ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.4.4.

Digitaliseringen af arbejdspladser og ansættelsesforhold kan gå så langt som til at omdanne de traditionelle arbejdsmønstre. I den forbindelse er der brug for yderligere overvejelser i forhold til, hvordan orlov til plejeformål traditionelt ses som et afgørende valg for familier, der ønsker at opnå en balance mellem arbejds- og privatliv. Alt for ofte er det kvinderne, som benytter sig af fleksible arbejdsordninger for at kunne overkomme omsorgsforpligtelser, samtidig med at de fortsætter med at arbejde. Dette hæmmer deres fremskridt på arbejdspladsen, både for så vidt angår løn og faglig udvikling. EØSU ønsker endvidere at understrege, at fleksible arbejdsordninger ikke bør behandles som et »kvindeanliggende«, ved at der fokuseres på mødre og kvinder, som er nødt til at tage sig af deres omsorgskrævende pårørende. Virksomhederne bør opmuntre til fleksible arbejdsformer for både mænd og kvinder og bidrage til en kulturel udvikling, som er i tråd med mænds og kvinders ambitioner, og som også fremmer større ligestilling på arbejdsmarkedet. Fleksible arbejdsordninger bør desuden være fuldt reversible, medarbejdervenlige og tilgængelige i alle former for ansættelsesaftaler. Effektiv håndhævelse af retten til at vende tilbage til det oprindelige arbejdsmønster er særlig vigtig i denne forbindelse.
3.14.

I øjeblikket indeholder den fuldstændige oversigt i Kommissionens dokument over byggestenene til kapitalmarkedsunionen, der skal være på plads i 2019 (23), ikke mindre end 38 foranstaltninger og aktioner. Med henblik på at optimere chancerne for succes lyder spørgsmålet, om der skal ske for meget på for kort tid, og om det ikke ville være mere hensigtsmæssigt at fokusere på et begrænset antal prioriteter (24). Uanset svaret er det under alle omstændigheder vigtigt at arbejde så resultatorienteret som muligt inden for den foreslåede tidsplan og uigenkaldeligt skabe fundamentet for kapitalmarkedsunionen.
5.8.

EØSU anser grænseoverskridende e-handel for at være en af nøglesektorerne for udvikling af det digitale indre marked. Udvalget gentager sin opfordring til at gøre en mere beslutsom indsats for at sikre, at priserne for levering af pakker er overkommelige for alle (43). Endvidere anbefales det at harmonisere reguleringen af aftaler om onlinesalg bedre på baggrund af den valgte retsakt (to direktiver), der risikerer at skabe forvirring uden at forenkle de lovgivningsmæssige rammer (44).
6.3.

Udvalget støtter Kommissionens opfordring til erhvervslivet om at træffe de nødvendige forholdsregler for at bekæmpe krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder. Først vil det dog være bedst at stille konkrete institutionelle instrumenter til rådighed for at organisere alle berørte parter og samle dem omkring forhandlingsbordet for at indlede eller (hvis en sådan allerede er etableret, f.eks. i form af et aftalememorandum) fortsætte en dialog og sørge for, at intellektuelle ejendomsrettigheder tilfalder de retmæssige indehavere. Frivillige aftaler mellem rettighedshavere, internetplatforme og onlineaktører inden for reklamevirksomhed, forsendelse og betalingstjenester bør forbedres og videreudvikles.
5.1.

retningslinje 5 , bør medlemsstaterne nu »tilskynde til innovative arbejdsformer, som på forsvarlig vis skaber jobmuligheder for alle«. Nye former for beskæftigelse og innovation kan give vækstmuligheder, men de kan også gå ud over folk, hvis de fører til mere usikre arbejdsforhold. Der er behov for en balance for at udnytte de utvivlsomme fordele ved vækst, iværksætteri og beskæftigelse. Samtidig er der behov for en ordentlig vurdering af nye beskæftigelsesformers indvirkning Der findes specifikke ændringer i formuleringen af retningslinjerne, som er kommet i stand gennem en tilpasning til søjlen eller på anden vis. I henhold til, bør medlemsstaterne nu »tilskynde til innovative arbejdsformer, som på forsvarlig vis skaber jobmuligheder for alle«. Nye former for beskæftigelse og innovation kan give vækstmuligheder, men de kan også gå ud over folk, hvis de fører til mere usikre arbejdsforhold. Der er behov for en balance for at udnytte de utvivlsomme fordele ved vækst, iværksætteri og beskæftigelse. Samtidig er der behov for en ordentlig vurdering af nye beskæftigelsesformers indvirkning ( 23 ) . Retningslinjerne for beskæftigelse bør søge at omsætte de tendenser, der er forbundet med disse nye former for beskæftigelse, til rimelige beskæftigelsesmuligheder med udgangspunkt i en balance mellem gnidningsløse overgange på arbejdsmarkederne og passende bestemmelser om sikkerhed for arbejdstagerne. Bestemmelserne i denne retningslinje bør gøre det klart, at innovative beskæftigelsesformer ikke altid fører til øget anvendelse af midlertidigt arbejde, selv om dette sommetider kan formodes at være tilfældet. Foranstaltninger, som fremmer smidige overgange på arbejdsmarkedet, herunder hensigtsmæssige bestemmelser til sikring af arbejdstagere, vil hjælpe med at sikre, at nye former for arbejde giver retfærdige beskæftigelsesmuligheder. I en nylig initiativudtalelse ( 24 ) opfordrede EØSU myndighederne til at identificere arbejdsgivere og arbejdstagere, forpligte enkeltpersoner til at betale bidrag til de sociale sikringsordninger, etablere forbindelser mellem elektroniske socialsikrings- og skattedatabaser og undersøge nye muligheder for at finansiere socialsikringsordninger.
1.9.

EØSU mener endvidere, at social bæredygtighed beror på rimelige og reelle muligheder for livslang læring helt fra den tidlige barndom, især i betragtning af at store grupper af befolkningen risikerer at blive marginaliseret som følge af digital udstødelse . EØSU anbefaler beslutningstagerne at overveje foranstaltninger rettet mod at nedbringe manglen på færdigheder inden for vigtige områder af den digitale økonomi, da disse færdigheder er helt afgørende for at kunne udmærke sig og for at forbedre den europæiske konkurrenceevne. Det er også vigtigt, at der er undervisningsmuligheder i digitale færdigheder for dem, der som en konsekvens af digitaliseringen er i risiko for at blive udelukket fra at kunne benytte sig af rettigheder og sociale tjenesteydelser, ikke mindst de grundlæggende, og udvalget opfordrer arbejdsmarkedets parter og institutionerne til i samarbejde med det organiserede civilsamfund at iværksætte øjeblikkelige foranstaltninger med dette for øje. Det er en opgave for offentlige myndigheder på alle niveauer at garantere, at der er adgang til ordentlig digital infrastruktur, og at dette fører til øget inklusion for at fjerne eventuelle forskelle mellem områder og miljøer.
4.13.

EØSU mener, at universel adgang til bæredygtig og vedvarende energikilder til rimelige priser åbner perspektiver for skabelse af nye, anstændige arbejdspladser og for en konkret udvikling, der tager højde for klimaforandringer. EU og Afrika kan styrke samarbejdet med henblik på overgangen til ren energi ud fra et sæt fælles værdier. EU har taget teten når det gælder udvikling af sine egne rene energikilder. For at udnytte Afrikas potentiale til at producere strøm og anvende den effektivt inden for rammerne af en passende regulering vil der kræves store investeringer for at imødekomme efterspørgslen. Desuden er der muligheder for sammenkobling med de europæiske transitnet. Det er muligt at bekæmpe klimaforandringerne ved hjælp af en elektrificering, der er baseret på vedvarende energikilder.
De aspekter, der vedrører godkendelse af indhold i forbindelse med tidligere indberetninger, kunne også gøres mere specifikke. Der kunne for eksempel udarbejdes lister over onlineplatforme med ulovligt indhold og over officielt anerkendte onlineplatforme, der er i færd med at udvikle bedste praksis. Dette ville bidrage til at sikre et bedre omdømme og øge tilliden til internettet.

Innovation befordrer investering i forskning, udvikling og opkvalificering af arbejdstagere og er af afgørende betydning for nye ideer og nyskabelser. Der bør gøres brug af teknologisk innovation i procedurerne til påvisning, identificering, fjernelse og forebyggelse af ulovligt indhold, f.eks. databehandling og kunstig intelligens, teknologier til automatisk påvisning og filtrering, men i sidste ende bør det sikres, at den enkeltes individuelle beslutninger og handlinger sker på en måde, der garanterer de grundlæggende rettigheder og demokratiske værdier.

