DA Den Europæiske Unions Tidende C 225/52

Regionsudvalgets udtalelse om »Energieffektivitet i byer og regioner — med fokus på forskellene mellem landdistrikter og byer«

2012/C 225/06

REGIONSUDVALGET

— kræver, at energieffektivitet udgør en central og integreret del af energipolitikkerne, og at den prioriteres tilstrækkeligt i det energipolitiske hierarki;

— støtter en mere effektiv kombination af finansielle støtteforanstaltninger for energieffektivitet og energibesparelser i fremtidige EU-støtteprogrammer;

— opfordrer til mere effektive foranstaltninger, der skal påvirke menneskelig adfærd og energiforbrugsmønstre, og anfører, at dette forudsætter en kombination af »gulerod og pisk«-foranstaltninger, der fremlægger de økonomiske argumenter, samt at der lægges større vægt på obligatoriske krav, hvor nødvendigt;

— anerkender det nuværende politiske fokus på at få byer til at gennemføre aktuelle politiske målsætninger, men understreger, at der også er behov for en mere omfattende og koordineret tilgang til landdistrikternes udfordringer og muligheder med hensyn til energiforbrug og -produktion;

— opfordrer lokale og regionale myndigheder til at udveksle bedste praksis inden for energieffektivitet og energibesparelser samt at øge deres energiudnyttelse ved at planlægge og styre leveringen af tjenester med så lavt et energiforbrug som muligt.

Ordfører Brian MEANEY (IE/AE), Clare County Council and Mid-West Regional Authority Basisdokument Anmodning fra det danske EU-formandskab den 12. januar 2012

I. POLITISKE ANBEFALINGER

REGIONSUDVALGET

A. Indledning

1. understreger, at Europa 2020-strategien med rette sætter effektiv udnyttelse af energi i centrum for opfyldelsen af EU's målsætninger om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, som omfatter overgangen til en ressourceeffektiv økonomi. Energieffektivitet handler ikke om at drosle produktionen eller den økonomiske aktivitet ned, men om at reducere energiforbruget pr. produktionsenhed. Dette forudsætter, at man identificerer og eliminerer energispild, samt at produktionsselskaberne udvikler mere effektive produktionsmetoder;

2. konstaterer med bekymring, at EU kun forventes at nå halvvejs mod målet om at reducere Unionens primærenergiforbrug med 20 % inden 2020. Opfyldelsen af målsætningerne for 2020 forudsætter en koordineret indsats på alle niveauer, både europæisk, nationalt, regionalt og lokalt. Energieffektivitet er en nøgleprioritet, der kræver styrkede politikker på alle niveauer;

3. understreger, at forudsætningen for at realisere målsætningerne om en bæredygtig, konkurrencedygtig og sikker energiforsyning er, at EU handler solidarisk og effektivt, når det gælder om at identificere og udbrede eksisterende og ny teknologi samt påvirke adfærdsændringer, der fremmer energieffektiviteten. I den forbindelse bør EU på kort og mellemlang sigt prioritere indførelsen af de mest effektive og kommercielt mest konkurrencedygtige teknologier;

4. fremhæver, at ikke mindst via de lokale og regionale energiaktører kan byer, regioner og det lokale selvstyres organisationer spille en central rolle med hensyn til at befordre, fremhjælpe og regulere en mere effektiv energiudnyttelse i forbindelse med egne aktiviteter og infrastruktur, og i forhold til energiforbrugere og -producenter. For at myndighederne kan udføre dette arbejde anerkender Regionsudvalget, at de skal udstyres med de nødvendige finansielle ressourcer og støttes, for at de kan bidrage til at gennemføre og udvikle energieffektivitetsforanstaltningerne;

5. fremhæver de regionale og lokale myndigheders rolle, når det gælder at vise et godt eksempel, tiltrække investeringer og skabe beskæftigelse, og opfordrer EU til at fremme udarbejdelsen af regionale og lokale energieffektivitetsplaner, som kan bidrage til de nationale og europæiske energimål og til at forbedre energioplysningssystemerne, samt til at indføre mekanismer til at understøtte disse foranstaltninger;

