afalle udviklingsplaner omfatter investeringer pådette
område .IBelgien omfatter 10,4% afudviklingsplanerne investe­
ringer pådette område ,ialle andre medlemsstater ligger detil­
svarende investeringer pådette område enten betydeligt under 10%
eller forekommer faktisk ikke (Nederlandene ).
Ca.34%afalle gartnerier ,derharfremlagt enudviklingsplan ,
ligger iForbundsrepublikken ,23,5% iNederlandene og19% iBel­
gien .Gartneriernes andel afdetsamlede antal jordbrugsbedrifter
udgør iNederlandene 29% ,iBelgien 26,5% ogiForbundsrepublikken
Tyskland 6%.IDet forende Kongerige erandelen 5%,ogideandre
medlemsstater ligger andelen under 5%,idet derdog ,somf.eks .i
Danmark ,kankonstateres regionale koncentrationer ,derresulterer
i,atandelen erbetydeligt større idisse regioner (f.eks .Sj<>iL-
land ).
Deretstore forskelle iantallet afbedrifter med hovedvcxjt påen
bestemt produktion ogafblandede bedrifter måvelstort setskyl­
desforskellene inaturforhold oglandbrugsstruktur .Detviser isrrr
detusædvanlig store antal kvægbrugsbedrifter iIrland ,denstnrke
koncentration afgartnerier ivisse dele afNederlandene ,Belgien
ogDanmark ogdetusadvanligt store antal blandede bedrifter i
Detforenede Kongerige (53% ),dervelstort setmåskyldes det
store antal bedrifter med over 100 haidenne medlemsstat .
Hvad angår arten afdeplanlagte investeringer ,somoversigt 6i
øvrigt giver oplysninger om,skal detbenFarkes ,at-bortset fra
Belgien ogForbundsrepublikken Tyskland -mere end95%afalle ud­
viklingsplaner omfatter investeringer idriftsbygninger .IBelgien
udgør denne andel derimod kun59,1% ogiForbundsrepublikken Tysk­
land 67,4% .Idisse tolande erderfor enikke ubetydelig delaf
udviklingsplanerne åbenbart begrcsnset tilinvesteringer iinventar .

-27-
Jordforbedring ernavnlig iIrland arafgørende betydning ;her
omfatter nisten alle udviklingsplaner investeringer pådette om­
råde .IDet forenede Kongerige udgør dentilsvarende andel kun
47".,,medens sådanne investeringer kunharringe eller slet ingen
l>ætydning iNederlandene ,Belgien ,Daniiark ogForbundsrepublikken
Tyskland .
Investeringer medhenblik påudvidelse afdrif tsarealet (jordkøb )
synes kun athave beskeden betydning iForbundsrepublikken Tysk­
land ,Belgien ogDanmark .ForFrankrig mangler derher tilsvaren­
deoplysninger ;pågrund afdetforholdsvis store antal bedrifter ,
der udvides som led ienudviklingsplan idenne medlemsstat ,har
jordkøb dogantagelig også envisbetydning .
2.3.2 Derermeget store forskelle iomfanget afinvesteringer pr.mands -
arbe jdsenhed deenkelte medlemsstater imellem .Investeringerne på
under 20000REudgør iNederlandene ogDanmark kun 18% ,medens de
iForbundsrepublikken Tyskland nåroppå52%ogiBelgien ogIr­
land påover 75% .Sagt påenanden måde :antallet afudviklings­
planer medinvesteringer påunder 20000REpr.beskæftiget eru-
særivanligt lille ideførstnævnte lande ,iBelgien ogIrland deri­
mod usædvanligt stort .Derimod erder idetosidstnævnte tilfælde
n.sten ingen udviklingsplaner (under 2%)medinvesteringer påover
40000REpr .beskæftiget .Detstørste antal udviklingsplaner
med investeringer påover 40000REharNederlandene p0% )ogDan­
mark (26% ).Derefter følger Forbundsrepublikken Tyskland med 17%
ogDet forenede Kongerige med 10% .Med hensyn tilinvesteringernes
størrelse pr .beskææftiget ,somudviklingsplanerne omfatter opdelt
efter vigtigste driftsform påansøgnings tidspunktet ,henvises der
tilbilaget ,tabel 4b).

-28-
Oversigt 9:Udviklingsplaner fordelt efter investering
pr.mands arbeidsenhed i%
MedlemsstatInvestering pr^mandsarbe jdsenhed
!<20000RE"
20000-40000RE 40000p
Deutschlarid 52,3i
I
I
30,9rl M I' l «
16.8
France 22,7 60,1 17,2
INederland 18,2 51,8 30,-
IBelgique 86,1 12,2 1.7
IUnited
IKingdom 66,4 ! 24," 9,6
iIreland > 76,6 21,5 1.9
Danmark 21,- 53,-
ι26,-
Nårinvesteringernes cmfang sesiforhold tilbedriften ,ser
billedet noget anderledes ud,menNederlandene harogså her
mindste antal udviklingsplaner medmindre investeringer og
meddetstørste antal igruppen meddestørste investeringer .

-29-
Oversigt 10:Udviklingsplaner fordelt efter investering
pr.bedrift i%
ItïVesfeeiring pr.bedrift■
IMedlemsstat(25000 RE25000 -
50000 RE50000 -
75000 RE75000 -
100000 RE»
*100000 RE
Deutschland 33I
! 28 21 10 8
IFrance 4 44 32 11 9
INederland 2 22 35 . 20 21
IBelgique 48 29 13 7
United
Kingdom 40 21 8 7 24
IIreland 64 30 4 1
I
Danmark 18 46
i22 11 3
Detforholder siganderledes forDetforenede Kongeriges ved­
kommende ,hvor pådeneneside enstor delafudviklingspla­
nerne cmfatter småinvesteringer pr.beskæftiget (66% )ogpr.
bedrift (40% ),mens derpådenanden side eretsærlig stort
antal (24% )udviklingsplaner medinvesteringer påover 100000
FEpr.bedrift .IBelgien ogIrland erderetsærlig stort an­
taludviklingsplaner medsmåinvesteringer pr.bedrift ogbe­
skæftiget ,hvad derfuldt udstemmer overens medbedriftsstør -
relserne idisse medlemsstater ogviser ,atdereretstort
antal småbedrifter medforholdsvis beskedne investeringer .I
Detforenede Kongerige erderderimod etstort antal større
bedrifter ogscmfølge deraf store investeringer pr.bedrift
medmange beskæftigede ogderfor medenforholdsvis beskeden
investering pr.beskæftiget .

-30-
Investeringens størrelse pr.beskæftiget står også ietvist for­
hold tiltedrifternes driftsform ,derimidlertid påingen måde
viser sarrme tendens ialle medlemsstater .Foragerbrug sbedr ifter­
nesvedkommende erantallet afudviklingsplaner medmindre inve­
steringer klart større iForbundsrepublikken Tyskland ,Frankrig
ogNederlandene endgennemsnittet idepågældende medlemsstater ,
dvs .investeringerne erher ialmindelighed mindre .Detmodsatte
erimidlertid tilfældet forDanmarks vedkommende ,hvilket tyder
på,atderpåagerbrugsbedrif terne foretages særlig store inve-
storinger imaskiner .
Også forgartneriernes vedkommende erderforholdsvis mange ud­
viklingsplaner medsmåinvesteringer ,hvad dernavnlig viser sig
idemedlemsstater ,hvor denne driftsform har enforholdsvis stor
andel (Nederlandene ,Belgien ,Forbundsrepublikken Tyskland og
Danmark ).Forkvægbrug sbedr ifterne svedkommende ligger antallet
afudviklingsplaner med småinvesteringer derimod under detna­
tionale gennemsnit iForbundsrepubliJ -d-cenTyskland ,Frankrig ,Ne­
derlandene ogBelgien ;ideandre medlemsstater erder ingen be-
mærkelsesvcerdige afvigelser iforhold tilandre driftsformer .
For svinebrugsbedrif ternes vedkommende ersituationen nogenlunde
den saimie .IForbundsrepublikken Tyskland ognavnlig iDanmark
erantallet afplaner medsmåinvesteringer lille ,ideandre
medIons stater erderderimod ingen afvigelser .
2.3.3 Kun iDanmark erder iberetningsperioden ikke givet nogen ekstra
national støtte ihenhold tilartikel 14,stk .1,idirektiv 72/
159/EøF tilbedrifter ,somgennemfører enudviklingsplan .INe­
derlandene ,menogså iDetforenede Kongerige ogIrland ,erdenne
ekstra støtte udelukkende eller forenstor dels vedkommende gi­
vettiljordforbedringer ,især dræning ,iForbundsrepublikken
Tyskland ogBelgien derimod tilinvestering ibygninger ,menogså
tiljordkøb .Medens denne støtte iBelgien gives tildendelaf
investeringen ,deroverstiger 40000REpr.beskæftiget ,bliver
der iIrland ,Detforenede Kongerige ogNederlandene givet enstør­
restøtte .IForbundsrepublikken Tyskland anvendes enkombination
afdisse tomuligheder ,mendetkanhernoteres ,atlandmændenes
eget bidrag ,som idette land ligger over Fællesskabets gennemsnit
(jf.oversigt 12),bevirker ,atdenekstra nationale støtte ,scfn i
mange tilf.jlde erstor ,ikke kommer tilatudgøre enuforholdsmæs­
sigstor andel set iforhold tildensamlede investering iforbin­
delse med enudviklingsplan .

-31-
Oversigt 11;Bedriftsudviklingsplaner ,scmderergivet
ekstra støtte til ihenhold tilartikel 14,
stk .1,fordelt efter vigtigste driftsform -1975
LandAndel afdet
samlede antal
bedrifter med
udviklingsplan
(%)KvH^brug
fa)Svine -
cpfedning
(%)Gartneri -
brug
(f°)Agerbrug
tø)Blandede
bedrifter
IDeutnchland 38 48,6 6,9 5,6 12,1 24,5
INederland •24 77,2 10,5 3 9,3
IPelgien
uexgie
United
Kingdora100 36,1 0,9 5,2 4,8 52,0
Ireland 76 83,5 0,6 0,2 2,6 12,7
(x)ingen oplysninger
2.3.4 Oplysningerne anlandrrtmdenes egen deltagelse ifinansieringen
afdeplanlagte investeringer viser betydelige forskelle mellem
deenkelte medlemsstater .Herbemærkes navnlig detstore antal
(over 75% )udviklingsplaner medeget bidrag påunder 20%iNe­
derlandene ,Belgien ogDanmark ogdetstore antal medeget bidrag
påover 30%iForbundsrepublikken Tyskland ogFrankrig .Qndet
ermuligt atsammenligne detligeledes meget store talforIrland
ertvivlsomt pågrund affinansieringssystemet ,scmeranderledes .

-32-
Oversigt 12:Denbegunstigedes eget bidrag
Medlemsstat 20% 20-30% 30%
Deutschland 12 40 48
France 28 33 39
Nederland 83 10 7
Belgique 76 24
United Kingdcm
Ireland 8 6 86
Danmark 89 7 4
ForDetforenede Kongerige forelå deringen oplysninger ,hvil­
ketbegrundedes med ,atstøtten udelukkende gives iform af
kapitalstøtte ,ogatderikke foreligger nogen oplysninger cm,
hvorvidt ogigivet fald ihvilket cmfang deroptages låntil
finansiering afinvesteringer .Selv cmderkanvære envisfor­
skel på,hvordan deegne bidrag takseres ideenkelte medians -
stater ,kandetikke forklare destore forskelle mellem Neder­
landene ,Belgien ogDanmark pådeneneside ogdeøvrige medlems­
stater pådenanden side .

