DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 4.7.2005 
KOM(2004) 818 endelig/2 
CORRIGENDUM  
Annule et remplace la page de couverture du COM(2004) 818 final du 20.12.2004. Concerne uniquement la version DA. 
RAPPORT FRA KOMMISSIONEN 
”STATUS OVER FÆLLESSKABETS BES TRÆBELSER PÅ AT NÅ KYOTO-
MÅLENE” 
  
(i henhold til Europa-Parlamentets og Råde ts beslutning 280/2004/EF om en mekanisme til 
overvågning af emissioner af drivhusgasse r i Fællesskabet og til gennemførelse af Kyoto-
protokollen) 
 
DA 2   DA 1. I NDLEDNING  
Dette er den femte situationsrapport om ove rvågning af Fællesskabet s drivhusgasemissioner 
og den første rapport i medfør af Rådets beslutning 280/2004/EF om en mekanisme til 
overvågning af emissioner af drivhusgasser i Fællesskabet og til gennemførelse af Kyoto-protokollen. Heri vurderes medlemsstaternes og Fællesskabets faktiske og forventede 
fremskridt med at imødekomme forpligtelserne til at nedskære drivhusgasemissionerne i henhold til De Forenede Nationers ramme konvention om klimaændringer (UNFCCC) og 
Kyoto-protokollen.  
Denne rapport er baseret på den detaljerede tekn iske rapport fra Det Europæiske Miljøagentur 
(EMA) ”Analysis of greenhouse gas emission trends and projections in Europe” (EMA, 
2004)
1. 
Efter de nye medlemsstaters tiltrædelse in deholder dette års rapp ort for første gang 
emissionsdata fra 25 medlemsstater. Alle medlem sstater har ratificeret Kyoto-protokollen, og 
23 har emissionsreduktionsmål i henhold til Kyoto- protokollen. Desuden er Fællesskabet part 
i Kyoto-protokollen. Fællesskabets mål dækker k un medlemsstater fra EU-15. For EU-15 blev 
byrdefordelingen fastlagt ved Rådets beslut ning 2002/358/EF i overensstemmelse med artikel 
4 i Kyoto-protokollen. I denne be slutning tillægges hver af de 15 medlemsstater et specifikt 
reduktionsmål (jf. EMA 2004, kapite l 2.1, fig. 1). De fleste nye medlemsstater har forpligtet 
sig til at reducere deres drivhusgasemissione r med 8 % fra basisårets niveau i Kyoto-
protokollens første forpligtelsesperiode 2008-2012. Ungarn og Polen har til hensigt at 
reducere deres emissioner med 6 %. Cypern og Malta er ikke bilag I-parter i UNFCCC og har 
således ingen mål i henhol d til Kyoto-protokollen. 
Selv om fremskridtene i EU-25 vurderes i rapporten, fremhæves mange steder navnlig 
udviklingen i EU-15 på grund af deres kollektive mål og byrdefo rdeling. Kvaliteten af 2002-
dataene, og især hvad fuldstændi ghed og nøjagtighed angår, er de suden forskellig i de nye og 
de gamle medlemsstater.  
Rapporten indeholder ligeledes nogle emissions data for de tre kandidatlande Bulgarien, 
Kroatien og Rumænien. Der foreligger endnu ikke data for Tyrkiet. 
I rapporten analyseres de faktiske emissions data fra 2002 sammen me d fremskrivninger af 
data i scenarier ’med igangværende foranstaltninger’ og ’med supplerende foranstaltninger’.  
Dette års rapport indeholder mere detaljerede oplysninger om anvendels en af de fleksible 
mekanismer under Kyoto-protokolle n, dvs. fælles gennemførelse (Joint Implementation - 'JI'), 
mekanismen for bæredygtig udvikling (Cl ean Development Mechanism - 'CDM') og 
international emissionshandel. Den indehol der desuden nogle data om LULUCF (dvs. 
arealanvendelse, ændringer i ar ealanvendelse og skovbrug). Til sl ut vurderes fremskridtene 
med gennemførelsen af de fælles og koordi nerede politikker og foranstaltninger. 
                                                 
1  I bilag 1 er der desuden en mere detaljeret analyse af de faktiske og forventede fremskridt og af de 
fælles og koordinerede politikker og foranstaltn inger (CCPM); bilag 2 indeholder listen over 
baggrundsdata og CCPM for denne rapport. 
 