6. bakker op om FN's internationale år for bæredygtig energi til alle, fordi det er en gunstig mulighed for at skærpe bevidstheden om vigtigheden af at øge energieffektiviteten og fremme vedvarende energi på lokalt, nationalt, regionalt og internationalt niveau. Manglende adgang til ren, pålidelig energi til en overkommelig pris hindrer den menneskelige, sociale og økonomiske udvikling og er en betydelig hæmsko for opnåelsen af millenniumsudviklingsmålene. Skiftet til en fuldstændig omstilling til vedvarende energi skal gå hånd i hånd med en intensivering af indsatsen for at reducere energiforbruget og udnytte nye energikilder, hvilket også betyder, at afhængigheden af importen af fossile brændstoffer mindskes;

7. påpeger desuden, at økonomier som Indien og Kina befinder sig i en udviklingsfase, og at Kinas energibehov forventes at stige med 75 % inden 2035 (1). Den øgede konkurrence om de energiressourcer, EU importerer på nuværende tidspunkt, kan skabe forsyningsmæssige, fordelingsmæssige og omkostningsmæssige udfordringer, der kan få alvorlige økonomiske og samfundsmæssige konsekvenser på flere forskellige niveauer. Der skal udarbejdes konkrete og realistiske handlingsplaner som svar herpå med det formål så hurtigt som muligt at sikre dækning af energibehovet fra lokale vedvarende energikilder. Bymyndigheder og regionale og lokale myndigheder bør inddrages i udviklingen af disse planer;

8. påpeger, at der er en uforløst samfundsmæssig gevinst ved at igangsætte grønne omstillingsprojekter i kommuner og regioner og understreger i den forbindelse, at Kommissionen og de nationale regeringer bør øremærke substantielle finansieringsinstrumenter for energieffektivisering af offentlige bygninger;

9. noterer sig den igangværende debat om energieffektivitetsdirektivet og henstiller til, at der vedtages en stærk, ambitiøs tekst. Det er i byernes og regionernes egen interesse at blive mere energieffektive og skære ned på deres energiforbrug: de vil blive mindre afhængige af import af brændstoffer, de vil få op til 2 mio. lokale arbejdspladser gennem bygge- og renoveringsarbejde (2), og hver enkelt husstand vil kunne spare et betydeligt beløb på energiregningen. Desuden vil EU kunne nedbringe drivhusgasemissionerne yderligere og sætte sig endnu mere ambitiøse mål på dette område. Derfor er det foreslåede direktiv et første skridt i retning af at afhjælpe den aktuelle krise. Det er imidlertid ikke nok, fordi det primært tager sigte på økonomiske målsætninger, dvs. at reducere importen af olie og gas udefra og omdirigere disse milliarder af euro til EU's egne økonomier uden dog at opstille konkrete visioner for den nødvendige massive udvikling af de vedvarende energikilder. I den sammenhæng er det vigtigt, at den enkelte medlemsstat gives mulighed for at handle ud fra egne forudsætninger for på den måde at skabe de mest effektive foranstaltninger for hvert land;

10. beklager i denne sammenhæng specifikt, at der ikke findes en sammenhængende langsigtet vision for renovering af den beboelige bygningsmasse, der har behov for renovering, og at der mangler eksplicitte og specifikke forpligtelser om finansiel bistand til lokale og regionale myndigheder til at fremme investeringer i energieffektivitet på lokalt og regionalt niveau. Det er i den forbindelse vigtigt at skelne mellem almennyttige og virksomhedsøkonomiske mål. Ved renovering af en bygning skal der på virksomhedsniveau tages udgangspunkt i det virksomhedsøkonomisk mulige, mens staten skal muliggøre de almennyttige mål;