-33-
2.4 Franne afinvesteringen pabedrifter uden udviklingsplan
2.4.1 Direktiv 72/159/EØFbemyndiger medlemsstaterne
iartikel 14,stk .2,første afsnit ,tilatydeinvesterings -
støtte tilbedrifter ,derikke gennemfører enudviklingsplan ,
derermindre endden ,derydes tilbedrifter medudviklings­
plan ,under forudsætning afatbyrden fordenbegunstigede
selv mindst udgør 5%;
- iartikel 14,stk .2,litra a),tilienovergangsperiode på
5årunder visse forudsætninger atydedensamme støtte til
bedrifter ,scanikke kangennemføre enudviklingsplan ,santil
bedrifter medudviklingsplan .
Oversigt 13:Antal bedrifter ,derharmodtaget investeringsstøtte ,
oggennsnsnitlig investering pr.bedrift (iRE)
Bedrifter med 1 Bedrifter udenudviklingsplan I
Landudviklingsplan Art .14,
første a:stk .2,
ËsnitArt .14,stk .2,litra a
:Ί : : Γ
Antal ' Investering Antal Investering Antal Investering 1
Deutschland 8350 45000 233 +15000 (2)1931 (12000)(1)
INederland 1849 57000 2145 9344
Belgique 1082 15ooo 2803 14187 526 12078
1UnitedKingdom 479ca. (2)
45000 48941 4525
IIreland5445ca. /
16000 779 2203 3825 2549
Danmark
1
13173 47000 3974 12431
(1)maksimumsbeløb ;detgennemsnitlige beløb måantages atligge betydeligt lavere
(2)anslået

2.4.1 Alle medlemsstater hargjort brug afbemyndigelsen iartikel 14,
stk .2,første afsnit ,selv omdetersket påmeget forskellig
måde .
Medens det iNederlandene ogDanmark drejer sigomkortfristede ,
somoftest konjunkturbestemte undtagelsesforanstaltninger som
støtte tilbyggeri eller dræning ,iForbunds republikken -påfå
undtagelser nær -overvejende omstøtte tildeltidslandbrug
ogsammenslutninger ,erder iBelgien ,Detforenede Kongerige og
Irland generelle støtteordninger .
Det erbentarke Ises vejrdigt ,atinvesteringerne iDet forenede
Kongerige ogiIrland igennemsnit ersmåbåde set iforhold til
deandre medlemsstater ogpåbaggrund afomfanget afinvesterin­
gerne påbedrifter ,dergennemfører enudviklingsplan ;mendeter
iscjr v..?rd atlo3gge irvirke tildetusædvanligt store antal tilfalde
kombineret med investeringernes ringe omfang iDet forenede Konge­
rige ,hvoraf man kanslutte ,atinvesteringsstøtten harkarakter
aftilskud tilinvesteringer ,scanderopstår behov formed regel­
mæssige mellemrum .
Nårmanserpådenregionale spredning (jf.bilaget ,tabel 3),er
detiøjenfaldende ,atden iNederlandene ermeget mere regelmæs­
sigendudviklingsplanernes ,ogatantallet afbedrifter ,der i
henhold tilartikel 14,stk .2,første afsnit har fået denmindste
støtte ,iBelgien ligger over gennemsnittet inogle regioner ,hvor
antallet afudviklingsplaner ligger under gennemsnittet .Således
tegner provinserne Hainaut ,Liege ogNamur sigfor 20safalle ud­
viklingsplaner ogca.65%afalle bedrifter ,sonderergivet
støtte til ihenhold tilartikel 14,stk .2,første afsnit .

-35-
2.4.2 Deterkun iForbundsrepublikken Tyskland ,Belgien ogIrland ,
atdergives midlertidig støtte ihenhold tilartikel 14,stk .
2,litra a).Detdrejer sigher ,somdetogså fremgår afin­
vesteringernes gennemsnitlige størrelse ,cmenmeget begramset
investeringsstøtte iForbundsrepublikken ogIrland ,medens der
derimod iBelgien ertale cmetsystem ,dererhelt ligestillet
medstøtten tilbedrifter medudviklingsplan .Således erder i
detrenævnte provinser følgelig blevet givet midlertidig støtte
iflere tilfælde ,enddererblevet givet støtte tiludviklings­
planer ,ogidetmindste iprovinsen Liege erinvesteringerne
påbedrifter medudviklingsplan antagelig igennemsnit mindre
endpåbedrifter ,somharmodtaget midlertidig støtte .Også her
tegner disse treprovinser sigfor 65%afelle tilfolde ,hvor
derergivet midlertidig støtte .Derimod udgør antallet aftil-
folde ,hvor derergivet midlertidig støtte ,iprovinsen Luxem­
bourg ,der isinhelhed erklassificeret scanugunstigt stillet
område ,mindre endhalvdelen afantallet afudviklingsplaner .
IIrland gives denmidlertidige støtte ica.2/3afalle til-
folde tildeugunstigt stillede områder ,iForbundsrepublikken
ica .40% .Foranstaltningen erkoncentreret cmdelstaterne Bayern
(ca .46% ),Hessen (ca .11% )ogNiedersachsen (ca.8%).Ideøv­
rige delstater spiller denne foranstaltning kunenunderordnet
rolle .

-36-
2.5Direktiv 75/268/EØF ,afsnit II-udligningsgodtgørelse
IForbundsrepublikken Tyskland ,Detforenede Kongerige ,Irland og
Frankrig blev der i1975 -iBelgien i1976 medtilbagevirkende
kraft for1975 -ydet udligningsgodtgørelser ihenhold tildirektiv
75/268/EØF .
I1975 var der x
Forbundsrepubl ikken
Tyskland 88071bedrifter medetdriftsareal på 1-62108ha
Det forenede
Kongerige 42477bedrifter medetdriftsareal på 6018821ha
Irland 27691bedrifter medetdriftsareal på 688820ha
Belgien 11627bedrifter
der fikudligningsgodtgørelse .Dedata ,dereropgivet forIrland ,ved­
rører imidlertid kunden del afbedrifterne ,sonderallerede blev udbe­
talt udligningsgodtgørelse til i1975 ,daendel afdetsamlede antal be­
vilgede godtgørelser først blev udbetalt i1976 ,ogderendnu ikke fore­
ligger fuldstændige oplysninger fordenne dels vedkommende .
Forbundsrepublikken
Tyskland 28319 264REgennemsnitsbeløb pr.bedrift 322RE
Frankrig 54142 320REgennemsnitsbeløb pr.bedrift 255RE (1)
Belgien 7720000REgennemsnitsbeløb pr.bedrift 660RE
Det forenede
Kongerige 70752942REgennemsnitsbeløb pr.bedrift 1663RE
Irland (x) 11139975REgennemsnitsbeløb pr.bedrift 402RE
Antallet afstorkreaturer ,sonderblev ydet udligningsgodtgørelse for ,
ogdengennemsnitlige udligningsgodtgørelse /storkreatur var i1975 .
Antal storkreaturer RE/storkreatur
Forbundsrepublikken Tyskland 939875 30
Frankrig 1524964 35,5
Belgien (1) 290000 28,6
Detforenede Kongerige 1854158 37,17
Irland (x) 435105 25,6
(1)anslaet
(x)godtgørelse udbetalt i1975 (derblev for1975 bevilget ialt20626845RE
for ialt 986606storkreaturer ,hvilket giver engennemsnitlig godtgørelse
på20,88 REpr.storkreatur ).

-37-
Nårmanserpadengennemsnitlige godtgørelse pr.storkreatur ,ma
mantage ibetragtning ,atudligningsgodtgørelsen formalkekøer i
områderne ihenhold tilartikel 3,stk .4og5,kunkanudgøre 80%
afdetbeløb ,dergives forandre storkreaturer ;denne ordning be­
nyttes f.eks .ikke iDetforenede Kongerige ,somikke yder nogen
godtgørelse formalkekøer ,menhar ihøjgrad indvirkning pågen­
nemsnitsbeløbet ,navnlig iBelgien .

-38-
3.Anvendelsen afdirektiv 72/160/EØF
3.1 Ophørsgodtgørelser og-pranger -antal ogfordeling
Imodsætning tildirektiv 72/159/EØF ,son ialle medlemsstater havde
krævet omfattende ændringer eller tilpasninger afdenationale støtte­
ordninger ,fandtes der i6afFællesskabets medlemsstater allerede
foranstaltninger forstøtte tillandnvmd ,deropgav deres bedrift før
tiden ,som imange tilfælde kunkrævede enubetydelig tilpasning til
direktiv 72/160/EØF .Somfølge deraf harindførelsen afdirektivets
foranstaltninger ,nårmanserbort fraIrland ,ikke været belastet med
specielle startvanskeligheder ,ogdeforeliggende oplysninger muliggør
således enmere definitiv bedømmelse .
3.1.1 IFællesskabet blev der iperioden 197 ■'»-1976 betalt godtgørelser
eller preanier tilca.37500landmand ,dererophørt med atudøve
landbrugsvirksomhed førtiden ogharafgivet det areal ,dehar
drevet ,tiludvidelse afandre bedrifter .
Oversigt 14:Antal modtagere afgodtgørelse eller pmnie
Land 1974 1975i
1976 (x)
Deutschland ca .5000 7723 5870
France 2550 6713 6461
Nederland 182 262 ca . 250
Belgique 228 385 321
Luxembourg 119 39
United Kingdom 160 376 344
l
Ireland 113 131
(x)foreløbige oplysninger3.
3.1

-39-
Oversigt 15:Anvendelsen afdirektiv 72/160/EØF-1975
Γ Modtagere Frigjorte arealerBedrifter derharøgetderestillignendeAnvendelsen afde"frigjorte areater
LandAntal ■Deraf ,
refusions-
berettigedeIait
haPr.
modtager
-haFrigjort !
arealpr
LOOOhaUUAntalDerafmed
udviklings­
planArealpr
bedrift
haArt.5,
'stk.1
litraa)
.haArt.5,
stk.1,t
haArt.5,
stk.2
haArt.5,
stk.3
har
IT)Rente 6200 219 7129712,5616874 2891 4,215205 190 55637 265
præmie1523 6628*6,2 1426
I1333 4,6 6154 110 209
FRente
pramie6713)
225)11294916,16 4 10690 87,79 !144104882760
NLRente
prantle104)
158)3 1183 4,5 1 342 2,5 31 855 297
ΒRente
prsmie322)
65)1 2892 7,15 2 735!
2
!
I
I18 2600
LRente
prcanie93)
26)1126 9,5 9 316I
i3,5 31 1095
1JKRente
pramie362)
14)21114529,60,6I3
lIa
is "480
I
Ij396
I10369
IRRente
pramie
iUl)
2)9 177515,7 0,4 12 1
i12,5 150 1625
(x)ForNiedersachsen ,HessenogRheinland-Pfalz foreligger derkunoplysninger cmantallet (457)afprcmier.
Tallenevedrørerderforkun1066prfanier. ~

