DA Den Europæiske Unions Tidende C 225/200

Regionsudvalgets udtalelse om »Erasmus for alle«

2012/C 225/15

REGIONSUDVALGET

— støtter stærkt den foreslåede stigning i programmets budget. Fordelingen af midler mellem de forskellige uddannelsessektorer og ungdomsområdet bør ske på en sådan måde, at alle områder får gavn af budgetforøgelsen;

— understreger betydningen af livslang læring og mener, at programmet herfor bør tilgodese alle aldersgrupper og alle former for læring;

— mener, at støtten bør være størst dér, hvor behovene og mulighederne for at opnå en effekt er størst. Dette bør resultere i en klar omfordeling til projekter, som er rettet mod dem, der i dag i mindre omfang kommer i kontakt med mobilitetsprojekter, nemlig skoler, unge uden for det formelle uddannelsessystem og voksne under uddannelse eller videreuddannelse;

— mener, at den enkelte borger, hvis det på lokalt og regionalt niveau lykkes at leve op til de store udfordringer, vil være forberedt på en fremtid, som er præget af konstante forandringer. Borgerne vil blive rustet til livslang læring, flere vil gennemføre påbegyndte studier, gennemgå videregående uddannelse og se mulighederne i at lægge en del af deres uddannelsesforløb i forskellige dele af Europa og også betragte Europa som et muligt arbejdsmarked;

— kan se fordelene ved institutionelt samarbejde, også for mobilitetsprojekter. Institutionelle rammer om mobilitet kan skabe bedre forudsætninger for god kvalitet og en mere langsigtet og strategisk effekt;

— har gode erfaringer med de dele af tidligere programmer, f.eks. Comenius Regio, der muliggør inddragelse af institutioner, der ikke er uddannelsesinstitutioner, og som har til formål at fremme det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet på regionalt og kommunalt plan.

Ordfører Yoomi RENSTRÖM (SE/PSE), Medlem af kommunalrådet i Ovanåker Basisdokument Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af »Erasmus for alle«, EU-programmet for almen uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og idræt COM(2011) 788 final

I. POLITISKE ANBEFALINGER

REGIONSUDVALGET

De store udfordringer

1. mener, at Europa står over for en række udfordringer, som den finansielle og økonomiske krise har gjort større. De strukturelle problemer er blevet mere synlige. De drejer sig om øget behov for velfærdstjenester, lavvækst, store befolkningsgrupper uden for arbejdsmarkedet, stigende efterspørgsel efter velfærdsydelser pga. en aldrende befolkning og underskud på de offentlige finanser;

2. finder, at et grundlæggende problem, som bliver stadig mere påtrængende, er de øgede økonomiske forskelle, der skaber demokratiske udfordringer. Alt for mange unge forlader uddannelsessystemet uden de nødvendige kundskaber til at kunne deltage i det demokratiske samfundsliv og få et godt arbejdsliv kendetegnet ved forandring. Det er en grundforudsætning for et stærkt demokrati og fremtidig vækst, at alle borgere får mulighed for livslang læring. For at bekæmpe arbejdsløshed og eksklusion er der behov for at bekæmpe det kønsopdelte arbejdsmarked;

3. betragter uddannelse som et centralt værktøj, hvis EU skal klare de store udfordringer og sikre, at videnssamfundet kommer til at omfatte alle. Udvalget noterer sig Kommissionens forslag til nyt program til erstatning for og samling af de nuværende programmer på uddannelses- og ungdomsområdet. Programmet kan styrke Unionsborgerskabet ved at fremhæve den europæiske dimension og fremme den sociale samhørighed ved uddannelse af høj kvalitet til stadig flere borgere gennem hele livet. Det er vigtigt, at alle målgrupper fra tidligere programmer har tilstrækkelig mulighed for fortsat at få gavn af EU's støtte;

4. støtter fuldt ud de to overordnede mål i Europa 2020-strategien, som er mest relevante for det foreslåede uddannelsesprogram, nemlig 1) at reducere andelen af elever, der går for tidligt ud af skolen til under 10 %, og 2) at i aldersgruppen 30-34 skal mindst 40 % have en videregående uddannelse. Hvis dette mål skal nås, indebærer det, at uddannelserne skal tilrettelægges og gennemføres på en anden måde end i de tider, hvor kun et fåtal gennemgik en uddannelse. Dette stiller nye krav til, hvordan man lokalt og regionalt arbejder med at øge kvaliteten af og adgangen til uddannelserne for at sikre, at man får fat i alle;

5. mener, at den store udfordring, det er at få fat i alle – som også afspejles i Kommissionens memorandum – betyder, at skolerne må arbejde på en ny måde. Via høj kvalitet i uddannelsessystemet allerede fra et veludbygget førskolesystem kan der, allerede fra børnene er små, arbejdes hen imod at fastholde og styrke deres nysgerrighed og lyst til at lære. For at fremme livslang læring er der ikke blot behov for muligheder for at uddanne og videreuddanne sig og ændre karriereforløb gennem hele livet, men dette kræver også en indstilling, hvorefter uddannelse af børn og unge er første skridt i et livslangt læringsforløb;

6. ser et behov for en demokratisering af adgangen til universiteterne, således at disse bliver tilgængelige for så mange som muligt. Derudover stiller det fremtidige arbejdsmarked nye krav, hvilket betyder, at indsatsen for at skabe bedre overensstemmelse mellem kvalifikationer og jobs bør fortsættes og intensiveres, både på EU-niveau, i medlemsstaterne og på lokalt og regionalt niveau. Derfor er det vigtigt at sikre sammenhæng mellem de forskellige initiativer, der er led i Europa 2020-strategien, og at sikre, at prioriteringerne i uddannelsesprogrammet støtter samtlige relevante initiativer (1);

7. ser et behov for et bredt spektrum af uddannelsespladser for at nå ud til alle. Eksempler herpå er fuld udnyttelse af teknik (IKT), regionale højere læreanstalter, som kan nå brede målgrupper, og fremme af uformel og ikke-formel læring for unge og voksne for at lette efterfølgende indtrædelse i uddannelsessystemet, samtidig med at man skaber de nødvendige forudsætninger for at afslutte påbegyndte uddannelser og muliggøre livslang læring m.v.

