KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 16.10.1998 
KOM(98)581 endelig udg. 
Forslag til 
RÅDETS FORORDNING (EF) 
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af stænger af rustfrit stål 
med oprindelse i Indien og om endelig opkrævning af den midlertidige told 
(forelagt af Kommissionen) 

BEGRUNDELSE 
1) Ved forordning (EF) nr. 1084/98 indførte Kommissionen den 30. maj 1998 
midlertidig antidumpingtold på importen af stænger af rustfrit stål med oprindelse 
i Indien. Den 18. juli 1998 indførte Kommissionen ved forordning (EF) nr. 
1556/98 midlertidig udligningstold på importen af stænger af rustfrit stål med 
oprindelse i Indien og ændrede den midlertidige antidumpingtold. 
2) Med henblik på at træffe endelig afgørelse i sagen tog Kommissionen hensyn til 
bemærkninger, som interesserede parter fremsatte efter at være blevet underrettet 
om de foreløbige undersøgelsesresultater og til eventuelle ændringer i de 
foreløbige undersøgelsesresultater. De væsentligste resultater af Kommissionens 
undersøgelse, nemlig at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af 
dumpingimporten fra Indien, bekræftes imidlertid. 
3) Dumpingmargenerne ændredes om fornødent for at tage hensyn til krav fra de 
pågældende samarbejdsvillige eksportører. 
4) Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger konstateredes det, at et indisk 
selskab, som i den foreløbige undersøgelse var blevet anset for ikke at have haft 
eksportsalg i undersøgelsesperioden, faktisk havde eksporteret den pågældende 
vare til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Der fastsattes følgelig som led i 
den endelige undersøgelse en individuel dumpingmargen for denne eksportør. 
5) Under hensyntagen til transaktioner, der omfattede indiske varetyper, for hvilke 
der ikke fandtes tilsvarende i Fællesskabet fremstillede varetyper, blev der også 
fastlagt nye prisunderbudsmargener og skadestærskler, idet det samtidig sikredes, 
at de resterende transaktioner var tilstrækkeligt repræsentative. 
6) Kommissionen foreslår derfor i henhold til artikel 9 i Rådets forordning (EF) nr. 
384/96 at Rådet indfører endelig antidumpingtold på importen af stænger af 
rustfrit stål med oprindelse i Indien. 
7) Ved høringen af Antidumpingudvalget om indførelsen af endelige 
foranstaltninger afgav et flertal af medlemsstaterne positiv udtalelse om forslaget. 
L 
RÅDETS FORORDNING (EF) 
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af stænger af rustfrit stål 
med oprindelse i Indien og om endelig opkrævning af den midlertidige told 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, 
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. December 1995 om 
beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske 
Fællesskab1, senest ændret ved forordning (EF) nr. 905/982, særlig artikel 9, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen forelagt efter høring af Det Rådgivende 
Udvalg, og 
ud fra følgende betragtninger: 
A. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER 
(1) Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1084/983 (i det følgende benævnt 
"forordningen om midlertidig told") indførtes der en midlertidig antidumpingtold 
på importen til Fællesskabet af stænger af rustfrit stål (i det følgende benævnt 
"stålstænger" eller "den pågældende vare"), henhørende under KN-kode 
7222 2011, 7222 20 21, 7222 20 31 og 7222 20 81 og med oprindelse i Indien. 
1 EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. 
2 EFT L 128 af 30.4.1998, s. 18. 
3 EFTL155af29.5.1998,s.3. 
a-
(2) Forordningen om midlertidig told ændredes ved Kommissionens forordning (EF) 
nr. 1556/984 om indførelse af en midlertidig udligningstold på importen af 
samme vare med oprindelse i Indien. I medfør af artikel 14, stk. 1, i forordning 
(EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt "grundforordningen") og artikel 24, stk. 
1, i forordning (EF) nr. 2026/97 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra 
lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab5, var denne ændring 
nødvendig for at undgå, at den pågældende vare blev pålagt både antidumping- og 
udligningstold med det formål af afhjælpe én og samme situation opstået som 
følge af dumping eller eksportsubsidiering. 
B. EFTERFØLGENDE PROCEDURE 
(3) Efter vedtagelsen af forordningen om indførelse af midlertidig told indgav flere 
interesserede parter skriftlige bemærkninger. Parter, der anmodede herom, fik 
lejlighed til at blive hørt af Kommissionen. 
(4) Kommissionen fortsatte bestræbelserne på at indhente og efterprøve alle 
oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. 
4 EFT L 202 af 18.7.1998, s. 40. 
5 EFT L 288 af 21.10.1997, s. 1. 
J 
(5) Parterne underrettedes om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på 
grundlåg af hvilke det påtænktes at anbefale indførelse af endelig 
antidumpingtold og endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der var stillet 
sikkerhed i form af midlertidig told. Parterne indrømmedes også en frist, inden for 
hvilken de kunne fremsætte bemærkninger efter ovennævnte underretning. 
(6) Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger, som de 
interesserede parter fremførte, og om fornødent blev de endelige 
undersøgelsesresultater ændret i overensstemmelse hermed. 
C. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE 
(7) Den vare, der er omfattet af undersøgelsen, er stænger af rustfrit stål, kun 
koldtbehandlede, med indhold af nikkel på 2,5 vægtprocent og derover, med 
cirkulært tværsnit samt med andre tværsnit. 
(8) Efter vedtagelsen af forordningen om midlertidig told gjorde nogle indiske 
eksporterende producenter gældende, at de varer, der henholdsvis eksporteredes 
til Fællesskabet og solgtes på hjemmemarkedet i Indien ikke var 
sammenlignelige, f.eks. i henseende til kemiske egenskaber, og de kunne følgelig 
ikke betragtes som samme vare. 
3 o_ 
(9) Denne påstand kunne ikke godtages, da det var fastslået, at stålstænger, der 
fremstilledes og solgtes på hjemmemarkedet i Indien samt indiske stålstænger, 
der solgtes på markedet i Fællesskabet, havde de samme grundlæggende fysiske, 
tekniske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål. Spørgsmålet om, hvorvidt 
der var tale om forskelle mellem stålstænger, der solgtes på hjemmemarkedet og 
på eksportmarkedet, når sammenligningen fandt sted type for type, behandledes i 
forbindelse med fastsættelsen af den normale værdi og sammenligningen mellem 
den normale værdi og eksportpriserne. 
