KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(94) 538 endelig udg. 
Bruxelles, den 21.12.1994 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
(Mil niicllx c|src\ isioiien 
•<\<r !:uuk': OLÎ !-!!ih>!-!c;s (OI.T's? 
med l'ællcssknhct 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
BEGRUNDELSE Side 
I. OLT's situation i almindelighed 8 
II. Associeringsafgørelsens indhold til erindring 9 
A. Partnerskab 10 
B. Ordningen vedrørende etablering og tjenesteydelser 10 
C. Centret for Industriel Udvikling 11 
D. Handel sordning 1 1 
III. Principperne for midtvejsrevisionen 12 
A Den femårige finansieringsramme 12 
B. Medlemsstaternes memoranda 12 
(\ Kommissionens erfaringer 13 
FORSLAG 
I Partnerskabet Kommissionen/medlemsstat/OLT 15 
II. Samarbejdsstrategi, større sammenhæng og øget effektivitet 16 
A. Fremme af lokale initiativer, decentralt samarbejde 16 
B. Styrkelse af dialogen og Fællesskabets sam arbejdsstrategi 17 
1 Programmering af fællesskabsbistanden 17 
2 Bistand til økonomisk udvikling 18 
C. Større sammenhæng og effektivitet i instrumenterne og 
procedurerne for gennemførelsen af samarbejdet 20 
1. STABEX 20 
2. Rehabilitering 21 
3. Procedurer 21 
4. Kontrakter om leverancer 22 
III Sundhed, narkotika 22 
IV Miljø 23 
V. Handelsordning 23 
A. Den generelle ordning 
1 De gældende tekster 
2. Omstændighederne 
3. Foreslået ændring 
ih, i u i s / <> 
Side 
B. Rom 25 
C. Teknisk ændring vedrørende kumulation 26 
VI. Regionerne beliggende i Den Europæiske Unions yderste periferi 26 
A. Omstændighederne 26 
B. Foreslået ændring 27 
VII. Adgang for statsborgere i OLT til visse fællesskabsprogrammer 27 
A. Omstændighederne 27 
B. Foreslået ændring 28 
VIII. Ordningen vedrørende etablering og tjenesteydelser 30 
A. Den nuværende ordning 30 
IV Fremsatte anmodninger og foreslåede ændringer 30 
1 Banker, forsikringsselskaber, institutter for 
kollektiv investering i værdipapirer 31 
2 Erhvervskvalifikationer 31 
Cabotagesejlads 32 _•>. 
BILAG 
Side 
Bilag I OLT's situation i almindelighed 1 
I Socioøkonomiske kendetegn I 
II. Bemærkning af statistisk art 2 
III. OLT's status i forhold til de berørte medlemsstater 3 
IV. Følger for fællesskabsretten 8 
Okonomiske indikatorer - Tabel A, B, C og C 10a,b,c,d 
Bilag 2 Partnerskabet Kommisisonen/medlemsstat/OLT 1 1 
(artikel 234 - 236) 
Bilag 3 Centret for Industriel Udvikling 13 
(artikel 48 - 48b) 
Bilag 4 Sundhed og ernæring (artikel 88a) 
Miljø (artikel 16, stk. 2a) 16 
Bilag 5 Samhandelsordning 18 
Bilag 6 Ordning vedrørende etablering og tjenesteydelser 21 
Midtvejsrevision 
af Rådets afgørelse 91/482/EØF 
af 25. juli 1991 
om OLT's associering med EØF 
BEGRUNDELSE 
Rådet traf den 25. juli 1991 afgørelse 91/482/EØF om de oversøiske landes og territoriers 
(OFT's) asseociering med EØF1. 
Denne afgørelse er som Lome-konventionen med AVS-staterne gyldig i 10 år fra den 1. 
marts 1990 og indeholder en bestemmelse om revision inden den I. marts 1995. Denne 
revision er genstanden for denne meddelelse. 
Begrundelsen (del I) for de af Kommissionen foreslåede ændringer (del II) indeholder 
følgende: 
en kort præsentation af OLT med hensyn til deres socioøkonomiske kendetegn og 
deres status savel i forholdet til de pågældende medlemsstater som i forholdet til 
fællesskabet 
en omtale af indholdet af associeringsafgøreisen 
en redegørelse for principperne for midtvejsrevisionen. 
OLT's SITUATION 1 ALMINDELIGHED 
Der findes 20 OLT (se bilag 1, tabel A - D), nemlig: 
1 I OLT henhørende under Det Forenede Kongerige (tabel A) 
6 OLT henhørende under Den Franske Republik (tabel B) 
2 OLT henhørende under Kongeriget Nederlandene (tabel C) 
I OLT henhørende under Kongeriget Danmark (tabel D) 
Deres socioøkonomiske kendetegn viser, at de indbyrdes er meget forskellige. 
Denne forskelligartethed skyldes naturligvis ikke blot kultur og sprog, men også 
deres beliggenhed, deres arealudstrækning, deres demografiske forhold og 
udviklingsniveau (se bilag I, del I). 
Det skal i denne sammenhæng bemærkes, at man må være yderst tilbageholdende 
med, hvordan statistiske data vedrørende OLT anvendes (se bilag 1, del II) 
III' I 2(0 ;il l'J.'UWI. s. | l.yV 
IV Hvad angår deres status i forholdet til medlemsstaterne, er det fælles kendetegn, 
at der består særlige forfatningsmæssige forbindelser med visse af Den 
Europæiske Unions medlemsstater. Disse forbindelser er dog forskellige fra 
medlemstat til medlemsstat og desuden i visse tilfælde forskellige inden for en og 
samme medlemsstat (se bilag I, del III). 
En nærmere analyse heraf forklarer de forfatningsmæssigejuridiske eller politiske 
årsager, der ligger til grund for bestemte anmodninger i år fra myndighederne i 
OLT om tilpasning af associeringsafgøreisen efter fuldførelsen af det indre marked 
eller på baggrund af diverse facetter af den europæiske opbygning. 
C. Med hensyn til OLT's status i henseende til fællesskabsretten, henhører de i 
medfør af KF-traktalcns artikel 227, stk. 3, under en særlig ordning, der er 
nedfældet i artikel 136 og 136a, og som i øjeblikket gennemføres ved Rådets 
afgørelse 9I/482//EOF, der udgør det eksklusive retsgrundlag for Fællesskabets 
forbindelser med OLT. 
Deres situation kan sammenfattes således: 
- alene ordningen i associerirmsafgøreisen finder anvendelse på OLT ou ikke de 
almindelige bestemmelser i traktaten ejheller den afledte ret; 
- OLT-statsborgere har imidlertid som individer statsborgerskab i Unionens 
medlemsstater (med enkelte undtagelser for en del af de britiske OLT) og det 
drejer sig således om unionsborgere; det er derfor forståeligt, at de ønsker -
hvilket er et af de nye elementer i denne revision - at deres rettigheder i 
tilslutning til dette unionsborgerskab omtales i afgørelsen. 
II ASSQCIERINGSAFGØRELSENS INDHOLD TIL ERINDRiNG 
Afgørelse 91/482/EOF indeholder foruden de almindelige bestemmelser og de afsluttende 
bestemmelser fire dele: 
samarbejdsområderne 
samarbejdsinstrumenterne 
ordningen for etablering og tjenesteydelser 
partnerskabet Kommissionen/medlemsstat/OLT. 
De kan sammenfattes som udgørende en yderst åben handelsordning (se nedenfor) og 
EUF- og EIB-ti I delinger, der forvaltes på samme måde som for AVS-staterne. Desuden 
har tiere elementer, som f.eks. ordningen for etablering og tjenesteydelser, i fire år 
betydet en afvigelse fra den traditionelle parallelisme mellem associeringsafgørelserne og 
Lomé-konventionerne for at tage hensyn til den omstændighed, at OLT sorterer under 
medlemsstater. 
Denne afgørelse, der blev vedtaget i Rådet i slutningen af juli 1991 efter lange drøftelser, 
bygger på Kommissionens forslag af 19. september 19902. 
Den omfattede nye elementer hentet fra Lomé-konvention IV: 
en forlængelse af gyldigheden fra 5 til 10 år (med undtagelse af de finansielle 
bestemmelser, der gælder for 5 år) 
en forbedring af finansieringsbetingelserne (der ydes gavebistand til alle projekter) 
åbning i retning af decentralt samarbejde med lokalsamfundene 
understregning af respekten for menneskerettighederne, tilgodeseelse af kvindernes 
rolle, fremme af virksomheder og tjenesteydelser, forbedringer i Stabex- og Sysmin-
ordni ugerne 
forlangende om regionalt samarbejde mellem AVS-staterne og OLT i samme 
geografiske områder. 
Visse nyskabelser havde derimod deres udspring i selve OLT's statutære situation, 
hvormed der blev gjort en ende på den traditionelle parallelisme mellem OLT og AVS-
staterne. Disse nyskabelser, hvoriblandt nogle blev foreslået af Kommissionen, medens 
andre kan tilskrives bestemte delegationer i Rådet, er som følger: 
A Med afgørelsen indføres der for første gang et princip om et partnerskab 
Kommissionen/medlemsstat/territoriale myndigheder (artikel 234 - 236). 
Kommissionen korrigerede i forhold til de seks associeringsafgørelser, der er truffet 
siden 1957, med sit forslag om at indføre dette princip en udtalt mangel ved den 
demokratiske dialog. Det udgør, fordi de lokale folkevalgte dermed kan komme til 
orde, et politisk valg med hensyn til demokrati og dialog, som de oversøiske 
territoriale myndigheder er yderst tilfredse med. 
For første gang blev EUF-indikativprogrammerne for hvert OLT således i 1992 
underskrevet på stedet af de trritoriale folkevalgte, repræsentanten for staten og en 
repræsentant for Kommisionen. På samme måde er der afholdt en lang række 
trepartsmøder på mange forskellige områder som led i associeringen. 
B. Ordningen vedrørende etablering og tjenesteydelser i OLT foretaget af statsborgere, 
selskaber og virksomheder i medlemsstaterne (artikel 232 - 233) er blevet ændret for 
at fremme eller støtte den lokale beskæftigelse: siden 1991 har det været muligt for 
de lokale myndigheder i OLT efter aftale med Kommissionen at træffe 
beskyttelsesforanstaltninger med hensyn til etablering og tjenesteydelser til fordel for 
de lokale indbyggere og lokale aktiviteter i sektorer, der er følsomme for økonomien 
i OLT. 
K<>M(W) 3X7 al'Z.X.IWO. 
C. Med hensyn til industriudvikling kan OLT som i den foregående periode trække på 
"Centret for Industriel Udvikling" (CIU), der er omhandlet i Lomé-konvention IV 
eller - hvilket er et nyt element siden 1991 - "EF-rådgivningscentrene". der er oprettet 
som led i Fællesskabets politik til fordel for virksomhederne (artikel 48). OLT 
placerer sig således med adgangen til disse to redskaber mellem AVS-staterne og 
Fællesskabets regioner. 
Rådet har fastsat, at brugen af disse organer forudsætter et finansielt bidrag fra de 
midler, der via EUF stilles til rådighed for OLT som led i det vejledende program for 
det pågældende OLT. 
D. 1 handelsordningen er der foretaget meget store nyskabelser i forhold til tidligere og 
i forhold til andre associeringer og konventioner: ved afgørelse 91/482/EØF 
indrømmes der fri adgang (uden told, afgifter eller kontingenter) for alle varer med 
oprindelse i OLT (artikel 101). Inden denne afgørelse gjaldt der for 
landbrugsprodukter en præferenceordning svarende til den, der anvendes på AVS-
staterne. 
Denne ekstraordinære nye åbning betyder meget større indrømmelser end dem. 
Fællesskabet nogensinde har givet som led i de mange aftaler, Fællesskabet har 
indgået med tredjelande. 
Blandt nyskabelserne i handelsordningen kan nævnes: 
afskaffelse uden kvantitative begrænsninger (undtagen for rom) af de importafgifter, 
der tidligere gjaldt for OLT, og som fortsat gælder for AVS-staterne (opgivelse af 
parallelismen mellem AVS og OLT) 
ændring af de oprindelsesregler, der er indført i Lomé-konvention IV og desuden 
ændring af de specifikke OLT-oprindelsesregler 
indforelse af et system vedrørende omladning, som endog indebærer fri adgang for 
varer fra tredjelande, der i uforandret stand passerer gennem et OLT (dog med 
udtagelse af varer omfattet af den fælles landbrugspolitik og enkelte andre tilfælde), 
forudsat at told eller I andbrugsaf gifter i det mindste svarende til 
fællesskabsbeskyttelsen opkræves ved ankomsten til OLT. Der er i øvrigt blevet 
udfærdiget et nyt certifikat til at ledsager varerne. 
II 
III PRINCIPPERNE FOR MIDTVEJSREVISIONEN 
Associeringsafgørelsen fastsætter i sin artikel 240, stk. 3, at der inden den 1. marts 
1995 skal tages stilling til tre ting*: 
fastsættelse af tildelingen til 8. EUF for perioden fra den 1. marts 1995 til den 29. 
februar 2000, 
de eventuelle ændringer, der følger af meddelelserne fra OLT's kompetente 
myndigheder, 
de eventuelle ændringer, som Kommissionen selv foreslår. 
A. Der føres forhandlinger om EUF's femårige finansieringsramme for OLT samtidig 
med finansieringsrammen for AVS-staterne. Det er derfor alt for tidligt at komme ind 
på dette sprøgsmål, fordi tildelingen til 8. EUF, hvorom der traditionelt først træffes 
beslutning sidst på forhandlingerne med AVS, først vil være fastlagt om nogle 
måneder. Rådet har i øvrigt selv erklæret i forbindelse med forhandlingsdirektiverne 
vedrørende midtvejsrevisionen af Lomé-konvention IV, der blev udstedt den 7. marts 
1994', at det endnu ikke på dette stadium var muligt at tage stilling til den finansielle 
tildeling til 8. EUF. 
