•ffj> 
Ml' 
i/l 
'fell P" KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 12 12.1997 
KOM(97) 633 endelig udg. 
Rapport i henhold til forordning (EF) nr. 1404/96, 
artikel 7, stk. 3. 
LIFE 
(Forelagt af Kommissionen) 

Indholdsfortegnelse 
page 
0. RESUME 3 
1. INDLEDNING 4 
1.1. BAGGRUNDEN FOR RAPPORTEN 4 
1.2. BESKRIVELSE AF LIFE. 5 
2. LIFENATUR 6 
2.1. INDKOMNE OG SAMFINANSIEREDE PROJEKTER 6 
2.2. FINANSSTYRING 8 
2.3. PROJEKTERNES GEOGRAFISKE FORDELING 8 
2.4. TYPER AF SAMFINANSIEREDE PROJEKTER 8 
Z.LIFEMIUØ 10 
3.1. INDKOMNE OG SAMFINANSIEREDE PROJEKTER 10 
3.2. FINANSSTYRING 11 
3.3. PROJEKTERNES GEOGRAFISKE FORDELING 12 
3.4. TYPER AF SAMFINANSIEREDE PROJEKTER , 12 
4. LIFE TREDJELANDE. 13 
4.1. INDKOMNE OG SAMFINANSIEREDE PROJEKTER 14 
4.2. FINANSSTYRING 15 
4.3. PROJEKTERNES GEOGRAFISKE FORDELING 15 
4.4. TYPER AF FINANSIEREDE PROJEKTER OG BEMÆRKNINGER 15 
5. SAMMENFATTENDE KONKLUSION 16 
2-
RESUME 
Denne rapport er udarbejdet på grundlag af artikel 7, stk. 3, i forordningen om miljøets 
finansielle instrument (Rådets Li/fe-forordning1 EØF nr. 1973/92 af 21. maj 1992, som 
ændret ved Rådets fororning2 EØF nr. 1404/96 af 15. juli 1996). Den står desuden i 
forbindelse med initiativet "Sound and Efficient Management" (SEM 2000). I henhold til 
artikel 7, stk. 3, og artikel 14 i Li/fe-forordningen skal der i to rapporter foretages en 
evaluering af referencebeløbet for Life II inkl. eventuelle ændringer til forordningen med 
henblik på videreførelse af aktionen ud over anden etape. Kommissionen har besluttet at 
foretage én evaluering pr. etape. Dette er den første rapport i henhold til artikel 7, stk. 3, 
og omfatter forløbet af Life indtil nu. Den indeholder en skitse af nedennævnte etaper i 
evalueringen og gør det muligt at bedømme iværksættelsen af forordningen, målenes 
relevans og opfyldelse, samt om projektets logik kan holde. I den anden rapport vil der 
blive stillet forslag til eventuelle ændringer med henblik på aktionens videreførelse. Den 
forventes desuden at kunne gavne målretningen for kommende aktioner. 
Nærværende rapport indeholder en oversigt over iværksættelsen af Life opdelt i tre 
komponenter, dvs.: naturbeskyttelse (Life natur), demonstrationsaktioner til fordel for 
industri og lokale myndigheder (Life miljø) og aktioner for samarbejde med tredjelande 
med Middelhavs- eller Østersøkyst - med undtagelse af de lande i Central- og Østeuropa, 
der har indgået associeringsaftaler med Den Europæiske Union (Life tredjelande). 
Siden 1996 har Kommissionen fået forelagt ca. 900 projekter om året. Heraf kan en 
tredjedel erklæres støtteberettigede. Kun halvdelen af disse støtteberettigede projekter 
kan samfinansieres fra de aktuelt disponible finansielle midler. Dvs. at det finansielle 
instrument Life med fordel i perioden 1996 til 1999 kunne bruge flere ressourcer også 
udover det aktuelle referencebeløb på 450 mio. ECU. Alligevel har Kommissionen af 
hensyn til budgetstramningen rundet det nødvendigt at forelægge Budgetmyndigheden et 
udkast uden forhøjede bevillinger, dvs. at man med det ansøgte beløb til Life-
instrumentet ikke kan nå op på det referencebeløb, der oprindeligt var planlagt for den 
samlede periode. 
1 EF-tidende nr. L 206 af 22/07/1992 s.0001 
Finsk specialudgave ....:T 15 bind 11 s. 108 
Svensk specialudgave ....:T 15 bind 11 s. 108 
2 EF-Tidende Nr. L181 af 20/07/19% s. 0001 
1. INDLEDNING 
1.1. Baggrunden for rapporten 
Det finansielle instrument for miljøet med betegnelsen Life er baseret på Rådets 
forordning1 EØF nr. 1973/92 af 21. maj 1992, som ændret ved Rådets foroming2 
EØFnr. 1404/96 af 15. juli. 
Denne forordning indeholder i artikel 7, stk. 3, og artikel 14 følgende 
bestemmelser: 
"På grundlag af en rapport, som Kommissionen aflægger inden den 30. september 
1997, undersøger Rådet inden den 31. december 1997 referencegrundlaget med 
henblik på eventuelt at revidere det efter traktatens procedurer som led i de 
finansielle overslag og under hensyn til de modtagne ansøgninger" (art. 7, stk. 3). 
"Senest den 31. december 1998 forelægger Kommissionen en rapport for Europa-
Parlamentet og Rådet med status over anvendelsen af denne forordning samt om 
udnyttelsen af bevillingerne, og fremsætter forslag til de eventuelle tilpasninger, 
der skal foretages med henblik på aktionens videreførelse efter anden etape." (art. 
14). 
Initiativet "Sound and Efficient Management" (SEM 2000), som er 
udgangspunktet for begge disse rapporter anbefaler en forudgående, systematisk 
evaluering af alle fællesskabsprogrammer, der finansierer flere forskellige aktioner; 
man ønsker at kende de ressourcemæssige konsekvenser, inden beslutningerne 
træffes. I forbindelse med revisionen af Li/fc-instrumentet har Kommissionen i 
betragtning af den korte tid mellem de to rapporter besluttet at foretage en etapevis 
evaluering. 
Nærværende rapport omfatter en beskrivelse af iværksættelsen af Life op til i dag, 
en skitsering af de følgende evalueringsetaper og en udtalelse om en eventuel 
justering af referencebeløbet. 
Her må man nemlig ikke glemme, at ved gennemgang af Kommissionens forslag 
om videreførelse af Li/fe-aktionen inden for anden etape fra 1996 til 1999, var 
fastsættelsen af referencebeløbet genstand for debat både i Rådet og Parlamentet. 
Parlamentet gik ind for et referencebeløb på 800 mio. ECU for perioden 1996-
1999. Rådet fandt, at man med de aktuelle budgetudsigter ikke kunne afse mere 
end 450 mio. ECU. 
Imidlertid medgav Rådet, at man i betragtning af de miljømæssige behov, som 
instrumentet dækker, burde åbne mulighed for en nyvurdering af referencebeløbet 
ved udgangen af 1997. 
Nærværende rapport rækker derfor længere end blot at være en gennemgang af de 
indsendte ansøgninger. Den indeholder en bedømmelse af de ekstra finansielle 
behov, som kan forventes at opstå i 1998 og 1999, fordi Life omfattes af så stor 
interesse fra medlemsstaternes side, og fordi såvel offentlige som private 
tilbudsgivere stiller med helt legitime forventninger. 
Den rapport, der nævnes i forordningens artikel 14, skal omhandle resultaterne af 
en grundig evaluering, som Kommissionen har overdraget til eksterne eksperter. 
Deres arbejde afsluttes i juni 1998. 
Denne grundige evaluering har til formål at bedømme effektiviteten ved 
anvendelsen af instrumentet og opfyldelsen af målene samt målenes relevans og 
værdien af de tanker, der ligger bag programmet. Der vil blive givet råd om 
eventuelle tilpasninger med henblik på de videre aktioner i næste etape. Desuden 
vil den bidrage til en bedre målretning af kommende aktioner. 
Helt konkret vil der blive tale om at besvare følgende spørgsmål: 
• Bidrager fælleskabsinstrumentet til udvikling og anvendelse af den fælles politik 
og lovgivning på miljøområdet og i givet fald hvordan? 
• Har fællesskabsinstrumentet en positiv virkning på andre af Fællesskabets 
politikker eller instrumenter? 
• Har udvælgelsesproceduren for indsendte projekter sikret, at de valgte projekter 
nu også svarer til kriterierne if. forordningen? 
• Er de finansielle ressourcer blevet anvendt med relevans eller skal 
tilkendelsesvilkårene ændres? 
• Hvorledes vurderes instrumentets potentiale på længere sigt? lang sigt? 
1.2. Beskrivelse af Life 
1.2.1. Den generelle målsætning for Life er at bidrage til udvikling og 
implementering af Fællesskabets miljøpolitik og -lovgivning (Li/fe-
forordningen, artikel 1) gennem særlige, samfinansierede aktioner på de 
støtteberettigede områder. 
1.2.2. De støtteberettigede omrader vedrører: 
• aktioner til naturbeskyttelse (Life natur), 
• demonstrationsaktioner til fordel for industri og lokale myndigheder 
(Life miljø), 
• aktioner til samarbejde med tredjelande med Middelhavs- eller 
Østersøkyst - med undtagelse af de lande i Central- og Østeuropa, der 
har indgået associeringsaftaler med Den Europæiske Union (Life 
tredjelande). 
If. Li/k-forordningen skal 92% af bevillingerne gå til aktioner på 
Fællesskabets territorium, hvoraf halvdelen til naturbeskyttelse, og 5% til 
tredjelandene. De resterende 3% er beregnet til ledsageforanstaltninger. 
1.2.3. Life har siden 1992 givet anledning til indsendelse af næsten 6500 
projektforslag, hvoraf næsten en tredjedel kunne godkendes til støtte. Ca. 
halvdelen af de godkendte forslag er samfinansieret til et samlet beløb af 
542 mio. ECU. Ca. 750 projekter er under gennemførelse. 
1.2.4. Man udarbejdede fra og med 1996 tre informationsbrochurer om Life 
natur, Life miljø og Life tredjelande. På grundlag af indvunden erfaring 
-5 
blev det muligt at give en bedre definition af finansieringsinstrumentets 
aktionsfelt. 
Samtidig har informationsbrochure og -møder for potentielle ansøgere 
bidraget til af højne kvaliteten af de indsendte forslag både teknisk og 
finansielt. 