EØSU mener som sagt, at der bør findes en balance mellem sikring af de grundlæggende rettigheder og begrænsning af ulovligt indhold, og understreger, at anvendelsen af automatiserede filtreringsteknologier lægger en uforholdsmæssig stor begrænsning på mellemleddenes ret til at drive deres virksomhed, på slutbrugeres ret til ytringsfrihed og på retten til beskyttelse af personoplysninger. Standardløsninger såsom automatisk filtrering af genupload bør ikke bør påtvinges branchen uden at tage hensyn til SMV'erne i IT-sektoren. Den nuværende bedste praksis for anvendelsen af automatiserede filtreringsteknologier viser, at det er nødvendigt systematisk at anvende princippet om, at der skal være »en mand bag rattet«. Dette er et system, hvor kontekstbestemte endelige afgørelser i et mindre antal problematiske sager, altid træffes af mennesker for at mindske risikoen for at krænke den grundlæggende ret til ytringsfrihed. Det bør gøres klart, at kunstig intelligens ikke må erstatte beslutninger truffet af mennesker på basis af etiske vurderinger.
4.13.3.

EØSU forventer, at denne midtvejsstatus bringer oplysninger om tiltag vedrørende kvalificering, omskoling og uddannelse af arbejdstagerne. Inden for hvilke områder er der behov for en (yderligere) indsats for at videreudvikle arbejdstagernes kompetencer og kvalifikationer til den strukturelle omstilling i bilindustrien? Er de planlagte foranstaltninger (jf. Automotive Skills Council) tilstrækkeligt vidtrækkende til at sikre gennemførelsen af de faglige omstillinger? I denne sammenhæng mener EØSU først og fremmest, at sektorens fagforeninger bærer et ansvar for yderligere at fremme industripolitiske trepartsdialoger. Desuden bør de nødvendige ressourcer stilles til rådighed for at gøre det muligt for arbejdstagerne at blive på arbejdsmarkedet.
4.3.

Digital tidsalder: Digitaliseringen medfører et reelt paradigmeskift med indvirkninger på samfundet som helhed og indeholder endda geopolitiske faktorer. EØSU har fremlagt sine detaljerede synspunkter på digitalisering i andre udtalelser. Disse har omhandlet big data, 5G, avancerede fremstillingsteknologier, robotteknologi osv. EU's strategier for et digitalt indre marked, digitalisering af EU's industri, cybersikkerhed og kunstig intelligens er af afgørende betydning. Et vigtigt principspørgsmål er, hvordan der skabes en passende balance mellem på den ene side anvendelse og udnyttelse af nye banebrydende teknologier og på den anden side garanti af sikkerhed og retfærdighed. Der bør lægges vægt på at sætte samfundet, herunder virksomheder, i stand til at drage fordel af nye muligheder ved at have en åben og realistisk tilgang hertil.
1.5.

EØSU opfordrer imidlertid Kommissionen til at tage højde for en række anbefalinger i sit forslag, mere præcist følgende: a) forslaget bør ikke føre til en nedsættelse af garantiperioden i nogle medlemsstater eller til indførelse af et hierarki af beføjelser b) muligheden for at fravige direktivets ufravigelighed ved simpel aftale mellem de kontraherende parter bør kun være til stede, hvis en sådan aftale sikrer, at forbrugerne bestemmer selv og er effektivt beskyttede c) forslaget bør gøre det muligt for forbrugerne at anlægge sag direkte mod producenten d) kriteriet om holdbarhed (lager af reservedele til reparation) bør integreres i direktivets bestemmelser e) forslaget bør omfatte regler om garantiforlængelse som følge af den tid, hvor et produkt under reparation ikke er til rådighed, eller en tjenesteydelse ikke er til rådighed f) forslaget bør omfatte nærmere bestemmelser om betalingsplatformenes sikkerhed eller indkøbsplatformenes (marketplace) medansvar ved bedrageri eller anvendelse af garantien g) producenten og sælgeren bør bære et fælles ansvar, hvis forbrugeren vælger afhjælpning i form af reparation eller omlevering af varen, uden at dette berører regresretten, som allerede er fastlagt i artikel 16, eller retten til at rette forudgående henvendelse til sælgeren h) udformningen af bestemmelserne om fristen på 14 dage for tilbagelevering og tilbagebetaling bør tydeliggøres.
På baggrund af den divergerende holdning i Udvalget for Forskriftskontrol, som afgav to negative udtalelser om Kommissionens forslag, og på trods af at hovedparten af interessenterne anser et lovgivningsmæssigt initiativ (løsningsmodel 3) for at være det mest hensigtsmæssige instrument, blev der ud fra rent politisk-strategiske overvejelser skitseret en

