EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 19.11.2019 COM(2019) 607 final BILAG til Forslag til Rådets afgørelse om den holdning, der skal indtages på Unionens vegne i Energifællesskabets ministerråd og Energifællesskabets permanente gruppe på højt plan (den 12. og 13. december 2019 i Chisinau)







BILAG 1 Ministerrådet 1.AFGØRELSE OM VEDTAGELSE AF ENERGIFÆLLESSKABETS BUDGET OG FINANSIERINGSBIDRAG FOR PERIODEN 2020-2021: Den holdning, der skal indtages på Unionens vegne, er at godkende afgørelsen om vedtagelsen af Energifællesskabets budget og finansieringsbidrag for perioden 2020-2021 i overensstemmelse med Kommissionens afgørelse af 6. november 2019 om Kommissionens forslag til Energifællesskabets ministerråd om Energifællesskabets budget for perioden 2020-2021, C(2019) 7828 final, og det udkast til ministerrådets procedureafgørelse, der er vedlagt som addendum til dette bilag. 2.AFGØRELSER I MEDFØR AF ARTIKEL 91, STK. 1, I ECT, SOM FASTSLÅR EN OVERTRÆDELSE AF ECT I SAG ECS-10/17 (SERBIEN), ECS-13/17 (SERBIEN) OG ECS 6/18 (KOSOVO*): (a)Den holdning, der skal indtages på Unionens vegne, er at godkende forslagene til afgørelser i medfør af artikel 91, stk. 1, i ECT, som fastslår en overtrædelse af ECT i sag ECS-10/17 (Serbien), på betingelse af at obiter dictummet i punkt 71 i den begrundede anmodning fjernes, sag ECS-13/17 (Serbien) og sag ECS-6/18 (Kosovo*). 3.AFGØRELSER I MEDFØR AF TRAKTATENS ARTIKEL 92, STK. 1, OM PÅLÆGGELSE AF FORANSTALTNINGER OG UDVIDELSE AF PÅLAGTE FORANSTALTNINGER I SAG ECS-8/11 (BOSNIEN-HERCEGOVINA), SAG ECS-2/13 (BOSNIEN-HERCEGOVINA) OG SAG ECS-6/16 (BOSNIEN-HERCEGOVINA) SAG ECS-3/08 (SERBIEN) OG SAG ECS-9/13 (SERBIEN): Den holdning, der skal indtages på Unionens vegne, er at godkende forslagene til afgørelser i medfør af artikel 92, stk. 1, i ECT i sag ECS-8/11 (Bosnien-Hercegovina), sag ECS-2/13 (Bosnien-Hercegovina), sag ECS-6/16 (Bosnien-Hercegovina), sag ECS-3/08 (Serbien) og sag ECS-9/13 (Serbien).



ADDENDUM TIL BILAG 1 PROCEDUREAFGØRELSE FRA ENERGIFÆLLESSKABETS MINISTERRÅD 2019/PA/01/MC-EnC om vedtagelse af Energifællesskabets budget for perioden 2020-2021 og om parternes bidrag til budgettet MINISTERRÅDET FOR ENERGIFÆLLESSKABET HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Energifællesskabet, særlig artikel 73, 74, 86 og 88, under henvisning til Kommissionens afgørelse ……………………… om Kommissionens forslag til Energifællesskabets ministerråd om Energifællesskabets budget for perioden 2020-2021, under henvisning til artikel 24 og 25 i Energifællesskabets procedurer for opstilling og gennemførelse af budgettet og for revision og kontrol, ud fra den betragtning, at ministerrådet hvert andet år vedtager et budget, som dækker Energifællesskabets udgifter til driften af dets institutioner, ud fra den betragtning, at hver part bidrager til Energifællesskabets budget som anført i bilag IV til traktaten om oprettelse af Energifællesskabet — BESTEMT FØLGENDE: Artikel 1 Hermed vedtages Energifællesskabets budget for perioden 2020-2021, der er vedlagt som bilag til denne procedureafgørelse. Artikel 2 Parternes bidrag til Energifællesskabets budget er anført i bilaget til denne procedureafgørelse og har virkning fra den 1. januar 2020.

Artikel 3 Denne afgørelse er rettet til alle parter og institutioner, der er omfattet af traktaten om oprettelse af Energifællesskabet. Artikel 4 Direktøren for Energifællesskabets sekretariat gør denne procedureafgørelse og bilagene tilgængelig for alle parter og institutioner, der er omfattet af traktaten om oprettelse af Energifællesskabet, senest syv dage efter dens vedtagelse. Vedtaget i Chisinau den 13. december 2019. På ministerrådets vegne ……………….. Formandskabet