IV Omkring den I. maj 1994 (dvs. ti måneder inden den 1. marts 1995) modtog 
Kommissionen udtalelser og anmodninger fra OLT's kompetente myndigheder via de 
tre berørte medlemsstater. 
Artikel 240. slk, 3: "Inden udløbel ;il"den fniste periode pa lem ar fastlægger Rådet ved enstemmig afgørelse på forslag af 
Kommissionen de finansielle bidrag, der er omhandlet i arlikel 154. slk. I. 
a) i givet fald ile eventuelle ændringer, som Ol.'l's kompetente myndigheder har meddelt Kommisionen senest ti 
måneder fur nillobet af femårsperioden 
b) i givet fald de ændringer, som Kommissionen eventuelt foreslår på baggrund af egne erfaringer, eller i forbindelse 
med de ændringer, der er til forhandling mellem Fællesskabet og AVS." 
kadets dok. 4750/94 ACT I 8/F1N40 af 9.2.1994. s. 20. 
Det drejer sig om folgende dokumenter: 
I •'rankrig: notat til Kommissionen for De I europæiske Fællesskaber af 5. maj 1994 (brev fra den faste repræsentant M.P. de 
Hoissieu til næst formand Marin af 9. maj 1994). 
Nederlandene: 
memorandum om De Nederlandske Antiller, fra ministerpræsident M.A. Fourier af 29. april 1994 (brev fra 
befuldmægtiget minister for De Nederlandske Antiller R.S.J. Martha til Nederlandenes faste repræsentantton al 2. 
maj IW4) 
memorandum forelagt af Aruba i medfør af artikel 240. slk. 3. i Rådels algorel.se om OI.T'.s associering med FOF 
(brev Ira Dr. M.S..I. Martha al Id. juni 1994) 
brev Ira den nederlandske udenrigsminister Lubbers til formand Delors af 27. juli 1994 (brev Ira den faste 
repræsentant H.R. Hot al I I. august 1994). 
Del Forenede Kongerige: notat med lillen "UK proposed amendments", veil skrivelse fra minister for oversoisk udvikling 
Harmless Chalker of Wallasey lil næstformand Marin al 30. april 1994. 
12 
Siden da har der fundet forklarende møder sted, ofte inden for rammerne af 
partnerskabet Kommisionen/medlemsstat/OLT på højt niveau med deltagelse af lokale 
folkevalgte. 
Det fremgår af memorandaene og samtalerne herom, at det ville være nyttigt at 
præcisere visse af de gældende regler og indføre nogle nye elementer i teksten til den 
reviderede afgørelse. Disse elementer er forbundet med selve essensen af OLT i 
forhold til Den Europæiske Union, nemlig igen, at: 
OLT ikke udgør en del af det indre marked, og at den afledte ret ikke finder 
direkte anvendelse på dem, 
OLT henhører under Unionens medlemsstater, ofte udgør en integrerende del 
af dem, og i mange tilfælde er deres statsborgere ifølge medlemsstaternes 
respektive forfatninger unionsborgere. 
Som det forklares nærmere i bilag I, giver unionsborgerskabet dem rettigheder og 
forpligtelser, som der ikke er taget hensyn til i associeringsafgøreisens nuværende 
tekst. Allerede tidligere har der været stillet spørgsmål i denne forbindelse; flere 
elementer i afgørelse 91/482/EØF har således gjort, at der er lagt en distance til 
Lomé-konventionen; det gælder også, at afgørelse 91/482/EØF indeholdt et bilag VIII 
"Erklæring fra Kongeriget Nederlandenes regering", hvortil der henvises i 
korrespondancen vedrørende revisionsprocessen. 
Siden 1991 er traktaten om Den Europæiske Union blevet undertegnet og ratificeret, 
og i artikel 8 hedder det, at "unionsborgerskab har enhver, der er statsborger i en 
medlemsstat". Med baggrund i denne konstatering har repræsentanterne for de berørte 
OL'f (alle undtagen til dels Det Forenede Kongerige, se bilag 1) givet udtryk for 
ønske om, at der i associeringsafgørelsen indsættes præcisere og mere komplette 
tekster om anvendelse på deres statsborgere af visse fællesskabspolitikker, der gælder 
for enkeltpersoner som sådan. 
Det er på denne baggrund, at der i de fremsatte anmodning viser sig en ny udvikling 
i retning af anerkendelse af, at OLT med deres status er meget nærmere knyttet til 
Unionen end tredjelande. Det er grunden til, at der i denne meddelelse behandles to 
nye emner: 
adgang for OLT-statsborgere til visse fællesskabsprogrammer, der henvender 
sig til personer, til unionsborgerne, 
arrangementer vedrørende etablering og levering af tjenesteydelser på visse 
områder i fællesskabsretten, der er mere præcise, mere åbne for OLT og 
forbundet med større gensidighed: (eksamensbeviser, bank- og 
forsikringsvirksomhed, institutter for kollektiv investering i værdipapirer. 
C Kommissionen opfordrer på sin side på baggrund af sine erfaringer, særlig med 
forvaltningen af IT IF, til, at det foreslås at ændre visse aspekter af den aktuelle 
afgørelse. 
13 
Kommissionen erfaringer med det finansielle samarbejde er ofte de samme for AVS-
staterne som for OLT: Kommissionens konstateringer i september 1993 i 
begrundelsen til forslaget til afgørelse truffet Rådet og repræsentanterne for 
medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om indledning af forhandlinger med 
de stater, der er parter i tjerde Lomé-konvention, med henblik på revision af 
konventionen'', og de konsekvenser, den drog deraf, gælder i substansen også for 
OLT. For at sikre den størst mulige sammenhæng og øget effektivitet i de 
instrumenter og procedurer, der er udformet med henblik på EØF/OLT-samarbejdet, 
bor alle de ændringer, der er overvejet for AVS-staterne i Rådets mandat af 7. februar 
1994 også gælde for OLT. 
Til gengæld er elementerne vedrørende dialogen med AVS-staterne eller 
strukturtilpasningen emner, som det politisk og juridisk ikke er hensigtsmæssigt at 
komme nærmere ind på, fordi OLT henhører under medlemsstaterne; det er i øvrigt 
også grunden til, at de ikke forekommer i afgørelse 91/482/EØF, medens de 
behandles i Lomé-konvention IV. 
SFIM'H) I |(,7 endelig udg. al 21.').1993. 
14 
KOMMISSIONENS FORSLAG 
I denne meddelelse behandles der begreber men endnu ikke formelle forslag til tekster, 
navnlig fordi det med hensyn til de emner, der i øjeblikket er til forhandling med henblik 
på midvejsrevisionen af Lomé-konvention IV, vil være nødvendigt senere at tage 
udgangspunkt i de endelige tekster, som disse forhandlinger resulterer i. 
For andre emners vedkommende, som ikke er forbundet med AVS-forhandlingerne, findes 
der som bilag en formulering i artikelform, der tydeliggør det foreslåede koncept. 
Hvert emne behandles med en redegørelse for erfaringerne og med en begrundelse og 
derefter de foreslåede ændringer. Det var den fremgangsmåde, Kommissionen fulgte i sit 
forslag til Rådet om revisions af Lomé-konvention IV. 
Senere vil der skulle redigeres et formelt forslag fra Kommissionens side til Rådet; dette 
forslag vil efter den I. marts 1995 kunne vedlægges forslagene til fordelingen af de 
ressourcer under 8. EUF, der bevilges OLT, som omhandlet i A.III ovenfor. 
ARTNERSKAB 
A. Bag urund 
"Partnerskabet Kommissionen/medlemsstat/OLT" er som nævnt i begrundelsen 
foreslået af Kommissionen og oprettet ved aførelse 91/482/EØF (artikel 234 - 236). 
Det er i høj grad blevet værdsat af repræsentanterne for OLT under - i mange tilfælde 
regionale - møder afholdt på stedet eller i Kommissionens hovedsæde. 
Emnet behandles i liere af de indkomne memoranda med udtryk for tilfredshed med 
denne praksis og en anmodning om en styrkelse heraf. Anmodningen om en styrkelse 
af ordningen skal ses i forbindelse med den institutionelle praksis i forholdet til andre 
partnere: på den ene side de mange paritetiske institutioner AVS/EU og på den anden 
side partnerskabet med Fællesskabets egne rerioner siden reformen af strukturfondene 
i 1989, og de specifikke tiltag til fordel for regionerne i Fællesskabets yderste periferi 
(OD, De Kanariske Øer, Acorerne og Madeira, som er vedtaget under betegnelser 
POSEIDOM7 ou siden POSEICAN og POSEIMA. 
Radels afgorelse X9/6X7/F* >F al 22.12.19X9 mn indførelse af et særlig program for de franske oversniske departementer som 
følge al disses afsides beliggenhed og okarakler. FFT F 399 af 30.12.19X9. s. 39. 
15 
B. Foreslået ændring 
I artikel 234- 236 bør de udtryk, som angiver, at partnerskabsaktionerne er 
fakultative, udgå (se bilag 2). 
Il SAMARBEJDSSTRATEGL STØRRE SAMMENHÆNG OG ØGET EFFEKTIVITET 
Som nævnt i begrundelsen er Kommissionens erfaringer med EUF de samme for 
AVS-staterne som for OLT. 
Mange af de konstateringer, Kommissionen anfører i sin meddelelse af september 
1993 vedrørende AVS/EU-forhandlingsdirektiverne, og som er nævnt i Rådets mandat 
. af 7 februar 1994, gælder ganske vist ikke for OLT: afsåvel institutionelle årsager 
(OL'f herhører under medlemsstaterne) som på grund af analysen af fakta 
(menneskerettighederne, de demokratiske principper og retsstaten respektes dér) 
foreslas det ikke at anvende del A af Rådets mandat på OLT, undtagen hvad angår 
det decentrale samarbejde. 
fil gengæld foreslås på OLT med de fornødne ændringer at anvende alt i mandatet, 
der kan bidrage til: 
at styrke dialogen og Fællesskabets sam arbejdsstrategi (del B) 
en større sammenhæng og øget effektivitet i instrumenterne og 
gennemføreisesprocedurerne (del C), idet elementerne vedrørende 
strukturuti I pasningen ikke er relevante for OLT. 
A FREMME AF LOKALE INITIATIVER. DECENTRALT SAMARBEJDE 
I Kommissionen har konstateret, at det decentrale samarbejde ikke har givet de ønskede 
resultater, og mener derfor, at der bør foretages en ændring af procedurerne, der i 
øjeblikket ikke tillader, at dette instrument udvikler sig på den ønskede måde. 
Det vil set på baggrund af erfaringerne være hensigtsmæssigt at anvende lettere 
procedurer, som under fortsat overholdelse af kravet om OLT's inddragelse i de 
forskellige faser af beslutningsprocessen giver de personer osv., der i sidste ende 
drager fordel af det decentrale samarbejde en udvidet initiativret og en mere direkte 
adgang til finansiering. 
2. For at sikre en større sammenhæng mellem aktioner henhørende under det decentrale 
samarbejde og det vejledende program, skal OLT ved opstillingen af dette program 
angive, hvilket beløb det agter at afsætte til foranstaltninger som led 
16 
i det decentrale samarbejde, samt principperne og betingelserne for frigivelsen af 
midler og kategorierne af modtagere. 
Så snart der er underskrevet en finansieringsaftale mellem OLT, medlemsstaten og 
Kommisionen, som fastsætter rammerne for de decentrale samarbejdsaktioner, vil de 
pågældende kunne indgive deres finansieringsansøgninger direkte til Kommisionen. 
Kommissionen behandler dem på basis af de kriterier, der er aftalt i fællesskab med 
OLT's kompetente myndigheder, og underretter efter at have fastslået, at aktionen er 
i overensstemmelse med disse kriterier, og at den er levedygtig, den 
anvisningsberettigede i OLT om konklusionerne af forundersøgelsen. Medmindre 
denne gør indsigelse inden for en frist, der skal fastsættes nærmere, går 
Kommissionen straks videre med finansieringen af aktionen og den dermed forbundne 
fmansforvaltning. 
Denne ordning vil skulle fremgå af artikel 9 i associeringsafgøreisen. 
3 For at skabe direkte adgang til finansieringsprocedurerne for aktørerne i det 
decentrale samarbejde er det nødvendigt, at de i henseende til artikel 285 angives som 
bistandsberettigede. Med henblik herpå skal de indsættes på listen i artikel 191 over 
bistandsmodtagere. 
4 Da der endvidere vil blive truffet specifikke forholdsregler for virksomheder, der 
optræder på markedet, bor virksomheder ikke længere opregnes i artikel 7 blandt de 
mulige aktører, som det decentrale samarbejde henvender sig til. 
B STYRKELSE AF DIALOGEN OG AF FÆLLESSKABETS SAMARBEJDS­
STRATEGI 
I Programmererinu af fællesskabsbistanden 
Kommissionen foreslår, at Fællesskabet på nu fastslår, hvilken betydning det tillægger 
programmeringen som middel til dialog om politikkerne, samtidig med at det 
henleder OLT's kompetente myndigheders opmærksomhed på det aktuelle systems 
stivhed, som ofte bevirker, at de midler, de har fået tildelt, ikke udnyttes. 
Den foreslår, at det aktuelle system ændres på følgende måde: 
a) Inden opstillingen af det vejledende program giver Kommissionen og 
medlemsstaten OLT en angivelse af den samlede finansieringsramme, det vil 
kunne disponere over i sidste fase af associeringsafgørelsen. Dette beløb, der 
vil være vej I endende, skal betragtes som et mål, begge parter skal søge at nå. 
Det skaber dog ikke nogen juridisk forpligtelse til automatisk at levere de dertil 
svarende bevillinger. Men det giver OLT's kompetente myndigheder mulighed 
for at planlægge deres udvikling på et forudsigeligt grundlag. 