1.2.5. Evaluering af projektforslagene er specielt tilpasset hver af de tre aktivitetssektorer. 
• For Life natur har Kommissionen med videnskabelig støtte fra eksterne 
konsulenter gennemført en første udvælgelse blandt de formelt antagelige 
ansøgninger, som også kunne godkendes ifølge forordningens kriterier. Dernæst 
foreslår Kommissionen en liste over de bedste projekter på fællesskabsplan og 
sender den gennem levestedsudvalget til udtalelse i medlemsstaterne. 
• For Life miljø foretages en parallel evaluering i medlemsstaterne og 
Kommissionen. Ved en bilateral forhandling enes man om en kort liste (short 
list) over projekter, som dernæst gennemgås af grupper af uafhængige 
eksperter. Ud fra denne tredobbelte evaluering foreslår Kommissionen en liste 
over finansieringsværdige projekter, som forelægges til udtalelse i 
styrelsesudvalget for Life bestående af repræsentanter for medlemsstaterne. 
• For Life tredjelande er evalueringsproceduren meget lig den procedure, der 
anvendes for Life miljø, blot med den forskel, at de uafhængige eksperters 
evaluering omfatter samtlige de forslag, som anses for formelt støtteberettigede. 
2. LIFE NATUR 
2.1. Indkomne og samfinansierede projekter 
Mellem 1992 og 1997 modtog Kommissionen 1308 ansøgninger om 
samfinansiering under Life natur til en samlet sum af 1328 mio. ECU. 
Med de finansielle midler, der var til rådighed, kunne 299 projekter samfinansieres 
til et samlet beløb af 239,5 mio. ECU. 
6-
Følgende tabel giver de detaljerede data år for år. 
tabel nr. 1 
1. Antal indkomne projekter 
2. Ansøgt bidrag {mio. ECU) 
3. Antal støtteberettigede 
projekter 
4. Tilkendt bidrag (mio. ECU) 
5. Antal finansierede projekter 
6. Tildelt finansielt bidrag 
(mio. ECU) Lifel 
92 
(EUR 12) 
86 
227 
-
-
35 
36,9 93 
(EUR 12) 
198 
294 
80 
1863 
22 
20,6 94 
(EUR 12) 
296 
270 
116 
153 
47 
47,7 95 
(EUR 15) 
313 
235 
139 
139 
72 
48,5 Life II 
96 
(EUR 15) 
241 
174 
123 
93 
63 
43,4 97 
(EUR 15) 
174 
128 
97 
76 
60 
42,4 
(Beløbene er afrundet til nærmeste million ECU og står for samfinansieringen fra 
Fællesskabet, som normalt ligger mellem 50 og 75% af det samlede budget.) 
Følgende data kan ikke fortolkes uden sammenhæng med baggrunden for 
beslutningerne. 
• Nogle af projekterne ligger i anden fase af et igangværende projekt. Ana/e 
omfatter flere modtagere, der virker i flere regioner eller medlemsstater. 
• I 1995 blev den ny brochure tilpasset efter de aktionstyper, der var specifikke 
; for naturprojekternç; her anmodes ansøgerne om at afgrænse og planlægge de 
påtænkte aktioner bedre. På kort sigt (1995-1996) betød dette skærpede krav til 
præcisionen, at flere projekter blev kendt uantagelige og ikke-støtteberettigede. 
Men allerede fra 1997 kunne man konstatere en klar forbedring i 
ansøgningernes gennemsnitlige kvalitetsniveau. 
• Fra 1996 har Life II praktiseret en nærmere tilknytning til nettet Natura 20004. 
En forlods registrering på den nationale liste for Natura 2000 har været 
obligatorisk siden 1996 for projekter med tilknytning til et bestemt område. 
3 inkl. et enkelt projekt til 61 mio. ECU 
4 Rådets direktiv (EØF) 92/43 af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og 
planter. 
EF-Tidende nr. L206 af 22/07/1997 s. 7-50 
Finsk specialudgave ...: Kapitel 15 bind 11 s. 114 
Svensk specialudgave ...: Kapitel 15 bind 11 s. 114 
Dette direktiv har til formål at bidrage til at sikre den biologiske diversitet ved at bevare 
naturtyperne samt de vilde dyr og planter inden for det af medlemsstaternes område i 
Europa, hvor Traktaten ( art. 2.1) finder anvendelse. Et sammenhængende europæisk 
økologisk net af særlige bevaringsområder under betegnelsen "Natura 2000" er oprettet. 
Dette net, der består af lokaliteter, der omfatter de naturtyper, der er nævnt i bilag I, og 
leversteder for de artejr, der er nævnt i bilag II, skal sikre opretholdelse eller i givet fald 
genopretning af en gunstig bevaringsstatus for de pågældende arter I deres naturlige 
udbredelsesområde. 
-7 
Denne sammenkædning af Life natur og de ny fællesskabslove gjorde, at talrige 
ansøgninger måtte forkastes i 1996 og 1997. Den har desuden gjort, at poten­
tielle forslagsstillere har undladt at indsende ansøgninger vedrørende områder, 
der endnu ikke var foreslået medlemsstaterne som naturområder. 
• I 1997 skulle projekterne være forelagt Kommissionen inden udgangen af 
januar, dvs. knapt 3 måneder efter afslutningen af udvælgelsen i 1996, som var 
blevet forsinket på grund af den for sene udstedelse af forordningen for Life II. 
