KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(93) 304 endelig udg. 
Bruxelles, den 28. juli 1993 
Forslag t i I 
RÅDETS AFGØRELSE 
om indgåelse og undertegnelse af aftalen mellem Det Europæiske 
Økonomiske Fællesskab og Australien om handel med vin 
(forelagt af Kommissionen) 
Begrundelse 
Ved beslutning af 14.12.1992 bemyndigede Rådet Kommissionen til at 
indlede forhandlinger med Australien med henblik på indgåelse af en 
bilateral aftale EØF/Australien om handel med vin; formålet med aftalen 
!;ulle være at lette og fremme samhandelen med vin mellem Fællesskabet 
og Australien. 
2. Disse forhandlinger, som Kommissionen har ført på grundlag af de af 
Rådet givne retningslinjer, har ført til en aftale, der er baseret på 
principperne om ikke-diskriminering og gensidighed, og hvis vigtigste 
punkter kan sammenfattes således : 
a) Gensidig anerkendelse af ønologiske fremgangsmåder samt af kravene 
vedrørende den analytiske sammensætning af vin. 
Ved anerkendelsen tages der hensyn til de to kontraherende parters 
særlige betingelser for produktion af vin. Aftalen indeholder en 
procedure, der giver mulighed for at udvide eller begrænse listen 
over de gensidigt anerkendte økonologiske fremgangsmåder, navnlig på 
baggrund af videnskabelige fremskridt og hensynet til 
folkesundheden. 
b) Gensidig beskyttelse af vinbetegnelser. 
Beskyttelsen omfatter ikke blot de geografiske angivelser (og 
oprindelsesbetegnelser), men også de udtryk, der traditionelt 
anvendes for at betegne en bestemt kvalitet eller en bestemt vintype. 
I henhold til aftalen forpligter Australien sig udtrykkeligt til at 
undlade i Australien og på eksportmarkeder at anvende de geografiske 
EF-vinbetegnelser, som dette land hidtil har betragtet som generiske 
eller halvgeneriske betegnelser. Undladelsen heraf sker for de fleste 
betegnelsers vedkommende efter en nøje fastlagt tidsplan. For visse 
betegnelser, der er særligt vigtige for Australien, vil den 
overgangsperiode, i hvilken de fortsat kan anvendes, blive fastlagt 
ved en fælles aftale inden udgangen af 1997. 
Med henblik på at opstille visse minimumsregler, der kan sikre dels 
en korrekt oplysning af forbrugeren om vinens oprindelse og dels en 
loyal konkurrence mellem producenterne, er der sammen med 
bestemmelserne om beskyttelse af vinbetegnelser fastsat bestemmelser 
om betingelserne for anvendelse af geografiske angivelser og navne på 
vinsorter. 
c) Forenkling af godkendelsesreglerne ved indførsel af vin. 
Fællesskabet indrømmer Australien visse fordele, hvad angår ordningen 
med importlicenser for vin. Der er tale om fordele svarende til dem, 
der allerede er indrømmet USA (forordning (EØF) nr. 3590/85 og (EØF) 
nr. 2390/89). Australien, der på sin side har en liberal 
importordning, forpligter sig til ikke at træffe mere restriktive 
foranstaltninger. 
d) Gensidig bistand mellem kontrolmyndighederne i vinsektoren. 
Det er forudset, at der kan foregå et direkte samarbejde mellem 
Fællesskabets og de australske myndigheder, navnlig udveksling af 
oplysninger i tilfælde, hvor der foreligger mistanke om manglende 
overholdelse af aftalens bestemmelser. 
3. Da der er tale om en aftale, hvis bestemmelser er direkte knyttet til 
foranstaltningerne under den fælles landbrugspolitik, i det foreliggende 
tilfælde EF-bestemmeIserne på vinområdet, er det nødvendigt at indgå 
aftalen på fællesskabsplan. 
4. For at lette iværksættelsen af visse af aftalens bestemmelser foreslås 
det at bemyndige Kommissionen til at foretage de nødvendige tekniske 
tilpasninger efter den Forvaltningskomitéen procedure, som er omhandlet 
i artikel 83 i forordning (EØF) nr. 822/87, og som åbner mulighed for et 
snævert samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen. 
5. På baggrund af ovenstående foreslås det, at Rådet godkender aftalen. 
Finansielle virkninger; Da handelen med vin i det væsentligste kun omfatter 
vin af høj kvalitet vil den økonomiske påvirkning 
være af underordnet betydning. 
Små og mellemstore virksomheder; Forslaget indebærer ingen konkurrence­
eller omkostningsvirkninger for små og 
mellemstore virksomheder. 
A^r-
Forslag til 
RÅDETS AFGØRELSE 
af 
om indgåelse og undertegnelse af aftalen mellem Det Europæiske 
Økonomiske Fællesskab og Australien om handel med vin 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Økonomiske 
Fællesskab, særlig artikel 113, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, og 
ud fra følgende betragtninger; 
Indgåelsen af den aftale om handel med vin, som er forhandlet mellem Det 
Europæiske økonomiske Fællesskab og Australien, kan lette og fremme 
samhandelen med vin mellem de to kontraherende parter; det er derfor 
ønskeligt, at nævnte aftale godkendes; 
for at lette iværksættelsen af visse bestemmelser i aftalen vil det være 
hensigtsmæssigt, at Kommissionen kan foretage de nødvendige tekniske 
tilpasninger efter proceduren i artikel 83 i Rådets forordning (EØF) nr. 
822/87 af 19. marts 19 87 om den fælles markedsordning for vint1), senest 
ændret ved forordning (EØF) nr. 1756/92<2); 
da der er tale om en aftale, hvis bestemmelser er direkte knyttet til 
foranstaltningerne under den fælles landbrugspolitik, i det foreliggende 
tilfælde EF-bestemmelserne på vinområdet, er det nødvendigt at indgå aftalen 
på fællesskabsplan -
(1) EFT nr. L 84 af 27.3.1987, s. 1. 
(2) EFT nr. L 180 af 1.7.1992, 27. 
A C 
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE; 
Artikel 1 
Aftalen mellem Det Europæiske økonomiske Fællesskab og Australien om handel 
med vin godkendes herved på vegne af Det Europæiske økononomiske Fællesskab. 
Teksten til aftalen er knyttet som bilag til denne afgørelse. 
Artikel 2 
Formanden for Rådet bemyndiges herved til at udpege den person, der er 
beføjet til at undertegne aftalen og til at deponere 
godkendelsesinstrumentet på Fællesskabets vegne. 
Formanden for Rådet giver den notifikation, som er omhandlet i aftalens 
artikel 27, stk. 1. 
Artikel 3 
I forbindelse med anvendelsen af aftalens artikel 17, stk. 2, bemyndiges 
Kommissionen til efter proceduren i artikel 83 i forordning (EØF) nr. 822/87 
at vedtage de nødvendige ændringer af aftalen. 
Artikel 4 
Kommissionen, der bistås af repræsentanter fra medlemsstaterne, 
repræsenterer Fællesskabet i den blandede komité, der er oprettet ved 
aftalens artikel 18. 
Artikel 5 
Denne afgørelse offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende. 
Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne 
Formand 
^ ci 
EF/AUSTRALIEN - VINAFTALE 
Aftale 
mellem 
Det Europæiske økonomiske Fællesskab og Australien 
om handel med vin 
Det Europæiske Økonomiske Fællesskab, i det følgende benævnt "Fællesskabet", 
på den ene side, og 
Australien på den anden side, 
i det følgende benævnt "de kontraherende parter", 
som ønsker at skabe gunstige vilkår for en harmonisk udvikling af 
samhandelen og for fremme af det handelsmæssige samarbejde inden for 
vinsektoren på grundlag af lighed, gensidige fordele og princippet om 
gensidighed, 
som erkender, at de kontraherende parter inden for vinsektoren ønsker at 
etablere snævrere forbindelser, som vil kunne udvikles yderligere, 
har aftalt følgende: 
- 2 -
Artikel 1 
De kontraherende parter forpligter sig på grundlag af principperne om 
ligebehandling og gensidighed at lette og fremme deres samhandel med vin med 
oprindelse i Fællesskabet og Australien på de betingelser, der er fastsat i 
denne aftale. 
Artikel 2 
1. Denne aftale finder anvendelse på vine henhørende under position 22.04 i 
Det Harmoniserede System i den internationale konvention om det 
harmoniserede varebeskrivelses- og varenomenklatursystem, udfærdiget i 
Bruxelles den 24. juni 1983. 
2. Medmindre andet fremgår, forstås i denne aftale ved; 
a) "vin med oprindelse i" efterfulgt af navnet på en af de kontraherende 
parter: en vin fremstillet på den pågældende kontraherende parts 
område af druer, som fuldt ud er høstet og produceret på den 
pågældende kontraherende parts område 
b) "geografisk angivelse": en angivelse som anført i bilag II, herunder 
en "oprindelsesbetegnelse", som i en kontraherende parts lovgivning 
er anerkendt med henblik på betegnelse og præsentation af vin med 
oprindelse i en kontraherende parts område eller i en region eller 
lokalitet i det pågældende område, hvor den geografiske oprindelse er 
af afgørende betydning for vinens kvalitet, omdømme eller andre 
egenskaber 
c) "traditionelt udtryk": en traditionelt anvendt betegnelse som anført 
i bilag II, der navnlig kan referere til produktionsmetode eller 
kvalitet, farve eller type for en vin, og som i en kontraherende 
parts lovgivning er anerkendt med henblik på betegnelse og 
præsentation af en vin med oprindelse i en kontraherende parts område 
d) "betegnelse": de navne, der anvendes ved etikettering, på 
transportledsagedokumenter for vinen, på handelsdokumenter, navnlig 
faktura og følgeseddel, og ved reklame 
e) "etikettering": samtlige betegnelser og angivelser, symboler, mønstre 
eller varemærker, der kendetegner vinen, og som optræder på samme 
beholder, herunder dens lukkeanordning, beholderens vedhæng og 
flaskehalsens beklædning 
- 3 -
f) "præsentation": de betegnelser der anvendes på beholdere, herunder 
lukkemekanisme, etiketter og emballage 
g) "emballage": den beskyttende indpakning, såsom papir, halmmåtter af 
enhver slags, kartoner og kasser, der anvendes ved transport af en 
eller flere beholdere. 
Artikel 3 
1. Medmindre andet er fastsat i denne aftale, skal indførsel og 
markedsføring foretages i overensstemmelse med den lovgivning, der 
gælder for den kontraherende parts område. 
2. De kontraherende parter skal træffe de fornødne almindelige og særlige 
foranstaltninger for at sikre, at de i denne aftale fastlagte 
forpligtelser opfyldes. De skal sørge for, at de i aftalen opstillede 
mål nås. 
- 4 -
AFSNIT I 
ønologiske metoder og krav til vinens sammensætning 
Artikel 4 
1. Fællesskabet godkender indførsel til Fællesskabet og udbud til salg til 
direkte konsum på dets område af alle vine med oprindelse i Australien, 
som er produceret i overensstemmelse med 
a) en eller flere af de ønologiske metoder, der er anført under punkt 1 
i bilag I, og 
b) de krav, bl.a. vedrørende sammensætningen, der er fastlagt i 
protokollen til aftalen. 
2. Australien godkender indførsel til Australien og udbud til salg til 
direkte konsum på dets område af alle vine med oprindelse i 
Fællesskabet, som er produceret i overensstemmelse med 
a) en eller flere af de ønologiske metoder, der er anført under punkt 2 
i bilag I, og 
b) de krav, bl.a. til sammensætningen, der er fastlagt i protokollen til 
aftalen. 
Artikel 5 
1. Hvis en kontraherende part for sine vine tillader en ønologisk metode, 
der ikke ifølge artikel 4 er tilladt af den anden kontraherende part, 
kan vedkommende part anmode den anden kontraherende part om tilladelse. 
Den part, der fremsætter anmodningen, skal i så fald stille et dossier 
til rådighed for den anden kontraherende part, og dossieret skal 
indeholde de oplysninger, der er nødvendige for at kunne vurdere 
anmodningen. 
2. Ved vurderingen af en anmodning som omhandlet i stk. 1 skal der navnlig 
tages hensyn til: 
a) krav vedrørende beskyttelse af folkesundheden 
b) krav vedrørende forbrugerbeskyttelse, og 
c) reglerne for god ønologisk praksis, og navnlig kravet om, at den 
pågældende ønologiske metode ikke må indebære uacceptable 
forandringer i sammensætningen af den behandlede vin eller en 
forringelse af vinens organoleptiske egenskaber. 
- 5 -
3. Inden for en periode på tolv måneder fra fremsendelsen af det i stk. 1 
omhandlede dossier beslutter de kontraherende parter i fællesskab, om og 
på hvilke betingelser den pågældende ønologiske metode kan optages i 
bilag I, eller om der er behov for en yderligere periode til 
vurderingen. 
4. Hvis en kontraherende part anser det for nødvendigt, kan den anmode Det 
Internationale vinkontor (Office International de la Vigne et du Vin) 
eller en anden kompetent international myndighed om en udtalelse om den 
pågældende ønologiske metode. I så fald forlænges den i stk. 3 
omhandlede periode, indtil nævnte myndighed har afgivet sin udtalelse. 
5. Den kontraherende part, der er blevet anmodet om tilladelse, og som har 
fulgt de proceduremæssige forskrifter i stk. 3 og 4, kan nægte at give 
tilladelse, hvis den anser den ønologiske metode for at være uforenelig 
med de i stk. 2 omhandlede krav. 
6. Stk. 1-5 finder også anvendelse i tilfælde, hvor en kontraherende part 
a) anmoder den anden part om at gøre forskrifterne vedrørende en i bilag 
I anført ønologisk metode mindre restriktive, eller 
b) har planer om af andre end sundhedsmæssige grunde at forbyde en 
ønologisk metode eller at gøre forskrifterne vedrørende en i bilag I 
anført ønologisk metode mere restriktive. 
7. Hvis en kontraherende part som følge af nye oplysninger eller en 
nyvurdering af foreliggende oplysninger har særlige grunde til at 
antage, at en tilladt ønologisk metode er til fare for folkesundheden, 
kan den midlertidigt suspendere den i artikel 4 omhandlede tilladelse 
eller skærpe forskrifterne vedrørende den pågældende metode, som er 
anført i bilag i. Den anden kontraherende part skal underrettes herom 
senest fire uger inden suspensionen eller skærpelsen får virkning med en 
angivelse af de grunde, der berettiger en sådan beslutning. Hvis farens 
alvorlige karakter berettiger det, kan suspensionen eller skærpelsen 
besluttes med øjeblikkelig virkning. I så fald underrettes den anden 
kontraherende part øjeblikkeligt herom med en angivelse af grundene. 
8. Når stk. 7 påberåbes, skal der snarest muligt føres drøftelser mellem de 
kontraherende parter med henblik på, at der i fællesskab kan træffes de 
nødvendige foranstaltninger. sådanne foranstaltninger kan bestå i 
ændringer af bilag i. 
_ 6 -
AFSNIT II 
Gensidig beskyttelse af vinbetegnelser og 
tilknyttede bestemmelser om betegnelse og præsentation 
Artikel 6 
1. De kontraherende parter træffer alle nødvendige foranstaltninger i 
overensstemmelse med denne aftale med henblik på gensidig beskyttelse af 
de i artikel 7 omhandlede betegnelser, der anvendes ved betegnelse og 
præsentation af vine med oprindelse i de kontraherende parters område. 
Hver kontraherende part sørger for retsmidler, ved hjælp af hvilke 
interesserede parter kan forhindre, at traditionelle udtryk eller en 
geografisk angivelse til identificering af vine anvendes for vine, der 
ikke har oprindelse det sted, som fremgår af den pågældende geografiske 
angivelse. 
2. Den i stk. 1 omhandlede beskyttelse gælder også for betegnelser, hvor 
vinens virkelige oprindelse er angivet eller den geografiske angivelse 
eller det traditionelle udtryk er anvendt i oversættelse eller ledsaget 
af udtryk som "art", "type", "måde", "efterligning", "metode" eller 
lignende. 
3. Den i stk. 1 og 2 omhandlede beskyttelse indskrænker ikke anvendelsen af 
artikel 7, stk. 5, artikel 8 og 11. 
4. Registrering af et varemærke for vine, der indeholder eller betår af en 
geografisk angivelse eller et traditionelt udtryk, der identificerer en 
vin som omhandlet i artikel 7, skal nægtes eller, hvis den på stedet 
gældende lovgivning giver mulighed herfor, og en interesseret part 
fremsætter anmodning herom, slettes for vine, der ikke har oprindelse 
a) det sted, der fremgår af den geografiske angivelse, eller 
b) det sted, hvor det traditionelle udtryk traditionelt er blevet 
anvendt. 
5. For enslydende geografiske angivelser gælder: 
a) Hvis en af en kontraherende part beskyttet angivelse er identisk med 
en af den andon part beskyttet angivelse, skal begge angivelser 
beskyttes, forudsat at den pågældende geografiske betegnelse 
traditionelt og varigt er blevet anvendt, og at vinen ikke urigtigt 
præsenteres for forbrugeren som havende oprindelse i den anden 
kontraherende parts område. 
- 7 -
b) Hvis en af en kontraherende part beskyttet angivelse er identisk med 
en geografisk betegnelse uden for de kontraherende parters område, må 
sidstnævnte angivelse anvendes til betegnelse og præsentation af vin 
produceret i det pågældende geografiske område, forudsat at den 
geografiske betegnelse traditionelt og varigt er blevet anvendt, at 
oprindelseslandet har fastsat bestemmelser for dens anvendelse i så 
henseende, og at vinen ikke urigtigt præsenteres for forbrugeren som 
havende oprindelse i den pågældende kontraherende parts område. I så 
fald fastsætter de kontraherende parter de praktiske regler for, 
hvorledes de pågældende enslydende angivelser skelnes fra hinanden, 
idet der tages hensyn til behovet for at sikre, at de berørte 
producenter får en ensartet behandling, og at forbrugerne ikke 
vildledes. 
6. Bestemmelserne i denne aftale indskrænker på ingen måde personers ret 
til i forbindelse med handel at anvende deres navn eller deres 
forgængers navn, medmindre et sådant navn anvendes på en måde, der kan 
vildlede forbrugerne. 
7. Intet i denne aftale kan forpligte en kontraherende part til at beskytte 
en af den anden kontraherende parts geografiske angivelser eller et af 
dens traditionelle udtryk, hvis angivelsen eller udtrykket ikke er eller 
ophører med at være beskyttet i oprindelseslandet eller er gået af brug 
i dette land. 
Artikel 7 
Uden at artikel 8 og 11 og protokollen derved berøres, beskyttes 
følgende betegnelser: 
a) for så vidt angår vine med oprindelse i Fællesskabet: 
I udtryk, som henviser til den medlemsstat, hvor vinen har 
oprindelse, 
II følgende udtryk, der er omhandlet i artikel 1 i Rådets forordning 
(EØF) nr. 823/87 om fastlæggelse af særlige regler for 
kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder: 
i) udtrykket "kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder", 
herunder forkortelsen "kvbd" og de tilsvarende udtryk og 
forkortelser på andre fællesskabssprog 
ii) udtrykket "mousserende kvalitetsvine fra bestemte 
dyrkningsområder", herunder forkortelsen "mkvbd" og de 
tilsvarende udtryk og forkortelser på andre fællesskabs­
sprog samt "Sekt bestimmter Anbaugebiete" eller "Sekt b.A." 
- 8 -
iii) udtrykket "kvalitetsperlevin fra bestemte dyrknings­
områder", herunder forkortelsen "kvalitetsperlevin bd" og 
tilsvarende udtryk og forkortelser på andre fællesskabs­
sprog 
iv) udtrykket "kvalitetshedvin fra bestemte dyrkningsområder", 
herunder forkortelsen "kvalitetshedvin bd" og tilsvarende 
udtryk og forkortelser på andre fællesskabssprog 
III følgende udtryk, der er omhandlet i Rådets forordning (EØF) nr. 
4252/88 om fremstilling og afsætning af hedvine produceret i 
Fællesskabet : 
", "vino generoso", "vino generoso de licor", 
"vinho generoso", "vino dulce natural", "vino dolce 
naturale", "vinho doce natural", "vin doux naturel" 
IV geografiske angivelser og traditionelle udtryk som anført i bilag 
II. 
b) for så vidt angår vine med oprindelse i Australien: 
I udtrykket "Australia" eller andre udtryk, som henviser til dette 
land 
II geografiske angivelser og traditionelle udtryk som anført i bilag 
II. 
2. I Australien gælder for de beskyttede EF-betegnelser: 
a) at de udelukkende må anvendes for de vine med oprindelse i 
Fællesskabet, som de vedrører, og 
b) at de kun må anvendes på de betingelser, der er fastsat i 
Fællesskabets lovgivning eller i mangel heraf i medlemsstaternes. 
3. I Fællesskabet gælder for de beskyttede australske betegnelser: 
a) at de udelukkende må anvendes for de vine med oprindelse i 
Australien, som de vedrører, og 
b) at de kun må anvendes på de betingelser, der er fastsat i den 
australske lovgivning. 
- 9 -
De kontraherende parter skal træffe de fornødne foranstaltninger for at 
sikre, at de i denne artikel omhandlede beskyttede betegnelser for en 
kontraherende part ikke, når vine med oprindelse i de kontraherende 
parters områder udføres og markedsføres uden for deres områder, anvendes 
til at betegne og præsentere en vin med oprindelse i den anden 
kontraherende parts område. 
For så vidt angår de traditionelle udtryk, vil den i denne artikel 
indrømmede beskyttelse få virkning, når de kontraherende parter under 
hensyntagen til anbefalingerne fra den ifølge artikel 18 oprettede 
fælles komité er n.ïet til enighed om de nærmere regler for beskyttelsen, 
herunder passende overgangsperioder for, hvornår Australien og 
tredjemand i Australien ophører med anvendelse af traditionelle EF-
udtryk, og regler for beskyttelsen af traditionelle australske udtryk. 
Aratikel 8 
Beskyttelsen af de i artikel 7 omhandlede betegnelser er ikke til hinder 
for, at nedenstående betegnelser i de nedenfor anførte overgangsperioder 
anvendes til at betegne og præsentere vin i Australien og i andre lande, 
hvor lovgivningen tillader dette. 
a) Overgangsperiode, der udløber den 31.12.1993: 
I Beaujolais 
II Cava 
III Frascati 
IV Sancerre 
V saint-Emilion/st. Emilion 
VI Vinho Verde/vino Verde 
VII White Bordeaux 
b) Overgangsperiode, der udløber den 31.12.1997: 
I Chianti 
II Frontignan 
III Hock 
IV Madeira 
V Malaga. 
- 10 -
c) Overgangsperiode, der skal fastlægges i henhold til artikel 9: 
I Burgundy 
II Chablis 
III Champagne 
IV Claret 
V Graves 
VI Marsala 
VII Moselle 
VIII Port 
IX Sauternes 
X Sherry 
XI White Burgundy 
2. Indtil fastsættelsen af en eller flere overgangsperioder for de i stk. 
1, litra c), anførte betegnelser, må betegnelserne i stk. 1, litra c), 
anvendes til betegnelse og præsentation af vin, for så vidt lovgivningen 
i Australien og andre lande tillader det. 
3. For den i stk. 1, litra a), omhandlede overgangsperiode for "Beaujolais" 
gælder de vilkår, der måtte blive aftalt mellem de australske 
producenter og de franske myndigheder, der repræsenterer producenterne 
af "Beaujolais", eller som måtte blive fastlagt ved en retsafgørelse 
herom. 
Artikel 9 
Fra datoen for denne aftales ikrafttrædelse træffer de kontraherende parter 
alle fornødne skridt med henblik på senest den 31.12.1997 at vedtage 
overgangsperioder for de betegnelser, der er omhandlet i artikel 8 og 11. 
overgangsperiodernes længde kan variere under hensyntagen til den 
handelsmæssige betydning for begge kontraherende parter og antallet af de af 
Australien anvendte betegnelser. 
Artikel 10 
1. For så vidt Fællesskabets retsforskrifter tillader det, gælder 
beskyttelsen i henhold til denne aftale også for fysiske og juridiske 
personer, foreninger, sammenslutninger og organisationer af producenter, 
handlende eller forbrugere med hjemsted i Australien. 
2. For så vidt den australske lovgivning tillader det, gælder beskyttelsen 
i henhold til denne aftale også for fysiske og juridiske personer, 
foreninger, sammenslutninger og organisationer af producenter, handlende 
eller forbrugere med hjemsted i Fællesskabet. 
- 11 -
Artikel 11 
De kontraherende parter er enige om, uden at deres mere restriktive 
interne lovgivning derved berøres, kun på nedenstående betingelser at 
tillade anvendelse af navnet på en vinstoksort eller i givet fald et 
synonym herfor ved betegnelse og præsentation af vin: 
a) Hvis navnet på en enkelt vinstoksort anvendes, skal mindst 85% af 
vinen, efter fradrag af de produktmængder der er anvendt til eventuel 
sødning, være fremstillet af den pågældende sort. 
b) Hvis navnene på indtil tre vinstoksorter anvendes for samme vin: 
I skal mindst 85% af vinen, efter fradrag af de produktmængder der 
er anvendt til eventuel sødning, være fremstillet af de 
pågældende sorter, og der skal være mindst 2 0% af hver af de 
anførte sorter 
II sorterne skal anføres i aftagende rækkefølge efter den andel, de 
udgør. 
c) Hvis vinen udelukkende er sammensat af de anførte vinstoksorter, kan 
der på etiketten anføres op til fem vinstoksorter, og der skal i så 
fald være et minimumsindhold på 5% af hver anført sort, og sorterne 
skal anføres i nftagende rækkefølge efter den andel, de udgør. 
d) Hvis navnet på en vinstoksort eller et synonym herfor er sammensat af 
flere ord, skal denne sammensatte betegnelse angives på etiketten 
uden mellemliggende oplysninger og med typer af samme art og 
størrelse på en eller flere linjer. 
e) Betegnelsen må ikke anvendes på en sådan måde, at den kan vildlede 
forbrugerne. I den forbindelse kan de kontraherende parter fastlægge 
særlige regler for anvendelsen af en betegnelse. 
De kontraherende parter bekræfter, at betegnelsen "Hermitage" for vine 
med oprindelse i Australien anvendes som et synomym for vinstoksorten 
"Shiraz". Uanset artikel 7 og nærværende artikel er de kontraherende 
parter enige om, at betegnelsen "Hermitage" intil fastlæggelsen af en 
overgangsperiode i henhold til artikel 9 og derefter i overgangsperioden 
for vine med oprindelse i Australien må anvendes som et synomym for 
vinstoksorten "Shiraz" ved salg i lande uden for Fællesskabets område, 
for så vidt den australske lovgivning og lovgivningen i andre lande 
tillader det, og forudsat at betegnelsen ikke anvendes på en måde, der 
kan vildlede forbrugerne. 
- 12 -
3. Uanset nærværende artikel er de kontraherende parter enige om, at 
betegnelserne "Lambrusco" og "Riesling" indtil fastlæggelsen af en 
overgangsperiode i henhold til artikel 9 og derefter i overgangsperioden 
for vine med oprindelse i Australien må anvendes til betegnelse af den 
form for vin, der traditionelt er fremstillet og markedsført under disse 
betegnelser, ved salg i lande uden for Fællesskabets område, for så vidt 
den australske lovgivning og lovgivningen i andre lande tillader det, og 
forudsat at disse betegnelser ikke anvendes på en måde, der kan vildlede 
forbrugerne. 
Artikel 12 
Uden at en mere restriktiv australsk lovgivning derved berøres er de 
kontraherende parter enige om, at en geografisk angivelse kun på 
nedenstående betingelser må anvendes til betegnelse og præsentation af vin 
med oprindelse i Australien: 
a) Hvis der anvendes en enkelt geografisk angivelse, skal mindst 85% af 
vinen være fremstillet af druer, der er høstet i det pågældende 
geografiske område. 
b) Hvis der for samme vin anvendes op til tre geografiske angivelser, skal 
mindst 95% af vinen være fremstillet af druer, der er høstet i disse 
geografiske områder, og der skal være et minimumsindhold på 5% af vin 
fra hver af de anførte geografiske områder; de på etiketten anførte 
geografiske angivelser skal anføres i aftagende rækkefølge efter den 
andel, de svarer til. 
Artikel 13 
1. Hvis en betegnelse eller præsentation af vin, navnlig i etiketteringen 
eller i officielle dokumenter eller handelsdokumenter eller i reklame, 
er i modstrid med denne aftale, træffer de kontraherende parter de 
nødvendige administrative eller retlige foranstaltninger, som deres 
respektive lovgivning åbner mulighed for. 
2. De i stk. 1 omhandlede foranstaltninger skal navnlig træffes i følgende 
tilfælde: 
a) hvis oversættelsen til den anden kontraherende parts sprog af 
betegnelser, der er fastsat i Fællesskabets eller den australske 
lovgivning er et ord, der kan virke vildledende med hensyn til den 
således betegnede vins oprindelse, art eller kvalitet 
b) hvis der på beholdere eller emballage, i reklame eller i officielle 
dokumenter eller handelsdokumenter vedrørende vin, hvis betegnelse er 
beskyttet under denne aftale, forekommer angivelser, mærker, navne, 
indskrifter eller grafiske gengivelser, som direkte eller indirekte 
indeholder falske eller vildledende oplysninger vedrørende 
afsendelsessted, oprindelse, art, vinstoksort eller væsentlige 
egenskaber 
- 13 -
c) hvis der anvendes emballage, som kan virke vildledende med hensyn til 
oprindelsen. 
Artikel 14 
uonne aftale udelukker ikke nogen form for mere udstrakt beskyttelse, som de 
kontraherende parter ifølge deres interne retsforskrifter eller andre 
internationale aftaler yder eller vil yde de angivelser, der er beskyttet 
ved denne aftale. 
- 14 -
AFSNIT III 
Attesteringskrav 
Artikel 15 
1. Fællesskabet tillader uden tidsbegrænsning indførsel af vin med 
oprindelse i Australien i overensstemmelse med de undtagelser, der er 
fastsat i artikel 1, stk. 2, og artikel 2, stk. 2, i forordning (EØF) 
nr. 2390/89 om fa s-trætteIse af almindelige regler for indførsel af vin, 
druesaft og druemost. I den forbindelse skal Australien efter nævnte 
bestemmelser : 
a) forelægge attestation og analyserapport via det kompetente organ, 
eller 
b) hvis det i litra a) nævnte kompetente organ finder det godtgjort, at 
individuelle producenter er kvalificerede til at påtage sig dette 
ansvar : 
I individuelt anerkende de producenter, der har godkendelse til at 
udfærdige at testationer og analyserapporter 
II føre tilsyn m-'d og inspicere de godkendte producenter 
III halvårligt i januar og juli til Kommissionen fremsende navn og 
adresse på de godkendte producenter sammen med deres officielle 
registreringsnumre 
IV straks underrette Kommissionen om eventuelle ændringer af navne 
og adresser nå de godkendte producenter 
V straks underrette Kommissionen, såfremt en producents godkendelse 
tilbagekaldes . 
2. I forbindelse med denne artikel er det kompetente organ for Australiens 
vedkommende Australian wine and Brandy Corporation eller andre organer, 
som Australien måtte udpege som kompetent organ. 
3. Det Europæiske Fællesskab forpligter sig til ikke at undergive 
indførslen af vin med oprindelse i Australien en mere restriktiv 
attesteringsordning end den, der er gældende på datoen for aftalens 
ikrafttrædelse, uden at dette dog indskrænker anvendelsen af artikel 16. 
4. Australien forpligter sig til ikke at undergive indførslen af vin med 
oprindelse i Fællesskabet en mere restriktiv attesteringsordning end 
den, der er gældende den 1. januar 1992, uden at dette dog indskrænker 
anvendelsen af artikel 16. 
15 -
Artikel 16 
1. De kontraherende parter forbeholder sig ret til at indføre midlertidige 
supplerende attesteringskrav, hvis legitime offentlige hensyn såsom 
sundhed, forbrugerbeskyttelse eller bekæmpelse af svig tilsiger det. I 
så fald skal den anden kontraherende part rettidigt meddeles de 
oplysninger, der er nødvendige for at kunne efterkomme de supplerende 
krav. 
2. De kontraherende parter er enige om, at sådanne krav ikke må strække sig 
ud over den periode, som de offentlige hensyn, der har begrundet 
kravenes indførelse, kræver. 
- 16 -
AFSNIT IV 
Forvaltning af aftalen 
Artikel 17 
1. De kontraherende parter opretholder direkte forbindelse med hinanden med 
hensyn til ethvert spørgsmål vedrørende gennemførelsen af denne aftale. 
2. Australien, repræsenteret ved Department of Primary Industries and 
Energy, og Fællesskabet: 
a) tilpasser i fællesskab bilagene og protokollen til denne aftale på 
baggrund af eventuelle ændringer i de kontraherende parters 
lovgivninger 
b) vurderer i fællesskab de i artikel 8 og 11 omhandlede betegnelsers 
anvendelse til betegnelse og præsentation af vine med oprindelse i 
Australien 
c) træffer i fællesskab afgørelse om de i artikel 9 omhandlede 
overgangsperioder for anvendelsen af en eller flere betegnelser på 
nogle eller alle markeder og om en eventuel indførelse af andre 
restriktioner med hensyn til anvendelsen af nogle af de betegnelser, 
der anvendes til at betegne eller præsentere vin med oprindelse i 
Australien 
d) fastlægger om nødvendigt i fællesskab de praktiske regler, der er 
omhandlet i artikel 6, stk. 5, litra b), og artikel 11, litra e) 
e) træffer i fællesskab afgørelse om at ændre bilag I i overensstemmelse 
med afsnit i, og 
f) fastlægger i fællesskab ordningerne for beskyttelse af de i artikel 
7, stk. 5, omhandlede traditionelle udtryk. 
Artikel 18 
1. Der oprettes en fælles komité bestående af repræsentanter for 
Fællesskabet og Australien. Den mødes én gang om året skiftevis i 
Fællesskabet og Australien på en dato, der nærmere skal fastlægges. 
Ekstraordinære moder kan afholdes på et tidspunkt og et sted, der i 
fællesskab fastlægges af de kontraherende parter. 
2. Den fælles komité skal sørge for, at denne aftale fungerer efter 
hensigten, og skal behandle alle spørgsmål, der måtte opstå i 
forbindelse med dens gennemførelse. 
3. Den fælles komité kan navnlig fremsætte henstillinger, som kan bidrage 
til virkeliggørelsen af målene i aftalen. 
- 17 -
4. Den fremmer oprettelsen af forbindelser og udvekslingen af oplysninger, 
der kan bidrage til, at aftalen fungerer optimalt. 
5. Den fremsætter forslag om emner af gensidig interesse inden for 
vinsektoren. 
- 18 -
AFSNIT V 
Gensidig bistand mellem kontrolmyndighederne 
Artikel 19 
1. De kontraherende parter udpeger hver de organer, som skal varetage 
kontrollen med overholdelsen af denne aftale. 
2. De kontraherende parter meddeler gensidigt hinanden navn og adresse på 
disse organer senest to måneder efter aftalens ikrafttrædelse. Der 
etableres et snævert og direkte samarbejde mellem organerne. 
Artikel 20 
1. Såfremt et af de organer, der er udpeget i henhold til artikel 19, nærer 
begrundet mistanke om: 
a) at en vin eller et parti vin som omhandlet i artikel 2, der er eller 
har været genstand for samhandel mellem Australien og Fællesskabet, 
ikke er i overensstemmelse med de gældende regler for vinsektoren i 
Fællesskabet eller Australien eller med denne aftale, og 
b) at denne manglende overensstemmelse er af særlig interesse for den 
anden kontraherende part, og at den kan give anledning til 
administrative foranstaltninger eller retsforfølgning, 
underretter det pågældende organ straks den anden kontraherende parts 
relevante organer og Kommissionen herom. 
2. De oplysninger, der fremsendes i henhold til stk. 1, vedføjes officielle 
dokumenter, handelsdokumenter og andre relevante bilag; endvidere skal 
det angives, hvilke administrative eller retlige foranstaltninger, der i 
givet fald kan træffes. Der skal navnlig gives følgende oplysninger om 
den pågældende vin: 
a) producenten og den person, der har rådighed over vinen 
b) vinens sammensætning og organoleptiske egenskaber 
c) vinens betegnelse og præsentation, og 
d) en nærmere beskrivelse af den manglende overholdelse af 
bestemmelserne om produktion og markedsføring. 
- 19 -
AFSNIT VI 
Almindelige bestemmelser 
Artikel 21 
Afsnit I, II og III i denne aftale finder ikke anvendelse på vin: 
a) der er under forsendelse gennem en af de kontraherende parters område, 
eller 
b) der har oprindelse i en af de kontraherende parters område, og som 
forsendes i små mængder mellem de kontraherende parter på de betingelser 
og efter de procedurer, der er fastsat i den protokol, der er knyttet 
som L.'.Lég til aftalen. 
Artikel 22 
Denne aftale gælder på den ene side for de områder, hvor Traktaten om 
oprettelse af Det Europæiske økonomiske Fællesskab finder anvendelse, og på 
de i nævnte traktat fastsatte betingelser, og på den anden side for 
Australiens område. 
Artikel 23 
1. De kontraherende parter indleder drøftelser, hvis en af dem finder, at 
den anden part har undladt at opfylde en forpligtelse i henhold til 
aftalen. 
2. Den kontraherende part, der anmoder om drøftelser, skal meddele den 
anden part alle de oplysninger, der er nødvendige for en grundig 
undersøgelse af den pågældende sag. 
3. I •* Hælde, hvor en forsinkelse kunne medføre fare for folkesundheden 
eller fu; ; i nge effektiviteten af foranstaltninger til bekæmpelse af 
svig, kan de» træffes passende midlertidige beskyttelsesforanstaltninger 
uden forudgående drøftelser, hvis sådanne drøftelser afholdes 
umiddelbart efter, at de pågældende foranstaltninger er truffet. 
4. Hvis de kontraherende parter efter drøftelser som omhandlet i stk. 1 og 
3 ikke er nået til enighed, kan den part, der anmodede om drøftelserne, 
eller som traf de i stk. 3 omhandlede foranstaltninger, træffe passende 
beskyttelsesforanstaltninger med henblik på en korrekt anvendelse af 
aftalen. 
- 20 -
Artikel 24 
1. De kontraherende parter kan i gensidig forståelse ændre aftalen med 
henblik på at øge samarbejdet inden for vinsektoren. De er enige om at 
indlede drøftelser med henblik på en harmonisering af reglerne om 
etikettering af vin. 
2. Inden for rammerne af denne aftale kan enhver af de kontraherende parter 
fremsætte forslag om en udvidelse af området for deres samarbejde under 
hensyntagen til de erfaringer, der er opnået ved anvendelsen af aftalen. 
Artikel 25 
Vin, der på tidspunktet for aftalens ikrafttrædelse eller ved udgangen 
af de respektive overgangsperioder, der er omhandlet i artikel 8 og 11 
og i bilag I, punkt 1, litra b), lovligt er blevet produceret, betegnet 
og præsenteret på en måde, der er forbudt ved aftalen, kan markedsføres 
på følgende betingelser: 
a) hvis vinen er blevet produceret under anvendelse af en eller flere 
ønologiske metoder, der ikke er anført i bilag I, kan den 
markedsføres, indtil lagrene er opbrugte 
b) hvis vinen er betegnet og præsenteret under anvendelse af 
betegnelser, der er forbudt i denne aftale, kan den markedsføres: 
- af grossister i en periode på tre år 
- af detailhandlere indtil lagrene er opbrugte. 
Uanset stk. 1, litra b) , er den periode, i hvilken en vin, der i 
overensstemmelse med artikel 8 er betegnet og præsenteret som 
"Beaujolais", kan markedsføres, afhængig af vilkårene i en eventuel 
aftale mellem de australske producenter og de kompetente franske 
myndigheder, der repræsenterer producenterne af "Beaujolais", eller af 
en eventuel retsafgørelse herom. 
Uden at artikel 5, stk. 7, derved berøres, må vin, der på 
markedsføringstidspunktet er produceret, betegnet og præsenteret i 
overensstemmelse med denne aftale, og for hvilke betegnelsen eller 
præsentationen ophører med at være i overensstemmelse med aftalen som 
følge af en ændring heraf, markedsføres indtil lagrene er opbrugte, 
medmindre andet aftales mellem de kontraherende parter. 
Artikel 26 
Den protokol og de bilag, de er knyttet til denne aftale, udgør en 
integrerende del heraf. 
- 21 -
Artikel 27 
Denne aftale er udfærdiget i to eksemplarer på dansk, nederlandsk, engelsk, 
fransk, tysk, græsk, italiensk, portugisisk og spansk, og hver af disse 
tekster har samme gyldighed. 
Artikel 28 
1. Denne aftale træder i kraft den første dag i den anden måned efter, at 
de kontraherende parter har givet hinanden skriftlig meddelelse om, at 
deres respektive betingelser for aftalens ikrafttrædelse er blevet 
opfyldt. 
2. Hver ?f de kontraherende parter kan opsige aftalen med ét års skriftligt 
varsp.1 til den anden kontraherende part. 
Ti], bekræftelse heraf har undertegnede underskrevet denne aftale. 
Udfærdiget i , den , nittenhundrede og 
treoghalvfems. 
For Det Europæiske økonomiske Fællesskab For Australien 
2 Z - -2-3 - *y 
BILAG I 
jf. artikel 4 
1. Fortegnelse over ønologiske metoder, der på følgende betingelser er 
tilladt for vine med oprindelse i Australien: 
a) 'tilladt uden tidsbegrænsning : 
1) luftning eller gennemstrømning med argon, nitrogen eller oxygen 
2) varmebehandling 
3) anvendelse i tørre vine og i mængder, der ikke overstiger 5%, af 
frisk vinbærme, der er sund og ufortyndet, og som indeholder 
vingær, der stammer fra nylig fremstilling af tørre vine 
4) centrifugering og filtrering med eller uden anvendelse af 
inaktivt filtertilsætningsstof på betingelse af, at der ikke 
efterlades uønskede rester i de således behandlede produkter 
5) anvendelse af vingær 
6) anvendelse af kuldioxid, argon eller nitrogen, enten alene eller 
blandet med hinanden, udelukkende med henblik på at frembringe en 
inaktiv atmosfære og behandle produktet uden indvirkning fra 
luften 
7) tilsætning i overensstemmelse med de autralske regler af en eller 
flere af følgende stoffer med henblik på at fremme 
gærudviklingen : 
- diammoniumfosfat eller ammoniumsulfat 
- ammoniumsulfit eller ammoniumbisulfit 
- thiamindihydroklorid 
8) anvendelse af mælkesyrebakterier i en vinopløsning 
9) tilsætning af kuldioxid, forudsat at kulsyreindholdet i den 
således behandlede vin ikke overstiger 2 g/l 
10) anvendelse på de i fællesskabsreglerne fastlagte betingelser af 
svolvdioxid, kaliumbisulfit eller kaliummetabisulfit, også kaldet 
kaliumdisulfit eller kaliumpyrosulfit 
25 -
11) tilsætning af sorbinsyre eller af kaliumsorbat, forudsat at det 
endelige indhold af sorbinsyre i det behandlede produkt, som 
overgår til direkte konsum, ikke overstiger 200 mg/l 
12) tilsætning af L-ascorbinsyre eller erythorbinsyre (iso-
ascorbinsyre), dog højst 300 mg/l 
13) tilsætning af citronsyre til stabilisering af vinen, forudsat at 
det endelige indhold heraf i den behandlede vin ikke overstiger 1 
g/i 
14) anvendelse af vinsyre, mælkesyre eller æblesyre til syring, 
forudsat at det oprindelige syreindhold ikke øges med mere end 
4.0 g/l udtrykt som vinsyre 
ii>) klaring ved hjælp af et eller flere af følgende stoffer til 
ønologisk brug: 
- spiselig gelatine 
- ægte husblas 
- casein og kaliumcaseinater 
mælk eller kondenseret mælk 
animalsk albumin 
- bentonit 
siliciumdioxid i form af gel eller kolloid opløsning 
- kaolin 
- tannin 
pektolytiske enzymer 
- enzymer godkendt til anvendelse i levnedsmidler 
16) tilsætning af tannin 
17) behandling med kulstof til ønologisk brug (aktivt kul) 
18) behandling på de i de australske regler fastlagte betingelser: 
af hvidvin og rosévin med kaliumferrocyanid 
af rødvin med kaliumferrocyanid eller med calciumphytat, 
forudsat at den således behandlede vin indeholder en vis 
mængde jern 
19) tilsætning af meta-vinsyre, dog højst 100 mg/l 
- 26 -
20) anvendelse af følgende stoffer ved fremstilling ved gæring på 
flaske af mousserende vine, hvis bærme udskilles ved degorgering: 
calciumalginat, eller 
- kaliumalginat 
21) tilsætning af kaliumbitartrat for at fremme udfældningen af 
vinsten 
22) anvendelse af gærcellemembraner, dog højst 40 g/hl 
23) anvendelse af polyvinylpyrrolidon, forudsat at indholdet af 
polyvinylpyrrolidon i den således behandlede vin ikke overstiger 
100 mg/l 
24) anvendelse af indtil 1 g/hl af kobbersulfat til fjernelse af 
uønsket smag eller lugt i vinen, forudsat at kobberindholdet i 
den således behandlede vin ikke overstiger 1 mg/l 
25) tilsætning af karamel til forstærkning af hedvines farve 
26) tilsætning af vin eller destillat af tørrede druer eller af 
neutral vinalkohol ved fremstilling af hedvine på de betingelser, 
der er fastlagt i de australske regler 
27) tilsætning i overensstemmelse med de australske regler af 
druemost eller koncentreret druemost til sødning af vin 
28) anvendelse af calciumcarbonat med henblik på afsyring, 
b) midlertidigt tilladt indtil 31.12.1998 med henblik på yderligere 
videnskabelig evalue ring : 
anvendelse af kationbytterharpiks med henblik på stabilisering af 
vinen, forudsat at harpiksen er tilstrækkelig stabil til, at der ikke 
til vinen overføres stoffer i mængder, som kan være til fare for 
sundheden. 
2. Fortegnelse over ønologiske metoder, der på følgende betingelser er 
tilladt for vine med oprindelse i Fællesskabet; 
1) luftning eller gennemstrømning med argon, nitrogen eller oxygen 
2) varmebehandling 
- 27 -
3) anvendelse i tørre vine og i mængder, der ikke overstiger 5%, af 
frisk vinbærme, der er sund og ufortyndet, og som indeholder 
vingær, der stammer fra nylig fremstilling af tørre vine 
4) centrifugering og filtrering med eller uden anvendelse af 
inaktivt filtertilsætningsstof på betingelse af, at der ikke 
efterlades uønskede rester i de således behandlede produkter 
5) anvendelse af vingær 
6) anvendelse af gærcellemembraner, dog højst 40 g/hl 
7) anvendelse af polyvinylpyrrolidon, dog højst 80 g/hl 
8) anvendelse af mælkesyrebakterier i en vinopløsning 
9) tilsætning af en eller flere af følgende stoffer til fremme af 
gærudviklingen : 
- tilsætning: 
af diammoniumfosfat eller ammoniumsulfat inden for en 
grænseværdi på 0,3 g/l 
af ammoniumsulfit eller ammoniumbisulfit inden for en 
grænseværdi på 0,2 g/l. 
Disse produkter kan ligeledes anvendes sammen inden for en 
samlet grænseværdi på 0,3 g/l, uden at dette berører 
ovennævnte grænseværdi på 0,2 g/l. 
tilsætning af thiamindihydroklorid, dog højst 0,6 g/l 
udtrykt som thiamin 
10) anvendelse af kuldioxid, argon eller nitrogen, enten alene eller 
blandet med hinanden, udelukkende med henblik på at frembringe en 
inaktiv atmosfære og behandle produktet uden indvirkning fra 
luften 
11) tilsætning af kuldioxid, forudsat at kulsyreindholdet i den 
således behandlede vin ikke overstiger 2 g/l 
12) anvendelse i overensstemmelse med de australske regler af 
svolvdioxid, kaliumbisulfit eller kaliummetabisulfit, også kaldet 
kaliumdisulfit eller kaliumpyrosulfit 
13> tilsætning af sorbinsyre eller af kaliumsorbat, forudsat at det 
endelige indhold af sorbinsyre i det behandlede produkt, som 
overgår til direkte konsum, ikke overstiger 200 mg/l 
- 28 -
14) tilsætning af af L-ascorbinsyre, dog højst 150 mg/l 
15) tilsætning af citronsyre til stabilisering af vinen, forudsat at 
det endelige indhold heraf i den behandlede vin ikke overstiger 1 
g/i 
16) anvendelse af vinsyre eller æblesyre til syring, forudsat at det 
oprindelige syreindhold ikke øges med mere end 2,5 g/l udtrykt 
som vinsyre 
17) anvendelse af et eller flere af følgende stoffer til afsyring: 
- neutralt kaliumtartrat 
kaliumbicarbonat 
calciumcarbonat, eventuelt indeholdende ringe mængder af 
dobbelt calciumsalt af L (+) vinsyre og L (-) æblesyre 
calciumtartrat eler vinsyre 
en homogen blanding af vinsyre og calciumcarbonat i lige 
forhold og fint pulveriseret 
18) klaring ved hjælp af et eller flere af følgende stoffer til 
ønologisk brug: 
spiselig gelatine 
ægte husblas 
casein og kaliumcaseinater 
animalsk albumin 
- bentonit 
siliciumdioxid i form af gel eller kolloid opløsning 
kaolin 
- tannin 
- pektolytiske enzymer 
enzympra>parater med betaglucanase 
19) tilsætning af tannin 
20) behandling med kulstof til ønologisk brug (aktivt kul), dog højst 
100 g tørstof pr. hektoliter 
21) behandling på de i de i fællesskabsreglerne fastlagte 
betingelser : 
af hvidvin og rosévin med kaliumferrocyanid 
af rødvin med kaliumferrocyanid eller med calciumphytat, 
forudsat at den således behandlede vin indeholder en vis 
mængde jern 
- 29 -
22) tilsætning af af meta-vinsyre, dog højst 100 mg/l 
23) anvendelse af gummi arabicum 
24) anvendelse af DL-vinsyre, også kaldet druesyre, eller af neutrale 
kaliumsalte heraf med henblik på bundfældning af overskydende 
calcium 
25) anvendelse af følgende stoffer ved fremstilling ved gæring på 
flaske af mousserende vine, hvis bærme udskilles ved degorgering: 
calciumalginat, eller 
- kaliumalginat 
26) anvendelse af indtil 1 g/hl af kobbersulfat til fjernelse af 
rønsket smag eller lugt i vinen, forudsat at kobberindholdet i 
den således behandlede vin ikke overstiger 1 mg/l 
26) tilsætning af kaliumbitartrat for at fremme udfældningen af 
vinsten 
27) tilsætning af Aleppofyr-harpiks på de i fællesskabsreglerne 
fastsatte betingelser, men udelukkende for at opnå en "retsina­
vin" 
73) tilsætning af karamel til forstærkning af hedvines farve 
30) anvendelse på de i fællesskabsreglerne fastlagte betingelser af 
calciumsulfat til fremstilling af hedvine, forudsat at 
sulfatindholdet i den således behandlede vin ikke overstiger 2,5 
g/l udtrykt som kaliumsulfat 
31) tilsætning af vin eller destillat af tørrede druer eller af 
neutral vinalkohol ved fremstilling af hedvine på de i 
fællesskabsreglerne fastlagte betingelser 
32) tilsætning på de i fællesskabsreglerne fastlagte betingelser af 
saccharose, koncentreret druemost eller rektificeret koncentreret 
druemost til forøglse af det naturlige alkoholindhold i druer, 
druemost eller vin 
33) tilsætning på de i fællesskabsreglerne fastlagte betingelser af 
druemost eller rektificeret koncentreret druemost til sødning af 
vin 
bo 
BI LAG I I 
De vine, der omfattes af denne aftale, er: 
A. MED HENSYN TIL DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE FÆLLESSKAB 
I. VINE MED OPRINDELSE I FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND 
(A) Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder 
Disse vine betegnes ved udtrykket "QuaI itàtswein b.A." eller ved en særlig 
traditionel benævnelse som omhandlet i nr. 1, ved navnet på et bestemt 
dyrkningsområde som omhandlet i nr. 2.1 og ved angivelsen "amtliche 
PrUfungsnummer", eventuelt forkortet "A.P. Nr.", fulgt af et nummer. 
Disse vine kan desuden betegnes ved navnet på et underområde ("Bereich") og/eller 
navnet på en kommune ("Weinbaugemeinde") som omhandlet i nr. 2.2 samt navnet på 
et storområde ("Gross I age"), eller på et lokalt sted ("EinzelI lage"), der ikke er 
anført særskilt i dette bilag. Desuden kan disse vine betegnes ved en supplerende 
traditionel benævnelse som omhandlet i litra c). 
1. Særlige traditionelle benævnelser 
- "QuaI itatswein" 
el ler 
- "QuaI itâtswein mit Prådikat" i forbindelse med en af følgende benævnelser: 
"Kabinett", "Spatlese", "Auslese", "Beerenauslese", "Trockenbeerenauslese" 
el ler "Eiswein". 
2. Geografiske angivelser 
2.1. Navne på bestemte dyrkningsområder 
Ahr 
Hessische Bergstrasse 
Mittelrhein 
Mose I-Saar-Ruwer 
Nahe 
Rheingau 
Rheinhessen 
Pfalz 
Franken 
Wurttemberg 
Baden 
Saale-Unstrut 
Sachsen 
3-1 
2.2. Navne på "Bereiche", "Gerneinden" og dele heraf 
2.2.1. Ahr: 
(a) Bereich: 
Bereich Walporzheim/Ahrtal 
(b) Gross I age: 
Klosterberg 
(c) Einzellagen: 
Bl"me Herrenberg 
Burggarten Laacherberg 
Goldkaul Mônchberg 
Hardtberg Pfaffenberg 
(d) Gerne inden og dele heraf: 
Ahrbruck EhI ingen 
Ahrweiler Heimersheim 
Altenahr Heppingen 
Bachem Lohrsdorf 
Bad Neuenahr-Ahrweiler Marienthal 
Dernau Mayschoss 
?.2.2. Hessische Bergstrasse: 
(a) Bereiche: 
Bereich Starkenburg 
Bereich Umstadt 
(b) Grosslagen: 
Rott 
Schlossberg 
Wolfsmagen 
(c) Einzellagen: 
Fckweg Hôllberg 
tursten I ager Kalkgasse 
Guldenzoll Maiberg 
Hemsberg Paulus 
Herrenberg Steingerôll 
(d) Gerne inden eller dele heraf: 
Aisbach 
Bensheim 
Benshe im-Auerbach 
Benshe im-Schonberg 
Dietzenbach Erbach 
Gross-Umstadt 
Hambach 
Heppenheim 
Klein-Umstadt Sonnenberg 
Steinkaul 
Ubigberg 
Neuenahr 
Putzfeld 
Rech 
Reimerzhoven 
Walporzheim 
Steingeriick 
Steinkopf 
Stemmier 
Streichling 
Rossdorf 
Seeheim 
Zwingenberg 
2.2.3. Mittelrhein 3d. 
(a) Bereiche: 
Bereich Loreley 
Bereich Siebengebirge 
(b) Grosslagen: 
Burg Hammerstein 
Burg Rheinfels 
Gedeonseck 
Herrenberg 
Lahntal 
Loreleyfelsen 
(c) Einzellagen: 
Briinnchen 
FUrstenberg 
Gar ten lay 
Klosterberg 
(d) Gemeinden eller dele heraf: 
Ar iendorf 
Bacharach 
Bacharach-Steeg 
Bad Ems 
Bad Honningen 
Boppard 
Bornich 
Braubach 
Brei tscheid 
Brey 
Damscheid 
Dattenberg 
Dausenau 
DelIhofen 
Dôrscheid 
Ehrenbrei tstein 
Ehrental 
Ems 
EngenholI 
Erpel 
Fachbach 
F i Isen 
Hamm 
Hammerste in 
Henschhausen Marxburg 
Petersberg 
Schloss Reichenstein 
Schloss Schônburg 
Schloss Stahleck 
Romerberg 
SchloB Stahlberg 
Sonne 
St. Martinsberg 
Hi rzenach 
Kamp-Bornhofen 
Karthaus 
Kasbach-Ohlenberg 
Kaub 
Kestert 
Koblenz 
Kônigswinter 
Lahnstein 
Langscheid 
Leubsdorf 
Leutesdorf 
Linz 
Manubach 
Medenscheid 
Nassau 
Neurath 
Niederburg 
NiederdolIendorf 
Ni ederhammerste in 
Niederheimbach 
Nochern 
Oberdiebach 
OberdolIendorf 
Oberhammerste i n 
Oberhe imbach Wahrheit 
Wolfshôhle 
Obernhof 
Oberwesel 
Osterspai 
Patersberg 
Persche id 
Rheindiebach 
Rheinbreitbach 
Rheinbrohl 
Rhens 
Rhôndorf 
Sankt-Goar 
Sankt-Goarshausen 
Schloss FUrstenberg 
Spay 
Steeg 
Trecht ingshausen 
Unkel 
Urbar 
Vallendar 
Weinahr 
We IImich 
WerI au 
Winzberg 
2.2.4. Mose I-Saar-Rawer : 
(a) Bereiche: 
Bereich Bernkastel 
Bereich Mose I tor 
Bereich Obermosel 
Bereich Saar-Ruwer 
Bereich ZelI/MoseI 
(b) Grosslagen: 33 
Badstube 
Gipfel 
Goldbaumchen 
Grafschaft 
Kôningsberg 
Kurfurstlay 
Miinz lay 
Nacktarsch 
Probstberg Romer lay 
Rosenhang 
Sankt Michael 
Schwarzberg 
Schwarze Katz 
Scharzlay 
vom heissem Stein 
Weinhex 
^ 
(c) E inzellagen: 
Abte iberg 
Adler 
Al tarberg 
Al tårchen 
Altenberg 
Annaberg 
Apotheke 
Auf der WiItingerkupp 
BlUmchen 
Bockste in 
Brauneberg 
Braunfels 
Bruderberg 
Bruderschaft 
Burg Warsberg 
Burgberg 
Burg lay 
Burglay-Felsen 
Burgmauer 
Buss lay 
CarIsfelsen 
Doctor 
Domgarten 
Domherrenberg 
Ede I berg 
EIzhofberg 
Enge I grube 
Engelstrôpfchen 
Euchar iusberg 
Falkenberg 
Falklay 
Felsenkopf 
Fettgarten 
Feuerberg 
Frauenberg 
Funkenberg 
Geisberg 
Goldgrubchen 
Goldkupp 
Go Id lay 
Goldtrôpfchen 
Grafschafter Sonnenberg 
GroGer Herrgott 
Gunterslay 
Hahnenschr i ttchen 
Hammerste in 
Hasenberg 
Hasenlåufer 
Held 
Herrenberg 
Herzchen Himmelreich 
Hirschlay 
Hirtengarten 
Hitzlay 
Hofberger 
Honigberg 
Hubertusberg 
Hubertuslay 
Johann i sbrUnnchen 
Juffer 
Kapel Ichen 
Kapel lenberg 
Kardina Isberg 
Kar Isberg 
Katzchen 
Kehrnagel 
Kirchberg 
Kirchlay 
Klosterberg 
Klostergarten 
Klosterkammer 
Kônigsberg 
Kreuzlay 
Krone 
Kupp 
Kurfiirst 
Lambertuslay 
Laudamusberg 
Laurent iusberg 
Lay 
Leiterchen 
Letter lay 
Mandelgraben 
Mar ienberg 
Mar ienburg 
Mar ienburger 
Mar ienholz 
Maximiner Burgberg 
Max iminer 
Herrenberg 
Max iminer 
Klosterlày 
Me i senberg 
Monteneubel 
Mou Ilay-Hofberg 
Muhlenberg 
Niederberg 
N i ederberg-HeI den 
Nonnenberg 
Nonnengarten 
Osterlammchen 
Paradies 
Paulinsberg Paul i ns lay 
Pf irsichgarten 
Quir iniusberg 
Rathausberg 
Rausch 
Rochusfels 
Romerberg 
Romergar ten 
Romerhang 
Rômerque I le 
Rosenberg 
Rosenborn 
Rosengårtchen 
Rosen lay 
Roterd 
Sandberg 
Schatzgarten 
Scheidterberg 
Schelm 
SchieBlay 
Schlagengraben 
Schleidberg 
Schlemmertropfchen 
SchloB Thorner Kupp 
SchloBberg 
Sonnenberg 
Sonnenlay 
Sonnenuhr 
St. Georgshof 
St. Martin 
St. Matheiser 
Stefanslay 
Steffensberg 
Stephansberg 
Stubener 
Klostersegen 
Treppchen 
Vogteiberg 
We isserberg 
Wurzgarten 
Zellerberg 
JS 
(d) Gemeinden eller dele heraf: 
Alf 
Alken 
Andel 
Avelsbach 
Ayl 
Bausendorf 
BeiIstein 
Bekond 
BengeI 
Bernkaste I-Kues 
Beuren 
B iebelhausen 
Biewer 
Bi tzingen 
Brauneberg 
Bremm 
Br i ede I 
Br iedern 
Brodenbach Bul lay 
Burg 
Burgen 
Cond 
Detzem 
Dhron 
Di eb Iich 
Dreis 
Ebernach 
Ediger-EI1er 
Ed i ngen 
Ei teisbach 
EI Ienz-PoItersdorf 
El 1er 
Enkirch 
Ensch Bruttig-Fankel Erden 
Ernst 
Es ingen 
Fa I kenstein 
Cochem FankeI 
Fastrau 
Fe I I 
Fel1er ich 
F i Isch 
F i I zen 
F isch 
Flussbach 
Franzenheim 
Godendorf 
Gondorf 
Graach 
Grewenich 
Gu I s 
Hamm 
Hatzenport 
He Ifant-Esingen 
Hetzerath 
Hockwe i 1er 
Hupperath 
Igel 
Irsch 
Ka imt 
Kanzem 
Karden 
Kasel 
Kastel-Staadt 
Kattenes 
Kenn 
Kernsche id 
Kesten 
Kinhe im 
Kirf 
Klotten 
Klusserath 
Kobern-Gondorf 
Koblenz 
Kommlingen 
Konz 
Ko I I i g 
Konen 
Kôvenich 
Kôwer ich 
Kor I ingen 
Krettnach 
Kreuzwe i 1er 
Krôv 
Krutwei1er 
Kues 
KUrenz 
Langsur 
Lay 
Lehmen 
Le i wen 
Liersberg 
L ieser 
Longen 
Longuich 
Lof 
Lôrsch 
Lôsn ich 
Lorenzhof 
Mar ing-Nov i and 
Max imin Grunhaus Mehr ing 
Mennig 
Merl 
Mertesdorf 
Merzkirchen 
Mesenich 
Metternich 
Metzdorf 
Meur ich 
Minheim 
Monzel 
Morscheid 
Mose i kern 
MoselsUrsch 
Mose I we iss 
MUden 
MUhlheim 
Neef 
Nehren 
Nennig 
Neumagen-Dhron 
Ni ederemme I 
Niederfel I 
Ni ederleuken 
Niedermennig 
Nittel 
Nov i and 
Oberbi Mig 
Oberemmel 
OberfelI 
Obermennig 
OberperI 
Ockfen 
01 kenbach 
01 ew i g 
Onsdorf 
Osann-MonzeI 
Pel I ingen 
Perl 
Piesport 
Platten 
Pommern 
Poltersdorf 
Portz 
Punder ich 
Racht ig 
Ral ingen 
RehI ingen Re i I 
Riol 
R i venich 
River is 
Ruwer 
Saarburg 
Scharzhofberg 
Schleich 
Schoden 
Schweich 
Sehl 
Sehlem 
Sehndorf 
Sehnhals 
Senheim 
Serr i g 
Soest 
Sommerau 
Staadt 
St. Aldegund 
Starkenburg 
Tarforst 
Tawern 
TemmeI s 
Thornich 
Traben-Trarbach 
Trarbach 
Tre i s-Kar den 
Tr ier 
Tr ittenheim 
Urzig 
Va Iw i g 
Veldenz 
Waldrach 
WasserIiesch 
Wawern 
Wehlen 
Palzem Wehr 
We I I en 
Wilt ingen 
Wincher ingen 
Winn ingen 
Wintersdorf 
Wintrich 
Polich Witt Iich 
Wolf 
Zel I 
Zelt ingen-Racht i g 
Zewen-Oberk i rch 
3} 
2.2.5. Nahe: 
(a) Bereiche: 
Bereich Kreuznach 
Bereich Schloss Bockelheim 
Bereich Nahetal 
(b) Grosslagen: 
Burgweg 
Kronenberg 
Paradiesgarten 
Pfarrgarten 
^c : Einzellagen: 
Abtei 
Al te RomerstraGe 
Al tenberg 
Altenburg 
AposteIberg 
Backôfchen 
Becherbrunnen 
Berg 
Bergborn 
Birkenberg 
Domberg 
Drachenbrunnen 
Edelberg 
Fe I senberg 
Felseneck 
Forst 
Fruhlingsplatzchen 
Galgenberg 
Graukatz 
HerrenzehnteI 
HinKelstein 
Hipper ich 
Hofgut 
Hôl le 
Hol lenbrand 
Hôllenpfad Rosengarten 
Schlosskapelle 
Sonnenborn 
Honigberg 
Hôrnchen 
Johann isberg 
Kapel lenberg 
Karthåuser 
Kastel I 
Katergrube 
Katzenhôlle 
Klostergarten 
Kônigsgarten 
KbnigsschloG 
Krone 
Kronenfels 
Lauerweg 
L iebesbrunnen 
Lôhrer Berg 
Lump 
Mar ienpforter 
Klosterberg 
Mônchberg 
MCih Iberg 
Narrenkappe 
Nonnengarten 
OsterhôlI 
Otterberg 
Palmengarten 
Paradies Pastorei 
Pastorenberg 
Pfaffenstein 
Ratsgrund 
Rheingrafenberg 
Romerberg 
Romerheide 
Rosenberg 
Rosenteich 
Rothenberg 
Saukopf 
SchloBberg 
Sonnenberg 
Sonnnenlauf 
Sonnenweg 
St. Antoniusweg 
St. Martin 
Steinchen 
Steyerberg 
StrauBberg 
Teufelskiiche 
TiIgesbrunnen 
VogeI sang 
WiIdgrafenberg 
3* 
(d) Gemeinden eller dele heraf: 
Alsenz 
Altenbamberg 
Auen 
Bad Kreuznach 
Bad Miinster-Ebernburg 
Bayerfeld-Steckwei1er 
Bingerbruck 
Bockenau 
Boos 
Bosenheim 
Braunwei1er 
Bretzenhe im 
Burg Layen 
Burgsponheim 
Col In 
Dalberg 
Des loch 
Dorsheim 
Duchroth 
Ebernburg 
Eckenroth 
Fe iIbingert 
Gaugrehwei1er 
Genheim 
Gu I dental 
Gutenberg 
Hargesheim 
Heddesheim 
Hergenfeld 
Hochstatten Huffelsheim 
Ippesheim 
Kalkofen 
Kirschroth 
Langenlonsheim 
Laubenheim 
Lauschied 
Lettwei1er 
Mande I 
Mannweiler-ColIn 
Mart instein 
Meddersheim 
Meisenheim 
Merxheim 
Monzingen 
MUnster 
MQnsterappel 
Munster-Sarmshe im 
Niederhausen 
Niedermoschel 
Norhe im 
Nussbaum 
Oberhausen 
Obermoschel 
Oberndorf 
Oberstreit 
Odernheim 
PI an i g Raumbach 
Rehborn 
Roxheim 
RUdesheim 
Rumme I she i m 
SchlossbôckeI he im 
Schôneberg 
Schweppenhausen 
Sobernheim 
Sommer loch 
SpabrQcken 
Sponhe i m 
Staudernheim 
Ste inhardt 
Steckwei1er 
St. Katharinen 
Traisen 
Unkenbach 
Waldalgesheim 
Waldbockelheim 
Waldlaubersheim 
Wald Erbach 
WaIdh i Ibershe im 
WalIhausen 
We i 1er 
Weinshe i m 
Windesheim 
Winterborn 
Winzenheim 
33 
2.2.6. Rheingau: 
(a) Bereiche: 
Bereich Johannisberg 
(b) Grosslagen: 
Burgweg 
Daubhaus 
Deutelsberg 
Erntebr inger 
Gottesthal He i Iigenstock 
Honigberg 
Mehrhôlzchen 
Stei I 
Steinmacher 
(c) E inzellagen: 
Dachsberg 
Doosberg 
Edelmann 
Fuschsberg 
Gutenberg 
Hasensprung 
HendeIberg 
Herrnberg 
Hôllenberg 
Jungfer 
Kapel lenberg 
KiIzberg 
(d) Gemeinden eller dele heraf 
Assmannshausen 
Aulhausen 
Bôddiger 
EltviI le 
Frbach 
F lorshe im 
Frankfurt 
Oestr ich 
RauenthaI 
Rudesheim 
Schloss Johannisberg 
Schloss Reichartshausen Klaus 
Klåuserweg 
Klosterberg 
Kôn i g i n 
LangenstUck 
Lenchen 
Magdalenenkreuz 
Marcobrunn 
Michelmark 
Mônchspfad 
NuBbrunnen Rosengarten 
Sandgrub 
Selingmacher 
SchônhelI 
Viktor iaberg 
Schiitzenhaus 
Sonnenberg 
St. Nikolaus 
Taubenberg 
Geisenheim 
HalIgarten 
Hattenheim 
Hochheim 
Johannisberg 
Kiedr ich 
Lorch 
Schloss Vol I rads 
Ste inberg 
Wicker 
Wiesbaden 
Wiesbaden-Dotzhe im Lorchhausen 
Ma inz-Kosthe i m 
Mart insthaI 
Massenheim 
Mi tteI he im 
Niederwalluf 
Oberwalluf 
Wiesbaden-Frauenste in 
Wiesbaden-Sch i erste in 
Winkel 
2.2.7. Rheinhessen: 
(a) Bereiche: 
Bereich Bingen 
Bereich Nierstein 
Bereich Wonnegau 
(b) Grosslagen: 
Abtey 
Adel berg 
Auflangen 
Bergkloster 
Burg Rodenstein 
DombI i ck 
Domherr 
GotteshiIfe 
GUI denmorgen 
Gutes Domtal 
Kaiserpfalz 
Krôtenbrunnen L)0 
Kurftlrstenstuck 
Liebfrauenmorgen 
Petersberg 
PiIgerpfad 
Rehbach 
Rheinblick 
Rheingrafenstein 
Sankt AI ban 
Sankt Rochuskapelle 
Spiegel berg 
SybiI Iinenstein 
Vôgelsgarten 
H^ 
(c) Einzellagen: 
Adelpfad 
Àf fchen 
Al te RômerstraBe 
Altenberg 
Au lenberg 
Aulerde 
BiIdstock 
Binger Berg 
Bl urne 
BIQcherpfad 
Bockshaut 
Bockstein 
Bornpfad 
Bubenstiick 
Burgel 
Daubhaus 
Doktor 
Ebersberg 
Edle Weingarten 
Eiserne Hand 
Enge Isberg 
Fe I s 
Fe I sen 
Feuerberg 
F i ndI i ng 
Frauenberg 
Fraugarten 
FrQhmesse 
Fuchsloch 
Galgenberg 
Geiersberg 
Geisterberg 
Gewurzgartchen 
Geyersberg 
Goldberg 
Goldenes Horn 
Goldgrube 
Goldpfad 
Goldstiickchen 
Gottesgarten 
Gôtzenborn 
Håhnchen 
HasenbiB 
Hasensprung 
Haubenberg 
He i I 
He i Iigenhaus 
He i Iighauschen 
He i Iigenpfad 
He i Iigkreuz 
Herrengarten Herrgottspfad 
Himmelsacker 
Himmel thai 
H i pp i ng 
Hoc h 
Hochberg 
HockenmQhle 
Hohberg 
Ho I le 
Hôllenbrand 
Homberg 
Honigberg 
Horn 
Hornberg 
Hundskopf 
Johannisberg 
Kachelberg 
Kaisergarten 
Kailenberg 
Kapellenberg 
Katzebuckel 
Kehr 
Kieselberg 
Ki rchberg 
Kirchenstiick 
Kirchgàrtchen 
Kirchplatte 
Klausenberg 
Kloppenberg 
Klosterberg 
Klosterbruder 
Klostergarten 
Klosterweg 
Knopf 
Kônigsstuhl 
Kranzberg 
Kreuz 
Kreuzberg 
Kreuzblick 
Kreuzkapelle 
Kreuzweg 
Leckerberg 
Leidhecke 
Lenchen 
Liebenberg 
L iebfrau 
L iebfrauenberg 
L iebfrauenthal 
Mandelbaum 
Mandelberg MandeIbrunnen 
Michelsberg 
Monchbaumchen 
Mônchspfad 
Moosberg 
Morstein 
Nonnengarten 
Nonnenwingert 
Olberg 
Osterberg 
Paterberg 
Paterhof 
Pfaffenberg 
Pfaffenhalde 
Pfaffenkappe 
P iIgerstein 
Rheinberg 
Rheingrafenberg 
Rheinhôhe 
Ritterberg 
Romerberg 
Rômersteg 
Rosenberg 
Rosengarten 
Rotenfels 
Rotenpfad 
Rotenstein 
Rotes Kreuz 
Rothenberg 
Sand 
Sankt Georgen 
Saukopf 
Sauloch 
Schelmen 
SchiIdberg 
SchloB 
ScloS Hammerstein 
SchloBberg 
SchloBberg-
Schwatzerchen 
SchloBhôlle 
Schneckenberg 
Schônberg 
SchUtzenhiitte 
Schwarzenberg 
SeiIgarten 
S iIberberg 
S i Iiusbrunnen 
Sioner Klosterberg 
Sommerwende 
v-e. 
Sonnenberg 
Sonnenhang 
Sonnenweg 
Sonnhe i I 
Spitzberg 
St. Annaberg 
St. Georgenberg 
St. Jakobsberg 
(d) Gemeinden eller dele heraf: 
Abenheim 
Albig 
AI she i m 
Alzey 
Appenheim 
Armsheim 
Asp i she i m 
Badenheim 
Bechenheim 
Bechtheim 
Bechtolsheim 
Bermersheim 
Bermersheim v.d.H. 
Biebelnheim 
Biebelsheim 
B i ngen 
Bodenheim 
Bornheim 
Bretzenhe im 
Bubenheim 
Biidesheim 
Budenheim 
Da I he im 
Dalsheim 
Dautenheim 
Dexheim 
Dintesheim 
D ienhe i m 
D ietershe im 
Di ttelsheim-Hessloch 
Dolgesheim 
Dorn-Durkheim 
Drais 
Dromershe im 
Ebersheim 
Eckelshe im 
Eich 
E imsheim 
E I she i m St. Julianenbrunnen Vogelsang 
Steig 
Steig-Terassen 
Stein 
Steinberg 
Steingrube 
Tafelstein 
Teufelspfad 
Engelstadt 
Ensheim 
Eppelsheim 
Erbes-BQdesheim 
Esse I born 
Essenheim 
Finthen 
FIorshe im-DaI she i m 
Flomborn 
Flonheim 
Framersheim 
Freilaubersheim 
Freimersheim 
Frettenheim 
Fr iesenheim 
FQrfeld 
Gabsheim 
Gau-Algesheim 
Gau-Bickelheim 
Gau-B i schofshe im 
Gau-Heppenheim 
Gau-Kongernheim 
Gaulsheim 
Gau-Odernheim 
Gau-Weinheim 
Gens ingen 
Gimbsheim 
Grolsheim 
Gross-Winternheim 
Gumbsheim 
Gundersheim 
Gundheim 
GuntersbIum 
Hackenhe im 
Hahnheim 
Hangen-We i she i m 
Harxheim 
Hechtsheim 
Heidesheim Wartberg 
Wingertstor 
WiBberg 
Zechberg 
Zellerweg am 
schwarzen Herrgott 
Heimersheim 
Heppenheim 
Herrnsheim 
Hess loch 
Hi Ilesheim 
Hohen-SUI zen 
Horchheim 
Horrwei1er 
Ingelheim 
Jugenheim 
Kempten 
Klein-Winterheim 
Kettenheim 
Kongernheim 
Kr iegsheim 
Laubenheim 
Le i se I he i m 
Lôrzwei1er 
Lonsheim 
Ludwigshôhe 
Mainz 
Mauchenheim 
Mettenheim 
Mommenheim 
Mol she i m 
Môrstadt 
Monsheim 
Monzernheim 
Nack 
Nackenheim 
Neu-Bamberg 
Nieder-Florsheim 
Nieder-HiIbersheim 
Nieder-Olm 
Nieder-Saulheim 
Nieder-Wiesen 
Nierstein 
Ober-Florsheim 
M 3 
Ober-H i Ibershe im 
Ober-Olm 
Ockenhe i m 
Offenhe im 
Offstein 
Oppenhe i m 
Osthofen 
Partenheim 
Pfaffen-Schwabenhe im 
Pfeddershe im 
Pleitersheim 
Rommershe i m 
Sankt Johann 
Sauîheim 
Schafhausen 
Sch imsheim 
Schornshe im 
Schwabenheim 
Schwabsburg SeIzen 
Siefersheim 
Sôrgenloch 
Spiesheim 
Sponsheim 
Sprendlingen 
Stadecken-EI she i m 
Ste i n-Bockenhe i m 
Sulzheim 
Tiefenthal 
Udenheim 
Uelversheim 
Uffhofen 
Undenheim 
Vendersheim 
Voixhe im 
Wachenheim 
Wackernheim 
Wahlheim Wallertheim 
Weinheim 
We i nol she i m 
Weinsheim 
We i senau 
Welgesheim 
Wendelsheim 
Westhofen 
Wies-Oppenheim 
Wintersheim 
Wo I Istein 
Wolfshe im 
Wonsheim 
Worms 
Wôrrstadt 
Zornheim 
Zotzenheim 
.2.8. Pfalz 
(a) Bereiche: 
Bereich Mittelhaardt Deutsche Weinstrasse 
Bereich stidliche Weinstrasse 
(b) Grosslagen: 
Bischofskreuz 
Feuerberg 
Grafenstiick 
Guttenberg 
HerrIich 
Hochmess 
Hôllenpfad 
Hof stilck 
Honigsåckel 
Kloster Liebfrauenberg 
Kobnert 
Kônigsgarten 
Mandelhôhe Mar iengarten 
Meerspinne 
Ordensgut 
Pfaffengrund 
Rebstôckel 
RosenbuhI 
Schenkenbôl 
Schnepfenpflug an der Weinstrasse 
Schnepfenpflug vom Zellertal 
Schwarzerde 
SchIoss Ludw i gshôhe 
Trappenberg 
(c) Einzel lagen-. V^VJ» 
Abtsberg 
Altenberg 
AI tes Lôhl 
Baron 
Benn 
Berg 
Berge I 
Bette I haus 
Biengarten 
BiIdberg 
Bischofsgarten 
Bischofsweg 
Bubeneck 
Burgweg 
Doktor 
Eselsbuckel 
Eselshaut 
Forst 
Frauenlåndchen 
Frohnwingert 
Fronhof 
FruhmeB 
Fuchsloch 
Gasse I 
GeiGkopf 
Gerumpe I 
Goldberg 
Gottesacker 
Gråfenberg 
Hahnen 
Ha I de 
Hasen 
Hasenzeile 
Heidegarten 
He i I i g Kreuz 
He i Iigenberg 
Held 
Herrenmorgen 
Herrenberg 
Herrenpfad 
Herrgottsacker 
Hochbenn 
Hochger icht Hôhe 
Hohenrain 
Hôl le 
Honigsack 
Im Sonnenschein 
Johanniskirchel 
Kaiserberg 
Kalkgrube 
Kalkofen 
Kapel le 
Kapel lenberg 
Kastanienbusch 
Kastaniengarten 
Kirchberg 
KirchenstUck 
Kirchlôh 
Kirschgarten 
Klostergarten 
Klosterpfad 
Klosterstuck 
Kônigswingert 
Kreuz 
Kreuzberg 
Kroatenpfad 
Kronenberg 
Kurf irst 
Latt 
Lerchenbôhl 
Letten 
Liebesbrunnen 
Linsenbusch 
Mandelberg 
MandeIgarten 
Mande I hang 
Mande Ipfad 
Mandelrôth 
Mar i a Magdalena 
Mart inshôhe 
Michelsberg 
Munzberg 
Musikantenbucke 
Mutter le 
Narrenberg Neuberg 
Nonnengarten 
Nonnenstuck 
NuBbien 
NuBr i ege I 
OberschloB 
Ol gasse I 
Oschelskopf 
Osterberg 
Paradies 
Pfaffenberg 
Reiterpfad 
Rittersberg 
Romerbrunnen 
RomerstraBe 
Rômerweg 
Rosenberg 
Rosengarten 
Rosenkranz 
Rosenkrånzel 
RoBberg 
Roter Berg 
Sauschwanzel 
Schåfergarten 
SchloBberg 
SchloBgarten 
Schwarzes Kreuz 
Seligmacher 
SiIberberg 
Sonnenberg 
St. Stephan 
Steinacker 
SteingebiB 
Steinkopf 
Stift 
Venusbuckel 
VogeI sang 
Vogel sprung 
Wo Ifsberg 
Wonneberg 
Zchpeter 
H-S 
(d) Gemeinden eller dele heraf: 
Alberswei1er 
Albisheim 
Albsheim 
Alsterwei1er 
Altdorf 
Appenhofen 
Arzheim 
Asselheim 
Bad Bergzabern 
Bad Durkheim 
Barbel roth 
Battenberg 
rk: I I he i m 
Berghausen 
B iedeshe im 
Bill igheim 
Bi I I igheim-lngenheim 
Birkwei1er 
Bischheim 
Bissersheim 
Bobenheim am Berg 
Bockenheim 
Bob ingen 
Bôchingen 
Bol anden 
Bornheim 
Bubenhe i m 
Burrwei1er 
Colgenstein-Heidesheim 
Dackenheim 
Dammheim 
Deidesheim 
Diedesfeld 
Dierbach 
Di rmste in 
Dôrrenbach 
Druswei 1er 
Duttwei 1er 
Edenkoben 
Edesheim 
E inselthum 
Ellerstadt 
Erpolzheim 
Eschbach 
Ess ingen 
Flemlingen 
Forst 
Frankwe i 1er 
FreckenfeId 
Freimershe im 
Freinshe im 
Freisbach 
Fr iedeIshe im Gauersheim 
Geinsheim 
Gerolsheim 
G i mmeId i ngen 
Gleiswei1er 
GIe i szeI Ien-GIe i shor 
Godramstein 
GôckI i ngen 
Gonnheim 
Gommershe im 
Grëfenhausen 
Grossf ischI ingen 
GrosskarI bach 
Grossniedesheim 
Gronau 
Grunstadt 
Haardt 
Hainfeld 
Hambach 
Hassloch 
Harxheim 
Heidesheim 
Hergerswei1er 
He i Iigenstein 
Herxheim be i Landau 
Herxheim am Berg 
Herxheimweyher 
Hessheim 
Heuchelheim 
Heuchelheim be i 
Frankenthal 
HeucheI he i m-KI i ngen 
Hochdor f-Assenhe i m 
Hochstadt 
IIbesheim 
Immesheim 
ImpfI ingen 
Ingenheim 
Insheim 
KaiIstadt 
Kandel 
Kapel len 
KapeI Ien-Druswe iler 
Kapsweyer 
Kindenheim 
Ki rchheim a.d. W. 
Ki rchhe imbolanden 
Kirrwei1er 
Kleinf ischI ingen 
KleinkarIbach 
Kle inniedeshe im 
Kl ingen 
Kl ingenmiinster Kni tte I she i m 
Knôr ingen 
Kônigsbach a.d. W. 
Lachen 
Lachen/Speyerdor f 
bach 
Landau i. d. Pfalz 
Laumersheim 
Lautersheim 
Leinswei1er 
Leistadt 
Lustadt 
Ma i kammer 
Marnheim 
Mechtersheim 
Meckenheim 
Mertesheim 
Minfeld 
Mor I he im 
Môrzheim 
Morschheim 
Muh I he im 
Muh I hofen 
Mussbach a.d. W. 
NeuIe i n i ngen 
Neustadt a.d. W. 
Niederhorbach 
Niederkirchen 
Niederotterbach 
Niefernheim 
Nussdorf 
Oberhausen 
Oberhofen 
Oberotterbach 
Obersiilzen 
Obr igheim 
Offenbach 
Ottersheim 
Ottersheim/Zellerthai 
Pleiswei1er 
Pleisweiler-Oberhofen 
Queichheim 
Ranschbach 
Rechtenbach 
Rhodt 
R i ttersheim 
Rôdershe im-Gronau 
Romerberg 
Rohrbach 
Roschbach 
RUssingen 
Ruppertsberg 
Sausenhe i m 
m 
MC 
Schwegenhe i m 
Schweigen 
Schwe i gen-Rechtenbach 
Schweighofen 
Siebeldingen 
Speyerdorf 
Steinfeld 
Steinwei1er 
Stetten 
St. Johann 
St. Martin 
Ungstein 
Venn ingen VolImerswei1er 
Wachenheim 
WaI she im 
Weingarten 
Weisenheim am Berg 
Weyher i.d. Pfalz 
Winden 
Zeiskam 
Zel I 
Zellertal 
2.2.9. Franken 
(a) Bereiche: 
Bereich Bayerischer Bodensee 
Bereich Maindreieck 
Bereich Mainviereck 
Bereich Steigerwald 
(b) Grosslagen: 
Burgweg 
Ewig Leben 
HeiIigenthaI 
Herrenberg 
Hofrat 
Honigberg 
Kapel lenberg 
Kirchberg Markgraf Babenberg 
Ol spiel 
Ravensburg 
Renschberg 
Rosstal 
SchiId 
Schlossberg 
SchlosstQck 
Teufelstor 
^M> 
(c) Einzellagen: 
Abtsberg 
Altenberg 
AI tes Lôhl 
Baron 
Benn 
Berg 
Berge I 
Bette I haus 
R i «nnarten Hôhe 
Hohenrain 
Hôl le 
Honigsack 
Im Sonnenschein 
Johanniskirchel 
Kaiserberg 
Kalkgrube 
Kalkofen Neuberg 
Nonnengarten 
Nonnenstuck 
NuBb i en 
NuBr i ege I 
OberschloB 
01 gasse I 
Oschelskopf 
Osterberg 
(c) E inzellagen '•O 
Abtsberg 
Abtslei te 
Al tenberg 
Benediktusberg 
Berg 
Berg-Rondel I 
Bischofsberg 
Burg Hoheneck 
Centgrafenberg 
Cyr iakusberg 
Dabug 
Dachs 
Domherr 
Eselsberg 
Falkenberg 
Feuerstein 
First 
Fischer 
FUrstenberg 
Glatzen 
Harstel I 
He i Iigenberg 
Heroldsberg 
Herrrenberg 
Herrgottsweg 
Herrschaftsberg 
Himmelberg 
Hofstuck 
HohenbuhI 
Hôl I Homburg 
Johannisberg 
Julius-Echter-Berg 
Kaiser Karl 
Kalb 
Kai benstein 
KaiImuth 
Kapel lenberg 
Karthâuser 
Katzenkopf 
Kelter 
KiIiansberg 
Kirchberg 
Kôn i g i n 
Kràhenschnabel 
Kreuzberg 
Kronsberg 
Kuchenmeister 
Låmmerberg 
Landsknecht 
Langenberg 
Lump 
Mainleite 
Marsberg 
Maustal 
Paradies 
Pfaffenberg 
Ratsherr 
Reifenstein Rosenberg 
Scharlachberg 
SchloBberg 
Schwanlei te 
Sommerta I 
Sonnenberg 
Sonnenleite 
Sonnenschein 
SonnenstuhI 
St. Klausen 
Stein 
Stein/Harfe 
Steinbach 
StolIberg 
StorchenbrunnIe 
Tannenberg 
Teufel 
Teufelskel1er 
Trautlestai 
VôgeIe i n 
VogeI sang 
WachhUgel 
Weinsteig 
WôIfIe i n 
Zehntgaf 
H? 
(d) Gemeinden eller dele heraf 
Abtswind 
Adelsberg 
AdeIshofen 
Albertshofen 
Alberthe im 
Aschaffenburg 
Aschfeld 
Altmannsdorf 
Alzenau 
Arnstein 
Astheim 
Aub 
Aura a.d. Saale 
Bad Windsheim 
Bamberg 
Bergrheinfeld 
Bergtheim 
Bibergau 
Bieberehren 
Bischwind 
Bôtt igheim 
Bre i tbach 
BrUck 
Buchbrunn 
Bullenheim 
Burgstadt 
Caste I I 
Dampfach 
Dettelbach 
Dietersheim 
Dingolshausen 
Donnersdorf 
Dorfprozelten 
Dottenheim 
Dutt ingsfeld 
Ebelsbach 
Eher i eder Muh le 
E ibelstadt 
EichenbuhI 
E isenheim 
EIfershausen 
EIsenfeId 
EItmann 
Enge Isberg 
Engental 
Ergersheim 
Erlabrunn 
Erlasee 
Er lenbach a.M. 
Er lenbach be i 
Markthe idenfeId 
Eschau Escherndorf 
Euerdorf 
Eussenheim 
Fahr 
Falkenstein 
Feuerthal 
Fuchstadt 
Frankenberg 
Frankenwinheim 
Fr ickenhausen 
Gådheim 
Gambach 
GermQnden 
Gerbrunn 
Gerolzhofen 
Gnôtzheim 
Gossenheim 
Greussenheim 
Grettstadt 
Greuth 
Grossheubach 
Grosslangheim 
Grossostheim 
GrosswalIstadt 
GUntersleben 
Haidt 
HalIburg 
Hamme I burg 
Handthal 
Hassfurt 
Hassloch 
Heidingsfeld 
Helmstadt 
Hergolshausen 
HerIheim 
Herrnsheim 
Hess I ar 
HimmeIstadt 
Hoheim 
Hohenfeld 
Hôchberg 
Hôsbach 
HôlIrich 
Homburg a. Main 
Holzkirchen 
Holzk i rchhausen 
HUttenheim 
Humprechtsau 
Hundelshausen 
HUttenhe im 
Ickelheim 
Iff ighe im 
Ingolstadt Iphofen 
Ippesheim 
Ipshe im 
Kammerforst 
KarIburg 
KarIstadt 
Karsbach 
Kaubenheim 
Kemmern 
Kirchschônbach 
Kitzingen 
Gai bach Kleinheubach 
Kleinlangheim 
Kleinochsenfurt 
Kl ingenberg 
Knetzgau 
Kohler 
Kônigsberg i. Bayern 
Ko I itzheim 
Krassolzheim 
Krautheim 
Kreuzwerthe im 
Krum 
KU I she im 
Laudenbach 
Leinach 
Lengfeld 
Lengfurt 
Lenkersheim 
Lindach 
Linde I bach 
LUIsfeld 
Macht iIshausen 
MaiIheim 
Mainberg 
Mainbernheim 
Mainstockheim 
Margetshochheim 
Mart insheim 
Marktbreit 
Markt Einersheim 
Markt Erlbach 
MarktheidenfeId 
Markt Nordheim 
Marktsteft 
Miche I au i. 
SteigerwaId 
MicheIbach 
Michelfeld 
Mi I tenberg 
Mônchstockhe im 
MUhlbach 
Mutzenroth 
M3 
#ipfe Id Neubrunn 
Neundorf 
Neuses a. Berg 
Neusetz 
Nordheim a. Main 
Obereisenheim 
Oberhaid 
Oberleinach 
Obernau 
Obernbreit 
Obernt ief 
Oberschleichach 
Oberschwappach 
Oberschwarzach 
Obervolkach 
Ochsenfurt 
Ottendorf 
Pflaumheim 
Possenheim 
Prappach 
Pr ichsenstadt 
Prosselsheim 
Ramsthal 
Randersacker 
Rem I ingen 
Repperndorf 
Retzbach 
Retzstadt 
Reusch 
R iedenheim 
Rimbach 
Rimpar 
Rôde I see 
Rôtt ingen 
Rothenburg ob der 
Tauber 
Rottenberg 
Rossbrunn 
Rottendorf 
RUck 
RUdenhausen RUdisbronn 
RUgshofen 
Saaleck 
Sand a. Main 
SchalI fe Id 
Scheinfeld 
Schmachtenberg 
Schnepfenbach 
Schonungen 
Schwanfeld 
Schwarzach 
Schwarzenau 
Schweinfurt 
Segnitz 
Seinsheim 
Sickershausen 
Sommerach 
Sommerau 
Sommerhausen 
Staffelbach 
Stammheim 
Steinbach 
Stetten 
Sugenheim 
Sulzfeld 
Sulzheim 
Sulzthal 
TauberzelI 
TheiIheim 
ThUngen 
ThUngersheim 
Tiefenstockheim 
Tiefenthal 
Traustadt 
Tr iefenstein 
Tr imberg 
Uett ingen 
Uffenheim 
UlIstadt 
Unfinden 
UnterdUrrbach Unterhaid 
Untereisenhe im 
Unterle inach 
Ve i tshôchhe im 
Viereth 
Vogn i t z 
Vogelsburg 
Volkach 
Waigolshausen 
Wai go I she i m 
Walddachsbach 
Wasserlos 
Wåsserndorf 
Weigenheim 
We i her 
We i I bach 
We imershe im 
Wen i gumstadt 
Werneck 
Westhe im 
Wiebelsberg 
Wiesenbronn 
Wiesenfeld 
Wiesentheid 
WiIlanzhe im 
Winterhausen 
Tauberret tershe i m 
Wirmsthal 
Worth a. Main 
Wonfurt 
WUrzburg 
WUstenfelden 
WUstenzelI 
ZeiI a. Main 
ZeiI i tzhe im 
ZelI a. Ma in 
Zel I a. Ebersberg 
ZelI ingen 
Zi ege I anger 
2.2.10 WUrttemberg: 
(a) Bereiche: 
Bereich WUrttembergischer Bodensee 
Bereich Kocher-Jagst-Tauber 
Bereich Obérer Neckar 
Bereich Remstal-Stuttgart 
Bereich WUrttembergisch Unterland 
sTo 
(b) Grosslagen: 
Heuchelberg 
Hohenneuffen 
Kirchenweinberg 
Kocherberg 
Kopf 
Lindauer Seegarten 
Lindelberg 
Salzberg 
Schalkstein 
Schozachtal 
SonnenbUhI 
Stautenberg 
Stromberg 
Tauberberg 
WartbUhl 
Weinsteige 
Wunnenstein 
(c) Einzellagen: 
Altenberg 
Berg 
Burgberg 
Burghal de 
Dachsberg 
Dachsteiger 
Dezberg 
Dieblesberg 
EberfUrst 
Fe I sengarten 
Flatterberg 
Forstberg 
Goldberg 
Grafenberg 
Ha I de 
Harzberg 
He i Iigenberg 
Herrlesberg 
H immeI re ich 
Hofberg 
Hohenberg 
Hoher Berg 
Hundsberg 
Jupiterberg Kaiserberg 
KatzenbeiBer 
Katzenôhrle 
Kayberg 
Kirchberg 
Klosterberg 
Kôn i g 
Kr iegsberg 
Kupferhalde 
Lammier 
Lichtenberg 
Liebenberg 
Margarete 
Michaelsberg 
Mônchberg 
Mônchsberg 
MUhI bâcher 
Neckarhalde 
Paradies 
Propstberg 
Ranzenberg 
Rappen 
Reichshalde 
Rozenberg 
Sankt Johànnser Schafsteige 
Schanzrei ter 
Schelmenklinge 
Schenkenberg 
Scheuerberg 
SchloBberg 
SchloBsteige 
Schmecker 
Schneckenhof 
Sommerberg 
Sommerhalde 
Sonnenberg 
Sonntagsberg 
Steinacker 
Steingrube 
St i ftsberg 
Wachtkopf 
Wanne 
Wardtberg 
WiIdenberg 
Wohlfahrtsberg 
Wurmberg 
Zweifelsberg 
•£•-1 
(d) Gemeinden eller dele heraf: 
Abstatt 
Ado Izfurt 
Affa Iterbach 
Affa Itrach 
Aichelberg 
Aichwald 
AlImersbach 
Aspach 
Asperg 
Auenstein 
Baach 
Bad Cannstatt 
Bad Fr iedr ichshaI I 
Bad Mergontheim 
Be i h i ngen 
BeiIstein 
Beinstein 
Be I senberg 
Bens ingen 
Besigheim 
Beuren 
Beutelsbach 
Bier ingen 
Biet igheim 
B i et i ghe i m-B i sss i ngen 
Bissingen 
BodoIz 
Bonn ighei m 
Botenheim 
Brackenheim 
Brettach 
Bretzfeld 
Breuningswe i 1er 
BUrg 
Burgbronn 
Cleebronn 
Cleversulzbach 
Creglingen 
Cr iesbach 
Degerloch 
D iefenbach 
Dimbach 
Dôrzbach 
DUrrenz immern 
Duttenberg 
Eberstadt 
E ibensbach 
E ichelberg 
El I hofen 
EIpershe im 
Endersbach 
Ens i ngen 
Enzwe i h ingen 
Eppingen Erdmannhausen 
Er lenbach 
Er Iigheim 
Ernsbach 
Esche I bach 
Eschenau 
Ess I ingen 
Fe I I bach 
Feuerbach 
Flein 
Forchtenberg 
Frauenzimmern 
Freiberg a. Neckar 
FreudonsteIn 
FreudenthaI 
Fr ickenhausen 
Gaisburg 
Geddelsbach 
GelImersbach 
Gemmr igheim 
Geradstetten 
Ger I ingen 
Grantschen 
Gronau 
Grossbottwar 
Grossgartach 
Grossheppach 
Grossingershe i m 
Grunbach 
GugI i ngen 
Gundelbach 
Gundelsheim 
Haagen 
Haberschlacht 
Hafnerhaslach 
Hanwe i 1er 
Harsberg 
Hausen a. d. Zaber 
Hebsack 
Hede If ingen 
He iIbronn 
Hertmannswei1er 
Hessigheim 
Heuholz 
Hirschau 
Hôpf igheim 
HosslinsUlz 
Hof und Lembach 
Hofen 
Hoheneck 
Hohenhaslach 
Hohenste in 
Horkhe im Horrhe im 
I I I ingen 
IIsfeld 
Inge If ingen 
Ingersheim 
Kappishåusern 
Kernen 
Kessel fe Id 
Kirchberg 
Ki rchheim 
Kleinaspach 
Kleinbottwar 
Kleingartach 
Kle inheppach 
Kle iningershe im 
Kleinsachsenheim 
Kl ingenberg 
Kni ttI ingen 
KohIberg 
Korb 
Kressbronn/Bodensee 
Kunzelsau 
Langenbeut ingen 
Laudenbach 
Lauffen 
Lehrenste insfeId 
Leingarten 
Leonbronn 
L ienz ingen 
Lindau 
L insenhofen 
Lôchgau 
Lôwenste in 
Ludwigsburg 
Ma ienfeIs 
Marbach/Neckar 
MarkeI she im 
Markgroningen 
Massenbachhausen 
MauIbronn 
Meimshe i m 
Metz ingen 
Michelbach a. W. 
MockmUhI 
Muh I acker 
Mu Ihausen 
Muh Ihausen a.d. Enz 
Munster 
Munde I she i m 
Murr 
NeckarsuIm 
Neckarwe i h ingen 
Neckarwesthe im 
Ne ipperg 
S 2. 
Neudenau 
Neuenstadt a.K. 
Neuenstein 
Neuffen 
Neuhausen 
Neustadt 
Niederhofen 
NiedernhalI 
Niederstetten 
Nonnenhorn 
Nordhausen 
Nordheim 
Oberderdingen 
Oberohrn 
ObersôlIbach 
Oberstenfeld 
Oberstetten 
Obersulm 
ObertUrkheim 
Ochsenbach 
Ochsenburg 
Oedhe im 
Ohr ingen 
Ot i she i m 
Offenau 
Pfaffenhofen 
Pfedelbach 
Poppenwei1er 
Ravensburg 
Reinsbronn 
RemshaI den 
ReutI ingen 
R ie I i ngshaufion Riet 
Rietenau 
Rohracker 
RommeIshausen 
Rosswag 
Rotenberg 
Rottenburg 
Sachsenheim 
Schluchtern 
Schnait 
Schôntal 
Schorndorf 
Schozach 
SchUtz ingen 
Schwabbach 
Schwaigern 
Siebeneich 
Sig I ingen 
Spielberg 
Steinheim 
Sternenfels 
Stetten a.H. 
Stetten i.R. 
Stockheim 
StrUmpfelbach 
Stuttgart 
SUIzbach 
Ta I dorf 
Talheim 
TUb i ngen 
Uh I bach 
Untereiseshe im 
Untergruppenbach Unterheimbach 
Unterheinr iet 
Unterjesingen 
Untersteinbach 
UntertUrkheim 
Va ih ingen 
Verrenberg 
Vorbachzimmern 
Waiblingen 
Waldbach 
Walheim 
Wangen 
Wasserburg 
We ikershe im 
We i 1er b. Weinsberg 
Wei 1er a. d. Zaber 
We iIheim 
Weinsberg 
Weinstadt 
Weissbach 
Wendelsheim 
Wermutshausen 
Widdern 
WiIIsbach 
Wimmental 
Windischenbach 
Winnenden 
Winterbach 
Winzerhausen 
WUstenrot 
Wurmlingen 
Zaberfeld 
Zuffenhausen 
2.2.11 Baden 
(a) Bereiche 
Bereich Badische Bergstrasse Kraichgau 
Bereich Badisches Frankenland 
Bereich Bodensee 
Bereich Breisgau 
Bereich Kaiserstuhl 
Bereich Tuniberg 
Bereich Markgraf ler I and 
Bereich Ortenau 
^"3 
(b) Grosslagen: 
Att i lafeisen 
Burg Lichteneck 
Burg Neuenfels 
Burg Zahr ingen 
FUrsteneck 
Hohenberg 
Lorettoberg 
Mannaberg 
Rittersberg 
Schloss Rodeck 
Schufter Iindenberg 
Sonnenufer 
St iftsberg 
TauberkIinge 
Vogtei Rôtteln 
Vulkanfelsen 
(c) Einzellagen: 
Abtsberg 
Al te Burg 
Altenberg 
Alter Gott 
BaBgeige 
Batzenberg 
Betschgråbler 
Bi enenberg 
BUhl 
Burggraf 
BurgstalI 
Burgwingert 
CastelIberg 
Eckberg 
Eichberg 
Enge Isberg 
Enge isfeI sen 
EnseIberg 
Feuerberg 
Fohrenberg 
Gånsberg 
GestUhl 
Hase I staude 
Hasenberg 
Henkenberg 
Herrenberg 
Herrenbuck 
HerrenstUck 
Hex von Dasenstein 
H immeI re ich Hochberg 
HummeIberg 
Kaiserberg 
Kapel lenberg 
Kåsleberg 
Katzenberg 
Kinzigtåler 
Kirchberg 
Klepberg 
Kochberg 
Kreuzhalde 
KronenbUhI 
Kuhberg 
Lasenberg 
Lerchenberg 
Lotberg 
Maltesergarten 
Mandelberg 
MUhIberg 
OberdUrrenberg 
OeIberg 
Olbaum 
0Iberg 
Pfarrberg 
Plauelrain 
Pulverbuck 
Rebtal 
Renchtåler 
Rosenberg 
Roter Berg Rotgrund 
Schaf 
Schei benbuck 
SchloBberg 
SchloBgarten 
SiIberberg 
Sommerberg 
Sonnenberg 
SonnenstUck 
Sonnhalde 
Sonnhohle 
Sonnhole 
Spi egeIberg 
St. Michaelsberg 
Steinfelsen 
Steingåssle 
Steingrube 
Steinhalde 
Steinmauer 
Sternenberg 
TeufeIsburg 
Ulr ichsberg 
Weingarten 
Weinhecke 
Winklerberg 
Wolfhag 
_s y 
(d) Gemeinden eller dele heraf 
Achern 
Achkarren 
Altdorf 
Altschweier 
Arno I tern 
Auggen 
Bad Bel I ingen 
Baden-Baden 
Badenwei1er 
Bad Krozingen 
Bad Mergentheim 
Bad M i ngo I she i m 
Bad Rappenau 
Bah I ingen 
BahnbrUcken 
BaI Irechten-Dott ingen 
Bamlach 
Bauerbach 
Beckstein 
Berghaupten 
Berghausen 
Bermat ingen 
Bermersbach 
Berwangen 
BickensohI 
Bi engen 
Bi If ingen 
Binau 
Binzen 
Bischoff ingen 
BIankenhornsberg 
B Ians ingen 
Ble ichhe im 
Bodmann 
Bôtz ingen 
BolIschweiI 
Bombach 
Bottenau 
Breisach 
Br i tz ingen 
Broggingen 
Bruchsal 
Buchholz 
Buhl 
Buhlertal 
Buggingen 
Burkhe im 
Da inbach 
Datt ingen 
DenzI ingen 
Dert ingen 
D iedeshe im 
D ieI he im 
D iersburg 
D i et I ingen DiesteIhausen 
Dittigheim 
Dossenheim 
DUrrn 
Durbach 
Eberbach 
Ebr ingen 
Efr ingen-Kirchen 
Egr ingen 
Ehrenstetten 
Eichelberg 
Eichstetten 
Eichtersheim 
EimeId ingen 
Eisental 
Eis ingen 
El Imend ingen 
Elsenz 
Emmend i ngen 
End ingen 
Eppingen 
Erlach 
Ersingen 
Erzingen 
Eschbach 
Esche I bach 
Ettenheim 
Feldberg 
Fessenbach 
Feuerbach 
Fischingen 
F I eh ingen 
Freiburg 
Fr iesenheim 
Ga i I ingen 
Gemm i ngen 
Gengenbach 
Gerlachsheim 
G iss ighe i m 
Glottertal 
Gochsheim 
Gottenheim 
Grenzach 
Grôtzingen 
Grossr inderfeld 
Grosssachsen 
Grunern 
Hagnau 
Halt ingen 
Haslach 
Hassmershe im 
Hecklingen 
Heidelberg 
He ide I she im 
He i IigenzeI I Heimbach 
Heinsheim 
Hei tersheim 
Helmsheim 
Hemsbach 
Herbolzheim 
Herten 
Hert ingen 
Heuwei1er 
HiIsbach 
Hi Izingen 
Hochburg 
Hôhefeld 
Hofweier 
Hohensachsen 
Hohenwettersbach 
Ho I zen 
Horrenberg 
HUgelheim 
Hugsweier 
Hutt ingen 
Ihr ingen 
Immenstaad 
Impf ingen 
Istein 
Jecht ingen 
Joh I ingen 
Kappelrodeck 
Kar Isruhe-Durlach 
Kembach 
Kenzingen 
KiechIinsbergen 
Kippenhausen 
Kippenheim 
Kirchberg 
Ki rchardt 
Ki rchhofen 
Kleinkems 
Klepsau 
Klettgau 
Kôndr ingen 
Konigheim 
Kônigschaffhausen 
Kônigshofen 
Konstanz 
KraichtaI 
Krautheim 
KUlsheim 
KUrnbach 
Lahr 
Landshausen 
LangenbrUcken 
Lauda 
Laudenbach 
Lauf 
SS 
Laufen 
Lautenbach 
Lehen 
Le imen 
Le i se I he im 
Leutershausen 
Liel 
Linde I bach 
Lipburg 
Lôrrach 
Lottstetten 
LUtzeIsachsen 
MahIberg 
MaIsch 
Malschenberg 
Malterdingen 
Marbach 
Markdorf 
Mauchen 
Meersburg 
Mengen 
Menzingen 
Merdingen 
Merzhausen 
Michel fe Id 
Mietersheim 
Môsbach 
MUhlbach 
MUhIhausen 
MUIIheim 
MUnchweier 
MUnzesheim 
Mundingen 
Munz i ngen 
Nack 
NeckarmUhlbach 
Neckarz immern 
Nesselr i ed 
Neudenau 
NeuenbUrg 
Neuershausen 
Neusatz 
Neuweier 
Niedereggenen 
Ni ederr imsingen 
Niederschopfheim 
Niederwei1er 
Nimburg 
NordweiI 
Nors ingen 
Nussbach 
Nussloch 
Oberachern 
Oberacker 
Oberbergen 
Obereggenen Obergrombach 
Oberkirch 
Oberlauda 
Oberowisheim 
Oberr imsingen 
OberrotweiI 
Obersasbach 
Oberschopfheim 
OberschUpf 
Obertsrot 
OberuhId ingen 
Oberweier 
Odenheim 
Odsbach 
Ostr ingen 
OtI ingen 
Offenburg 
Ohlsbach 
Opfingen 
Ortenberg 
Ottersweier 
Paffenwei1er 
Rammersweier 
Rauenberg 
Rechberg 
Reichenau 
Reichenbach 
Reichholzheim 
Renchen 
Rett igheim 
Rheinwei1er 
Ri ed I ingen 
Riegel 
Ringe I bach 
Ringsheim 
Rohrbach a.G. 
Rotenberg 
RUmm i ngen 
Sachsenflur 
Salem 
Sasbach 
Sasbachwalden 
SchalI bach 
SchalIstadt-
Wolfenwei1er 
Schelingen 
Scherzingen 
Schmieheim 
Schlatt 
Schli engen 
Schr iesheim 
Seefelden 
Sexau 
S ingen 
Sinsheim 
Sinzheim Sol I ingen 
Stade I hofen 
Staufen 
Steinbach 
Ste insfurt 
Ste inenstadt 
Stetten 
Stettfeld 
Sulz 
Sulzbach 
Sulzburg 
Sulzfeld 
Ta i rnbach 
Tannenkirch 
Tauberbischofsheim 
Tiefenbach 
Ti engen 
Tiergarten 
TunseI 
Tutschfelden 
UberI ingen 
Ubstadt 
Ubstadt-Wei1er 
Uiss igheim 
Ulm 
Untergrombach 
Unterôwisheim 
UnterschUpf 
Varnhalt 
Wagenstadt 
Waldangelloch 
Waldulm 
WalIburg 
WaI tershofen 
Walzbachtal 
Wasenwei1er 
We i her 
We i I 
We i 1er 
We ingarten 
Weinheim 
We i senbach 
Welmlingen 
Werbach 
Wertheim 
Wettelbrunn 
We i s loch 
Wi Idtal 
Winterswe i 1er 
Wittnau 
Wôschbach 
WolI bach 
Za isenhausen 
ZeIl-Weierbach 
Zeutern 
Zungweier 
Zunz ingen 
SG 
2.2.12 Saale-Unstrut 
(a) Bereiche 
Bereich SchloB Neuenburg 
Bereich ThUr ingen 
(b) Grosslagen: 
BlUtengrund 
Gôttersitz 
Kelterberg 
Schweigenberg 
(c) Einzellagen: 
Hahnenberg 
MUhIberg 
Rappental 
(d) Gemeinden eller dele heraf 
Bad Kôsen 
Bad Suiza 
Burgscheidungen 
Domburg 
Dorndorf 
Eu I au 
Freyburg 
Gleina 
Goseck 
Grôst 
GroSher ingen 
GroBjena 
Hôhnstedt 
Jena Kaatschen 
Kalzendorf 
Karsdorf 
K i rchsche i dungen 
Klosterhåseler 
Langenbogen 
Laucha 
LôbaschUtz 
MUncheroda 
Naumburg 
Nebra 
Neugônna 
Reinsdorf 
Ro IIsdorf RoBbach 
Schleberoda 
Schulpforte 
Seeburg 
Spielberg 
Steigra 
Vitzenburg 
WeischUtz 
WeiBenfels 
Werder/Havel 
Zeuchfeld 
Zscheipli tz 
2.2.13 Sachsen 
(a) Bereiche: 
Bereich Dresden 
Bereich Elsterta 
Bereich Me i Ben 
(b) Gross lagen.-
EIbhange 
LôBni tz 
SchloBweinberg 
Spaargebirge 
S=) 
(c) EinzeI lagen: 
Kap i teIberg 
Heinr ichsburg 
(d) Gemeinden eller dele heraf 
Belgern 
Jessen 
Kleindrôben 
Me i Ben 
Merbi tz Ostr itz 
Pesterwitz 
Pi I Initz 
Proschwitz 
Radebeul SchIieben 
SeuBlitz 
We i nbôhI a 
(B) Bordvine med en geografisk angivelse 
Aiirtaler Landwein 
Altrheingauer Landwein 
Bayer i scher Bodensee-Landwe in 
Frank ischer Landwein 
Landwein der Mose I 
Landwein der Ruwer 
Landwein der Saar 
Mitteldeutscher Landwein 
Nahegauer Landwein 
ffålzer Landwein Regensburger Landwein 
Rhe i nburgen-Landwe i n 
Rheinischer Landwein 
SaarI ånd ischer Landwein der Mose I 
Sachs ischer Landwein 
Schwab ischer Landwein 
Starkenburger Landwein 
SUdbadischer Landwein 
Taubertå I er Landwein 
Unterbadischer Landwein 
(C) Supplerende traditionelle benævnelser 
Affentaler 
Bad isch Rotgold 
Ehrentrudis 
Hock 
LiebfrauenmiIch og LiebfraumiIch 
Mose I taler 
R i es I i ng-Hochgewachs 
Rot Iing 
Sch i Ilerwe in 
WeiBherbst 
Winzersekt 
Deutsches We i ns i ege I 
SS 
II. VINE MED OPRINDELSE I DEN FRANSKE REPUBLIK 
(A) Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder 
Disse vine betegnes ved udtrykket "vin de qualité produit dans une région 
déterminée" eller ved en særlig traditionel benævnelse som omhandlet i nr. 1; vinene 
er anført i listen i nr. 2. 
Disse vine kan derudover betegnes ved navnet på en geografisk enhed, der er mindre 
end det bestemte dyrkningsområde, og som ikke er anført særskilt i dette bilag, samt 
ved en supplerende traditionel benævnelse som omhandlet i nr. 3. 
1. Særlige traditionelle benævnelser: 
- Appellation d'origine contrôlée 
- Appellation contrôlée 
- Appellation d'origine - Vin délimité de qualité supérieure 
2. Kvbd med oprindelse i Frankrig: 
2.1 Alsace og andre dyrkningsområder i Østfrankrig: 
2.1.1 Appellations d'origine contrôlées 
Alsace eller vin d'Alsace 
Alsace Grand Cru 
Alsace Grand Cru, efterfulgt af navnet på et vinbrug ("lieu—dit") 
Alsace eller vin d'Alsace, efterfulgt af: 
GewUrztraminer 
R i es Iing 
Pi not gris 
Muscat 
Pinot el ler Klevner 
Sy Ivaner 
Chasse I as eller Gutedel 
Pi not noir 
Vin d'Alsace Edelzwicker 
Crémant d'Alsace 
2.1.2 Vins délimités de qualité supérieure 
Côtes de TouI 
Vin de Mose I le 
S3 
2.2 Champagne 
2.2.1 Appellations d'origine contrôlées 
Champagne 
Coteaux Champenois 
Rosé des Riceys 
2.3 Bourgogne 
2.3.1 Appellations d'origine contrôlées 
Aloxe-Corton 
Auxey-Duresses 
Bâ t a rd-Mont r ache t 
Beaujolais 
Beaujolais, efterfulgt af navnet på oprindeIseskommunen: 
Juliénas 
Jul Iié 
Emer inges 
Chenas 
Fleur ie 
Ch i roubles 
Lane ié 
Vi I I ié Morgon 
Lånt ignié 
Beaujeu 
Regn ié 
Durette 
Cercié 
Quincié 
Saint-Lager 
Odenas 
Charentay 
Saint-Et ienne-
Vaux 
Le Perréon a-Varenne Saint-Etienne-des-Oui I I ères 
Blacé 
Arbui sonnas 
Sal les 
Saint-Julien 
Montmelas 
Ri volet 
Denicé 
Les ArdiIlats 
Marchampt 
Vauxrenard 
Leynes 
Saint-Amour-Bellevue 
La Chapelle-de-Guinchay 
Romanéche 
PruziI ly 
Chânes 
Saint-Vérand 
Saint-Symphorien-d'Ancelles 
Beaujolais Supérieur 
Beaujo I a i s-V i I I ages 
Beaune 
Bienvenues Bâtard-Montrachet 
Blagny 
Bonnes Mares 
Bourgogne 
Bourgogne Aligoté 
Bourgogne Aligoté-Bouzeron 
Bourgogne Clairet 
Bourgogne Clairet Côte Chalonnaise 
Bourgogne Clairet Hautes Côtes de Beaune 
^o 
Bourgogne Côte Chalonnaise 
Bourgogne Grand-Ordinaire 
Bourgogne Grand-Ordinaire Clairet 
Bourgogne Grand-Ordinaire Rosé 
Bourgogne Hautes Côtes de Beaune 
Bourgogne Irancy 
Bourgogne Hautes Côtes de Nuits 
Bourgogne mousseux 
Bourgogne Ordinaire 
Bourgogne Ordinaire Clairet 
Bourgogne Ordinaire Rosé 
Bourgogne Passetoutgrains 
Bourgogne Rosé 
Bourgogne Rosé Côte Chalonnaise 
Bourgogne Rosé Hautes Côtes de Beaune 
Bourgogne Rosé Hautes Côtes-de-Nuits 
Brou i I ly 
Chablis 
Chablis Grand Cru 
Chablis "Premier Cru" 
Chambert in 
Chambertin Clos de Bèze 
Chambolle-Musigny 
Chape IIe-Chamber t i n 
Charlemagne 
Charmes-Chambert in 
Chassagne-Montrachet 
Chenas 
Chevalier-Montrachet 
Chi roubles 
Chorey-Iès-Beaune 
Clos de la Roche 
Clos des Lambrays 
Clos de la Roche 
Clos de Tart 
Clos de Vougeot 
Clos Saint-Denis 
Cor ton 
Cortor-Charlemagne 
Côte de Beaune 
Côte de Beaune med navnet på oprindeIseskommunen foranstillet 
Auxey-Duresses 
Blagny 
Chassagne-Montrachet 
Chorey-Iès-Beaune 
Ladoi x 
Meursault Monthélie 
Pernand-VergeI esses 
Puligny-Montrachet 
Saint-Aubin 
Saint-Romain 
Santenay 
Sav i gny-1ès-Beaune 
Côte de Beaune-Vi I I ages 
Côte de Brou i I ly 
Côte de Nuits-Villages 
Coteaux du Lyonnais 
6n 
Crémant de Bourgogne 
Criots de Bâtard-Montrachet 
Echezeaux 
Fix in 
Fleur ie 
Gevrey-Chambert in 
Givry 
Grands Echezeaux 
Gr iotte-Chambert in 
Juliénas 
La Grande Rue 
Ladoix 
Latr icières-Chambert in 
Mâcon 
Mâcon-ViI lages 
Mâcon Super ieur 
Mâcon efterfulgt af navnet på oprindeIseskommunen 
Azé 
Berzé-la-ViI le 
Berzé-le-Chatel 
B i ssy-1a-Mâconna i se 
Burgy 
Bussières 
Chaintré 
Chânes 
La Chapelle-de-Guinchay 
Chardonnay 
Charnay-Iès-Mâcon 
Chasse I as 
Chevagny-1ès-Chevr i ères 
CI esse 
Crèches-sur-Saône 
CruziI les 
Davayé 
Fuissé 
Grev i I ly 
Hur igny 
Igé 
Leynes Loché 
Lugny 
Mi I ly-Lamart i ne 
Montbellet 
Péronne 
P ierreclos 
Pr isse 
Pruz illy 
La Roche Vineuse 
Romanèche-Thorains 
Saint-Amour-Bellevue 
Sa i nt-Gengoux-de-Sc i ssé 
Sa i nt-Symphor i en-d'Ance 
Saint-Véran 
Sologny 
So lut ré-Pou i I ly 
Vergisson 
Verzé 
Vinzelles 
Viré 
Uch izy les 
Maranges 
Maranges Côtes de Beaune 
Marsannay 
Maz i s-Chamber t i n 
Mazoyères-Chambert in 
Mercurey 
Meursault 
Montagny 
Monthél ie 
Montrachet 
Morey-Sa i nt-Den i s 
Morgon 
6Z. 
Mou Iin-å-Vent 
Mus•gny 
Nuits or Nuits-Saint-Georges 
Pernand-VergeI esses 
Pet it Chablis 
Pi not Chardonnay-Mâcon 
Pommard 
Pou i Ily-Fuissé 
Pou i Ily-Loché 
Pou i Ily-Vinzelles 
Puligny-Montrachet 
Regn ié 
Richebourg 
Romanée (La) 
Romanée Cont i 
Romanée Saint-Vivant 
Ruchottes-Chambert in 
Rul ly 
Sa int-Amour 
Saint-Aubin 
Saint-Aubin (premiers crus) 
Saint-Romain 
Saint-Véran 
Santenay 
Sav i gny eller Sav i gny-1ès-Beaune 
Tâche (La) 
Vins Fins de la Côtes de Nuits 
Vol nay 
Vol nay Santenots 
Vosne-Romanée 
Vougeot 
2.3.2 Vins délimités de qualité supérieure 
Côtes du Forez 
Côtes Roanaises 
Sauvignon de Saint Bris 
2.4 Jura og Savoie 
2.4.1 Appellations d'origine contrôlées 
Arbois 
Arbois mousseux 
Arbois-PupiII in 
Château Châlon 
Côtes du Jura 
Côtes du Jura mousseux 
Crépy 
L'Etoile 
L'Etoile mousseux 
Mousseux de Savoie 
Pét i Ilant de Savoie 
63 
Roussette de Savoie 
Roussette de Savoie efterfulgt af et "cru"-navn 
Frangy 
Marestel eller Marestel Altesse 
Monterm i nod 
Monthoux 
Seyssel 
Seyssel mousseux 
Vin de Savoie 
Vin de Savoie efterfulgt af et "cru"-navn: 
Abymes 
Apremont 
Arbin 
Ayze 
Charpignat 
Chautagne 
Chignin 
Chignin Bergeron eller Bergeron 
Cruet 
Mar ignan 
Montméli an 
Ripai I le 
St-Jean de la Porte 
St-Jeoire Pr ieuré 
Sainte-Marie d'Alloix 
Mar in 
Jong i eux 
Vin de Savoie Mousseux 
Vin de Savoie Pétillant 
Vin de Savoie Ayze Mousseux 
Vin de Savoie Ayze Pétillant 
2.4.2 Vins délimités de qualité supérieure 
Mousseux eller Pétillant du Bugey 
Vin du Bugey 
Vin du Bugey Mousseux eller Pétillant 
Vin du Bugey efterfulgt af et "cru"-navn: 
Vir i eu-le-Grand 
Montagnieu 
Man i c le 
Machuraz 
Cerdon 
£^ 
Roussette du Bugey 
Roussette du Bugey efterfulgt af et 'cru"-navn: 
Anglefort 
Arbignieu 
Chanay 
Lagnieu 
Montagnieu 
Vi r ieu-le-Grand 
Vin du Bugey-Cerdon Pétillant 
Vin du Bugey-Cerdon Mousseux 
2.5 Côtes du Rhône: 
2.5.1 Appellations d'origine contrôlées 
Château Gri I let 
Châteauneuf-du-Pape 
Chat i Ilon-en-Diois 
Clairette de Die 
Clairette de Die mousseux 
Condr i eu 
Cornas 
Côte Rôt ie 
Coteaux du Tri cast in 
Côtes du Lubéron 
Côtes du Rhône 
Côtes du Rhône efterfulgt af navnet på oprindelseskommunen 
Beaumes de Ven i se 
Rochegude 
Saint-Maur ice 
Vinsobres 
Cairanne 
Rasteau 
Roai x 
Rousset-1es-V i gnes Sa i nt-PantaIéon-1es-V i gnes 
Séguret 
Valréas 
Visan 
Laudun 
Sa int-Gerva is 
Sablet 
Chusclan 
Côtes du Rhône-Villages 
Côtes du Ventoux 
Crozes-Hermitage eller Crozes Ermitage 
Gigondas 
Hermitage eller Ermitage 
Li rac 
Sa int-Joseph 
Sa int-Péray 
Saint-Péray mousseux 
Tave I 
Vacqueyras 
GS 
2.5.2 Vins délimités de qualité supérieure 
Côtes du Vivara is 
Côtes du Vivarais efterfulgt af et "cru"-navn: 
Orgnac-I'Aven 
Saint-Montant 
Saint-Remèze 
Coteaux de Pierrevert 
Haut-Comtat 
2.6 Provence and Corsica: 
2.6.1 Appellations d'origine contrôlées 
Ajaccio 
Bandol 
Bel let 
Cassis 
Coteaux d'Aix-en-Provence 
Coteaux d'Aix-en-Provence efterfulgt af navnet: 
Les-Baux-de-Provence 
Côtes de Provence 
Palette 
Patr imon i o 
Vin de Bandol 
Vin de Bel let 
Vin de Corse 
Vin de Corse Calvi 
Vin de Corse Coteaux du Cap-Corse 
Vin de Corse F i gar i 
Vin de Corse Sartène 
Vin de Corse Porto Vecchio 
2.6.2 Vins délimités de qualité supérieure 
Coteaux Varois 
2.7 Languedoc-Roussi I Ion: 
2.7.1 Appellations d'origine contrôlées 
Blanquette de Limoux 
Blanquette méthode ancestrale 
Clairette de Bellegarde 
Clairette du Languedoc 
Col Iioure 
Corbières 
Cost ière de Nîmes 
Coteaux du Languedoc 
Coteaux du Languedoc, også efterfulgt af et af følgende navne 
G fe 
Cabr ières 
Coteaux de La Méjanelle eller La Méjanelle 
Coteaux de Saint-Christol eller Saint-Christo 
Coteaux de Vérargues eller Vérargues 
La C lape 
Montpeyroux 
P i cpouI-de-P i net 
Pic-Saint-Loup 
Quatourze 
Saint-Drézéry 
Sa i nt-Georges-d'Or ques 
Saint-Saturnin 
Côtes du Roussi I Ion 
Côtes du Roussi I Ion Vil lages 
Côtes du Roussi lion Villages Caramany 
Côtes du Roussi Mon Villages Latour de France 
Crémant de Limoux 
Faugères 
Fi tou 
Limoux 
Minervois 
Saint-Chinian 
2.7.2 Vins délimités de qualité supérieure 
Carbadès 
Côtes de la Malepère 
Côtes du Carbardès et de l'Orbiel 
2.8 Syd-vest 
2.8.1 Appellations d'origine contrôlées 
Béarn 
Béarn-Bellocq 
Bergerac, Bergerac sec 
Buzet 
Cahors 
Côtes de Bergerac 
Côtes de Bergerac Moelleux 
Côtes de Duras 
Côtes du Frontonnais 
Côtes du Frontonnais-Fronton 
Côtes du Frontonnais-ViIlaudric 
Côtes du Marmandais 
Côtes de Montravel 
Gai I lac 
Gai Mac Premières Côtes 
Gai I lac Doux 
fc^ 
Gai I lac mousseux 
Haut-Montravel 
Irouléguy 
Jurançon 
Jurançon sec 
Mad i ran 
MarciI lac 
Monbaz i I lac 
Montravel 
Pacherenc du Vic-Bilh 
Pécharmant 
Rosette 
Saussignac 
2.8.2 Vins délimités de qualité supérieure 
Côtes de Brulhois 
Côtes de Saint-Mont 
Tursan 
Vin d'Entraygues et du Fel 
Vin d'Estaing 
Vin de Lav i I I ed i eu 
2.9 Bordeaux : 
Appellations d'origine contrôlées 
Barsac 
Blaye el 1er Blaya is 
Bordeaux 
Bordeaux Clairet 
Bordeaux Côtes de Francs 
Bordeaux Haut-Benauge 
Bordeaux mousseux 
Bordeaux rosé 
Bordeaux sec 
Bordeaux Supérieur 
Bordeaux supérieur Clairet 
Bordeaux supérieure rosé 
Bourg eller Bourgeais 
Cad i I lac 
Cérons 
Côtes Canon-Fronsac eller Canon-Fronsac 
Côtes de Bourg 
Côtes de Blaye 
Côtes de Bordeaux Saint-Macaire 
Côtes de Cast i I Ion 
Crémant de Bordeaux 
Entre-Deux-Mers 
Entre-Deux-Mers-Haut-Benauge 
Fronsac 
6 H 
Graves 
Graves Supérieures 
Graves de Vayres 
Haut-Médoc 
La lande de Pomerol 
L istrac-Médoc 
Loup iac 
Lussac Saint-Emi I ion 
Margaux 
Médoc 
Montagne Saint-Emi I ion 
Moulis eller Moulis-en-Médoc 
Néac 
Parsac Saint-Emi I ion 
Pau i I lac 
Pessac-Léognan 
Pomerol 
Premières Côtes de Blaye 
Premières Côtes de Bordeaux 
Premières Côtes de Bordeaux efterfulgt af navnet pâ oprindeIseskommunen 
Bassens 
Carbon blanc 
Lormont 
Cenon 
F loi rac 
Bouliac 
Car ignan 
La Tresne 
Cenac 
Camblanes 
Quinsac 
Cambes 
Saint-Caprais-de-Bordeaux 
Haux 
Tabanac 
Baurech 
Le Tourne 
Lango i ran 
Cap i an Lest iac 
PaiI let 
Vi Ilenave de R ions 
Cardan 
R ions 
Laroque 
Béguey 
Omet 
Donzac 
Cad i I lac 
Monpr imblanc 
Gabarnac 
Semens 
Verde la is 
Sa i nt-Ma i xant 
Sa int-EulaI ie 
Sa i nt-Germa i n-de-Graves 
Yvrac 
Puisseguin Saint-Emi I ion 
Sa i nte-Cro i x-du-Mont 
Sa int-EmiI ion 
Saint-EmiI ion Grand Cru 
Sa int-Estèphe 
Sainte-Foy Bordeaux 
Saint-Georges Saint-Emilion 
Sa int-Julien 
Sauternes 
69 
2.10 Loire: 
2.10.1 Appellations d'origine contrôlées 
Anjou, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Anjou Coteaux de la Loire, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Anjou Gamay, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Anjou pétillant, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Anjou mousseux, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Anjou-viI lages 
Blanc Fumé de Pouilly, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Bourgueil, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Bonnezeaux, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Cabernet d'Anjou, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Cabernet de Saumur, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Chinon, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Coteaux de l'Aubance, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Coteaux du Layon, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Coteaux du Layon, efterfulgt af navnet på oprindelseskommunen, også 
efterfulgt af angivelsen Val de Loire: 
Beau lieu-sur Layon 
Faye-d'Anjou 
RabIay-sur-Layon 
Sa i nt-Aubi n-de-Lu i gné 
Rochefort-sur-Loi re 
Sa i nt-Lamber t-du-La11ay 
Coteaux du Layon-Chaume, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Coteaux du Loir, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Coteaux de Saumur, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Crémant de Loire, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Jasnières, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Menetou Salon, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Mont louis, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Mont louis pétillant, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Mont louis mousseux, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Muscadet, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Muscadet des Coteaux de la Loire, også efterfulgt af angivelsen Val de 
Loire 
Muscadet de Sévre-et-Maine, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
PouiIly-sur-Loire, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Pouilly Fumé, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Quarts-de-Chaume, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Quincy, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Reuilly, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Rosé d'Anjou, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Rosé d'Anjou pétillant, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Rosé de Loire, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Sancerre, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Saint-Nicolas-de-BourgueiI, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Saumur, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Saumur Champigny, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Saumur pétillant, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Saumur mousseux, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Saviniéres, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Savonniéres-Coulée-de-Serrant, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Savenniéres-Roche-aux-Moines, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Touraine, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Touraine Azay-le-Rideau, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Touraine Amboise, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Touraine Mesland, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Touraine pétillant, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Touraine mousseux, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
Vouvray, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
•ouvray pétillant, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
:>uvray mousseux, også efterfulgt af angivelsen Val de Loire 
2.10.2 Vins délimités de qualité supérieure : 
ChåteaumeiI lånt 
Cheverny 
Cdteaux d'Ancenis, med tvungen angivelse af navnet på vinstoksorten: 
^^ 
Pineau de la Loire 
Chen in blanc 
Ma Ivoi s ie 
P inot-Beurot 
Gamay 
Cabernet 
Coteaux du Giennois 
Coteaux du Giennois Cosne-sur-Loire 
Coteaux du Vendômois 
Côtes d'Auvergne, også efterfulgt af navnet på oprindeIseskommunen 
Boudes 
Chanturgue 
Châteaugay 
Corent 
Madargues 
Côtes de Gien 
Côtes de Gien Cosne-sur-Loire 
Fiefs-Vendéens, med tvungen angivelse af et af følgende navne: 
MareuiI 
Brem 
Vix 
P issotte 
Gros Plant eller Gros Plant du Pays Nantais 
Haut Poitou 
Saint-Pourçain 
Valençay 
Vins de I'Orléana is 
Vins du Thouarsais 
3. "Vins doux naturels": 
3.1 Hedvine af kategorien "vins doux naturels" 
Appellations d'origine contrôlées 
Banyuls 
Banyuls Rancio 
Banyuls Grand Cru 
Banyuls Grand Cru Rancio 
Front ignan 
Grand Roussi I Ion 
Grand Roussi Mon Rancio 
Maury 
Maury Rancio 
Muscat de Beaumes-de-Venise 
Muscat de Frontignan 
Muscat de Lune I 
^ z 
Muscat de M i rêva I 
Muscat de Rivesaltes 
Muscat de Saint-Jean-de-Minervois 
Rasteau 
Rasteau Rancio 
Rivesaltes 
Rivesaltes Rancio 
Vin de Front ignan 
Hedvine: 
Appellations d'origine contrôlées: 
Clairette du Languedoc 
FIoc de Gascogne 
Front ignan 
Macvin du Jura 
Muscat de Frontignan 
Pineau de Charentes eller Pineau Charentais 
Vin de Frontignan 
Supplerende traditionelle benævnelser: 
Grand 
Premier (Première) 
Cru 
1er cru 
Grand cru 
Grand vin 
Vin fin 
Ordinaire 
Grand ordinaire 
Super ieur(e) 
Cru classé 
1er cru classé 
2e cru classé 
Grand cru classé 
1er grand cru classé 
Cru bourgeois 
Vi I lages 
Clos 
Camp 
Edelzwicker 
Sch i Ilerwein - Réserve 
- Passetoutgrain 
-Vin noble 
-Petit 
- Haut 
-vin jaune 
- vin de paiI le 
- pelure d'oignon 
- vin pr imeur 
- vin tuilé 
- vin gr is 
- blanc de blancs 
-vin nouveau 
- sur Iie 
- fruité 
- cla i ret, clairette 
- roussette 
- vendange tardive 
- claret 
- vin de café 
- sélection de grains nobles 
^3 
(B) Bordvine med en geografisk angivelse 
1. 'Vins de pays' med angivelse af navnet på et produktionsdepartement. 
Alle vinproducerende departementer med undtagelse af dem, hvis navne er 
registrerede oprindelsesbetegnelser (f.eks. Corse, Jura, Loire, Moselle og 
Savoie). 
2. 'Vins de pays' med angivelse af navnet på et produktionsområde 
n de pays de l'Agenais 
n de pays d'AMobrogie 
n de pays de l'Ardailhou 
n de pays d'Argens 
n rie pays des Balmes dauphinoises 
r de pays de la Bénovie 
n de pays du Bérange 
n de pays de Bessan 
n de pays de Bigorre 
n de pays du Bourbonnais 
n de pays de Cassan 
n de pays catalan 
n de pays de Caux 
n de pays de Cessenon 
n de pays charentais 
n de pays de la cité de Carcassonne 
n de pays des col I i nés de la Moure 
n de pays des collines rhodaniennes 
n de pays du comté de Grignan 
n de pays du comté tolosan 
n de pays des comptés rhodaniens 
n de pays de la Côte Vermeille 
n de pays des coteaux de I'Ardèche 
n de pays des coteaux de Baronnies 
n de pays des coteaux de Besilles 
n de pays des coteaux de la Cabrer isse 
r de pays des coteaux cévenols 
n de p«vs des coteaux de Cèze 
n de payr; des coteaux char i to i s 
n de pays des coteaux du Cher et de I'Arnon 
n de pays des coteaux de Coiffy 
n de pays des coteaux d'Enserune 
n de pays des coteaux de FenouiIlèdes 
n de pays des coteaux flaviens 
r: de pays des coteaux de Fontcaude 
fi de pays des coteaux de Glanes 
n de pays des coteaux du Grésivaudan 
n de pays des coteaux de Laurens 
n de pays des coteaux du Libron 
n de pays des coteaux du Littoral audois 
n de pays des coteaux de Miramont 
n de pays des coteaux de Murviel 
n de pays des coteaux de Narbonne 
^?w 
Vin de pays des coteaux de Peyriac 
Vin de pays des coteaux du Pont du Gard 
Vin de pays des coteaux du Quercy 
Vin de pays des coteaux du Salagou 
Vin de pays des coteaux du Sa Iavès 
Vin de pays des coteaux du Termenès 
Vin de pays des côtes du Vidourle 
Vin de pays des coteaux et terrasses de Montauban 
Vin de pays des côtes du Brian 
Vin de pays des côtes de Ceressou 
Vin de pays des côtes catalanes 
Vin de pays des côtes du Condomois 
Vin de pays des côtes de Gascogne 
Vin de pays des côtes de Lastours 
Vin de pays des côtes de Lézignan 
Vin de pays des côtes du Libac (ex Serre de Coi ran) 
Vin de pays des côtes de Montestruc 
Vin de pays des côtes de Pérignan 
Vin de pays des côtes de Prou il he 
Vin de pays des côtes du Tarn 
Vin de pays des côtes de Thau 
Vin de pays des côtes de Thongue 
Vin de pays de Cucugnan 
Vin de pays de Franche-Comté 
Vin de pays des gorges de l'Hérault 
Vin de pays des gorges et côtes de Millau 
Vin de pays de Hauterive en pays d'Aude 
Vin de pays de la haute vallée de l'Aude 
Vin de pays de la haute vallée de l'Orb 
Vin de pays des hauts de Badens 
Vin de pays de l'île de Beauté 
Vin de pays du jardin de la France 
Vin de pays des marches de Bretagne 
Vin de pays des Maures 
Vin de pays du Mont Baud i le 
Vin de pays du Mont Bouquet 
Vin de pays de Mont-Caume 
Vin de pays des Monts de la Grage 
Vin de pays d'Oc 
Vin de pays de Petite-Crau 
Vin de pays de Pézenas 
Vin de pays de la principauté d'Orange 
Vin de pays de Retz 
Vin de pays des Sables du golfe du Lion 
Vin de pays de Saint-Sardos 
Vin de pays du Torgan (ex coteaux Cathares) 
Vin de pays des Terroirs landais 
Vin de pays de Thézac-Perricard 
Vin de pays d'Urfé 
Vin de pays de l'Uzège 
Vin de pays du val de Cesse 
Vin de pays du val de Dagne 
Vin de pays du val de Montferrand 
is 
Vin de pays du val d'Orbieu 
Vin de pays de la vallée du Paradis 
Vin de pays des vais d'Agi y 
Vin de pays de la Vaunage 
Vin de pays de la Vicomte d'Aumelas 
Vin de pays de la Vistrenque 
-u 
III. VINE MED OPRINDELSE I KONGER I GET SPAN I EN 
(A) KVALITETSVINE FRA BESTEMTE DYRKNINGSOMRÅDER 
Disse vine betegnes ved udtrykket "vino de calidad producido en region 
determinada" eller ved en særlig traditionel benævnelse som omhandlet i 
nr. 1, samt ved navnet på et af de bestemte dyrkningsområder som omhandlet i 
nr. 2. Dette navn kan være efterfulgt af navnet på en af de geografiske 
enheder opført på samme liste. 
Disse vine kan derudover betegnes ved en supplerende traditionel benævnelse 
som omhandlet i nr. 3 
1. Særlige traditionelle benævnelser 
Denominaciôn de Or igen calificada or D.O.C. 
Denominaciôn de Or igen or D.O. 
Vino generoso 
Vino generoso de I i cor 
Vino du I ce natural 
2. Geografiske angivelser 
2.1 Bestemte dyrkningsområder: 
Alella 
Al icante 
Almansa 
Ampurdån-Costa Brava 
B ierzo 
Binissalem 
Calatayud 
Car inena 
Campo de Bor ja 
Cava 
Cigales 
Conca de Barbera 
Condado de Hue I va 
Costers del Segre 
Chacoli de Getaria-Getariako 
Txakolina 
Jerez or Xérès or Sherry 
Jumi Ma 
Ma laga 
Mancha, La 
ManzaniMa-Sanlucar de Barrameda 
Méntr ida 
Mont i I la-Mor i les 
Navarra 
Penedés 
Pr iorato 
R ias Ba ixas 
R i be i ro 
Ribera del Duero 
Rioja (D.O. Ca.) 
Rueda 
Somontano 
Tacoronte-Acentejo 
Tarragona 
11 
Terra Alta 
Toro 
Ut iel-Requena 
VaIdeorras 
Valdepenas 
Valencia 
Vinos de Madr id 
Yecla 
2.2. Underområder og kommuner 
2.2.1 Denominaciôn de Or igen ALELLA: 
A ' I a 
Aigentona 
Cabr i Is 
Martorellas 
Masnou, EL 
Mongat 
Montorrés del Vallès 
Orr ins 
Premia de Dalt 
Premia de Mar 
La Roca del Val lés 
San Fost de CampsenteI les 
Santa Maria de Martorelles 
Te i a 
Tiana 
Va II romanes 
ViIlanova del Va II es 
Vilassar de Dalt 
2.2.2 Denominaciôn de or igen ALICANTE : 
)AMcante (b)La Marina 
Algueria 
Baneres 
Benejama 
Biar 
Campo de Mirra 
Canada 
C-u^tal la 
F ria 
Hondôn de 
Hondôn de 
Ibi 
Manân 
Monovar 
On i I 
Petrer 
P i noso 
Romana, 
Sa I i nas los Fra i les 
las Ni eves 
La Alcalali 
Beniarbeig 
Ben ichembla 
Ben idole i g 
Ben i me li 
Ben i tache I I 
Ben issa 
Calpe 
Caste I I de Caste I Is 
Den i a 
Gâta de Gorgos 
Ja Ion 
Lliber 
Mi raflor 
Mur la 
Ondara 
Orba 
}<£ 
Sax 
Tibi 
Vi Ilena 
2.2.3 Denominaciôn de Or igen ALMANSA 
Alpera 
Bonete 
Chinchilla de Monte-Aragôn 
Corral-Rub i o 
Higueruela 
Hoya Gonzalo 
Pétrola Parcent 
Pedreguer 
Sagra 
Sanet y Negrals 
Sen i Ja 
Set la y Mirarro; 
Teulada 
Tormos 
Val I de Laguart 
Verge I 
Xabia 
2.2.4 Denominaciôn de Or igen AMPURDAN-COSTA BRAVA : 
AgulI ana 
Avinyonet de Puigventôs 
Boadel la 
Cabanes 
Cadaqués 
Cantal lops 
Capmany 
Colera 
Darnius 
Espolla 
Figueres 
Garr iguella 
Jonquera, La 
Llança 
L lers 
Masarach 
Mol let de Perelada Palau-Sabardera 
Pau 
Pedret i Marså 
Perelada 
Pont de Mol ins 
Port-Bou 
Puerto de la Se I va, EL 
Rabôs 
Roses 
San Climent de Sescebes 
Sel va de Mar, La 
Terrades 
Vilafant 
Vilajuiga 
Vi Iaman ise le 
Vilanant 
Viure 
2.2.5 Denominaciôn de Or igen BIERZO 
Arganza 
Bemb ibre 
Borrenes 
Cabanas Raras 
Cacabelos 
Camponaraya 
Carracede lo 
Carucedo 
Castropodame 
Congosto 
CorulIon 
Cub i II os del Sil 
^9 
Fresnedo 
Molinaseca 
Noceda 
Ponferrada 
Pr iaranza 
Puente de Domingo Flôrez 
Sancedo 
Vega de Espinareda 
Vi I ladecanes 
Tora I de los Vados 
Villafranca del Bierzo 
2.2.6 Denominaciôn de Or igen BINISSALEM 
B in ssalem 
,el I 
Santa Mar ia de I Cami 
Sauce I las 
Santa Eugenia 
*' .2.7 Denominaciôn de Or igen CALATAYUD 
Abanto 
Acered 
Alarba 
Alhama de Aragon 
An i non 
Ateca 
Belmonte de Graciån 
Bubierca 
Calatayud 
Carénas 
Castejôn de las Armas 
Castejôn de Alarba 
Cervera de la Canada 
Clarés de Ribota 
Codos 
?ntes de J i I oca 
Ibdes 
Maluenda 
Mara 
Miedes 
Monterde 
Monton 
Mornta de J i I oca 
M -os 
Munébrega 
Nuévalos 
01 vés 
Orera 
Paracuellos de Jiloca 
Ruesca 
Sed i les 
Terrer 
Torralba de Ribota 
Torrijo de la Canada 
Va I torres 
Vi Ma Iba del Perej i I 
Villalengua 
Vi Ilaroya de la Sierra 
La Vi nue I a 
go 
2.2.8 Denominaciôn de Or i gen CAMPO DE BORJA 
Agon 
A i nzôn 
Alberi te de San Juan 
Albeta 
Ambe I 
Bisimbre 
Bor ja 
Bulbuente Burata 
Buste, El 
Fuendejalôn 
MagalIon 
Pozuelo de Aragon 
Tabuenca 
Vera de Moncayo 
2.2.9 Denominaciôn de Or igen CARlfiENA 
Aguarôn Longares 
Aladrén Mezalocha 
Alfamén Mue I 
Almonacid de la Sierra Paniza 
Alpart ir Tosos 
Cosuenda Vi Ilanueva 
Encinacorba de Huerva 
2.2.10 Denominaciôn de Or i gen CAVA 
2.2.11 Denominaciôn de Or igen CIGALES 
Cabezôn de Pisuerga 
Cigales 
Corcos del Val le 
Cubillas de Santa Marta 
Fuensaldana 
Mue i entes 
Quintanilla de Trigueros 
San Martin de Val ven i 
Santoven i a de Pisuerga 
Tr igueros del Val le 
Valor i a la Buena 
Duenas 
2.2.12 Denominaciôn de Or igen CONCA DE BARBERA 
Barbera de la Conca 
Biancafort 
Conesa 
L'Espluga de Francoli 
Forés 
Montblanc 
Pira 
Rocafort de Queralt 
Sarral 
Senan 
So M ve I I a 
ValIcalra 
Vilaverd 
Vimbodi 
g-1 
2.2.13 Denominaciôn de Or igen CONDADO DE HUELVA 
Almonte 
Beas 
Bol lul los del Condado 
Bonares 
Chucena 
H i nojos 
Lucena del Puerto 
ManzaniI la Moguer 
Ni eb I a 
Pa Ima del Condado, La 
Pa los de la Frontera 
Roc i ana del Condado 
San Juan del Puerto 
Tr igueros 
Vil lalba del Al cor 
ViIlarrasa 
2.2.14 Penc-m i nac i on de Or i gen COSTERS DEL SEGRE 
a* Underområde : Raimat 
Raimat 
b) Underområde : Artesa 
Artesa de Segre 
Foradada 
AIôs de Balaguer 
Penelles 
Preixens 
Underområde : Valle del Rio Corb 
San Marti de Riucorb 
Ver dû 
Gu i merå 
Ma I då 
Bel i anes 
CiutadiI la 
Nalec 
Val I bona de les Monges 
EI s Orne Ils de na Ga i a 
Tårrega 
'*•%!? i fogona de R iucorb 
(ai a >> ^a de Segarra 
Montorn^s de Segarra 
Prei xana 
Granyanella 
Montoliu de Segarra 
d)Underomràde : Les Garrigues 
a Pobla de Cérvoles 
Ei Vi I ose I I 
Cerviå de les Garrigues 
L'AIbi 
Vinai xa 
Bellaguarda 
L'Espluga Calba 
EIs Orne I Ions 
Tarrés 
Fulleda 
La Floresta 
Arbeca 
•si 
2.2.15 Denominaciôn de Or igen CHACOLI DE GETARIA - GETARIAKO 
TXAKOLINA 
Aia 
Getar ia 
Zarautz 
2.2.16 Denominaciôn de Or igen JEREZ-XERES-SHERRY 
Chiclana de la Frontera 
Chipiona 
Jerez de la Frontera 
Puerto de Santa Maria, El 
Puerto Real 
Rota 
Sanlucar de Barrameda 
Trebujena 
2.2.17 Denominaciôn de Or igen JUMILLA 
Albatana 
Fuente-Alamo 
He I I i n 
Montea legre del Castillo 
Ontur 
Tobarra 
2.2.18 Denominaciôn de Or igen MALAGA 
Alameda 
Alcaucin 
Alfarnate 
AIfarnatejo 
Algarrobo 
Alhaurin de la Torre 
Almachar 
AImog i a 
Archez 
Arch i dona 
Arenas 
Benamargosa 
Benamocarra 
Borge, El 
Canillas del Aceituno 
Can i I las de AI bai da 
Casabermeja 
Casares 
Co Imenar 
Comares 
Competa Cuevas Bajas 
Cuevas de San Marcos 
Cutar 
Estepona 
Fr igiI i ana 
Fuente Piedra 
Hum i Iladero 
Iznate 
Macharaviaya 
Man i I va 
Mod i ne jo 
Mo I I i na 
Nerja 
Per i ana 
Rincôn de la Victoria 
Riogordo 
Salares 
Sayalonga 
SedeI I a 
Sierra de Yeguas 
Torrox 
€3 
Totalan 
Velez-Målaga 
Villanueva de AI gai das 
Villanueva del Rosario 
Vi I lanueva de Tap i a 
Villanueva del Trabuco 
V i nue I a 
2.2.19 Denominaciôn de Or i gen LA MANCHA 
Barrax 
Bon i I Io, El 
Fuensanta 
Herrera, La 
i ezuza 
Minaya 
Monta I vos 
Munera 
Ossa de Mont ial 
Roda, La 
Tarazona de la Mancha 
Vi I larrobledo 
AI baladejo 
Alcazar de San Juan 
AIcolea de Calatrava 
A Idea del Rey 
Alhambra 
Almagro 
AImed ina 
Almodovar del Campo 
Arenas de San Juan 
ArgamasiI la de Alba 
Argamasilla de Calatrava 
Ballesteros de Calatrava 
Bolanos de Calatrava 
Calzada de Calatrava 
Campo de Cr iptana 
Canada de Calatrava 
Caracuel 
Carrion de Calatrava 
Carr izosa 
Caste Mar de Santiago 
C i udad Real 
Cortijos, Los 
Côzar 
Da imiel 
Fernancaballero 
FuenlI ana 
Fuente el Fresno 
Granåtula de Calatrava 
Herencia 
Labores, Las 
Ma I agon 
Manzanares 
Membr ilia 
Miguelturra 
Mont ieI Pedro Munoz 
Picon 
Piedrabuena 
Poblete 
Porzuna 
Pozuelo de Calatrava 
Puebla del Pr incipe 
Puerto Låpi ce 
Santa Cruz de los Canamos 
SocuéI Iamos 
So I ana, La 
Terr inches 
Tome I Ioso 
Torralba de Calatrava 
Torre de Juan Abad 
Valenzuela de Calatrava 
ViIlahermosa 
Vi Ilamanr i que 
Villamayor de Calatrava 
Villanueva de la Fuente 
Villanueva de los Infantes 
Vi Ilar del Pozo 
Villarrubia de los OJos 
Vi I I ar ta de San Juan 
Acabrôn, El 
Alberca de Zâncara, La 
Alconchel de la Estrella 
Almarcha, La 
Almendros 
Almonacid del Marquesado 
Atalaya del Canavate 
Barajas de Melo 
Belinchôn 
Belmonte 
CanadaJuncosa 
Canavate, El 
Carrascose de Haro 
Casas de Béni tez 
Casas de Fernando Alonso 
Casas de Gui jarro 
Casas de Haro 
Casas de los Pi nos 
Castillo de Garcimunoz 
Cervera del Llano 
Fuente de Pedro Naharro 
•sy 
FuenteI esp i no de Haro 
Hinojosa, La 
Hinojosas, Los 
Honrubia 
Hontanaya 
Horcajo de Santiago 
Hue I ves 
Leganiel 
Mesas, Las 
Monreal del Llano 
Monta I banejo 
Mota del Cuervo 
01 i vares de Jûcar 
Osa de la Vega 
Pedernoso, El 
Pedroneras, Las 
P inarejo 
Pozoamargo 
Pozorrubio 
Provencio, El 
Puebla de Almenara 
Rada de Haro 
Rozalén del Monte 
Saelices 
San Clémente 
Santa Maria del Campo 
Santa Maria de los Llanos 
Sisante 
Tarancôn 
Torrubia del Campo 
Tor rub i a del Castillo 
Tresjuncos 
Tr i bal dos 
Uclés 
Valverde de Jucar 
Vara de Rey 
Villaescusa de Haro 
Villamayor de Santiago 
ViIlar de Canas 
ViIlar de la Encina 
Villarejo de Fuentes 
ViI lares del Saz 
Vi Ilarrubio 
Villaverde y Pasaconsol 
Zarza de Tajo Ajofr in 
Almonacid de Toledo 
Cabanas de Yepes 
Cabezamesada 
Camunas 
C i rue los 
Consuegra 
Corral de Almaguer 
Chueca 
Dosbarr ios 
Guardia, La 
Huer ta de Valdecaråbanos 
Li I lo 
Madr i dejos 
Manzaneque 
Marjaliza 
Mascaraque 
Miguel Esteban 
Mora 
Nambroca 
Nob lejas 
Ocana 
OntIgola con Oreja 
Orgaz con Arisgotas 
Puebla de Almoradiel, La 
Que ro 
Quintanar de la Orden 
Romeral, El 
Santa Cruz de la Zarza 
Sonseca con Casalgordo 
TembIeque 
Toboso, El 
Tur Ieque 
Urda 
Vi 
Vi 
Vi 
Vi 
Vi 
Vi 
Vi 
Vi 
Vi 
Vi Ilacanas 
Ma de Don Fadrique, La 
I lafranca de los Caballeros 
Ilaminaya 
I IamueI as 
Manueva de Alcardete 
Ilanueva de Bogas 
II ar rub i a de Santiago 
Masequilla de Yepes 
Ilatobas 
Yebénes, Los 
Yepes 
2.2.20 Denominaciôn de Or igen MENTRIDA Si" 
Albarreal de Tajo 
Alcabô 
Aldeancabo de Escalona 
Almorox 
Arcicôllar 
Barcience 
Bargas 
Burujôn 
Camarena 
CamareniI la 
Cardiel de Los Montes 
Carmena 
Carranque 
Casar de Escalona, El 
Casarrubios del Monte 
Cast i I lo de Bayuela 
Cedillo del Condado 
Cerralbos, Los 
Chozas de Canal es 
Domingo Pérez 
Escalona 
EscaloniI la 
Fuensalida 
Garciotûn 
Ger indote 
Hinojosa de San Vincente Hormigos 
Huecas 
Lom inchar 
Maqueda 
Nombela 
Novés 
Nuno Gomez 
Otero 
Palomeque 
Paredas de Escalona 
Pelahustån 
Port i I lo de Toledo 
Qu i smondo 
Real de San Vincente, El 
Recas 
Riel ves 
Santa Cruz del Retamar 
Santa Olalla 
Torre de Esteban Hambrån, 
Torr i Jos 
Val de Santo Domingo 
Valmojado 
Ventas de Retamosa, Las 
Vi II amie I de Toledo 
Vi so de San Juan, El 
Yuncli I los La 
2.2.21 Denominaciôn de Or i gen MONTILLA-MORILES 
Aquilar de la Frontera 
Baena 
Cabra 
Castro del Rio 
Dona Mene i a 
Espejo 
Fernån-Nunez 
Lucena 
Montalbån 
Montemayor 
Monturque 
Nueva Carteya 
Puente Geni I 
Rambla, La 
Santaella 
VG 
2.2.22 Denominaciôn de or i ; NAVARRA 
(a)Underområde 
Ab I i tas 
Arguedas 
Bar M las 
Cascante 
Castejôn 
Cintruénigo 
Corel la Ribera Baja 
Fitero 
Monteagudo 
Murchante 
Tude I a 
Tulebras 
Valt ierra 
(b)Underområde : Ribera Alta : 
Artajona Mélida 
Be i re Miranda de Arga 
Berbinzana Mur i I lo el Cuende 
Caparroso Mur i Mo el Fruto 
Cårcar 01 i te 
Carcastillo Peralta 
Fa I ces Pi ti Mas 
Funes Sansoain 
Larraga Santacara 
Ler in Sesma 
Lodosa Tafalla 
Marcilla Villafranca 
(c)Underområde : Tierra Estella : 
Aber in 
Al lo 
Aras 
Arcos, Los 
Are Ilano 
Arrôniz 
Morent in 
Ayegu i 
Barbar in 
Bargota 
Busto, El 
Discast i I lo 
Desojo Estel la 
Lazagurr i a 
Los Arcos 
Luqu i n 
Oteiza de la So I ana 
Sansol 
Torres del Rio 
Va Ile de Yerr i 
Vi Ilatuerta 
(d)Underområde : Valdizarbe 
Ad i os 
Anorbe 
Artazu 
Baråsoain 
Biurrun 
Cirauqui 
Ener iz 
Gar inoain 
GuirguiIlano 
Legarda 
Leoz 
Maneru Mendigorr i a 
Muruzåbal 
Obanos 
Olor iz 
Od i soa i n 
Pueyo 
Puente la Reina 
Tiebas-Muruarte de Reta 
Tirapu 
Ucar 
Unzué 
Uterga 
SI 
(e) Underområde: Baja Montana: 
Al bar Llédena 
Aoiz Lûmbier 
Cåseda Sada 
Es lava Sanguesa 
Exprogui San Martin 
Gal Iipienzo UJué 
Javier 
Leache 
Lerga de Unx 
2.2.23 Denominaciôn de Or igen PENEDES 
i Gornal 
de la Marca 
Rosanes Abrera Pierola 
Avinyonet 
Bègues Pontons 
Cabanyas, Les 
Cabrera d'Igualada 
Canyelles 
Castellet 
Caste IIvi 
CastelIvi 
Cervellô 
Corvera de LJobregat 
Cubelles 
Font-rubi 
Gelida Santa Margarida 
Granada, La 
Llacuna, La 
MartorelI 
Mascefa 
Mediona 
Olerdola 
Olesa de 
01 i vel la 
Pacs del 
Piera Pla del Penedès 
Puigdàlber 
Sant Cugat Sesgarriges 
Sant Esteve Sesrovires 
Sant Llorenç d'Hor tons 
Sant Martin de Sarroca 
Sant Père de Ribes 
Sant Père de Riudebittles 
Sant Quint i de Mediona 
Sant Sadurni d'Anoia 
Santa Fe del Penedès 
i els Monjos 
Bonesval Is 
Penedès Santa Maria de Mirai les 
Sitges 
Sub i rats 
Torrelavit 
Torrelles de Foix 
Val Iirana 
Vilafranca del Penedès 
Vilanova i la Gel tru 
Vi lov i 
Aiguamurcia 
Albinyana 
L'Arboç 
Banyeres 
Be I I ve i 
Bisba I del Penedès, La 
Bonastre 
Calafel I 
Crei xel I 
Cuni t 
Llorenç del Penedès 
MontmeI I 
Roda de Barà 
Sant Jaume dels Domenys 
Vendre I I, El 
€-8 
2.2.24 Denominaciôn de Or i gen PRIORATO: 
BelImunt del Pr iorat 
Grata I lops 
Lloå 
Morera de Montsant, La 
Poboleda Porrerå 
Torroja del Pr iorat 
Vi lella Alta, La 
Vilella Baja, La 
2.2.25 Denominaciôn de Or i gen RI AS BAIXAS 
a) Underområde: Val do Sa I nés 
Cambados 
Me a no 
Sanxenxo 
R i badum i a 
Me i s 
Vilanova de Arousa 
Portas 
Cal das de Reis 
Villagracia de Arousa 
b) Underområde: Condado do Tea 
Salvaterra de Mino 
As Neves 
Ar bo 
Crecente 
A Caniza 
c) Underområde: 0 Rosa I 
0 Rosa I 
Tom i no 
Tu i 
2.2.26 Denominaciôn de Or i gen RI BE I RO: 
Arno i a Cortegada 
Beade Le i ro 
Carballeda de Av i a Punxin 
Castrelo de Mino Ribadavia 
Cenile San Amaro 
69 
2.2.27 Denominaciôn de Or i gen RIBERA DEL DUERO: 
Adrada de Haza 
Aguilera, La 
Angu i x 
Aranda de Duero 
Banos de Val dearados 
Berlangas de Roa 
Boada de Roa 
Caleruega 
Camp i Mo de Aranda 
Castr i Mo de la Vega 
Cueva de Roa, La 
Fresnilla de las Duenas 
Fuentecén 
FuenteIcésped 
FuenteIisendo 
Fuentemoli nos 
Fuentenebro 
Fuentespina 
Gumiel de Hizån 
Gumiel del Mercado 
Guzmån 
Haza 
Hontangas 
Hontoria de Valdearados 
Horra, La 
Hoyales de Roa 
Mambrilla de Castrejôn 
Milagros 
Mor ad i Mo de Roa Nava de Roa 
01 med i Mo de Roa 
Pardi I la 
Pedroso de Duero 
Penaranda de Duero 
Quemada 
Quintana del Pidio 
Qu i ntanamanv i rgo 
Roa 
San Juan del Monte 
San Martin de Rub i a les 
Santa Cruz de la Sal céda 
Sequera de Haza, La 
Sot i Mo de la Ribera 
Terradillos de Esgueva 
Torregal indo 
Tôrtoles de Esgueva 
Tub ilia de I Lago 
Vadocondes 
Valcabado de Roa 
Va Ideande 
Valdezate 
Vid, La 
ViIlaescusa de Roa 
ViI la Iba de Duero 
V i I I a Ib i I I a de Gum i eI 
ViIlatuelda 
V i Move I a de Esgueva 
Zazuar 
AI dehorno 
Honrubia de la Cuesta 
Langa de Duero Montejo de la Vega de la 
Serrezuela 
VM I aver de de Montejo 
San Esteban de Gormaz 
Bocos de Duero 
Canalejas de Penafiel 
Castr il lo de Duero 
Cur iel 
Fompedraza 
ManzaniI lo 
01 i vares de Duero 
01mos de Penafiel 
Pad i Ma de Duero 
Penafiel Pesquera de Duero 
Pi ne I de Aba jo 
Pi ne I de Arr iba 
Quintan i Ma de Arr iba 
Quintanilla de Onésimo 
Råbano 
Roturas 
Torre de Penafiel 
Valbuena de Duero 
Valdearcos 
2.2.28 Denominaciôn de Or igen calificada RIOJA: 
a) Underområde: Rioja Alavena 
Banos de Ebro 
Barr iobusto 
Cr ipån 
EI c i ego 
Elvi Ilar 
Labast i da 
Labraza 
Laguardia 
Lane i ego Lapuebla de Labarca 
Leza 
Moreda de A lava 
Navar i das 
Oyôn 
Sa I in i I las de Buradon 
Samaniego 
Vi Ilanueva de A lava 
Yécora 
b) Underområde: Rioja Alta: 
Aba I os 
Alesanco 
Alasôn 
Anguc i ana 
Arenzana de Abajo 
Arenzana de Arriba 
Azofra 
Badarån 
Banares 
Banos de Rioja 
Banos de Rio Tobia 
Berceo 
Bezares 
BobadiI la 
Br i nas 
Br iones 
Camprovln 
Can M las de Rio Tuerto 
Canas 
Cårdenas 
Casalarreina 
Castanares de Rioja 
Ce I Ior i go 
Cenicero 
C i damôn 
Cihur i 
Ciruena 
Cordovin Cuzcurrita de Rio Tirôn 
Daroca de Rioja 
Entrena 
Estollo 
Foncea 
Fonzaleche 
Fuenmayor 
Galbårruli 
G i m i Ieo 
Haro 
Herraméllur i 
Hervias 
HormiI la 
Horn i I Ie j a 
Hornos de Moncai vil lo 
Huércanos 
Lardero 
Le i va 
Logrono 
Manjarrés 
Matute 
Medrano 
Nåjera 
Navarrete 
Ochandur i 
01laur i 
Rodezno 
Sajazarra 
el 
San Asens io 
San Millån de Yécora 
Santa Coloma 
San Torcuato 
San Vicente de la Sons i erra 
Sojuela 
Sorzano 
Sotés 
Tirgo 
Tormantos Torrecilla Sobre Alesanco 
Torremontalbo 
Treviana 
Tr iclo 
Urunuela 
Ventosa 
Vi Ilalba de Rioja 
Vi Ilar de Torre 
Vi Ilajero 
Zarratôn 
c) Underområde: Rioja Baja 
AgonciI lo 
AI be I da de Iregua 
Alber i te 
Alcanadre 
Aldeanueva de Ebro 
Alfaro 
Andos i II a 
Arnedo 
Arrubal 
Ausejo 
Auto I 
Azagra 
Bergasa 
BergasiI la Bajera 
Calahorra 
Clavi jo 
Corera 
Galilea Gråvalos 
Lagunilla del Jubera 
Mendavia 
Mo I i nos de Ocôn, Los 
Mur i Mo de Rio Leza 
Nalda 
Pradejôn 
Quel 
Redal, El 
Ribafrecha 
Ri neon de Soto 
San Adr iån 
Sartaguda 
Tude lilla 
Vi ana 
Villa de Ocôn, La 
VM lamediana de Iregua 
Vi Mar de Arnedo, El 
2.2.29 Denominaciôn de Or igen RUEDA 
Blasconuno de Matacabras 
Madrigal de las Altas Torres 
Aldeanueva del Codonal 
Aldehuela del Codonal 
Bernuy de Coca 
Codorniz 
Fuente de Santa Cruz 
Juarros de Voltoya 
Montejo de Arévalo Montuenga 
Mora I eja de Coca 
Nava de La Asuncion 
Nieva 
Rapar i egos 
San Cristobal de la Vega 
Santiuste de San Juna Bautista 
To Ioc i r i o 
Villagonzalo de Coca 
9^ 
AguasaI 
Alaejos 
Alcacerén 
Almenara de Ada ja 
Ataquines 
Bobad i II a de I Campo 
Bôcigas 
Brahojos de Medina 
Carpio 
Castrajôn 
Castronuno 
Cervillego de la Cruz 
Fresno el Viejo 
Fuente el sol 
Fuente Olmedo 
Horn i I los 
Llano de Olmedo 
Matapozuelos 
Medina del Campo 
MoJ ados 
Moraleja de las Panaderas 
Nava del Rey Nueva Villa de las Torres 
01medo 
Pol los 
PozaI de GaII i nas 
Pozåldez 
Puras 
Ram i ro 
Rod i I ana 
Rueda 
San Pablo de la Moraleja 
San Vicente del Palacio 
Seca, La 
Serrada 
Siste Iglesias de Travancos 
Tordes i I las 
Torrecilla de la Abadesa 
Torrecilla de la Orden 
Valdest i Mas 
Ventosa de la Cuesta 
Vi I lafranca de Duero 
Villanueva de Duero 
Villaverde de Medina 
2.2.30 Denominaciôn de Or igen S0M0NTAN0: 
Ab i ego 
Adahuesca 
Alcalå del Obispo 
AgUes 
AntiI Ion 
Alquézar 
Argavieso 
Azara 
Azlor 
Barbastro 
Barbuna les 
Berbegal 
Bespen 
Blecua y Torres 
Bierge 
Cape I la 
Casbas de Huesca 
Cast i Ilazuelo 
Co Iungo 
Estada 
EstadiI la 
Fonz Grado, El 
Graus 
Hoz y Costean 
Ibieca 
I Iche 
Laluenga 
Laperdiguera 
Lascellas-Ponzano 
Naval 
01 vena 
Peralta de Alcofea 
Peralt i I la 
Perarrua 
Pertusa 
Pozån de Vero 
Puebla de Castro, La 
Salas Altas 
Salas Bajas 
Santa Mar i a Dulcis 
Secast i Ma 
Siétamo 
Torres de Alcanadre 
93 
2.2.31 Denominaciôn de Or i gen TACORONTE-ACENTEJO 
La Matanza de Acentejo 
Santa Ursula 
El SauzaI 
Tacoronte 
Tegueste 
La Victoria de Acentejo 
La Laguna 
2.2.32 Denominaciôn de Or igen TARRAGONA: 
a) Underområde: Campo de Tarragona 
Al cover 
Alei xar 
Alfor ja 
Al iô 
Almoster 
Altafulla 
Argentera, L' 
Ascô 
Benissanet 
Bor jas del Camp 
BotarelI 
Bràfim 
Cabra del Camp 
Cambr iols 
CastelIvelI del Camp 
Catllar, El 
ColIdejou 
Constant i 
Cornudel la 
Duesaignés 
Figuerola del Camp 
Garcia 
Gat idel Is 
Ginestar 
La Maso 
Mas Ilorens 
Maspujols 
Mi la, El 
Miravet 
Montbr iô del Camp 
Montferr i 
Mont ro i g 
Mora d'Ebre 
Mora la Nova 
Moral i Nou de Gaià, La 
Nul les 
Pallaresos, Els 
Perafort 
Pia da Santa Mar ia, El 
Pobla de Mafumet, La 
Pobla de Montornes, La 
Puigpelat 
Renau 
Reus 
Ri era de Gaià, La 
Riudecanyes 
Ru i déco Is 
Ru i doms 
Rodonyà 
RourelI, El 
Salomô 
Secuita, La 
Se Iva del Camp, La 
Tarragona 
Ti vissa 
Torre del Espanyol, La 
Torredembarra 
UI I demo I i ns 
ValImolI 
Val Is 
VespeI I a 
Vilabella 
Vi lallonga del Camp 
V i Ianova d'EscornaIbou 
Vila-rodona 
Vilaseca i Sal ou 
Vinebre 
Vinyols i els Arcs 
b) Underområde: Falset: 
Cabassers 
Capçanes 
Figuera, La 
Guiamets, Els Marçà 
Masroig, El 
PradelI 
Torre de Fontaubella, La 
9M 
2.2.33 Denominaciôn de Or igen TERRA ALTA 
Gandesa 
Hor ta de Sant Joan Arnés 
Batea 
Bot 
Caseres 
Corbera de Terra Alta 
Fatarella, El PinelI de Bra i, El 
Pobla de Massalauca, La 
Prat de Comte 
Vilalba dels Arcs 
2.2.34 Denominaciôn de Or igen TORO: 
ArguJ i Mo 
Bôveda de Toro, La 
Morales de Toro 
Pego, El 
Peleagonzalo 
Pinero, El 
San Miguel de la Ribera Sanzoles 
Valdefinjas 
Ven i a I bo 
Villabuena del Puente 
San Roman de Hornija 
Villafranca de Duero 
2.2.35 Denominaciôn de Or i gen UTIEL-REQUENA: 
Camporrobles 
Caudete 
Fuenterrobles 
Siete Aguas Sinarcas 
Venta del Moro 
Vi Ilagordo 
2.2.36 Denominaciôn de Or i gen VALDEORRAS: 
Barco, El Pet in 
Bol lo, El Rua, La 
Carballeda de Valdeorras Rubiana 
Laroco Vi I lamart in 
2.2.37 Denominaciôn de Or igen VALDEPENAS: 
AI cub i I las 
Moral de Calatrava 
San Car los del Val le Santa Cruz de Mudela 
Torrenueva 
2.2.38 Denominaciôn de Or igen VALENCIA: 
a) Underområde: Alto Turia: 
AIpuente 
Aras de Alpuente 
Chelva 
La Yesa 
Ti taguas 
TuéJar 
9S 
b) Underområde: Valentino: 
AI borache 
AI cub I as 
And Mia 
Bugarra 
Bunol 
Cas i nos 
Cheste 
Chiva 
Chu I 11 la 
Domeno 
Est ivella 
Gestalgar 
Gode I I eta Higueruelas 
Llir ia 
Losa del Obispo 
Macastre 
Monserrat 
Montroy 
Montserrat 
Pedralba 
Real de Montroy 
Tur is 
Vi Ilamarxant 
Vi I lar del Arzobispo 
c) Underområde: Moscatel de Valencia 
Catadau 
Cheste 
Chiva 
Gode 11 eta 
LI omba i 
Montroy 
Monserrat 
Real de Montroy 
Tur is 
d) Underområde: Clariano: 
Adzaneta de AI bai da 
Agullent 
AI bai da 
Alfarrasi 
Aye Io de Ma I fer it 
Aye Io de Rugat 
Bélgida 
Bel lus 
Beniatjar 
Ben icoI et 
Benigånim 
Boca i rem 
Bufali 
CastelIô de Rugat 
Fontanares 
Font la Figuera Guadasequies 
Llutxent 
Moixent 
Montaberner 
Montesa 
Mont icheIvo 
L'OI1er ia 
Ont inyent 
Otos 
Palomar 
Pi net 
La Pobla del Duc 
Quatretonda 
Råfol de Salem 
Sempere 
Terrateig 
Va I Iada 
9& 
2.2.39 Denominaciôn de Or i gen: VINOS DE MADRID 
a) Underområde: Arganda 
Ambite 
Aranjuez 
Arganda del Rey 
Be Imonte de Ta jo 
Campo Real 
Carabana 
Colmenar de Oreja 
Chinchôn 
Finca "El Encin" (Alcala de Henares) 
Fuentiduena de Tajo 
Getafe 
Loeches 
Mejorada del Campo 
Morata de Tajuna 
Orusco 
Perales de Tajuna 
Pezuela de las Torres 
Pozuelo del Rey 
Tielmes 
Titulcia 
Valdaracete 
Va I de Iaguna 
Va Id i lécha 
ViI laconejos 
Villamanrique de Tajo 
ViIlar del 01mo 
Villarejo de Salvanés 
b) Underområde: Navalcarnero 
ÅIamo, EI 
A Idea del Fresno 
Arroyomoli nos 
Batres 
Brunete 
Fuenlabrada 
Gr i non 
Humanes de Madr id 
Moraleja de Enmedio 
Môstoles 
Navalcarnero 
Par la 
Serranillos del Valle 
Sévi I la la Nueva 
Va Idemor i Mo 
ViIlamanta 
Vi I Iamant i Ma 
Villanueva de la Canada 
Vil lav ici osa de Odôn 
91 
c) Underområde: San Martin del Va i de igles i as 
Cadalso de los Vidrios 
Cenicientos 
Colmenar de Arroyo 
Chapiner i a 
Navas del Rey 
Pelayos de la Presa 
Rozas de Puerto Real 
San Martin de Va I de igles i as 
Villa del Prado 
s>% 
3. Supplerende traditionelle benævnelser 
- Réserva 
- Gran réserva 
- Vino noble 
- Vino afrutado 
- Vino joven 
- Vino nuevo 
- A loque 
- Cardeno 
- Clarete 
- Granate 
- Guinda 
- Morado 
- OJo de gal lo 
-Piel de cebolla 
- Rojo 
- Teja 
- Tinto 
- Carmin 
- Cereza 
- Naranja 
- Rosado 
- Ros i c 1er 
- Lagr ima 
- Pr imica 
- Vend i m i a se Ieccionada 
- Vendimi a temprana 
- Amar i I lo 
- Ambar 
- Blanco 
- Blanco de blancs 
- Blanco de uva blanca 
- Blanco de uva tinta 
- Dorado 
- Gr is 
- Lionado 
- Oro 
- Oro oscuro 
- Paj izo 
- Pal i do 
- Topacio 
- Tostado 
- Verdoso 
- Corazon 
- Chacoli 
- Pople pasta 
- Vino de consagrar 
- Vino enverado 
- Vino de misa 
- V i no de yema 
- Cr ianza 
- Fond i I Ion 
- Rancio 
- Viejo 
- Ane jo 
- NoveI I 
- Solera 
- Cr iadera 
- F i no 
33 
Amont i I I ado 
Oloroso 
Palo Cortado 
Raya 
ManzaniI la 
Pale 
Dry 
Pale Dry 
Pale Cream 
Amoroso 
Med i urn 
Go I den 
Cream 
Sweet 
Hr own 
Lagr ima 
Maestro 
Tierno 
Pajarete 
CI ås i co 
(B) Bordvine med en geografisk angivelse 
Disse vine betegnes ved udtrykket "Vino de la Ti erra", fulgt af en af følgende 
geografiske angivelser: 
Valle del Mino-Ourense 
Valle de Monterrey 
Ribeira Sacra 
VaIdevimbre-Los Oteros 
Los Arribes del Duero-Fermoselle 
Ti erra del Vino de Zamora 
Bajo Aragon 
Va I de ja I on 
Tiers. 3aJa de Aragon 
Matanegra 
Ribera Alta del Guadiana 
Ribera Baja del Guadiana 
Tierra de Barros 
Canamero 
Montånchez 
Pozohondo 
Sacedôn-Mondéjar 
Gå Ivez 
Manchuela 
Cebreros 
Abani I la 
Bu II as 
Campo de Cartagena 
Contrav iesa-Alpujarra 
Cadiz 
Fuencaliente (La Palma) 
El Hierro 
La Geria (Lanzarote) 
^<D o 
IV. VINE MED OPRINDELSE I DEN HELLENSKE REPUBLIK 
A. Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder 
Disse vine betegnes ved udtrykket "vins de qualité produits dans une région 
déterminée" eller ved en af følgende særlige traditionelle benævnelser som 
omhandlet i punkt 1 samt ved navnet på et bestemt dyrkningsområde som 
omhandlet i nr. 2. 
Disse vine kan derudover betegnes ved en særlig supplerende benævnelse som 
omhandlet i nr. 3. 
1. Særlige traditionelle benævnelser: 
- Ovopaofa irpoeXeûaewç eXcYX°P^vn (appellation d'origine contrôlée) 
- OvouaoCoc irpoeXeûaewç avwrépaç iroiÔTnroç (appellation d'origine de 
qualité supérieure). 
2. Navne på bestemte dyrkningsområder: 
2.1 OvouaoCoc irpoeXeûaewç eXeYX°P^VTl (appellation d'origine contrôlée) 
2.1.1. HEDVINE: 
(a) OCvoç Y^UK^Ç (vin doux) : 
Zduoç (Samos) 
MooxdToç IfcxTpuv (Muscat de Patras) 
MOOX<4TOÇ Pfou naxpwv (Muscat Rion de Patras) 
MooxdTOç KecpaXXnv (aç (Muscat de Céphalonie) 
Mooxdnroç Pôôou (Muscat de Rhodos) 
MOOX<4TOÇ Arjuvou (Muscat de Lemnos) 
(b) Ofvoç Y^UKUÇ cpuoiKÔç (vin doux naturel) : 
Sdpoç (Samos) 
Maupoôdcpvn. naxpwv (Mavrodaphne de Patras) 
Motupoôdcpvn. KecpaXXnv (aç (Mavrodaphne de Céphalonie) 
Mooxdxoç naxpwv (Muscat de Patras) 
AO 1 
Mooxdxoç P(ou Iïaxpwv (Muscat Rion de Patras) 
Mooxdxoç Ke<paXXnv(aç (Muscat de Céphalonie) 
Mooxdxoç Pôôou (Muscat de Rhodos) 
Mooxdxoç Af|uvou (Muscat de Lemnos) 
(c) O(voç Y^UKUC (puaiMÔç airô ôiaXexxoûç auireXwveç 
(vin doux naturel - grand cru) : 
Eduoç (Samos) 
Mooxdxoç Ilaxpwv (Muscat de Patras) 
Mooxdxoç Pfou naxpwv (Muscat Rion de Patras) 
Mooxdxoç KecpaXXnv faç (Muscat de Céphalonie) 
Mooxdxoç Pôôou (Muscat de Rhodos) 
Mooxdxoç Af|uvou (Muscat de Lemnos) 
2.1.2 Aonrof otvot (andre vine) : 
OCvoç (puaiKuç Y^UKÛÇ (Vins naturellement doux) 
Eduoç (Samos) 
Mooxdxoç naxpwv (Muscat de Patras) 
Mooxdxoç Pfou naxpwv (Muscat Rion de Patras) 
Mooxdxoç KecpaXXnvfaç (Muscat de Céphalonie) 
Mooxdxoç Pôôou (Muscat de Rhodos) 
Mooxdxoç Aquvou (Muscat de Lemnos) 
2.2 Ovopaofa irpoeXeuoewç avwxépaç itoiôxnxaç (appellation d'origine de qualité 
supérieure) 
2.2.1. HEDVINE: 
(a) O(voç Y^UKUÇ (vin doux) : 
SriTefa (Sitia) 
Neuéa (Némée) 
Eavxopfvn. (Santorin) 
Aacpvéç (Dafnes) 
(b) ofvoç Y^UMUÇ (puoiMÔç (vin doux naturel) 
Enxefa (Sitia) 
Eavxopfvn (Santorin) 
Aacpvéç (Dafnes) 
2.2.2. Aonrof ofvot (andre vine) : 
Eqxefa (Sitia) 
Pôôoç (Rhodos) 
Ndouoa (Naoussa) 
Neuéa (Némée) 
PouirôXa Ke<paXnv f aç (Robola de Céphalonie) 
Pai|)dvr] ( Rapsani ) 
Mavxivefa (Mantinée) 
neÇd (Peza) 
Apxdveç (Archanes) 
Aacpvéç (Dafnes) 
Eavxopfvn (Santorin) 
ndxpai (Patras) 
Zfxoa (Zitsa) 
Auûvxaiov (Amynteon) 
rouuéviooa (Gumenissa) 
ndpoç (Paros) 
Arçuvoç (Lemnos) 
AYX(aXoç (Anchialos) 
nXaYiéç MeXfxwva (Côtes de Meliton) 
3. Supplerende traditionelle benævnelser 
airô ôiaXxxoûç auireXwveç ('grand cru') 
eiuXoY^i f\ eiriXeYMévoç ('réserve') 
- eiôixfi eiriXoY^l n eiôixd eirtXeYpévoç ('grande réserve') 
- XeuKÔç airô Xeuxd oxa<pûXta ('blanc de blancs') 
/|o3 
B. Bordvine med benævnelsen "ovouaafa xaxd irapdôoon." (traditionel benævnelse) 
1. Bordvine, også efterfulgt af den geografiske angivelse "pexafva" (retsina) 
sammen med benævnelsen "ovouaafa xaxd irapdôoon." (traditionel benævnelse). 
2. Bepvxéa - ovouaafa xaxd Ttapdôoon. ZaxuvGou - (Verdea - traditionel 
benævnelse fra Zante) 
Retsina bordvin efterfulgt af navnet på et nomos og benævnelsen 
xaxd Ttapdôoon " 
Pexafva Axxixf|ç (Retsina Attikis) 
Pexafva Boiwxfaç (Retsina Viotias) 
Pexafva EuBofaç (Retsina Evias) 
Retsina bordvin efterfulgt af navnet på et produktionsområde og 
benævnelsen "ovouaafa xaxd Trapdooan,'' 'ovouaafa 
Pexafva 
Pexafva 
or 
Pexafva 
Pexafva 
Pexafva 
Pexafva 
eller 
Pexafva 
Pexafva 
Pexafva 
Pexafva 
Pexafva 
Pexafva 
Pexafva 
Pexafva MeaoYe(wv (Retsina Messoguion) 
Kpwirfaç (Retsina Kropias) (1) (1) 
Kopwirfou (Retsina Koropiou) (1) 
MapxoirouXou (Retsina Markopoulou) 
MeYdpwv (Retsina Megaron) (1) 
naiavfaç (Retsina Peanias) (1) 
Aioireofou (Retsina Liopessiou) ( 1) 
naXXf|vn,ç (Retsina Pallinis) (1) 
nixepufou (Retsina Pikermiou) (1) 
Eirdxwv (Retsina Spaton) (1) 
erjBwv (Retsina Thivon) (2) 
ndXxpwv (Retsina Guialtron) (3) 
Kapûoxou (Retsina Karystou) (3) 
XaXxfôaç (Retsina Halkidas) (3) (1) 
(1) Også efterfulgt af navnet på nomos Axxixfjç (Attikis). 
(2) Også efterfulgt af navnet på nomos Boiwxfaç (Viotias) 
(3) Også efterfulgt af navnet på nomos Eupofaç (Evias). 
A oM 
c. Bordvine med benævnelsen "Toirixôç ofvoç" (vin de pays) 
TOTTIXÔÇ ofvoç Tpiq>uXfaç (vin de pays de Trifilia) 
MearmPpiwx ixoç XOTTIXÔÇ ofvoç (vin de pays de Messimvria) 
Eiravwyfx ixoç xoirixôç ofvoç (vin de pays de Epanomie) 
Toirixôç ofvoç nXaYiwv ope ivfjç Kopivôfaç (vine de pays de côtes montagneuses 
de Korinthia) 
TOTTIXÔÇ ofvoç nuXfaç (vin de pays de Pylie) 
TOTTIXÔÇ ofvoç nXaYiéç Bepxfaxou (vin de pays de côtes de Vertiskos) 
HpaxXeiwxixoç xoirixôç ofvoç (vin de pays de Heraklion) 
AaaiSiwxixoç xoirixôç ofvoç (vin de pays de Lassithie) 
neXoTrovvnaiaxôç xoirixôç ofvoç (vin de pays de Péloponnèse) 
Meaonviaxôç XOTTIXÔÇ ofvoç (vin de pays de Messina) 
Maxeôovixôç xoirixôç ofvoç (vin de pays de Macédonie) 
KpqTixôç XOTTIXÔÇ ofvoç (vin de pays de Crète) 
eeooaXixôç xoirixôç ofvoç (vin de pays de Thessalia) 
TOTTIXÔÇ ofvoç Kioduou (vin de pays de Kis samos) 
TOTTIXÔÇ ofvoç Tupvdpou (vin de pays de Tyrnavos) 
TOTTIXÔÇ ofvoç TrXaYiéç AuiréXou (vin de pays de côtes de Ampelos) 
TOTTIXÔÇ ofvoç BfXXiÇaç (vin de pays de Villiza) 
TOTTIXÔÇ ofvoç rpepevwv (vin de pays de Grevena) 
TOTTIXÔÇ ofvoç Axxixfjç (vin de pays d'Attique) 
AYiopefxixoç XOTTIXÔÇ ofvoç (vin de pays Agioritikos) 
Awôexavnpiaxôç XOTTIXÔÇ ofvoç (vin de pays de Dodekanèse) 
Avapuaiwxixôç XOTTIXÔÇ ofvoç (vin de pays Anavyssiotikos) 
naiavfxixoç XOTTIXÔÇ ofvoç (vin de pays Peanitikos) 
TOTTIXÔÇ ofvoç Apduaç (vin de pays de Drama) 
Kpaviwxixoç xoirixôç ofvoç (vin de pays de Krania) 
TOTTIXÔÇ ofvoç irXaYiwv ndpvnôaç (vin de pays de Côtes de Parnitha) 
Eupiavôç XOTTIXÔÇ ofvoç (vin de pays de syros) 
enpaïxôç XOTTIXÔÇ ofvoç (vin de pays de Thiva) 
Toirixôç ofvoç irXaYiwv KiOaipwva (vin de pays de côtes du Kitheron) 
TOTTIXÔÇ ofvoç TTXOYIWV nexpwxoû (vin de pays de côtes de Petrotou) 
TOTTIXÔÇ ofvoç repavfwv (vin de pays de Gerania) 
naXXnviwxixoç xoirixôç ofvoç (vin de pays de Pallini) 
Axxixôç XOTTIXÔÇ ofvoç (vin de pays d'Attique) 
V. VINE MED OPRINDELSE I DEN ITALIENSKE REPUBLIK 
(A) Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder 
Disse vine betegnes ved udtrykket "vino di qualité prodotto in una regione 
determinata" eller ved en særlig traditionel benævnelse som omhandlet i nr. 1; 
vinene er anført i listen i nr. 2. 
Disse vine kan derudover betegnes ved navnet på en geografisk enhed, der er 
mindre end det bestemte dyrkningsområde, og som Ikke er anført særskilt i dette 
bilag, og ved en supplerende traditionel benævnelse som omhandlet i nr. 3. 
1. Særlige traditionelle benævnelser: 
- "Denominazione di origine controllata", 
- "Denominazione di origine controllata e garantita". 
2. Geografiske angivelser (1): 
2.1 Kvbd med benævnelsen "Denominazione di origine controllata e garantita": 
Albana di Romagna (Passito) 
Barbaresco 
Barolo 
Brunello di Montalcino 
Chianti, også efterfulgt af: 
- benævnelsen Classico, eller: 
- en af følgende geografiske angivelser: 
- MontaIbano 
- Ruf i no 
- Coll i f iorent ini 
- Col I i senes i 
- Col I i året ini 
- Co II i ne p i sane 
Vino nob i le di Montepuleiano 
(1) Ordene i parentes må kun anvendes på betingelser, der er fastsat i de 
særlige italienske regler for den pågældende kvbd og i fællesskabs-
reglerne. 
4 o G 
2.2. Kvbd med benævnelsen "Denominazione di origine controllata" : 
2.2.1. Val d'Aosta: 
Valle d'Aosta eller Vallée d'Aoste, også efterfulgt af: 
- en af følgende benævnelser: 
- bianco 
- rosso 
- rosato 
- en af følgende geografiske angivelser: 
- Blanc de Morgex og de la Salle 
- Chambave Moscato 
- Chambave Moscato Pass i to 
- Chambave Rosso 
- Nus P inot Gr igio 
- Nus Pinot Grigio Passito 
- Nus Rosso 
- Arnad-Montjovet 
- Torrette 
- Donnas 
- Enfer d'Arvier, 
- eller navnet på en af følgende sorter: 
- MUIler Thurgau 
- Gamay 
- Pinot Nero 
2.2.2. Piemonte: 
Barbaresco, også efterfulgt af benævnelsen riserva 
Barbera d'Alba, også efterfulgt af benævnelsen superiore 
Barbera d'Asti, også efterfulgt af benævnelsen superiore 
Barbera del Monferrato, også efterfulgt af benævnelsen superiore 
Boca 
Brachetto d'Acqui 
Bramaterra 
Carema 
Colli Tortones i, også efterfulgt af benævnelsen superiore eller af navnet 
på en af følgende sorter: 
- Barbera 
- Cor tese 
Cortese del I'Alto Monferrato 
Dolcetto d'Acqui, også efterfulgt af benævnelsen superiore 
Dolcetto d'Alba, også efterfulgt af benævnelsen superiore 
Dolcetto d'Asti, også efterfulgt af benævnelsen superiore 
Dolcetto di Diano d'Alba eller Diano d'Alba, også efterfulgt af 
benævnelsen superiore 
Dolcetto di Dogliani, også efterfulgt af benævnelsen superiore 
^o^ 
Dolcetto delle Langhe Monregalesi, også efterfulgt af benævnelsen 
super iore 
Dolcetto d'Ovada, også efterfulgt af benævnelsen superiore 
Erbaluce di Caluso eller Caluso 
Fara 
Freisa d'Asti, også efterfulgt af benævnelsen superiore 
Freisa di Chieri, også efterfulgt af benævnelsen superiore 
Gabiano, også efterfulgt af benævnelsen riserva 
Gattinara, også efterfulgt af benævnelsen riserva 
Gav i eller Cortese di Gavi 
Ghemme 
Gr ignoli no d'Ast i 
Grignolino del Monferrato Casalese 
Lessona 
Le-.zolo 
MrJvasia di Casorzo d'Asti 
Ma I vas i a di Castelnuova Don Bosco 
Moscato d'Ast i 
Moscato d'Asti Spumante eller Asti Spumante eller Asti 
Nebbiolo d'Alba 
Roero, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- rosso 
- super iore 
eller af navnet på sorten Arneis 
Rub i no di Cantavenna 
Ruche di Castagnole Monferrrato 
Sizzano 
2.2.3. Lombard i a 
Bott i c i no 
Capriano del Colle, også efterfulgt af benævnelsen rosso eller navnet på 
sorten Trebbiano 
Cellat ica 
Colli morenici mantovani del Garda, også efterfulgt af en af følgende 
benævne I ser : 
'o i anco 
- rosso 
- rosato 
- chiaretto 
- rub i no 
Franciacorta, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- bianco 
- rosso 
- * osato 
- rosé 
Lambrusco Mantovano, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- rosso 
- rosato 
Lugana (1) 
(1) Ligeledes under Veneto. 
'/O^ 
Oltrepo Pavese, efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- spumante 
- moscato I iquoroso dolce 
- moscato I iquoroso secco 
- Rosso 
- Rosato 
- Riserva 
- Buttafuoco 
- Sangue di Giuda 
eller navnet på en af følgende sorter: 
- Barbera 
- Bonarda 
- R i es Iing I ta Iico 
- R i es Iing Renano 
- Cortese 
- Moscato 
- Moscato Iiquoroso dolce 
- Pinot Nero 
- Pinot Grigio (Frizzante) 
Riviera del Garda Bresciano eller Garda Bresciano, også efterfulgt af en 
af følgende benævnelser: 
- Bianco 
- Chiaretto 
- Rosso 
- Rosato 
- Rosé 
- Super iore 
- Novel lo 
eller navnet på sorten Grope I lo 
San Colombano al Lambro eller San Colombano 
San Martino Delia Battaglia 
Valcalepio, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- Bianco 
- Rosso 
Valtellina, også efterfulgt af benævnelse superiore, Sforzato eller 
Sfursat eller efterfulgt af en af følgende geografiske angivelser: 
- Sassella 
- Inferno 
- Grume I lo 
- Va IgeM a 
2.2.4. Trentino-AIto Adige: 
Alto Adige (Stidt i roler ), også efterfulgt af benævnelsen riserva eller 
navnet på en af følgende sorter: 
- Moscato Giallo (Goldenmuskatel1er eller Goldmuskateller) 
- Pinot Bianco (Weissburgunder) 
- Chardonnay 
- Pinot Grigio (Rulander) 
- Riesling Italico (WeIschriesIing) 
- Muller-Thurgau (Riesling Sylvaner) 
- R iesIing Renano 
- Sy I vaner 
- Sauvignon 
- Traminer Aromatico eller Gewurztraminer 
- Cabernet 
1<=>3 
- Lagrein rosato (Lagrein Kretzer, Lagrein di Gries eller Grieser Lagrein) 
- Lagrein scuro (Lagrein Dunke I-Grieser eller Lagrein di Gries) 
- Malvasia eller Malvasier 
- Mer lot 
- Moscato rosa (Rosenmuskateller) 
- Pinot nero (Blauburgunder) 
- Schiave (Vernatsch) 
Caldaro eller Lago di Caldaro (Kalterer eller KaIterersee), også 
efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- classico 
- classico superiore 
- see I to 
- selezionato 
Caste Iler, også efterfulgt af benævnelsen superiore 
Co i i i di Bolzano (Bozner Le i ten) 
Meranese di Collina (Meraner HUgel) (Burgravio eller Burggraf ler) 
Santa Maddalena, også efterfulgt af benævnelsen Classico eller Klassisches 
Ursprungsgebiet 
Sorni, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- bianco 
- rosso 
- see I to 
Terlano (Terlaner), efterfulgt af benævnelsen: 
- Classico 
- og/eller navnet på en af følgende sorter: 
- Pinot bianco 
- Chardonnay 
- R iesIing i ta Iico 
- R iesIing renano 
- Sauvignon 
- Sy I vaner 
- MUIler-Thurgau 
Teroldego Rotaliano, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- rosso 
- rub i no 
- rosato 
kretzer 
- super iore 
- r iserva 
Trent ino, også efterfulgt af benævnelsen.-
- bianco 
- rosso 
- riserva 
- vin santo 
- eller navnet på en af følgende sorter: 
- Chardonnay 
- Moscato g i a I lo 
- Moscato rosa 
- Muller-Thurgau 
- Nosiola 
- Pinot bianco 
- P inot gr igio 
- R iesI ing i ta I ico 
- R iesIing renano 
- Traminer aromatico 
- Cabernet 
- Cabernet franc 
- Cabernet sauvignon 
- Lagrein 
- Marzemino 
- Mer lot 
- Pinot nero 
Valdadige (Etschtaler) <1>, også efterfulgt af en af følgende 
benævnelser : 
- bianco 
- rosso 
- rosato 
eller navnet på en af følgende sorter: 
- Chardonnay 
- Pinot Bianco 
- Pinot gr igio 
- Schiava 
Valle Isarco (Eisacktaler) (Bressanone), efterfulgt af benævnelsen 
Bressanone eller navnet på en af følgende sorter: 
- Traminer aromatico 
- P inot gr igio 
- VeltIiner 
- Sy I vaner 
- Muller-Thurgau 
2.2.5. Veneto: 
Bardolino, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- classico 
- novel lo 
- super iore 
- chiaretto 
Bianco di Custoza 
Breganze, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- bianco 
- rosso 
- super iore 
eller navnet på en af følgende sorter: 
- Cabernet 
- Pinot nero 
- Pinot bianco 
- P inot gr igio 
- Vespaiolo 
Colli Berici, efterfulgt af benævnelsen Riserva eller navnet på en af 
følgende sorter: 
- Garganega 
- Sauvignon 
- Pinot bianco 
- Mer lot 
- Cabernet 
Colli Euganei, efterfulgt af benævnelsen Riserva eller navnet på en af 
følgende sorter: 
- Moscato 
- Pinot bianco 
- Mer lot 
- Cabernet 
Gambellara, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- rec iot i 
- vin santo 
- super iore 
(1) Ligeledes under Veneto. 
AAA 
Lessini Durello (Spumante) ^), efterfulgt af benævnelsen superiore 
Lison-Pramaggiore, efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- classico 
- r iserva 
eller navnet på en af følgende sorter:: 
- Cabernet 
- Cabernet Franc 
- Cabernet Sauvignon 
- Chardonnay 
- Mer lot 
- Pinot bianco 
- P inot gr i g i o 
- Refosco dal Peduncolo Rosso 
- R iesIing i ta Iico 
- Sauvignon 
- Verduzzo 
Lugana (2) 
Montello e Colli Asolani, efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- rosso 
- super iore 
eller navnet på en af følgende sorter: 
- Prosecco 
- Mer lot 
- Cabernet 
- Cabernet franc 
- Cabernet Sauvignon 
- Chardonnay 
- Pinot bianco 
- Pinot gr igio 
Prosecco di Conegliano (Valdobbiadene), også efterfulgt af den 
geografiske angivelse Superiore di Cartizze 
Soave (Recioto di Soave), også efterfulgt af benævnelsen Classico eller 
super iore 
San Martino della Battaglia 
Valdadige (Etschtaler), efterfulgt af navnet på en af følgende sorter: 
- Chardonnay 
- Pinot bianco 
- P inot gr ig io 
- Schiava 
Valpolicella eller Recioto della Valpoiicella, efterfulgt af: 
- benævnelsen classico, superiore eller amarone 
- eller den geografiske angivelse Valpantena 
Vini del Piave eller Piave, efterfulgt af: 
- benævnelsen Riserva 
- eller navnet på en af følgende sorter: 
- Cabernet 
- Cabernet Sauvignon 
- Mer lot 
- Pinot bianco 
- P inot gr ig io 
- Pinot nero 
- Raboso 
- Verduzzo 
(1) Ligeledes under FriuI i-Venez i a Giulia 
(2) Ligeledes under Lombardia. 
<VTZ 
2.2.6. Friuli-Venezia Giulia 
Aquileia eller Aquileia del Friuli, også efterfulgt af benævnelsen rosato 
eller navnet på en af følgende sorter: 
- Mer lot 
- Cabernet franc 
- Cabernet Sauvignon 
Chardonnay 
- Refosco dal peduncolo rosso 
- Pinot bianco 
- Pinot gr igio 
- R i es Iing renano 
- Sauvignon 
- Traminer aromatico 
- Verduzzo friulano 
Carso, også efterfulgt af navnet på en af følgende sorter: 
- Terrano 
- Mal vas i a 
Collio Goriziano eller Collio, også efterfulgt af en af følgende 
benævnelser: 
- bianco 
- rosso 
- riserva 
eller navnet på en af følgende sorter: 
- Ries Iing I talico 
- R i es Iing renano 
- Traminer aromatico 
- Mal vas i a 
- Malvasia istr iana 
- MQIler-Thurgau 
- P i coI i t 
- Ri bo Ma g i a I I a 
- Pinot bianco 
- P inot gr igio 
- Sauvignon 
- Traminer 
- Cabernet 
- Cabernet franc 
- Cabernet Sauvignon 
- Chardonnay 
- Mer lot 
- Pinot nero 
Colli Orientali del Friuli, også efterfulgt af den geografiske angivelse 
Ramandolo, efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- rosato 
- ramandolo 
- riserva 
eller navnet på en af følgende sorter: 
- Verduzzo 
- Ri bo Ma g i a I I a 
- Pinot bianco 
- P inot gr igio 
- Sauvignon 
- Pinot nero 
- R iesIing renano 
- P i coI i t 
- Mer lot 
- Cabernet 
A^2> 
- Cabernet Franc 
- Cabernet Sauvignon 
- Chardonnay 
- Malvasia istr iana 
- Refosco dal peduncolo rosso 
- Schioppett i no 
- Traminer aromatico 
Grave del Friuli, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- rosato 
- super iore 
eller navnet på en af følgende sorter: 
- Mer lot 
- Cabernet franc 
cabernet Sauvignon 
- Chardonnay 
- Refoscc dal penduncolo rosso 
- Pinot bianco 
- P inot gr igio 
- Pinot nero 
- Verduzzo friulano (Frizzante) 
- R i es Iing renano 
- Sauvignon 
- Traminer aromatico 
Isonzo eller Isonzo del Friuli, efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- bianco 
- rosso 
eller navnet på en af følgende sorter: 
Cabernet franc 
- Cabernet Sauvignon 
- Chardonnay 
Franconia 
- Sauvignon 
- Mal vas ia Istr iana 
- Pinot Bianco 
- P inot Gr igio 
- Pinot nero 
- Refosco dal peduncolo rosso 
- Verduzzo Friulano 
- Traminer Aromatico 
- Riesling I talico 
- R iesIing Renano 
- Mer lot 
Latisana del Friuli, også efterfulgt af benævnelsen rosato eller navnet på 
en af følgende sorter: 
- Mer lot 
- Cabernet 
- Refosco 
- Pinot bianco 
- P inot gr igio 
- Verduzzo friulano 
- Traminer aromatico 
- Sauvignon 
- Chardonnay 
Lison-Pramazziore (Spumante) (1>, også efterfulgt af en af følgende 
benævne I ser : 
- classico 
- riserva 
(1) Jf. beskrivelsen under Veneto (NB: benævnelsen Li son classico må ikke anvendes 
under Friuli-Venezi a Giulia). 
/Mu; 
eller navnet på en af følgende sorter: 
- Cabernet 
- Cabernet franc 
- Cabernet Sauvignon 
- Chardonnay 
- Mer lot 
- Pinot bianco 
- Pinot gr igio 
- Refosco dal peduncolo rosso 
- Riesling i talico 
- Sauvignon 
- Verduzzo 
2.2.7. Liguria: 
Cinque terre og Cinque terre sciacchetrà 
Rossese di Dolceacqua eller Dolceacqua, også efterfulgt af benævnelsen 
super iore 
Colli di Luni, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- rosso 
- r iserva 
eller navnet på sorten Vermentino 
Riviera Ligure di Ponente, også efterfulgt af: 
- navnet på en af følgende geografiske angivelser: 
-Riv iera de i F ior i 
- Albenga eI 1er Albenganese 
- Finale eller Finalese 
- Ormeasco 
- Ormeasco superiore 
- Ormeasco Schiac-trà 
- eller navnet på en af følgende sorter: 
- Pigato 
- Rosesse 
- Verment i no 
2.2.8. Em i I i a-Romagna: 
Albana di Romagna 
Bianco di Scandiano 
Bosco Eliceo, også efterfulgt af benævnelsen bianco og/eller navnet på en 
af følgende sorter: 
- Fortana 
- Mer lot 
- Sauvignon 
Cagnina di Romagna 
Colli Bolognesi, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- bianco 
- r iserva 
eller navnet på en af følgende sorter: 
- Barbera 
- Mer lot 
- Sauvignon 
- R iesI ing i ta Iico 
- Pinot bianco 
- Pignoletto 
- Cabernet Sauvignon 
"M S 
Colli di Parma, også efterfulgt af benævnelsen rosso og/eller navnet på en 
af følgende sorter : 
- Ma I vas i a (Spumante) 
- Sauvignon 
Colli Piacentini, efterfulgt af: 
- en af følgende benævnelser:: 
- Gutturnio 
- Monterosso Val d'Arda 
- Trebbianino Val Trebbia 
- Val Nure 
- eller navnet på en af følgende sorter: 
- Barbera 
- Ponarda 
- Mal vas i a 
- Ortrugo 
- Pinot Nero 
- P inot Gr igio 
- Sauvignon 
Lambrusco Grasparossa di Castelvetro 
Lambrusco Mantovano (Frizzante) 
Lambrusco Reggiano 
Lambrusco Sa I am i no di Santa Croce 
Lambrusco di Sorbara 
Montun i del Reno 
Pagadebit di Romagda, også efterfulgt af navnet på sorten Bertinoro 
Sangiovese di Romagna 
Trebbiano di Romagna (Spumante) 
2.2.9. Toscana 
Bianco della Valdinievole, også efterfulgt af benævnelsen vin santo 
Bianco dell'Empolese, også efterfulgt af benævnelsen vin santo 
Bianco di Pitigliano, også efterfulgt af benævnelsen superiore 
Bianco Pisano di S. Torpe, også efterfulgt af benævnelsen vin santo 
Bianco Vergine Va Idichiana 
Bolgher i 
Brunello di Montalcino, også efterfulgt af benævnelsen riserva 
Candi a de i Colli Apuani 
Carmignano, også efterfulgt af en af følgende benævnelser.-
- rosato 
- vin santo 
- r iserva 
Chianti, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- classico 
- r iserva 
eller navnet på en af følgende sorter: 
- Col I i Året i ne 
- Col I i F i orent in i 
- Col M ne Pi sane 
- Col I i Senes i 
- MontaIbano 
- Ruf ina 
/M 6 
Colli del I'Etruria, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- bianco 
- rosso 
- rosato 
- vin santo 
eller navnet på sorten Vermiglio 
Colli di Luni, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- bianco 
- rosso 
- riserva 
eller navnet på sorten Vermentino 
Elba, også efterfulgt af benævnelserne bianco og rosso 
Montecarlo, også efterfulgt af benævnelserne bianco og rosso 
Montescudaio, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- bianco 
- rosso 
- vin santo 
Morel lino di Scansano, også efterfulgt af benævnelsen riserva 
Moscadello di Montalcino 
Parrina, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- bianco 
- rosso 
- rosato 
- riserva 
Pomino, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- bianco 
- rosso 
- vin santo 
- r iserva 
Rosso delle Colline Lucchesi og Bianco delle Colline Lucchesi 
Rosso di Montalcino 
Rosso di Montepulciano 
Val d'Arbia, også efterfulgt af benævnelsen vin santo 
Val di Cornia, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- bianco 
- rosso 
- rosato 
- riserva 
eller navnet på en af følgende sorter: 
- Campigli a Mar i tt i ma 
- Suvereto 
- San Vincenzo 
Vernaccia di San Gimignano, også efterfulgt af benævnelsen riserva 
Vino Nobile di Montepulciano, også efterfulgt af benævnelsen riserva 
AA •} 
.10. Umbria 
Colli Al totiberini, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- b i anco 
- rosso 
- rosato 
Colli Amerini, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- bianco 
- rosso 
- rosato 
- novel lo 
eller navnet på sorten Malvasia 
_oMi del Trasimeno, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- bianco 
- rosso 
Colli Martani, også efterfulgt af benævnelsen riserva eller navnet på en 
af følgende sorter: 
- Grechetto di Todi 
- Grechetto 
- Sangiovese 
- Trebbiano 
Co! I i Perugini, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- bianco 
- rosso 
- rosato 
Montefalco, også efterfulgt af benævnelsen Rosso ^1) eller navnet på 
sorten Malvasia 
Orvieto, også efterfulgt af benævnelsen classico 
Torgiano, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- bianco 
- rosso 
- rosato 
- r iserva 
eller navnet på en af følgende sorter: 
- Chardonnay 
- Cabernet Sauvignon 
- Pinot gr igio 
- Pinot nero 
- R iesIing i ta Iico 
2.2.11. Marche 
Bianchello del Metauro 
Beanco de i Colli Macerates i 
Fa ler i o de i Colli Ascolani 
Lacrima di Morro eller Lacrima di Morro d'Alba 
Rosso Conero, også efterfulgt af benævnelsen riserva 
Rosso Piceno, også efterfulgt af benævnelsen superiore 
Sangiovese de i Colli Pesaresi 
Verdicchio de i CastelI i di Jesi, også efterfulgt af benævnelsen Classico 
Verdicchio di Matelica 
Vernaccia di Serrapetrone 
(1) ligeledes under Lazio 
2.2.12 li* 
Abruzz i 
Montepulciano d'Abruzzo, også efterfulgt af navnet på en af følgende 
sorter : 
- Cerasuolo 
- Vecchio 
Trebbiano d'Abruzzo 
2.2.13 Mo I i se 
Biferno, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- bianco 
- rosso 
- rosato 
- r iserva 
Pentro di Isernia, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- bianco 
- rosso 
- rosato 
2.2.14 Lazio 
Aleat ico di Gradoli 
Apr i lia, efterfulgt af navnet på en af følgende sorter: 
Mer lot 
Sangiovese 
Trebbiano 
Bianco Capena, også efterfulgt af benævnelsen superiore 
Cerveteri, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- bianco 
- rosso 
Cesanese del P igl i o 
Cesanese d i Aff i le 
Cesanese di Olevano Romano 
Colli Albani, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- super iore 
- novel lo 
Col I i Lanuv ini 
Cor i, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- bianco 
- rosso 
Est ! Est !! Est !!! Montefiascone 
Frascati, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- cane I I i no 
- novel lo 
- super iore 
Genazzano, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- bianco 
- rosso 
- novel lo 
Mario, også efterfulgt af benævnelsen superiore 
Montecompatri Colonna, også efterfulgt af benævnelsen superiore 
AAÇ) 
Orvieto <1), også efterfulgt af benævnelsen classico 
Velletri, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- super iore 
- riserva 
Zagarolo, også efterfulgt af benævnelsen superiore 
2.2.15. Campania 
Capri, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- bianco 
- rosso 
Castel San Lorenzo, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- ^'~nco 
-• rosso 
- rosato 
- riserva 
- lambiccato 
eller navnet på en af følgende sorter: 
- Barbera 
- Moscato 
Ci lento, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- bianco 
- rosso 
- rosato 
eller navnet på sorten Agi i anico 
Falerno del Massico, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- bianco 
- rosso 
- riserva 
- vecchio 
eller navnet på sorten Primitivo 
Fiano di Avellino, også efterfulgt af benævnelsen Apianum 
Greco di Tufo 
Ischia, også efterfulgt af en af følgende benævnelser.-
- bianco 
- rosso 
- bianco super iore 
Solopaca, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- bianco 
- rosso 
Taburno eller Aglianico del Taburno, også efterfulgt af en af følgende 
benævne Iser : 
- rosso 
- rosato 
- riserva 
Taurasi, også efterfulgt af benævnelsen riserva 
Vesuvio, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- bianco 
- rosso 
- rosato 
- Lacryma 
eller navnet på sorten Christ i 
(1) Ligeledes under Umbria (NB: Benævnelsen Classico må ikke anvendes under Lazio) 
A 2,o 
2.2.16. Apulia: 
Aleatico di Puglia, også efterfulgt af benævnelsen riserva 
Alezio, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- rosso 
- rosato 
- riserva 
Brindisi, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- rosso 
- rosato 
- riserva 
Cacc'e mmitte di Lucera 
Castel del Monte, også efterfulgt af en af følgende benævnelser 
- bianco 
- rosso 
- rosato 
- r iserva 
eller navnet på en af følgende sorter: 
- Chardonnay 
- Sauvignon 
- Pinot bianco 
- Bianco da Pinot nero 
- Pinot bianco 
- Agi i an ico rosso 
- Ag I i an ico rosato 
Coper ti no, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- rosso 
- rosato 
- r iserva 
Gioia del Colle, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- bianco 
- rosso 
eller navnet på en af følgende sorter: 
- Aleat ico 
- Pr imi t ivo 
Gravina 
Leverano, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- bianco 
- rosso 
Lizzano, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- bianco 
- rosso 
- rosato 
- giovane 
- noveI lo 
- super iore 
eller navnet på en af følgende sorter: 
- Malvasia nera 
- Negro amaro 
Locorotondo 
Martina eller Martina Franca 
AZ.A 
Matino, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- rosso 
- rosato 
Moscato di Tran i 
Nardo, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- rosso 
- rosato 
- riserva 
Orta Nova, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- rosso 
- rosato 
Ostuni, også efterfulgt af benævnelsen bianco 
el'^r navnet på sorten Ottavianello 
Primitivo di Manduria 
Rosso Barletta, også efterfulgt af benævnelsen invecchiato 
Rosso Canosa, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- canusium 
- riserva 
Rosso di Cerignola, også efterfulgt af benævnelsen riserva 
Sal ice Salentino, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- bianco 
- rosso 
- rosato 
- riserva 
- novel lo 
eller navnet på en af følgende sorter: 
- AI eat ico 
- Pinot bianco 
San Severo (Spumante), også efterfulgt af en af følgende benævnelser 
- bianco 
- rosso 
- rosato 
Squinzano, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- rosso 
- rosato 
- riserva 
2.2.17. BasiIicata: 
Aglianico del Vulture, også efterfulgt af en af følgende benævnelser 
- vecchio 
- r iserva 
2.2.18. Calabria: 
Ciro, også efterfulgt af en af følgende benævnelser 
- bianco 
- rosso 
- rosato 
- r iserva 
- classico 
- super iore 
A Z*l 
Donn i c i 
Greco di Bianco 
Lamezia 
Melissa, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- bianco 
- rosso 
- super iore 
Pollino, også efterfulgt af benævnelsen superiore 
Santa Anna di Isola Capo Rizzuto 
Savuto, også efterfulgt af benævnelsen superiore 
2.2.19. SiciIia 
Alcamo eller Bianco Alcamo 
Cerasuolo di Vittoria 
Etna, Lizzano, også efterfulgt af en af følgende benævnelser.-
- bianco 
- rosso 
- rosato 
- super iore 
Faro 
Ma Ivasia d i Lipar i 
Marsala, efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
Cremovo vino aromatizzato eller Cremovo Zabaione vino aromatizzato 
Stravecchio 
- F i ne 
- Superiore 
- Vergine og/eller Soleras 
- Vergine Stravecchio eller Soleras Stravecchio eller Vergine 
- Riserva 
Moscato di Noto, også efterfulgt af benævnelsen superiore 
Moscato di Pantelleria 
Moscato di Siracusa 
2.2.20. Sardinia 
Arborea, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- rosso 
- rosato 
eller navnet på en af følgende sorter: 
Sangiovese 
- Trebbiano 
Campidano di Terralba eller Terralbe 
Cannonau di Sardegna, også efterfulgt af benævnelsen rosato eller navnet 
på en af følgende sorter: 
- Capo Ferrato 
- Oliena 
Carignano del Sulcis, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- rosso 
- rosato 
- riserva 
Giro di Cagliari, også efterfulgt af benævnelsen riserva 
Malvasia di Boso 
Malvasia di Cagliari, også efterfulgt af benævnelsen riserva 
AZ3 
Mandrolisai, også efterfulgt af en af følgende benævnelser: 
- rosso 
- rosato 
- super iore 
Monica di Cagliari, også efterfulgt af benævnelsen riserva 
Monica ci Sardegna, også efterfulgt af benævnelsen superiore 
Moscato di Cagliari, også efterfulgt af benævnelsen riserva 
Moscato di Sardegna (Spumante) 
angivelser : 
- Tempio Pausania eller Tempio 
- Gallura 
Moscato di Sorso-Sennor i eller 
ûer^vneI sen r i serva 
Nasco di Cagli ar i 
Nuragus di Cagli ar i 
Vermentino di Gallura, 
Vermentino di Sardegna 
Vernaccia di Oristano, 
- r iserva 
- super iore også efterfulgt af en af følgende geografiske 
di Sorso eller di Sennor i, også efterfulgt af 
også efterfulgt af benævnelsen superiore 
også efterfulgt af en af følgende benævnelser 
Supplerende traditionelle benævnelser: 
R iserva 
Riserva speciale 
Super iore 
Classico 
Amarone 
Vergine 
See I to 
Auslese 
Passi to 
Laer ima 
Laer ima Chr ist i 
Sforzato, Sfurzat 
Canne I I i no 
Vino santo - Kretzer 
- Rub i no 
- Granato 
- Cerasuolo 
- Chiaretto 
- Aranciato 
- Giallo 
- Pag I i er i no 
- Dorato 
- Verdoli no 
- Ambrato 
- Vivace 
-Vino novel lo 
-Vin nouveau 
- Dunke I 
(B) Bordvine med en geografisk angivelse: 
VINE MED OPRINDELSE I STORHERTUGDØMMET LUXEMBOURG 
Disse vine betegnes ved udtrykket "vin de qualité produit dans une région 
déterminée" eller ved den særlige traditionelle benævnelse "Marque nationale 
du vin luxembourgeois". Sidstnævnte kendetegnes ved en særlig etiket 
(halsetiket) med påskriften "Moselle luxembourgeoise - Appellation contrôlée, 
Marque nationale; sous le contrôle de l'Etat". Pâ denne halsetiket er 
ligeledes anført vinstoksorten, høståret samt et statsligt kontrolnummer. 
Disse vine kan derudover betegnes ved navnet på en af de lokaliteter, hvor de 
har oprindelse, som omhandlet i nr. 1, eventuelt efterfulgt af navnet på et 
lokalt sted, der ikke er anført særskilt i dette bilag, samt ved en af de i 
nr. 2 omhandlede sorter. Desuden kan disse vine betegnes ved en af de 
supplerende traditionelle benævnelser, der omhandles i nr. 3. 
1. Navne på lokaliteter: 
Schengen, Remerschen, Wintringen, Mondorf, Elvange, El lange, Burmerange, 
Schwebsange, Bech-Kleinmacher, Wellenstein, Remich, Bous, AsseI, 
Trintange, Rolling, Erpeldange, Stadtbredimus, Greiveldange, Ehnen, 
Wormeldange, Oberwormeldange, Ahn, Machtum, Lenningen, Canach, Gostingen, 
Niederdonven, Oberdonven, Grevenmacher, Mertert, Wasserbillig, Rosport, 
Born, Moersdorf. 
2. Vinstoksorter: 
Riesling, Traminer, Pinot gris (Ruiender), Pinot blanc, Pinot noir, 
Auxerrois, Muscat Ottonel, Rivaner (MUIler-Thurgau), Sylvaner, Elbling, 
Chardonnay, Gamay. 
3. Supplerende traditionelle benævnelser: 
vine lasse 
- 'premier cru' 
'grand premier cru'. 
4. Benævnelsen "Crémant de Luxembourg" suppleret med angivelsen "Moselle 
Luxembourgeoise - Appellation contrôlée". 
5. Mousserende kvalitetsvine med angivelsen "Moselle Luxembourgeoise -
Appellation contrôlée". 
AZ> S 
i. VINE MED OPRINDELSE I PORTUGAL 
) Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder: 
Disse vine betegnes ved udtrykket "vinho de qualidade produzido em regiåo 
determinada" og ved navnet på et bestemt område som omhandlet i nr. 1. 
Disse vine kan derudover betegnes ved navnet på et underområde som omhandlet i nr 
2, ved en særlig traditionel benævnelse som omhandlet nr. 3 og ved en supplerende 
traditionel benævnelse som omhandlet i nr. 4. 
1. Navne på bestemte områder: 
A ;jobaca 
ASenquer 
Aime ir im 
Ar^åbida 
Arruda 
Bairrada 
B iscoi tos 
Borba 
Bucelas 
Carcavelos 
Ca?"taxo 
C^stelo Rodr igo 
' .ïamusca 
Chaves 
Colares 
Coruche 
Cova da Be ira 
Dâo 
Porto, Vin de Porto, Oporto, Port, 
Wine, Portwein, Portvin, Portwijn 
Douro 
Encostas de Aire 
Encostas da Nave 
Evora 
Grac iosa 
Granja-Amareleja 
Lafôes 
Lagoa Lagos 
Madeira, Madeira We in, 
Madeira Wine, Vin de 
Madère, Madera, Vino di 
Madera, Madeira Wijn 
Moscatel de Setubal, Setubal 
Moura 
6b i dos 
Palme I a 
Pico 
Pinhel 
PI ana I to M i randes 
Portalegre 
Port imåo 
Redondo 
Reguengos 
Rosé de Trås-os-Montes 
Rosé das Be i ras 
Rosé do Ribatejo e Oeste 
Rosé do AI garve 
Santarém 
Tav ira 
Terceira 
Tomar 
Valpaços 
Varosa 
Vidigueira 
Vinhos Verdes 
Navne på underområder 
2.1 Dâo: 
AI va 
Besteiros 
Castendo 
Serra da Estrela SiIgueiros 
Terras de Azurara 
Terras de Senhorim 
2.2 Douro: 
Al i jo 
Lamego 
Meda Sabrosa 
Vila Real 
AZG 
2.3 Favaios 
2.4 Varosa: 
Tarouca 
2.5 Vinhos Verdes: 
Amarante 
Basto 
Braga 
3. Særlige traditionelle benævnelser: 
Denominaçâo de Or i gem 
Denominaçâo de Or i gem Controlada 
Generoso 
Ind i cacao de Proven i ene i a Regulamentada 
Regiåo Demarcada 
Vinho Doce Natural 
Vinho Generoso 
4. Supplerende traditionelle benævnelser: 
4.1 Madeira: 
Amadurecido 
Aveludado 
Canteiro 
Dourado 
Encorpado 
Escuro 
Garrafeira 
F i no 
Frasque i ra 
Leve 
Mac i o 
4.2 Porto: 
Alourado 
Alourado Claro 
Branco-Doirado 
Branco-Påli do 
Branco-PaI ha 
Crusted 
Crust ing 
Late Bottled Vintage eller L.B.V. 
Leve Seco 
Muito Velho Lima 
Moncåo 
Penaf iel 
Meio Escuro 
Muito Pål i do 
Muito Velho 
På li do 
Réserva 
Réserva Ve I ha 
Seleccionado 
Sercial 
Solera 
Super i or - Bual 
Velho 
Réserva 
Ret into 
Ruby 
Super ior 
Tawny 
Tinto 
Tinto Alourado 
Ve Ih iss imo 
Vintage 
4.3 Andre: iz*} 
Branco de Uvas Brancas 
Branco de Uvas Tintas 
Casa 
Casai 
Clarete 
Colheita Seleccionada 
Escolha 
Garrafeira 
Herdade 
Monte 
Nob re 
r jvo 
iy3CO 
Palåcio Palhete 
Quinta 
Réserva 
Solar 
Super Ior 
Velho 
Vi la 
Vinho 
Vinho 
Vinho 
Vinho 
Vinho 
Vinho 
Vinho el 1er PaIheto 
Branco Al var inho 
com Agulha 
Frutado 
Leve 
de Missa 
Novo 
(B) Fordvine med en geografisk angivelse: 
Disse vine betegnes ved udtrykket "Vinho Regional" og ved en af følgende 
geografiske angivelser: 
AI ente jo 
Algarve 
f 3iras - Terras de Sico - Beira Litoral - Beira Alta 
cstremadura 
R ibatejo 
R i os do Minho 
Terras do Sado 
Trås-os-Montes - Terras Durienses 
4Z<% 
VIII. VINE MED OPRINDELSE I DET FORENEDE KONGERIGE 
Disse vine betegnes ved udtrykket "Quality Wine Produced in a Specified Region" 
eller "Q. W. PSR" og ved navnet på et bestemt område som omhandlet i nr. 1. 
1. Navne på bestemte områder 
- Southern Counties 
- Northern Counties 
2. Særlige traditionelle benævnelser 
- Designated origin. 
A z g 
B - MED HENSYN TIL AUSTRALIEN 
Vine med angivelsen South-Eastern Australia eller med en af 
følgende navne på stater/territorier, zoner, områder eller 
underområder med vinproduktion: 
NEW ^OUTH WALES 
ZONE 
Riverina 
Områder 
ZONE 
Orana 
Områder Carrathool 
Coolamon 
Griffith 
Hay 
Junee 
Leeton 
Lockhart 
Murrumbidgee 
Narrandera 
Temora 
Wagga Wagga 
Bogan 
Bourke 
Brewarrina 
Cobar 
Coolah 
Coonabarabran 
Coonamble 
Dubbo 
Gilgandra 
Narromine 
Walgett 
Warren 
feé9 2r 
NEW SOUTH WALES 
ZONE 
Central Slopes 
ZONE 
Central Tableland 
ZONE 
Central Western 
ZONE 
Southern Slopes 4 30 
Områder 
Canowindra 
Cowra 
Mudgee 
Wellington 
West Cabonne 
Områder 
Bathurst 
Blayney 
East Cabonne 
Evans 
Lithgow 
Orange 
Rylstone 
Områder 
Bland 
Forbes 
Lachlan 
Oberon 
Parkes 
Weddin 
Områder 
Boorowa 
Cootamundra 
Harden 
Gunda g ai 
Tumut 
Young 
(I 
:ss?:.) ^ 
4 3^7 
NEW SOUTH WALES 
?QNC 
Southern Tablelands 
Områder 
Begå Valley 
Bombala 
Canberra 
Cooma-Monaro 
Crookwell 
Eurobodalla 
Goulburn 
Gunning 
Mulwaree 
Queanbeyan 
Snowy River 
Tallaganda 
Tumbarumba 
Yass 
ZONE 
...» *ray 
Områder 
Balranald 
Berrigan 
Conargo 
Corowa 
Culcairn 
Deniliquin 
Euston 
Holbrook 
Hume 
Jerilderie 
Murray 
Urana 
Wakool 
Wentworth 
Windouran 
^ 
NEW SOUTH WALES 
ZONE 
New England 
Områder 
Barraba 
ZONE 
Holiday Coast Bingara 
Dumareso 
Gunnedah 
Guyra 
Inverell 
Manilla 
Moree Plains 
Narrabri 
Nundle 
Parry 
Quirindi 
Severn 
Tenterfield 
Uralla 
Walcha 
Yallaroi 
Områder 
Ballina 
Bellingen 
Byron 
Casino 
Coffs Harbour 
Copmanhurst 
Grafton 
Hastings Valley 
Kempsey 
Kyogle 
Lismore 
Maclean 
Nambucca 
Nymboida 
Richmond River 
Tweed 
Ulmarra 
NEW SOUTH WALES 
ZONE 
Sydney 
ZONE 
lllawarra 
ZON^i 
Western 4 33 
Områder 
Blue Mountains 
Camden 
Gosford 
Hawkesbury 
Wollondilly 
Wyong 
Områder 
Shoalhaven 
Wingecarribee 
Wollongong 
Områder 
Central Darling 
Broken Hill 
^ 
rV 
C " 
*3v/ 
NEW SOUTH WALES 
ZONE 
Hunter 
Hunter Valley 
Områder 
Upper Hunter el 1er 
Upper Hunter Valley el 1er 
Upper Hunter River Valley 
Underområder 
Denman 
Jerrys Plains 
Merriwa 
Muswellbrook 
Scone 
Områder 
Lower Hunter el 1er 
Lower Hunter Valley el 1er 
Lower Hunter River Valley 
Underområder 
Allandale 
Belford 
Broke/Fordwich 
Cessnock 
Da I wood 
Dungog 
Gloucester 
Greater Lakes 
Greater Tarée 
Lake Macquarie 
Maitland 
Milfield 
Newcastle 
Ovingham 
Pokolbin 
Port Stephens 
Rothbury 
Singleton 
QUEENSLAND i Zs 
Område 
Roma 
Område 
Granite Belt 
Underområde 
Stanthorpe 
Ballandean 
fcvO 
O 36 
SOUTH AUSTRALIA 
ZONE 
Central SA 
Område 
Adelaide 
Underområder 
Angle Vale 
Evanston 
Gawler River 
Hope Valley 
Marion 
Magill 
Modbury 
Tea Tree Gully 
Område 
Adelaide Hills 
Underområder 
Clarendon 
Echunga 
Gumeracha 
Lenswood 
Mount Pleasant 
Piccadilly Valley 
Område 
Barossa 
Underområder 
Angaston 
Barossa Valley 
Dorrien 
Gomersal 
Greenoch 
Lights Pass 
Lyndoch 
Marananga 
Nuriootpa 
Rowland Flat 
Seppeltsfield 
Tanunda 
Williamstown 
•y-i -I1 
n 3} 
SOUTH AUSTRALIA 
ZONE 
Centra I SA (forts.) 
Område 
Clare Valley 
Underområder 
Auburn 
Clare 
Leasinghjm 
Polish Hill River 
Sevenhill 
Watervale 
White Hut 
Område 
Eden Valley 
Underområder 
Flaxmans Valley 
High Eden 
Keyneton 
Partalunga 
Pewsey Vale 
Springton 
Område 
Fleurieu Peninsula 
Underområder 
Angas Bremer 
Currency Creek 
Lakeside 
Langhorne Creek 
)» 
SOUTH AUSTRALIA 
ZONE 
Central SA (forts.) 
ZONE 
South East 
)) A3 Z 
Område 
McLaren Vale 
Underområder 
Coromandel Valley 
Happy Valley 
McLaren Flat 
Morphett Vale 
Reynella 
Seaview 
Wil I ung a 
Områder 
Bordertown 
Buckingham-Mundulla 
Coonawarra 
Padthaway 
Penola 
CÇ, 1 ^ 
/ ^>cs 
SOUTH AUSTRALIA 
ZONE 
Murray Malice 
ZONE 
Yorke Peninsula 
ZONE 
Eyre Peninsula 
ZONE 
Kangaroo island 
ZONE 
Far North Område 
Murray Valley 
Underområder 
Barmera 
Berri 
Bow Hill 
Kingston 
Loxton 
Lyrup 
Monash 
Moorook 
Morgan 
Murray Bridge 
Murtho 
Nildottie 
Paringa 
Pyke River 
Qualco 
Ramco 
Renmark 
Riverland 
Taylorsville 
Waikerie 
fâ; % 
A Wo 
VICTORIA 
ZONE 
North Western Victoria 
Område 
Murray River Valley 
Underområder 
Beverford 
Buronga 
Irymple 
Karadoc 
Lake Boga 
Merbein 
Mildura 
Mystic Park 
Nangiloc 
Red Cliffs 
Robinvale 
Swan Hill 
Wood Wood 
ZONE 
North East Victoria 
Område 
King Valley 
Underområder 
Chestnut 
Edi 
Hurdle Creek 
Markwood 
Meadow Creek 
Milawa 
Myrrhee 
Oxley 
Whitfield 
Whitland 
Område 
Ovens Valley 
Underområder 
Beechworth 
Buffalo River Valley 
Buckland River Valley 
Mount Beauty 
Porpunkah 
fS^y:.-) St 
A If A 
VICTORIA 
ZONE 
North East Victoria (forts.) 
Område 
ZONE 
Central Victoria Rulherglen 
Underområde 
Barnawartha 
Indigo Valley 
Wahgunyah 
Område 
Kiewa River Valley 
Underområde 
Yakandandah 
Område 
Glenrowan 
Område 
Central Northern Victoria 
Underområder 
Katunga 
Picola 
Område 
Goulburn Valley 
Underområder 
Avenel 
Dookie 
Mansfield 
Mitchelton 
Mount Helen 
Murchison 
Nagambie 
Seymour 
Shepparton 
Strathbogie Ranges 
Tahbilk 
Yarck 
^~>-) % 
IlfZ, 
VICTORIA 
ZONE 
Central Victoria (forts.) 
Område 
Bendigo 
Underområder 
Bridgewater 
Graytown 
Harcourt 
Heathcote 
Redesdale 
Daylesford 
Maryborough 
Område 
Macedon 
Underområder 
Kyneton 
Macedon Ranges 
Sunbury 
Område 
Grampians 
Underområder 
Ararat 
Great Western 
Staweil 
Område 
Pyrenees 
Underområde 
Avoca 
Moonambel 
Percydale 
Redbank 
Område 
Far South West 
Underområde 
Condah 
Drumborg 
Gorae 
c^--> ) "t 
VICTORIA 
ZONE 
Western Victoria 
ZONF 
Yam Vaney 
ZONIi 
GcUong 
ZONE 
Mornington Peninsula 
ZONE 
Gippsland tyz 
Område 
Ballarat 
Underområde 
Smythesdale 
Område 
Yarra Valley 
Underområder 
Diamond Valley 
Yarra Yering 
Område 
Geelong 
Underområder 
Anakie 
Bellarine Peninsula 
Moorabool 
Waurn Ponds 
Område 
West Gippsland 
Underområder 
Moe 
Traralgon 
Warragul 
VICTORIA (forts.) 
ZONE 
Gippsland 
ZONE 
Melbourne 1 1/1/ 
Område 
South Gippsland 
Underområder 
Foster 
Korumburra 
Leongatha 
Westernport 
Område 
East Gippsland 
Underområder 
Bairnsdale 
Dargo 
Lakes Entrance 
Maffra 
Orbost 
Ays 
WESTERN AUSTRALIA 
Område 
Northern Perth 
Underområder 
Bindoon 
Gingin 
Muchea 
Moondah Brook 
Område 
Darling Range 
Underområder 
Bickley 
Chittering Valley 
Darlington 
Glen Forrest 
Perth Hills 
Orange Grove 
Toodyay 
Wandering 
Område 
Swan Valley 
Underområder 
Guildford 
Henley Brook 
Middle Swan 
Upper Swan 
West Swan 
Område 
Great Southern 
Underområder 
Albany 
Denbarker 
Denmark 
Frankland 
Mount Barker 
Porongurup 
lyfe 
WESTERN AUSTRALIA (forts.) 
Område 
TASMANIA 
NORTHERN TERRITORY Margaret Rlver 
Område 
Warren-Blackwood 
Yderområder 
Blackwood 
Bridgetown 
Donnybrook 
Manjimup 
Pemberton 
Område 
South West Coastal 
Underområder 
Baldivis 
Bunbury 
Busse/ton 
Capel 
Mandurah 
Wanneroo 
Område 
Espérance 
&èrj r 
<iy} 
Bilag II Traditionelle australske benævnelser 
Australien vil fremlægge en fortegnelse over traditionelle 
australske benævnelser under mcidet i Den Blandede Komité, 
der er omhandlet i artikel 18. 
IV s 
Protokol 
DE KONTRAHERENDE PARTER ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE: 
I. 1. I henhold til aftalens artikel 4, stk. 1, litra b), tillader 
Fællesskabet indførsel til og markedsføring på dets område af vine 
med oprindelse i Australien: 
a) med et indhold af mineraler, der ikke overstiger: 
1 g/l ved 2 0°c af opløselige klorider udtrykt som 
natriumklorid 
- 2 g/l ved 20°c af opløselige sulfater udtrykt som 
kaliumsulfat 
- 400 mg/l ved 20*C af opløselige fosfater udtrykt som 
fosfor, 
b) med et samlet syreindhold, udtrykt som vinsyre, på under 4,5 men 
over 3,0 g/l, såfremt vinen er forsynet med en beskyttet 
geografisk angivelse, der er anført i bilag II, 
c) der, for så vidt angår vine, som i henhold til den australske 
lovgivning betegnes og præsenteres med udtrykkene "botrytis" 
eller tilsvarende ord, "noble late harvested" eller "special late 
harvested": 
- uden nogen form for tilsætning har et totalt alkoholindhold 
udtrykt i volumen på over 15% vol, forudsat at det 
virkelige alkoholindhold udtrykt i volumen er på mindst 9% 
vol 
har et flygtigt syreindhold, der ikke overstiger 25 
miliækvivalenter pr. liter (1,5 g/l) 
har et svovdioxidindhold, der ikke overstiger 300 mg/l, 
forudsat at den pågældende vin er forsynet med en beskyttet 
geografisk betegnelse, som er anført i bilag II. 
4ij9 
2. I forbindelse med stk. 1 skal vinen være ledsaget af et certifikat 
udstedt af Australian wine and Brandy Corporation eller et andet af 
Australien udpeget kompetent organ, som attesterer, at vinen er 
blevet fremstillet i overensstemmelse med den australske lovgivning. 
II. I henhold til aftalens artikel 21, litra b), finder aftalen ikke 
anvendelse på: 
1. vin i beholdere, som rummer højst 5 1 og er forsynet med etiket og 
engangslukkeanordning, hvis den samlede transporterede mængde ikke 
overstiger 100 1, også selv om den består af flere særskilte partier, 
1. a) vinmængder på højst 30 liter pr. rejsende indført i rejsendes 
personlige bagage 
b) vinmængder på højst 30 liter indført i forsendelser fra en 
privatperson til en anden privatperson 
c) vin i privatpersoners flyttegods 
d) vin til varemesser, der falder ind under den særlige herfor 
gældende toldordning, når de pågældende produkter er aftappet i 
beholdere, p-om rummer højst 2 liter og er forsynet med etiket 
samt engangslukkeanordning 
e) vinmængder, der indføres med henblik på videnskabelige eller 
tekniske forsøg, og som er på højst 1 hektoliter 
f) vin til diplomatiske repræsentationer, konsulater og lignende 
organer, som indføres med den told- og afgiftsfritagelse, der 
indrømmes disse organer 
g) vin, der udgør forsyninger på internationale transportmidler. 
De i stk. 1 omhandlede fritagelser må ikke anvendes samtidig med en 
eller flere af de i nærværende stykke omhandlede fritagelser. 
1S 
BREVVEKSLING 
om betingelserne for produktion og etikettering af "bottle fermented' 
mousserende vine med oprindelse i Australien 
Brev nr. 1 
(Kommissionen for De 
Europæiske Fællesskaber) 
Bruxelles, den 
Hr. 
Jea skal herved henvise til de drøftelser, der er blevet ført mellem 
repræsentanter for Det Europæiske økonomiske Fællesskab og Australien om 
b^ing's"^ for produktion og etikettering af "bottle f™*.d- ^ 
mousserende vine med oprindelse i Australien. Jeg ^r forstået at den 
australske regering har til hensigt at optage følgende definition 
pågældende produkt i den relevante australske lovgivning: 
»a «Bottle fermented- er en mousserende vin, der er fremstillet ved 
gæring på en flaske med et indhold, der ikke overstiger 5 1, og hvor 
lagringen på bærmen har varet mindst 6 måneder. 
b Udtrykket -bottle fermented" må ikke anføres på den etiket, der er 
* oåsat eller fastgjort til en emballage med mousserende vin, 
medmindre den mousserende vin er fremstillet ved gæring pa en 
flakke hvis indhold ikke overstiger 5 1, og lagringen pa bærmen har 
varet mindst 6 måneder." 
jeg kan herved bekrafte, at ovennavnte definition svarer til Fællesskabets 
r^r ^r^lLriefer'rede^ ef^denn^e etions _ 
sådanne mousserende vine med oprindelse i Australien. 
jeg armoder Dem venligst om at bekræfte, at Australien er indforstået med 
indholdet af denne skrivelse. 
Modtag, hr , forsikringen om min mest udmærkede højagtelse. 
15i 
Brev nr. 2 
(Australien) 
Bruxelles, den 
Hr 
Jeg har den ære herved at anerkende modtagelsen af Deres skrivelse af dags 
dato med følgende ordlyd: 
"Jeg skal herved henvise til de drøftelser, der er blevet ført mellem 
repræsentanter for Det Europæiske økonomiske Fællesskab og Australien om 
betingelserne for produktion og etikettering af "bottle fermented" 
mousserende vine med oprindelse i Australien. Jeg har forstået, at den 
australske regering har til hensigt at optage følgende definition af det 
pågældende produkt i den relevante australske lovgivning: 
a. "Bottle fennentod" er en mousserende vin, der er fremstillet ved 
gæring på en flaske med et indhold, der ikke overstiger 5 1, og hvor 
lagringen på bærmen har varet mindst 6 måneder. 
b. Udtrykket "bottle fermented" må ikke anføres på den etiket, der er 
påsat eller fastgjort til en emballage med mousserende vin, 
medmindre den mousserende vin er fremstillet ved gæring på en 
flaske, hvis indhold ikke overstiger 5 1, og lagringen på bærmen har 
varet mindst 6 måneder." 
Jeg kan herved bekræfte, at ovennævnte definition svarer til Fællesskabets 
bestemmelser som fastsat i artikel 6, stk. 3, i forordning (EØF) 
nr. 2333/92, samt at Fællesskabet er rede til efter denne definitions 
optagelse i den relevante australske lovgivning at supplere forordning (EØF) 
nr. 2707/86 med henblik på godkendelse af indførsel og markedsføring af 
sådanne mousserende vine med oprindelse i Australien. 
Jeg anmoder Dem venligst om at bekræfte, at Australien er indforstået med 
indholdet af denne skrivelse." 
Jeg kan herved bekræfte, at Australien er indforstået med indholdet af den 
pågældende skrivelse. 
Modtag, hr , forsikringen om min mest udmærkede højagtelse. 
os z 
BREVVEKSLING 
om betingelserne for produktion og etikettering af australske vine, der 
betegnes og præsenteres som "botrytis" eller lignende, "noble late 
harvested" eller "special late harvested" 
Brev nr. 1 
(Kommissionen for De 
Europæiske Fællesskaber) 
Bruxelles, den 
Hr , 
Jeg skal herved henvise til de drøftelser, der er blevet ført mellem 
repræsentanter for Det Europæiske økonomiske Fællesskab og Australien om 
betingelserne for produktion og etikettering af vin med oprindelse i 
Australien, der betegnes og præsenteres som "botrytis" eller lignende, 
"noble late harvested" eller "special late harvested". Jeg har forstået, at 
den australske regering har til hensigt at optage følgende definitioner af 
de pågældende produkter i den relevante australske lovgivning: 
"a. Udtrykket "botrytis" eller lignende udtryk eller udtrykket "noble 
late harvested" må kun benyttes ved etikettering af vin, der er 
fremstillet af friske modne druer, hvoraf en betydelig andel under 
naturlige betingelser er blevet påvirket af skimmelsvampen Botrytis 
cinerea på en sådan måde, at sukkerkoncentrationen i druerne øges, 
sådanne vine har samme egenskaber som "pourriture noble" eller 
"Edelfaule". 
b. Udtrykket "special late harvested" må kun benyttes ved etikettering 
af vin, der er fremstillet af friske modne druer, hvoraf en 
betydelig andel under naturlige betingelser er blevet tørret på en 
sådan måde, at sukkerkoncentrationen i druerne øges." 
Jeg kan herved bekræfte anerkendelsen af ovennævnte definitioner som 
benævnelser, der vedrører en højere kvalitet som omhandlet i artikel 26, 
stk. 2, litra c), i forordning (EØF) nr. 2392/89, og meddele, at 
Kommissionen er rede til efter optagelsen af definitionerne i den relevante 
australske lovgivning at supplere bilag I til forordning (EØF) nr. 3201/90 
med henblik på godkendelse af indførsel og markedsføring af sådanne vine med 
oprindelse i Australien. 
Jeg anmoder Dem venligst om at bekræfte, at Australien er indforstået med 
indholdet af denne skrivelse. 
Modtag, hr , forsikringen om min mest udmærkede højagtelse. 
^sz 
Brev nr. 2 
(Australien) 
Bruxelles, den 
Hr. 
Jeg har den ære herved at anerkende modtagelsen af Deres skrivelse af dags 
dato med følgende ordlyd: 
"Jeg jkai herved henvise til de drøftelser, der er blevet ført mellem 
repræsentanter for Det Europæiske økonomiske Fællesskab og Australien om 
betinqelserne for produktion og etikettering af vin med oprindelse i 
Australien, der betegnes og præsenteres som "botrytis" eller lignende, 
"noble late harvested" eller "special late harvested". Jeg har forstået, at 
den australske regering har til hensigt at optage følgende definitioner af 
de pågældende produkter i den relevante australske lovgivning: 
"a. Udtrykket "botrytis- eller lignende udtryk eller udtrykket "noble 
late harvested" må kun benyttes ved etikettering af vin, der er 
fremstillet af friske modne druer, hvoraf en betydelig andel under 
naturlige betingelser er blevet påvirket af skimmelsvampen Botrytis 
cinerea på en sådan måde, at sukkerkoncentrationen i druerne øges, 
Sådanne vine har samme egenskaber som "pourriture noble" eller 
"Edelfaule". 
b. Udtrykket "special late harvested" må kun benyttes ved etikettering 
af vin, der er fremstillet af friske modne druer, hvoraf en 
betydelig andel under naturlige betingelser er blevet tørret på en 
sådan måde, at sukkerkoncentrationen i druerne øges." 
Jeg kan herved bekræfte anerkendelsen af ovennævnte definitioner som 
benævnelser, der vedrører en højere kvalitet som omhandlet i artikel 26, 
stk. 2, litra c), i forordning (EØF) nr. 2392/89, og meddele, at 
Kommissionen er rede til efter optagelsen af definitionerne i den relevante 
australske lovgivning at supplere bilag I til forordning (EØF) nr. 3201/90 
med henblik på godkendelse af indførsel og markedsføring af sådanne vine med 
oprindelse i Australien. 
Jeg anmoder Dem venligst om at bekræfte, at Australien er indforstået med 
indholdet af denne skrivelse." 
Jeg kan herved bekræfte, at Australien er indforstået med indholdet af den 
pågældende skrivelse. 
Modtag, hr , forsikringen om min mest udmærkede højagtelse. 
n sy 
BREVVEKSLING 
vedrørende artikel 8 og 14 i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske 
Fællesskab og Australien om handel med vin 
Brev nr. 1 
(Fællesskabet) 
Bruxelles, den 
Hr. 
Jeg skal herved henvise til aftalen mellem Det Europæiske økonomiske 
Fællesskab og Australien om handel med vin, undertegnet dags dato, særlig 
artikel 8 og 14. 
I den forbindelse har jeg den ære at bekræfte, at de kontraherende parter 
vedrørende aftalens artikel 8 og 14 er enige om, at hvad angår anvendelsen 
af GATT-aftalen om handelsaspekter vedrørende intellektuel ejendomsret 
(TRIPs) på de kontraherende parter, skal den eksportdisciplin, der er 
omhandlet i GATT-aftalens artikel 24, stk. 4, have forrang for de 
midlertidige undtagelser, der er omhandlet i artikel 8 i nærværende aftale, 
for så vidt angår udførsler. 
Jeg anmoder Dem venligst om at bekræfte, at Australien er indforstået med 
indholdet af denne skrivelse. 
Modtag, hr , forsikringen om min mest udmærkede højagtelse. 
ASsr 
Brev nr. 2 
(Australien) 
Bruxelles, den 
Hr. 
Jeg har den ære herved at anerkende modtagelsen af Deres skrivelse af dags 
dato med følgende ordlyd: 
"Jeg skal herved henvise til aftalen mellem D*2t Europæiske økonomiske 
Fællesskab og Australien om handel med vin, undertegnet dags dato, særlig 
artikel 8 og 14. 
I den forbindelse har jeg den ære at bekræfte, at de kontraherende parter 
vedrørende aftalens artikel 8 og 14 er enige om, at hvad angår anvendelsen 
af GATT-aftalen om handelsaspekter vedrørende intellektuel ejendomsret 
(TRIPs) på de kontraherende parter, skal den eksportdisciplin, der er 
omhandlet i GATT-aftalens artikel 24, stk. 4, have forrang for de 
midlertidige undtagelser, der er omhandlet i artikel 8 i nærværende aftale, 
for så vidt angår udførsler. 
Jeg anmoder Dem venligst om at bekræfte, at Australien er indforstået med 
indholdet af denne skrivelse." 
Jeg kan hermed bekræfte, at Australien er indforstået med indholdet af den 
pågældende skrivelse. 
Modtag, hr , forsikringen om min mest udmærkede højagtelse. 
1 S G 
BREVVEKSLING 
om aftalen mellem 
Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Australien 
om handel med vin 
Brev nr. 1 
(Australien) 
Bruxelles, den 
Hr. 
Jeg skal herved henvise til de nylige forhandlinger mellem vore respektive 
delegationer vedrørende en aftale mellem Det Europæiske Økonomiske 
Fællesskab og Australien om handel med vin ("aftalen"). 
Australien bekræfter, at når en geografisk angivelse indgår som en del af et 
mærke, der i Australien er registreret som et varemærke for vin, vil en 
sådan registrering normalt ikke indebære, at indehaveren af det registrerede 
mærke har en eksklusiv ret til at anvende den geografiske angivelse. Hvis en 
geografisk angivelse, der er anført i aftalens bilag II, er beskyttet i 
henhold til den australske lovgivning, vil inkorporeringen af en sådan 
geografisk angivelse i et registreret varemærke derfor blive begrænset til 
vine med oprindelse i den pågældende region eller lokalitet i den 
kontraherende parts område. 
For så vidt angår de geografiske angivelser, der er anført i aftalens 
artikel 8, gælder det, at hvis sådanne geografiske angivelser er blevet 
inkorporeret i et varemærke, enten alene eller sammen med andre navne, har 
indehaveren af et sådant mærke ikke eksklusiv ret til at anvende den 
pågældende geografiske angivelse. Anvendelsen af en geografisk angivelse som 
en del af et varemærke vil derfor blive begrænset til vine med oprindelse i 
en bestemt region i den kontraherende parts område, når sådanne geografiske 
angivelser er beskyttet i henhold til den australske lovgivning ved udløbet 
af de relevante overgangsperioder, der er fastsat i aftalens artikel 8, 9 og 
11. 
Jeg har den ære herved at foreslå, at anvendelsen af ovennævnte aftale 
præciseres ved denne skrivelse. 
Modtag, hr , forsikringen om min mest udmærkede højagtelse. 
For Regeringen for Australien 
IS'} 
Brev nr. 2 
(Fællesskabet) 
Bruxelles, den 
Hr. 
Jeg har den ære herved at anerkende modtagelsen af Deres skrivelse af dags 
dato med følgende ordlyd: 
"Jeg sjkal herved henvise til de nylige forhandlinger mellem vore respektive 
delegationer vedrørende en aftale mellem Det Luropæiske økonomiske 
Fællesskab og Australien om handel med vin ("aftalen"). 
Australien bekræfter, at når en geografisk angivelse indgår som en del af et 
mærke, der i Australien er registreret som et varemærke for vin, vil en 
sådan registrering normalt ikke indebære, at indehaveren af det registrerede 
mærke har en eksklusiv ret til at anvende den geografiske angivelse. Hvis en 
geografisk angivelse, der er anført i aftalens bilag II, er beskyttet i 
henhold til den australske lovgivning, vil inkorporeringen af en sådan 
geogiafisk angivelse i et registreret varemærke derfor blive begrænset til 
v; . med oprindelse i den pågældende region eller lokalitet i den 
kontraherende parts område. 
For så vidt angår de geografiske angivelser, der er anført i aftalens 
artikel 8, gælder det, at hvis sådanne geografiske angivelser er blevet 
inkorporeret i et varemærke, enten alene eller sammen med andre navne, har 
indehaveren af et sådant mærke ikke eksklusiv ret til at anvende den 
pågældende geografiske angivelse. Anvendelsen af en geografisk angivelse som 
en del af et varemærke vil derfor blive begrænset til vine med oprindelse i 
en bestemt region i den kontraherende parts område, når sådanne geografiske 
angivelser er beskyttet i henhold til den australske lovgivning ved udløbet 
af de relevante overgangsperioder, der er fastsat i aftalens artikel 8, 
9 og 11. 
Jeg har den ære herved at foreslå, at anvendelsen af ovennævnte aftale 
præciseres ved denne skrivelse." 
Jeg har den ære herved at acceptere Deres forslag om, at anvendelsen af 
ovennævnte aftale præciseres ved denne skrivelse. 
Modtag, hr , forsikringen om min mest udmærkede højagtelse. 
For Fællesskabet 
ns 0 
BREVVEKSLING 
om anvendelsen af udtrykket "Frontignac" i Australien 
Brev nr. 1 
(Australien) 
Bruxelles, den 
Hr. 
Jeg skal herved henvise til de drøftelser, der mellem repræsentanter for Det 
Europæiske Fællesskab og Australien er blevet ført vedrørende aftalen om 
handel med vin. 
Australien bekræfter, at anvendelsen af navnet "Frontignac" i Australien som 
synonym for vin af sorten "Muscat à Petit Grain" vil blive undersøgt efter 
aftalens artikel 11, stk. 1, litra e), på det første møde i de kontraherende 
parters fælles komité. 
Jeg anmoder Dem venligst om at bekræfte, at Det Europæiske økonomiske 
Fællesskab er indforstået med indholdet af denne skrivelse. 
Modtag, hr , forsikringen om min mest udmærkede højagtelse. 
For Regeringen for Australien 
ns<d 
Brev nr. 2 
(Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber) 
Bruxelles, den 
Hr 
Jeg har den ære herved at anerkende modtagelsen af Deres skrivelse af dags 
dato med følgende ordlyd: 
"Jeg skal herved henvise til de drøftelser, der mellem repræsentanter for 
Det Europæiske Fællesskab og Australien er blevet ført vedrørende aftalen om 
handol med vin. 
Australien bekræfter, at anvendelsen af navnet "Frontignac" i Australien som 
synonym for vin af sorten "Muscat à Petit Grain" vil blive undersøgt efter 
aftalens artikel 11, stk. 1, litra e), på det første møde i de kontraherende 
parters fælles komité. 
Jeg anmoder Dem venligst om at bekræfte, at Det Europæiske økonomiske 
Fællesskab er indforstået med indholdet af denne skrivelse." 
Jeg har den ære herved at bekræfte, at Kommissionen er indforstået med 
indholdet af Deres skrivelse. 
Modtag, hr , forsikringen om min mest udmærkede højagtelse. 
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 304 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 11 03 
Katalognummer : CB-CO-93-408-DA-C 
ISBN 92-77-58318-5 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg