Konsekvenser for Den Europæiske Unions budget for 2018 og derefter i tilfælde af, at midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme for 2014-20 ikke vedtages

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

Konsekvenser for Den Europæiske Unions budget for 2018 og derefter i tilfælde af, at midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme for 2014-20 ikke vedtages

Kommissionens forslag til budgettet for 2018 af 30. maj 2017 fremlægges under den forudsætning, at midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme vedtages. I denne meddelelse ses der nærmere på konsekvenserne, hvis revisionen ikke vedtages.

1.Udfordringer for Den Europæiske Unions budget

Den Europæiske Union (EU) har et begrænset budget (omkring 1 % af EU's bruttonationalindkomst), og dette budget er et afgørende redskab for EU, når der skal opnås resultater for borgerne. Det er primært et investeringsbudget, hvor der samles ressourcer inden for områder, hvor det giver mening at træffe foranstaltninger på EU-plan. Blandt eksempler kan nævnes foranstaltninger, som skal forbedre transport-, kommunikations- og energinettene på tværs af EU-landene, beskytte miljøet og udvikle landdistrikterne, gøre økonomien mere konkurrencedygtig, hjælpe forskere med at etablere teams på tværs af grænserne og give unge mennesker mulighed for at studere i udlandet samt fremme samhørigheden mellem regionerne.

Derudover sikrer EU's budget stabilitet og forudsigelighed. Det fastlægges for en periode på fem til syv år i den flerårige finansielle ramme (FFR), og heri fastsættes de maksimale årlige beløb, som EU må bruge inden for forskellige politikområder hvert år. I dag findes der imidlertid en række store udfordringer i forbindelse med fastlæggelsen af EU's budget i en verden, som bliver stadig mere kompleks og uforudsigelig.

EU er nødt til at tage kampen op mod disse væsentlige udfordringer på længere sigt. I skyggen af konsekvenserne af den værste økonomiske krise siden Anden Verdenskrig skal EU kæmpe sig tilbage til bæredygtig vækst og samtidig afhjælpe problemer med udstødelse og ungdomsarbejdsløshed. Migrationskrisen har afsløret behovet for, at EU ikke blot yder humanitær bistand og beskyttelse til flygtninge, men også sikrer sine grænser og tager hånd om de grundlæggende årsager til migration. Flere terrorangreb har rystet vores samfund og fremhævet behovet for mere effektiv sikring og øget samarbejde på efterretningsområdet. EU's budget bør ikke alene kunne sikre gennemførelse af de oprindelige planer under den flerårige finansielle ramme. Det bør også hurtigt kunne tilpasses til nye udfordringer og levere resultater i praksis.

Hidtil er EU's budget blevet presset til grænsen for at reagere på nye realiteter: Uudnyttede margener og muligheder for fleksibilitet er blevet udnyttet intenst, navnlig for at a) etablere Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) under investeringsplanen for Europa, b) reagere på migrations-, flygtninge- og sikkerhedskrisen og c) medvirke til at finansiere nye initiativer såsom ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, det europæiske solidaritetskorps og det kommende forslag om at iværksætte et europæisk program for udvikling af forsvarsindustrien.

EU-budgettets kapacitet til at reagere på yderligere uforudsete hændelser i perioden 2017-2020 er nu blevet reduceret betydeligt.

2.Bred politisk enighed om midtvejsrevisionen

I september 2016 foreslog Kommissionen en midtvejsrevision af den nuværende flerårige finansielle ramme for 2014-2020. Hovedformålet var at øge finansieringen og mulighederne for fortsat at afsætte tilstrækkelige budgetmidler til de to vigtigste politiske prioriteter – vækst og job samt håndtering af migration – og gøre budgettet mere fleksibelt.

Efter intense forhandlinger mellem de tre institutioner nåede man i Rådet den 7. marts 2017 til enighed om et kompromis om en midtvejsrevisionspakke, som bl.a. omfatter en revision af FFR-forordningen og flere politiske aftaler, der navnlig vedrører en styrkelse af en række særprogrammer, og den 5. april gav Europa-Parlamentet sit samtykke.

I overensstemmelse med gældende procedurer skulle Rådet (almindelige anliggender) den 25. april fremsætte sin endelige godkendelse af den flerårige finansielle ramme midtvejs. Efter anmodning fra Det Forenede Kongerige blev punktet imidlertid fjernet fra dagsordenen i sidste øjeblik. De fremførte argumenter vedrørte den såkaldte purdah (den fastlagte periode forud for et valg, hvor regeringen ikke må træffe vigtige beslutninger).

Den formelle vedtagelse i Rådet ventes at finde sted kort efter valget i Det Forenede Kongerige den 8. juni, hvor landets regering ikke længere vil være bundet af disse regler.

I betragtning af den brede politiske enighed i både Europa-Parlamentet og Rådet forventes denne formelle godkendelse allerede i budgetforslaget for 2018, hvori de elementer i midtvejsrevisionspakken, der vedrører 2018, indarbejdes.

3.Hvad sikrer midtvejsrevisionen?

Midtvejsrevisionen vil give EU et vigtigt råderum til at reagere på nye udviklingstendenser frem mod 2020. Selv om de samlede budgetlofter ikke hæves, rummer revisionen mulighed for øgede udgifter og yderligere fleksibilitet på visse områder, som der er opnået enighed om mellem Europa-Parlamentet og Rådet.