Sammenfaldet gav en betydelig nedgang i antallet af indsendte projekter. 
• Gennemsnitligt bidrag pr. projekt lå i 1996 og 1997 omkring 700.000 ECU; de 
varierede sædvanligvis mellem 100.000 og 2.000.000 ECU. 
2.2. Finansstyring 
I perioden mellem 1992 og 1997 var forpligtelsesgraden for bevillingerne 100%. 
Denne høje udnyttelsesgrad skyldes Kommissionens nøje opfølgning af 
projekterne. 
Kun en tredjedel af de samfinansierede projekter er ændret med hensyn til det 
beløb, som modtageren oprindeligt har ansøgt om. Kommissionen undersøger 
nemlig, om foranstaltningerne i forbindelse med de enkelte prækvalificerede 
forslag kan samfinansieres fra andre fællesskabsfonde (EUGFL, EFRU, Samhørig­
hedsfonden m.v), eller om de overhovedet er væsentlige for korrekt gennemførelse 
af de naturbevarende aktioner. 
Det største problem ved budgetgennemførelsen har været forsinkelser i projekterne 
på grund af modtagerne. Et andet, men noget mindre problem har været, at der ved 
projektafslutningen blev præsenteret udgifter, der ikke var støtteberettigede. 
Mindre end 1% af bevillingerne blev fraskrevet. 
2.3. Projekternes geografiske fordeling 
Life natur er et fællesskabsinstrument, der ikke fungerer med fordeling af et 
rådighedsbeløb til de enkelte medlemsstater efter forud fastsatte procenter. 
En årsbaseret fordeling af udbetalingerne til hver medlemsstat er næppe 
signifikant. Derimod er en analyse over en længere periode anderledes signifikant. 
For perioden 1992-97 kan man konstatere følgende: 
• Life natur har først og fremmest gavnet de medlemsstater, der har den 
største rigdom af naturlige levesteder samt dyre- og plantearter af fælles 
interesse. Det er i overensstemmelse med sigtet; 
• selv om det ikke er hovedsigtet, har Life natur bidraget til Fællesskabets 
bestræbelser på samhørighed. De fire medlemsstater, der er støtteberettigede 
fra Samhørighedsfonden, har samtidig på grund af deres store naturrigdomme 
nydt godt af en samfinansiering, der ligger langt over fællesskabsgennemsnittet. 
2.4. Typer af samfinansierede projekter 
Arten af samfinansierede projekter har udviklet sig med tiden. Fra og med 
vedtagelsen af Life II har projekterne især handlet om aktioner ude i terrænet. 
Generelt har Life natur muliggjort både styring og forvaltning af talrige, 
nødvendige områder for bevaring af levesteder, plante- og dyrearter. 
-8-
• Life natur har samfinansieret mange lokale og nationale registreringer 
(EL, ES, IRL, P) som forberedelse til gennemførelsen af Natura 2000. Denne 
type projekter prioriteres ikke længere under Life II. 
• Fugleprojekterne har været talrige. Life natur har samfinansieret særlige 
aktioner for at bevare 18 af de 23 truede fuglearter i verden, der forekommer i 
Europa, og har bidraget til udpegelse af flere halve snese naturområder til 
særlige reservater under fugledirektivet. 
• Flere projekter har gavnet meget truede dyrearter (kæmpefirbenet i El 
Hierro Gallotia Simonyi, lammegribben Gypaetus Barbatus, middelhavs- eller 
munkesælen Monachus Monachus på Madeira m.v.) og bidraget til at 
stabilisere og endog øge bestanden. 
• Vådområderne har været godt repræsenteret med mere end en tredjedel af 
projekterne. Det vidner om medlemsstaternes interesse for at opfylde deres 
forpligtelser i henhold til Ramsar-konventionen og den seneste meddelelse om 
vådområderne. 
• Mange projekter har adresse til landbrugsområder og er ofte starten på 
videre aktioner under landbrugsmiljøforanstaltningeme (forordning EØF 
2078/92). Life har mobiliseret Fællesskabets strukturbevillinger (fx til 
beskyttelse af biotoper i Grækenland). 
«t Ligeledes har mange projekter hjulpet med til forberedelse og 
implementering af det europæiske net Natura 2000 ved at foretage 
følgende: 
=> Registrering af naturarven i flere medlemsstater og regioner. 
=> Etablering af styringsplaner for lokale aktører og kommende 
naturområder i D, F, UK m.fl. 
=> Identifikation af forvaltningsteknikker og tilsvarende omkostninger for 
sikring eller restaurering af naturområder som fx lyngheder. 
=> Personaleuddannelse i tekniske metoder til økologisk forvaltning af 
naturområder. 
• Modtagerne af samfinansieringen er oftest offentlige organer på nationalt, 
regionalt eller lokalt plan alt efter medlemsstaternes administrative organisation. 
Denne overvægt på det offentlige vidner om, at myndighederne er meget 
interesserede i at få del i et fællesskabsinstrument til gennemførelse af 
naturdirektiverne. Nummer to blandt de direkte modtagere under Life natur er 
de ikke-statslige organisationer NGO. Endvidere er disse organisationer ofte 
tilknyttet projekter, der forelægges af offentlige organer - enten direkte eller 
indirekte derved, at de far overdraget nogle af de planlagte aktioner. 
