ARCHIVES HISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEEDES
DOCUMENTS "COM"
COM(81)58
Vol.1981/0017

Disclaimer
Conformément aurèglement (CEE,Euratom) n°354/83duConseildu1erfévrier1983
concernant l'ouverture aupublicdesarchiveshistoriques delaCommunauté économique
européenne etdelaCommunauté européenne del'énergieatomique (JOL43du15.2.1983,
p.1),telquemodifiéparlerèglement (CE,Euratom) n°1700/2003 du22septembre 2003
(JOL243du27.9.2003, p.1),cedossierestouvertaupublic.Lecaséchéant,lesdocuments
classifiés présentsdanscedossierontétédéclassifiés conformément àl'article5dudit
règlement.
Inaccordance withCouncilRegulation (EEC,Euratom) No354/83of1February 1983
concerning theopeningtothepublicofthehistoricalarchivesoftheEuropean Economic
Community andtheEuropean AtomicEnergyCommunity (OJL43,15.2.1983, p.1),as
amended byRegulation (EC,Euratom) No1700/2003 of22September 2003(OJL243,
27.9.2003, p.1),thisfileisopentothepublic.Wherenecessary, classified documents inthis
filehavebeendeclassified inconformity withArticle5oftheaforementioned regulation.
InÜbereinstimmung mitderVerordnung (EWG,Euratom) Nr.354/83desRatesvom1.
Februar 1983überdieFreigabe derhistorischen Archive derEuropäischen
Wirtschaftsgemeinschaft undderEuropäischen Atomgemeinschaft (ABI.L43vom15.2.1983,
S.1),geändertdurchdieVerordnung (EG,Euratom) Nr.1700/2003 vom22.September 2003
(ABI.L243vom27.9.2003, S.1),istdieseDateiderÖffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurdendieVerschlusssachen indieserDateiinÜbereinstimmung mitArtikel5
dergenannten Verordnung freigegeben.

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER
KOM(81)58 endelig udg.
Bruxelles ,den 23.februar 1981
LANDBRUGETS STILLING IFÆLLESSKABET
BERETNING 1980
(forelagt afKommissionen for Rådet )
KOM (81)58endelig udg.

Udkastet til denne rapport blev udarbejdet iefteråret 1980 .ogder findes
etsammendrag heraf i"Landbrugets stilling iFællesskabet -Rapport 1980"#
som blev offentliggjort iforbindelse med den 14.Almindelige Beretning .
Selv omrapporten giver ettilbageblik *har deansvarlige tjenestegrene
bestræbt sig påatfremskaffe deseneste nøgletal vedrørende DeNiogat
supplere teksten med enkort vurdering afsituationen iDeTi.
Henvisningerne til destatistiske tabeller refererer tiltabellerne i
ovennævnte rapport .

ê
;/INDHOLDSFORTEGNELSE '
Markedsforholdene pålandbrugsområdet
) RAPPORT 1980
Side
A.MARKEDSUDSIGTER
1.Markeder forlandbrugsprodukter 4
B.GENNEMGANG AFDEENKELTE SEKTORER . ' /
I«Produkter ,der eromfattet afen .
fælles markedsordning . ', 8
1.Korn 8.
2.Ris 25
3.Stikker ogisoglucose 30
4.Olivenolie 37
5.Olie-ogproteinholdige frø 43
6.Tørret foder }ærter ,bønner oghestebønner 53
7.Spindhør oghamp •" '57
8.Frø : 60 '
9.Vin ,^ 64
10.Râtobak - ' 70
II.Frugt ,grønsager ,levende planter
ogblomsterdyrkningens produkter ■ 74
' a.Frugt oggrønsager ' 74
b.Produkterforarbejdet påbasis af
frugt oggrønsager 84
c.Levende planter ogblomsterdyrkningens
produkter / - 87
.12.Humle ' - , 89
13«Mælk ogmejeriprodukter , 92
14*Oksekød . ' ' •107
15«Svinekød 119
' .16.Æg ' 128
17.Fjerkrækød . 132
18.Silkeormsavl 136
19.Fårekød
II.Produkter ,der ikke eromfattet af . . ' *
enfælles markedsordning
20a .Landbrugsalkohol 137
20b .Kartofler , 139
■20o.Honning * 147
C.-SAMLET OVERSIGT OVER SEKTORERNE – - "7 ■
i
. 21.Foder . ' : 160

2
Situationen pådevigtigste landbrugsmarkeder
Markafgrøder ,
v
Korn
EF-markedet
6100 .Det samlede kornareal iEPvari1979 på26,7 mio hasvarende til
28,7$ afdetudnyttede landbrugsareal (ULA).Kornavlens "betydning udtrykt
iarealanvendelse svingede meget fra den ene medlemsstat til den anden .
Isåhenseende havde denstørst betydning iFrankrig ,Forbundsrepublikken
Tyskland ogDanmark ogmindst betydning iIrland ogNederlandene ,hvor
foderafgrøder ogpermanente græsgange ermere fremherskende .
Produktion ogforbrug
6101 .Skønt kornproduktionen i1979 blev påvirket afenhård vinter ,ud­
gjorde denendelige produktion alligevel 113,6 miot,hvilket kuner2,2$
mindre endrekordhøsten i1978 *Trods dedårlige vejrforhold iårmed en
ansats tiltørke iforåret ogmegen nedbør ijuni ogjuli tyder deførste
prognoser for 1980 påennyprodukt ionsrekord påca.118miot(4$mere
endi1979 )*Dette samlede tal dækker over enbetydelig omlægning frarug,
havre ogmajstilvinterhvede ogvinterbyg (produktionen afvinterhvede
anslås tilatstige med 10$.
6103 .Detsamlede forbrug afkorn iEFi1978/79varpå115»9 miot,og
heraf anvendtes 61$tilfoder ,mens 34?3$giktil konsum ogtilindustrien
(stort set somi1977/78).Inden fordisse togrupper varierer procentsat­
serne meget frakornart tilkornart ,fra medlemsstat til medlemsstat ogfraårtilår.Denendelige status for1978/79viser ,atselvforsynings -
graden ikke oversteg 100$.

-3-,
6104 .Anvendelsen afkom ifoder ergennem deseneste årivæsentlig grad
t'evet påvirket afden stigende mængde kornsubstitutter ,der anvendes ifo-
a«r,såsom maniok ,oliekager ogenrække biprodukter fralevnedsmiddelin­dustrien (jf.punktet omkornsubstitutter )(l).Dettyder således .påfat
bedrifterne ikke længere isåhøj grad anvender kom afegen produktion
somfoder (under 451°i1978/79sammenlignet medca.fyOjoi1975/76),hvilket
sandsynligvis skyldes ,atlandbrugerne har tendens til atsælge deres korn
(eller producere mindre deraf ,somdetertilfældet medhavre )ogkøbe
foderblandinger .Denne tendens erdogaftaget noget pågrund afindførelsen
afsilosystemet (2)medhenblik påstørre anvendelse afEF-dyrket hvede
ogbygifoder .
Markedet ihovedtræk
6105.Vedbegyndelsen afhøståret 1979/80 •vprlagrene lidt større endnor­
malt somfølge afdenstore 1979-høst (samlede lagerbeholdninger påca.
14,7 miot).Eftersom derforventes rekordhøst i1980 ,erdetKommissionens
politik ihøjere grad attilskynde tiløget eksport « • .i
6106 .Blandt debeslutninger ,somRådet traf iforbindelse medfastsættelse
afpriserne forhøståret 1980/81,varderenprincipaftale omatoptage rug
isilosystemet forkornpriser itre etaper .Påden måde vil interventions­
prisen forrugiproduktionsåret 1982/83være blevet bragt pålinje medden
fælles interventionspris for grovere kornarter .En-anden væsentlig ting
var beslutningen omfor brødhvede ifuldt omfang atindføre offentlige in-
terventionsopkøb ideførste tremåneder afhøståret 1980/81.
6107 .Pågrund afdenstore produktion afisær hvede ogbygi1979/80blev
markedspriserne iEPpresset nedinærheden afinterventionsprisen (for
blød hvedes vedkommende referenceprisen ,somligger 12,7$over interven­
tionsprisen ).Derskete imidlertid ikke nogen udvidelse afsamhandelen
mellem medlemsstaterne .
Verdensmarkedet
6108 .Verdensproduktionen afkorn (risikke medregnét )i1979 varpå1173
miot(3),hvoraf EPproducerede 9i7% «Produktionen iandre store korneks -
porterende lande varudtrykt iprocent således :USA 25%,Canada 3$,Austra­
lien 2/oogArgentina 2%.
(1)Foderstofpolitikken :kornsubstitutterne
(2)Silosystemet forkornstøttepriser –Formålet medsilosystemet eratnedsatte EUGFL' sudgifter tilkornsektoren ,idet de4 »mellem enfælles
interventionspris ogenfælles indikativpris indføres etnaturligt pris-hierarki fordevigtigste kornarter (blød hvede ,rug,bygogmajs )på
EP–markedet for foderkorn «
(3)FAO-statistikker .

3b-
Formålet med silosystemet eratnedsætte EUGFL' sudgifter til kornsektoren ,
idet der mellem enfælles interventionspris ogenfælles indikativpris ind­
føres etnaturligt prishierarki for devigtigste kornarter (blød hvede ,rug,
byg ogmajs )påEF-markedet forfoderkorn . "

6109 .Ved "begyndelsen afhøståret 1978/79varverdenslagrene -afkorn meget
store ,ogdet samme vartilfældet med produktionen iUSA,6Cmerverdens
største korneksportør .Pågrund afUSSR' sogdeøsteuropæiske landes store
importbehov samt produktionsnedgangen iandre korneksporterende lande kom
markedspriserne doggenerelt tilihele høståret at^Ligge over priserne i
1978/79.I"begyndelsen afjanuar 1980 meddelte USA.,atdetville "begrænse
saget afkorntil USSR (enforanstaltning ,der "blev støttet afalle andre
store korneksporterende lande "bortset fraArgentina ).Afovennævnte årsa-'
ger havde denne foranstaltning kunmidlertidig indvirkning påverdensmar -
kedspriserne .
6110 .I1978/79indførte EF18,5 mio -fckorn (3$mindre endi1977/78).Af
denne samlede mængde udgjorde majs 12,3 miot(hvoraf over 80jablev impor­teret fra USA)ogblød hvede 3,5miot(ca.95$fraNordamerika ).Den sam­
lede import i1979/80forventes atfalde til16-17 miotmedenhelt klar
nedgang formajs (ca.10miot).
6111 .Densamlede eksport afkorn ogkornprodukter i1978/79øgedes med
34$til 14,4 miot.Afdenne samlede mængde udgjorde blød hvede ogmel -
7,7miot.Sidstnævnte talstegtilover 10mioti1979/80(9miot,
hvoraf over 3,5 miotvar mel,blev afsat kommercielt ,mens den resterende
mængde giktilfødevarehjælp ).Ibegge disse høstår har EF"sstørste eks­
portmarkeder for hvede været landene iVest-ogNordafrika samt enrække
europæiske lande ,herunder Polen ogPortugal «Eksporten afmel varfortsat
spredt påenlang række lande (hvoraf Egypten ,Sri Lanka ,Syrien ogSaudi-
Arabien var devigtigste ).Eksporten afbyg ogbygprodukter udgjorde 5»1
mioti1978/79ogheraf var1,5miotbygprodukter .
Sukker (Tabel M.3.)
EP-markedet •
6200 .Tendenserne iproduktionsstrukturerne gennem deseneste tiårviser ,
atdesmå sukkerproducerende bedrifter erved atforsvinde til fordel for
enheder påover 10ha,samtidig medatderhar været enklar tilbagegang
iantallet afbedrifter ,der dyrker sukkerroer .Samtidig har der fundet en
rationalisering sted blandt devirksomheder ,derforarbejder sukkerroer ,
idel ;deiantal ergået tilbage med 13$iperioden 1972/73-1979 /80,mens
den samlede forarbejdningskapacitet erblevet øget med 21$.Kvotaordningen ,.
som nuerblevet anvendt iover femår,synes ikke athave lagt hindringer
ivejen for denne rationalisering . "
Produktion ogforbrug
6201 .Densamlede sukkerproduktion i1978/79varpå11,8 miot,mens deni
1979/80satte rekord med12,3 miot,uden atdernoteredes nogen ændring
afbetydning idet samlede sukkerroeareal .Isidstnævnte produktionsår pro­
duceredes derca.9miotunder basiskvoten (A-kvoten );udover basiskvoten
blev derproduceret 1,8miot,somdoglåinden formaksimalkvoten (B-kvoten ),

-5-
mens denresterende produktion (C-kvoten )satte rekord med1,4®iot.
Produktionen afisoglucose vari1979/80på164 000t.
6202 .I1979/80lådetsamlede konsum afsukker nogenlunde påsamme niveau
somåret før (9»5 mio "t)»mens det samlede konsum afisoglucose øgedes med
18$til 164000tudtrykt itørstof .Ctnkring 1%afdensamlede produktion
giktil industrien .Pågrund afstigende produktion ogstagnerende forbrugsteg EP'sselvforsyningsgrad fra 125%i1978/79 "til130%.Derblev i1979/80
ikke tilbudt sukker til offentlig intervention .
Markedet ihovedtræk
%
6203 .Derblev iRådet ibegyndelsen af1980 ikke opnået enighed omenny
sukkerpolitik for perioden 1980–1985 «Detblev derfor besluttet atbevare
status quofor 1980/81,samtidig medatinterventionsprisen forhvidt suk­
kerglobalt forhøjedes med 513%differentieret efter dens forskellige ele­
menter .
6204 .Der var imidlertid iRådet bred enighed omatfortsætte kvotaordningen
ietbegrænset tidsrum udfra princippet om,atproducenterne bør være an­
svarlige for afsætningen afden mængde sukker ,der produceres udover EP's
forbrug .Påbasis heraf forelagde Kommissionen iseptember 1980 sine forslag
til ennysukkerordning .
6205 .Markedspriserne i1979/80låtæt opafinterventionsprisen ideområ­
der afEP,hvor der var overskud ,idet dedog var højere iDet forenede
Kongerige .Der konstateredes atter entilbagegang isamhandelen mellem med­
lemsstaterne som følge afproduktionsstigningerne imedlemsstater ,hvor der
eretunderskud afstikker ,såsom Italien ogDet forenede Kongerige .
Verdensmarkedet
6206 .Pågrund afrekordproduktionen i1979/80udviklede EPeteksportpro -
gram for 4oiot.Isidstnævnte talmedregnes A VS-sukker (1»25miot),EF-
produceret hvidt sukker (2miot)ogsukker iforarbejdede produkter .I
1980/81forventes dereteksportprogram for 4»0mio t.
6207 .Dette faldt sammen med gunstige verdensmarkedspriser .Mens der det
foregående årvarbetydelige prisudsving ,harprisen siden begyndelsen afmajligget over interventionsprisen for1980/81.Modslutningen afseptember
1980 nåede verdensmarkedsprisen oppå170% afinterventionsprisen iEP.
EPhar derfor ikke ydet restitutioner ,men derimod opkrævet eksportafgifter ,
som opføres somindtægter påEP'sbudget .Derersåledes ikke påløbet ud­
gifter til afsætning ,ogEPhar tilmed haft enjævn indtægt pågrund afde
stabile interne priser .

6208 ."Imellemtiden erforpligtelsen til import af1,3miotA VS-sukker
blevet fornyet iforbindelse med Lomé II,ogdette sukker qfsættes først
ogfremmest pådetbritiske marked .
Frugt oggrønsager (Tabel M.11.)
6300 .I1979 tegnede produktionen affrisk frugt ogfriske grønsager sig
for11,9$ afEP 1sendelige landbrugsproduktion ,hvilket svarer til defore­
gående år.Derkonstateredes enlille produktionsnedgang for pærer ogæbler ,
mens produktionen afferskner var uændret fra 1978 ;grønsagsprodukt ionen
faldt medca.1$til24,4 miot.Forbruget affragt steg med8,8$til24,3
miot,mens forbruget afgrønsager faldt med 1,5$ sammenlignet med 1978 .
Dervarbetydelige udsving imarkedspriserne iløbet afprodukt ionsåret ,
ogdermåtte adskillige gange træffes midlertidige foranstaltninger såsom
indførelse afudligningsafgifter (l)ved import ogundertiden også beskyt­
telsesforanstaltninger (2).Derkonstateredes i1979/80enstigning ide
tilbagekøbte mængder æbler (6,8$ afdensamlede produktion ),ferskner (3,7$ )»
pærer (2,6$ )ogtomater (3,4$ )iforhold til 1978/79tniens derblev tilbage -
købt mindre mængder afandre produkter somf.eks .blomkål .
6301 .Dernoteredes ikke noget større udsving iden samlede import affrisk
fragt i1978/79iforhold tilåret før-ca.4»5®io "teller over syvgange
såmeget som den samlede eksport .Leverandørerne påden sydlige halvkugle
blev pågrund afderes imødesete eksport samt situationen påEF-markedet
ikke anmodet omatindføre selvbegrænsning .Samhandelen mellem medlemssta­
terne udgjorde fortsat ca.3,5 ®iot.
6302.Densamlede import afgrønsager varpå3»1mioti1978/79»dvs.tre
gange såstor someksporten .Der var enbetydelig samhandel mellem medlems­
staterne ,idet denudgjorde 4»6miot(enstigning på7$iforhold til
1977/78).
6303 .Handelsmønstret sålidt anderledes udforforarbejdet frugt ogfor­
arbejdede grønsager .Importen aftomatkoncentrat giktilbage med 46$,mens
eksporten steg med 33$;samhandelen mellem medlemsstaterne steg med 25$.
Der konstateredes entilsvarende udvikling forflåede tomater .Bortset her­
fra vari1979 det mest bemærkelsesværdige inden for sektoren forforarbej­
detfrugt ogforarbejdede grønsager enganske enorm stigning ibudgetudgif -
terne ,somblev næsten 10gange større endforventet ,pågrund afdetaf
Rådet vedtagne støtteniveau .
enafgift ,der pålægges foratudligne for­
skellen mellem referenceprisen foretgivet
produkt ogenlavere indgangspris foret
produkt fraettredjeland .
dertræffes beskyttelsesforanstaltninger ,når
EF-markedet trues afalvorlige forstyrrelser ,
eller når sådanne eropstået pågrund afstor
import afetbestemt produkt fraettredjeland(l)Udligningsafgift
(2)Beskyttelsesforanstaltning -

Animalske produkrter ,-
Mælk ogmejeriprodukter (Tabel M.13 .)
EF-markedet
64OO .Gennem deseneste årharantallet afmalkekøer været usædvanligt sta­
bilt iEPmedganske småudsving omkring ensamlet bestand på25miodyr
trods betydelige struktur ændringer inden foropdræt afmalkekøer .Mælkepro­
duktionen fortsætter imidlertid med atstige kraftigt ,idet gennemsnits -
udbyttet pr.koerblevet øget årforår(4040kgi1979 ).Hovedårsagen
tilprodukt ionsf remgangen er,atudbyttet idemedlemsstater ,hvor køerne
yder mindre ,erifortsat stigning ;udbyttet idemedlemsstater ,hvor kø­
erne iforvejen erhøjtydende ,synes tilgengæld nuathave stabiliseret
sig .
Produktion ogforbrug
tt
64OI .Mælkeproducenterne leverer enstadig større delafproduktionen af
råmælk (næsten 91,1% )tilmejerierne medhenblik påforarbejdning tilmælk
ogmejeriprodukter .Landbrugernes mælkeleverancer tilmejerierne i1979
steg med2,8% ,ogdeforventes atstige med2,5% i1980 .Deøgede leveran­
cerblev imidlertid undtagelsesvis ikke anvendt til interventionsprodukter
såsom smør ogskummet mælkepulver ,men istedet tilfremstilling afproduk­
tersåsom ost(♦5%),sødmælk spulver(+10%),kasein ogkondenseret mælk for
atefterkomme dengøede efterspørgsel påverdensmarkedet .Detforventes ,at
denne tendens vilblive "bekræftet i1980 med«ntilbagegang på2.1% ipro­
duktionen afsmør (-40000t)ogskummetmælkspulver (-40§00t).
6402 .Forbruget iEPaffrisk mælk fortsatte med atstige ,idet der i1979
varenstigning på1,5% (undtagen iDetforenede Kongerige ,hvor forbruget
eraftagende );også forostnoteredes enstigning (+3%).Smørforbruget
øgedes med50000 t,men detskyldes udelukkende ,atderblev iværksat
særlige ,bekostelige afsætningsprogrammer ,vedhvilke derblev solgt smør
iEF-landene tilstærkt nedsatte priser .Disse programmer dækker over en
tendens tilnedgang ismørforbruget gennem deseneste år.Densamme situa­
tion gørsiggældende forskummetmælkspulver ,hvoraf kunca.10%afden i
1979 fremstillede mængde kunne afsættes iEPtildenfastsatte pris .Den
resterende mængde blev solgt tilfoder tilkalve (65%)ogsvin ogfjer­
kræ (25%).

Markedet ihovedtræk
6403 .Isektoren for mælk ogmejeriprodukter erderisær blevet arbejdet påatfinde
afsætningsmuligheder enten internt eller eksternt for den øgede produktion afmeje­
riprodukter tildelaveste enhedsomkostninger .I1979/80og1980/8l.*harafsætnings -
programmerne været såt>mfattende ,atnedgangen iinterventionslagrene afsmør og
skummetmælkspulver erfortsat ,selv omstøttesatsen foretbetydeligt antal produk­ter (f.eks .kasein ,skummetmælkspulver ogskummetmælkspulver tilfoderbrug )erble­
vetreduceret .Ved udgangen afseptember 1980 var deoffentlige interventionslagre
afsmør ogskummetmælkspulver påhenholdsvis oa.180 000tog239 000t.Pådet
interne marked erman derfor igen begyndt atafsætte disse produkter påmere kommer­
ciel basis ,.
6404.Iproduktionsåret 1980/81traf Rådet beslutning omenforhøjelse afindikativ -
prisen for mælk med 4%}interventionspriserne for smør ogskummetmælkspulver blev
ændret ,tilsvarende .Samtidig opnåedes der imidlertid iRådet ligeledes enighed om
atindføre enfast mælkeproduktionsafgift på2$ogdetblev gjort klart ,atder
kunne blive tale omatindføre enyderligere afgift iproduktionsåret 198l/82,hvis
mælkeleverancerne tilmejerierne i1980 øgedes medover 1,5%• ,
Verdensmarkedet
6405 .Verdens mælkeproduktion i1979 steg medunder 1%sammenlignet med 1978 -Stig­
ningen var kunhalvt såstor somi1978 ,ogdette kan især tilskrives tilbagegangenimælkeproduktionen iUSSR (hvilket snarere skyldes ennedgang iudbyttet pr.ko--y/oi1979 iforhold til 1978 -end entilbagegang iantallet afkøer).
6406 .Verdensmarkedet blev i1979 udvidet foralle mejeriprodukters vedkommende .På
detsamlede marked for smør/butteroil ,herunder fødevarehjælp ,konstateredes enstig­
ning fra 1978til 1979 på38$ (somfølge afUSSR's stærkt forøgede import ).Påandre
markeder vatr stigningerne mindre voldsomme ,men dogbetydelige .Påverdensmarkedet
forostvarderenstigning på9%(øget import tilIran ,Satudi-Arabien ogJapan ),for
skummetmælkspulver enstigning på13$ (øget efterspørgsel over hele verden ),for
kondenseret mælk enstigning på7$(øget import tilGrækenland ,Libyen oglande i
Denpersiske Golf )ogfor skummetmælkspulver enstigning på7$«
6407 .Eksportørerne iEFbenyttede sigifuldt omfang afdetstadigt voksende ver­
densmarked for mejeriprodukter ,idet eksport fortsat erdenbilligste afsætningsmu -
lighed for overskudsproduktionen afmejeriprodukter .Kuniforbindelse med konden­
seret mælk varderensvag tilbagegang iEP'b markedsandel (jf.tabel MJL3.il )«Så­
ledes blev ikke blot eksportmængderne afdefleste mejeriprodukter øget ,menstøttesat
senblev også reduceret væsentligt iførste halvdel afI98O pågrund afstigende

verdensmarkedspriser .Fødevarehjælpen fortsatte medlevering af150000 tskummet­
mælkspulver og450°0 "tbutteroil .Samtidig fortsatte importen afmejeriprodukter
i1979 ;EPimporterede således ca.12Jo(78000t)afdenpåverdensmarkedet udbud­
teostog15$ ,svarende til118000t,afdetpåverdensmarkedet Udbudte smør ,i
■begge tilfælde næsten udelukkende fraNewZealand .
../ ·/
Oksekød (Tabel M.14 »)
EF-mar kedet
6500 .Derproduceres oksekød påca.2/3afalle bedrifterne iEF,idet denne pro­
duktion dog iBær erkoncentreret omkring medlemsstater medstore landbrugsarealer .
Skønt antallet afdyrvarnogenlunde uændret i1979 78miodyr ,heraf 31mio
køer ),hardergennem mange årvaret enklar tendens tilstørre enheder ,idet an­
tallet afproducenter aftager medca..4»5$ o®året .
Produktion ogforbrug * ' '
6501 .Oksekødsproduktionen kandeles opitregruppers produktion afunge kalve
(framalkekvægsbesætninger ),produktion afvoksent kødkvæg ,deropdrættes pågræs­
gange ,ogproduktion afkornfodrede ungtyre tilopfedning .Produktionen øgedes
fortsat i1979 tefter atderienkort periode i197*6 og1977 noteredes enproduk -
tionstilbagegang .Densamlede oksekødsproduktion steg i1979 m®d6,2$ iforhold til
1978 ogudgjorde 6,8mio t.
6502 .Trods denvedvarende generelle økonomiske afmatning noteredes der i1979 på
nyenforbrugsstigning ,somdenne gang varpå1,5%ogbragte forbruget oppå6,8
mio t;prognoserne for 1980 tyder på,atdersandsynligvis bliver tale omenfor-
brugsnedgang pågrund afdetugunstige prisforhold mellem oksekød ogandet kød .
Markedet 1hovedtræk
6503.1 1979 ogførste halvdel af1980 komforbrugerpriserne foroksekød ikke over
orienteringsprisen .Producentprisen var i1979 igennemsnit 85,25$ aforienterings -
prisen ,mens den i1980 faldt tili80$aforienteringsprisen .Under disse omstændig­
heder ,ogmedlagre på310000 tpr.1.januar 1980 ,harKommissionen isinpolitik
især bestræbt sigpåietvist omfang atlette markedet gennem større eksport .Denne
foranstaltning harkunværet endelvis succes (jf.punkt 6506).

-10
6504 .Kommissionen ,somopretholdt store eksportrestitutioner ogmuligheden for
forudfastsættelse(l ),traf desuden enrække foranstaltninger medhenblik påat
støtte detinterne oksekødsmarked ,herunder forbrugs stimulerende foranstaltninger
(f.eks .salg afinterventionsoksekød tilnedsat pris tilsociale institutioner )
øamt indførelse afenammekopræmie ,somRådet vedtog forproduktionsåret I980/8I.
Samtidig besluttede Rådet athæve orienteringsprisen med4$,menmarkedspriserne
erikke steget tilsvarende .Derfor harderværet øgede interventionsopkøb ,oglag­
rene forventes pr.31.december 1980 atligge påca.350000t**
Isommeren 1980 herskede derblandt forbrugerne i,EPenbetydelig foruroligelse
pågrund afanvendelsen afhormoner ikalvekødsprodukt ionen ,ogderopstod envold­
somuropåmarkedet .Kommissionen vilderfor fremsætte forslag omforbud mod
kunstige hormoner ikalvekødsproduktionen .
«
6505 .Samhandelen mellem medlemsstaterne hargennem deseneste treårkonstant
ligget påca.1,3mio t. .
•Verdensmarkedet -
6506 .EPerverdens tredjestørste oksekødsproducent medenandel påca.15$af
densamlede verdensproduktion (langt efter USAogUSSR ).EPkanderfor ikke spille
dendominerende rolle påverdensmarkedet somprisleder ,somdetertilfældet for
mejeriprodukter .EP *sandel afverdensmarkedet harikke ligget over 15$deseneste
tiår.
6507 .Eksporten afoksekød var i1979 ikke desto mindre over dobbelt såstor som
i1978 (168000t),ogiI98O forventes dersatnyrekord med550000t.Devig­
tigste destinationer i1979 varlandene iMiddelhavsområdet (30$)ogøstlandene
(30$).EPharsåledes gennemført etmeget aktivt eksportprogram ,mendetharogså
medført store udgifter ,idet eksportrestitutionssatsen harværet høj ,ogder
harværet tabpåsalg afinterventionsoksekød .
6508 .I1979 importeredes derfratredjelande ca.400000toksekød ,hvilket nogen­
lunde svarer /tildenårlige import siden 1973 .Detmeste afimporten eromfattet
afsærlige bilaterale eller multilaterale importordninger (sidstnævnte iforbin­
delse medforhandlingsresultaterne under GATT ).
Svinekød (Tabel M.15 «)
EF-markedet ~
6600 .Skønt antallet afbedrifter medsvineavl kunertiltaget med0,2$ siden 1978 ,
øgedes produktionen i1979 me<l5$til9»8mi° "&•Forbruget i5-979 voksede kummed
3$til9»5iniot,hvilket betyder ,atselvforsyningsgraden nåede oppå101^.
6601 .Priserne påderepræsentative markeder har i1979/80konstant ligget under
basisprisen .Denne situation harikke ændret sig i1980 .Somfølge heraf blev der
truffet enrække foranstaltninger tilstøtte afproducentpriserne .Afdisse kan t
nævnes midlertidig støtte tilprivat oplagring samt mere udbredt anvendelse af
tillægsafgifter vedimport ,nårslusepriserne(2 )ikke overholdes .
(l)Vedforudfastsættelse hareksportøren mulighed foratkende eksportrestitutionen
nogle -fåmåneder iTol<Véjéri";"beløbéT"Våj ,Ierer fraprodukt tilprodukt .
('joiuseprisen erdentilbudspris ,somtredjelande skal .overholde ,nårdeekspor­
terer til EP. .

Verdensmarkedet
6602 .EPeksporterer traditionelt forarbe jdede svinekødsprodukter (f.eks .pølser ).
I1979 ereksporten afferske produkter imidlertid blevet øget ,idet dernuydes
eksportrestitutioner herfor .
Konklusioner ogudsigterne for EF 1slandbrug
6700 .Derkanafovenstående analyse afdevigtigste landbrugssektorer (korn ,suk­
ker ,frugt ogfrønsager ,mælk ogmejeriprodukter ,oksekød ogsvinekød )drages ad­
skillige konklusioner ,somfårstor indvirkning påmarkedets styring påkort og
mellemlang sigt .Visse afkonklusionerne ergenerelle ,mens andre mere specifikt
vedrører enbestemt Bektor .
6701 .Generelt kandetfastslås ,atder ilandbrugssektoren hyppigt erblevet
foretaget strukturelle tilpasninger oggjort tekniske fremskridt ,hvilket har
ført til større landbrugsenheder samt ennedgang iantallet afproducenter .På
grund afdenøgede produktivitet erproduktionen steget konstant ialle gennem­
gående sektorer .
Forbruget erikke altid steget isamme omfang .Ivisse tilfalde holder forbruget
nogenl ndetrit medproduktionsstigningerne (f.eks .svinekød ),menundertiden med
betydelige budgetudgifter tilfølge (f.eks .mejeriprodukter ).Iandre tilfalde
bliver derstørre ogstørre overforsyning ,ogdette forhold erindtil nuudeluk­
kende blevet afhjulpet ved attilskynde til etaktivt eksport program forf.eks .
okekød ,sukker ogmejeriprodukter (sideløbende medbekostelige interne afsætnings -
programmer ).
Under denuværende forhold ,hvor der istadig stigende grad tales ombudgetbegræns -
ninger ,hareksport varet denmest anvendte afsætningsmetode ,eftersom detstadige
vækerdenbilligste metode idefleste sektorer .Lagrene afvisse vigtige produk­
tererderfor forøjeblikket mindre enddeharværet ideseneste tre år.Vedud­
gangen afseptember 1980 varderoplagret 180000 tsmør og239000tskummet­
mælkspulver .
Detbørbemærkes ,atdetikke kunerilandbrugssektoren ,atdereroverskuds­
produktion .
6702 .Enanden generel iagttagelse er,atderharværet tendenser tilstagnation
isamhandelen mellem medlemssaterne idefleste sektorer mellem 1978 og1980 i
klar modsætning tildenbetydelige stigning iperioden 1973-78 efter EP'sudvi­
delse medDetforenede Kongerige ,Danmark ogIrland .Detgælder især medhensyn
tilkom ogoksekød .Determåske også ganske naturligt ienrecessionsperiode ,
hvor købekraften erfaldet ,oghvor befolkningstilvæksten erlav (fåekstra munde
atmætte ).Dettyder også på,atEPistigende grad vilblive nødt tilattytil
eksport foratkomme afmedoverskud ,hvis produktionen ivisse overskudssektorer
ikke begrænses .

- LtL-
6703 .Heri ligger etfremtidigt faremoment ,idet den nuværende politik ikke blot
bygger på,atder srtår tilstrækkelige budgetmidler tilrådighed (over halvdelen
afudgifterne isektoren for mælk ogmejeriprodukter på4,9 mia EREiI98O forven­tesatgåtileksportrestitutioner ),menogså på,atderfindes defornødne eks­
portmarkeder .Eksporten afisær sukker ogmejeriprodukter erblevet lettet ibegge
henseender pågrund afproduktionsnedgang idestørste produoent lande -enten på
grund afvejrforholdene eller pågrund afdenførte politik -hvilket harført
til høje verdensmarkedspriser ogforsyningaknaphed .
6704 .For dettredje forventes det påkort sigt ,atverdensmarkedsprisen for sukker
ogkorn vilforblive relativ højidet meste af1981 «Befieste afdepålidelige
prognoser tyder på,atder påmellemlang sigt sandsynligvis forxs&t vil være efter­
spørgsel efter korn ,især fra udviklingslandenes side .Por mejeriprodukter ogokse­
kød håber man,atdenyeinternationale arrangementer ,som man har forhandlet sig
frem til under GATT ,vil bidrage til atskabe nogenlunde prisstabilitet samt til
atøgeudviklingen påverdensmarkedet .Lige nutyder detimidlertid på,atmens
verdensmarkedet formejeriprodukter forbliver optimistxk i1981 ,vilvækstraten
blive langsommere ogkonkurrencen øget påmellemlang sigt .
/
6705 .Endelig vilFællesskabets udvidelse med Grækenland pr.1.januar 1981 ogmed
Spanien ogPortugal omnogle fåårlet kunne skabe uligevægt med hensyn til pro­
dukter fra Middelhavslandene såsom frugt oggrønsager ,olivenolie ogvin,medmin­
dre debestående ordninger ændres påvæsentlige punkter .
6706 .Med hensyn til deenkelte sektorer erderisær tre områder ,hvor problemerne
snarere vil blive større end mindre iløbet afdenæste totil tre år»
6707.Isektoren for mglk jielariprs dtf^gr_Bt igar produktionen fortsat medover
2%omåret *Medmindre cUjrJEUn gVns2&£)<»8 ligevægt påmarkedet gennem produk –
tionsbegræneing ,erdet sandsynligt ,atdenne stigning vilfortsætte ide
nærmeste år,dadet med den bestående teknologi uden tvivl fortsat ermuligt
atøge udbyttet overalt iEF.
6708.Ikødsektoren vil der pådetinterne marked sandsynligvis blive øget konkur­
rence mellem deforskellige kødtyper såsom oksekød ,fårekød ,svinekød og
fjerkræ .Dertilskyndes til produktion afoksekød ogfårekød gennem markeds -
støtteordninger ,ogderfor vil derfortsat strømme okse–ogfårekød påmar^-
kedet (derfindes ikke ensådan garanti forsvine-ogfjerkrækød ).

-13-
6709 .Endelig vilsektoren formælk ogmejeriprodukter ,oksekødssektoren ogfjer-
krækødssektoren fåfordel afdenstærkt stigende anvendelse afkornsubsti -
tutter ifoder ,både traditionelle substitutter sommaniok ogsoja ogpro­
dukter sommajsgluten ogbiprodukter fraindustrien (f.eks ."frabryggerier ).
a
Konklus xon
6800 .EP'sstørste problem pålandbrugsområdet påkort ogmellemlang sigt erat
finde udaf,hvordan denøgede produktion kanafsættes ,enten internt eller eks­
ternt ,tilrimelige priser ,samtidig medatlandbrugernes indkomster holdes pået
rimeligt niveau ,oguden atbudgettet sprænges .Hvis ikke dergennemføres produktions -
begrænsninger ivisse sektorer foratholde budgetudgifterne nede oggenskabe lige­
vægt pådepågældende markeder ,vildetfåmeget alvorlige økonomiske ogpoliti­
ske følger .
1 '

1.KORN (1)
1.Indledning
a)Den økonomiske situation
Vedstarten påproduktionsåret 1979/80fandtes derstore lagre navn­
ligafhvede ,oghertil blev føjet omend ikke ennyrekordhøst så
dog enmeget stor høst .Følgen blev envanskelig markedsforvaltning «
ogpåtrods \afenrekordudførsel fordobledes interventionslagrene af
blød hvede ognåede således oppåover 2miot.Deinterne markedsvan
skeligheder forværredes pågrund afdehøje renter# hvad dergjorde
detdyrere atligge inde med lagre «selv omder ibegyndelsen var god
.efterspørgsel påverdensmarkedet ,navnlig fra Østeuropa ogUSSR .I
sidste instans blev denne efterspørgsel ikke udnyttet fuldt udsom
følge afFællesskabets beslutning omatbegrænse udførslen til USSR .
Ved begyndelsen afproduktionsåret 1980 /81var verdensmarkedspriserne
igen meget stabile «hvad der ivæsentlig grad skyldtes etreduceret
høstudbytte som følge aftørke iNordamerika .Derimod forventes korn-
høsten iFællesskabet atnåennyrekord .
b)Korns_betydning_for _landbruget iFællesskabet
I1979 var det samlede kornareal på26,7 mio haeller 28»7 pet.af
det udnyttede landbrugsareal (ULA).Kornarealets betydning ide
enkelte medlemsstaters jordudnyttelse varierer stærkt .Betydningen er
mindst iIrland ogNederlandene (henholdsvis 7pet.og12pet.af
ULA)# hvor foderafgrøder ogvedvarende græsningsarealer ervigtigere .
Kornarealet harstørst betydning iTyskland ogDanmark (henholdsvis
43pet.og63pet.afULA)»hvor det dækker omkring 70pet.afager­
jorden .Også iLuxembourg optager det enbetydelig del afagerjorden
(70pet.). Ideøvrige medlemsstater optager kornarealet 50-60 pet.
afagerjorden og20-30 pet.afULA.
Kornets andel iden endelige landbrugsproduktion ermindre egnet som
målestok fordets økonomiske betydning «dastore dele afproduktionen
ofte opfodres påoprindelsesdriften .Dette betyder# atden endelige
produktion afdette korn får form afanimalske produkter .ITyskland#
hvor kornarealerne repræsenterer 43pet.afULA «udgør korn således
kun 9.1 pet.afværdien afdenendelige produktion i1979 «fordi over
40pet.afden samlede produktion blev opfodret påoprinde Isesbedrif -
ten.IDetforenede Kongerige udgør korn derimod kun 20pet.afULA «
men 14pet.afværdien afdenendelige produktion «fordi kun 16pet.
afhøsten blev opfodret påoprindelsesbedriften .IFællesskabet som
helhed «hvor ca.27pet.afafgrøden blev opfodret påoprindelsesbe -
driften «var korns direkte andel afden endelige landbrugsproduktion
11.2 pet.i1979 .
CD Setabel M.1.1 .-M.1.10 .

c)Fællesskabets betydning for verdensproduktionen afkorn
Ifølge FAO's statistikker udgjorde verdensproduktionen afkorn (med
undtagelse afris)i1979 1173 miotfhvoraf 9»7pet.produceredes i
Fællesskabet (mod9.6pet.i1978).Deandre betydelige korneksporte -
rende landes produktionsandel udgjorde :USA 25pet.*Canada 3pet.«
Australien 2pet.ogArgentina 2pet.(setabel M1.7.).
Produktion
Den hårde vinter i1979 vartil skade for Fællesskabets kornproduktion
dette år.Det blev derfor nødvendigt atforetage enomfattende omsåning
afødelagte vinterhvedearealer ,især iFrankrig hvor disse arealer blev
omsået med vårhvede «bygeller majs .Desenere vækstbetingelser var
meget gode «ogden endelige produktion på113*6 miotvar kun 2«2 pet .
lavere end rekordhøsten i1978 .Det samlede areal «som blev tilsået med .
korn til høst i-1980# var næsten identisk med 1979-arealet «men med
større hvedearealer ogmindre majsarealer end året før.Efter atder i
begyndelsen havde hersket frygt forforårstørke fik denkraftige regn i
juni ogjuli generelt set engunstig indvirkning påkornudbyttet .De
foreløbige skøn peger mod ennyproduktionsrekort i1980 påomkring 118
mioteller 4pet.mere end i1979 .
*.
a)Blød hvede
Den bløde hvede blev sået under gode betingelser iefteråret 1979 «og
arealet blev forøget med 5pet.isammenligning med 1978 og1979 .Den
efterfølgende milde vinter ogden generelt set våde Sommer gav
afgrøder «som forventes atnåoppåhøjde medeller blive større end -
afgrøderne i1978 (3-4 pet.højere end i1979).Produktionen forven­
tesatblive påmere end 47miot(+ 10pet.)« ennyrekord .Kvali­
teten afhøsten forventes ikke atblive særlig god «ogskønt dettetil dels kan skyldes det våde vejr «formodes der også atvære en
stigende tendens blandt producenterne tilatskifte fra hvedetyper af
højkvalitet tilbrødfremstilling tiltyper afringere kvalitet «men
med højere ydeevne .Påden anden side synes produktionen afhvedety -
per.der kuneregnet til foder .«athave fundet etstabilt leje .
b)Hård hvede ■ v-.
Arealet med hård hvede blev forøget ibåde Frankrig ogItalien i
1980 «hvorved det nåede oppå1»8 mio ha(+4pet.). Det meste af
Fællesskabets produktion afhård hvede foregår iItalien ,hvor area­
let ikke har ændret sigret meget iflere år.Påden anden side
finder der enfortsat indskrænkning sted afarealet med blød hvede i
Italien «hvor hård hvede nutegner sigfor over 50pet.afdet sam­
lede hvedeareal .Udbyttet forventes også atblive højere i1980 «og
Fællesskabets produktion forventes derfor atstige til Over 4miot
.(+9pet.).
c).Rug
Rugarealet formindskedes med næsten 4pet.i1980 «selv omudnyttet
•forventes atvære enanelse større end i1979 .Som følge heraf skulle
produktionen falde med ca.2pet.til 2«9 miot.