Bilag til Kommissionens afgørelse om Kommissionens forslag til Energifællesskabets ministerråd om Energifællesskabets budget for perioden 2018-2019 Begrundelse for Energifællesskabets budget 2020-2021 1.Baggrund for forslaget 1.1.Traktatgrundlag I henhold til artikel 73 og 74 i traktaten om oprettelse af Energifællesskabet (i det følgende benævnt "traktaten") vedtager ministerrådet enstemmigt på forslag fra Europa-Kommissionen hvert andet år en procedureafgørelse om budgettet for Energifællesskabet. Budgettet dækker også Energifællesskabets udgifter til driften af dets institutioner. Budgetforslaget og begrundelsen er udarbejdet af direktøren, jf. artikel 30 i Energifællesskabets procedurer for opstilling og gennemførelse af budgettet og for revision og kontrol (i det følgende benævnt "budgetprocedurerne"). 1.2.Bestemmelser om Energifællesskabets budget for perioden 2020-2021 De vejledende principper og bestemmelser om opstillingen af budgettet (dvs. indhold og struktur) er fastsat i Energifællesskabets Budgetprocedurer (som ændret i 2014). For første gang anvendes der på processen et supplerende princip relateret til indførelsen af principperne for aktivitetsbaseret budgetlægning for Energifællesskabets fremtidige rapporteringsordning. 2.Udkast til arbejdsprogram for perioden 2020-2021 Energifællesskabets og dets institutioners, herunder sekretariatets, prioriteter vil være fast forankret i de hovedmålsætninger, der er fastsat i traktaten, men afspejler også behovet for at imødekomme de nye udfordringer, der ligger forude:

3.Udbrede reglerne og principperne for EU's indre energimarked til landene i Sydøsteuropa, Sortehavsregionen og hinsides på baggrund af en retlig bindende aftale. 4.Skabe stabile regulerings- og markedsmæssige rammer, der kan tiltrække investeringer i elproduktion og transmissionsnet. 5.Etablere et integreret energimarked, som muliggør grænseoverskridende handel med energi og integration med EU-markedet. 6.Forbedre forsyningssikkerheden med henblik på at sikre stabile og fortsatte energiforsyninger, som er en væsentlig faktor for økonomisk og social stabilitet. 7.Forbedre miljøsituationen i tilknytning til energiforsyningen i regionen og fremme anvendelsen af vedvarende energikilder og energieffektivitet. Sekretariatet vil fortsat støtte de kontraherende parter i gennemførelsen af fællesskabsretten. På de områder, hvor der ikke sker fremskridt, vil sekretariatets eksperter blive mere og mere involveret i de enkelte sager og yde målrettet støtte, enten i form af landespecifikke gennemførelsesmissioner eller i form af forvaltning af eksterne konsulentydelser. Traktatens håndhævelsesmekanisme, som understøttes af mægling og tvistbilæggelse, vil fortsat tjene som et vigtigt redskab til støtte for gennemførelsen af traktaten i tilfælde, hvor andre typer støtte ikke har været tilstrækkelig (f.eks. udarbejdelse af udkast, videndeling, kapacitetsopbygning). Samtidig skal forordningen om integritet og gennemsigtighed på engrosenergimarkederne (REMIT) samt netreglerne og retningslinjerne for gas, som for nylig er vedtaget af Energifællesskabets beslutningstagende organer, gennemføres. Yderligere opgaver vedrørende infrastruktur (projekter af interesse for Energifællesskabet/projekter af fælles interesse), som der skal rapporteres om i henhold til gældende lovgivning, er fortsat på sekretariatets dagsorden. De generelle politiske retningslinjer om 2030-målene for Energifællesskabets kontraherende parter, som blev vedtaget i december 2018, centrerer Energifællesskabets fremtidige arbejde på området for dekarbonisering. På mødet i december erklærede ministerrådet, at det vil fremme indarbejdningen af pakken om ren energi. De første dele af denne pakke, som muligvis kan indarbejdes i fællesskabsretten allerede i 2019, er omarbejdningen af direktivet om fremme af vedvarende energi, det ændrede direktiv om energieffektivitet, det ændrede direktiv om bygningers energimæssige ydeevne og forordningen om forvaltning. Dette vil resultere i yderligere opgaver og forpligtelser for de kontraherende parter og kræve en fornyet indsats fra sekretariatet. Især vil forpligtelsen om udarbejdelsen og vedtagelsen af de nationale energi- og klimaplaner være en udfordring. Derudover vil fællesskabsretten om gasforsyningssikkerhed samt eksisterende og kommende netregler medføre en række nye opgaver for sekretariatet og Energifællesskabets reguleringsudvalg. Desuden vil ministerrådets vedtagelse af procedureafgørelserne om oprettelsen af og arbejdet i koordinationsgruppen for Energifællesskabets distributionssystemoperatører inden for elektricitet og koordinationsgruppen for cybersikkerhed og kritisk infrastruktur medføre en række nye opgaver, f.eks. organiseringen og forberedelsen af møder, overordnet vejledning af arbejdsgrupperne om indhold osv. Når man tager eksisterende og nye opgaver, der følger af sekretariatets mandat, i betragtning er listen over rapporteringsforpligtelser, der påhviler de forskellige energifællesskabsinstitutioner (f.eks. ministerrådet, Energifællesskabets reguleringsudvalg, den permanente gruppe på højt plan) og Europa-Kommissionen, stødt blevet længere. Yderligere oplysninger om rapporteringsforpligtelserne findes i bilag II til arbejdsprogrammet. Overordnet set afspejler sekretariatets arbejde tre hovedprioriteter i overensstemmelse med traktatens artikel 67: –Aktivitet 1 (A1) — Gennemførelse af fællesskabsretten i henhold til traktatens artikel 67, litra b), navnlig den bistand, der tilbydes de kontraherende parter med henblik på at støtte fyldestgørende opfyldelse af forpligtelserne efter traktaten og den årlige forelæggelse af statusrapporter for ministerrådet. –Aktivitet 2 (A2) — Bistand til donorer og Europa-Kommissionens koordinering af donorernes aktiviteter i henhold til traktatens artikel 67, litra c), herunder bistand til arbejdet i donorernes samfund på de områder, der hører ind under Energifællesskabet i de kontraherende parters lande. –Aktivitet 3 (A3) — Administrativ støtte til Energifællesskabets institutioner og organer i henhold til artikel 67, litra a), hvad angår fremme og organisering af arbejdet i disse institutioner og arbejdsorganer, der er oprettet ved ministerrådets afgørelser. Hovedaktiviteterne, som af rapporteringshensyn er fastsat i arbejdsprogrammet, er yderligere opdelt i tiltag (jf. bilag I til arbejdsprogrammet for 2020-2021). Yderligere rapportering om budgetudnyttelsen foretages i henhold til de definerede aktiviteter (se A1-A3 ovenfor) og tilhørende indikatorer.