17 
b) Ved fastlæggelsen af det vejledende program oplyser Kommissionen og 
medlemsstaten, hvilket finansieringsbeløb OLT kan disponere over til 
gennemførelsen af første rate af det vejledende program. Denne rate kommer 
til at bestå af et betydeligt beløb, der under alle omstændigheder skal være 
tilstrækkeligt stort til at iværksætte det vejledende program over en 
treårsperiode efter den tidsplan for forpligtelser og foranstaltninger, der er 
omhandlet i artikel 188, stk. 2, litra c). 
c) Anden rate af det vejledende program tildeles ved revisionen af programmet, 
som sker senest tre år efter underskrivelsen, som led i det partnerskab, der er 
omhandlet i artikel 235, stk. 1. Herefter træffes der afgørelse om beløbet af 
anden rate, idet man holder sig det vejledende femårige mål for øje og tager 
hensyn til gennemførelsen af projekterne og programmerne under første rate 
samt arten af de projekter og programmer, der skal finansieres. Der vil også 
blive taget hensyn til den specifikke situation i hvert OLT og interne faktorer, 
der påvirker realiseringen af det vejledende program. 
Procedurerne for tildeling af anden rate fastsættes i den interne aftale. 
Det er derfor nødvendigt at ændre artikel 187, 188 og 190 i 
associeringsafgorelsen. 
d) Desuden vil i betragtning af de store forskellige, der har vist sig med hensyn 
til udnyttelse af EUF-ressourcerne til regionale projekter i hver af de tre OLT-
grupper (britiske, franske og nederlandske), samme ordning med rater kunne 
anvendes på disse ressourcer. 
2. Bistand til økonomisk udvikling 
Kommissionen foreslår, at Fællesskabet fremhæver betydningen af at fremme den 
private sektor, hvis rolle i udviklingsprocessen i OLT bør styrkes. 
a) Centret for Industriel Udvikling (CIU) 
I snart ti år har OLT i henhold til to associeringsafgørelsers kunnet drage fordel 
af ClU's service og har kunnet finansiere omkostningerne ved dets 
interventioner via deres vejlendende EUF-program. 
De økonomiske forhold i mange OLT berettiger til, at de anvender denne type 
instrument: 
X Rådets afgorelse X6/2X3/FJ0F af 30.6.19X6. arlikel 29 (FIT I. 175 af 1.7.19X6) og derefter 
Radels afgorelse 9|/4X2/F</F af 25.7.1991. ;„likel 4X (FIT F 263 af 19.9.|99|). 
- nogle OLT afsætter en stor del af deres vejledende program til udvikling af 
handelen, tjenesteydelser og virksomheder (De Nederlandske Antiller : 
Business Development Scheme - 6. og siden 7. EUF; Ny Kaledonien : 
lærlingeuddannelse, uddannelse af virksomhedsledere osv.); 
- tiere regionale aktioner, der gennemføres af CIU for AVS-landene ville 
kunne udvides til også at omfatte OLT. 
Reglerne er desuden som følger. 
- CIU er et paritetisk organ AVS/EØF, og der er i EUF afsat midler til 
finansiering af foranstaltninger og driftsudgifter; 
- for at OLT ikke skal klandres for at benytte sig af AVS-ressourcer, har 
Rådet udstrykkeligt fastsat, at "eventuelle udgifter til CIU's interventioner 
til fordel for OLT, der måtte benytte sig heraf, finansieres ved hjælp af de 
midler, der er fastsat for den af de tre zoner, hvorunder disse OLT hører". 
Der er imidlertid aldrig indgået nogen ansøgning. Det kan skyldes manglende 
information af de lokale myndigheder; det kan også forklares ved, at den 
begrænsede finansieringsramme i de vejledende programmer opbruges 
fuldstændigt til andre aktioner. 
Man bør derfor med henblik på en fulstændig information af de potentielle 
brugere sørge for, at teksten i sig selv er tilstrækkelig eksplicit med hensyn til 
CIU's mål, aktiviteter og midler (associeringsafgørelsens nugældende tekst 
henviser alene til de relevante artikler i Lomé-konvention IV) 
Det foreslås med henblik herpå med udgangspunkt i artikel 87-95 i Lorne IV 
at ændre artikel 48 i associeringsaf gøreisen ved at indsætte artikler med de 
nærmere enkeltheder efter denne artikel 48 (se artikel 48 ff i bilag 3). 
b) EIB's interventioner 
Det foreslås, at Fællesskabet introducerer en større fleksibilitet i betingelserne 
for Bankens operationer med risikovillig kapital (afskaffelse af det 
obligatoriske renteloft for operationer med kvasikapital af direkte interesse for 
den private sektor) og i den automatiske og faste ydelse af rentegodtgørelse 
ved lån af egne midler. 
C STØRRE SAMMENHÆNG OG EFFEKTIVITET I INSTRUMENTERNE OG 
PROCEDURERNE FOR GENNEMFØRELSEN AF SAMARBEJDET 
1 STABEX 
a) Den eventuelle nedsættelse af overførsel sgrundl aget i tilfælde af "betydelige 
ændringer" (artikel 129 i associeringsaf gøreisen). 
Det foreslås: 
- at præcisere, at en overførsel nedsættes i alle tilfælde, hvor der er sket en 
betydelig ændring i den afsatte eller eksporterede produktion i 
anvendelsesåret i forhold til referenceperioden (medmindre der kan gives en 
tilfredsstillende forklaring på denne ændring); henvisningen i artikel 129 til 
"efterspørgslen i Fællesskabet" skal således udgå; 
- ikke at lade disse nedsættelser gælde for de mindst udviklede OLT, forudsat 
at deres overførsel sgrundl ag er på under 1 mio. ECU. 
20 
b) De "gensidige forpligtelser" i forbindelse med udnyttelsen af overførslerne 
(artikel 135 i associeringsafgørelsen). 
Gentilførsel til ordningens ressourcer af beløb indbetalt på blokerede konti i 
tilfælde, hvor: 
- et OLT ikke forelægger Kommissionen et udkast til rammer for gensidige 
forpligtelser inden tolv måneder efter overførselsafgøreisen, 
- ingen væsentlig del af rammerne for de gensidige forpligtelser er blevet 
realiseret inden tolv måneder efter udløbet af den frist for udbetaling, der 
er fastsat i nævnte rammer. 
2. Rehabilitering 
Det foreslås at lade procedurerne i artikel 206 (kontrakter vedrørende 
katastrofebistand) uælde for de rehabiliteringsforanstaltninger, der er omtalt i artikel 
167 i associeringsafgørelsen (aktioner efter katastrofefasen). 
OLT's kompetente myndigheder vil kunne anmode om, at procedurerne i artikel 206 
bringes i anvendelse efter tilladelse fra de kompetente instanser i hvert enkelt tilfælde. 
Artikel 206 vil blive ændret tilsvarende. 
3. Procedurer 
Der foreslås følgende procedurer: 
a) Hvad angår udarbejdelsen, forundersøgelsen og evalueringen af projekter og 
programmer, skal OLT's kompetente myndigheder fortsat i samråd med 
Kommissionens tjenestegrene udarbejde grundlaget for gennemførelsen af 
samarbejdet i henhold til associeringsafgørelsen. Kommissionen vil på denne 
baggrund få til opgave at forelå, hvem der skal foretage undersøgelsen, og efter 
at have indhentet OL'f's kompetente myndigheders samtykke atudarbejde ou. 
forvalte den pågældende undersøgel seskontrakt. OLT's kompetente 
myndigheder godkender eller anmoder om ændringer af undersøgelses­
resultaterne. 
Fællesskabet foretager med henblik herpå de nødvendige ændringer af artikel 
145, stk. 2, litra c), 145, stk. 3, litra c) (kompetencefordeling), 192, 193 (OLT's 
kompetente myndigheders og Kommissionens rolle), 217 og 219 (den ledende 
anvisningsberettigedes og den lokale anvisningsberettigedes rolle) og 226 
(anvendelse af disse procedurer på evalueringen). 
b) Hvad angår forvaltningen og gennemførelsen af projekter/programmer har de 
kompetente myndigheder i OLT mulighed for at oprette en faglig 
forvaltningsgruppe. Der oprettes en sådan på anmodning fra Kommissionen til 
den lokale anvisningsberettigede, når det forekommer nødvendigt i betragtning 
af projektels eller programmets særlige art og omfang. Gruppen ledes af en 
ansvarlig fra den territoriale administration, som udpeges af den lokale 
21 
anvisningsberettigede, der formelt til denne uddelegerer de 
forvaltningsbeføjelser, der er omhandlet i artikel 219, stk. 2. 
Skulle det vise sig, at forvaltningsgruppen har brug for støtte, stiller 
Kommissionen passende fagligt bistandspersonale til rådighed. 
Der må derfor foretages de relevante ændringer af artikel 217 (den ledende 
anvisningsberettigede) og 219 (den lokale anvisningsberettigede). 
c) For at muliggøre en direkte iværksættelse af ovennævnte aktioner vil 
Fællesskabet sørge for, at der afsættes et specifikt beløb hertil inden for hvert 
vejledende program. Dette beløb, der skal forvaltes efter de normer, der er 
fastsat i de i litra a) og b) ovenfor nævnte artikler, fastsættes i 
overensstemmelse med behovene, som fastslås på grundlag af det vejledende 
program og meddeles de kompetente myndigheder i OLT sammen med de 
finansielle rammebløb, der er afsat til gennemførelsen af første og anden rate 
af det vejledende program. 
Artikel 187 (programmering) skal ændres i overensstemmelse hermed. 
4. Kontrakter om leverancer 
For at udfylde en lakune i afgørelse 91/482/EØF er det nødvendigt at præcisere de 
regler, efter hvilke leverancer, der kan omfattes af EUF-kontrakter, gives 
oprindelsesstatus, svarende til de regler der gælder for disse kontrakter for leverancer 
i AVS-staterne. 
Det foreslås derfor at supplere artikel 200, litra b), med følgende: "i 
overensstemmelse med bestemmelserne i Rådets forordning (EOF) nr. 2913/92 af 12. 
oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks"'*. 
III. SUNDHED, NARKOTIKA 
A. Baggrund 
I de seneste år er det blevet nødvendigt at sætte ind mod ulovlig handel med 
narkotika på regionalt og m el lem regionalt plan. 
FIT' I 302 af 19.10.1992. 
?0 
Det er grunden til, at Fællesskabet har bestemt sig til at hjælpe OLT i denne indsats 
med omtale af dette mål i forbindelse med det regionale samarbejde (artikel 93, litra 
j), i afgørelse 91/482/EØF svarende til artikel 159, litra k), i Lomé IV. 
Der findes imidlertid ikke nogen opregning af støtteberettigede aktioner på 
sundhedsområdet (som i artikel 154 i Lomé IV) i associeringsafgørelsen, som i afsnit 
XI "Kulturelt og socialt samarbejde" (artikel 88) alene omtaler denne sektor blandt 
samarbejdssektorerne. I betragtning af det pågældende problems omfang, vil det være 
nyttigt at præcisere, hvilken type aktioner der kan støttes. 
B foreslået ændring 
Der bør indsættes en artikel vedrørende sundhed og ernæring, der kan udformes med 
udgangspunkt i artikel 154 i Lomé IV (se artikel 88 i bilag 4). 
IV. MILJØ 
Associeringsafgørelsens tekst behandler i sin nuværende udformning udelukkende eksport 
af farligt affald fra Fællesskabet til OLT: den forbyder en sådan eksport, idet det dog 
tillades medlemsstater at genudføre affald til OLT, som den har behandlet efter af have 
importeret det pågældende affald fra det pågældende OLT. Det er den samme ordning 
som for AVS-staterne i Lomé-konvention IV. 
Men ordningen for import i Fællesskabet er ikke præciseret, og anvendelse på affald fra 
OLT med de fornødne ændringer af de "interne" regler, der blev vedtaget i 1993, er 
udelukket, fordi Rådet ikke har truffet afgørelse herom på basis af traktatens artikel 136 
(associeringsafgørelsen). Det er derfor nødvendigt at udfylde denne lakune i EF-retten for 
at gøre forordning (EØF) nr. 259/93 gældende på denne samhandel (se artikel 16, stk. 2a, 
i bilag 4). 
V HANDELSORDN1NG 
A. Den generelle ordning 
1. De gældende tekster 
Ved afgørelse 91/482/EØF gjorde Rådet større indrømmelser, end Fællesskabet 
nogensinde har gjoil i de mange aftaler, der er forhandlet med tredjelande 
fri adgang (uden told, afgifter eller kontingenter) for alle varer med oprindelse 
i OLT 
særlige lempelser med hensyn til oprindelsesreglerne 
l.i 
Ill 
II indførelse af en ordning med omladning. 
Rådet har dog i denne forbindelse opretholdt princippet om kumulation mellem AVS-
varer og OLT-varer, således at AVS-varer opnår oprindelsesstatus, når de undergår 
selv enkle bearbejdninger i OLT. Det skal bemærkes, at dette er det første og eneste 
tilfælde af anvendelse af reglen om kumulation mellem to præferenceordninger, som 
ikke er identiske. 
Rådet var klar over at der forelå en ny situation, og gav defor Kommisionen i opdrag 
inden udgangen af 1993 af aflægge rapport om anvendelsen af handelsordningens 
mekanismer med henblik på en eventuelt nyovervejelse (artikel 240, stk. 2). 
Omstændighederne 
Disse indrømmelser sammen med opretholdelsen af kumulationsreglen skabte 
forstyrrelser i en landbrugssektor i Fællesskabet i 1992-93; Kommissionen måtte 
derfor i 1993 træffe beskyttelsesforanstaltninger, som siden blev lempet og derefter 
ophævet1". 
I november 1993 forelagde Kommissionen Rådet denne rapport sammen med et 
forslag til ændring af artikel 101 i afgøreise 91/482/EØF". Forslaget, der skal 
godkendes med enstemmighed (EF-traktatens artikel 136), har endnu ikke vundet 
tilslutning hos alle medlemsstater. 