-40-
I1975 ,saridenne beretning vedrører ,cgsomerdeteneste år,scm
derforeligger detaljerede oplysninger for ,varderca.15700
tilfcd.de ,scmfordeler sigmeget forskelligt påmedlemsstaterne
(jf.oversigt 15).Alene iFrankrig ogForbundsrepublikken Tysk­
land blev deri1975 ydet 12913ophørsgodtgørelser ,menLuxembourg
harmed 93godtgørelser nokdetforholdsmæssigt største antal .Der­
imod erantallet aftilfælde betydeligt mindre iNederlandene ,Det
forenede Kongerige ogIrland ,ogforIrlands vedkommende skal det
tages ibetragtning ,atdirektivets foranstaltninger erhelt nye
fordette land ogifølge sagens natur krwer enindkøringsperiode
(1).Dette billede bekræftes ,nårmanserpåomfanget afdet fri­
gjorte areal :forhver 1000 haULAerder iårfrigjort 9haiLu­
xembourg ,6haiForbundsrepublikken ,4haiFrankrig og2hai
Belgien vedhjælp afforanstaltningerne .INederlandene ertallet
1ha,iDetforenede Kongerige 0,6haogiIrland 0,4ha .Ialle
medlemsstaterne erforanstaltningerne hovedsagelig blevet anvendt
pålandmænd påover 55år.Kun iNederlandene erantallet afmodta­
gere under 55årbetydelig større endantallet afmodtagere over
55år .
Også inden formedlemsstaterne erder imange tilfælde store for­
skelle medhensyn tildenregionale fordeling (2),derofte genspej­
lerforskellene ibedriftsstørrelsesstruktur ideforskellige områ­
der .Således ernæsten 25%afalle modtagere afgodtgørelser eller
prjnier iForbundsrepublikken bosiddende idelstaten Bayern .Til
trods herfor udgør detfrigjorte areal herkun 4hapr.1000 haUIA
over for 10haiSchleswig-Holstein ,derkuntegner sigfor 7%af
alle tilfældene .Mindst er "tætheden "iSaarland med 2,1hapr.1000
haULA .
IFrankrig erdestørste ogmindste talhenholdsvis 7haforhver
1000 og1ha (Pays delaLoire -Korsika ).Afde22programregioner
ligger 13kunensmule over eller under detnationale gennemsnit .
Derimod ligger alle regioner idenordøstlige landsdele (regionerne
nr.11,21,22,23,31,41 (2))betydeligt under detnationale gen­
nemsnit .Detgælder ligeledes forregionen Languedoc .
(1)således erderf.eks .iForbundsrepublikken ideførste 2år,hvor foran­
staltningen harværet anvendt (1969 -1970 ),ialtkunydet 2350ophørs -
godtgørelser ,ogdererblevet frigjort ca.0,5hapr.1000 ha.
(2)jf.bilaget ,tabel 5.

-41-
INederlandene tegner provinserne Limburg (31% )ogZuid-Holland
(18% )sigfordenstørste andel ,medens andelen iprovinserne
Groningen ,Utrecht ogZeeland ialtkunudgør ca.8%.
IBelgien derimod erder ikke blevet gjort særlig stor brug af
foranstaltningerne ,ogfordelingen ernogenlunde jcevn .Idette
land rækker "tætheden "fra 3,2hapr.1000 haiprovinsen Luxem­
bourg til 1,1haiprovinsen Antwerpen .
IDet forenede Kongerige tegner England sigforca.-18,9% ,Wales
8,3% ,Skotland 32%ogNordirland ca.10,4% .
IIrland tegner deugunstigt stillede områder idenvestlige del
aflandet sigfor 65%afalle tilfælde .
3.1.2 Forskellene iforvaltningen afforanstaltningerne imedlemsstaterne
erpåfaldende .Medens antallet aftilfælde ,somderertruffet af­
gørelse cm,nogenlunde svarer tilantallet afindsendte ansøgninger
iForbundsrepublikken ,Frankrig ,Belgien ,Luxembourg ogDetforenede
Kongerige ,anslås det ,atbehandlingen igennemsnit varer ca.2år
iNederlandene ,ogf.lle tilfælde i1975 vedrører altså ansøgninger ,
dererblevet indsendt i1973 eller 1974 .Afde1530ansøgninger ,
dervarblevet inasendt fra1972 tiludgangen af1975 ,varderved
udgangen af1975 kunekspederet 855 ,ogderaf varder 224eller ca.
25% ,scmaldersgrænsen varoverskredet for ,eller hvor ansøgningen
blev trukket tilbage .Næsten 45%afalle ansøgninger varendnu ikke
ekspederet vedudgangen afdette år.Også iIrland erdermange an­
søgninger ,derendnu ikke erblevet behandlet .
Detsamme ertilfældet iFrankrig ,menherdrejer detsigkunanan­
søgninger cmengangsprcanie .
IFrankrig blev næsten alle ansøgninger cmophørsgodtgørelse god­
kendt .IForbundsrepublikken Tyskland ,Belgien ogLuxembourg lig­
gerantallet afafviste ansøgninger mellem 12og15,5% afalle eks­
pederede ansøgninger ,etantal ,derkanbetegnes scmhelt normalt .
INederlandene blev 33,75% afalle ekspederede ansøgninger afvist ,
hvad derresulterede i,atderafde855ansøgninger ,derblev eks­
pederet mellem 1972 og1975 ,kun i48,9% aftilfældene blev bevil­
getgodtgørelse eller prcanie ,deraf imere end 80%aftilfældene
til landmænd ,dervar under 60år.

-42-
IDet forenecL :Kongerige er35,17% afansøgningerne blevet afvist .
IBelgien ogFrankrig er-imodsætning tilophørsgodtgørelsen -
ansøgningerne anpræmie blevet afvist ihenholdsvis 33,75% og36,9%
aftilfaldene .
IIrland ersituationen enhelt anden pådette punkt :herblev 71,6%
afalle ekspederede ansøgninger cmophørsgodtgørelse ogca.95%af
alle ansøgninger cmprc-anie afvist ,hvad deregentlig kunkanforkla­
resmed ,atderharværet startvanskeligheder iforbindelse med den­
neforanstaltning ,derernyforIrland .
Det imange tilfælde meget store antal afviste ansøgninger skyldes
nokhovedsagelig ,atansøgerne enten ikke mere kanbetragtes sort
landmænd med landbrug sonhovederhverv eller overskrider degranser ,
sommedlemsstaterne harsatmedhensyn tilbedriftsstørrelse eller
indkomst .Ganske vist kan dette ikke helt forklare det store antal
afviste ansøgninger iNederlandene ,hvor foranstaltningerne til
fremme afophør medlandbrugsvirksomhed førtiden åbenbart erblevet
anvendt temmelig restriktivt ,enkonklusion ,derogså bekræftes -
hvad dervilblive taget opsenere -nårmanserpåstørrelsen afde
bedrifter ,hvis ansøgninger blev godkendt .Dogkommer også idette
land 40%afalle afviste ansøgninger frabedrifter ,derharoverskre­
detden fastsatte indkomstgnanse .
Kun iForbundsrepublikken Tyskland ,Irland ognavnlig Detforenede
Kongerige harogså bestemmelserne omanvendelsen afdetfrigjorte
areal spillet enstørre rolle vedafvisningen afansøgningerne .I
Frankrig erdenne afvisningsgrund kunudslaggivende iforbindelse
medengangsprttmien (ca.92%afalle afviste ansøgninger ompræmie ).
3.2 Størrelsen afdebedrifter ,dererblevet opgivet
Oversigt 15giver oplysninger angennemsnitsstørrelsen afdeopgivne
bedrifter ,dergårfra4,5haiNederlandene til29,6 haiDetforenede
Kongerige .Samtidig viser detsig ,atforskellene mellem Forbundsrepu­
blikken ,Frankrig ,Detforenede Kongerige ogIrland stort setsvarer til
strukturforskellene medhensyn tilbedriftsstørrelser idisse medlems­
stater .Detgc~2lder iøvrigt også medhensyn tilderegionale forskelle
inden fordisse medlemsstater (jf.herbilaget ,tabel 5).

-43-
ILuxembourg ,Belgien ognavnlig iNederlandene ersituationen imidler­
tidenanden ,idet deopgivne bedrifters usædvanligt ringe gennemsnits -
størrelse slet ikke passer ind ibilledet forFællesskabet scmhelhed .
Tallene forLuxembourg ognavnlig forBelgien viser ,atdegrcmser ,der
ersatforforanstaltningerne idisse medlemsstater medhensyn tilde
berettigedes indkomst eller bedrifternes størrelse erretlave oghur­
tigt overskrides afselv meget småbedrifter ;iBelgien harforvaltnin­
genafforanstaltningerne ihenhold tildirektivets artikel 14,stk .2,
litra a),sikkert også envisindflydelse ;forklaringen forNederlande­
nesvedkannende er,scmogså oversigt 16viser ,hovedsagelig ,atforan­
staltningerne iovervejende grad harværet begrcaiset tilgartnerisekto -
ren (ca.61%afalle tilfælde ).Idette land ligger idefire provinser
(Utrecht ,Zuid-Holland ,Nord-Brabant ogLimburg ),der tilsairmen tegner
sigforca.58%afalle godkendte ansøgninger ,dengennemsnitlige be-
driftsstørrelse mellem 1,44 og2,19 ha,ogkun iprovinserne Friesland
ogDrente ,hvor ca.15,6% afdebedrifter ,dererblevet opgivet ,lig­
ger ,ergennemsnitsstørrelsen over 10ha (henholdsvis 12haog11,4 ha).
Ilandsgennemsnit havde 65,6% afbedrifterne optil 3ha,ogkun ide
nævnte provinser Friesland ogDrente erandelen påunder 25% .Bedrifter­
ne,derharafstået mere end 10ha,harmed 21,4% denlaveste andel i
Fællesskabet .
Kun iBelgien erderentilsvarende lille andel (26,4% ).
Oversigt 16:Modtagere afgodtgørelse ogpræmie
fordelt efter bedriftsst^rrelsesklasse
Land Antal ^1^ <10ha 10-<20ha \20ha
RenteDeutschland :
Pîrarde5692
I 106641,9
| 86,240,3
11,217,8
i2,6
IFrance 6938 42,7
78,6 (2)30,0 26,9
I"eierland 262 21,4
Belgicpie /
Belgie387 73,6 24,6 1,6
Luxembourg
United Kin,^oni86 ]
37631,4
11,9743,84 |
25,53 :19,77
62,5
Ireland 113 15,04 61,06 23,89
(1)Antal beregnet medhenblik padenne oversigt
(2)deri indgår :43,9% <1ha,14,8% 1-<2ha,6,9% 2-<3ha
(3)deri indgår :13,56%>50 ha

-44-
Ideøvrige medlemsstater vedrører over 50%afalle godkendte ansøg­
ninger bedrifter medmere end 10ha,iDetforenede Kongerige over
60%bedrifter medmere end 20ha.Den forskel ,derherkankonstateres
iForbundsrepublikken Tyskland mellem ophørsgodtgørelser ogpræmier ,
skyldes nokstort setdels ,atdetkuneridenne medlemsstat ,atdel-
tidslandbrug istørre omfang harmodtaget engangsprænien ,dels ,at
prcanien ikke erstor noktilatøvetiltrækning pålandmænd ,derdriver
enbedrift påover 10hasomhovederhverv .Detpåfaldende ringe antal
bedrifter påunder 10haiIrland (15,04% )kanstort setforklares ved ,
atderinden fordette størrelsesområde -ligesom inden fordetområde ,
sondirektiv 72/159/EØFomfatter -erkonkurrence mellem deneksiste­
rende lovgivning pådetsociale område ogstrukturforbedringsforanstalt -
ningerne .
Hvad angår deregionale forskelle ideenkelte medlemsstater ,scmogså
optræder her ,henvises dertilbilaget ,tabel 6.
3.3 Anvendelsen afdet frigjorte areal
3.3.1 Nårman serbort fraIrland ogNederlandene ,ernæsten alden fri­
gjorte jord imedlemsstaterne overgået direkte tilandre jordbrugs -
bedrifter .IIrland derimod harstatens jordkommission overtaget
alden frigjorte jord oghavde vedudgangen af1975 endnu ikke la­
detdenovergå tilnogen definitiv anvendelse .INederlandene har
detdelvis statslige SBLkunovertaget ca.25%afdetfrigjorte
areal ,selv omdet ,som iIrland ,retligt havde været muligt for
dette jordopkøbende organ ,ihenhold tildirektivets artikel 5,
stk .2,atopkøbe eller forpagte aljorden .
Detareal ,dererinddraget fralandbruget ogovergået tilanden
anvendelse ihenhold tildirektivets artikel 5,stk .1,litra b),
erialle medlemsstater lille ,detnårkun iDet forenede Kongerige
oppåenandel på3,5% ogiNederlandene ogLuxembourg påca.2,5%
afdetfrigjorte areal .

