KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 31.05.1995 
KOM(95) 224 endelig udg. 
95/0124 (COD) 
PÅ VEJ MOD INFORMATIONSSAMFUNDET 
MEDDELELSE IRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
OG REGIONSUDVALGET 
om en 
metodologi for implementering 
af informationssamfundets applikationer 
Forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING 
om et sæt retningslinjer for 
transeuropæiske telenet 
(forelagt af Kommissionen) 

I denne meddelelse præsenteres en fremgangsmåde og en række foranstaltninger, som skal 
stimulere udviklingen af informationssamfundet i Europa. 
Den består af to dokumenter: 
I det fors fe beskrives det, hvordan h'ællesskahel mest effektivt kan udnytte sine ressourcer 
for at stimulere udbygningen af informationssamfundets applikationer. 
Det andel dokument er el forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om et sæt 
retningslinjer for transeuropæiske telenet i overensstemmelse med traktatens afsnit XII. 
De to dokumenter supplerer hinanden. Hvor der i det forste fore lægges en metodologi for 
applikationer, præsenterer del andet et instrument hl al gennemfare metodologien inden 
for rammerne af de transeuropæiske telenet. 
t\ 
FØRSTE DEL 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
og REGIONSUDVALGET 
om en 
metodologi for implementering 
af informationssamfundets applikationer 
16 
EN METODOLOGI KOR IMPLEMENTERING 
AF INFORMATIONSSAMFUNDETS APPLIKATIONER' 
Det fælles rådsmøde for industri- og telekommunikationsministre den 28. september 1994 
opfordrede Kommissionen til at forelægge et dokument, der beskriver de metoder, som 
Kommissionen agter at anvende tor at koordinere aktioner med henblik på udviklingen af nye 
tjenester og applikationer, navnlig i forbindelse med rammeprogrammet for forskning og 
teknologisk udvikling samt programmet vedrørende de transeuropæiske net. Det er på 
baggrund af den opfordring, at dette dokument forelægges. 
Sigtet med den her fremlagte metodologiske ramme er at optimere anvendelsen af 
Fællesskabets instrumenter og økonomiske ressourcer. Dette overordnede må nås ved 
at skabe bevidsthed om potentielle partnerskaber mellem det private og det 
offentlige, ved at forbedre adgangen til mulig støtte og ved at sikre, at alle EF*s 
instrumenter og økonomiske ressourcer spiller sammen. 
Oversigt 
Sammensmeltningen af informations- og telekommunikationsteknologi og af erhvervsgrenene 
på dette område betyder sammen med det lovgrundlag, der er ved at udvikle sig, og som 
indebærer, at telesektoren liberaliseres, at der opstår nye muligheder for fremkomst af nye net, 
applikationer og tjenester, der udnytter informationer som råstof. Ikke mindst vil den hurtige 
liberalisering af lokal infrastruktur fremskynde iværksættelsen af forsøgsprojekter. Der er 
enighed om, at markedsmekanismerne er drivkraften i overgangen til informationssamfundet, 
og det er endda overvejende den private sektors opgave at tage de nødvendige initiativer til 
udbygning af informations- og kommunikationsinfrastrukturen, ikke mindst hvad angår 
finansieringen. 
Det Ruropæiske Råd var ikke desto mindre af den opfattelse, at der tilkommer Fællesskabet 
og medlemsstaterne en vigtig rolle ud over den at overvåge, at konkurrencereglerne 
overholdes, og den at tilvejebringe et nyt lovgrundlag, nemlig at støtte denne udvikling ved at 
udsende stærke politiske signaler og om nødvendigt stimulere gennemførelsen af 
applikationsprojekter 
På de Heste områder er de nye tjenester og applikationer forretningsmæssigt tilstrækkelig 
attraktive til, at offentlige indgreb er unødvendige eller kan begrænses til et minimum; i så fald 
kan de f.eks. gå ud på at dække en del af risikoen ved udvikling af ny teknologi. Imidlertid er 
der applikationsområder, som indebærer indlysende samfundsøkonomiske gevinster, men hvor 
private investorer anser udsigterne til forretningsmæssig rentabilitet for at være usikre eller for 
lange. På sådanne områder - og det vil især sige områder af kollektiv interesse - kan det 
overvejes at lade det offentlige gå foran med katalytiske foranstaltninger. Når der ikke er 
udsigt til umiddelbar forretningsmæssig rentabilitet for visse applikationer, kan det også delvis 
skyldes applikationernes innovative karakter, som stiller krav om hurtig integration af ny 
teknologi og organisatorisk tilpasning 
I denne meddelelse henviser lertnen 'applikation' lil alle aspekter afen bestemt brug af informations-
og kommunikationsteknologier. Den omfatter ikke informationsindholdet 
I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet kan Fællesskabet spille en katalytisk 
rolle ved at medvirke til at fremkalde en kritisk masse af tilstrækkelig størrelse, til at 
private investorer tiltrækkes, så markedet hurtigere kan blive selvbærende. 
Forsinkede investeringer i informationsinfrastrukturen vil ta negative virkninger for 
Fællesskabets samfundsøkonomiske udvikling, vækst og beskæftigelse. Uvis der skal opstå et 
bredt spektrum af nye erhvervsmuligheder på nye vækstområder (f eks. på 
multimedieområdet) i økonomien, er det en forudsætning, at der står nye og integrerede 
informations- og kommunikationssystemer til rådighed. 
De tjenester og applikationer, som baserer sig på disse systemer i alle økonomiens sektorer, vil 
efter al sandsynlighed fremkalde og give grundlag for mange nye økonomiske og sociale 
aktiviteter. Og de nye aktiviteter vil igen sætte skub i beskæftigelsen, ikke mindst i små og 
mellemstore virksomheder. De vil desuden bidrage til at styrke den sociale og regionale 
samhørighed. 
EU'S ROLLE 
EU kan va're med til at stimulere igangsætningen afprojeklinitialiver og i visse 
tilfælde støtte gennemførelsen af disse projekter med et økonomisk tilskud. 
1. Stimulering af projektinitiativer 
I forbindelse med medlemsstaternes indsats kan EU bidrage til at stimulere igangsætningen af 
projektinitiativer, som går ud på at udvikle eller levere applikationer og tjenester til 
informationssamfundet 
Til at rådgive Kommissionen på dette område er der nedsat to nye rådgivende organer. Forum 
for Informationssamfundet, som samler alle berørte aktører, og Gruppen af Fremtrædende 
Eksperter i Sociale Spørgsmål, hvis medlemmer skal undersøge sociale og samfundsmæssige 
aspekter af informationssamfundet. Derudover er der nedsat en særlig lask force i 
Kommissionen, som skal undersøge, hvordan der kan udvikles multimedieprogrammel til 
uddannelsesformål. 
Stimuleringsindsatsen vil siglc mod al imødekomme behovene hos aktorer i forskellige 
sektorer, som kan have en interesse i at levere eller bruge tjenester og applikationer Disse 
aktører - både leverandører og brugere - omfatter industrien, netoperatører, 
tjenesteleverandører, informationsindholdsindustri, pengeinstitutter, små og mellemstore 
virksomheder, statsforvaltninger og regions- og bymyndigheder Der vil blive lagt særlig vægt 
på de behov, der er fælles for alle borgere 
I denne sammenhæng kan EU udfylde tre hovedroller: 
• En oplysende rolle, f.eks.: 
ved at vedligeholde en ajourført oversigt over planlagte eller igangværende 
projekter på nationalt, europæisk og internationalt plan (denne opgave er et af 
de 11 projekter, som G7-landende pegede på) og sikre at de gennemføres; 
ved at oplyse om eksisterende teknologier og om, hvordan man kan fa adgang 
til dem, især de teknologier, der udvikles som led i de FTU-programmer, der 
forvaltes på EU-niveau, 
ved at oplyse om lovgrundlaget og dets udvikling. 
• En formidlende rolle: 
ved at skabe kontakt mellem aktører fra forskellige sektorer, som kan have en 
fælles interesse i bestemte aktiviteter; 
ved på denne måde at tilskynde til dannelse af partnerskaber, især mellem 
offentlige og private aktorer, 
• En vejledende rolle ved at udpege kilderne til økonomisk støtte: 
Når interesserede partnere er ved at organisere sig for at gennemføre et 
projekt, kan EU gøre dem opmærksom på, hvilke tjenestegrene i 
Kommissionen der forvalter Fællesskabets støtteinstrumenter, så partnerne kan 
vurdere arten og potentialet i den støtte, der kan fas i EU. 
Kommissionen oprettede i december 1994 et Projektkontor for 
Informationssamfundet, så interesserede har et enkelt sted at henvende sig, hvor de 
kan få adgang til alle disse aktiviteter. 
2. Fællesskabets økonomiske projektstøtte 
Fællesskabet råder over et antal instrumenter til økonomisk støtte. De kan i kombination med 
private eller offentlige finansieringskilder benyttes til at tilvejebringe den kritiske masse af 
investeringsmidler, som er nødvendig for al lancere et projekt 
Instrumenterne, som hver skal benyttes efter sine egne regler er 
• støtteordningen for transeuropæiske net 
• rammeprogrammet for forskning og teknologisk udvikling (FTU) 
• strukturfondene og Samhørighedsfonden 
• Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond 
• programmerne for uddannelse og undervisning. 
Disse instrumenter er beskrevet nærmere i bilag I. 
I tilfælde, hvor et projekt er forretningsmæssigt tilstrækkelig attraktivt, til at det umiddelbart 
udløser et privat initiativ, er der ikke behov for en indsats fra Fællesskabets side. 
Selv om et projekt har klare samfundsøkonomiske fordele, er det ikke nødvendigvis 
umiddelbart forretningsmæssigt bæredygtigt. Det er ofte tilfældet for projekter af 
kollektiv interesse. I sådanne tilfælde har Fællesskabet mulighed for at benytte en 
kombination af disse instrumenter nå en måde, så de supplerer hinanden og deres 
synergivirkninger udnyttes. 
