Nr.C98/50 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 21.4.92
Udtalelseom»økonomisk ogsocialsamhørighed «
(92/C98/18)
Detøkonomiske ogsocialeUdvalgbesluttededen28.februar1991ihenholdtilforretningsor­
denensartikel20,stk.4,atfremsætte enudtalelseom»økonomisk ogsocialsamhørighed i
Deteuropæiske Fællesskab «.
Hovedvægten iudtalelsen skulleliggepåfølgendeaspekter :
—inddragelse afregionaleaspekter iDenøkonomiske ogmonetære Union,
—forberedelse afstrukturfondsreformen efter1992,
—opnåelseaføkonomisk ogsocialsamhørighed gennemtættereforbindelser mellemstruk­
tur-ogregionalpolitikken ogEF'spolitikpådeøvrigeområder (jf.R/CES190/91,punkt
4add.).
Udtalelsen beståraf:
—enindledning ,sombeskriverdenudfordring ,Deteuropæiske Fællesskab ståroverfor,
—enbeskrivelse afforbindelserne mellemstruktur-ogregionalpolitikken pådeneneside
ogdeøvrigeEF-politikker pådenandenside,
—konklusioner oganbefalinger medhensyntil,hvilkenstrategiderskalfølgesforhverenkelt
EF-politik ,samthvilkenoverordnet strategiderskaludviklesforatopnåøkonomisk og
socialsamhørighed .
Detforberedende arbejdehenvistestilØSU'sSektionforRegionaludvikling ogFysiskPlanlæg­
ning,somudpegedeEttoreMasuccitilordfører .Sektionenvedtogsinudtalelseden22.januar
1992.
Detøkonomiske ogsocialeUdvalgvedtogpåsin294.plenarforsamling den27.februar1992
udenstemmerimodog9hverkenforellerimod,følgendeudtalelse .
DELA
1.Indledning16,5millioner nyeindbyggere .Detsvarertil5%af
befolkningen iEF(1).Hovedparten afde76millioner
mennesker ,derleveritilbagestående regioner ,bori
middelhavsregionerne .Hertilkommerområderne iin­
dustrieltilbagegang .Deervanskeligere atdefinere
kvantitativt ienstatistik,ogdeharetandetforhold
tildenøkonomiske udviklingsproces .Deresproblemer
skyldesindustrielle strukturomlægninger ogkonjunk­
turfald,somharøgetforskellenmellemarbejdsløsheds­
talleneideforskellige industriregioner .1.1.Regionaleskævheder iEF
1.1.1.Irlands,Grækenlands ,SpaniensogPortugals
indtræden iEFharskabtenheltnysituation,som
hidtilkunharhaftsitmodstykke indenforetenkelt
medlemsland ,Italien.Islutningen af1990stødtedenye
tyskedelstatertil.Resultatet erblevetenreeløkono­
misktvedelingafdetolvmedlemslandes regioner,som
stikkerlangtdybereendinogetandetstørreøkonomisk
ogpolitiskområde idenindustrialiserede verden.Det
økonomisk veludviklede centrumermodvest,sydog
østomgivetafetmindreudviklethesteskoformet
randområde .1.1.3.Detteerbaggrunden for,atderi1986med
Fællesakten indsattesetafsnitVomøkonomisk og
socialsamhørighed iEØF-Traktaten .Ogidennye
Traktat—somblevvedtagetpåDeteuropæiske Råds
mødeiMaastricht —erdenøkonomiske ogsociale
samhørighed skrevetindiartikelBsometafUnionens
1.1.2.Ca.20%afEF'sbefolkning ,dvs.mereend60
millionermennesker ,boritilbagestående regionermed
enindkomstpr.indbyggerpåmindreend75%afEF­
gennemsnittet ogmedenarbejdsløshed ,somnårhelt
oppå30%.MedTysklands foreningharEFfået(')Destatistiskeoplysninger idefølgendeafsnitrefererer—
medmindre andeterudtrykkeligt anført—kuntilForbunds­
republikken Tysklandudendenyedelstater .

21.4.92 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.C98/51
grundprincipper .Samhørigheden indgårdesudenien
protokol ,derervedføjetTraktaten sombilag.
1.1.4.Undersøger manudviklingen gennem
1980'erne ibruttonationalprodukt (BNP)pr.indbygger
iGrækenland ,IrlandogPortugalunderét—detre
lande,somideresfuldeudstrækning hørerindunder
målnr.1—iforholdtilEF-gennemsnittet ,serman,at
BNPfaldtfra57,5til56,2%,dvs.1,3procentpoints .
FaldetskyldesaleneGrækenland ,somoplevedeenned­
gangfra58,2til53%.Bortsetfradettesærtilfælde kanderkonstateres envisomfordeling mellemstaterne :
BNPpr.indbygger stegiSpanien,Irland,Italienog
Portugalogfaldtideøvrigemedlemslande ,dogikkei
Storbritannien ogiLuxembourg .
1.1.5.Sermantilgengældpåde25svagesteregioner
ogde25stærkesteregioner—fornuattageetmateri­
ale,dergeografisk ogstatistisksetertemmeligstortog
afbalanceret —varafstandenøgetvedårtietsudgang.
Årforårerforskellene voksetstøt,ogdererintet,der
tyderpå,atdennetendensbrydes(tabel1).
Tabel1:Forskelle iBNPpr.indbygger iFællesskabets regioner (!),1980-1988
[iKKS(2),EUR12=100](3)
1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988
Gennemsnit forde10svageste
regioner 4746 46 45 4545 45 45 45
Gennemsnit forde10stærke­
steregioner 145 146 147 149 149 150 151 151 151
Gennemsnit forde25svageste
regioner 57 5756 56 55 56 55 5656
Gennemsnit forde25stærke­
steregioner 135 136 136 136137 138 138 137 137
Forskel 26,126,526,82727,227,527,927,527,5
(')Nomenklaturen forStatistiske Territoriale Enheder (NUTS)2:oversøiske departementer (OD),AzorerneogMadeira
ikkemedregnet afdataårsager .
(2)Købekraftstandarder .
(3)Fjerdeperiodiske BeretningomDensocialeogøkonomiske Situation iFællesskabets Regioner [dok.KC)M{90 )609
endeligudg.,tabel1.2].
teknologiske sektorersomf.eks.beklædnings -ogsko­
tøjsindustrien ,ellersektorer,deranvenderenforældet
teknologi ,f.eks.tekstilindustrien .Industrierne idisse
regionerersåledesrelativtspecialiserede ,ogdeproduk­
ter,derimporteres ,eranderledes ogteknologisk mere
avancerede enddeprodukter ,dereksporteres .Forat
udviklesigmådeentensatsepådennespecialisering
foratudnyttedeeksisterende ressourcer bedstmuligt,
ellervælgeatkøremedenmereavanceret blandet
produktion ,derogsåtilgodeserudviklingen afservice­
sektoren .Derertegnpå,atvalgetfalderpåsidstnævnte
løsning,somerdenvanskeligste ,ogsomkræverinveste­
ringerfrastorenationaleogmultinationale selskaber .
Detteløserimidlertid ikke.problemet medoverførsel af
teknologi ogknowhow tilindustrien somhelhed,da
forsknings -ogudviklingsindsatsen ersvag.Irlander
detkendtesteeksempelherpå.1.1.6.Medensindkomstforskellene iløbetafdesid­
stetiårerblevetnogetmindrepåmedlemsstatsniveau ,
erdestegetkraftigtpåregionaltniveau.Mankanheraf
slutte:
a)atdenstøtteårligeuddybning afforskellene mellem
destærkesteogdesvagesteregionerertegnpåen
visuafhængighed afdeøkonomiske konjunkturer ;
b)atderegionaleforskelleerblevetstørreindenfor
demedlemsstater ,dereromfattetafmålnr.1.
1.1.7.Mellem1980og1990stegdenindustrielle
produktion iEFmedgennemsnitlig 1,8%omåret.Af
detrevigtigstesektorer iEF'ssydligeregionervardet
kunlevnedsmiddelindustrien ,somnåedeengennem­
snitligårligvækstpå2%.Tekstilindustrien holdtsig
på0,2%,beklædnings -ogskotøjsindustrien på—2%.
1.1.8.Industriens sektorstruktur idetilbagestående
regionereretyderligere handicapforudviklingen af
produktionen ,forudnyttelsen afdetindremarkeds
muligheder ogforadgangentilmarkedet .Imiddelhavs­
regionerne dominerer stærktarbejdskraftintensive ,lav­1.1.9.Regioner itilbagegang harsomhelheden
vækstrate ,derliggerunderEF-gennemsnittet .Regioner
iindustriel tilbagegang harsethelesektorer (f.eks.
indenforjern-ogstålindustrien ,skibsbygningsindu ­
strien,tekstilindustrien ogminedriftsindustrien )for­
svindetotaltellerdelvist,ogdeharoftemåttetbære
omkostningerne veddissesektorersomstilling tilEF

Nr.C98/52 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 21.4.92
niveau.Løsningen afreindustrialiseringsproblemerne
vanskeliggøres afmangelenpåkvalificeret arbejdskraft ,
detteknologiske efterslæbogutilstrækkelige infrastruk­
turer.1.1.13.Indenfordesidste15årerbeskæftigelsen i
landbruget iEFfaldet35%medringeindvirkning på
indkomsten percapita.Detmådogikkeglemmes ,at
over15%afarbejdskraften iGrækenland ,Portugal,
Irland,SpanienogSyditalien stadigerbeskæftiget i
landbruget —langtfraStorbritanniens 3%.Derkan
derforforventesstrukturomlægninger ilandbruget ,
hvorveddenoverskydende arbejdskraft ledesoveri
andresektorer .
1.1.10.Pågrundafindustriens specialisering harde
svagesteregioner irealitetenikkeadgangtilmarkedet
foroffentligeindkøb (somudgør16%afEF'sBNP),
ogdekanikkedragefordelafdetsåbningmedvirkelig­
gørelsenafdetindremarked.Deoffentligeindkøber
afgørende indenforsektorer ,derproducerer maskineri
tilenergiinstallationer ,computere ,kontormaskiner ,
flyudstyr ,jernbanemateriel ogtelekommunikationsud ­
styr.Dadissesektorererkoncentreret idemereudvikle­
deregioner,viloffentligstøttetildissesektorer ide
mestugunstigtstillederegionermedføreenoverførselaf
udbyttettildemereudviklederegioner .Dissetendenser
styrkerEF'scentralevækstområde ,someksperterne
definerersometbananformet bælte,derstrækkersig
fraLondongennemHollandogFrankfurt tilMilano,
ogsomermindremarkeretnordforLondonogom­
kringRomogParis.Befolkning ,produktion ogindtæg­
tererkoncentreret idettebælte,ogdennestærke
sammenklumpning harennegativindvirkning påmil­
jøet.1.1.14.Udbuddet afarbejdskraft iEFsomhelhed
forventesatstigesvagti1990'erne (0,1%omåret)
fordeltmedenstigningpå2millioner imiddelhavsre­
gionerneogetfaldpå500000ideøvrigedeleafEF.
Indvandringen fratredjelande ,derfortsatforventesat
liggepå0,1%årligt,bidragertildetstigendeudbudaf
arbejdskraft .Idettetalerderdogikketagethøjdefor
denøgedeindvandring ,dersandsynligvis vilkomme
fralandene iMellem-ogØsteuropa .Nårmanendvidere
kankonstatere ,atmigrationen mellemmedlemsstaterne
ogmellemregionerne erfaldettiletubetydeligt niveau,
ogatdesydligeregionernuharetnettooverskud af
bevægeligarbejdskraft ,viserarbejdsløshedsproblemets
alvorsigtydeligt .Derfindesintetalternativ tilenstabil
udvikling .EF-Kommissionen konstaterer ,atenregion
medetBNPpr.indbygger på70%afEF-gennemsnittet
foratnåoppå90%afEF-gennemsnittet må»overstige
EF'sgennemsnitlige vækstrate iBNPpr.indbygger med
1,25procentpoint hvertåri20år.
1.1.11.Arbejdsløsheden ,somi1990låpåca.8,5%
igennemsnit iEF,erdenfaktor,somtydeligstviser
forskellene mellemregionerne .Denvarierede i1990fra
1,5%iLuxembourg til28,9%iAndalusien (næsten
19gangehøjere).I1989havde19regioner iEFen
arbejdsløshed påover15%.Fraapril1990til1991steg
arbejdsløsheden ideflesteafdisseregioneryderligere
(Eurostat ,Statistiques RapidesRegions3/1991).1.1.15.Dengennemsnitlige bruttotimeløn varierede
i1989fra2ECUiPortugalogGrækenland til11i
Danmark og9iTyskland .Selvomdertageshøjde
forforskellige prisniveauer ogforbrugervaner ,erdisse
forskellebetydelige —fragodt4købekraftstandarder
iPortugaltil11iLuxembourg ogDanmark ,elleren
forskeliindustriarbejdernes levestandard påca.1:3.
1.1.12.Problemet erimidlertid særligalvorligtfor
bestemtegrupper :deunge,delangtidsledige ogde
ældre.Fra1983til1988stegantalletaflangtidsledige fra
4,5millionertil5,5millioner (22%)iEF's10daværende
medlemsstater ogtil7,3millioner iEF's12medlemssta­
ter,dvs.fra45%til52%afalledearbejdsløse .Denne
procentdel erforblevetuændret idesidstetreår.Afvi­
gelsenfraEF-gennemsnittet gårfra42-45% iStorbri­
tannien,Frankrig ,Tyskland ogHolland (under
gennemsnittet )til57-67% iSpanien,ItalienogIrland
(overgennemsnittet ).Derfindesingenstatistiske
sammenligninger mellemgrupperafregioner,menfor­
skelleneerogsåvoksetindenfordeenkeltemedlemssta­
ter,somf.eks.iItalien,hvorarbejdsløsheden i1990var
under5%inordogover20%isyd.1.1.16.Arbejdsomkostningerne pr.timesvingerfra
2,5ECUiPortugaltil14ECUiTysklandmedhenholds­
vis59%og55%idirekteudbytte,dvs.næstensamme
struktur .Idesidstetyveårharderværetentendenstil
størreløn-oginflationsstigninger idemindstudviklede
økonomier ,menforskellene blivermegetmindre,hvis
manomregner tallenetilECU.Detteillustrerer veksel­
kursensbetydning medhensyntilatdæmpelønninger­
nesoginflationens indvirkning påproduktionsom­
kostningerne idisselande.

21.4.92 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.C98/53
somharopbyggetenmegetindbringende økonomisk
virksomhed baseretpånarkotikahandel og-forarbejd­
ning,»beskyttelse «afproduktions -oghandelsvirk­
somheder samtkontrakter pådetoffentligeindkøbs­
marked .1.1.17.Etlaverelønniveau begrænser arbejdstager­
neslevestandard ;mendeterikkegivet,atbilligarbejds­
kraftforbedrerkonkurrenceevnen ellertiltrækker nye
investeringer .Normaltforholderdetsigsådan,atlave
lønninger oglavereproduktivitet gårhåndihånd.
Andreogvigtigerebetingelser skalderforværeopfyldt
forattiltrækkenyeinvesteringer ,derkanændrepro­
duktionens sammensætning .
1.2.4.Denførsteogvigtigsteudfordring erpåkort
tidathøjnedenlokalebefolknings kvalifikationer og
tilpassedemtildekrav,enmoderneøkonomisk og
socialudviklingstiller.1.1.18.Deforskellige landesogvirksomheders socia­
leudgiftervarierermegetiabsoluttetal,mendeterisær
deprocentuelle forskelle,derersigende.Despænderfra
13%afBNPiPortugaltil32%iHollandogfra30%
afarbejdsomkostningerne pr.timeiIrlandtil47%i
Frankrig .
1.2.5.Erhvervsuddannelses -ogundervisningsfacili ­
teterneerheltutilstrækkelige .Ivisseregionervilleen
udvidelsepå30%samtenmegetbetydeligøkonomisk
indsatsværenødvendig foratbringedempålinjemed
EF-standarden .Desudenvilleenkvantitativ forbedring
ikkenødvendigvis medføredenpåkrævede kvalitative
forbedring afinfrastrukturer ,undervisningsmateriale
oglærerkorps ,hvisuddannelse kræveryderligere in­
vesteringer .1.1.19.Disseforskelleafspejlergenereltstorefor­
skelleidensocialesikringsomfangsamtikvantiteten
ogkvaliteten afgodtgørelser ogtjenesteydelser .EFer
således idensituation ,atdenringestedækningog
bistandfrasocialesikringsordninger findesideområ­
der,hvorstoredeleafbefolkningen harmestbrugfor
hjælp.Detteerderenlogiskøkonomisk forklaringpå,
menforholdetkanvanskeligt accepteres ,efterhånden
somdenøkonomiske ogpolitiskeunionrykkernær­
mere .
1.2.6.Uddannelsesbehovet afhængernaturligvis af
denudvikling ,manønskeratfremme .Hvismåleterat
opnåenmereavanceretsammensætning afproduktio­
nenbådeiindustriogservicefag ,kræverdetenendnu
størreindsats . 1.2.Årsager
1.2.7.Detandetproblemeratskaffeadgangtil
kapital.Finansieringsomkostningerne ernormalthøjere
idedårligststillederegioner,selvnårdertageshøjde
forinflationen ,ogdetervanskeligt atsænkerenten,
netopfordideternødvendigt atdæmpeinflationen .1.2.1.Denøkonomiske splittelsemellemnordogsyd
iEFogindenforfleremedlemsstater (SpanienogItalien
ognuogsåTyskland )erstadigmarkant,ogdener
enddavoksendepåtrodsafnationaleforanstaltninger
ogstøttefraEF'sstrukturfonde .Detskyldesenrække
indbyrdes afhængige ogsærdeleskomplekse forhold,
hvorafdevigtigstetrækkesfremidetfølgende .
1.2.2.Fordetførstedækkerbegrebetstrukturelt til­
bagestående regionerikkekunøkonomiske ,menogså
kulturelle ,socialeogpolitiskeaspekter .Detomfatter
samfundsmæssige ogsocialeinfrastrukturer ,kvaliteten
afdenservice,derydesborgerne ogerhvervslivet ,
grundskolens ogerhvervsuddannelsernes niveauogkva­
litet,politiskeogadministrative strukturersamtmagt­
haverneskvalitetoguddannelsesniveau .Deterofte
sådan,atmagthaverne (politikere ogerhvervsfolk )
manglerbådemidleroginitiativtilatsætteenudvikling
igang.1.2.8.Selvindenforetogsammelanderfinansie­
ringsomkostningerne idemestugunstigtstillederegio­
neroftehøjereend,hvadderkanforklaresobjektivt
medforskelle igennemsnitlig risiko.Fænomenet ,som
kommertiludtrykienekstraomkostning ,måividt
omfanghængesammenmedderingeudvikledekapital­
markeder ogkreditstrukturer idisseregioner .Deter
derfornødvendigt atfremmeensænkningaflåneom­
kostningerne bl.a.vedatsmidiggøre finansieringsin­
strumenterne ogtilpassedemtildespecifikke udvik­
lingsbehov ,såatmanspecielttilgodeserfinansieringen
afdesmåogmellemstore virksomheder .
1.2.3.Bistandudeframøderafogtilmodstand fra
sektorer,somtrodsdenalmenemangelsituation har
skaffetsigøkonomiske ogsocialeprivilegier ellerstøtte,
somudviklingen kunnesættespørgsmålstegn ved.I
nogletilfælde,somf.eksiSyditalien ,antagermodstan­
denekstremeformer :organiserede forbrydersyndikater ,1.2.9.Dissetogrundlæggende problemer forsinker
utvivlsomt regionernes interneudviklingoglæggerogså
endæmperpåinvesteringslysten udefra(nationale ,EF­
oginternationale investeringer ).

