Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om Fællesskabets statistiske program 2003-2007"

(KOM(2001) 683 endelig - 2001/0281 (COD))

(2002/C 125/06)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 18 februar 2002 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektion for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed, som udpegede Susanna Florio til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 25. februar 2002.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 389. plenarforsamling af 20.-21. marts 2002, mødet den 20. marts, med 73 stemmer for, ingen imod og 3 hverken for eller imod følgende udtalelse.

1. Baggrund

1.1. Ifølge Rådets forordning (EF) nr. 322/97 af 17 februar 1997 om EF-statistikker skal der udarbejdes et statistisk program for Fællesskabet med det formål at fastlægge strategier, prioriteringer og arbejdsplaner for perioden 2003-2007.

1.2. Den strategiske betydning af programmets vedtagelse er i årenes løb blevet større, hvilket dels skyldes den hastige udvikling i de økonomiske, monetære og institutionelle processer og de sociale ændringer, der er sket i Den Europæiske Union, dels de konkrete fremskridt i de central- og østeuropæiske ansøgerlande, der i løbet af 2002 afslutter forhandlingerne om tiltrædelse af EU.

1.3. Det femårige program, der er udarbejdet for 2003-2007, er allerede det sjette program på mellemlang sigt, som Eurostat har udarbejdet. Som de øvrige femårige programmer omfatter dette program: en midtvejsevaluering og en mere detaljeret etårig plan samt en slutevaluering.

1.4. Ifølge Kommissionen og Rådet skal Eurostat i stigende grad spille en central rolle i forbindelse med fastlæggelsen af mere ensartede kriterier for indsamling og analyse af højaktuelle data i de statistiske programmer.

1.5. Eurostat og mere generelt hele det europæiske statistiske system har den vanskelige opgave at sikre en sammenlignelig og hurtig dataindsamling om såvel de sektorer, som EU-institutionerne gennem mange år har analyseret og overvåget, som de sektorer, der er blevet nødvendige pga. udviklingen i den økonomiske og sociale situation og de ændringer, som udvidelsesprocessen i øjeblikket forårsager i ansøgerlandene og på længere sigt vil forårsage i EU-landene.

1.6. Der er således behov for at udarbejde en klar statistisk vurdering af "euro-området", specielt for de aspekter, der vedrører de monetære politikker, men man bør samtidig fremme en fortolkning af situationen, der fremhæver forskellene på følgende tre områder: euro-landene, landene uden for den fælles valuta, de central- og østeuropæiske ansøgerlande.

2. Statistikker som beslutningsgrundlag i EU

2.1. I de mange rapporter, periodiske overvågninger, statusrapporter om den økonomiske og sociale samhørighed i EU, såvel som i de nationale regeringers programmeringsdokumenter er der gjort regelmæssig brug af de statistiske redskaber, der stilles til rådighed af Eurostat.

2.1.1. ØSU mener i den forbindelse, at det er værdifuldt at anvende de statistiske undersøgelser til at styrke de retningslinier, der blev fastlagt af Rådet i Lissabon og Göteborg.

2.2. Der hersker ingen tvivl om, at der med indførelsen af den fælles valuta vil være behov for endnu flere overvågnings- og analyseredskaber, der gør det muligt på en særdeles realistisk og videnskabelig baggrund at opstille de forskellige økonomiske, finansielle og sociale scenarier, der vil kunne styrke Den Europæiske Union og forbedre EU-landenes internationale konkurrenceevne og samtidig forsvare principperne om lighed og social retfærdighed.

2.3. Det står klart, at det europæiske statistiske systems effektivitet og funktionsdygtighed er direkte afhængig af, at dataindsamlingen er så homogen, integreret og harmoniseret som muligt.

2.4. De forskelle, der fortsat findes i kriterierne for statistiske undersøgelser, forsinkelserne og tilpasningen af de nationale statistikkontorer i europæisk sammenhæng, vil kræve store investeringer fra medlemslandenes side såvel rent økonomisk som i form af faglig uddannelse.

2.5. Situationen synes at være en anden for det netværk, Eurostat har oprettet vedrørende pengestatistikker, og som umiddelbart modsvarer Den Europæiske Centralbanks overvågningskrav. Forskellene mellem de enkelte dataregistreringssystemer bør hurtigt udjævnes for at undgå, at det kun bliver de monetære politikker, der kommer til at tegne EU's fremtid.