DA 3   DA 2. S TATUS OVER UDVIKLINGEN  
I 2002 faldt drivhusgasemissionerne i de 25 medlemsstater (EU-25)2 lidt sammenlignet med 
2001. Sammenlignet med basisåret3 blev de dog anslået til at være 9,0 % lavere.  
Efter to år med stigninger er drivhusgasemi ssionerne i EU-15 faldet en smule sammenlignet 
med 2001. Som vist i fig. 1 var emissionern e 0,5 % lavere i 2002 sammenlignet med 2001 og 
lå således 2,9 % under basisåre ts emissioner. Afstanden ove r den lineære kurs mod Kyoto-
målet blev reduceret med 0,2 % til 1,9 %. For at  opnå de yderligere reduktioner, der skal til 
for at nå Kyoto-målet, er det nødvendigt effektivt at gennemføre de igangværende og 
supplerende politikker og foranstaltninger. 
Samlede fremskrivninger for EU-25 med igangværende indenlandske politikker og 
foranstaltninger’  viser, at følgende medlemsstater forv enter at nå deres Kyoto-mål: Tjekkiet, 
Estland, Ungarn, Letland, Litauen, Slovakiet , Sverige og Det Forenede Kongerige. 
Tilsvarende peger de samlede fr emskrivninger for EU-15 på, at ’med supplerende politikker 
og foranstaltninger’ vil den forventede anvendelse af Kyot o-mekanismerne være tilstrækkelig 
til at nå de kollektive Kyoto-mål for EU-15 (fig. 1). 
9092949698100102104106108110
1990 1995 2000 2005 2010
År1990 DHG-emissioner = 100"Business as
usual"
med igangvær.
politikker
med suppl.
politikker
kursen for Kyoto-mål
Kyoto-
mekanismerFig. 1: Udslip af drivhusgasser i EU indtil 2002 og prognose indtil 2010
 
                                                 
2  Tallet for EU-25 er et skøn for alle 25 medlemsstater, men baseret på emissionsdata for kun 24 
medlemsstater, fordi der på det pågældende tidspunkt ikke forelå data for Cypern. 
3  1990 er basisåret for de fleste medlemsstater for CO 2, methan (CH 4) og nitrogenoxid (N 2O), men 1995 
for fluorholdige gasser. Basisåret for CO 2, CH 4 og N 2O for Ungarn er gennemsnittet for 1985-1987, for 
Slovenien 1986 og for Polen 1988; basisåret for fluorholdige gasser er 1990 for Frankrig og Finland.  
 
DA 4   DA Det bør imidlertid bemærkes, at ‘ med igangværende foranstaltninger’  og ‘ med supplerende 
politikker’ omfatter fremskrivningerne endnu ikke visse af de vigtige foranstaltninger, der 
snart begynder at give resultat er, som f.eks. EU's ordning fo r handel med emissionskvoter, der 
får virkning fra den 1. januar 2005. Tilsva rende omfatter fremskrivningerne heller ikke 
emissioner og dræn fra arealanvendelse, ændringer i arealanv endelse og skovbrug 
(LULUCF). 
På fællesskabsplan er der i det seneste år gj ort væsentlige fremskridt med vedtagelse og 
gennemførelse af en række vigtige fælles og ko ordinerede politikker og foranstaltninger, der 
udspringer af det europæiske klimaændringspr ogram, f.eks. direktivet der kobler de 
projektbaserede mekanismer sammen med hand el med drivhusgasemissionskvoter, direktivet 
om fremme af kraft/varme-produktion, forsla get til forordning om fluorholdige gasser, 
forslaget til et rammedirektiv om krav til m iljøvenligt design af energiforbrugende produkter, 
forslaget til et direktiv om energieffektivitet i slutanvendelserne og om energitjenester og 
vurdering af de nationale planer for tildeling af drivhusgasemissionskvoter i forbindelse med ordningen for handel med emissionskvoter. 
Alle de foranstaltninger, som Kommissionen fo rpligtede sig til at foreslå i perioden 2002-
2003, er nu blevet fremsat med undtagelse af rammebestemmelser  for infrastrukturanvendelse 
og -afgifter i transportsektoren og  referencedokumentet om almene 
energieffektivitetsteknikker i forbindelse med integreret forebyggelse og bekæmpelse af 
forurening. Mange af forslagene er allerede  blevet vedtaget af EU-institutionerne.  
De i øjeblikket gældende eller af Kommissionen allerede foreslåede lovbestemmelser ville – 
ifølge ex ante  skøn vedrørende det europæiske klimaæ ndringsprogram – resultere i potentielle 
emissionsreduktioner på omkring 350-430 mio. t CO
2-ækvivalenter i EU-15, hvilket svarer til 
reduktionen på “-8 %”. Emissions reduktioner fra disse foransta ltninger forventes at få 
gennemslagskraft de næste par år, men det v il først slå igennem i emissionsopgørelsen for 
2006, der vil blive offentliggjort med overvå gningsrapporten i 2008. De fleste politikker og 
foranstaltninger skal stadig  bevise, at de er effektiv e, og kræver omhyggelig og hurtig 
gennemførelse på nationalt plan såvel so m hensigtsmæssig overvågning og justering. 
Der er imidlertid stadig stor forskel på medl emsstaternes præstationer. Elleve medlemsstater 
er på vej til at imødekomme deres emi ssionsreduktionsmål som vist i fig. 2.  
 