Nr.C98/54 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 21.4.92
fordenationalemyndigheder atopnådenfinansierings­
støtte,deifølgeEF'spolitikker erberettigettil.
1.2.16.Deevnerderforikkeisåhøjgradatskaffe
sigadgangtilEF'spolitikkerogressourcer ogerdårlige­
retilatudnyttedemidler,defårtildeltfrastrukturfon­
dene.Bestræbelserne erderforoftespildtellerforspred­
te.Detgørdetvanskeligere atfølgeensammenhængen­
destrategimedkontinuerlige aktionerogresultaterog
atnåoppådenkritiskemasseianvendelse afmidlerne ,
somernødvendig foratsætteudviklingsprocessen i
gang.
1.2.17.Densidstefaktorervirkningen afstatsstøt­
ten.Densamledestatsstøtte tilproduktionssektoren ,
landbrugs-,fiskeri-ogtransportsektoren samtkulindu­
strienandroggennemsnitligt 82,3milliarder ECUom
åretmellem1986og1988.Analyseres dettebeløb,viser
detsig,
—atdefirestørstemedlemslande tegnedesigfor66,4
milliarderECUheraf.Denskævefordelingafmid­
lerneafspejlerforskellene idenationalebudgetters
finansielle styrkeogsundhedogideenkeltelandes
politik,og
—atstørstedelen afmidlerneblevbrugttilfremmeaf
horisontale ogsektorielle mål,menskun12milliar­
derECUanvendtes tilregionaleformål.Selvmed
hensyntilregionalstøttevarderstoreforskelle ,idet
Grækenland ,Irland,SpanienogPortugaltilsammen
kunbrugte653millionerECUpåensådanstøtte.1.2.10.Storevirksomheder ,somkanbidragemed
kapitalogteknologi ,tagermangeforholdibetragtning
vedvalgetafetableringssted .Devigtigsteerfølgende :
—markedets muligheder ,
—denmakro-økonomiske kontekst ,
—nationalogregionalstøtte,
—arbejdsmarkedet ,
—geografiske forhold,
—infrastruktur ,
—miljøkvalitet .
1.2.11.Regionerne undermålnr.1manglerisær
infrastruktur ,navnligindenfortransport ,telekommu­
nikation,energiforsyning ogenergiudgifter .Områderne
iindustrieltilbagegang kæmperoftemodforældede
forholdpåovennævnte punkter .
1.2.12.Detskalogsåunderstreges ,atdetforarbejds­
markedetikkeerarbejdsomkostningerne ,derervig­
tigst,menarbejdstagernes kvalifikationer samtetmo­
dernearbejdsmarkedssystem ,derbyggerpåaftalermel­
lemarbejdsmarkedets parter.
1.2.13.Detstårklart,atenafgrundenetil,atdet
ervanskeligt atskydegenvejtiludviklingen gennem
investeringer udefra,netopliggerimangelenpådet
komplicerede gensidigeafhængighedsforhold ,manser
idestærkereregioner ,mellemavanceretinfrastruktur ,
informationskanaler ,forskningogudvikling ,uddannel­
sesstruktur ,iværksætterånd ogkvalificeret arbejds­
kraft.Derforhardestorevirksomheder ,derallerede
findesidisseregioner ,ikkedenforventede multiplika­
toreffekt iformafsmåogmellemstore virksomheder ,
tjenesteydelser ogoverførselafteknologiogknowhow .
1.2.14.15årserfaringermedEF'sregionalpolitik og
endnuflereårserfaringermedekstraordinære nationale
foranstaltninger hartydeligtvist,atdenoffentligefor­
valtningspillerennøglerolle ,isærpåregionaltoglokalt
niveau .
1.2.15.Densevnetilatplanlægge støtteforan­
staltninger ogindpassedemiensamletstrategifor
fysiskplanlægning ogregionaludviklingerafgørende
forenvellykketregionalpolitik .Desværrebetyderden
regionaletilbageståenhed ofte,atdenoffentligeforvalt­
ningermindreforberedt ,dårligererustetogmangler
denfornødnevidenogeffektivitet .Hertilkommer,at
detforregioner iindustrieltilbagegang ervanskeligere1.3.Udfordringen
1.3.1.Enstatusfra1988over14årsstrukturfonds­
støtteindenreformen viser,atdendelvisefiaskomed
hensyntilopnåelseafsamhørighedsmålet skyldtesflere
faktorer :
—detenormemisforhold mellemdedisponible midler
ogskævhedernes omfang,
—støttensspredning (småisoleredeprojekterudgjorde
93%),
—manglende udviklingsstrategi ,
—manglende kontrol .
1.3.2.Strukturfondsreformen skullekunneretteop
påmanglerne ,dadenbyggerpåfølgendeprincipper :
—planlægning ogkombineret anvendelse affondene,
—additionalitet ,

21.4.92 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.C98/55
—partnerskab ogisærdirektedialogmedderegionale
myndigheder .
1.3.3.Ressourcerne erimidlertid stadigheltutil­
strækkelige iforholdtilmålene,ogdeternødvendigt
atskærenedpådenbureaukratiske forvaltning og
forenkleprocedurerne ogmekanismerne fortilgangaf
midler.
1.3.4.Denomstændighed ,atdetikkeernedfældet i
selveforordningerne ,hvorledesarbejdsmarkedets par­
terskalinddrages ,gørdetvanskeligere atmobilisere
derelevantesamfundsgrupper ogskabedensynergi,
derskaltilforatsætteudviklingsprocessen igang.
1.3.5.Enmeredetaljeretvurdering afdeførsteto
årefterstrukturfondsreformens gennemførelse givesi
ØSU'sudtalelseaf24.april1991(1).kildetilbeskæftigelse iPortugal (32,7%afbeskæftigel­
seniindustrien ),Grækenland (28,7%),Irland(11,9%)
ogTyskland (7,27%—etskønfra1988,somderfor
ikketagerhøjdeforTysklands forening).
1.3.10.Detnyeskub,somresultaterne afregerings­
konferencen harsatideneuropæiske foreningsproces ,
gørdenøkonomiske ogsocialesamhørighed tiletendnu
vigtigerepolitiskmål.Efterreformenafstrukturfonde­
negælderdetnuomatvirkeliggøre detoførstesætnin­
geriEØF-Traktatens artikel130B,somblevindført
medFællesakten :
»Medlemsstaterne førerderesøkonomiske politik
ogsamordner dennemedhenblikpåtilligeatnåde
mål,dererfastlagtiartikel130A.Gennemførelsen
afFællesskabets øvrigepolitikogdetindremarked
skalskeunderhensyntagen tilmåleneiartiklerne
130Aog130Cogskalbidragetilderesvirkeliggø­
relse.«
Detbørderforførstogfremmestundersøges ,omde
øvrigeEF-politikker —isærdederslugerstørstedelen
afEF'sbudget—ogsåtagerhensyntilmåletomsamhø­
righed,elleromderesgennemførelse tværtimod skaber
nyeforskelle .Dermåisåfaldtræffesafgørelseom
passendeforholdsregler .
1.3.11.Idenæstekapitlerafdenneudtalelsevil
følgendepolitikkerderforbliveundersøgt :
—Denøkonomiske ogmonetære Union(ØMU),
—denfælleslandbrugspolitik ,
—social-ogarbejdsmarkedspolitikken ,
—uddannelsespolitikken ,
—miljøpolitikken ,
—industripolitikken ,
—forskningspolitikken ,
—transportpolitikken ,
—konkurrencepolitikken .1.3.6.Desenesteår,somharværetprægetafen
højvækstrate ogengradvisintegrering afnationale
markeder ,kanbetragtessometslagslaboratorieforsøg ,
somviser,hvilkenindvirkning denfuldstændige
gennemførelse afdetindremarkedvilfåpådenøkono­
miskeogsocialesamhørighed .Resultatet bekræfter
Kommissionens ogalleeksperterspessimistiske forudsi­
gelser.
1.3.7.Detforudses iCecchini-rapporten ,atfuldfø­
relsenafdetindremarkedvilskabefra2til5millioner
arbejdspladser pålangsigtefteretindledende faldi
beskæftigelsen ,forudsatatdertræffesbestemtemakro­
økonomiske foranstaltninger .Desidsteparårsstigning
iantalletafarbejdspladser kunneforanledige tilattro,
atfordelenealleredeerbegyndtatvisesig,menendnu
harmanikkeoplevetfølgerneafdenrationalisering ,
dervilrammedesektorer,derermestsårbareover
forophævelsen afkonkurrencerestriktionerne ,ogman
kenderhellerikkedeuforudsigelige følgerafstagna­
tionsperioder ogafdenlavkonjunktur ,viopleveridag.
1.3.8.Følgevirkningerne vilikkeværeensialleEF's
regioner,hellerikkeindenforsammeerhvervssektor .
Demesteffektiveogbedstbeliggende virksomheder vil
forøgederesmarkedsandel påbekostning afdeøvrige.
DELB—BESKRIVELSE1.3.9.Tildemestsårbaresektorerhørertekstil-,
beklædnings -ogskotøjsindustrien ,hvordenøgedekon­
kurrenceburdestimuleretilomlægning ogforsøgpåat
opnåstordriftsfordele medenmærkbarreduktion af
beskæftigelsen ogenforbedring afmarkedsperspekti­
vernetilfølge.Dissesårbaresektorererensærligvigtig2.Denøkonomiske ogmonetæreUnion
2.1.Derertaleomenpolitik,somsættesiværk
påbaggrundafkonferencen omDenøkonomiske og
monetære Union,mendadenneunionefterenover­
gangsperiode forventeligt førstvilværefuldtetableret
i1997,harvikunnoglekonsekvensanalyser athenholde HEFTnr.C159af17.6.1991,s.21.

Nr.C98/56 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 21.4.92
ostil.Deantagelser ,deropereresmedidisse,forekom­
merimidlertid yderstvirkelighedstro .Daderblandt
sagkyndige erretudbredtenighedom,atdenøkonomi­
skeunionkankommetilyderligere atforfordele de
svagestelandeogregioner ,erdetrelevantatspørge,
omdenmonetæreunionforstærker derisici,derfølger
afdetindremarkedsvirkeliggørelse .
2.2.Generelterdergrundlagforatforventeenvis
bedring idemestugunstigtstillederegionersvilkår;
dennevilganskevisthverkenindtrædepåsammemåde
ellermedsammeautomatik ialleregionersompåpeget
ipunkt2.8.4og2.9iudtalelsen om»økonomisk og
monetærUnioniEF«vedtagetpåØSU'splenarforsam­
lingden19.oktober1989i1).Depågældende regioner
børhavedelideeffektivitetsgevinster ,derfølgeraf,at
omkostningerne vedomvekslingstransaktioner falder
bort,ogaf,atdetekniskehindringer ,derkomplicerer
deinternationale reglerforbankvirksomhed ,afskaffes .
Påsammemådeskulledisseregionerkunnenydegodt
afenrentesænkning .Herudover kanbortfaldetafvalu­
takursrisikoen øgedemindreudviklederegionersmu­
lighederforattiltrækkeinvesteringskapital ,forditilli­
dentilerhvervslokaliseringer idisseområderøges.
2.3.Afsærligbetydning forerhvervslivet —specielt
desmåogmellemstore virksomheder —erbortfaldet
afusikkerhed omkringvalutakurser .Skøntenafmål­
sætningerne medØMUeratbidragetilstabiliteten i
detinternationale valutasystem ,vilvirkeliggørelsen af
detindremarked isigselvøgeEF'sinternationale
konkurrenceevne .Dettekanføretilforstærkede
svingninger ivalutakurserne påinternationalt plan,
hvilketkanfåimplikationer forerhvervslivet somfølge
afdeneksternehandelsvægtiforholdtilsamhandelen
mellemEF-landene indbyrdes .faktorersamtidigbetingerhøjerestigningstempo iom­
kostninger ogpriser.
2.6.Etandetelementafstorbetydning er,atderi
enmonetærunion—ligesomdetalleredeertilfældet i
deenkeltemedlemsstater —erentendenstil,atder
dannesethierarkiafpenge-ogkreditmarkeder ,fordi
stordriftsfordele ogsågørsiggældendepådefinansielle
markeder .Detersandsynligt ,atderkunopstårtreeller
endogkuntostorefinansielle markeder ,somdeler
ressourcerne mellemsigogfastsætter reglerneforad­
gang.
2.6.1.Deterklart,atadgangstillerkravomfornø­
denkulturelballast,acceptabel adfærdogerhvervsetik .
Dettefavoriserer destorevirksomheder ogdestore
industrizoner ogstrafferomvendt (a)randregionerne ,
hvordeterenkeltmandsvirksomheder ,derdominerer ,
samt(b)sektorenafsmåogmellemstore virksomheder
(SMV)iområder iindustrieltilbagegang .Dettekan
fastlåseellersågarforværrekreditvilkårene idetilbage­
ståendeområder,hvorpengene iforvejenerknappeog
dyre.
2.6.2.Dererbehovforenmodernisering ogrationa­
liseringafkreditvæsenet idisseområder ,mendetmå
befrygtes ,atdelokalekreditinstitutioner vilværetotalt
afhængige afdestorefinansielle markederogderfor
overfordelokaleklientervilanvendesammeudvælgel­
seskriterier somoverforstorkunder (dernyderstor­
driftsfordele ),hvorveddetbliverdestorevirksomheder ,
derfavoriseres .
2.7.Ogsådelokale(kommunale somregionale )
myndigheder vilværekonfronteret medproblemerne i
forbindelse medadgangtildefinansielle markeder ien
situation ,hvorderialvæsentlighed opereresmedén
fællesrentesatsfastsatafdeteuropæiske centralbanksy­
stem.
2.7.1.Delokalemyndigheder idemindreudviklede
områder,somharetsvagerebeskatningsunderlag ,og
somformodentligt kunmodtagerbegrænsede statslige
transfereringsydelser ,vilsederesmuligheder forat
opnålånpåkreditmarkedet ogforatbetalerenteydel­
sernereduceret .
2.7.2.Dettevillæggeendæmperpåinfrastrukturin­
vesteringerne ogpåtiltag,somskalgøreregionenmere
attraktivforerhvervslivet ogforpotentielle tilflyttere .
2.8.Detandetcentraleproblemer,atdefastlåste
valutakurser ienmonetærunionikkeafspejlerden
sandegennemsnitssituation fordeenkeltevalutaer,men
snareredestærkestevalutaerssituation .Resultatet er,
atdesvagesteregionerkommertilatståmedovervurde­
redevalutaer .
2.8.1.Konsekvenserne heraffordetilbagestående
regionerkanværeafforskelligart:
—Dadereskonkurrenceevne errelativtsvag,erderet
manglende kapitaltilstrømningsincitament .2.4.Derherskerdogingentvivlom,atstaternes
muligheder foratgribeindvilbliveindsnævret .Deter
vigtigt,atmanforstår,atidetøjebliknoglevariabler i
systemetbliverfaste(valutakurs ogvæksten ipenge­
mængdeaggregaterne ),tagerdevariabler ,somafnatur
erreale(BNP-væksten ,produktivitet ,inflationstakt og
væksten idetoffentliges gældsamtindkomstpolitik­
ken),tilibetydning .Dissevariablerer,ideresindbyrdes
samspil,bestemmende forengivenregionskonkurren­
ceevneidetindremarked (2).
2.5.Hvadinflationstakten angår,vildennenominelt
væredensammeoveralt—daderjovilværefælles
møntellerfællespenge-ogvalutapolitik .Ipraksis
vilinflationstakten dogværehøjereiområder,hvor
konkurrenceevnen errelativtlav,oghvorstrukturelle
HEFTnr.C329af30.12.1989,s.44.
(2)Grundlaget fordisseogandrebemærkninger omØMUerer
interviewmedprofessorPaoloLeonomregioner,derrisikerer
atfåproblemer medØMU(interviewer :SilvanaParuolo )
Europaforum ,5.juni1991.

21.4.92 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.C98/57
3.2.4.Engradvisændringafkostvanerne ogden
fælleslandbrugspolitiks pris-oggarantimekanismer har
bidragethertil.StøttenfraGarantisektionen afDen
europæiske udviklings -oggarantifond forLandbruget
(EUGFL)fordeltesigi1989med3.751millionerECU
tilNederlandene ,hvor4,7%afbefolkningen erbeskæf­
tigetilandbruget ,ogmed174millionerECUtilPortu­
gal,hvorlandbrugets beskæftigelse skriversigfor
20,7%.Detvilsige,atstøttenfordelersigomvendt
proportionalt medantalbeskæftigede ilandbruget .—Fordisseregionervilimporttilbøjeligheden være
størreendtilskyndelsen tillokalproduktion .
—Desubsidierogtransfereringer ,derydestildisse
regioner,vilderforivirkeligheden afstedkomme en
multiplikatoreffekt idemestudviklederegioner,og
detvilisidsteinstansværeher,investeringerne
søgerhen.
2.8.2.Derertaleomfølgevirkninger ,derervelkend­
tefraudviklingslandene ;disselandeharimidlertidmu­
lighedforatdevaluere ,nogetsomivissetilfældelige­
fremanbefalesafVerdensbanken ogDeninternationale
Valutafond medalledefordeleogulemper ,detteinde­
bærer.3.3.Denfælleslandbrugspolitik harvitterligtikke
bidragettilatindsnævre indkomstforskellen mellem
landbruget iNordeuropa pådenenesideoglandbruget
iSydeuropa samtiandremindrebegunstigede ogperife­
reområderpådenandenside:
3.Landbrugspolitikkendelsharpris-ogmarkedspolitikken begunstiget de
kontinentale produktioner takketværeetsystem
medgaranterede priserforubegrænsede kvantaog
medenabsolutbeskyttelse vedgrænserne sikret
gennemafgiftsopkrævning ,3.1.DeTolvsfælleslandbrugspolitik erkarakterise­
retvedenmarkantmodsætning mellem »centrum«,
somerkendetegnet vedenmegethøjBVT/ÅAE(brutto­
værditilvækst pr.årsarbejdsenhed ),og»periferien «
bjergområderne ogandremindrebegunstigede land­
brugsområder ,somharenlavBVT/ÅAE.Betragter
manspændet iindkomster pr.aktivilandbruget ,træder
deregionaleskævheder iEFendnuskarperefrem.Den
vægtedestandardafvigelse iindeksetforregionalbrut­
toværditilvækst pr.helårsarbejder stegsåledesfra46i
1983til60i1987.—delserdenydrebeskyttelse afmiddelhavsprodukter
blevetstærktreduceretsomfølgeafEF'såbnehan­
delspolitik ,
—endeligharstrukturpolitikken spilletenmarginal
rolleidesydligeregionersudviklingsomfølgeaf
reduktioner idefinansieringsforpligtelser ,derpå­
hvilerEUGFL-Udviklingssektionen .Relationen
garanti-/udviklingsfond harværetogerstadigpræ­
getafmanglende balance .3.2.EfterEF'sudvidelse i1983erdenmediterrane
komponent blevetmereudtalt,ogmodsætningsforhol­
detnord/sydtrædertydeligere frem;dererikkeblot
taleomforskelle iprodukttyper ,menogsåiproduk­
tionsstruktur ogarbejdsproduktivitet .
3.2.1.Udbuddet aflandbrugsprodukter eriEFover
desidste15årstegetmedhenved2%pr.år.Indenfor
typiskemiddelhavsproduktioner harvækstenimidlertid
væretlavereend1%,medensdetypiskkontinentale
produktioner skriversigfordenhøjestevækst.Fra1980
til1987voksededenvegetabilske produktion med5%
iDanmark ogHollandogmed3%iBelgienogFran­
krig.IItalien,Spanien,PortugalogGrækenland lå
væksten iunderkanten af1,5%.
3.2.2.Fra1981til1987stegdefiresidstnævnte landes
importaflandbrugsprodukter fradetøvrigeEFmed
104,4%;isammeperiodestegdekontinentale landes
importaflandbrugsprodukter framiddelhavslandene
omvendtmedkun44,6%.
3.2.3.Dissetalviser,atdekontinentale landbrug
ikkeblotharopretholdt deresstærkepositioninden
fortraditionelle korn-oghusdyrproduktioner ,menat
detilligeharøgetderesvegetabilske produktioner ,med
enøgeteksportafførstnævnte ogenreduceretimport
afsidstnævnte tilfølge.3.4.Disseforvridende virkninger anerkendes impli­
citiennyligmeddelelse fraKommissionen tilRådet
om»Denfælleslandbrugspolitiks udviklingogfremtid«
[dok.KOM(91 )100endeligudg.af1.februar1991]:
a)Enordning,hvorstøttentillandbruget errelateret
tildeproducerede mængder ,fremmermængdepro­
duktionen ogvirkerderforiretningaføgetproduk­
tionogmereintensiveproduktionsmetoder ;konse­
kvenseneroverskudsproduktion ogoverdreven ud­
nyttelseafnaturen .
b)Enindkomststøtte baseretpåprisgaranti erividt
omfangproportional medproduktionsmængden og
gårderforhovedsageligt tildestørsteogmestinten­
sivtdrevnebedrifter ;dertagessåledesikketilstræk­
keligthensyntilindkomsterne fordetstoreflertal
afsmåogmellemstore familiebrug .
c)Købekraften pr.aktivlandbruger erkunblevet
forbedretmegetlidtitidsrummet 1975-1989 tiltrods
for,atdenerhvervsaktive befolkning ilandbruget i
sammetidsrumerblevetreduceret med35%.