-45-
Vedvurderingen afanvendelsen afdetfrigjorte areal tilbedrif­
ter ,dergennemfører enudviklingsplan ihenhold tildirektiv 72/
159/EØF ,skal detførst fastslås ,atder iFrankrig ogLuxembourg
praktisk talt ikke erblevet gennemført nogle udviklingsplaner i
1975 ,ogatover 90%afdetfrigjorte areal iIrland hidtil ikke
erblevet benyttet tilnoget formål .Disse trelande kommer såle­
des ikke ibetragtning iberetningsperioden .
Hvad deøvrige medlemsstater angår ,kandetfastslås ,atderkun i
Forbundsrepublikken Tyskland erblevet tilført bedrifter medud­
viklingsplan medenv^Gsentlig andel på27,4% afarealet ,ogderer
her stor forskel mellem ophørsgodtgørelse ogpræmie .Iførstnævnte
tilfælde udgør andelen 21,3% ,isidstnævnte derimod 92,86% .
Deteridenforbindelse påfaldende ,atdetganske vist kuner3,5%
afdeydede godtgørelser ,deropfylder betingelserne forFællesska­
bets deltagelse ifinansieringen ,men at21,3% afarealet erblevet
anvendt ihenhold tildirektivets artikel 5,stk .1,litra a).Ca .
17,1% afalle bedrifter ,derharovertaget den jord ,dererblevet
frigjort vedhjælp afgodtgørelsen gennemfører enudviklingsplan ;
forpræmiens vedkommende udgør dentilsvarende andel ca.93% .En
sammenligning medoversigt 3viser ,atca.72%afalle bedrifter
med enudviklingsplan ,deromfatter enudvidelse afdrif tsarelaet ,
harovertaget arealer ,dererblevet frigjort vedhjælp afophørs -
godtgørelsen ,ogca.33%arealer ,dererblevet frigjort vedhjælp
afprrcmien .
Selv omudviklingsplan-tætheden iNederlandene erlangt større end
iForbundsrepublikken ,eller ienprovins somFriesland ,hvor der
erblevet frigjort landbrugsarealer istort omfang ,endda ernisten
dobbelt såstor ,erder i1975 idette land ikke afgivet eneneste
hektar afdetareal ,saridererblevet udbetalt enydelse for ihen­
hold tilordningen forbedrif tsophør ,tilenbedrift ,dergennemfører
enudviklingsplan ,ogdet tiltrods for ,atbestemmelserne cmarea­
lernes anvendelse ,derermeget mere restriktive endForbundsrepublik­
kens ,skulle have bevirket detmodsatte ,ogdette land haretjordop -
købende organ ,hvis opgave deteratfordele jorden ,sådenfinder
den ønskede anvendelse .

-46-
IBelgien ogDetforenede Kongerige erdernastenheller ingen
afdefrigjorte arealer ,dererblevet anvendt tiludvidelse af
bedrifter medudviklingsplan ,hvad der iDetforenede Kongerige
kunkanforklares veddenringe udviklingsplan-tøthed i1975 .
3.3.2 Medundtagelse afDetforenede Kongerige ,hvor dererforeskrevet
oggennemført samlet overdragelse afdeafenlandmand frigjorte
arealer tilenanden bedrift ,erder ialle medlemsstater foreta­
getenofte betydelig opdeling afdefrigjorte arealer .Ideen­
kelte medlemsstater kanfølgende forhold konstateres mellem antal­
letafbedrifter ,dererblevet opgivet ,ogantallet afbedrifter ,
derharovertaget jorden :
Deutschland godtg0relse 1:2,9
prûmie 1:1,34
France 1:2,07
Nederland 1:1,8
Belgique 1:1,93
Luxembourg 1:2,7
United Kingdom 1:1
Deterkun iForbundsrepublikken Tyskland ,atderpadette tids­
punkt erstørre forskelle mellem områderne .Hererforeksempel
det tilsvarende forhold iAlterskassenbezirk Baden 1:6 ,Rheinland -
Pfalz 1:,6ogOberbayern 1:1,45 .
Ialle medlemsstater ,somder foreligger oplysninger for ,med und­
tagelse afIrland ,erstørstedelen afdetfrigjorte areal blevet
bortforpagtet tildebedrifter ,derharovertaget jord ,selv om
arealerne ,som f.eks .iLuxembourg ,hidtil overvejende varblevet
drevet afejerne .Medhensyn tilenkelthederne vedrørende besid -
delsesforhold ogoverdragelsens arthenvises dertilbilaget ,tabel
7.
3.4 Sarrmenf attende kandetfastslås ,atsamspillet mellem detomalScTtninger
idirektiv 72/160/EØF ,nemlig dels atskabe etsocialt alternativ for
bedrifter ,derIkke kaneller ikke viludvikle sig ,dels atlade frigjort
jord overgå tildebedrifter ,dergennemfører enbedriftsudvikling i
henhold tildirektiv 72/159/EØF ,iberetningsperioden 1975 ikke harhaft
dettilsigtede og-somresultaterne afanvendelsen afdirektiv 72/159/
EØFklart viser -ønskelige omfang .

-47-
Det skal dogsamtidig tages ibetragtning ,atder i1975 var tre
medlemss tater ,hvor dette samspil ikke kunne fungere ,fordi direk­
tiv 72/159/EØFendnu ikke vargennemført ,eller derkunvarblevet
fremlagt nogle fåbedriftsudviklingsplaner (Frankrig ,Luxembourg ,
Det forenede Kongerige ).Denne begrundelse galder imidlertid ikke
mere forBelgiens ogNederlandenes vedkommende .Derimod viser ek­
semplet medForbundsrepublikken Tyskland ,atdirektiv 72/160/EØF ,
selv cmdet ikke ersket idetanfang ,manhavde forestillet sig ,
udmærket kan anvendes tilenstrukturforbedring ihenhold tildirek­
tiv 72/159/EØF ,isjsr hvad ydelsen afengangspnæmien angår .
Detkanimidlertid også fastslås ,atikke blot forlave godtgørelser
eller piccmier ,forlavt fastsatte grmser med hensyn tilpersoner ,
derkankomme ibetragtning ,ogdennæsten fuldstændige udelukkelse
aflandmænd ,dererfyldt 65år,menogså forvaltningen har ført til ,
atdirektivet ikke harfået denvirkning ,detkunne have fået .Iingen
afdemedlemsstater ,derråder over etstatsligt eller delvis statsligt
jordopkøbende organ ,erdette redskab tilstyring afjorden hidtil
blevet anvendt tiletablering afdet ovenrucvnte samspil ogdermed til
forøgelse afdirektivets strukturforbedrende virkning .Derudover er
dersikkert inogle medlemsstater entydelig sammenhæng mellem mangler
ijordlovene ognavnlig iforpagtnings lovene ogdirektivets virkning .
Praksis medhensyn tilgodkendelsen afbedriftsudviklingsplaner synes
også athave indflydelse pådirektivets effektivitet .Fordenne anta­
gelse taler detstore antal godkendte udviklingsplaner iBelgien og
Nederlandene ,derblot omfatter enintensivering afproduktionen ,samt
iNederlandene detsærlig store antal planer ,hvori denne intensivering
åbenbart erdrevet videre ,endhvad derkræves foratopnå densammen­
lignelige arbejdsindkomst uden ensamtidig udvidelse afdriftsarealet .
Fordenne antagelse taler imidlertid også denkendsgerning ,at,son
f.eks .iDanmark ,udvikl ingsbedr ifterne næsten helt harholdt sigborte
fradet frimarked forjord ,fordi bedrifterne -takket være godkendel­
senafdenintensivering ,somudviklingsplanerne omfatter -imindre
grad har følt sigtvunget til iførste række atsøge atforbedre ind­
komsten gennem enarealudvidelse .

-48-
Padenanden side kandetimidlertid også fastslås ,atdetremed­
lemsstater (Forbundsrepublikken Tyskland ,Frankrig ogLuxembourg ),
der ihøjere grad hargjort ophørsgodtgørelsen tilenagte alterna­
tivforstaltning forlandmand ,derikke opnår eller ikke kanopnå
densammenlignelige arbejdsindkomst ,ogharfastsat begrTnsningerne
således ,atforanstaltningen faktisk fårstørre interesse forland­
mænd med landbrug somhovederhverv ,harhaft stor succes med denne
ophørsgodtgørelse ,ogdet ,hvad derskal fremh'Tves ,stort setuaf­
hængigt afdenalmindelige økonomiske udvikling .Samtidig hardirek­
tivet ideneneste afdetre n^evnte medlemsstater ,der fuldt udhar
anvendt direktiv 72/159/EØF i1975 ,iikke ubetydelig grad bidraget
tiludviklingen aflandbrugsbedrifter ihenhold tildirektiv 72/159/
EØF .
4.Gennemførelsen afdirektiv 72/161/EØF
4.1Somallerede fremhcsvet iforrige årsberetning ergennemførelsen af
direktiv 72/161/EØFstartet meget senere oglangsommere enddeøvrige
direktiver ialle medlemsstater .Det gjalder ist"xforindførelsen af
erhvervs -ogsamfundsrådgivningen ,somfristen 31.12.1973 åbenbart var
forkort for .Sanfølge deraf vardet i1975 ,nårmanserbort fraNe­
derlandene ,hvor der allerede varblevet indført erhvervs -ogsamfunds -
rådgivning afden idirektivet omhandlede art l<rnge førudstedelsen af
direktivet ,kunDet forenede Kongerige ogForbundsrepublikken Tyskland ,
derbegyndte atopbygge eller fortsatte med atopbygge enerhvervs -og
samfundsrådgivningstjeneste ,ogderforeligger kunnogle oplysninger
fordisse tomedlemsstater omgennemførelsen afdenne delafdirektiv
72/161/EØF .
Ihenhold hertil var iForbundsrepublikken Tyskland vedudgangen af
1975 allerede 376afdeplanlagte ialtca.540erhvervs -ogsamfunds -
rådgivere iarbejde ,deraf alene 95iBayern og75iNiedersachsen .
Dertiltrådte 280rådgivere iløbet af1975 .IDetforenede Kongerige
blev i1975 detfastsatte antal rådgivere påregionalt plan (14)ind­
sat .Derudover fik72rådgivere mederhvervs -ogsamfundsrådgivning
somspeciale tilopgave atudøve erhvervs -ogsamfundsrådgivning ved
siden afderes øvrige arbejde .IDanmark blev der i1975 indsat en
erhvervs -ogsamfundsrådigver påregionalt plan udatdetfastsatte
antal .