For både at kunne overholde konkurrencereglerne for telesektoren, som gradvis liberaliseres, 
og samtidig tilfredsstille de særlige behov i forbindelse med projekter, som det er berettiget at 
yde EF-støtte til, må man anlægge et siet principper for forvaltningen af eventuel økonomisk 
støtte til et projekt: 
a) Udvælgelsen af projekterne må styres af efterspørgslen og foregå på grundlag af en 
indkaldelse af forslag, så alle potentielle forslagsstillere stilles lige. Størrelsen af det søgte 
støttebeløb bliver et kriterium for projektudvælgelse under hensyntagen til nødvendigheden af 
at overholde EF's konkurrenceregler 
b) Hvert instrument skal benyttes efter dels egne regler og særegenheder Det 
indebærer, at det skal analyseres, hvilken type støttebehov et projekt har, så man kan 
vælge de EF-instrumenter, der bedst kan opfylde de forskellige behov F eks. kan FTU-
støtte opfylde behovet for støtte til en eventuel forsknings-, udviklings- og demonstrationsfase 
i et projekt, mens strukturfondene kan anvendes til etablering af projektet i bestemte regioner, 
midler fra programmet for transeuropæiske net til gennemførlighedsundersøgelser, 
renterabatter, lånegarantier osv. 
c) Et problem, der må løses, er tidsfølgeplanla*gniugen af rådigheden over de 
forskellige former for økonomisk støtte. I de tilfælde, hvor adgangen til flere instrumenter 
styres af en forslagsindkaldelse (som ved FTU-programmerne og projekter for 
transeuropæiske net), kan det løses ved en tidsmæssig samordning af indkaldelserne. 
Kommissionen må etablere og drive et samordniugssystem, der skal forvalte disse forhold. 
Det forvaltningssystem, der foreslås i anden del af denne meddelelse om en beslutning om 
retningslinjer for transeuropæiske telenet, kan blive et af disse samordningssystemer2 
Der er nedsat grupper af Kommissærer, som skal lage sig af henholdsvis informationssamfundet og 
audiovisuelle medier, transeuropæiske net og samhorighed. 
3. Afsluttende bemærkninger 
Der vil være tilfælde, hvor det ikke er muligt at støtte et initiativ, enten fordi der ikke er midler 
nok, eller fordi det ligger uden for de eksisterende instrumenters område eller strider mod 
deres regler. Inden der er gået et år, vil Kommissionen forelægge en rapport for Europa-
Parlamentet og Rådet, hvori der gøres rede for, hvordan det er gået med de første 
foranstaltninger, og hvilke virkninger de har haft, hvilke vanskeligheder der er opstået, 
herunder i hvilke tilfælde der ikke har kunne ydes støtte. 
BILAG 
FINANSIELLE EU-1NSTRUMENTER 
a) Støtteordningen for transeuropæiske net (afsnit XII) 
Hensigten med dette instrument er at yde støtte til udvikling af transport-, energi- og 
telenet, jf. EF-traktatens afsnit XII, artikel 129 C. Til transeuropæiske telenet regner 
Kommissionen med at bruge ca. 450 millioner ECU i perioden 1995-1999. Heraf skal 
knap 300 millioner ECU gå til de projekter af fælles interesse, som er opregnet i de 
retningslinjer, Rådet har vedtaget. Støtten skal ydes til projekter, som er samfunds­
økonomisk rentable, men som ud fra en privatøkonomisk betragtning ikke eller måske 
ikke er rentable. Det kan ske i form af medfinansiering af feasibility-undersøgelser, 
herunder forundersøgelser, og andre tekniske forberedelser og - ved projektets 
gennemførelse - rentegodtgørelse og tilskud til sikkerhedsstillelse for lån 
Rådet og Europa-Parlamentet er ved at behandle et forslag til forordning om generelle 
regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net. Rådet vedtog 
en fælles holdning til forslaget den 3 I marts 1995. Forordningen tillader også direkte 
støtte i behørigt begrundede særtilfælde 
b) Fjerde FTU-rammeprogram 
EU's samlede bidrag til i det fjerde rammeprogram er for øjeblikket på 13.161 mio. 
ECU i perioden 1994-1998. Heraf er der bevilget 3.620 mio. ECU til informations- og 
kommunikationsteknologi inden for 3 områder, nemlig telematik (TELEMATICS-
programmet: 902 mio. ECU), avanceret kommunikationsteknologi (ACTS-
programmet: 674 mio. ECU) og informationsteknologi (ESPRIT-programmet: 2.044 
mio. ECU). FTU-projckterne inden for disse 3 områder er med til at etablere 
informationssamfundet gennem udviklings- og især demonstrationsaktiviteter som 
følger: 
• TELEMATICS-progi ammet: applikationer af kollektiv interesse; størstedelen 
af dette programs bevillinger skal gå til demonstrationsprojekter 
• ACTS-programmet: hovedsagelig basisteknologi 
• ESPRIT-programmet: basisteknologi, applikationer og hest practice i 
industrien 
Hertil kommer horisontale aktiviteter inden for formidling og udnyttelse af 
forskningsresultater. 
c) Strukturfondene 
Strukturfondene3 er en rig finansieringskilde4 , men de har ikke inden for telekommu­
nikation en særlig post, der vedrører udvikling af informationssamfundet. De er et 
instrumetn for den økonomiske og sociale samhørighedspolitik og et udtryk for 
solidariteten inden for Fællesskabet, især mellem regionerne. 70% af støtten (ca. 96 
mia. ECU) går til mål 1-regioner (tilbagestående regioner) og kommer fra følgende tre 
kilder. 
• EF-støtterammer (EFSR), fastlagt af medlemsstaterne. Af de allerede vedtagne 
EFSR anslås den del, der er afsat til investeringer i telekommunikation, til ca. 
1,4 mia. ECU svarende til 1,3% af EF-støtten. I de fleste af de medlemsstater, 
der har adgang til strukturfondenes ressourcer, prioriteres telekommunikation 
ikke særlig højt, når EF-støtten skal fordeles. 
• Fællesskabsinitiativerne, der falder inden for syv emner5, råder over 13,45 mia. 
ECU, dvs. 9% af det beløb, der er til rådighed for strukturpolitikkerne. I 
beløbet indgår en reserve på 1,6 mia. ECU til et eller flere endnu ikke fastlagte 
initiativer. To af de syv emner har en mere åbenbar mulig tilknytning til udvik­
ling af informationssamfundet i regionerne. Det ene emne er det grænseover­
skridende samarbejde med INTERREG I I-initiativet, der råder over 2,9 mia. 
ECU. Det andet emne er tilpasning til industrielle omlægninger, hvortil der dels 
med SMV-initiativet, der tager sigte på at forbedre de små og mellemstore 
virksomheders konkurrenceevne, er rådighed over 1 mia. ECU, dels med 
ADAPT, der skal lette arbejdstagernes tilpasning til omlægninger inden for 
industrien, rådes over 1,4 mia ECU 
» 
• I medfør af artikel 10 i EFRU-forordningen (fonden for regionaludvikling i 
Fællesskabet) råder Kommissionen over en finansiel mekanisme på op til 1% af 
det årlige EFRU-budget, hvormed den kan bidrage til innovative 
regionaludviklingstiltag ved hjælp af pilotprojekter, der tilskynder til fælles 
udnyttelse af erfaringer og udvikling af samarbejde mellem forskellige EU-
regioner samt innovative foranstaltninger. Disse pilotprojekter bør være udtryk 
for nytænkning, indebære et europæisk netværkssamarbejde og have potentielt 
stærke demonstrationsetfekter i andre regioner. 
For at skabe sammenhæng i de foranstaltninger, der kan tænkes sat i gang i forbindelse 
med informationssamfundet, er Kommissionen ved at opstille en ramme for denne 
støtteform i henhold til artikel 10. 
•* Der er tale om folgende Ll'-stiiikiiirlondc LI-RU (Den Europæiske Regionaludviklingsfond), hvis 
formal er at mindske uclviklingsforskellcne mellem Fællesskabets forskellige regioner. ESF (Den 
Europæiske Socialfond), som skal forbedre beskælligclsesmulighcdcrne i Fællesskabet, EUGFL (Den 
Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget), som medfinansierer de nationale 
støtteordninger for landbruget og dellager i udviklingen og diversificeringen af Fællesskabets land 
distrikter, samt FIUF (Fællesskabsinstrumentet for Udvikling af Fiskeriet), som medvirker ved 
strukturomlægningerne inden for fiskerier 
4 141 mia. ECU i perioden 1994-1999. dvs. en tredjedel af Fællesskabets samlede budget. 
5 Grænseoverskridende samarbejde, udvikling af landdistrikterne, regioner i EF's ydcrslc periferi, 
beskæftigelse og udvikling af menneskelige ressourcer, tilpasning til industrielle ændringer, bypolitik 
samt initiativer i omrader, der er afhængige af fiskeri. 
I medfør af socialfondens artikel 6 (teknisk bistand, pilot- og demonstrations­
projekter) kan der ydes tilskud til innovative projekter, som har til formål at 
afprøve nye hypoteser om indhold, metoder og tilrettelæggelse i forbindelse 
med erhvervsuddannelse og beskæftigelsesfremmende foranstaltninger, og til 
undersøgelser og pilotprojekter. Applikationer inden for uddannelse og 
beskæftigelsesfremmende foranstaltninger vil muligvis kunne finansieres inden 
for denne ramme. 
d) Samhørighedsfonden 
Der er fire medlemsstater, der ikke blot far penge fra strukturfondene, men også fra 
samhørighedsfonden, som er et instrument til fremme af konvergensen. De områder, 
der kan komme på tale til telematikapplikationer, er transport og miljø. 
e) Den Europæiske Investeringsbank (L.IR) 
EIB deltager aktivt i finansieringen af telenet, som tegner sig for 15% af bankens 
låneportefølje. I 1993 finansierede EIB telekommunikationsprojekter med ca. 2,1 mia. 
ECU. Den midlertidige lånefacilitet, der blev oprettet ved Edinburgh-aftalen i 1992 til 
at fremskynde finansieringen af de transeuropæiske net, er i dag udnyttet fuldt ud, og 
641 mio. ECU er gået til telekommunikationsprojekter. 
