MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET FINANSIEL PROGRAMMERING 2002-2006 Udgiftsområde 3 og 4 i de finansielle overslag

De finansielle overslag er en generel ramme, der er baseret på brede udgiftskategorier. Disse kategorier må udspecificeres nærmere, hvis Kommissionen skal kunne foretage en planlægning på mellemlang sigt. Udgiftsrammen for 2000-2006 er vedtaget efter Det Europæiske Råds møde i Berlin om Agenda 2000 og indgår som en integrerende del af den interinstitutionelle aftale om forbedring af budgetproceduren. Den udgør imidlertid ikke en flerårig finansiel programmering. Den finansielle programmering er et værktøj, der gør det muligt for Kommissionens tjenestegrene at programmere de forskellige fællesskabspolitikker og -foranstaltninger. Ifølge en aftale, der blev indgået med budgetmyndigheden i juli 2000 skal der foretages en systematisk undersøgelse af, hvorvidt de planlagte programmer er forenelige med de finansielle overslag. Kommissionen har påtaget sig at vedtage den finansielle programmering af udgiftsområde 3 (interne politikker) og 4 (foranstaltningerne udadtil) og at fremsende denne til budgetmyndigheden.

Prognoserne er fortsat vejledende og foregriber ikke nogen afgørelser, der måtte blive truffet i forbindelse med kommende budgetprocedurer, eller noget kommende initiativ fra Kommissionens side til nogen nye programmer, der omfatter flere regnskabsår.

Den finansielle programmering af udgiftsområde 3 og 4 i de finansielle overslag for perioden 2000-2006

(1) Udgiftsområde 3: Interne politikker

De vedlagte tabeller dækker perioden 2000 - 2006. For 2000-2002 er de pågældende beløb dem, der allerede er vedtaget eller foreslået i forbindelse med de respektive budgetprocedurer. Af hensyn til sammenhængen følger prognoserne for 2003-2006 kontoplanen i det foreløbige budgetforslag for 2002.

Det skal bemærkes, at for så vidt angår tildelingen til interne politikker er over 4/5 af udgifterne forud fastsat gennem de beløb, der ved den fælles beslutningsprocedure er vedtaget til flerårige programmer, hvortil kommer et mindre antal vigtige programmer, som omfatter referencebeløb.

Der kan således skelnes mellem tre udgiftstyper:

-De flerårige programmer, vedtagne eller foreslåede, for hvilke beløbene er programmeret i overensstemmelse med den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om medtagelse af finansielle bestemmelser i lovgivningsbeslutninger. Der er her tale om to kategorier: programmer, der allerede er vedtaget af den lovgivende myndighed (anført i tabellerne som "d" for vedtagne eller "c" for vedtaget efter den fælles beslutningsprocedure), og programmer, som er blevet foreslået af Kommissionen, men som endnu ikke er vedtaget af den lovgivende myndighed (anført i tabellerne som "p").

-De flerårige programmer, der vil udløbe, og for hvilke der endnu ikke er foreslået en forlængelse eller fornyelse. Disse beløb ekstrapoleres i de fleste tilfælde ved hjælp af en vækstrate på 2 % om året, det samme som den forventede budgetdeflator (anført i tabellerne som "e" med tallene i kursiv).

-De foranstaltninger, der ikke er baseret på flerårige programmer, og som er samlet under betegnelsen "andre foranstaltninger"; de forventes i de fleste tilfælde at vokse parallelt med budgetdeflatoren (2 % om året) begyndende i det foreløbige budgetforslag for 2002.

Den finansielle programmering er vist pr. budgetafsnit. Inden for hvert afsnit er de flerårige programmer anført særskilt, mens beløbene for andre foranstaltninger er anført sammen.

