ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
24.

beklager imidlertid, at aftalen ikke kan medtage en fjernelse af de toldmæssige hindringer som følge af Armeniens medlemskab af Den Eurasiske Økonomiske Union; glæder sig dog over Armeniens høje udnyttelsesgrad i EU's generelle toldpræferencesystem (GSP+), men bemærker med en vis bekymring, at disse GSP+-eksporter er stærkt koncentreret på nogle få typer varer; bemærker, at aftalen respekterer Armeniens udenrigspolitik med mange vektorer, men opfordrer Kommissionen til at sikre, at EU-støtte ikke i Armenien rettes mod sektorer, der er berørt af russiske sanktioner over for EU, og opfordrer indtrængende Kommissionen til at føre skarpt tilsyn med, at EU-medlemsstaterne overholder Rådets forordning (EU) nr. 833/2014, for at undgå, at Rusland indkøber af varer og teknologi med dobbelt anvendelse via Armenien;
1.

understreger, at Den Europæiske Union for at foregribe problemer vedrørende civilretligt ansvar eller krænkelser af immaterielle rettigheder, som 3D-printning kunne give anledning til, måske vil være nødt til at vedtage nye lovbestemmelser og tilpasse de eksisterende bestemmelser specifikt til 3D-teknologi, navnlig under hensyntagen til afgørelser truffet af Den Europæiske Unions Kontor for Intellektuel Ejendomsret (EUIPO) og EU's og medlemsstaternes domstoles relevante retspraksis og efter at have gennemført en grundig konsekvensanalyse med henblik på at evaluere alle strategiske løsningsmodeller; understreger, at de lovgivningsmæssige tiltag under alle omstændigheder bør forhindre overlapning af gældende regler og tage hensyn til allerede igangværende projekter, navnlig den lovgivning om ophavsret, der i øjeblikket er gældende for 2D-printning; tilføjer, at innovation skal fremmes og ledsages af lovgivning, uden at loven bliver en hindring eller begrænsning;
4.

opfordrer den somaliske forbundsregering til at intensivere sine bestræbelser på at cementere retsstatsprincippet i hele landet; finder, at straffrie tilstande er en betydelig årsag til den selvforstærkende voldsspiral og den forværrede menneskerettighedssituation; anmoder om, at de somaliske myndigheder overfører fremtidige retssager under militærdomstolenes myndighed til behandling ved civile domstole; opfordrer den somaliske præsident til øjeblikkeligt at omgøre afsagte dødsdomme som første skridt henimod at indføre et moratorium for alle dødsstraffe; mener, at kun retsstatsprincippet kan bringe de straffrie tilstande til ophør; opfordrer regeringen og internationale aktører til fortsat at arbejde hen imod etableringen af et uafhængigt retsvæsen, uafhængig og troværdig efterforskning af forbrydelser begået mod somaliske journalister, udryddelse af korruption og opbygning af ansvarlige institutioner, navnlig i sikkerhedssektoren; glæder sig i denne forbindelse over, at regeringen sidste år i samarbejde med FN og EU indførte et landsdækkende juraoplæringspensum;
H.

der henviser til, at der er afsagt mange langvarige fængselsstraffe over for menneskerettighedsaktivister, navnlig Germain Rukuki, som arbejder for Sammenslutningen af Katolske Jurister i Burundi, og som er blevet idømt 32 års fængsel, mens andre er fængslet mens de afventer en rettergang, hvilket er tilfældet for Nestor Nibitanga; der henviser til, at der er godkendt restriktive love for at kontrollere lokale og internationale NGO'er; der henviser til, at nogle organisationer er blevet tvunget til at indstille deres aktiviteter og andre til at lukke permanent, såsom Ligue Iteka, FOCODE og ACAT; der henviser til, at mange ledere og menneskerettighedsforkæmpere lever i eksil, mens dem, der stadig er i landet, er under konstant pres og risikerer at blive anholdt; der henviser til, at Emmanuel Nshimirimana, Aimé Constant Gatore og Marius Nizigama er blevet idømt fængselsstraffe på mellem 10 og 32 år, mens Nestor Nibitanga risikerer 20 års fængsel; der henviser til, at journalisten Jean Bigirimana nu har været forsvundet i næsten to år, og at han er en af de mange ofre for tvangsforsvindinger under krisen;
23.