(10) En eksporterende producent gjorde gældende, at varer, der var i 
overensstemmelse med DIN-standard 1013, henhørte under den foreliggende 
antidumpingprocedure og burde derfor tages i betragtning. Det konstateredes 
imidlertid, at disse varer var varmtvalsede stænger og derfor ikke omfattet af 
undersøgelsen, som omhandlet i meddelelsen om indledning af proceduren6 og 
forordningen om midlertidig told. Endvidere påpegedes det, at disse varer ikke 
henhørte under de relevante KN-koder, der er omfattet af foranstaltningerne. 
Denne påstand kunne følgelig ikke godtages. 
(11) Da der ikke blev fremført andre bemærkninger, bekræftes de 
undersøgelsesresultater, der er omhandlet i betragtning 9 - 12 i forordningen om 
midlertidig told. 
EFTC264af30.8.1997,s.2. 
D. DUMPING 
1. Generelt 
(12) Ved fastlæggelsen af dumping i forordningen om midlertidig told blev der ikke 
taget hensyn til forskelle i diameter ved klassificeringen af de forskellige 
varetyper, eftersom det konkluderedes, at dette ikke havde nogen indvirkning på 
produktionsomkostningerne pr. kg eller salgsprisen pr. kg. To eksporterende 
producenter påstod imidlertid, at den pågældende vares diameter havde 
indvirkning på de gennemsnitlige produktionsomkostninger pr. kg og de gjorde 
derfor gældende, at der burde tages hensyn hertil ved fastlæggelsen af dumping. 
De fremlagde også tilstrækkelig dokumentation herfor. Denne påstand blev 
godtaget. 
2. Normal værdi 
a) Metode til fastsættelse af den normale værdi 
(13) Flertallet af de eksporterende producenter anfægtede den metode, der var benyttet 
til fastsættelse af den normale værdi, jf. betragtning 14, tredje afsnit, i 
forordningen om midlertidig told. De gjorde gældende, at den normale værdi for 
selskaber med utilstrækkeligt eller intet salg på hjemmemarkedet burde have 
været beregnet og ikke fastsat på grundlag af andre af undersøgelsen omfattede 
indiske eksporterende producenters hjemmemarkedssalg. Dette argument kunne 
imidlertid ikke godtages, fordi denne fremgangsmåde udtrykkeligt er fastsat i 
artikel 2, stk. 1, i grundforordningen. 
(14) Til støtte for påstanden om, at det ikke var korrekt at fastsætte den normale værdi 
på grundlag af andre indiske eksporterende producenters hjemmemarkedssalg, 
blev det også gjort gældende, at de respektive hjemmemarkedssalg ikke var 
repræsentative, da de angiveligt kun repræsenterede en lille procentdel af den 
samlede indiske eksport til Fællesskabet. I den foreliggende procedure blev den 
normale værdi imidlertid kun fastsat på grundlag af andre eksporterende 
producenters hjemmemarkedssalg af sammenlignelige varetyper, når dette salg 
udgjorde mindst 5% af de mængder, som hvert af de undersøgte selskaber 
eksporterede til Fællesskabet, dvs. når salget var repræsentativt, som omhandlet i 
artikel 2, stk. 2, i grundforordningen, og fandt sted i normal handel. 
(15) I betragtning af ovenstående afvistes påstanden vedrørende den metode, der er 
benyttet til fastsættelse af den normale værdi. 
b) Gennemsnitlig fortjenstmargen for hjemmemarkedssalget 
(16) Nogle eksporterende producenter gjorde gældende, at den gennemsnitlige 
fortjenstmargen, der var fastsat for hjemmemarkedssalget af den pågældende 
vare, var urimelig, da den var betydeligt højere end den fortjenstmargen på 5%, 
der i betragtning 74 i forordningen om midlertidig told og i klagen er anført som 
en rimelig fortjenstmargen for EF-erhvervsgrenen. Disse eksporterende 
producenter anførte, at der også burde anvendes en fortjenstmargen på 5% ved 
fastsættelsen af den beregnede normale værdi. Det skal i den forbindelse påpeges, 
at i de tilfælde, hvor en eksporterende producent havde et salg på 
hjemmemarkedet af samme vare i repræsentative mængder og i normal handel, 
fastsattes fortjenesten med henblik på beregningen af den normale værdi i 
overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, i grundforordningen på grundlag af det 
vejede gennemsnit af de faktiske beløb, der var fastlagt for et sådant 
hjemmemarkedssalg af samme vare. Var dette ikke muligt, fastsattes fortjenesten 
i overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, litra a), i grundforordningen på grundlag 
af det vejede gennemsnit af de faktiske beløb, der var fastlagt for andre 
eksporterende producenter omfattet af undersøgelsen med hensyn til 
hjemmemarkedssalg af samme vare, som var repræsentativt og fandt sted i normal 
handel. 
(17) I betragtning af ovenstående afvistes påstanden vedrørende fortjenstmargenen. 
c) Sekundavarer 
(18) Nogle indiske selskaber, som solgte sekundavarer på hjemmemarkedet i 
undersøgelsesperioden, påstod, at disse biprodukter burde anses for at være 
omfattet af undersøgelsen og derfor tages i betragtning ved fastsættelsen af den 
normale værdi. Disse varer afveg imidlertid betydeligt fra varer af første kvalitet, 
både i henseende til kvalitet, fysiske egenskaber, markedsopfattelse og salgspris. 
Eftersom der kun eksporteredes varer af første kvalitet til Fællesskabet afvistes 
påstanden derfor. 
(19) Da der ikke blev fremført andre bemærkninger vedrørende den normale værdi, 
bekræftes de undersøgelsesresultater, der er omhandlet i betragtning 13 - 15 i 
forordningen om midlertidig told. 