(a) Bemærkninger

Lofterne for udgiftsområde 3 i perioden 2000-2006 er de lofter i de finansielle overslag, der er vedtaget for denne periode, udtrykt i løbende priser. Prognoserne for de enkelte politikker, som endnu ikke er omfattet af en budgetmæssig eller lovgivningsmæssig beslutning, følger i hovedsagen mekanisk den ovenfor beskrevne procedure: dvs. at der er anvendt en vækstrate på 2 % om året, undtagen når der er god grund til at antage, at udgifterne enten forbliver på det nuværende niveau, eller at de øges hurtigere for at afspejle de politiske prioriteringer.

Der skal gøres opmærksom på følgende:

-Forskning og teknologisk udvikling (FTU): FTU er fortsat det største udgiftsområde (mere end 60 % af udgiftsområde 3). Tildelingerne for perioden 2000-2002 svarer til programmeringen for 5. rammeprogram plus det beløb, der blev fjernet i 1999 (120 mio. EUR) på grund af de uopsættelige behov for bevillinger til genopbygning af Kosovo. Således omfatter det forudsete beløb for 2002 på 4,055 mia. EUR 45 mio. EUR, som svarer til den sidste tranche af ovennævnte beløb til genopbygning.

-2002 er ikke blot det sidste år af det 5-årige rammeprogram, men også det år, hvor det nye rammeprogram lanceres. Til det nye program foreslår Kommissionen et rammebeløb på 17,5 mia. EUR for perioden 2003-2006.

-En række større programmer (over 30 mio. EUR i gennemsnit pr. år) er blevet vedtaget siden det første år af de nuværende finansielle overslag:

-efter den fælles beslutningsprocedure: SOCRATES 2000-2006 (B3-1001), Ungdomsanliggender 2000-2006 (B3-1010), Kultur 2000-2004 (B3-2008), FTU 2000-2006 (Transport B5-700, Energi B5-710, Telekommunikationsnet B5-720), LIFE III 2000-2004 (B4-320);

-ved Rådets beslutning om en finansiel ramme: LEONARDO 2000-2006 (B3-1021), MEDIA PLUS 2001-2005 (B3-201), Initiativ og iværksætterånd 2001-2005 (B5-510 og B5-511), Europæisk flygtningefond 2000-2004 (B5-81).

-Der er taget højde for den store politiske betydning, der tillægges foranstaltninger vedrørende offentlig sundhed. Der blev i maj 2000 foreslået et nyt program for 2001-2006. Under afventning af vedtagelsen af denne nye strategi på sundhedsområdet er de seks programmer, som skulle afsluttes ultimo 2000 og ultimo 2001, blevet forlænget indtil ultimo 2002 (B3-4308). Den samme politiske betydning er tillagt området levnedsmiddelsikkerhed (B3-4), hvor der påtænkes oprettet en europæisk levnedsmiddelmyndighed, og luftfarts- og søfartssikkerhed (B2-7), hvor der er foreslået oprettet to agenturer.

-Nærværende finansielle programmering viser en nedgang inden for en række områder på grund af, at visse foranstaltninger nærmer sig deres afslutning. Dette gælder f.eks. fra 2003 områderne "information og kommunikation" (B3-3), hovedsagelig som følge af afslutningen af informationskampagnen om euroen. Ethvert nyt initiativ, som afløser disse foranstaltninger, vil som nedenfor omtalt skulle afholdes over den disponible margen under loftet for udgiftsområdet.

-Programmeringen er foretaget inden for rammerne af de lofter, der er fastsat for EU i dens nuværende sammensætning med 15 medlemsstater. Lofterne vil blive tilpasset ved udvidelsen for at tage hensyn til udgiftsbehovene i kraft af udvidelsen, hvilket er i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i den interinstitutionelle aftale.

(b) Disponibel margen under loftet for udgiftsområdet

Der skal knyttes nogle bemærkninger til margenen mellem den nuværende finansielle programmering af udgiftsområde 3 og loftet for dette udgiftsområde i de finansielle overslag:

-Programmeringen af udgiftsområde 3 viser en mere eller mindre konstant margen på 190-270 mio. EUR for årene 2003-2005, som når op på omkring 350 mio. EUR ved slutningen af programmeringsperioden (2006). Det bør dog ikke glemmes, at denne programmering er baseret på en hypotese om en årlig budgetdeflator på 2 % fra 2002. Hvis dette ikke bekræftes, og hvis deflatoren er under 0,5 procentpoint, skal loftet nedsættes, og margenen vil være ca. 150 mio. mindre i 2006.