Dette dokument henviser imidlertid til budgettering af ressourcer i overensstemmelse med principperne i Budgetprocedurerne (se nedenfor). 8.Budgetforudsætninger Den største forudsætning for budgetforslaget er, at den faste retlige og finansielle ramme fortsat vil gælde for Energifællesskabets aktiviteter. De planlagte ændringer af traktaten med henblik på forbedring af den, så den kan blive mere velfungerende, som ministerrådet skal vedtage i 2019, og som støttes af det siddende formandskab og sekretariatet, er første skridt til at sikre, at fællesskabet fortsat vil arbejde hen mod opnåelsen af Energifællesskabets målsætninger og dermed opfylde betingelserne for oprettelsen af det fælles indre energimarked. Hvad angår den finansielle planlægning for perioden 2020-2021 er såvel erfaringerne med budgetgennemførelsen fra de tre foregående år som den strategiske planlægning af fremtidige opgaver og aktiviteter som præsenteret i arbejdsprogrammet taget i betragtning. 9.Energifællesskabets budgetstruktur Den finansielle planlægning følger en foruddefineret budgetstruktur i henhold til bestemmelserne i de gældende Regler. Denne ramme for planlægningen af udgifter og indtægter, der har ligget fast siden oprettelsen af Energifællesskabet, gør det muligt at sammenligne udnyttelsen af resultaterne fra år til år. Det fremlagte budget er fordelt på fire budgetafsnit, nærmere betegnet Menneskelige ressourcer, Rejseudgifter, Kontor og Øvrige omkostninger og ydelser, som er yderligere opdelt på budgetposter (forskelligt nummer i forskellige budgetafsnit). Hver af disse budgetposter er yderligere opdelt på foruddefinerede budgetkonti, som udgør en gruppe af konti, der repræsenterer en bestemt kategori af udgifter for disse budgetposter. Bemærkningerne i dette afsnit gælder for begge år i perioden 2020-2021. 9.1.Budgetafsnit: Menneskelige ressourcer Budgetafsnit I omfatter udgifter til menneskelige ressourcer. Denne del af budgettet er fastlagt i overensstemmelse med den godkendte stillingsfortegnelse og følger den fastsatte lønskala. Sekretariatets nuværende organisationsstruktur danner grundlaget for forslaget. Budgettet til Menneskelige ressourcer er resultatet af følgende overvejelser: –I henholdsvis 2020 og 2021 indekseres lønningerne med en inflationsfaktor på 2 %. –Det er hensigten fortsat at fremme midlertidig ansættelse af udstationerede medarbejdere og praktikordninger. Udstationering, der anvendes som middel til at styrke de kontraherende parters administrative kapacitet, vil blive anvendt yderligere i perioden 2020-2021 til at supplere sekretariatet med specifik teknisk ekspertise fra de nationale myndigheder og andre organisationer. Praktikpladser har til formål at støtte personalet, udbrede kendskabet til Energifællesskabet og bidrage til kapacitetsopbygning. De finansielle forudsætninger for budgetforslaget omfatter midler til ca. 60 mandemåneder til praktikpladser og 24 mandemåneder til udstationerede medarbejdere. Antallet af midlertidigt ansatte tælles på grundlag af et års ansættelse, dvs. i alt fem etårige praktikpladser og to etårige udstationeringer for 2020 (i alt syv midlertidige ansættelser). 9.2.Budgetafsnit: Rejser Budgetafsnit II omfatter udgifter til godkendte rejser, der foretages af sekretariatets ansatte på vegne af Energifællesskabet i forbindelse med aktiviteter knyttet til gennemførelsen af traktaten. Udgifterne omfatter hovedsageligt missioner til de kontraherende parters område eller teknisk bistand i forbindelse med evalueringen af gennemførelsen af forpligtelserne efter traktaten. Dette budgetforslag omfatter også midler til nødvendige rejser knyttet til organiseringen af og de ansattes deltagelse i forskellige møder og konferencer som talere osv., inkl. de der afholdes af Energifællesskabets institutioner. Budgettet til rejseudgifter budgetteres og omfatter som følger: –omkostninger til fly og ekstraudgifter, og –diæter.