2.6. I den forbindelse vil det for eksempel - hvilket Kommissionen også har påpeget i sin seneste samhørighedsrapport - desuden være vigtigt at foretage en tilpasning af de statistiske analyseredskaber til de regioner og lokalområder, hvis økonomiske udvikling halter meget bagefter.

2.7. Dataindsamlingen i det europæiske statistiske system er grundlæggende baseret på nærhedsprincippet. De nationale statistiske kontorer samarbejder ofte med private virksomheder, der direkte eller indirekte påvirker fortolkningen af statistikkerne og under alle omstændigheder bliver til en slags "skyggepartner" i den sammenhæng. Der bør foretages en nøje vurdering af disse virksomheders medvirken i dataregistreringssystemet med henblik på at sikre, at de statistiske redskaber er så neutrale, videnskabelige og sandfærdige som muligt.

2.8. Endelig bør man se nærmere på Eurostats målgruppe. Målgruppen for det europæiske statistiske system (ESS) er ud over de nationale regeringer, erhvervslivet osv.(1) først og fremmest erhvervs- og interesseorganisationerne på nationalt og europæisk plan. Det er derfor vigtigt, at der i såvel forhånds- som i slutevalueringen sker en høring af alle de aktører, der både fungerer som målgruppe og leverandører af statistiske oplysninger.

3. Statistikker i forbindelse med udvidelsesprocessen

3.1. Statistikkerne spiller en dobbelt rolle i udvidelsesprocessen og under forhandlingerne med ansøgerlandene: på den ene side er de en integreret del af Fællesskabets regelværk, og på den anden side fungerer de som afgørende indikatorer af ansøgerlandenes nationaløkonomiske "sundhedstilstand".

3.2. Ansøgerlandene - undtaget Tyrkiet - indsender statistiske oplysninger til Eurostat fire gange om året på baggrund af de samme kriterier som EU-landene. De nationale oplysninger, der indsamles i ansøgerlandene, er endnu ikke sammenlignelige med oplysningerne fra det europæiske statistiske system, og de analyseres derfor fortsat med en vis forsigtighed. Ikke desto mindre skal det bemærkes, at der i de seneste år er sket væsentlige fremskridt.

3.3. Der har været gennemført talrige EU-projekter, som har sigtet mod en større harmonisering af kriterierne for indsamling af data, men der er alligevel ikke fundet en endelig løsning på alle problemerne. Tyrkiet og Malta befinder sig fortsat i yderkanten af systemet (det tyrkiske statistiske kontor står uden for det europæiske system).

4. Anbefalinger

4.1. Som allerede tidligere understreget efterlyser ØSU først og fremmest en optimering af samarbejdet mellem Eurostat og de nationale statistiske kontorer med henblik på at forbedre det europæiske statistiske systems effektivitet.

4.2. Det vil være vigtigt at styrke Eurostats koordinatorrolle, hvorved man vil kunne sikre større harmonisering og et effektivt system til sammenligning af data.

4.3. Udvidelsesprocessen, der allerede er ved at være tilendebragt, bør mere effektivt inddrage ansøgerlandenes statistiske kontorer og styrke samarbejdssystemet ved hjælp af økonomisk bistand til uddannelse og tilpasning af de statistiske redskaber.

4.4. ØSU mener endvidere, at det for at sikre en større neutralitet i de statistiske oplysninger er nødvendigt at føre tilsyn med arbejdet i de private virksomheder, der direkte eller indirekte deltager i det europæiske statistiske system.

4.5. ØSU mener således af ovennævnte grunde, at der bør ydes større finansiel støtte til Eurostat, at medlemsstaternes regeringer i højere grad bør inddrages, og at Kommissionen bør spille en passende rolle.

4.6. Som allerede understreget vil det være nødvendigt at fokusere de statisktiske undersøgelser om målrettede strategier, der allerede er fastlagt (Rådet i Lissabon og Göteborg). Som allerede påpeget i en af ØSU's tidligere udtalelser(2) skal der ske en tydeliggørelse af statistiske undersøgelser vedrørende alle de områder, der har relation til bæredygtig udvikling.

Bruxelles, den 20 marts 2002.

Göke Frerichs

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Se KOM(2001) 683 endelig - 2001/0281 (COD), s. 60, punkt 5.2.1.

(2) EFT C 221 af 7.8.2001, s. 169 og EFT C 48 af 21.2.2002.