-49-
Salange Kanmissionen praktisk talt kunharoplysninger fortomed­
lemsstater ,ertiden ikke inde tilatgåidetaljer (f.eks .rådgi­
vernes alder ognavnlig deres uddannelse ogerfaring ).Deterogså
fortidligt atpåvise sammenhænge mellem erhvervs -ogsamfundsråd -
givningen oggennemførelsen afdirektiv 72/159/EØFog72/160/EØF ,
sammenhcmge ,dermuligvis eksisterer ,nårmanserpåforskellene
igennemførelsen afdesidstnævnte direktiver imedlemsstaterne .
4.2Faglige uddannelses -ogvidereuddannelseskurser sonomhandlet iaf­
snit IIidirektiv 72/161/EØFblev i1975 gennemført ialle medlems­
stater bortset fraItalien ,Luxembourg ogDanmark .
Oversigt 17giver oplysninger cmarten afdekurser ,somdebeskæf­
tigede ilandbruget hardeltaget i,samt cmkursisternes antal og
alder .Kun forNederlandenes vedkommende foreligger deringen oplys­
ninger herom .
Detstore flertal afdeltagere iuddannelseskurserne erialle med­
lemsstater under 30år,ogderkanikke konstateres nogen større
forskelle medlemsstaterne imellem .Hererkun Irland enundtagelse ,
idet alle deltagerne erunder 30år.Antallet afdeltagere påover
40årharderimod kunenvisbetydning iBelgien (11% ).
Der optrcader imidlertid større forskelle medhensyn tilkursernes art .
Således har iIrland 100% ,iFrankrig 98,3% ogiDetforenede Konge­
rige 23,8% afalle kursister deltaget igrundkurser (kurser ,derer­
statter enmanglende grunduddannelse ),medens det iForbundsrepublik­
kenTyskland kuner1,4% ogiBelgien 8,1% .Disse talviser ,atantal­
letafunge landnvmd ,deråbenbart ikke harhaft lejlighed tilatfå
ennormal landbrugsuddannelse ,ermeget stort iFrankrig ogIrland .
IFrankrig kormier dertil ,atbestemte foranstaltninger tilfordel for
unge landnvmd medfører forpligtelse tilatdeltage ietafdisse grund­
kurser .

-50-
Oversigt 17:Fordeling afdeltagerne iuddannelseskurser efter alder ogkursus art
I LandAntal.Deltagere igrundkurser Deltagère ->i'videreuddannalseskurser Deltagere ispecialkurser
ueiu a"
?fït ..AntalAldersgruppeAntalAldersgruppe ,AntalAldersgruppe
i~<~rr I '-< !
. <^ ">.0-<'0 <^ I -<>' y 1><
Deutschland 1763 24 45,8 5.0,0 4,2 1708 34,5 10,7 ]
I4,8 31 80,6 9,7 9,7
IFrance * 10212 10036 77,6 18,2 4,2 . 124 83,9 9,7 6,4 r2 96,2 1.9
Belgique /
Belgie 2681 218 83,5 7,3 9,2 240"7 CWlf.'TOC 2439 71,3 17,4 H,1
United
Kingdom 105 25 96,0 4,0O4 ♦TA O20,8QA3»H 83,9 14.3 1.3
Ireland 44 44 100,0
*1973 -1975

-51-
Medens der iForbundsrepublikken Tyskland harværet flest deltagere
ividereuddannelseskurserne (96,9% ),harflertallet afdeltagerne i
Belgien deltaget ispecialkurser (91% ).Tallet fordeltagere itil­
svarende kurser iDet forenede Kongerige er53,3% .
Antallet afkursister erialle medlemsstater fordelt nogenlunde jævnt
pådeforskellige regioner .KunforDetforenede Kongeriges vedkommende
mådetkonstateres ,atnæsten ingen afdebeskæftigede ilandbruget
hardeltaget iuddannelses -eller videreuddannelseskurser iregionerne
Wales ogSkotland .
Dererstore forskelle ikursernes varighed imedlemsstaterne foralle
trekursustypers vedkcnmende :
Oversigt 18:Uddannelseskursernes varighed itimer
Land Grundkurser Videreuddannelseskurser Specialkurser
Deutschland 200 60-240 40- 50
France 84-340 98-1059 151 -1080
(gns .135 ) (gns .575 ) (gns .665 )
Belgique /Belgie 114 -150 75 21- 51
United Kingdom 1215 -1332 8-100 120 -1400
Ireland 110 -300
Naroversigten sanmenlignes meddeimedlemsstaterne planlacrte foran -
xstaltninger oguddannelseskurser viser detsig ,atder i1975 -
nårmanserbort fraDetforenede Kongerige -endnu ikke harværet af­
holdt nogen afdeplanlagte omfattende grundkurser på800timer eller
mere fordebeskæftigede ilandbruget ,derikke harfået nogen grundud­
dannelse eller harfået enutilstrækkelig grunduddannelse .
(x)jf.side 54iberetningen 1976

Tabel1:Udviklingsplanernes antalogregionalefordelingeftervigtigste produktionsform 1975
Bundesrepublik DeutschlandV1/2675/77-DA
JRegion AntalTæthedpr.
ifintv>10•Tæthedi
forholdtil
landsgennem -
snitOpdelingeftervigtigste produkti onsformi%
Kvægbrug SvinebrugGartneri og
[frugtavl AgerbrugBlandede
bedrifter
Sohleswig -
Molotein 1648 ■1.4 212 62 3 1,7 22 12
iNiedersachsen 2093 0,74 112 25 13 4 23 29
INordrhein– Westfalen 1055 0.54 76 20 20 16 20 23
!Hessen 631 0,75 114 40 2 8 24 26
IRheinland- Pfalz 524 0,65 99 28 3 48 11 9
ÎDalen-Wttrtt«iib«rg 9150,56 85 50 3 17 16 13
IBayern 1362 0,38 57
ISaarland
i540,62 94 67 4 7 4 18
IHamburg 311,7 257 31 3 55 1,6 0,9
IBremen 221.7 257 59 41
IBerlin 157,5 1135 7 7 87
t
1
ji'urv!esrepublik
sialt
i8350 0,66 100 40,4 7,1 9,5 22,4 18,9
jUgunstigtstil­
;ledeområder 1705 0,4 60 54,3 3,4 2,2 15,9 15,2
|Normale
|områder6645 0,77 116 36,7 8,0 12,92' 24,4 19,8
1)heraf 6f2cfogartnerier
2)heraf7,3%gartnerier

Tabel1:Udviklingsplanernes antaloeregionale fordeling eftervigtigste produktionsform 1975
■ederland
Region Antal Tæthedpr#
1000ha iTæthed .i,
"forholdtil
landsgennem -
snitOpdelingeftervigtigste produktionsform i%
IcvsBgbrug SvmehrugGartneri og
frurtav ]AgerbrugBlandede
hedriftm -■
IOroningen 62 0,34 38 79π 10 11.
IFriealand 264 1,12 127 97 1 2
IDrenthe 85 0.48 54 80 1 »
IOveriJbboI 180 0,84 95 27 1 2 1 10
IIjasalaeerpolders 46 0,5 57 77 4 15 4
]Gelderland 181 0,67 76 70 8 a
IUireoht 77 1,08 123 77 15 8
IFoord-Holland 167 1,09 124 59 3
IZuid-Holland 434 2.57 292
IZeeland 7 0.054 5 2,8 - 57" M
IVoord-Brabant 282 0,98 111 75 8 .17
ILiaburg 64 0,54 51 53 25
•t22
.'4.Vv.
lederland 1849 0.88 i100 60,5 0,1 !29,1 2,6 8,4
1)heraf 43%frugtplantager

Tabel 1:Udviklingsplanernes antal ogregionale fordeling efter vigtigste produktionsform 1975
Belgigue/
Belgie
IRegion _ iAntalTæthed pr.
1000 ha[Tæthed i forholft tilOpdeling eifter vigtigste produktionsform i%
I– 1landsgennem- snit |Kvægbrug ISvinebrug EGartneri og frugtavl1Agerbrug IBlandedebedrifter
Antwerpen 233 2,3 328 32 5 , Γ~
IBrabant 105 0,58 83 17 5 39 6 33
(h-Vlaanderen 172 0,75 107 2210 j 21 1 46 .
10-Vlaanderan 213 1,2 171 32 8 30 1 29
IHainaut 51 0.21 30 49 2 639
ILiège 95 0,5 71 73 4 1 2 22 .
ILimburg I 62 0,66 94 58 16 15 11
INanur 1 74 0,41 58 83 1 1 16
ILuxembourg 77 0,49î70 I 85 4 1 10
Belgique /
Belgie 1082 0,7 100 42,1 6,1 26,5 1,3 23,8

TabelltUdviklingsplanernes antalogregionale fordeling eftervigtigste produktionsform 1975
Ireland
i i ITæth«d i ! :
IRegion IAntal ITæthedpr.IforholdtilIOpdelingeftervigtigsteproduktionsform i%LI1000haIlandsgennem– snitKvægbrug Svinebrug IIGartneriog
ifrugtavlAgerbrugBlandede
hftririftftr •
ICavan 104 0,65.|58
iDonegal 49 0,26 24
iMonaghan 100 0,87 77
IGalway 74 0,22 20
ILeitrim 6 0,054 5
lMayo 33 0,13 12
IRoscommon 59 0,3 27
Isiige 24 0,19 17
IClare 120 0,51 45
IKerry 605 2,8 :247
jLongford17 °,2 18
[westernRégie*
i)1191 °,59 '2[911 0,1 °,2 7
iDublin 14 0,2Π18
ICarlow 90 1,2 106
ICork 1205 2,2 195
iKildare 93 0,64 57
iKilkenny 435 2,36 209
ILacis 245 I1,8 159
ILimerick 377 1,57 140
iLouth 76 1,08 96
IMeath 85 0,37 33
lOftaly 93 0,63 56
ITipperary-N 208 1,28 113
iTipperary-S 369 1,96 173
IWaterford I296 2,26 200
iWeBtmeath I112 I0,73 65
IWexford I458 2,23 197
IWicklow 98 0,9 80
rØvrigeregio-lnarviût »'42=4I' , 01 1 0,28 « 14
Irelandi\/>AC. 1,13 100 , 8%i! 1ju,22,8 12,4
•19740g1975
l)Cork ikke medregnet

Tabel1:Udviklingsplanernes antalogregionalefordelingeftervigtigsteproduktionsform 19.7.5
Unitoi Kingdom
Antal Tsrhheid ivr.Tæthedi
forholdtilOpdelingeftervigtigsteproduktionsform i%
1000halandsgennem -
snitKvægbrug SvmebrugGartneri og
frugtavlIAgerbrugBlandede
bedrifter
Isngland 285 0,033 84 19 1h7 63
Wales 87 0,08 205 32
IScotland 80 0,048 123 80 1 1 15
NorthIreland 27 0,032 82 100
(UnitedKingdom 479 0.039 100 36 0.6 0,15 5 52
Danmark
Antal Tæ+.hfid rir.Tæthed ,i
forholdtil'Opdelingeftervigtigste produktionsformi
1000halandsgennem -
snitKvægbrug SvmebrugGartneri ogAgerbrug ,Blandede
bedrifter
iSjaelland 162 0,44 45 23,4 30,2 18,5 18,5 22,2
IGtoretrom 113 0,4 91 24 17 4 43 12
iSomhola 25 0,57 58 24 28 4 24 20
iFVn 235 0,86 89 50 16 19 9 b
IJylland 2638 1,07 110 60,4 11,2 1.9 4,6 15.?
Oanm&rk 3173 0,97 100 Γ-9,3 16,1 3,9 7,1 16,c