beklager dybt, at den nuværende programmering synes at tilsidesætte kønsdimensionen i krisesituationer eller vanskelige konflikter, hvilket blandt andet har betydet, at piger og kvinder, som er ofre for voldtægt i forbindelse med krig, ikke har adgang til behandling, der ikke virker diskriminerende, og navnlig til fyldestgørende lægebehandling; opfordrer Kommissionen til systematisk at gennemføre GAP II i humanitære sammenhænge, hvor den skal give adgang til medicinske ydelser uden forskelsbehandling, og til aktivt at informere sine humanitære partnere om, at det er Kommissionens opfattelse, at den humanitære folkeret i situationer, hvor en graviditet er en trussel mod en kvindes eller piges liv eller medfører lidelse, kan berettige tilbud om en sikker abort; opfordrer indtrængende til, at leveringen af humanitær bistand fra EU og medlemsstaterne ikke bør være genstand for restriktioner, der pålægges af andre partnerdonorer, hvad angår nødvendig lægehjælp, herunder adgang til sikre aborter for kvinder og piger, der er ofre for voldtægt under væbnede konflikter; glæder sig over, at mange EU-delegationer har fokuseret på bekæmpelse af vold mod kvinder; insisterer i denne forbindelse på behovet for at sikre beskyttelsen af alle kvinders og pigers ret til liv og værdighed ved aktivt at bekæmpe skadelig praksis som kønsdrab; fremhæver, at brugen af voldtægt som krigsvåben og undertrykkelsesform skal udryddes, og at EU skal lægge pres på tredjelandes regeringer og alle implicerede aktører i de regioner, hvor denne form for kønsbaseret vold finder sted, for at få sat en stopper for denne praksis og bringe gerningsmændene for en domstol, og arbejde med de overlevende og berørte kvinder og lokalsamfund for at hjælpe dem med at heles og komme på fode igen;
100.

glæder sig over Kommissionens første årlige undersøgelse af byrden foretaget i forbindelse med forenkling af EU-lovgivningen, hvortil den gennemførte en Flash Eurobarometer-undersøgelse om erhvervslivets opfattelse af reguleringen baseret på samtaler med over 10 000 virksomheder i alle 28 medlemsstater, hovedsagelig SMV'er, der afspejler fordelingen af virksomheder i Unionen; henleder opmærksomheden på resultaterne af undersøgelsen, som bekræfter, at det fortsat er relevant at fokusere på at fjerne unødige omkostninger, og viser, at der er et komplekst samspil af forskellige faktorer, som påvirker opfattelsen hos virksomhederne, hvilket også kan være forårsaget af forskelle i de nationale administrative og retlige systemer vedrørende gennemførelsen af lovgivningen; påpeger, at overregulering og sågar ukorrekt mediedækning også kan påvirke denne opfattelse; mener, at idéen om en årlig undersøgelse af byrden, samtidig med at den er et vigtigt redskab til identifikation af problemer med gennemførelsen og anvendelsen af EU-lovgivningen, ikke kan give anledning til at antage, at forordningen i sagens natur medfører uforholdsmæssigt store administrative byrder; er enig med Kommissionen i, at den eneste måde, hvorpå man konkret kan finde frem til, hvad der rent faktisk kan forenkles, strømlines eller elimineres, er at indhente synspunkter fra alle interessenter, herunder dem, der ikke er så stærkt repræsenteret, og faglige organisationer om specifikke retsakter eller forskellige dele af lovgivningen, der gælder for en bestemt sektor; opfordrer Kommissionen til at forbedre den årlige undersøgelse af byrden på grundlag af de indhøstede erfaringer fra den første udgave, til at anvende gennemsigtige og kontrollerbare dataindsamlingsmetoder, til at være særlig opmærksom på SMV'ernes behov og til at medtage både faktiske og opfattede byrder;
31.

