A4-0120/94

Beslutning om meddelelse fra Kommissionen »Det Europaeiske Observationscenter for SMV - Kommissionens kommentarer til den Anden AArsberetning (1994)"

Europa-Parlamentet,

- der henviser til meddelelse fra Kommissionen »Det Europaeiske Observationscenter for SMV - Kommissionens kommentarer til den Anden AArsberetning (1994)" (KOM(94)0352 - C4-0248/94),

- der henviser til sin beslutning af 24. oktober 1994 om meddelelse fra Kommissionen til Raadet og Europa-Parlamentet om forbedring af skatteforholdene for smaa og mellemstore virksomheder ledsaget af en henstilling om beskatning af smaa og mellemstore virksomheder ((Protokol fra moedet den 24.10.1994, del II, punkt a).)),

- der henviser til sin beslutning af 24. oktober 1994 om Kommissionens meddelelse om et integreret program til fordel for SMV og haandvaerksfagene ((Protokol fra moedet den 24.10.1994, del II, punkt b).)),

- der henviser til Kommissionens hvidbog om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse og isaer til den betydning, der heri tillaegges de smaa og mellemstore virksomheder ((EFT C 020 af 24.01.1994.)),

- der henviser til sin beslutning af 1. december 1994 om en handlingsplan for beskaeftigelsespolitikken, som skal vedtages paa Det Europaeiske Raads moede den 9. og 10. december 1994 i Essen, og isaer til den betydning, der heri tillaegges smaa og mellemstore virksomheder med hensyn til jobskabelse ((Protokol fra moedet den 01.12.1994, del II, punkt 3.)),

- der henviser til forretningsordenen,

- der henviser til betaenkning fra Udvalget om OEkonomi, Valutaspoergsmaal og Industripolitik, (A4-0120/94),

A. der henviser til, at det i stadig hoejere grad anerkendes, at SMV spiller en overordentlig vigtig rolle i forbindelse med jobskabelse i Den Europaeiske Union, men at koordineringen af bestraebelserne paa at skabe arbejdspladser paa forskellige niveauer inden for sektoren tilsyneladende er meget ringe,

B. der henviser til, at maalsaetningerne for Den OEkonomiske og Monetaere Union som fastlagt i Maastricht-traktaten, og isaer den anden fase, er baseret paa en stadig snaevrere koordinering af medlemsstaternes oekonomiske politik, hvori SMV klart indgaar som et vigtigt led,

C. der henviser til, at anerkendelsen af SMV's rolle boer straekke sig ud over politiske hensigtserklaeringer og boer vaere mere maalrettet mod de konkrete problemer, som sektoren staar overfor,

D. der henviser til, at den hidtil fejlslagne politik til forbedring af SMV's vilkaar paa saavel nationalt plan som faellesskabsplan skyldes, at virksomhederne inden for sektoren er meget forskellige, og at de politiske foranstaltninger til fremme af disse virksomheder er for unuancerede,

E. der henviser til, at Faellesskabet paa nuvaerende tidspunkt har mulighed for at drage fordel af allerede indhoestede erfaringer, som goer det muligt at foretage sammenligninger og goere optimalt brug af SMV ved at inddrage dem og dermed opnaa den bedst mulige strategi til loesning af deres problemer,

F. der henviser til, at Den Europaeiske Union i hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse forpligter sig til at have skabt 15 millioner nye arbejdspladser inden aarhundredets udgang, og at SMV- Observationscentrets opgave maa vaere at forsyne Unionen med oplysninger om, hvilken stoette der skal ydes SMV, saaledes at sektoren kan hjaelpe Unionen med at naa ovennaevnte maal,

G. der henviser til, at Kommissionen har udtrykt oenske om at opmuntre medlemsstaterne til at gennemfoere politikker til loesning af problemet med betalingsrestancer, som kan lamme SMV,

1. glaeder sig over offentliggoerelsen af Observationscentrets Anden AArsberetning, som er udarbejdet af et eksternt organ og som saadan kunne vaere et forbillede for en oeget indsats til fremme af forstaaelsen af andre former for faellesskabsaktivitet, men beklager, at den Anden AArsberetning ikke har kunnet tages som udgangspunkt for udarbejdelsen af det integrerede program til fordel for SMV og haandvaerksfagene;