REGIONSUDVALGET

Det lokale og regionale ansvar

8. mener, at det lokale og regionale niveau spiller en nøglerolle mht. at implementere både EU's uddannelsesprogram og de øvrige relaterede europæiske initiativer. Det skyldes, at det i mange europæiske lande er de regionale og lokale myndigheder, der er hovedansvarlige for almen uddannelse og erhvervsuddannelse på elementært og videregående niveau;

9. påpeger, at regionale og lokale myndigheder har en koordinerende rolle i forbindelse med regional og lokal udvikling og vækst. De har derfor også interesse i at udvikle arbejdskraftens kvalifikationer. Det er på det lokale og regionale niveau, man hurtigst og tydeligst ser de nye kvalifikationsbehov på arbejdsmarkedet og kan iværksætte en effektiv matchningsprocedure, som omfatter løbende læring for den enkelte;

10. gør opmærksom på, at der i dag findes lokale og regionale partnerskaber for innovation og kompetencer på en lang række områder, hvor de offentlige myndigheder, det lokale erhvervsliv, ungdomsorganisationer, regionale højere læreanstalter og andre uddannelsesudbydere udvikler forskellige former for samarbejdsmuligheder. Sådanne partnerskaber kan bidrage positivt til, at uddannelserne indrettes efter samfundets og arbejdslivets behov og efter de særlige behov i regioner, der står over for nogenlunde samme udfordringer. I lyset af disse partnerskabers strategiske betydning for fremme af samarbejdet over grænserne og overførsel af viden mellem lokale og regionale myndigheder, bør de nationale kontorer derfor søge at samarbejde med disse partnerskaber om at gennemføre EU's uddannelsesprogram;

11. mener, at en yderligere grund til at sikre stærk lokal og regional deltagelse i uddannelsesprogrammerne er det vigtige demokratiske aspekt, der ligger i muligheden for at deltage i, vokse med og blive et bærende element i det demokratiske samfund;

12. gør opmærksom på, at det lokale og regionale niveau også er det, der stærkest påvirker nye indvandrere og støtter deres integration i det nye land. Her spiller uddannelse for både børn og voksne en afgørende rolle. Situationen kan variere kraftigt inden for den enkelte medlemsstats grænser.

REGIONSUDVALGET

Generelle betragtninger om det foreslåede program

13. mener, at formålet med EU's program for unge og uddannelse – Erasmus for alle – er i kraft af internationaliseringen at øge uddannelses- og læringskvaliteten og at fremme den europæiske dimension. Regionsudvalget støtter dette overordnede mål og mener, at der er gode udsigter til, at Kommissionens forslag kan resultere i reelle forandringer. Øget udveksling bevirker bedre spredning af gode ideer og metoder og styrker de reformer, et moderne uddannelsessystem kræver;

14. finder, at programmet er et yderst vigtigt bidrag i bestræbelserne på at mobilisere alle berørte aktører til at gennemføre omlægninger i uddannelsessystemet og arbejdet med de unge, således at den nye vidensøkonomis behov og samfundets ambitioner, hvad angår borgernes deltagelse i og ansvar for samfundslivet, kan opfyldes og nås;

15. peger på, at perioder med almen uddannelse, erhvervsuddannelse og praktik i udlandet er særligt befordrende for den enkeltes udvikling og giver nyttige erfaringer i det videre udannelsesforløb og arbejdsliv. Anvendelse af kvalifikationer i nye sammenhænge udvikler både specifikke og almene kompetencer så som selvstændighed og evne til at kommunikere;

16. er overbevist om, at interkulturelle kompetencer, sprogkundskaber og international viden vil fortsætte med at vinde betydning i en tid med stadig hurtigere globalisering og grænseoverskridende integration inden for alle livs- og arbejdsområder;

17. er enigt med Kommissionen i, at unges mobilitet og internationale projekter kan fremme en dybere forståelse af europæisk identitet og medborgerskab og modvirke fremmedhad;

18. gentager sit synspunkt om, at der må træffes specifikke foranstaltninger med henblik på at sikre, at alle programmets målgrupper får lige adgang til mobilitet uanset den geografiske placering af den region, de kommer fra (2), ikke mindst de grupper, der bor i tyndt befolkede områder, på øer og i bjergområder samt i regioner i den yderste periferi;

19. mener, at den enkelte borger, hvis det på lokalt og regionalt niveau lykkes at leve op til de store udfordringer, vil være forberedt på en fremtid, som er præget af konstante forandringer. Borgerne vil blive rustet til livslang læring, flere vil gennemføre påbegyndte studier, gennemgå videregående uddannelse og se mulighederne i at lægge en del af deres uddannelsesforløb i forskellige dele af Europa og også betragte Europa som et muligt arbejdsmarked.