9.3.Budgetafsnit: Kontor Budgetafsnit III omfatter udgifter, som forhøjer eller ændrer værdien af Energifællesskabets aktiver samt andre udgifter til kontorinfrastruktur (husleje, kontorartikler, forbrugsvarer og andre ydelser), som er nødvendige for, at sekretariatet kan fungere som en institution efter traktaten. Dette budgetafsnit omfatter følgende budgetposter: –Husleje: Et overslag over udgifterne til leje af kontorlokaler. Denne budgetpost omfatter donationen fra værtslandet (Østrig) til Energifællesskabets samlede budget. –Kontorudstyr: Denne budgetpost afspejler nødvendigheden af at vedligeholde udstyr (navnlig IT-udstyr og dertil knyttede kontormøbler) med henblik på maksimal sikkerhed for så vidt angår arbejdsmiljøet, processerne og de behandlede data. Denne budgetpost er opdelt på følgende budgetkonti: hardware, software, kontorudstyr og aktiver med lav værdi. Budgetteringen af de samlede udgifter for 2020 følger IT-planen, hvori der er lavet overslag over udskiftningen af hardware (IT-udstyr til de ansatte — bærbare computere, printere og servere i IT-administrationen) og tilhørende software. Den omfatter også licenser til software, der på nuværende tidspunkt anvendes til drift af Energifællesskabets websted og til det interne regnskabsprogram, der anvendes til forvaltning af Energifællesskabets regnskab. –Forbrugsvarer: Denne budgetpost er opdelt på følgende budgetkonti: kontorartikler, reparationer og vedligeholdelse samt rengøring, driftsudgifter og elforbrug i alle lokaler. –Andre ydelser: Budgettet for denne budgetkonto afspejler de nødvendige midler til kurerer og transport udført af tredjeparter, postgebyrer, andre driftsudgifter og omkostninger til kommunikation (telekommunikation). 9.4.Budgetafsnit: Øvrige omkostninger og ydelser Budgetafsnit IV omfatter udgifter til aktiviteter, som er nødvendige for driften af sekretariatet og andre institutioner efter traktaten (ministerrådet, den permanente gruppe på højt plan, Energifællesskabets reguleringsudvalg og forskellige fora). Dette budgetafsnit omfatter følgende budgetposter: –Reklame, kommunikation og repræsentation: Dette omfatter PR-arbejde, sekretariatets udgivelse af publikationer (dvs. udgivelsen af nye udgaver af bøgerne om lovgivningen, gennemførelsesrapporter osv.), markedsføring i forbindelse med offentlige udbud og ledige stillinger samt repræsentationsomkostninger. –Undersøgelser, research og konsulentbistand: Erfaringerne har vist, at teknisk bistand i form af undersøgelser er et meget nyttigt værktøj til opnåelse af Energifællesskabets målsætninger. Research og konsulentbistand omfatter de områder, der er beskrevet i Energifællesskabets arbejdsprogram (inkl. Energifællesskabets reguleringsudvalg). –Omkostninger til eksterne tjenesteydelser (IT, lønningslister osv.): Denne budgetpost omfatter gennemførelsen af aktiviteter og opgaver vedrørende IT-administration (varetages af en ekstern leverandør), teknisk vedligeholdelse af Energifællesskabets websted (både administrative aspekter og aspekter relateret til eksterne brugere), leasingkontrakter vedrørende kontorudstyr (f.eks. kopimaskiner og printere) samt vedligeholdelse af nuværende IT-løsninger indenfor administration, regnskab og menneskelige ressourcer (regnskabsdatabaser og personaledatabaser). –Omkostninger til revision, juridisk og finansiel rådgivning: Denne budgetpost omfatter midler til ekstern revision, eksterne juridiske ydelser samt finansielle kontrakter vedrørende lønningslister og regnskab. –Finansielle tjenesteydelser: Omfatter bank- og transaktionsgebyrer. –Omkostninger til arrangementer: Denne budgetpost omfatter udgifter til organiseringen af alle ordinære arrangementer samt ad hoc-arrangementer, herunder leje af lokaler og udstyr, forplejning og tekniske arrangementer. –Godtgørelser: Denne budgetpost omfatter rejseudgifter afholdt i forbindelse med deltagelsen af repræsentanter for de kontraherende parter og/eller observatører i institutionelle møder, workshopper og andre arrangementer, der organiseres af Energifællesskabets sekretariat. Gennemførelsen af dette budget følger et særskilt regelsæt for godtgørelser. Der er anvendt de samme regler for godtgørelse af transport- og indkvarteringsomkostninger siden oprettelsen af Energifællesskabet. –Uddannelse: Denne budgetpost omfatter udgifter til kurser, uddannelse, interne årlige møder for sekretariatets ansatte og hovedsageligt uddannelse, der tilbydes repræsentanterne for de kontraherende parter.