-16-
d)Byg
Detsamledearealtilsået medbygtilhøsti1980reduceredes fradet
usædvanligt storeareali1979til9,5mioha(-2pet.).Samtidig
fortsattes tendensen isamtlige medlemsstater tilatskiftetil
vinterbyg ,idetdennetendensersærligudtaltiFrankrig ogTyskland .
Vinterbygarealipet,afdetsamledebygareal
:1975 *1976 1977 1978 1979 1980(F):
Tyskland :39pet.46pet.49pet.53pet.55pet.59pet.:
Frankrig [20pet.31pet.42pet.51pet.38pet.54pet.;
^Denneændringharresulteret ienforbedring afdetgennemsnitlige '
høstudbytte ,fordivinterbyg giverstørreudbytte,mendenharnogle
stederhaftenuheldigvirkning påkvaliteten ,idetmangeafvintersor-
terneer6-radet byg,somharlaverespecifik vægtogialmindelighed
erringere bådesomfoderogtilmaltning ..
1980-udbyttet forventes atstigemed5-6pet.,tildelsfordivinter-
byggenudgørenstørreandelafbygarealet .Detforlyder ,atderpå
grundafdetvådevejrijuniogjulibliverfærreleverancer afbygtilmaltning .Fællesskabets samledebygproduktion anslåstilover40
miot,ea.4pet.mereendi1979.
e)Havre ■■,
Havrearealet erfortsatitilbagegang (-3pet.i1980og-5,3pet.
igennemsnit pr.årmellem"1974"og"1978").Produktionen i1980
:forventes atfaldemed5pet.tilca.7,3miot.
f)Majs 1 '
Fællesskabets majsareal varsærligstorti1979,fordideterstattede
endelafdetfranskevintersædareal ,derblevudsatforfrostskader .
Fællesskabets produktion nåedeenrekordpå17,3miot.I1980erdettiIsåedearealigenafmerenormalstørrelse ,nemligpå2,8mioha(-
8pet.),menudbyttet anslåstilatblivebetydeligt højere,navnlig
iItalien.Produktionen forventes derforkunatblivelidtlavereend
i1979:ca.16,1miot(-8pet.).
•I ' ' / . 1
3.Forbrug •
-I1978/79udgjorde Fællesskabets samledeforbrugafkorn115,9miot,
d.v.s.4,0pet.mereendi1977/78.Ca.35pet.afforbruget bestodaf
hvede,medens65pet.bestodafsekundære kornarter .Afsidstnævnte
kornarter udgjorde byg30pet.ogmajs24pet.Detsamledeforbrugaf
kornfordeltesigsåledesi1978/79:
Konsumogindustriel anvendelse 34,3pet.(34,7pet.i1977/78)ifoder^
61,0pet.(60,7pet.i1977/78),sædekorn ogsvind4,7pet.(4,6pet.i
1977/78).Fordelingen variererbetydeligt frakornarttilkornart,fra
medlemsstattilmedlemsstat ogfraårtilårifølgendetabelviser
forbruget pr.kornarti1978/79:

ν -17-
Kornforbrug i1978/79_-_opdelt_efter kornart
Konsum FoderIndustriel
anvendelseSædekorn og
svind .•
Ialt ;
pet.pet.pet." pet. pet.
Hvede(hård
ogblød 64.3 28.9 0.8 6.0 100,0 i
Rugogbland-
sæd 41.2 51.3 1.8 5.7 100.0 ;
Byg 0.3_77.7 15.9 6.1 100,0 :
Havreog
blandinger
afvårsæd 3.8 91.7 0.0 4.5 100.0 ;
Majs 3.5-,78.1 17.2 '1'2 100.0 :
(a)Konsum
Nettoforbruget afkorntilkonsumstegmed0.9pet.mellem1977/78og
1978/79.Dendelåfstigningen ,derkantilskrives befolkningstilvæksten ,
varmegetlille#ogforbruget pr.indbygger stegmed0.7pet.Størstede­
lenafstigningen skyldtes forbruget afhvedeiFrankrig ogItalien,
skøntderogsåforFællesskabet somhelhedharværettendenstilsigende
forbrugafblødhvedetilkonsumidesenesteår(0,6pet.pr.årfra
"1973774"til"1977/78").Forbruget afhårdhvedetilkonsumharvist
nedadgående tendens <-2.2pet.pr.årfra"1973/74"til"1977/78").
selvomdetitalienske forbrugvarstigendei1978/79(+4.8pet.).
Nettoforbrug_af_korn_ti l_konsumi1978/79-_opdeltefter_kornart
Samletnetto-
forbrugtil
konsum
(1000t>,Nettoforbrug pr.indbygger
. .."procentviskgpr.ind­
byggerandring
1977/78-
1978/79
Hvede-blød 16876 64.9 . 0,8
-hård 2722 10,5 3,8
Rug 1048 •4.0 -2,3
Byg 70 0.3 ,-6,9
Havre 176 0.7 4.5
Majs 674 2,6 -9.1
(b)Foder
Kornsbetydning somfoderkulminerede i1972/73og1973/74.hvordet
udgjorde mereend26pet.afdetsamledeenergibehov (udtryktifoder­
enheder).Detteudgjorde over62pet^afenergiforsyningen iformaf
kraftfoder (dvs.eksklusive strukturfoder ,rodfrugter ,græsning osv.).

ν-18-
Denneandelvarfaldettil55.8pet,i1977/78#medensmaniokandelenvar
stegetfra1»6pet.til3»7pet.ogoliekageandelen fra12»3pet.til14.4
pet.Densamlede mængdefoderkorn faldtfraetmaksimum på72,3mioti
1973/74til67.1mioti1976/77.ogsidendaerderkunietvistomfang
blevet,rettetoppåtallene#idetmani1978/79nåede70.7miot.Nedgangen
skyldeshovedsagelig «atkornerbleveterstattet -medprodukter sommaniok,
oliekager ogforskellige biprodukter fralevnedsmiddelindustrien ,somkan
indføresiFællesskabet medlavelleringenimportbelastning .Detvigtigste
direktesubsitutionsprodukt forkornermaniok.ogindførslen herafer
stegetfra2.3mioti1974til6mioti1978.Leveringsvanskeligheder i
1979og1980haVmidlertidigt haftenstabiliserende indvirkning påmaniok-
indførslen ,somerholdtpåca.5.5miot.menselvomdetermuligtat
kontrollere enyderligere udvidelse ,vildersandsynligvis værestærkvækst
iindførslen afandreprodukter .Etgodteksempelermajsglutenfoder,hvor
indførslen erstegetfra0,7mioti1974til2mioti1979ogforventes
atstigeitaktmedmajsalkoholprodukt ionen("gasohol")iUSA,dadenne
fodertype eretbiprodukt iforbindelse medgasolidprocessen.'
Ifølgende tabeleroprindelsesbedrifternesforbrugafforskellige kornar-
tersammenlignet medforbruget affoderkorn indkøbt påmarkedet (somregel
iformaffoderblandinger ).
Forbrug_af foderkorni/!978/79_afbedrifternes egen_avleller_indkøbt_på
inarRedet--~op3eIt~i :fter~Rornirt
KornartBedriftens
egetforbrug
1000tIndkøbtIalt
1000t1000t pet.
Hvede 5627 6214 11841 16,8
Rug 1009 '558 1567 2.2
Byg 14468 12589 27057 38,3
Havreosv. 6184 1692 7876 11,1
Majs 4279 17332 21611 30,6
Andrekornarter 80 657 737 1,0
31647 39042 70689 100,0
Ialt 44,8pet. ν55,2pet.100,0pet.
Indtil1975/76varandelenafkornafegenavl.derblevopfodret ,ca.50
pet.afdetsamledefoderforbrug .Siden1976/77erdenneandelimidlertid
faldettilunder45pet.Denneændringskyldestildelsenomvurdering af
denmængdemajs.derdirekteforbruges påbedrifterne iItalien,menden
kanogsåskyldes-enstigende tendenshoslandmændenetilatsælgekornog
købefoderblandinger .Landmændene sælgerf.eks.enstørreandelafrugpro-
duktionen ogbrugermindrepåbedriften .Produktionen afhavre,enkornart
derhovedsagelig opfodres påoprindelsesbedri ften.erogsåihastigtilba­
gegang .

-19-
c)Industriel anvendelse
Mængden afkorn til'forarbejdning ogindustriel anvendelse steg betrag­
teligt i1978/79(+7.2pet.).Stigningen ,dererenforstærkning afden
tidligere tendens ,vedrører majs «byg oghvede .Denindustrielle anven­
delse afhvede ersåledes steget med 52pet.,selv omden stadig kun ud­
gør 3pet.afden samlede industrielle anvendelse afkorn .Størstedelen
afden resterénde mængde udgøres afbyg (52pet.)ogmajs (45pet.).
Forbruget afbygtil brygning ,som udgør 91pet.afdenindustrielle
anvendelse afbyg.steg med 7.5 pet.(ihovedsagen iTyskland ogDet
forenede Kongerige ).Afsætningen afbygtildestillering (ihovedsagen i
Irland ogDet forenede Kongerige ),der erden eneste anden anvendelses­
mulighed for byg iindustrien ,faldt med 13.1 pet.Majs til forarbejd­
ning ogindustriformål steg med7.4pet.somfølge afforøget anvendelse '
iTyskland .Benelux ogDet forenede Kongerige ,hvilket mere endopvejer '
nedgangen iItalien .
d)Selvforsyning
Afdenendelige balance for 1978/79fremgår det.at "selvforsyningsgraden
-mod forventning ikke oversteg 100 pet.Dette til trods for enrekord -
produktion (115.4 miot).Forklaringen erden,atdet interne forbrug
steg med 4,4 miot(115,9 miot).Selv ommængden afkorn til konsum og
industriel anvendelse steg med ialt 1miot,skyldes den væsentlige del
afstigningen det forøgede foderforbrug .Ensådan stor stigning er
vanskelig atforklare ,når der henses til den stigende indførsel af
konkurrerende produkter ,selv omstigningen oprindelig kanskyldes et .;statistisk fænomen .Dette kan ske.når foder anslås som enr.esidualpost
istatusopgørelsen ogderved påvirkes affejlestimationer under andre
•poster .
' ' 1i 1 'Oversigt over forsyningssituationen vedrørende korn_i _1978/79
.– ": 7mTo~fy
Blød
hvedeHård
hvedeRug BygHavre
mv.Majs !korn-
arterialt ;
Lagerforskyd -
ninger (1)-2.5- "°·1 ~0.4 -0.2 -0.5 :·'-3.7 :
Balancen i. .'' ''
Ν j
handel med -4.2 +0.3 -0.3 -4.0 +0.2 +11.8 :+0.3 +4,1 :
tredje lande (2) :
Internt for­, :.·
brug undtagen -6.7 +0.3 -0.4 -4.4 +11.3 ;+0.3 ■k0.4 ;
produktion, .
Selvforsy -
ningsgrad pet.118.1 93.3 113.5 112.6 99.9
ä59.0 :59.8 99.6 ;
(1)+=lagerproduktions -=lagerforøgelse .
(2)+=nettoimporti -=nettoeksport .

-20-
I1979/80synes detinterne forbrug athave været enanelse lavere «
ca.114 miot»ogderfor anslås selvforsyningsgraden tilatvare om­
trent 100pet.påtrods afden lavere produktion .Detersåledes
sandsynligt ,atden samlede udførsel erlidt større end den samlede
indførsel medheraf følgende mindre lagre .Etkarakteristisk træk ved
dette produktionsår erden lavere majsindførsel ,ca.10miot.som
følge afden store fællesskabshøst i1979 .
e)Lagre .
Nøjagtigheden afden skønsmæssige opførelse over lagre ideforskel­
lige medlemsstater varierer utvivlsomt meget ,både nårdet gælder
medlemsstater oglagerbeholdninger .Ifølge desikreste skøn udgjorde
desamlede lagre afkorn iFællesskabet ibegyndelsen afproduktions -
året 1979/8014.7 miot.hvoraf 1.6 miotvaroplagret påbedrifterne .
Afde13,1 miot.der varoplagret andre steder (herunder interven -
tionslagre ),udgjorde blød hvede 6,9 miot»hård hvede 0,6 miot,byg
1,8 miotogmajs 2,7 miot.
Pr.1.august 1980 forventes lagrene uden forbedrifterne atvære
faldet med ca.11,5 miotinklusive ca.6miotblød hvede (13pet .
afden normale produktion ),0,3 miothård hvede (7pet .afden
normale produktion ),2,2 miotbyg (5pet.afden normale produktion )
ogca.2.1 miotmajs (13pet.afdennormale produktion ^men kun 8
■pet.afforbruget ).
Samhandel .,
a)Mellem medlemsstaterne .
Samhandelen mellem Fællesskabets medlemsstater falder itosærskilte
kategorier ,nemlig samhandel med korn med oprindelse iFællesskabet
ogsamhandel medeller transitering afkorn med oprindelse itredje­
lande .Sagt ikorthed erder isidstnævnte tilfælde tale omindførseltil enmedlemsstat via enanden medlemsstat ofte afreelle økonomiske
grunde ,f.eks .skibsstørrelse oghavneudgifter ,men undertiden også
foratdrage fordel afskævheder iEF's landbrugsordninger ,herunder
navnLig ordningen med monetære udligningsbeløb .
Hovedparten afdenne handel består afindførsel afkorn ,hvis endelige
bestemmelsessted erTyskland eller Detforenede Kongerige ,via de
store havnebyer iBenelux .Detdrejer sig idefleste tilfælde om
majs ,ogBene lux-landenes udførsel afdenne kornart til andre medlems­
stater var på1,9 mioti1978/79.Der har også været enbetydelig
handel afdenne slags med blød hvede (1,1 miotfra Benelux-landene i
1978 /79).
Iden interne EF-handel med korn erFrankrig hovedleverandør til de
øvrige medlemsstater .I1978/79udgjorde defranske leverancer 10,4
miot(inklusive kornprodukter )over for10.8 mioti1977/78.De
franske hvedeleverancer var i1978/79på4.3 miotfaldende til

-21-
3.8 mioti1979/80.hvilket hovedsagelig skyldtes ennedgang ileve­
rancerne tilBelgien# Italien ogDetforenede Kongerige .Bygleverancerne
steg enanelse i1979/80,nemlig fra2.1til2.3 miot,oghovedaftager -
nevar Belgien .Tyskland ogItalien .Imidlertid menes enstor delaf
leverancerne tilBelgien ,der i1979/80nåede oppåialt0,9 miotbyg
og0,5 miothvede ,atvare bestemt tilefterfølgende udførsel til
tredjelande viabelgiske havne .Defranske majsleverancer til deøvrige ,
medlemsstater steg fra2,7 mioti1978/79til3,3 mioti1979/80,og
devigtigste aftagere var Bene lux-landene ,Tyskland ,Detforenede Kon-Ngerige ogIrland .Samhandelen inden for Fællesskabet med kornprodukter
erogså afstigende betydning ogomfatter bl.a .hvedemel ,semulje ,
bygmalt ogmajsgryn . -.
b)Med tredjelande
Indførslen afkorn fratredjelande (fraregnet den anslåede mængde tran­
siteringer )var på18.5 mioti1978/79(3pet.mindre end i1977/78).
hvoraf 12.3 miotvar majs (2pet.mere end i1977/78).Ifølge defore­
løbige skøn andrager indførslen i1979/80ca.16-17 miotkorn .heraf
kun-ca .10miotmajs .I1978/79kom over 80pet.afden indførte majs
fra USA ogresten hovedsagelig fra Argentina .Indførslen afbyg ogmalt
i1978/79var på1.1 miot.Byggen kom hovedsagelig fra Canada (74pet.)
ogAustralien (15pet.). Bygindførslen i1979 /80anslås til ca.700 000
t.oghér igen drejer det sig hovedsagelig omindførsel afcanadisk byg
tilItalien .
Mellem 1977/78og1978/79,fandt der ingen ændring sted iindførslen af
blød hvede ,derfortsat var på3.5 miot,ogden forventes atvære af
samme størrelsesorden i1979/80.Afdenne samlede mængde menes omkring
\0,3 miotatvære blevet midlertidigt indført under proceduren foraktiv
forædling til efterfølgende genudførsel iforto afmel.Indførslen af
hård hvede erfaldet fra 1,5 mioti1977 /78til 0,9 mioti1978 /79som
følge afdet bedre høstresultat iItalien .Ca.95.pet.af1978/79-
indførslen komfra Nordamerika ,ogdet meste afden resterende del fra
Argentina .Det forventes ,atindførslen afhård hvede i1979 /80vil
blive noget højere ogvære påoveril miot.
Den samlede udførsel afkorn ogkornprodukter i1978/79steg med 34pet.til 14,4 miot.Heraf udgjorde blød hvede ogmél 7,7 miot.Udførslen af
hvede oghvedemel i1979/80anslås tilover lO^io t.'derfordeler sig
således :9miotsolgt påkommerciel basis ,heraf over 3,5 miotiform
afmel,og 1miotsom fødevarehjælp ,heraf 0,5 miotiform afmel.I
den formodede samlede kommercielle udførsel indgår ca.0,3 miot,der
udføres under proceduren foraktiv forædling ,enpraksis afstor betyd­
ning formøllerier med god beliggenhed (dvs.ihavne )pågrund afde
store besparelser ,der opnås enten vedatkøbe billig hvede fratredje­
lande eller vedatspare importafgiften påindført hvede ,når metoden ,,
med ækvivalente mængder benyttes (dvs.udførsel afmel med oprindelse i
-Fællesskabet imod indførsel afhvede med oprindelse iettredjetand ).
Den kommercielle udførsel afhvede i1978 /79giktil Fællesskabets f^sté
kunder iVest ogNordafrika ogtil europæiske lande ,herunder Polen og
Portugal .Eksportmønstret for 1979/80lignede detfraåret før,selv

omder denne gang også fandt udførsel sted tilØsttyskland ,Czekoslo -
vakiet ogUSSR .Udførslen afmelfortsatte til enlang række destina­
tioner med Egypten .Sri Lanka .Syrien# Saudi-Arabien ogVietnam
blandt devigtigste .
Igen i1978/79og1979/80varbygudførslen meget omfattende .Den sam­
lede udførsel afbyg ogbygprodukter (hovedsagelig malt )androg 5,1
mioti1978/79,heraf 1,5 miotiform afbygprodukter .Dei1979/80
udførte mængder formodes atvære enanelse mindre ,selv omdevigtig­
stedestinationer for byg igen har været andre europæiske lande ,
USSR ,Middelhavsområdet ogMellemøsten .Begge årvar Frankrig hoved­
leverandør (inklusive fransk bygudført viabelgisk havn),selv om
Det forenede Kongerige ogDanmark også spillede enstor rolle .
Priser ,
a)Fælles priser
Detvigtigste træk ved depriser ,der blev fastsat for 1980/81-
produktionsåret var denprincipielle enighed omatbringe interven­
tionsprisen for rug ned påniveau med den falles interventionspris
forgrovere korn ,hvorved rugville komme med iden såkaldte silo-
model for kornpriser .Dette sker itre tempi medførste reduktion i
1980 /81ogfuldstændig tilpasning i1982/83.I1980/81steg interven­
tionsprisen for rug kun med 2,5 pet..hvorimod den fælles interventions
pris for byg ogmajs steg med 4,5 pet.Referenceprisen for blød
hvede ,der erdet niveau ,hvor intervention ipraksis finder sted ,
steg med 4,25 pet.,hvad der erettegn p§enforbedring afprisfor -
holdet mellem hvede ogfoderkorn .Eftersom denne pris gælder for
brødhvede aflaveste kvalitet ,erprisstøtten til blød hvede nærmest
urimelig høj (12,7 pet.over den fælles interventionspris for byg og
majs).Blød hvedes konkurrencedygtighed inden for foderkorn blev
ligeledes enanelse forbedret som følge afstigninger på6,25 pet.i
indikativpriserne for foderkorn (2pet.mere end stigningen iden
fælles referencepris for hvede ).
Med hensyn til hård hvede steg dendirekte støtte kun med 2,5pet.,
men interventionsprisen ,steg med 4,5 pet.,,således atprisforskellen
mellem hård ogblød hvede blev udvidet enanelse .Interventionsprisen
-for hård hvede ernu148,6 pet.afreferenceprisen for blød hvede ,
hvad dererafstigende betydning for sammensætningen afpastaproduk­
ter .
b)Priser_på det_interne marked
1979/80var ligesom det foregående produktionsår præget afoverskud -
afbåde byg oghvede .Disse overskud trykkede prisern ?,sådeomtrent ,
var påniveau medinterventionsprisen eller ,for såvidt angår blød
hvede ,referenceprisen (referenceprisen på12,7 pet.over interven­
tionsprisen ).Denne situation ændrede sig ikke gennem hele produktions
året påtrods afomfattende udførsel .Denmest bemærkelsesværdige 7•undtagelse fradisse generelle "iagttagelser varsituationen iItalien ,
hvor priserne påblød hvede ogfoderkorn låpåniveau medeller over ^
derespektive tærskelprisers prisen påhård hvede låimidlertid
fortsat nærmere interventionsprisen .

Gennemsnitlig forskel mellem markedspris oginterventionspri si1979/80
* „• •••••■
<rBlød
Brødhvedeivede
Anden
hvedeHård
hvedeByg Rug - Majs :
:Tysklar\d 13.1 10.9 X 1.6 4.0 χ :
:Frankrig 12.1 13.2 X 3.9 X 11.4 :
:Italien 26.7 X 7.0 X X 18.5 :
:Nederlandene 13.3 X X 8.7 6.6 χ :
:Belgien 13.8 X X 3.3 X χ :
:Det forenede12.2 9.6 X 3.0 X χI:Kongerige
:Danmark X X X 0.1 3.8 χ :
Markedet for blød hvede ervanskeligt atoverskue# fordi der erto
støttepriser «interventionspri sen ogreferenceprisen (der kun gælder for
hvede# someregnet til brødfremstilling ).Dekriterier# hvorefter hvede
egnét tilbrødfremstilling defineres# ogsom anvendes p§referenceprisen#
erafsådan beskaffenhed# atprisen pådefleste hvedekvaliteter i
Fællesskabet# selv påhvede# som ikke eregnet tilbrødfremstilling ,
nærmer sig referenceprisen .Grunden hertil er# atforskellen mellem
interventionspri sen ogreferenceprisen erstørre# end den normale pris-
spredning påmarkedet berettiger til.Dette betyder# atstøtteopkøb til
referencepriser afholder ringere hvedekvaliteter fra atkunkurrere på
markedet for foder .Det forhold ,atder efter oktober ikke har fundet
støtteopkøb sted .har imidlertid tilladt markedspriserne affalde helt
nedtil 5pet.under referenceprisen for brødhvede ,hvad der har fremmet
brugen afhvede som foder .
)Verdensmarkedspriser
Ved begyndelsen af1979 /80-produkt ionsåret var verdens lagrene meget
omfattende ,ogsamtidig var kornproduktionen meget stor iUSA.verdens
største korneksportør .Påden anden side var produktionen lavere ide
øvrige eksportlande ,samtidig med atder var enstærk importefterspørg -
selfra USSR ogØsteuropa .Følgen var# atmarkedspriserne ialmindelig­
hed varhøjere hele det pågældende produktionsår end i1978/79.Ibegyn­
delsen afjanuar 1980 meddelte USA# atmanville begrænse kornsalget til
USSR# enforholdsregel# som deøvrige hovedeksportører med udtagelse af
Argentina tilsluttede sig.Ipraksis betød dette toting påverdensmar­
kedet :fordetførste trykkedes priserne midlertidigt ,ogdette gjaldt
navnlig majspriserne ogfordet andet opnåedes enuforholdsmæssig høj
pris forargentinsk korn iforhold til korn med anden oprindelse ,fordi
deargentinske eksport leverancer ikke vartilstrækkelige tilatopfylde
USSR's behov .Ved udgangen afproduktionsåret varpriserne fortsat meget
stabile pågrund afdeusikre produktionsudsigter .imange Lande .

-24-
d?i®5^?_29_i§^®®ì®_!DÌQ®^ÌÌ9®_9®Q!2®!!!SGÌtspr1ser i1978/79-cifAntwerpen7Rotterdam ," ' :' !" : "
Type
Blød hvede :
Soft Red Winter IT
Dark Northern .
Spring 11/14pet.'
Byg :
Canada' Feed I
Majs :
Yellow Corn III
Hård hvede :
,USHard Amber ,
'Durum IIIHøjeste pris
ECU/t : Måned
153.54 ;; Maj 1980
151.32 :Juli 1980Laveste pris
ECU/t : Måned
135.23
141.96
122.38 *Oktober 1979 *100.73
108.52 *Juli 1980
212.24 :Juli 198092.34April 1980
Juni 1980
Maj 1980
Januar 1980
162.38 :August .1979
d)Forbrugerpriser ' , «
Brødpriserne steg med under 10pet.igennemsnit mellem 1978 og1979 ,
ennoget mindre stigning end deforegående år.Destørste stigninger
(12-17 pet.)registreredes iFrankrig# Det forenede Kongerige og/Irland .Disse stigninger skyldes sikkert kun iringe grad hvedepriser -
ne.skønt det stadig ervanskeligt atafgøre# dabrødpriserne hovedsa­
gelig bestemmes afomkostningerne vedfremstilling ogdistribution
,samt afofficel prisfastsættelse og/eller støtte til forbruget .
.Desuden erdisse stigninger meget småeller endog negative# når de
ses iforhold tilforbrugerprisindekset . , -
Udsigter påkort sigt •
Fællesskabets kornproduktion i1980 forventes
118 miot.Dette .vilsandsynligvis medføre et
korn# især daindførslerne afvisse kornsubsti
ogmajsglutenfoder )forventes atblive større
større sandsynlighed for.atkornindførslerne ,
afmajs ogkvalitetshvede# vil gåmærkbart ned
der ertil rådighed for udførsel# forventes at
ermest berørt ,erblød hvede ,og „såfremt der
lagerbeholdningerne ,viludførslerne sandsynli
11.5 til 12mio t#hvoraf ca.7»5mio tvil være
korn .Udførslerne afbyg forventes atblive af
i1979 /80. .atsætte nyrekord påca.
generelt nettooverskud af
tutter (specielt mani ok
end i1979 /80.Der erikke
der hovedsagelig består
#hvorfor det overskud ,
stige .Den kornart ,der
ikke sker nogen ændring i
gvis komme oppåialt
kommercielle udførsler af
omtrent samme omfang som .
Heldigvis finder disse udførsler sted påettidspunkt ,hvor verdensmar -
kedspriserne ligger højere ,især forfoderkorn .Priserne ersteget både
somfølge afformindskede majsafgrøder iUSA.fortsatte forsyningsmæs -
sige problemer iCanada ogsomfølge afenforventet nedgang ideaustral­
skekornafgrøder .Samtidig erbehovet forindførsel fortsat stort specielt
ilande sried planøkonomi .

-25-
7.De_trufne_foranstaltm ngers_økonomi skeaspekter
a)Afgifter ogrestitutioner
1)Importafgifter :
Importafgifterne viste meget små udsving iproduktionsåret 1979/80
-blød hvede 70-100 ECU/t
-byg 60-90 ECU/t
-mais 70-100 ECU/t
Disse afgifter udgjorde ca.60-70 pet.afcif-prisen (ekslusive
afgift )forindført hvede ogbyg «men 80-90 pet.afcif-prisen for
indført majs .
2)Eksportafgifter :
Dererikke opkrævet eksportafgifter ikornsektoren siden udgangen
af1975 .
3)Eksportrestitutioner :
Der blev fastsat eksportrestitutioner efter normal fremgangsmåde i
hele produktionsåret for hvedemel «rugmel ogrug samt imod slutnin­
gen afproduktionsåret for semulje afhård hvede .Der blev også
fastsat restitutioner iforbindelse med udførsel afblød hvede «
byg oghavre til nære destinationer (f.eks .Schweiz «Østrig «
Spanien ogPortugal ).Restitutionerne for blød hvede ogbygtil
andre destinationer blev idefleste tilfælde fastsat ved licita­
tion .Ibegyndelsen var der enenkelt licitation for udførsel af
bygtilalle zoner undtagen zone VII (Fjernøsten ),enlicitation
for udførsel afblød hvede til zone IV(Latinamerika )«enfor Kina
ogentredje foralle øvrige eksportzoner .Som følge afRådets
beslutning omatstøtte USA's restriktioner afsalg afkorn til
USSR ændredes licitationerne ijanuar 1980 «således atUSSR og
Østeuropa udelukkendes derfra .Samtidig blev der afholdt separate
licitationer for Østeuropa (eksklusive USSR )for athave bedre
kontrol med eksportmængden til disse destinationer .Desuden blev
, derforetaget endifferentiering afrestitutioner fastsat for en
række andre produkter med det formål atfastsætte restitutionsbe -
løbforudførsler til USSR .der var meget lave eller lignul.
Licitationerne afholdtes iperioden september 1979 til juni 1980
ogfik følgende resultat :
-blød hvede :5.3 miotmedeksportrestitutioner på45-75 ECU/t.
-byg :2.2 miotmedeksportrestitutioner på50-75 ECU/t.
Restitutionerne for malt blev stadig fastsat ioverensstemmelse
med den særlige ordning «hvorefter der foretages enugentlig
beregning baseret påimportafgiften for byg.Denne ordning blev
fulgt hele produktionsåret igennem «omend der blev foretaget
enkelte lettelser iforbindelse med eksport licenserne .Gyldigheds­
perioden for denormatfe eksport licenser for korn -omfattede

-26-
1
fortsat udstede lsesmåneden plus detofølgende måneder undtagen ide
tilfælde ,hvor licenserne blev udstedt iforbindelse med eksportres -
titutionslicitationen ,oghvor den udvides tiltre måneder efter ud­
stede Isesmåneden .
b)Internationale afta l^r_og_f ødevareh jjBlp
Deninternationale Hvedeoverenskomst af1971 blev forlænget frajuli
1979tiljuni 1981 ,idet manafventede forhandlingen afennyoverens­
komst .1971-overenskomstens eneste praktiske foranstaltning bestod iden
ledsagende konvention omfødevarehjælp ,ifølge hviIkeFællesskabet varforpligtet tilatlevere 1287000tkorn .I1979/80skulle 720500tafdensamlede mængde (eller 56pet.)ydes somdirekte EF-hjælp .Dendelaf
Fællesskabets forpligtelse tildirekte hjælp ,somvarblevet realiseret
pr.31.juli 1980 ,androg 53,7 pet.iforhold til1979/80-programmet og99,5 pet.iforhold tiltidligere programmer .Medhensyn tilhjælp framedlemsstaterne vardetilsvarende tal37,9 pet.for1979/80-programmet
og94,2 pet.fortidligere programmer .
Derblev i1980 indgået ennykonvention omfødevarehjælp uafhængigt af
forhandlingerne omennyoverenskomst (deromfatter almindelig handel ).
Ihenhold tildennyekonvention ,dergælder fra1980/81,erFællesska­
betforpligtet tilatlevere 1650 000tkorn .
c)Intervention
Lagrene'af blød hvede fordobledes iløbet af1979/80somfølge afinter-
ventionsopkøb afhvede tilreferencepris .Disse opkøb blev foretaget somleditoforskellige rækker særlige interventionsforanstaltninger .Denførste række gennemførtes fraaugust tiloktober 1979 ogomfattede
1048000thvede .Denanden gennemførtes imajogjuni 1979 ogomtatte -
debegrænsede mængder ,somdeenkelte medlemsstater havde fåettildelt .Disse sidste opkøb omfattede 544000t.Derblevfrainterventionslagrenesolat 539000tblød hvede ,hvoraf over 80pet.blev udført .Lagrene af
bygvoksede også,menvarfortsat retsmå(under 200X)00_t),ogdetsamme vartilfældet medlagrene afhård hvede .Interventionsopkøbene af
rugvarmindre endi1978/79,menalligevel retJbftrde;ig®'ldetJe.nr(>omfattede 301000t(10pet.afdensamlede produktion ).Efter retstoresalg,hvoraf over 70pet.giktiludførsel ,reduceredes lagrene afrug
noget . , '

Ændringerne iinterventionslagrene i1979/80fremgår afnedenstående
oversigt :
Ændringer iinterventionslagrene i1979/80(foreløbigt skøn )
(1000t)
Blød hvede Hård hvede Rug Byg
Lagre pr.
1.8.1979
køb
Salg
Nettoændringer
Lagre pr.
1.8.19801008
1592
539
1053
2061151
2
23
"21
130421
301
365
-64
35759
153
30
+123
182
Udover deinterventionsformer ,der består idirekte opkøb afkorn «blev
dertruffet supplerende støtteforanstaltninger for blød hvede iform af
støtte tilprivat oplagring (intervention "B"). Der blev indgået kontrak­
ter omprivat oplagring af720 000tblød hvede fra 1.juni 1980 .hvoref­
ter denne mængde skulle frigives etapevis iløbet afdetre sidste
måneder af1980 .
d)Udbetalinger iforbinde lse_med_overførs lerved sæsonens slutning
Påbaggrund afdet forventede forsyningspres påmarkedet ved udgangen af
produktionsåret 1979 /80blev der ydet godtgørelser forhandelslagre af
blød hvede som kompensation for nedsættelse afpriserne udtrykt inatio­
nalvaluta ved begyndelsen afdét nye produktionsår .Der blev også
indrømmet godtgørelser forhandelslagre afmajs iområder med overskuds­
produktion ogformølleriernes ruglagre foratmindske risikoen for
intervention islutningen afproduktionsåret 1979/80.
e)Prisernes ensartethed -Monetære udligningsbeløb
Ligesom andre sektorer erkornsektoren stadig præget afnogen splittelse
pågrund afvalutaforskel lene# omend disse forskelle ermindre markante
endtidligere .
f)Produktionsrestitutioner
Derbetales produktionsrestitutioner tilfabrikanter afkorn-ogkartof -
•felstivelse for atsætte dem istand til atkonkurrere med stivelse
fremstillet afandre råvarer .Derestitutioner ,der blev fastsat for
1980 /81.var mindre endåret før.idet devar på17.23 ECU/tfor majs­
stivelse .24.67 ECU/tfor hvede .21.22 ECU/tforbrudris og27.74 ECU/t
for kartoffelstivelse .

-28-
g)Støtte_til hård hvede '
Denne direkte indkomststøtte til nogle producenter afhård hvede
tager sigte pådeegne iFællesskabet ,hvor høstudbyttet erlavt »men
hvor denne kornart erenafproducenternes vigtigste indtægtskilder .
Denfastsatte støtte for 1980/81ligger på79.24 ECU/ha(77.31 ECU/ha
i1979/80)ogomfatter desamme administrative områder somåret før.
bl.a .deugunstigt stillede områder som omhandlet iRådets direktiv
,75/268/EØF . .
8.Budgetterede udgifter
Garantisektionens udgifter til kornsektoren udgjorde 1563.7 mio ERE i
1979i deerforeløbigt opgjort til 1616.4 mio ERE i1980 oganslås'til
2250 ERE i1981 ibeløbene repræsenterer henholdsvis 15.0 pet.«14.0
pet.og17.6 pet.afgarantisektionens samlede udgifter .Beløbet på
1616.4 mio EREfor 1980 fordeler sig på 1122.4 mio EREtil eksport -
restitutioner og494.0 mio EREtil interventionsforanstaltninger .

-29-
2.RIS
1.Indledning
Arealet medris iDeNiudgjorde i1979 ca.0,2 pet.afFællesskabets
samlede ULA og0*13 pet.afverdens risarealer .
Frankrig ogItalien erfortsat detoeneste producentlande .Denitalien­
ske produktions andel iEF-høsten udgør 97.3 pet.«medens EF-høsten
samme årkun udgør 0,27 pet.afverdensproduktionen (373 miot)(1).
2.Produktion
I1979 udgjorde Fællesskabets risarealer 187 926 ha# dvs .6,94 pet.
mindre end det foregående år.IFrankrig udgør arealet ikke mere end 7
102 hamod 71°7 hai"1974 ",dvs.enreduktion på10,6 pet.omåret .
IItalien' blev der i1979 dyrket ris på180 219 ha,dvs .5,16 pet.
mindre end i1978 og1,5 pet.mindre end i"1974 "(197 763 ha).
I1979 steg Fællesskabets risproduktion med 3,7 pet.iforhold til 1978
ognåede oppå 1020 miot(1).Denne stigning ,der har fundet sted til
'trods for reduktionen afarealerne ,skyldes først ogfremmest ,athek-
tarudbyttet varstørre end det foregående år,,nemlig 54,28 hkg/ha(1)
mod 48,71 hkg/ha(1)i1978 .
Frankrig producerede i1979 28622t(1),dvs.ennedgang på22,2 pet .
medens produktionen iItalien steg med 4,8 pet.ognuligger på992 000
t(1).Iforhold til "1974 "erhøsten altså faldet med henholdsvis 11,94
pet.omåret iFrankrig ,0,45 pet.omåret iItalien ogmed 0,93 pet.i
EØF .
3.Anvendelse inden_for_EF
I1978 /79anvendtes der 984 000tris inden for Fællesskabet ,dvs .12,9
pet .mindre endåret før (1,130 miot).Der skete ikke mærkbare ændrin­
ger iforbindelse med anvendelse til industriformål samt til udsæd
(-5,7 pet.), medens der skete etkraftigt fald iforbindelse med anven­
delse afristil foder (-25pet.),hvortil kommer ,atkonsumet faldt
mærkbart (-13,9 pet.)fra 1,016 mioti1977 /78til 0,875 mioti
1978/79.Selvforsyningsgraden ,som varfaldet mellem 1976/77og1977/78
somfølge afenringe høst ogafenøget anvendelse ,blev betydeligt
forbedret mellem 1977/78og1978/79afdediametralt modsatte årsager ,
nemlig engod produktion ogetfald ianvendelsen ,ogsteg altså fra *
52,7 pet.til 80,5 pet.
(1)Mængder udtrykt iuafskallede ris .
Vedris uden nærmere betegnelse forstås idenne tekst afskallet ris.
ι

-30-
4.Samhandel
I1978/79androg indførslen fratredjelande (inklusive mængder indført i
forbindelse medproceduren foraktiv forædling )0.672 miotmod 0,846
mioti 1977/78.dvs.etfald på20,6 pet.Den mængde ,der i1978/79
blev indført under anvendelse afproceduren foraktiv forædling ,skønnes
atvære påca.50000t.Denne nedgang iindførslen skyldes den gode
rishøst iItalien ogdenstore lagerbeholdning ibegyndelsen afhøståret .
Udførslen afris i1978/79nåede oppå0,477 miot(inklusive aktiv for-
adling )mod 0,358 mioti1977/78,dvs.enstigning på33,5 pet.Srsa-
gerne til denne stigende udførsel erdesamme somangivet forindførsler­
nes vedkommende . ,
Fællesskabets andet iverdenshandelen udgjorde i1977/787,4 pet.,hvad
angår indførsel ,og3,6 pet.,hvad angår udførsel .Forindførslens
vedkommende erhovedleverandørerne fortsat USA,Thailand ,Sydamerika ,og
Surinam for såvidt angår ris,ogSydamerika ,Burma ogThailand ,når det
gælder brudris .
Udførslerne fra Fællesskabet gårtraditionelt til delande ,der grænser
optil Italien ,somf.eks .Schweiz ogØstrig ,Portugal samt middelhavs­
landene :der indgås dog også tiltider særlige handler med fjernere
liggende lande .
Samhandelen inden for Fællesskabet voksede med 8,7 pet.i1978/79og
androg 0,585 miotiheraf var ca.50pet.risafEF-produktion ,der blev
leveret fra Italien til deandre medlemsstater .Leverancerne fra Italien
til deøvrige EøF-lande nåede iløbet afproduktionsåret rekordniveauet
299 000t.
5.Priser
a)Fælles_pn ser
Dererforproduktionsåret 1980/81truffet forskellige foranstaltnin­
gers dels foranstaltninger vedrørende fastsættelsen afpriserne og
dels foranstaltninger med henblik påden endelige udjævning afpriser­
nepårundkornet oglangkornet ris.(foranstaltninger påbegyndt i
løbet afproduktionsåret 1979/80).
1)Interventionsprisen foruafskallet riserblevet forhøjet med 6,92
pet.iforhold tilåret før ogeraltså nået oppå233,71 ECU/t.,
Indikativprisen forafskallet ris (rundkornet oglangkornet )er -
sattil 408,16 ECU/t,dvs.6,77 pet.højere endåret før.

-31-
2.-Dekorrektionsbeløb ,der lægges til interventionsprisen ,samt den
forskel på12,09 ECU/t»der endnu findes mellem detorissorter
(rundkornet oglangkornet ),erophævet fra ogmedproduktionsåret
1980 /81.
-Dekorrektionsbeløb «der lægges til grund vedfastsættelsen af CIF–
priserne «erligeledes blevet reguleret iforhold til prisudjævningen .
-Derernukun éntærskelpris forafskallet ris «nemlig 401,07 «
efter atforskellen mellem rundkornet oglangkornet riserophævet .
Denne pris repræsenterer aLtså enstigning på6.50 pet .iforhold
tiltærskelprisen forafskallet rundkornet ris ogpåkun 3,19 pet.
iforhold tiltærskelprisen for langkornet risåret før.
b)Markedspriser
Iproduktionsåret 1979/80låmarkedspriserne idetvigtigste risproduce -
rende område (regionen Vercelli )igennemsnit
.14pet .over interventionsprisen for rundkornet ris
.15pet.over interventionsprisen for langkornet ris.
Foregående produktionsår var disse satser henholdsvis 35pet .for rundkor­
netris og21pet.for langkornet ris .Forhøjelsen afinterventionspri­
serne skyldes ligeledes forhøjelsen afpriserne udtrykt iitalienske
lire som følge afden grønne lires devaluering på9pet.i1979 /80.
Trods udjævningen afinterventionspriserne (første etape i1979/80)er
markedsprisen for langkornet risfortsat højere endfor rundkornet ris.
I1979/80steg priserne (ilire )pårundkornet ris med 1,8 pet.ifor­
holdtiråret før,mens tallet var 8,5 pet .for langkornet ris.
c)Verdenspriser
I1979 /80steg verdensmarkedspriserne med 25,8 pet.sammenlignet med
året førfor rundkornet ris ogmed 23,5 pet .for langkornet ris.
Priserne pårundkornet ris harofte ligget over priserne pålangkornet
ris,fordi udbudet påverdensmarkedet ofte ermeget mindre end udbudet
aflangkornet ris. 1
Pågrund afrisens ringe betydning inden for verdenshandelen sammenlig­
net med dens betydning inden for verdensproduktionen (ca.3pet.i
1979/80)kandet mindste udsving ihøst ,udbud ogefterspørgsel medføre x
pludselige ogbetydelige prisændringer.'