Lån fra EIB kan anvendes til finansiering af projekter, der bidrager til virkeliggørelse af 
Fællesskabets mål om styrkelse af del indre marked og større økonomisk og social 
samhørighed. Projekterne skal være privatøkonomisk rentable. Den øvre grænse er 
50% af de samlede investeringer. 
0 Den Europæiske Investeringsfond (EIF) 
EIF yder støtte til store infrastrukturprojekter i form af sikkerhedsstillelse for op til 
50% af det samlede lånebelob. EIF's inlerventioner samordnes med de andre former for 
fællesskabsstøtte, bl.a EIB-lån. 
g) SOCRATES- og LEONARDO-promammcine 
Det overordnede mål for SOCRATLS-piogi ammet (850 mio ECU fra 1995 til 1999) 
er at bidrage til at forbedre kvaliteten og relevansen af undervisningen af børn, unge og 
voksne, øge mulighederne for at fa adgang til hele spektret af undervisningsmuligheder 
overalt i EU og give flere unge chancen for at fa personlig erfaring med andre 
europæiske lande, mens de forbereder sig på deres senere tilværelse. 
LEONARDO DA VINCI-programmet (714 mio. ECU fra 1995 til 1999) vil støtte og 
supplere medlemsstaternes indsats for at højne kvaliteten af uddannelserne i teori og 
praksis og for at finde nye undervisningsmetoder. 
Det er et fælles mål for disse programmer at fremme åben uddannelse og 
fjernundervisning 
ANDEN DEI 
Forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS og RÅDETS BESLUTNING 
om et sæt retningslinjer for 
transeuropæiske telenet 
10 
INDHOLD 
1. Indledning: Informationssamfundets infrastruktur 
a) Udviklingslinjerne 
b) Avanceret kommunikation 
c) EU's rolle 
2. Grundlaget for handling 
3. De overordnede mål 
4. Prioriteterne 
5. Foranstaltningerne i hovedtræk 
6. Projekter af fælles interesse 
a) Områder for projekter af fælles interesse 
h) Procedure udpegning af de enkelte projekter af fælles interesse 
c) Opf°l8mnK uf denne procedure 
7. KONKLUSIONER 
FORSLAG TIL EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING OM ET 
SÆT RETNINGSLINJER FOK IRANSEUROPÆISKE TELENET 
Bilag I : Områder for projekter af fælles interesse 
Bilag 2: Kriterier for udpegning af projekter af fælles 
interesse 
1. Indledning: Informationssamfundets infrastriiktiir 
"l'or al (...) fremme skabelsen af nye markeder har Kommissionen til hensigt al 
udpege strategiske tværeuropæiske projekter (...) De strategiske projekter 
gennemfares på hvert af de tre indbyrdes afhængige "niveauer", som telenet lene 
udgor, nemlig de indbyrdes forbundne avancerede net, de generelle elektroniske 
tjenester og applikationerne. 
Hvad angår de informationsoverfore ude net (la/e, data, billeder), er målet at få 
konsolideret lSDN-neltene og gennemfort bredbåndsnettet, som anvender avanceret 
transmissions- og centraludstyr (Asynchronous transfer Mode: ATM), som vil betyde 
et gennembrud for de digitale multimedietjenester. " 
1 Ividbog: Vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse - udfordringer og 
veje ind i del 21 Århundrede. 
a) l Jdviklingslinjerne 
Sigtet med udviklingen af de transeuropæiske net bor være, at der i 2010-2020 er 
etableret et avanceret europæisk kommunikationsnet. 
Udviklingen vil blive udiost af brugernes efterspørgsel. For at kunne ta opfyldt stadig 
mere sofistikerede behov far de brug for avancerede tjenester og applikationer, som 
kun kan leveres over særdeles avancerede net 
Der kan allerede nu skelnes to hovedlinjer i udviklingen - en erhvervsmæssig og en 
teknologisk - som vil forme det europæiske kommunikationsmiljø i planperioden. 
Disse to udviklingslinjer vil under gunstige vilkår give anledning til fremvækst af nye 
aktivitetsområder, som bygger på avanceret kommunikationsinfrastruktuur og 
avancerede tjenester. Efterhånden som disse aktiviteter ekspanderer og fremkalder nye 
og forskelligartede markedsmuligheder, vil der blive skabt nye arbejdspladser i mange 
forskellige sektorer. 
Den erhvervsmæssige udviklingslinje styrer mod en stadig stærkere integration og 
konsolidering af europæiske netoperatorer, drevet frem af den stigende 
internationalisering - ikke blot af erhvervslivet, men også af det sociale liv i Europa -
som igen er inspireret af det indre marked. Denne udvikling vil blive markeret af øget 
samarbejde mellem teleselskaber i fælles foi retningsoperationer, muligvis i kombination 
med finansieringspartneiskaber eller virksomhedsovertagelser mellem operatorerne 
Samtidig vil liberaliseringen åbne vejen for alternative net og tjenester, hvad der 
gør det endnu vigtigere at være opmærksom på sikringen af interoperabilitet og 
gennemskuelighed i tjenesteudbuddet De ollcntlige netoperatører kommer under 
yderligere pres fra nye udenlandske konkurrenter, hvis entré på markedet styrkes af 
nyskabende teknik som f.eks digital mobil- og satellitkommunikation og interaktivt 
fjernsyn. 
Den vigtigste teknologiske udviklingslinje bliver integration i de første enkle 
bredbåndsnet af stadig flere elementer af "intelligens" og mobilitet. Desuden vil 
12 
der blive udviklet nye applikationer, som udnytter nettets stigende transportkapacitet 
og fleksibilitet (f.eks. bestillingsvideo (video-on-demand), telepræsens). 
b) A vancerel kommunikation 
De erhvervsmæssige og teknologiske udviklingslinjer peger på, at alle mulige former 
for kommunikationsmidler vil blive integreret, så der kommer et varieret udbud af 
teletjenester - fra smalbånds- til bredbåndstjenester - hvor det yderste mål er 
"integreret bredbåndskommunikation" (IBC), som har tre kendetegn: 
"Integreret": Hele nettet er integreret, så alle dets væsentlige bestanddele - og 
det vil sige både de eksisterende og de kommende - kan fungere sammen: 
taletelefoni, ISDN, bredbåndsnet og satellitnet. Ordet henviser også til 
integration af tjenester (på brugerniveau og på de relevante nefniveauer). 
"bredbands-": Dette ord henviser til det samlede mix af tjenester, som der 
bliver tale om, begyndende med ISDN og op til det nødvendige grundlag for 
(interaktive og distribuerede) videotjenester. 
"-kommunikation": omfatter dels de "konventionelle" koblings- og 
transmissionsfunktioner og netfunktioncr hos abonnenten, men også 
avancerede funktioner, der skal gøre tjenesteudbuddet brugervenligt, 
ydedygtigt og økonomisk forsvarligt 
Disse net vil: 
O give "overgangsfri" adgang til information, også i landdistrikter og 
udkantsområder 
O give interaktive tjenester med stor båndbredde og mulighed for deltagelse af 
flere parter på acceptable prisvilkår 
O efterhånden dække hele EU's område 
O give mulighed for sammenkobling med andre net 
O give let og effektiv adgang til informationer og overførsel af informationer 
mellem borgere 
Etableringen af disse net kan skematisk fordeles på fire indbyrdes overlappende 
hovedfaser: 
1990-2000: Gennemførelse og stigende anvendelse af Euro-ISDN. 
1995-2010: Gennemførelse af integreret bredbåndskommunikation med etablering af 
abonnenttilslutninger, i første omgang for ei livet vsabonnenter Udbud af et antal 
avancerede tjenester, særlig multimedietjenester. 
2000-2010: Integration af intelligens og mobilitet i nettene med mulighed for 
midlertidig henvisning gennem alle disse net (fuld follow-me-mo\i\\\icX). 
13 
2005-2020: Etablering af lysledernettet, hvor alle netfunktioner bygger på optiske 
anordninger. Dermed bliver der mulighed for at tilbyde meget brede koblede 
bredbåndstjenester til 50% af abonnenterne. 
c) EU's rolle 
I EF-traktatens afsnit XII, artikel 129 B og 129 C anerkendes det, at de 
transeuropæiske telenet spiller en vigtig rolle i EU. Med disse traktatartikler foreligger 
der et instrument, hvormed der i kombination med andre fællesskabsinstrumenter kan 
ydes støtte til etableringen af informationssamfundets net, tjenester og applikationer. I 
det følgende præsenteres et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om et 
sæt retningslinjer for transeuropæiske telenet. 
2. Grundlaget for handling 
I artikel 129 B hedder det: 
/. (...) bidrager h'æ/lesskabef fil oprettelse og udvikling af transeuropæiske net pa 
telekommunikations- (...jinfraslrukluromradei. 
2. Indenfor rammerne af el aben/ og konkurrencepræget markedssystem lager 
hællesskahels indsats sigte pa alfremme ile nationale nets sammenkobling og 
interopérabilité! saml adgangen til disse net. I denne indsats tilgodeses især 
nodvendigheden af al skabe forbindelse mellem pa den ene side oomrader, 
indlandsområder og randomrader og pa den anden side hællesskabels centrale 
områder. 
I artikel 129 C hedder det: 
I. Med henblik på virkeliggorelsen af målene i artikel 129 B: 
skal Fællesskabet opstille el sæl retningslinjer omfattende mål og prioriteter 
samt hovedlinjerne i de aktioner, der påtænkes gennemfort for 
transeuropæiske net: i disse retningslinjer fas/lægges projekter af fælles 
interesse (...) 
I de følgende afsnit foreslås et sæt retningslinjer som fastlagt i artikel 129 C for de 
transeuropæiske telenet 
3. De overordnede mål 
Hvidbogen forbandt etableringen af transeuropæiske telenet med målene om vækst, 
konkurrenceevne og beskæftigelse Den bereder grunden for informationssamfundet 
ved at pege på målområder for strategiske projekter frem til år 2000 inden for 
indbyrdes forbundne avancerede kommunikationsnet, Basistjenester og 
telematikapplikationer 
14 
Bangemann-rapporten, som er udarbejdet af en gruppe fremtrædende erhvervsledere, 
understregede også nødvendigheden af at fremskynde tilvejebringelsen af 
informationssamfundets byggesten. 11er rettes opmærksomheden særlig mod en 
pionerindsats, hvor der ydes støtte til lanceringen af målrettede applikationer på 10 
områder, som direkte modsvarer væsentlige økonomiske og samfundsmæssige behov1 . 