anser den nuværende status for gennemførelsen af strategien for integreret grænseforvaltning for at være utilstrækkelig; opfordrer Kommissionen og Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning til at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at opfylde kravene i forordning (EU) 2016/1624 og til at påbegynde tematiske evalueringer af strategien for integreret grænseforvaltning i medlemsstaterne på et givent tidspunkt; opfordrer medlemsstaterne til at bringe deres grænseforvaltning i overensstemmelse med konceptet om integreret grænseforvaltning ved hjælp af en samlet tilgang til grænseforvaltning i alle grænseforvaltnings- og tilbagesendelsesaktiviteter på grundlag af grænseforvaltningens underliggende grundlæggende principper og navnlig ved at sikre fuld respekt for de grundlæggende rettigheder, med særligt fokus på sårbare grupper og mindreårige, herunder respekt for princippet om nonrefoulement; understreger behovet for at sikre fuld gennemførelse af strategien for integreret grænseforvaltning på europæisk og nationalt plan samt overholdelse af internationale konventioner og dermed styrke forvaltningen af de ydre grænser samtidig med, at de grundlæggende rettigheder respekteres;
16.

fremhæver behovet for at intensivere og diversificere omfanget af den uddannelse, der tilbydes til dommere, da dette også er et grundlag for et effektivt, uafhængigt og upartisk retssystem; understreger navnlig behovet for uddannelse inden for områderne kønsroller, -normer og -stereotyper, retsetik, IT-færdigheder, retslig forvaltning, mægling og kommunikation med parterne og med pressen; understreger endvidere betydningen af at tilbyde tilstrækkelig undervisning i EU-retten og EU's forskellige samarbejdsstrukturer, som f.eks. Eurojust; bemærker, at det inden for specifikke områder af EU-retten, såsom ophavsret og lovgivning om privatlivets fred, kan være nødvendigt at forstå ikke blot lovgivningen, men også den teknologiske udvikling; bemærker, at specialisering af dommere og domstole synes at have en positiv virkning på effektiviteten og kvaliteten af retssystemerne; anmoder Kommissionen om at undersøge dette spørgsmål nærmere i næste års undersøgelse; understreger, at en fortsat og systematisk uddannelse af dommere og andre juridiske eksperter er nødvendig for at sikre, at lovgivningen anvendes sammenhængende og med høj kvalitet samt håndhæves effektivt; opfordrer medlemsstaterne til at investere mere i udviklingen af uddannelse af retsvæsenets aktører og videreuddannelse af jurister, såsom dommere, herunder i andre medlemsstater, med henblik på at udveksle erfaringer og bedste praksis;
3.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre alt, hvad der er nødvendigt for at lette oprettelsen af producentorganisationer ved at fjerne bureaukratiske hindringer i den fastlagte procedure og sænke kravet om minimumsproduktion for at fremme små producenters adgang; påpeger, at det også er nødvendigt at styrke producentorganisationernes virksomhed ved at give dem større indflydelse og fremme deres adgang til den fornødne finansielle støtte, således at de bliver i stand til at udføre en bredere vifte af opgaver ud over den daglige forvaltning af fiskeri, samtidig med at de rammer, der er opstillet med målene for den fælles fiskeripolitik, respekteres, især for så vidt angår regionerne i den yderste periferi, som skal kunne tilpasse producentorganisationernes og brancheorganisationernes funktionsmåde lokalt i deres områder, som er kendetegnet ved afsides beliggenhed, isolation, beskeden størrelse, overvejende ikke-industrielt fiskeri og stor sårbarhed over for import;
36.