Det vil være hensigtsmæssigt i forbindelse med midtvejsrevisionen af afgørelsen at 
minde om to væsentlige betragtninger i konklusionerne af Kommissionens rapport, 
som har foranlediget den til at fremkomme med sit forslag til ændringer; den fandt 
heri (punkt 55): 
"den handelsordning, der blev indført medio 1991 bør oprethodles, således at 
de nye mekanismer fortsat kan afprøves med henblik på at realisere 
udviklingsmålet for OLT's associering med EØF; 
der består en grundlæggende konflikt mellem to fællesskabspolitikker affødt 
af den frie adgang for varer med oprindelse i OLT, der i Fællesskabet er 
omfattet af en fælles markedsordning." 
Hesluining 9|/I27/F< >F. ITT I. 50 al 2.3.1993. s. 27. 
Heslutning 9|/21 l/F.OF'. ITT I. 90 Mf 14.4.1993. s. 36. 
Hesluining 91/356/F.OF. | | | I 147 al IX.6.1993. s. 2X. 
KOM(93) 555 endelig inly. ;tt 25.1 1.1993. 
24 
For at styre denne konflikt mellem to fælles politikker - udvikling af OLT og 
overholdelse af de garantier, producenterne gives med de fælles markedsordninger -
havde Kommissionen overvejet flere løsninger (punkt 35 i rapporten): afskaffelse af 
AVS/OLT-kumulationen, anvendelse af fuldstændig landbrugsafgift, anvendelse af en 
nedsat landbrugsafgift, indførelse af en ordning, som giver Kommisisonen mulighed 
for at fastsætte en referencepris ved import for at undgå at skulle indføre 
beskyttelsesforanstaltninger. Den har i sit forslag lagt sig fast på sidstnævnte løsning. 
3. Foreslået ændrinu 
Det er stadig Kommissionens mål "både at tilgodese målene for den fælles 
landbrugspolitik, særlig hvad angår prisbalance på markedet, og målene for 
udviklingspolitikken, idet OLT's eksportører sikres stabile, forudsigelige og 
frodelagtige markedsadgangsvilkår" (punkt 35 i rapporten). 
Det er grunden til, at Kommissionen fastholder sit forslag fra november 1993 (se 
ændring af artikel 101 i bilag 5). 
Siden Kommissionen fremsatte dette forslag, har det lidt efter lidt vist sig, at andre 
AVS-varer - som er meget følsomme for produktionen i Fællesskabet - undergår 
forarbejdning i OLT, feks. sukker og oksekød. Kommissionen forbeholder sig derfor 
ret til at supplere den foreslåede mekanisme med en passende tilpasning, om 
fornødent, af OLT-oprindelsesreglerne, for så vidt angår AVS/OLT-kumulationen og 
de mindstebearbejdninger, der giver varer OLT-oprindelsesstatus. 
B. Rom 
Bilag V til afgørelse 91/482/EØF om rom fastsætter for perioden indtil den 31. 
december 1995 de mængder rom med oprindelse i OLT, der kan indføres toldfrit. 
Artikel 2, litra b), i samme bilag fastsætter, at "med hensyn til den ordning, der skal 
gælde fra 1996, fastlægger Fællesskabet inden den 1. februar 1995 på grundlag af en 
rapport, som Kommissionen sender til Rådet inden den 1. februar 1994, reglerne for 
den allerede påtænkte ophævelse af fællesskabstoldkontingentet under hensyn til 
situationen for så vidt angår Fællesskabets marked for rom og OLT's og AVS-
staternes udførsel samt fremtidsudsigterne herfor". 
Kommissionen sendte for nylig denne rapport til Rådet og forslog i konklusionerne 
at ophæve dette kontingent fra den I. januar 1996, uden at dette i øvrigt berørte 
Fællesskabets ret til at tage ordningen op til fornyet overvejelse i den anden periode 
af anvendelsen af afgørelse 91/482/EØF i tilfælde af, at importen af rom med 
oprindelse i OLT skulle stige i et sådant omfang, at produktionen af EF-rom ville lide 
skade, særlig traditionel rom. 
25 
Midtvejsrevisionen byder således på en mulighed for at omformulere bilag V til 
afgørelsen i den henseende (se bilag 5). 
C. Teknisk ændring vedrørende kumulation 
Kommissionen foreslår i forbindelse med midtvejsrevisionen og uden at ændre 
materielt på princippet om AVS/OLT-kumulation at tydeliggøre reglerne ved en 
ændring af artikel 6 i bilag II til associeringsafgørelsen (se bilag 5). 
VI REGIONERNE BELIGGENDE I DEN EUROPÆISKE UNIONS YDERSTE 
PERIFERI 
A. Omstændighederne 
I associeringsafgørelsen som i Lomé-konvention IV har Fællesskabet understreget 
behovet for et bedre regionalt samarbejde. 
1 samme ånd og i retning retning findes de samme retningslinjer i teksterne 
vedrørende OD med Rådets første afgørelse 89/687/EØF af 22. december 1989 om 
indførelse af POSEIDOM12. 
Rådet har siden i erkendelse af OD's specifikke kendetegn i Den Europæiske Union 
truffet et lignende valg vedrørende De Kanariske øer, Acorerne og Madeira, der alle 
er fjerntliggende øregioner, som siden er blevet benævnt fjernområder. Rådet vedtog 
således i juni 1991 afgørelse 91/314/EØF om indførelse af et særlig program for De 
Kanariske Øer som følge af disses afsides beliggenhed og økarakter (POSEICAN)l\ 
forordning (EØF) nr. 1911/91 om anvendelse af fællesskabsretten på De Kanariske 
Øer'4 og afgørelse 91/315/EØFom indførelse af et særlig program for Madeira og 
Acorerne som følge af disses afsides beliggenhed og økarakter (POSEIMA)". 
F FT nr. L 399 at 30.12.1989, s. 39. 
•' EFT nr. L 171 at 29.6.1991, s. 5. 
1 FFT nr. L 171 at" 29.6.1991, s. 1 (ændret ved forordning (EØF) nr. 284/92. 
ITT nr. L 314 at'7.2.1992, s. 6). 
' III ni. I. 171 al 29.6.1991, s. 10. 
26 
Til fastsætter OLT-associeringsafgørelsen (artikel 90, stk. 4) lige som Lomé IV 
(artikel 156, stk. 4), at "det regionale samarbejde kan strække sig ud over det 
geografiske tilhørsforhold": denne tematiske forbindelse, selvom den ikke er 
geografisk, bør gøres gældende i samarbejdet mellem OLT, OD, De Kanariske Øer, 
Acorerne og Madeira. 
B. Foreslået ændrinu 
Foreslås det 
at nævne De Kanariske Øer, Acorerne og Madeira side om side med OD i 
følgende artikler: 
90, stk. 4, andet afsnit, (regionalt samarbejde) 
91, stk. I, tredje led, (aktørerne i det regionale samarbejde) 
92, stk. 1, litra d), (økonomisk diversificering) 
92, stk. 1, litra h), (udvidelse af markeder), 
at anføre De Kanariske Øer, Maderia og Acorerne side om side med OD i 
kapitler vedrørende det regionale samarbejde mellem OLT og deres naboer, 
eftersom det geografisk set ikke er tilfældet. 
VII ADGANG FOR STATSBORGERE I OLT TIL VISSE FÆLLESSKABS­
PROGRAMMER 
A. Omstændighederne 
Det er blevet klart fastslået (se bilag I "Følger for fællesskabsretten"), at den afledte 
ret kun finder anvendelse på OLT, hvis der forekommer en specifik henvisning hertil 
i tekster vedtaget af Rådet i medfør af fjerde del i traktaten (associeringsafgøreise). 
Statsborgere i OLT har de medlemsstaters nationalitet, som de henhører under (lige 
med undtagelse af d britiske OLT, bortset fra Falklandsøerne), og dette har givet 
folkevalgte fra OLT anledning til under konsultationer med Kommissionen at give 
udtryk for deres forbavselse over tavsheden i den aktuelle associeringsafgørelse med 
hensyn til konsekvenserne af dette nationalitetsspørgsmål. 
Man må således navnlig i lyset af artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Union 
stille spørgsmålstegn ved denne mangel i den aktuelle tekst på henvisning til en 
række fællesskabsaktioner, nemlig aktioner, der henvender sig til individet, og som 
i princippet vedrører alle EF-statsborgere. 
Det mest markante eksempel er adgangen til ERASMUS-programmet"': har en 
studerende med en medlemsstats nationalitet, feks. fransk eller nederlandsk, ikke ret 
til efter at have overstået en del af sine studier i Papeete eller Curaçao at blive 
omfattet af Erasmus-programmet i Det Forenede Kongerige eller Tyskland? 
K> Selvom om dette nu fremgår at en bredere sammenhæng i SOCRATES (se bilag 6). 
27 
Et positivt svar på dette postulat forudsætter juridisk set, at denne mulighed fremgår 
af associeringsafgørelsens tekst. 
B. Foreslået ændring 
Kommissionens tjenestegrene har med henblik på at løse dette problem givet sig i 
kast med en opgørelse over de fællesskabsprogrammer, ved hvilke Den Europæiske 
Union har iværksat en hel række foranstaltninger, der bidrager til den menneskelige, 
tekniske og økonomiske udvikling samt til en større mobilitet og en bedre 
kommunikation mellem borgerne. 
Der findes i øjeblikket omkring 80 programmer. Blandt disse 
kan der ikke blive tale om de programmer, der finansieres via strukturfondene 
(EFRU, ESF, EUGFL), som pr. definition ikke gælder for OLT (idet deres 
modstykke er EUF), 
er det heller ikke hensigtsmæssigt at anvende programmer svarende til aktioner, 
der allerede er omfattet af EUF på de forskellige samarbejdsområder, som 
feks. de mange programmer inden for energi (ALTENER, SAVE, THERMIE) 
eller inden for miljø (LIFE). 
Det foreslås til gengæld, at statsborgere i OLT, der har fuldt statsborgerskab i 
Unionens medlemsstater,får adgang til de programmer, 
som gælder for EF-borgere som individer (feks. ERASMUS), 
som gælder for SM Ver og håndværksvirksomheder. Det skal bemærkes, at 
visse prograrrimer for SMV allerede kan anvendes på SMV'er i visse 
tredjelande (EFTA, Central- og Østeuropa), og at SMV'er i OLT, der hører 
under medlemsstater, vil have meget svært ved at forstå, hvorfor de ikke så 
meget mere gælder for dem. 
De fællesskabsprogrammer, der opfylder disse kriterier (SOCRATES, LEONARDO, 
ILE, LEDA, PAUVRETE III, ERGO II, HELIOS II, BC-Net, Euromanagement, 
Europartneriat, Euroleaders, Interprise, Seed Capital, Venture Consort, COST, 
IMPACT 2, SPRINT, TIDE, KALEIDOSCOPE, MEDIA, FESTIVALS, H.R.T.P , 
KAROLUS) er omhandlet i bilag 7. 
28 
Det foreslås desuden for fremtiden at vedtage, at nye programmer, der oprettes efter 
samme kriterier, også gøres gældende for statsborgere fra OLT. 
Denne tilføjelse til den aktuelle tekst udgør et tydeligt forsvarligt og værdsat politisk 
skridt i retning af en anerkendelse af et valg, som OLT-statsborgere har truffet på 
demokratisk vis. 
Forslagene går ud på, at der i associeringsafgørelsen indsættes en række artikler for 
ordningen vedrørende etablering og tjenesteydelser (artikel 232) sammen med bilag 
med en beskrivelse af de pågældende programmer. 
Der kan blandt programmerne sondres mellem forskellige kategorier: 
A. Uddannelses- ou, erhvervsuddannelsesprogrammer: SOCRATES, LEONARDO. 
B. Programmer vedrørende beskæftigelse - sociale anliggender: ILE (lokale initiativer 
for beskæftigelse af kvinder), LEDA (handlingsprogram til fremme af lokale 
beskæftigelsesinitiativer), PAUVRETE III, ERGO II (Fællesskabetshandlingsprogram 
til bekæmpelse af langtidsarbejdsløsheden), HELIOS II (Fællesskabets 
handlingsprogram til fordel for handicappede (Handicapped people in the European 
Community Living Independently in an Open Society). 
C SMV-programmerne: BC-Net (Business Coorperation Network), Euromanagement, 
Europartneriat, Euroleaders, Interprise, Seed Capital, Venture Consort, samt de 
specifikke aktioner til fordel for små virksomheder og håndværksvirksomhed. 
I) Programmer for forskning-udvikling-innovation: COST (europæisk samarbejde om 
videnskabelig og teknisk forskning), IMPACT 2 (handlingsplan for etablering af el 
marked for informationstjenester), SPRINT (strategisk program for innovation og 
teknologioverførsel), TIDE (teknologi vedrørende samfundsmæssig og 
erhvervsmæssig integration af handicappede og ældre). 
E Programmerne på det kulturelle og audiovisuelle område: KALEIDOSCOPE, MEDIA, 
FESTIVALS, FILMS 
F. HRTP-programmet Japan (program for uddannelse af menneskelige ressourcer i 
Japan), med hensyn til hvilket europæiske statsborgere i Stillehavsområdet er 
indlysende potentielle brugere. 
29 
VIII ORDNINGEN VEDRØRENDE ETABLERING OG TJENESTEYDELSER 
På samme måde som omhandlet i det foregående punkt består der et problem med hensyn 
til mere præcise arrangementer om, på hvilke vilkår retten til fri etablering og præstation 
af tjenesteydelser kan udøves i forbindelserne mellem Fællesskabet og OLT. 
A. Den nuværende ordning 
Den nugældende ordning bygger på EF-traktatens artikel 132, stk. 5, hvori det hedder, 
at denne ret er baseret på ikke-forskelsbehandling i overensstemmelse med traktatens 
bestemmelser om etableringsretten, medmindre der træffes særlige bestemmelser i 
henhold til artikel 136 (associeringsafgørelsen). Afgørelse 91/482/EØF beskæftiger 
sig på sin side kun med tilfælde, hvor statsborgere, selskaber eller virksomheder 
ønsker at etablere sig i et OLT: princippet om ikke-forskelsbehandling mellem 
medlemsstaterne er herved stadfæstet, og OLT kan efter tilladelse fra Kommisisonen 
gøre undtagelser til fordel for deres indbyggere og lokale aktiviteter fra de normalt 
gældende regler (artikel 232, litra a)). 