>TABELPOSITION>

-Margenen skal også kunne dække omkostningerne ved nye forberedende foranstaltninger, pilotprojekter eller andre eventuelle foranstaltninger som reaktion på nye omstændigheder. I fortsættelse af forberedende foranstaltninger kan det være nødvendigt, at Kommissionen foreslår nye programmer, hvor hverken omfanget eller de budgetmæssige tildelinger kan forudses på nuværende tidspunkt.

>TABELPOSITION>

FORKLARING:

d: er besluttet

c: fælles beslutningstagning

p: forslag til Rådets beslutning

e: skøn (tal i kursiv)

pc: forslag til fælles beslutningstagning

pm: skal afgøres senere

vækstrate: årlig gennemsnitlig vækstrate for perioden 2000-2006

06/01: vækstrate 2006/2000 // Bemærk:

Tal i "fed" er udgiftsområdet i alt.

Tal i "kursiv" er skøn foretaget på grundlag af en gennemsnitlig årlig vækstrate på 2 %

(2) Udgiftsområde 4: Foranstaltninger udadtil

Præsentationen af programmeringen for udgiftsområde 4 "Foranstaltninger udadtil" følger samme fremgangsmåde som den, der blev anvendt for udgiftsområde 3. Derfor er de beløb, der anvendes for 2000 og 2001, de beløb, der er besluttet af budgetmyndigheden efter den årlige procedure. Tallene for 2002 er dem, der er anvendt i det foreløbige budgetforslag for 2002.

I modsætning til udgiftsområde 3, hvor de forskellige programmer svarer til specifikke budgetposter, foretages gennemgangen af udgiftsområde 4 enten efter bevillinger til geografiske områder (omfattende forskellige budgetposter) eller efter tematiske foranstaltninger. Som følge heraf kan vedtagelsen - eller udløbet - af et enkelt retsgrundlag ikke identificeres i tabellen; men udviklingen i de geografiske eller tematiske kapitler i perioden tager højde for eventuelle ændringer i programmerne.

(a) Perioden 2000-2006: Generelle bemærkninger

De geopolitiske begivenheder i de senere år i de central- og østeuropæiske lande har i vid udstrækning haft indflydelse på EU's foranstaltninger udadtil. Således er de fleste af de større EU-bistandsprogrammer (MEDA, TACIS og CARDS) blevet oprettet i løbet af de sidste ti år (PHARE i 1989). Især fra 1995 har Fællesskabet vedtaget nye strategier for EU's udvidelse med de associerede central- og østeuropæiske lande og for en styrkelse af partnerskabet mellem EU og tredjelande i Middelhavsområdet, de nye uafhængige stater og udviklingslandene i Asien og Latinamerika. Som følge af rækken af konflikter og naturkatastrofer i forskellige dele af verden (f.eks. Centralafrika, Balkan, Centralamerika og Østtimor) er EU's kriseindsats øget betydeligt i de senere år.

På Fællesskabets budget er de årlige forpligtelsesbevillinger til foranstaltninger udadtil øget fra 1,9 mia. EUR i 1990 til 8,2 mia. EUR i 2000 og 8,6 mia. EUR i 2001 (inklusive førtiltrædelsesstrategien, som i 2001 udgør 1,62 mia. EUR for PHARE, 1,08 mia. for ISPA og 540 mio. for SAPARD).

Ifølge de finansielle overslag, som indgår i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 er loftet for udgiftsområde 4 øget fra 4,627 mia. EUR i til 4,787 mia. EUR i 2006, i faste 2000-priser. De yderligere finansielle behov til Balkanområdet har imidlertid væsentligt ændret den oprindelige programmering: eftersom det ikke har været muligt at foretage en revision af de finansielle overslag - specielt ikke en forhøjelse af loftet for udgiftsområde 4 - er disse supplerende behov - ud over anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet i 2000 og 2001 - blevet dækket gennem en revision af strategierne over for tredjelande. I praksis har Kommissionen gjort en stor indsats for at omfordele midler inden for udgiftsområde 4, efter en række specifikke kriterier.