REGIONSUDVALGET

Uddannelsens mangfoldige formål og brede rolle

20. støtter fuldt ud målet om at forbedre den enkelte borgers kundskaber, færdigheder og erfaringer med henblik på at gøre det lettere for alle borgere at komme ind på arbejdsmarkedet og øge deres beskæftigelsesegnethed. Samtidig peger udvalget på, at uddannelse ikke blot har til formål at øge beskæftigelsesegnetheden, men at det overordnede mål må være at udvikle hele den enkelte borgers personlighed. Udvalget skal understrege betydningen af livslang læring og mener, at programmet herfor bør tilgodese alle aldersgrupper og alle former for læring;

21. understreger også, at uddannelse bør stimulere den enkeltes kreativitet og innovationspotentiale og være berigende intellektuelt så vel som socialt. I tider med økonomisk krise og høj arbejdsløshed er det let at komme til at lægge størst vægt på uddannelsens betydning for at fremme beskæftigelsesegnetheden. Regionsudvalget skal understrege, at der selv i krisetider er behov for at sikre en god udvikling på lang sigt, så Europa kommer til at stå stærkere fremover. Derfor er der behov for at fremme et inklusivt uddannelsessystem, der tager hensyn til hele individet, og for at udvikle et system for livslang læring;

22. understreger betydningen af, at erhvervsuddannelse klart betragtes som et led i den livslange læring. I den forbindelse bliver begreber som kundskaber og uddannelse vigtige elementer, og i det moderne arbejdsliv stilles der f.eks. højere krav til sprogkundskaber. Det er vigtigt at huske på, at erhvervsuddannelsesområdet er meget bredt, og at det spiller en vigtig rolle både mht. at inkludere udsatte grupper og i forhold til topkvalitet inden for de forskellige erhvervsområder;

23. påpeger, at det er en central opgave for lokale og regionale aktører at fremme unges kreativitet og innovationspotentiale og at skabe plads for deres intellektuelle og sociale udvikling. Dette er afgørende for unges personlige frigørelse og sociale integration. Det kræver også foranstaltninger, der gør det muligt for de unge at forene uddannelse og arbejde med familieliv;

24. fremhæver, at videregående uddannelsesinstitutioner ikke kun er læreanstalter, men en vigtig del af den regionale udvikling og en vigtig drivkraft for fremtidige innovationer. Dette kræver en modernisering af de videregående uddannelser. Regionsudvalget gjorde i februar 2012 Kommissionen bekendt med sit syn på, hvilke forandringer der bør ske inden for det videregående uddannelsessystem (3). Det er vigtigt, at der er en tydelig kobling mellem videnstrekantens tre dele uddannelse, forskning og innovation. Denne kobling og det regionale niveau styrker hinanden gensidigt. Dertil kræves samarbejde mellem det lokale, regionale og statslige niveau og EU-niveauet ikke mindst i form af lokale og regionale partnerskaber;

25. mener, at voksenuddannelse giver den enkelte muligheder for at udvikle sine evner gennem hele livet, støtter den fleksibilitet i arbejdslivet, som der er behov for på et mere smidigt og foranderligt arbejdsmarked, og desuden giver de deltagende personers sociale, arbejds- og samfundsmæssige samt kulturelle og økonomiske liv en betydelig merværdi. Voksenuddannelsesprogrammer baseret på partnerskab er en vigtig kilde til at øge den enkeltes og lokalsamfundets muligheder for at øve indflydelse. Det er derfor særligt vigtigt, at det europæiske uddannelsesprogram formår at støtte udviklingen af voksenuddannelserne i medlemsstaterne og regionerne.

REGIONSUDVALGET

Særlige bemærkninger til forslaget

Traktatgrundlaget og nærhedsprincippet

26. er enigt med Kommissionen i, at det foreslåede program har hjemmel i de mål, som er fastsat i artikel 165 og 166 i TEUF, og at det bør gennemføres i overensstemmelse med nærhedsprincippet. Det er derfor helt afgørende, at de lokale og regionale myndigheder og beslutningstagere inddrages i at udforme, gennemføre og styre de foreslåede foranstaltninger. Med henvisning til artikel 174 om den territoriale samhørighed skal udvalget understrege behovet for i fuldt omfang at tage hensyn til de regionale forskelle i Unionen og gøre opmærksom på, at regionernes forudsætninger for at nå Europa 2020-strategiens mål ikke er ens.

REGIONSUDVALGET

Programmets struktur

27. understreger, at de enkelte aktiviteter i den foreslåede opdeling med tre hovedinitiativer (mobilitet, institutionelt samarbejde og politikudvikling) bør tilrettelægges på en sådan måde, at alle målgrupper får gode forudsætninger for at deltage, så programmets mål kan nås. Den foreslåede struktur bør sigte mod at fremme samarbejde på tværs af sektorer og øge udbredelsen af gode eksempler og resultater. Udvalget fastslår imidlertid, at der i højere grad skal tages højde for de særlige karakteristika ved uddannelse uden for skolesystemet og uformel læring for unge, og foreslår, at man tilføjer et selvstændigt kapitel for unge, ligesom det er tilfældet for idræt;