opfordrer til en mere kohærent og omkostningseffektiv markedsovervågningsordning i Unionen for at sikre overensstemmelse med direktivet om miljøvenligt design og fremsætter følgende henstillinger: — krav til de nationale myndigheder om at anvende ICSMS-databasen til deling af alle resultaterne af produktoverensstemmelseskontrol og forsøg med alle produkter, der er omfattet af bestemmelser om miljøvenligt design; denne database bør indeholde alle relevante oplysninger om overensstemmende og ikke-overensstemmende produkter for at undgå unødvendig afprøvning i andre medlemsstater og bør være brugervenlig og let tilgængelig; — den generelle produktregistreringsdatabase for energimærkede produkter bør udvides til alle produkter, der er omfattet af bestemmelserne om miljøvenligt design; — krav til de nationale myndigheder om at udarbejde konkrete planer for deres markedsovervågningsaktiviteter på området for miljøvenligt design, som de øvrige medlemsstater og Kommissionen skal informeres om som foreskrevet i forordning (EF) nr. 765/2008 (9); medlemsstaterne bør inkludere tilfældig kontrol på disse planer; — der bør anvendes hurtige screeningsmetoder til at afsløre produkter, som ikke overholder bestemmelserne, og disse metoder bør udvikles i samarbejde med sagkyndige fra industrien og deles med de offentlige instanser; — Kommissionen overvejer at fastsætte en minimumsprocentdel af produkterne på markedet samt udvikler et mandat til at udføre sin egen uafhængige markedsovervågning og fremsætte relevante forslag; — der bør vedtages afskrækkende foranstaltninger, bl.a.: sanktioner mod producenter, der ikke overholder bestemmelserne, idet disse sanktioner skal stå i forhold til følgerne af overtrædelsen for hele det europæiske marked, og kompensation til forbrugere, der har erhvervet ikke-overensstemmende produkter, også efter udløbet af den lovfastsatte garantiperiode, herunder gennem kollektive retsmidler; — at der lægges særlig vægt på at importen fra ikke EU-lande og produkter, der sælges online; — der sikres sammenhæng med Kommissionens forslag til en forordning om fastsættelse af bestemmelser og procedurer for overholdelse og håndhævelse af Unionens harmoniseringslovgivning for produkter (COM(2017)0795), hvis anvendelsesområde omfatter produkter, der er reguleret i henhold til direktivet om miljøvenligt design; støtter i denne forbindelse fremme af fælles afprøvning på EU-plan;
5.

understreger, a en reform af det finansielle system, som gør, at det aktivt fremskynder den økologiske omstilling, forudsætter et samarbejde mellem den offentlige og den private sektor; understreger i denne forbindelse, at finanspolitikken og den økonomiske politik spiller en vigtig rolle i at sende de rette signaler og tilvejebringe de rette incitamenter; opfordrer medlemsstaterne til i samråd med Kommissionen og EIB at vurdere deres nationale og kollektive behov for offentlige investeringer og til at afhjælpe eventuelle mangler med henblik på at sikre, at EU er på vej til at opfylde sine klimamål inden for de næste fem år og FN's mål for bæredygtig udvikling inden 2030; understreger den rolle, som nationale erhvervsfremmende banker og institutioner kan spille i denne forbindelse; opfordrer til koordinering af processen på europæisk niveau og til etablering af et system til sporing af reelle finansielle strømme hen imod bæredygtige offentlige investeringer inden for rammerne af et EU-observatorium for bæredygtig finansiering; glæder sig over indikatorer for integration af bæredygtige innovative finansielle værktøjer, der kan fremme denne proces, såsom offentligt udstedte grønne obligationer; glæder sig over Eurostats præcisering af behandlingen af kontrakter om energiydelser i nationale regnskaber, eftersom denne præcisering kan frigøre betydelige offentlige kapitalstrømme mod en sektor, der på nuværende tidspunkt tegner sig for tre fjerdedele af de manglende investeringer i forbindelse med EU's klima- og energipakke for 2030; opfordrer Kommissionen til yderligere at undersøge idéen om en specifik behandling af offentlige investeringer i forbindelse med ESG-mål nærmere med henblik på at fordele udgifterne til disse projekter hen over de relaterede offentlige investeringers livscyklus;
6.

bekræfter sin faste holdning om det nødvendige finansieringsniveau for centrale EU-politikker i FFR for 2021-2027 med henblik på at sætte dem i stand til at opfylde deres opgave og målsætninger; understreger i særdeleshed kravet om at opretholde finansieringen af den fælles landbrugspolitik og samhørighedspolitikken i EU-27 på mindst samme niveau som budgettet for 2014-2020 i faste priser, samtidig med at den overordnede struktur for disse politikker overholdes, at tredoble det nuværende budget for programmet Erasmus+, at fordoble de specifikke midler til SMV'er og til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed, til at forhøje det nuværende budget til forskning og innovation med mindst 50 % for at nå op på 120 mia. EUR, at fordoble programmet Life+ til i væsentlig grad at øge investeringerne gennem Connecting Europe-faciliteten og at sikre yderligere finansiering til sikkerhed, migration og eksterne forbindelser; understreger derfor sin holdning om, at FFR for 2021-2027 fastsættes til 1,3 % af BNI for EU-27;
T.