2. betragter den foreliggende beretning som et analyseredskab og en kilde til overvejelse, som paa en hensigtsmaessig maade kaster lys over de problemer, SMV-sektoren som helhed staar overfor, og noterer sig isaer

a) med hensyn til strukturanalysen:

- den markante forskel mellem paa den ene side mikrovirksomheder og smaa virksomheder og paa den anden side mellemstore virksomheder;

- den relative svaekkelse af store virksomheders rolle i Den Europaeiske Union, saaledes som det har vaeret tilfaeldet i USA og Japan, samt tendensen hen imod specialisering i mindre enheder, som endog har givet sig udslag i stoerre virksomheders udskillelse af mindre, kontrollerede enheder;

- de amerikanske universiteters serviceordning for raad og bistand til SMV (University Outreach System for SME advice and guidance);

- det vaesentligt stoerre antal SMV i Europa sammenlignet med USA og isaer Japan;

- den positive sammenhaeng mellem gennemsnitlig virksomhedsstoerrelse og BNP pr. indbygger;

- mikrovirksomheders fremherskende rolle i forbindelse med jobskabelse fra 1988 til 1993, og i mindre udstraekning betydningen af smaa virksomheder, mens mellemstore virksomheder derimod ydede et ringere bidrag til jobskabelse end store virksomheder;

b) men hensyn til det indre marked:

- SMV's stadigvaek begraensede rolle inden for det indre marked, fordi virksomhedernes markeder er mere lokale og regionale end nationale og graenseoverskridende, eftersom de fleste SMV er mikrovirksomheder med faerre end ti ansatte (14,7 millioner virksomheder sammenlignet med 1 million virksomheder med mellem 10 og 99 ansatte) og som saadan kan forblive forholdsvis uberoerte af det indre marked;

- at virksomheder, der beskaeftiger sig med graenseoverskridende aktiviteter, klager over de stadig eksisterende hindringer for gennemfoerelsen af det indre marked, isaer hvad angaar toldprocedurer, afgifts- og skattespoergsmaal, tekniske normer og standarder, samt i forbindelse med graenseoverskridende betalinger og betalingsrestancer;

- at SMV's eksportpotentiel i oejeblikket vaesentligt overstiger virksomhedernes reelle eksport;

- at de hoeje omkostninger ved kurssikring og de hoeje beloebsgraenser for eksportkreditforsikring afholder SMV fra at satse paa eksport;

- at indvirkningen paa SMV af tilpasningen til det indre marked i foerste omgang reelt kan vise sig at blive negativ, og at dette i givet fald vil ramme de medlemsstater, der har den hoejeste koncentration af SMV og CDS (haandvaerksdominerede sektorer), uforholdsmaessig haardt; indser imidlertid, at SMV i det lange loeb vil faa de stoerste fordele af gennemfoerelsen af det indre marked;

c) med hensyn til jobskabelse og menneskelig kapital:

- at tilsyneladende kun 5-6% af SMV reelt oensker en udvidelse;

- at antallet af lukninger af SMV i Den Europaeiske Union steg i begyndelsen af 1990'erne; erkender, at dette skyldtes den oekonomiske afmatning, men betragter Unionens oenske om at faa skabt 15 millioner nye arbejdspladser inden aar 2000 som et udtryk for opgavens presserende karakter;

- at en hoejere uddannet og faglaert arbejdsstyrke kan forbedre produktiviteten - og dermed konkurrenceevnen - vaesentligt inden for en raekke af de sektorer, der domineres af SMV, men at saerlige uddannelsesbudgetter er et relativt ukendt faenomen i mindre virksomheder;

- at regionale myndigheder har en mere direkte og praktisk maade at stoette og informere SMV paa end nationale regeringer;

- at det ifoelge foreloebige og ufuldstaendige oplysninger ser ud til, at SMV i modsaetning til store virksomheder er forholdsvis stabile under hele konjunkturforloebet, saavel hvad angaar oprettelse som bevarelse af arbejdspladser;

- at hensigtsmaessig oplysning og uddannelse er yderst vigtig for SMV, da forskelle i produktivitet og i arbejdstagernes evne til at tilpasse sig den teknologiske udvikling i vaesentlig grad er et resultat af forskelle i arbejdstagernes faerdigheder og kvalifikationer;

d) med hensyn til kapital og finansiering:

- at der ikke er mangel paa kortfristede banklaan til SMV, og at deres udgifter gennemsnitlig ligger 2% hoejere end store virksomheders udgifter; at SMV imidlertid er konfronteret med en desperat mangel paa risikovillig kapital og egenkapital;

- at likviditetsproblemer er aarsagen til mange SMV-lukninger i hele Unionen, og at regeringers eller regeringsinstansers forvaltningspraksis meget ofte betyder doedsstoedet for betraengte SMV;

- de stadig laengere betalingsfrister i naesten alle medlemsstater og tegnene paa, at de SMV, der handler med andre omraader af det indre marked, maa kaempe med urealistiske og alt for lange betalingsrestancer;

- at et dynamisk europaeisk kapitalmarked er noedvendigt med henblik paa skabelse af finansielle instrumenter, som noeje er tilpasset SMV's behov;

e) med hensyn til innovation og udbredelse af teknologi:

- at SMV ikke paa samme maade som stoerre virksomheder formaar at indsamle oplysning om nye normer og standarder og sakker bagud med hensyn til deltagelse i store EU-stoettede teknologiske programmer;

- at SMV mangler oekonomiske ressourcer til fornyelse og anskaffelse af ny teknologi, men at de ligeledes har behov for incitamenter og stoette i form af information, raadgivning, uddannelse, erhvervsuddannelse og samarbejde;

f) med hensyn til regionale forskelle og graenseregioner:

- at der har kunnet konstateres store vare- og personbevaegelser mellem graenseregionerne, mens de institutionelle kontakter derimod har vaeret af mere begraenset omfang, men dog oeges lidt efter lidt;

- at de stoerste hindringer for graenseoverskridende samarbejde er af kulturel, sproglig og strukturel art, og at der derfor er forskelle i samarbejdet fra region til region;

g) med hensyn til SMV-politikken, at projekter, der sigter paa at forbedre SMV's ledelseskapacitet og udarbejde moderniseringsstrategier skaenkes saerlig opmaerksomhed i det integrerede program til fordel for SMV og haandvaerksfagene;

3. glaeder sig over, at der i den foreliggende beretning isaer er lagt vaegt paa problemerne inden for haandvaerkssektoren; mener, at de store forskelle i de statiske data vedroerende antallet af haandvaerksvirksomheder i de forskellige medlemsstater delvis afspejler de hoejst forskellige definitioner af haandvaerkssektoren; giver udtryk for bekymring over udsigterne til en industrialisering af haandvaerkssektoren, som vil foere til lukning af mange haandvaerksvirksomheder med det deraf foelgende mulige tab af arbejdspladser;

4. fremhaever detailhandlens betydning for SMV-sektoren som helhed, idet den tegner sig for over 3,5 mio, af de i alt naesten 16 mio, SMV (58% af disse 3,5 mio. virksomheder er mikro-virksomheder), og anmoder om, at denne sektor skaenkes stoerre opmaerksomhed i fremtidige beretninger, ikke mindst i betragtning af dens rolle, naar produkter fra andre sektorer skal »ud paa markedet«;

5. beklager, at Kommissionen - og dermed Observationscentret - med sin maade at anskue problemerne paa inden for SMV-sektoren i utilstraekkelig grad skelner mellem foranstaltninger vedroerende SMV's aktiviteter paa det indre marked - hvor Unionen maa siges at spille en naturlig rolle - og mere generelle foranstaltninger til fremme af SMV paa lokalt, regionalt og nationalt plan samt faellesskabsplan; opfordrer Kommissionen til at tage hoejde for denne forskel ved udarbejdelsen af fremtidige forslag, samtidig med at den fortsat respekterer subsidiaritetsprincippet;

6. tilslutter sig Kommissionens oenske om, at Observationscentret ogsaa fremover udarbejder detaljerede aarsberetninger om den vigtigste udvikling i medlemsstaterne, hvilket er af betydning saavel for udviklingen af Faellesskabet politik som for effektiviteten af faelles aktioner;