10.Energifællesskabets budget for 2020 Budgetforslaget for 2020 er i overensstemmelse med det Kommissionens forslag og på niveau med budgettet for 2019 (4 812 073 EUR). Som det er tilfældet hvert år er EU-bidraget (94,78 % af Energifællesskabets budget) betinget af, at forslaget ti EU's budget for 2020 vedtages. 5.1. Budgetafsnit I: Menneskelige ressourcer 2020 Anmodningen om finansielle midler til budgetafsnit I er 3,7 % højere end for 2019. Dette skyldes anmodningen om to nye ekspertstillinger (for yderligere oplysninger og begrundelse herfor se vedlagte arbejdsprogram) til ansættelse i løbet af næste år samt en justering for inflation på 2 %. Dette budgetafsnit omfatter lønninger til fastansatte (kontraktansættelser med mulighed for forlængelse) og midlertidigt ansatte (praktikanter, udstationerede medarbejdere). Der skal ikke betales national indkomstskat af disse lønninger, som ikke afleder andre yderligere fordele (pensionsrettigheder, sundhedsydelser, arbejdsløshedsydelser) end en ulykkesforsikring. Der ydes ikke yderligere tillæg eller fordele. De ansatte i Energifællesskabets sekretariat aflønnes efter gældende sats pr. 1. januar 2020, som er baseret på de nuværende aflønningsniveauer (2019) og justeres for inflation med 2 %. I dette budgetafsnit er også medtaget midlertidige stillinger (24 mandemåneder til udstationerede medarbejdere og 60 mandemåneder til praktikpladser — 2019: 46,6 mandemåneder). Lønskalaen for udstationerede medarbejdere er blevet justeret, hvilket har gjort det muligt at nedjustere det samlede budget til midlertidigt ansatte fra 190 485 EUR til 175 432 EUR. Denne type ansættelse har vist sig at tilføre sekretariatets arbejde merværdi. Det har også vist sig at være det bedste redskab til at engagere unge professionelle og eksperter fra parterne i Energifællesskabets arbejde. Derudover bidrager midlertidige ansættelser til at opfylde kravene om "geografisk ligevægt", jf. Energifællesskabets Regler for ansættelse af personale, arbejdsvilkår og geografisk ligevægt i sekretariatets personale ("Ansættelsesreglerne"). Anmodningen om en stigning i antallet af ansatte som begrundet i arbejdsprogrammet for 2020-2021 er kompenseret ved omfordeling af budgetbevillinger mellem adskillige budgetafsnit. 5.2. Budgetafsnit II: Rejser 2020 Rejsebudgettet for 2020 (340 000 EUR) er 8 % end i 2019 (367 812 EUR). Overslaget for 2020 er fastsat på baggrund af budgetudnyttelsen for de sidste par år. Effektiv planlægning af fremtidige rejser og missioner skal gøre det muligt at udføre disse aktiviteter inden for det anmodede budget. 5.3. Budgetafsnit III: Kontor 2020 Stigningen i kontorudgifter på 6 % mellem 2019 (400 084 EUR) og 2020 (424 205 EUR) skyldes realistiske forventninger til husleje og andre ydelser. Begge budgetposter har manglet midler de senere år. 5.4. Budgetafsnit IV: Øvrige omkostninger og ydelser 2020 Den samlede budgetanmodning for øvrige omkostninger og ydelser er 6 % lavere for 2020 (1 395 000 EUR) end for 2019 (1 486 956 EUR). Dette skyldes en tilpasning af budgetteringen for forskellige budgetposter. På baggrund af den faktiske udnyttelse for tidligere år på alle budgetposter antages det, at dette beløb vil være tilstrækkeligt til at dække udgifterne på denne budgetpost. 11.Energifællesskabets budget for 2021 Budgetforslaget for 2021 på 4 812 073 EUR er baseret på de samme antagelser om fuld bemanding, jf. stillingsfortegnelsen, lønniveau og alle andre omkostninger som for 2020. Stigningen i lønninger udlignes ved et fald i udgifterne til undersøgelser, uddannelse og forbrugsvarer.

Tallene for 2021 er endnu ikke tilgængelige for så vidt angår det fremtidige EU-bidrag, idet den flerårige finansielle ramme for perioden 2021-2027 endnu ikke er vedtaget. Der er således tale om en fremskrevet indikation af de midler, der vil være behov for til driften af Energifællesskabets aktiviteter efter 2020. 12.Oversigt over indtægter 2020-2021 Betegnelse Budget 2019 Budget 2020 Budget 2021 Ændring Budget 2019 vs. Budget 2020 Ændring Budget 2021 vs. Budget 2020 1. Parternes budgetbidrag Den Europæiske Union 4 560 883 4 560 883 4 560 883 Republikken Albanien 4 331 4 331 4 331 Bosnien-Hercegovina 9 624 9 624 9 624 Georgien 5 293 5 293 5 293 Kosovo* 3 368 3 368 3 368 Nordmakedonien 4 812 4 812 4 812 Moldova 4 812 4 812 4 812 Montenegro 2 406 2 406 2 406 Serbien 26 948 26 948 26 948 Ukraine 189 596 189 596 189 596 2. Donationer p.m. p.m. p.m. 3. Andre indtægter p.m. p.m. p.m. Indtægter i alt 4 812 073 4 812 073 4 812 073 0 % 0 %



13.Oversigt over udgifter 2020-2021 Betegnelse Budget 2019 Budget 2020 Budget 2021 Ændring Budget 2020 vs. Budget 2019 Ændring Budget 2021 vs. Budget 2020 1.Menneskelige ressourcer 2 557 221 2 652 868 2 804 091 3,74 % 5,70 % 2.Rejser 367 812 340 000 340 000 –7,56 % 0,00 % 3.Kontor 400 084 424 205 414 205 6,03 % –2,36 % 4.Andre ydelser 1 486 956 1 395 000 1 253 777 –6,18 % –10,12 % Udgifter i alt 4 812 073 4 812 073 4 812 073 0 % 0 % 14.Detaljeret oversigt over udgifter 2020-2021 Energifællesskabet Budgetplanlægning 2020-2021 (i EUR) Budget

2019 Budget

2020 Budget

2021 Ændring

Budget 2020

vs.

Budget 2019

[i EUR] Ændring

Budget 2020

vs.

Budget 2019

[i %] Ændring

Budget 2021

vs.