28. bemærker, at i det nye program er det særdeles vigtigt at opfylde forskellige målgruppers behov for støtte for at kunne deltage. Et sammenhængende program letter klarheden og gennemsigtigheden for ansøgerne. Det er imidlertid vigtigt at tydeliggøre aktiviteterne, så de af samtlige berørte grupper kan gennemføres på den måde, der er relevant for hver enkelt målgruppe. Der er forskellige forhold, der gør sig gældende for at kunne deltage i mobilitets- og samarbejdsprojekter, alt efter hvilken form for uddannelse eller ungdomsaktivitet, deltagerne kommer fra. Man bør tage hensyn til de forskellige målgruppers behov, hvad angår information, ansøgningsprocedurer og budgetregler samt kriterierne for de forskellige aktiviteter eksempelvis ved at afsætte visse midler til forskellige gruppers deltagelse, reservere specifikke strukturer til forskellige målgrupper, indføre aktiviteter, som er særligt relevante for visse målgrupper osv. Det er samtidig vigtigt at sørge for, at mindre institutionerne også har mulighed for at deltage. Disse findes først og fremmest på skoler, på ungdomsområdet og på voksenuddannelserne. Særligt støtter udvalget foranstaltninger, som fremmer ringere stillede gruppers deltagelse. Særligt støtter udvalget foranstaltninger, som fremmer ringere stillede gruppers deltagelse;

29. glæder sig over den udtrykkelige målsætning om at øge effektiviteten og forenkle programmet, navnlig for brugerne. Det er yderst vigtigt, at de administrative forenklinger gavner brugerne;

30. kan se fordelene ved institutionelt samarbejde, også for mobilitetprojektet. Institutionelle rammer om mobilitet kan skabe bedre forudsætninger for god kvalitet og en mere langsigtet og strategisk effekt. Det kan også gøre tingene nemmere for den enkelte, f.eks. ved at forenkle meritoverførsel. Det er imidlertid vigtigt, at man i en sådan institutionel kontekst tager hensyn til de forskellige organisationer, der deltager i programmet;

31. finder, at mobilitetsprojekter i højere grad bør sigte mod oprettelse af nationale, regionale og lokale back-up-systemer, der skal sikre fortsat mobilitet efter projektets ophør for at bevare de strukturer og kontakter, der er blevet oprettet. Projekterne bør bidrage til at fjerne barrierer og stimulere løbende udveksling, således at mobilitet efter projekternes afslutning kan indgå i de regelmæssige aktiviteter;

32. anser det for vigtigt, at de nationale støtteordninger på uddannelsesområdet giver mulighed for at tage dele af uddannelser i en anden medlemsstat;

33. har noteret sig Kommissionens forslag om sammen med Den Europæiske Investeringsbank at skabe en europæisk låneordning for studerende som supplement til de ordninger, der findes i medlemsstaterne. Regionsudvalget understreger, at disse lån ikke må medføre en kommercialisering af mobiliteten, og sætter, eftersom garantiomkostningerne er betydelige og behovet varierer mellem medlemsstaterne, spørgsmålstegn ved, om det er denne gruppe, programmet først og fremmest bør støtte;

34. skal i forhold til samarbejdet om politiktilrettelæggelsen understrege behovet for dialogplatforme med vigtige interesseparter inden for både uddannelse og erhvervsliv og betydningen af, at de lokale og regionale myndigheder deltager både i den åbne koordineringsmetode og programmets gennemførelse.

REGIONSUDVALGET

Uformel og ikke-formel læring – Ungdom og idræt

35. mener, at det er vigtigt, at mobilitet bliver en mulighed i alle læringssituationer. Dette kan gennemføres bl.a. ved at fremhæve betydningen af alle former for læring, såsom den formelle, uformelle og ikke-formelle læring. Udvalget noterer sig Kommissionens ambition om at inkludere alle former for læring i det samme program. Dog understreger udvalget, at dette bør fremgå tydeligt af programmets struktur, idet tilrettelæggelsen af uformel og ikke-formel læring, som foregår uden for uddannelsesinstitutionerne, kræver helt andre forudsætninger. I denne sammenhæng peger udvalget på betydningen af foranstaltninger, som vækker og fremmer unges egen evne til at tage initiativer;

36. er især tilhænger af foranstaltninger, som fremmer deltagelsen fra personer, der af den ene eller anden årsag er dårligere stillede: fremme af den sociale inklusion, breddeidræt, frivilligt arbejde, lige muligheder og sundhedsfremmende fysisk aktivitet gennem øget deltagelse i sport med fokus på dårligere stillede grupper som fysisk eller psykisk handicappede;

37. finder, at programmets struktur kan være anvendelig for alle typer læring Regionsudvalget fremhæver betydningen af, at de lokale og regionale myndigheder får mulighed for at deltage i tilrettelæggelsen af gennemførelsen af og opfølgningen på programmet for at sikre de bedst mulige forudsætninger for at ændre de dele af det, der viser sig at give problemer i en lokal sammenhæng;

38. skal som eksempel på noget, der bør forandres og præciseres, nævne mindre organisationers muligheder for at deltage og samarbejde i mindre skala, hvilket er relevant især for ungdomsforeninger og voksenuddannelsesinstitutioner, men på mange måder også for skoler og førskoleinstitutioner;

39. fremhæver det store omfang af uformel og ikke-formel læring, som finder sted inden for idrætten. Der findes også problemstillinger, der er specifikke for idrætten, og som afspejles i det politiske samarbejde, nemlig kampen mod doping, vold og racisme og støtten til velfungerende idrætsorganisationer;