Den nødvendige indsats for at udbygge de transeuropæiske telenet skal sigte mod at 
fremme adgang, sammenkobling og interoperabilitet. Dermed skal der bidrages til at 
følgende overordnede mål nås: 
Udviklingen hen imod informationssamfundet skal lettes ved at fremme 
øget anvendelse af og bedre adgang til avanceret teknologi, navnlig gennem 
tilpassede uddannelses- og undervisningsfaciliteter, som vil opmuntre til 
indførelse af nye måder at organisere arbejdet på (f.eks. distancearbejde) og til 
udvikling af nye informationsapplikationer og -tjenester, ikke mindst på 
områder af kollektiv interesse som f.eks. sundhed, uddannelse og 
kulturaktiviteter, der bidrager til øget livskvalitet og bedre miljø. 
Europæisk industris konkurrenceevne skal øges og det indre marked 
styrkes ved at tilskynde til udvikling af fælleseuropæiske net, applikationer og 
Basistjenester, som vil underbygge fremvæksten af transeuropæisk elektronisk 
handel og nye forretningsapplikationer og sætte borgerne i EU i stand til frit at 
finde frem til og overføre informationer i et område uden indre grænser 
Den økonomiske og soeiale samhørighed skal styrkes ved at mindske de 
regionale skævheder, både med hensyn til telekommunikationsinfrastrukturens, 
-tjenesternes og -applikationernes eksistens i almindelighed og med hensyn til 
adgangen til dem 
Udviklingen af nye viekslonirådeaklivitetcr skal fremskyndes (f.eks. inden 
for multimedie- og elektroniske informationstjenester), så der skabes nye 
arbejdspladser, ved at tilrettelægge et gunstigt miljø for etablering af en 
kritisk masse af efterspørgsel og investering. 
Der vil blive etableret en hensigtsmæssig mekanisme for løbende overvågning med 
henblik på at vurdere, hvor effektivt alle projekterne for transeuropæiske telenet virker 
hen mod disse mål. Med en sådan mekanisme kan der holdes øje med fremskridtene 
hen imod realisering af de transeuropæiske net og gennemføres sociale og økonomiske 
projektevalueringer på grundlag af iiulikaloiei, der er afstemt efter det enkelt projekts 
særlige kendetegn og formål 
Der vil regelmæssigt blive rapporteret til Det Europæiske Råd, Europa-Parlamentet, 
Ministerrådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. 
"Europa og det globale informationssamfund - Anbefalinger til Del Europæiske Rad", 26.5.1994. 
15 
4. Prioriteterne 
For at nå disse mål foreslår Kommissionen, at EF's indsats prioriteres i forhold til de 
tre lag, som modellen for transeuropæiske telenet består af: 
applikationerne, som er brugernes logiske adgangsvej til informationerne. I 
visse tilfælde skal forskellige applikationer kunne fungere sammen. 
basistjenesterne, som supplerer de specifikke applikationer og bidrager til, at 
disse kan fungere sammen, idet de sikrer, at applikationernes fælles krav 
opfyldes. 
bærernettene, der fysisk set udgør adgangsvej, transportmiddel og bindeled. 
EU er nødt til at udnytte sine begrænsede økonomiske ressourcer optimalt. Derfor må 
der prioriteres omhyggeligt. Applikationer, der efterspørges af brugerne, er det 
vigtigste, fordi de udgør grundlaget for udbygningen af informationssamfundet. Det er 
dem, der vil skabe efterspørgsel efter nye investeringer i avancerede teletjenester og 
-net. Men selv om nogle applikationer kan leveres allerede nu på grundlag af den 
eksisterende infrastruktur, sætter usikkerheden på markedet og brugernes tøven med at 
tilpasse sig til nye tjenester grænser for, hvor langt udviklingen kan gå. 
Hovedvægten må derfor lægges på at stimulere udviklingen af applikationer, som 
giver alle slags brugere adgang til de oplysninger, de har brug for, inden for rammerne 
af de mål, som EF's indsats sigter mod. I Ivor megen vægt der skal lægges på 
Basistjenester, bestemmes af, om de er en betingelse for, at disse applikationer kan 
stilles til rådighed, og af, om de selv skal fungere som tjenester, som brugerne skal 
have direkte adgang til Prioriteringen afbærernettene bestemmes af, om de er 
nødvendige, for at man kan sikre en billig og effektiv transport af informationer, en 
hurtig indførelse af nye applikationer og Basistjenester og et hurtigt udbud af de nyeste 
og mest hensigtsmæssige transportteknologier. Der må lægges særlig vægt på 
behovene hos små og mellemstore virksomheder 
Applikationer 
Følgende prioriteter vedrører applikationer: 
Tilvejebringelse af applikationer, der kan stimulere og støtte 
overgangen til et videnbaseret informationssamfund, især applikationer, 
som imødekommer behov af kollektiv interesse, og som bidrager til at 
bibringe almindelige borgere de almene færdigheder, der skal til, for at 
de kan blive fortrolige med informationssamfundets miljø og værktøjer 
Udvikling af applikationer, der bidrager til økonomisk og social 
samhørighed, både ved at forbedre mulighederne for at fa adgang til 
informationer over hele EU og ved at udnytte mulighederne i Europas 
kulturelle mangfoldighed. 
Udvikling af tilgængelige og driftskompatible applikationer, som styrker 
europæiske virksomheders konkurrenceevne og det indre marked, og 
især applikationer, der giver små og mellemstore virksomheder de 
redskaber, de har brug for, hvis de skal øge og fastholde deres 
konkurrenceevne 
Basistjenester 
Følgende prioriteter vedrører basistjenester: 
Etablering af sammenkoblede og driftskompatible transeuropæiske 
basistjenester som led i udviklingen af den universelle dækning 
(forsyningspligt)2 
Verdensomspændende interoperabilitet for transeuropæiske 
basistjenester. 
Bærernet 
Følgende prioriteter vedrører digitale bærernet: 
Det eksisterende Euro-ISDN skal fremmes, fordi det udgør en digital 
platform, der allerede nu står til rådighed for nye applikationer 
Der skal hurtigt udvikles elfektive og omkostningsbesparende 
bredbåndsnet i Europa med de samme netsammenknyttende egenskaber 
som integreret bredbåndskommunikation. 
Transeuropæiske telenet skal sammenkobles og kunne fungere sammen 
med verdensomspændende net, og der skal vedtages passende 
standarder 
5. Foranstaltningerne i hovedtræk 
Hvis disse mål skal nås, må EU gøre en indsats. Mange foranstaltninger er allerede nu 
ved at blive sat i værk i andre sammenhænge, f.eks. under det fjerde rammeprogram 
for forskning og teknologisk udvikling, på .regelområdet osv. 
Men herudover er der behov for en direkte indsats for at stimulere udviklingen 
af transeuropæiske net. Denne indsats, som må bygge på eksistensen af formulerede 
eller potentielle behov, bør på den ene side sigte mod at begunstige en konkret 
formulering af behovene og på i\cn anden side mod at tilskynde tjenesteleverandører til 
at tage initiativ til at udbyde tjenester og applikationer, der modsvarer disse behov, og 
mod at støtte sådanne initiativer I første del af dette dokument redegøres der nærmere 
for, hvilke metoder der bør benyttes i denne indsats. 
Metoderne kan sammenfattes således 
Der skal udpeges projekter af fælles interesse. 
Princippet om forsyningspligt er el afgorende element i clcl lovgrundlag, der foreslås i gronbogen om 
liberalisering af teleinfrastrukturen og kabel-iv-neiiene Se KOM (95) I5X endelig udg 
17 
Der skal gøres en indsats for at oplyse offentligheden om eksistensen af de nye 
kommunikationsmidler, og om, hvordan man kan fa gavn af dem. 
Der skal ydes støtte til undersøgelser af applikationernes gennemførlighed og 
til implementering af dem, især når der er tale om applikationer af kollektiv 
interesse. Støtten skal ydes med de midler, traktaten åbner mulighed for, og 
ved at der udvikles nye partnerskaber mellem det offentlige og det private. 
Der skal gøres en indsats for at stimulere udbuddet og brugen af 
telematiktjenester for små og mellemstore virksomheder og for liberale erhverv, 
og denne foranstaltning bør fungere som hoveddrivkraft for vækst og 
beskæftigelse i Europa. 
Der skal gøres en indsats, som tilskynder til hurtig udvikling af transeuropæiske 
bredbåndsnet. 
I alle tilfælde, hvor det er hensigtsmæssigt, vil der blive gjort en indsats for at lette 
samarbejde med tredjelande om at gennemføre foranstaltninger, der sættes i 
værk efter disse retningslinjer, når foranstaltningerne anses for at have gensidig 
interesse, og når de sigter mod sammenkobling af bærernel og interoperabilitet mellem 
de tjenester, der udbydes over disse net. 
6. Projekter af fælles interesse 
a) Områder for projekter af fælles i nieresse 
De transeuropæiske telenet vil blive udbygget ved hjælp af projekter af fælles 
interesse. De særlige forhold, der gør sig gældende i denne sektor, betyder 
imidlertid, at det har vist sig umuligt at fastlægge bestemte projekter af 
fælles interesse på forhånd, sådan som man f.eks. har gjort det i 
transportsektoren. I telekommunikationssektoren, som er midt i en 
liberaliseringsproces, går den teknologiske udvikling meget hurtigt. Disse to 
forhold betyder tilsammen, at projektinitiativerne: 
må have deres udspring i den private sektor (eller i et partnerskab 
mellem den private og den offentlige sektor i de tilfælde, hvor de 
tjenester, der skal udbydes, benyttes af en offentlig instans som led i 
udførelsen af offentlige serviceopgaver); 
må være svar på formulerede brugerbehov 
Enkeltprojekter af fælles interesse kan derfor kun udpeges ved en 
efterspørgselsstyret metode, der består i at indkalde forslag på udvalgte 
områder for på den måde at samle initiativer, der bør have deres 
udspring i erkendte brugerbehov. Konkrete projektforslag kunne indkaldes 
inden for følgende hovedområder, der synes at svare til de vigtigste 
komponenter i informationssamfundet: 
18 
På applikationsområdet er de applikationer af kollektiv interesse, som 
Bangemann-rapporten udpegede, særlig vigtige3 . 