-32-
d)Forbrugerpriser
Disse priser foreligger ikke foralle medlemsstaterne .I1979 har
følgende forbrugerpriser kunne noteres :
.Tyskland : 3,12 DM/kg,dvs.1,8pet.højere end i1978
•Belgien : 52,25 BFR/kg,dvs.0,2pet.lavere end i1978
.Frankrig :, 5,83 FF/kg,dvs.4,6pet.lavere end i1978
.Italien : 1124 LIT/kg,dvs.9,3pet.højere end i1978
.Nederlandene : .2,40 HFL/kg,dvs.0,8pet.lavere end i1978 .
Iperioden 1975-1979 varudviklingen idisse priser somfølger :
.Tyskland : +2,4 pet.
.Belgien : -2,4pet.
.Frankng : +15,4 pet.
.Italien : +140,2 pet.
.Nederlandene : -9,8 pet.
Dekraftige stigninger iFrankrig ogisær iItalien nærmer priserne i
disse toproducentlande tilpriserne ideøvrige medlemsstater .
6.Udsigter_på_ko rt_og_me Uemlancjsigt
Iproduktionsåret 1980 /81kan man konstatere ,at,risarealerne reduceres
endnu engang .IFrankrig erder nukun 6700 hamedris,hvilket udgør
etfald på5,8 pet.iforhold tilåret får.IItalien erfaldet mindre
(2pet.), ogarealerne reduceres til 177.145 ha.
IFrankrig erden aftagende risdyrkning etfænomen ,somyderligere
forstærkes dels afvanskelighederne iforbindelse med miljø -ogklima -
forhold (vind ogjordens saltholdighed )ogdels aføkonomiske vanskelig­
heder (højere omkostninger ved kunstig vanding ogringere udbytte ).
^Produktionen ersåledes yderligere faldet i1980 ,ogsåfremt der ikke
træffes passende foranstaltninger ,vil den enten falde yderligere eller
ibedste fald forblive pådet nuværende lave niveau .
IItalien udlignes arealreduktionen afdet meget høje hektarudbytte ,der
også præger dette år,således atproduktionen kommer til atligge inær­
heden af 1miot(916 000tuafskallet ris).Der synes imidlertid at
være øget interesse foratproducere majs istedet forris,fordi stig­
ningerne imajspriserne ermere tillokkende end stigningerne irispri -
serne .
Degode priser ,derbl.a .pågrund afudjævningen afinterventionsprisen
blev opnået i1979/80for rundkornet ris,ogsomtiltider låendda
højere endpriserne for langkornet ris,har medført enudvidelse af
arealerne med rundkornet ris iItalien .Produktionen afdenne ris,som i
1977/78kunudgjorde 20pet.afden samlede italienske produktion ,eri
1980/81nået oppåca.30-35 pet.Efterspørgslen først ogfremmest på
hjemmemarkedet ogdernæst påEF-markedet dækkes nuafdeninterne produk­
tion ogikke afindførsler .Produktionen bør ikke overstige det nuværen­
deniveau ibetragtning af,atfrajanuar 1981 vil den græske produktion
(omtrent 95000t),hvoraf enstor del udgøres afrundkornet ris,komme
påmarkedet . , i

-33-
Overskuddet ,aflangkornet riserblevet afsat enten som fødevarehjælp
eller somudførsel påkommerciel basis tiltredjelande .Der erudført
ialt 380 000 t#heraf enmeget stor deltil middelhavslandene .Ibetragt­
ning afden svage produktionsnedgang i1980 vil udførslen sikkert falde
tilsvarende Cca.75000tiproduktionsåret 1980 /81).
Ifølge deseneste oplysninger# der foreligger vedrørende Italiens ris-
leverancer til deøvrige medlemsstater i1979/80# nåede deoppåetre-
kordhøjt niveau ,nemlig 299 000t(1).Determuligt ,atleverancerne
vilforblive pådette niveau i1980 /81pågrund afden gode riskvalitet
idette produktionsår ogibetragtning afdemængder rundkornet og
langkcrrnet ris# der ertilrådighed .
Siden 1978/79harder således været vendt opogned påværdi forholdet
mellem rundkornet oglangkornet ris.Samhandelen med rundkornet ris
inden for Fællesskabet hartaget etopsving .Derertruffet yderligere .
produktionsregulerende foranstaltninger iforbindelse med defælles
priser for 1980/81.
Alle disse faktorer vil kunne medføre ennyudvikling# ikke blot i
produktionen# men ligeledes ihandelen med ogforbruget afris iFæl­
lesskabet . .
Detrufne_foransta Itrnnger s_økonomi ske_aspekter
a)Afgifter ogrestitutioner
Pågrund afdeprisstigninger# der fandt sted påverdensmarkedet#
medens tærskelprisen kun blev hævet meget lidt i1979 /80#faldt
importafgifterne kraftigt iforhold tilåret før.
Disse afgifter har idesidste tre produktionsår ligget påfølgende
niveau :
1977 /78 1978 /79 1979 /80
Afskallet rundkornet ris . 79#57 135#88 92,81
Afskallet langkornet ris 126#92 174#59 128.22
Sleben rundkornet ris ,169.19 197,09 198*45
Sleben langkornet ris . 267,98 336.05 285.46
Brudris 60..00 66.38 41,94
Dader ikke var overskud afrundkornet ris,blev der i1979 /80ikke
fastsat nogen restitution for denne type ris.
Forafskallet langkornet risblev der ibegyndelsen ,imidten ogved
udgangen afproduktionsåret fastsat restitutioner påhenholdsvis 109 .
ECU/t,80 ECU/tog68ECU/tfor såvidt angår detraditionelle udfør­
sler til Østrig ,Liechtenstein ogSchweiz ,mens detilsvarende resti­
tutioner for sleben langkornet ris blev fastsat til henholdsvis 136
ECU/t,110 ECU/tog85ECU/t.

-34-
For sleben langkornet ris blev der ienperiode fra midten afoktober
1979 til midten afapri l1980 udelukkende ved udførsel til zone I
fastsat lavere restitutioner endåret før# nemlig fra 68ECU/ttil
127 ECU/t.Derblev ikke iløbet afproduktionsåret fastsat nogen
restitution for deøvrige tredjelande .EØF's udførsler varaltså
udelukkende rettet mod middelhavslandene ogikke mod andre fjerne
mål# somogså har været omfattet afforskellige foranstaltninger i
forbindelse med proceduren foraktiv foradling .
b)Fødevarehjælp
I1979/80blev 89665trisudført som fødevarehjælp# heraf 39022t
somnational hjælp .
Dette udgør enkraftig stigning iforhold til 1978/79(+185pet.)#
hvor der blev leveret 31500t«heraf 8000tsomnational hjælp .
c)Intervent ionsopk0b
Siden 1972/73har der ikke været interventionsopkøb afris.
d)Monetære udligningsbeløb
Der harhidtil ikke været fastsat monetære udligningsbeløb forris,
8.Budgetterede_udgifter
Garantisektionens udgifter tilris udgjorde 42.9 mio ERE i1979j deer
foreløbig opgjort til 50,0 mio ERE i1980 oganslås til 63,8 mio ERE i
1981 •beløbene repræsenterer henholdsvis 0,4 pet.,0,4 pet.og0,5 pet.
afgarantisektionens samlede udgifter .Beløbet på50,0 mio ERE kan
opdeles i45#0 mio EREtilrestitutioner og5.0 miotil interventioner .
♦
9.Grækenlands tiltrædelse
DeTi'sselvforsyningsgrad med hensyn tilris ,vilefter Grækenlands til­
trædelse ikke blive ændret ivæsentlig grad .Grækenland vil dog even­
tuelt kunne øge sin prbduktion .

-35-
3.SUKKER OG ISOGLUCOSE (1)
1.Indledning
Produktionsåret 1979/80blev detsidste §r»deromfattedes afforordning
<EØF,)nr.3330 /74omdenfælles markedsordning for sukker ,der anvendtes
ifemår.ogsom udløb den 30.juni 1980 . -
Produktionsåret blev desuden det første# hvor man anvendte enkvotaord­
ning for isoglucose ;
Der varsåledes grund tilatdefinere Fællesskabets fremtidige sukkerpo -
litik# ogidecember 1979 foreslog Kommissionen Rådet enordning for
sukker ogisoglucose# derbl.a .omfatter enkvotaordning fordisse to
sektorer for ennyfemårsperiode samt indebærer enforøgelse afproducen­
ternes finansielle bidrag til dækning afdetab# der opstår iforbindel­
semed afsætningen afFællesskabets overskudsproduktion .
Forslaget blev drøftet itidsrummet januar-april 1980 .uden atRådet
nåede til enighed# ogdet blev derfor besluttet atforlænge denugældende
bestemmelser for etenkelt produktionsår# dvs .for 1980 /81.
Det konstateredes alligevel under drøftelserne# atder var bred enighed
omenvidereførelse afkvotaordningen for enbegrænset periode samt om
princippet omproducenternes fulde ansvar for afsætningen afderes
produktionsoverskud .
Det varaltså pådette grundlag# atKommissionen ved udgangen afseptem­
ber 1980 forelagde Rådet etnyt forslag ommarkedsordningen for sukker
ogisoglucose . -
Sukke r_og_EF -landbrug
Desukkerroearealer# der anvendes til fremstilling afsukker# forøgedes
kun lidt i1980 påtrods af#atdet ivinteren 1979 /80pådet tidspunkt#
hvor roeproducenterne træffer beslutning omsukkerroearealernes størrel -
se# kunne konstateres# atverdensmarkedsprisen påsukker ibetydeligt
omfang havde nærmet sigtilEF-priserne .
Det fremgår afundersøgelsen "Strukturer 1975 ".atantallet afbedrifter
med etlille sukkerroeareal erfaldet ialle medlemsstater iforhold til
den foregående undersøgelse fra 1970/71# ogatantallet afbedrifter med
etforholdsvis stort sukkerroeareal ersteget .IBelgien ogisær i
Frankrig erder endog sket etfald iantallet afbedrifter medetsukker -
roeareal påover 2haogunder .10#hvilket har medført enmærkbar vækst
iantallet afbedrifter medetsukker roeareal påover 10ha.
(1)Setabel M.3.1 -M.3.7 .

-36-
Sideløbende med denne udvikling erdersket etbetydeligt fald idet
samlede antal bedrifter# derdyrker sukkerroer .I1970/71varderifølge
denomtalte undersøgelse endnu 425 000bedrifter afdenne type .i1975
vartallet faldet til 365 000,ogdet har siden været fortsat faldende .
Som helhed erdisse dybtgående ændringer afbedriftsstrukturen ensbety­
dende med forbedrede produktionsbetingelser ogerudtryk for «atden
nuværende produktionskvotering ikke isærlig høj grad har været en
hindring for den nødvendige omstruktureringsproces .
§t£y!Síyry^l!SÍlQ9®Q_l!2^®D_í°r_Í2r ?rbeJ'dningsindust rien
I1972/73varder ideniEF-stater ialt 127 sukkervi rksomheder ,og*den
største koncentration konstateredes iFrankrig# Tyskland ogItalien .I
dette produktionsår var der 246 fabrikker# som forarbejdede sukkerroerne .
Desenest foreliggende oplysninger for 1979 /80viser ,atder ersket en
væsentlig ændring istrukturen inden for denne sektor .
Antallet afsukkervirksomheder erreduceret til 104 <-18pet.)og
antallet affungerende fabrikker til 213.dvs.etfald på13pet.
Det skal nævnes ,atdenne udvikling ersket sideløbende med enforbed­
ring afanlæggene idefabrikker ,derfortsat eridrift ,ogden daglige
sukkerroemængde ,der forarbejdes ,erfor Fællesskabet som helhed steget
fra 868 000ti1972/73til 1052 000ti1979/80.dvs.enstigning på
ca.21pet .
2.Produktion
Takket være ethøjt udbytte androg sukkerproduktionen i1977/78og
1978 /79henholdsvis 11,5 og11,8 miot.Medetnæsten uændret sukker -
roeareal oversteg EF-sukkerproduktionen i1979 /80niveauet for deto
foregående produktionsår ognåede oppåetkorordhøjt niveau på12289 000
tsomfølge afenekstraordinær stigning iudbyttet ,der *lå14.5 pet.
over det "normale "udbytte .
Vejrforholdene ,der iefteråret 1979 varekstraordinært gunstige for
sukkerroedyrkningen ,bidrog tildisse gode resultater .
Somfølge afrekordproduktionen i1979/80blev omkring 9miotsukker
produceret inden .for rammerne afbasiskvoterne imængderne udover basis-
kvoten .men iden for maksimalkvoten androg ca.1,8 miot,medens produk­
tionen afC-sukker ,der udgjorde omkring 1,45 ">iot,aldrig før har været
såstor . '

-37-
Ibetragtning afprisudviklingen påverdensmarkedet blev C-sukkerproduk -
tionen idette produktionsår mere værd for hovedparten afEF-producen -
terne end B-sukkerprodukt ionen .Der kunne nemlig indgås eksportforplig -
telse *for B-sukker ihele perioden august 1979 -juni 1980 »medens C-
sukkeret .som der ikke kan disponeres over til udførsel *før det er
fremstillet# først vartil rådighed fra december 1979 .hvorfor det i
højere grad fik fordel afstigningen iverdensmarkedsprisenr som netop
accentueredes efter dette tidspunkt .
Forbrug
Konsum ^
I1979/80blev der anvendt næsten lige såmeget sukker til konsum som
det foregående år(9.5 miot).Forbruget pr.indbygger var35.7 kgv
sukker .Det skal nævnes «atdet samlede forbrug afsødemidler atter steg
som følge afden stigende anvendelse afisoglucose .
Produkt ion/forbrug_af_isoglucose_i_FæUessk abet
(1000ttørstof )
1976 /77 1977/78 1978 /79 ....1979 /80
82.6 102.8 139.1 164.1
Foder og_andet_-_selvforsyningsgrad . /
I1979/80blev der iforbindelse med udbetaling afdenatureringspræmier
anvendt 11400 thivdt sukker som foder til bier .Ca.110 000tblev
anvendt iden kemiske industri mod 106 000tdet foregående år.Produk -
tionsrestitutionerne var på4»11 ECU/100 kg.
Den stigende produktion (12«3 miot)samt stabiliseringen iforbruget i
1979/80bevirkede ,atEF'sselvforsyningsgrad atter steg ognåede oppå
130 pet.Det herved fremkomne overskud blev yderligere forøget som følge
af.atder indførtes præferencesukker fra A VS-landene ietomfang svaren
detil1,25 miothvidt sukker .
Den samlede mængde sukker# der vartil rådighed forudførsel idette
produktionsår ,androg således 4.0 miot.hvoraf omkring 1.4 miotvar C-
sukker .som EF-producenterné' udførte helt for egen regning .
For den resterende del måtte desamme producenter ivæsentlig omfang
bære omkostningerne ved derestitutioner ,der blev ydet iforbindelse
med udførsel afdette sukker . \ •

-38-
4.Samhandel ,
Mellem medlemsstaterne
Hvad angår sukker iuforarbejdet stand ,erDetforenede Kongerige og
Italien importører# idet detolande foratdække deres behov køber
forholdsvis store mængder -ideandre medlemsstater ..
Hovedaftageren afsukker iforarbejdet form erTyskland ,somindfører -
fra deøvrige medlemsstater .
I1979/80gik den mængdemæssige interne samhandel atter lidt tilbage som
følge afproduktionsstigningen iunderskuds landene .
Med tredjelande
Ligesom tidligere blev hovedparten afdetindførte præferencesukker også
idette produktionsår afsat til Det forenede Kongerige .Frankrig og
Irland indførte mindre mængder afdette sukker .
Også i1979/80var hovedparten afdetudførte sukker ,hvortil der ydes
EF-restitutioner .genstand forlicitationer .Der blev således disponeret
over 1781 000thvidt sukker og110 000tråsukker pådenne måde .Der
erdesuden blevet ydet restitutioner til 251 000thvidt sukker og
50000tråsukker under den såkaldte "periodiske "ordning .Medregnes
udførslen afsukker iform afforarbejdede produkter ,androg den samlede
kesportmængde i1979/80omkring 4.0 miotudtrykt ihvidt sukker .
1979 /80
Påbaggrund afEF-sukkerroearealets uændrede størrelse havde Kommissio­
nen foreslået ettotalt prisstop forproduktionsåret 1979/80iforbin­
delse med ennynedsættelse afkoefficienten ,der benyttes til beregning
afmaksimalkvoten .Ibetragtning afdetrufne monetære foranstaltninger ,
vsom iflere medlemsstater havde medført etfald imodværdien inational
valuta afden monetære enhed for landbruget ,besluttede Rådet imidlertid
atforhøje priserne med 1.5 pet.,således atder ikke ville blive tale
omennedgang ipriserne udtrykt inational valuta .Koefficienten til
beregning afmaksimalkvoten blev opretholdt pådet foregående niveau
(127,5 ).
1980 /81
Fordette produktionsår traf Rådet beslutning omenforhøjelse afinter -
ventionspri senfor hvidt sukker påialt 5,3 pet.,men ,forhøjelsen er
forskellig fra deforskellige bestanddele ." ;

-39-»
Pabaggrund afoverskudsproduktionen afsukker iFællesskabet blev forhøjel­
sen afsukkerroeprisen begrænset til 4pct.»medens forhøjelsen afforar -
bejdningsmargenen blev større (nemlig 11.6 pet.)ibetragtning afden
kraftige olieprisstigning ,der vejer tungt til iforarbejdningsomkostnin -
gerne# ogibetragtning afvirkningen pådenne avance afforhøjelsen af
tærskelprisen for melasse .Der blev desuden truffet beslutning omatfor­
høje den månedlige refusion afoplagringsomkostningerne med 24pet .
Interne markedspriser
I1979/80låsukkerindustriens markedspriser eksklusive afgifter affabrik
atter tæt påinterventionsprisen iFællesskabets overskudsområder .IDet
forenede Kongerige låmarkedspriserne højere .Prisudviklingen inational
valuta blev hovedsagelig bestemt afdeforskellige justeringer aflandbrugs -
pariteterne . ' ,
Verdensmarkedsgr iser
Inovember 1974 nåede verdensmarkedspriserne deres hidtil højeste niveau og
lålangt over EF-priserne »mentolv måneder senere faldt detil omkring 30-
'40pet.afEF-prisen .
Frem til august 1979 lådefaktiske priser påetmeget lavt niveau med
fluktuationer påmellem 7og9UScents /lb»hvilket eretgodt stykke under
den nedre prisgrænse# der eraftalt iDeninternationale Sukkeroverenskomst
(fastsat udsvingsmargen i1977 =11-21 UScents /Ib).
Efter firé årmed overskudsproduktion oversteg verdensforbruget i1979 /80
produktionen med næsten 6miot>særlig som følge afenmeget dårlig høst i
flere store producentlande .Dette har medført .enmeget kraftig prisstigning
påverdensmarkedet .
Påbørsen iParis lådenårlige gennemsnitspris for hvidt sukker til hurtig
levering i1979 /80på32#3 ERE pr.100 kg»dvs.109pet.over gennemsnits­
prisen året før.
Siden maj 1980 erstigningen iverdensmarkedspriserne taget til «daman
forventer etnyt underskud i1980/81.ogpriserner har siden danormalt
ligget klart højere end EF-priserne .
Iproduktionsåret 1980 /81erder stor sandsynlighed for »atverdensmarkeds -
priserne forbliver påethøjt niveau .

-40-
6.Udsigter pa_kort sigt
Som følge afenmindre udvidelse afFællesskabets sukkerroearealer ,der
i1980 ialt udgjorde ca.1,78 mio ha# ogpåbaggrund afvejrforholdene
anslås produktionen i1980/81iøjeblikket til 12 miothvidt sukker .
Daden fremherskende tendens påsødemidde tområdet (jf.afsnittet "For­
brug ")ikke viser enmærkbar vækst isukkerforbruget ,efFællesskabets
overskud pånyretbetydelige ,navnlig hvis der,som deternødvendigt ,
sker ennedbringelse aflagrene ved produktionsårets slutning iforholdtil begyndelseslageret pr.1.10.1980 .Når der desuden tages hensyn til
indførslen afpræferencesukker ogdentraditionelle eksterne handel med
sukker iforarbejdet form ,skulle der være over 4miottil rådighedtiludførsel ,hvoraf 1miotC-sukker ,som EF-producenterne måudføre
påderes eget finansielle ansvar .
Ifølge denuværende skøn anslås verdensproduktionen afsukker i1980/81
atblive påmellem ^miot(råsukker ),der5kal sammenholdes med
etforventet forbrug påomkring 90miot.Dervilaltså dermed for anden
gang siden den internationale sukkerknaphed i1973 og1974 opstå et
produkt ionsunderskud iforhold til verdensf orbruget .
7.Detrufne_foranstaltningers_økonomiske aspekter
4 . ■ .Importaf gifter_og_resti tutioner -
Med hensyn til den overskudsproduktion ,der falder ind under Fællesska­
bets ansvar ,blev der mod slutningen afsommeren 1979 gennemført eksport­
forretninger medrestitutioner påomkring 20ECU/100 kgjefter enpris­
stigning påverdensmarkedet faldt eksportrestitutionen ibegyndelsen af
.1980 til mellem 5og10ECU/100 kg.Udviklingen iverdensmarkedspriserne
medførte senere ,atudførsel afsukker kun kunne ske med eksportafgif -
ter,der sombekendt betragtes som EF'segne indtægter . t
Intervention og_fødevarehjælp *
I1979 /80blev der ikke udbudt sukker til interventionsorganerne .De
traditionelle aktioner hvert årinden for rammerne affødevarehjælpen ;
blev gennemført ogomfattede 6068thvidt sukker .
8.§udgette rede_udg|f ter
Idesenere årerudgifterne isukkersektoren steget "betydeligt som
følge afstigningen iudførslen ogudviklingen iomkostningerne ifor­
bindelse med lagerudligningsordningen .

Garantisektionens udgifter udgjorde 878 mio ERE i1978 .1005 mio ERE i
1979 oganslås til 696 mio ERE i1980 .Disse beløb repræsenterer 10«1 pet.
afgarantisektionens samlede udgifter i1978 .9«7 pet.i1979 og6»1pet.i
1980 .Enbetydelig del afudgifterne iforbindelse med den fælles markeds­
ordning for sukker dækkes imidlertid afindtægterne afdeafgifter »som
opkræves isukkersektoren .Detdrejer sig blandt andet omden produktions -
afgift tsom skal betales for sukker *der produceres udover basiskvoten «
men inden for maksimalkvoten «samt omdenafgift til dækning aflageromkost
ninger >som opkræves afalt sukker *der produceres inden for kvoterne .
Sidstnævnte afgift harhidtil kunnet dække den samlede refusion aflager -
omkostningerne .
Når indtægterne afdetoovenfor omtalte afgifter fratrækkes «udgør EF's
nettoudgifter isukkersektoren 467 mio ERE i1978 «545 mio ERE i1979 og
omkring 191 mio ERE i1980 .
Endelig børdeterindres «atovennævnte nettoudgifter omfatter debetyde­
lige udgifter «dererforbundet medforpligtelsen til atudføre enmængde
EF-sukker «der svarer til deindførte 1»3 miotpræferencesukker .

-42-
4.OLIVENOLIE (1)
1.Indlednmg
ν
Afdenolivenolie ,der produceres iFællesskabet# kommer 0,5pet.fra
Frankrig og99,5 pet.fraItalieni isidstnævnte land udgjorde værdien
afdette produkt i1979 (3»8 pet.)aflandbrugsproduktionens samlede
værdi og(0,8pet.)afværdien afFællesskabets endelige landbrugs­
produktion .Indtil 1975 dækkede denne produktion ca.70pet.afbehovet
forolivenolie iFællesskabet ,ogdet samlede antal afplejede ogvildt­
voksende oliventræer udgør ifølge visse beregninger ca.190 miotræer
(185 mio iItalien og5mio iFrankrig ).Idesidste tre §rhar den
andel afFællesskabets behov ,som dækkes ved egen produktion ,imidlertid
været konstant stigende .*
Siden oprettelsen afden fælles markedsordning forfedtstoffer har
strukturforholdene vedrørende olivendyrkningen idetoprindelige Fælles­
skab kun undergået ringe ændringer .Dearealer ,der erbeplantet med
oliventræe ^,harsåledes været næsten konstante ,nemlig ca.2,3 mio ha
(2280 000 haiItalien og38000 haiFrankrig ),dvs .2,3pet.afULA i
Fællesskabet .fordelt på 1200 000bedrifter .
Fællesskabets produktion afolivenolie udgør ietnormalt år30pet .af
verdensproduktionen .Dog mådet bemærkes ,atproduktionen afolivenolie
kanvariere betydeligt fradet eneårtil det andet pågrund afde
særlige forhold ved produktionen fraoliventræer (udbytte hvert andet
år).*
Dearealer ,der iverden som helhed erudlagt til olivendyrkning ,udgør
ifølge Detinternationale Olivenolieråd 10mio haj Fællesskabets arealer
udgør således 23pet.afdesamlede arealer .
Vanskelighederne vedatudarbejde prognoser forolivenolie iFællesska­
betfor defølgende produktionsår har været desamme somfor deforegå­
ende år.Derfor har Rådet besluttet atoprette enfortegnelse over
olivendyrkningsarealerne iFællesskabet ,ogefter optællingen afoliven­
træerne bliver det muligt atudarbejde ovennævnte opgørelse .
M.4.3 .

-43-
2.Produktion
Siden produktionsåret 1978 /79erder ydet produktionsstøtte til oliven -
dyrkere# somermedlemmer afenproducentsammenslutning «pågrundlag af -
den faktisk producerede oliemængde «ogtil andre olivendyrkere medet
xfast beløb pr.antal oliventræer iforhold til produktionskapaciteten .
Forøjeblikket erder 4producentsammenslutninger iItalien og4iFran-
krig .Isidstnævnte land ernæsten alle olivendyrkere medlemmer afen
sammenslutning .IItalien erca.20pet.afolivendyrkerne tilsluttede .
Det fremgår afdeindgivne ansøgninger omstøtte# afproduktionen i
1978/79udgjorde 40500t(herunder olie afpresserester )iItalien og
1600tiFrankrig .Forproduktionsåret 1979 /80anslås produktionen i
Frankrig til 1400t.IItalien kendes omfanget afansøgningerne om
støtte endnu ikke# men det kan allerede nufastslås *attallet bliver
større end idet foregående produktionsår .Ifølge detitalienske statis­
tiske kontor vilproduktionen kunne blive påomkring 475 000t.
3.Forbrucj_ocj_af sætning .
Denvigtigste faktor ,som indvirker påforbruget -undertiden med envis
forsinkelse -erprisforholdet påforbrugerniveau mellem olivenolie og
frøolie.
•«. ■ * ■, . *
Det skal idenne forbindelse nævnes «atprisforholdet mellem olivenolie
ogfrøolie låpå2,5:1 iproduktionsåret 1977 /78ligesom året før.Denne
store prisforskel mellem konkurrerende olier har idepågældende produk -
tionsår bevirket eonedgang iforbruget afolivenolie# som medførte et :
stort fald iindførslen oggav anledning til interventionsopkøb afstore
mængder .
Pådenne baggrund godkendte Rådet efter forslag fra Kommissionen nye
markedsregler for olivenolie# som skulle anvendes fra produktionsåret
1978/79«oghvor den væsentligste fornyelse bestod iindførelsen afen
forbrugsstøtteordning .Pågrund aftekniske vanskeligheder med iværksæt - '
teisen blev denye regler forforbrugsstøtte først taget ianvendelse
-fra 1.april 1979 .
Idetvigtigste produktions land (Italien )harder været mange vanskelig­
heder iforbindelse med iværksættelsen afreglerne .Pågrundlag afen
mulighed# somerfastsat ifællesskabsbestemmelserne# blev forvaltningen
afstøtteordningen afdeitalienske myndigheder betroet til enbranche­
organisation .men detitalienske parlament besluttede ibegyndelsen af
august 1979 enopløsning heraf .Denitalienske administration harsåle­
dessetsig nødsaget til enomorganisering# hvilket ikke har været uden
problemer .Udbetalingen afforskud påstøtte blev følgelig noget forsin­
ket ibegyndelsen ,ogkontrol påstedet indledtes først i1980 .Situa­
tionen synes nuatblive bedre .Denafgørelse .Rådet fornylig har
truffet omatændre bestemmelserne vedrørende forbruget støtte ogomat
fastsætte mulighed foratoverdrage visse opgaver til erhvervsorganisa­
tioner inden for nærmere fastsatte grænser# skulle# såfremt deanvendes
.iItalien# kunne medvirke til enhensigtsmæssig forvaltning afreglerne
ifremtiden .

-44
Med hensyn tilstatistik foreligger derforøjeblikket følgende oplys­
ninger :
-iperioden april-oktober 1979 (7måneder afproduktionsåret 1978/79og
de7første måneder .hvor denye regler harvaret gældende )vedrørte
deansøgninger ,der var indgivet omforbrugerstøtte .125 000t(98
pet.afansøgningerne indgivet iItalien ).
-iperioden november 1979 -juli 1980 (9måneder afproduktionsåret
1979/80)vedrørte støtteansøgningerne 140 000t.ognæsten alle ansøg­
ninger vedrørte atter Italien . <
4.Samhandel
Fællesskabet erverdens største nettoimportør afolivenolie .Siden 1974/
75ogpågrund afdevanskeligheder ,someranført iafsnit 3.erindfør
sien faldet betydéligt fra rekorden 251 000ti1972/73.
I1977/78,hvor produktionen varstor .blev derindført 90000t.Ipro-
duktionsåret 1978/79blev der indført 140 800t.Pågrundlag afdepr.
15.september 1980 udstedte importlicenser kander forproduktionsåret
1979/80noteres enindførsel på120 600t.
Samhandelen iden for Fællesskabet ermeget beskeden ogberører stort set
kun detoproducerende ogforbrugende lande .Frankrig ogItalien «idet
deøvrige medlemsstaters andele erubetydelige .
Udførslen til tredjelande ,der normalt erudtryk for enfortsættelse af
ettraditionelt handelsmønster «ligger påca.14000tpr.produktionsår
Iproduktionsåret 1977/78låudførslen tiltredjelande nøjagtigt pågen­
nemsnittet «idet der blev udført 14046t.Iproduktionsåret 1978 /79
blev derudført ca.24600t>ogpågrundlag afdepr.15.september
1980 udstedte eksport licenser udgør udførslen iproduktionsåret 1979/80
ca.4000t»hvortil kommer demængder ,dererudført under EXIM-procedu
ren.somimidlertid ikke kan være særlig omfattende ,daeksportørerne
har haft vanskeligt vedatanvende denne procedure idet pågældende '
produktionsår (sekapitlet omrestitutioner ).
5.Priser
a)Fælles_priser
Denye markedsregler forolivenolie trådte ikraft den 1.januar 4
1979 -
Forproduktionsåret 1979/80blev derfastsat følgende :
ECU/100 kg
Producent indikativpris 235.04
Produceritst0tte 52.90
Interventionspris 173.19
Repræsentativ markedspris 147.00
Tærskelpris 144.96
Forbrugsstøtten erlig medforskellen mellem producent indikativprisen
minus produktionsstøtten ogden repræsentati vemarkedspris .Iproduk -
tionsåret 1979/80varforbrugsstøtten lig med 35.14 ECU/100 kg.

Forproduktionsåret 1980 /81fastsatte R§det følgende priser :
ECU/100 kgStigning ipet.ifor-
Q2iË_lli_12Z 8^IÎ
Producentindikativpris
Producentstøtte
Interventi onspri s247 »97
55.81
180,125.5
5,5
4,0
b)Markedspriser ,
Iproduktionsåret 1978/79svingede markedspriserne for bomolie om­
kring interventi onspri sen,hvilket dog medførte ,atder blev tilbudt
det italienske interventionsorgan 1600tolie afdenne kvalitet til
interventionsopkøb . ■■s
Markedspriserne for jomfruolie låiproduktionsåret 1978/79over de
tilsvarende interventionspriser .
Iproduktionsåret 1979/80låpriserne omkring interventionspriserne ,
hvilket imidlertid bevirkede interventionskøb af42890tolivenolie ,
.der fordeler sig således :
ι
-20320tjomfruolie
-9590 tbomolie
-12980tolie afolivenpresserester .' .
c)Detitalienske_^ntervent^onsorgans_lagerbeho Idningafolivenolie
Fraproduktionsåret 1975 /76indtil den 31.august 1980 opkøbte det
italienske interventionsorgan 230 700tolivenolie .Der blev isamme
periode solgt 154 400t,således atdér pr.ovennævnte dato var
76300tolivenolie afalle kvaliteter pålager .
Detrufne foranstaltningers_økonomiske aspekter
a)Importafgifter .
Siden juni 1976 erder vedfastsættelsen afafgiften ved licitation
ikke blot taget hensyn til verdensmarkedet ,men også til EF-markedet .
Ordningens_anvendelse
Iproduktionsåret 1979/80opstod deretsærligt problem med jomfru­
olie ,som blev indført ismå emballager medfritagelse for den sik­
kerhedsstillelse ,der erfastsat iforbindelse med ordningen med
forbrugerstøtte .Ibetragtning afdestigende indførsler afoliven­
olie ismå emballager ogfaren for'atdisse mængder uberettiget
skulle opnå forbrugerstøtte ,har Kommissionen truffet defornødne
foranstaltninger foratafvende problemet .
b)Restitutioner . ,
Iproduktionsåret 1977/78og1978 /79blev derfastsat beløb ,der må
betragtes som symbolske .Alligevel blev dentraditionelle udførsel
opretholdt ,idet eksportørerne benyttede EXIM-proceduren eller kunne
forsyne sig medolivenolie hos interventionsorganet .Siden produk -
tionsåret 1979 /80har deerhvervsdrivende haft besværligheder med at
anvende EXIM-proceduren pågrund afpriserne ide2vigtigste udfør -
selslande Spanien ogTunesien .Derfor besluttede Kommissionen trinvis
atindføre enhensigtsmæssig restitution .Restitutionen blev således
sat opfra 4,00 til 10,00 ECU/100 kgijuni ,derpå til 14ECU/100 kg
ijuli ogharendelig været på20 ECU/100 kgsiden august .

-46-
7.Budgetterede_udgifter
Udgifterne tilolivenolie afhænger afinterventionerne ,den støtten ,der
udbetales tilolivenolieproducenterne ,den forbrugsstøtte ,der udbetalestil olivenolieemballeringsvirksomhederne .samt eksportrestitutionerne .
Garantisektionens udgifter tilolivenolie udgjorde 388.2 mio ERE i ^
1979s deerforeløbig opgjort til 467 mio ERE i1980 oganslås til 582.8
mio ERE i1981 sbeløbene repræsenterer henholdsvis 3.7 pet..4.1 pet.og
4.5 pet.afgarantisektionens samlede udgifter .
8.Betragtningerne idenne rapport galder kunindtil den 1.januar 1981 .
hvor detbliver nødvendigt atanstille .nyebetragtninger som følge af
xGrækenlands tiltrædelse ,idet Grækenland har enmeget stor olivenolie -
produktion .
9.Grækenlands tiltrædelse
Fællesskabets selvforsyningsgrad med hensyn til hvede vil ikke blive ændret
med Grækenlands tiltrædelse .Det græske overskud afhSrd hvede vil dog betyde /
atFællesskabet bliver nettoeksportør afdenne kornart .Den gråske eksport af
hvedemel ogfine gryn (semulje )afhard hvede vil ihøj grad øge Fællesskabets
dominerende stilling p9verdensmarkedet for disse produkter .
\

-47- i
5.OLIE-OG PROTEINHOLDIGE FRØ (1)
^■Indledning . .-
(I1979 udgjorde olieholdige frø Of5pet.afværdien afdenendelige
landbrugsproduktion ogrepræsenterede fortsat lidt under 0.7 pet.af
Fællesskabets ULA.Verdensproduktionen afraps faldt fra 10,7 miotdet
foregående årtil 10,4 mioti1979 ,ogEF-produkt ionen faldt ligeledes
fra 1,232 mioti1978 til 1,119 mioti1979 ,således atEF's andel af
verdensproduktionen var forholdsvis uændret (11,5 pet.).
Verdensproduktionen afsolsikke steg fr^12,8 mioti1978 til 15,7 mio
ti1979 ,navnlig pågrund afenbetydelig udvidelse afsolsikkearealet
/iUSA.EF-produkt ionen afsolsikke på0,228 miotudgør kun 1,5pet.af
verdensproduktionen .. ■
EF-produktionen afolieholdige frø dækker kun enmeget lille del afdets
behov forolie ogoliekager .Selvforsyningsgraden udgjorde i1979 12
pfct.forolies ,olivenolie ikke medregnet ,og4pet.foroliekagers
vedkommende .
2.Produktion _ - ' '
I1979 formindskedes det areal ,der iEFvartilsået med raps ,iforholdtil 1978 (506 000 hamod 513 000 ha).Idefire største producentlande
erudviklingen dogforløbet forskellig .IDet forenede Kongerige udvide - ,
desarealerne med 15,4 pet.(fra <64200 hatil 74100 ha),iTyskland
øgedes arealet med 5pet.(fra 121 100 hatil 127 000 ha)ogiDanmark
skete der enbetydelig udvidelse med 37,2 pet.(fra 47000 hatil 64500
ha). 1IFrankrig faldt arealet derimod fra 270 300 hai1978 til 232 600
hai1979 .Arealudvidelsen iTyskland ,Danmark ogDet forenede Kongerige
skyldes navnlig ,atudbyttet var opmuntrende ideforegående produktions -
år,medens det omvendte vartilfaldet iFrankrig .Den samlede produktion
var i1979 påca.1,169 miotmod 1,234 mioti1978 .Det areal ,der
anvendes til solsikke ,som kun produceres iFrankrig ogItalien ,øgedes
fra 62100 hai1978 til 108 500 hai1979 (+74,7 pet.). Produktionen
steg med 84,4 pet.,,idet den låpå227 500ti1979 mod enhøst på
123 400 ti1978 .
.3.Forbrug
Efterspørgslen efter raps ,rybs ogsolsikke afhænger afefterspørgslen
efter olie ogoliekager afraps ogsolsikke ,som igen er -afhængig afden
samlede efterspørgsel efter olie ogoliekager samt afdetbestående'
prisforhold mellem prisen påolie ogoliekager afraps ogsolsikke og '
prisen forolie ogoliekager afderes substitutionsprodukter .Idenne
situation forekommer det hensigtsmæssigt atudarbejde toopgørelser over
forbruget ,énforolie ogénforoliekager afraps ogsolsikke ,og
dernæst atbehandle frøene .
(1)Setabel M.5.1 .-M.5.5 .,

-48-
OLie
Det synlige forbrug afrapsolie steg med 4.3 pet.(515 000tmod 494 000
t)mellem 1978 og1979 .Denne forøgelse efter nogle års vanskeligheder
skyldes adgangen til rapsolie med lavt erucasyreindhold samt etpris-
forhold mellem rapsolie ogkonkurrerende olier ,som har været gunstigt
for rapsolie .
Ifølge oplysningerne fra EF'sfrøforarbejdningsindustri steg forbruget
afsolsikkeolie iFællesskabet i1979 med ca.18pet.iforhold til
1978 .Dette fremgår ikke ifuldt omfang afdestatistikker# derer
vedlagt denne rapport «eftersom visse tal endnu ikke foreligger for
andet halvår af1980 .
Oliekager
-Ifølge markedsoplysninger ogoplysningerne fra Fællesskabets frøforar -
bejdningsindustri steg forbruget afrapskager iEFmed ca.9pet.ifor­
hold til 1978 /79(1.2 miotmod 1»1 miot).Produktionen afrapskager i
EFsteg ligeledes# nemlig med ca.10pet.
Ifølge samme oplysninger steg forbruget afsolsikkekager med ca.18pet.
(1.3 miotmod 1#1 miot)iforhold til 1978 /79.Fællesskabsproduktionen
steg med 45pet.fraca.^500 mioti 1978/79til ca.725 mioti1979/80.
Tallene ibilaget til denne rapport afspejler ikke markedssituationen
fordisse toprodukter ,eftersom visse tal endnu ikke foreligger ifuldt
omfang .
Frø ,
Ikraft afudviklingen i'forbruget afrapsolie i1979 kunne rapsfrøhøs -
tenafsættes uden større vanskeligheder .Somfølge afproblemerne med
transport afenmindre mængde iDanmark varderimidlertid behov for
intervention iforbindelse med ca.20000traps .Fællesskabets lave .
selvforsyningsgrad med hensyn tilsolsikkefrø gør.athøsten afdisse
frø hvert årafsættes uden vanskeligheder .
4.Samhandel
Indførslen afrapsfrø steg fra 1978/79fra 207 000ttil 419 000tsom
følge afdet øgede forbrug afrapsolie .Samme udvikling kankonstateres
forsolsikkefrø ,med enstigning fra 598 000ttil 997.000 tj.Udførslen
afrapsfrø i1978/79holdt sig derimod påetmeget lavt niveau (3000
t).ogudførslen afsolsikkefrø faldt fra 17000tti1,1000tsammenholdt
med 1977 /78.Det skal bemærkes ,atstørstedelen afsamhandelen inden for *
Fællesskabet vedrører udførsel afraps fra Frankrig ogDanmark til
Tyskland .

-49-
5.Priser
Ρβ11β5_ρη5θ£ _ '
Iproduktionsåret 1979/80varindikativprisen for rapsfrø på36#41
ECU/100 kgogforsolsikkefrø på39#07 ECU/100 kg.Forproduktions -
året 1980/81blev der vedtaget enforhøjelse på6,5 pet.# indikativ -
prisen forrapsfrø blev fastsat til 39#094 ECU/100 kg# medens den for
solsikkefrø blev fastsat til 42»360 ECU/100 kg.
b)Markedspriser
1.Verdensmarkedet
Iproduktionsåret 1979/80medførte detrigelige udbud afoliehol­
dige frø påverdensmarkedet efter 1979-høsten etrelativt lavt
prisniveau .Der kunne konstateres etgradvis prisfald navnlig som
følge afdetstore udbytte ogrekordproduktionen iUSA ogBrasilien
2.Fællesskabets n»arked _ '
Producentpriserne haralmindeligvis ligget mellem inteqventionspri -
sen ogindikativprisen .Solsikkehøsten erhvert åruden besvær
blevet solgt tilpriser# der har ligget mere eller mindre over
interventionsprisen ogofte endog højere end indikativprisen .
6.Udsigter
For indeværende produktionsår (1980/81)anslås høsten afraps iFælles­
skabet til 1#97 mio t#enforøgelse påca.65pet.iforhold tilsidsteø
år.Denne forøgelse skyldes enbetydelig udvidelse afarealet ogproduk­
tionen iFrankrig ogDanmark .Efter som rapsefterspørgslen iEFer
temmelig uelastisk ogforarbejdningskapaci teten ivisse områder af
Fællesskabet utilstrækkelig# kandet frygtes# atdertil opstå vanske­
ligheder med afsætning afhøsten ...
Solsikkehøsten forventes iproduktionsåret 1980 /81atudgøre 310-360 000
tiforhold til enhøst på227 000ti1979/80.Ibetragtning afden
øgede efterspørgsel efter solsikkeolie iEFogaf#atfællesskabsproduk -
tionen kun dækker enmindre del afdenne efterspørgsel# vil afsætningen
.afproduktionen sandsynligvis forløbe uden større vanskeligheder .
7.De_trufne_foranstaltningers_økonomiske_aspekter v
a)Støtt eogrestitutioner
Iproduktionsåret 1979/80svingede støtten til rapsfrø mellem 12.352
ÉCU/100 kgog20,121 ECU/100 kgmedetgennemsnit på16#532 ECU/100
kg.Isamme periode varierede eksportrestitutionen fra 11ECU/100 kgtil 18 ECU/100 kg.
Solsikkehøsten blev solgt uden problemer .Støtten låmellem 11»393
ECU/100 kgog23#249 ECU/100 kgmedetgennemsnit påomkring 20.2
ECU/100 kg.Der blev ikke fastsat restitution fordisse frø.