3. Eksportpris 
(20) Nogle eksporterende producenter anfægtede Kommissionens faste praksis med 
anvendelse af månedlige gennemsnit af vekselkurserne til omregning af 
eksportprisen til indenlandsk valuta. De gjorde gældende, at de vekselkurser, der 
var anvendt for de faktiske transaktioner, burde have været anvendt. Det skal i 
den forbindelse anføres, at forskellen mellem daglige og månedlige vekselkurser 
var ret ubetydelige. Desuden førte disse forskelle alt efter de pågældende 
transaktioner enten til lidt højere eller lidt lavere priser, dvs. at de negative 
forskelle opvejedes af de positive. Forskellen mellem de to fremgangsmåder var 
derfor i gennemsnit ubetydelig. Den fremgangsmåde, der benyttedes til 
fastlæggelse af de foreløbige undersøgelsesresultater, bekræftes følgelig, og 
ovennævnte påstand afvises. 
(21) Et selskab, der havde eksportsalg til sit datterselskab i Fællesskabet, anfægtede 
den fremgangsmåde, der er omhandlet i betragtning 17 i forordningen om 
midlertidig told, og som vedrører fradrag af fortjeneste ved beregning af 
eksportprisen. Selskabet gjorde gældende, at oplysninger om dets europæiske 
datterselskabs salg burde benyttes til ovennævnte formål. Da der ikke opnåedes 
nogen fortjeneste af dette salg, påstod selskabet, at der ikke skulle trækkes nogen 
fortjeneste fra prisen ved salg til første uafhængige køber med henblik på at 
beregne eksportprisen. Ifølge artikel 2, stk. 9, i grundforordningen skal den 
justering, der foretages for at nå frem til en pålidelig eksportpris, imidlertid 
indbefatte et beløb til dækning af forventet fortjeneste. I overensstemmelse med 
Kommissionens og Rådets faste praksis, som er bekræftet af Domstolen, ansås det 
ikke for korrekt at basere beregningen af fortjenstmargenen på oplysninger fra 
den forbundne importør, da denne fortjenstmargen kan være påvirket af 
forbindelsen med eksportøren. Anmodningen afvises derfor, og den 
fremgangsmåde, der er omhandlet i betragtning 17 i forordningen om midlertidig 
told, bekræftes endeligt. 
(22) Da der ikke blev fremført andre bemærkninger vedrørende fastsættelsen af 
eksportprisen, bekræftes de undersøgelsesresultater, der er omhandlet i 
betragtning 16 og 17 i forordningen om midlertidig told. 
4. Sammenligning 
a) Importafgifter og indirekte skatter 
(23) Nogle selskaber gjorde gældende, at den justering, der var indrømmet for 
importafgifter, burde udvides til at omfatte visse yderligere importerede 
materialer, der blev pålagt importafgifter. Dette krav kunne kun godtages i det 
omfang, det kunne godtgøres, at de pågældende materialer, jf. artikel 2, stk. 10, 
litra b), i grundforordningen, fysisk indgik i de varer, der solgtes til forbrug i 
eksportlandet, og hvis afgifterne ikke blev opkrævet, eller de blev refunderet for 
den vare, der indeholder sådanne materialer, når den eksporteres til Fællesskabet. 
b) Handelsled 
(24) Et selskab genfremsatte sin anmodning om et fradrag for forskelle i handelsled 
med den begrundelse, at det ved eksport kun solgte til forhandlere, medens det på 
hjemmemarkedet solgte til både forhandlere og endelige brugere. Det hævdedes, 
at priserne ved salg til de endelige brugere på hjemmemarkedet konsekvent var 
højere end priserne ved salg til forhandlere på hjemmemarkedet. Denne 
anmodning blev ikke imødekommet af de grunde, der er anført i betragtning 21 i 
forordningen om midlertidig told. 
c) Kredit 
(25) Der blev fremsat anmodning om, at der med henblik på at fastsætte 
kreditomkostningerne i forbindelse med eksportsalget benyttedes gældende 
rentesatser på det internationale marked for optagelse af lån i udenlandsk valuta i 
stedet for renten på det indiske hjemmemarked. Denne anmodning blev 
imødekommet. 
10 
d) Valutaomregning 
(26) Nogle selskaber krævede en justering for valutaomregning i overensstemmelse 
med artikel 2, stk. 10, litra j), i grundforordningen med den begrundelse, at 
værdien af den udenlandske valuta, hvori de fakturerede deres eksportsalg, var 
faldet betydeligt i forhold til den indiske rupee i undersøgelsesperioden. De 
pågældende selskaber gjorde gældende, at hvad angår vekselkursen burde 
salgsdatoen være datoen på indkøbsordren, og at den vekselkurs, der var 
gældende 60 dage før datoen på* indkøbsordren, burde anvendes til 
dumpingberegningen. Kravet om, at datoen på indkøbsordren skulle betragtes 
som salgsdatoen, kunne ikke godtages, da denne dato ikke afspejler de væsentlige 
salgsbetingelser mere korrekt end fakturadatoen. 
(27) Der blev imidlertid i relevant omfang foretaget en justering for valutaomregning i 
overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, litra j), i grundforordningen ved at 
indrømme de eksporterende producenter 60 dage for at tage hensyn til vedvarende 
bevægelser i vekselkurserne for visse udenlandske valutaer, hvori de pågældende 
selskaber fakturerede deres eksportsalg. 
(28) Da der ikke blev fremført andre bemærkninger vedrørende sammenligningen 
mellem den normale værdi og eksportprisen, bekræftes de øvrige 
undersøgelsesresultater, der er omhandlet i betragtning 18-21 i forordningen om 
midlertidig told. 
S. Dumpingmargen 
(29) Da der ikke blev fremført nogen bemærkninger vedrørende fastsættelsen af 
dumpingmargenen, bekræftes den metode, der er omhandlet i betragtning 22 i 
forordningen om midlertidig told. 
H 
(30) Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger konstateredes det, at Chandan 
Steel Ltd., som med henblik på den foreløbige fastlæggelse af de faktiske 
omstændigheder var blevet betragtet som en part uden eksportsalg i 
undersøgelsesperioden, faktisk havde eksporteret den pågældende vare til 
Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Der blev derfor fastsat en individuel 
dumpingmargen for denne eksportør som led i den endelige i undersøgelse. 
(31) De endelige dumpingmargener udgør følgende i procent af nettoprisen, frit 
Fællesskabets grænse: 
- Bhansali Bright Bars Pvt Ltd. / 
Bhansali Ferromet Pvt Ltd., Mumbai 16.6% 
- Chandan Steel Ltd., Umbergaon 26.9% 
- Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd.), Nagpur 7.4% 
- Grand Foundry Ltd., Mumbai 10.2% 
- Isibars Ltd., Mumbai 6,6% 
- Mukand Ltd., Mumbai 14.0% 
- Panchmahal Steel Ltd., Baroda 8.7% 
- Parekh Bright Bars Pvt Ltd., Thane 4.2% 
- Raajratna Metal Industries Ltd., Ahmedabad 13.0% 
- Venus Wire Industries Ltd., Mumbai 12.4% 
- Viraj Alloys Ltd. / Viraj Impoexpo Ltd, Mumbai 4.8% 
(32) Den endelige dumpingmargen for andre indiske selskaber end dem, der 
medvirkede i denne undersøgelse, fastsattes til 26,9% at nettoprisen, frit 
Fællesskabets grænse. Rådet tog i den forbindelse hensyn til den betydelige 
samarbejdsvilje, der var udvist, og fastsatte den landsdækkende dumpingmargen 
til den højeste dumpingmargen, der var fastlagt for en samarbejdsvillig 
eksporterende producent. 
12 
(33) For den nye eksportør, der er nævnt i betragtning 6 i forordningen om midlertidig 
told (Sindia Steel Ltd.), fastsattes den endelige dumpingmargen i 
overensstemmelse med den fremgangsmåde, der er omhandlet i betragtning 22 i 
forordningen om midlertidig told. Udtrykt i procent af nettoprisen, frit 
Fællesskabets grænse, er den endelige dumpingmargen for dette selskab 9,5%. 
E. SKADE 
1. Indledende bemærkning 
(34) Undersøgelsesresultaterne vedrørende skade, årsagssammenhæng og 
Fællesskabets interesser i de sideløbende undersøgelser vedrørende dumping og 
subsidier er identiske. Alle selskabsspecifikke beregninger er baseret på de 
samme data. 
2. Erhvervsgren i Fællesskabet 
(35) Efter yderligere undersøgelser konstateredes det, at EF-erhvervsgrenens samlede 
produktion af stålstænger ikke udgør 45% af den samlede produktion i 
Fællesskabet, som det fejlagtigt er anført i forordningen om midlertidig told, men 
38% af den samlede produktion i Fællesskabet. Denne procentdel er tilstrækkelig 
til at opfylde betingelserne i artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i 
grundforordningen. 
3. Forbrug i Fællesskabet, markedsandel og importerede mængder fra 
Indien 
(36) Efter underretningen af parterne blev der ikke modtaget nogen bemærkninger 
vedrørende forbruget af stålstænger i Fællesskabet samt markedsandelen for og 
omfanget af importen fra Indien. Følgelig bekræftes de undersøgelsesresultater, 
der er omhandlet i betragtning 29 - 32 i forordningen om midlertidig told. 
13 
4. Priserne på dumpingvarerne og de subsidierede varer fra Indien og 
underbud 
a) Beregning afunderbudsmargener 
(37) Som omhandlet i betragtning 33 - 42 i forordningen om midlertidig told blev der 
foretaget en detaljeret analyse af underbud for hver af de berørte indiske 
producenter, og der konstateredes betydelige underbudsmargener. 
Underbudsmargenerne beregnedes ved for hver varetype at sammenligne det 
vejede gennemsnit af eksportpriserne, leveret Fællesskabets grænse, med det 
vejede gennemsnit af EF-erhvervsgrenens salgspriser, ab fabrik, ved salg til 
uafhængige parter. Indiske varetyper, for hvilke der ikke fandtes tilsvarende EF-
fremstillede varetyper blev holdt uden for beregningen, efter at det var fastslået, at 
de øvrige transaktioner var tilstrækkeligt repræsentative. Hvis eksporten fandt 
sted via forbundne selskaber, blev der foretaget en behørig justering af 
eksportpriserne for at tage hensyn til omkostninger, der påløb mellem indførsel og 
videresalg til første uafhængige kunde i Fællesskabet, samt forventet fortjeneste. 
EF-erhvervsgrenens salgspriser justeredes for transportomkostninger i 
Fællesskabet. Medens de indiske eksportører udelukkende solgte til forhandlere, 
solgte EF-erhvervsgrenen både til endelige brugere og forhandlere. EF-
erhvervsgrenens priser ved salg til endelige brugere justeredes følgelig til 
forhandlerleddet. Endvidere justeredes de indiske eksportpriser for 
håndteringsomkostninger ved Fællesskabets grænse. 
(38) Flere indiske eksporterende producenter genfremsatte deres anmodning om en 
justering for forskelle i den tid, der forløb fra afgivelse af ordre til levering, og for 
forskelle med hensyn til overholdelse af leveringsfristen. De påstod navnlig, at de 
regelmæssigt måtte udstede kreditnotaer til deres kunder på grund af for sen 
levering. Kreditnotaer for for sen levering er imidlertid ikke ensbetydende med, at 
længere indiske leveringstider eller usikre leveringstider påvirkede salgsprisen, 
når prisforhandlingerne fandt sted. Anmodningen om en sådan justering kan 
derfor ikke imødekommes. Det blev i den forbindelse også taget i betragtning, at 
14 
de indiske producenters ved kontrakt fastsatte leveringstider ofte svingede mellem 
fire og seks måneder, uden at dette havde nogen indvirkning på den aftalte 
salgspris. 
(39) Alle indiske producenter genfremsatte også deres anmodning om en justering for 
kvalitetsforskelle. De gjorde navnlig gældende, at stålstænger fremstillet af EF-
producenterne var lettere at maskinbearbejde, hvilket reducerede gennemløbstiden 
i videreforarbejdningsprocessen for stålstænger. Det skal i den forbindelse 
anføres, at nogle EF-producenter ganske rigtigt solgte en vis mængde varer under 
et varemærke, der tilkendegav, at de var lettere at maskinbearbejde. Det 
konstateredes imidlertid, at der ikke forelå et konsekvent prismønster, hvoraf det 
fremgik, at de varer, der var lettere at maskinbearbejde, solgtes til højere priser og 
således ville have en højere markedsværdi. Der kunne derfor ikke indrømmes 
nogen justering, da der ikke påvistes nogen indvirkning på priserne og på 
prisernes sammenlignelighed. Det noteredes desuden, at alle indiske producenter 
havde fremsat identiske krav om en justering, hvor der blev set bort fra potentielle 
kvalitetsforskelle mellem deres varer. 
(40) Et indisk selskab anførte, at EF-erhvervsgrenens salgspris var sammensat af en 
basispris og et såkaldt "legeringstillæg", dvs. et pristillæg for legeringer, der 
indgår i stålstænger. Selskabet anmodede om, at legeringstillægget blev holdt 
uden for Fællesskabets salgspriser med henblik på beregning af underbud og 
underpriser. Denne anmodning kunne ikke imødekommes, da legeringstillægget 
var en del af den salgspris, som kunderne betalte. Det skal i den forbindelse 
bemærkes, at de indiske salgspriser også indeholdt et legeringstillæg, selv om der 
ikke direkte henvistes hertil i fakturaen. 
15 
(41) Tages der hensyn til ovennævnte justeringer udgør underbudsmargenerne 
følgende: 
- Bhansali Bright Bars Pvt Ltd. / 
Bhansali Ferromet Pvt Ltd., Mumbai 14.5 % 
- Chandan Steel Ltd., Umbergaon " 14.9% 
- Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd.), Nagpur 13.0 % 
- Grand Foundry Ltd., Mumbai 13.2% 
- Isibars Ltd., Mumbai 19.4% 
- Mukand Ltd., Mumbai 17.8% 
- Panchmahal Steel Ltd., Baroda 13.9 % 
- Parekh Bright Bars Pvt Ltd., Thane 5.8 % 
- Raajratna Metal Industries Ltd., Ahmedabad 15.8 % 
- Venus Wire Industries Ltd., Mumbai 12.8% 
- Viraj Alloys Ltd. / Viraj Impoexpo Ltd, Mumbai 15,7 % 
(42) Den vejede gennemsnitlige underbudsmargen for Sindia Steel Ltd (jf. betragtning 
33) udgjorde 16,8%. Det konkluderedes, at disse underbudsmargener er 
betydelige. 
b) Påstand om konkurrencebegrænsende adfærd 
(43) I de bemærkninger, som de indiske selskaber fremsatte efter at være blevet 
underrettet om undersøgelsesresultaterne, gjorde de fortsat gældende, at 
beregningen af underbudsmargener samt konklusionerne vedrørende andre 
skadesfaktorer, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser var formålsløs i 
sammenhæng med denne undersøgelse i betragtning af Kommissionens 
beslutning i konkurrencesag I V/3 5.814 - "legeringstillæg"7. Ifølge denne 
beslutning har producenterne i Fællesskabet afflade produkter af rustfrit stål 
7 Kommissionens beslutning af 21.1.1998, EFT L 100 af 1.4.1998, s. 55. 
16 
ændret "og på samordnet vis anvendt de referenceværdier, de lægger til grund for 
beregningen af legeringstillægget, hvilket har haft til formål og til følge at 
begrænse og fordreje den normale konkurrence på det fælles marked". 
(44) Det skal i den forbindelse påpeges, at nævnte sag vedrører "flade produkter" af 
rustfrit stål i modsætning til "stænger" af rustfrit stål, der henhører under 
kategorien af lange produkter. Desuden er producenterne af flade produkter og 
producenterne af stålstænger i vidt omfang ikke de samme, og antallet af 
producenter af stålstænger er betydeligt højere end antallet af producenter af flade 
produkter. 
(45) De indiske producenter genfremsatte imidlertid deres påstand om, at der også 
eksisterer en samordnet praksis for stålstænger. Nogle af disse selskaber har også 
i henhold til artikel 3 i Rådets forordning nr. 178 indgivet en formel klage til 
Kommissionen vedrørende stålstænger. Til støtte for deres påstand gjorde de 
indiske selskaber gældende, at de nationale stålsammenslutninger i Fællesskabet 
månedligt udsendte en liste til alle medlemmer over de legeringstillæg, som den 
største producent i det pågældende land anvendte. Desuden anførte de, at nævnte 
producent anvendte den samme koefficient (den såkaldte "yield factor") til at 
beregne legeringstillægget for stålstænger på grundlag af legeringstillægget for 
flade produkter, som en forhandler i en anden medlemsstat. De påstod, at de 
fremlagte oplysninger var et afgørende bevis for, at der fandtes en samordnet 
praksis på markedet for stålstænger. 
(46) Det er i den forbindelse vigtigt at bemærke, at anvendelsen af en 
legeringstillægsordning som sådan, herunder anvendelsen af en "yield factor", 
ikke er ulovlig. En sådan ordning gør det muligt for en producent af rustfrit stål på 
lovlig vis at lade svingninger i priserne for legeringsmaterialer afspejle i 
salgspriserne til kunderne og således beskytte sig selv mod risikoen for betydelige 
svingninger i produktionsomkostningerne. Det konstateredes også, at anvendelsen 
EFT 13 af 21.2.19962, s. 204. 
17 
af et legeringstillæg er almindelig på andre stålmarkeder uden for Fællesskabet, 
og det har med en kort afbrydelse været anvendt i Fællesskabet i mange år. Det 
kunne endvidere fastslås, at EF-producenterne ifølge EKSF-traktatens artikel 60 
og den afledte fællesskabsret for så vidt angår EKSF-produkter skal underrette 
Kommissionen og alle interesserede om den gældende legeringstillægsordning 
(artikel 6, litra b), i beslutning nr. 37/54 af 29. juli 19549. 
(47) Anvendelsen af en legeringstillægsordning kan følgelig og i overensstemmelse 
med Kommissionens beslutning i sag IV/35.814 kun være ulovlig, hvis 
legeringstillægsordningen anvendes på en samordnet, dvs. en 
konkurrencebegrænsende, måde. Der blev imidlertid ikke fremlagt noget 
afgørende bevis herfor i løbet af undersøgelsen. 
(48) Det konstateredes endvidere, at EF-producenternes pris for identiske produkter til 
sammenlignelige kunder og i samme periode varierede, hvilket resulterede i, at 
EF-producenternes fortjeneste var forskellig. 
(49) På baggrund af ovenstående konkluderedes det, at undersøgelsen af skade og 
Fællesskabets interesser, herunder beregningen af underbudsmargener, ikke var 
formålsløs, som påstået af de indiske selskaber. Den indiske anmodning om, at 
undersøgelsen afsluttedes omgående, kunne således ikke imødekommes. 