11. anbefaler, at EU forbedrer systemerne til oplysning om energieffektivitet, inklusive oplysninger om såvel nationale som regionale politikker for energieffektivitet; systemer til evaluering af territoriale registreringer af energibesparelser; energieffektivitetsindikatorer; databaser med standarder for gældende besparelsesforanstaltninger; retningslinjer for god praksis og gennemførelsesstandarder osv.; er enig i udsagnet fra den europæiske sammenslutning af lokale myndigheder »Energy Cities« om, at finansiering er »afgørende« for gennemførelsen af de foreslåede foranstaltninger. Desuden noterer Regionsudvalget, at det foreslåede energieffektivitetsdirektiv ikke fastlægger bindende mål, at der mangler en ordentlig revisionsproces, og at det åbner op for lette undtagelser. Regionsudvalget bifalder derfor det polske og danske EU-formandskabs indsats for at indarbejde de manglende elementer i forslaget. Udvalget bakker op om det danske formandskabs bestræbelser på at finde et politisk kompromis, som sikrer, at de offentlige myndigheder kan gå videre med at gøre deres bygninger mere energieffektive under hensyntagen til de lokale og regionale forhold i medlemsstaterne. Den foreslåede forpligtelse for energiselskaber til at spare 1,5 % energi om året bifaldes udtrykkeligt;

12. understreger, at energieffektivitet ikke kan opnås igennem centralt fastlagte rigide indsatsområder, der ikke tager hensyn til de lokale og regionale forhold i medlemsstaterne og opfordrer derfor til, at der skabes mulighed for at iværksætte alternative strategier for opfyldelsen af energireduktionsmål forudsat, at det samme niveau for reduktion af energiforbruget realiseres og, at kommuner og regioner får mulighed for at foreslå energibesparende strategier;

13. konstaterer, at der findes en kategorisk opdeling mellem politikken for og tankegangen bag energi i EU. Der er et tydeligt skel mellem sektorerne (transport, byggeri osv.), hvilket går ud over hensynet til geografiske og territoriale uligheder og muligheder, der skal tackles, hvis EU som helhed skal videre;

14. henstiller til, at der udvikles hensigtsmæssige energiforvaltnings- og -besparende foranstaltninger ledsaget af øget energieffektivitet, og opfordrer til, at der udvikles energiforvaltnings- og -besparelsesmål for energireduktion, som kan understøtte og gå endnu længere end energibesparelsesmålene ved at øge energieffektiviteten;

15. anmoder om anerkendelse fra det danske EU-formandskabs side af den rolle, lokale og regionale myndigheder har for opnåelsen af målene for energieffektivitet i forbindelse med Europa 2020-strategien. Der er så godt som ingen reference til lokale og regionale myndigheder, hverken i Rådets aktuelle forslag til forhandlingspapir om det fremtidige energieffektivitetsdirektiv eller i Kommissionens meddelelse om Energikøreplan 2050. Desuden mener Regionsudvalget, at de reviderede nationale reformprogrammer og de landespecifikke anbefalinger i højere grad skal afspejle de forpligtelser, der er blevet indgået vedrørende energieffektivitet;

16. bifalder finansieringsinitiativet »Intelligent energi i Europa« (IEE) samt initiativets indsats for at overvinde barriererne på markedet. IEE-programmet bør fokusere på at fremme foranstaltninger, der vedrører adfærdsændringer. Udvalget insisterer imidlertid på, at resultaterne af og anbefalingerne fra IEE-projekterne udbredes mere resolut (oplysninger, lovgivning osv.) i hele EU, og at der sikres finansering i perioden 2014-2020 til IEE-programmet eller de programmer, der erstatter det;

17. Regionsudvalget understreger i betragtning af denne problematiks særlige territoriale dimension, at:

— EU's landdistrikter anvender mere forurenende energikilder end byområder, hvorfor man bør yde særlig støtte til som en overgangsløsning at erstatte stærkt forurenende fossile brændstoffer med mindre forurenende fossile brændstoffer og herefter frem for alt med vedvarende energi

— Selv om landdistrikterne er ved at indhente det forsømte, ligger deres økonomiske udviklingsniveau fortsat under EU-gennemsnittet, især i sammenligning med byområder. Denne kløft mellem landdistrikter og byområder er særlig stor i Øst- og Centraleuropa og er så meget desto mere foruroligende, fordi den voksede mellem 2000 og 2007 grundet storbyernes og hovedstædernes hastige udvikling.