-50-
b)Intervention
Iproduktionsåret 1979/80blev21659trapstilbudttilinterven-
tionsopkøb ,hvoraf19967tiDanmark.Denvedintervention solgte
mængdeudgjorde 5886t.
]
c)Ændringafbestemmelserne *
I1980vedtogForvaltningskomiteen forFedtstoffér forordning (EØF)
1979/80,hvorvedgyldighedsperioden forAP-delen afattestenfor
fællesskabsstøtte forsolsikkefrø udvidedestilfiremåneder (tid­
ligeretremåneder).Kommissionen blevbemyndigettilatudvidedentilfemmåneder ,hvissituationen tilloddet.
8.Budgetterede udgifter
Garantisektionens udgiftertilraps-ogsolsikkefrø udgjorde 202mioERE
i1979}deerforeløbig opgjorttil288mioEREi1980oganslåstil330
mioEREi19811beløbene repræsenterer henholdsvis 1»9pet.#2.5pet.og
2,6pet.afgarantisektionens samledeudgifter .
9.Grækenlands tiltrædelse
Afolieholdige frødyrkerGrækenland hverkenrapsellersolsikke .Græken-
landharenproduktion påca.200000tbomuldsfrø .Idetreførsteår
eftertiltrædelsen kanGrækenland opretholde etsystemmedkontrolaf
indførslen afolieholdige frøogvegetabilske olier.Fordetførsteårs
vvedkommende skalGrækenland dogtilladetoldfriindførsel afolieholdige
frøienmængdepåindtil25000olieækvivalent ogindførseltilnedsat
toldaf18000tvegetabilske olier.Detoefterfølgende årskalGræken-
landgradvis åbneforindførsler fraEF.Efterudløbetafdenneperiode
vilGrækenland sandsynligvis værenettoimportør affedtstoffer ,isærfra
EF. '
/

-51-
b)Sojabønner
Iperioden 1974-1978 tegnede Frankrig sigstort set alene for Fælles­
skabets sojaareal ,der udgjorde ca.1-4 000 ha.I1979 udgjorde arealet
14200 haogproduktionen ca.25000t.Sojaarealet repræsenterer dog
stadig kun enmeget lille del afFallesskabets ULA .Produktionen skal :
sammenholdes med enverdensproduktion i1979 pSca.94miotoget
fsllesskabsforbrug afolie ogkager svarende til ca.16miotfrø.
Iproduktionsåret 1979/80var målprisen fastsat til 39.48 ECU/100 kg.
For 1980/81førhøjedes den med 6,5 pet.til 42,05 ECU/100 kg.
I1980 vedtog Rådet efter forslag fra Kommissionen forordning (EØF)nr.
1724/80omfastsættelse afalmindelige regler vedrørende særlige foran­
staltninger for søjabønner høstet i1980 .-Ved denne forordning fastsæt­
tes enstøtte til sojaforarbejdningsvirksomhederne baseret påenmini-
mumspris ,der betales til producenten ,ogdentidligere ordning med
direkte støtte til producenten ophæves .
Grækenlands tilslutning vil have enmegen beskeden indflydelse på
Fællesskabets selvforsyningsgrad for sojabønner .
r

-52-
I
c.Hørfrø (1)
Selv omhørkultur (2)kuntegner sigfor enganske lille delafFælles­
skabets ULA ogverdens hørfrøareal (6«0'mio hamed enproduktion på3#2
mioti1979 ifølge FA0)»erden médtilatdokke Fællesskabets betyde­
lige behov .Grækenlands tiltrædelse fører næppe til enændring afsi­
„tuationen .
Der blev i1979 indført 317 000thørfrø (heraf 297 000tfra Canada)#
64000tolie (57000tfra Argentina )og544 000thørkager (399 000t
fra Argentina og78000tfra USA).
I1979 blev der -kun dyrket 5600 haoliehør (7800t)iEF(6500 hai
1978 og19600 hai1977).Formindskelsen iarealet medoliehør »der
dyrkes iFrankrig «Italien ogDet forenede Kongerige# skyldes dels
producenternes uvished med hensyn til indtægterne derfra# især som følge
afden sene fastsættelse afmålprisen# ogdels etutilstrækkeligt udbyt­
te.hvortil kommer# atproducenter# hvis udbytte ligger over gennemsnit -
tet# ivisse regioner kun modtager støtte .(som udgør envæsentlig del af
den samlede indtægt )til enmængde# derermindre end vedkommendes
reelle udbytte# pågrund afstøttebeløbets kundelvis faste karakter .
Med enspindhørfrøproduktion anslået til 53600tbeløb Fællesskabets
produktion afhørfrø sig i1979 til 61400t.
Forproduktionsåret 1979/80blev målprisen fastsat til 42#18 ECU/100 kg
mod 39#79 ECU/100 kgfor 1979/80(+6#0 pet.).Støtten fordette produk -
tionsår var på16»889 ECU/100 kg. –
*Garantisektionens udgifter tiloliehør ermedregnet iudgifterne til
spindhør (2).
(1)Setabel M.7.4 .
(2)Seogså afsnit 7:Spindhør oghamp .

.Bomuldsfr0
Bomuldsfrøs andel iværdien afden endelige landbrugsproduktion ogi
Fællesskabets ULA samt iverdensproduktionen (25,8 miotfrø i1979
ifølge FAO)erganske lille .
Takket være fællesskabsstøtten har denne afgrøde bevaret envis betyd­
ning inogle mindre gunstigt stillede områder iItalien *(3000 haog
1000tfrø). '
For 1980 /81blev den faste støtte sattil 140#72 ECU/hamod 133#38
ECU/hai1979 /80(+5.5 pet.).
Selv omGrækenland erenrelativ stor producent afbomuldsfibre og-frø
(ca.150 000 ha)vil DeTifortsat have stort underskud afbomuldsfibre .

-54-
e.Ricinusfr0
Ricinusfrøs andel iværdien afden endelige landbrugsproduktion ogi
Fællesskabets ULA samt iverdensproduktionen (1,4 mio haog890 000ti
1979 ifølge FAO)erganske lille .Ricinusdyrkningen erfaktisk stadig på
forsøgsstadiet iFællesskabet .Den tegnede sig i1979 således kunfor
180 haogca.400t»medens der i1979 indførtes 38800tfrø (hvoraf
11800tfra Paraguay og10400tfra Kina )og88000tolie .Græken -
lands tiltrædelse vil ikke påkort sigt andre denne situation .
Denfra 1978/79indførte støtteordning indebærer fastsættelse afenmål-
pris# der var på54,37 ECU/100 kgfor 1980 mod 51»54ECU/100 kgfor
1979/80(+5,5 pet.), ogydelse afenstøtte ,dererlig med forskellen
mellem denne pris ogverdensmarkedsprisen ,forudsat atproducenten
mindst har modtaget enminimumspris ,der blev fastsat til 51,78 ECU/100
kgmod 49,08 ECU/100 kgi1979/80.
For 1979/80vardetgennemsnitlige støttebeløb på14,726 ECU/100 kg.
Dererendvidere forproduktionsårene 1979/80,1980/81og1981/82ind­
ført enekstra støtte (igangsatningsstøtte )på12,90 ECU/100 kg.

-55-
6.TØRRET FODER ;ÆRTER# BØNNER OG HESTEBØNNER
a.T0rret foder (1)
1.Indledning *
Denfælles markedsordning fortørret foder omfatter følgende produkter :
kunsttørret foder «devigtigste soltørrede balgfrugter samt proteinkon­
centrater fremstillet afsaft aflucerne oggræs .Ved Rådets forordning
af5.juni 1980 blev markedsordningens apvendelse påkunstigt tørrede
kartofler forlænget forproduktionsåret 1980/1981 .Endvidere besluttede ,
Rådet ved forordning af15.januar 1980 atlade biprodukter fra frem­
stilling afproteinkoncentrater fremstillet afgrøntfoder være omfattet
afdenne markedsordning . ,
Denfælles markedsordning fortørret foder (seafsnit 6),har været
anvendt siden den 1.april 1978 .Denerstatter ogudbygger den markeds­
ordning som fandtes udelukkende forkunsttørret foder fra 1.maj 1974 .
Deprodukter *som' omfattes afden nye ordning «erbl.a .soltørret foder
ogfoderproteinkoncentrater «som pånuværende tidspunkt endnu kun har en
meget begrænset betydning iforhold til kunsttørret foder .Daderheller
ikke foreligger statistiske oplysninger omdisse nye produkter «erdet
især kunsttørret foder «dervil blive behandlet idette kapital .
Produktion <- -
I1979 udgjorde EF-produkt ionen afkunsttørret foder «bortset fra kunst-
tørrede kartofler .1647 617t«dvs7~0«5 pct7~mTn3ré end i1978 .Efter
enkraftig nedgang itørkeåret 1976 har produktionen afkunsttørret
foder således faktisk holdt sig påsamme niveau siden 1977 .Også i1979
var Frankrig detvigtigste producentland med enproduktion på900 000t«
dvs.over halvdelen (55pet.)afEF-produktionen .
Sammenlignet med produktionen aftraditionelt kunsttørret foder (navnlig
lucerne oggræs )erproduktionen afkunsttørrede kartofler afmeget
mindre betydning :iproduktionsåret T979780~var~§F :pro3ulct ionen afdette
produkt 55168t«dvs.19pet.mindre endåret før (68474t).Den
vigtigste producent afkunsttørrede kartofler iFællesskabet erTyskland
med enproduktion påca.44000t.
Defælles bestemmelser forsoltørretjfoder harværet ianvendelse siden
den 1.juli 1978 .Den EF-proc3uRtTon~a7~37ise produkter iproduktionsåret
1979/80«der opfylder betingelserne forudbetaling afstøtte «anslås til
113 000t«heraf 80000tiFrankrig og33000tiItalien .
(1)Setabel M.6.1 .-M.6.4 .

-56
3.D^sponible_mængder
Dedisponible mængder afkunsttørret foder i1979/80var på2043 177 t#
dvs.12pet.mere end i1978/79(1823 830t).Denne stigning skyldtes
dels enforøgelse afindførslen ogdels entilbagegang iudførslen .
4.Samhandel '
Bla.somfølge afproduktionsforøgelse ienrakke tredjelande nåede EF's
indførsel aflucernemel igen oppådet niveau ,der blev registreret i
•tørkeåret 1976 .Indførslen låi1979 på385 000t.iforhold til 229 000
ti1978 .334 000ti1977 og389 000ti1976 .
Ilighed med deforegående årvar USA ogUngarn i1979 fortsat delande ,
der havde den største udførsel afkunsttørret foder til Fællesskabet med
henholdsvis 190 000tog125 000t(iforhold til henholdsvis 135 000t
og69000ti1978).Toandre lande udførte også i1979 større mængdertil Fællesskabet :Canada ogSpanien med henholdsvis 21000tog19000
t.Indførslen fratredjelande skete hovedsagelig til Tyskland (214 000
t)ogItalien (73000t).
I1979 var samhandelen inden for Fællesskabet medkunsttørret foder på
ca.415 000togfulgte det sædvanlige mønster :Danmark udførte 72000ttil Tyskland ogFrankrig udførte ca.320 000ttil Tyskland ogBenelux -
,landene .
Fællesskabets udførsel afkunsttørret foder til tredjelande haraldrig
været stor :ligesom i1976 og1977 har den i1979 ikke oversteget 10000
t,men kun andraget 8101t.
5.Priser
Isidste kvartal af1979 ogførste kvartal af1980 var verdensmarkeds -
priserne påkunsttørret foder rethøje .mennem 119 og122 ECU/t.Pri­
serne låikke ret meget under målpriserne forproduktionsåret 1979/80
(126.40 ECU/t),ogtillægsstøtten til depågældende produkter idenne
periode var iklar tilbagegang iforhold tilproduktionsåret 1978/79.
Fraapril 1980 faldt priserne gradvis ognåede iaugust 1980 ned påca.
109 ECU/t.hvorefter deigen steg .idet debl.a .fulgte udviklingen i
sojapriserne ,der somfølge aftørken iUSA varsteget lidt .

-57-
••Detrufne foranstaltningers økonomiske aspekter
Sigtet med Rådets nye bestemmelser fortørret foder «somerblevet
anvendt siden den 1.april 1978 «eratforbedre EF's proteinforsyning .
Devigtigste principper iden nye ordning er»atder hvert 3rskal
fastsættes enmålpris påetforproducenterne rimeligt niveau ogatder
skal ydes enfast støtte til forarbejdningsvirksomhederne samt entil–
lægsstøtte .såfremt prisen påverdensmarkedet ligger under målprisen .
Tidligere varproduktionen afkunsttørret foder udsat forfølgerne af
prissvingningerne påverdensmarkedet «men med den nyeordning sikres der
producenterne afgrøntfoder enindkomst «derersammenlignelig med den
indkomst «som kan opnås for andre produkter «forhvilke derallerede
gælder en :fællesmarkedsordning .
Forproduktionsåret 1980/81fastsatte Rådet målprisen fortørret fodertil 134.62 ECU/togtillægsstøtten til 6«51 ECU/t«hvilket erhenholds­
vis6,5pet.og6pc.t mere end iproduktionsåret 1979/80.Samtidig
forhøjede Rådet deprocentsatser ,der skal anvendes for forskellen
mellem målprisen ogverdensmarkedsprisen «"ogsom danner grundlag for
beregningen aftillægsstøtten ,til 80pet.forkunsttørret foder og
proteinkoncentrater og45pet.forsoltørret foder istedet fortidli­
gere 70pet.og40pet.
7.Udsigter
EF's produktion aftørret foder har ideseneste årligget retstabilt .
: i
Kunsttørret foder ,hvor tørringsomkostningerne udgør enmeget stor andel
afkostprisen ,omfatter produkter «hvis priser rammes særlig hårdt af
stigende energipriser .Pågrund afdeallerede indtrådte ogdeforven­
tede prisstigninger for brændstof erudsigterne for denne sektor foru­
roligende .1enrække medlemsstater erder imidlertid iden seneste tid
blevet gjort et-betydeligt forskningsarbejde for atbegrænse brændstof­
forbruget itørringsvi rksomhederne ,ogdererallerede opnået visse
resultater .Med hensyn til udsigterne for dekommende årsynes det ikke
atkunne udelukkes «atder kan ske enmindre tilbagegang iEF's produk­
tion afkunsttørret foder .
8.Budgetterede udgrfter
Garantisektionens udgifter tiltørret foder udgjorde 46»6 mio ERE i
1979 .Deerforeløbigt opgjort til 56mio ERE i1980 oganslås til 60
mio ERE i1981 «svarende til henholdsvis 0«4 pet.«0,5 pet.og0«5pet.
afgarantisektionens samlede udgifter .
9.Grœkenlands tiltradelse
Produktionen aftørret foder i'Grækenland erforøjeblikket meget lille :
kun 20000tkunsttørret foder .Det kan ikke udelukkes «atproduktionen
afsoltørret foder vil blive udvidet fremover .

-58-
b.Ærter ,bønner oghestebønn ertilfoderbrug
Pågrund afFællesskabets lave selvforsyningsgrad medproteiner til
foder traf Rådet den 22.maj 1978 særlige foranstaltninger forærter ,
bønner oghestebønner tilfoderbrug medhenblik påatfremme udviklingen
afdenne produktion .Disse foranstaltninger har været ikraft siden 1.
juli 1978 .
Depågældende produkter udsættes fordirekte konkurrence fraoliekager ,
der indføres fratredjelande tilnultold .Der blev derfor indført en
ordning ,efter hvilken der ydes støtte til defoderstof fabrikanter ,som
anvender ærter ,bønner oghestebønner dyrket iFællesskabet ,nårsoja-
kageprisen Ugger lavere end den støtteudløsende tærskelpris .Støtten
følger udsvingene ipriserne for sojakager .Den ydes kun,hvis foderstof -
fabrikanten harbetalt producenten enpris ,der mindst erlig med den af
Rådet fastsatte minimumspris .Producenterne ersåledes sikre påatopnå
enrimelig pris .
I1979/80blev der ydet støtte til forarbejdning afca»154 000tærter
og95000tbønner oghestebønner .Deterenstigning på102 pet.for
ærter og7pet.for bønner oghestebønner iforhold til 1978/79(76000
tog89000t).Den betydelige stigning iproduktionen afærter skyldes
erTkraftig areal -ogproduktionsudvidelse iFrankrig ,hvor høsten steg
fra ca.15000 ti1978 til 135 000ti1979 .
Forproduktionsåret 1979/80blev den forærter ,bønner oghestebønner
støtteudløsende tærskelpris for sojakagers vedkommende fastsat til 34,97
ECU/100 kgogminimumsprisen til 21,48 ECU/100 kg.Støtten svingede
mellem 6,220 og8,979 ECU/100 kgidetrelativt stabile støtteniveau
viser ,atmarkedet for sojakager idet pågældende produktionsår var
præget afstabilitet .
I1980 vedtog Rådet påforslag afKommissionen enændring afgrundfor -
ordningen omærter ,bønner oghestebønner ((EØF)nr.1419/78),således
atder nuogså ydes støtte tilproteinkoncentratfabrikanter ,derforar­
bejder ærter ,bønner oghestebønner til foder .
Forproduktionsåret 1980/81erdenstøtteudløsende tærskelpris fastsattil37,59 ECU/100 kgogminimumsprisen til22,66 ECU/100 kgsvarende til
enstigning på7,5pet.iforhold til foregående produktionsår . .
1)J-f„tabel M.6.5 ./

Udgifterne for EUGFL ,udviklingssektionen# i1979 til denne sektor var
på15.3 mio ERE.Deerforeløbigt opgjort til 26mio ECU i1980 og
anslås til 33mio ECU i1981 .
I1980/81forventes enarealudvidelse påca.14000 haforarter ogca.
10000 hafor bønner oghestebønner ,hovedsagelig iFrankrig .
Grœkenlands tiItradelse v .
Grækenland harforøjeblikket enmeget lille produktion afarter ,bønner
oghestebønner til foder ,idet den kunerpå2500t.Derfor fandtes der
iGrækenland inden tiItrade Isen ikke nogen støtteforanstaltninger for "
disse produkter .Det kansåledes ikke udelukkes ,atdenne produktion vil
blive øget ifremtiden .

-60-
7.SPINDHØR 06 HAMP (1)
1.Indledning "
Skønt arealerne med hør oghamp udgør mindre end 1pet.afFællesskabets
ULA.hardisse afgrøder dog envis betydning for deområder .hvor dyrk­
ningen erkoncentreret .  
Idesenere århararealerne med spindhør iFællesskabet ligget på
omkring 60000 ha.Denne afgrøde 3yrRis~på ca.12000landbrugsbedrifter
iNederlandene .Belgien ogdet Nordvestlige Frankrig .Hørstrå forarbej­
destilfibre ica.250 rødnings -ogskætningsvi rksomheder idyrknings -
områderne .Disse virksomheder gårtilbage ital.men frem istørrelse .
Deproducerer således enforholdsvis konstant ogikke ubetydelig mængde
råvarer.' somderermangel påiFællesskabet :naturlige tekstilfibre . .
olieholdige frø ogvedpartikler .Fællesskabet tegner sigfor kun 4pet.
afarealet med spindhør iverden som helhed (1.5 mio ha),men for 12
pet.afverdensproduktionen afhørfibre (695 000t)takket være et
udbytte ,der ligger betydeligt over verdensgennemsnittet .
.USSR tegner sigfor 80pet.afverdensproduktionens deøvrige producent -
lande erdeøsteuropæiske lande .Egypten ogKina .
Dyrkning afhamp tilpapirfremstilling foregår udelukkende ietklart
afgrænset omrldi iFrankrig .De1500-2000producenter leverer en
råvare ,somerefterspurgt til fremstilling afspecialpapir .Italien
producerer enganske lille mængde spindhamp .
2.Produktion
I1979 faldt arealerne med spindhør iFællesskabet til under 60000 ha.
idet dekunudgjorde 57400 Ramod 60300 i1978 (-5pet.)og61600 i
1977 .Medlemsstaternes andele afden samlede produktion erfortsat
stigende for Frankrig (81pet.)ogfaldende for Belgien (13pet.)og
Nederlandene (6pet.). Denne udvikling kantiIskri ves lavere udgiftertil lønninger ogleje afarealer ,menskyldes også .atklimaforholdene
ogarealstørrelserne giver bedre betingelser for jordrødning .Denne form
for rødning afløser istadig højere grad vandrødning ,fordi dehøjere
omkostninger ved den sidstnævnte metode (til lønninger ogenergi )ikke
opvejes afdenekstra indtægt ,somfølger afethøjere frøudbytte ogaf
produktionen afcertificeret frø.Den formindskede rødnings -ogskætnings -
kapacitet iNederlandene erogså engrund til.atdenne medlemsstats
arealer erblevet reduceret .
Udbyttet ogkvaliteten afstrå var meget tilfredsstillende ogjordrød -
ningen harhaft usædvanlig gunstige vilkår .Produktionen afstrå og
fibre udgjorde henholdsvis 490 000tog87600t.Efter atder defore­
gående årersket enstadig udvidelse afarealerne med hamptilpapir-fremstilling .reduceredes defra 10500 hai1978til 8500 hai1979 (-
22pet,.).Papirmøllernes vanskeligheder medatafsætte papir harbevir­
ket,atdeerméget forsigtige med opkøb afråvarer ,ogendvidere har
afsætningskrisen forhampefrø somfølge aflavprisindførsler yderligere
påvirket rentabiliteten afdenne afgrøde .
(1.)Jf.tabel M.7.1 .-M.7.5 .

-61-
Forbrugog Lagre affibre
Efterspørgslen efter fibre produceret iEFsteg lidt iproduktionsåret
1979/80(105 500tmod 104900ti1^78/79)somfølge afenstigning i
udførslerne *ogdadeinterne leverancer var uændrede .,
Derimod faldt fibertilførslerne fra 118 200ttil 107 100tsomfølge af
enklar nedgang ibåde indførte mængder ogproduktion (-6 300t).
Datilførslerne affibre oversteg afsætningen (+1600t)»voksede
lagrene atter ogudgjorde ved produktionsårets udgang 55500tmod
53900tibegyndelsen afproduktionsårets dvs.retstore lagre især af
lange fibre . ,'
Samhandel
Daenhedsværdien afhørstrå erforlille tilatberettige lang trans -
portf indgår dette produRt ikke isamhandelen medtredjelande .I1979
købte debelgiske rødnings -ogskætningsvirksomheder 71600thørstrå i
Frankrig ogNederlandene som supplement til den belgiske høst .Det eren
lidt mindre mængde end i1978 .men langt større end i1977 og1976
(54600t)»således atdebelgiske rødnings -ogskætningsvirksomhéder
ikke synes atvære berørt afnedgangen idet belgiske dyrkningsareal i
desenere år.I1978 låindførslerne afhørfibre påetmeget normalt
niveau (21500t)»mens udførslerne (25700t)var langt større end de
foregående år.Fællesskabet eriunderskud med hensyn tilfibre af
middel oglavkvalitet# som det indfører fra deøsteuropæiske lande .
Egypten ogKina .hvor disse kvaliteter findes istort omfang *mens det
forsyner hele verden medfibre afgod oghøjkvalitet ,som ikke produ­
ceres andetsteds .
indførslerne afhampfibre varpå8600ti1979 (9600ti1978 ).og
udførslerne varnø3ven3Tgvis ganske ubetydelige .
Priser ■
Iproduktionsåret 1979/80låpriserne forhørstrå over ogpriserne for
fibre omtrent påsamme niveau sompriserne ~Srit ~?år .Dethar været til
gavn forhørdyrkningen .menharpåvirket rentabiliteten irødnings-' og
skætningssektoren .Denkontraktpris for hampst rå_t il_papi rfremst Uluig.
somaftales mellem brugerne ogproducenterne7 ~lTggir "fortsat~pI~42 (5~FF/t
(75.44 ECU/t).

-62-
6.Udsigter
I1980vararealerne medspindhørihvermedlemsstat omtrentafsamme
størrelse somi1979.Udbyttet~a ?stråogfrøertilfredsstillende# men
udbyttet affibreogisærkvaliteten erklartringere endvedsidste
høst.Dalagreneaf-fibreerretstoré.ogudsigterne påkortsigtikke
særliggodeforspinderisektoren .villigevægten påmarkedetfortsat
væremegetudsat.Kunetopsvingiforbruget'vilkunnesikrehørdyrkerne
ogrødnings-ogskætningsvi rksomhederne entilfredsstillende afsætning
afderesproduktion . »
Denreduktion afarealerne medhamp.derbegyndtei1979.efteratder
deforegående århavdekunneregistreres enjævnfremgangfordenne
afgrøde ,fortsatte i1980.Kun6700haerblevettilsået «hvilket
betyderetnytfaldpå22pet.Forhøjelsen afkontraktprisen fra420til
435FF/t(75.40ECU/t),dvs.enstigning på3,6pet..ogforhøjelsen af
støttenharikkegjortdetmuligtforproducenterne atopnåsammerénta-
bilitet somtidligere ,hvilketisærskyldesafsætningskrisen forhampe-
frø.
7.Udsigter_for spindhør_for produktionsåret 1981/82og_følgende_produkt ionsår
Detnuværende EF-forbrug afhørfibre udgørkun90pet.afproduktionen .
Foratabsorbere denårligeproduktion vildetværenødvendigt bådei
godeogdårligeår.medmindre derertaleomenheltfejlslagen høst.at
indføre enbonusisamhandelen for10000t.Daderikkekanforventes 1
nogenmærkbarnedgangileverancerne fratredjelande ellernogenbetyde­
ligstigningiudførslerne ,kankunenstigning (=opsving)idetinter­
neforbrugsikreenpermanent ligevægt påmarkedet .
8.Budgetterede_udgifter
Støttenforspindhør blevforhøjetfra248.55ECU/hai1979/80til
264.71 ECU/hi~T~T980/81(+6.5pet.).Støtteordningen forfrøafoliehør
gældersombekendtogsåforfrøafspindhør .
Forhampblevstøttenøgetfra225.74ECU/hai1979/80til240.41ECU/ha
i1980751(+6.5pet.).
Garantisektionens udgiftertilhøroghampudgjorde 17.6mioEREi
1979sdeerforeløbigt opgjorttil19.0mioEREi1980oganslåstil
22.0mioEREi1981.

-63-
8.FRØ (1)
1.Indledrnng •,
Den fælles markedsordning forfrøomfatter følgend produkter
-tørrede balgfrugter til udsæd
-hybridmajs til udsæd '
-ristil udsædFTT 07.05 A
FTT 10.05 A
FTT 10.06 A
olieholdige frø ogfrugter til udsæd FTT 12.01 A
frø «frugter ogsporer til udsæd FTT 12.03
'Med hensyn til frø affoderplanter bør enbetragtning afproduktionen
ikke kun omfatte høstudbyttet «men ogs9 den roller arterne spiller i
.vekseldriftens samt den endelige brug affrøarterne ,idet mange forskel­
lige sorter afenenkelt art kan være bestemt til særlig anvendelse .
Bælgplanterne erafsærlig betydning «fordi detilfører kvælstof tilden
jord «dedyrkes i.
EF-produkt ionen affrøaffoderplanter var i1979 på1»8 mio hkg »hvilket
svarer til ca.25pet.afverdensproduktionen (USA «Canada «New Zealand
ogEØF).Fællesskabet erstort set selvforsynende «selv omdet ernetto -
importør afvisse arter .
Fra1979-høsten erristil udsæd omfattet afdenfælles markedsordning
forfrø «idet der ydes enstøtte på12,10 ECU/100 kg.
2.Produktion
Mednisten 26pet.afden samlede produktion (ogendog 40pet .forfrø
afgræsarter )erDanmark Fællesskabets vigtigste producent .Frankrig og
Italien erdevigtigste producentlande ,når det gælder bælgplanter.'
I1979 var Fællesskabets produktion affrøaffoderplanter påca.1771 000
hkg «dvs.nogenlunde det samme som i1978 .- s
(1)Setabel M.8.1

-64-
Sammenlignet med1979(240000ha),erdermedetanmeldtarealfor1980-
høstenpå255000hataleomenvisforøgelse afproduktionen .Pågrund
afensærdeles vanskelig vækstperiode medtørkeibegyndelsen ogsiden
enlangregnperiode låudbytterne fordeflestearterlangtundernor­
malen(10-30pet.mindre)ifrøeneskvalitetliggerogsåunderdennor­
malekvalitet (ringespiring).Imidtenafseptember varstorearealer
isærmedPisumsativum L.(partim)ogViciafabaL(Partim)endnuikke
blevethøstet.
Enforsigtig foreløbig opgørelse viserenmuligproduktion i1980påca.
1600000hkg.
Produktionsudsvingene harisærberørtfølgendearter:
1979 ,1980
ha hkg*hahkg+
MedicagosativaL. 4953014933058491110000
ViciafabaL. 1640135978628601660000
Pisumsativum L. 3944 7280111607230000
Trifolium pratense L. 16974 627542072845000
TrifoliumrepensL. 4445 2142638123000
+=Kommissionens foreløbige skøn.
Arealerne medhybridmajs i1980(ca.47969ha)erfaldetmedca.13'
pet.iforholdtil1979(54059ha).
Risproduktionen erstegetmedca.53pet.(ca.260000hkgi1980mod
ca.170000hkgi1979). .~
'TSL
Forsyningssituation ,
Fællesskabets forsyningssituation harVærettilfredsstillende ide
senereår«ogafhængigheden afindførsel fratredjelande harværet
begrænset .Fællesskabet rådedeiproduktionsåret 1979/80over2»5mio
hkgfrøogvardermedistandtilatdækkesitegetbehov.Idetkommen­
deproduktionsår vilFællesskabet idetstoreogheleogsåværeselvfor­
synendeibetragtning af«atderi1980/81vilværeca.2»4miohkgtil
rådighed ,ogatefterspørgslen skønnesatblivepå1540000hkg.Samhan­
delenmedtredjelande vildogfortsætte forvissearter«afhvilke
Fællesskabet harunderskud (Arrhenaterum elatias «Viciasativa «Pheleum
pratense «Festucaarundinacea ).
Den1.juli1979varlagrenepå820000hkg«ogoverslaget for1980
viserca.800000hkg«heraf200000hkgLoliumperenne L.og250000
hKcjLoliummultiflorum L.Defortsatrelative storelagreskyldesind­
førsel «somoverstiger behovene .
Medhensyntilolieholdige frøerderbalancemellemudbudogefterspørgsel

-65-
Forsyningssituationen påverdensplan ergenerelt god »ogder forventes
ikke særlige vanskeligheder .
' *4.Priser
Producentpriserne iFællesskabet kanstort setbetragtes somtilfreds -
stiIlende .
Pådet danske marked «somerFællesskabets vigtigste *gjaldt følgende
priser (iECU/100 kg): .
.September 1979 September 1980
Loliumperenne L. 92 •117
Lolium multiflorum L. 68 79
Festuca pratensis L. 131 145
Festuca rubra L. 99 145
Poa pratensis L. 149 141 '
Trifolium repens L. , 172 '248 '
Udligningsafgifterne ,hvis størrelse erafhængig afden enkelte type hy­
bridmajs ogdet indførte produkts oprindelser låiseptember 1980 på
mellem 3#6 og32»8 ECU/100 kg.Forproduktionsåret 1980/81blev referen -
cepriserne fastsat til mellem 70og135 ECU/100 kgfor deforskellige
frøtyper .Ydelsen afproducentstøtte tilristil udsæd medførte ,atfor­
brugerpriserne faldt mellem 7og11 ECU/100 kgiforhold til 1979 .
5.Trufne eller foresJ.åede_f oransta Itninger
Rådet besluttede (forordning (EØF)nr.2878 /79af17.december 1979 )«.at
ristil udsæd skal omfattes afanvendelsen afforordning (EOF )nr.
2358/71.Støtten blev fastsat til 12»1 ECU/100 kgfra 1979-høsten .

-66-
Rådet besluttede også atforhøje støtten forproduktionsåret 1981/82til
Phleum pratense L.(fra50,3 ECU/100 kgtil 55,3 ECU/100 kg),Trifolium
.repens L.ogTrifolium repens L.var.giganteum (fra36,8 ECU/100 kgtil
40,9 ECU/100 kg).
Delatinske ognationale betegnelser forvisse arter blev ændret fra den
1.juli 1980 .IListerne over sorter afLolium perenne L.(sene eller
middelsene sorter medstor modstandsdygtighed ,middelsene ,middeltidlige
eller tidlige sorter medlille modstandsdygtidhed )erderforetaget
mindre ændringer .
6.Udsigter
1981-høstarea lerne kan pånuværende tidspunkt anslås til ca.220 000 ha,
ogdervil somfølge heraf ikke vare tale omnogen større ændring i
forhold tilåret før,hvor ligevægten mellem udbud ogefterspørgsel
gjorde det muligt atopnå envisprisstabilitet .
Forproduktionsåret 1980/81forventes der nogenlunde stabile priser .Det
;skal dog nævnes ,atlagrene afLolium multif lorum L.fortsat ermeget
store (ca.250 000 hkg).
,Endvidere kanderopstå etsærligt problem forTrifolium repens L.,idet
der i1979 skete enbetydelig nedgang iproduktionen afdisse frø,som
kun produceredes itolande ihele verden ,Danmark ogNew Zealand .
Prognoserne for Fællesskabets produktion påmellemlang sigt ersom
helhed betragtet tilfredsstillende forøjeblikket .Den videre udvikling t
ifrøsektoren afhænger dogafrentabiliteten afdenne produktion i
særdeleshed iforhold til korndyrkning .
Endvidere bør der tages hensyn til konkurrencen som følge afindførslen
fratredjelande (navnlig fra deøsteuropæiske lande ),someromfattet af
ordningen vedrørende ligestilling med fællesskabsproduktionen for så -
vidt angår produktion ogkontrol .
Påverdensplan kander idekommende årforventes envisstabilisering
afdearealer ,der benyttes til produktion affrøaffoderplanter .
7.Budgette rede_udgi fter
Garantisektionens udgifter ifrøsektoren udgjorde 20,3 mio ERE i1978 J
deerforeløbigt opgjort til27,2 mio ERE i1979 oganslås til33,0 mio
ERE i1980 . -

-67-
9.VIN
1.Indledning
I1979 udgjorde vin 2.7pet.afværdien aflandbrugets endelige produk­
tion iEF.Det producerende vinareal var pS2358 000 hasvarende til 3
*pet .af EFsULA .
Ifølge FAOanslås vinproduktionen iverden til 366 mio hli1979 »hvil­
keterbetydelig mere endåret før.Derertale omenmeget større
mængde end deforegående år# idet gennemsnittet iårene 1974 /75til
1978/79harligget på308 mio hl.EF's produktion i1979/80var på-177
mio hlmod 138 miohli1978/79og128hli1977/78stallene repræsen -vterer henholdsvis 48,4 pet./47,2 pet.og44.7 pet.afverdensproduktio -
nen depågældende år.Eftersom EF's vinareal kun udgør ca.23#0 pet.af
verdens vinareal «ergennemsnitsudbyttet klart større end iverden som
helhed .
2.Produktion
1979-høsten har med enmængde på175 mio hllangt overgået sidste rekord -
høst i1973 (171 mio hl).Denfølger efter den meget lille høst i1978
og1977 (138 og128 mio hl)ogden middelstore høst i1976 og1975 (148
og145 mio hl).Degunstige vejrforhold i1979 forklarer den rekordhøje
høst tiltrods for enlille nedgang ivinarealerne .
3.Forbrug
Ivinhøståret 1978 /79var det samlede interne forbrug på136 mio hlvin
mod 137 mio hli1977/78«hvilket eretfald på 1pet.
a)Konsum
I1978 /79udgjorde detdirekte konsum 123 mio hlmod 126 mio hli
/1977/78.127miohli1976/77og130miohli1975/76.Disse tal '
viser klart den faldende tendens «der hænger sammen med det faldende
' konsum idestørste producentlande «som ikke kompenseres afenstig­
ning ideøvrige lande .
b)Forarbejdning • '
I1978/79blev der forarbejdet 12mio hlmod 11mio hli1977/78og
'18mio hli1976/77og1975/76.Demængder «dererdestilleret med
EF-støtte «har ikke været større end året før.
Φ

-68-
e)Selvforsyningsgrad -
I1978/79varFællesskabets selvforsyningsgrad 101.8 pet.(93.4 pet.
i1977/78)hvis der regnes medalle former anvendelsesformer iEF.
Hvis der iforsyningsopgørelsen sesbort fra demængder ,der blev
destilleret ihenhold til deforskellige interventioner «somblev
gennemført med henblik påennormal forvaltning afmarkedet (ca.1.7
mio hl),bliver selvforsyningsgraden i1978/79103.1 pet.Denvar
94,1 pet.i1977/78,105,8 pet.i1976/77og98,9 pet.i1975/76.
Lagrene pr.31.august 1978 var aifmellemstørrelse (74mio hl).
4.Samhandel
I1978 /79indførte EF6,2 mio hlmod 5,9 mio hli1977 /78.dvs .enlille
stigning på5pet.Denne stigning efterfulgte enstigning på7pet.året
før ogkanforklares ved engenerelt gunstig situation påvinmarkedet i
1978 /79.
Udførslerne i1978/79var på6,8 mio hlogudviser enstærk stigning på
70pet.iforhold til året før.hvor der udførtes 4.0 mio hl.Denne
stigning bekræfter detendenser ,der har kunnet registreres siden 1975/76
ogsomfor enstor del skyldes forøgelsen afdeitalienske udførsler .
Indførslerne har i1978/79ligget 9pet.under udførslerne ,mens dei
1977/78lå46pet.over .
5.Priser
a)Fælles priser
Dengennemsnitlige stigning iorienteringspriserne for 1980/81har
været på5,5pet.foralle typer bordvin ,hvor denåret før var på
1,5pet.
b)Markedspriser
i)Brlige gennemsnitspri ser
Bortset fratyske bordvintyper låsamtlige registrerede gennem -
snitsnoteringer pådeforskellige handelspladser forbordvin af
typen RI,RIIog AIi1979/80tydeligt lavere endsidste års
noteringer .Forvinaftypen RIvarfaldet påmellem 3,0pet.og
23.5 pet.,for RIImellem 4.6pet.og19.7 pet.ogfør AImellem
9.6pet.og29.0 pet.

-69-
For detyske bordvine konstateredes etringe fald på.5,4pet.for RIII,
enrødvin afsekundær betydning# mens prisniveauet for hvidvine af
typen AIIog AIII låhøjere endåret før med hénholdsvis 5,7pet.og21,2 pet. ' –
ii)Prisudviklingen i1979/80
Rekordkøsten i1979 skabte uligevægt mellem udbud ogefterspørgsel og
medførte etgenerelt fald imarkedspriserne for bordvin .
Udsigterne for høsten blev bekræftet ,dapriserne for bordvin af .
typen RIog RIIibegyndelsen afseptember /slutningen afaugust
faldt til under udløsningsprisen .Disse nedadgående tendenser holdt
sig ioktober ognovember ogvarede ved lige tilapril 1980 .Fra
april /maj ogindtil årets slutning begyndte priserne for detobord-
vinstyper atter atstige ,hovedsagelig pågrund afinterventionsfor -
anstaltninger tilstabilisering afmarkedet ,dog ikke såhastigt i
Italien som iFrankrig .Stigningen har dog ikke hverken iFrankrig
eller iItalien været tilstrækkelig tilatfåpriserne oppåeller'
over udløsningsprisen vedårets slutning .
Det vejede årsgennemsnit afnoteringerne iFrankrig har ligget 7,5
pet.højere end iItalien for bordvin aftype RI,hvorimod det vfor
bordvin aftypen RIIhar været deitalienske noteringer ,der har
ligget 3pet.højere enddefranske . N '
Priserne for bordvin aftypen AIhar været nogenlunde ens iFrankrig
ogItalien indtil januar 1980 ,hvor delåtydeligt under udløsningspri -
sen.Derefter indtraf iFrankrig enstærk prisstigning ,hvorved priser­
neimarts steg til over udløsningsprisen ,ogderefter indtil årets
slutning svingede omkring denne ,.Deitalienske priser derimod steg
^lidtfrajanuar ,faldt dernæst iapril ogstagnerede indtil åretsslutning ,men forblev hele tiden under udløsningsprisen ^
Forskel lem mellem det vejede årsgennemsnit afnoteringerne for bordvin
aftypen AIlåiFrankrig 10,2 pet.højere end iItalien .
Noteringerne for vin aftypen RIII og AIII har yæret tilfredsstillen­
de,idet det vejede årsgennemsnit har ligget henholdsvis 37pet.og30
pct\over orienteringsprisen ,mens noteringerne for vin aftypen AII
erfaldet vedvarende ,sådeimaj kom under udløsningsprisen ,hvoref­
ter deijuli steg tiletleje over udløsningsprisen . *

-70-
c)Verdensmarkedspriser
Markedspriserne forvin idestørste producentlande harligget fast i
hele 1979 .
Pidetspanske marked# dereretafdemest interessante# oghvor der
havde været betydelige prisstigninger efter treårmedringe høst#
faldt priserne stærkt i1979 og1980 somfølge afrekorthøsten i
1979 .Despanske noteringer i197,9/80eriforhold til deofficielle
noteringer for EFafsamme vintyper pS80-85 pet.forhvidvine ogpå
115-120 pet.for rødvine . <
.6.Udsigter
a)Påkort sigt
Ihenhold til deseneste informationer omhøsten 1980 /81skulle
produktionen blive ca.25mio hlmindre endsidste år.Ifølge med­
lemsstaternes seneste overslag skulle den komme tilatligge på150
mio hlmod 175 mio hli1979 /80.Dette ermere end det normalt forven­
tede forbrug (ca.140 mio hl)# ogdalagrene erbetydelige# ermar-
kedsudsigterne for franske ogitalienske bordvine aftypen RI# RII
og AI)ikke gunstig for 1980/81.
Til gengæld erder god mulighed for# atpriserne påtyske bordvine
(RII# AII# AIII)kommer tilatligge pådet nuværende niveau eller
dog højere pågrund afden forventede lille høst iTyskland .Med
hensyn til udsving iindførsler ogudførsler vil der nok ske en
konsolidering afden udviklingstrend# man harvaret vidne til ide
foregående produktionsår pågrund afdestore interne lagre# nemlig
voksende udførsler ogstagnerende indførsler .
b)Påmellemlang sigt
Idesidste toårhar der varet tendens til# atEF's vinpotentiel#
specielt pågrund afdetstørre udbytte pr.ha#overstiger markeds -
behovet# somafforskellige grunde næsten ikke udvikler sig.Forat
fåmere sikre forhold påmellemlang sigt vedtog Rådet idecember 1979
et "handlingsprogram 1979-1985 "med henblik pågradvis genoprettelse
afligevægten påvinmarkedet }med programmet fulgte enrække forord -
ninger# somskulle sikre enbedre balance mellem udbud ogefterspørg­
sel . . \

-71
■De_trufne_foranst aJLtni^nge rs_økorionii skeaspekter
a)Afgi^fter_og restitutioner
1)Importafgifter
Ivinsektoren kaldes importafgifterne "udligningsafgifter ".De
spiller kun enbeskeden rolle «dadeikke anvendes over for de19
tredjelande ,der harforpligtet sigtilatoverholde referencepri­
sen.ogsomerEF's vigtigste leverandører .Udligningsafgifterne
forblev uændrede i1979 /80.
2)Restitutioner
Niveauet foreksportrestitutioner blev hævet islutningen af1979 .
Der blev i1979 udbetalt restitutioner for ca.500 000 hlmod ca.
200 000 hli1978 .For 1980 forventes enstærk stigning ,der sand­
synligvis vil nåoppå2til 2,5 mio hl.,
b)Mæng derforhvilke der blev truffet interventionsforanstaltninger
Alle de "normale "interventionsforanstaltninger ,somerfastsat i
,fællesskabsreglerne ,blev anvendt .Pågrund afdetstore overskud og
detkraftige prisfald ibegyndelsen af1979 /80blev også alle "undta -
gelsesforanstaltningerne "taget ianvendelse foratstabilisere
markedet .Vedårets begyndelse følgende :
-mulighed foratindgå langfristede oplagringskontrakter for bordvin ,
druemost ogkoncentreret druemost
-destillation under udnyttelsesgaranti (forbeholdt indehavere af .
langfristede oplagringskontrakter )
'" /-forebyggende destillation ogdestillation afvine egnet til frem­
•stilling afvinbrændevin med oprindelsesbetegnelse .
Ibegyndelsen af1980 :
-destillation afmængder udover denpligtige vinydelse ,dvs.destil­
lation afensupplerende mængde iforbindelse med denpligtige
desti llation "afbiprodukter fravinfremstillingen .
-undtagelsesvis destillation .
Ialtdestilleredes ca.17mio .hlimedfør afdeforskellige foranstalt
ninger med intervention fra EFmod 1.7 mio hli1978/79.
Gennemsnitlig blev pr.måned indgået oplagringskontrakter for 27.1
mio hlvin (8.9 mio hli1978 /79)medetmaksimum på41.7 mio hl
('14.1 mio hli1978/79).
I
I

-72-
Lagerbeholdninger
Ibegyndelsen af1979/80omfattede produktions -oghandelslagre 76,2
miohl.Vedårets udgang kanforventes enmængdf på95miohl.Detteerbetydelig mere endgennemsnittet fra deforegående år. i
d)Prisernes ensartethed
Inden forvinsektoren blev i1979/80kun anvendt monetære udlignings­
beløb iItalien ogiTyskland for bordvine produceret idisse lande .
Visse reprasentati vekurser inden for vinsektoren blev tilpasset med
virkning fra den 16.december 1980 .Ved omregningen afbeløbene til
visse former fordestillation ogstøtte blev anvendelsen afdetilpas­
sede kurser dog rykket frem til 1.spetember 1980 .
8.Budgetterede_udgi fter
Garantisektionens udgifter tilvinsektoren beløb sigtil 61»9mio ERE i
1979 .erforeløbig opgjort til 303 mio ERE i1980 oganslås til 466,0
mio ERE i1981 ,dvs .henholdsvis 0,6pet.,2,9 pet.og3,7 pet.af
garantisektionens samlede udgifter .
Beløbet på3°3 mio EREfordeler sig med .30mio EREtilrestitutioner
og273 mio EREtilinterventioner .
9.Følgerne afGrækenlands tiltrædelse ,
Når Grækenland ,hvis produktionspotentiel erbegrænset iforhold til De
Ni's(3-4 pet.afdette )tiltræder ,vil det ikke betyde nogen væsentlig
ændring afden nuværende ligevægt ivinsektoren .
Der kan idenførste tid opstå visse problemer som følge af,atdegræs­
keproducenter ogden græske administration måtilpasse ogiværksætte en
ordning ,som indeholder visse temmelig komplicerede interventionsin -
strumenter .