Budget 2020

[i %] 1. MENNESKELIGE RESSOURCER 1,02 Menneskelige ressourcer subtotal 2 557 221 2 652 868 2 804 091 95 647 4 % 6 % — 2. REJSER Diæter 122 400 112 000 112 000 –10 400 –8 % 0 % Rejseudgifter (fly og ekstraudgifter) 245 412 228 000 228 000 –17 412 –7 % 0 % Rejser subtotal 367 812 340 000 340 000 –27 812 –8 % 0 % 3. KONTOR Husleje 150 000 170 000 170 000 20 000 13 % 0 % Kontorudstyr 50 000 50 000 50 000 — 0 % 0 % Forbrugsvarer 147 084 141 000 131 000 –6 084 –4 % –7 % Andre ydelser 53 000 63 205 63 205 10 205 19 % 0 % Kontor subtotal 400 084 424 205 414 205 24 121 6 % –2 % 4. ØVRIGE OMKOSTNINGER OG YDELSER Reklame, kommunikation og repræsentation 56 304 56 500 51 500 196 0 % –9 % Undersøgelser, research og konsulentbistand, inkl. teknisk bistand 459 000 459 000 332 777 — 0 % –27 % Omkostninger til eksterne tjenesteydelser (IT, lønningslister osv.) 132 600 145 000 145 000 12 400 9 % 0 % Omkostninger til revision, juridisk og finansiel rådgivning 106 080 96 000 86 000 –10 080 –10 % –10 % Finansielle tjenesteydelser 15 300 22 500 22 500 7 200 47 % 0 % Omkostninger til arrangementer 214 200 133 200 133 200 –81 000 –38 % 0 % Godtgørelser 330 480 372 800 372 800 42 320 13 % 0 % Uddannelse 172 992 110 000 110 000 –62 992 –36 % 0 % Øvrige omkostninger og ydelser subtotal 1 486 956 1 395 000 1 253 777 –91 956 –6 % –10 % I ALT 4 812 073 4 812 073 4 812 073 — 0 % 0 % 15.Institutionelt budget (godtgørelser og organisering af arrangementer) (i EUR) Budget 2020 Budget 2021 Ministerrådet (inkl. organer, der er oprettet ved ministerrådets afgørelser) 147 700 147 700 Den permanente gruppe på højt plan 25 600 25 600 Energifællesskabets reguleringsudvalg 68 700 68 700 Sekretariatet (inkl. forskellige workshopper/arrangementer) 201 100 201 100 Elektricitetsforum 21 300 21 300 Gasforum 20 800 20 800 Olieforum 20 800 20 800 I ALT 506 000 506 000





16.Bilag IV til traktaten: Parternes bidrag 2020-2021 BILAG IV til traktaten om oprettelse af Energifællesskabet Budgetperioden 2020-2021 Parter Bidrag i % Budgetbidrag 2020 (i EUR) Budgetbidrag 2021 (i EUR) Den Europæiske Union 94,78 % 4 560 883 4 560 883 Republikken Albanien 0,09 % 4 331 4 331 Bosnien-Hercegovina 0,20 % 9 624 9 624 Georgien 0,11 % 5 293 5 293 Kosovo* 0,07 % 3 368 3 368 Nordmakedonien 0,10 % 4 812 4 812 Moldova 0,10 % 4 812 4 812 Montenegro 0,05 % 2 406 2 406 Serbien 0,56 % 26 948 26 948 Ukraine 3,94 % 189 596 189 596 4 812 073 4 812 073 17.Stillingsfortegnelse 2020-2021 Bemærkning: Stillingsfortegnelsen angiver det antal faste og midlertidige stillinger, der foreslås til udførelsen af arbejdet under det pågældende arbejdsprogram. Antallet af midlertidige stillinger er anslået på baggrund af ansættelsesperioder på 12 måneder og kan varierer afhængig af de enkelte ansættelsers varighed. 2020 2021 2019 Fast stilling Midlertidig stilling Fast stilling Midlertidig stilling Fast stilling Midlertidig stilling Direktør 1 1 1 Vicedirektør* 1 1 1 Kontor- eller sektionschef 5 5 5 Eksperter 19 19 17 Assistenter/Funktionærer 5 5 5 Midlertidigt personale 7 7 10 31 7 31 7 29 10

*Vicedirektørens stilling bør fremover være entydigt beskrevet og defineret i personalevedtægten og ansættelsesreglerne. Energifællesskabets lønskala 2020-2021* Niveau/Betegnelse Pr. måned (i EUR) Fuldtidsløn Pr. måned (i EUR) Fuldtidsløn Pr. måned (i EUR) 2019 2020 2021 Direktør 14 284 14 569 14 861 Vicedirektør** 9 721 9 916 10 114 Kontor- eller sektionschef 7 777 7 933 8 091 Ekspert 6 514 6 644 6 777 Assistent/Funktionær 4 767 4 862 4 960 Udstationeret medarbejder 3 200 3 200 3 264 Praktikant 1 611 1 644 1 677 Bemærk: Energifællesskabets arbejdsprogram for perioden 2020-2021, der udgør et bilag til procedureafgørelsen, er vedhæftet som støttedokument.



BILAG 2 Den permanente gruppe på højt plan AFGØRELSE FRA ENERGIFÆLLESSKABETS PERMANENTE GRUPPE PÅ HØJT PLAN OM GENNEMFØRELSE AF FORORDNING (EU) NR. 312/2014 OM EN NETREGEL FOR BALANCERING AF GASTRANSMISSIONSNET Den holdning, der skal indtages på Unionens vegne, er at godkende forslaget til afgørelse om gennemførelsen af Kommissionens forordning (EU) nr. 312/2014 i overensstemmelse med Kommissionens afgørelse af 6. november 2019 om Kommissionens forslag om en afgørelse fra Energifællesskabets permanente gruppe på højt plan om gennemførelsen af forordning (EU) nr. 312/2014 om en netregel for balancering af gastransmissionsnet, C(2019) 7831 final.