7. betragter den eksisterende definition af SMV som vaerende fuldstaendig utilstraekkelig; frygter, at den inkonsekvente skelnen mellem SMV med hensyn til stoerrelse (mikrovirksomheder, smaa virksomheder og mellemstore virksomheder) vil kunne faa en negativ indvirkning paa foranstaltninger til fremme af sektoren som helhed, og kraever, at fremtidige foranstaltninger rettes mod saerlige undergrupper;

8. opfordrer Kommissionen til som led i gennemfoerelsen af det indre marked at tage skridt til

- at afskaffe de eksisterende hindringer for det indre markeds funktion, isaer med hensyn til SMV's adgang til finansiering hen over medlemsstaternes indre graenser, og at fortsaette harmoniseringen af lovgivningen og at lette de administrative byrder;

- at lette virkningen af betalingsrestancer, herunder graenseoverskridende betalingsrestancer, og opfordrer Den Europaeiske Unions institutioner og medlemsstaternes regeringer til at stille sig i spidsen som de bedste og mest praecise betalingsydere til SMV;

- at sikre, at bankerne i hele det indre marked ikke modarbejder SMV's udviklingspotentiel;

- at lette SMV's adgang til information vedroerende nye normer og standarder samt til faelles forsknings- og udviklingsprojekter;

- at opfylde sit nylige loefte om at forelaegge et direktiv om lettelser i forbindelse med graenseoverskridende betalinger;

9. opfordrer indtraengende Kommissionen til at udarbejde et direktiv om betalingsrestancer;

10. opfordrer Kommissionen til i forbindelse med mere generelle foranstaltninger til fremme af SMV-sektoren at fremsaette forslag om ivaerksaettelse af foranstaltninger med henblik paa:

- at give SMV-sektoren adgang til eksisterende (nationale) instanser for eksportkreditgaranti;

- at hoejne uddannelsesniveauet i SMV, f.eks. i forbindelse med lederuddannelse og ved at goere det lettere og billigere for SMV at antage laerlinge;

- at anerkende betydningen af udvekslingen af oplysninger og erfaringer paa ledelsesniveau i SMV-sektoren;

- at oege omfanget af investeringer i egenkapital i SMV i traad med hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse og paa den mest fordelagtige maade inden for medlemsstaterne;

- at fremme mulighederne for at oege SMV's oekonomiske likviditet, f.eks. ved hjaelp af factoring og leasing, isaer i medlemsstater hvor saadanne ordninger endnu ikke har vundet stor udbredelse;

- at goere al SMV-politik maalrettet ved at tage hensyn til henholdsvis mikrovirksomheders, smaa virksomheders og mellemstore virksomheders helt specielle og forskellige karakteristika, ydeevne og behov;

- at fremme udveksling af informationer mellem medlemsstaterne om foranstaltninger vedroerende den bedst mulige praksis for SMV- sektoren, enten ved at forbedre eksisterende ordninger for informationsudveksling eller ved at oprette nye;

- at drage omsorg for, at alle foranstaltninger til fremme af finansieringsmuligheder kommer SMV og ikke de formidlende finansieringsinstitutter til gode;

- at fremme ivaerksaetteraanden, navnlig for kvinder, som led i et europaeisk program udarbejdet til dette formaal;

- at fremme udvidelsen af gensidige laanegarantiordninger (Mutual Credit Guarantee Schemes) til de dele af EU, hvor de ikke allerede kendes, med henblik paa at yde SMV stoette, raadgivning og fleksible laan;

11. opfordrer Raadet til at undersoege de forhold, der foerer til lukning af SMV, isaer forhold der skyldes lovgivning vedtaget af centralregeringen, og samtidig at vaere opmaerksom paa de eventuelt vigtigste negative virkninger af gennemfoerelsen af det indre marked;

12. stoetter oprettelsen af et SMV-akademi, som skal indsamle, samordne og udbrede oplysninger om SMV i et forsoeg paa at udbrede den bedst mulige praksis i hele EU og at stimulere debatten og aktioner, der kommer SMV til gode;

13. henstiller til Raadet ligeledes at benytte det igangvaerende oekonomiske opsving til at stoette og fremme saavel etablering som videreudvikling af SMV samt til at sikre de bestaaende arbejdspladser;

14. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen og Raadet.