40. anerkender de yderst positive resultater, som foranstaltningerne til fremme af unges politiske deltagelse inden for rammerne af det nuværende program »Aktive unge« har givet, navnlig den strukturerede dialog samt ungdomsseminarer om sociale, kulturelle og politiske spørgsmål, som interesserer unge. Udvalget understreger disse foranstaltningers betydning og henstiller til, at de videreføres og videreudvikles inden for rammerne af den næste generation af programmet;

41. betragter det derfor som et led i den uformelle og ikke-formelle læring, at programmet i højere grad bør støtte mobilitet for ledere og undervisere baseret på i fællesskab fastsatte standarder, der anerkendes gensidigt mellem regioner og medlemsstater;

42. glæder sig ligeledes over programmets støtte til tværnationale samarbejdsprojekter omkring idræt og ser muligheden for at gennemføre projekter på tværs af grænserne inden for alle programmets områder som en vigtig del af dets europæiske merværdi;

43. glæder sig over den forenkling, der gennemføres, også i forhold til den internationale dimension. Udvalget er enigt med Kommissionen i støtten til kapacitetsopbygning i tredjelande, også udvidelseslande, med særligt fokus på naboskabslande. Dog understreger udvalget, at EU's finansielle instrumenter, der er afsat til det eksterne samarbejde, bør udnyttes fuldt ud.

REGIONSUDVALGET

Budgetspørgsmål

44. støtter stærkt den foreslåede øgning af programmets budget. Afhængig af budgettets størrelse, vil det understrege den betydning, Kommissionen tillægger forbedret kvalitet af uddannelse, hvilket er en afgørende faktor for, hvor godt det lykkes at nå EU's overordnede mål; Fordelingen af midler mellem de forskellige uddannelsessektorer og ungdomsområdet bør ske på en sådan måde, at alle områder får gavn af budgetforøgelsen;

45. er af den mening, at EU-midler bør anvendes ressourceeffektivt, for at nå de mål, man opstiller for programmet. Udvalget mener, der bør findes muligheder for at styre ressourcerne hen til de områder, hvor de gør mest gavn og udnyttes bedst, ud fra gennemsigtige kvantitative og kvalitative kriterier. Derfor påpeger udvalget, at det er nødvendigt på alle niveauer regelmæssigt at følge op på programmet for at se, i hvilket omfang der bør foretages en reallokering af midlerne. Derudover er det vigtigt at se omfordelingen i et lokalt og regionalt perspektiv af hensyn til fordelingen i det enkelte land. Der bør være muligheder for at omfordele midler inden for den enkelte medlemsstat ud fra hensyn til effektivitet og lokale og regionale karakteristika;

46. mener, at strukturen i de nationale kontorer er noget, der bør overlades til medlemsstaterne, da det er dem, der har ansvaret for at gennemføre og administrere de nationale, decentraliserede programforanstaltninger;

47. mener, at Kommissionen i god tid, inden programmet lanceres, bør gøre rede for, hvordan den agter at måle effektiviteten, og hvilke indikatorer den vil anvende i denne forbindelse. Indikatorerne og kriterierne herfor bør præciseres på forhånd, således at medlemsstaterne og lokale og regionale myndigheder og deltagere er orienteret om, hvilke regler der gælder. Regionsudvalget mener, at disse indikatorer bør omfatte både kvantitative og kvalitative elementer;

48. peger på, at en del af de aktiviteter, som tidligere var omfattet af programmet for livslang læring, efter Kommissionens opfattelse nu bør tilgodeses gennem Den Europæiske Socialfond. Hvis dette skal virke, er det vigtigt, at reglerne for socialfonden støtter op om formålet, og at medlemsstaterne og de lokale og regionale repræsentanter er klar over og bifalder ændringen;

49. mener, at de administrative og regnskabsmæssige krav bør stå i forhold til støttens omfang. Mindre projekter bør ikke nødvendigvis være underlagt den samme omfattende og arbejdskrævende kontrol som større projekter;

50. gør samtidig opmærksom på, at forudsætningerne og mulighederne for at deltage i programmerne varierer, hvilket kan påvirke omkostningerne. Dette kan f.eks. skyldes manglende studieerfaring, handicap, rejse- og leveomkostninger, der er for høje til, at den studerende kan betale dem, eller forskellige regionale forhold.

REGIONSUDVALGET

Nøglekompetencer som grundlag

51. betragter det som centralt for det videre arbejde, at Kommissionens forslag gør livslang læring for alle til grundlag, og fremhæver betydningen af, at alle får mulighed for at tilegne sig de grundlæggende færdigheder, der beskrives i henstillingen om nøglekompetencer (4);

52. mener, at programmets udgangspunkt bør være at støtte alle borgeres muligheder for at tilegne sig disse nøglekompetencer. Dette indebærer, at børn og lærere i skolen, unge uden for det formelle uddannelsessystem og voksne, som har behov for opkvalificering og videreuddannelse, er centrale målgrupper.