Inden for basistjenester bør der gives kraftig tilskyndelse til tjenester, 
der giver mulighed for at udbyde størstedelen af applikationerne. 
Inden for bærernet bør der i passende tilfælde ydes støtte til forbedring 
af netsammenkoblingen, til fremme af den nødvendige infrastruktur for 
udvikling af applikationer og tjenester og til udbygning af avancerede 
netegenskaber som f.eks. bredbåndskommunikation. 
Bilag 1 til det beslutningsforslag, der følger efter denne meddelelse, indeholder 
en oversigt de områder inden for de transeuropæiske telenets tre lag, hvor der 
kan blive tale om projekter af fælles interesse. Bilag 1 skitserer endvidere et 
antal tværgående støtte- og samordningsforanstaltninger med henblik på at 
styrke nettenes og tjenesternes sammenkobling og interoperabilitet. 
b) Procedure udpegning af de enkelte projekter af fælles interesse 
Kommissionen vil i samråd med aktørerne i sektoren, udarbejde et 
arbejdsprogram, som løbende vil blive ajourført. Heri vil man nærmere 
specificere de som udgangspunkt bredt formulerede områder, som 
forslagsindkaldelserne vil omhandle. Derefter vil der blive udarbejdet og 
udsendt en indkaldelse af forslag på de områder, der er fastlagt i 
arbejdsprogrammet 
Blandt de indkomne forslag vil der blive udpeget projekter af fælles interesse 
på grundlag af de vedtagne målsætninger og prioriteringer samt på grundlag af 
kriterier vedrørende projekternes privatøkonomiske holdbarhed. Til sidst 
foreligger der så en liste over projekter af fælles interesse. 
Denne procedure for udpegning af projekter vil blive forvaltet af 
Kommissionen med bistand fra et udvalg af repræsentanter for 
medlemsstaterne 
c) Opfolgning af denne procedure 
Gennemførelsen af beslutningen gør det muligt at opstille en liste over 
projekter af fælles interesse 
Denne liste danner derefter - i en yderligere procedure i henhold til 
forordningen om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden 
for transeuropæiske net - grundlag for udvælgelsen af de projekter, som 
skal modtage støtte fra EU i medfør af traktatens artikel 129 C, stk. I, 
tredje led. 
I givet fald vil projekterne blive nojc samordnet med beslægtede initiativer (INFO 2000) inden for 
bestemte applikationsområder for at udnytte mulige synergivirkningcr. 
Denne form for EF-støtte skal overvejende ydes på 
applikationsområderne, især til applikationer af kollektiv interesse. 
Projekter vedrørende bærernct og basistjenester vil nok kun i begrænset 
omfang være berettigede til EF-støtte efter forordningens regler. 
Alle udpegede projekter af fælles interesse kan dog fa støtte fra andre kilder4 til 
EU-finansiering. Desuden betyder anerkendelsen som projekter af fælles 
interesse, at de bliver politisk mere "synlige", hvilket skulle øge deres chancer 
for at fa finansieringsstøtte fra andre offentlige og private kilder. 
7. KONKLUSIONER 
På grundlag af traktatens artikel 129 B og 129 C og inden for rammerne af denne 
meddelelse om en samlet ramme og et sæt retningslinjer for transeuropæiske telenet, 
forelægger Kommissionen hermed Europa-Parlamentet og Rådet vedlagte forslag til 
beslutning om et sæt retningslinjer for transeuropæiske telenet. 
De andre kilder er: del fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, strukturfondene. 
Samhørighedsfonden. Den Europæiske Imesieringsbank og Den Europæiske Investeringsfond. Disse 
instrumenterer nærmere beskrevet i bilag I til forsiedel af dokumentet: "En metodologi for 
implementering af informationssamfundets applikationer". 
20 
FORSLAG TIL EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING 
om et sæt retningslinjer for transeuropæiske telenet 
EUROPA-PARLAMENTETOG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR-
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 129 
D, stk. 1, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg5 
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget6, og 
ud fra følgende betragtninger. 
implementeringen og udviklingen af transeuropæiske telenet sigter mod at sikre, at 
informationer kan cirkulere og udveksles over hele Unionen; dette er en forudsætning for at 
"informationssamfundet" kan fa fodfæste, idet et sådant samfund vil fremstå i den situation, 
hvor enhver borger, virksomhed eller myndighed hvor som helst i Unionen kan fa fat i de 
informationer, der har brug for, uanset hvilken form og mængde de skal foreligge i; 
i hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse fremhævede Kommissionen 
betydningen af at fa etableret informationssamfundet, som, i og med at det medfører, at der 
opstår nye former for økonomiske, politiske og sociale relationer, vil hjælpe med til at 
Unionen kan tage det kommende århundredes nye udfordringer op, denne erkendelse blev 
fastslået på Det Europæiske Råds mode i Bruxelles i december 1993; 
med det indre marked opstår der et område uden indre grænser, hvor det skal sikres, at varer, 
personer, kapital og tjenesteydelser kan cirkulere frit, og hvor allerede vedtagne og kommende 
EF-foranstaltninger indebærer omfattende udveksling af informationer mellem enkeltpersoner, 
organisationer og administrationer; effektive midler til udveksling af informationer er 
afgørende for forbedringen af den industrielle konkurrenceevne; denne informationsudveksling 
kan sikres ved hjælp af transeuropæiske telenet; eksistensen af transeuropæiske telenet vil 
styrke den sociale samhørighed på unionsniveau, 
implementeringen og udviklingen af transeuropæiske telenet bør sikre at informationer 
udveksles frit mellem enkeltpersoner, organisationer og administrationer, samtidig med at 
enkeltpersoners privatsfære og intellektuelle og industrielle ejendomsrettigheder beskyttes; 
i rapporten "Europa og det globale informationssamfund"7 fra juni 1994 anbefalede 
medlemmerne af en gruppe fremtrædende erhvervsrepræsentanter Det Europæiske Råd at 
etablere transeuropæiske telenet og at sikre, at de kunne sammenkobles med samtlige 
europæiske net; i juni 1994 udtalte Det Europæiske Råd på Korfumødet sin generelle 
tilslutning til denne anbefaling, 
Rapport udarbejdet til Det Europæiske Rads mode pa Korfu den 24.-25- juni 1994: "Europa og det 
globale informationssamfund. Anbefalinger til Del Europæiske Rad" 
21 
Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet "Europa på vej mod 
informationssamfundet En handlingsplan"x følger disse anbefalinger; konklusionerne fra 
Rådets (industri og telekommunikation) møde den 28. september 1994 om denne 
handlingsplan understreger, at en hastig udvikling af en ydedygtig informationsinfrastruktur 
(herunder net, tjenester og applikationer) er absolut nødvendig for Europa på grundlag af en 
global, sammenhængende og afbalanceret politik; 
ifølge traktatens artikel 129 C skal Fællesskabet opstille et sæt retningslinjer omfattende mål 
og prioriteter samt hovedlinjerne i de aktioner, der påtænkes gennemført for transeuropæiske 
net; i disse retningslinjer fastlægges projektet af fælles interesse, 
informationssamfundet kan ikke udvikle sig, uden at der står en række applikationer til 
rådighed, herunder navnlig applikationer af kollektiv interesse, som optimalt imødekommer 
brugernes behov, og hvor der i givet fald er taget hensyn til ældres og handicappedes behov; 
applikationer indgår derfor som en vigtig del af projekterne af fælles interesse; 
allerede i de eksisterende telenet kan projekter af fælles interesse i mange tilfælde genneinføres 
med det formål at tilvejebringe transeuropæiske applikationer; for at sådanne projekter af 
fælles interesse skal kunne udpeges, må der opstilles retningslinjer; 
ved udvælgelsen og gennemførelsen af sådanne projekter bør der både tages hensyn til 
infrastruktur, der udbydes af teleselskaber, og til alternativ infrastruktur, der udbydes af andre; 
Kommissionen har forelagt Rådet el sæt retningslinjer for udvikling af et tjenesteintegreret 
digitalnet (ISDN) som et transeuropæisk net". Rådet har fastlagt en fælles holdning til dette 
Ibislag, 
de nuværende net, herunder det nuværende ISDN-net, er ved at udvikle sig til avancerede net 
med forskellig datakapacitet, herunder net med bredbåndskapacitet; nettene kan tilpasses til 
forskellige behov, bl.a. således, at de kan tilbyde multimedietjenester og -applikationer; 
slutpunktet på denne udvikling bliver net for integreret bredbåndskommunikation (IBC); IBC 
bliver den optimale platform for udbygning af informationssamfundets applikationer; 
resultaterne af særprogrammet for forskning og teknologisk udvikling inden for 
kommunikationsteknologi (RACE)10 har banet vejen og lagt det teknologiske grundlag for 
indførelse af IBC-net i Europa, 
resultaterne af særprogrammet for forskning og udvikling inden for inden for 
informationsteknologi (ESPRIT) har banet vejen og lagt det teknologiske grundlag for 
indførelse af informationsteknologiske applikationer; 
resultaterne af særprogrammerne for forskning og teknologisk udvikling inden for 
telematiksystemer af almen interesse 1990-1994" og telematikapplikationer af almen interesse 
I994-199812 baner vejen for indførelse af driftskompatible applikationer af almen interesse 
over hele Europa; 
8 KOM (94) 347. 19.7.1994. 
9 KOM (93) 347 af 1.9.1993. 
10 Rådets beslutning 91/352/EØF (EFT L 192 ar 16.7.1991. s. 8). 
" Rådets beslutning 91/353/EØF (EFT L 192 af 16.7.1991. s. 18). 