REGIONSUDVALGET

B. Byer, regionale og lokale myndigheder

18. gentager sin opfordring om en bedre balance mellem landdistrikter og byområder i energipolitikkerne i EU og understreger behovet for at udnytte landdistrikternes potentiale i opnåelsen af Europa 2020-strategiens energieffektivitetsmålsætninger. Landdistrikterne rummer et betydeligt potentiale for både at producere energi og for at skære ned på forbruget – det er kun på landet, at man finder store områder, der kan anvendes til vindmølleparker og solenergianlæg. Samtidig kræver det betydelige energimængder at drive moderne landbrug. Dette potentiale for energibesparelse og udnyttelse af nye energikilder er imidlertid stort set blevet overset;

19. påpeger, at der er betydelige skævheder mellem byområder og landdistrikter. Energieffektiviteten i landdistrikterne befinder sig i en kritisk tilstand og kræver omgående handling. Husholdninger og små virksomheder i landdistrikterne har forskellige ulemper at kæmpe med, når det gælder energiforbruget, navnlig pga. husholdningernes karakter og bygningsmassens kvalitet. Bygninger i landdistrikterne er væsentligt ældre, og det er dyrere og ofte umuligt for ejerne at renovere dem. Det skyldes bl.a. befolkningstætheden, fordi isolering af privathusholdninger i landdistrikterne ikke har gavn af samme stordriftsfordele, som boliger i byområder med mange beboere kan have. Denne situation, som gælder for alle medlemsstater i større eller mindre grad, giver forholdsmæssigt højere energiudgifter i landdistrikterne, hvor indkomsten pr. indbygger i forvejen er mellem 21 % og 62 % lavere (3);

20. fremhæver, at når det gælder energi, er EU's energipolitik styret af storbyernes behov. Investorerne fokuserer stadig næsten udelukkende på infrastruktur, der er beregnet til byområder;

21. understreger, at energi generelt er dyrere i landdistrikter og fjerntliggende områder. Desuden er energieffektiviteten lavere pga. den ringe udbredelse af rene teknologier og manglen på effektiv isolering, og udvalget opfordrer til, at der udvikles passende forvaltnings- og finansieringsforanstaltninger, der gør EU's landdistrikter i stand til at indhente byområderne på dette punkt, især ved at udnytte potentialet i Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og den tilknyttede Leadermetode. Adskillige eksempler på god praksis og pilotprojekter, der er gennemført i EU, har tydeligt vist, at landdistrikterne har mulighed for at dække deres eget energibehov gennem forskellige kilder (såsom CO2-neutrale energikilder uden drivhusgasemissioner, biomasse, brændselsceller osv.);

22. mener, at ESF-støtte til opbygning af kapacitet, navnlig vedrørende opkvalificering af arbejdskraft, herunder også arbejdskraft, som anvender traditionelle teknikker og materialer, der er karakteristiske for en region, bør anerkende og tage hensyn til landdistrikternes og byområdernes forskellige behov, så arbejdskraften i landdistrikterne ikke bliver ladt i stikken. Hvis man ikke gør det, risikerer man at skabe mangel på kvalificeret arbejdskraft, der er nødvendig for at indføre teknologi, der passer til landdistrikternes behov og dermed øge kløften mellem land og by på energiområdet;

23. påpeger, at uddannelsespolitik kan spille en vigtig rolle i at øge bevidstheden om energieffektivitet og påvirke de nødvendige ændringer i menneskelig adfærd, og foreslår, at der iværksættes en undersøgelse, der sammenligner eksisterende initiativer inden for uddannelse, for at udpege bedste praksis og opstille læseplaner, der indarbejder bæredygtighedsspørgsmålet i den formelle indlæringsproces' tidligste stadier. Desuden opfordrer Regionsudvalget det næste »Erasmus for alle«-program til at oprette vidensalliancer mellem universiteter og »grønne virksomheder« med henblik på at opstille nye læseplaner, der afhjælper manglerne med hensyn til innovation og færdigheder inden for energieffektivitet og energibesparelse;

24. fremhæver, at de lokale og regionale myndigheder også kan medvirke til at opnå energieffektivitet ved systematisk at integrere miljøfaktorer i forbindelse med offentlige indkøb. Bifalder forslaget til direktiv om nye regler for offentlige indkøb, som Kommissionen har vedtaget (4). Dette forslag indeholder krav om, at de lokale og regionale myndigheder tager hensyn til miljøfaktorer, herunder energieffektivitet, i procedurerne for offentlige indkøb. De lokale og regionale myndigheder bør opmuntres til at vurdere buddene ud fra kriteriet om det økonomisk set mest fordelagtige tilbud for at tage hensyn til energibesparelser under hele udbudsprocessen.

REGIONSUDVALGET

C. Forbrugerne

25. understreger, at der også er en social dimension, da energifattigdom især rammer lavere indkomstgrupper. Også hvad angår grundene til og konsekvenserne af energifattigdom er der vigtige forskelle mellem land og by, som bør tages i betragtning i foranstaltningerne. Disse forskelle har ikke nødvendigvis noget at gøre med bestemte lande eller regioners energieffektivitet;

26. ønsker foranstaltninger, der sætter forbrugerne i stand til at forhandle sig frem til fordele i forhold til producenter/leverandører, hvis de ændrer forbrugermønstre. Hvis mange enkeltforbrugere f.eks. omlægger forbruget, så det foregår uden for spidsbelastningstidspunkterne, bør de have støtte til at få rabatter, der svarer til rabatter for samlede indkøb. På samme måde bør man støtte indførelsen af avanceret teknologi såsom intelligente net, som gør det muligt at øge energieffektiviteten for leverandørerne (takket være effektiv netforvaltning, bedre vedligeholdelse af net og udstyr osv.) og forbrugerne (takket være større indsigt i målinger af elforbruget, faktureringer, tjenesteydelser, nettjenester, intelligent interaktivt forbrug osv.) som et offentligt gode. Desuden bør modstand fra industriens side ikke tolereres, og den generelle indførelse bør fremrykkes i forhold til den nuværende plan; Det er vigtigt at sikre, at forbrugerne ikke rammes af store takstforhøjelser ved installation af avancerede måleapparater;

27. bifalder forslaget om en energieffektivitetsmærkning af kontor- og kommunikationsudstyr og den forlængelse og videreførelse af Energy Star-mærket, der er forbundet hermed, og bemærker, at forslaget til forordning COM(2012) 109 final indeholder bestemmelser om forlængelse af Energy Star-aftalen, jf. Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem regeringen for Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union om koordinering af programmer for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr (COM (2012) 108 final). Man bør fremme brugen af Energy Star-mærkerne. Det påpeges, at høje energiomkostninger vil sætte skub i salget af apparater med høj energieffektivitet. Kommissionen bør desuden overveje at indføre mærkning, der angiver indeholdt energi.

REGIONSUDVALGET

D) Finansiering

28. minder om sin udtalelse om klimaspørgsmål og det fremtidige EU-budget (5). Udvalget er fortsat bekymret over det konstante fokus på økonomiske stramninger, som overskygger ethvert realøkonomisk spørgsmål i relation til EU's kommende budget for perioden 2014-2020. Det gælder navnlig det presserende behov for at øge de EU-midler, der stilles til rådighed for lokale og regionale investeringer i bæredygtig energi i både landdistrikter og byområder, således som det også er blevet efterlyst i tidligere udtalelser fra Regionsudvalget. Udvalget bifalder imidlertid, at 'overgangen til en lavemissionsøkonomi i alle sektorer' indgår blandt de prioriterede investeringer under den fælles strategiske ramme (6), men understreger, at selv om midlerne under den fælles strategiske ramme skal anvendes til at løse identificerede regionale problemer, skal der også være en balance mellem bæredygtig produktion og energieffektivitet;

29. beklager, at Rådet ikke har ment, at øremærkningen af finansiering til f.eks. nationale energieffektivitetsfonde skulle indgå som en bestemmelse i energieffektivitetsdirektivet, og understreger behovet for resolut at fremme Den Europæiske Investeringsbanks (EIB) rolle via de nationale og lokale långivere med det sigte at finansiere investeringer i energieffektivitet;