Life natur er det eneste finansielle fællesskabsinstrument, der er specielt beregnet 
på naturbeskyttelse. Efterspørgslen var derfor i 1992-1997 meget stærk i 
forbindelse med projekterede hasteaktioner. Det gav intet økonomisk udbytte på 
kort sigt, men vil sandsynligvis medføre længerevarende aktioner under andre 
finansieringsmekanismer. 
9-
Ved udgangen af 1997 vil flere tusinde nye naturområder formentlig figurere på de 
nationale lister, som medlemsstaterne forelægger i forbindelse med 
levestedsdirektivet Det forventes at medføre en kraftig stigning i antallet af forslag 
under Life natur i 1998/99. 
Life natur kan ikke fungere alene som særligt finansieringsinstrument for hele 
Natura 2000. Life natur er kun katalysator. Kun en ekstra mobilisering af andre 
finansieringsmekanismer vil kunne bidrage væsentligt til dette fællesskabsnet. 
Med helt konkrete opgaver under Life natur kan man starte et samarbejde mellem 
lokale aktører med ofte ganske forskellige interesser. Derved gavnes også 
befolkningernes bevidsthed om miljøet, en størrelse af stor betydning, selv om den 
er vanskelig at sætte tal på. 
3. LIFE MILJØ 
3.1. Indkomne og samfinansierede projekter 
Ser man bort fra naturbevarelsen, modtog Kommissionen i denne sektor mellem 
1992 og 1997 4815 ansøgninger. Mellem 1993 og 1997 modtog disse ansøgere 
støtte til et samlet beløb af ca 5600 mio. ECU fraLz/fe. 
Under hensyntagen til de finansielle stramninger blev i samme periode 680 
projekter samfinansieret under Life (14%) til en samlet sum af ca. 272 mio. ECU 
Følgende tabel giver detaljerne i de vigtigste data år for år: 
tabel nr. 2 
1. Antal indkomne projekter 
2. Ansøgt bidrag (mio. ECU) 
3. Antal antagelige projekter 
4. Antal prækvalificerede 
projekter (short list) 
5. Ansøgt bidrag (til prækv. 
projekter) (mio. ECU) 
6. Antal finansierede projekter 
7. Tildelt finansielt bidrag (mio. 
ECU) 
Diff. ml. prækv. og finansierede 
projekter (mio. ECU) Life I 
92 
(EUR 12) 
300 
ca. 185 
-
-
70 
39,6 
-93 
(EUR 12) 
1447 
2012 
601 
306 
79 
99 
44,7 
33,8 94 
(EUR 12) 
1224 
653 
721 
258 
84 
160 
53,1 
30,6 95 
(EUR 15) 
729 
2214 
431 
264 
84 
135 
48,1 
36,0 Life II 
96 
(EUR 15) 
601 
393 
283 
177 
90 
104 
43,3 
47,2 97 
(EUR 15) 
514 
328 
244 
194 
81 
112 
43,6 
37,4 
10 
(Alle beløb er afrundet til nærmeste million ECU og omfatter kun samfinan­
sieringen fra Fællesskabet, som normalt ligger mellem 30 og 50% af det samlede 
budget.) 
• I perioden 1992-95 lå mange af de indsendte projekter uden for 
finansieringsinstrumentets område (mange dyre strukturprojekter, mange 
undersøgelsesprojekter osv.). Til gengæld forekommer data fra 1996 mere 
sammenhængende. 
• Den forbedrede juridiske ramme (udvælgelseskriterier) og kvaliteten af 
informationerne til potentielle forslagsstillere har med hjælp fra 
medlemsstaterne gjort det muligt at reducere antallet af formelt uantagelige 
projekter og projekter, som ikke kunne godkendes under 
finansieringsinstrumentet. Den stigende kvalitet i forslagene både fra industrien 
og fra de lokale myndigheder gjorde, at man kunne prækvalificere et stort antal 
projekter til finansiering. 
• Gennemsnitligt bidrag pr. projekt lå i 1996 og 1997 omkring 400.000 ECU; de 
varierede sædvanligvis mellem 100.000 og 1.000.000 ECU. 
3.2. Finansstyring 
Udnyttelsesgraden for forpligtelsesbevillingerne under Life miljø ligger højt 
(99,93%), idet der hvert år føres forhandlinger om budgetstyringen med de 
kommende modtagere, således at alle eventuelle overvurderinger i projektet kan 
korrigeres. 
De aktioner, der finansieres gennem Life miljø, er innovative og frembyder derfor 
visse tekniske og finansielle risici. For industriaktionerne gælder fx, at overgangen 
fra forsøg til pilot- eller industriprojekt kan skabe teknologiske flaskehalse. Også 
etablering af lokale partnerskaber mellem myndigheder, foreninger eller virk­
somheder kan blive problematisk og vare længere end forventet. 
Sådanne risici giver sig udslag i: 
• Forsinkelser i projekternes gennemførelse på nogle måneder for tre fjerdedeles 
vedkommende og på over et år for den sidste fjerdedel. For at forebygge disse 
forsinkelser har Kommissionen siden 1996 forlangt, at ansøgningerne 
vedlægges en mere detaljeret planlægning med både en tidsmæssig og 
budgetmæssig definition af opgaverne. 