12 Rådets beslutning 94/801/EF (EFT L 334 af 22.12.1994. s. I). 
22 
det må sikres, at de forskellige EU-programmer samordnes effektivt, herunder ikke mindst 
med programmer til fordel for små og mellemstore virksomheder13 og med 
informationsindholdsorienterede programmer (som f.eks. INFO 2000 og MEDIA 2) og andre 
informationssamfundsaktiviteter; 
i meddelelsen om forberedende foranstaltninger inden for tværeuropæiske net: det integrerede 
bredbåndsnet14 pegede Kommissionen på, at der burde gøres et stykke forberedende arbejde 
sammen med sektorens aktører med henblik på opstilling af retningslinjer; resultatet af dette 
arbejde har dannet grundlag for retningslinjerne for IBC-net i denne beslutning; 
telesektoren er på vej til at blive liberaliseret; udviklingen af transeuropæiske applikationer, 
tjenester og net påhviler hovedsagelig det private initiativ; denne udvikling på transeuropæisk 
plan skal nødvendigvis modsvare behov, der har vist sig på markedet; under hensyn hertil vil 
de berørte aktører i sektoren efter bestemte procedurer, der giver dem lige muligheder, blive 
anmodet om at fremsætte forslag til specifikke projekter af fælles interesse på udvalgte 
områder; disse procedurer skal fastlægges og der skal vedtages en liste over de udvalgte 
områder; et udvalg skal bistå Kommissionen med at udpege de enkelte projekter af fælles 
interesse; 
finansieringsstøtte fra EF til gennemførelsen af projekter af fælles interesse, som udpeges i 
medfør af denne beslutning, skal overvejes på grundlag af forordningen om generelle regler for 
Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net; ifølge denne forordning yder de 
berørte medlemsstater en vis støtte til projekter af fælles interesse; 
Kommissionen træffer foranstaltninger for at sikre nettenes interoperabilitet og for at 
samordne de aktiviteter, medlemsstaternes iværksætter med sigte på implementering af 
transeuropæiske telenet; 
det er vigtigt for informationssamfundets udvikling, at der sikres effektiv 
informationsudveksling mellem Fællesskabet og tredjelande, herunder især medlemmerne af 
Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde; derfor er det nødvendigt at fremme 
sammenkobling af og interoperabilitet mellem net i europæisk skala; 
aktiviteter, der falder inden for disse retningslinjer, er imidlertid fuldt ud underlagt 
konkurrencereglerne i traktaten og gennemførelsesbestemmelserne -
VEDTAGET FØLGENDE liKSLUTNING: 
Artikel I 
Med denne beslutning fastlægges der retningslinjer, som omfatter mål, prioriteter og 
hovedlinjer for foranstaltninger på området transeuropæiske telenet. Retningslinjerne 
fastlægger dels de områder, inden for hvilke der kan udpeges projekter af fælles interesse, dels 
en procedure for udpegning af specifikke projekter af fælles interesse inden for disse områder. 
11 Meddedclsc fra Kommissionen - Intcrgrcrci program til fordel for SMV og håndværksfagene. 
KOM(94)2()7af3.6.1994. 
14 KOM (93) 372 af 22.7.1993 (EFT C 200 af 24.7.1993. side 22). 
23 
Artikel 2 
Fællesskabet vil støtte sammenkobling af telenet, herunder især net for integreret 
bredbåndskommunikation (IBC), etablering og udbygning af driftskompatible tjenester og 
applikationer og af den fornødne infrastruktur samt af adgangen til dem med følgende 
generelle formål: 
• at lette overgangen til informationssamfundet, herunder især at støtte opfyldelsen af 
samfundsmæssige behov og forbedre livskvaliteten; 
• at forbedre europæisk industris konkurrenceevne og at styrke det indre marked; 
• at styrke den økonomiske og sociale samhørighed; 
• at fremskynde aktivitetsudviklingen på nye vækstområder for at fremme 
beskæftigelsen. 
Artikel 3 
Med henblik på opfyldelsen af de i artikel 2 nævnte formål fastlægges følgende prioriteter: 
• Bekræftelse af gennemførligheden og derpå udbygning af applikationer, som støtter 
udviklingen af et europæisk informationssamfund, herunder navnlig applikationer af 
kollektiv interesse. 
• Bekræftelse af gennemførligheden og derpå udbygning af applikationer, der bidrager til 
den økonomiske og sociale samhørighed ved at forbedre adgangen til informationer 
over hele Unionen på grundlag af Europas kulturelle mangfoldighed. 
• Foranstaltninger med det formål at stimulere interregionale aktiviteter, således at 
mindre gunstigt stillede regioner inddrages i lanceringen af transeuropæiske 
teletjenester og applikationer. 
• Bekræftelse af gennemførligheden og derpå udbygning af applikationer og tjenester, 
der bidrager til at styrke det indre marked og beskæftigelsen, herunder navnlig sådanne 
applikationer og tjenester, som tilbyder små og mellemstore virksomheder midler til at 
forbedre deres konkurrenceevne i EU og på verdensplan. 
• Identificering, bekræftelse af gennemførligheden og derpå udbygning af 
transeuropæiske basistjenester, som tilvejebringer overgangsfri adgang til alle former 
for information, også i landdistrikter og udkantsområder, og som kan fungere sammen 
med tilsvarende tjenester på verdensplan. 
• Bekræftelse af gennemførligheden af nye lyslederhovednet med stor båndbredde, hvor 
dette er nødvendigt for sådanne applikationer og tjenester, samt fremme af 
sammenkoblingen af sådanne net. 
24 
Identificering og eliminering af huller og manglende forbindelser, der hindrer effektiv 
sammenkobling og interoperabilitet mellem alle bestanddele af telenettene i Europa og 
på verdensplan med særlig vægt på IBC-net 
Ar I i kel 4 
Hovedlinjerne for de foranstaltninger, der skal gennemføres for at nå de i artikel 2 nævnte mål, 
vil omfatte: 
• Udpegning af projekter af fælles interesse. 
• Foranstaltninger, der sigter mod at øge borgernes, erhvervslivets og det offentliges 
opmærksomhed på det udbytte, de kan fa af de avancerede transeuropæiske 
teletjenester og -applikationer 
• Foranstaltninger, der sigter mod at stimulere fælles initiativer fra brugere og 
leverandører til at igangsætte projekter inden for transeuropæiske telenet, ikke mindst 
IBC-net 
• Støtte inden for rammerne af de midler, der fastlægges af traktaten, til bekræftelse af 
gennemførligheden og derpå udbygning af applikationer, især applikationer af kollektiv 
interesse, samt tilskyndelse til etablering af partnerskaber mellem det offentlige og det 
private. 
• Stimulering af udbuddet og brugen af tjenester og applikationer for små og 
mellemstore virksomheder og brugere inden for de liberale erhverv, som udgør en kilde 
til beskæftigelse og vækst 
• Fremme af nettenes indbyrdes sammenkobling, af bredbåndstjenesters og 
applikationers interoperabilitet og af den infrastruktur de forudsætter, især hvad angår 
multimedia, samt af interoperabilitet mellem eksisterende og bredbåndsbaserede 
tjenester og applikationer 
Artikel 5 
Transeuropæiske telenet udvikles i medfør af denne beslutning ved gennemførelse af projekter 
af fælles interesse. De områder, inden for hvilke der skal udpeges projekter af fælles interesse, 
er anført i bilag I. 
AriikeI 6 
I nedenstående artikler 7-9 beskrives proceduren for udpegning af de enkelte projekter af 
fælles interesse inden for de områder, der er anført i bilag I, og på grundlag af de kriterier, der 
er anført i bilag 2. De udpegede projekter kan la støtte fra Fællesskabet efter reglerne i Rådets 
forordning om generelle regler for Fællesskabels finansielle støtte inden for transeuropæiske 
net. 
25 
Artikel 7 
1. I overensstemmelse med politikken for transeuropæiske net på andre områder 
udarbejder Kommissionen i samråd med aktørerne i sektoren et arbejdsprogram for 
udvælgelse af delområder, inden for hvilke der kan stilles forslag om projekter af fælles 
interesse, idet disse delområder skal falde inden for de områder for projekter af fælles 
interesse, der er anført i bilag 1. Arbejdsprogrammet ajourføres efter behov. 
2. På grundlag af arbejdsprogrammet udfærdiger Kommissionen indkaldelser af forslag til 
projekter af fælles interesse 
Artikel H 
1. Kommissionen er ansvarlig for gennemførelsen af den procedure, der fastlægges i 
artikel 7-9. 
2. I de tilfælde, der er anført i artikel 9, stk. I, bistås Kommissionen af et udvalg, der 
består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens 
repræsentant som formand. 
Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der 
skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som 
formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål 
haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for 
vedtagelse af de afgørelser, som Rådet skal træffe på forslag af Kommissionen. Ved 
afstemninger i udvalget tillægges de'slemmer, der afgives af repræsentanterne for 
medlemsstaterne, den vægt, der er fastlagt i den nævnte artikel. Formanden deltager 
ikke i afstemningen 
Kommissionen vedtager de påtænkte foranstaltninger, når de er i overensstemmelse 
med udvalgets udtalelse. 
Er de påtænkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, 
forelægger Kommissionen straks Rådet et forslag til de foranstaltninger, der skal 
træffes. Rådet træffer afgørelse med kvalificeret flertal. 
Har Rådet ved udløbet af en frist på en måned, efter at det har laet forslaget forelagt, 
ikke truffet nogen afgørelse, vedtages de foreslåede foranstaltninger af Kommissionen. 
Artikel 9 
Den i artikel 8 fastlagte procedure anvendes ved: 
• udarbejdelse og ajourføring af del i artikel 7 nævnte arbejdsprogram, 
• udpegning af projekter af fælles interesse på grundlag af en indkaldelse af 
forslag, 
• fastlæggelse af supplerende støtte- og samordningsforanstaltninger, 
• foranstaltninger til evaluering af arbejdsprogrammets gennemførelse. 
26 
2 For det specielle område for projekter af fælles interesse, der vedrører ISDN (se bilag 
I, punkt 3, første led), gælder de retningslinjer, som Rådet har vedtaget ...,5 
3. Kommissionen underretter på hvert møde udvalget om, hvor langt man er kommet 
med gennemførelsen af arbejdsprogrammet. 