Omfordelingen tager bl.a. hensyn til følgende aspekter:

-visse regioners geopolitiske vægt og prioritering

-programmernes prioritering af bekæmpelse af fattigdom

-Kommissionens erfaringer med forvaltningen af disse programmer

(b) Den finansielle programmering af udgiftsområde 4: De vigtigste elementer

Som ovenfor nævnt omfattede den finansielle programmering, der ledsagede FBF 2001, et forslag til revision af de finansielle overslag med henblik på at imødekomme de store bevillingsbehov til finansiering af programmet for Balkanområdet. Det var dog ikke muligt for budgetmyndigheden at nå til enighed om en sådan revision.

Desuden har vedtagelsen - eller fornyelsen - i 2000 af en række omfattende bistandsprogrammer, såsom CARDS, MEDA OG TACIS klart haft betydning for programmeringen af udgiftsområde 4.

Den nye programmering er forenelig med de referencebeløb, som Rådet har fastsat for MEDA (5,35 mia. EUR) og CARDS (4,65 mia. EUR); hvad angår de øvrige aktioner udviser den finansielle programmering forholdsvis mindre ændringer i forhold til den, der blev vedtaget af Kommissionen i maj 2000.

For så vidt angår de nye uafhængige stater er udgiftsrammen fastsat til 3,66 mia. EUR, hvilket er højere end den ramme, der blev vedtaget af Rådet for TACIS-programmet (3,138 mia. EUR). Selv om dette beløb er lidt lavere end beløbsrammen på 3,68 mia. EUR, som indgik i sidste års programmering (en nedsættelse på ca. 24 mio. EUR) vil det gøre det muligt for Kommissionen at sikre, at den makro-finansielle bistand i hele referenceperioden er på et passende niveau.

For de sidste fire år af perioden (dvs. 2003-2006) vil margenen stige fra 211 mio. EUR til 400 mio. EUR. Denne margen vil gøre det muligt for Kommissionen at imødegå uforudsete begivenheder på området forbindelser udadtil og at forhøje bevillingerne til programmer over for tredjelande, når det er nødvendigt.

Det samlede foreslåede beløb for udgiftsområde 4 i 2002 er 4,82 mia. EUR, hvilket er lavere end det beløb, der blev vedtaget for 2001-budgettet. Dette skyldes anvendelsen af fleksibilitetsinstrumentet (200 mio. EUR) i 2001, som har gjort det muligt at yde en passende bistand til Balkan, uden at det i væsentlig grad har berørt de øvrige programmer for bistand til tredjelande.

Den prioritering, som Kommissionen har foretaget for 2002 af forbindelserne udadtil, af samarbejdet med Middelhavslandene og af udviklingssamarbejdet (for ikke at tale om førtiltrædelsesstrategien, som henhører under udgiftsområde 7), repræsenterer også målsætninger på mellemlang sigt.

Middelhavsområdet er derfor et privilegeret område for samarbejde, og dette er baggrunden for den finansielle rammes størrelse. Det er nødvendigt, at EU knytter tættere forbindelser til sine umiddelbare naboer og støtter dem i deres bestræbelser på at opnå stabilitet og indføre demokrati. Imidlertid er det - når det gælder effektivitet og resultater - nødvendigt at forbedre forvaltningen af programmerne, især MEDA. Derfor er det berettiget at begrænse forpligtelsesbevillingerne på dette stadium og at lade dem stige imod slutningen af programmeringsperioden.