der henviser til, at det er nødvendigt at inddrage et kønsperspektiv i beslutningstagningen om ungdomspolitikker for at tage hensyn til de særlige udfordringer og omstændigheder, som navnlig unge kvinder og piger fra forskellige kulturelle og religiøse miljøer bliver konfronteret med; der henviser til, at ungdomspolitikken bør omfatte særlige kønssensitive foranstaltninger, f.eks. forebyggelse af vold mod kvinder og piger, undervisning i ligestilling og seksualundervisning; der henviser til, at kvinder i gennemsnit har 1,4 gange større sandsynlighed for ikke at være i beskæftigelse eller under uddannelse (at være NEET'er) end mænd (20), og at der er behov for en fortsat indsats for at øge deltagelsen på arbejdsmarkedet blandt unge kvinder – navnlig efter barselsorlov og for enlige mødre – samt blandt personer, der forlader skolen tidligt, lavtuddannede, unge med handicap og alle unge, der risikerer at blive udsat for forskelsbehandling;
69.

mener, at frivillig koblet støtte - under den bestemte forudsætning at lige vilkår i det indre marked kan sikres, og konkurrencenforvridning, navnlig med hensyn til råvarer, undgås, at der sikres sammenhæng med WTO-reglerne, samt at opfyldelse af miljø- og klimamål ikke bringes i fare – bør bibeholdes, men kun bør aktiveres efter en forudgående vurdering fra Kommissionen; mener, at frivillig koblet støtte fungerer som et redskab til at imødekomme behovene i følsomme sektorer og specifikke mål vedrørende miljø, klima eller kvalitet samt markedsføring af landbrugsprodukter, til at tilskynde til landbrugsmetoder, der opfylder høje dyrevelfærds- og miljøstandarder, til at afhjælpe specifikke problemer, navnlig dem, som skyldes de strukturelt betingede konkurrencemæssige ulemper for ugunstigt stillede regioner og bjergområder, samt dem, der har en mere midlertidig karakter, og f.eks. skyldes et skift væk fra den gamle ordning; mener endvidere, at frivillig koblet støtte også er et redskab til at fremme strategisk vigtig produktion, eksempelvis proteinafgrøder, i fremtiden, eller til at kompensere for virkningerne af frihandelsaftaler; mener desuden, at betalinger i form af frivillig koblet støtte er vigtige for opretholdelsen af en alsidig landbrugsproduktion i EU, beskæftigelsen inden for landbruget og bæredygtige produktionssystemer;
40.

glæder sig over indførelsen af særlige kapitler om SMV'er i FTA'er, der i øjeblikket er under forhandling, og opfordrer Kommissionen til at fortsætte sin indsats i forhandlingerne og medtage SMV-specifikke kapitler og bestemmelser i de handelsaftaler, som den forhandler, og i sine lovgivningsmæssige forslag for at forbedre små og mellemstore virksomheders mulighed for at deltage i handel og investeringer; understreger, at det er af stor betydning for SMV'er at forstå oprindelsesreglernes kompleksitet og at få dem ajourført, samt at de bliver gjort let anvendelige og tydeligere, og understreger endvidere, at det er nødvendigt at forhandle særlige bestemmelser for SMV'er, således at de kan få adgang til udenlandske markeder for offentlige indkøb; anmoder Kommissionen om at oprette en mekanisme til beregning af oprindelsesregler, der er skræddersyet til SMV'er, og som specifikt bør sætte dem i stand til at anvende de præferencer, der er tilgængelige i henhold til eksisterende aftaler, således at præferenceudnyttelsesgraden kan øges;
7.