Artikel 10 
Medlemsstaterne træffer under overholdelse af Fællesskabets retsregler enhver fornøden 
foranstaltning på nationalt, regionalt eller lokalt plan for at lette og fremskynde 
gennemførelsen af projekter af fælles interesse Eventuelt nødvendige godkendelsesprocedurer 
gennemføres på kortest mulig tid. 
Artikel II 
Denne beslutning berører ikke eventuelle økonomiske forpligtelser for en medlemsstat eller for 
Fællesskabet. 
Artikel 12 
Rådet kan i hvert enkelt tilfælde godkende deltagelse fra tredjelande, navnlig tredjelande, som 
er parter i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, eller som har indgået 
associeringsaftaler med Fællesskabet; godkendelsen sker efter den fremgangsmåde, der er 
fastsat i traktatens artikel 228, således at der åbnes mulighed for, at tredjelandene kan bidrage 
til gennemførelsen af projekter af fælles interesse, og således at telenettenes sammenkobling 
og interoperabilitet fremmes. 
Artikel 13 
Hvert andet år forelægger Kommissionen en rapport om gennemførelsen af denne beslutning 
for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. 
Rapporten vil indeholde en vurdering af de resultater, der er nået med støtte fra Fællesskabet 
på de forskellige projektområder set i forhold til de overordnede mål. 
Artikel 14 
Denne beslutning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende. 
15 Rådets fælles holdning til beslut ni ngsfoi-slaget har folgcndc referencenummer: (EF) nr. 47/94 af 22. 
december 1994 (EFT ni C 384 af 31.12.1994. s 29) 
Artikel 15 
Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. 27 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
For Europa-Parlamentet For Rådet 
Formand Formand 
28 
BILAG 1 : OMRADER FOR PROJEKTER AF FÆLLES INTERESSE 
De transeuropæiske telenet vil åbne det europæiske marked for de nye applikationer og 
tjenester, som bør blive grundlaget for informationssamfundets udvikling. De har afgørende 
betydning for sikringen og udviklingen af Europas fremtidige velstand, for skabelsen af nye 
arbejdspladser og for styrkelsen af den økonomiske og sociale samhørighed. 
Der er almindelig enighed om, at transeuropæiske telenet bedst kan anskueliggøres ved hjælp 
af en analysemodel i følgende tre lag: 
• Applikationslaget, som giver brugerne tovejsforbindelse med basistjenesterne 
og bærernettet med henblik på opfyldelse af erhvervsmæssige, uddannelsesmæssige og 
sociale behov. For at brugerne over hele EU kan fa maksimalt udbytte af 
applikationerne, skal disse kunne fungere sammen (interoperabilitet). 
• Laget af basistjenester, som udgøres af kompatible basistjenester med 
tilhørende styringselementer Basistjenesterne supplerer applikationerne og bidrager til, 
at de kan fungere sammen, ved at sikre, at deres fælles krav opfyldes. 
• Laget afbærerne!, der fysisk set udgør nettenes adgangsveje og 
transportmiddel og indeholder deres koblingselementer, herunder styring og 
signalering. Disse elementer sikrer sammenkoblingen af de transeuropæiske telenet. 
Disse tre lag udgør en sammenhængende struktur, hvor applikationerne hviler på de to nedre 
lag: basistjenester og bærernet. Det betyder, at applikationer ikke kan tilbydes, hvis bare et af 
de to andre lag mangler. Imidlertid bør hvert lag være tilstrækkelig åbent, til at det kan 
understøtte ethvert element i laget umiddelbart over det. På denne baggrund bør projekter af 
fælles interesse udpeges ud fra, i hvor høj grad de kan yde praktisk støtte til, at formålene med 
denne beslutning opfyldes. 
Denne beslutning sigter mod at opstille en liste over projekter af fælles interesse, ud fra 
hvilken der vil blive udvalgt projekter, som vil få økkonomisk støtte fra EF i medfør af 
artikel 129 C, stk. 1, tredje led. Udvælgelsen vil blive foretaget i overensstemmelse med 
forordningen om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for 
transeuropæiske net. 
For alle udpegede projekter af fælles interesse er der stadig mulighed for at benytte andre 
kilder16 til EU-ftnansiering på grundlag af de finansieringsregler, der gælder for hvert af 
ftnansieringsinstrumenterne. EUs finansieringsstøtte ydes under overholdelse af de 
konkurrencepolitiske regler, bl.a dem, der gælder for finansieringsstøtte til F&U-projekter og 
for statsstøtte. 
I de følgende afsnit fastlægges de områder, inden for hvilke der vil blive udpeget projekter af 
fælles interesse. 
De andre kilder er: det fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, strukturfondene. 
Samhørighedsfonden, Den Europæiske Imesieringsbank og Den Europæiske Investeringsfond. Disse 
instrumenter er nærmere beskrevet i bilag I til dokumentet: "En metodologi for implementering af 
informationssamfundets applikationer" 
29 
I. Applikationer 
Applikationsprojekter vil blive udpeget på følgende områder: 
• Et net for universiteter og forskningscentre: Der bør oprettes et avanceret 
transeuropæisk net med multimedieapplikationer, som forbinder universiteter og 
forskningscentre over hele Europa med åben adgang til deres biblioteker. 
• Fjernuddannelse og -undervisning: Alle borgere, skoler, læreanstalter og 
virksomheder bør have adgang til avancerede tjenester for fjernuddannelse og 
-undervisning. Der bør oprettes centre for kursusmateriale og undervisningstjenester, 
som små og mellemstore virksomheder, store selskaber, uddannelsessystemer og 
offentlige forvaltninger bør kunne etablere forbindelse til over hele Europa. Nye 
metoder til faglig uddannelse for informationssamfundet bør udvikles og fremmes. 
• Telematik for sundhedsvæsenet: Transeuropæiske net og applikationer bør 
udbygges på grundlag af fælles standarder; disse net og applikationer skal forbinde alle 
parter i sundhedssystemet med hinanden, ikke mindst alment praktiserende læger, 
hospitaler og socialcentre. 
• Transporttelematik: Alle muligheder i de transeuropæiske telenet bør 
udnyttes til at forbedre styringen af transportnettet, den logistiske støtte til 
transporterhvervene og udviklingen af værdiøgende tjenester Overalt hvor der er 
mulighed for det, bør telematiksystemer og -tjenester også benyttes som et redskab i 
gennemførelsen af den fælles transportpolitik, den nødvendige komplementaritet i 
forhold til og interoperabilitet i det transeuropæiske transportnet vil blive sikret. 
• Telematik for miljøet: Transeuropæiske telenet kan yde et vigtigt bidrag til 
overvågningen og forvaltningen af miljøet, herunder håndtering af 
katastrofesituationer. 
• Distancearbejde: Udvikling af distancearbejde (i hjem og satellitkontorer) på 
grundlag af avancerede kommunikationssystemer vil vil bidrage til, at der opstår nye 
former for fleksibilitet på arbejdsstedet og i arbejdets tilrettelæggelse. Gennem 
decentralisering af erhvervsaktiviteter kan distancearbejdet også bidrage til at mindske 
de miljømæssige følger af den daglige pendling til befolkningscentrene. 
• Telematiktjenester for små og mellemstore virksomheder: Der sigtes mod 
projekter af fælles interesse, som understøtter europæiske små og mellemstore 
virksomheders brug af applikationer og tjenester i de transeuropæiske telenet, som 
giver forbindelse til myndigheder, brancheforeninger, forbrugere, kunder og 
leverandører, og som også omfatter informationstjenester og elektronisk handel. Der 
bør gøres en indsats for at sprede oplysning om telematikbaserede løsninger blandt små 
og mellemstore virksomheder 
• Transeuropæisk net for offentlige administrationer: Der bør etableres 
indbyrdes forbindelser mellem de offentlige forvaltningers net i Europa med det formål 
at lette dataudvekslingen mellem administrationerne, især i forbindelse med 
gennemførelsen af EU-regler, og for at gøre informationsudvekslingen mere effektiv 
og mindre bekostelig. Desuden bør der etableres forbindelse mellem de offentlige 
forvaltningers net og borgerne i Europa 
30 
• Elektronisk tilbudsgivning: Der bor etableres et transeuropæisk net for 
elektronisk tilbudsgivning, så der kan indføres elektroniske procedurer for offentlige 
indkøb mellem offentlige administrationer og leverandører i Europa. 
• Byinformationsnet: Oprettelsen af net og tjenester bør fremmes, således at 
husholdninger, virksomheder, sociale institutioner og administrationer forbindes 
indbyrdes og far on-line adgang til multimedietjenester for information, uddannelse, 
kultur, underholdning og turisme på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan. 
Etablering af forbindelser mellem by- og regionalnet bør fremmes. 
• Bibliotekstjenester: Der bør udbygges avancerede transeuropæiske 
netforbundne bibliotekstjenester, der omfatter alle typer af biblioteker 
(nationalbiblioteker, universitets-/forskningsbiblioteker, kommunebiblioteker osv), så 
der åbnes effektiv adgang til både de reserver af organiseret viden og det væld af 
kulturrigdomme, som opbevares af biblioteker over hele Europa, til støtte for det 
økonomiske, sociale, uddannelsesmæssige og kulturelle liv i EU. 
• Telematiktjenester for arbejdsmarkedet: Der bør udvikles netforbundne 
tjenester, som f.eks databaser med jobinformation, for at understøtte det omskiftelige 
arbejdsmarked i Europa og hjælpe med til at bekæmpe arbejdsløsheden 
• Kulturel og sproglig mangfoldighed: Der bor tages initiativer til at fremme 
bevaringen af og adgangen til Europas kulturarv og til at demonstrere 
informationsinfrastrukturens muligheder for at støtte udviklingen af lokalt indhold på 
lokale sprog. 
• Borgenes adgang til tjenesterne: Der bør etableres applikationer, der viser, 
hvordan borgerne kan ta adgang til tjenester af kollektiv interesse. Som eksempler 
kunne nævnes kiosker og adgangspunkter på offentlige steder samt brug af smart 
cards og elektroniske tegnebøger. 