73-
10.R8TOBAK (1)
'•Indledning
Verdensproduktionen aftobakfaldti1979med5pet.iforholdtilåret
førogblevpå5.38miot(4.77miottobakiballer).Virginia Flue
Curedudgørca.42pet.afdensamledeproduktion og43pet.afden
samledehandel.EF-produkt ionenstegderimodi1979<199000t)16pet.
iforholdtilåretfør.I1979udgjorde produktionen aftobakiballeri
værdiknap1pet.aflandbrugets endeligeproduktion iEF.
2*Produktionpgstruktur
Mellem1973og1979stegproduktionen iEFmedca.58pet.#isærpå
grundafenbetydelig forøgelse afhektarudbyttet .Tobakssektoren harpå
denandensideefterdenfællesmarkedsordnings ikrafttræden (1970)
undergået engennemgribende ændringiproduktionsstrukturen (udvikling
afkooperativer )ogiafsætningsstrukturen (rationalisering ogkoncen­
trationafvirksomheder )iretning modenbedretilpasningtilde-fak­
tiskemarkedsbehov . ,t
Hvadangårdeenkeltevigtige_tobakssorter stegverdensproduktionen i
1979iforholdtildet~TorSgiin3e~Ir~mS3~0»7 pet.forDarkAirCured.
7.2pet.forBurley.5.6pet.forFlueCuredog4.1pet.forSunCured.
Idetdetbemærkes ,atvejrforholdene i1979varyderstgunstige ,varud­
viklingen jEFiforholdtil1978 „
-forDarkAirCuredenstigning på3.3pet.
-forLightA-irCuredenstigning på16.5pet. 1
/'... H :■-forFlueCuredenstigning på52.3pet.
-forSunCuredenstigning på25.2pet.
\ "-forFireCuredenstigning på17.6pet.
(1)SetabelM.10.1 .--M.10.5 .

-74-
3.Selvfors^ningsgrad
Forbrug
Verdensforbruget aftobak iballer var i1979 pS4.88 miot»ogforfør­
ste gang efter 5årvar produktionen (tobak iballer )mindre end forbru­
get.Derfor målagrene anses foratvære afsamme størrelsesorden
som i1977 (ca.700 000t). .
Selvforsyningsgraden iFællesskabet erpåca.26pet.Iforhold til 1978
forblev verdensforbruget i1979 uændret .EF-forbruget (DeNi)ernæsten
stabilt pågrund afbl.a.den økonomiske recession *afgiftsforhøjelserne
ogantitobakskampagnerne .Dererdogvisse tendenser til stigende for­
brug inogle lande såsom Frankrig (+2»7pet.)ogTyskland (+1.7pet.).
Desuden børdetunderstreges *atselv omder ikke har været nogen stig­
ning iverdensforbruget *erstigningen iudviklingslandene ogide
olieproducerende lande gennemsnitlig over 5pet.med spidsværdier på10-
15pet.Opgangen iforbruget af "lette cigaretter "(lavt indhold af
nikotin ogtjære )fortsatte i1979 .ogdet forventes *atvægten isamhan­
delen vil forskydes iretning mod delande *der udfører neutral tobaktilfyldning .IUSAkonstateres der iøvrigt entilbagegang forVirginia
Flue Cured ogenfremgang for blandinger afindført tobak .
4.Samhandel
Udførslen påverdensplan var i1979 på1*37 miot*dvs.ennedgang på
2*3 pet.iforhold tilåret før. -
Det bør iøvrigt bemærkes *atder dels pågrund afnye fremsti llingsmåder *
der medfører *atder anvendes mindre tobak pr.enhed *ogdels pågrund
afprisstigninger (beskatning )oghelbredsmæssige hensyn især iindustri­
landene forventes enforbrugsnedgang ogdermed etmindre behov for
indførsel .Ydermere bør det understreges *atudviklingslandene oglande­
nemed planøkonomi fårstadig større andel iverdenshandelen .
Udførslen fra EFsteg i1979 med ca.26pet.iforhold til 1978 (ca.
29200t)ogindførslen faldt med 12pet.Ca.62pet.afden samlede
indførsel består afVirginia Flue Cured tobak# medens Burley kun udgør 7
pet.Det bør desuden bemærkes *atca.entredjedel indføres til Fælles­
skabet tilnultold eller med præferencetold ihenhold til EF's politik
over forudviklingslandene (GPS ogA VS).Den 1.januar 1980 blev Zimbabwe
(Rhodesia ).dererenafdestørste tobaksproducenter og-eksportører ,
optaget blandt A VS-landene .
Denne politik tilstøtte fortobak ,somerdirekte konkurrencedygtig
over fortobak produceret iFællesskabet *medfører iøvrigt *atder ydes
enstørre støtte under denfælles markedsordning (præmier ogeksportres -
titutioner ). . '

75-
5.Priser
Priserne påverdensmarkedet har varet næsten stabile iforhold tilåret
føn iUSA.der erdet mest repræsentative marked iverden .låfob-
priserne vedudførsel afVirginia Flue Cured ogBurley på4-5 S/kg»
medens priserne påKentucky derimod erfaldet stærkt .
Priserne påorientalske tobakker «somstadig præges afeftervirkningerne
afoverproduktionen iTyrkiet «Grækenland *Bulgarien ogJugoslavien «
fortsatte deres nedadgående tendens tminimumspriserne ved udførsel
faldt ,ogder blev ydet eksportstøtte samt givet lettere adgang til
kredit /ITyrkiet ogGrækenland har man endog destrueret store mængder
aftobak afmindre godkvalitet .Denne situation vilsandsynligvis ikke
ændre sig iløbet afnæste produktionsår .
Med hensyn til situationen iFællesskabet kan det bekræftes «attobaks -
dyrkerne .generelt har opnået målprisen for 1978-høsten .
6.Udsigter , \
iIfølge deforeløbige oplysninger for 1980 vil verdensproduktionen afrå-
tobak stige (+5 pet.)«skønt udbyttet idevigtigste producentlande
fortsat ernæsten normalt .Denne stigning vedrører alle hovedsorterne
med undtagelse afFire Cured «der forventes atfalde med ca.10pet.
For Fællesskabets vedkommende bør det dog understreges «atdestrukturel - ...
levanskeligheder iforbindelse medvisse sorter (især deorientalske
sorter )fortsat vil gøre sig gældende «oggenerelt vilder pågrund af
dedårlige vejrforhold «dererensbetydende med enforsinket udplantning «
ske ennedgang iarealernes størrelse ogdermed iproduktionen .
Med hensyn til deorientalske sorter er5965taf1978-høsten gået til
intervention ,mens skønnene for 1979 ligger påca.8000t.
7.Detrufne foranstaltningers_økonomiske aspekter
Med hensyn til Beneventano .der som bekendt byder påafsætningsvanskelig ­
heder .godkendte Rådet entreårs-omstillingsplan ,som blev anvendt
første gang for 1977-høsten .Denne plan omfattede i1977 1232 ha.i
1978 1623 haogi1979 750 ha.dvs.82pet.afdet samlede høstareal i
1976 (4378 ha).Der erisær blevet foretaget enomstilling til sorterne
Kentucky .Paraguay ogF.Havanna .Detbør understreges ,atdenomstillede
produktion erblevet afsat pånormal vis «selv omder forventedes afsæt­
ningsvanskeligheder for F.Havanna .
I1980 blev der afholdt tre licitationer med henblik på »salg til udfør­
selaftobak «somdetitalienske interventionsorgan låinde med <15014
t).Interventionso'rganerne ligger stadig inde med 27459tafhøsten i
1974 «1975 «1976.1977 og1978 .
/

-76-
Udbetalingerne afeksportrestitutioner har tiden tvivl bidraget til enfortsæt­
telse ogudvidelse afFællesskabets traditionelle afsætningsmarkeder .Imidler­
tidhar den seneste udvikling ideninternationale handel begrænset eksport -
mulighederne påverdensmarkedet .Mens eksporten fra 1975-heaten udgjorde 22690t|
stærkt understøttet afeksportrestitutionerne ,skete deretstadigt stigende fald
i1976 ,1977 og1978tilhenholdsvist 15725t,12885tog9522t.
8*Budget omko stninger
Garantisektionens udgifter tiltobak var2l6tlnio *EREi1978 og225»5 »io.
EREi1979,hvilket henholdsvis er3,0^og2,5^afdesamlede udgifter «Denne
udvikling kanforklares somfølge afsssonmæssige variationer iproduktionen ,
sarligt pågrund affluktationer ienhedsudbyttet .Udgifterne i1980 forventet
atblive 282 mio.ERE.

-77 -
11.FRUGT OG GRØNSAGER
A-FRISK FRUGT OG FRI SKE GRØNSAGER (1)
1.Indledning
I1979 udgjorde produktionen affrisk frugt ogfriske grønsager# herun­
der den del.der var bestemt til forarbejdning .11.9 pet.afværdien af
landbrugets endelige produktion *hvilket stort set var det samme som de
tidligere år:11.9 pet.i1978 og1T»5 pet.i1977 .
Italien ,dertegner sigfor 52pet.afEF-produktionen affrugt og
næsten 45pet.afgrønsagsproduktionen .erlangt denvigtigste produ -
centmedlemsstat .Frankrig ernummer tomed 20pet.affrugtproduktionen
og19pet.afproduktionen afgrønsager ,mens dentredjestørste produ -,
cent erTyskland ,hvad frugt angår (17pet.), ogDet forenede Kongerige ,
når det gælder grønsager (15pet.).
2.Produktion ,,
Med 17.7 miotfaldt EFssalgsproduktion (2)affrugt i1979 med 1.2
pet.iforhold til frugtproduktionen i1978 .ogden Lådermed pågennem­
snittet afdeforegående høstår .Der var udsving ialle medlemsstater ,i
forskellig retning ogafforskellig størrelsesorden .
For devigtigste frugtarter kan følgende bemærkes :
-æblehøsten ,der udgjorde 38pet.affrugtproduktionen .,var i1979 2.6
pet."mindre endåret førs dette fald viste sig ialle medlemsstater ,
bortset fra Belgien .Irland ogDanmark ,hvor der var enstigning ;
-pærehøsten ,(12pet.affrugtproduktionen )udviste ligeledes ennedgang
T~Røsten:~betydelig iItalien ogBelgien ,mindre ideøvrige medlemssta -'
ter.bortset fra Det forenede Kongerige .Frankrig ogDanmark ,hvor
produktionen steg .For Fællesskabet under étvar nedgangen iforhold
til1978 på6.4 pet.i
-ferskengrodukt ionen gik i1979 lidt frem iItalien (+2pet.), menu3vTsti for~FæTleIikabet under étenuforandret høst .
(1)Setabel M.11.1 .-M.11.9 .
'(2)Dererhertale omden biologiske produktion .
/ »
■if

-78-
EFssamlede salgsproduktion afgrønsager udgjorde 24.4 miot»hvilket
erenmindre nedgang (1.1 pet.)iforhold til 1978 .Produktionsfaldet
forekom iTyskland *Italien «Det forenede Kongerige ogDanmark ,medens
høsten var uforandret iFrankrig .IBelgien ogNederlandene varder en
mindre stigning .
Forbrug
Fællesskabets interne forbrug affrugt (1)var i1978/79på24,3 miot,
hvilket erenstigning på8.8 pet.iforhold til 1977/78.
Forgrønsager faldt det1.5pet.iforhold tilåret før oglåpå29.8
mio t.
a)Konsum
Konsum affrugt (friske ogforarbejdede produkter )udgjorde 90pet.,
dvs.langt denstørste del afdetinterne forbrug .
Detårlige gennemsnitsforbrug iEFpr.indbygger var på84.4 kg
(heraf 22.3 kgcitrusfrugter og62.1 kganden frugt ).
Konsum afgrønsager udgjorde 89.2 pet.afdet interne forbrug og
androg påårsbasis 102.1 kgpr.indbygger for Fællesskabet under ét.
Denårlige forskydning for perioden "1973 /74"-"1977 /78"var på-0.2
forfrugt bortset fracitrusfrugter# ogpå0.9forcitrusfrugter og
på0.5 for grønsager .Detdrejer sig ommeget små forskydninger ,der
skønt deikke erlige store ,svarer til deforskydninger ,der konsta
teredes fortilsvarende produkter til forbrug iden samme periode .
b)Foder_og_industriel_anvende^se
Afsætningen tildisse formål ,bl.a .tilindustriel anvendelse til
ikke-konsum .erofte aftilfældig karakter ogvedrører almindeligvis
kun små mængder ,somerlangt mindre end svindet ved markedsføring .
)Herunder frugtkonserves ogfrugtsaft ,men ikke tropisk frugt ogtør
eller tørret frugt .

-79-
,c)Selvforsyningsgrad
Fællesskabets selvforsyningsgrad ersærdeles højfor grønsager#
eftersom den n§ede oppå94,1 pet.i1978/79#forfrisk frugt bortset
fracitrusfrugter var den på77,1 pet.ogforcitrusfrugter på40,6
pet . '
4.Samhandel
I1978/79var den samlede indførseL affrisk frugt til EFpå4.5 miot»
dvs.0.6 pet.mere end året før.
Appelsiner udgjorde med 1.8 miotlangt detvigtigste produkt ,idet ind­
førslen afæbler ,der erdet næstvigtigste .kun omfattede 0.38 miot.
Derudførtes kun godt 0.6 miot,heraf 0.22 tæbler .0.1tcitroner og
0.07 tferskner . ^
Forfriske grønsager androg den samlede indførsel 3.1 miot.dvs.3.9
pet.mindre end i1977/78,mens udførslen ,derfaldt med 6.1 pet.,var
på 1.25miot. *
Samhandelen medfrisk frugt ogfriske grønsager inden for ÉFvarlige­
ledes betydelig :
Selv omden med hensyn tilfrugt mængdemæssigt låunder det.EFindførte
fra tredjelande ,omfattede den dog 3.5 miot.Med 1.09 mioteræbler
detvigtigste produkt efterfulgt afferskner <0.29 miot>.
Samhandelen med grønsager inden for EFomfattede derimod 4.6 miot.dvs.
enmængde ,der næsten var 1.5 gange såstor som indførslen fratredje­
lande .Denne samhandel gik lidt frem iforhold til 1977 /78(7.0pet.),
hvilket erensbetydende med enpositiv årlig forskydning iforhold til
deforegående år. • ' .
5.Priser
a)Falles priser
Deforproduktionsåret 1979/80gældende basispriser ogopkøbspriser
steg såmeget ,atdederaf afledte gennemsnitlige tilbagekøbspriser ,
til hviIkeproducentsammenslutningerne fraderes medlemmer tilbage -
køber devarer ,som ikke finder afsætning ,blev forhøjet med 1.5pet.
foralle produkter iforhold til 1977/78. '
Forproduktionsåret 1980 /81var den gennemsnitlige stigning på6pet.
foralle produkter ,bortset fraspiseæbler ,hvor stigningen var på
5.5 pet.' '
Referencepriserne ,som bestemmer minimumsniveauet for indgangspriser -
neforvisse produkter ,der indføres fratredjelande ,forhøjedes ,
.mellem 19/8/79og1979/80medgennemsnitligt 5pet.foragurker ,
tomater ,spisedruer ,æbler ,pærer ,ferskner ,kirsebær ogblommer .

-80-
Referencepnserne forcitroner ,appelsiner ogmandariner var desamme
somåret før somfølge afdenforbindelse ,der fordisse produkter
findes mellem udviklingen ibasispriser ogopkøbspriser .udviklingen i
gennemtrængningspræmierne ogudviklingen ireferencepriserne (jf.6.c).
Mellem 1979/80og1980/81forhøjedes referencepriserne gennemsnitligt
med4.7pet.undtagen forcitrusfrugter.' hvor stigningen ibasispriserne
ogopkøbspriserne ifuldt omfang komtiludtryk jgennemtrængningspræ -
miernes størrelse . . -
b)Markedspriser
Priserne forfrugt oggrønsager præges afvedvarende ogundertiden meget
store udsving iløbet afåret ogafmærkbare forskelle mellem deenkelte
markeder ogvarepartier . 7
ι '
Enanalyse afoplysningerne for ledeprodukterne iforbindelse medforvalt­
ningen afbasis -ogopkøbspriserne fører pågrundlag afgennemsnitstal -
lene til følgende konstateringer :
i-Æbler (sorten Golden Delicious .kvalitetsklasse I.størrelse 70 mmeller derover ).
Gennemsnitspriserne for høsten 1978 /79låunder indflydelse afenpro- .
duktion .der var ensmule større end gennemsnittet ,påomkring samme
niveau somgennemsnitspriserne iproduktionsåret 1976/77.idet priserne
for høsten 1977/78var temmelig høje .Iproduktionsåret 1979/80udvikle­
deniveauet for gennemsnitsprisen ,selv omdetstort set vardet samme
somfor den foregående høst .sigforskelligt imedlemsstaterne :det
,steg iNederlandene (+18.1 pct.)» iFrankrig (+11.3 pet.)ogi
Belgien (+11.4 pct.)» menfaldt mellem 1og13.3 pet.ideøvrige EF-
lande .Det forenede Kongerige ogDanmark har ikke signifikante note­
ringer fordette produkt .
Demånedsana lyser ,der blev gennemført iløbet afhele produktionsåret ,
viser ,atnoteringerne for æbler iBelgien .Luxembourg ogNederlandene
næsten konstant har ligget under basisprisen .
ITyskland harnoteringerne svinget omkring basisprisen ,hvorimod dei
Italien ogFrankrig hele tiden har ligget meget højt .
-Pærer (forskellige sorter ,kvalitetsklasse I.størrelse 60 mmeller
derover /70 mmeller derover ,afhængigt afperioden ).
Noteringerne i1979/80faldt inæsten alle lande iEF.Det mærkbare
fald .dervarierede fra 19.7 pet.iTyskland til31.0 pet.iDet
forenede Kongerige ,slog ikke igennem iNederlandene ,hvor dernote­
redes enstigning på1.6pet.Irland ogDanmark har ikke signifikante
noteringer fordette produkt .

-81-
Demånedlige analyser viser envisstabilitet inoteringerne .Dehar på
alle EF'smarkeder konstant ligget over basisprisen oghar undertiden
nået samme usædvanlige niveau somåret før.
Ferskner (forskellige sorter ,kvalitetsklasse I#størrelse 51/61 mmeller
5T75 ?min.afhængig afperioden ).
Priserne i1979-sæsonen udviste iforhold til 1978 etfald på2.7 pet .i
Frankrig og16.1 pet.iItaliens det skal bemærkes ,at1978-priserne
undertiden nåede oppådettredobbelte afbasisprisen .Den sæsonbetingede
udvikling kanimidlertid betegnes som normal ,ogdet månedlige gennemsnit
låklart over basisprisen .
Sp^sedruer (forskellige sorter ,kvalitetsklasse I).
Iforhold til høståret før udviste priserne påspisedruer etfald pådet
franske marked med 18.7 pet.IItalien derimod steg produktionsårets
gennemsnitspris med 10.9 pet.iforhold tilåret før. '
Tallene viser dog enpositiv udvikling ,nårbasisprisens størrelse tages
ibetragtning ,for defranske noteringers vedkommende ,hvorimod iItalien
kun sorten "Regina dei Vigneti "iaugust måned opnåede noteringer ,som lå
over basisprisen .Noteringerne for sorten "Régina "har derimod stort set
holdt sig påsamme niveau som basisprisen .
Appelsiner (forskellige sorter ,kvalitetsklasse I.størrelse 67/80).
Priserne faldt i1979 med 10.1 pet.iforhold til priserne året før.
Dagspriserne produktionsåret igennem gavimidlertid ret høje månedlige
gennemsnit ,deralt afhængig afsorten undertiden lå10-15 ECU over
basisprisen .
Mandariner (kvalitetsklasse I.størrelse 54/64 mm).
Denårlige gennemsnitspris påmandariner udviste ennedgang på29.5 pet.
iforhold til 1978 /79.
Demånedlige noteringer svingede ikke kraftigt ,men lånormalt mere end
5-7 ECU over basisprisen .

-82-
-Citroner (kvalitetsklasse I«størrelse 53/62mm).
Denårligegennemsnitspris påcitroneriproduktionsåret 1979/80låpå
sammeniveausomprisenåretfør.hvornoteringerne låhøjtsomfølge
afenproduktionsnedgang .
Prisniveauet varimidlertid fortsathøjt*ogdemånedlige gennemsnit
låiheleproduktionsåret overbasisprisen .
-Blomkål("medblade"eller"studsede "efterperiode «kvalitetsklasse
ITT
Deårligegennemsnitspriser stegkuniBelgien,hvorstigningen i
forholdtil1978/79varpå8.8pet.Ialledeøvrigemedlemsstater
faldtpriserne medfra3til23»6pet.
Heleproduktionsåret varprægetafudsvinginoteringerne fradetene
markedtildetandet >idetdeundertiden låmegethøjtogundertiden
låpåsammeniveausombasisprisen ellerherunder .
-Tomater("runde",kvalitetsklasse I»størrelse 57/67mm).
vIproduktionsåret '1979faldtprisernekraftigt ialleEF-lande »bortset
fraTyskland ,hvordervarenmindreprisstigning iforholdtilåret
før.Detstørstefaldnoteredes iDetforenede kongerige (28.1pet.).
Belgien ogFrankrig (17.5pet.).
Demånedlige analyserviser,atdagspriserne undertiden faldtunder
basisprisen iFrankrig ogItalien,specielt understorproduktionen i
juliogaugust.
-Denundertiden hastigeudvikling idagspriserne ogvirkningerne afde
tiIpasningskoefficienter .deranvendes påprodukter ,somharandre'
karakteristika endledeprodukterne ,giverforklaringen på.hvorfor
visseproduktmængder ikkenåroppåtilbagekøbsprisen ogblivertruk­
kettilbageframarkedet afproducentsammenslutningerne ,selvom
gennemsnitsnote ringerneforledeproduktet liggeroverbasisprisen .
c)Verdensmarkedspn ser-
Eftersomfrugtoggrønsager erletfordærvelige produkter ,skerprisdan-
nelsenmereellermindreseparat pådevigtigste markeder .Dereksiste­
rerretbesetikkenogetverdensmarked ogdermedingenverdensmarkeds -
priserfordisseprodukter .

-83-
d)Forbrugerpriser
Deterikke muligt atfastslå enforbrugerpris for deforskellige
slags frugt oggrønsager pågrund afdet store antal sorter «kvali-
tetsklasser ogstørrelser ogdestore detailprisforskelle «der findes
forétogsamme produkt .
6.Udsigter
Grønsagsproduktionen erensmidig produktion «derhurtigt kantilpasses
behovet ,hvilket skyldes flere faktorer :defleste grønsager ersåledes
etårige «såafgrøderne hurtigt følger efter hinanden «ogdet erofte
muligt «atbeskytte kulturerne vedhjalp affaste eller midlertidige
anlæg .
Ibetragtning afden store stabilitet «der har kendetegnet desenere års
grønsagsproduktion «kan der næppe forventes større andringer iden nær­
meste fremtid .
Enanalyse afudviklingen ifrugtproduktionen over enrelativ lang
periode viser ligeledes envisstabilitet «hvilket ikke forhindrer «at
der kan ske store udsving fra det ene årtil det andet «som det f.eks .
tvartilfældet med 1977 /78-høsten .
7.De_trufne_foranstaltningers_økonomiske_aspekter
a)Foranstaltninger j/ed_indførse logudførsel
i)Udligningsafgifter vedindførsel
Ihøståret 1979/80blev der indført udligningsafgifter ved indfør­
sel affølgende produkter :
agurker med oprindelse iSpanien «Grækenland ogRumaniens
tomater med oprindelse iMarokko «Rumænien «Bulgarien «Spanien «
Israel ogAlbanien «
ferskner med oprindelse iGrækenlands
visse æblesorter medoprindelse iSpanien ogJugoslavien !
pærer med oprindelse iSpaniens ■
spisedruer medoprindelse iGrækanlandi
visse blommesorter med oprindelse iSpanien «Rumænien ogJugo­
slaviens
visse appelsinsorter med oprindelse iGrækenlands
citroner med oprindelse iUruguay .
Disse foranstaltninger «hvoraf nogle kun var gældende ikort tid «
bevirkede enstigning inoteringerne for deindførte produkter
efter ennedgang ieller endog fuldstandig standsning afforsen­
delserne til EF.

-84-
ii) Eksport rest itutioner
Der blev iproduktionsåret 1979/80fastsat restitutioner for
friske søde appelsiner «friske mandariner# friske citroner «spi-
sedruer ,valnødder med skal *mandler uden skal «hasselnødder uden
skal «ferskner «spiseæbler ogtomater .
Disse restitutioner «dervarierer altefter produktet ognormalt
kun udgør etlille beløb «blev kunfastsat for debestemmelses­
steder «hvor der var enreel eksportmulighed «ogkun såfremt
vanskeligheder iforbindelse medeksportmønsteret gjorde dette
berettiget .
iii>Beskyttelsesforanstaltninger
Der blev vedtaget beskyttelsesforanstaltninger over for hvidløg
medoprindelse iSpanien «hvorved overgang tilfri omsætning
suspenderedes fuldstændigt iFrankrig mellem den 24.november og
den 31.december 1979 ogderpå delvis mellem den 1.januar ogden
31.marts 1980 .Endvidere blev «stadig iFrankrig «overgangen til
fri omsætning aftomater med oprindelse iSpanien ogMarokko
suspenderet for den 14.maj 1980 .
- »
iiii )ffbler fra_den sydlige halvkugle
Ibetragtning afden forventede udførsel fra landene påden syd­
lige halvkugle ogprisudviklingen for fællesskabsvarer «har det
ikke været nødvendigt atanmode disse -leverandørlande omattil­
passe deres program forudførsel iperioden marts-august 1980 .
b)Mængder tilbagekøbt _fra_mar kedet -
Iproduktionsåret 1979/80var interventionerne større end i1978/79med
hensyn til æbler ,pærer ,ferskner ogtomater jfor deøvrige produkter
var demindre .
Afæbler tilbagekøbtes der 468 000t,dvs.6,81 pet.afproduktionen .I
NedirTSndene vartilbagekøbene størst (118 000t)»også selv omBelgien
iforhold til høstens størrelse nåede oppåethøjere procenttal (22,0
pet.af70000t).
Med hensyn tilcitrusfrugter nåede tilbagekøbene alene iItalien oppå
676tappel siner~og~T8 00(5~t mandariner ,dvs.henholdsvis 0,04 pet.og
5,35 pet.afdenitalienske produktion afdisse produkter .

-85 *•
Tilbagekøbene afferskner «aer var på57000t,som næsten udelukkende
blev opkøbt iItalTenT omfatter kun3,66 pet.afEF's produktion .
Med hensyn til deøvrige produkter var tilbagekøbene iprocent afpro­
duktionen endnu lavere :2,58 pet.for blomkål ,2,55 pet.for pærer og
.3.36 pet.fortomater .Forspisedruer ir~35r ~ikke noteret tilBigeRøb .
c)Foranstaltninger_ti l_f£emme_af afsætningen afEF's citrusfrugter
Foranstaltninger_ti l_fremme_af_forarbejdningen af_appelsiner
Foranstaltninger_tU_f remme af_afsætningen afprodukter forarbejdetpiEaiTI~a?_cjjt roner ~
Deudviklingsti Iskud ("gennemtrængningspræmier "),der blev indført med
henblik påatfremme afsætningen afEF-producerede citrusfrugter ,blev
forproduktionsåret 1979/80fastsat somfølger :
10,91 ECU/100 kgnetto forappelsiner afsorterne Moro ,Tarocco ,Ovale
calabrese .Belladonna ,Navel ogValencia late
9,36 ECU/100 kgnetto forappelsiner afsorten Sanguinello
6,16 ECU/100 kgnetto forappelsiner afsorterne Sanguigno ogBiondo
Comune
9,36 ECU/100 kgnetto for mandariner
« •5,46 ECU/100 kgnetto for clementiner
6,68 ECU/100 kgnetto forcitroner .
Iforhold til 1978 /79blev udligningstilskudene forhøjet med den samme
procentdel sombasis -ogopkøbspriserne fordisse produkter ,dvs.1,5
pet .
Rådets forordning (EØF)nr.2601/69af18.december 1969 omsærlige
foranstaltninger med henblik*på atfremme muligheden forforarbejdning
afvisse appelsinsorter medførte iproduktionsåret 1979/80,atdemini­
mumspriser ,som deforarbejdende virksomheder skal betale til appelsin -
producenterne ,ogdetudligningstilskud ,som deforarbejdende virksom­
heder kan opnå ,blev fastsat som følger :

-86-
ProduktMinimumspris iECU
pr.100 kgnettoUdligningstilskud i
ECU pr.100 kgnetto
«·
Appelsiner afsorten
Biondo Comune
klasse ï 10.28 6.89
klasse II 8.45 5.06
klasse III el.blandet 6.65 3.26
Appelsiner afklasse III
el.blandet afsorten
Moro ogTarocco
Sangui neIlo
Sanguigno13.12
.12.17
10.299.73
8.78
6.90
' ι
Foranstaltninger til fremme afafsætningen afprodukter forarbejdet på
basis afcitroner ,der var gældende forførste gang iproduktionsåret
1977/78.gjorde det endvidere muligt for 1979/80atfastsætte minimums -
prisen .som deforarbejdende virksomheder skal betale citronproducenter -
ne.til 12.58 ECU/100 kgnetto ,ogudligningstilskuddet ,som virksomhe­
derne kan opnå .til 8.03 ECU/100 kgnetto .
d)Prisernes ensartethed
Der har ikke været fastsat monetære udligningsbeløb forfrisk frugt og
friske grønsager .
e)Budgetterede_udçjrfter
Garantisektionens udgifter tilfrisk frugt ogfriske grønsager androg
151.5 mio ERE i1979 Jdeerforeløbigt opgjort til 200.0 mio ERE i1980
oganslås til243.9 mio EREi1981 ibeløbene repræsenterer henholdsvis
1.6pet..1.9 pet.og1.9pet.afgarantisektionens samlede udgifter .
Det samlede beløb på200 mio EREfordeler sig med 45.0 mio EREtil
restitutioner og155.0 mio EREtil interventioner .
;

-87-
11B-PRODUKTERFORARBEJD ETPSBASISAFFRUGTOGGRØNSAGER
1.Indledning
Mellem1978og1979varderfølgende produktionsudvikling forforar­
bejdedefrugt-oggrønsagsprodukter : *
<1000t)
:Produkter forarbejdet påbasisaf:1978 :1979
:GRØNSAGER :4745(*):5177(*)i
;FRUGT ;2791 ;2846 ;
(*)herunder tomatkonserves ^
^EF-produkt ionenafvissekonkurrencefølsomme varervarsomfølger:
a)produktionen aftomatkoncentrat stegfra296000t(1)i1978til
432000ti1979»dvs.enstigning på45pet.\
b)produktionen afheleflåedetomaterstegogså#fra873000t(1)i
1978til1223000ti1979»dvs.enstigning på40pet.
c)produktionen aftomatsaft (pos.20.07iFTT)stegfra35000ti
1978til87000ti1979.dvs.enstigning på54pet.
d)produktionen af-svampekonserves stegmellem1978og1979#idetder
blevfremstillet henholdsvis 177000tog197000t(+11pet.)
e)produktionen afferskenkonserves stegfra96000ti1978til
160000ti1979»dvs.enstigning på66pet.
f)produktionen afappelsinsaft iItalienstegmed-50pct.»fra60000
ti1978til90000ti1979.Produktionen afcitronsaft udviste
ogsåfortsatstigning (fra38000ti1978til53000ti1979»
dvs.+39pet.)./
(1)Talletkorrigeret iforholdtilforegående rapport.

-88-
Forbrug_og_samhandel
Dengenerelle situation isamhandelen indenfordennesektorfremgåraf
nedenstående tabeller :
1978
INDFØRSEL UDFØRSEL :
t :MioERE t MioERE:
IALT
IndenforEF
Tredjelande4120000:2674.500
1912000:1280.300
2100000:1396.2002791400
2537500
4339001974.000 :
1620.000 :
'305.000 :
1979
NINDFØRSEL•
UDFØRSEL :
t MioERE t.* MioERE:
IALT
IndenforEF
Tredjelande4350000
2190000
21600002910.000
1469.000
1441.0002670000
2200000
4700001737.000i
1407.000 :
330.000 :
De.disponible mængderaftomatkoncentrat ogflåedetomaterstegmed35#5
pet.mellem1978og1979.Detteskyldeshovedsagelig enproduktionsstig -
ning.
Demængdertomatkoncentrat *dererdisponibletilkonsum »ogsomi1978
låpå376000t.udgjorde 380000ti1979.
Indførslen faldtfortsatiforholdtil1978-indførslen (fra93000ti
1978til50000ti1979).Udførslen vistederimod enbetydelig stigning
(82500ti1978og110000ti1979).
Samhandelen indenforFællesskabet stegogsåbetydeligt :fra80000ti
1978til100000ti1979. y
Indførslen afflåedetomaterfaldtbetydeligt iforholdtiltalletfor
1978:fra61000ttil40000ti1979.Derimodvarderenmærkbar
opgangiudførslen :fra44000ti1978til74000ti1979.Mængdernetilkonsumstegfra863000ti1978til1120000ti1979.Ogsåsamhan­
delenindenforEFstegkraftigt (fra156000ti1978til289000ti
1979).
Medhensyntiltomatsaft varderkunringeændringer iindførsel og
udførselfra1978og1979.

-89-
Indførslen afferskenkonserves steg :fra 107 000ti1978 til 150 000t
i1979 .Udførslen varfortsat meget beskeden .r
Mængderne afsvampekonserves til konsum forblev stort set konstant :
"210 000ti1978 og212 000ti1979 .Indførslen faldt fra 46000ti
1978 til 33000ti1979 }der var også tale omnedgang iudførslen .
3.PMser v.'- f 1. '
Verdensmarkedspriserne fortomatprodukter «især koncentrater ogflåede
tomater *forblev forholdsvis konstante iabsolut værdi .hviIket ibe­
tragtning afenvisinflation betyder ennedgang ifaste priser .
/Forsåvidt angår svampekonserves fortsatte prisnedgangen påverdensmar­
kedet i1979 .Denne nedgang ,der kan indvirke påEF-markedet ,foranle­
digede «atder blev vedtaget beskyttelsesforanstaltninger ved indførsel
fra maj 1978 .
Generelt set harprisniveauet for deøvrige produkter iEFikke givet
anledning til vanskeligheder .
4.Udsigter ,
Produktionen aftomatprodukter vil sandsynligvis blive mindre i1980 end
i1979 eller højst afsamme størrelsesorden .Producent støtteordningen
for tomatprodukter ,ferskner isukkerlage «svesker ogparer haropfyldt
sit formål «nemlig atstyrke forholdene for EF-produkterne .
Debeskyttelsesforanstaltninger «der islutningen afmaj 1978 blev
truffet for svampekonserves «erfortsat ikraft «undtagen over for de
leverandørlande «der harforpligtet sigtil atbegrænse udførslen til
Fællesskabet .
5.Budgetterede udgifter •V ''"
Garantisektionens udgifter til forarbejdede frugter oggrønsager udgjor-'
de30,6 mio ECU i1978 «deerforeløbig opgjort til 290,9 mio ECU i1979
oganslås til 459 mio ECU i1980 ,dvs.henholdsvis 0,35 ,2,7 og4,0pet.
afgarantisektionens samlede udgifter .
6.Fra 1.januar 1981 vil Grækenlands tiltrædelse afFællesskabet ibetyde -,
ligt omfang kunne ændre ovenstående tal.Forsåvidt angår produkter
\forarbejdet påbasis affrugt oggrønsager erdetvigtigste produkt i
Grækenland tomatkoncent rat «.hvoraf produktionen i1978 var på172 000t
ogi1979 på180 000t«efterfulgt afferskner isukkerlage ,hvor produk­
tionen var på130 000ti1978 og1979 .Den græske produktion afflåede
tomater ogappelsinsaft var påhenholdsvis 26000tog26500ti 1978
ogpåhenholdsvis 30000tog31000ti1979 .
Grækenlands samhandel medtredjelande udgjorde for såvidt angår tomat -
koncentrat 65000ti1978 og38000ti1979 .ogfor såvidt angår
appelsinsaft 31000ti1978 og27500ti1979 .
Produktionsprognoserne iGrækenland for 1980 tyder påenstigning for så
vidt angår tomat koncentrat ogferskner isukkerlage .
I

-90-
11C.LEVENDE PLANT ER06BLOMSTER DYR KNI NGE NS PRODUKTER .
Kommissionen råder ikke over tilstrækkelige oplysninger tilatkunne
vurdere udviklingen iproduktionskapaciteten ogiselve produktionen i
det forløbne år.
Hvad produktionen angår ,fremgår detklart »atdererudfoldet store
bestræ5eTier~for~at overvinde problemerne iforbindelse med destigen­
deenergiomkostninger .Det erkommet til udtryk iandrede metoder for
opvarmning ogisolation afvæksthusene *med tilhørende store kapitalin -
vesteringer .eller der eranvendt andre fremgangsmåder somf.eks .
midlertidig stilstand idriften afvisse væksthuse eller væksthusud -
nyttelse .tværtimod mere itensiv drift .Detosidstnævnte foranstalt­
ninger harhaft indbyrdes modstridende indvirkninger påproduktionen .
Endelig kandet nævnes ,atderersket envægtforskydning modarter ,
der ermindre varmekrævende .
Andre sektorer ,f.eks .blomsterløg ogplanteskoleprodukter ,der i
mindre grad erafhængige afenergiomkostningerne ,ertil gengæld
blevet påvirket afvejrforholdene ,hvis indflydelse ikke kan gøres op
ital.dadetdrejer sig omflerårige kulturer ,ogfølgerne gørsig
således gældende -over flere år.
Handelen mellem medlemsstaterne steg 12.3 pet.i1979 iindførslen fra
tredjilinde steg 56.2 pet.isamme tidsrum ogudførslen tiltredjelan­
de6.7 pet.Værdien afudførslen (310 mio ECU)oversteg værdien af
indførslen (289 mio ECU).

-91-
12.HUMLE (1)
I1979 producerede Fællesskabets 6701producenter 38pet.afverdenspro -
duktionen afhumle# dvs.44800t.Afdisse producenter var 6112tilslut­
tet godkendte producentsammenslutninger .Høsten iFællesskabet låca.5
pet.over høsten i1978 tiltrods for ennedgang idet dyrkede areal (i
1979 24658 ha.dvs.2pet.mindre end i1978).Fordelingen afproduktionen
mellem sorter medstort indhold afalfasyre ogdearomatiske sorter var
henholdsvis 47pet.og50pet.Ci1971 vardisse procentsatser 29og70).
Det bør bemærkes ,atmedens efterspørgslen efter øliverden fortsat stiger
med 3pet.omåret .steg ølproduktionen iFællesskabet lidt over 1pet.i
1979 .Enbeskeden vækst iefterspørgslen efter humle (1»8pet.)p§verdens­
plan erfortsat enkendsgerning ,men den vedrører især udviklingslandene og '
statshandelslandene .Med hensyn til Fællesskabet falder efterspørgslen
efter humle fortsat svagt pågrund afenforbedret teknik påbryggerierne
ogentendens tilatforetrække ekstrakter ogpulvere frem for humleknopper
som følge afden lettere oplagring oganvendelse .
Selvom Fælleskabet stadigvæk erverdens største eksportør med enudførsel
påca.18000t.dvs .samme mængde som i1978 .indførte det i1979 8-100t.
dvs .2,5 pet.mere end i1978 .Humleprodukternes andel (pulvere ogekstrak­
ter)iFællesskabets udførsel stiger fortsat .
Degunstige virkninger afdemarkedsregulerende foranstaltninger ,der er
blevet gennemført iFællesskabet siden 1978 .holdt sig i1979 .Priserne i
forhåndskontrakterne forblev stabi le.medens priserne pådetfrie marked
fortsat steg .fordi verdensproduktionen i1979 var lavere end den mængde ,
bryggerierne opkøbte (underskud på1.8 pet.),hvilket iøvrigt vil resul­
tere ienmindre nedgang ilagrene .
Forbudet modattilså nyearealer ,der var enintegrerende del aftilskyn­
delsen til denomstrukturering ogomstilling ,derfor enstor dels vedkom­
mende erårsagen tilstabi liseringen affællesskabsmarkedet inden for deto
seneste år (dvs.2414 hai1978 og1979).blev ophævet i-slutningen af
1979 .
Denne stabilitet påmarkedet har formindsket udgifterne for EUGFL til
humlesektoren betydeligt (5.6 mio ECU i1979 mod 10mio ECU i1978).
Grækenlands selvforsyningsgrad med hensyn til humle erpåca.20pet.,og ,
produktionsarealet erpå55ha:Grækenlands tiltrædelse forventes ihvert
fald ikke iden nærmeste fremtid atfånogen indvirkning påmarkedssitua -
tionen . ,

-92-
13.MÆLK OG MEJERIPRODUKTER (1)
1.Produkt i^on_og_anveride lseafmælk :
a)Bestanden afmalkekøer 1EFharværet usædvanlig stabil medfåudsving
omkring etsamlet antal på25miostk.igennem enrække år# ogdettetiltrods forrethurtige ændringer istrukturen imalkekvægbruget .
Der har været enmindre stigning iantallet siden 1976# men det fore­
kommer sandsynligt #atdenne udvikling har kulmineret ogatantallet
nuerstabilt .I1979 faldt antallet# således atder ved udgangen af
året var-0,2pet.# dvs.42000 køer færre end vedårets begyndelse .
Det økonomiske tiIbages lagharhaft envigtig indflydelse påmalke -
kvægbruget# særlig imedlemsstater med højinflation .Ordningerne for
ikke-markedsføring afmælk ogomstilling afmalkekvægsbesætninger har
imidlertid stadig kunvist ringe tegn påetegentlig bidrag tilat
nedbringe overskudsproduktionen afmejeriprodukter iFællesskabet .I
deførste otte måneder af1980 blev der godkendt ansøgninger ihenhold
tildisse ordninger vedrørende 300 000 malkekøer# hvilket giver .
etsamlet antal på1#3 mio køer siden indførelsen afordningerne i
juli 1977 .Fristen for indgivelse afansøgning vedrørende ordningen
.for ikke-markedsføring afmælk var den 15.september 1980# ogfor
ordningen vedrørende omstilling erfristen udgangen afmejeriåret
1980 /81med mulighed for enyderligere forlængelse .
b)Udviklingen imælkeydelse pr.malkekø erfortsat detvigtigste afgø­
rende element ivæksten imælkeproduktionen .I1979 steg den gennem­
snitlige årlige ydelse pr.malkeko til 4040 kg# dvs.knap 1pet.
Denne relativ beskedne stigning iydelsen skal imidlertid ses i
forbindelse med denkraftige stigning på4.2 pet.i1978 .Det ser dog
udtil# atydelsen idemedlemsstater# der har højtydende køer «
særlig Nederlandene# Det forenede Kongerige ogDanmark# erblevet
stabiliseret midlertidigt .Hovedvækst impulsen synes atfindes i
medlemsstater med lavereydende malkekøer -Frankrig (især Bretagne )
ogItalien .Produktionen erogså ikraftig stigning iSydtyskland .
Dereruden tvivl etbetydeligt potentiel forstigende ydelse ihele
: Fællesskabet# således attendensen tiloverproduktion sandsynligvis
stadig vil væretilstede inogle år.EF's mælkeproduktion i1979 var
2pet.højere end i1978# ogstigningen i1980 vilsandsynligvis
blive noget større . .
(1)Setabel M.13.1 .-M.13.18 .

93-
c)Landbrugerne sælger fortsat enefterhånden større del afmælkeproduk­
tionen til mejerierne tilfremstilling afmælk ogmejeriprodukter .
1979 var ingen undtagelse «idet landbrugernes mælkeleverancer til
mejerierne steg med 2«8pet.Undtagelsesvis blev destigende leve­
rancer ikke anvendt til enstørre produktion afinterventionsproduk -
terne smør ogskummetmælkspulver .Verdensmarkedet for mejeriprodukter
voksede hurtigt i1979 »ogsom følge heraf voksede EF's produktion af
ost «sødmælkspulver «kasein ogkondenseret mælk betydeligt forat
imødekomme denne efterspørgsel .Pågrund afden gunstige markedssitua -
tion !den mindre produktion ogdesærlige afsætningsforanstaltninger
blev interventionslagrene afskummetmælkspulver reduceret ved udgan­
gen af1979 til 227 000t«hvorimod smørlagrene (inklusive destøt­
tede private lagre )var 46000tmindre end i1978 .
2.Prod uktion ogforbrug af_meje riprodukter ,
a)Konsummælk
I1979 var produktionen ogsalget affrisk mælk ifortsat stigning
med 1.5 pet.undtagen iDet forenede Kongerige ,hvor forbruget af
konsummælk igen var faldende .Tendensen til forarbejdning affriske
mælkeprodukter erfortsat .DereriEFsåledes større salg afproduk­
ter fremsti Ilet afUHT-sødmælk ogmindre salg afprodukter påbasis
afpasteuriseret mælk .Langtidsholdbar yoghurt erstatter istadig
højere grad frisk yoghurt .Eftersom salget afførstnævnte produkter
giver færre praktiske problemer «synes forbrugerne ataffinde sig med
den ringere kvalitet afdisse produkter «dertilbydes affabrikker og
butikker . 1 ~ .
Den vedvarende reducering afdet gennemsnitlige fedtindhold iproduk­
terfremstillet afkonsummælk vileventuelt ophøre «måske som følge
afenændret holdning hos forbrugerne med hensyn til mælkefedt .
Stigningen iyoghurtsalget ideforegående årerikke fortsat .Fløde -
forbruget i1979 låover tidligere års niveau .Produkter fremstillet
afkonsummælk såsom chokolademælk «blandingsdrikke osv.har været i
kraftig stigning «delvis som følge afskolemælksprogrammet .
b)Smør
Smørproduktionen voksede kun med 15000ti1979 sammenlignet med en
stigning på150 000ti1978 .Samtidig steg det samlede forbrug iEF <
med 50000t«hovedsagelig som følge afsalg til særpriser .Men
,uligevægten påsmørmarkedet fortsætter somfølge aftilskyndelsen til
øget produktion ogden vedvarende tendens til faldende forbrug .Ved
specielle afsætningsforanstaltninger åbnes der mulighed foratsælge
smør til stærkt nedsatte priser iEF«ogdenstore udførsel til
verdensmarkedspriser ogsom fødevarehjælp udgør ligeledes envis
aflastning .Lagrene erderfor fortsat faldende .Ved udgangen af

-94-
september 1979 var deoffentlige ogprivate lagre forførste gang nået
oppåover 600 000t«hvorimod deved udgangen af1980 kunvil være på
270 000 t.
I1980 voksede udførslen afsmør og.alle andre mejeriprodukter ,ogsmør-
produktionen vilfalde forførste gang med ca.2pet.Ibetragtning af
denne nyesituation gentages den meget bekostelige aktion med såkaldt
julesmør ikke i1980 .
Detbørheller ikke glemmes .atEF'ssmørbalance omfatter indført smør
fra New Zealand ,der i1979 udgjorde 118 000togi1980 ca.95000t.
c)Skummetmælkspulver . ,
Produktionen afskummetmælkspulver afhænger af.hvor meget mælk der
anvendes i.andre mejeriprodukter ,ogisær af.hvormeget skummetmælk der
udnyttes som foder iflydende form eller forarbejdes tilost ogkasein .
I1979 nåede produktionen oppå2.1 miot(2.2 mioti1978).I1980 *
forventes der enlille produktionsnedgang på2pet.,eftersom den dispo­
nible skummetmælk istørre omfang anvendes til andre formål .
Fabrikationen afskummetmælkspulver erlangt større end demængder ,som
efterspørgslen til markedspriser repræsenterer .Kun ca.10pet.afdet
fremstillede pulver afsættes iEFtil denfastsatte pris .65pet.sælges
som foder ,idet prisen reduceres med 50pet.,når det anvendes til -
opfedning afkalve ,mens 25pet.blev solgt med en90pet.prisnedsæt­
telse som foder til svin ogfjerkræ f1979 .
I1980 fortsatte alle foranstaltningerne -undtagen salg afskummet­
mælkspulver til foder til svin ogfjerkræ -omend til lavere støtte -
niveauer .således atder ved udgangen afåret vil være ca.200 000tpå
offentlige lagre .
d)Ost
EF'sproduktion ogforbrug afoststeg ^i1979 med henholdsvis ca.5og3
pet .Denne tendens ,der har kunnet iagttages iflere år.synes også at
være fortsat i1980 .Dette skyldes ,atudbudet til stadighed forbedres
såvel med hensyn tilkvalitet sompræsentation ,ogatostefabrikanterne
samtidig fører enaktiv afsætningspolitik ihele EF.
Endvidere forarbejdes der mere mælk tilost i'EFsomfølge afenstigen­
deefterspørgsel påverdensmarkedet .

4-95-
e)S0dmslkspulver
Idesenere årerproduktionen afsødmælkspulver steget «hvilket
hovedsagelig skyldes eksportudviklingen .I1979 varproduktionen igen
ca.10pet.større end i1978 .Forbruget iEFharimidlertid værét
uændret .Ændringerne idenne sektor vilfortsat først ogfremmest '
afhænge afefterspørgslen påverdensmarkedet .Også i1980 vil der
kunne noteres øget afsætning takket vare forbedrede eksportmuligheder
f)Kondenseret malk
Trods enfaldende efterspørgsel iEFsteg produktionen ensmule i.
1979 itakt med eksportmulighederne .Forbruget iEFerikke vokset i
mange år*Det ser således udtil.atdette marked tiltrods for »at ^
denøverste grænse forafsætningsmulighederne iEFernået .stadig
har vækstmuligheder påeksportmarkederne .
g)Kasien
IEFkanfremstillingen afkasein ogkaseinater kunopretholdes ved «
-atderstiIles betydelige offentlige midler til rådighed ,idet import
tolden for devigtigste toldpositioners vedkommende erbundet pået
meget lavt niveau iGATT .I1979 kunne fabrikanterne iEFimidlertid
1ibetydeligt omfang øgederes markedsandel påverdensmarkedet .Denne
udvikling erfortsat i1980 .selv omstørrelsen afdenstøtte ,der
betales for skummetmælk ,der forarbejdes til kasein ogkaseinater .er
blevet reduceret betydeligt .
Situationen_på_verdensmarkedet . . .
Udvik L_ingen_i den_internat lona l_e_hande L^_og_produkt ion
Mælkeproduktion og-politik - t
Som helhed betragtet erder kun sket enbegrænset ændring iantallet af
malkekøer iverden i1979 sammenlignet med denretkraftige forøgelse i
1978 .Dogerhovedtendenserne fortsat ,dvs.vedvarende nedgang iNord-
amerika ogAustralasien .stabilitet iVesteuropa ogstigning iØsteuropa
Iløbet af1979 ændrede tendensen sig ensmule såvel iUSA som iEF.
idet faldet iantallet afkøer iUSA blev bremset ogudviste enstigning
i1980 .Antallet afkøer iEFudviste påden anden side ,enbegyndende
tilbagegang .Ibegge tilfælde synes denne udvikling atbære etresultat
afhovedlinjerne idisse landes prispolitik .IUSA har mælkepriserne
holdt rimelig takt med inflationen .IEFharpriserne derimod generelt
haltet efter inflationen .Mælkeproduktionen iEFhar endvidere været
under indflydelse afandre foranstaltninger tilfjernelse afoverskud .

-96-
Tal vedrørende mælkeproduktionen iverden harImidlertid igen klart vist#
hvor vigtig enrolle ydelsen pr.malkeko spiller .Trods etøget antal køer
iUSSR i1979 faldt mælkeleverancerne således med mere end 2pet.«fordi
mælkeydelsen pr.kofaldt med 3pet.sammenlignet med 1978 .Iførste halvår
af1980 blev denne udvikling endnu mere udpræget «eftersom mælkeydelsen i
USSR faldt med mere end 5pet.ogmælkeleverancerne med mere end 4pet.
sammenlignet med samme periode i1979 . ^
IUSA steg den gennemsnitlige mælkeydelse pr.koi1979 med 2pet.og
mælkeproduktionen med 1«4pet.«hvilket afspejler enmindre tilbagegang i
antallet afkøer .Iførste halvdel af1980 voksede mælkeproduktionen iUSA
imidlertid med 3#8 pet.«hvoraf kun0,7 var enfølge afenstigning i
antallet afkøer »mens 3pet.skyldtes enstigning iydelsen .
ICanada voksede mælkeleverancerne i1979 med 0»4 pet.«hvorimod antallet
aficøer~var ikraftig tilbagegang .Dengennemsnitlige vækst iydelsen udgør
derfor ca.4-5 pet.«ogdenne meget høje vækstrate erfortsat igennem
første halvdel af1980 . - -
IAustralien voksede mælkeproduktionen i1979 imod alle forventninger med
1»9pct.~Denne stigning varfuldstændig uventet «fordi antallet afmalke­
køer var faldet med 7«2 pet.Den gennemsnitlige ydelse pr.køvoksede
således med mere end 9pet.!I1980 harantallet afkøer imidlertid været i
fortsat tilbagegang .Dette har sammen med tørken betydet etfald imælke-
ydelsen ogdermed mælkeproduktionen .
Mælkeproduktionen iNew Zealand erhovedsagelig afhængig afydelsesfaktoren
(dvs.vejret )«,daantiTTit'if'malkekøer .der dogerimindre tilbagegang «
kunvarierer ca.0»5pet.omåret .Mælkeproduktionen voksede således i1979
med3,7pet .sammenlignet med 1978 «ogden gennemsnitlige mælkeydelse pr.
kosteg med mere end 4pet.For 1980 som helhed forventes der endnu en
stigning påmindst 2-3 pet.
Det samlede antal køer iVesteuropa (15lande )forblev uændret i1979 «men
mælkeleverancerne -ogmæIKey3eTsen -voksede med mere end 2pet.Idisse
lande har'væksten imælkeydelsen holdt sig igennem første halvdel af1980 .,
Alt ialtermælkeproduktionen iverden i1979 steget med under 1pet.
Sammenlignet med 1978 .Dette erkun ..halvt såmeget som i1978 «ogdet ■
skyldes hovedsagelig faldet imælkeproduktionen iUSSR .Deterdogklart «
atmælkeproduktionen iverden i1980 vil vokse hurtigere end i1979til
trods for defortsatte vanskeligheder bl.a .iUSSR ogAustralien .

-97-
Idet følgende gives der enrække yderligere oplysninger omandringer i -
politikken inden for.mælke -ogmejerisektoren i1979/80:
IUSAerstøtteprisniveauet for mælk steget med 39pet.over desidste 3
år7 ogden samlede gennemsnitlige mælkepris *derbetales tilproducenterne
i1980 .vil sandsynligvis være ca.10pet.højere ,end i1979 .Støtteprisen
for mælk afforarbejdningskvalitet blev med virkning fra 1.april 1980 hævet
med 7,6 pet.til 12.07 USD/100 Ibs mælk .og.med endnu 6»0 pet.til 12.80
USD/100 Ibs ioktober 1980 .Pågrund afdetstørre udbud af-oksekød ogde
stagnerende oksekødspri ser inddrages der efterhånden flere køer imælkepro­
duktionen .Endvidere erforholdet pris:foder fortsat meget gunstigt ,ogden
deraf følgende stigning imælkeproduktionen i1980 kan nåoppåsåmeget
som 3-4 pet.sammenlignet med 1979 .Samtidig ,især iførste halvdel af
1980 ,begyndte afsætningen afmælk ogmejeriprodukter gennem handlende at
falde .Dette fald .somisær harberørt smør .flydende produkter ogameri­
kansk ost.efterfulgte enlang vækstperiode .Desammenlagte virkninger af
udviklingen iproduktionen ogforbrug harderfor til følge ,atUSA's -inter -
ventionslagre afsmør .ost ogskummetmælkepulver vokser .Idenne forbindet -/
seerderopstået problemer med hensyn til afsætningsomkostningerne på
budgettet formejerisektoren .
1Canada blev mælkepriserne til producenterne hævet itre omgange med ialt
1l75~pct .framejeriåret 1979/80til 1980/81.Endvidere kanpriserne regu­
leres ,såsnart omkostningsformelen viser enændring påover 2pet.,idet
der dog ikke kan foretages mere end toreguleringer ietmejeriår .Med
baggrund ienstrækere efterspørgsel ogetbehov forstørre udbud omvinte­
renblev denationale mælkekvoter førhøjet med 2pet.ijanuar 1980 .Rege­
ringen harimidlertid tilladt enforøgelse af "eksportkvoten "påyderligere
2pet.(sidste år3pet.)afbasiskvoten .Denne eksportkvota ,der pålægges
normal kvotaafgift ,giver mulighed foratproducere mere mælk .uden afder
pålægges afgifter for leverancer udover kvoterne ,såfremt mælken udføres i
form afvisse produkter til visse markeder .Princippét omproducenternes
ansvar for omkostningerne iforbindelse med enhver særproduktion til udfør­
sel ogfor afhændelse afsamtlige overskudsprodukter erigen blevet stad­
fæstet .Forbundsregeringen vil kun være ansvarlig for underskud påeksport -
kontoen somfølge afstørre uforudsete ændringer iverdensmarkedssituatio -
nen.Det reklameprogram ,som blev iværksat i1975/76.ogsomfinansieres i
fællesskab afproducenterne ogregeringen ,har været ensucces .Etnyt
budget på1.5 miodollars for 1980/81til mejeriprodukt -ogmarkedsanalyse
erblevet godkendt ..Denkraftige stigning iCanadas mælkeproduktion i1980
harbl.a .givet sig udslag ientiIsvarende stigning iproduktionen afost
ogevaporeret mælk .Ideførste 5måneder af1980 var produktionen heraf
henholdsvis 6pet.og24pet.højere end isamme tidsrum i1979 .
1NewZealand fastsatte Dairy Products Prices Authority (kontoret for
faltsætte,lsi~af priserne påmejeriprodukter )basisprisen for mælk for
mejeriåret 1979/80til 176.91 e/kg.dvs.6.8 pet.højere end i1978/79.
Forholdet mellem mælkefedt ogfedtfrit tørstof blev fastsat til70 :30.I
november 1979 hævede prisfastsætte Iseskontoret imidlertid efter pres fra
New Zealand Dairy Board prisen til 185.00 c/kg.dvs.11.6 pet .over 1978/79-
prisen .Ikke desto mindre vil den endelige gennemsnit lige -pris til producen -

-98-
ternesammenlignet med1978/79stigemedca.20pet.»nårdertillægges '
DairyBoard'sandelidetfinansielle overskudiforholdtilNational
ResérveAccount.Ifølgeregelmæssige årligeundersøgelser anslSslandmæn­
denesgennemsnitlige nettoindkomst tilatvare14»7pet.højerei1979/80
endi1978/79.Landmændenes udgifter anslåsisammeperiodetilatvære
vokset16pet.Densamledestigning på4pet.medhensyntilmælkefedt ,
hvilketeretnytrekordniveau *anvendes hovedsagelig tilproduktion af
butteroil <+136,4pet.),ost(+17,2pet.)ogsødmælkspulver (+25,8
pet.).Produktionen afsmørogskummetmælkspulver erfaldetmedhenholdsvis
8,5pet.og6,2pet.
Australien harfortsatisinpolitikformælke"ogmejerisektoren søgtat
3i??irentTere priserne pådeenkeltemejeriprodukter ioverensstemmelse med
depriser,derkanopnåspåmarkedet .Vedbegyndelsen afmejeriåret 1979/80
varderingenkvantitative begrænsninger knyttettilfølgende garantipriser ,
somiprincippet skullesætteeffektive forarbejdningsvirksomheder istandtilatbetalemælkeleverandørerne ca.1,75austr.dollarspr.kgmælkefedt
abgård: >
1240austr.dollarspr.ton
534 ..
1383 ..
1075 ..
818Smør
Skummetmælkspulver
Kasein
Ost
S0dmslkspulver
Disseprisererundergivet etafgiftssystem .Somfølgeafenforhøjelse af
afgiftssatserne blevovennævnte priserændretiløbetafmejeriåret ,og
følgendeengrospriser vargældendepr.1.april1980:
Smør
Butteroi I
Ost
Skummetma lkspulver
S0dmalkspulver
Kasein1585austr.dollarspr
1415 ..
1450 ..
700
950 .. .
1715 .. ■.■..ton
Fra1978til1979førtedennepolitiktilfølgenderelative ændringer i
produktionen afdeenkeltemejeriprodukter pågrundlagafensåatsige <
uændretmælkeproduktion : ,
Produktion afost: +18,5pet.
' ..smør: -17,7pet.
..skummetmælkspulver :-■-32,-pet.
Detforventede faldimælkeproduktionen påca.8pet.i1980vilhovedsage­
liggivesigudslagienyderligere nedgangiproduktionen afsmørog
skummetmælkspulver .

-99ί
. I
IJapan voksede mælkeproduktionen i1979 med næsten 6pet.som følge af
såvel étøget antal køer somydelsen pr.ko.Dette førte tilfølgende
produktionsstigning :5pet.iforbrug -mælk *2*1 pet.forost »9.8pet.
for smør ogenstigning på13pet.for skummetmælkspulver . .
Den indenlandske garanterede pris for mælk tilvidere forarbejdning i
april -mejeriåret 1980 /81-erfastsat til 88*87 Yen pr.kginden for en
maksimumskvota påT»93 mio tons .Daregeringen hartiIskyndet til øget
mælkeproduktion har kvoten for mælk til videre forarbejdning ikke været
gældende idetre foregående år.
Dererligeledes blevet meddelt toforanstaltninger tilstøtte afinden­
landsk produktion afnaturost : ,
a)Finansiel støtte tilopførelse afosterier «der hovedsagelig skal frem­
stille ost afCheddar ogGouda-typen .Produktionsmålet erfastsat til
10000tnaturost og6000tvallepulver .
b)En8-års plan fortilskud til omkostningerne ved produktion afnaturost
pågrundlag afindenlandsk mælk .
Verdenshandel (1)
Afsætning påverdensmarkedet ,
––––––– <■•••. /
Påverdensmarkedet øgedes eksportmulighederne foralle devigtigste mejeri­
*produkter fortsat i1979 .Det samlede marked for smør/butteroi l»herunder
fødevarehjælp# voksede med 38pet.iforfioT3~tTl~T978~tTT ovir~800 000t.
Dader ikke skete nogen større udvikling ifødevarehjælpen 1form afmælke­
fedt .voksede det kommercielle marked for mælkefedt tilsvarende mere .Ca.
60pet.afmarkedsforøge Isen skyldtes enstigende indførsel iUSSR <+
135 000t)>men mange andre lande øgede ligeledes deres indførsel betydeligt «
heriblandt Egypten (+10000t)»Marokko (+8000t)»Colombia (+5000t>*
Iran <+19000t)»Jordan (+5000t)ogPolen (+8000t).Udviklingslan­
dene tegnede sigfor over 30pet.afden samlede stigning påsmørmarkedet .
Verdensmarkedet_for_ost voksede med 9pet.somfølge aføget indførsel ienræRl<i~Tan3e7~Tiir~Iran7 Saudi -Arabien *Libanon *Japan ogSpanien .Stigningen
på13pet .-påverdensmarkedet_.for sødmælk spulver i1979 måtilskrives den
øgede indførseT~T~en meget ~Iang~ræRRe~vTgtTgi~Tmport lande over hele verden#
ogden mere moderate stigning påmarkedet for kondenseret mælk (+7pct .)
eretresultat afsåvel denfortsat faldende tendens påmange markeder og
den kraftige stigning påenkelte markeder *hvoriblandt kan nævnes Grækenland *
Libyen *Mexico *Saudi-Arabien ogvisse andre lande iDenpersiske Golf ..
Endelig var stigningen påverdensmarkedet for skummetmælkspulver kun på »ca.
7pet.i.1979 iforhold tir~T9787 _Der_sl<eti~TmT3TertT3~vTgtTgi~ændringer
(1)Setabel M.13.11.
/

100 -
ienkelte landes indførsel «hovedsagelig pågrund afderes andrede behov
for fødevarehjælp «oguregelmæssig indførsel afmælkepulver til foderbrug .
Nogle afdestørste importstigninger skete iAlgeriet «Mexico «Spanien «
Filippinerne «Irak ,Saudi-Arabien ogChile .Der skal også nævnes enmærkbar
tilbagegang iindførslen iEgypten ,Pakistan «Nigeria «Somalia ogJapan .
EF^s_udførsel
Det fremgår aftabel M.13.11 ,atEF's eksportører harfået fuld fordel af
det voksende verdensmarked for mejeriprodukter i1979 .Kun itilfældet med
kondenseret mælk skete der enmindre forringelse afEF's markedsandel ,selv
omEF's samlede udførsel afkondenseret mælk ersteget iforhold til 1978 .
Denkraftige forøgelse afEF's markedsandel for smør/butteroi lskyldes
navnlig ,atEFharfået andel iudførslen til deovennævnte uregelmæssige
men store markeder .Hvad angår skummetmælkspulver har deøgede leveringer
affødevarehjælp ligeledes haft indflydelse påstigningen iEF's verdens­
,markedsandel i1979 .Som det fremgår aftabellen «forventes det,atEF's
udførsel fortsat vilstige i1980 foralle devigtigste mejeriprodukters
vedkommende .
Ikrafttræden pr.1.janua r1980afdet internationa learrangement formeJerTproduRter -~~
Detinternationale arrangement formejeriprodukter ,der blev nået til
enighed omiGATT under Tokyo-runden ,forventes atbedre mulighederne for
enfortsat udbygning afverdensmarkedet formejeriprodukter ogatbidragetilatstabilisere priserne ,således atdevigtigste producerende ogfor­
brugende lande kanfinde ^fremtiletgensidigt udbytterigt grundlag til
fordel for begge parter .Arrangementet omfatter således blandt andet en
ordning med minimumspriser «enordning omgensidig udveksling afoplysninger
ogetforum «hvor der kanfindes egnede løsninger pådeltagernes eventuelle
problemer .
Fællesskabet harbidraget aktivt ogpositivt til den endelige udarbejdelse
afdette arrangement ibetragtning afdenrolle ,Fællesskabet spiller ,og-
det ansvar ,det har iden internationale handel med mejeriprodukter .
.EF's_indførsel
Statistikkerne viser ,atFællesskabet indførte 118 000tsmør i1979 .Der
erhovedsagelig tale omindførsel afsmør fra New Zealand til Det forenede
Kongerige ihenhold til densærlige ordning iprotokol 18tiltiItrædelses -
.traktaten .Somfølge afden øgede verdenshandel udgør denne indførsel 15
pet.afverdensmarkedet i1979 mod 21pet.i1978 .EF's indførsel afost
blev stabiliseret i1979 på78000t,dvs.x12pet.afdet samlede verdens­
marked .Der forventes enmindre stigning i1980 .

-101 -
4.Producentpri ser_for_mæj.k
a)Indikativprisen for mælk imejeriåret 1980/81blev fastsat til 22.26
ECU/100 kgmed virkning pr.1.juni 1980 .Prisen ersåledes steget 4
pet.iforhold til det foregående år.Der blev endvidere fastsat de
tilsvarende interventionspriser for smør *skummetmælkspulver ogvisse
italienske oste for at;gøre det muligt atopfylde indikativprisens
•formål efter artikel 3iforordning 804/68.
I1979 var deratter betydelige forskelle idefaktiske producentpri -
ser «blandt andet som følge afdemonetære foranstaltninger ogden
dertil knyttede fastsættelse afdeforskellige nationale valutaers
repræsentative kurs iforhold til ECU.Desuden erder også forskelle
mellem mejerierne ideforskellige områder af EF«blandt andet på
grund afmælkens anvendelse ogdeindividuelle omkostnings -ogmar­
kedsforhold .
b)Engrospriser_og_forbrugerpriser
Dengenerelle økonomiske situation ogkonkurrencen påmarkedet for
mælk ogmejeriprodukter har i,denseneste tidgjort det mere ogmere
vanskeligt for leverandørerne atvælte prisstigningerne over på
forbrugerne .Pågrund afmarkedssituationen hardet imange tiIfælde
ikke været muligt straks atrealisere prisændringerne «hvilket bety­
der «atmælkeprovenuet ikke ersteget idet ønskede omfang .
Som følge afkonjunktur -ogvalutaforskel lemedlemsstaterne imellem
samt nationale foranstaltninger vedrørende forbrugerpriserne udvik­
lede disse priser sigatter meget forskelligt i1979 .iforhold til
1978 .
EF's forsigtige prispolitik formejeriåret 1980/81skulle bevirke ,at
der falder envis roover markedet pålang sigt .
5.Markedsudsiater N
Efter enstigning iantallet afmalkekøer iEFved udgangen af1978
indtraf deretmindre fald på0.2 pet.i1979 ogenstabilisering i
1980 .I1981 erder mulighed for enyderligere mindre nedgang .Mælkepro­
duktionen blev øget betydeligt i1980 iFrankrig .Tyskland ogItalien .I
Danmark erproduktionen faldet ,iIrland erdenstabil ,ogideøvrige
medlemsstater erder kunregistreret småstigninger .I1981 forventes
stigningen imælkeproduktionen iEFatfalde itråd med den langfristede
trend :+1,5-2 pet.Leverancerne til mejerierne i1981 vil sandsynligvis
vokse med 2,5-3 pet.Dehøje renter oginflationen ivisse dele af
Fællesskabet antages atville hindre enstørre vækst imælkeproduktionen
iden nærmeste fremtid ,særlig idestørre malkekvægsbesætninger .

-102 -
Detindenlandske forbrug afostogfriske mejeriprodukter var ifortsat
stigning i1979 og1980 ,menstigningen især forsåvidt angår ostvar
mindre end ideforegående år#sandsynligvis somfølge afvirkningerne af
detøkonomiske tilbageslag .Smørforbruget steg ensmule ,ividudstrækning
somfølge afvirkningerne aftilskud «dogerforbruget ifortsat tilbage­
gang iDetforenede Kongerige .
Denøgede produktion afmejeriprodukter erblevet udlignet vedenmarkbar
udvidelse afverdensmarkedet formejeriprodukter i1979 og1980 .Verdens -
udførslen afnæsten alle devigtigste mejeriprodukter steg bemærke Isesvarå­
digt i1979 .Udførslen afostvoksede med 9pet.# sødmalkspulver med 13
pet .ogsmør /butteroi lmed38pet .Følgelig erdenøgede mælkeproduktion
blevet koncentreret omdisse produkter ogikke interventionsprodukter såsom
smør ogskummetmælkspulver .I1979 steg EF's smørproduktion således med
mindre end 1pet.«ogproduktionen afskummetmælkspulver faldt med 5pet .
Devigtigste markeder formejeriprodukter varMellemøsten# demere velstå­
ende udviklingslande ogØsteuropa# herunder USSR .I1979 leverede EF179000
tskummetmælkspulver ognæsten 52000tbutteroil somfødevarehjalp .
Verdensmarkedet .forsmør harvaret relativ dynamisk idesidste toårog
harsåledes givet muRgfied foratreducere lagrene tilrimelige niveauer .
Vedudgangen af1979 varEF's lagre faldet til372000 t(intervention +
private lagre medstøtte)# hvilket vilsige 46000 tmindre endvedårets
begyndelse ,og i1980 forventes deretyderligere fald påmindst 100000 t
oplagret smør .Samtidig medsmøreksporten tilverdensmarkedspriser erder
gjort betydelige bestræbelser påatøgedetindenlandske smørsalg .Ilande
somLuxembourg# Detforenede Kongerige# Irland ogDanmark betales der
således forbrugertilskud tilsmør .ividudstrækning eller fuldstændig
finansieret afEUGFL .Ijuletiden 1979 /80blev der ideøvrige medlemssta­
terbetalt kortfristede forbrugertilskud .Endelig betales derstøtte til
smørsalg tilbagerier «konsumisfabrikker# devæbnede styrker «velgørende
formål ogivisse medlemsstater vedsalg tilnedsatte priser tilmodtagere
afsociale ydelser samt forsmørkoncentrat .
Situationen påmarkedet forskummetmælkspulver erblevet stabiliseret .
Interventionslagrene varvedu3gangin~a?~T979~på 227000t.Pågrund af
denne bedrede situation kunne Kommissionen suspendere debekostelige sær-
foranstaltninger forsalg afskummetmælkspulver tilfoder tilsvin og
fjerkræ ioktober 1979 .Detharikke været nødvendigt atgenindføre disse
foranstaltninger i1980 somfølge afenfortsat stor efterspørgsel på
verdensmarkedet efter skummetmælkspulver ogetstøt indenlandsk forbrug
isærpåmarkedet forkalvefoder .Produktionen afskummetmælkspulver er
fortsat årligt ca.100000tmindre endrekordniveauet i1978 somfølge af
enmeget større anvendelse afflydende skummetmælk tilfremstilling af
kasein ogtildirekte brug somfoder tilsvin .
Iøjeblikket serdetudtil .atlagrene inden formejerisektoren kanholdes
pårimelige niveauer i1981 .Verdensmarkedet formejeriprodukter burde
fortsat udvikle sigrelativt dynamisk ,selv omvækstraten sandsynligvis vil
blive dæmpet ogkonkurrencen øget . ,

-103 -
6.Detrufne foranstaltningers økonomiske aspekter
a)Indfør sej.
Iprincippet svarer importafgiften ihenhold tilartikel 14iforord­
ning (EØF)nr.804/68tilforskeLlen mellem tærskelprisen ogden
•laveste tilbudspris franko EF's grænse .Iforbindelse medfastsættel­
senafpriserne formejeriåret 1980/81blev tærskelpriserne hævet .
Som ideforegående årførte fastsættelsen afimportafgifterne ikketil indførsel afmælk ogmejeriprodukter ietsådant omfang *atder
opstod forstyrrelser påEF's marked .
Under deeksisterende handelsaftaler mellem EFogforskellige tredje­
lande blev minimumspriserne for depågældende toldpositioner tilpas­
set EF's nye prisniveau .GATT-forhandlingerne førte til nye ordninger
for Cheddar-ost omenminimumsprisordning forost «der indføres fra
New Zealandr Australien ogCanada «gældende fra 1.januar 1980 .
b)Udførsel '
For defleste produkters vedkommende voksede udførslen betydeligt som
følge afenstigende efterspørgsel påverdensmarkedet i1979 .De
restitutioner ,der øgedes foratgøre denne udførsel mulig# blev
nedsat midt pååret for såvidt angår skummetmælkspulver «ogsenere
'for smør «butteroi logsødmælkspulver .Dengunstige udvikling både
med hensyn tilpriser ogefterspørgsel fortsatte i1980 .
c)Støttetil skummet mælk «skummetmælkspulver ogkasein
Støttesatserne var ved begyndelsen afmejeriåret 1980/81således :
ECU/100 kg
Flydende skummetmælk til foderbrug 5.50 (1.5.80 )
Skummetmælkspulver til foderbrug ' 54«-* (1.5.80 )
Skummetmælk tilfremstilling afkasein 5»- (118.80 )
Derudover blev der ydet ensærlig støtte på7«50 ECU/100 kgtil
svine -ogfjerkræfoder .
Siden september 1977 ydes der ensærlig støtte iforbindelse med
anvendelse afskummetmælkspulver ifoder «undtagen til kalve .Støtten
fastsættes ved licitation .
\

-104 -
I1978 øgedes demængder# der varomfattet afstøtteordninger ,fortsat i
samtlige sektorer .Anvendelsen afskummet malk spul vertil kalvefoder blev
stabiliseret iFællesskabet «fordi der kun ydes støtte «såfremt der blev
anvendt mindst 60pet.skummetmælkspulver ifoderblandingerne .
d)Oplagring
Sm0r
I1979 blev derafinterventionsorganerne opkøbt 331 000tsmør «ogf
samme periode blev der solgt 239 000tsmør som led isærforanstaltnin -
gers yderligere 53000tblev udtaget fraoffentlige lagre ogstillettil rådighed som fødevarehjælp .Deoffentlige smørlagre udgjorde således
271 000tved/udgangen af1979 .
I1979 blev der ydet støtte tilprivat oplagring af266 000tsmør .Ved
udgangen af1979 udgjorde disse lagre 101 000t.For 1979 var dertale
omenoplagring på207 000tpåprivate lagre «heraf var 100 000t
oplagret ved udgangen afåret .
Skummetmælkspulver
I1979 blev der afinterventionsorganerne opkøbt 216 000tskummetmælks­
pulver :der blev isamme tidsrum udlagret 662 000togheraf blev 537 000
tafhændet som led isærforanstaltninger iEF«72000tblev solgt til
udførsel «og53000tgiktil fødevarehjælp .Deoffentlige lagre af
skummetmælkspulver udgjorde 227 000tved udgangen af1979 .
^ , ■Italiensk ostog_lagerost ■ /
I1978 var det kun ibegrænset omfang nødvendigt ativærksætte interven -
tionsforanstaltninger vedrørende Grana ogParmesan .Der blev i1978 og
1979 fastsat støtte tilprivat oplagring afvisse lagerostei denne
støtte erblevet anvendt regelmæssigt siden 1978 ogblev pr.31juli
1978 udvidet til også atomfatte Provo lone .
e)Fødevarehjælp
Siden 1970 har EFydet enbetydelig fødevarehjælp iform afbutteroil og
skummetmælkspulver .
Deårlige leverancer erpå45000tbutteroil og150 000tskummetmælks­
pulver . s

-105 -
Leveringen sker efter defastsatte forvaltningsprocedurer ,såsnart
modtagerne harerklæret sig rede tilatovertage varen .
Monetære udligningsbeløb ' .
Dererikke sket nogen ændring iberegningsmetoden for demonetære
udligningsbeløb siden juni' 1979 .Principielt beregnes demonetære
udligningsbeløb for landbrugets basisprodukter«' undtagen nårdetgælder
mejerisektoren «hvor detersmør ogskummetmælkspulver *-og .ikke mælk -
der anvendes som reference . .
Grækenlands tiltrædelse '• .
Mælkeproduktionéns betydning iEFogiGrækenland fremgår afnedenstå­
ende tabel : .
(1979 imiot>
De Ni \Grskenland
Komælk 102.0 0,7
Fåremælk 1»4 0»6
Gedemælk 0»6 0.4
Ialt 104,0 1,7
IGrækenland leveres lidt under 50pet.afmælken til mejerierne .Om­
kring 48pet.afden samlede mælkeproduktion anvendes tilfremstilling
affriske produkter ,mens osteproduktionen ,hvortil der hovedsagelig
anvendes fåre-oggedemælk ,tegner sigfor 40pet.
Grækenland indfører årligt ca.3000tsmør ,7000tost,65000tkon- ,
denseret mælk og-10 000tmælkepulver ,svarende til 0,3 miotmælke -
ækvivalent .
Priserne for smør ogskummetmælkspulver iGrækenland erderfor hovedsa­
gelig baseret påindførsel ,fordi der kunerenlille produktion afsmør
fremstillet afkomælk (1000tomåret )ogingen lokal produktion af
skummetmælkspulver .
Den gældende mælkepris iGrækenland erengaranteret minimumspris for
komælk medetfedtindhold påmindst 3,5 pet.Den gennemsnitspris ,som
producenterne afkomælk får,ligger ca.5pet.over den garanterede
minimumspris .
Mælkepriser iGrækenland ogiEF
.' , :Grækenland -Λ De Ni
:DRA/100 kg ECU/100 kg ECU/100 kg
Pr.is abgård : 1200 .- 19,96 (1)
Transportomkostninger : 72,- 1.20
1 ·
Pris ved levering til :
mejeri ' :1272,- . 21.16 21.06 (1)
Gennemsnitlig producent -:
pris :1336,6 22.22 22,26 (3)
(1)1DRA =0,0166346 ECU .
(2)Støttepris ,
(3)Mâlpris .
Det kan oplyses ,atmælkeprisstøtten iGrækenland forøjeblikket erden
samme som iEF. »

-106 -
14.OKSEKØD C1)
Κ
1.Indledning
Oksekødproduktionen (voksne kreaturer +kalve )udgjorde i1979 15,8 pet.
aflandbrugets endelige produktion .
Antallet afoksekødsproducerende landbrugsbedrifter erkun ca.2,5 mio.
dvs.omkring 2/3afFællesskabets samlede landbrugsbedrifter .Siden 1973
erantallet afkvægbrugere faldet medgennemsnitligt 4»1 pet.omSret .
Foderplantearealet iEFudgør ca.60pet.afULA «ogdakvægbrug eren
driftsgren .der erafhængig afjordtilliggender ,erdet ikke overrasken­
de«atoksekødsprodukt ionens geografiske tyngdepunkt ligger idelande «
hvor dererstore græsningsarealer .
Fællesskabet tegner sigfor lidt over .15pet.afverdensproduktionen af
oksekød ogerverdens tredjestørste producent lige efter Sovjetunionen
men langt efter USA .
2.Produktion
a)Kvægbestand
Kvægbestandene har været forholdsvis stabil iDet europæiske økonomis­
keFællesskabs Fællesskabets marked for oksekød var derfor i1979
forholdsvis roligt .
Ved opgørelsen over kvægbestanden idecember 1979 blev deroptalt
78.0 mio stk.»heraf 31.1 mio køer .dvs .henholdsvis +0,2 pet.og
-0.3 pet.iforhold tilåret før ogenvis stagnation ibestanden ,
somer1-2 pet.mindre end i1973 /74.
Idecember 1979 låantallet afkalve (dyr under 1år).1pet.over
tallet fra december 1978 .men antallet afkøer afkødrace faldt
derimod med 1pet.efter enmindre genopbygning aimalkekvægsbestan - .
den Sret før .
Ideforegående årkonstateredes det.atkvægbestanden gennemsnitligt
steg med 1pet.omåret .hvorimod antallet afkøer ikke ændrede sig.
(1)Setabel M.14.1 .-M.14.7 .

-107-
b)Produktion_af_oksekød
I1979varderenstorproduktion afkøerogkalvetilslagtning .
Slagtninger
I1979blevderslagtet ca.21»1miostk.voksent kvag#dvs.betydeligtflere(5pet.)endi1978jiløbetafførsté~RirvIr~I ?1980stegantal­
letafslagtninger afvoksent kvægfortsat med3-4pet.iogsSantallet
afslagtninger afkøerstegfortsat (ca.5#5pet.).
Hvismanserpåden"demografiske "udvikling iFællesskabets kvægbestand
ogtageribetragtning ,atprogrammet forsanering afmarkedetformælk
ogmejeriprodukter medfører slagtning afkøer#måderforventes et
størreudbudafvoksent kvægpåmarkedet i1980endi1979.
Derbliversandsynligvis slagtetflerestudeogfærreungtyret mens
antallet afslagtninger afkøerogkvier(Irland)fortsatvilligge
højt.
Antallet afslagtninger afvoksent kvægogslagtninger afkalvehar
udviklet sigforskelligt ideforegående år:derersketenlillesti­
gningforvoksent kvægogetfaldforkalve.
Derblevi1979slagtet7.1miokalve.dvs.enstigning påmereend2
pet.iforholdtil1978«iførsti~RiTvår af1980faldtantalletaf
slagtninger afkalvederimod medca.1-2pet.iforholdtildetregistre­
redeantalforførstehalvåraf1979. t'
§ka95®h2®ll ^ci®Q5(dvs.forholdet mellemslagtninger ogbestand)
Efterathaveværetistigning sidener1979erslagtekoefficienten
vendttilbagetilnogenlunde sammelejesomi1974og1975.
Gennemsnit lig_slagtevægt '
Dengennemsnitlige slagtevægt i1979-284.9kgforvoksent kvæg.og
111,6kgforkalve-varmereend3kghøjereendi197&.dvs.enstig­
ningpåhenholdsvis 1.1pet.og3,1pet.

-108-
P§grundafdeforholdsvis lavepriserpSfoderstoffer stegdengennem­
snitlige slagtevægt forvoksent kvægogiendnuhøjeregradforkalveret
stærkt.
Produktion_af_oksekød
Efterdencykliske nedgangiproduktionen afoksekødi1976og1977blev
deri1978konstateret etmindreopsving somforstærkedes i1979.Netto-
produktionen afoksekød «somi1979varpå6828miot«stegmed6,2pet.i
forholdtil1978.
I1979stegFællesskabets produktion afkødfravoksentkvægmed6f3pet.iidetførstehalvåraf1980stegproduktTonén ~a?~oRsel <ø3~:Fortsat med4pet.
Produkti^onen_af_ka lvekødgiki1979opmed5«5pet.pågrundafenstærk
stTgnTng~T~din~ginniminTtlige slagtevægt .Iførstehalvåraf1980svarede
produktionen afkalvekødtilførstehalvåraf1979.
Oksekødsprodukt ionenviserengennemsnitlig stigning påover2pet.indtil
1973«menenklartlaverestigningefterdettetidspunkt ,nemligca.1»6pet
Idesenereårharderkunnetiagttages engennemgribende ændringafstruk­
turerneforkvægbrug :
-antallet afkvægbrugere ergåettilbage med4«5pet.omåret«isærpå
grundafdesmåbedrifters forsvinden «og
"antallet afkreaturer pr.bedriftersteget.
Idecember 1977vardengennemsnitlige besætningsstørrelse pr.bedrift
således påover28stk.iFællesskabet somhelhed «påca.12iItalien og
på72iDetforenede Kongerige .
Medhensyntilproduktionen afoksekød kankvægbrugerne inddelesitre
hovedkategorier efterfølgendetregrene:
-udsætterkøer ogungekalve(mælkeproduktion )
-voksent kvæg(stude)opfedet pågræs
-ungtyreopfedetispecialiserede produktionsanlæg medfoderpåbasisaf
korn(majsensilage ).
Dadenorganiserede produktion afungtyreharudvikletsigkraftigt «udgør
slagtning afungtyrenuca.1/3afdetsamledeantalslagtninger afvoksent
kvæg.

-109-
3.Forbrug
a)Forbrug_af_oksekød
Trodsdevedvarende økonomiske vanskelighederf herunder formindsket
vækstrate iforbindelse medenergikrisen ogstærktforøgetarbejds­
løshed «erderi1979påsammemådesomi1977og1978sketenbety­
deligstigningifarbruget afoksekød. *
* 1
Daderstadigvarretstoremængdertilrådighed «komforbruget af:
oksekød medenstigning påca.1.5pet.oppå6>8mioti1979.Ide
kommende årforventes forbruget ikkeatstigesåkraftigt *idet
forholdet mellemindtjening ogefterspørgsel iFællesskabet' fortiden
ertemmelig uelastisk .
'Påbaggrundafbeskæftigelsessituationen iFællesskabet ogdevanske­
ligeøkonomiske forhold kandernæppeforventes nogenstørrestigning
iforbruget afoksekødi1980.
Udviklingen iforbruget afoksekødafhænger affølgende faktorer :
-dendemografiske udvikling# hvisårligestigningstakt erklart
aftagetidesenereår
-denøkonomiske vækstialmindelighed# isærudviklingen iudgiftertilprivatforbrug %
-kødbeholdningerne påmarkedet ogændringer ikødpriserne påkort
sigt •
-udviklingen ihandelsavancen mellemproducent ogforbruger .
a.Forbruget af_oksekød_pr ^indbycjger_pr ;_årstegvedvarende mellem
T955~og~T97TT~T~T972 ~og~T973~Rom~ÉF-forBruget tilatliggefast
omkring 24*5kg#dvs.ca.1kgunderdetmaksimale forbrugi1971.
Forbruget pr.indbygger stegigenstærkti1974»menstagnerede
mellem1975og1977pålidtover25kg.I1979stegforbruget pr.
indbyggertil26kgmod25>8kgi1978«heraf23,1kgoksekød og
3»0kgkalvekød .
Forbruget pr.indbygger stegindtil1973medetårligtgennemsnit
påover1pet.Pågrundafdeøkonomiske vanskeligheder ligger
stigningen nuvæsentligt under1pet.
Deterendvidere blevetkonstateret *atforbruget afoksekød på
langsigtersteget «mensforbruget afkalvekød ergåettilbage.

-110 -
b.Takket vare enmeget gunstig demografisk udvikling skete der
indtil halvfjerdserne enbemærke Isesvsrdi gstigning idet samle-
de_forbrugaf_ok sekød (over 1,5pet.)»i1972 og1973 7iI3t "for­
Bruget dirTmod~lTdt7~utvivlsomt fordi dencykliske produktions -
kurve var for nedadgående .
I1974 ,hvor produktionen afoksekød blev stærkjt forøget ,skete
der også enstærk stigning iforbruget !i1975 og1976 steg for­
bruget kun iringe grad }i1977 ,1978 og1979 voksede forbruget
derimod pånytil henholdsvis 6,6,6,7 og6,8 miot.
Sandsynligvis bliver denårlige stigningstakt forforbruget af
oksekød for fremtiden mindre end iden halve snes årforud for
1973 pågrund afenmindre gunstig demografisk udvikling ogsvæk­
ket økonomisk aktivitet .
b)Selvforsyningsgrad
Fællesskabsmarkedet har ideforløbne årværet rigeligt forsynet med
oksekød ,hvilket især skyldes enforholdsvis uændret produktion ,de
importaftaler ,.Fællesskabet har indgået ,ogdelagre *der stammer fra
intervent ionsopkøb .
Selvforsyningsgraden for oksekød ,som i1974 og1975 låover 100,
faldt idefølgende 3årtil under 100 pet.I1979 blev Fællesskabet -
påny selvforsynende med oksekød .Hvis deoffentlige interventionslag -
remedregnes ,har dedisponible kødmængder iFællesskabet været
større end forbruget ideforløbne år.
Dader stadig indføres forholdsvis store mængder oksekød oginterven -
tionsorganerne stadig foretager omfattende opkøb ,hardet imidlertid
hidtil ikke været muligt atafvikle deoffentlige interventionsbe -
holdninger afkød.Lagerbeholdningen afoksekød fra intervent ionsop -
køb,herunder kød,der medstøtte erblevet oplagret privat ,var i
efteråret 1980 påca.0,24 miotudtrykt iikke-udbenet kød .Det må
derfor forventes ,atder ved udgangen af1980 endnu vil ligge store
mængder oksekød pålager . ■'< . /
4.Samhandel -
Samhandelen med oksekød inden for Fællesskabet udvikledes kraftigt de
første årefter Det forenede Kongeriges ,Irlands ogDanmarks tiltræ­
delse ,men har nustabiliseret sig påomkring 1,3 miotideforløbne 3
år.

-111 -
Indførslen afoksekød fratredjelande harsiden 1974 konstant ligget om­
kring 575~mio t:
455 000 ti1974
289 000ti1975
415 000ti1976
'379 000ti1977
415 000ti1978
412 000ti 1979
Det måunderstreges «atenstor del afdenne indførsel begunstiges af
særlige betingelser forindførsel til Fællesskabet .
Samhandel med lande uden for Fællesskabet
1V1000 t
Samhandel1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 :
Indførsel fra
tredje lande4
Oksekød 990 445 289 415 379 415 412 !
heraf levende dyr .168 102 35 54 46 67 73 :
(i1000 stk.) (846 ) (517 ) (183 ) (265) (257 ) (385 ) (451 ):
fersk eller $
kølet kød235 83 29 47 48 62 63 :
frosset kød 548 171 77 154 141 122 141 :
konserves ' 39(1 ) 99 148 160 144 164 135 ;
Udførsel 86 200 237 209 152 168 338 i
heraf konserves 11(1 ) 22 20 38 41 38 70 ;
'Nettobalance i
samhandelen904 255 52 206 227 247 74 ;
(1)Kun EUR 6.

-112-
Udførsjlen afoksekødtiltredjelandet somfra1974til1976varpåover
20~000~t7 varpåhenholdsvis 152000ti1977og168000ti1978.I
1979fordobledes oksekødseksporten iforholdtil1978.
Underskuddet indenforsamhandelen medlandeudenforEF«derbådei
1977og1978varover200000t.indskrænkedes såledestilca.74000t
i1979.
Fællesskabets vigtigste leverandører afoksekødvari1979:
-delatinamerikanske lande«isærArgentina ogUruguay :ca.40pet.af
densamledeindførsel ogmereend60pet.afindførslen affrosset kød
-deøsteuropæiske lande:ca.1/5afdensamledeindførsel og2/3af
indførslen aflevendedyr«isærfraUngarnogPolenC56pet.)
-Australien ogNewZealand :ca.5pet.afdensamledeindførsel
-Jugoslavien :ca.15pet.afindførslen aflevendedyrogferskog
køletkød
-Østrig:ca.20pctVafindførslen aflevendedyrogferskkød
-AVS-landene (Botswana «Swaziland «KenyaogMadagaskar ):ca.7pet.af
densamledeindførsel .
Fællesskabets vigtigste aftagere vari1979:
-deeuropæiske middelhavslande (Spanien «Jugoslavien ogGrækenland ):
ca.30pet.afdensamledeudførsel
-deøsteuropæiske lande:næsten30pet.afdensamled|udførsel
-deafrikanske lande,isærLibyenogMaghreb-landene:mereend10pet.
afdensamledeudførsel
-Mellemøsten :under5pet.afdensamledeudførsel .,
Priser
a)Falles_prf ser
Forproduktionsåret 1980/81blevorienteringsprisen forvoksent kvæg
fastsattit160.76 ECU/100kglevendevægtforheleFællesskabet .
\
Orienteringsprisen erdenpris«dergælderforallekategorier af
voksent kvæg.derafsættes påFællesskabets repræsentative markeder ,
ogdensøgesietnormaltproduktionsår opnåetvedhjælpafEF-
bestemmelserne .

-113 -
Χ
Rådet harendvidere fastsat mterventionsprisen til 144,68 ECU/100 kg
levende vægt ,dvs.90pet.aforienteringsprisen «idet der fordette
produktionsår erafveget fra forordning (EØF)nr.805/68.
0
b)Markedspriser
Gennem deseneste tre århar markedspriserne for voksent kvæg ,udtrykt i
ECU.ligget forholdsvis stabilt iEF»påomkring 130-131 ECU/100 kg
levende vægt .
<v
I1979 steg Fællesskabets gennemsnitlige markedspriser for voksent kvæg
med kun 0.2 pet.«dvs.enstigning# somerklart mindre end inflations -
takten (1)..De gennemsnitlige noteringer for voksent kvæg låpåca.
85.25 pet.aforienteringsprisen .dvs.klart under Fællesskabets inter -
'ventionspris .
Fællesskabets markedspriser foralle kvaliteter afvoksent kvæg låmidt
iseptember 1980 påca.81.5 pet.aforienteringsprisen .
Fællesskabets markedspris for kalvekød faldt i1979 med 0.3 pet.ogvar
gennem deførste måneder af1980 faldende med omkring 3pet.
ECl®y^llSil n2eQIorvoksent kvæg
ECU/100 kglevende vægt
: Periode
:Pris1978 /79 1979 /80 1980 /81Udsving :
ipet .:
:Orienteringspris 152,29 154,58 160,76 +4pet.:
Interventionspris 137.06 139,12 144,68 +4pet .I
:Markedspris
;-faste priser 130.55 130.65 131,88 *-0,4 pet."
:-ipet .aforiente­
:ringsprisen86.1 84,8 83.1
;Importprisen 76,47 82,55 84,50 *+3,6 pet.
*apri l-september 1980
(1)Inational valuta androg denne stigning dog 6pet.igennemsnit .

-114 -
c)Importpris
Fra 1975 ogindtil udgangen af1978 andrede Fællesskabets tilbudspris
franko grænse# skønt den har ligget ca.20pet.under 1973-prisen .
sig kun lidt .
Gennem detoseneste år(1979/1980 )steg tilbudsprisen for levende
dyr ogfersk eller kølet kødimidlertid med ca.10pct.»ogtilbuds -,
prisen forfrosset kødsteg endnu mere .idet den gik opmed over 40
pet .
d)forbrugerpriser
Forbrugerpriserne for oksekød ersteget stærkt ideforløbne års
således skete der i1979 enyderligere stigning pågennemsnitligt
over 9pet.inational valuta .Denne stigning låimidlertid under
inflationstakten idefleste medlemsstater .
e)Foderpriser
Stigningen i1979 ifoderkornspriserne påverdensmarkedet fra deres
forholdsvis lave niveau i1979 ogspecielt ipriserne påproteinhol -
dige produkter til foderbrug har kunbetydet enmindre fordyrelse af
indkøbte foderstoffer i1979 .
6.Udsigter "
a)'Efter den stadige tilbagegang ikvægbestanden ,somgjorde sig gældende
indtil 1977 »kunne der idecember 1978 for hele Fællesskabet konsta­
teres envis stigning iforhold til december 1977 .omend niveauet
endnu var 2pet.lavere end i1973 /74.
Detanslås «atFællesskabets produktion afoksekød i1980 bliver
større end i1979 Cca.6.9 miot).
Det kan forventes ,atFællesskabets produktion afoksekød i'1981 vil
forblive konstant . < /
Forbruget afoksekød steg i1979 med henved 1.4pet.iforhold til
1978 ./
Daforbruget afoksekød ikke blot afhænger af.hvorledes deøkonomiske
forhold ogbeskæftigelsessituationen udvikler sig.ogafden demo­
grafiske vækstrate ,menogså afudbudet afbåde oksekød ogandre
typer rødt kød.kander idekommende årkunforventes enbeskeden
stigning iforbruget afoksekød .

-115 -
Pågrundlag afudsigterne for produktionen ogforbruget ogunder
hensyntagen til «atdeeksisterende lagerbeholdninger afkødfra
interventionsopkøb skal afsættes iløbet afdekommende måneder «vil
Fællesskabets marked fortsat være velforsynet med oksekød «både i
1980 og1981 . . .
Selvforsyningsgraden kommer tilatligge omkring 100 idekommende år
ligesom i1979 . > ' ■ ■,
Pågrund afvanskeligheder aføkonomisk art# der harindflydelse på r
efterspørgslen efter kød »kan der ikke forventes nogen kraftig pris­
stigning påmarkedet for voksent kvæg i1981 .
b)Den nedgang iproduktionen afoksekød# som blev konstateret i1978#
vilfortsætte både idevigtigste tredjelande medintentivt kvægbrug «
bl.a .USA# ogidelande# somhareRsténi!vt~kvægbrug ognettoeksport .
.afoksekød .
/Dabehovet forindførsel fradetraditionelle tredjelande somf.e'ks .
USA sandsynligvis viloverstige demængder ,derstår til rådighed for
udførsel# ogder samtidig åbnes nye markeder (Mellemøsten)# kan der
forventes stabile priser for oksekød påverdensmarkedet også i1981 .
Detrufne foranstaltningers økonomiske aspekter
a)Markedsst0tteforanstaltninger
Med henblik påatstøtte markedet for oksekød har Fællesskabet videre­
ført enrække foranstaltninger : v
-foranstaltninger tilaflastning afmarkedet :
t.eksportrestitutioner medmulighed forforudfastsættelse ,
v.direkte opkøb gennem ,offentlige interventionsorganer :
23000ti1973 (frajuli 1973 )'465 000 ti1974
< _ 414 000ti1975
362 000ti1976
260 000ti1977 .;
227 000ti1978 -- -
330 000ti 1979# dvs.5#5 pet.afFællesskabets produktion af
kødfra voksent kvæg . ^
.• *
Optil den 1.december 1980 var deoffentlige opkøb på394 000
t#hvilket erenstigning påhenved 30pet.iforhold til den
tilsvarende periode i1979 s
.støtte tilprivat oplagring i1979 forfor-ogbagfjerdinger af
voksent kvæg ogi1980 udelukkende afbagfjerdinger fra oktober
(med mulighed for udbening og/eller udførsel efter minimumsoplag -
ringsperiode ).

-116-
-foranstaltninger tU_stimulering afforbruget (salgafinterventions -
Rød~tTI~dTrikti~Brug ?ra~Tntirvent Toniorginérne «overførseltilindustrien
afenvismængdefrossetkødfrainterventionslagrene medhenblik på
forarbejdning iFællesskabet )«salgafinterventionskød tilnedsat
pristilsocialeinstitutioner m.v.v
-st0tteforanstaltmnger
.mulighedforvariable præmier vedslagtning afvisseformerfor
voksent kvæg(cleancattle)i kunanvendtiDetforenede Kongerige
.opretholdelse afkælvningspræmier iItalien
-.præmieforbevarelse afammekøerfraproduktionsåret 1980/811dette
skaltjenesomekstraindtægt forproducenter «derharspecialiseret
sigikvalitetskød .
-foranstaltningertiljustering vafinterventionssystemet
somfølgeafatKommissionen harfremsatforslag omatfastsætte
orienteringsprisen fordenslagtede vægtihenholdtilenstandard på
grundlag afFællesskabets håndeIsklasseskema forslagtekroppe af
voksent kvæg«harRådettruffetbeslutning omatanvende håndeIsklas-
seskemaet fraproduktionsåret 1980/81påkroppeafvoksent kvægslag-'-
tetiFællesskabet «specielt medhenblik påbestemmelse afnoteringer
oginterventionsforanstaltninger .
b)Internationale aftaler -'
Udoverdenormaleimportordninger foroksekødharFællesskabet forplig­
tetsigtilårligtatindførestoremængderihenholdtilmultilaterale
ogbilateraleaftaler.
Indenforrammerne afGATTskalFællesskabet såledesårligtåbnetoldkon-
tingenter forindførsel af
/
-38000stk.(heraf18OOOautonomt )kvierogkøerafvissebjergracertilentoldsats på6pet.«samt5000stk.kvægafvissealperacertil
ensatspå4pet.(kvæg«derikkeerbestemttilslagtning )
-50000t(udbenet vægt)frossetoksekødtilentoldsats på20pet.

-117 -
Sometled iordningen vedrørende udskæringer afhøjkvalitetr åbner Fælles
skabet årligt ettoldkontingent forindførsel af21000t(udbenet vægt )
fersk «kølet eller frosset oksekød til entoldsats på20pet.# fordelt på
følgende måde : c .
10000tfra USA
5000tfra Australien 1"
5000tfra Argentina v
1000tfra Uruguay -
' • .' ' ,
ogligeledes ettoldkontingent forindførsel af2250t(udbenet vægt )
frosset bøffelkød fraAustralien til entoldsats på20pet.
Ihenhold til Lomé-konvent ionen mellem A VS-landene og EØF erder fastsat en
særlig importordning for ,30000t(udbenet vægt )oksekød med oprindelse i
Botswana «Swaziland «Kenya ogMadagaskar «som udover toldfritagelse også
omfatter nedsættelse afandre importbelastninger .
Sometled ideskønsmæssige opgørelser ,der udarbejdes for 1980 «har
Fællesskabet åbnet mulighed foratindføre :
-50000t(ikke udbenet vægt )frosset oksekød til forarbejdning
-230 000stk.ungtyre til opfedning . *
Ifølge ennyhandelsaftale med Jugoslavien kan derfradette land til
nedsat told indføres'34 800tfersk eller kølet oksekød (baby-beef )om
året . / '. ■
Ifølge enaftale «dererindgået med Østrig ,Sverige ogSchweiz «kan der
fastsættes særlige importafgifter for levende kvæg ogfersk ogkølet okse­
kød fra disse lande .
Pågrund afden lange søtransport erFællesskabet gået medtil forudfastsættelse afimportafgiften "forfersk ogkølet kød «derindføres fraArgentina
ogUruguay .,/
Deterendvidere muligt atforudfastsætte afgifterne forfrosset kødfra
Rumænien «Argentina «Uruguay «Australien ogNew Zealand .
ιDer kan endvidere forekomme indførsel til den bundne sats iGATT «dvs .uden
afgift oguden mængdemæssige begrænsninger :dererdels tale omracerne
avlsdyr ,derertoldfrie «dels omoksekødskonserves til entoldsats på26
pet . .

-118 -
Budgetomkostm nger
Garantisektionens udgifter til oksekød androg 748,2 mio ERE i1979i de
erforeløbigt opgjort til 1178,0 mio ERE i1980 oganslås til 1236,0
mio ERE i1981 .dvs .henholdsvis 7.2 pet.«10.2 pet.og9,6 pet.af
garantisektionens samlede udgifter .Dette beløb på 1178,0 mio ERE
fordeler sig med 460,0 mio EREtilrestitutioner og718,0 mio EREtil
intervention# herunder 514,0 mio ERE iudgifter tiloffentlig ogprivat
oplagring og88,0 mio EREtil præmier ,specielt for kælvning ogbevarelse
afammekøer .
V -

-119-
15.SVINEKØD (1)
Indledning
Svinesektoren omfattede idecember 1979ca.2,1miobedrifter meden
samletbestand på75miosvin. -
«
I1979varderca.8"000brug.dvs.4pet.afdetsamledeantal(3pet.
i1975)medover200svin.
Strukturforskellene isvineproduktionen fradetenelandtil,detandet
erfortsatstore:225svinpr.bedriftiDetforenede Kongerige mod9
pr.bedriftiItaliens EF-gennemsnittet erpå36.Bedrifterne imedlems­
staternebliverstadigstørre,mendetøgerkunforskellen mellemstore
ogsmåbedrifter yderligere (i1977varder196sv.inpr.bedriftiDet
forenede Kongerige mod8iItalieni EF-gennemsnittet varpå26).
Specialiseringen indenforsvinesektoren fortsætter .Fra1977til1979
stegantallet afbedrifter medover200svinca.11.35pet.iderimoder
bedrifter medmindreend50svinitilbagegang iallemedlemsstater (1.9
mioi1979mod2.2mioi1977).menderepræsenterer stadignæsten87
pet.afdetsamledeantalbedrifter .
Demindskebedrifter (1-2svin)forsvinder mindrehastigtenddemellem­
storeogsmåbedrifter (3-50svin),detgælderisæriFrankrig ogItalien.
Somfølgeafdeusikreøkonomiske forholdharopdrætafetenkeltsvini
desenereårformangefamilier væretenbilligogvigtigmådeatskaffe
sigkødpå.
Størrelsen afbrugmed10søerogderovervokserstadigsantallet af
brugere medmereend9søergikmellem1977og19793.5pet.tilbage,
menantallet afsøeridennebedriftstype voksede..
■I
Desmåbrug(1-9søer)gikmellem1977og197920.0pet.tilbage,og
antallet afsøeridissebrugfaldtisammeperiode også20.0pet.
Geografisk setersvineproduktionen fortsatkoncentreret iområder,der
støderoptilNordsøen ogKanalen,samtiNorditalien .
I1979udgjorde svinekød henved12.1pet.afværdienafEF-landbrugets
endelige bruttoproduktion og42.8pet.afdenkødmængde ,derproduceres
iFællesskabet .
Fællesskabet indtager stadigvæk ,andenpladsen iverdenssvinekødsproduk -tioniKinategnersigfordenstørsteproduktion . *
(1)SetabelM.15.1.-M.15.7.
)

-120-
2.Produktion
Svinetællingen pr.1.december 1979viste#atderiheleFællesskabet
var75.4miosvin.heraf8.7miosøer.*
Iforholdtil1978varsvinebestanden ialtstegetmed0.5pet.og
bestanden ^afsøermed0,2pet.Resultaterne afopgørelsen oversvine-
bestanden pr.1.august1980viser,.atstigningen ideteksisterende
potentiel erophørtisammenlignet medaugust1978erdensamlede be­
standstegetmed0,2pet.ogbestanden afsøerfaldetmed0.1pet.
'Opgørelsen viserfortsat,atforskellen ipotentiel fradetenelandtil
*detandeterblevetstørre.I1979producerede EF9,8miotsvinekød ,
dvs.5,0pet.mereendi1978.Derkonstateredes fortsat enkraftig
produktionsstigning i1980,hvorproduktionen afsvinekødfraFælles­
skabetsslagterier ideførsteseksmånederlå'pet.overproduk­
tionenidentilsvarende periodei1979.Detfortsatstoreudbudafsvin
bevirkede ,atdetvarnødvendigt atstøtteprisenforslagtede sviniet
sådantomfang,atdermåttetræffes nyeinterventionsforanstaltninger
fraforåret 1980.
Trodsenlangsommere tilvækstidensamledebestandogisæribestanden
afavissøer mådetkonstateres ,atdeninternebruttoproduktion er
stegetmedsammevækstrate somåretfør.Detteskyldeshovedsagelig en
forøgelse afavlsdyrenes produktivitet vedanvendelse afhøjtudviklet
foderteknologi ogvedbrugafdyrmedbedrearveanlæg .Desudenerpro­
duktiviteten ivisselandeblevetøgetgennemforbedrede produktions­
metoder ogbedrebedriftsorganisation .
3.Forbrug
I1979øgedesforbruget afsvinekødiFællesskabet somhelhedmedca.
3.0pet.iforholdtil1078(9.29mioti1978og9.50mioti1979).
hvilketsvarertil.atforbruget pr.indbygger stegfra35.6kgtil37.0
kg. •
. ï'Forbruget iEF
1000tkg/indbyggerSelvforsy-
ningsgrad pet.
EUR9 9671, 37,1 100,9
BLØU , 418 41.0 161,7
Danmark 245 ,47.9 368,2
Tyskland 3889 56.9 88,5
Frankrig * 2045 38.2 84,7
Irland , ' 108 32.1 143,5
Italien 1296 22.8 74,8
Nederlandene 574 40.9 225.1
•Detforenede Kongerige 1496 26.7 62.8

-121 -
Forbruget afsvinekød steg fortsat ialle medlemsstater .Tyskland tegner
sig med næsten 56kg.pr.indbygger fortsat fordet langt største for­
brug (36,8 pet.afdet samlede forbrug iEF). --
Forholdet mellem deninterne bruttoproduktion ogforbruget i1979 resul­
terer ienselvforsyningsgrad i1979 på101pet.
Danmark harfortsat Fællesskabets højeste selvforsyningsgrad (349,8
pet.), mendette tal har været konstant faldende siden 1974 (427pet.).
ITyskland erselvforsyningsgraden uændret (87,8 pet.), medens den er
faldende iFrankrig (83,6 pet.). Det forenede Kongerige (61,4 pet.)og
Belgien (170,9 pet'.).Selv med ennedgang iforhold til 1977 ligger
Irland pågennemsnitsniveauet siden 1974 .Stigningen iselvforsynings -
graden fortsætter iNederlandene (224,4 pet.), medens Italien påtrods
afenlille stigning ligger påsamme niveau som desenere år.
Samhandel - ~
Situationen ideforskellige medlemsstater med hensyn til indførsel /ud­
førsel ersomfølger (samhandel ialt,både med andre medlemsstater og
medtredjelande ):
•τ
sNettoimport NettoeksportUdsving 1979/78ipet. :
.(t) - (t)Nettoimport Nettoeksport :
BLØU 270 800 --0,5 .;
Danmark 636 000 +14,1 ·
Tyskland ' 295 500 ν -5,2O β
Frankrig . 297 300 -7,0
Irland 48300i+16,1 :
Italien · 325 100 +21,9
Nederlandene 758 600 +π,ι :
Det forenede
Kongerige747 400 -14,4i
Denpositive udvikling iFællesskabets interne samhandel ,som iårenes
løbfortsat ersteget ,viser ,atintegrationen afFællesskabets svine -
marked stadig gårtilfredsstillende fremad .

122
I1979 omfattede medlemsstaternes indbyrdes samhandel med svinekødsproduk -
ter 2.12 miotsvarende til enstigning på7,7 pet .iforhold 1978 (1»97
miot).Mellem 1977 og1978 var stigningen på11»4pet.
Samhandelen medtredjelande androg i1979 224 600tindførte produkter og
243 200tudførte produkter (1).
Fællesskabet har .isamhandelen medtredjelande enpositiv import /eksportba -
lance .idet det har haft ennettoeksport på18600t.Tendensen til reduk­
tion afden negative saldo «som man harvaret vidne til gennem nogle årog
især siden 1976 ,kommer nutil udtryk iennettoeksport .Indførslen fra
tredjelande faldt i1979 med 23,1 pet .iforhold til 1978 ,mens udførslen
til disse lande øgedes med 27,3 pet.
Deencfnu ufuldstændige talfor 1980 tyder påennedgang iudførslen ogen
stigning iindførslen iforhold til 1979# således atden positive saldo må
forventes udlignet .
Fordelingen afdei1979 indførte ogudførte produkter opdelt efter type
fremgår affølgende tabel :
-levende svin ,
-fersk ogsaltet kød
-svinefedt
-slagteaffald
-tilberedninger ogkonserves 7,8 pet. .47,5 pet.
Ialt
Sammenlignet medtidligere årfremgår detafdenne fordeling ,atdetferske
kød nuspiller enstørre rolle .Derersandsynligvis tale ometkonjunktur -
mæssigt fænomen ,der skyldes markedssituationen ,ogsomhargjort det
nødvendigt atføre enmere aktiv eksportrestitutionspolitik .Fællesskabet
erdogfortsat nettoeksportør afforarbejdede svinekødsprodukter .
Der har kun været småudsving iindførslen ,ogfordelingen påbetragtes som
uændret iforhold til året før.Indf0rsel
fra~tFë3Iërânde
13.7 pet.
25,0 pet.
31.8pet.
21,7pet.
7,8 pet.Udf0rsel
fra~tr¿3Telande
0,1 pet .
42,8 pet.
2,1 pet.
7,5 pet.
47,5 pet.
–'C
(1)Kilde :GDVI;inkl .svinefedt ogslagteaffald .
\

-123-
Deneksterne handelforegiki1978meddetraditionelle tredjelande som
handelspartnere .
Devigtigste leverandører aflevendesvinogferskkøderfortsat en.
rækkeøsteuropæiske lande(Dentyskedemokratiske Republik «Ungarn.
PolenogRumænien),i
Deøvrigehovedleverandører er:
USA(isærslagteaffald ) , ,
Kina(udbenet Kød)
Sverige (isærferskkødogslagteaffald ) -
Canada(slagteaffald ogspæk)
Spanien (svinefedt ).
Hvadang§rudførsel ,erEFfortsatleverandørtil
USA(konserves )
Japan(kødogkonserves )
Sverige (udskæringer ogslagteaffald )
Visseeuropæiske tredjelande .
\
.Priser
a)Faliespriser
-Basispriser
Fællesskabets markedforsvinekød erbyggetopomkring enbasis-
pris,derårligtfastsættes forperioden 1.november-31.oktober ,
gældendeforhelesvinekroppe iklasseIIiFællesskabets handels-
klasseskema (slagtede svin)..
Basisprisen erdetligevægtsniveau ,hvorsvineproduktionen kan
udvikles oggiveproducenterne enrimeligindtægt «samtidig medat
deropretholdes etrimeligt forholdmellemudbudogefterspørgsel .
Derkantræffesinterventionsforanstaltninger ihenholdtilEF-
bestemmelserne .når.priserne påderepræsentative markeder faldertilunder103pet.afbasisprisen .
Basisprisen forperioden 1.november 1979-31.oktober 1980varpå
150,446 ECU/100kg.
Udviklingen iproduktionsomkostninger ogkonjunkturer harmedført,
atdennyebasispris ,derskalgældeiperioden 1.november 1980-
31.oktober 1981,erblevetfastsattil158.721 ECU/100kgfor
slagtede svin(+5,5pet.).

-124 -
-Slusepriser
Slusepriserne# derfastsættes kvartalsvist gælder som verdensmarkedets
normale tilbudspriser ved Fællesskabets grænse *ved indførsel til
*disse priser sikres det »attredjelandes produkter ligger pådet
prisniveau ,dertilstræbes ihenhold til markedsordningen .Slusepri­
sernes størrelse afhænger affoderkornpriserne påverdensmarkedet .I
perioden 1979/80harslusepriserne varet højere end iden foregående
periode .
b)Markedspriser ,
Priserne forslagtede svin påderepræsentative markeder holdt sigtil
ind iaugust 1979 påniveauet siden sommeren 1978# hvilket medførte ,at
der allerede ijanuar 1979 igen mStte træffes interventionsforanstalt -
ninger «som blev opretholdt til ind iseptember (støtte til privat
oplagring ).Iseptember# hvor der indtraf etsæsonbestemt efterspørgsels -
opsving .steg priserne for slagtede svin .ogdenne stigning fortsattetil ind idecember .Ijanuar /februar 1980 låpriserne fortsat påsamme
niveau som idecember .Imarts 1980 begyndte priserne dog igen atfalde .
:således atdet imaj blev nødvendigt attræffe nyeforanstaltninger
vedrørende støtte tilprivat oplagring .Priserne rettede sigførst noget
islutningen afaugust .Iforbindelse med den sæsonbestemte forøgelse af
efterspørgslen iseptember 1980 rettede markedspriserne siglidt .
1980 erenbekræftelse på.atdentraditionelle priscyklus erblevet
brudt :konstant forøgelse afudbudet afsvin tiltrods foratmarkeds­
priserne lålangt under basisprisen .
Derermange årsager til.atderopstår ensådan situation ,ogudover
denteknologiske oggenetiske forbedring måman ikke glemme ,atsvine-
foderet istadig større omfang indeholder andre produkter end korn .og
atmarkedsprisen errelativ lav.
ι

-125 -
QS®Q f°Eslagtede_svin
ECU/100 kgslagtede svin
1.nov.73 7.okt.74 1.aug.75 15.mar.76 1.nov.77 1.nov.78 1.nov.79 1.nov.80
6.okt.74 31.juli 75 i4.mar.76 31.okt.77 31.okt.78 31.okt.79 31.okt.80 31.okt.81
Basispriser
ifaste priser
udvikling ipet.,
Markedspri ser103,97
100,00118,05
133,50128,15
123,30138,40
133,10149,32
139,80148,22
142,60150,44
144,70158,72
152,66
ifaste priser
udvikling ipet.
ipet.afbasis -
prisen118,60
100,00
114,20121,87
102,70
103,20144,23
121,6
112,50140,99
118,90
101,90135,62
114,40
93,30129,00
108,76
87,03(133,94 )
(112,93 )
89,03
Slusepriser"
-
ifaste priser 1
udvikling ipet.102,27
100,00117,28
114,70104,21
101,90103,95
101,6083,78
81,9287,04
85,00110,11
107,67

-126 -t
c)Priser itredjelande
Blandt tredjelande med markedsøkonomi erUSA denstørste producent .
IUSAfaldt svinepriserne iførste kvartal af1979 som følge afet
stadig større udbud *ogdenåede dethidtil laveste niveau henimod
foråret 1980 .Siden daharpriserne rettet sig ietvist omfang «men
prisniveauet erdogfortsat endel lavere endåret før.Der kan
konstateres entilsvarende udvikling pådet canadiske svinemarked .
Aføvrige lande med stor produktion afsvinekød kan navnes østlandene \
med stats0konomi .
d)Forbrugerpriser
Afdet samlede forbrug afsvinekød udgør forbruget affersk svinekød
kun ca.halvdelens udskæringer ogpræsentationsformer varierer fra
land til land .Det erderfor meget vanskeligt påeuropæisk plan at
sammenligne priser ogkvaliteter .
Enperiode medkraftig stigning inoteringerne iproduktionsleddet
fremkalder altid enstigning ipriserne idetailleddet :derimod
medfører enperiode med faldende noteringer iproduktionsleddet ikke
nødvendigvis etfald ipriserne idetailleddet .
Detatproducentpriserne forslagtede svin påderepræsentative
markeder faldt# ogatdisse priser forblev lave i1979 og1980 .synes
ikke athave påvirket forbrugerpriserne for svinekød# somgenerelt 1
vedblev atvære stabile «ogder var endog tale omenmindre stigning
ivisse lande .
6.Produktionsomkostninger
-Foder
Stigningen ipriserne for foderkorn «somindtraf påverdensmarkedet i
foråret 1979 «holdt kun indtil sommeren /efteråret 1980 .
Påfællesskabsmarkedet forblev foderpriserne i1980 stabile «efter at
der i1979 var konstateret samme udvikling som påverdensmarkedet .
Prisforholdet mellem slagtede svin ogfoderbyg «der gik noget opi
løbet afefteråret ogvinteren 1979 «faldt igen fraforåret 1980 .
ι

-127 -
-Øvrige omkostninger
Omkostningerne iforbindelse med produktion afsvinekød ,bortset fra _'
foderomkostningerne# udgør 25-35 pet.afdesamlede produktionsomkost­
ninger iforbindelse med slagtede svin .
Depåvirkes afdetgenerelle inflationsniveau ,som var højt i1979 og
endnu højere i1980 .
Enanden årsag til.atproduktionsomkostningerne ersteget yderligere ,
er.atbankernes rentesatser ergået betydeligt op.hvilket især har
kunnet mærkes afdeunge landbrugere ,som haroptaget etableringslån .
7.Udsigter \
Der var i1979 fortsat etstort udbud afsvin .ogderfor låmarkedspriser --
.nehele tiden under basisprisen .Avisbestanden udvides dogfortsat ,og
produktionen afsvinekød vil således også vokse yderligere .
I1981 vil produktionen igen vokse yderligere ,men sandsynligvis mindre
kraftigt end året før.
8.økonomiske aspekter ogjJe^f oransta Itmnejer ._somer_truffet_inden_for
1rammerne~a ?-den~fæTTes~marRi3ior3nTng~?or~svTniRød *"~ _
a)Afgifter_og_restitutioner , .
Ordningen for samhandelen medtredjelande indebærer ,atder skal
fastsættes importafgifter ogeventuelt tillægsbe løb ved indførsel
og-såfremt der ernødvendigt -restitutioner ved udførsel .
Fastsættelsen 1afimportafgifterne fulgte prisudviklingen for foder -
korn påverdensmarkedet ogiFællesskabet ,ogdetførte til enmindre
forhøjelse afsluseprisen ognedsættelse afimportafgifterne ifor­
hold til 1979 .
Forvisse produkter måtte der iapril 1980 igen indføres tillægsbe -
løb.efter atdisse ikke var blevet anvendt siden midten afoktober
,1979 .
/ 7
Pågrund afkonjunkturudviklingen blev detførst ogfremmest muligt
atnedsætte eksportrestitutionerne ,samtidig .med atmarkederne i
tredjelande blev holdt åbne for fællesskabsprodukterne .
Iefteråret 1980 blev det imidlertid nødvendigt med ennymoderat
forhøjelse afrestitutionerne ,ogdenne forhøjelse vedrørte især
fersk kød.Restitutionen for dåseskinke til USA kunne øges togange
(inovember 1979 ogiseptember 1980).således atden kom oppået
for eksportørerne iEFacceptabelt niveau ,efter atdeamerikanske
myndigheder havde konstateret ,atEF's .restitutionspolitik ikke
skabte forstyrrelser pådet amerikanske marked .
v

-128 -
b)Interventioner
Detrelative prisopsving for slagtede svin mod slutningen af1979
holdt kuntil ind ifebruar 1980 .Priserne harværet for nedadgående
siden da.Imaj 1980 måtte dertræffes interventionsforanstaltninger
iform afstøtte til privat oplagring .Denførste støtteforanstalt -
,ning anvendtes indtil den 21.vjuni ogomfattede ca.46000tproduk­
ter.Pr.1.august måtte man genindføre disse foranstaltninger «som
i såanvendtes indtil den 3.oktober .Denne anden intervention vedrørte
ca.40000t.Resultatet viser sig iform afenvis markedsprissta -
bilitetf ogiefteråret 1980 noteredes endog etmindre opsving .
9.Budgetterede udgifter
Garantisektionens udgifter til svinekødssektoren i1980 andrager ca.112
mio ECU.hvoraf 88mio ECU gårtileksportrestitutioner og24mio ECUtilstøtte tilprivat oplagring (foreløbige overslag ).
Desamlede udgifter i1980 ligger 7pet.over desamlede udgifter i
1979 .

16.ÆG (1)
1.Indledning
Det seneste skøn over agprodukt ionens relative vardi 1EFunderstreger
disse produkters store betydning :
1978 1979
Æg.animalsk produktion 6pet. fif**"
Æg/landbrugsproduktion ialt 3.5pet. 3.3 pet.
Rationaliseringen ogkoncentrationen afproduktionen påetstadig mindre
antal virksomheder fortsatter .I1975 tegnede 0.2 pet.aflandbrugene
sigfor mere end halvdelen afFallesskabets produktion .Desuden er
forskellige former forkontraktlige aftaler ogintegration mellem virk­
somhederne udbredt idenne sektor .Detdirekte salg afagfraproducenttil forbruger spiller dog stadig enstor rolle selv idelande ,hvor
engros -ogdetailhandelen ermest rationaliseret (Tyskland ogDet forenede
Kongerige ).
IFallesskabet erder sket enudbygning afkontrakterne inden for erhver­
vet mellem .reprasentative foreninger med henblik påoprettelsen afen
brancheorganisation for denne sektor .
2.Produkt io[w_forbrug ogsamhandel
I1979 forblev Fællesskabets ægproduktion (3.96 miot)uforandret i
forhold tilåret før »idet der var enmindre tilbagegang for bestanden
afæglæggende høner iforhold til 1978 .Pågrundlag afoplysningerne for
1979 omindsætningen afkyllinger til agproduktion# derviser ennedgang
på5pet.,kan der i1980 forventes enfallesskabsproduktion påsamme
niveau .Nederlandene ogFrankrig «hvor der forventes enstigende produk­
tion i1980 .danner enundtagelse fra den almindelige udvikling .I
øvrigt erdisse tomedlemsstater deeneste lande ,der har haft enbetyde ^
lig fremgang for agprodukt ionen siden kriseåret 1970 .
Det samlede forbrug ,derallerede varfaldet i1979 (3.68 miot).vil
sandsynligvis~iRRe stige i1980 pågrund afprisniveauet .
Den i_nterne samhandel iFællesskabet steg i1979 medyderligere 12pet.
med~TysRIan3 fortsat Iom~3en~Itørste importør efterfulgt afFrankrigs
Nederlandene ogBelgien erdestørste leverandører .I1980 kom derfart
iægleverancerne til Det forenede Kongérige .der har været nettoekspor -
tør inogle år.
Handelen med tredjelande omfatter mere end 94000t.hvoraf 66000ter
u3?øriiT~og~28~050 t"Tn3førsel .Selv omudførslen kun udgør ca.2pet.
afFællesskabets produktion ,spiller salget tiltredjelande envigtig
rolle forsituationen pådet interne marked pågrund afden ringe flek­
sibilitet iefterspørgslen iFællesskabet .Dehøje restitutioner indebar
enkraftig stigning iudførslen i1979 .ogudførslen i1980 holdt sig på
dette niveau .Derimod faldt indførslen isar i1979 .hvad angår leveran­
cerfravisse østeuropaiske lande ,der harforpligtet sigtil atover­
holde sluseprisen .
(1)Setabel M.16.1 .-M.16.6 .

-130-
/
3.Pnser
Efterdenkritiske "markedssituation i1978ogførstehalvåraf1979
bevirkede produktionsfaldet iandethalvåraf1979samtdenforøgede
udførseltilfredsstillende priserindtilmidtenaf1980.Detsæson-
bestemteprisfaldisommeren 1980varikkesåalvorligt somideto
foregående år«menderherskerfortsatenvisusikkerhed påmarkedet .
Forbrugerpriserne «derikkepræcistfølgerproduktionspriserne «viser«
at'avancenforøges «isærnårproduktionspriserne stiger.
*
4.Udsigt • ,
Ægproduktionen følgerencyklus «dernåedesithøjdepunkt islutningen
af1978ogbegyndelsen af1979.Prisfaldet idenneperiodebevirkede en
nedgangibestanden ogindsætningen afkyllinger i1979idefleste
medlemsstater .
Denforbedrede markedssituation islutningen af1979/80synesdogkunat
blivekortvarig ibetragtning afennystigningiindsætningen afkyl­
lingertilægproduktion sidenjanuar1980ogdenfortsatte produktions-
fremgangiNederlandene ogFrankrig .KuniDetforenede Kongerige falder ,
produktionen fortsat.ForEFunderétviludbudeti1981derforstigepå
ny«hvilketogsåi1981istorudstrækning vilgøre.Fællesskabets ægmar-
ked.afhængigt afudførseltiltredjelande .
5.foranstaltninger_som_led l_den_fælles_markedsordning '
a)Slusepriserne stegpr.1.november 19795pet.parallelt medpriserne
påfoderkorn påverdensmarkedet .Pr.1.august1980vardepraktisk
taggtuændrede «mensimportafgifterne forøgedes med10pet.somfølge
afdenyekornpriser iFællesskabet .
b)Restitutionerne tilægmedskalblevnedsatfra24ECU/100kg(fast­
satden1.15.1979 )til22«50ECU/100kgpr.15.1.1980 ogtil20
ECU/100kgpr.14.4.1980 «mensrestitutionerne tilægprodukter kun
blevnedsatpr.15.1.1980 .Fradennedatoblevderindførteksport-
restitutioner forrugeægtilalletredjelande medundtagelse afUSA.
c)Iforbindelse medforanstaltningerne tilbedrekontrol medudførslen
'aflandbrugsprodukter vedtogKommissionen den24.1.1980 enforordning
/ommånedlige oplysninger framedlemsstaterne omforudfastsattelse af
restitutioner iægsektoren.'
6.Budgetterede udgifter
Garantisektionens udgiftert\lægsektoren udgjorde 15«9mioEREi1979«
deerforeløbigt opgjorttil22mioEREi1980oganslåstil24mioERE
i1981.Udgifterne skyldesudelukkende restitutioner .
Grækenlands tiItradeIseændrerikkeivæsentlig gradsituationen på
detfællesmarkedforæg«bortsetfraatderkanblivetaleomeneven­
tueltudvidelse afsamhandelen medGrækenland forvisseprodukter inden
fordennesektor.

-131-
17.FJERKRÆKØD (1)
1.Indledning
Denrelative værdiafproduktionen affjerkrækød vari1979fortsat
betydelig ogsvarede næstentilværdienafægproduktionen !dvs.ialt
ca.13*5pet.afdenanimalske produktion og8pet.afdensamlede
landbrugsproduktion .Talleneforfjerkrækød varfølgende :
1978 1979
Fjerkrækød /animalsk produktion 7»0pet. -r-pet
Fjerkrækød /landbrugsproduktion ialt4.1pet.4»1pet.
Produktionen affjerkrækød erfortsatprægetafvirksomhedskoncentration
ogafforskellige formerforvertikal oghorinsontal integration .Koncen­
trationsgraden ernavnlig mereudpræget i"kyllingesektoren "endi
ægsektoren !detfremgåraf.atover90pet.afproduktionen idenordli­
geEF-landeforegåribedrifter medover10000kyllinger .
2.Produktiorwforbrug ogsamhandel
Fællesskabets samledeproduktion (3.74miot)stegi1979med4»2pet.
(+7.6pet.iFrankrig~og"T79~pct.iBelgien «detenesteland.hvor
dervartilbagegang ).Signingstakten ikyllingesektoren (3pct.)»der
repræsenterer ca.totredjedele afdensamledeproduktion «varmindre
endikalkunsektoren (+11pet.)ogandesektoren (+7pet.).I1980
fortsatte vækstenisammetaktforkyllinger (enesteundtagelse :Danmark),
mensvæksteni"kalkunsektoren "faldtideflestemedlemslande ,undtagen
iFrankrig .Italien ogIrland.
Konsumet stegkunmed1.9pet.i1979.hvorforFællesskabets selvforsynings
gra3~stigtil105.4pet.-
I1979sketederingenstigning isamhandelen mellemmedlemslandene ;
detskyldes denøgedeproduktion iTyskland ogdenstigende efterspørg­
selitredjelandene .
Udførslerne tiltredjelande nåedei1979oppå263000tialt(+38
.pct757~3e~6estod hovedsagelig afkyllinger ,derblevudførttilMellem­
østenogtilSovjetunionen ,ogtalletvilformentlig bliveendnustørre
i1980ibetragtning afefterspørgslen ivissetredjelande .Forkyllin-
gesektorens vedkommende udgørudførslerne idag10pet.afFællesskabets
produktion ,ogdenneprocentsats vilformentlig stige.
Indførslerne udgørkun1.8pet.afforbruget .Deomfatter bl.a.gæsog
ænder(31000t)fradeøsteuropæiske lande;deflesteafdisselande
fritagesforerlæggelse aftillægsafgiften ,nårdehargaranteret ,at
slusepriserne vilbliveoverholdt .Indførslerne afkalkunkød fraUSA
stegmed2000ti1979iforholdtil1978.Somfølgeafaftalerne i
GATTvilmanindledekonsultationer medUSA.hvisudførslerne overstiger
gennemsnittet for1977/78.

-132 -
3.Priser
Efter faldet islutningen af1978 steg markedspriserne påkyllinger
generelt i1979 (undtagelse :Frankrig ),ogoversteg endog gradvis ibe­
gyndelsen af1980 det høje niveau i1977 .
Denne udvikling kanforklares med »atdeeuropæiske slagterier ikke
altid hartilstrækkelig store lagre tilatkunne tilfredsstille eksport -
efterspørgslen .Forbrugerpriserne erikke fulgt medstigningen imarkeds­
priserne iTyskland -ogiBene lux-landene «hvilket afspejler envis
forbigående mætning afdisse markeder «navnlig hvad angår frosne kyllin­
ger . ■
4.Udsigter ; - "
,Determeget vanskeligt 'med tiIstrækkelig sikkerhed atforudse produk -
tionsudviklingen for fjerkrækød pågrundlag afbestanden afforældredyr .'
Problemet udspringer afden meget korte produktionsperiode «derer
nødvendig foratøge bestanden afforældredyr (6-12 måneder )ogafden
store variationsmargen iantallet afanvendte kyllinger iforhold til
det antal dyr.der rådes over .
Produktionen affjerkrækød erskiftende ogafhænger afmange faktorer ,
heriblandt den seneste prissituation ,foderomkostningerne «eksportmulig -
hederne ogden almindelige efterspørgselstendens .
Efter atbestanden afforældredyr var blevet reduceret islutningen af
1978 og1979 somfølge affaldet imarkedspriserne i1978 «skete der i
1980 igen enbetydelig stigning iindsætningen afavlshøns afslagterace
,afenstørrelsesorden på7pet.«hvilket skyldes prisstigningerne i
1979/80..Somfølge heraf vil produktionen afdyr iFællesskabet i1981
kunne stige kraftigt «ogmarkedssituationen afhænger ihøjere grad end
før afmulighederne for udførsel til tredjelandene .
For kalkunsektorens vedkommende førte deikke altid tilfredsstillende
priser pådette marked i1979 til envis formindskelse afindsætningen
afkalkunkyllinger iførste halvdel af1980 ivisse medlemsstater.'
Efterspørgslen påverdensmarkedet erbegrænset «hvorfor situationen på
fællesskabsmarkedet fortsat vil være ustabi logihøjgrad afhænge af
udviklingen iafkast ogpriser for konkurrerende produkter iFællesska­
bet.Dog kanderiagttages engunstig udvikling inden for udskærings -og
"tiIberedningssektoren .dervil fremme afsætningen afkalkunproduktionen .
5.Foranstaltninger somlediden_fælles_markedsordmng
a)Slusepriserne «derfølger udviklingen ipriserne påfoderkorn på
verdensmarkedet «ersat ensmule ivejret pr.1..november 1979 (+2
pet.)ogderefter sænket pr.1.maj 1980 forkyllinger (-1pet.).
Vedfastsættelsen afdenyekornpriser pr.1.august 1980 forblev de
såatsige uændrede «mens importafgifterne blev sat ivejret pådenne
dato . ' x
b)Pr.1.januar 1980 blev koefficienterne for beregning afslusepriser­
neogImportafgifterne forvisse stykker afkalkun ogfølgeprodukter
afkalkun ændret .
*

-133 -
c)Som enafdeforanstaltninger ,der blev truffet ijanuar 1980 med
hensyn til Fællesskabets udførsel afvisse landbrugsprodukter «ind­
førte Kommissionen med virkning fra den 25.1.1980 enordning med
kontrol medforudfastsattelsen afeksportrestitutioner til agog
fjerkræ «der gjorde det muligt atkontrollere omfanget ogdestina­
tionen afkyllingeudførslerne .
d)Restitutionerne tilkyllinger blev nedsat fra 25ECU/100 kgden
15.8.1979 til 22ECUpr.21.1.1980 og19 ECUpr.14.1.1980 ,mens
restitutionerne til visse' stykker affjerkræ forblev uændrede .
Fra den 21.1.1980 blev fortegnelsen over produkter «hvortil der kunne
ydes restitutioner ,udvidet med ænder «kalkuner ,produkter afkalku­
ner ogdaggamle kyllinger :deskulle ydes iforbindelse med udførseltilalle tredjelande med undtagelse afUSA.
e)Efter yderligere undersøgelser vedtog Kommissionen ioktober 1980 to
forordninger omtekniske tilpasninger oggennemførelsesbestemmelser
til Rådets forordning omfastsættelse affælles normer for vandindhol­
det ifrosne ogdybfrosne haner ,høner ogkyllinger .Ihenhold til
denne forordning kandet omtalte fjerkræ ikke afsættes inden for
Fællesskabet som sådan uden passende angivelse ,når indholdet af
optaget vand overstiger det teknisk uundgåelige minimum .Kontrolfor­
anstaltningerne træder ikraft den 1.4.1981 .
6.Budgetterede udgifter
Sideløbende med udviklingen iudførslerne ogirestitutionsbeløbet for­
*■dobledes garantisektionens udgifter til fjerkrækød fra31,2 mio ERE i
1978 til 63,5 mio ERE i1979s deskønnes atbeløbe sigtil 72mio ERE i
1980 oganslås til 80mio ERE i1981 . -
Grækenlands tiltrædelse vil næppe betyde nogen ændring iEF's selvforsy -
ningsgrad med hensyn til fjerkrækød .Det mådog forventes «atdeninter­
nesamhandel med Grækenland vilblive stimuleret for visse produkter
inden for denne sektor .

-134 - .
18.SILKEORME (1)
SiIkeormsaylent der foregår 1Italien (ogibeskedent omfang iFrankrig med
henblik påforskning ),erensektor afbegrænset betydning for EF-landbru -
get .ogden repræsenterer kun enubetydelig del afverdenssi Ikeavlen (54800
tråsilke i1979 ifølge FAO).
IGrækenland har man også enproduktion afsilkeorme *hovedsagelig med hen­
blik påatefterkomme behovet pådet indenlandske marked .
Takket være detemmelig høje priser påverdensmarkedet for råsilke har der
været envis fornyet interesse for silkeproduktion idelandbrugskredse .
som beskæftiger sig hermed .I1979 blev ca.10500 kasser ægtaget ianven­
delse .men pågrund afetusædvanligt dårligt vejr (kraftig frost )blev
opdrættet kun gennemført for 5500kassers vedkommende ,ogdermed begrænse­
des,produktionen afkokoner til 147t.I1978 beløb produktionen sigtil
203'thidrørende fra 8700 kasser . '
For 1980 /81erstøttebeløbet blevet -fastsat til 71.21 ECU pr.kasse mod
67.50 ECU for 1979 /80(+5.5 pet.).
Garantisektionens udgifter til siIkeormsavlen udgjorde 0.5 mio REi1979i
deerforeløbigt opgjort til1.0 mio ERE i1980 oganslås til1.2 mio ERE
i1981 . .
(1)Setabel M.18.1 .

-135-
19.F8REK0D
1.Produktion
I1979varfåre-oggedekødsprodukt ionen(internbruttoproduktion :
529000t)fortsatstigende (+2»1pet.iforholdtil1978)somfølgeaf
enstigning iantallet afslagtninger (+3#4pct.)»mensgennemsnitsvæg­
tenpr.dyrfaldtensmule <17»7kg/dyri1979mod18.0i1978).
2.Bestand
Med46.8miodyridecember 1979øgedes EFsfårebestand fortsat (for­
øgelsen næstenuafbrudt siden1971).Denøgedesdogkunmed0.6pet.i
1979(mod3.9pet.i1978).
3.Forbrug *
Detsamledeforbrug (809000ti1979(1))stegisammetaktsomproduk­
tionen(+2.1pet.).
4.Priser
Priserne forblev uændrede (undtagen iIrlandogItalien «hvordesteg
medca.10pet.).
I1979lådebritiske markedspriser på73pet.afdefranskepriser(mod
55pet.i1977og72pet.i1978).
5.Samhandel
-I1979indførte Fællesskabet 273650tfåre-oggedekød (2)fratredje­
landemod274440ti1978.
Samhandelen indenforEFfaldti1979(94233tmod102500ti1978).
Denprægesfortsatafetsalgpåca.45000ttilFrankrig .
-Fællesskabet udførte ca.10000tfårekødtiltredjelande .
6.Selvforsyningsarad
I1979forblevFællesskabets selvforsyningrad uændret påomkring 65
pet.-1977:63^,8pet.#1978:65#3pct.»1979:65»3pet.
7.Tredjelande
Ideudførende tredjelande øgedesfårebestanden fortsati1979(New
Zealand +1pet.ogAustralien +2»7pet.).
(1)Inkl.4000ttilindustrien .
(2)Udtryktiproduktets vægtiislagtet vægtskulledettetalværepåca.
285000t.

-136 -
8.1980-oversigt
1980 harværet præget afenmeget stærk produktionsstigning (+12,1% )
ogenbetydelig forbrugsstigning (+5,7% )iFællesskabet .
Produktionen ersteget ialle medlemsstater ,isærdeleshed iDetfor­
enede Kongerige (+12,9% )ogFrankrig (+11,6% ).
■Forbruget erblevet øget iDetforenede Kongerige (+4%)under påvirk­
ning afenstærk nedgang imarkedsprisen (1).
For1980 regnes dermedengennemsnitlig markedspris forFællesskabet
på287,4 ECU/100kg,hvilket repræsenterer etfald på10%iforhold
tilårsgennansnittet for1979 . >
Fællesskabets selvforsyningsgrad vilfor1980 vise ettalomkring 70% .
9.1981-prognose
For1981 forventes det ,atproduktionen kunviludvise enlille stig­
ning iFællesskabet (ca.+1%).Derforventes enfortsat forbrugsstig -
ning (+2%)især scmfølge afdemuligheder ,dertilbydes tredjelandene
inden forrammerne afselvbegrænsningsaftaler ,dererundertegnet for
mængder påindtil ca.320000tforDeTi (udtrykt islagtevægt ).
10.Følgerne afGrækenlands tiltrædelse
Grækenlands tiltrædelse medfører ,atEF"sunderskud affårekød øges
medca.12000t.Deforventede talfor1981 forDeTierfølgende ;
,Produktion 678000t
'forbrug 958000t
forskel mellan produktion ogforbrug 280000t
Selvforsyningsgraden for1981 erpå71pet .forDeTi (69pet .forDe
Ni).

-137-
JABEL_1
EØF^FSREKØDSPRODUKIION
(Internbruttoproduktion )
1000tslagtet vægt
Medlemsstat 1973(1)1974(1)1975(1)1976(1)1977(1)1978(1)1979(1)1980(2)1981(3)
Tyskland 14 16 18 18 19 18,0 18 18,6 20,0
Frankrig 128 133 131 147 145 147 159,5 178,0 180,0
Italien (4) *32 32 32 34 36 51.5 52 60,0 65,0
Nederlandene 10 16 18 17 17 18 20,5 22,0 23,0
BLøU 4 3 4 3 3 4 3 3,8 3,8
Detforenede Kongerige 235 254 263 250 228 237 241 272,0 270,0
Irland 42 44 48,38 37 41 34 38,0 34,4
Danmark 1 1 1 1 0,5 0.5 0,50,7 0,7
EØFialt 466 499 515 508 485,5517.0 529593,1 .596,9
(1)KildeEUROSTAT (inkl.gedekød).
(2)Skøn(pågrundlagafnationale kilder).
(3)Overslag (pågrundlagafnationale kilder).
(4)Nyrækkeomkalkuleret afISTATfor1978og1979(ogfølgendeår).

..• . -138 -
" TABEL 2 " .
, ; . TffLLING AFF8R IE0F 1 .
December-tælling . Samlet bestand (1000 dyr)
Tyskland
Frankrig
Italien
Nederlandene (1)
Belgien
Luxembourg y
Det forenede
Kongerige C1)
Irland
Danmark (2)1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979
41 .620 41501 40881 40923 41775 42548 42137 42865 43720 44803 46520 46800
830 841 843 850 908 1016 1040 Λ087 1091 1135 1136 1145
9507 10037 10239 10115 10191 10324 10569 10803 11046 11255 1Τ642 11799
8206 8138 7948 7846 7770 7809 7995 8152 8445 8694 8973 9110
360 360 375 375 388 430 490 495 510 523 548 .585
84 85 66 66 69 74 81 83 ■'82 84 91 84
4 5 5 5 5 5 5\ 5 ,5 5 5 5
19667 10157 18499 18749 19447 19989 20187 19536 19900 20524 21651 21658
2852 2788 2836 2862 2835 2845 2711 2653 2582 2526 2418 2360
110 90 70 55 52 56 59 61 59 57 54 571980
47500
(1)Maj-tælling . , >
(2)Juni-tælling (ekskl .Grønlands ca.20000 dyr). 's '
KiIde:EUROSTAT '.

139 -
TABEL 3
EØF£_FSREKØDSPRODUKTION
(Samlet konsum )
1000tslagtet vægt
1975 (1)1976 (1)
38 42 43
!Frankrig 180 182 190 195 198
:Italien (4)61 62 61 63 61
*Nederlandene3 2 3 3 4
:BLØU11 - 12 13 16 *18
.Detforenede Kongerige 468 441 475 438 400
:Irland32 34 34 33 33
iDanmark 2 2 2 2 2
:EØF ialt781 749 816 792 7591980 (2)1981 (3)
46
202
81,5
5
20
388
30
3
775,553
208
84
7
21
403
26
3
80555
219
100
6.5
22,5
419
25
3.6
850,658
230
100
6.5
22,5
420
25
3.6
865,6
(2)Skøn (pågrundlag afnationale kilder ).
(3)Overslag (pågrundlag afnationale kilder ).
(4)Nyrække omkalkuleret afISTAT for1978og1979 (ogfølgende år).

140 -
EØF 10:PRODUKTION OgFORBRUG AFFÅREKØD
1000tslagtevasxt
«-Indenlandsk bruttoproduktion –: , .
Samlet konsum
";' ;--,1979 (1)
s'1980 (2) 1981 (3)- 1979 (la) 1980 (2) -" 1981 (3)
Ä ■ , >
Belgien 3,80 ^3,8 - .3,8 - 20,5 22 22 ;
Danmark (5) 0,62 ' 0,7 o,7 ' '3 3,6 - 3,6
Tyskland (FR) 18,14 18,6 20,0 53 55,0 '58,0
Grækanland
»80,22 . 80,14 81,0 91,84 ,87,1 ν' , 93,0
Frankrig 159,50 178,0 180,0 208 219,0 230,0
Irland34,20 38,0 34,4 26 25,0 25,0
Italien52,08.60,0 65,0 :84100,0 100,0
Luxanbourg 0,14 -0,14 0,15 0,53 0,53 0,53
Nederlandene20,65 -.22,0 ." 23,0 ■ .7δ/5 ;;-6,5
Detforenede Kongerige 241,00 272,0 -270,0 V 403 ' 419,0 420,0
EØF ialt610,35 - 673,38 . 678,05 896,87 937,73 958,63
1)Kilde :Eurostat (inkl .sektoren forgedekød ),undtagen Belgien ,Danmark ,Greenland ogLuxanbourg (nationale kilder )m sekt°ren forgedekød ),undtagen Grækenland ogLuxembourg (nationale kilder )U)Skøn (pagrundlag afnationale kilder ) -
(3)Prognose (pågrundlag afnationale kilder ) . . . .
(5) V6dISTAT f°r1978°91979 :fjende år) .. -/

-141 -
20a.LANDBRUGSALKOHOL
1.Indledning
Der eringen fremskridt sket med hensyn tilatoprette etfælles marked .
2.Produktion
Produktionen aflandbrugsalkohol erfortsat stabil .Iregnskabsåret 1979
erden igen kommet oppådet niveau# den havde i1977 .Iforhold til
regnskabsåret 1978 betyder dette enstigning på6.3 pet.
Produktionen afalkohol påbasis afmelasse ergået lidt tilbage# hvil­
ket harvaret mærkbart iItalien ,men entilsvarende større produktion
afalkohol påbasis afvin.ligeledes iItalien ,haropvejet dette .
3.Forbrug
Dette ligger stadig fast iEF.Ivisse medlemsstater (Belgien ogNeder­
landene )vinder imidlertid syntetisk alkohol frem påbekostning af
landbrugsalkohol .
I
4.Priser
Prisstigningen påalkohol påbasis afmelasse ,der allerede kunne registre
ressidste år.erfortsat hele indeværende regnskabsår .
Der ersåledes intet tegn påentilnærmelse afpriserne påalhokol på
basis afmelasse ogpåsyntetisk alkohol .
5.Samhandel
Samhandelen inden for EFerstadig ringe .
Der kan derimod registreres retbetydelige midlertidige indførsler af
landbrugsalkohol som led iproceduren foraktiv forædling .
6.Udsigter
Markedet for landbrugsalkohol lægger sig istadig højere grad fast ien
national kontekst ,hvilket ikke peger mod enfællesskabs løsning .
7.Omkostninger
Problemet omhvorvidt der skal ydes eksportrestitutioner til alkoholdige
drikkevarer fremstillet påbasis aflandbrugsalkohol .erstadig aktuelt
ogbør nævnes .
8.Grækenlands tiltrædelse ændrer praktisk taget ikke situationen inden for
denne sektor .

-142 -
20b.KARTOFLER (1)
1.Indledning
Dererfortsat ingen fælles markedsordning forkartofler .Kommissionen
forelagde den 23.januar 1976 Rådet etforslag vedrørende alle friske
ogforarbejdede produkter .
Forslaget omhandler :
-handelsnormef
-foranstaltninger tilstøtte afoprettelse afproducentsammenslutninger
-støtteforanstaltninger begrænset til markedsstabi lisering '
-regler for samhandel medtredjelande ,der navnlig omfatter enordning
med referencepriser for nye kartofler .
Forøjeblikket erkartoffelstivelse (2),kunsttørrede kartofler (3)og
produkter forarbejdet påbasis afkartofler (4)omfattet afenfælles
markedsordning .Læggekartofler eromfattet afRådets direktiv omhandel
med læggekartofler (5).
2.Produktion
I1979 var verdenshøsten ifølge FAO sstatistikker på283 252 000t.
Fællesskabets produktion på34678 ,000tudgjorde ca.12pet.afver-
densproduktionen .Gennemsnitsudbyttet pr.haiEFvar næsten dobbelt så
stort som hektarudbyttet for hele verden .
Værdien afkartoffelproduktionen udgjorde pet.afden endelige
landbrugsproduktion iFællesskabet .Ifølge deforeliggende statistikker
erantallet afbedrifter med kartoffeldyrkning ca.2»4 mio (idet udvi­
dede Fællesskab ).Produktionsstrukturen ermeget forskellig ideenkelte
medlemsstater >således ergennemsnitsarealet pr.bedrift på5*3 haiDet
forenede Kongerige ogpåca.0.4 haiFrankrig ogItalien . '
,■!
(1)Setabel M.19.b .-M.19.b.4 .
(2)Forordning (EØF)nr.120/67af13.6.1967 ,EFT L117af19.6.1967 ,s.2209 .
(3)Rådets forordning (EØF)nr.1117/78af22.5.1978 ,EFT L142af30.5.78 .
(4)Rådets forordning (EØF)nr.516/77af14.3.1977 ,EFT L73af21.3.77 .
(5)Kodificeret udgave afRådets direktiv af14.6.1966 ,EFT C66af8.6.66 ,
s.35.'

-143 -
Siden 1951-1955 erEF's samlede kartoffelareal faldet med ca.66pet.
nemlig 3152 000 hai1951-1955 mod 1200 000 hai1979 .Produktionen er
til gengæld som følge afdet stigende hektarudbytte kunfaldet med 44
pet .(61957 000ti1951-1955 mod 34678 000ti1979 ).
EFerstort set selvforsynende .Der har dog været forsyningsvanskelig -
heder som følge afårene med udbredt tørke (ca.33mioti1975 ogca.
29mio ti1976 ).
Såvel arealet (ca.116 000 ha)somproduktionen (ca.2miot)afnyekartofler har været næsten konstant idesidste tiåri.EFharfortiat
underlkud afnyekartofler ogindfører ca.450 000tomåret .
EF's areal med læggekartof lervar i1979 afsamme størrelse som i1978 *dvs.ca.112 005~haT~ProduktTonen erpåca.3miot.ogdelande ,der
viste størst interesse for denne nye afgrøde «Var Nederlandene .Det
forenede Kongerige .Frankrig ogTyskland .
ΑDe_forarbejdede_produkter (chips .mos.pommes frites osv.)erenandenvigtig deT~af~karto??iIsektoren .IEFforarbejdes årlige ca.3miot
friske kartofler .Der findes sorter ,somersærlige velegnede tilforar­
bejdning ,ogdedyrkes hovedsagelig pådyrkningskontrakter mellem land­
mand ogforarbejdningsvirksomhed .Derersket ,enmeget hurtig udvikling
idenne sektor ,ogderermulighed for.atder kan ske ennyudvikling i
den nærmeste fremtid ,særlig forvisse produkter . ..~
3.Forbrug
Kartofler anvendes navnlig til konsum ifrisk tiIstandi deudnyttes i
mindre omfang til foder .Demængder ,som virksomhederne anvender til
forarbejdning afprodukter til konsum ,udgør ca.16pet.afdet samlede
konsum .
a)Konsum .
Forbruget pr.indbygger affriske kartofler ernoget stigende .Siden
detkraftige fald i1976/77pågrund afknaphed efter tørken i1976
(69.1 kg)erforbruget steget til 76.2 kgi1977/78ogtil 78.8 kgi
1978/79. ,-
>b)Foder •
Forbruget til foder svinger efter høstens størrelse fra ca.3miottil ca.7mio t.I1978 /79var det 6391 000t.heraf 3145 000ti
Tyskland .609 000tiFrankrig ,251 000tiItalien .617 000ti
Nederlandene .1157 000tiDet forenede Kongerige og378 000ti
Irland .

-144 -
c)Forarbe|dede_produkter til konsum
Forbruget afproduktar forarbejdet afkartofler (ca..3 mioti1979 )
stiger fortsat . "
Forbruget afvisse produkter somf.eks .for-kogte ,dybfrosne produk­
tervil måske stige yderligere .
Samhandel ; '
Samhandelen inden for EFomfatter kun ca.4pet.afden samlede kartof~
felproduktion ,medens handelen med læggekartofler ognyekartofler
ligger påmellem 12pet.og15pet .Nederlandene «Frankrig ogIrland er
nettoeksportører ;Det forenede Kongerige udfører læggekartofler og
indfører nye kartofler# Italien udfører nyekartofler ogindfører lægge-
ogspisekartofler .Danmark og BLØU tegner sig også for enbetydelig
samhandel . . . /
Med hensyn til samhandelen med forarbejdede produkter iFællesskabet kan
handelsstrukturen sammenlignes med den# derforeligger forfriske pro­
dukter .Deterførst ogfremmest Nederlandene ogFrankrig# der udfører#
medens deandre lande indfører .
Samhandelen medtredjelande omfatter hovedsagelig læggekartofler ognye
kartofler .EFudfører læggekartofler til Sydamerika# Afrika ogAsien og
indfører nye kartofler fra middelhavslandene .
Priser *
Noteringerne ermeget uregelmæssige ogvarierer fraårtil år.Pågrund
afdenuelastiske efterspørgselskurve har enstor høst negativ indfly
deIsepåprislejet .Der kan også være andre årsager# f.eks .vejrforhol­
dene eller uforudsete udførsler til lande med knaphed .
Produktionsåret 1979 /80begyndte med middelhøje priser# højere endåret
før..IRotterdam varnoteringerne 6,98 ERE/100 kgden 10.9.1979 for
Bintje +35 mm# iArras 7,67 ERE/100 kgfor Bintje +4.5 mmogiLonden
13,48 ERE/100 kgforforskellige sorter .
Efter jul,hvor noteringerne normalt •finder deres faste leje ,forekom en
letstigning ,ogman forventede envidere udvikling isamme retning .Men
ijanuar begyndte noteringerne affalde ,ogpf.30.maj 1980 var de
følgende :,iRotterdam 3,28 ECU/100 kgforBintje +35mm,iArras 3,08
ECU/100 kgfor Binitje +40mmogiLonden 1?,29 ECU/100 kgforfor­
skellige sorter .Nogle medlemsstater foretog interventionsopkøb iproduk -
tionsårets slutning .Markedsudviklingen forkartofler tilopbevaring har
påvirket markedet for nyekartofler inegativ regning i1980 .

-145 -
Dererflere forklaringer på#atproduktionsåret udviklede sig »somdet
gjorde «somdevigtigste kannævnes den meget milde vinter# dervar
gunstig forforbruget afandre grønsager# denringe høst i1979 »som
fulgtes afetfaldende forbrug# det meget ringe spild vedsorteringen og
det forhold atlagre aflæggekartofler blev solgt til konsum .
INewYork svingede noteringerne forrunde sorter medhvidt kødfra 12
ECU/100 kgden5.11.1979 til7.55 ECU/100 kciden28.4.1980 .
Priserne pånyekartofler oglæggekartofler erhøjere endpriserne på
kartofler tilopbevaring .Forskellen varierer meget altefter høstens
omfang ogprisniveauet forkartofler tilopbevaring .Lave noteringer for
disse har enugunstig indflydelse påpriserne påsåvel nyekartofler som
læggekartofler .
Noteringerne for nyekartofler varierer altefter oprindelsen ogsorten .
Læggekartofler medforædlerrettigheder erdyrere end defrie sorter .
6.Udsigter ,
Produktionsåret 1979/80har været præget afafgjort skuffende priser# og
ifølge deførste foreløbige oplysninger fra EUROSTAT varkartoffelarealet
i1980 mindre end i1979 (1146 000 hai1980 med 1200.000 i1979# dvs .
ennedgang på4.5pct.)j denstørste nedgang erendnu engang registreret
iDet forenede Kongerige <-14.7 pet.)ogiTyskland (-5#7pet.).
Ifølge medlemsstaternes foreløbige oplysninger erproduktionen rigelig#
mendetforlyder# atmange kartofler ermisdannede eller revnede «hvilket
vil give etstort spild vedsorteringen .Den samlede høst skulle blive
større endsidste år# hvor den var på34678 000t. « .
Markedet iRotterdam startede medpriser# der l§lavere endsidste år:
6,98 ECU/100 kgforBintje +35mmi1979 og5,56 ECU/100 kgi1980 .I
Frankrig lånoteringerne iArras også lavere:' 7,67 ECU/100 kgi1979 og
4,87 ECU/100 kai1980 .IDet forenede Kongerige 12,47 ECU/100 kgi1979
og9,45 ECU/100 kgi1980 .
'Med hensyn til markedsudviklingen påkort sigt ,kander ikke ventes
større prisændringer inden jul.Markedsudviklingen pålang sigt kan
der ikke siges noget omfør ibegyndelsen afjanuar .Efter dette tids­
punkt vil somaltid vejrforhold ,spild ogudførsler fåbetydning for,
hvordan produktionsåret udvikler sig .
7.økonomi skeasgekter
Dader endnu ikke findes nogen markedsordning ,har nogle afmedlemssta­
terne truffet egne foranstaltninger ,således intervention iDet forenede
Kongerige forkartofler til opbevaring ogintervention iFrankrig for
kartof ler -tilopbevaring ogfor nyekartofler .
8.Grækenlands tiltrædelse •
Grækenland har enproduktion pålidt under 1miot.Situationen forbli­
verpraktisk taget uændret efter tiItradelsen forsåvidt angår kartof­
lertilopbevaring oglæggekartofler ,medens EF's selvforsyningsgrad for
nyekartofler vilstige lidt .

-146 -
20 c..HONNING (1)
>i - -
1.Indledning - ,
Honning indgår ikke inogen fælles markedsordning.' Deneneste generelle
importbelastning erentold på27pet..somfor defleste udviklings­
landes vedkommende ernedsat til 25pct.f ogfor de28dårligst stillede
udviklingslande samt forA VS-staterne til 0pet.
: . 4
2.Produkt i2Qi_forbrug_og samhandel
EFproducerede i'1978 /79.32 000thonning ogindførte 104 000t.Tyskland
alene tegnede sigfor 41pet.afEF's udbud ogFrankrig for andre 28
pet.afden samlede produktion .
Tyskland erogså denstørste importør «idet landet aftager 58pet.afDe
Ni'ssamlede indførsel ,fulgt afDet forenede Kongerige ,somaftager 19
pet.EF's selvforsyningsgrad erkun35pct.»men forholdene varierer
stærkt fra land til land .EFkønopdeles itogrupper :lande med enhøj
selvforsyningsgrad (Frankrig .Italien .Danmark )oglande ,som måindføre
for atdække deres behov .Frankrig styrker sin selvforsyning vedat
anvende kvantitative importrestriktioner over forvisse lande ogvedat
aqvende Rom-traktatens artikel 115 (beskyttelsesklausul )over forvisse
andre . * • ■
Medlemsstaternes forskellige holdning forklarer vanskeligheden vedatfå
lindført enfælles markedsordning .
3.Fælles_f oransta ltrnnger_t il_forde l_for_b|av len , .
Fra 1968 til 1973 gav EFdirekte støtte tilbiavl iform afenpræmie
for denatureret sukker til føde forbier .Denne støtte blev ophævet i
1974 pågrund afknapheden påsukker .I1976 ydede EFdirekte støtte på
ialt 3mio EREtilbiavlerforeninger ,somafholdtes afsærlige midler
vedtaget afEuropa-Parlamentet ogikke over EUGFL's budget .
/Fra 1977 yder EFpåny enpræmie tildenatureret sukker til føde for
bier . v •
EF's produktionspotential vil somfølge afGrækenlands tiltrædelse blive
øget med ca.30pet.,Grækenlands udførsel udgør dog kun 2-3pet.afEF's
indførsel ,ogder sker således ingen væsentlig ændring iunderskudssitua -
tionen pådetfælles marked for honning .
(1)Setabel M.19.d.1 .

-147 -
23.FODER
»
Udbud ogforbrug i1979
Forsyningssituationen var meget god i1979 både med hensyn til energi­
holdige råvarer ogproteiner .Ligesom deforegående åropstod der envis
nervøsitet iforåret «men denne blev hurtigt bortvejret «daverdenslag -
renes størrelse blev kendt .Generelt set harprisstigningerne påfoder
ligget lavere end inflationstakten .Dette har haft engunstig indvirk­
ning påforbruget affoderblandinger ,der ersteget mere end den animal­
ske produktion .Foderblandingernes indtrængningsgrad udvikler sigsåle­
des gunstigt .
Forbruget afkorn til foder ersteget lidt tildels pågrund afThailands
frivillige eksportbegrsnsning for«nanioks vedkommende .Indonesien har
derimod forøget sin udførsel til Fællesskabet kraftigt «såatstigningen
ikornforbruget iFællesskabet mere skyldes enstigning iefterspørgslentil animalsk produktion .
Med hensyn til skummetmælkspulver medførte visse markedsregulerende
foranstaltninger «atdenne råvare blev vanskelig atopdrive ikalvesek -
toren «ogbrugerne troede «atenmangelsituation var nært forestående .
Med hensyn tilefterspørgslen indebar stigningen isvineproduktionen på
ca.6pet.enstigning iforbruget påover 5pet.Deforholdsvis lave
priser påægibegyndelsen afåret skyldtes enoverskudsproduktion i
forhold til den endelige efterspørgsel .Situationen bedrede sig islut­
ningen afåret «således atden gennemsnitlige efterspørgsel efter foder
fordelt påhele året praktisk taget forblev uændret iforhold til 1978 .
Påfjerkræmarkedet steg efterspørgslen «daenstigende andel afproduk­
tionen giktiludførsel .Ifjerkræsektoren steg forbruget affoderblan­
dinger ialt ca.5pet.
Kvægbestanden forøgedes ikke «men degunstige priser påfoderblandinger
syntes atafføde enstigning igennemsnitsvægten ved slagtning .Foder -
stofindustrien nød godt afdenne udvikling «ogderfor erdet heller ikke
mærkeligt «atforbruget affoderblandinger til kreaturer voksede hurti­
gere end ideandre sektorer .
I «
/

-148-
2.Produkt2onen_af_foderb landingeri1979-
I1979androgproduktionen affoderblandinger iFællesskabet 77920000
tfdvs.enstigning på8#7pet.iforholdtil1978.Denneproduktionsstig–
ningerdogikkeensforallemedlemsstaterne ogalleformerfortilbe­
redtfoder.BLØUerdetenesteområde >hvordensamledeproduktion
faldt#tiltrodsforatproduktionen afkvægfoder stegmed.over13pet.
Dermådogikkelæggesformegetidissetal.ITyskland (+10.7pet.)
varproduktionsstigningen måskekuntilsyneladende# eftersom fabrikkerne
førsti1979blevunderkastet enobligatorisk produktionsangivelse(und­
tagenfodertilselskabsdyr ).Produktionsfaldet forfodertilæglæggende
hønerforuroliger detyskeproducenter# dererbangefor.atægmarkedet
bliverOvertåget afNederlandene .
«
IFrankrigstigerproduktionen langsommere endideøvrigelande(iqed
undtagelse afBLØU)»hvilketikteerletatforklare ibetragtning af
kødunderskuddet idetteland. \
( ' *■.
Dennederlandske produktion nårettemmelig højtniveauogindtager
førstepladsen iFællesskabet pr.indbygger# ogden-samledeproduktion
overstiger hjemmemarkedets behov.
IDetforenede Kongerige# Danmark ogIrlandstigerproduktionen fortsat.
Iforholdtil1978mådetanføres,atstigningstakten varstørstisær
forfodertilkvægogandredyrmedundtagelse affjerkræ ogsvin.For
kvægsektoren varstigningen iabsolut mængdedesudenstørst<3400000
t).hvilketstadigvækermegetlidtiforholdtildennesektorssamlede
behov.
3.Husdyrholde tsfoderbehov -' - v
Generelt setstegbehovetiallesektorerproportionalt medproduktio-
nen#menisær.isvinesektoren .
Densynligedækningafbehovet medfoderblandinger udviser enforbedret
indtrængningsgrad iforholdtildenanimalske produktion .
/

-149-1
SektorBehov Produktion afFBL. FBL./behov :
1978 1979 1978 1979 1978 -1979
!Kvæg 166.902 171.492 24.568 27.989 14,7 16,3;
:Svin 45.482 47.760 25.049 26.463 55.1 55,4:
[Fjerkræ 26.492 27.026 19.091 20.046 72.1 -74,2;
:Andet 25.410 ,25.530 2.994 3.422 11,8 13,4 ,:
:Ialt 264.286 271.80871.702 77.920 27,1 28,7:
IBeregninger foretaget afGDVI
1FBL.=foderblandinger
UDSIGTER
Foderstof industrien vilfortsat værekonfronteret medsineegneproblemer ,
menvildesudenblivepåvirket afdenalmindelige økonomiske situation og
energisitautionen .
Foderstofindustriens målfordekommende årvilfortsat væredenbedst
muligeudnyttelse afdedisponible ressourcer medsigtepåkvalitetsfodertildelavestmuligepriser.Væksteniforbruget affoderblandinger viser
detindustrielt fremstillede fodersstigende anvendelse ilandbruget og
indebærer enproduktivitetsstigning# somforbrugeren dragermestfordelaf,
eftersom dennebestemmer efterspørgslen .
Medhensyntilråvarererproteinunderskuddet fortsat megetbetydeligttil
trodsforFællesskabets bestræbelser foratforøgeselvforsyningsgraden .
Endårlighøstidesojaproduce rendelandeogefterfølgende prisstigning
kunnef.eks.stadigfåmegetuheldige følgerforproduktiviteten iFælles­
skabet.Denbiologiske værdiafindførte proteiner berorivirkeligheden på
denoptimale udnyttelse aflandbrugernes egetgrovfoder såsomkornog
ensilage«somanvendelsen afdisseproteiner medfører «menselvudgørdeet
uundværligt næringsstof fordeenmavede husdyr.
Dersynesikkeatbliveproblemer medenergiholdige råvarerifremtiden «da
storemængderertilrådighed iFællesskabet ogpåverdensplan .

150 -
Efterspørgsel efter foder vilstige proportionalt med den animalske produk­
tion .Hvad angår kvægopdræt (ogmælkeproduktion )«vildet stigende forbrug
afkraftfoder påkortere eller længere sigt medføre dybtgående forandringer
ifodringen «især mindre andel afkorn iinput .
!

-151 -
Grækenlands tiltrædelse af EFændrer ikke debestående handelsmønstre for
såvidt angår forsyningen med råvarer til foder .
Der kan derimod opstå problemer iGrækenland ,hvor politikken for opkøb af
ogforsyning med råvarer erfundamentalt forskellig fra dentilsvarende
politik iDeNi.
Det kan ikke udelukkes «atder ermulighed for samhandel med Grækenland for
såvidt angår foder ,medmindre der påkort sigt foretages enmodernisering
afden pågældende industri .
Grækenland vil desuden fåvisse problemer med atopretholde den udførsel ,
som det for øjeblikket hartil dearabiske lande .