Nr.C98/58 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 21.4.92
d)Alligeveløgeslandbrugsudgifterne fortsatihastigt
tempo.SåledesvarEUGFL-Garantisektionens bud­
getpå4,5milliarder ECUi1975,11,3milliarder
ECUi1980ogpåikkemindreend31,5milliarder
ECUi1991.
e)Skævhederne iindkomstpr.landbrugsproducent er
fortsatbetydeligemedlemsstaterne imellem .4.2.DerimoderFællesskabets fundamentale beføjel­
ser,nårdetdrejersigomsocialsamhørighed —dvs.
socialesikringssystemer ,arbejdsret ,kollektiveoverens­
komster,indvandrere fratredjelande —entenyderst
begrænsede ellerbetingetafreglenomenstemmighed .
DetteafspejlersigidetantalEF-retsakter ,dererblevet
offentliggjort pådetteområde .Pr.1.december 1989
vardersåledeskunoffentliggjort 147underrubrikken
»fribevægelighed ogsocialpolitik «udafentotalpå
7426retsaktereller1,97%aftotalen(!),ogsamtidig
ervividnetil,ativærksættelsen afdetsocialehandlings­
programpraktisktageterkørtfast.
4.3.Dennesituationståriskarpkontrasttildeinten­
tioner,somfleregangekomtiludtrykiRådet(herunder
navnligpåtopmødet iHannover den27.og28.juni
1988)ogfraKommissionens side(navnligiKommissio­
nensarbejdsdokument af14.september 1988:»Det
indremarkedssocialedimension «)samttildensociale
dialog,somfleregangeerblevettilførtnyeimpulser ,
ogendeligtildenvedtagneEF-pagtomarbejdstagernes
grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige ogsocialeret­
tigheder .3.5.Ændringerne idenfællesEF-landbrugspolitik
fra1984ogfrem—primært iformafindførelsen af
mælkekvoter i1984ogintroduktionen afdesåkaldte
landbrugsstabilisatorer i1988—harikkeformåetat
realiseredeopstillede mål,isærenbegrænsning af
produktionen .
3.5.1.Problemet eriførsterække,atderikkehar
værettaleomegentligereformer ,eftersomderikke
erblevetiværksatforanstaltninger ,somharkunnet
dæmmeeffektivtopforoverskudsproduktionen .For
detandetdrivesdenfælleslandbrugspolitik fremdeles ,
somomderikkefandtesstrukturelle forskellemellem
deforskellige regioner,ogskaberdermedblotnye
skævheder .Støttemekanismerne begunstiger såledesde
mereavancerede landbrugkendetegnet vedstore,inten­
sivtdrevnebedrifter idemereudviklede markedszoner ;
detteskaberselvsagtsamtidigproblemer fordesmåog
mellemstore landbrugsbedrifter idissezoner.4.4.DetersåledesikkemuligtforØSU,indenfor
rammerne afnærværende udtalelse atvurdereEF's
socialpolitiks effektpådenøkonomiske ogsocialesam­
hørighed .ØSUvilistedetsøgeatgivesvarpåfølgende
tospørgsmål :
—HvilkeneffektharmangelenpåenEF-social -og-
arbejdsmarkedspolitik påsamhørigheden mellem
regionerne ?
—Hvilkenpotentieleffektvilensådanpolitikhave?3.6.Integrationen afdeøstligetyskedelstater iEF's
fælleslandbrugspolitik vilkrævebetydeligeanstrengel­
ser.Denomstændighed ,atmanergåetbortfracentral
planlægning ogmåtilpassesigdefælleslandbrugspoliti­
skeregler,indebærerfundamentale ændringer iproduk­
tionenssammensætning ogomfangogetfuldstændigt
andetprissystem .Endeligmådetlogisksetforventes ,
atderindtræder etfaldibeskæftigelsen —somi
øjeblikketerklarthøjereendEF-gennemsnittet —samt
enændring ilandbrugsbedrifternes struktur,somiøje­
blikketerdomineret afkooperativer .
4.Social-ogarbejdsmarkedspolitikken4.5.Somforholdene ernu,erdensocialesamhørig­
hedindenforFællesskabet —nårbortsesfraundtagel­
sernenævntipunkt4.1—overladttilbestemmelser og
foranstaltninger aføkonomisk artogbetragtessom
simpelkonsekvens afdetindremarkedsiværksættelse .
Detteharrodidenfilosofi,derharværetfremherskende
sidenRom-Traktaten blevtil,ogsomkunerblevet
delvistkorrigeret medDeneuropæiske FællesAkt(dog
meremedhensyntilformenendtilsubstansen ).
4.5.1.Her33årefterratificeringen afRom-Trakta­
ten,31årefteroprettelsen afDeneuropæiske Social­
fond,16årefteriværksættelsen afdetførstearbejds­
markedsmæssige ogsocialehandlingsprogram i1974
samt5årefteriværksættelsen afFællesakten menervi
—jf.punkt1.1.1inærværende udtalelse—atkunne
identificere etbåndafperifertbeliggende lande,somi
tidensløbervoksetiomfang (Irland,Portugal,Spanien,
Syditalien ,Grækenland ogdetøstligeTyskland ).Den
socialestandard idisselandeergenereltlavereendi4.1.HidtilharFællesskabet haftrelativtvidemulig­
hederforatgåindmedregelgivning ogtiltagpåvisse
socialpolitiske områder ,entenfordidererdirektehjem­
melhertiliTraktaterne (somtilfældetermedarbejdsta­
gernesfriebevægelighed ,sundhedogsikkerhedpåar­
bejdspladsen samtbestemmelserne vedrørende Social­
fonden),ellerfordiregeringerne finderdetønskeligt
(somitilfældetmedligebehandling afmændogkvin­
der,socialsikringforvandrende arbejdstagere ,er­
hvervsuddannelse ,socialintegrering afhandicappede
samtfattigdomsbekæmpelse ).Pådisseområderhar
Fællesskabet trukketpåsitinstrumentarium afdirekti­
veroghandlingsprogrammer ,somharharmoniseret
medlemsstaternes lovgivning ,udfyldtlakunerogafsted­
kommetenbevidstgørelse omproblemstillingerne .(')Kilde:L'EuropadelSociale,Censis,Ed.FrancoAngeli,1991.

21.4.92 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.C98/59
stilledesamfundsgrupper .Dettevilfradepågældende
landessidefremkalde forsvarsreaktioner ogbetydeop­
retholdelse afbarriererne .detøvrigeEF,menderesudgangspositioner erforskelli­
geogunderkastet stadigeforandringer .Menogsåiden
centralezoneafdemereudvikledelandeerderstadig
fleresvagtstilledeogmarginaliserede samfundsgrupper ,
somikraftafderesspecifikkesituation (arbejdsledige ,
ældre,somleverpåeksistensminimum —fattigesamt
stofmisbrugere )ikkenydertilstrækkelig socialbeskyt­
telse.4.8.Sideløbende medstrukturfondsaktioner interve­
nererFællesskabet viaforskellige handlings -ogop­
lysningsprogrammer ,derskalsessometledibekæm­
pelsenafledigheden (FATTIGDOM ,HELIOS ,ERGO,
LEDA,MISEP,ELISEosv.).4.5.2.Detvigtigstekendetegn vedovennævnte filo­
sofier,atdenikkeharvistsigforeneligmedsatsninger
(somderslåstillydforovenover ipunkt1.1.8)påen
udviklinghenimodenmoderneøkonomimedetmere
differentieret udbudafindustriprodukter ogservice­
ydelser.Idennesammenhæng børenmodernesocialpo­
litikikkebetragtessomenkonsekvens af,menderimod
somenforudsætning forfremgang ,specieltpåområder­
nesocialerettigheder ,uddannelse ,socialsikring,ar­
bejdsmarkedets organisation ogrelationerne påar­
bejdsmarkedet .Udviklingen afenavanceretøkonomi
kræver—underalleomstændigheder iEuropa—at
arbejdsmarkedets parterinddrages ,ogatderetableres
ensocialkonsensus .4.8.1.Selvomarbejdsmarkedet kanopdelesilokale,
regionaleognationaledelmarkeder ,rummervirkeliggø­
relsenafdetindremarkedligeledesenEF-arbejdsmar­
kedsdimension ,somviaensamordning aftiltag,der
indgårsomledienaktivarbejdsmarkedspolitik ,kan
fremmemobiliteten ,bidrageeffektivttilarbejdsløs­
hedsbekæmpelsen samttildemestmarginaliserede
gruppersintegrering isamfundet ogierhvervslivet .
4.8.2.Hvadspecieltangårindvandrere fratredjelan­
de,hvorafdererca.8millioner iEF,erderikkeiden
nyeTraktathenlagtnogenglobalkompetence tilEF,
hvorforenfællespolitikoverfordennegruppefortsat
erikke-eksisterende .InogleEF-landeerdennegruppes
tilstedeværelse påarbejdsmarkedet vedatblivemærk­
barogvilblivedetyderligere ifremtidenmedåbningen
afgrænserne modøst.4.5.3.Gennemførelse afenindustrieludviklingfor­
udsætterbevidstfremmeafenindustrikultur indenfor
allesektorer,privatesomoffentlige ,ogselvsagtpå
uddannelsesområdet .
4.8.3.Indvandringsstrømme ,specieltfratredjelande
iMiddelhavsområdet ,øveretvoldsomtprespåEF's
sydligeregioner .Detofficiellearbejdsmarked harvan­
skeligtvedatabsorbere alledissearbejdstagere .Der
vilderforopstålommerafikke-registreret ellersort
arbejdskraft ,ogidetøjeblikdeindregrænserfalder
bort,vilproblemet blivegivetvideretilFællesskabet
somhelhed.4.5.4.Enkonkurrence mellemvirksomhederne base­
retpålaverelønomkostninger oglavereomkostninger
tilsocialsikring(nogetsomkunermuligtimangelaf
fællessocialeregler)vilkunkunnetiltrækkekapitalog
generereenudvikling idearbejdskraftintensive sekto­
rer,somiforvejenerdesektorer,somermindstudvikle­
deogmestkonkurrenceudsatte .Menmankanendikke
væresikkerpå,atdettekanladesiggøre,afgrunde,
somalleredeeranførtunderbehandlingen aflokalise­
ringskriterier ,hvortilkommer,atlavelønomkostninger
normaltmodsvares aflavproduktivitet .4.8.4.ØSUbeklager,atmanpåregeringskonferen­
cenikkedefinitivtharanerkendt detnødvendige i,at
dertillæggesEFbeføjelserpådetteområde .
4.6.IFællesmarkedets 33-årigehistorieerforskelle­
neilevevisogkulturmønster mindsketmereendde
økonomiske ogsocialeforskelle .Detteparadokskan,
såmegetdestomeresomdeteretresultatafenbevidst
politik,kunskabesocialespændinger ,dervirkersom
enbremsepåudviklingen .4.9.Deterendnuvanskeligere atforudsigeenegent­
ligEF-socialpolitiks effektpåudviklingen idemest
ugunstigtstillederegioner .Hvismanserbortfrade
generelleimplikationer ,erdemestfølsommeområder
udgifts-ogkonkurrencemæssigt følgende :detsociale
sikringssystem ogdekollektiveoverenskomster .
4.7.Mangelenpåsocialsamhørighed læggerendelig
enbegrænsning pådepolitiskeogborgerligerettighe­
der,dervilværeforankret i»deteuropæiske statsbor­
gerskab«,somvilfølgemedDeneuropæiske Union.
Detvilførstogfremmestværedenfriebevægelighed
ogrettentilfritatvælgebopælpåEF'sterritorium ,
somvillideherunder .Detersåledesmuligt,atdestore
forskelle ,derkendetegner desocialetryghedssystemer ,
kanbetyde,atdebedstesystemerøverenuimodståelig
tiltrækningskraft ,herunderikkekunpådemindrevel­4.9.1.Hvadangårdetsocialesikringssystem ,skal
detførstogfremmestpåpeges,atdesocialeudgifter
ikkekunerenfunktionafydelsesniveau ,menogsåaf
systemernes finansiering ,opbygning ogadministration .
Fordetandetbørdetpræciseres ,atdeenkeltemedlems­
staterssystemer—derfremstårsomresultatetaftradi­
tioneroghistoriske udviklinger ,somofteharfulgt
forskellige veje—ersåforskellige ,atdetikkepå
mellemlang sigtergørligtatharmonisere dem.

Nr.C98/60 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 21.4.92
ressourcer «harfåetensærligfremtrædende plads.
Sidstnævnte faktorkandefineres somsummenafviden
omprodukter ,produktionsteknologier ,innovations -og
forskningskapacitet samtmarkedsføringsstrategier ,og
denomfattertilligealledesocialekvaliteter ,derud­
springerafdenalmeneskoleuddannelse ,evnentilat
træffeselvstændige beslutninger ,fleksibilitet ogsamvær
medandre.Demenneskelige ressourcer erafgørende
forgennemførelsen afenregionalpolitik ,derkanigang­
sætteenselvbærende udvikling .Påtrodsafdenne
kendsgerning haltermaniheleEFbageftermedat
tilpasseuddannelsespolitik ,uddannelsesstrukturer og
-systemertildenyekrav.
5.1.1.I1980'ernefaldtandelenafarbejdere iindu­
striensomhelhed,ogsåidemindstudvikledemedlems­
lande.Tekniskuddannetarbejdskraft udgørdogstadig
enlangtmindredelafdensamledearbejdsstyrke (fra
1983-1988 stegantalletaftekniskuddannede iHolland
eksempelvis fra21%til24%afdensamledearbejds­
styrke,iSpanienfra8%til10%).Alleanalyserforud­
ser,atdennetendensforstærkes iløbetaf1990'erne ,
bl.a.somfølgeafdehøjteknologiske servicefags eks­
pansion .4.9.2.Derimodbørdersøgesimodenkonvergens i
målsætninger ogpolitikiopadgående retning,som
indebærer enforbedret dækning affundamentale
behov,såledesatsamtligearbejdstagere ogderesfamili­
ertilgodesesmedetensartetdækningsniveau .Detmå
ståklart,atensådankonvergens vilbetydeøgede
socialeudgifter ivisselande.Forskellene isocialeudgif­
teriprocentafBNPdeforskellige EF-medlemsstater
imellemgiveretprajom,hvorstoreforhøjelser dervil
væretaleom(sepunkt1.1.18).
4.9.3.Hvadangårdekollektiveoverenskomster ,er
etafdeproblemer ,dervarpådagsordenen påregerings­
konferencen omDenpolitiskeUnion,oghvisløsning
manerkommetnærmere ,hvorledes manudformer
etretsgrundlag forkollektiveoverenskomster påEF­
niveausigtendemod:
—enøgetogtættereinddragelse afarbejdsmarkedets
parteriEF'ssocialelovgivning ,
—fastlæggelse aframmebetingelser forkollektive
overenskomster påEF-niveau ,
—envalideringsprocedure ,dersikrerrammeaftalernes
gyldighedforsamtligearbejdstagere ,
—enEF-lovgivning omorganisationsfrihed pådetfag­
ligeområde .
4.9.4.Kollektive rammeoverenskomster påEF-plan
skalprimærttjenetilatløseproblemer ,somopstårpå
EF-plansomfølgeaftættereøkonomisk integration .
Deberørtearbejdstagergrupper vilformentlig værear­
bejdsstyrken ialmindelighed ogarbejdstagere imultina­
tionaleselskaber isærdeleshed .Disseoverenskomster
træderikkeistedetfordenationaleoverenskomster og
vilikkehavenogendirekteindflydelse påoverens­
komstsystemerne pådenationalearbejdsmarkeder .Vil­
kåreneidisseoverenskomster skal—såledessomdet
alleredeerpraksisindenfordensocialedialog—fast­
sættesautonomtafparterne .
4.9.5.Idennesammenhæng ,ogeftersomsamtlige
landeiEFhylderprincipperne omorganisationsfrihed ,
strejkeretogrettentilatindgåkollektiveoverenskom­
ster,erderingengrundtilatantage,atdisseforan­
staltninger skulleøvenogensærligindflydelse påløn­
omkostningerne .Tilgengældskulledepåmellemlang
sigtføretilenbedresocialbeskyttelse afdemindst
begunstigede lønmodtagergrupper samtentilnærmelse
afoverenskomstsystemerne iretningafinddragelse af
enbrederekreds.Dettevilaltialthaveenyderstpositiv
effektpådemindstbegunstigede regionersudviklings­
perspektiver .5.1.2.Mangelenpåkvalificeret arbejdskraft viser,at
uddannelsessystemerne ersenetilatreagerepåvirksom­
hedernesbehov—ogsåselvomdennemangeltildels
skyldesengenereltmereintensivudnyttelse afproduk­
tionskapaciteten .Deteretgenereltproblem,mendets
omfang,årsagerogkonsekvenser variererframedlems­
stattilmedlemsstat .
5.1.3.Selviøkonomisk stærkeregionerskaberman­
gelenpåkvalificeret arbejdskraft problemer fordeeta­
bleredevirksomheder ,isærdesmåogmellemstore virk­
somheder oghåndværksvirksomheder ,somikkehar
deresegneuddannelsesmuligheder ,ogsomharsvært
vedatklaredenvoksendekonkurrence påarbejdsmar­
kedet.
5.1.4.Idemestugunstigtstilledemedlemslande stil­
lermangelen påkvalificeret arbejdskraft sigivejen
foretablering afnyevirksomheder .Hertilkommer,at
formeltsetkvalificerede arbejdstagere ofteipraksis
ikkekanleveoptildekrav,denyeindustrisektorer
stiller.Demindrevirksomheder ,derjodominerer er­
hvervslivet idisselande,harvanskeligt vedattage
udfordringerne op,isærispydspidssektorerne .Arbejds­
markedet idisselandeerderforkendetegnet vedbåde
højarbejdsløshed ogmangelpåkvalificeret arbejds­
kraft.
5.Uddannelsespolitikken
5.1.1970'erneogisær1980'erneharværetvidnetil
radikaleændringer isamspillet mellemdevel­
standsskabende faktorer,hvorvedde»menneskelige5.1.5.Detharskabtetnytproblem,atdetovervejen­
deerarbejdstagere medkvalifikationer påmellem-eller
højtniveau,derergeografisk mobileiEF.Derertale
omen»hjerneflugt «tilEuropasindustrielle centrum,
hvorderiforvejenerenhøjkoncentration afkvalifice­
retarbejdskraft fraalleegneafFællesskabet .

21.4.92 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.C98/61
—I1989deltog5millionervoksneiEFmellem25og
49år,dvs.6%(10%afdearbejdsløse idenne
aldersklasse )iuddannelseskurser .
—Dettegennemsnit dækkerdogoverenspredningfra
15%iNederlandene ogDanmark tilknap2%i
Grækenland ogPortugal .
5.4.Kommissionens beføjelserpåuddannelsesområ­
detialmindelighed begrænser sigtilinfrastruktur­
spørgsmål ogeventuelle forsknings -ogudviklingsiniti­
ativer.Denkanderforindirektemedvirke tilatmindske
forskellene mellemmedlemslandene ogmindskeafstan­
denmellemsamfundets behovoguddannelsessystemets
tilbud.Detdrejersigimidlertidometmarginaltbidrag.
Særlignyttigoglovendeerimidlertidforskningen (som
Kommissionen fremmer )oginformationsudvekslingen
omudviklingen indenfordevideregående uddannelser ,
derfremoverskalkunnetilpassesigøkonomiske ,socia­
le,demografiske ogfinansielleforandringer ;denneind­
satskanføretilopstillingaffællesmålsætninger og
retningslinjer ,somvilbærefrugtifremtiden .5.2.Dererstorekvantitative ogkvalitative forskelle
mellemdeforskellige medlemslandes skole-oger­
hvervsuddannelsessystemer .Afgørende forskellefindes
påfølgendeområder :
—længdenafdenobligatoriske skoleundervisning og
grundskoleundervisningen (ergenereltkortere i
lande,derhørerundermålnr.1),
—forberedelsesfunktionen påundervisningssystemer ­
nesmellemstetrin(ergenereltmegetmindreselektiv
ilandeundermålnr.1),
—antalletafeleveriskolesystemet ogantalletafele­
ver,somforladerskolen,ideforskellige alders­
klasser .
5.2.1.Opmærksomheden henledesisærpåfølgende :
—antalletafskoleelever ,erhvervspraktikanter oglær­
lingeialdersgruppen 15-19årvariererfra40%i
Portugaltil85%iTyskland ,
—ialdersgruppen 20-24årsvingerantalletfra26,1%
iDanmark til8,4%iIrland,
—ilandemedmålnr.1-regionerforladeromkring
45%afde16-årigeskolenimod5%iandrelande
og15%iEFsomhelhed(talleneforde14-årigeer
henholdsvis 15%,3%og7%).
5.2.2.Situationen ilanddistrikterne ,hvor50%af
befolkningen lever,erforuroligende .Uddannelsesmu­
lighederne bliverfærreogfærre,oguddannelsessyste­
meteruhensigtsmæssigt indrettet,dadetistørreog
størregradsigterpåatopfyldebyernesogindustriens
krav.
5.3.Detoffentliges udgiftertilerhvervsuddannelse
erbetragtelige ,mengiverikkeetfuldstændigt billede
afsituationen ,davirksomhedernes ogprivatesudgifter
ikkeindgårheri.Detoffentligebrugerfra0,1%afBNP
iItalien,lidtmereiSpanien,tilnæsten0,6%iDanmark
ogIrland.Genereltsetgælderdet,atdererethøjere
uddannelsesaktivitetsniveau (herunder ivirksomheder­
ne)imedlemsstater medhøjereproduktivitet ,ogkløften
udvidersigheletiden.
5.3.1.Ligesåvigtigerforskellen mellemdetofor­
skelligemåderatgribeerhvervsuddannelsen anpå:
—noglelandeanlæggerenmereforebyggende synsvin­
kelogkoncentrerer sigomathævedetalmene
kvalifikationsniveau ,
—andrelandefokusererførstogfremmestpåuddan­
nelsenafdedårligststilledesamfundsgrupper .
5.3.2.Dererandrestoreforskellepåerhvervsuddan­
nelsesområdet :5.5.Påerhvervsuddannelsesområdet ,hvorderer
fastlagtmålsætninger oginstrumenter iTraktaterne ,
findesderimodenlangrækkeforanstaltninger .Deer
doghovedsageligt begrænset tilaktionerfinansieret via
strukturfondene ,isærDeneuropæiske Socialfond ,til
fremmeafbeskæftigelsen itilbagestående regioner ,i
områderunderindustrielogsektorielomstrukturering
ogiområdermedhøjlangtidsledighed .Deteuropæiske
centerforudviklingafErhvervsuddannelse (CEDEFOP )
eridennesammenhæng etvigtigtredskab,ikkeblot
fordidetharetstortpotentiale ,menogsåfordidet
inddragerarbejdsmarkedets parter.
5.5.1.Iforholdtildedisponible midlererenstor
delafstrukturfondsmidlerne fortidsrummet 1989-1993
afsattilundervisningsinfrastruktur oguddannelsesini­
tiativer .Detskaldogbemærkes :
—atmedlemsstaternes efterspørgsel langtharoverste­
getdedisponible midler,idetdenbeløbersigtil
289%afdemidler,dererafsatudelukkende tilmål
nr.3og4,
—atforanstaltningerne undermålnr.3og4udgør
omkring4%afmedlemsstaternes indsatspådette
område .
Pågrundafmisforholdet mellembehovogressourcer
samtmellemdenationaleforpligtelser ogEF'sforplig­
telsererdetvanskeligt atvurdereinterventionernes
virkning,selvomderergjortenprisværdig indsatsfor
atkoncentrere demgeografisk .

Nr.C98/62 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 21.4.92
5.5.2.Følgendekritiskebemærkninger skaldog
fremføres :
—Dersynesikkeatværemegenmeningiatplanlægge
støtteforanstaltninger ,derigennemsnit kunvedrø­
rer4%afdensamledestøtte,ogmankanmedrette
tvivlepå,omdeeralvorligtment.—Dererenpåfaldende mangelpåkoordination mel­
lemstaten,regionerne ogdelokalemyndigheder og
virksomheder ,somhverisærlederderesegnemidler
indpåbestemteerhvervsuddannelsesområder ,hvil­
ketmedførervæsentlige forskelle ierfaringog
knowhow tilulempefordesvagestesmåogmellem­
storevirksomheder oglokalemyndigheder .
—Dererstorafstandmellemmålsætningerne forøko­
nomiskudviklingogforerhvervsuddannelse .Heraf
følger,atfølsomheden overforændringer iefter­
spørgslenerringe,atdedisponible midleranvendes
ineffektivt ,ogatderopstårflaskehalse idenøkono­
miskevækstproces .
—Dererproblemer medogmodstand imodatfå
allederelevanteinstitutioner ogarbejdsmarkedets
partertilatarbejdesammen .—Dererentendenstilatgivesocialfondsstøtten til
storevirksomheder underomstilling påbekostning
afdemindrevirksomheder .
—Dererformangemellemled (isærfordemindre
virksomheders vedkommende )mellemdenegentlige
finansieringskilde ogdendirekteansvarlige foren
bestemtforanstaltning ;deudgifter,dererforbundet
hermed,læggerbeslagpåikkemindreend30%af
Socialfondens bidrag.
—Detervanskeligt atmobilisere deforskellige finan­
sieringskilder ,offentligeogprivate,lokale,nationa­
leogeuropæiske ,ogdetbevirker,atderikkein­
vesteres itide.—Additionalitetskriteriet ervigtigt,mendetskaber
problemer fordemindrevelstående regionerog
lokalemyndigheder .
—Koordineringen eroftefordårligmellemFSR(fæl­
lesskabsstøtterammerne )ogdeøvrigeEF-instru­
menterog-programmer (FORCE,EUROTECNET ,
COMETT ,LEDA,ERGO,HANDYNET ,HE­
LIOS,PETRA,ERASMUS ),somtiltrodsforderes
oftebegrænsede budgetterpåmangemåderharstor
strategisk betydning forudviklingsforløbet .ØSU
bifalder idenforbindelse denvej,Kommissionen
slogindpåsidsteårmedsitmemorandum om
rationalisering ogkoordinering aferhvervsuddan­
nelsesprogrammerne .—Nogleregeringer misbruger uddannelseskurser tilat
sløreledigheden .
—Nårindtjeningen erdalende,hardestorevirksom­
hedertendenstiliførsterækkeatofredemidler,
dererafsattiluddannelsesformål .
6.Miljøpolitikken
6.1.EF'smiljøpolitik blevsøsatafDeteuropæiske
RådiParisioktober1972,ogretsgrundlaget blev
skabtmedDeneuropæiske FællesAkti1987.Medden
efterfølgende vedtagelse af200retsakteropstodder
envigtigreferenceramme forudviklingen afnational
lovgivning ,somdelsafspejlerdenoffentligemeningog
delsbidragertilatøgemiljøbevidstheden .5.6.Problemerne erimidlertid ikkekunaffinansiel
art,deknyttersigogsåogisærtilstrategi,reglerog
organisation .Iløbetafdesidstefemtenårharregioner­
nefåetoverdraget flereogflerebeføjelserpåerhvervs­
uddannelsesområdet (medvisseundtagelser ,bl.a.Stor­
britannien ).Dennedecentralisering ogdenfaldende
migrationstendens indenforEFogimellemregionerne
vidneromennygeografisk kompetencefordeling ,hvor
regionerne ogdelokalemyndigheder harfåetetstørre
ansvarforudviklingen ,oghvorveddertageshensyn
tildenkulturelle ogsocialeidentitet .Ireformenaf
strukturfondene harmantagetkonsekvensen ogfor­
stærketdennetendensvedatgøredetmuligtattildele
finansieringsmidler påregionaltniveau.6.1.1.Ioktober1988afsløredeenEF-opinionsunder ­
søgelse(»Europæerne ogderesmiljø«),at55%afEF­
borgernebetragtermiljøbeskyttelse sometvæsentligt
aspektafudviklingen .Afenopinionsundersøgelse fra
1989(NOWEA ,Düsseldorf )fremgårdet,atmiljøbe­
skyttelsebetragtessomethastendeproblem,og,mær­
keligtnok,atdenneopfattelse ikkeermereudbredt i
demereudviklede lande(85%iItalienog84%i
Grækenland ;56%iFrankrigogIrland).5.6.1.Regionerne —isærdedereromfattetafmål
nr.1og2—skalidagforvaltetoting:hastende,
kortsigtede socialpolitiske strategierogpolitikker på
mellemlang sigt.Dererentendenstilatgiveprioritet
tildensidstnævnte type,isæridestærkesteøkonomier .
Dennepositiveudviklingmedsitvældafforskelligar­
tedeinitiativerrummerdognoglegenerelleproblemer ,
nemligfølgende :6.1.2.EF'sudgiftererstegetitaktmedbefolkningens
bevidstgørelse .Indtil1987beløbEF'sfinansielle bidrag
sigtilca.60millionerECUpr.år,hvorafhalvdelengik
tilprojekterafDeneuropæiske fondforRegionaludvik­

21.4.92 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.C98/63
ling(EFRU).Forperioden1988-1993 viludgifterne
andrageca.4milliarder ECU,dvs.650millionerECU
iårligtgennemsnit .Omkring90%herafvilkommefra
strukturfondene ,hvortilkommeryderligere 2milliarder
ECUomåretfraDeneuropæiske Investeringsbank
(EIB).Desærligefinansielle instrumenter spillerder­
imodkunenmarginalrolle.—inddragemiljødimensionen idenøkonomiske poli­
tikogidenfysiskeplanlægning .
Dissemyndigheders handlefrihed påvirkesdogihøj
gradafdeforskellige landesfinansielle ogbudgetmæssi­
gemuligheder ,hvilketuvægerligt førertilforskellige
resultaterogdermedtilkonkurrencefordrejning .
6.2.Ipraksisharderimidlertidværettaleomet
kapløbforatbegrænsedeskader,somdenøkonomiske
vækstharforvoldt .Problemerne erblevetsøgtløsta
posteriori ,hvilketharværetdyrtfordetoffentlige .Den
økonomiske vækst,derharmedførtøgetgeografisk
koncentration afdeøkonomiske aktiviteter ,urbanise­
ring,afvandring fralanddistrikterne ,intensivtlandbrug
samtøgetlandevejstrafik ogturisme,harbetydetøgede
affaldsmængder ,vand-ogluftforurening ,tabaflevende
arterogafgrønneområder .
6.2.1.IEF'spolitiktagesderkunsjældenthensyntil
deomkostninger ,derpålængeresigterforbundetmed
miljøskader :
—denfælleslandbrugspolitik eretslåendeeksempel
herpå,idetdenopmuntrer tilintensivtlandbrugog
højtudbytte,
—menmedlemsstaternes transportpolitik ,sompriori­
terermotorveje højt,erogsåeteksempel ,6.4.Selvomindustrienofteeransvarligformiljøska­
der,somanrettesaflidetmiljøvenlige produkter ,pro­
duktionsprocesser ogteknologier ,mådetikkeglemmes ,
atdentilsyvendeogsidstrettersigefterefterspørgslen
ogfølgerdemarkedsøkonomiske regler.Dermåderfor
tageshensyntildetteforhold,nårdelovgivningsmæssi­
gerammerformiljøbeskyttelsen fastlægges .
6.5.Detmåforventes ,atenvirksomheds valgaf
etableringssted bl.a.påvirkesaf,hvorledesmiljøbestem­
melserogrelevanteinfrastrukturer —alteftersektor
—påvirkerkapitalomkostningerne .Detskaldogbe­
mærkes,
—atvirksomhederne nuermereopmærksomme på
miljøproblemer ,
—atfremstillingen af»grønne«produkter nuerblevet
enindbringende forretning .
6.6.EF'sperifertbeliggende medlemsstater harsærli­
gemiljøproblemer ,somihøjgradadskillersigfradet
øvrigeEF's.Takketværedenmanglende udviklinger
detidisseregioner,manfinderstørstedelen afnaturlige
landskaber medensærligartsrigdom afinternational
betydning ,somdeteriheleEF'sinteresseatbevare.
Bevarelsen afsådanneområdererkostbarogudbyttet
—udtrykt iprofitogbeskæftigelse —beskedent .
6.6.1.Samtidigerdisseregionersmiljøinfrastruktu­
reroglovgivning ikketilstrækkelig tilatbeskyttedem
imod
—denhurtigeog»planløse«udbygning afvejnettet ,
boligområder ,trafikogturisme,
—intensivudbygning afbyområderne ,somidekom­
mendetiårforventesatblivesærligkraftigide
sydeuropæiske byer,
—afvandring fralanddistrikterne ,hvilketfremskynder
denlokaleerosion,
—densnigendeskovødelæggelse ,
—problemer iforbindelse medarealudnyttelse på
grundafdenhurtigeudvikling iturismen (isæri
Grækenland ,SpanienogPortugal).
6.7.Disseregionerråderheltåbenlystikkeovertil­
strækkelige ressourcer tilatsikreensådanformfor
udvikling ,sombådeskalskabearbejdspladser ogvel­—hellerikkeenergipolitikken støtteritilstrækkelig
gradudviklingen afalternative energikilder ogen
rationelenergianvendelse .
El-produktionen oglandevejstransporten tegnersig
sombekendtfor60%afsvovldioxid -,80%afnitrogen­
oxid-,55%afkuldioxid -og40%afkulbrinteemissio­
nerne .
6.2.2.Deterderforikkeoverraskende ,atudvik­
lingenidemindstudvikledelandeogregionerfølger
dettraditionelle mønsterogfokusererpåstordrift i
stedetforatbegrænsemiljøomkostningerne .Deropstår
følgelignyuligevægt .
6.3.IEF-direktivernegøresdermedretteividtom­
fangbrugafnærhedsprincippet ,såledesatdetoverlades
tildenationale ,regionaleoglokalemyndigheder at
gennemføre EF-principper ogEF-målvedat
—fastlæggelovgivningsrammerne ,

Nr.C98/64 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 21.4.92
6.9.3.Denomstrukturering afproduktionsapparatet
ogmodernisering afinfrastrukturerne ,somdetøgede
væksttempo kræver,givermulighedforatindføremin­
dreforurenende teknologier .
6.9.4.Vedatinddragemiljødimensionen idenøko­
nomiskepolitikkunnemangivedenøkonomiske og
socialesamhørighed etnytskubfremadogbidragetil
atmindskemodsætningerne ideperifereområder .
6.9.5.Dadenøkonomiske politikidagerunder
stærkindflydelse afdestoreøkonomiske interesser og
deområder ,hvordeeretableret,burdemiljøbeskyttel­
se,skabelsenafgunstigere betingelser forarealsanering ,
forebyggelse samtnedskæring afdeøkonomiske om­
kostninger ,dererforbundet medmiljøbeskyttelse ,føre
tilenmereafbalanceret geografisk fordelingafdeøko­
nomiskeaktiviteter .standogbeskytteenfællesmiljøarv .Derbeståren
konkretfarefor,atikkeblotvigtigebiotopervilforsvin­
de,menogsåmereudbredte ,menmindrebetydningsful­
de,naturligelevesteder ,somerdårligerebeskyttet .
6.7.1.Rapporten fraTaskForceommiljøetogdet
indremarked (1992—Miljødimensionen )indeholder
nogleinteressante oplysninger :
—Ifølgemodelberegninger afvirkningerne forden
græskeøkonomiafetableringen afdetindremarked
vilfjernelsenafyderligereS02-ogNO-emissioner
undervisseomstændigheder nedsættevækstraten .
—Detskønnes,atdetvilkosteItalien13milliarder
ECUatgennemføre EF-lovgivningen (beløbetskøn­
nesatkunnegiveetfingerpegomudgifterne forde
øvrigesydligelande).
—ForAndalusiens vedkommende skønnesdetilsva­
rendeomkostninger atvilleandrage227milliarder
pesetas .
6.7.2.Dermåogsåtageshensyntil,atdedårligst
stillederegionergenereltmåimportereknowhow ,tek­
nologierogprogrammer medhenblikpåmiljøbeskyttel­
se,ogatudbyttetderforirealitetenførestilbagetil
demereudviklede landeogregioner .F.eks.indføres
teknologier tilbegrænsning afsvovldioxid -,nitrogen­
oxid-ogstøvemissioner hovedsageligt fraTyskland ,
Sverige,USAogJapan.
6.8.Saneringen afområder iindustrieltilbagegang
erafvitalbetydningforennyudvikling ,ogenstordel
afstrukturfondenes midlergårtildetteformål.Men
disseprojektererforbundetmedbetydeligefinansielle
vanskeligheder ,
—fordiderpådetøkonomiske ogbeskæftigelsesmæs­
sigeplanikkekanforventesnogetdirekteudbytte,
—fordidetikkelængereermuligtatanvende »forure­
neren-betaler«-kriteriet .6.10.IEFermellem1,2og1,5millionerbeskæftiget
medaktiviteter meddirektetilknytning tilmiljøbeskyt­
telse.Deskaberenværditilvækst påca.50milliarder
ECU,dvs.ca.1%afbeskæftigelsen ogBNPiEF.
6.10.1.Dennesektorsbetydning variererbetydeligt
fraenmedlemsstat tilenanden.Tysklandtegnersig
for40%afdetsamledeantalbeskæftigede pådette
område iEF,mensSpanien,Irland,Grækenland og
Portugaltilsammen ikkeengangnåroppå4%.
6.10.2.Disseforskelleafspejlersåvelomfanget af
forureningsproblemet somlovgivningens artogstørrel­
sesordenen afdemidler,detoffentligestillertilrådighed
formiljøbeskyttelse .
6.10.3.Tyskland ,Frankrig ,Storbritannien ogHol­
landtegnersigfortidenfor80%afbeskæftigelsen iden
sektor,derfremstiller forureningsbekæmpelsesudstyr .
7.Forsknings -ogudviklingspolitikken
7.1.MedDeneuropæiske FællesAktblevforsk­
ningspolitikken formeltoptagetiEØF-Traktaten .Fæl­
lesaktenomhandler etflerårigtrammeprogram for
forskning ogudvikling ,somRådetvedtagermeden­
stemmighed ,særprogrammer ,somvedtagesmedkvali­
ficeretflertal,ogendeligsupplerende programmer ,hvor
densåkaldte »variablegeometri «kommertiludtryk.
EF-forskningen organiseres påfølgendetremåder:6.9.Iteorienerprincippetomen»bæredygtig udvik­
ling«slåetigennemdetsenestetiår,ifølgehvilketder
tageshensyntilmiljøet,ogsomsøgeratimødegåden
påstand,atudviklingogmiljøbeskyttelse eruforenelige .
Deterdetteprincip,derliggertilgrundforartikel130
R,stk.2,iFællesakten .
6.9.1.Ipraksishardetteprincipdogkuniubetydelig
gradvundetindpas—selviEF-politikken .
6.9.2.Menetableringen afdetindremarkedogpro­
cessenhenimodeneuropæisk unionfrembyder en
enestående historiskchanceforatsikreenudvikling ,
hvordertageshensyntilmiljøet.—forskninggennemført afDetfællesEF-Forsknings­
centers (FFC's)forskellige anlægiformafdirekte
aktioner (100%EF-finansieret ),

21.4.92 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.C98/65
aframmeprogrammets midler,ogkraveneomethøjt
kompetenceniveau favoriserer selvsagtikkeregioner,
somerringeudstyretmedlaboratorier ,forskningsinsti­
tutterogvidenskabsfolk .Deenkeltelandesgradaf
involvering isærprogrammerne bliverdervedenklar
genspejling afderesteknologiske formåenogafderes
erhvervslivs oguniversiteters kompetence pådetgivne
F&U-område .Nogetforenkletkanproblemstillingen
formuleres sometfundamentalt valgmellemfortrinsvis
atstøtte»debedste«elleratstøttedem,derhar»størst
behov«.Valgeternaturligvis rentpolitiskogharlang­
sigtedeimplikationer .Sikkerterdetihvertfald,atman
iEFipraksislæggerstørstvægtpåkompetencekriteriet .—forskninggennemført påuniversiteter ,forsknings­
institutter elleriprivateerhvervsvirksomheder på
basisafkontrakter medomkostningsdeling indgået
medKommissionen (indirekteaktioner),
—samordnede aktioner ,hvormedlemsstaterne skal
findesammenogsammenholde (ogkoordinere )
deresoverordnede forskningsprogrammer .
7.2.Enkendsgerning erdetdog,atlangtstørstedelen
afforskningen iEuropafortsatfinansieres ogdrivespå
nationaltniveau.EF-udgifterne tilforskningudgjorde i
1990sålidtsom3%afEF'sbetalingsbevillinger ,eller
omkring2%afmedlemsstaternes samledeoffentlige
udgiftertilforskningogudvikling (F&U).
7.3.Efterennedskæring på2milliarder ECUifor­
holdtilKommissionens forslagstårdernutotalt5,7
millarderECUtilrådighedfordettredjerammepro­
gram.Dettebeløbfordelesmellem15særprogrammer ,
somergrupperet iseksudvalgteforskningsaktioner ,
deratterersamletundertrestrategiske hovedområder :
—basisteknologi (54,5%afdesamledebevillinger ),
—forvaltning afnaturressourcer (36,4%afdesamlede
bevillinger ),
—forvaltning afintellektuelle ressourcer (9,1%afde
samledebevillinger ).7.5.2.EF-Kommissionens fortegnelse overfordelin­
genafindgåedekontrakter giverdesværreikkenoget
klartbilledeafkontrahenternes faktiskeinvolvering i
målnr.1-og2-regionerne .Dennemangelbørsnarest
afhjælpes .Kommissionen anmodesomatforsyneden
enkeltefortegnelse medensammenfattende oversigt
overomfangetafderessourcer ,derertildeltkontrahen­
terneidisseregioner .
7.5.3.Imidlertid erdetenkendtsag,athøjteknolo­
giskeindustriergenereltharentendenstilatkoncentre­
resigideområder,derhardebedstetransport-og
telekommunikationsnet ,tætpåuddannelsesinstitutio ­
ner,forskningsinstitutter ogfinanscentre (!).
7.6.Ioverensstemmelse medTraktatens artikel130
Bbørøkonomisk ogsocialsamhørighed ogsåindgå
somenmålsætning iEF'sforsknings -,udviklings -og
innovationspolitik .Afetdokument fraGDXII,fremgår
det,atderiEF-forskningspolitikken tageshensyntil
samhørighedsaspektet i:7.4.IøvrigterderindenforEFstoreforskellemed
hensyntilomfanget afderessourcer ,deranvendes
tilforskning ;dettegælderikkeblotmedlemsstaterne
imellem,menogsåindenfordeenkeltemedlemsstater .
IEFskriverTyskland ,FrankrigogUKsigsåledesalene
fortrefjerdedeleafdesamlede (offentligesomprivate)
F&U-udgifter (1989).
7.4.1.Udgifterne erendvidere megetuligefordelt
selvindenfordeenkeltelande.IItalienskrivernord­
vestregionen sigfor72%afdetotaleF&U-udgifter
og70%afdensamledebeskæftigelse iF&U-sektoren ,
medenssydregionen måladesignøjemed5%afdenne
sektorsressourcer ogarbejdsstyrke (1982).Entilsvaren­
degeografisk koncentration afF&Ufindermani
Spanien,hvorMadridsidderpåmereendhalvdelenaf
F&U-ressourcerne ogCatalonien skriversigfor16%
(1983),samtiPortugal,hvorLissabon-regionen absor­
berer72%afF&U-ressourcerne ogkystregionen står
for93%aflandetssamledeF&U-udgifter .Afandre
analyserfremgårdet,atteknologikløften erstørreinden
formedlemsstaterne endmellemmedlemsstaterne .
7.5.Detcentralespørgsmål erhernæst,omogi
bekræftende faldihvilketomfangEF'sF&U-politik
harstyrketdenøkonomiske ogsocialesamhørighed i
EF.7.6.1.Analyserogfremtidsstudier :
—udarbejdelse afetregionaltlandkortafforskning
ogteknologisk udvikling (F&TU),
—analyserafEF-programmernes implikationer for
denvidenskabelige ogteknologiske forskning ide
enkeltemedlemsstater ,
—støttetilstrukturpolitik (baggrundsanalyser ifor­
bindelsemedEF-initiativet STRIDEogandreana­
7.5.1.Demindregunstigtstillederegionerlevnes
fortsatkunenmarginalpladsiEF'sF&U-programmer .
Dererikkeaprioriforetagetnogengeografisk fordeling(')SeMercatounicoeintegrazione europea (indremarkedog
europæisk integration ),afSilvanaParuolo,Ediesse-CGIL
1988.