30. opfordrer det danske formandskab til at sikre, at fremtidig støtte til foranstaltninger til effektivisering af rumopvarmning og -afkøling kobles sammen med målte besparelser i energiforbruget for hvert enkelt anlæg;

31. opfordrer Kommissionen til at fastsætte bevillinger til det foreslåede energieffektivitetsdirektiv i det kommende EU-budget og sikre, at der bevilges tilstrækkelige midler til energieffektivisering i boliger i landdistrikterne;

32. understreger, at et af landdistrikternes store problemer er de lokale og regionale niveauers kapacitet til at få adgang til allerede eksisterende midler:

— Finansielle ordninger (ELENA osv.) og midler, der er målrettet energieffektivisering (EEE-F osv.)

— Erfaringerne fra den løbende finansieringsperiode viser, at det ikke er lykkedes fuldstændigt at udnytte de midler, der er afsat til energieffektivitet under strukturfondene. Det skal derfor overvejes, hvordan adgangen for de lokale og regionale myndigheder til disse midler kan lettes under den finansielle ramme 2014-2020, hvor der endda er afsat flere midler til energieffektivitet;

33. understreger, at der findes andre finansieringsværktøjer såsom energiydeevnekontrakter, offentlig-private partnerskaber og nationale eller regionale energieffektivitetsfonde, som fremmer arbejdet med energieffektivitet i en tid, hvor de offentlige midler er beskedne. I den nuværende situation med begrænsede offentlige ressourcer og vanskeligheder for mange små og mellemstore virksomheder, bør opmærksomheden da også navnlig rettes mod at opnå den bedst mulige balance i EU's udgifter til på den ene side infrastruktur i stor målestok og på den anden side decentraliseret energiproduktion, som er selve essensen af energiløsninger i landdistrikterne; opfordrer også til, at EU på europæisk plan fremmer og regulerer energitjenesteselskabernes rolle som aktører, der finansierer investeringer i effektivisering, og til desuden at lade dem få adgang til specifikke EU-midler;

34. mener, at der for at forbedre adgangen til finansiering er behov for instrumenter, der kan hjælpe forbrugerne og de offentlige myndigheder med at leve op til kravene om medfinansiering samt udarbejde innovative planer, som kan tiltrække kreditydelser;

35. minder om, at Regionsudvalgets Europa 2020-undersøgelse, som blev gennemført i begyndelsen af 2010 under overskriften »Bæredygtige energipolitikker«, afslørede, at lokale og regionale initiativer sædvanligvis er tværsektorielle, integrerede tiltag, som bidrager til konkurrenceevne, vækst og beskæftigelse på én og samme tid. Det er derfor vigtigt, at denne realitet afspejles på passende vis i udformningen af EU's kommende budget;

36. opfordrer til, at de lokale og regionale myndigheders kapacitet øges, så de kan bygge energieffektivitet ind i kravene til deres fysiske planlægning.

REGIONSUDVALGET

E) Logistik

37. vil gerne fremhæve betydningen af at udvikle logistiksystemer, som dækker hele EU, og som kan gøre godstransporten mere effektiv, f.eks. »CELS«, Central European Logistics System. Dette ville medføre et samlet kortlægningssystem, hvor alle europæiske transportformer ville være afbildet på samme tid, lige fra jernbaner, veje og luftruter til søveje og indre vandveje;

38. mener, at CELS kunne tilvejebringe den visuelle kortlægning og bistand til omkostningsanalyse, som kunne fremme en grøn, økonomisk og effektiv sammenkobling af den intermodale transport. Der ville være tale om et online-register for godstransport, hvori operatører inden for transport pr. vej, jernbane, luft, indre vandveje og søveje kunne registrere sig, hvorved det kunne udvikle sig til det mest omfattende register for alle godsoperatører. Det ville også have potentiale til at identificere, hvilke ruter der er egnede til kombineret transport, hvilket giver kortest mulige transportveje;

39. fremhæver værdien af integrerede tværsektorielle bæredygtige energipolitikker for landdistrikter, som omfatter både energieffektivitet i bygninger, transport osv. samt decentral produktion af vedvarende energi.