delmodel 2a, »som ville give mulighed for en kombination af lovgivningsmæssige foranstaltninger i form af en ramme for fri udveksling af data, centrale kontaktpunkter og en ekspertgruppe samt selvregulerende foranstaltninger vedrørende dataportering«.

Kommissionen vurderer, at denne løsningsmodel vil sikre fjernelse af »eksisterende uberettigede placeringsrestriktioner (…) og vil forebygge fremtidige restriktioner«, samtidig med at den vil »fremme brugen af datalagring og andre databehandlingstjenester på tværs af grænser og sektorer og udviklingen af datamarkedet« og dermed »bidrage til at transformere samfundet og økonomien og give europæiske borgere, virksomheder og offentlige forvaltninger nye muligheder«.
5.5.4.

Ideen om retfærdig omstilling samler arbejdstagere, lokale fællesskaber, arbejdsgivere og myndigheder som led i den sociale dialog med henblik på at udforme de konkrete planer, politikker og investeringer, som er nødvendige for at sikre, at omstillingen sker hurtigt og på retfærdig vis. Fokus er på jobs og udkomme, og hensigten er at sikre, at ingen lades tilbage i vores bestræbelser for at reducere emissionerne, beskytte klimaet og fremme social og økonomisk retfærdighed. For at sikre og opbygge den sociale dialog for retfærdig omstilling har Den Internationale Faglige Sammenslutning og dens partnere etableret et center for retfærdig omstilling. Centret vil samle og støtte fagforeninger, virksomheder, lokale fællesskaber og investorer inden for rammerne af den sociale dialog med henblik på at udvikle planer, aftaler, investeringer og politikker for hurtig og retfærdig omstilling til en verden uden CO 2 og uden fattigdom.
af afgørende betydning at styrke de europæiske tilsynsmyndigheders evne til at sikre et konsekvent tilsyn og en ensartet håndhævelse af det fælles regelsæt. Dette vil understøtte velfungerende kapitalmarkeder ved at mindske hindringer for investeringer på tværs af grænserne, forenkle erhvervsmiljøet og nedbringe omkostninger til regeloverholdelse, der skyldes forskelligartet gennemførelse af bestemmelserne, for virksomheder, der opererer på tværs af grænserne. Fra en investors synsvinkel bidrager konsekvent tilsyn og ensartet håndhævelse af reglerne til at forbedre investorbeskyttelsen og opbygge tilliden til kapitalmarkederne

I overensstemmelse hermed støtter udvalget, hvad der er anført derom i meddelelsen. Deri hedder det, at det er ( 15 ) . For at nå disse målsætninger er det nødvendigt at indføre sammenlignelige tilsynsstandarder i alle europæiske medlemsstater.
4.5.3.

Det er derfor efter EØSU's mening nødvendigt at garantere, at disse foranstaltninger følges til punkt og prikke, når de er bindende, og tilskynde til større anvendelse af dem, når det er frivilligt for de ordregivende myndigheder at følge dem. EØSU anmoder indtrængende om, at der iværksættes en kampagne for indføjelse af de tekniske og lovgivningsmæssige standarder ISO 14000 (miljø), ISO 26000, SA 8000:2014 (socialt ansvar), de otte grundlæggende ILO-konventioner, ILO-konvention nr. 155 (sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen), ILO-konventionerne nr. 131, 1 og 102 samt UNI 11648:2016 (projektstyring) og ISO 9000 (kvalitetsstyring). Ved anvendelsen af disse standarder og tekniske specifikationer i de nye generationer af udbud bør der sikres en omfattende støtte til SMV'er og socialøkonomiske virksomheder for at undgå, at de udelukkes fra at deltage, og for at mindske deres omkostninger.
3.3.3.