• Ukomplette eller mangelfulde projektgennemførelser, som har faet 
Kommissionen til at reducere sit bidrag eller endog til at geninddrive 
forudbetalingen helt eller delvis. Krav om tilbagebetaling har hidtil berørt 25 
projekter, og de midler, der således er kommet ind igen siden 1997, er så vidt 
muligt blevet genanvendt på nye projekter. 
• En halv snes projekter er blevet annulleret af modtagerne selv inden 
projektstarten, fordi de økonomiske vilkår for gennemførelsen var blevet ændret 
mellem projektforslaget og Kommissionens beslutning. 
-11 
• Endelig har tre projekter givet anledning til mistanke om overtrædelser, og 
sagerne er blevet overgivet til enheden for koordinering af bekæmpelse af 
overtrædelser, UCLAF. 
Kommissionen har lige siden 1993 truffet foranstaltninger til at forebygge disse 
risici: den individuelle beslutnings juridiske form, teknisk opfølgning ved eksterne 
teams, krav om bankgaranti for private modtagere m.v. Desuden sker der for hvert 
enkelt projekt en teknisk evaluering af de opnåede resultater, inden endelig 
afregning finder sted, og der foretages regnskabsmæssig revision af projekt­
udgifterne ved uafhængige, autoriserede revisorer, og det gælder både offentlige 
og private modtagere. 
3.3. Projekternes geografiske fordeling. 
Life miljø opererer ikke med fordeling af det disponible beløb pr. medlemsstat. Det 
vedtagne evalueringssystem har til formål at udvælge forslag efter fortjeneste, og 
projekterne evalueres efter tema (affald, vand, luft osv.) 
Når dette evalueringssystem efter fortjeneste anvendes, tages der hensyn til den 
enkelte medlemsstats miljømæssige status for ikke at forfordele mindre fornyende, 
men eksempelgivende projekter, der kan fa en kraftig effekt i et lokalområde. 
• I første fase har Tyskland, Frankrig, Italien og Det Forenede Kongerige haft 
størst nytte af Life (ca. 14% til hver) efterfulgt af Spanien, Grækenland og 
Nederlandene (ca. 7%). 
• At anføre en geografisk fordeling for de første to år af anden fase har ingen 
interesse, idet den ikke vil vise noget om fordelingen ved udgangen af anden 
fase. Regnskabsårene 96 og 97 fulgte nemlig efter hinanden med et halvt års 
interval, hvilket har skabt konjunkturmæssige forstyrrelser i nogle af 
medlemsstaterne. Desuden skal de ny medlemsstaters deltagelse i fællesskabs­
instrumentet efterhånden finde et afbalanceret leje. 
3.4. Typer af samfinansierede projekter 
I perioden 1992-95 var de fire hovedemner under Life miljø følgende: 
• affaldsstyring og rensningsmetoder for forurenede områder (hhv. 36 og 8% af 
finansieringerne); 
• promovering af ren teknologi ( 14% af finansieringerne); 
• teknisk forureningsdetektion og kontrol- og overvågningsnet (17% af 
finansieringerne); 
• egnsudvikling og storbyproblemer (21 % af finansieringerne). 
De resterende 4% blev brugt til aktioner til administrativt samarbejde og 
miljøbevidstgørelse. 
Som det vil ses, vejer bidragene under Life miljø i 1996 til industri og lokale 
myndigheder globalt set næsten lige tungt (hhv. 18,2 og 19,7 mio. ECU). Til 
gengæld er vægtfordelingen meget forskellig fra den ene medlemsstat til den 
anden. Støtte til industrien (dvs. ren teknologi og genbrug) har vist sig at veje 
tungest i Belgien, Tyskland, Frankrig, Italien og Grækenland. Herimod har støtten 
-12 
til lokale myndigheder vejet tungest i Spanien, Danmark, Sverige og Finland. I den 
første af disse landegrupper er det hovedsagelig private organer, der modtager 
støtte fra Life. I de øvrige lande er modtagerne for det meste offentlige organer, 
som leder initiativer om egnsforvaltning, hvor de inddrager lokale socioøkonomisk 
aktører. 
Af en sektor analyse kan følgende tendenser udledes: 
• I industrisektoren har Life miljø bidraget til fremme af ren teknologi i nogle 
stærkt forurenende områder. Her er nogle eksempler: 
=> garverier (bekæmpelse af vandforurening med krom, luftforurening 
med opløsningsmidler osv), 
=> papirindustri (lukkede kølevandskredsløb, fibergenvinding, brug af 
ozon til genbrugspapir osv.), 
^overfladebehandling (afrensning uden opløsningsmidler eller syre, 
men med højtryksspuling eller spuling med iskugler), 
=> tekstilindustri (mindre affald af tekstilrester med sværte efter 
tekstiltryk). 
• Parallelt med ren teknologi har Life miljø støttet genbrugsteknik i følgende 
industrigrene: plastfabrikation, hårde hvidevarer (fx afmontering af brugte 
kølesystemer uden udslip af forurenende gasser), keramik, metal (genbrug af 
støberisand). 
• Hvad angår de lokale myndigheder, ligger de største opgaver i 
drikkevandsforsyningen (optimering af kontrolsystemer, detektion af 
forurenende mikroorganismer), affaldsstyringen og luftkvaliteten, ikke at 
forglemme de talrige projekter om byzonestyring (trafikstyringssystemer, 
transport med ikke-forurenende køretøjer) og byrandzonestyring (medtaget i 
egnsudviklingen for landbruget i byrandzone). 