Nr.C98/66 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 21.4.92
ringeantalansøgninger omstrukturfondsstøtte til
forskning .lyserafsituationen imålnr.1-,2-,3-og4-regio­
ner),
—fremtidsstudier (FAST).
7.6.2.Hensyntagen tilkravetomsamhørighed især­
programmerne :
—specieltiforbindelse medprojektudvælgelse ogen­
deligprogramevaluering ,
—særprogrammer viaEF'sstrukturaktioner (f.eks.
STAR,VALOREN ,ENVIREG ,TELEMATIQUE ),
—stipendiermedhenblikpågrænseoverskridende ud­
vekslinger ;specifikke tiltagtilfremmeafsamhø­
righeden ,
—udnyttelseafnyeF&U-resultater påpartnerskabs­
basis,
—dennyesamordnede BRITE/EURAM-forsknings ­
aktionrettetmodsmåogmellemstore virksomheder
iperifereogsvageregionersamtdetnyesærpro­
gramforindustri-ogmaterialeteknologi (1990­
1994).8.Industripolitikken
8.1.Deteretkontroversielt spørgsmål ,omderover­
hovedetfindeseneuropæisk industripolitik ,mendet
stårfast,atderikkefindesnogetcenter,derhartil
opgaveatfastlæggeinterventioner pågrundlagafen
overordnet strategi.
8.1.1.Deterdogmuligtatopstilleen—omendikke
udtømmende —listeovertiltag,dermåkunnebetragtes
somværendeafindustripolitisk karakter :
—enveletableret fællespolitiktilbekæmpelse afmo­
nopoler,
—»selektive «EF-interventioner tilfordelforkriseram­
tesektorer (f.eks.stålsektoren ,menogsåskibsværf­
terogmultifiber-aftaler ),sombørbetragtessom
»defensive «ogikke»offensive «foranstaltninger ,
—enbredvifteaffællesskabsaktioner medhenblikpå
atstøtteoprettelseafvirksomheder ogjobskabelse ,
atfremmedetvidenskabelige ogteknologiske sam­
arbejdemellemvirksomheder ogforskningsorganer
ideforskellige medlemsstater samtatydefremme
tilinnovation ;detdrejersigf.eks.om:
•EFRU'skvotafrieforanstaltninger ,
•fremmeafBICellerCIPA(europæiske erhvervs­
fremme-oginnovationscentre )ogdissesnet,
•rammeprogrammet forEF'sindsatsindenfor
forskningogteknologisk udvikling ,
•SPRINT-programmet (Strategicprogramme for
innovation andtechnology transfer),7.6.3.Detteharaffødtenrækkehenstillinger fraGD
XIIomenforbedretkoordinering aframmeprogram­
metogstrukturfondene ,ensærligfondtilfremmeaf
desvageregionerserhvervslivs inddragelse irammepro­
grammet ,forhøjede F&U-bevillinger overEF-budget­
tet,nyeinitiativerforunge,udviklingafekspertisenet­
værk,nyeprogrammer indenforsamfundsvidenskaber ­
neogmanagement ,forenklede administrative procedu­
rerforadgangtilmindreprojektersamtstatistiske
oplysninger omkontrakternes fordeling .
7.7.Den4.periodiske beretningomregionerne rum­
merherudover enrækkeoplysninger .F.eks.understre­
gesdet,atskalmannedbringe deproduktivitets -og
indkomstforskelle ,derskyldes,atF&U-aktiviteterne
erkoncentreret idecentraleregioner iEF,vildetvære
nødvendigt atøgestigningstakten iudgifterne tilF&
Uogtilinnovative aktiviteter iproblemregionerne i
almindelighed ogidetilbagestående regioner isærde­
leshed.•EF'shandlingsprogrammer tilfordelforsmåog
mellemstore virksomheder ,
•EF'suddannelsesprogrammer ,
•EF-programmer undergeneraldirektoratet for
forbindelser medtredjelande oghjælptiludvik­
lingslande ,
•strukturfondenes interventioner tilfremmeaf
produktive investeringer oginfrastrukturer ,
•finansiering afundersøgelser ,f.eks.panorama
overEF'sindustri1990.
8.1.2.Visseafdisse»politikker «behandles iandre
afsnitafdenneudtalelse,menherskalderdogfremsæt­
testogenerellebemærkninger :
—disseinterventioner ogpolitisketiltagindgårikke
somledienglobal,sammenhængende strategi,
—udoverdestrukturelle interventioner ,herunder
finansiering gennemDeneuropæiske Investerings­
bankogDetnyeFællesskabsinstrument (NIC),om­
stillingslån afDeteuropæiske Kul-ogStålfælles­7.8.Endeligskalmanpegepådenutilstrækkelige
koordination ,derermellemrammeprogrammet og
forskningsrettede strukturinterventioner ,samtpådet

21.4.92 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.C98/67
skab(EKSF),udviklingafdeeuropæiske erhvervs­
fremme-oginnovationscentre samtpilotprogram­
mersåsomEuropa-partnerskab ogenoversigtover
regionernes egetudviklingspotentiel måmankon­
statere,atdenøkonomiske ogsocialesamhørighed
ikkeviesnogenspecielopmærksomhed .
8.1.3.Kommissionens nyligemeddelelse om»Indu­
stripolitik ietåbentogkonkurrencebaseret miljø—
Retningslinjer forenEF-politik «udgørganskevistet
skridthenimodanerkendelsen afbehovetforenegent­
ligindustripolitik påEF-plan,menrummeringenan­
visningerpå,hvordanmanskalnåfremtilenegentlig
økonomisk samhørighed .
Detanføresher,at
»demindregunstigtstillederegionerstilpasningtil
detindremarkedaf1992understøttes afEF'sstruk­
turfonde,sommeddetteforøjeerblevetudbygget .
Dissefondesøgeratpåvirkedefaktorer,derer
afgørende forvirksomhedernes konkurrenceevne ,
bl.a.vedatstilleavancerede infrastrukturer ogmen­
neskeligeressourcer afhøjkvalitettilrådighed .
Økonomisk konvergens mellemmedlemsstaterne og
størresamhørighed mellemregionerne indtræder
merespontantmellemmedlemsstater ogregioner,
somharnåetetmerefremskredet økonomisk udvik­
lingsstade .Deterafstorbetydning atsikre,at
virksomhederne ideregioner,somerbetydeligt
mindrehøjtudviklede endFællesskabets centralere­
gioner,haradgangtilinfrastrukturer ,dersætter
demistandtilihøjeregradatkonkurrere pålige
fodmedEuropasøvrigeregionerogpåverdensmar­
kedet.Dialogogpartnerskab mellemerhvervslivet
ogdeoffentligemyndigheder spillerenafgørende
rolleidenneproces.«
Isinudtalelse (L)omdetteemnebifalderØSUgenerelt
dennemegetvigtigemeddelelse ,idetdetdogpåpeger,
atderimeddelelsen ikketagestilstrækkeligt højdefor
deregionaleogsocialeaspekter .tidligere .Kommissionen kantilenhvertidændrelisten
overfølsomme ellerkriseramte produkter ogsektorer .
8.2.2.Ihenholdtildenyegennemførelsesbestemmel ­
sertildennyeEFRU-forordning ,udarbejdet afGeneral­
direktoratet forDetindreMarkedogIndustrien ,skal
Kommissionen påforhåndunderrettes omalleindu­
strielleinvesteringsprojekter ,deroverstiger 10millioner
ECU,uansethvorfølsomdenpågældende sektorer.I
forbindelse medfølsomme produkter ogsektorer
(tekstil/beklædning ,skotøj,automobil-komponenter ,
forbrugerelektronik )ertærsklenpå1millionerECU
såledesforhøjettil10millionerECU.Alleinvesterings­
projekterindenforkriseramte sektorer (stål,skibsværf­
terogsyntetiske fibre)skalmeddelesKommissionen i
overensstemmelse medEF-bestemmelserne .Iforbindel­
semedfremstilling afmotorkøretøjer ,motorkøretøjs­
motorerogmotorkøretøj skomponenter skalbestem­
melserne iKommissionens afgørelse89/C123/03finde
anvendelse ,nåretprojektfremlægges afenmotorkøre­
tøjsfabrikant .IhenholdtildenneafgørelseskalKom­
missionen påforhåndunderrettes ,nårinvesteringerne
overstiger 12millionerECU.
8.3.Virkeliggørelsen afdetindremarkedudsætter
vissesektorerogmarkeder ,derhidtilharværetbeskyt­
tede,forøgetkonkurrence ogfremskynder dermed
gennemgribende innovations -,moderniserings -,om­
strukturerings -,rationaliserings -,specialiserings -og
koncentrationsprocesser .
8.3.1.Nårmanskalidentificere deregioner,dervil
blivemestpåvirketafdenskærpedekonkurrence og
denderaffølgendeomstrukturering ,måmanikkeglem­
me,atsektorbestemte analyserkanværeetretupræcist
instrument .Selvisektorer,hvorefterspørgslen stiger
langsomt ,kanregioner,derkoncentrerer sigomsærlige
markeder indenfordissesektorer,opnåenbetydelig
ekspansion .
8.3.2.Manskalogsåtagehøjdefor,atgennemførel­
senafdetindremarkedsammenmedenudvidelse af
EFikkeblotvilhavekonsekvenser fordeenkeltesekto­
rer,menogsåviløgedeninter-industrielle samhandel
somfølgeafudnyttelsen afprincippet omkomparative
fordele.Denfjerdeperiodiske beretningomEF'sregio­
nerindeholder iøvrigtenajourførtlisteoverdenyeste
undersøgelser pådetteområde .Samhandelen mellem
decentraltbeliggende lande(Benelux-landene ,Tysk­
landogStorbritannien )erovervejende afintra-indu­
strielkarakter,medenssamhandelen mellemdissecen­
tralelandeogdemereperifertbeliggende medlemsstater
erlangtmereinter-industriel ogviser,atderermarkan­
teforskelle iudviklingsniveau ogfaktorudrustning (2).8.2.DenyeEF-reglerforfølsomme ogkriseramte
produkter ,dererudarbejdet afGeneraldirektoratet for
DetindreMarkedogIndustrien iforbindelse med
iværksættelsen affællesskabsstøtterammerne (FSR)og
deoperationelle programmer ,ereteksempelpå,hvor­
dandetkanladesiggøreatføreenovervågnings­
ogkontrolpolitik ,altsåenindirekteindustripolitik ,og
samtidigtagehensyntilsamhørighedsmålet .
8.2.1.Dennyeordningvilgenereltbliveanvendtpå
allestøtteordninger indenforFSR.Meddennyeord­
ningharmanindførtenmerefleksibelfremgangsmåde
vedforvaltningen afprogrammerne ,endmanhavde(2)Vedinter-industriel samhandel forståsudveksling afproduk­
ter,deradskillersigstærktfrahinanden medhensyntil
deresteknologiske indhold;denneudveksling skermellem
højtudviklede ogmindreudvikledelande.Vedintra-industriel
samhandel forståsderimodenudveksling afprodukter med
højtteknologisk indhold;denneudveksling skermellem
lande,derharenhøjtudviklet erhvervsstruktur . (i)EFTnr.C40af17.2.1992,s.31.

Nr.C98/68 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 21.4.92
8.3.3.Fuldudnyttelse afdekomparative fordeleville
indebære ,atEF'stilbagestående regionerspecialiserede
sigyderligere iarbejdskraftintensive industrier medet
lavtteknologiindhold (traditionelle forbrugsgodeindu­
striersomtekstil-,beklædnings -,skotøjs-ogmonta­
geindustri ),medensdecentraleregioner istadigstigen­
degradspecialiserede sigiF&U-aktiviteter samti
kapitalintensive aktiviteter .Kommissionen harselv
klartpegetpåulemperne vedensådanudvikling :ce­
menteringafdenuværende regionaleskævheder mellem
centrumogperiferisamtidigmed,atdetilbagestående
regioner iEFbliveryderstsårbareoverforøgetkonkur­
rencefraudviklingslande ogfraØsteuropa ,osv.(1).
8.3.4.Somfølgeafdetilpasningsprocesser ,detindre
markedvilmedføre idemestindustrialiserede medlem­
slande,kanderpålængeresigtisærtænkestoscenarier :
1)virksomhederne fåreuropæisk dimension —dette
forudsætter ,atdertræffesdenødvendige foran­
staltninger for,atvirksomhederne iénmedlemsstat kan
operereiandremedlemsstater meddesammerettighe­
derogpligtersompåderesnationaleterritorium ;2)de
nationalesværvægtere tilføresimpulser .
8.3.5.Idemesttilbagestående EF-lande viser
analysenafderegistrerede dynamiske tilpasningspro­
cesser(nationale ogudenlandske investeringer samt
virksomhedsstrategier ),atmedensinvesteringstilbøje ­
lighedenmellem1985og1989harværetmegetintensi
SpanienogPortugal,hardenværetfaldendeiGræken­
land.Mangeskønner,atsamhandelens liberalisering
vilmedførehøjeretilpasningsomkostninger ,hvisden
førertilinter-industriel specialisering fremforintra­
industrielspecialisering .
8.3.6.VilEF-strukturfondenes interventioner være
tilstrækkelige tilatimødegådetilpasningsomkostnin ­
ger,dererenfølgeafdetindremarkedsvirkeliggørelse ?
Dettespørgsmål kankunbesvaresbenægtende .Idag
stillesdermereendnogensinde kravomenklarpolitisk
vilje,hvisdeoffentligemyndigheder ikkeblotskallette
omstrukturerings -ogomstillingsprocessen ,menogså
samtidiggørealtforatsikre,atdennegennemføres
medsåfåomkostninger sommuligtogpåensådan
måde,atalledepositiveøkonomiske virkninger ,derer
stilletiudsigt,rentfaktiskkanindtræde .8.4.1.Kommissionens tiltagtilfordelforsmåog
mellemstore virksomheder førteihalvfjerdserne tilde
førstekonkreteforanstaltninger ,somi1986blevind­
passetiensærskiltogklartdefineretramme,derblev
støttetafRådetsførsteresolution omethandlingspro­
gram.Medudgangspunkt idetprincip,atdeterop
tilvirksomhederne selvatfastsættedemål,derskal
forfølges ,ogdemidler,derskalanvendes,begrænser
EFsigtilatlettevirksomhedsledernes adgangtilde
nødvendige informationer ,atstøttedemideressøgen
eftersamarbejdspartnere ogatskabegunstigejuridiske
ogøkonomiske rammebetingelser forsmåogmellem­
storevirksomheders udvikling pådetstoreenheds­
marked .
8.4.2.Dererbl.a.planlagtfølgendeforanstaltninger :
—påinformationsområdet :nettetafEF-rådgivnings­
kontorerstillestilrådighedforsmåogmellemstore
virksomheder iallemedlemslande ;rådgivningskon­
torerneskalbesvarespørgsmål vedrørende detindre
marked,demuligheder ,derbydersigiandremed­
lemslande ,ogmulighederne foratdragefordelaf
EF'sfinansieringsforanstaltninger ,
—påsamarbejdsområdet harEFdesudeniværksat
andreinstrumenter ,bl.a.Kontoret forVirksom­
hedssamarbejde ,derstårtilrådighedforvirksom­
hedsledere ,somsøgeretdirektesamarbejde med
tilsvarende virksomheder iandreEF-lande ,BC-Net
(europæisk netforvirksomhedssamarbejde ),der
forbinder mereend600virksomhedskonsulenter i
allemedlemslande ogtalrigetredjelande ,samtEuro­
pa-partnerskabet ,dertagersigtepåatetablerepart­
nerskabermellemvirksomheder iengivenEF-region
ogvirksomheder iandremedlemsstater samttredje­
lande,
—indenforerhvervsuddannelse bidragerCOMETT­
programmet tiltværnational fremmeafdentekno­
logiskeudvikling ,ogGDXXIIItilstræbervedhjælp
afetpilotprojekt ,dererunderevaluering ,atgøre
ledereafsmåogmellemstore virksomheder fortroli­
gemedstrategiskvirksomhedsledelse .Indenforud­
dannelseafungeletterPETRA-programmet ud­
vekslingen afungearbejdstagere ,derønskeratsup­
pleredereserhvervsuddannelse medetpraktikop­
holdietandetmedlemsland ,medensLINGUA­
programmet tagersigtepåatfremmeindlæringen
affremmedsprog .
8.4.3.Detidligereomtalteforanstaltninger ,f.eks.
NIC-operationer ,EKSF-omstillingslån ,udvikling af
BICogdissesnet,pilotprojekter somEuropa-part­
nerskabetogudarbejdelsen afenoversigtoverregioner­
nesegetudviklingspotentiel erligeledesinstrumenter ,
dererindførtmedhenblikpåsmåogmellemstore
virksomheder iproblemregioner .Derforeliggerpånu­
værendetidspunktingensamletogdetaljeretvurdering
af,hvorledesEF'stiltagtilfordelforsmåogmellemsto­
revirksomheder indvirkerpåsamhørigheden .Enkritisk
ogobjektivanalyseafdeerfaringer ,mannugennem5
århargjortmeddisseinterventioner ,kunneværeen8.4.Erhvervslivet ideregioner,dereromfattetaf
målnr.1,domineres afsmåvirksomheder oghånd­
værksvirksomheder ,somiøvrigtoveraltharværetdet
førstenødvendige stadium ienhverindustrialiserings­
proces,ogsomdendagidagudgørrygraden idelokale
næringsliv ,dersikrertilpasningen iensundøkonomi .
Deterderforaltafgørende ,atdervedtagesenspecifik
politikfordissevirksomheder .
(')EF-Kommissionen :»Industrieller Strukturwandel imeuropåi­
schenBinnenmarkt :Anpassungsbedarf indenMitgliedstaa­
ten«—studieafP.Buigues,F.IlzkovitzogJ.-F.Lebrun;
særnummer afEuropåische Wirtschaft /SozialesEuropa,1990
(publikationen findeskunpåtysk,engelskogfransk).

21.4.92 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.C98/69
støtteforFællesskabet medhenblikpåenforbedring
afdensamledepolitiktilfordelforsmåogmellemstore
virksomheder .atdetstoreenhedsmarked fårenpositiveffektpå
økonomien .Opretholdelsen afen»effektivkonkurren­
ce«-dettebegrebforudsætter iøvrigtenanerkendelse
af,atmarkedetogdetsspontaneudviklingkantilintet­
gørekonkurrencens positiveeffekter (specialiseringer ,
optimalressourceudnyttelse ,tilskyndelse tilprodukt­
ogprocesinnovation )—erikketilstrækkelig tilatimø­
degå1992ogejhellertilatsikresammenhæng mellem
konkurrencepolitikken ogsamhørighedsmålet .8.4.4.Eteksempel ,somnokikkekangeneraliseres ,
finderviienminiundersøgelse vedrørende EF-råd­
givningskontorerne .Undersøgelsen ,derergennemført
iItalien,harafsløret,atmindreend10%afdeadspurg­
tesmåogmellemstore virksomheder kendtetileksisten­
senafdisserådgivningskontorer .Informationscentrene
iItalienerikkekommetrigtigtfrastart.Udafde
eksisterende 29rådgivningskontorer ermindst15place­
rethoshandelskamrene ,ogdeøvrigeerstortsetalle
sammenplacerethoserhvervsorganisationer .Derer
taleomstærktbureaukratiserede strukturer ,somvan­
skeligtkanforenesmedkravetomenfleksibeloghurtig
informationsformidling .Forinitiativtagerne tildenlille
undersøgelse vardetherefterspørgsmålet ,omdeti
grundenikkehavdeværetbedredirekteatstyrkeEF's
repræsentationskontorer imedlemslandene .Dermed
villeBryssel idetmindstehavehaftbeføjelsetilat
kontrollere ogevaluereaktiviteterne .9.2.1.Risikoenforen»krigmellemindustripolitik­
kerne«og»storekonflikter mellemdesvageststillede
lande«,somvilfølgemed,hvisdeninter-industrielle
handel—somdetmåforventes—tagertiliomfang,
giverifølgePadoa-Schioppa-rapporten (stabilitet,effek­
tivitetogretfærdighed )anledning tilstorbekymring .
Hertilkommerstrukturelle ,sektorspecifikke ogtekno­
logiskeproblemer ,derkanforværresyderligere ,hvis
detindremarkedgennemføres fuldtogheltiliberalise­
ringenstegn.
9.Konkurrencepolitikken ogsamhørighed9.3.Ensamletevaluering afkonkurrencepolitikkens
virkninger foreliggerikke.Statsstøttens omfangogfor­
delingiEFsamtdensovervejende ikke-regionale karak­
ter(sepunkt1.2.17)striderimidlertid modmåletom
økonomisk ogsocialsamhørighed overalt iFælles­
skabet .
9.1.Deteuropæiske økonomiske Fællesskab erbyg­
getopomkringdetfællesmarked,ogfrikonkurrence
erselvsagtenafdetsgrundpiller .Ietsærligtkapitel
fastsætter EØF-Traktaten derforderegler,derskal
beskyttedenfriekonkurrence .9.3.1.Idennesammenhæng erdetuomgængeligt
nødvendigt ,atkonkurrencepolitikken udformespåen
sådanmåde,atderopnåsenstrengereogmererestriktiv
kontrolmedEF-støtteogstatsstøtte samtmedanven­
delsenafreglerne idestærkeregionersamtidigmed,at
derudvisesstørrefleksibilitet overforderegioner,der
eromfattetafmålnr.1og2.Detoførsterapporter
omstatsstøtte viser,hvorvanskeligt deteratfåindblik
isituationen ideforskellige medlemsstater .Etnøje
kendskabtilforholdene erimidlertid enforudsætning
for,atderkanføresenhensigtsmæssig interventionspo­
litik.9.1.1.Degrundlæggende bestemmelser findesiarti­
kel85og86,menandre»konkurrenceregler «erogså
nævntiartikel91,derforbydermedlemsstaterne at
træffedumping-foranstaltninger iforbindelse medsam­
handelen indenforEF,samtiartikel92-94,hvordet
angives,hvornårstatsstøtte tilvirksomheder erforene­
ligmeddetfællesmarked .Iartikel85eranti-trust­
princippet defineret .Iartikel86forbydesenellerflere
virksomheders misbrugafendominerende stillingpå
fællesmarkedet ellerenvæsentligdelheraf.
9.1.2.Forordning (EØF)nr.4064/89omkontrolmed
virksomhedssammenslutninger ,somblevvedtagetefter
15årsdrøftelserogforhandlinger ,fastsætter degræn­
ser,indenforhvilkesammenslutninger ertilladt,og
udgørdermedetinstrument tilreguleringafkonkurren­
cenpåeuropæisk niveau.Forordningen synesattage
sigtepåatledsage—ogikkehindre—koncentrations­
processenindenforEF,idetdenfastsætterreglerderfor
medhenblikpåatundgåskævheder ,dererutilstedelige
underopbygningen afdetindremarked.Dererkommet
nyeerhvervssektorer til,somomfattesafdefælleskon­
kurrenceregler ,transport ,telekommunikation ,audiovi­
suellesystemer ,energi.9.3.2.Dettekanillustreres medetparspørgsmål .
Ladosf.eks.sepålistenoveroffentligstøttetilsmåog
mellemstore virksomheder :hvilkenværdihardetal,
derindsamlesafKommissionen ,udenenforudgående
definitionafdesmåogmellemstore virksomheder ,som
denationaleordninger refererertil?Tagerdissetal
højdeforalleformerforstøtteydettilsmåogmellem­
storevirksomheder indenforrammerne afandrepoli­
tikkerendpolitikken tilfordelforsmåogmellemstore
virksomheder (forskning ogudvikling ,innovation
osv.)?Ilysetafudfordringerne idetindremarkedkan
enhøjeregradafgennemsigtighed kunværeønskelig .
9.4.Nationaleregionalstøtteordninger kanspilleen
yderstværdifuld rolleibestræbelserne påatfjerne
regionaleuligheder ideenkeltemedlemslande .Dade
midler,somertilrådighed (ellertilvejebringes ),eraf
forskelligstørrelse,ogdaderanvendesforskellige9.2.Ilysetaf1992tilkommer derutvivlsomt konkur­
rencepolitikken envigtigrollemedhensyntilatsikre,

Nr.C98/70 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 21.4.92
parametre imedlemslandene (indenforrammerne af
EF-bestemmelserne ),kanvirkningen imidlertidvære,at
ordningerne fremhæver skævheden mellemdedårligt
stillederegionerindbyrdes .IFrankrig ,Tyskland ,Italien
ogStorbritannien brugesdergennemsnitligt 90ECU
omåretpåhverborgerideregioner,derbetegnes
somdårligtstillede,mensgennemsnittet forSpanien,
Portugal,Grækenland ogIrlandkuner16ECU.De
nationaleregionalstøtteordninger børikkegennemføres
påensådanmåde,atdehæmmerbestræbelserne påat
opnåsamhørighed .9.5.2.Regionalpolitikken —ogdetsammegælder
konkurrencepolitikken —skalbeskæftige sigmeder­
hvervslivets konkurrenceevne itilbagestående regioner ;
denkanidenforbindelse gribetilstøttekontrol med
henblikpåatsikre,atderikkeydesmassivstøtte(det
væresigregionalstøtte ellerandenstøtte)tilregioner,
derikkeerprioriterede iforbindelse medregionalstøtte
(hermedvilleallebestræbelser påatgøredeprioriterede
regionermereattraktive joværeforgæves),ogmed
henblikpåatsikre,atdennationalestøtte(somgenerelt
seterbetydeligt størreendEF'sstøtte)forstærker sin
effektietsamspilmedEF'sfinansieringsforanstaltnin ­
ger.Dettehindrerselvfølgelig ikkemedlemsstaterne i
atyderegionalstøtte udenfordeområder ,EFhar
prioriteret højest,nårblotdetskerioverensstemmelse
medEØF-Traktatens konkurrenceregler .
9.5.3.Forskellene ifremgangsmåder ogmetodertil
fastlæggelse afregionalstøtteområder giversigimidler­
tidudtrykienvisinkonsekvens ,somkritiseresstadig
hyppigere iEuropa-Parlamentet ,afmedlemsstaterne og
afderegionaleoglokalemyndigheder ,f.eks.ifølgende
tilfælde :9.4.1.Desudenmådersikressnæversammenhæng
mellemalleEF'spolitikker ,navnligmellemEF'sregio­
nalpolitik ,konkurrencepolitik ,industripolitik ,F&U­
politik,innovationspolitik ,handelspolitik ogpolitikken
overfortredjelande .
9.4.2.Globalitetsprincippet ,somØSUaltidharlagt
storvægtpå,vedrørerikkealenemarkedet—såveldet
fællessomdetinternationale ,menogsådeindbyrdes
forbindelser mellemEF'sforskellige politikker ,hvor
derskalanlæggesetsammenhængende ogrealistisk
helhedssyn ibådegeografisk ogpolitiskhenseende .a)iinterventionsområder understrukturfondene ,som
ikkekantildelesnationalregionalstøtte (forskelle i
dengeografiske inddeling).Idettetilfældeerder
problemer medatsamfinansiere støtten;
b)nårenregionikkelængereerberettigettilnational
regionalstøtte somfølgeafenfællesskabsstøtteram ­
me(forskellige tidsplaner ).
IKommissionen gennemføres iøvrigtforøjeblikket
undersøgelser medhenblikpåatovervinde dennein­
konsekvens ogudnyttedetopolitikkers komplementa­
ritetbedre.9.5.Pådettestedskalderpegespåenrækkeeksem­
plerpåmanglende sammenhæng mellemEF'sregional­
politikogdenfælleskonkurrencepolitik .Iforbindelse
medstatsstøtte tilregionerne tagerkonkurrencepolitik ­
kensigtepåatfjerneellerbegrænsedekonkurrencefor­
vridninger ,derskyldesydelsenafstøttetilvissevirk­
somheder .Konkurrencepolitikkens måleratstrukture­
redeprioriteterogmålsætninger ,dererfastlagtgennem
denationalepolitikker ,ienfællesramme.Regionalpo­
litikkentagersigtepåatstyrkedenøkonomiske og
socialesamhørighed indenforEF,idetdenhjælperde
mesttilbagestående områdermedatløsedeproblemer ,
dererknyttettilderesstrukturelle mangler .Regional­
politikkens målomfatterdermedaltdet,derbidrager
tilopfyldelsen afdennemålsætning :EF-finansiering ,
statsstøtte ,andrefællespolitikkers regionaleeffekt.10.Transportpolitikken
10.1.»Detindremarkedvilkunneindfriløfterne
omøkonomiske ogsocialefordele,såfremtdenfri
omsætning afvarerogtjenesteydelser ogdenfribevæ­
gelighedforkapitalogpersonerindenforetområde
udenindregrænsererbaseretpåvirkeligttranseuro­
pæiskenet(fysiskinfrastruktur ,tjenesteydelser oglov­
bestemmelser )«(*).Sådannenetviltids-ogafstands­
mæssigtgøredeteuropæiske »rum«mindreogdermed
fremmesamhørigheden .
10.1.1.Sombekendthængertransportogudvikling
nøjesammenogspillerenvigtigrolleidenfysiske
planlægning .Mentransportpolitikken harspilletog9.5.1.Detstårklart,atdetopolitikkers målsætnin­
gerogmetodererforskellige :iregionalpolitikken skal
dertagesstøtteinitiativer ,medensderikonkurrencepo­
litikkenskalføreskontrolmeddenationalepolitikker
ialmenvellets navn.Detopolitikker burdeikkevære
modsætninger ,menderimodsupplerehinanden ,idet
beggetagersigtepåatkoncentrere denoffentligeudvik­
lingsstøtte påetafgrænsetgeografisk område .(')»Modtranseuropæiske net«.Kommissionens meddelelse til
RådetogParlamentet ,[dok.KC)M(90 )585endeligudg.af
10.december 1990].ØSU'sudtalelse iEFTnr.C14af20.1.
1992,s.11.

21.4.92 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.C98/71
spillerfremdeles enekstremtnegativrolle,eftersom
denskærperulighederne mellemregionerne vedatgive
prioritettilinterregionale hovedforbindelser ,hvorved
regionermedringesamfærdselsforbindelser forsøm­
mes.Denneprioritering afspejlersigikkekuninterre­
gionaltmellemudvikledeogmindreudviklederegioner,
menogsåintraregionalt idesvageregioner,nårvisse
transportlinjer nedlægges ,fordideerurentable ;dette
betyder,atdisseregionermarginaliseres økonomisk .10.4.1.Denrivendeudvikling i1980'erne ,om­
lægningerne iindustriproduktionen ,hvortraditionelle
brancherrammesafkriseognyesektorerdukkerop
pånyeområder,detøgedeinternationale samkvemog
denvoksendesamhandel ,laverebilpriser,befolknings­
tilvækstogturistboom —erallefaktorer,derøveret
voldsomtpres,somdeeksisterende transportnet ikke
længerekanmodstå.IennyligrapportfraKommissio­
nenfastslåsdet:
10.2.Transportsektoren skriversigforca.7%af
EF'sBNPogarbejdsstyrke oglæggerbeslagpåhenved
40%afdeoffentligeinvesteringer .Densandelafenergi­
forbrugeter28%,ogdenharendirekteeffektpåmiljø,
sikkerhed ogfolkesundhed .Dettegiveretindtrykaf
transportpolitikkens vægtisamfundsøkonomien .»FornogleårsidenpasseredeEuropadetpunkt,
hvorderikkeernogenvejtilbage,oghvorenhver
tilvækstitrafikkenharnegativekonsekvenser .Sum­
menafdenegativefaktorersynesatneutralisere
denekstravelfærd,effektivitet ,komfortoglettelse,
derskullekommefraenstigningitrafikomfanget .«
10.2.1.Rom-Traktatens kapitelomtransporterom­
fattende,ogstørstedelen afRegionalfondens ressourcer
gårtiltransportinfrastruktur .Regionalfonden kritiseres
imidlertidkraftigtformangelpåhelhedssyn :
—densinterventioner passesikkeindiintegrerede
udviklingsprogrammer ,10.4.2.Størstedelen aftrafiktilvæksten ersketinden
forvej-oglufttrafik .Demesttrafikoverfyldte regioner
erSydøstengland ,Benelux,dencentraleogvestligedel
afTysklandsamtNordøstfrankrig :deskriversigfor
80%afvejtrafikken iEF,somercentreretomkring
aksenLondon-Milano .I1990'erne forudsesentilvækst
ibiltrafikken på70%iNordeuropa ,ogpåikkemindre
end300-500%iSydeuropa .Densamledetransportere­
degodsmængde nord/sydoverAlpernestegfraca.27
millionerti1970tilca.56millionerti1985[oplysning
fradeninternationale jernbanesammenslutnings (IUR)
årsberetning 1988].Jernbanernes godsmængde stegi
sammeperiodefra21,6millionerttil25,9millionert,
menderesandeligodstransporten faldtfra81%til
46%,samtidigmedatgodsmængden transporteret ad
landevejstegfra5millionerttil30millionert.—densinterventioner indgårikkeienreferenceramme
afeuropæiske netværkogfysiskplanlægning ,
—konsekvenserne afenmanglende helhedsplanlæg­
ningerikkeblot,atudviklingseffekterne udebliver ,
menogsåenyderligere »marginalisering «afre­
gioner.
10.4.3.ISydeuropa ervisseområderoverfyldte på
grundafdårligbyplanlægning ;situationen forværres
af,atinfrastrukturen iforvejenerforsømt .Demest
overfyldte byeriEuropaerAthen,Rom,Madridog
Barcelona .Iovennævnte rapport»Transport 2000Plus«
erdetberegnet,atdeeuropæiske udkantsregioner
gennemsnitligt måbæreenekstraomkostning på5%
pågrundafmangelfuld transportinfrastruktur ;iIrland
liggerekstraomkostningen på9%;dettepåførerer­
hvervslivet enalvorligbyrde.10.3.Itidsrummet 1988-1993 vilRegionalfonden
brugeentredjedelafsinemidlertilbasisinfrastruktur ,
overvejende imålnr.1-regioner ,iforbindelser medEF­
støtterammerne ogEF-initiativer somREGEN,INTER­
REG,STAR,TELEMATICA ,EUROFORM .Tiltrans­
portaleneharRegionalfonden bevilgetca.5335millio­
nerECU,heraf3611,7millionerECUtilalmindelige
vejeogmotorveje .Deneuropæiske Investeringsbank
finansierede alenei1989transportprojekter tiletbeløb
af2206millionerECU,hvoraf1384giktilprojekter
afinteresseforEF.Rådetgodkendte i1990etflerårigt
program (1990-1992 )medetbudgetpå328millioner
ECUtilfinansiering afstørreeuropæiske projekter .
OgsåEKSF-lånanvendestilfinansiering aftransportin­
frastruktur .10.5.Taloplysningerne ovenforviser,atjernbaner­
nesrolleervigendeindenforsåvelgodstransport som
passagerbefordring .Tendensen ersærligudtaltiItalien,
Spanien,PortugalogGrækenland ,hvortransportad
baneansesforatværelangsom,dyr,lidetpålideligog
lidetfleksibel,oghvorkombineret transportikkeer
særligtudviklet .Hovedårsagen tildennetingenestil­
standskalsøgesidennationalepolitik,somharpriori­
teretvejtransporten højst.MenFællesskabet bærerogså
sindelafansvaret .Nårbanerneikkeharværetistand
tilatabsorbere enstørredelaftilvæksten idenindre10.4.Trodsdenbetydelige investeringsindsats —
somganskevistblevledsagetafetgradvisfaldimed­
lemsstaternes offentligeinvesteringer i1980'erne—er
transportsystemerne nuindeiengenerelkrise.

Nr.C98/72 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 21.4.92
EF-trafik ,skyldesdetmangelenpåenkonsekvent sam­
menkobling afmedlemsstaternes jernbanenet .Konse­
kvensener,atbanerneiEFharenlangtringereandeli
godstransporten (18%)endtilfældeteriUSA(95%),
hvoromkostningerne pr.kilometer liggerpå15cent
mod35centiEF.Densenestetidsprioritering af
højhastighedsbaner ,somisigselverberettiget ,erikke
blevetledsagetafenpolitik,dergenopretter ligevægten ,
ogskærperderfordeeksisterende uligheder .10.8.Altpegersåledesmodmangelenpåenegentlig
fællestransportpolitik ,selvomdenfaktiskoptræder
somenmålsætning iRom-Traktaten .EF-Domstolen
gøropmærksom herpåisinberømtekendelseaf22.maj
1985(l).Denomstændighed ,atdetiførsterække,og
medrette,erstatensogregionensansvaratløseegne
transportproblemer ,harimidlertidtilfølge,atdenloka­
leprioritering klartgårforudfordeneuropæiske .Den
manglende forståelse fortransportinstrumentets rolle
iregionalpolitikken hardybtgående konsekvenser for
samhørigheden .
DELC—KONKLUSIONER OGFORSLAG10.6.Kystskibsfart kunnehaveværet,ogkanvel
stadig,specieltienkombi-transportsammenhæng ,blive
etøkonomisk bæredygtigt alternativ ,somkandæmme
opforoverfyldning .EF-handelsflådens tonnageerble­
vethalveretfra1980til1988,ogdensandeliverdens­
handelsflåden erfaldetfra30%til15,4%.Middelhavs­
havnenekanikketilbydekystskibsfarten ogkombi­
transporten tilfredsstillende infrastruktur ogderes
driftsbetingelser liggergenereltundermiddel.Derer
endnulangttildetpunkt,hvordererensartede EF­
kvalitetsnormer forhavneinfrastruktur og-drift.11.Forslagtil,hvorledesmålsætningen omøkonomisk
ogsocialsamhørighed kaninddrages iEF'spoli­
tikker
10.6.1.EUROS-programmet (europæisk skibsregi­
sterparalleltmeddenationaleskibsregistre ),derhar
tilformålatsamlesåmangeskibesommuligtunder
EF-flag—enabsolutbetingelse foratkunnedrive
cabotage iEF—skriderikkefremsompåtænktpå
grundafmodstand fradeflestemedlemsstaters side
modEUROS-programmet .Modstanden skyldesførst
ogfremmest ,atEUROS-skibsregistret misterenvæsent­
ligdelafsitindholdforatkunneudgøreetincitament
forskibsfarten iEF.Navnligliderliberaliseringen af
cabotage-trafikken undermodstanden fradefemmid­
delhavslande .Deresmodstand skyldesførstogfrem­
mest:11.1.AnalysenafdeEF-politikker ,derikkedirekte
hartilformålatsikresamhørigheden oggenoprette
balancenpådetøkonomiske ogsocialeområde,er
ikkeudtømmende ogundladeratbehandlevissevigtige
politikker .Dogerdertilstrækkelig baggrundfor
—atkonstatere ,atderideflestetilfældeikkefindesen
komplet,veldokumenteret ogpålideligevaluering
afdeforskellige EF-politikkers indflydelse påde
ugunstigtstillederegionersøkonomiogsamfund ,
ogatdetervanskeligt blotatforetageendelvis
evaluering ,
—atunderstrege ,atundtagelsen erdenfællesland­
brugspolitik ogdenkommende økonomiske ogmo­
netæreUnion,forhvilkederforeliggerkonsekvens­
analyserogpålideligeprognoser ,
—atpåvise,hvilkemekanismer derfremkalder de
grellesteforvridninger ,hvilkeforanstaltninger der
begunstiger destærkeste regionerelleruddyber
skævhederne ,hvilkefaremomenter denyepolitik­
kerrummer,oghvilkederallerede idagvisersig
pågrundafenmanglende fællespolitik,
—atfremsætteforslagtilnærmereovervejelse iforbin­
delsemedhverenkeltafdeundersøgte politikker
medhenblikpåenreeloverholdelse afRom-Trakta­
tensartikel130B.—frygtforkonkurrence fradeøkonomisk stærkere
nordligeEF-landesflåder,
—delavelønomkostninger iEF'ssydligedel,
—bekymring for,atenliberalisering vilrammede
ikke-rentable rutertilø-områderne .
10.7.SammefrygtnærerdesydligeEF-lande ifor­
holdtildenigangværende liberaliseringsproces inden
forvejtransporten .Overforstore,velorganiserede ,in­
formatiserede virksomheder idecentraledeleafEFstår
hundredtusinder afsmåitalienskeogspanskevirksom­
heder,oftemedkunéttransportmiddel .Detteulige
styrkeforhold ,hvordesvageofteikkerespekterer socia­
lebestemmelser ,hartologiskekonsekvenser :
—enomstillings -ogkoncentrationsproces ,somskaber
yderligerearbejdsløshed ,11.2.Iforbindelse medDenøkonomiske ogmonetæ­
reUnionmåderlæggesvægtpåtoaspekterforat
mindskedeovenfornævnterisiciogudnytteUnionens
fordelefuldtudtilatlettevejenmodsamhørighed .
11.2.1.Deterfordetførstenødvendigt ,somunder­
—stadigflerebliverunderleverandører . (')Sag13/83:Parlamenter modRådet.

21.4.92 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.C98/73
stregetiØSU'sudtalelseaf27.februar1991(*)omDen
økonomiske ogmonetæreUnion,punkt1.2.9,atundgå,
atEF-landene delesitoudviklingsklasser .Oprettelseaf
forskellige valutaområder villeudvidekløftenmellem
destærkesteogdesvagesteregioneroggøredetendnu
vanskeligere atslåbrooverden.11.3.Hvadangårdenfælleslandbrugspolitik ,må
udgangspunktet væreentilpasningafdensmålsætnin­
gertildennuværende radikaltforandrede situation,
hvorproblemet ikkesåmegeterselvforsyning med
fødevarersomoverskudafvisseprodukter iverdens­
markedssammenhæng ogtruslenmodmiljøet.
11.3.1.Detstoreantalbeskæftigede ilandbruget i
visseregionerskyldesunderudvikling ogmanglende
alternative jobmuligheder ,hvilketstillerkravomen
bedresammenhæng mellemregionalpolitik ogland­
brugspolitik .Dennebøristigendegradgåovertilat
læggevægtpåstøttetilstrukturelle ændringer somled
iensamletstrategiforarealanvendelsen ilanddistrik­
terne.11.2.2.Fordetandeterenmonetærunionkuntæn­
kelig,såfremtdenledsagesafenfællesøkonomisk
politik,»somiensituationmedøgetpengestabilitet
samtidigtagersigtepåenafbalanceret økonomisk
vækst,konvergens ilevestandarden ,højbeskæftigelse
ogudenrigsøkonomisk ligevægt«(2).Udenatmål­
sætningen omprisstabilitet overses,skalDeteuropæi­
skeCentralbanksystem derfor—samtidigmed,atdets
autonomi bevares—støtteEF'søkonomiske politik.
Denskaltilgengældtagehensyntildenationaleforan­
staltninger ,derernødvendige forateliminere ar­
bejdsløsheden ,destrukturelle manglerogderegionale
skævheder .
11.3.2.Dennefremgangsmåde indebærer ,atenfæl­
lesinterventionsmekanisme bliveruaktuel,ogatde
strukturelle interventioner skalvedtagesfrasagtilsag
underhensyntagen tilsocioøkonomiske kriterier,land­
brugsbedrifternes strukturogartogdeomkostninger ,
dererforbundetmeddenperiferebeliggenhed .Støtten
skalikkekunværeøkonomisk ,menogsåsigtemodat
sættebedrifterne istandtilatklaresigpåmarkedet
oggradvisttilpasseprisernetilverdensmarkedet .De
finansielleressourcer ,derøremærkes tiludviklingen i
landbrugsområder ,børforøges,såledesatlanddistrik­
ternefårkompensation fortab,sommåtteopståsom
følgeafreformenaflandbrugspolitikken .11.2.3.Enfællesøkonomisk politikforudsætter ,at
derfastsættes fællesmålsætninger ,ogatEF'srolle
styrkespåvissegrundlæggende prioriterede områder,
herunderregionalpolitikken .Ipunkt59irapportenom
enøkonomisk ogmonetærUnioniDeteuropæiske
Fællesskab (Delors-rapporten )af12.april1989vurde­
resdet,atdetkanblivenødvendigt atstyrkeEF's
struktur-ogregionalpolitik ogtilpassedeforskellige
instrumenter tilØMU'skravogatoverføreyderligere
strukturmidler tilmedlemsstaterne .Deternavnligvig­
tigtatudviklestrukturpolitikken forperioden 1993­
1997,dvsidenfase,derkommerførØMU'sfulde
ikrafttræden ,hvormedlemsstaterne udfolderdestørste
bestræbelser påatopnåøkonomisk konvergens .
11.3.3.Dennyefælleslandbrugspolitik skallægge
størrevægtpåkvalitetendkvantitet (ikkeblotforat
kunnekonkurrere påverdensmarkederne ,menogsåtil
gavnforforbrugerne )ogtilskyndetilopfindsomhed og
initiativ,hvilketkræverenstorindsatsmedhensyntil
organisation ,forskningogsamarbejde :hvadoghvorle­
desskalderproduceres ,hvorledesskaldersælgesog
forarbejdes ,oghvorledesskallandbruget kombineres
medandreaktiviteter .11.2.4.Afinteresseerendvidere Kommissionens for­
slagomatindføreetsærligtfinansieringsinstrument ,
derskalanvendes ,nårenellerfleremedlemsstater
ståroverforalvorligeøkonomiske problemer ,ellernår
hensynettildenøkonomiske konvergens kræveren
særligEF-indsats sideløbende meddenationale til­
pasningsstrategier .Dadenøkonomiske styrke,sombe­
stemmerstørrelsenafmedlemsstaternes bidragtilud­
ligningenafderegionaleskævheder ,variererframed­
lemsstattilmedlemsstat ,bifalderØSUMaastricht-top­
mødetsbeslutning omatopretteenformålsbestemt
samhørighedsfond .Derskaldoggivesgarantifor,at
fondensmidlerkommerderegionertilgode,somer
støtteberettigede udfraFællesskabets kriterier .11.3.4.Idenneprocesbørlandbruget ikkeoverlades
tilsigselv,menstøttes,ikkekunstrukturelt ,menogså
gennemsocioøkonomiske »stødpuder «(indkomststøt­
te,førtidspension ,støttetilekstensivering afafgrøder
ogstøttetildesmåproducenter ).Idenneforbindelse
kommerdesmåproducenter tilatspilleennyrollesom
samfundsnyttige vogtereafmiljøoglandskab .
11.3.5.Kommissionens nyeforslagom»Denfælles
landbrugspolitiks udvikling ogfremtid«[dok.
KOM(91)258endeligudg.]indeholder prisværdige
målsætninger ,skøntøkonomisk ogsocialsamhørighed(!)EFTnr.C102af18.4.1991,s.24.
(2)EFTnr.C329af30.12.1989,s.44.

Nr.C98/74 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 21.4.92
ikkefremstårsometklartmål,mensynesikkeat
væreetafgørende skridtidenretning,derforfægtes i
nærværende udtalelse .11.4.4.Efterdenaftale,dererindgåetmellemar­
bejdsmarkedets parter,eretEF-retsgrundlag ,somstøt­
terudviklingen afkollektiveforhandlinger ,ogenlov­
givning,derstøtterorganisationsfriheden ,uundværlige
fordensocialesamhørighed ,derindledesmedentil­
nærmelsemellemdeforskellige systemer ,derregulerer
forholdetmellemarbejdsmarkedets parter,iretningaf
mereavancerede formerformedbestemmelse .Dette
skullehaveenpositiveffektpåudviklingen ideugun­
stigtstillederegioner .
11.5.Enerhvervsuddannelsespolitik ,derleveroptil
markedets hyppigtskiftendekrav,erkunmulig,hvis
derfindeseteffektivtalmentuddannelsessystem ,som
bådeefteruddannelse oguddannelse afsvagemålgrup­
perkanbyggepå.Meddetteforøjevildetvære
hensigtsmæssigt atudvikleEF'sfunktionsomkoordina­
torogsamarbejdsorgan iforbindelse medinfrastruktur­
politikogøkonomisk støttepådetteområde .
11.5.1.Detafgørende punkterovergangen fraet
»passivt«udbudafarbejdskraft tiletuddannelsessy­
stem,derindgårienudviklingspolitik ,medhenblikpå
atstimulerevæksten iproduktiv virksomhed .Iselve
erhvervsuddannelsesbegrebet måindgåmåletomat
forbedrearbejdskraftens produktivitet ideeksisterende
aktiviteter ogatanvendedetforeliggende lokalepoten­
tialetilnyeaktiviteter tilknyttetlokaludvikling .11.4.Socialpolitikken måbetragtessometvæsentligt
element idenøkonomiske ogsocialesamhørighed .En
aktivpolitik,derhartilformålatmobilisere demenne­
skeligeressourcer ,erforudsætningen forenavanceret
»intraindustriel «udvikling ,derkræverarbejdsmarked­
etsinddragelse ogkonsensus .
11.4.1.Ensådanfremgangsmåde ergjortmuligog
lettereatfølgeefterresultaterne aftopmødet iMaas­
tricht:udvidelsen afEF'sbeføjelser ogafområdetfor
flertalsbeslutninger ,indføjelsen afenprotokolomDet
socialeCharter iEØF-Traktaten ogforpligtelsen tilat
gennemføre det.
Gennemførelsen skerunderhensyntagen tilsubsidiari­
tetsprincippet ,ogsåkaldetnærhedsprincippet ,sådan
somdeterdefineret iEF-Traktatens artikel3B.
Deterdogskuffende ,atFællesskabet ikkekunnetræffe
afgørelseomenfælles,forallegældende ,foranstaltning
tilgennemførelse afsocial-ogarbejdsmarkedspoli ­
tikken.
ØSUhåber,atallepolitiske ,institutionelle ogretlige
midlersættesindpåatundgå,atderudløsesenproces,
somkansvækkedenøkonomiske ogsocialesamhørig­
hedyderligere .
11.4.2.Kommissionens nyligtfremsatte forslagtil
Rådetshenstilling tilmedlemsstaterne omoverensstem­
melsemellemmåleneogpolitikken forsocialtryghed
[dok.KOM(91 )228endeligudg.]erutilstrækkeligt ud
fraensamhørighedssynsvinkel ,førstogfremmestfordi
detikketagerhensyntilbehovetforattilnærmesocial­
sikringsudgifterne tilEF-gennemsnittet idemedlemssta­
ter,hvordeerlavest[jf.ovenstående punkt1.1.8og
ØSU'sudtalelseaf28.november 1991(*)].ØSUmener,
atdetnøjebørundersøges ,hvilkefølgerDenøkonomi­
skeogmonetære Unionogdenøkonomiske konver­
genspolitik vilfåfordesocialeudgifterogsocialsik­
ringssystemerne imedlemsstaterne .
11.4.3.Idenneforbindelse erdenaftale,derden
30.oktober1991blevindgåetmellemEFS(Deneuro­
pæiskefagligeSamarbejdsorganisation ),UNICE
(Sammenslutningen afindustri-ogarbejdsgiverorgani­
sationer iEF)ogCEEP(Deteuropæiske Centerfor
offentligeVirksomheder ),afstorbetydning .Dettebe­
kræftesaf,atregeringskonferencen omdenpolitiske
unionidennævnteprotokol idetstoreoghelehar
overtagetdeforslagtilformulering afdeforskellige
emneområder ,somerudtrykfordeuafhængige ar­
bejdsmarkedsparters fællesholdning .11.5.2.Detteskalikkeblotforståssometsimpelt
båndmellemenuddannelsesaktivitet ogetudviklings­
projekt,mensomenaktivforbindelse mellemuddannel­
sessystemet ,markedets behov,arbejdstagernes for­
ventninger ogudviklingspotentialet .Detforudsætter
følgende :
—atforanstaltningernes opsplitning påforskellige in­
stitutioner overvindes ,
—atderialleregioneroprettesetkoordinationscenter
foralleinstitutioner oginstrumenter påudviklings­
oguddannelsesområdet (etregionalt »observato­
rium«),herunderarbejdsmarkedets parter,
—atderskabesennyslags»forvalterafmenneskelige
ressourcer «,derskaltagevarepåsamspillet mellem
alleproduktionsfaktorerne ,
—atvirksomhederne ervilligetilatladederesefterud­
dannelsesforanstaltninger indgåietbrederesystem.
11.5.3.Denneformforkoordinerede foranstaltnin­
gerkræveretmereindgående kendskab tilsituationen
ogdermedenvæsentligtekniskforbedring afdataind­
samlingsinstrumenterne ,derisærerberegnetpå:
—regionaloglokalanvendelse , (•)EFTnr.C40af17.2.1992,s.22.

21.4.92 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.C98/75
11.6.3.Denstørsteudviklingforventespåområdet
foraffaldsforvaltning ogvandbehandling —sommed
hensyntilbeskæftigelse ogmerværdi alleredeudgør
mereendhalvdelenafmiljøsektoren —medudsigttil
enårligvækstpå6-7%og30000nyearbejdspladser .
Prognoserne formiljømarkedets potentielle årligevækst
giverPortugalenførsteplads med13%,efterfulgtaf
Spanienmed11,8%ogGrækenland med10,4%.Tysk­
landliggerlavestmed3,4%.
11.6.4.Deterderforvigtigtikkeatforsømme lej­
lighedentilatudvikleennationalindustri,idetman
erindrer,at80%afarbejdsstyrken idennesektorhar
ettemmeligt lavtkvalifikationsniveau ,medens20%er
højtkvalificerede teknikere .
11.7.Medhensyntilforsknings -ogudviklingspoli­
tikken,hvorkravetomatkonkurrere påverdensplan
harentendenstilatstyrkedem,somiforvejener
stærke,skalderhovedsageligt sætteskorrigerende ind
påtopunkter :
—Prioriteringen skalændres :manskalikkeudeluk­
kendegåeftertoppræstationer ,menderimodsikre,
atderinvestereskraftigere ideugunstigtstillede
regionersforsknings -ogudviklingspotentiel .—atskaffebedrekendskab tilsituationen idenoffent­
ligesektor,idemindrevirksomheder ogi»mikro­
økonomien «,hvisbeskæftigelsesmuligheder ofte
glemmes .
11.5.4.Regionernes ogdelokalemyndigheders stør­
reansvarforudviklingen afderesområderbetyder
imidlertid ,atderesaktionerskalafstemmes efternatio­
naleogEF-målogretningslinjer underhensyntagen til
detindremarkedsomfangogprioriteter (1).Koordine­
ringpådecentralt planskalderforfølgesopafen
tilsvarende koordinering påEF-plan,iførsteomgangaf
foranstaltninger iværksatunderstrukturfondene ,Task
Forcenogforsknings -ogudviklingspolitikken ,ogde
eksisterende instrumenter såsomDetståendeUdvalg
forBeskæftigelse ogBeskæftigelsesobservatoriet skal
udnyttesbedre.
11.6.Hvismiljøpolitikken virkeligskalintegreres i
denøkonomiske politikogudviklingspolitikken ,skal
problemerne ogsåløseseftermarkedets spilleregler .
Miljøomkostningerne måprissættes ogviaskatte-og
afgiftsregler indregnes ideomkostninger ogpriser,som
skalbetalesafinvestorerogforbrugere (2).»Forurene­
renbetaler«-princippet skalligeledesudvidestilat
gældeiallemedlemsstaterne .Kommissionens forslag
omatindføreengradueretafgiftpåenergiforbrug og
C02-emission,derundtagervedvarende energikilder ,
eretskridtidenneretningogetafdemidler,derkan
overvejes .
11.6.1.Forudensanktioner ,derstillerforureneren til
ansvar,børderogsåværepositiveincitamenter tilat
handle.Deregioner,somhardetstørsteudviklingsbe­
hov,deregioner,somskalretteoppåskaderfratidlige­
reindustrivirksomhed ellerfraoverudnyttelse afjorden
ellerhelelandskabet ,samtderegioner ,derskalbeskytte
sjældnenaturligelevesteder ,harbehovforsærligelet­
telser:
—gennemdealleredeeksisterende instrumenter som
f.eks.strukturfondene ,ellersærligeinstrumenter
somf.eks.ENVIREG ,
—gennemetnytpermanent økonomisk instrument
formiljøet,somf.eks.LIFE[dok.KOM(91 )28
endeligudg.]baseretpåsolidaritet tilfremmeaf
samhørigheden ,
—gennemenmeregradvisgennemførelse afEF'sfor­
skrifterideøkonomisk svagemedlemslande .
11.6.2.Denfremtidige vækstideaktiviteter ,derer
direkteknyttettilmiljøproblemer ,hængertætsammen
medudviklingen afEF'spolitikker ogforskrifter og
meddedisponible midler.—DerskalskabessynergimellemEF'spolitikog
medlemsstaternes politik.
11.7.1.Deterikkealleforskningsaktiviteter ,deraf
økonomiske grundebehøveratværeplaceret idemest
udvikledeområder .Detgælderf.eks.forskning ivedva­
rendeenergikilder ,bioteknologi oggenteknik ilandbru­
get,behovetforatudvideforskningen foratsikreen
bedreudnyttelse afdemenneskelige ogandreressourcer
ogforskningens oginnovationens centralebetydning i
forbindelse medrelancering afindustrizoner itilbage­
gang.
11.7.2.Koordinering afforanstaltningerne påEF­
plan,nationaltplanogregionaltplanerformodentlig
detbedstemiddeltilatsikre,atEF'spolitikforforsk­
ningogudviklingogsåbidragertiløkonomisk ogsocial
samhørighed .
11.7.3.Udenenforskningspolitik vildenknowhow ,
derfindesistorevirksomheder ,sometablerersigi
tilbagestående regioner,forblive ideenkeltevirksom­
hederogikkespredestilheleproduktionssystemet .
11.7.4.Portugalkantjenesomeksempeltilefterføl­
gelsemedsit»Science«-program,deropstillerenramme
fornationaleforanstaltninger ,strukturfondenes inter­
ventionerogdeforanstaltninger ,dererindførtsomled
iEF'sforsknings -ogudviklingspolitik .(')»Regionaludvikling ogerhvervsuddannelse «,Interregionalt
Forum,24.-26.oktober1984,CEDEFOP ,Berlin.
(2)Anbefaling afOrganisationen forøkonomisk Samarbejde og
Udvikling (OECD),januar1991.