REGIONSUDVALGET

Konklusioner

Øget satsning på tidlig intervention og formidlere

53. minder om en tidligere udtalelse fra Regionsudvalget (5), hvori udvalget fremhævede det forhold, at viljen til at rejse udenlands i uddannelsesøjemed skal grundlægges allerede på et tidligt stadium. Børn og unge skal på et tidligt tidspunkt motiveres til at interessere sig for andre kulturer og have mulighed for at indse fordelene ved at lære af andre. Tidlig kontakt med det europæiske program støtter viljen og evnen til at uddanne sig og arbejde i lande uden for ens eget, hvilket fremmer det fælles arbejdsmarked, væksten og det europæiske borgerskab. Udvalget minder om, at fremmedsprogsindlæring er mere effektiv blandt mindre børn;

54. peger på, at et udviklingsspørgsmål, som Regionsudvalget prioriterer højt – og hvor dette program kan få vidtrækkende betydning – handler om social integration. Det gælder større, heterogene grupper af unge under uddannelse med forskellige behov for støtte, lige fra unge med indlæringsvanskeligheder over socialt udsatte og ekskluderede til unge, der kommer til fremmede lande og kulturer. I dag forlader eller afbryder en stor gruppe unge skolen med utilstrækkelige grundlæggende kundskaber. Der bør være mulighed for at støtte metodeudvikling og vidensoverførsel for at støtte lokale, regionale og nationale beslutningstagere på dette område;

55. mener, at det at nå ud til studieuvante og økonomisk trængte befolkningsgrupper på denne baggrund er en stor udfordring, som understreger betydningen af at få det europæiske projekt ud i skoler og førskoleinstitutioner på et tidligt tidspunkt. Der kan man få fat i alle elever, hvorved programmet kan få en udlignende effekt og styrke den europæiske dimension;

56. er enigt med Kommissionen i betydningen af at inddrage personer med strategiske roller og personer, som er i en position, hvor de kan udbrede information og eksempler på god praksis. Det kan være lærere, undervisere, ungdomsledere, vejledere, tidligere deltagere i mobilitetsforanstaltninger, skoleledere eller personer i besluttende stillinger. De spiller en afgørende rolle for fremme af mobiliteten, hvorfor udvalget ønsker de pågældende grupper fremhævet tydeligt;

57. har gode erfaringer med de dele af tidligere programmer, f.eks. Comenius Regio, der muliggør inddragelse af institutioner, der ikke er uddannelsesinstitutioner, og som har til formål at fremme det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet på regionalt og kommunalt plan. De deltagende parter kan her samarbejde i spørgsmål af fælles interesse, udveksle erfaringer og udvikle samarbejdsstrukturer.

REGIONSUDVALGET

Prioriterede målgrupper og tilrettelæggelse

58. mener, at man på alle niveauer regelmæssigt bør følge op på programmet for at sikre, at det understøtter de overordnede mål. Samtidig bør det også i den nye generation af programmer være muligt at støtte tiltag, hvis effekt enten er svær at måle, eller som først kan måles over en længere tidshorisont end programmets løbetid, men hvor andre indikatorer kan påpege værdien. F.eks. peger forskningen på betydningen af en tidlig indsats, og det er udvalgets vurdering, at dette også gælder fremme af den europæiske dimension;

59. er betænkeligt ved, at budgettet i dag har for stærk slagside i retning af mobilitetsprojekter, hvilket tillige afspejles i programmets navn. Efter udvalgets opfattelse er det først og fremmest samarbejdsprojekter og institutionelt samarbejde, der klarest støtter op om kvalitetsforbedringer i uddannelsessystemet og giver størst europæisk merværdi, hvorfor dette bør afspejles tydeligere i budgettet. Derved bliver der mulighed for også at støtte mindre samarbejdsprojekter, som passer bedre til visse målgrupper, eller som kan være første skridt i et større samarbejde;

60. finder, at de udfordringer, som blev beskrevet indledningsvis, afspejles fint i den vision, som Kommissionen fremlægger i sit memorandum til forslaget. Samme tydelige afspejling findes imidlertid ikke i den foreslåede fordeling af midlerne. Her er der i stedet markant fokus på høj projektfinansiering og mobilitet inden for det videregående uddannelsessystem. De europæiske programmer bør støtte den ønskede udvikling og bedre kvalitet, hvorfor støtten bør være størst dér, hvor behovene og mulighederne for at opnå en effekt er størst. Dette bør resultere i en klar omfordeling til projekter, som er rettet mod dem, der i dag i mindre omfang kommer i kontakt med mobilitetsprojekter, nemlig skoler, unge uden for det formelle uddannelsessystem og voksne under uddannelse eller videreuddannelse;

61. bifalder planerne om også fremover at støtte Jean Monnet-aktiviteterne for at fremme den akademiske undervisning og forskning i europæisk integration. Udvalget mener imidlertid, at denne specifikke støtte ikke kun bør rettes mod de to institutioner, der nævnes i Kommissionens forslag. Udvalget understreger desuden, at man også fremover bør tage hensyn til de seks europæiske videregående uddannelsesinstitutioner, der får støtte gennem Jean Monnet-programmet 2007-2013 (Det Europæiske Retsakademi, Europakollegiet, Det Europæiske Universitetsinstitut, Det Internationale Center for Europæisk Uddannelse, Det Europæiske Institut for Offentlig Administration og Det Europæiske Agentur for Udvikling af Specialundervisning), for at forbedre den geografiske fordeling og den kulturelle mangfoldighed ved disse eliteinstitutter af europæisk interesse;

62. fremhæver den tætte årsagssammenhæng mellem dårlige resultater i skolen og vanskelige socioøkonomiske levevilkår, som er én af de væsentligste bestemmende faktorer for antallet af unge, som hverken er i beskæftigelse eller i gang med en uddannelse. At bryde denne cirkel er en udfordring for de regionale og lokale myndigheder i hele Europa og bør betragtes som én af programmets prioriteter som svar på dels uddannelsesmålene, dels beskæftigelsesmålene, støttet også af flere af flagskibsinitiativerne. Regionsudvalget ønsker, at dette perspektiv får større tyngde i fordelingen af midlerne;