BILAG 3 Emner, som ikke hører under anvendelsesområdet for artikel 218, stk. 9, i TEUF, men som kræver Rådets politiske godkendelse 4.DE GENERELLE POLITISKE RETNINGSLINJER FOR 2019 OM 2030-MÅLENE OG KLIMANEUTRALITET FOR ENERGIFÆLLESSKABET OG DETS KONTRAHERENDE PARTER Den holdning, der skal indtages på Unionens vegne, er at støtte vedtagelsen af det forslag til generelle politiske retningslinjer for 2019, der er vedlagt som addendum til dette bilag. Kommissionen kan aftale mindre ændringer af dette forslag til generelle politiske retningslinjer for 2019 i lyset af bemærkninger fra Energifællesskabets kontraherende parter før eller efter mødet i ministerrådet, uden at ministerrådet skal træffe yderligere afgørelser. 5.ÅRSBERETNINGEN OM ENERGIFÆLLESSKABETS AKTIVITETER 2018-2019 Den holdning, der skal indtages på Unionens vegne, er at støtte vedtagelsen af udkastet til årsberetning for 2018-2019. 6.AFGØRELSE D/2019/01/MC-EnC OM SEKRETARIATETSDIREKTØRENS FINANSIELLE DECHARGE Den holdning, der skal indtages på Unionens vegne, er at støtte vedtagelsen af udkastet til direktørens finansielle decharge for 2018.



ADDENDUM TIL BILAG 3 Generelle politiske retningslinjer for 2019 om 2030-målene og klimaneutralitet for Energifællesskabet og dets kontraherende parter INDLEDNING

På sit møde i november 2018 vedtog ministerrådet de generelle politiske retningslinjer om 2030-målene for Energifællesskabet og dets kontraherende parter. Retningslinjerne afspejler den politiske konsensus om fastsættelsen af tre klare energi- og klimamål for 2030: et mål for energieffektivitet, et mål for bidraget fra vedvarende energikilder og et mål for reduktion af drivhusgasemissioner. Disse mål bør være i overensstemmelse med EU's 2030-mål, afspejle en tilsvarende ambition for de kontraherende parter og tage højde for relevante socioøkonomiske forskelle, teknologiske udviklinger og Parisaftalen om klimaændringer. De politiske aftaler indgået mellem Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Parlamentet i 2018 og først på året i 2019 har betydet, at alle bestemmelserne i pakken om ren energi for alle europæere var trådt i kraft pr. juni 2019. De tre energi- og klimamål for 2030 om en reduktion af drivhusgasemissionerne på mindst 40 % sammenlignet med 1990, et energieffektivitetsmål på mindst 32,5 % og et mål for vedvarende energi på mindst 32 % er nu fuldt indarbejdet i EU's lovgivning. Direktivet om fremme af vedvarende energi fra 2009 og direktivet om energieffektivitet fra 2012 er vedtaget og ved ministerrådets afgørelse blevet en del af Energifællesskabets retlige ramme, herunder et 2020-mål om energieffektivitet for Energifællesskabet som helhed og specifikke 2020-mål om vedvarende energi for hver af de kontraherende parter. Energifællesskabets ministerråd understregede i 2017 behovet for at sætte mål for 2030 for energieffektivitet, vedvarende energi og reduktion af drivhusgasemissioner. Dette er i tråd med de kontraherende parters forpligtelser i EU-tiltrædelsesprocessen, ligesom der tages højde for de forpligtelser, som landene har indgået inden for rammerne af UNFCCC og Parisaftalen. Som et foreløbigt skridt i processen med at sætte mål iværksatte Energifællesskabets sekretariat en ekstern undersøgelse med henblik på om muligt at udpege en metode til fastsættelse af tre energi- og klimamål på baggrund af de kriterier, der er fastsat i de generelle politiske retningslinjer for 2018. Resultaterne af undersøgelsen blev drøftet og gransket indgående af den tekniske arbejdsgruppe i udvalget om energi og klima med analytisk støtte fra Kommissionen. Undersøgelsen, der blev afsluttet i juni 2019, gav et nyttigt grundlag for drøftelser. Den viste imidlertid også, at der findes visse metodiske begrænsninger knyttet til kvaliteten og tilgængeligheden af data samt undersøgelsens analytiske omfang sammenlignet med den kapacitet, der traditionelt anvendes i EU. Som følge heraf er det ikke muligt at drage klare konklusioner og foreslå Energifællesskabet og dets kontraherende parter utvetydige 2030-mål udelukkende på baggrund af undersøgelsen. Drøftelserne indikerede, at der er brug for yderligere og mere avancerede analyser, for at kunne foreslå Energifællesskabet og dets kontraherende parter holdbare og troværdige energi- og klimamål, som har det samme ambitionsniveau som og stemmer overens med EU's mål for 2030. Sådanne analyser vil blive gennemført inden for rammerne af den nye modelleringsrunde og baseret på EU-metoder, der iværksættes af Kommissionen. Derudover er det afgørende, at Energifællesskabets proces for fastsættelse af mål for 2030 tager højde for udviklingen på EU-plan, navnlig den mulige opjustering af EU's 2030-mål inden for rammerne af den europæiske grønne aftale, som den valgte formand, Ursula von der Leyen, har præsenteret i sine politiske retningslinjer. ENERGIFÆLLESSKABETS MINISTERRÅD der henviser til artikel 47, litra a), i traktaten om oprettelse af Energifællesskabet ("traktaten") og punkt VI i procedureafgørelse 2006/01/MC-EnC om vedtagelse af en intern forretningsorden for Energifællesskabets ministerråd, der anerkender behovet for at reagere effektivt på de udfordringer som klimaændringerne giver,