Tabel 2iOpdeling afudviklingsplanerne efter bedriftsstørrelsesklasser ogprocentdelen afudviklingsplaner ,deromfatter
enudvidelse afdriftsarealet 1975 (if°)
«
Bundesrepublik Deutschland
IRegionAntal godkendte
udviklingsplaner< 10ha 10-<20ha 20-<50ha =0-<100ha over 100 ha
IAntal -heraf med%heraf med
Sâ Ji*heraf med
.iΓΓΊheraf med%heraf med
uflvlflfi.lnfii ■■*Iheraf med Mriâelae
Schleswig -
Holstein 1648 34 2 34 1.5 35 52 30 38 31 7 31
INiedersachsen 2093 56 3 31 5 56 53 30 47 4
ÏNordrhein -
IWestfalen 1055 41 16 44I
* I54 58 41 17 33 2 29
IHessen 631 60 9 24 8 62 64 69 12 49 4 28
[Rheinland –
iPfalz 524 59 36 44 13 52 42 72 9 68 0,f 33
paden -
■Württemberg 915 70 14 53 13 73 63 75 6 67 3 42
(Bayern 1362 42 5 37 16 63 39 5 27 1 31
ISaarland I54 76 9 60 56 90 33 56 2 100
JHamburg I31 35 15 50 6 50 20 23 43
[Bremen I 22 41 36 25 23 20
Berlin 15 793
(Bundesrepublik 8350 47,9 8,8 40,8 7,8 60,9 e9,l 20,8 40,?3.5 M.4

Tabel 2»Opdeling afudviklingsplanerne efter bedriftsstørrelsesklasser ogprocentdelen afudviklingsplaner ,deromfatter––enudvidelse afdriftsarealet 1975 (if°)
Nederl and
RegionAntal godkendte
udviklingsplaner
Antalheraf med
udvidelse<10ha
heraf med
udvidelse10-<20ha
heraf med
udvidelse20-<50ha
heraf med
udvidelseS0-<100ha
heraf med
udvidelseover 100 ha
heraf med
udvidelse
Grorungen
Friesland
Drenthe
Overi jsael
Ijsaelmeei *-
polders
Gelderland
Utrecht
B-Holland
Z-Holland
Zeeland
N-Brabant
Limburg62
264
85
180
46
181
77
167
434
7
282
646
19
12
7
67
10
8
24
4
14
15
320,38
3
10
13
35
85
14
7
256
10
24
3
M»
5
123
4
12
37
34
34
25
4
29
48
2010
3
5
4
32
11
2370
84
80
53
54
52
52
37
10
57
42
5219
33
11
56
13
10
10
10
25
23
2724
12
6
2
46
4
1
3
1
3
37
22
14
81
12
67
12.5<
Nederland 1849 13,3 26,9 6,2 21 10,6 |46,2 |16,* |5,8|29,9 |0.1 j

Tabel2tOpdelingafudviklingsplanerne efterbedriftsstørrelsesklasser ogprocentdelen afudviklingsplaner ,deromfatter
"enudvidelse afdriftsarealet 1975(if°)
Bel/naue/Belgie
RegionAntalgodkendte
udviklingsplaner <10ha 10-<20ha 20-<50ha 0-<100ha over1<X>ha
Antalhsraffflêd
udvidelse 1"pisranmudvidelse 1onsrai mea
udvidelse .I1°herafmed
,udvidelse •1o-"herafmed
-udvidelse Iherafmed -udvidelse
Antwerpen
Brabant
K-Vlaanderen
O-Vlaanderen
Hainaut
Liige
Limburg
NéLTiur
Luxembourg233
105
172
213
51
95
62
74
779
16
6
9
33
β
21
36
960
47
34
39
31
56
24
44
475
2
2
7
1320
18
37
39
2
15
37
3/
18
16
5
9
7
22
5020
25
26
22
43
39
34
23
3522
15
13
13
44
25
29
59
79
3
18
3
27
1678
20
67
70
422
2
3
1100
100
Belgigue/
Belgie 1082 13 44,6 3,5 23,59,8 25,8 22,1 5,5 55,9 0,6 66,7
UnitedKingdom
[frigiand 285 » 8 39 1 12 6 24 4 56 8
Wales 87 2 1 10 11 51 38
Iscotland 80 9 2 5 21 40 19 30 9
northIreland 2744 c2 4•a
Unite!Kingdom 479 6,9 5,2 36 1,5 15,1 4,2 ?2,8 5,7.45,4.. 5,5

Tabel 2iOpdeling afudviklingsplanerne efter bedriftsstørrelsesklasser ogprocentdelen afudviklingsplaner ,deromfatter
enudvidelse afdrift sarealet 1975 (if°)
Ireland l)
Antal godkendte
udviklingsplaner < 10ha 10-<20ha 20-<50ha c0-<100ha over 100 ha
;Region1
Antal |heraf med
udvidelse%heraf med
iinvidAiSA ..= %heraf med__Uheraf med
Liirî -trida1ra_–L*_[heraf med *Iheraf med
1udvidelse
Western
Région 2) 1191 75 0.25 33 8 73 75 76 15 68 2 85
;0vrige
•.regioner 4254 66 0,14 50 7 78 65 67 24 61 4 »
ilrelani
i5445 68 0,16 44 8 77 67 69 22 3 59
il)1974 og1975
2)Cork ikke medregnet
Danmark
Sjaelland 162 1,2 19,7 23,4 48,8 0,1 S5 1,8
iStorstrom j 113 3 10 9 28 45 : 4 13 4
Bornholm 25 4 20 64 8 4
Fyn
Jyllanl235 1
i3
•2,2721 2 32
20
I1
0,742
60,63
2,85
14! 13
1,30,4
1,6 2,3
?Darma r!<;3173
t. ■?-,3 5,7 1,7 21,4 0,7 ^8,2
I!
2,9 ;
1IVî 2,0

Tabel 3>Den .regionale fordeling afinvesteringsstøtten tilbedrifter ,derikke gennem­
fører enudviklingsplan ,sanrt degennemsnitlige investeringsbehov
Bundesrepublik Deutschland
RegionAntal ud­
vikl ings-
ulanerArtikel 14tstk# 2fferste
afsnitArtikel 14,stk .2,litra a
(art.8og
14,stk .I
AntalGennemsnitlig in­
vestering iRB AntalGennemsnitlig in-■j
vestering iRE i
ISchleswig -Holstein1648
I35 9660
INiedersachsen 2093 159 9000
INordrhein - Westfalen 1055 139 4560 60 9190
IHessen 631 '220 6020
IRheinland - Pflaz524 27 35605 28 7435
Baden -
Württemberg 915 56 73 9005
Bayern 1362 10 902 18130
ISaarland 54M
IHamburg 31I •• I4 "" ]
Bremen 22
Berlin 15ι
Bundes re­
publik8350 233
II
II477

Tabel}*Denregionalefordelingafinvesteringsstøtten tilbedrifter,derikkegennem­førerenudviklingsplan ,samtdegennemsnitlige investeringsbehov
Nederland
Antalud­
viklings-
planer
(art.8og
14,stk1)Artikel 14
afsnitistk*2yførste Artikel14,stk.2,litra
a
Region-
AntalGennemsnitlig in-.
vestering iRB AntaliGennemsnitlig in­
vestering iRE
L ..
IGroningen 62 168 9904
IFriesland 264 176 12140
IDrenthe 85 138 11183
IOverijssel 180 271 13583
Ijsseltneer-
polders46 193 11.619
IGelderland 181 292 12477
IUtrecht 77 57 14197
IN-Holland 167 190 13,474
IZ-Holland 434 345 14132
IZeeland 136 11554
IN-Brabant 282 112 14139
jLimburg |64107 13634 : I
Nederland 1849 2145 12844
Belglque/Belgie
Antwerpen 233 I 16216 16215 I
IBrabant 105 132 16487 29 15023
IW-Vlaanderen 172 275 16719 12 10949
I0-Vlaanderen 213 159 11007 30 16718
!Hainaut 51 802 14360 98 9518
ILiège 95 587 16.277 131 14788
ILimburg 62 75 12542 12 12577
INamur 74 455 13488 88 12779
ILuxemburg 77 149|6,78934|9670
Belgique/
België1.082 2803 14187 484 13126

TabelDenregionalefordelingafinvesteringsstøtten tilbedrifter,derikkegennem­førerenudviklingsplan ,samtdegennemsnitlige investeringsbehov
UnitedKingdomΓΊAntalud­
viklings-Artikel14»stk,2fferste
afsnitArtikel14,stk.2,litraa
Regionplaner
(art.8og
14»stk.
1)Antal Gennemsnitlig in­
vestering iREAntal Gennemsnitlig in­
vestering iRE 1
IEngland 285 31961 5098
IWales 87 2851 3535
IScotland 80 4409 .5750
INorthIreland27 9720 2375
United
Kingdom479 48911 4525
Ireland
[WesternRégion(1)1191 421 1222 2545 1994
0vrige
regioner4254 358 3357 1280 3654
Ireland 5445(2) 779 2,203 3825 2550
(1) (2)1974 1975
Danmark
ISjaelland 162 282 12496
Storstrom 113 363 10027
Bornholin 25 64 10.350
Fyn 235 393 11000
IJylland2638 2872 12859
Danmark 3173 3974 12>956

Tabeljat Opdeling afudviklingsplanerne efter vigtigste produktionsform oginvestering pr.beskæftiget i1975(i%)
Land Antal
ialtKvægbrug S-^7"ino"h -mio - Gartneri
fo<20000 RE20000 RE
<40000 RE*•0000 RE <20000 RE20000 RE
<40000 RE(20000 RE20000 RE
<40000 RE>40000 RE
Deutschland
Nederland
Belgique /
België
United
Kingdom8.350
1849
1.082
47940.4
60.5
42,1
36,148.5
5,8
79.6
67,628,3
54.5
18.6
67,623,2
39,7
1,8
19,77,1
0,1
6,1
0,641.6
0
83,3
66.758,4
100
16,7
33,36.2
29,1
26,5
5.379.5
44,4
91.6
5216
46,1
4,9
284,5
9,5
3,5 •
20
IrelandC *)
Danmark5445
3.17383.2
59.377.8
23.920,3
48,61,9
27,51,0
16,181,1
11,818,9
88,20,2
3,992,9
40,87,1
31,2 28
(*) 1974 og1975
Agerbrug Blandede bedrifer
|LandAntal
ialt1"I<20000 RE20000 RE !
*0000 RE i*0000 RE
I<20000 RE20000 RE
<40000 RE*40000 RE
Deutschland
Nederland
Belgique /
België8350
1849
108222,4
1,6
1,359,8
36,7
7b,626.3
20
21.413,9
43,318,9
8,4
23,845,7
12,2
92,637,6
59,0
7,416.7
28.8
United
Kingdom
Ireland (*)
Danmark479
5445
31734,8
2,8
7,156,5
56,8
10,234,8
39,3
28,68,7
3,9
61,252,8
12,4
13,367,9
71,7
1925,7
26.1
50.26,4
2,2
30,8
(*)1974 og1975