63. støtter fuldt ud den ambition, der fremgår af Kommissionens memorandum om forslaget til et nyt program på uddannelses- og ungeområdet, og viljen til at inddrage en lang række grupper, som i forskellige perioder af deres liv skal kunne udvikle sig som enkeltpersoner og have mulighed for at få en uddannelse af høj kvalitet. Derfor er det vigtigt, at kommunikationen vedr. programmets sigte bliver klar, så samtlige målgrupper føler sig inddraget. Programmets navn – Erasmus for alle – sender derimod signaler om, at det er den videregående uddannelse, der er hovedfokus. Da dette ikke er i overensstemmelse med de fremførte store ambitioner, foreslår Regionsudvalget ud fra et ønske om at skabe de bedste forudsætninger for at opfylde Europa 2020-strategiens mål, at budgettet justeres, og programmets navn ændres.

II. FORSLAG TIL ÆNDRINGER

Ændringsforslag 1

Titel

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om oprettelse af »ERASMUS FOR ALLE« EU-programmet for almen uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og idræt Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om oprettelse af »« EU-programmet for almen uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og idræt

Baggrund

Konnotationerne til det eksisterende Erasmus-program knytter det kraftigt til videregående uddannelser og mobilitet. Det nye EU-program har et meget bredere sigte, og titlen »Erasmus for alle« kunne være vildledende.

Ændringsforslag 2

Præambel

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag (3) Den udbredte anerkendelse blandt offentligheden i medlemsstaterne og i deltagende tredjelande af navnet »Erasmus« som synonym for mobilitet for EU-studerende tilskynder de uddannelsessektorer, der er omfattet af programmet, til i højere grad at benytte dette navn

Baggrund

I overensstemmelse med forslaget om at ændre programmets navn.

Ændringsforslag 3

Præambel

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag (27) Der bør fastlægges resultatkriterier, som fordelingen af budgetmidler mellem medlemsstaterne til aktioner, der forvaltes af de nationale kontorer, bør baseres på (27) Der bør fastlægges resultatkriterier, som fordelingen af budgetmidler mellem medlemsstaterne til aktioner, der forvaltes af de nationale kontorer, bør baseres på .

Baggrund

Regionale skævheder kan have stor indflydelse på resultaterne og følgelig være afgørende for budgetbevillingerne.

Ændringsforslag 4

Præambel

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag (30) Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik skitserede i deres fælles meddelelse om en ny tilgang til nabolande i forandring (6) bl.a. målet om yderligere at lette nabolandes deltagelse i EU's aktioner vedrørende mobilitet og kapacitetsopbygning inden for videregående uddannelse og åbne det fremtidige uddannelsesprogram for naboskabslande (30) Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik skitserede i deres fælles meddelelse om en ny tilgang til nabolande i forandring (6) bl.a. målet om yderligere at lette nabolandes deltagelse i EU's aktioner vedrørende mobilitet og kapacitetsopbygning inden for videregående uddannelse og åbne det fremtidige uddannelsesprogram for naboskabslande.

Baggrund

Den fælles meddelelse indeholder specifikke foranstaltninger om samarbejde mellem skoler via eTwinning-programmet.

Ændringsforslag 5

Præambel

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag (33) For at sikre en hurtig reaktion på de ændrede behov i hele programmets varighed bør beføjelsen til at vedtage retsakter i medfør af artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde delegeres til Kommissionen med hensyn til bestemmelser vedrørende resultatkriterier og vedrørende aktioner, der forvaltes af de nationale kontorer. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. (33) For at sikre en hurtig reaktion på de ændrede behov i hele programmets varighed bør beføjelsen til at vedtage retsakter i medfør af artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde delegeres til Kommissionen med hensyn til bestemmelser vedrørende resultatkriterier og vedrørende aktioner, der forvaltes af de nationale kontorer. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau.. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.

Baggrund

Regionsudvalget bør også inddrages i høringsprocessen i overensstemmelse med artikel 307 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

Ændringsforslag 6

Artikel 1.1

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Ved denne forordning oprettes et program for EU's indsats på området almen uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og idræt med titlen »Erasmus for Alle« (i det følgende benævnt »programmet«). Ved denne forordning oprettes et program for EU's indsats på området almen uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og idræt med titlen »« (i det følgende benævnt »programmet«).

Baggrund

I overensstemmelse med forslaget om at ændre programmets navn.

Ændringsforslag 7

Artikel 5, litra c)

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag at fremme udviklingen af et europæisk område for livslang læring, udløse politiske reformer på nationalt plan, støtte moderniseringen af uddannelsessystemer, herunder ikke-formel læring, og støtte det europæiske samarbejde på ungdomsområdet, navnlig gennem styrket politisk samarbejde, bedre anvendelse af anerkendelses- og åbenhedsværktøjer og udbredelse af god praksis relateret indikator: antallet af medlemsstater, der bruger resultaterne af den åbne koordinationsmetode i udviklingen af nationale politikker at fremme udviklingen af et europæisk område for livslang læring, udløse politiske reformer på nationalt plan, støtte moderniseringen af uddannelsessystemer, herunder ikke-formel læring, og støtte det europæiske samarbejde på ungdomsområdet, navnlig gennem styrket politisk samarbejde, bedre anvendelse af anerkendelses- og åbenhedsværktøjer og udbredelse af god praksis relateret indikator: antallet af medlemsstater, der bruger resultaterne af den åbne koordinationsmetode i udviklingen af nationale politikker

Baggrund

Dette er i overensstemmelse med definitionen af livslang læring (artikel 2, stk. 1).