DA 5   DA Fig. 2: Indikatorer for af stand til målet (i indeks point = procent) for EU-25 
1,9
-58,3
-55,4
-50,4
-28,7
-27,4
-23,4
-20,9
-7,4
-6,3
-6,1
-1,9
1,7
3,7
4,2
6,6
11,5
11,8
12,9
16,3
21,1
24,8
30,46,8
- 70 - 60 - 50 - 40 - 30 - 20 - 10 0 + 10 + 20 + 30 + 40EU-15
Letland
Litauen
Estland
Polen
Ungarn
Slovakiet
Tjekkiet
Det Forenede Kongerige
Tyskland
Sverige
Frankrig
Luxembourg
Slovenien
Neterlandene
Belgien
Finland
Grækenland
Danmark
Italien
Østrig
Irland
Portugal
Spanien
Procentpoint under (-) eller over (+) den lineære kurs for målet
Afstand til målet 
2002Afstand til målet 2002 med anvendelse af Kyoto-mekanismer
 
Note:  Afstand til målet i procentpoints i forhold til basisårets emi ssioner (de farvede bjælker) viser afvigelserne mellem et hypote tisk mål (i 
2002) og det der faktisk blev opnået (i 2002), ud fra den formodning,  at reduktionerne som procentsats af basisårsniveauerne sk er lineært. 
Det forudsættes, at medlemsstaterne når deres mål udelukkende med lande nes indenlandske foranstaltn inger og omfatter derfor ikk e 
anvendelse af Kyoto-mekanismer eller dræn, som er mulige ifølge Kyoto-protokollen. Cype rn og Malta er ikke bilag I-parter i UNF CCC og 
har således ingen mål i henhold til Kyoto-protokollen.  
Kilde:  EMA, 2004 
Heriblandt er Frankrig, Tyskland, Sver ige og Det Forenede Kongerige de EU-15 
medlemsstater, som er på vej til at opfylde deres forpligtelser i henhold til den aftalte 
byrdefordeling (Rådets beslutni ng 2002/358/EF). 12 medlemsstater ligger imidlertid stadig 
over deres mål: Irland, Portugal og Spanie n med over 20 %. For fem medlemsstaters 
vedkommende er afstanden blevet større; for tr e af dem (Finland, Portugal og Spanien) med 
mere end 1 % sammenlignet med 2001. 
Hvad angår emissioner fra de vigtigste erhve rvssektorer, vises ændr ingerne siden 1990 for 
EU-15 i fig. 3. Når man ser på statistikkerne land  for land, er det mest iøjnefaldende resultat, 
at der - modsat den almene tendens - i Det Forenede Kongerige og Tyskland har været et fald i transportemissionerne – i Tyskland for tredje  år i træk. Dette synes at afspejle de 
kombinerede virkninger af bedr e brændselseffektivitet, højere brændstofpriser og en bredere 
transportpolitik. 
 
DA 6   DA Fig. 3: Ændring i EU-15 drivhusgas emissioner efter sektor 1990 - 2002, 
sektorfremskrivninger med igangværende og med supplerende foranstaltninger 1990 – 
2010 og sektorernes andel i 20024 
-26%22%-1 1 %-1 3%-6%34%-3%-27%-9%-22%22%-5%
-1 5%
-50% -30% -1 0% 1 0% 30% 50%Affa ldLandbrugIndustriprocesserTransportEnergi eskl. transportAffa ldLandbrugIndustriprocesserTransportEnergi eskl. transportAffa ldLandbrugIndustriprocesserTransportEnergi eskl. transport
☺
/
2002
Transport
21 %Opløsning
smidler / 
An det
0%Affald
2%Landbrug
10 %
Indust ripro
cesser
6%
Energianve
ndelse 
uden 
t ransport
61 %  
                                                 
4  For de fleste medlemsstater er basisåret for F-gasser 1995, ikke 1990. Dette kunne ændre dataene for 
industriprocesser en smule, men der foreligger ikke data for 1990 for alle medlemsstater.