Myndighederne i OLT er desuden ikke forpligtet til at indrømme denne ikke-
diskriminerende behandling, hvis "en medlemsstat for en given aktivitet i henhold til 
fællesskabsretten eller, hvor en sådan ikke findes, til den nationale ret ikke er 
forpligtet til at sikre indbyggerne i OLT, som er statsborgere i en medlemsstat" 
(artikel 232, litra b)). 
Disse bestemmelser, som er resultatet af på hinanden følgende femårige ændringer, 
efterlader en større usikkerhedsmargen. 
B Fremsatte anmodninuer og foreslåede ændrinuer 
falle indkomne memoranda gives der udtryk for, at der er behov for en klarlægning 
af denne situation. En sådan består bl.a. i en præcisering af, at den ikke-
diskriminerende behandling gælder begge veje; desuden må det sikres, at OLT inden 
for rammerne af GATS-forhandlingerne (den almindelige overenskomst om handel 
med tjenesteydelser) opnår i det mindste samme fordele som dem, der indrømmes 
tredjelande. 
Det foreslås, at der i associeringsafgørelsen indsættes en yderligere artikel, således 
at Fællesskabets tilbud i GATS udstrækkes til også at omfatte OLT mod et tilsagn 
om ikke-forskelsbehandling fra deres side (artikel 233a i bilag 6). 
Desuden har De Nederlandske Antiller fremsat konkrete anmodninger for bestemte 
sektorer. 
30 
1. Banker, forsikringsselskaber, institutter for kollektiv investering i værdipapirer 
Anmodningerne vedrører navnlig en udvidelse af EF-ordningen på en sådan måde, 
at banker og forsikringsselskaber etableret i OLT får mulighed for at etablere sig i 
Fællesskabet på samme betingelser som dem, der gælder for EF-selskaber. 
En udvidelse af fællesskabsordningen til også at gælde for OLT kan ikke overvejes 
uden samtidig anvendelse af EF's regelværk på finansieringsinstitutter etableret i disse 
territorier. Finansieringsinstitutter, som ikke vil skulle overholde samme bestemmelser 
som EF-selskaber, medens de på den anden side kan trække på de betydelige fordele 
ved det indre marked, feks. enhedsbevillingen, skaber væsentlige risici for det indre 
markeds rette funktion, fordi der vil blive anvendt regler vedrørende forskellige 
minimumsstandarder, særlig med hensyn til etableringsvilkårene. Det vil kunne give 
anledning til en alvorlig konkurrencefordrejning. Det vil kunne være til skade for det 
tilsyn, der føres på det indre marked såvel som for beskyttelsen af forbrugerne. 
Spørgsmålet er således at undersøge, om visse OLT ville være rede til at anvende 
fællesskabsretten på området finansielle tjenesteydelser eller hele EF's regelværk på 
finansieringsinstitutter etableret på deres område, som overvejer at operere i 
Fællesskabet; det skal dog fremhæves, at det indre marked udgør en helhed, der er 
forbundet med en fælles tilgang på de forskellige områder, på hvilke politikkerne ofte 
er indbyrdes sammenhængende. Finansielle tjenesteydelser er således nært forbundet 
med selskabsretten og bestemmelserne vedrørende tilsyn med finanssystemet. Det 
forekommer derfor vanskeligt at tillade en "à la carte"-ordning, som vil kunne åbne 
døren for visse OLT's deltagelse i det indre marked. EF-ordningen er desuden i vid 
udstrækning baseret på gensidig anerkendelse af det tilsyn, der føres af 
kontrolmyndighederne i den medlemsstat, hvor finansieringsinstituttet har sit 
hovedsæde. Hertil kræves der et nært samarbejde mellem de nationale 
administrationer, samtidig med at der etableres et klima af gensidig tillid. Under de 
nuværende forhold kan man vanskeligt forestille sig, hvordan der kan etableres et 
lignende samarbejde mellem medlemsstaternes myndigheder og OLT's myndigheder. 
Under disse omstændigheder vil man ikke kunne forvente, at myndighederne i hvert 
OLT overholder samme standarder. 
2. Erhvervskvalifi kationer 
Denne anmodning sigter på anerkendelse af erhvervskvalifikationer opnået i OLT 
eller et tredjeland efter en erhvervsuddannelse, der opfylder de mindstekrav, 
Fællesskabet har fastsat. 
3^ 
a) De erhvervskvalifikationer, der kan opnås i OLT, er som helhed betragtet meget 
begrænsede, og i nogle OLT er det endog ikke muligt. På den anden side er der i 
almindelighed ingen større problemer forbundet med manglende anerkendelse af disse 
kvalifikationer. I betragtning heraf er det ikke nødvendigt at træffe specifikke 
foranstaltninger på dette område i øjeblikket. 
Man vil dog kunne overveje at indlede et forarbejde med en liste over 
erhvervskvalifikationer opnået i OLT af OLT-statsborgere, som vil kunne anerkendes 
i medlemsstaterne, for så vidt de opfylder de uddannelseskrav, der stilles i 
Fællesskabet (se artikel 233b i bilag 6) 
M Hvad angår anerkendelse af kvalifikationer opnået i et tredjeland, finder de 
erhvervsspecifikke fællesskabsdirektiver ikke anvendelse. Medlemsstaterne har fortsat 
kompetence til at anerkende disse uddannelser eller ej, og den omstændighed, at de 
anerkendes i en medlemsstat, forpligter ikke de andre til automatisk at anerkende 
dem. Gøres der en undtagelse fra dette system alene for statsborgere i OLT, vil man 
bryde balancen i systemet og påvirke selve substansen heri, og dette er ikke muligt. 
c) Hvad angår erhverv, for hvis udøvelse Fællesskabet ikke har fastsat minimums-
kvalifikationskrav, kan medlemsstaterne fastsætte sådanne krav. Muligheden af 
anerkendelse af kvalifikationer opnået i et tredjeland som omhandlet i direktiv 
89/48/EOF forudsætter, at medlemsstaterne har en ordning for samarbejde, hvilket vil 
være meget vanskeligt at gennemføre med OLT. Under disse omstændigheder er det 
ikke muligt at træffe foranstaltninger på dette område. 
3. Cabotagesejlads 
Endelig anmodes der om, at Rådets forordning (EØF) nr. 3577/92 af 7. december 
1992 om anvendelse af princippet om fri udveksling af tjenesteydelser inden for 
søtransport i medlemsstaterne (cabotagesejlads)17 gøres gældende for OLT-skibe. 
Kommissionen skønner, at det vil blive vanskeligt at anvende denne forordning, der 
var genstand for lange drøftelser, før den endelig blev vedtaget, på OLT-skibe. De 
personer, der er omfattet af forordningen, er EF-redere, som opererer med skibe, 
"som er indregistreret i Fællesskabet og fører en medlemsstats flag", og som skal 
opfylde alle de fornødne betingelser for cabotagesejlads i den pågældende 
medlemsstat. Denne sidste betingelser (der var suspenderet indtil 1977) er blevet 
specifikt indføjet for at begrænse deltagelse af skibe i det andet register i visse 
medlemsstater, fordi de har driftsomkostninger, der er betydeligt lavere end for skibe 
optaget i medlemsstaternes andre registre, og dermed vil kunne give anledning til 
konkurrencefordrejning på det europæiske cabotagemarked. 
ITT nr. L 364 ar 12.12.1992. s. 7. 
Cabotageforordning indgår således ikke i det regelværk, der også gælder for EFTA-
landene som led i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Slamarbejdsområde; som 
følge af de nylige tiltrædelsesforhandlinger, vil forordningen også komme til at gælde 
for de tiltrædende lande, men ikke for skibe i Norges andet register. 
I den juridiske analyse af anmodningen fra Antillerne har man set dels på skibe 
indregistreret på Kerguelen-øerne (fransk OLT) og De Nederlandske Antiller 
(nederlandsk OLT) i forbindelse med de forskellige forslag til forordning på området 
(EUROS, cabotage, EF-rederi); af denne analyse kan udledes, at " en medlemsstats 
register" kun betegner registre på en medlemsstats område, på hvilket traktaten finder 
anvendelse, med de dermed forbundne rettigheder og forpligtelser. Situationen er en 
anden for OLT, hvor der gælder andre standarder med hensyn til besætning end på 
medlemsstaternes område. 
Kommissionen foreslår derfor på nærværende stadium ingen ændringer i denne 
sammenhænu. 
^ "n 
BILAG I 
OLT's SITUATION I ALMINDELIGHED 
I SOCIOØKONOMISKE KENDETEGN 
A. Alene begrebet økarakter gør, at de tyve OLT ligner hinanden, fordi de med 
undtagelse af Grønland og de (britiske og franske) antarktiske territorier alle er øer, 
ofte i form af øgrupper. 
Disse øer fordeler sig imidlertid på forskellig måde: 
oer i de tropiske regioner (feks. de franske OLT i Stillehavet, de nederlandske 
OLT og de britiske øer i Vestindien) og 
visse territorier i det yderste nord (feks. Grønland og St. Pierre og Miquelon) 
og det yderste syd (feks. Falklandsøerne og sydpolarlandene og de antarktiske 
territorier). 
B Alle OLT har et yderst begrænset areal bortset fra Grønland (2 175 600 km2, hvilket 
er mere end Den Europæiske Union), Ny Kaledonien (19 000 km2), Falklandsøerne 
(12 000 km2) og Fransk Polynesien (4 200 km2). 
C De er beliggende vidt forskellige steder: 
de elleve britiske territorier ligger meget spredt: fem af dem ligger i den 
vestindiske region, heraf tre i blandt de små Antiller (Anguilla, Montserrat, de 
britiske .lomftuocr) og io i nærheden af Florida og Cuba (Caymanøerne, Turks 
og Caicosoerne); liere øer er beliggende i Sydatlanten, nogle på højde med 
Ildlandet (Falklandsøerne og Sandwichøerne) ou, andre på højde med Angola 
(Sankt Helena); Pitcairn ligger isoleret i Stillehavet, og de britiske territorier 
i Det Indiske Ocean ligger syd for det indiske subkontinent; 
de seks franske territorier, der også ligger meget spredt, findes i Stillehavet 
(Fransk Polynesien, Ny Kaledonien, Wallis og Fortuna), i Det Indiske Ocean 
(Mayotte og sydpolarlandene) og ud for Newfoundland (St. Pierre og 
Miquelon); 
de nederlandske territorier ligger til gengæld alle i Vestindien, tre øer nær 
Venezuelas kyst (Aruba, Bonaire og Curaçao) og tre øer blandt de nordlige 
små Antiller (Saba, St. Eurstache og St. Maarten); 
endelig er der Grønland, som dækker et udstrakt område fra Atlanterhavet til 
Baffmbuuten 
/^ 
BILAG I 
D. Befolkningen udgør omkring 900 000 indbyggere, heraf: 
85 000 i de britiske OLT 
483 000 i de franske OLT 
262 000 i de nederlandske OLT og 
55 000 i det danske OLT. 
Blandt disse grupper har kun tre OLT over 150 000 indbyggere (De Nederlandske 
Antiller, Fransk Polynesien og Ny Kaledonien), medens de fleste andre har en meget 
beskeden befolkning, ofte under 10 000 indbyggere (Anguilla, Sankt Helena, 
Falklandsøerne blandt de britiske OLT og St. Pierre og Miquelon blandt de franske 
OL'f) 
E. Disse kendetegn har nødvendigvis yderst negative konsekvenser af økonomisk art: 
alle investeringer hæmmes på grund af afstanden og det begrænsede areal; 
produktionsomkostningerne er relativ højere end i Fællesskabet, da 
investeringsomkostningerne og -amortiseringen desuden er fordelt på et meget 
begrænset antal skattepligtige. 
BNP pr. pr. indbygger er meget varierende: 
der er seks OLT, der forekommer at være klart mere udviklede end andre (se 
dog bemærkningen af statistisk art i punkt II nedenfor): 
Caymanøerne (30 51 I $/indbygger), Grønland (16 679 $/indbygger), Aruba (15 
866 $/indbygger). Fransk Polynesien (15 270 $/indbygger). Ny Kaledonien (13 
400 S/indbygger) og de britiske .lomfruøer (10 882 $/indbygger); 
de andre OLT har et BNP pr. indbygger på mellem I 500 $ og 7 000 
$/indbygger. 
F. Handelsbalancen udviser systematisk - og ofte et stort - underskud. OLT's handel er 
i øvrigt nært forbundet med Fællesskabet, og trods åbningen af fællesmarkedet i 
forbindelse med de successive associeringsafgørelser, er handelsstrømmene med de 
medlemsstater, de hører under, næppe blevet diversificeret. 
IL BEMÆRKNING AF STATISTISK ART 
Man bør være meget tilbageholdende med, hvordan de statistiske data vedrørende OLT 
anvendes. 
Med hensyn til basisdata er manglen på detaljerede og nylige data slående, og der er 
ingen teknisk kohærens, hvilket gør, at de ikke kan anvendes til sammenligninger. De 
Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor har i mangel af tilstrækkelige og 
sammenhængende data fra medlemsstaterne måttet søge sine oplysninger Ira andre kilder 
#1«; 
BILAG 1 
(som Verdensbanken, Den Caribiske Udviklingsbank osv.) for at kunne forelage en så 
præcis opgørelse over basisdata som mulig. Denne oversigt gør det dog muligt at foretage 
en sammenfattende præsentation af de vigtigste økonomiske indikatorer i OLT (bilag 1. 
tabel A - D). 
Desuden gør den beskedne størrelse og ringe befolkning (ofte på omkring 10 000 
indbyggere) for de fleste OLT's vedkommende, at enhver økonomisk analyse bliver 
diskutabel, som feks. et BNP pr. indbygger eller en handelsbalance. I sidstnævnte 
henseende kan et enkelt element i forbindelse med import eller eksport give et forkert 
indtryk over et år Desuden burde man i handelshenseende med en økonomi, der ofte er 
baseret på tjenesteydelser, kunne forvente, at de usynlige transaktioner ville fremgå, men 
det er ikke tilfælde med de foreliguende data. 
III OLT's STATUS 1 FORHOLDET TIL DE BERØRTE MEDLEMSSTATER 
Generelt set har OLT's myndigheder til trods for de særlig kendetegn ved hver af 
forfatningerne og hver af de af medlemsstaterne vedtagne lovgivninger et udbredt 
selvstyre, undtagen i udenrigsanliggender, monetære spørgsmål og ofte retsvæsen. 
Deres status er udtryk for et demokratisk valg, ofte ved folkeafstemning I hver af de 
berørte medlemsstaters regeringer findes der et ministerium, der tager sig af 
forbindelserne med de oversøiske territorier. 
Deres forfatningsmæssige status er yderst forskelligartet og kan have forskellige 
konsekvenser i henseende til EF-retten, som det fremgår i det følgende: 
A De britiske OLT 
De britiske OLT henhører under kronens jurisdiktion, og statschefen er Hendes 
Majestæt Dronnng Elizabeth II; de har frit valgt at høre til Det Forenede Kongerige 
uden at afvente fuldstændig regeringsautonomi. 
I De administreres lokalt efter et blandet system med folkevalgte repræsentanter og 
udpegede embedsmænd. De har alle en udstrakt autonomi, men visse beføjelser er 
forbeholdt guvernørerne, der udpeges af udenrigsministeren. Blandt disse beføjelser 
kan nævnes udenrigsanliggender og forsvar samt intern sikkerhed og retsvæsen; nogle 
af guvernørerne varetager tillige personaleadministration og i Vestindien off-shore 
finanser De andre hverv er overdraget lokalt valgte ministre. 
••{, 
BILAG 1 
Det centrale regeringsorgan er eksekutivrådet, i hvilket guvernøren normalt fører 
forsædet, og det består af folkevalgte ministre og højtstående embedsmænd, der er 
udpeget som sådan af Attorney-General. 
De fleste territorier har en forsamling, der vedtager territorial lovgivning i 
overensstemmelse med Det Forenede Kongeriges lovgivning og folkeretten. 
OLT har deres egne budgetressourcer, men den britiske regering fortsætter desuden 
med i de fleste tilfælde at yde udviklingsbistand og faglig bistand. 
2. Man bør bemærke, at spørgsmålet om OLT-indbyggernes statsborgerskab - som er 
et element, der vil kunne have følger for så vidt angår EF-retten - er forskelligt fra 
tilfælde til tilfælde. 
Det Forenede Kongerige har defineret, hvad det forstår ved "nationals" i henseende 
til EF-retten ved to lejligheder: første gang ved Det Forenede Kongeriges tiltrædelse 
af EOF og siden ved vedtagelsen af British Nationality Act af 1981. Følgende gør sig 
gældende: 
i det fleste tilfælde er der tale om "British subjects" (og ikke British citizens), 
der har ret til at opholde sig i Det Forenede Kongerige; 
men indbyggerne på Falklandsøerne er "British Dependent Territories citizens" 
i lighed med indbyggerne i Gibraltar, som de blev sidestillet med ved Falkland 
Islands Aet af 1983. 
B De franske OLT 
De franske OLT kan opdelse i to typer status: de fire Territoires d'Outre-med de la 
République Française (TOM) og de to Collectivités territoriales de la Republique 
Française. 
I For hvert TOM (Ny Kaledonien og dertil hørende områder, Fransk Polynesien, de 
franske sydpolarlande og antarktiske territorier, Wallis og Fortuna) gælder der en 
gennemførelseslov, der præciserer hvilke institutioner der findes, og hvilke beføjelser 
de territoriale myndigheder tillægges, og der er iøvrigt store forskelle mellem dem. 
Fransk Polynesien har den mest avancerede status med hensyn til intern autonomi 
omfattende selvstændighed i lovgivningshenseende, som er overdraget regeringen for 
lerroriet og territorial foi samlingen. Staten er repræsenteret i denne forsamling ved en 
højkommissær, som bekendtgør de love, der vedtages af regeringen for territoriet efter 
forhandling i territorialforsamlingen. 
f l\ 
BILAG 1 
Ny Kaledonien har siden folkeafstemningen i november 1988 efter "Matignon-
aftalerne" levet under bestemmelserne i fol keafstemningsl oven, der gælder indtil den 
territoriale folkeafstemning om selvstyre i 1998: den institutionaliserer kongressen, 
der består af de tre provinsers forsamlinger (nord, syd og øerne) og pålægger 
republikkens delegerede højkommissær at spille den udøvende rolle. 
På Wallis og Fortuna er hvervet som chef for territoriet overdraget en ledende 
administrator, der udpeges af staten, bistås af et terri tori al råd og handler efter 
udtalelse fra en territorialforsamling. 
De franske sydpolarlande og antarktiske territorier (øerne St. Paul, Amsterdam, 
øgruppen Kerguelen, ferre Adélie) henhører under en ledende administrators 
myndighed, som udpeges af staten og bistås af en rådgivdende råd. 
2. De to territorialsamfund (Mayotte og St. Pierre og Miquelon), der begge ganske vist 
er omfattet af en lov om deres organisation, har begge en status, der meget mere kan 
sammenlignes med et departements status. Den franske regering udpeger en 
repræsentant med rang som præfekt, og territorialsamfundene har et almindeligt råd, 
der vælges ved direkte valg. 
3 Hvad angår spørgsmålet om, i hvilket omfang indbyggere i de franske OLT har 
fransk statsborgerskab, skal det bemærkes, at de alle, uanset hvilken status de 
forskellige OLT har som nævnt ovenfor, har fransk statsborgerskab; de besidder 
derfor et europæisk pas som de andre franske statsborgere. 
De har valgret og kan indvælges i nationalforsamlingen (en eller flere deputerede pr. 
OLT) og opstille til præsidentvalg. Det gælder også - som eneste tilfælde blandt de 
forskellige OLT - valg til Europa-Parlamentet (tidligere var der et polynesisk og 
senere et kaledonisk parlamentetsmedlem). 
C. De nederlandske OLT 
Ifølge Kongeriget Nederlandenes statut af 22. oktober 1954 består riget af tre dele 
med den nederlandske monark som statsoverhoved, dvs. en "ny forfatningsmæssig 
orden", hvorefter Nederlandene, De Nederlandske Antiller og Surinam (der siden er 
blevet uafhængigt) hver især varetager deres egne interne anliggender og anliggender 
af fælles interesse på basis af lighed. De Nederlandske Antiller er således associeret 
Nederlandene med lige rettigheder. 
i .? 
BILAG 1 
Denne grundlæggende tekst regulerer forbindelserne mellem Nederlandene og De 
Nederlandske Antiller, blandt hvilke man indtil 1986 talte Aruba. Ved ændringen af 
statutten af 22. juli 1985 indrømmes Aruba en "status aparte" fra den 1. januar 1986, 
hvorved denne ø stilles på lige fod med De Nederlandske Antiller (de fem øer 
Curaçao, Bonaire, Saba, St. Eustache og Sint Maarten) i forholdet til Nederlandene. 
I Iver af de to oversøiske lande (De Nederlandske Antiller og Aruba) har deres egen 
forfatning og internt selvstyre med egen regering og parlament. 
Statutten bygger på to grundlæggende elementer: 
inddragelse af de to "oversøiske lande" i statens anliggender (idet udtrykket 
"kongeliget" anvendes i statuttens tekst, når det drejer sig om "fælles 
anliggender"), 
internt selvstyre i forbindelse med forvaltningen af interne anliggender. 
Den omfatter en ordning med gensidig repræsentation af Nederlandene og de 
oversøiske lande i de administrative og politiske organer, som spiller en meget vigtig 
rolle. 
De "lande", der henhører under kronen, inddrages i rigets anliggender, der forvaltes 
"i samarbejde". De befuldmægtigede ministre fra de associerede lande har sæde i 
rigets ministerråd, de deltager i ministerrådets forhandlinger og alle særlige møder i 
rådet, hvor der behandles fælles anliggender, der har indflydelse på deres land. 
Sideløbende med denne repræsentation af det oversøiske land i Haag er den 
nederlandske monark repræsenteret i landet ved guvernøren, der har den udøvende 
magt sammen med landets ministerråd og bistås af et rådgivende råd. 
Med hensyn til forfatningsmæssig og lovgivningsmæssig organisation fremgår 
princippet om hver af rigets komponenters selvstændighed i ledelsen af de interne 
anliggender af statuttens artikel 41. Der findes dog enkelte begrænsninger, hvad angår 
de af rigets anliggender, der betegnes som "emner af fælles interesse". 
Denne liste er ikke udtømmende og kan eventuelt suppleres ved gensidig 
overenskomst mellem de forskellige parter. Derfor anses ethvert emne. der ikke 
udtrykkeligt er angivet som henhørende under de fælles anliggender, for at henhore 
under "de interne anliggender". 
#'^ 
BILAG 1 
2. Med hensyn til spørgsmålet om, hvilket statsborgerskab indbyggerne i de 
nederlandske OLT har, bemærker man, at de har fuldt nederlandsk statsborgerskab; 
de har derfor som det er tilfælde med de franske OLT samme europæiske pas, hvad 
enten de er borgere i Haag, Curaçao eller Aruba. 
Borgerne i hver af rigets tre dele har valgret og er valgbare til deres egne 
parlamenter. 
Hvad endelig angår Europa-Parlamentet, har statsborgere i De Nederlandske Antiller 
og Aruba, som er bosiddende l Nederlandene tillige med sådanne, som er bosiddende 
i udlandet (USA, Spanien osv.) valgret og er valgbare, men ikke sådanne, som er 
bosiddende i et af de to OLT. 
D. (ironland 
Ved revisionen af den danske grundlov i 1953 ophørte Grønland med at være en 
dansk koloni og blev en integrerende del af riget. 
Ved Danmarks tiltrædelse af EF i 1973 blev Grønland (i modsætning til Færøerne, 
som havde opnået hjemmestyre i 1948) en del af EF på lige fod med Danmark som 
sådan. Men Grønlands tilhørsforhold til Fællesskabet var genstand for megen 
kontrovers, idet 70% af de grølandske vælgere havde stemt imod optagelsen i 
Fællesskabet ved folkeafstemningen i 1972. 
Den I maj 1979 opnåede Grønland status som et særligt folkesamfund i det danske 
rige efter princippet om hjemmestyre, der blev indført for Færøerne i 1948 Denne 
status blev stadfæstet ved en folkeafstemning på stedet i februar 1982 
Ordningen med hjemmestyre bygger på bevarelsen af rigets enhed, idet det 
præciseres, at hjemmestyrets forfatningsmæssige status er genstand for den danske 
lovgivning, hvorved Folketinget overdrager Grønland en del af sine beføjelser. 
Administrationen af lokale problemer er således et anliggende for de grønlandske 
myndigheder, medens sprøgsmål af mere generel karakter varetages af rigets 
repræsentanter eller den danske centraladministration: 
miljøbeskyttelse blev overdraget hjemmestyret den 1. januar 1989, medens 
spørgsmål om internationale forbindelser, forsvar, finanser og privatret ikke 
kan overdrages; 
mineressourcerne i Grønland er Danmarks og Grønlands fælles ejendom; 
#a O 
BILAG I 
de danske myndigheder varetager de internationale forbindelser efter høring af 
Grønland om spørgsmål, der angår det. 
Grønland vælger i kraft af hjemmestyret medlemmer til Folketinget. 
IV FØLGER FOR FÆLLESSKABSRETTEN 
Alt efter om OLT udgør en integrerende del af med medlemsstat, de hører under, kan 
deres statsborgere befinde sig i en forskellig situation med hensyn til anvendelsen af 
fællesskabsretten på dem som personer. 
Kun ved en retsakt udstedt af Rådet (associeringsafgørelsen, der træffes på basis af EF-
traktatens artikel 136) kan en given bestemmelse i traktaten eller den afledte ret gøres 
gældende for dem (hvorved de adskiller sig fundamentalt fra OD). Hvorom alting er, må 
statsborgere i OLT, der udgør en integrerende del af en af medlemsstaterne (Danmark, 
Frankrig og Nederlandene) stilles sig visse spørgsmål ... Og deres folkevalgte 
repræsentanter har ikke forsømt nogen lejlighed til at intervenere over for Kommissionen 
som led i de forhåndskonsultationer, der afholdes i overensstemmelse med artikel 240, 
stk. 3, i afgørelse 91/482/EØF. 
fil illustration af deres spørgsmål og i givet fald deres rettigheder skal vi her gengive de 
overvejelser, som en af verdens mest fremtrædende specialister i fællesskabsret professor 
Jacques Ziller har gjort sig over konklusionerne i Kaefer og Procacci-sagen ved 
Domstolen". 
Citat 
De franske og nederlandske OLT og Grønland udgør en integrerende del af henholdsvis 
Den Franske Republik, Kongeriget Nederlandene og Kongeriget Danmark med væsentlige 
forskelle med hensyn til graden af internt selvstyre (intet selvstyre for Wallis og Fortuna, 
og for de franske sydpolarlande og de antarktiske territorier en juridisk autonomi svarende 
til den, Nederlandene i Europa giver Aruba og De Nederlandske Antiller). Med hensyn 
til lovgivningen om statsborgerskab i disse lande gøres der ingen forskel mellem 
statsborgere i moderlandet og oversøiske statsborgere, hvilket har væsentlige 
konsekvenser med hensyn til anvendelsen af fællesskabsretten på personer. 
Uddrag af "Champs d'application du droit communautaire", professor Jacques Ziller i Editions 
Teclini<.|ues Jtiris-Chasseurs. hind 470, 1991-11. 
#y 
BILAG 1 
De britiske OLT udgør derimod ikke nogen integrerende del af Det Forenede Kongerige 
Storbritanien og Nordirland. Uanset om de har status som "koloni", "associeret stat" eller 
"territorium" og uanset hvilken grad af internt selvstyre de har, må de betragtes som 
territorier, "på hvis vegne Det forenede Kongerige varetager forbindelserne udadtil". I 
lovgivningen om britiske statsborgerskab sondres der mellem statsborgere i Det Forenede 
Kongerige og oversøiske statsborgere, hvilket har betydelige konsekvenser med hensyn 
til anvendelsen af fællesskabsretten på personer. 
Følgerne af denne forskel i status illustreres ved de forenede sager Kaefer og Procacci2. 
Ifølge Det Forenede Kongerige, der intervenerede i sagen, var forvaltningsretten i 
Papeete, der havde indbragt de præjudicielle spørgsmål for Domstolen i denne sag, ikke 
"en ret i en medlemsstat" efter EF-traktatens artikel 177. Det første spørgsmål, der skulles 
loses i forbindelse med denne påstand, var, hvorvidt retten, hvis karakter af domstil ikke 
blev bestridt, faktisk var en ret i en af medlemsstaterne. Det er ikke overraskende, at den 
britiske regering stillede dette spørgsmål, eftersom domstolene i OLT, der hører under Det 
Forenede Kongerige Storbritanien og Nordirland, ifølge disse forfatningsmæssige status 
ikke er retter i denne stat, selvom de i appelsager er undergivet Judicial Committee of the 
Privy Council, et organ som ikke har nogen retsfunktion, hvad angår Det Forenede 
Kongeriges interne anliggender. 
Tilfældet med de oversøiske lande, der hører under Kongeriget Nederlandene er mere 
kompleks. Disse udgør en integrerende del af Kongeriget Nederlandene, en trepartsstat. 
der blev grundlag i 1953 og (siden) 1986 har bestået af Aruba, De Nederlandske Antiller 
og Nederlandene. Aruba og De Nederlandske Antiller har deres egne domstole, men disse 
afsiger dom i kongens navn\ og - hvad der er mere afgørende - de afhænger i appelsager 
af I loge Raad der Nederlanden1, som således er den højeste retsinstans for rigets tre 
parter. Man vil således om fornødent kunne udlede, at domstolene i Aruba og De 
Nederlandske Antiller er retter i en medlemsstat på lige fod med retterne i Nederlandene 
som sådan. 
De FuropuMske F'a'llesskahers Domstol (12. december 1990, P. Kaefer og A. Procacci mod den 
Iranske stat. say C-I00AS9 oy C-I0I/S0: Sml. I, s. 4647 ft". 
Artikel 97 i Staats-reyeliny van de nederlandse Antillen. Staatshlad . 1955. 136 oy artikel VI.I i 
Staats-reyeliny van Aruba. A fkondiyi nysblad van Aruba, 1985,26. 
Artikel 23 i Statuut vor het Koninkrijk der Nederlanden. 
0 Ut 
BILAG 1 
Endelig hvad angår Grønland, giver det interne selvstyre, som Grønland opnåede den 1. 
maj 1979, landet status som "et særligt folkesamfund inden for det danske rige", men 
spørgsmål på det retslige område henhører fortsat under rigets centrale myndigheder. Man 
kan derfor ligeledes skønne, at retterne i Grønland er "retter i en medlemsstat". 
Man kan antage, at Det Forenede Kongeriges intervention ikke så meget vedrørte 
problemet med forvaltningsdomstolen i Papeete som sådan, men snarere gik ud på at 
manifestere sig over for domstolene i de britiske OLT. Løsningen i domme på dette punkt 
må passe Det Forenede Kongerige, eftersom Domstolen nøjes med at anføre, at det ikke 
bestrides, at forvaltningsretten i Papeete er en fransk ret, efter at generaladvokaten i sine 
konklusioner præciserede grundlaget for denne status ved henvisning til artikel 2, 72 og 
74 i forfatningen og til lov af 6. september 1984 om Territoriet Fransk Polynesiens status. 
Det er således klart, at begrebet ret i en medlemsstat skal forstås ved henvisning til 
statens interne lovgivning, medens kompetencen som følge af sagens genstand på sin side 
skal defineres i forhold til fællesskabsretten. 
Citat slut. 
fu 
BILAG 1 TABEL A 
Britiske OLT 
© Territorier 
Anguilla 
Caymanøerne 
Falklandsøerne 
Sydsandwich-
øerne 
Br. Jomfruøer 
Montserrat 
Pitcairn 
St. Helena + 
områder 
Britisk antark­
tisk territ. 
Britisk territ. i 
Det Ind. Ocean 
Turks- og 
Caicosøerne 
I ALT Befolkning 
1992 
9 000 
30 000 
2 000 
-
13 000 
12 000 
(1993)55 
7 000 
-
-
12 000 
85 000 Areal iknr) 
1992 
91 
264 
12 173 
-
150 
102 
(1993) 35,5 
308 
-
-
417 
13 540.5 Befolk­
nings­
tæthed 
(indb./km2) 
1992 
98,9 
113.64 
86.96 
-
86,67 
117,65 
1,54 
22,73 
-
-
28,78 BNP 
mio. 
USD 
1992 
66.3 
836 
i.a. 
-
185 
63,3 
-
15.3 
-
-
78,8 BNP pr. 
indb. USD 
1992 
6 834 
30 511 
i.a. 
-
10 882 
5 976 
-
2 804 
-
-
6 252 Import mio. 
USD 1991 
32.6 
271 
(1989) 
13 867 
-
135 
35.2 
-
10.2 
-
-
45 Eksport mio. 
USD 1991 
0,4 
3.0 
(1989) 
17 692 
-
3,3 
1 
-
0,2 
-
-
4 Handelsbalance 
1991 
-32.2 
-268 
(1989) 
3 825 
-
-131.7 
-34.2 
-
-10 
-
-
-41 
Kilde: UN Population and Vital Statistics Report, april 1994; Caribbean Development Bank Annual Report 1993, St. Helena and Dependencies Yearbook 
NB: BNI-tal forelå kun for de briti.ske Jomfruøer (164,9 mio. USD i 1989) og St. Helena og dertil hørende områder (9.67 mio. UKL i 1990/91). 
Basis Eurostat A 5 
BILAG TABEL B 
Franske OLT 
Territorier 
May otte 
Ny Kaldonien 
Fransk 
Polynesien 
St. Pierre og 
Miquelon 
Sydpolarlande 
og antarktika 
Wallis og 
Fortuna 
1 I ALT Befolkning 
1991 
94 410 
(1990) 
169 900 
199 031 
(1990) 
6 392 
-
(1990) 
13 705 
483 438 Areal (knrr) 
1991 
374 
19 103 
4 167 
242 
-
274 
24 160 Befolk­
nings­
tæthed 
(indb./knr) 
1991 
252 
8,89 
47,76 
26,4 
-
50 BNP 
mio. 
USD 
1991 
476 
(1989) 
2 223 
(1990) 
3 007 
-
-
'-BNP pr. 
indb. USD 
1991 
5 041 
(1989) 
13 400 
(1990) 
15 270 
3 200 
-
(1986) 
1 500 Import mio. 
USD 1992 
(1990) 
38.55 
(1988) 
839.89 
(1990) 
882 
47.5 
-
(1985) 
13.04 Eksport mio. 
USD 1992 
(1990) 
4,42 
(1990) 
424,45 
(1990) 
106 
15,77 
-
(1985) 
0,002 Handelsbalance 
mio. USD 1992 
(1990) 
-34,13 
(1990) 
-414,45 
(1990) 
-776 
-31,73 
-
(1985) 
-13,038 
KîïdëT 
Mayotte: Dzadoudi-præfekturet 
Ny Kaledonien: Institut Territorial de la Statistique et des Etudes Economiques. Nouméa 
Fransk Polynesien: Institut Territorial de la Statistique, Papeete 
St. Pierre og Miquelon: Préfecture place du Lieutenant, St. Pierre. 
Wallis og Fortuna: Europa World Yearbook 1994 
FAO Production Yearbook 1992 
Basis Eurostat A 5 
BILAG 1 TABEL C 
Nederlandske OLT 
Territorier 
Aruba 
Ned. Antiller 
I ALT Befolkning 
1992 
71 233 
191 311 
262 544 Areal (knr) 
1992 
193 
800 
993 Befolk­
nings­
tæthed 
(indb./km2) 
1992 
369 
239 BNP mio. 
USD 
1992 
1 130,16 
(1988) 
1 497 BNP pr. 
indb. 
USD 
1992 
15 866 
(1988) 
7 395 Import mio. 
USD 1992 
387,3 
(1990) 
2 093 Eksport mio. 
USD 1992 
22.8 
(1990) 
1 776 Handelsbalance 
mio. USD 1992 
-364.5 
(1990) 
-317 
Kilde: Centr aal Bureau Voor de Statistique, Curaçao 
Bank Van de Nether landse Antilles, Curaçao 
Central Bank Van Aruba 
Basis Eurostat A 5 
© BILAG TABEL C 
Grønland 
Territorier 
Grønland Befolkning 
1993 
55 117 Areal (km) 
1993 
2 175 600 Befolk­
nings­
tæthed 
(indb./km2) 
1993 
0,025 BNP mio. 
USD 
1991 
919,32 BNP pr. 
indb. 
USD 
1991 
16 679 Import mio. 
LSD 1992 
415.37 Eksport mio. 
USD 1992 
304,82 Handelsbalance 
mio. USD 1992 
-110.55 
Kilde: Grønlands statistiske kontor 
Europa World Yearbook 1994 
Basis Eurostat A 5 
BILAG 2 
PARTNERSKABET KOMMISSIONEN/MEDLEMSSTAT/OLT 
Teksten i skarp parentes udgår 
Artikel 234 
Fællesskabets aktioner bygger <så vidt muligt> på et nært samarbejde mellem 
Kommissionen, Den medlemsstat hvorunder et OLT hører, og OLT's lokale kompetente 
myndigheder. 
Dette samarbejde benævnes i det følgende "partnerskab". 
Artikel 235 
1. Partnerskabet omfatter planlægning, forberedelse, finansiering, overvågning og 
evaluering af de foranstaltninger, Fællesskabet iværksætter inden for rammerne af denne 
afgørelse, samt ethvert problem, som måtte opstå i forbindelserne mellem OLT og 
Fællesskabet. 
2. Til dette formål <kan der > nedsættes der en rådgivende arbejdsgruppe for 
associeringen med OLT bestående af de i artikel 234 nævnte partnere, dels efter det 
pågældende OLT's geografiske beliggenhed, dels efter grupper af OLT, som hører under 
samme medlemsstat, navnlig på anmodning af det pågældende OLT. Disse 
arbejdsgrupper nedsættes: 
dels på ad hoc basis til at behandle specifikke spørgsmål 
dels på varig basis for den resterende periode inden for rammerne af 
associeringsafgørelsen. < i så tilfælde afholder de møde mindst en gang om året for 
at gøre status over gennemførelsen af denne afgørelse eller for at behandle de øvrige 
spørgsmål, der er omhandlet i stk. 1. > 
3. Arbejdsgrupperne har Kommissionen som formand. En repræsentant for Banken 
deltager i møderne, når der er punkter på dagsordenen, som omhandler områder, der 
vedrører Banken. 
OLT's myndigheder varetager finansieringen af generalomkostningerne til møderne og 
OLT-repræsentantens deltagelse. 
• ws 
BILAG 2 
Artikel 236 
1. Kommissionen giver de andre OLT meddelelse om en arbejdsgruppes henstillinger. 
2. Kommissionen tager behørigt hensyn til arbejdsgruppernes udtalelser, særlig i 
forbindelse med dens beføjelser som forvalter af EUF. Udtalelserne gøres eventuelt til 
genstand for forslag fra Kommissionen til Rådet, således at der på grundlag af traktatens 
artikel 136 kan indføres nye elementer i associeringen mellem OLT og EØF, navnlig 
hvad angår følgerne for disse OLT af virkeliggørelsen af det indre marked. 
f ^ 
BILAG 3 
CENTRET FOR INDUSTRIEL UDVIKLING 
Artikel 48 
På anmodning af de kompetente myndigheder i OLT kan disse omfattes af Centret for 
Industriel Udvikling (CIU), der er omhandlet i artikel 87-96 i Lomé-konvention IV, og 
hvis tormål og opgaver er defineret nedenfor, eller de EF-rådgivningskontorer, der er 
oprettet i forbindelse med Fællesskabets virksomhedspolitik. 
Eventuelle udgifter til centrets interventioner til den industrielle udvikling eller EF-
rådgivningskontorerne til fordel for de OLT, der måtte benytte sig heraf, finansieres ved 
hjælp ar de midler, der er fastsat i artikel 154 for den af de tre zoner, hvorunder disse 
OLT hører. 
Artikel 48a 
CIU bidrager til at oprette og styrke industrivirksomheder i OLT, navnlig ved at 
tilskynde til initiativer, hvor de økonomiske beslutningstagere fra både Fællesskabet og 
OLT medvirker. 
Af effektivitetshensyn koncentrerer CIU sine aktiviteter om OLT, der i deres vejledende 
programmer har angivet støtte til industriudvikling eller den private sektor i 
almindelighed som indsatsområde for Fællesskabets bistand. 
I disse OLT lader CIU sine aktiviteter indgå i programmer for støtte af industri­
udviklingen eller den private sektor, der er udarbejdet med henblik på gennemførelsen 
af de vejledende programmer, og retter sin virksomhed mod små og mellemstore 
industrivirksomheder. 
CIU udøver ovennævnte funktioner selektivt og lægger vægt på mulighederne for joint 
ventures og underleverancer. 
Artikel 48b 
I. CIU udøver de i artikel 48a omhandlede funktioner, idet det prioriterer projekter med 
et vist potentiel højest. Dets aktiviteter består navnlig i: 
a) at identificere økonomisk levedygtige industriprojekter i OLT, undersøge dem. 
vurdere dem, støtte dem og medvirke til deres iværksættelse 
• * O 
BILAG 3 
b) at foretage undersøgelser og vurderinger, der skal klarlægge de konkrete muligheder 
for industrielt samarbejde med Fællesskabet for at fremme den industrielle udvikling 
i OLT og lette iværksættelsen af passende foranstaltninger 
c) at give information samt yde specifik rådgivning og ekspertbistand, herunder at 
foretage feasibility-undersøgelser med det formål at fremskynde oprettelse og/eller 
modernisering af industrivirksomheder 
d) at finde frem til potentielle partnere i OLT og i Fællesskabet med henblik på fælles 
investeringer og at bistå ved gennemførelse og opfølgning heraf 
e) at fremskaffe og give oplysninger om mulige finansieringskilder, at yde bistand i 
forbindelse med forelæggelsen til finansiering og i givet fald bistå med 
tilvejebringelsen af midler fra sådane kilder til industriprojekter i OLT 
f) at fremskaffe, indsamle, vurdere og give oplysningerne og råd om erhvervelse, 
tilpasning og udvikling af egnede industriteknologier i forbindelse med specifikke 
projekter og eventuelt bistå ved gennemførelsen af forsøgs- og demonstrations-
foranstaltninger. 
2. For at lette virkeliggørelsen af disse mål kan CIU ud over sin hovedvirksomhed: 
a) foretage undersøgelser, markedsundersøgelser og vurderinger og indsamle og 
formidle alle relevante oplysninger om vilkårene og mulighederne for industrielt 
samarbejde, især om det økonomiske klima og den behandling, som potentielle 
investrorer kan forvente, samt om mulighederne for levedygtige industriprojekter 
b) i egnede tilfælde medvirke ved fremme af afsætningen af varer, der er fremstillet i 
OLT, på de andre OLT's, AVS-staternes og Fællesskabets marked, med det formål 
at skabe gunstige betingelser for den bedst mulige udnyttelse af eksisterende eller 
fremtidig industrikapacitet 
c) at finde frem til beslutningstagere inden for industrien, igangsættere og økonomiske 
og finansielle beslutningstagere i Fællesskabet og OLT og tilrettelægge og formidle 
alle former for kontakter og møder mellem disse 
d) på grundlag af de behov, som OLT's kompetente myndigheder påpeger, identificere 
mulighederne for industriel uddannelse, hovedsagelig på arbejdspladsen, med henblik 
pa at opfylde OLT's eksisterende eller planlagte industrivirksomheders behov og om 
fornødent bistå ved gennemførelsen af hensigtsmæssige foranstaltninger 
/ ^ 
BILAG 3 
e) indsamle og formidle alle relevante oplysninger om OLT's industrielle potentiel og 
om udviklingen i Fællesskabet og OLT's industrisektor 
f) fremme underleverancer samt udbygning og konsolidering af regionale 
industriprojekter. 
/ <>l 
BILAG 4 
SUNDHED OG ERNÆRING 
Artikel 88 a 
1. Fællesskabet erkender, at sundhedssektoren er vigtig for en bæredygtig og 
selvbærende udvikling i OLT. Samarbejdet tager sigte på at gøre det lettere for så mange 
som muligt at få adgang til tilfredsstillende sundhedspleje og dermed på at fremme 
ligestilling og social retfærdighed, lindre lidelser, lette den økonomiske byrde i 
forbindelse med sygdom og død og tilskynde til, at lokalsamfundene reelt deltager i 
foranstaltninger til fremme af befolkningens sundhed og velfærd. 
Virkeliggørelsen af disse mål forudsætter: 
en systematisk og langsigtet indsats for at forbedre og udbygge sundhedssektoren 
opstilling af retningslinjer og nationale, samlede programmer på sundhedsområdet 
en bedre forvaltning og udnyttelse af de eksisterende menneskelige, finansielle og 
materielle ressourcer. 
2. Med henblik herpå tilstræbes det med samarbejdet inden for denne sektor at støtte et 
funktionelt og levedygtigt sundhedsvæsen, der ikke er for omkostningskrævende, der er 
kulturelt acceptabelt, geografisk tilgængeligt og teknisk kompetent. Der lægges i 
samarbejdet vægt på at tilskynde til en integreret indsats for oprettelse af 
sundhedstjenester, der er baseret på en udvidelse af det forebyggende sundhedsarbejde, 
forbedring af behandlingsarbejdet og den primære sundhedstjeneste, i overensstemmelse 
med politikken for den primære sundhedspleje. 
3. I forbindelse med samarbejdet inden for sundhedssektoren kan der lægges vægt på: 
forbedring og udvidelse af de primære sundhedstjenester samt udbygning af 
hospitalerne og vedligeholdelse af det udstyr, der anerkendes som værende væsentligt 
for, at hele sunhedssystemet kan fungere tilfredsstillende 
planlægning og forvaltning af sundhedssektoren, herunder styrkelse af statistik­
tjenesten, udformning af finansieringsstrategier for sundhedssektoren på nationalt og 
regionalt plan samt på distriktsplan, idet sidstnævnte er det mest velegnede sted for 
fremme at samordningen af de primære tjenester, for at yde en første 
specialbehandling og for at iværksætte programmer til udryddelse af udbredte 
sygdomme 
foranstaltninger til integration af den traditionelle medicin og moderne 
behandlingsmetoder 
^55 
BILAG 4 
programmer og strategier for den basale medicinforsyning, herunder lokale enheder 
til fremstilling al lægemidler og hjælpematerialer, idet der tages hensyn til den 
traditionelle farmakopé, navnlig for så vidt angår anvendelsen af lægeplanter, som 
skal undersøges og udvikles 
uddannelse af personale som led i et samlet program, herunder planlæggere inden 
for folkesundheden, overordnet personale, administratorer og specialister og det 
personale, der arbejder i marken, under hensyntagen til de reelle opgave, der skal 
udføres på hvert niveau 
stotte til uddannelses- og informationsprogrammer og -kampagner for udryddelse af 
endemiske sygdomme, forbedring af hygiejnen i det pågældende miljø, bekæmpelse 
af narkotikamisbrug smitsomme sygdomme og andre plager, der påvirker 
befolkningens sundhed, som led i de integrerede sundhedssystemer 
styrkelse i OLT af forskningsinstitutter, universitetsfakulteter og specialskoler, især 
inden for folkesundheden. 
MILJØ 
Artikel 16, stk. 2a 
Hvad angår import i Fællesskabbet af farligt affald fra OLT, finder Rådets forordning 
(EØF) nr. 259/93 af I. februar 1993 om overvågning af og kontrol med overførsel af 
affald inden for, til og fra Det Europæiske Fællesskab5 anvendelse. 
BFT nr. L 30 af 6.2.1993, s. I. 
# %U 
BILAG 5 
SAMHANDELSORDNING 
1. Artikel 101. stk. I. affattes således: 
"Varer med oprindelse i OLT fritages for importafgifter ved indførsel i 
Fællesskabet". 
2. Der indsættes følgende artikel 101. stk. 3a: 
"For varer, der er undergivet en ordning med institutionelle priser som led i den 
fælles landbrugspolitik, kan Kommissionen, hvis der konstateres risiko for 
markedsforstyrrelser som følge af samhandelen med disse varer mellem OLT og 
Fællesskabet, efter høring af de berørte myndigheder som led i 
partnerskabsproceduren som omhandlet i artikel 235, fastsætte en referenceprise for 
den pågældende vare. 
Referenceprisen fastsættes under hensyn OLT's økonomiske og sociale udviklingsmål 
på et niveau, som svarer til, hvad der er strengt nødvendigt til at overholde målene 
i traktatens artikel 39, og som sikrer mere favorable vilkår for varer med oprindelse 
i OLT end dem. der gælder ved indførsel af samme vare med oprindelse i et 
tredjeland, der modtager præferencebehandling i sin samhandel med Fællesskabet. 
Referenceprissystemet og de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at det 
overholdes, gennemføres efter proceduren i artikel 38 i forordning (EØF) nr. 136/666 
eller i givet fald i de andre tilsvarende artikler i de andre forordninger om fælles 
markedsordninger for landbrugsprodukter". 
Forordning om den fælles markedsordning for fedtstoffer, EFT nr. L 172 af 30.9.1966, s. I 
SS 
BILAG 5 
TEKNISK ÆNDRING VEDRØRENDE KUMULATION 
(Bilag II til afgørelse 91/482/EØF) 
I artikel 6, stk. 4, indsættes udtrykket "dog" og derefter hele teksten til den gamle artikel 
7. Artikel 7 udgår. Den nye artikel 6 affattes herefter således: 
"Artikel 6 
Kumulation 
1. Ved anvendelsen af dette afsnit betragtes OLT som værende et enkelt område. 
2. Såfremt varer, der er fuldt ud fremstillet i Fællesskabet eller i AVS-staterne 
bearbejdes eller forarbejdes i OLT, anses de for at være fuldt ud fremstillet i OLT. 
3. Bearbejdning eller forarbejdning foretaget i Fællesskabet eller i AVS-staterne anses 
for at være foretaget i OLT, såfremt materialerne senere bearbejdes eller forabrejdes i 
OLT. 
4. Stk. 2 og 3 finder anvendelse på enhver bearbejdning eller forarbejdning foretaget i 
OLT, herunder de i artikel 3, stk. 3, nævnte arbejdsprocesser. Varer med 
oprindelsesstatus bestående af materialer, der er fuldt ud fremstillet eller tilstrækkeligt 
forarbejdet i to eller flere OLT eller i en eller flere AVS-stater og i en eller flere OLT, 
betragtes dog som varer med oprindelse i det OLT eller den AVS-stat, hvor den sidste 
bearbejdning eller forarbejdning har fundet sted, såfremt denne bearbejdning eller 
forarbejdning ikke falder ind under de utilstrækkelige arbejdsprocesser, der er nævnt i 
arlikel 3, stk. 3, eller en kombination heraf." 
DE KANARISKE ØER 
(Bilag II til afgørelse 91/482/EØF) 
I afsnit IV i bilag II "DE KANARISKE ØER, CEUTA OG MELILLA" og i artikel 3 
som udgør dette afsnit, udgår udtrykket "De Kanariske Øer". 
5C 
BILAG 5 
ROM 
(Bilag V til afgørelse 91/482/EØF) 
Fra den I. januar 1996 erstattes bilag V med følgende tekst: 
" I. Den gældende ordning for indførsel af varer henhørende under KN-kode 2208 40 10, 
2208 40 90, 2208 90 11 og 2208 90 19 med oprindelse i OLT vil kunne tages op til 
fornyet overvejelse, såfremt indførslerne af disse varer vokser i et sådant omfang, 
at det kan skade produktionen af fællesskabsrom, særlig traditionel rom. 
2. Rådet fastsætter i givet fald med kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen de 
nødvendige gennemførelsesbestemmelser til stk. 1." 
• ^ 
BILAG 6 
ORDNINGEN VEDRØRENDE ETABLERING OG TJENESTEYDELSER 
Artikel 232 
(Den understregede tekst udgør de foreslåede ændringer) 
For så vidt angår de ordninger, der finder anvendelse i forbindelse med etablering og 
tjenesteydelser, 
må medlemsstaterne ikke forskelsbehandle OLT's statsborgere, selskaber og 
virksomheder, 
må OLT's kompetente myndigheder ikke forskelsbehandle medlemsstaternes 
statsborgere, selskaber og virksomheder, 
if. traktatens artikel 132. stk. 5. jf dog stk. 1 og 2 nedenfor. 
1. OLT's kompetente myndigheder kan dog udarbejde forskrifter, som til fordel for dets 
egne indbyggere og del lokale erhvervsliv tillader at gøre undtagelser fra de regler, 
der normalt gælder for statsborgere, selskaber og virksomheder fra medlemsstaterne, 
når de pågældende forskrifter begrænses til sektorer, der er følsomme for det 
pågældende OLT's økonomi og indgår i målsætningen om at fremme og støtte den 
lokale beskæftigelse. 
a) Disse undtagelser kan indrømmes af Kommissionen efter anmodning fra det 
påfgældende OLT's kompetente myndigheder og efter samråd inden for 
rammerne af den i artikel 234-236 omhandlede procedure for partnerskab. 
b) Anmodningen skal begrundes, idet bl.a. de berørte sektorer samt varigheden 
og de øvrige påtænkte bestemmelser skal angives. Den meddeles 
Kommissionen, som underretter medlemsstaterne derom og træffer afgørelse 
inden tre måneder. Har Kommissionen ikke udtalt sig inden for denne frist, 
betragtes undtagelsen som godkendt. 
c) Undtagelserne offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende. 
2. Er en medlemsstat for en given aktivitet i henhold til fællesskabsretten eller, hvor 
sådanne bestemmelser ikke findes, den nationale ret ikke forpligtet til at sikre 
indbyggere i et OLT, som er statsborgere i en medlemsstat, eller som har en for det 
pågældende OLT særegen juridisk status, samt sådanne selskaber eller virksomheder 
som defineret i artikel 233, som er etableret der, at der ikke sker forskelsbehandling, 
er det pågældende OLT's myndigheder ikke forpligtet til ikke at udøve 
forskelsbehandling. 
<r tf 
BILAG 6 
Artikel 233a 
1. OLT er omfattet af Fællesskabets tilsagn på grundlag af mestbegunstigelsesklausulen 
inden for rammerne af i\cn almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser 
(GATS). 
2. For så vidt angår ordningen for handel med tjenesteydelser, indrømmer OLT 
statsborgere, selskaber og virksomheder fra medlemsstaterne en behandling, der ikke 
er mindre gunstig end den, de indrømmer statsborgere, selskaber og virksomheder 
fra tredjelande. 
Artikel 233b 
Med henblik på, at der til sin tid opnås anerkendelse af erhvervskvalitikationer erhvervet 
i OLT indleder Kommissionen sammen med de interesserede medlemsstater et forarbejde 
med eventuel opstilling af en liste over erhvervskvalifikationer, som deres statsborgere 
har opnået i OLT, og som kan anerkendes i medlemsstaterne, forudsat at disse 
kvalifikationer opfylder de mindstekrav i uddannelseshenseende, som Fællesskabet har 
fastsat. 
<n 

ISSN 0254-1459 
KOM(94) 538 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 01 
Katalognummer : CB-CO-94-565-DA-C 
ISBN 92-77-82896-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
O