Tabel 4btOpdeling afudviklingsplanerne efter investering pr.beskæftiget ogvigtigste produktionsform I975 (if0)
I I20.000 RE/AK 20.000 RE/AK-<40.000 RE/AK
ILand
iAntalialt$[Kvæg--|
.brugSvine –
.brugGart­
neriAger­
brugBlandede
bedrifter-io -Kvæg­
brugi
Svine -
brug
iGart­
neriAger­
brugBlandede
bedrifter
Deutschland
Nederland8350
184952,3
18,237,4
19,35,6 9,4
70,925,6
3,316,5
5,630,9
51,837,1
63,613,4
0,23,2
25,919,1
0,623,1
9,6
Belgique /
Bêlai ë
Urnted
Kingdom1082
47986,1
66,439,0
36,85,9
0,628,1
4,11,2
4,125,6
53,112..?
24,0!64,6
29,68,3
0,910,6
6,1
t2,3
7,014,4
55,6
Ireland
Danmark5445
317376,6
21,084,6
67,5|1,0
!9,00,3
7,72,1
3,411,6
12,021,5
53,078,6
54,30,9
26,70,1
2,35,2
3,915,0
12,6
over 40.000 RE/AK
Land Antal
ialt % Kvægbrug i
IGartneri Agerbrugj
IBlandede
bedrifter
Deutschland
Nederland
Belgique /
België
United
Kingdom
Ireland'
Danmark8350
1849
1032
479
5445
3173
j16,8
30,0
1,7
9,6
1,9
?6,055.6
80,1
44.1
47,8
80.2
62.71,6
9,2
55,6
10,9
4,218,6
2,4
4,4
5,7
16,918,8
8,1
34,8
14,1
15,8

Tabel5sAntalogregionalfordeling afophørsgodtgørelser ogpræmiersamt.anvendelse afdefrigjorte arealer1975
deutschland • -
(Oph0rsgodtg0relsej
Modtagere Frigjorte arealerBedrifter ,der'harøget
derestilliggendeAnvendelsen afdefrigjorte
arealer
RegionlAirtal
ialtlerafre-|
Fusions-
beretti-
gedeIIait
haJennem-
3nitpr.
nodtager
haAntal
modtagereAntalderaf J
medud­
viklings -
planArealpr.
bedrift
naArt.5,
stk.1,litraa
haArt.5,
stk.1
-itrab
haArt.5,
,stk.2
ha IArt.5,
stk.3
ha
Schleswig-Holstein -
ischeLAK 500 978821,4 458 1333 1567,3 1990 8I
I
7,738 52
LAKOldenburg-Bremen 248 3071 14,8 207 643 114 A,7 674202.367 9
Hannoversche LAK|11121422014,4 989 2,4671250 5,7 7177706.935
Braunschweigische
LAK 80 116014,5 80 359154 3,2 433 2 70917
Lippisch«LAK 8 8310,4 8 14 65,9 26 57
AKderrhein.Land­
wirtschaft 685 10.032 11,7 859 1665 6,0 10032
Westfälische LAK 559 6910H,1 490 960 807,2 584246.283-20
LAKHessen-Nassau 257 276110,7 257 1214382 2,2 1,460 6 125343
LAKDarmstadt 152 166612,4 134 4943253,3 1.150 50313
JLAKRhemhessen-Pfali 397 350710,2 343 1911 241,8 134 13353 19
|LAKfürdasSaar­
land18 18911,8 16 34 175,5 88 •101
LAKOberfr.und
HUtelfr. 281 321311,9 269 652 4,9 25 3188
|LAKNiederbayern-
Oberpfalz287 21758,6 253 443 484,9 411 3 172140
IlAKUnterfranken 212 207611,4 182 398 415,2 248 1827•1
LAKSchwaben 328 22919,2 250 780 162,9 8732,19110
LAKOberbayern287 160010,2 157 229 7,0 27 1572
iakBaden 184 16649,7 172 1044 181,6 31 1633
!lAKWürttemberg 543 47959,5 506 2.137 233 2,2 684 4.111
A*furdonGartenbau 62 961,6 62 97 271,0 28 1ÉU4
iPeutschland 6200 219 7129712,5 5692 16,874 2891 4,2 15205190 55,637265

Tabel 5iAntal ogregional fordeling afophørsgcdtgørelser og-præmier samtanvendelse afdefrigjorte arealer 1975
DEUTSCHLAND (Prsemie)
!
i Iι
!.Modtagere I[Frigjort arealBedrifter ,derhar .øget deres
tilliggendeAnvendelsen afdefrigjorte arealer
RegionAntal
ialt
iIait
haGennemsnit
pr.modta­
ger.Antal deraf med
udviklingAreal pr.
bedrift "
haArt .5,
stk .1,
litra a)
haArt .5»
stk.1,
litra b'
haArt .5»
stk .2
haArt .5t
stk .3
ha
Schleswio -Holstein 84
I
I1,353 16,1 166 166 8,2 1353
Hamburg
Niedersachsen (1) 257
iBrenien
Nordrhein-Westfalen 120 851 7,1 173 173 5,0 864
Hessen (1) 132
Rheinland-Pfalz 68
Baden-Württemberg 260 1188 4,6 368 275 3,2 979 209
Bayern 602 3236 5,4 719 719 4,1 2958110
Saarland
Berlin
DEUTSCHLAND (1) 1523 6,628 6,2 1.426 1333 4,6 6154110 209
<1>ForNiedersachsen ,Hessen ogRheinland-Pfalz foreligger derkanoplysninger omantallet afpræmiemodtagere

Tabel5 »Antalogregionalfordelingafophørsgodtgørelser og-præmier sanrtanvendelse afdefrigjortearealer1975
FRANCE
RegionModtagere FrigjortarealBedrifter ,derharøget
derestilliesendeAnvendelsen afde
Æ.iortearealerfri-
A\60-65der
55-60Antal
ialtIderafrefu–
Isionsberet-
jtigedeIIait
Iliarennem-
jnitpr."
lodtagerhalAntal
modta–
gere•'Antal deraf
medtid-
viklings
mlanAreal
pr."be­
-drift -■
haArt.5stk.l ,
.itraa
haiArt.5stk.1litrab
ha5stk.2
haArt
stk".
ha
Parisienne ïïl39IΠ 44 1,31830,0 44 62 11.6 3716
Champagne 21104 140 342024,1 142 240 12,5 2980
Picardie 2291 51 142 289019,5 148 301 1 1 2143
Haute-Normandie 2338 18 56 124222,2 56 87 11,9 31032
ICentre 24309 103 412 9,95223,4 425 656 10,8 447070
Basse-Normandie 25234122 356 449912,3 366 557 6,3 103496
Bourgogne 26196117 313 715322,5 318 544 9,9 435343
Nord 31107 88 195 274813,5 204 455 4,7 252110
(Lorraine 41 53 130 300422,4 134 291 8,7 232515
Alsace 42« 55 128 1,55611,9 131 253 1 5,916 1466
IFranche-Comte 4387 78 165 3,179 175 415I* I6,0 362483
PaysdelaLoire 527133361049 1728715,9 1087 1928 16,038 131Π380
Bretagne 53520319 839 929910,6 880 1443 14,87 886801
Poitou-Charente 54319 163 482 873917,7 494 738 8,9 116517
Aquitaine 72288158 446 592212,8 463 441 9,9 774347
midi-Pyrénées 73235 166 401 764018,1 423 448 12,1 95426
iLimousin 74101 92 193 344216,7 206 226 10,8 1302332
[Rhône-Alpes 82294 185 479 641413,0 492 683 1 7,847 1745287
Auvergne 83170 164 334 748921,0 356 456 10,6 4824
Languedoc 91140 101 241 324312,6 258 273 39,835 342643
Provence-Côte d'Azur93119 44 163 236713,2 180 190 9,5« 1351790
ICorse 94 14624,3 63|!19'6_u-Hi
France 4258 2455 6713 0 ii/v*.yΓ16,16 Ci66 106908|7,791048 B2760 0
.iberegnet 225pramiemodtageré

Tabel 5» Antal ogregional fordeling afophørsgodtgørelser og-præmier samt anvendelse afdefrigjorte arealer 1975
NEDERLAND
RegionModtagere afgodt­
gørelse ogpræmieFrigjort areal Bedrifter ,derharøget deres
tilliggendeAnvendelsen afdefrigjorte
ιarealer
L
Antal i
alt
..iideraf re–
|-fusionsbe -
|rettigedeIalt
haGentiemsmt
pr.modta –
haAntal Med udvik­
lingsplanAreal pr.
bedrift
ha :Art .5,
stk ."1,
litra a)
haArt .5,
stk.1,
litra b)
haArt.5 ,
stk .2
haArt .5,
stk.3
ha
Gronmgen 8 73,7 9,1
Frieseland 18 204-47 11,4
Drente 23 276,55 12,0
Overiissel 16 148,66 9,3
Gelderland 14 105,06 7,5
Utrecht 4 5,07 1,3
Noord Holland 23 73,86 3,2
Zuid Holland 47 77,32 1,7
Zeeland 9 49,41 5,5
INoord Brabant 18 39,28 2,2
|Limburg82 130,59 1,6
NEDERLAND 262 3 1183 A,5 342 2,5 31 855 297
*herunder ialt158modtagere ydererunder 55år

Tabels «Antal ogregional fordeling afophørsgodtgørelser og–præmier saml :anvendelse afdefrigjorte arealer 1975
Belgique /BeLgié -Luxembourg
IModtagere Frigjort arealBedrifter ,derhar øgetderes tilliggendeAnvendelsen afdefrigjorte
arealer '
afgodtgørelse 'afpræ–
imie
Antal 'iIalt Pr.mod­
tagerAntal deraf
med ud­
viklings
planAreal
pr."be­
-drift
haArt.5,
stk.1,
litra a]Art .5,
stk .16-Art.ïy
stk .2Art .
stk .*
3XHSgJLVSXl
Antal deraf refu -
sionsteret - ■
tigedeha-
IAntwerpen I
i17 Ί 1 117 6,5 29 2,8 80 \
IBrabant 37 S 270 6,4 102 2,4 243
IVest-Vlaanderen 51 2 284 5,4 79 3,1 244
IOost-Vlaanderen 72 12 432 5,1 149 2,6 392
IHainaut 48 11 556 9,4 133 4,0 533
ILiège 20 6212 8,2 51 3,7 187
ILimburg 12 5 107 6,3 21 2 I18 81
ILuxembourg 38 13 498 9,8 97 4,6 449I
INamur 10 416 11,2 74 - 5,3 II_^J|391J
IBELGIQUE 322 1 652892{1)7,15 735 2 3,7 18 2,600H
LUXEMBOURG 93 26 1126 9,5 316 3,5 1095
<«) Heri medregnet 274ha«sombortforpagteren påny harovertaget#

Tabel 5»Antal ogregional fordeling afophørsgodtgørelser og-præmier samt anvendelse afdefrigjorte arealer 1975
JRFI ANO
RegionModtagere afgodt­
gørelse ogpræmieFrigjorte arealer Bedrifter ,derharøget deres
tilliggende |
iAnvendelsen afdefrigjorte arealer
i
Antal Ideràf re–
I'fusionsbe - rettigedeIalt
haGennemsnit
pr.modtag© ]
haAntal Med udvik­
lingsplan 'Areal pr.
bedrift
haArt .5,
stk.1,
litra a)
haArt .5,
stk.1,
litra b)
haArt .5,
stk .2
haArt .5»
stk .3
ha
Western
Région *
0vrige
regioner75
38
i1027
748 !13,7
19,56
66
6I
12,16
12,773
77954
671
Ireland 113 9 1775 15,7 12 12 12,5 150I
1625
*Cork lkke medregnet
UNITED KINGDOM
England
Wales
Scotland
North Ireland179
31
122
444371
1081
4826
867|24,4
34,9
39.6
19.7178
31
113
432
1
4
1|24,5
34,9
39,7
19,0!43
97
224
16|2
345
494326
984
4257
802
United
Kinndom 376* 211145 29,6 365 829,5 |
i380 396 1036V
*
Herunder 14præmier