For så vidt angår andre regionale aktioner, såsom det tekniske og økonomiske samarbejde med Asien og Latinamerika, fokuseres der på fattigdomslempelse, med særlig støtte til sundheds- og uddannelsessektoren. Men medens beløbsrammen til Asien udviser en årlig stigning i løbet af perioden (+1,4 %), vil bistanden til Latinamerika blive lettere nedskåret (en årlig gennemsnitlig nedsættelse på 1,1 %); dette skyldes hovedsagelig de dårlige resultater med gennemførelsen samt udfasningen af specifikke programmer (f.eks. genopbygning i Centralamerika efter Mitch). Forhåbentlig vil den igangværende rationalisering af forvaltningen af bistandsprogrammer over for tredjelande bevirke, at Fællesskabets bistand til dette område bliver mere effektiv.

For så vidt angår Balkanområdet er formålet med CARDS-programmet at sikre det lovgivningsmæssige og budgetmæssige grundlag for EF's aktiviteter i Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, FYROM og Republikken Jugoslavien (Serbien, Kosovo og Montenegro). Programmet forudser stabile eller faldende beløbsrammer (Bosnien-Hercegovina), undtagen for Montenegro, Kroatien, Kosovo og Serbien, hvor de politiske forandringer gør det berettiget at forhøje bistanden (dette har været muligt i 2000 og 2001 ved anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet).

Hvad angår Sydafrika har bistandsprogrammet høj politisk relevans, samtidig med at det er fattigdomsfokuseret; derfor vil den finansielle indsats blive videreført på det nuværende niveau i hele perioden (forordningen, som er vedtaget efter den fælles beslutningsprocedure, forudser en årlig tildeling på 125 mio. EUR).

Med hensyn til de tematiske områder foreslår Kommissionen at øge de samlede bevillinger til fødevarehjælp (en årlig stigning på 2,7 %). Denne hjælp tager sigte på fattige befolkninger, og det er derfor nødvendigt med en vedvarende finansiel indsats.

Hvad angår "andet samarbejde" vil den samlede bistand blive gjort til genstand for en gennemsnitlig årlig nedskæring på 0,5 %, hovedsagelig på grund af de nye overslag over de finansielle behov til fiskeriaftaler (især med Marokko). Inden for dette afsnit er der allerede gjort en stor rationaliseringsindsats, eftersom visse budgetposter er blevet omgrupperet efter deres tematiske tilhørsforhold, hvad enten dette er geografisk, miljømæssigt eller socialt, eller efter den endelige modtager (ngo'er).

Den humanitære bistand bør ikke nedskæres i betragtning af dens gode resultater, synlighed og fokusering på de fattigste kriseramte befolkninger. Den gennemsnitlige årlige forøgelse vil være på 1 %.

Endelig vil førtiltrædelsesstøtten til Cypern, Malta og Tyrkiet fortsat skulle finansieres under udgiftsområde 4; en overførsel af disse midler ville først være mulig efter en revision af de finansielle overslag. I øjeblikket har Cypern og Malta deres egne specifikke førtiltrædelsesinstrumenter, medens retsgrundlaget for Tyrkiet er under forberedelse (der skal mindes om, at størstedelen af den finansielle bistand til Tyrkiet kommer fra MEDA-programmet).

Kommissionen mener, at nærværende programmering muliggør, at der gradvis over hele perioden kan opbygges en margen, der gør det muligt at dække visse uforudsete udgifter inden for området forbindelser udadtil, at øge programmerne, når det er nødvendigt, ligesom der tages højde for eventuelle deflatorudsving. Den flerårige programmering er vejledende.

Som konklusion mener Kommissionen, at nærværende forslag er i overensstemmelse med Kommissionens målsætninger på mellemlang sigt. Den anvendte strategi sikrer en passende balance mellem behovet for at støtte de regioner, der har geopolitisk betydning for EU, og forpligtelsen til at sikre en passende finansiel bistand til de fattigere områder i verden som helhed. Forslaget overholder også de rammer, de finansielle overslag giver, og tager hensyn til de tidligere og nuværende resultater af de forskellige programmer, samtidig med at det giver mulighed for at øge bevillingerne til programmer på baggrund af resultater og nye behov.

>TABELPOSITION>