2. Basistjenester 
Projekter af fælles interesse, der vedrører net for basistjenester, vil blive udpeget inden for 
følgende områder: 
* Implementering af operationelle transeuropæiske basistjenester: Disse 
tjenester bør især omfatte elektronisk post, liloverførselssystemer, on-line adgang til 
elektroniske databaser samt videotjenester Da der er et presserende behov for sådanne 
transeuropæiske basistjenester, kommer de til at bygge på eksisterende koblede 
bærernct og brugerlilslutninger. De bor desuden omfatte serviceelemcnter på 
europæisk plan, herunder databeskyttelse, informationssikkerhed, transeuropæiske 
"kiosksystemer", netvejvisei systemer osv 
* Gradvis udbygning af basistjenesterne til et multinicdiemiljø. Disse 
tjenester giver slutbrugerne adgang til multimedietjenester; de kunne f.eks. omfatte -
men bør ikke begrænses til - multimediepost, højhastighedstjenester for filoverførsel og 
videotjenester, herunder bestillingsvideo (video-on demand). Der bør tilskyndes til 
både erhvervsmæssig og privat brug af sådanne multimedietjenester og til indføjelse af 
31 
nye tjenesteelementer, som f.eks. automatisk oversættelse, talegenkendelse og grafiske 
brugergrænseflader. 
* Indførelse af producent neutrale digitale signaturer som grundlag for 
tilrådighedsstillelse af åbne tjenester og mobilitet i anvendelsen: Basistjenester 
forudsætter en lang række indbyrdes supplerende og konkurrerende 
tjenesteleverandører. Tilrådighedsstillelse af åbne tjenester og mobilitet i anvendelsen 
bliver af allerstørste betydning og forudsætter, at elektroniske navne (digitale 
signaturer) er almindeligt udbredt og teknisk understøttet. 
3. Bærernet 
Projekter af fælles interesse, der vedrører bærernet, vil blive udpeget inden for følgende 
områder: 
• Euro-ISDN (tjenesteintegrerede digitalnet): ISDN er i dag 
forretningsmæssigt og teknisk en realitet på transeuropæisk plan og er derfor det mest 
hensigtsmæssige og effektive digitale koblede bærernet, der er i stand til at formidle 
nye tjenester og applikationer. Det udviklingsstade, det har nået, gør det til en chance 
for Europa, hvis marked og geografiske udstrækning vil finde deres berettigelse ved 
implementeringen af disse nye tjenester og applikationer i fælleseuropæisk skala. Det 
bør dog ikke glemmes, at ISDN kun er et første skridt, og at det efterhånden blot 
bliver et net, der giver brugerne adgang til bredbandsbærernet 
• Kommerciel indførelse af styret ATM (Asynchronous Transfer Mode) og 
andre bredbåndsnet: Dette område må anses for at være af allerstørste 
fælleseuropæiske interesse 
• Interoperabilitet mellem eksisterende kommunikationsnet og 
bredbåndsnet: Eksisterende net (til fastnettjenester, mobiltjenester og satellitbaserede 
tjenester) bør forbindes og samdrives både indbyrdes og med ATM-baserede 
højhastighedsnet med det formål at tilvejebringe de økonomisk mest hensigtsmæssige 
løsninger på de forskellige situationer, der vil fremstå under etableringen af 
informationssamfundet. Dette spørgsmål er centralt for udviklingen af nettet for 
integreret bredbåndskommunikation (IBC), og det er særlig relevant for små og 
mellemstore virksomheder samt for liberale erhverv og for private brugere 
4. Stotte- og samordningsforanstaltninger 
Foruden at yde støtte til projekter af fælles interesse bør EF iværksætte en række 
foranstaltninger, der sigter mod at tilrettelægge de fornødne rammer. Disse foranstaltninger vil 
bidrage til konsensusudviklingen og samordningen af nationale og regionale aktiviteter, der 
sigter mod at stimulere og fremme nye applikationer og tjenester i overensstemmelse med 
gennemførelwsen af programmer på andre områder samt til udviklingen af bredbandsbærernet. 
De vil bl.a. indebære høring af de europæiske organisationer for standardisering og strategisk 
planlægning17 og samordning med de foranstaltninger, der finansieres af EF's forskellige 
finansieringsinstrumenter. Foranstaltningerne omfatter: 
17 ETSI, CEN/CENELEC. EURESCOM og ETNO. 
32 
• Udvikling af målspecifikationer og overgang hen imod disse mål. 
Specifikationerne vil hjælpe sektorens aktører med at træffe fornuftige økonomiske 
investeringsbeslutninger. Specifikationerne vil blive fastlagt i samråd med alle 
sektorens aktører, herunder teleselskaber, kabelvirksomheder, nye operatører, 
tjenesteleverandører, brancheforeninger og forbrugerorganisationer. Samrådene 
gennemføres med følgende formål: 
At finde frem til manglende elementer i og flaskehalse i de transeuropæiske 
telenet. 
At udvikle målspecifikationer for de tre identificerede netlag. Både fastnet, 
mobilnet og satellitbaserede net skal være omfattet, og der skal også være 
specifikationer for styring og drift på europæisk plan. Sektorens aktører vil 
bygge videre på de fælles tekniske specifikationer fra RACE og 
telematikprogrammet, på arbejdet i EURESCOM og andre tekniske 
organisationer, som sektorens aktører har oprettet, samt på resultaterne af de 
igangværende bredbåndsforsøg og af ESPRIT- og IT-programmerne. 
At tilrettelægge netudviklingen hen imod målnettene. 
At tilskynde til udvikling af åbne, driftskompatible og brugervenlige systemer. 
• Definition af midler til at få adgang til bredbåndsnet på de tre specificerede 
lag. 
• Etablering af fælles specifikationer på grundlag af europæiske standarder og 
verdensstandarder 
• Fremme af samarbejdet mellem aktørerne i sektoren, herunder navnlig nye 
og fragmenterede operatører, som f.eks. kabel-tv-net, samt samarbejdet med brugere. 
• Samarbejde og samordning mellem EU-progranimer, europæiske 
programmer og nationale programmer. 
33 
Bilag 2 
Kriterier for udpegning af projekter af fælles interesse 
Projekter af fælles interesse udpeges blandt de projektforslag, der indsendes af interesserede 
aktører i sektoren som reaktion på en forslagsindkaldelse som nævnt i artikel 7. De udpeges på 
grundlag af en vurdering af, hvorvidt de opfylder de i artikel 2 og 3 anførte formål og 
prioriteter. Projekterne skal være tværnationale med særlig vægt på interregionale projekter. 
Desuden skal der tages hensyn til de økonomiske og finansielle kriterier, der er fastlagt i 
forordningen om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske 
net. Det drejer sig om følgende kriterier, som efter denne forordnings regler vil blive benyttet 
til at afgøre, om der skal bevilges økonomisk støtte til et bestemt projekt: 
projektets potentielle økonomiske levedygtighed, som der bør være sikkerhed for; 
projektets modenhed; 
EF-tilskuddets katalysatorvirkning i forhold til anden offentlig og privat finansiering; 
finansieringspakkens effektivitet; 
de direkte eller indirekte samfundsøkonomiske virkninger, navnlig virkninger for 
beskæftigelsen; 
følgerne for miljøet; 
specielt for grænseoverskridende projekter, samordning af tidsfølgen for de forskellige 
dele af et projekt. 
91 
BAGGRUNDSNOTAT OM VIRKNINGERNE 
FOR SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER OG FOR MILJØET 
FORSLAG TIL EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING OM ET SÆT 
RETNINGSLINJER FOR TRANSEUROPÆISKE TELENET 
Formålet med beslutningsforslaget er at stimulere implementeringen af informationssamfundets 
nye tjenester og nye applikationer, navnlig når de er af kollektiv interesse, i overensstemmelse 
med procedurerne for støtte til transeuropæiske telenet i traktatens afsnit XII. 
Beslutningsforslaget fastlægger retningslinjer for etableringen af en liste over projekter af 
fælles interesse, som eventuelt kan fa støtte fra EF gennem de forskellige instrumenter, der 
står til rådighed. 
1. Små og mellemstore virksomheder (SMV), der stiller forslag af tværnational karakter 
og anmoder om økonomisk bistand i denne sammenhæng bør påvise projektets 
økonomiske levedygtighed i en forretningsplan. Virksomhederne skal endvidere påvise 
deres projekters direkte og indirekte virkninger, især for beskæftigelsen og miljøet 
2. Den økonomiske udvikling, navnlig på lokalt og regionalt plan, er afhængig af, at der 
hurtigt etableres højtydende transeuropæiske telenet. Disse net vil ophjælpe nye 
markeder for informationssamfundets tjenester og applikationer, hvis udvikling i høj 
grad vil afhængige af dynamikken i SMV, som ofte er særlig nyskabende i 
kommunikationssektoren. Beslutningsforslaget omfatter samordnings- og støttefor­
anstaltninger for at tilskynde SMV til at deltage. Blandt de applikationsområder, der 
kan fa EU-støtte, er implementering af telematikforbindelser mellem SMV, men også 
lancering af tjenester for erhvervsmæssig fjernundervisning og for distancearbejde af 
særlig interesse for SMV 
3. Beslutningsforslaget har ingen negative følger for SMV. 
4 Stimuleringen af nye aktiviteter giver anledning til direkte jobskabelse, især i de 
firmaer, der leverer elektroniske tjenester eller programmel, og det er ofte små og 
mellemstore virksomheder Også indirekte vil der blive skabt arbejdspladser i andre 
sektorer af økonomien afhængigt af, hvor langt produktivitets- og indtje-
ningsgevinsterne spredes 
5 Princippet i beslutningsforslaget blev annonceret i Kommissionens meddelelse "Europa 
på vej mod informationssamfundet: en handlingsplan" (KOM (94).347). Dette 
dokument er og har være genstand for en række forskellige rapporter fra andre 
institutioner (EP, ØSU) og repræsentative organisationer. 
6. Den valgte fremgangsmåde bygger på, at der etableres en overordnet ramme for mulig 
tildeling af EU-støtte. EU's indsats styres af ønsket om gennemskuelighed og sigter 
mod at opmuntre de virksomheder og organisationer, der er interesseret i at udvikle 
aktiviteter inden for det europæiske informationssamfunds applikationer og tjenester. 

3f 
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 224 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 
Katalogriummer : CB-CO-95-252-DA-C 
ISBN 92-77-89393-1 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg