CORRIGENDUM This document corrects document COM(2015)401 final of 19.8.2015 Concerns all language versions. Correction of identified clerical errors on page 8, section 6, first paragraph. The text shall read as follows:

Den store respons på de første indkaldelser bekræftede, at den udfordringsbaserede tilgang i Horisont 2020 tiltrækker mange, og at der er efterspørgsel efter grænseoverskridende forsknings- og innovationssamarbejde. De fleste interessenter, bl.a. SMV'er, udtrykte stor tilfredshed med de generelle emner i de første indkaldelser. Der var stor respons på indkaldelserne i 2014, hvilket betød, at færre ansøgninger blev imødekommet i forhold til det tidligere rammeprogram. Mens dette på den ene side medførte en højere grad af selektivitet og dermed topkvalitet, kan det på den anden side gøre programmet mindre attraktivt på længere sigt. Der er derfor planer om at indføre foranstaltninger i fremtidige arbejdsprogrammer til at styre den store efterspørgsel, samtidig med at den udfordringsbaserede, ikkebindende tilgang bevares.

Horisont 2020, det største EU-forsknings- og innovationsprogram nogensinde med et støttebeløb på næsten 80 mia. EUR over en syvårig periode, blev lanceret i december 2013. Dette blev omgående efterfulgt af det første arbejdsprogram med et budget på 15 mia. EUR for 2014-2015, som inkluderede 12 såkaldte fokusområder. Indkaldelserne åbnede til tiden, og de brugervenlige Horisont 2020-it-systemer fungerede fra starten. Det forenklede toårige arbejdsprogram til gennemførelse af den nye udfordringsbaserede tilgang var udformet således, at det integrerer EU's politiske mål gennem en strategisk programlægningsproces, som skaber integration, indarbejder centrale træk og nyheder og skaber større effekt og mere værdi. En omfattende informationskampagne blev gennemført i 34 lande og tiltrak omkring 10 000 deltagere til begivenhederne. Der blev organiseret yderligere nationale og regionale informationsaktiviteter.

2014 var et år med store politiske forandringer i EU. Et nyt Europa-Parlament blev valgt, en ny Kommission tiltrådte i november, og en ny formand – den første fra et af de nye lande, der blev medlemmer efter 2004 – tiltrådte sit embede i Det Europæiske Råd. For at bygge videre på de fremskridt, medlemsstaterne allerede havde gjort med hensyn til at styre Europa tilbage mod økonomisk genopretning, indførte den nyvalgte kommissionsformand, Jean-Claude Juncker, en dagsorden for job, vækst, retfærdighed og demokratisk forandring. Dagsordenen er baseret på tre søjler, nemlig strukturreformer, finanspolitisk ansvarlighed og investeringsfremme, og omfatter 10 klare prioriteter for at få folk tilbage i arbejde og den europæiske økonomi i vækst. En ny investeringsplan blev foreslået med det formål at mobilisere offentlige og private investeringer til en værdi af 315 mia. EUR over de næste tre år. Europa-Kommissionen fremsatte i januar 2015 et forslag til en forordning om Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI), som ventes vedtaget af EU's Ministerråd og Europa-Parlamentet i løbet af sommeren 2015. Horisont 2020 vil komme til at spille en rolle i den forbindelse gennem bidrag til EFSI-garantifonden. Dette vil give mulighed for at foretage yderligere investeringer i forsknings- og innovationsområdet.

Årsrapporten om forskning og teknologisk udvikling i Den Europæiske Union er udarbejdet i medfør af artikel 190 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). Formålet med rapporten er at give et overblik over de vigtigste foranstaltninger i rapporteringsåret.

Små og mellemstore virksomheder (SMV'er)

Horisont 2020 er attraktiv for SMV'er. Resultater viser, at EU har tildelt næsten 20 % af det samlede budget til Samfundsmæssige udfordringer og Lederskab inden for støtteteknologi (LEIT) til SMV'er. Det nye SMV-instrument i Horisont 2020 blev iværksat som planlagt og var med over 8 100 ansøgninger (6 900 til fase 1 og 1 200 til fase 2) den mest populære ordning i 2014. Det tiltrak nytilkomne og SMV'er med lovende nyskabende og økonomisk potentiale. F.eks. var omkring 50 % af de første støttemodtagere i fase 1 (155 støttede projekter på den første skæringsdato) allerede aktive på europæiske og/eller globale markeder.

Samfundsvidenskab og humaniora

Horisont 2020 har øget de potentielle bidrag til samfundsvidenskab og humaniora betydeligt gennem en systematisk politik, hvor samfundsvidenskab og humaniora integreres i alle samfundsmæssige udfordringer samt i programmets LEIT-dele. I gennemsnit blev 37 % af emnerne under Samfundsmæssige udfordringer, LEIT, Videnskab med og for samfundet, Udbredelse af kvalitet og udvidelse af deltagerkredsen samt Forskningsinfrastruktur til sammen markeret som relevante for samfundsvidenskab og humaniora i forbindelse med indkaldelserne for 2014 og 2015. Endvidere spillede samfundsvidenskab og humaniora en væsentlig rolle i Samfundsmæssige udfordringer, Rummelige, innovative og reflekterende samfund, hvor 80 % af emnerne blev markeret som samfundsvidenskab og humaniora. I alt 212 mio. EUR blev tildelt samfundsvidenskabelige og humanistiske støttemodtagere i 2014: 194 mio. EUR under Samfundsmæssige udfordringer og 18 mio. EUR under LEIT-søjlen.

Der var også dokumentation for, at samfundsvidenskabelig og humanistisk ekspertise var velrepræsenteret i bedømmelsesudvalgene. Af de 688 bedømmere udpeget til emner markeret som relevante for samfundsvidenskab og humaniora havde 10 % en baggrund i et eller flere samfundsvidenskabelige/humanistiske fag, mens 42 % havde en tværfaglig baggrund i både samfundsvidenskabelige/humanistiske fag og andre fag eller i kombinerede fag med en samfundsvidenskabelig/humanistisk komponent. I alt havde 357 af de 688 eksperter en vis grad af samfundsvidenskabelig/humanistisk ekspertise, hvilket vil sige over 50 % af eksperterne.





Menneskelige ressourcer og mobilitet

Dette hovedfokus i Marie Skłodowska-Curie-aktionerne (MSCA) i 2014 fremmede innovative forskningsuddannelsesmetoder med styrkelse af tværfaglig og international samt tværsektoriel mobilitet.

MSCA er blevet det vigtigste EU-instrument til at skabe innovativ ph.d.-uddannelse. I 2014 blev der finansieret 137 uddannelsesnetværk med et samlet budget på over 400 mio. EUR. Det omfattede erhvervs-ph.d.'er, hvor forskningsvirksomheder og universiteter i fællesskab udvikler et ph.d.-program, hvor en stor del af ph.d.-uddannelsen tages uden for den akademiske sektor, og programmerne fører til en dobbelt eller fælles ph.d.-grad. I alt 600 virksomheder deltog heri. Endvidere blev der bevilget 30 mio. EUR til medfinansiering af 12 ph.d.-programmer med henblik på at øge løftestangseffekten på regionale, nationale og internationale finansieringsprogrammer i Europa.

Klimaindsats og Bæredygtig udvikling

Der blev fastsat et mål om, at mindst 35 % af Horisont 2020-budgettet skulle investeres i støtte til klimaindsatsen og 60 % til fremskridt hen imod bæredygtighed i EU. Selv om de tilgængelige data på nuværende tidspunkt kun dækker programmerbare aktioner (dvs. LEIT og Samfundsmæssige udfordringer), viser det seneste skøn for fremskridt for Bæredygtig udvikling et tal på 50 % og 32 % for Klimaindsats. Biodiversitet, som der ikke er sat noget mål for, anslås til 3 %.

Ligestilling

I arbejdsprogrammet for 2014-2015 blev kønsspørgsmål eksplicit nævnt i over 100 emner på tværs af næsten alle afsnit. Disse emner blev markeret som kønsrelevante på deltagerportalen for at lette adgangen for ansøgerne. Et af målene med henblik på at opnå ligestilling i Horisont 2020 går ud på at sikre, at kvinder udgør mindst 40 % af eksperterne i bedømmelsesudvalg og ekspertgrupper. Dette mål blev næsten nået, og de første resultater viser, at kvinder tegnede sig for 35 % af bedømmerne.

Internationalt samarbejde og aftaler

Horisont 2020 er helt åben over for international deltagelse og er endvidere målrettet strategiske områder for samarbejde med vigtige internationale partnerlande og -regioner. 20 % af alle emner i arbejdsprogrammet for 2014-2015 blev markeret som specifikt relevante for internationalt samarbejde, idet graden af målrettede aktioner varierede over de forskellige dele. Der blev tilbudt støtte til flagskibsinitiativer for internationalt samarbejde såsom det globale forskningssamarbejde om et infektionssygdomsberedskab, den globale alliance mod kroniske sygdomme, det internationale forskningskonsortium vedrørende sjældne sygdomme og samarbejdet mellem EU og Japan om kritiske net og databehandlingsplatforme. Med bevægelsen i retning af bredere og mindre begrænsende emner skete der et skift mod tilskyndelse snarere end brug af støtteberettigelseskriterier for at fremme internationalt samarbejde. Alligevel viste de første resultater, at der samlet set var færre deltagere fra internationale partnerlande, eftersom enheder fra fem store nye økonomier (Brasilien, Rusland, Indien, Kina og Mexico) ikke længere er berettigede til automatisk støtte fra Horisont 2020.

I alt blev 12 lande knyttet til Horisont 2020 gennem associeringsaftaler i løbet af 2014. Norge og Island blev associeret i maj 2014. De fem vestlige Balkanlande (Albanien, Bosnien-Hercegovina, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro og Serbien), Republikken Moldova, Tyrkiet og Israel undertegnede aftaler med Den Europæiske Union i sommeren 2014. I 2014 blev der undertegnet en associeringsaftale med Færøerne. Associeringsaftalerne vil gøre det muligt for forskningsenheder fra disse lande at udnytte støttemulighederne under Horisont 2020.

En international aftale om associering af Schweiz til dele af Horisont 2020 blev undertegnet den 5. december 2014. Schweiz undertegnede en aftale, hvor det knyttes til søjlen "Videnskabelig topkvalitet" under Horisont 2020, der omfatter Det Europæiske Forskningsråd, Fremtidige og nye teknologier, Forskningsinfrastruktur og Marie Skłodowska-Curie-aktioner, aktioner under det specifikke mål "Udbredelse af kvalitet og udvidelse af deltagerkredsen" og endelig Euratom-programmet for forskning og uddannelse og aktiviteterne, som gennemføres af Det Europæiske Fællesforetagende for ITER, og Fusionsenergiudvikling i perioden 2014-2020. Denne associeringsaftale forventes at vare indtil den 31. december 2016. Hvis Schweiz på det tidspunkt ratificerer protokollen om udvidelse af aftalen om personers frie bevægelighed til også at omfatte Kroatien, vil den blive efterfulgt af en fuld associeringsaftale. I modsat fald vil Schweiz fortsat have status af tredjeland.

Bredere deltagelse