Tilsvarende var det ikke muligt at suspendere antidumpingundersøgelsen, indtil 
Kommissionen havde afsluttet sin undersøgelse vedrørende den påståede 
konkurrencebegrænsende adfærd, fordi antidumpingundersøgelser skal afsluttes 
inden for en frist på højst femten måneder fra indledningen heraf, jf. artikel 6, stk. 
9, i grundforordningen. 
EFT 18 af 1.8.1954, s. 470. 
18 
(50) Det er imidlertid taget til efterretning, at Kommissionen fortsætter sin 
undersøgelse af den påståede konkurrencebegrænsende adfærd. Skulle 
Kommissionen konstatere, at der er tale om samordnet praksis, vil betingelserne 
for at indlede en fornyet undersøgelse ex officio være opfyldt. Der vil straks, dvs. 
inden for en frist på højst tolv måneder, blive indledt en sådan undersøgelse for at 
fastslå om og i hvilket omfang de relevante undersøgelsesresultater vedrørende 
skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser omstødes af en sådan 
konkurrencebegrænsende praksis. 
5. EF-erhvervsgrenens situation 
(51) Efter vedtagelsen af forordningen om indførelse af midlertidig told er der ikke 
modtaget nogen bemærkninger vedrørende EF-erhvervsgrenens situation med 
hensyn til produktionsmængde, kapacitet og kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, 
markedsandel, salgspriser, fortjeneste, beskæftigelse og lagerbeholdninger. De 
undersøgelsesresultater, der er omhandlet i betragtning 44-55 i forordningen om 
midlertidig told, bekræftes derfor. 
Den indiske regering anfægtede imidlertid de konklusioner, der er draget af disse 
resultater, og hævdede navnlig, at faldet i EF-producenternes produktionstal ikke 
kan tilskrives den faldende import fra Indien. Denne påstand vedrører spørgsmålet 
om årsagssammenhæng, som behandles nedenfor. Den indiske regering hævdede 
endelig, at EF-producenterne øgede salget til forbundne parter fra 1994 til 
undersøgelsesperioden på tolv måneder (jf. betragtning 28 i forordningen om 
midlertidig told). Dette omstøder imidlertid ikke de undersøgelsesresultater og 
konklusioner vedrørende det samlede salg (specielt den negative udvikling i 
markedsandel siden 1994) og salget til uafhængige parter, som også anvendtes 
ved beregningerne af prisunderbud. 
6. Konklusioner 
(52) På grundlag af ovenstående konkluderedes det, at EF-erhvervsgrenen lider 
væsentlig skade, som omhandlet i betragtning 56 i forordningen om midlertidig 
told. 
19 
F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG 
(53) Efter vedtagelsen af forordningen om indførelse af midlertidig told anfægtede 
nogle indiske selskaber, at den skade, som EF-erhvervsgrenen havde lidt, var 
forårsaget af dumpingimport og subsidieret import fra Indien. Det anførtes 
navnligt, at skaden var forårsaget af andre faktorer, nemlig lavprisimport fra andre 
lande. Endvidere hævdedes det, at andre EF-producenter ikke havde fulgt den 
samme udviklingstrend som EF-erhvervsgrenen. 
(54) Det er i den forbindelse værd at bemærke den kraftige stigning i den indiske 
importmængde i den pågældende periode, som nåede et højdepunkt med en 
markedsandel på 9,1% i 1996. Det er også fastslået, at disse varer importeredes til 
priser, som lå betydeligt under EF-erhvervsgrenens priser. Der blev yderligere 
taget hensyn til, at mange forhandlere køber stålstænger fra kilder både i Indien 
og i Fællesskabet, hvilket giver et gennemsigtigt og prisfølsomt marked. 
Det bemærkedes, at ovennævnte udviklingstrend for importen fra Indien faldt 
sammen med forværringen af EF-erhvervsgrenens situation. Dette gjaldt navnlig 
nedgangen i dens markedsandel og de trykkede priser siden 1995. På grund af 
dumpingimport og subsidieret import af stålstænger med oprindelse i Indien i 
undersøgelsesperioden måtte EF-erhvervsgrenen sænke sine priser betydeligt 
uanset følgerne for rentabiliteten. Det kunne følgelig fastslås, at der var en 
årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den subsidierede import og den 
skade, som EF-erhvervsgrenen havde lidt. 
(55) Det undersøgtes også, om andre faktorer end dumpingimporten og den 
subsidierede import kan have bidraget til den skade, som EF-erhvervsgrenen har 
lidt. Det konstateredes i den forbindelse, at importen af den pågældende vare fra 
andre lande målt i mængde enten lå under eller tæt ved de tærskelværdier, der er 
fastsat i artikel 5, stk. 7, i grundforordningen og/eller fandt sted til højere priser 
end importen fra Indien. Denne import kan følgelig ikke have brudt 
årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den subsidierede import fra 
Indien og den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. 
20 
(56) Endvidere undersøgtes nogle indiske producenters påstand om, at andre EF-
producenters situation var betydeligt bedre end EF-erhvervsgrenens. Det skal i 
den forbindelse anføres, at der kun foreligger detaljerede og efterprøvede 
oplysninger om EF-erhvervsgrenen. I betragtning af, at EF-markedet for 
stålstænger er et gennemsigtigt og prisfølsomt marked, kan det imidlertid ikke 
anses for urimeligt at konkludere, at det er sandsynligt, at de øvrige EF-
producenter har fulgt samme udviklingstrend som EF-erhvervsgrenen, specielt 
hvad angår priser. 
(57) Det blev endelig påstået, at nedgangen i EF-erhvervsgrenens salgspriser på 
stålstænger siden 1995 var en følge af et fald i legeringspriserne. Hertil skal 
imidlertid bemærkes, at ændringer i verdensmarkedspriserne for legeringer også 
gælder for de indiske producenter, og de har følgelig ingen indflydelse på de 
konstaterede underbud. Det skal endvidere anføres, at EF-erhvervsgrenen også 
havde sænket sine basispriser betydeligt. 