• I 1996 omhandlede de forberedende aktioner rationel forvaltning af kystområder 
i henhold til Rådets demonstrationsprogram. I 1997 blev der kun indsendt fa 
forslag til de forberedende aktioner. 
• På grund af parallelaktiviteter i andre af Fællesskabets programmer eller 
initiativer herunder især Leader II har Life miljø ikke ydet megen støtte til 
landzoner med undtagelse af Frankrig og Spanien. 
4. LIFE TREDJELANDE 
Life tredjelande har siden 1996 henvendt sig til lande uden for EU med Middelhavs- eller 
Østersøkyst bortset fra de lande i Central- og Østeuropa, der har indgået 
associeringsaftaler med Det Europæiske Fællesskab. Disse lande kan nu deltage i Life 
natur og Life miljø som en forlods indtrædelse baseret på særlige aftaler. Det fornemste 
13-
mål for Life tredjelande er at iværksætte aktioner med teknisk bistand, aktioner for 
naturbeskyttelse og demonstrationsaktioner for at fremme en bæredygtig udvikling og en 
større miljøbevidsthed i disse lande. 
Life II adskiller sig fra Life I på to punkter, nemlig: 
• Finansieringsinstrumentet har ikke længere adresse til Polen, Slovenien og de tre 
baltiske stater, da de nu er associeret landene i Central- og Østeuropa; derimod 
omfatter det fra 1996 Jordan og Gaza og fra 1997 Bosnien-Hercegovina. 
• Finansieringsinstrumentet kan dække demonstrationsaktioner på området bæredygtig 
udvikling og naturbevarelse, dvs. ud over blot og bar tekniske assistance, som det var 
tilfældet med Life I. 
4.1. Indkomne og samfinansierede projekter 
Fra 1992 til 1997 modtog Kommissionen 371 ansøgninger om samfinansiering 
under Life tredjelande. I samme periode blev 80 projekter udvalgt til finansiering 
til et samlet beløb af næsten 30 mio. ECU. Hvis alle de projekter, som blev 
vurderet som støtteberettigede, var kommet i betragtning, ville over det dobbelte 
antal projekter have kunnet finansieres. 
Følgende tabel giver detaljerne i de vigtigste data år for år: 
tabel nr. 3 
1. Antal indkomne projekter 
2. Antal godkendte projekter 
3. Ansøgt bidrag (mio. ECU) 
4. Antal finansierede projekter 
5. Tildelt finansielt bidrag 
(mio. ECU) Life I 
92 
-
-
9 
5,3 93 
-
-
12 
3,5 94 
65 
40 
18,4 
14 
4,8 95 
103 
29 
10,2 
16 
5,7 Life II 
96 
82 
23 
10,0 
13 
6,0 97 
121 
28 
9,8 
16 
4,2 
(Alle beløb er afrundet til nærmeste million ECU og omfatter kun 
samfinansieringen fra Fællesskabet, der normalt ligger mellem 50 og 100% af det 
samlede budget.) 
I 1995, som var det sidste regnskabsår under Life I, steg antallet af antagelige 
projekter betydeligt efter informationskampagnen om Life tredjelande. Til gengæld 
faldt antallet af projekter, der blev fundet støtteberettigede af Kommissionen, fordi 
den havde besluttet at fokusere mere på den tekniske kvalitet. I slutningen af 
regnskabsåret var kun 16 projekter af 29 finansieret til et samlet fællesskabsbidrag 
på 5,7 mio. ECU (under 60% af det samlede beløb for de godkendte projekter, 
hvilket er en meget beskeden del). 
14-
Den nedgang, der kunne konstateres i 1996 i forhold til antallet af antagelig 
projekter, skyldes den sene udstedelse af den ny Lj/fe-forordning og den dermed 
relativt korte frist for indsendelse af projekter. Antallet af godkendte og 
finansierede projekter er som for 1995. 
4.2. Finansstyring 
Udnyttelsesgraden for forpligtelsesbevillingerne under Life tredjelande tangerer 
100%. 
Det største problem ved budgetgennemførelsen har været modtagernes 
forsinkelser i projektimplementeringen. Årsagerne hertil er en ustabil politisk 
situation i nogle af modtagerlandene, administrative og proceduremæssige 
problemer i de enkelte lande (autorisationer, bankpraksis osv.) samt svagheder ved 
de lokale partnere. 
Siden 1995 har Kommissionen måttet foretage to afskrivninger til i alt af 638.000 
ECU. Det drejede sig om et projekt i Kroatien, hvor Fællesskabets samarbejde for 
en tid er afbrudt, og et projekt i Albanien, hvor det pågældende ministerium 
anmodede om det. 
4.3. Projekternes geografiske fordeling 
Life tredjelande dækker to geografiske områder nemlig Middelhavsregionen (med 
15 lande og territorier) og Østersøregionen (siden 1996 kun med den baltiske del 
af Rusland, dvs. Sankt Petersborg og Kaliningrad). 
Indtil 1995 gik ca. 65% af midlerne under Life tredjelande til Middelhavslandene, 
ca. 35% til Østersølandene. Ser man på Life II har den baltiske del af Rusland yd 
af 29 finansierede projekter opnået 5 projekter til i alt 1.934.000 ECU. 