EØSU bakker fuldt ud op om det synspunkt, at finanspolitikken skal tilpasses forholdene i det givne land. Det evige dilemma mellem behovet for at sikre langsigtet kontrol med underskud og gældsniveauer og ønsket om »vækstfremmende« offentlige udgifter er altid svært at finde en løsning på, og balancen kan ændre sig afhængigt af den specifikke situation i landet. EØSU er tilhænger af fleksibilitet, især når dette gør det muligt at foretage offentlige investeringer for at sætte gang i sektorer, som også vil skabe gevinster på lang sigt (uddannelse og sundhed), eller investeringer i at skabe de rette betingelser for omstilling til en bæredygtig økonomi for at imødegå klimaændringerne og for støtteforanstaltninger for virksomheder, der lider som følge af markedssvigt.
3.16.

EØSU anmoder Kommissionen om at revidere tidsrammen for evalueringen af direktivets gennemførelse med henblik på at udarbejde en rapport hvert andet år og slår til lyd for, at rapporten gøres tilgængelig for de europæiske skatteydere og borgere. I betragtning af den betydelige administrative indsats mener EØSU, at denne rapport, der skal udarbejdes hvert andet år, vil sikre gennemsigtighed, hvis den centraliserer kvantitative data uden at krænke virksomhedernes legitime rettigheder.
2.4.

I 2013 fastslog Den Europæiske Unions Domstol (Sag C 509/11 ÖBB-Personenverkehr), at forordningens artikel 17 i sin nuværende udformning ikke åbner mulighed for at fritage jernbanevirksomheder fra at yde erstatning til passagerer for forsinkelser, der forårsages af force majeure . Derved adskiller jernbanetransport sig fra andre transportformer.
8.2.

Selv i regioner, hvor befolkningen vokser, er det svært for SMV'er at ansætte og fastholde højtuddannede medarbejdere og overholde de øgede lovgivningsmæssige og bureaukratiske krav fra arbejdsmarkedsinstitutionerne. SMV'er har brug for hjælp til at identificere, tiltrække og uddanne menneskelige ressourcer. Der er behov for foranstaltninger til at støtte SMV'er med hensyn til uddannelse i sundhed og sikkerhed og sundhedsydelser for arbejdstagere — for eksempel kan sådanne tjenester tilbydes en klynge eller gruppe af SMV'er for at reducere omkostningerne og begrænse de tekniske formaliteter.
3.10.

Skattesvig, hvidvaskning af penge og summen af ulovlige aktiviteter udviklet i skattely flytter summer, der er meget større end dem, der er nævnt i forrige afsnit, og disse summer mangler på de offentlige finanser på et tidspunkt, hvor der er særdeles hårdt brug for dem. Det er EØSU’s holdning, at EU's institutioner og medlemsstater bør fokusere på at føre an i den globale bekæmpelse af disse forbrydelser og straks gennemføre allerede godkendte retlige instrumenter for at konfrontere dem og træffe enhver nødvendig foranstaltning for at reducere dem betydeligt.
5.5.

Der bør også medtages strenge kriterier i forretningsordenen for den multilaterale investeringsdomstol for at hindre useriøse krav og sikre, at uantagelige sager afvises på et tidligt tidspunkt. Det er vigtigt, at der indføres fremskyndede præjudicielle procedurer for at afvise useriøse krav, da dette vil fjerne et af kritikpunkterne mod det nuværende system og sikre, at det ikke misbruges i fremtiden. Desuden vil en sådan fremskyndet procedure for krav, der er juridisk uholdbare, bidrage til at reducere domstolens driftsomkostninger.
1.6.

EØSU støtter Kommissions forslag om at give medlemsstaterne lov til at anvende to nedsatte satser på mindst 5 % samt en yderligere nedsat sats på under 5 %, som den mener bør gælde for nogle bestemte varer og tjenesteydelser, således som det er tilfældet i nogle medlemsstater. EØSU anbefaler medlemsstaterne at bevare de nedsatte satser, som i dag anvendes på visse kategorier af varer eller tjenesteydelser af almen interesse. Endvidere mener EØSU, at medlemsstaterne for at fremme SMV'ernes adgang til det indre marked bør foreslå en liste over varer og tjenesteydelser, for hvilke der kan anvendes nedsatte satser, for at hjælpe SMV'erne med at få adgang til det indre marked. En grundig analyse af muligheden for at indføre højere momssatser på luksusvarer bør overvejes.
6.6.