Ændringsforslag 8

Artikel 6

Kommissionens forslag Ændringsforslag Programmets mål forfølges gennem følgende tre typer aktioner på området almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdom: a) den enkeltes læringsmobilitet b) samarbejde for innovation og god praksis c) støtte til politisk reform. Programmets mål forfølges gennem følgende tre typer aktioner på området almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdom: a) læringsmobilitet b) samarbejde for innovation og god praksis c) støtte til politisk reform.

Baggrund

EU bør garantere adgang til mobilitetsaktioner på lige vilkår for alle borgere uanset oprindelsessted. Studerende fra regionerne i EU's yderste periferi har svært ved at udnytte mobilitetsmulighederne på grund af den enorme afstand, der skiller dem fra det europæiske kontinent. Derfor, og på grundlag af EUF-traktatens artikel 349, er det nødvendigt at fastlægge mobilitetsfremmende foranstaltninger, således at disse aktioner, som vil modtage 63 % af støttemidlerne, bliver tilgængelige på lige vilkår for unge, uanset hvor de bor. I rapporten »Europe’s Outermost Regions and the Single Market: The EU’s influence in the world« (o.a: foreligger ikke på dansk), som EU-kommissær Michel Barnes har bedt Spaniens tidligere minister for landbrug, økonomi og finans og tidligere EU-kommissær, Pedro Solbes Mira, om at udarbejde, fremsættes følgende anbefaling: »Reinforce policies for the mobility of young people and university students by supplementing the funding of the Erasmus programme so as to cover the additional travel costs incurred by students between the OR they come from and the capital of their Member State and, for students from other Member States wishing to go on an Erasmus scholarship in one of the higher education establishments of the ORs, between the capital of the Member State concerned and the OR. To create favourable conditions for mobility projects for students from the ORs at more advanced stages of training, encourage and support, at national level, the teaching of languages and exchanges at younger ages.«

Ændringsforslag 9

Artikel 10, litra c)

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag c) støtte følgende europæiske akademiske institutioner, der forfølger et mål af europæisk interesse: i) Det Europæiske Universitetsinstitut, Firenze ii) Europakollegiet (afdelingerne i Brügge og Natolin) c) støtte følgende europæiske akademiske institutioner, der forfølger et mål af europæisk interesse: i) Det Europæiske Universitetsinstitut, Firenze ii) Europakollegiet (afdelingerne i Brügge og Natolin) iii) iv) v) vi)

Baggrund

Man bør også fremover tage hensyn til de seks europæiske videregående uddannelsesinstitutioner, der modtager støtte fra Jean Monnet-programmet 2007-2013, for at forbedre den geografiske fordeling og den kulturelle mangfoldighed ved disse eliteinstitutter af europæisk interesse.

Ændringsforslag 10

Artikel 16, stk. 4

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag De offentlige og private organer i de vigtigste uddannelsessektorer, som er omfattet af programmet, skal bruge navnet »Erasmus« i forbindelse med kommunikation og formidling af information om programmet. Navnet tilknyttes de vigtigste uddannelsessektorer på følgende måde: — »Erasmus – videregående uddannelse«: alle typer videregående uddannelse i Europa og internationalt — »Erasmus – erhvervsuddannelse«: erhvervsuddannelse og voksenuddannelse — »Erasmus – skoleuddannelse«: almen skoleuddannelse — »Erasmus – inddragelse af unge«: uformel læring for unge. De offentlige og private organer i de vigtigste uddannelsessektorer, som er omfattet af programmet, skal bruge navnet »Erasmus« i forbindelse med kommunikation og formidling af information om programmet. Navnet tilknyttes de vigtigste uddannelsessektorer på følgende måde: — » – videregående uddannelse«: alle typer videregående uddannelse i Europa og internationalt — » – erhvervsuddannelse«: erhvervsuddannelse og voksenuddannelse — » – skoleuddannelse«: almen skoleuddannelse — » – inddragelse af unge«: uformel læring for unge.

Baggrund

I overensstemmelse med forslaget om at ændre programmets navn.

Ændringsforslag 11

Artikel 18, stk. 3

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Programmet støtter samarbejde med partnere fra tredjelande, navnlig partnere fra naboskabslande, i aktioner og aktiviteter, jf. artikel 6 og 10. Programmet støtter samarbejde med partnere fra tredjelande, navnlig partnere fra naboskabslande, i aktioner og aktiviteter, jf. artikel 6 10 .

Baggrund

Sigtet er at åbne mulighed for, at partnere fra nabolande kan deltage i idrætsaktiviteter.

Bruxelles, den 4. maj 2012. Mercedes BRESSO Formand for Regionsudvalget

(1) De flagskibsinitiativer under Europa 2020, som er mest relevante i denne sammenhæng, er »Unge på vej«, »En dagsorden for nye kvalifikationer og nye job«, »Innovation i EU« og »En digital dagsorden for Europa«.

(2) CdR 290/2011 fin.

(3) CdR 290/2011.

(4) Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring (2006/962/EF).

(5) Regionsudvalgets udtalelse CdR 246/2009 om Grønbog: flere unge i læringsmobilitet.

(6) COM(2011) 303 final af 25.5.2011