Tabel 61Opdeling efter bedriftsstørrelsesklasse afbedrifter fdereropgivet vedhjælp afophørsgodtgørelse og–præmie 1975
BUNDESREPUBLIK DEUTSCHLAND (Ophorsgodtgorelse )
I■■■■■«■• eaBBssBBsssaBBsaBsaBaBssBi 38SSBCS8atBSaBIUBSBtai
iISXSIB*BBBBBUa3CIBBBBS88BBBBBBBBBJBISeB&K&SS=ESi SBBSBBBBBBBBBBSaa IBSBKS
Antal modtagere afBedriftsstarrelsesklasse
Region opharsgod-tgBrelse
<10ha
%10–<20ha
36>20ha
<*
fi
ISchleswig-Holsteinische LAK 458 10.9 36,8 52,3
ILAXOldenburg-Bremen 207 29,9 41,5 28,6
IHannoversche LAK 989 34,8 42,1 23,1
IBraunschweigische LAK 80 20,0 63,7 I16,3
ILippische LAK ■8 50,0 37,5 12,5
IAKderrhein .Landwirtschaft 859 50,4 37,0 12,6
IWestfälische LAK 490 30,2 45,7 24,1
ILAKHessen-IIassau 257 43,5 47,0 9,5
ILAKDarmstadt 134 26,1 61,9 12,0
ILAKRheinheesen-Pfals 343 55,6 30,3 14,1
ILAKfürdasSaarland 16 43,7 37,5 18,8
ILAKOberfr .undMittelfr . 269 33,0 34,5 32,5
ILAKNiederbayern-Oberpfalz 253 66,7 29,6 3,7
ILAKUnterfranken 182 42,3 57,6 0,1
ILAKSchwaben250 54,8 41,2 3,8
ILAKOberbayern 157 52,8 35,0 12,2
ILAKBaden172 52,9 38,9 8,2
ILAKWürttemberg 506 54,1 42,6 3,3
IAXfllrdenGartenbau 62 100,0
IIalt
|^·Β··–ΒΒΒΒΜΒΒΒ –■■■■■ ΒηκΕ33η»Ι569241,9 |
BiiaBaiBBBBaïaaBBaaaaBai40,3 17,8
tBBaaaaaBsaBBSBBSBBKai

Ta^el^i Opdeling efter "bedriftsstørrelsesklasse af "bedrifter ,dereropgivet vedhjælp afophørsgodtgørelse og–præmie 1975
Bundesrepublik Deutschland (Prämie )
MBMBBBaSBSMBeJSBSSSS&eaBBSVeQ IBBSBBMBESaSBBSBBSSSBSSSS □aBTsnaBzaacxBss asasees
lS88SBBS88SS8SCBSSBSBSBB8 tssassasasBSsaasBaBad
Bedriftsstorrelsesklasse
I Region Praemiemodtagere<10ha
h10-<20ha
i>20ha
1°
ISchleswig -Holstein 84 44,4 34,5 21,4
IHamburg
1Hiedersachsen 257
IBremen
IKordrhein-Westfalen 120 74,2 17,5 8,3
IHessen 132 95,4 3,8 0,8
IRheinland-Pfalz 68
IBaden-Württemberg 260 86,5 12,7 0,8
IBayern 6o2 92,4 7,6
ISaarland
IBerlin
IALT -DEUTSCHLAND 1523 86,2 11.2 2,6

Tabel 61Opdeling efter bedriftsstørrelsesklasse afbedrifter ,dereropgivet vedhjælp afophørsgodtgørélse og -–præmie 1975
FRANCE
RegionAntal modtagere af
godtgørelse ogpræ^-
mieBedriftsst0rrelsesklasse
<10ha
%10-<20ha
*20-<50ha
*50ha
*
Parisienne 44
Champagne 21 142
Picardie 22 148
Haut e-Normandi e 23 56
Centre 24 425
Basse-Normandie 25 366
Bourgogne 26 318
Bord 31 204
Lorraine 41 134
Alsace 42 131
Franche Comte 43 175
Pays delaLoire 52 1087
Bretagne 53 879
Post on–Charent es 54 494
Aquitaine 72 463
Midi-Pyrennées 73 423
Limons in 74 206
Rh8ne-Alpes 82 492
Auvergne 83 356
Languedoc 91 258
Provence -Cote d'Azur93 180
Corse
I94 6
FRANCE 698847,6
30,9
38,4
41.0
33,6
59.1
32,9
52.3
37.2
51.8
29.6
36.9
57.0
40,9
44.4
30.7
33,9
49.1
31,9
62,7
59,4
49,9
42,79,0
22.5
25,0
25.0
21.1
19.6
25,4
24.0
16.4
33.5
37.1
33.6
31.3
42,5
37.7
37,5
36.4
31,3
29,1
24,0
25.5
16.6
30,024,9
33.0
30.3
23.2
33.8
19.1
30,1
21.9
36,5
13,7
28,5
27.5
11,1
16.4
17.0
27.3
26.1
18.6
29.7
9,6
9,4
16,6
22,918.1
13,3
6,0
10,7
11.2
1,9
",3
1.4
9,7
0,7
4.5
1,7
0,3
0,0
0,6
4.2
3.3
0,8
8,9
3.4
5.5
16,6
4,0

Tabel 6:0pdelinS efterbedriftsatørrelsesklasse aftedrifter ,dereropgivet vedhjælpafophørs godtgøreIseog-præmie I975
KEDER LAND
Antal modtagere af
I n» •» Bedrift sstørrelsesklaa sS ,
Regiongoa/cgøre-Lse ogpræ­
mie 0-<1 ha
%1-<2 ha 2-3ha 3-<5ha
%5-<7ha±7-<10ha
*a10 -ha
i
IGroningen 8 25 Γ 25 50
IFrieeland 18 11.1 5,6 11,1 5,6 66,6
IDrente 23 8,7 4,3 4,3 4,3 8,7 69,7
!Overijssel 16 6,3 12,5 6,3 31,2 43,7
IGelderland 14 50 7,1 42,9
IUtrecht 4 25 50 25
IN-Holland 23 30,4 8,7 21,7 13 17,5 8,7
IZ-Holland 47 74,5 14,8 4,3 2,1 4,3
IZeeland 9 11,1 22,2 11,1 11,1 44,5 *
IH-Brabant 18 50 27,8 5,6 5,6_ 11
ILimburg 82 60,6 24 4,9 2,8L3,7 2,8 1,2
Nederland 262 43,9 14,8 6,9 4,2 3,8 5,0 21,4
Kilde :Stichting ontwikke lings -ensaneringsfonds voor delandbouw
Verslag over het jaar 1975

Tabelj5j Opdeling efter bedriftsetørrelsesklasse afbedrifter ,dereropgivet vedhjælp afophørsgodtsørelse_nramia 1Q7C; ' " ^°e>
Belgique /Belgie
Π[Antal modtagere af Bedriftssterrelsesklasse
IRegion[godtgørelse ogpræmie <10ha 10-<20ha 20-<50ha ^50ha
X X X X
IAntwerpen 18 88,8 11,2
IBrabant 42 78,6 21,4
IUest-Vlaanderen 53 92,5 7,5
IOost-Vlaanderen 84 95,2 4,8
IHainaut 59 57,6 40,7 1,7
!Liège 26 65,4 34,6
ILimburg 17 82,4 17,6
ILuxembourg 51 54,9 41,2 3,9
|Nawur I37 37,8 54,1 8,1"
IBelgique /België 387
ι73,6 24,8 1,6

Tabel 6:Opdeling efter bedriftsstørrelsesklasse af "bedrifter ,dereropgivet vedhjælp afophørs godtgørelse
og-præmie 1975
United Kingdom
RegionAntal modtagere af
godtgørelse ogpræ­
mieBedriftsstgrrelsesklasse
<10ha
X10-<20ha
X20-<50ha
X^50ha
X
INorthern 27 3/7 14,8 70,4 11/1
IYorks /Lancs 18 11/2 55/6 16/6 16/6
IEast Midland 32 3/1 18,8 65,6 12,5
IWest Midland 33,4 22/2 22,2 22,2
IEastern 36 33,4 22,2 38,9 5/5
ISouth Eastern 15 6,6 40,1 46,7 6,6
ISouth Western 42 4/7 23,9 66,74<7 I
ITOTAL ENGLAND 179 12/3 25/6 52/5 9/4
IWales 31 19/3 67/8 12/9
IScotland 122 12/2 18,0 46,8 23,0
INorthern Ireland 44 18,1 50,1 27/3
IIALT UK 376 11/9 25/6 48/9 13,6

TabeOjDiOpdelingefterfcedriftsstørrelsesklasse aftedrifter,dereropgivetvedhjælpafophørsgodtgørelse og-præmie1975
Irlandr Antalmodtagere
afgodtgørelse
ogpræmie| -I
[ Bedriftsst0rrelsesklasiBe " I
Region ^10ha
%10-<20ha
X20ha
X
ICarlow
ICavan 16 31,2 56,3 12,5
ICork 13 30,8 69,2
IClare 6 100,0
IDonegal 8 12,5 62,5 25,0
IDublin
IGalway 6 100,0
!Kerry 100,0
IKildar« m
!KlIkenny 1 100,0
ILaois 8 12,5 50,0 37,5
ILeitria 3 33,3 66,7
ILimerick 3 100,0
ILongford 5 20,0 40,0 40,0
ILouth
Ifîayo 9 22,2 55,6 22,2
IHeath 1 100,0
Iflonaahan 100,0
Offaly 3 66^7 33,3
IRosconaon 9 11/1 77,8 11,1
ISligo 8 37,3 50,0 17,5
Tipperary 3 66,7 33,3
IUaterford
IWestmeith 3 66,7 33,3
IWexford 3 33,3 33,3 33,3
jWicklow
IIRELAND 113 15^0 61,1 23,9
IWesternRégion 75 18,67 68,0 13,33
Øvrige |
regioner 38 7,89 47,37 44,74

Tabel 7:Opdeling afdetfrigjorte areal efter besiddelsesforhold ogoverdrage lsesf orm1975 (i%)
Frigjort
area !ialt
(ha).Heraf drevet af Overdragelsesf ormen fordetfrigjorte areal
Land
ener forpagter tilejendomtil
forpagtningAreal ,derikke
eroverdraget
]Deutschland 76734(1) 68-06 31.94 36.12(2) 56,80 7,08
!France 110379 48.20 I51,8(3)
I26.5(4) 71,60 1,90
INederland 2158 1*53
Belgique /
België3040 4,84
!Luxembourg 1186 80,78 19,22 2,70 89,63 7,67
IUnited KlKingdom12054 31,02 68,98 30,88 !61,58 7,54
IIreland1847 100,00 91,12 4,98 3,90
C1)kundetareal ,dererfrigjort vedhjælp afophørsgodtgørelse
(2)herunder 31,94$«derpåny erovertaget afbortforpagteren
(3)herunder 4»3$"métayage "
<4)herunder 12,4%,derpåny erovertaget afbortforpagteren