(58) På baggrund af ovenstående bekræftes de undersøgelsesresultater, der er 
omhandlet i forordningen om midlertidig told (betragtning 57 - 65), nemlig at 
dumpingimporten og den subsidierede import fra Indien særskilt betragtet har 
påført EF-erhvervsgrenen væsentlig skade. Det er endvidere fastslået, at i 
betragtning af omfanget af den pågældende dumpingimport har den bidraget 
væsentligt til den skade, der er forårsaget. 
G. FÆLLESSKABETS INTERESSER 
(59) Efter vedtagelsen af forordningen om indførelse af midlertidig told er der ikke 
modtaget nogen underbyggede bemærkninger vedrørende undersøgelsen af 
Fællesskabets interesser som omhandlet i betragtning 66-71 i forordningen om 
midlertidig told. 
21 
(60) Det konkluderes følgelig, at indførelsen af foranstaltninger vil medføre, at der 
genskabes en situation med effektiv konkurrence, som vil gøre det muligt for EF-
erhvervsgrenen at genvinde den markedsandel, der er gået tabt, og at forbedre 
rentabiliteten. 
(61) Da der ikke foreligger nogen reaktion fra brugere og importører, antages det, at 
virkningerne af forventede prisstigninger vil være begrænsede, også i betragtning 
af størrelsen af den foreslåede told. Hvad angår leverandører i tidligere led 
konkluderedes det, at en genskabelse af redelige konkurrencevilkår vil medføre, at 
deres konkurrencedygtighed forbedres. 
(62) Alt i alt fastslås det, at de undersøgelsesresultater, der er omhandlet i betragtning 
66-71 i forordningen,om midlertidig told kan bekræftes. Der er navnlig ingen 
tvingende grunde til at antage, at det ikke vil være i Fællesskabets interesse at 
indføre foranstaltninger. 
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER 
(63) På grundlag af ovenstående konklusioner om dumping, skade, 
årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser undersøgtes det, i hvilken form 
og i hvilket omfang der bør indføres antidumpingforanstaltninger for at afhjælpe 
den skadelige dumpings handelsfordrejende virkninger og genskabe effektive 
konkurrencevilkår på EF-markedet for stålstænger. 
(64) Som omhandlet i betragtning 72 - 74 i forordningen om midlertidig told 
beregnedes der et ikke-skadevoldende prisniveau, der vil gøre det muligt for EF-
erhvervsgrenen at opnå dækning for sine produktionsomkostninger og en rimelig 
fortjeneste på salget af den pågældende vare. 
22 
(65) Et indisk selskab gjorde gældende, at beregningen af det ikke-skadevoldende 
prisniveau var ukorrekt, eftersom fortjenstmargenen for alle varetyper var 
identisk. Det skal påpeges, at det ikke-skadevoldende prisniveau beregnedes på 
grundlag af de gennemsnitlige salgspriser pr. varetype minus EF-erhvervsgrenens 
faktiske vejede gennemsnitlige fortjenstmargen plus en rimelig fortjeneste, som 
forklaret ovenfor. Denne fremgangsmåde ansås for at være den mest korrekte i 
den foreliggende undersøgelse. 
(66) På grundlag af sammenligningen mellem det ikke-skadevoldende prisniveau og 
de indiske producenters eksportpriser konstateredes der følgende skadestærskler i 
forhold til prisen, frit Fællesskabets grænse: 
- Bhansali Bright Bars Pvt Ltd. / 
Bhansali Ferromet Pvt Ltd., Mumbai 18.4% 
- Chandan Steel Ltd., Umbergaon 19.0% 
- Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd.), Nagpur 16.5% 
- Grand Foundry Ltd., Mumbai 16.6% 
- Isibars Ltd., Mumbai 25.5% 
- Mukand Ltd., Mumbai 25.3% 
- Panchmahal Steel Ltd., Baroda 17.6% 
- Parekh Bright Bars Pvt Ltd., Thane 7.5% 
- Raajratna Metal Industries Ltd., Ahmedabad 19.8% 
- Venus Wire Industries Ltd., Mumbai 16.1% 
- Viraj Alloys Ltd. / Viraj Impoexpo Ltd, Mumbai 20,2% 
(67) For det nytilkomne selskab, Sindia Steels Ltd., beregnedes skadestærsklen som 
omhandlet i betragtning 77 i forordningen om midlertidig told på grundlag af det 
vejede gennemsnit af skadestærsklerne for de samarbejdsvillige indiske selskaber. 
På dette grundlag er skadestærsklen 22,1%. 
23 
(68) I overensstemmelse med artikel 9, stk. 4, i grundforordningen bør tolden være lig 
med dumpingmargenen, medmindre skadestærsklen er lavere. På dette grundlag 
fastsattes tolden til følgende for de samarbejdsvillige producenter: 
- Bhansali Bright Bars Pvt Ltd. / 
Bhansali Ferromet Pvt Ltd., Mumbai 16.6% 
- Chandan Steel Ltd., Umbergaon 19,0% 
- Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd.), Nagpur 7.4% 
- Grand Foundry Ltd., Mumbai 10.2% 
- Isibars Ltd., Mumbai 6,6% 
- Mukand Ltd., Mumbai 14.0% 
- Panchmahal Steel Ltd., Baroda 8.7% 
- Parekh Bright Bars Pvt Ltd., Thane 4.2% 
- Raajratna Metal Industries Ltd., Ahmedabad 13.0% 
- Venus Wire Industries Ltd., Mumbai 12.4% 
- Viraj Alloys Ltd. / Viraj Impoexpo Ltd, Mumbai 4.8% 
(69) For Sindia Steels Ltd. bør tolden fastsættes til 9,5%. 
(70) For ikke at belønne manglende samarbejdsvilje og for at sikre, at 
antidumpingforanstaltningerne ikke omgås, ansås det for påkrævet at fastsætte 
tolden for de ikke-samarbejdsvillige selskaber til den højeste sats, der er fastsat, 
dvs. 19,0%, eftersom de indiske eksporterende producenter i høj grad havde 
udvist samarbejdsvilje. 
24 
(71) I overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i grundforordningen pålægges ingen 
vare både antidumpingtold og udligningstold med det formål at afhjælpe én og 
samme situation, som er opstået som følge af dumping eller eksportsubsidiering. 