4.4. Typer af finansierede projekter og bemærkninger 
Siden 1996 har rammen for støtteberettigede aktioner ligget fast: teknisk bistand, 
naturbeskyttelse og demonstrationsaktioner. 
Blandt ansøgningerne om samfinansiering er der flest projekter af typen "teknisk 
bistand", som tegner sig for 50 til 70%. Det skyldes, at Life tredjelande især 
henvender sig til nationale myndigheder, der ønsker at definere deres politikker og 
aktionsprogrammer på miljøområdet. 
Projekterne af typen "natur" drejer sig mest om bevaring og/eller etablering af 
levesteder i kystegne og vådområder. 
Pilotprojekterne, som første gang blev samfinansieret i 1997, berører de mest 
forskellige områder som affaldsstyring og -behandling, brug af cykler i storbyen og 
forvaltning af kystområder. 
I perioden 1992-1997 har Life tredjelande bidraget til stiftelsen af EC AT, 
miljøcentre for administration og teknologi (Sankt Petersborg, Kaliningrad, Tirana 
m.fl), hvor det samlede knowhow fra tredjelandene og Fællesskabet bruges i 
- 15-
udviklingen af miljøpolitikken i Central- og Østeuropa. Life tredjelande har 
desuden med stort held bidraget til aktionsplanen for Middelhavet (PAM) ved at 
finansiere projekter forelagt af nogle regionale centre (REMPEC, Blå Plan). 
Endelig er mange projekter med deltagelse fra adskillige lande i de sydlige og 
østlige Middelhavsregioner blevet finansieret under METAP (Mediterranean 
Environmental Technical Assistance Programme). 
Statistikkerne er opmuntrende læsning, men betydningen af Life tredjelande 
rækker langt længere end statistikkerne. Når man taler tilskyndelse til 
miljøbeskyttelse, spiller dette fællesskabsinstrument en fundamental rolle i de 
tredjelande, der grænser op til Den Europæiske Union. I øvrigt viser deres respons 
og aktive deltagelse en åbenbar interesse. I 1996 fik Jordan og Gaza adgang til 
programmet: 4 projekter herfra var formelt antagelige og allerede det første år blev 
et enkelt projekt finansieret. I 1997 fik Bosnien-Hercegovina adgang til 
programmet, og herfra blev 10 projekter formelt antaget. 
Lægger man udbredelse og genbrug af resultaterne til den fælles interesse (fx 
princippet om, at forureneren skal betale, og miljøbeskyttelse) og samtidig betoner 
den tekniske bistand, bliver Life tredjelande et værktøj hvormed man kan tilnærme 
tredjelandenes miljøpolitiske principper og miljølovgivning til Den Europæiske 
Unions og overføre teknologi og knowhow fra Fællesskabet til disse regioner. 
5. SAMMENFATTENDE KONKLUSION 
Kommissionen har lanceret en storstilet evaluering af det finansielle instrument kaldet 
Life. Første del af øvelsen er nu gennemført af Kommissionens tjenester, og nærværende 
rapport er frugten af dette arbejde. Da de budgetmæssige vilkår er blevet vanskeligere, er 
evalueringen af afgørende betydning. En fuldstændig evaluering vil være til rådighed i 
anden halvdel af 1998. 
I sit budgetudkast for 1998 foreslog Kommissionen en forhøjelse af det årlige budget på 
6,8 mio. ECU i forhold til 1997. Dette fører til et samlet budget på 101,3 mio. ECU. 
Dette er imidlertid mindre end de 121,8 mio. ECU som oprindelig var budgetteret for 
1998. Den anvendte budgetstramning medfører at det for Life disponible 
forpligtelsesbeløb for perioden 1996 til 1999 ikke når op på de 450 mio., der var 
forordningens referencegrundlag. 
Life har nu nået en vis modenhed. I gennemsnit modtager Life ca. 900 projektforslag om 
året (se nedenstående tabel nr. 4), hvoraf en tredjedel kan betragtes som brugbare, dvs. 
formelt støtteberettigede og positivt vurderede (medtaget på prækvalifikationslisten, short 
list). Af disse ca. 300 brugbare projekter medfører et fællesskabsbidrag på 180 mio. ECU 
kun en udtagelse af lidt over halvdelen til samfinansiering. Ville man finansiere alle de 
brugbare projekter, skulle man bruge mindst det dobbelte af de økonomiske midler, der 
aktuelt er til rådighed. 
16-
fabel nr. 4 
Årlige gennemsnit for Life II (1996-1997) 
Indkomne projekter 867 
heraf brugbare 321 
beløb, brugbare projekter (mio. ECU) 180 
antal samfinansierede projekter 184 
Fællesskabets bidrag (mio. ECU) 91 
Det miljøpolitiske finansieringsinstrument Life kunne derfor bruge langt flere midler og 
det ud over det aktuelle referencebeløb på 450 mio. ECU, der er fastsat for perioden 
1996-1999. Alligevel finder Kommissionen på baggrund af Europas aktuelle økonomiske 
situation, at de samlede bevillinger på det ny budgetudkast ikke bør stige i forhold til 
sidste år. Hvad Life angår, kan man således umuligt nå op på referencebeløbsne. 
17-

ISSN 0254-1459 
KOM(97) 633 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 09 
Katalognummer : CB-CO-97-665-DA-C 
ISBN 92-78-28409-2 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
if