REGIONSUDVALGET

F) Konklusioner

40. mener på den baggrund, at samhørighedspolitikken kan udgøre en ramme for en koordineret tilgang til denne komplekse udfordring. Den indbyrdes sammenhæng mellem de enkelte Europa 2020-mål kræver, at EU's politiske beslutningstagere gør sig helt klart, at det er muligt at opnå forbedringer på alle områder under Europa 2020-strategien, hvis foranstaltninger til fremme af effektiv energianvendelse implementeres over en bred kam i EU;

41. peger på behovet for en bedre balance mellem den interne og den eksterne dimension af EU's energiforsyning, hvor forskning og gennemførelse af energieffektivisering fremmes mindst lige så meget som investeringer i nye rørledninger til fossile brændstoffer fra tredjelande. Udvalget minder endvidere Kommissionen om, at energieffektivisering stadig kræver investeringer på flere milliarder euro i bolig- og transportsektoren. Energistyring og energibesparelser skal også anerkendes som en løbende nødvendighed og håndteres tilsvarende;

42. påpeger endnu en gang, at medlemsstaterne bør etablere høringsprocesser, som inddrager de regionale og lokale aktører i fastlæggelsen af nationale planer (bundstyret tilgang) for at sikre sammenhæng mellem de nationale planer og de lokale og regionale mål og midler; opfordrer ligeledes til at inddrage de regionale og lokale myndigheder i opfølgningsfasen som organer med ansvar for gennemførelsen;

43. understreger på ny, at »Borgmesteraftalen« er et håndgribeligt bevis på de lokale myndigheders engagement i at fremme energieffektivitet og gøre noget ved klimaforandringerne, men konstaterer, at underskriverne af borgmesteraftalen ikke anvender nogen fælles rapporteringsmetode. Borgmesteraftalen er et initiativ, som pålægger regionerne at rapportere om deres energieffektivitet i henhold til strenge, fælles rapporteringskrav (7);

44. opfordrer Kommissionen til snarest muligt at vedtage foranstaltninger til virkeliggørelse af idéen om et EU-omspændende energiforsyningsnet. På den måde kan EU sikre adgang for alle EU-borgere til en pålidelig energiforsyning. Dette er også vigtigt fra et sikkerhedspolitisk synspunkt med henblik på at gøre Europa mere uafhængig af fossile brændstoffer fra autoritære regimer.

45. Hovedbudskaber – Indsatsområder

REGIONSUDVALGET

a) kræver, at energieffektivitet udgør en central og integreret del af energipolitikkerne, og prioriteres tilstrækkeligt i det energipolitiske hierarki

b) støtter en mere effektiv kombination af finansielle støtteforanstaltninger for energieffektivitet og energibesparelser i fremtidige EU-støtteprogrammer

c) opfordrer til mere effektive foranstaltninger, der skal påvirke menneskelig adfærd og energiforbrugsmønstre, og anfører, at dette forudsætter en kombination af »gulerod og pisk«-foranstaltninger, der fremlægger de økonomiske argumenter, samt at der lægges større vægt på obligatoriske krav, hvor nødvendigt

d) anerkender det nuværende politiske fokus på at få byer til at gennemføre aktuelle politiske målsætninger, men understreger, at der også er behov for en mere omfattende og koordineret tilgang til landdistrikternes udfordringer og muligheder med hensyn til energiforbrug og -produktion

e) opfordrer lokale og regionale myndigheder til at udveksle bedste praksis inden for energieffektivitet og energibesparelser og øge deres energiudnyttelse ved at planlægge og styre leveringen af tjenester med så lavt et energiforbrug som muligt;

Bruxelles, den 4. maj 2012. Mercedes BRESSO Formand for Regionsudvalget

(1) IEA Global Energy Report 2011.

(2) Kommissionen.

(3) Eurostat.

(4) COM 2011 896 final.

(5) Perspektivudtalelse om »Indarbejdning af klimaspørgsmål og det fremtidige EU-budget« (CdR 104/2011).

(6) Forslag til forordning om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, som er omfattet af den fælles strategiske ramme (COM(2011) 615 final).

(7) http://ec.europa.eu/energy/publications/doc/2012_thinkbooklet.pdf