Da der er fastlagt dumping- og subsidiemargener for den pågældende import10, er 
det nødvendigt at fastslå om og i hvilket omfang disse dumping- og 
subsidiemargener er opstået som følge af én og samme situation. 
(72) I den foreliggende sag er det fastslået, at alle de undersøgte subsidieordninger 
udgør eksportsubsidier i henhold til definitionen i artikel 3, stk. 4, litra a), i 
forordning (EF) nr. 2026/97. Det anses under disse omstændigheder ikke for 
korrekt at pålægge både udligningstold og antidumpingtold i et omfang fuldt ud 
svarende til de pågældende subsidie- og dumpingmargener, der er fastlagt. 
Antidumpingtolden bør følgelig nedsættes med et beløb svarende til 
udligningstolden i den sideløbende antisubsidieundersøgelse for at afspejle de 
faktiske dumpingmargener, der står tilbage efter indførelsen af den 
udligningstold, som opvejer virkningerne af eksportsubsidierne. 
10 Jf. Rådets forordning (EF) nr. /98 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af stænger 
af rustfrit stål med oprindelse i Indien, offentliggjort i denne Tidende. 
25 
(73) Den endelige antidumpingtold udgør således følgende: 
- Bhansali Bright Bars Pvt Ltd. / 
Bhansali Ferromet Pvt Ltd., Mumbai 2,2% 
- Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd.), Nagpur 0% 
- Chandan Steel Ltd., Umbergaon 0% 
- Grand Foundry Ltd., Mumbai 0% 
- Isibars Ltd., Mumbai 0% 
- Mukand Ltd., Mumbai 0% 
- Panchmahal Steel Ltd., Baroda 8.7% 
- Parekh Bright Bars Pvt Ltd., Thane 4.2% 
- Raajratna Metal Industries Ltd., Ahmedabad 0% 
- Sindia Steels Ltd., Nashik 0% 
- Venus Wire Industries Ltd., Mumbai 0% 
- Viraj Alloys Ltd. / Viraj Impoexpo Ltd, Mumbai 0% 
- Alle andre selskaber 0% 
Toldsatserne anvendes kumulativt med de toldsatser, der er fastsat som led i den 
antisubsidieprocedure, der er gennemført sideløbende hermed. 
I. TILSAGN 
(74) Efter udløbet af fristen for indgivelse af tilsagn forelagde en eksporterende 
producent forslag til et tilsagn. Det pågældende selskab tilbød at overholde visse 
mindstepriser. Tilsagnet blev undersøgt, og det konstateredes, at på grund af de 
mange forskellige varetyper og de betydelige prissvingninger for den pågældende 
vare ville det være vanskeligt at fastsætte priser, som kunne afhjælpe de skadelige 
virkninger af dumpingimporten og den subsidierede import. Det pågældende 
tilsagn kunne derfor ikke godtages. 
26 
J. OPKRÆVNING AF DEN MIDLERTIDIGE TOLD 
75.1 betragtning af konklusionerne vedrørende dumping og skade på grundlag af den 
endelige undersøgelse bør den midlertidige told opkræves således: For perioden 
mellem ikrafttrædelsen af forordningen om midlertidig told og ikrafttrædelsen af 
forordning (EF) nr. 1556/98 bør de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af 
midlertidig antidumpingtold, opkræves endeligt med en sats svarende til den endelige 
told, der er beregnet og anført i betragtning 68 - 70, medmindre den midlertidige told 
er lavere end den endelige told; i så fald er satserne for den midlertidige told fortsat 
gældende. 
For perioden efter udstedelsen af forordning (EF) nr. 1556/98 bør de beløb, for hvilke 
der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, opkræves endeligt med 
de satser, der er anført i betragtning 73. 
Beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i et omfang, der overstiger de respektive 
endelige toldsatser, bør frigives -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
27 
Artikel 1 
Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af stænger af rustfrit stål, 
henhørende under KN-kode 7222 20 11, 7222 20 21, 7222 20 31 og 7222 20 81 
og med oprindelse i Indien. 
For varer, der fremstilles af nedenstående selskaber, fastsættes tolden, som 
beregnes af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, til følgende: 
Producent Toldsats (%) Taric-tillaegskode 
- Bhansali Bright Bars Pvt Ltd. / Bhansali 2^2 8226 
Ferromet Pvt Ltd., Mumbai 
- Chandan Steel Ltd., Unbergaon 0 8593 
- Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd.), Nagpur 0 8400 
- Grand Foundry Ltd., Mumbai 0 8401 
- Isibars Ltd., Mumbai 0 8402 
- Mukand Ltd., Mumbai 0 8403 
- Panchmahal Steel Ltd., Baroda 8/7 8404 
- Parekh Bright Bars Pvt Ltd., Thane 4,2 8594 
- Raajratna Metal Industries Ltd., Ahmedabad 0 8405 
- Sindia Steels Ltd., Nashik 6 8406 
- Venus Wire Industries Ltd., Mumbai 0 8407 
- Viraj Alloys Ltd., Viraj Impoexpo Ltd, 0 8410 
Mumbai 
- A lie andre selskaber 6 8900 
3. Gældende bestemmelser for told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat. 
28 
Artikel 2 
For perioden mellem ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1084/98 og ikrafttrædelsen af 
forordning (EF) nr. 1556/98 opkræves de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i 
henhold til forordning (EF) nr. 1084/98, endeligt med de satser, der er anført i 
betragtning 68 - 70 i nærværende forordning, medmindre den told, der er fastsat i 
forordning (EF) nr. 1084/98, er lavere end de satser, der er fastsat i betragtning 68 - 70; i 
så fald opkræves tolden endeligt med et beløb svarende til de satser, der er fastsat i 
forordning (EF) nr. 1084/98. 
For perioden efter ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1556/98 opkræves de beløb, for 
hvilke der i henhold til forordning (EF) nr. 1556/98 er stillet sikkerhed i form af 
midlertidig antidumpingtold, endeligt med de satser, der er fastsat i artikel 1, stk. 2. 
Beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i et omfang, der overstiger de respektive 
endelige toldsatser, frigives. 
Artikel 3 
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver 
medlemsstat. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Rådets vegne 
Formand 
29 

ISSN 0254-1459 
KOM(98) 581 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 02 il 10 
Katalognummer : CB-CO-98-585-DA-C 
ISBN 92-78-39902-7 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
3 o