minder om, at COP14 i Egypten markerer 25-året for konventionens ikrafttræden; mener derfor, at det er yderst vigtigt at intensivere indsatsen for at gennemføre den nuværende strategiske plan for biodiversitet for 2011-2020, fokusere på at opfylde Aichimålene for biodiversitet og de centrale elementer i Nagoyaprotokollen om adgang til genetiske ressourcer og fordeling af fordele og arbejde på en ambitiøs strategisk plan for perioden efter 2020 og en gennemførelsesmekanisme, der tager sigte på et scenarie for 2050, og som tager hensyn til nye udfordringer på biodiversitetsområdet i overensstemmelse med 2030-dagsordenen og målene for bæredygtig udvikling;
9.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at bistå selskaber, der er interesseret i AFD, med løsninger og støtteforanstaltninger for at undgå uforholdsmæssigt store administrations- og udviklingsomkostninger i forbindelse med gennemførelsen af AFD, navnlig i SMV'er, og til at tilskynde outsourcing-operatører såsom banker og investeringsfonde til at foreslå enkle AFD-ordninger, som er skræddersyet til denne type virksomheder, samtidig med at det sikres, at formidlerne ikke udnytter de mindste virksomheder, og at der ikke er nogen skjulte omkostninger;
13.

opfordrer de moldoviske myndigheder til at respektere internationale principper og bedste praksis og sikre et gunstigt miljø for civilsamfundet; udtrykker navnlig sin bekymring over indførelsen af bestemmelser i det udkast til lovgivning om NGO'er, der for øjeblikket drøftes i parlamentet, som kan begrænse udenlandsk finansiering til moldoviske NGO'er;
19.

påpeger, at videregivelse af personoplysninger om racemæssig eller etnisk oprindelse, politiske holdninger, religiøs eller filosofisk overbevisning, fagforeningsmæssigt tilhørsforhold, genetiske data eller oplysninger om en persons helbred og seksualliv er ekstremt følsom og giver anledning til stor bekymring i betragtning af Staten Israels forskellige retlige rammer, samfundsmæssige kendetegn og kulturelle baggrund i forhold til Den Europæiske Union; understreger, at kriminelle handlinger er defineret forskelligt i Unionen end i Staten Israel; er af den opfattelse, at en sådan videregivelse af oplysninger derfor kun bør ske i ganske særlige tilfælde og med klare garantier for den registrerede og personer med tilknytning til den registrerede; finder det nødvendigt at indføre specifikke sikkerhedsforanstaltninger, der skal respekteres af Staten Israel, for så vidt angår grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder, herunder respekt for ytringsfriheden, religionsfriheden og den menneskelige værdighed;
M.

der henviser til, at den franske Nationalforsamling offentliggjorde en rapport i oktober 2016 efter sin tværpolitiske undersøgelsesrejse med det formål at granske de ekstraterritoriale virkninger af visse af USA’s love, herunder FATCA, og at den anbefalede, at den franske regering enten skulle forhandle sig til en ændring af sin skatteaftale med USA eller bede de amerikanske lovgivere om at ændre USA’s love for at gøre det muligt for franske »utilsigtede amerikanske borgere« at komme ud af det amerikanske system og give afkald på deres uønskede amerikanske statsborgerskab uden gebyrer, uden registreringer og uden sanktioner; der henviser til, at der for nylig er blevet nedsat et udvalg med det udtrykkelige formål at se på USA’s ekstraterritoriale beskatning af franske »utilsigtede amerikanske borgere«, og at der i november 2017 blev indgivet beslutningsforslag i både det franske Senat og den franske Nationalforsamling om netop dette emne; der henviser til, at det franske Senat den 15. maj 2018 enstemmigt vedtog en beslutning, hvormed det opfordrede regeringen til øjeblikkeligt at træffe foranstaltninger til at sikre, at franske »utilsigtede amerikanske borgeres« ret til en bankkonto respekteres, at den diskriminerende praksis, som franske banker indførte i kølvandet på FATCA, ophører, og der omgående iværksættes en oplysningskampagne med det formål at oplyse de franske statsborgere, der bor i USA, om virkningerne af amerikansk statsborgerskab og amerikanske skattelove; der henviser til, at beslutningen derudover kræver, at der gøres en kraftig diplomatisk indsats for at finde en løsning for franske »utilsigtede amerikanske borgere«, som vil give dem mulighed for at give afkald på deres uønskede amerikanske statsborgerskab uden gebyrer, uden registreringer og uden sanktioner, og at USA indfrier sit løfte om gensidighed, i medfør af hvilket Frankrig indvilligede i at underskrive sin mellemstatslige aftale;