der tager højde for, at de kontraherende parter i Energifællesskabet støtter opfordringen til en øget indsats for bekæmpelse af klimaændringer som fastsat i Parisaftalen, der anerkender, at energisektoren er blandt de sektorer, der udleder flest drivhusgasemissioner, og tager højde for den stærke forbindelse mellem energipolitik og klima, der tager højde for, at det på det første møde i udvalget om energi og klima afholdt den 5. september 2017 i Wien blev anerkendt, at stabile nationale energi- og klimaplaner frem til 2030 skal ledsages af tre overordnede mål, dvs. mål for forøgelse af vedvarende energi i det generelle energiforbrug, øget energieffektivitet og reduktion af drivhusgasemissioner, der minder om ministerrådets konklusioner fra december 2017, hvor behovet for 2030-mål i Energifællesskabet for så vidt angår vedvarende energi, energieffektivitet og reduktion af drivhusgasemissioner blev understreget, og hvor der blev set positivt på Europa-Kommissionens erklæring om at udarbejde passende forslag til Energifællesskabet om at indarbejde hensigtsmæssige bestemmelser i fremtidig EU-lovgivning på området, når denne lovgivning er vedtaget i Den Europæiske Union, der minder om ministerrådets anbefaling 2016/02/MC-EnC om at forberede gennemførelsen af forordning (EU) nr. 525/2013 om en mekanisme til overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner og anbefaling 2018/01/MC-EnC om at forberede Energifællesskabets kontraherende parters udarbejdelse af integrerede nationale energi- og klimaplaner, der anerkender, at det er vigtigt for Energifællesskabet, at der gennem ændring af direktivet om energieffektivitet, direktivet om vedvarende energi og aftalen om forordningen om indsatsfordeling opnås konsensus på EU-niveau om EU's 2030-mål, som minder om de generelle politiske retningslinjer for 2018 og den politiske konsensus om fastsættelse af tre klare energi- og klimamål for 2030 for Energifællesskabets kontraherende parter, som anerkender bidraget fra det foreløbige analytiske arbejde udført af sekretariatet og de eksterne eksperter med analytisk støtte fra Kommissionens tjenestegrene, men som samtidig bemærker, at der er brug for yderligere data og metodiske analyser for at kunne fastsætte holdbare og troværdige mål for 2030, som anerkender behovet for store ambitioner for at kunne opnå klimaneutralitet i overensstemmelse med Den Europæiske Unions øgede ambitioner om at blive verdens første klimaneutrale kontinent —

VEDTAGER DE GENERELLE POLITISKE RETNINGSLINJER FOR 2019 OM 2030-MÅLENE OG KLIMANEUTRALITET FOR ENERGIFÆLLESSKABET OG DETS KONTRAHERENDE PARTER Nærværende generelle politiske retningslinjer for 2019 afspejler den politiske konsensus, som blev nået i ministerrådet i 2018 om 2030-målene for de kontraherende parter i Energifællesskabet. I lyset af det stadig mere påtrængende behov for effektivt at imødegå den negative virkning af klimaændringer afspejler de generelle politiske retningslinjer for 2019 de kontraherende parters politiske tilsagn om at omstille til ren energi og målet om et klimaneutralt Energifællesskab i overensstemmelse med Parisaftalen og tager EU's ambitioner om dekarbonisering i betragtning. Der bør fastsættes tre klare energi- og klimamål for 2030 (et mål for energieffektivitet, et mål for bidraget fra vedvarende energikilder og et mål for reduktion af drivhusgasemissioner) i overensstemmelse med EU's mål for 2030. Disse mål bør afspejle en tilsvarende ambition for de kontraherende parter og tage højde for relevante socioøkonomiske forskelle, teknologiske udviklinger og Parisaftalen om klimaændringer. De bør være baseret på så holdbare og troværdige data som muligt, der tilvejebringes ved hjælp af de udvidede modelleringskapaciteter, som Europa-Kommissionen tilbyder gennem en ny analyse- og modelleringsundersøgelse. For at målene kan tjene effektivt som retningslinje for energi- og klimatiltag, bør de fastsættes som nationale mål for hver kontraherende part og samlet set danne det overordnede mål for Energifællesskabet. De kontraherende parter bør anvende den politiske konsensus, der blev opnået i 2018 om disse generelle politiske retningslinjer, i forbindelse med det forberedende arbejde med deres nationale energi- og klimaplaner. Energifællesskabets ministerråd ser frem til at inkludere 2030-målene for Energifællesskabets kontraherende parter i Energifællesskabets retlige rammer gennem vedtagelse af det ændrede direktiv om energieffektivitet, direktivet om vedvarende energi og forordningen om forvaltning i henhold til den vejledende tidsplan, der er fastsat i bilaget. Ministerrådets anbefaling 2018/1/MC-EnC om at forberede Energifællesskabets kontraherende parters udarbejdelse af integrerede nationale energi- og klimaplaner samt den vejledende tidsplan i nævnte anbefaling bør læses i lyset af nærværende tidsplan.