EØSU konkluderer, at den væsentligste hindring for moderniseringen af den offentlige transport og udbuddet af renere køretøjer er manglen på finansiel støtte , og opfordrer indtrængende Kommissionen til at genoverveje dette forslag med fokus på finansieringen, navnlig ved at tage højde for eksisterende instrumenter såsom de strategiske fonde og strukturfondene (EFSI og ESI-fondene) og Connecting Europe-faciliteten, samt frem for alt at definere de rette prioriteter for den næste flerårige finansielle ramme. Denne særlige økonomiske støtte bør tage hensyn til, at lande, byer og regioner er meget forskellige hvad angår økonomisk styrke og andel af befolkningen, som bor i byområder. Det overordnede mål er at harmonisere udbud af renere køretøjer i alle medlemsstaterne. EØSU bemærker endvidere, at det ud over behovet for mere miljøvenlige køretøjer i den offentlige trafik er vigtigt at få flere borgere til at benytte denne form for transport ved at gøre den langt mere attraktiv (forbindelser, komfort), snarere end at fokusere på lave billetpriser.
7.2.

Der bør indføres et overvågningssystem for at observere lærlingenes fremskridt hen imod opfyldelsen af deres læringsmål, samt kvaliteten og effektiviteten af de uddannelsesmæssige erfaringer. Resultaterne af en sådan evaluering bør deles med lærlinge og udbydere af lærlingeuddannelser for at give dem mulighed for at gennemføre forbedringer om nødvendigt. Hvor det er muligt vil et sådant overvågningssystem kunne bruges som en metode til at måle, hvor mange lærlingeuddannelser der senere fører til beskæftigelse.
1.5.

Den foreslåede bestemmelse om, at adgangen til et marked i forbindelse med international og national rutekørsel (herunder buskørsel i byer og forstæder) over strækninger på under 100 km i luftlinje kun kan afslås, hvis en tilbudt kørsel vil bringe den økonomiske balance i en offentlig tjenesteydelseskontrakt i fare, kan i visse tilfælde være vanskelig at forene med en tjeneste af almen interesse, som skal være økonomisk overkommelig og af en passende kvalitet for alle. Markedet vil kunne tilbyde en omkostningsbaseret pris under hensyntagen til lovgivningen vedrørende fair konkurrence. Visse medlemsstater har imidlertid et helt eller delvist liberaliseret marked med forholdsvis gode resultater. Forslaget risikerer i sådanne tilfælde at udgøre et tilbageskridt.
4.9.

EØSU opfordrer Kommissionen til at foretage en bedre og klarere sondring mellem de respektive målsætninger, der forfølges gennem indførelsen af renere køretøjer. Der findes to målsætninger: klimabeskyttelse og forbedret lokal luftkvalitet. Det er vigtigt at bemærke, at visse former for brændstof måske kan bidrage til at forbedre luftkvaliteten i byerne, men er skadelige for miljøet — eksempelvis når elektriciteten eller brint til elektriske køretøjer kommer fra kulfyrede kraftværker. Samtidig kan lavemissionskøretøjer, der kører på naturgas fra biomethan, og som er miljøvenlige, alligevel bidrage til lokal luftforurening. Nedbringelse af lokal luftforurening i byerne er et presserende spørgsmål og kræver en indsats på regionalt og lokalt plan, samtidig med at klimabeskyttelse er et globalt problem, som kun kan konkretiseres (og observeres) over flere årtier. Det er vigtigt at foretage en klar sondring mellem disse mål, hvis man vil overtale folk til at foretage offentlige og private investeringer.
6.3.

EØSU mener, at sammenlægningen af en post med ansvar for euroområdets repræsentation på EU-plan med posterne som formand for Eurogruppen, formand for den nye europæiske stabiliseringsmekanisme og næstformand for Kommissionen vil være en overdreven konsolidering af den udøvende magt i hænderne på én enkelt person. Desuden finder EØSU det udemokratisk at foreslå, at formanden for Eurogruppen automatisk får to mandater alene med det formål at synkronisere Eurogruppens mandat og Kommissionens mandat.