Nr.C98/76 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 21.4.92
11.8.Iforbindelse medindustripolitikken børEF
fortsætteoguddybedetarbejde,derblevindledtmed
Kommissionens nyligemeddelelse om»Industripolitik
ietåbentogkonkurrencebaseret miljø«C1).Måletskulle
væreatsamlealledeforskellige foranstaltninger ,som
hørerindunderbegrebetindustripolitik ,ogudarbejde
denstrategiske målsætning forøkonomisk ogsocial
samhørighed ,idetdetmedenkelteklareprincipper
gøresklart,hvaddenindebærer .kanstyredisseprocesser iopløbetogdermedhindre,
atderheletidenopstårnyeområder iindustrieltilbage­
gangmedrisikoformarginalisering ogspildafmenne­
skeligeogmaterielleressourcer .Evnentilatomstruktu­
rereitidemedarbejdsmarkedsparternes deltagelse og
konsensus ogudenattaberessourcer pågulvetvili
stadighøjeregradindgåsomendelafdenknowhow ,
derernødvendig foratoverleve ikonkurrencen mellem
dehøjtindustrialiserede områder .
11.8.1.Fordetførsteskaldertræffesetklartvalg
omenudviklingafintra-industriel karakter—idetden
simpleogillusoriske udnyttelseafkomparative fordele
opgives—medalledekonsekvenser detteharfor
infrastruktur ,uddannelse ,forskningogsocialpolitik .11.8.5.Klareforestillinger om,hvilkenretningud­
viklingenskaltage,ogenforudgående analyseafkonse­
kvenserneafdetindremarkedsgennemførelse forhver
enkeltregionmåudgøregrundlaget forfastlæggelsen
afFSR(fællesskabsstøtterammer)-prioriteterne ,udvæl­
gelsenafdeintegrerede programmer ,derskalfinansie­
res,samtudformningen afEF'sinterventioner ogpro­
grammersomomtalt ipunkt8.1.
11.8.2.Fordetandetskaldertræffesetmodigtvalg
omatanvendeincitamenter ogafskrækning foratsikre
enmereafbalanceret geografisk fordelingafproduk­
tionsaktiviteterne ogdermedforhindreyderligerekon­
centration iEF'sindustrielle centrum .Istedetskalen
polycentrisk udviklinglangsMiddelhavsbækkenet (med
henblikpåforbindelserne medtredjelande ),langsden
atlantiske »bue«(fraSkotlandoverIrlandtilPortugal )
oglangsenakse,dergårfraØsttyskland tildeøsteuro­
pæiskelande,fremmes .11.9.Konkurrencepolitikken kanspilleenvæsentlig
rolleigenoprettelsen afbalancenmellemregionerne ,
forudsatatdenikkeanvendesstrengtformelttilat
forsvaremarkedsreglerne ,menaccepterer oginddrager
målsætningerne omøkonomisk ogsocialsamhørighed .
Iværksættelsen afdetindremarkedkrævernumereend
nogensinde en»aktiv«konkurrencepolitik ,somtager
hensyntildenenormeindsats,deugunstigt stillede
regionermåyde,ogsomerkenderbehovetfor,atde
nationaleellerregionaleinstansertildelervirksomhe­
derneensærligstøtteioverensstemmelse medEØF­
Traktatens bestemmelser .11.8.3.Fordettredjeskalmansigtemodattilveje­
bringeenbalanceidetilbagestående regionermellem
udviklingafdetlokalepotentialeogetableringafudefra
kommende storevirksomheder .Udviklingen afdetlo­
kalepotentialeervigtigformobiliseringen afdelokale
ressourcer ogdannelsenafetpermanent ,aktivtnetværk
afmindrevirksomheder ,selvstændig erhvervsvirksom­
hedogtjenesteydelser ;mendetteerikketilstrækkeligt
tilatgarantereenintra-industriel udviklingmedfuld
udnyttelse afmulighederne ienhedsmarkedet .Manbør
tilskyndestorenationaleogeuropæiske virksomheder
tilatslåsignedmeddereskapital,teknologiogfor­
valtningsevne ,ikkeblotvedatgøremiljøetattraktivt
ogimødekommende ,menogsåvedatføreenpolitik,
derbegunstiger kapitalinvesteringer .11.9.1.Deterisærnødvendigt atudvikleinstrumen­
ter,somsikrerenregionaltseteffektivgraduering af
støtten,somgivespånationaltellerregionaltplan,i
overensstemmelse meddeEF-regionalpolitiske krite­
rier.
11.9.2.ØSUbifalderKommissionens bestræbelser
påatdifferentiere konkurrencepolitikken påensådan
måde,atderopnåsenmerestrengogrestriktivkontrol
medEF-støtteogstatsstøtte samtmedhåndhævelsen af
reglerne idestærkeregionersamtidigmed,atder
udvisesstørrefleksibilitet overforderegioner,derer
omfattetafmålnr.1og2.11.8.4.Fordetfjerde:damanved,atgennemførelsen
afdetindremarkedskærperkonkurrencen påverdens­
markedet ogudløserenpermanent industriel om­
stillingsproces ,erdetafafgørendebetydning ,atman
11.9.3.ØSUudtrykker ønskeom,atregistreringen
afdenoffentligestøtte,somikkeergennemsigtig for
øjeblikket ,forbedresvæsentligt ,ogatdertilvejebringes
enklarere,sammenlignelig oversigtoverbl.a.denof­
fentligestøtte,derydesafandreadministrative myn­
dighederenddecentralemyndigheder .(*)Dok.KC)M(90 )556endeligudg.—EFTnr.C40af17.2.
1992,s.15.

21.4.92 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.C98/77
11.10.Transportsystemernes geografiske koncentra­
tionogoverbelastning ertosiderafdetsammeproblem,
somførertilpladsmangel ogvirkersomenbremsefor
udviklingen .muligheden foratgøredenneforanstaltning afhængig
afindførelsen afenkrisemekanisme ,hvorefterdergives
dispensation tilmedlemsstater ,hvistransportvirk­
somhederopleveretdrastiskfaldiefterspørgslen .De
pågældende foranstaltninger blevvedtagetafRådeti
december 1990.
11.10.1.Løsningen kanogsåherkunværeendecen­
tralisering afdenøkonomiske udvikling .Derforhilses
Kommissionens initiativmedmeddelelsen om»Europa
2000«varmtvelkommen .Eneffektivgenopretningspo­
litikkrævernemligogsåEF-kompetence indenforfysisk
planlægning medrespektfordenationaleogregionale
myndigheders opgaverogbeføjelser (1).12.Konklusioner ogforslagvedrørende enEF-strategi
11.10.2.Deternetopdenperiferebeliggenhed og
mangelenpåforbindelsesveje ,somforhindrer detil­
bagestående regioneriatdragenytteafdenomstændig­
hed,atdirekteadgangtilråstofferogenergikilder nu
harmindrebetydningforvirksomhedernes valgafpla­
cering.Dersomtransportens ogalleandrekommunika­
tionsformers komplekse problematik anskuessamleti
enEF-ramme —f.eks.iformafettranseuropæisk net
—vilderletterekunneskabesdennødvendige balance
mellemcentrumogperiferimedhenblikpåenforlæn­
gelseafkommunikationslinjerne tilmiddelhavslandene
udenforEFogØsteuropa .12.1.Denhidtidigeanalyse,derganskevisterufuld­
stændig,fordivigtigepolitiskeområdersomf.eks.ener­
gipolitikken ikkeerblevetundersøgt ,harnavnliggået
udpåatpåvisedeforskellige politikkers kvalitative og
kvantitative manglerhvadangårsamhørigheden ,dadet
varhensigtenatgiveenforklaring på,atderegionale
forskellestadigøgestiltrodsforderegionalpolitiske
foranstaltninger ,dererblevettruffetgennemdeseneste
15år.Dogmåmanikkeoverse:
—atderabsolutbetragtetkankonstateres enmærkbar
forbedring afdeøkonomiske ogsocialevilkåri
mangeafdeundersøgte områder ,
—atdetogsåmåbetragtessomenrelativsucces,
hvisdetkanpåvises,atenyderligere forøgelseaf
skævhederne erblevetforhindret ,
—atdefordele,somdetindremarkedogDenøkono­
miskeogmonetære Unionbetyderfordehøjtudvik­
ledeområder,ogsåkommerdeforfordelte områder
tilgode,fordideforbedrerEuropasinternationale
konkurrenceevne .11.10.3.Etomfattende program,dersammenkobler
medlemsstaternes jernbanenet ,villebetydeenvæsentlig
styrkelseafisærjernbanetransportens rolle,ogdetville
samtidigudgøreensolidudviklingsbaseret reference­
rammeforEF'søkonomiske interventioner .Tættere
samarbejde mellemnationaleselskaberogetstandardi­
sereteuropæisk netværk,specieltberegnetpåatabsor­
beredenkonstanteøgningafgodstransporten ,vilvære
etafgørendeskridtiretningafoprettelsen afeteuro­
pæiskjernbanenet .
11.10.4.Forbedringen ogudvidelsen aftransportnet­
tettilatdækkeheleEuropakræverenbetydeligøkono­
miskindsats iformafprivatkapitalinvestering ,og
infrastrukturomkostningerne vilblivebetaltafbruger­
ne.Offentligstøtteerimidlertidafgørendeforprojek­
ter,hvisudbytteførstogfremmesterafsamfundsøko­
nomiskkarakter .Detgælderforudkantsregionerne ,
hvorbefolkningstætheden erlavereogafstandene stør­
re,foroffentligtransportovermellemlange afstandeog
fordemultimodale infrastrukturer ,somerøkonomisk
berettigede pålangsigtifremskridtets ogudviklingens
interesse .12.1.1.Overfordissepositivebetragtninger står
imidlertid toandre:
—iforbindelse medgennemførelsen afDenøkonomi­
skeogmonetære Unionerfordelenefordeforfor­
delteregioner iovervejende grad»langsigtede «,
mensder»påkortsigt«opstår»omkostninger ved
tilpasningen «.Dennetankegang ,derikkejuster
fremmende forsamhørigheden ,genfindes ogsåi
Cecchini-rapporten om»Omkostningerne vedEuro­
pasopdeltemarked«,
—ibegrebet »økonomisk ogsocialsamhørighed «lig­
gerikkebareenabsolutforbedring afvilkårene ,
menogsåen»etablering afligevægt«,dvs.en»real
konvergens «,dermåforståssomindbyrdestilnær­
melseafdendisponible indkomst ,afdeøkonomiske
ogsocialestrukturer ,afdesocialesystemerogaf
forholdene mellemarbejdsmarkedets parter.Ivirke­
lighedenerdertaleometpolitiskbegreb,derer
udtrykforden»politiskogsocialtacceptable «ni­
veauforskel mellemregionerne .Deterenstørrelse,
dererundergivet denhistoriskeudvikling ,ogefter­
håndensomEFetablerersigsomenøkonomisk og
politiskunion,viltolerancemargenen blivesnævrere
ogsnævrere .11.10.5.Medhensyntilfjernelsenafbarriererne for
fribevægelighed gennemgradvisophævelse afkvotare­
striktionerne forvejgodstransporten skaldeterindres,
atRådetijuni1990forpligtede sigtilatundersøge
(')Dok.KC)M(90 )544endeligudg.—EFTnr.C339af31.12.
1991,s.18.

Nr.C98/78 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 21.4.92
12.2.Nusomførstårvalget—påEF-ogpånatio­
naltplan—mellemfølgendetomuligheder :atøkonomisk ogsocialsamhørighed integreres som
målsætning idissepolitikker ogdermedfremmes .
12.3.2.Meddetteforøjevildetværehensigtsmæs­
sigt,atKommissionen tilRådetsgodkendelse forelæg­
geret»handlingsprogram forøkonomisk ogsocialsam­
hørighed«,somskalomfattealEF-politik pådetøkono­
miskeogsocialeområde .—atomdirigere midlernetildeforfordelte regioner
meddetformål (ellerdethåb?)atbidragetilderes
udvikling ,eller
—atstøtteudviklingen ideområder,derhardet
mesteffektiveproduktionssystem ,forderefterat
omfordele deproducerede ressourcer .12.4.HvisalleEF-politikker fårtilformålatfremme
samhørigheden ,kandeforskellige formerforstruktur­
politikkoordineres mereeffektivtogdetrufneforan­
staltninger —viaendertilegnetadministrativ struktur
—gensidigtstyrkehinanden (1).Dermedvilleregional­
politikken ogstrukturfondene fåenmegetpositivrolle,
nemligikkeblotatoverføremidler,menogsåatlevere
formål,strategier ,rammerogudviklingslinjer tilden
samledeEF-politik .Idetførstetilfældeliggerhovedrisikoen idetekniske
problemer ,dererforbundetmedeneffektivressource­
allokering ,ogiatfordelene—somdetfremgårafvor
analyse—ikkefuldtogheltkommerdeforfordelte
områdertilgode.Detandettilfældeindebærer enindi­
rektefordelforalle.Dengennemsnitlige indkomstper
capitaiFællesskabet stigerstærkere,menogsåsocial­
ogmiljøudgifterne bliverstørre,ogskævhederne for­
øges.12.5.Halvvejsgennemstrukturfondsreformen ersi­
tuationen relativttilfredsstillende bådeangående de
finansielle forpligtelser ogudformningen afdeintegre­
redeoperationelle programmer .Medhensyntilden
praktiskegennemførelse erderderimodbrugforstore
fremskridt ogforatovervinde enlangrækkevanske­
ligheder,derharatgøremeddekomplicerede procedu­
rer,deoverordentligt talrigeadministrative instanser
dererinvolveret ,denmanglende fleksibilitet ,ogendelig
detforholdatarbejdsmarkedets parterikkesystematisk
inddrages .Alledisseelementer kanføretil,atder
ikkekommernogetudafpartnerskabet ,someretaf
reformenshovedpunkter .Hertilkommer,atdetivisse
tilfældeharværetvanskeligt atgennemføre program­
merne,fordimakroøkonomiske problemer harbegræn­
setnoglemedlemsstaters muligheder foratbetaleudgif­
terne.12.2.1.Tilsyneladende harman—ioverensstemmel­
semedTraktaterne —valgtdenførsteløsning,dvs.
manharafvistatyderenindkomststøtte ogbesluttet
vedhjælpafstrukturfondene atstyrkemulighederne
forfremtidigeindkomststigninger idesvagereregioner .
Ipraksisharbestræbelserne påatgennemføre denne
mulighedikkeførttildetønskederesultat.Strukturfon­
deneråderover0,3%afFællesskabets BNPogkan
ikkealenesikresamhørighed ,isærikkenårandreved­
tagneEF-politikker harentendenstilatforstærkeeksi­
sterendeuligheder .
12.3.Regionalpolitikken ogstrukturfondene eret
vigtigtsymbolskogkonkretudtrykforFællesskabets
politiskeviljetilopnåelseafsamhørighed .Dekanimid­
lertidikkealeneløseproblemet ,ikkeengangpålang
sigt.12.6.Indenudgangenaf1992skaldertræffesvigtige
beslutninger omdenyefinansielle perspektiver ogde
nyeforordninger ,derskaltrædeikrafti1993.Tiden
erderforindetilatforeslåforbedringer afreformen
underhensyntagen tildehidtidigeerfaringer ogtil
denyekrav,derfølgerafdenøkonomiske unions
gennemførelse .
12.6.1.DeterØSU'sopfattelse ,atderbørstillesflere
midlertilrådighedforstrukturfondene tilsupplering af
debestræbelser modøkonomisk konvergens ,somnogle
landeudfoldermedbegrænsninger afderesoffentlige
udgiftertilfølge.Pådenbaggrundvilledetværemere
hensigtsmæssigt ,omEF'sindtægtssystem ihøjeregrad
byggedepådeenkeltelandesBNP.Intentioner iden
retningharregeringskonferencen bragttiludtrykisid­
steafsnitiprotokollen omøkonomisk ogsocialsamhø­
righed.Dettestridermoddenstorebetydning ,somregerings­
konferencen omDenpolitiskeUniontillagdedenøko­
nomiskeogsocialesamhørighed ,derblevnævntførst
blandtunionensformål (art.B)ogergenstandforen
særligprotokol .
Destostørrebetydningfårdermed»deøvrigeEF-poli­
tikker«ogefterlevelsen afdetoførstesætninger iartikel
130B(pkt.1.3.11),særligforsåvidtangårdenfælles
landbrugspolitik ogDenøkonomiske ogmonetære
Union.
(')Revisionsrettens rapport,EFTaf12.12.1990,kap.7,punkt
7-91.12.3.1.ØSUanserdetforafgørende ,atregionalpoli­
tikkenogdeøvrigeEF-politikker virkersammen,og

21.4.92 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.C98/79
terafbetydningforEFmåskeligefremvilblivefordob­
let.
12.6.6.Atladearbejdsmarkedets partermedvirke—
hvadman,pådetinformative område,harforsøgt
fra1989til1990påKommissionens ,Euro-LO's og
Sammenslutningen afindustri-ogarbejdsgiverorganisa ­
tioneriDeeuropæiske Fællesskabers fællesinitiativ
(UNICE)—hargivetpositiveresultater ,omendderes
medvirken bådepånationaltogregionaltplanhar
væretyderstbegrænset .Konsensus ogheraffølgende
eventuellesynergieffekter erennødvendig forudsætning
for,atderkanopnåsøkonomisk ogsocialsamhørighed .
Deresmedvirken måderforforankres idenyeforord­
ningerogrealiserespåalleniveauerundernærmere
aftalteformer.ØSUforeslårendvidere ,atindstillinger­
neinærværende udtalelsedrøftesmedKommissionen
ogudbredes ,såderkanindledesendebatmedarbejds­
markedetsparteridemestberørteregioner .12.6.2.Øgedemidlerogudvidelsen afdepolitiske
opgaversomfølgeafdenpolitiskeunionsgennemførel­
sekræverentilsvarende udvidelse afEF-institutionernes
administrative kapacitetogafEuropa-Parlamentets de­
mokratiske kontrol,ligesomØSUogalleberørteparter
(medlemsstater ,regioner,arbejdsmarkedets parter)i
højeregradmåmedinddrages .
12.6.3.DeterKommissionens opgaveatsørgefor
rammeplaner ,derindeholder målsætningerne forden
fysiskeplanlægning iEF,menvedudformningen afde
regionalpolitiske foranstaltninger mådenihøjeregrad
tagehensyntildeenkelteregionersstrukturelle ,sociale,
institutionelle ogmakroøkonomiske karakteristika .Det
ervigtigt,atderudviklesetpartnerskab medregioner­
ne,ogidenforbindelse kandenbeslutning ,derblev
truffetpåregeringskonferencen omDenpolitiskeUnion
omidenyetraktateratindføjebestemmelser omet
Regionsudvalg ,fåstorbetydning .
12.6.4.Detersærligtnødvendigt ,atdertagesomfat­
tendehensyntilforholdene ideenkelteregioner,at
bureaukratiet reduceres ,atprocedurerne lettes,ogat
denregionaleoglokaleadministration fårstørrepoliti­
skeogtekniskemuligheder foratpåvirkedenfysiske
planlægning ,hvilketkrævermereudbredtanvendelse
afnærhedsprincippet .
12.6.4.1 .Fællesskabsstøtterammerne (FRS)—der
fortidenfungererudmærket —børsåledesblivetilet
merefleksibeltinstrument ,derkantilpassesforholdene
ogproblemernes udvikling ,såderblivertaleomen
egentlig »programaftale «,derudarbejdes underdeloka­
lemyndigheders fuldeansvar.Parallelthermedbør
Kommissionens ogtilsynsudvalgenes kontrolmed
gennemførelsen afEF'sstøtteordninger styrkesogudvi­
destilogsåatomfattekoordineringen medandreEF­
foranstaltninger .
12.6.4.2 .Dettekræverenstørreindsatsiretningaf
tekniskbistandtilregionaleoglokaleadministrationer ,
somikkealtidhartilfredsstillende kapacitettilatplan­
læggeogadministrere deoperationelle foranstaltninger ,
mensomerogbliverenforudsætning forregionalpoli­
tikkenssucces.
12.6.5.Forenklede procedurer iforbindelse medde
operationelle programmer kanforøgeEF'sdirektestøt­
te,hvortilkommer ,atdeøremærkede midlertilprojek­12.6.7.Deterogsåvigtigtihøjeregradatinddrage
denprivatekapital—navnligdestorenationale og
multinationale foretagender —ideoperationelle pro­
grammer ,f.eks.vedatåbnemulighedforindgåelseaf
programaftaler mellemmyndighederne (Kommissio­
nen,staten,regionen )ogprivatevirksomheder under
arbejdsmarkedsparternes medvirken ogvedatfastlægge
gunstigebetingelser ,såinvesteringsrisikoen kanreduce­
residennødvendige overgangsperiode ,førforan­
staltningen virker.
12.7.ØSUstøtterbeslutningen om,atKommissio­
nenhvertårskalforelægge enrapportomdenøkono­
miskeogsocialesamhørighed .Detforeslår,atder
nedsættes etekspertudvalg bestående afvelanskrevne
uafhængige videnskabsmænd meddenopgaveatvurde­
refremskridtene henimodøkonomisk ogsocialsamhø­
righed.Ekspertudvalgets responsum børforelægges før
Kommissionens rapport,såKommissionen derikan
tagestillingtildet.Bådeekspertudvalgets årligerespon­
sumogKommissionens rapportbørforelægges Parla­
mentetogØSUtiludtalelse .
Bryssel,den27.februar1992.
MichaelGEUENICH
Formandfor
Detøkonomiske ogsocialeUdvalg

Nr.C98/80 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 21.4.92
BILAG
tilDetøkonomiske ogsocialeUdvalgsudtalelse
Følgendeændringsforslag blevunderdebattennedstemt ,mendogstøttetafmindstenfjerdedelafdeafgivne
stemmer :
Punkt5.1
Sidstepunktumaffattessåledes:
»Påtrodsafdennekendsgerning haltermanimangedeleafEFbagefter...«
Begrundelse
Manhalterikkebagefteriallemedlemslandene .
Afstemning :
For:35,imod:45,hverkenforellerimod:15.
Punkt5.3.1
Førsteledaffattessåledes :
»Nogleindustrialiserede medlemslande ermestindstilletpåatforebygge ogbestræber sigpåkonstantat
hævedetalmenekvalifikationsniveau .«
Begrundelse
Denneformulering beskriversituationen bedre.
Afstemning :
For:28,imod:56,hverkenforellerimod:15.
Punkt11.4.4
Udgår.
Begrundelse
Indholdet idettepunkterforvirrende ogunødigtkontroversielt .Derslåstilsyneladende tillydforoverens­
komstforhandlinger påEF-niveau ,hvilketderikkeernogenkonsensusom.Derfindesendvidereikkeskyggen
afbevisfor,atdenbeskrevne fremgangsmåde skullehaveenpositiveffektpåudviklingen ideugunstigt
stillederegioner .
Hvisdettepunktbibeholdes ,vildetsvækkeeffektenafudtalelsen ,somandrestederindeholder mererelevante
synspunkter ,dererværdatlæggemærketil.
Afstemning :
For:29,imod:68,hverkenforellerimod:0.
Punkt.11.6.1
Sidsteledudgår.
Begrundelse
Derbørikkerejsestvivlomdenensartedeanvendelse afEF-retten .
Afstemning :
For:30,imod:62,hverkenforellerimod:3.