Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2020/C 322/08)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring, jf. artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»Volaille de Bresse«/»Poulet de Bresse«/»Poularde de Bresse«/»Chapon de Bresse«

EU-nr.: PDO-FR-0145-AM03 — 6.12.2019

BOB (X) BGB ( )

1. Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

Comité interprofessionnel de la volaille de Bresse (CIVB) Registreret adresse: Bois de Chize, 71500 Branges FRANKRIG

Tlf. +33 0385751007

Fax +33 0385752899

E-mail: civb@wanadoo.fr

Comité interprofessionnel de la volaille de Bresse (brancheudvalget for fjerkræ i Bresse) er en sammenslutning af erhvervsdrivende, der reelt arbejder inden for udvælgelse, udrugning, opdræt eller slagtning af fjerkræ, der er omfattet af den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Volaille de Bresse« og dermed er berettiget til at indgive ansøgningen.

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

☐ Produktets betegnelse

☒ Beskrivelse af produktet

☒ Geografisk område

☒ Bevis for oprindelse

☒ Produktionsmetode

☒ Tilknytning

☒ Mærkning

☒ Andet [angiv venligst]

4. Type ændring

Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 – af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB.

Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 – af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende).

5. Ændring(er)

5.1. Afsnittet »Beskrivelse af produktet«

Bestemmelsen:

»Præsentationsformerne »prêt à cuire« (klar til tilberedning) og »surgelée« (dybfrosset) er udelukkende tilladt for kyllinger, og forudsat at lemmerne, bortset fra tæerne, ikke er amputeret.«

ændres således:

»Præsentationsformen »prêt à cuire« (klar til tilberedning) er udelukkende tilladt for kyllinger og poularder, og forudsat at lemmerne, bortset fra tæerne, ikke er amputeret. Udskæring er tilladt for kyllinger og omfatter kun stykker med skind. Indvolde, hoveder og ben udelukkes fra udskæring. Præsentationsformen »surgelée« (dybfrosset) er tilladt for »prêt à cuire«-kyllinger og for udskårne stykker.«

Med denne ændring tilføjes poularder til fjerkræ, der er tilladt i præsentationsformen »prêt à cuire«, og reguleres tilladelsen til udskæring til udelukkende at omfatte kyllingestykker med skind, hvilket er karakteristisk for »Volaille de Bresse«. Indvolde, hoveder og ben udelukkes fra udskæring.

Endvidere er dybfrysning, som kun er tilladt for kyllinger i præsentationsformen »prêt à cuire«, også tilladt for udskårne kyllingestykker.

De foreslåede ændringer vil gøre det muligt for produktionsgrenen at tilpasse sig nye forbrugsmønstre, således som det fremgår af forbrugsundersøgelserne (WorldpanelKantar, 2017), samtidig med at de særlige forhold, der gør sig gældende for »Volaille de Bresse«, herunder navnlig beskrivelsen af skindet, opretholdes.

Bestemmelsen:

»Slagtet fjerkræ vejer som minimum:

— (…)

— 1,8 kg i renset vægt for poularder

— (…).«

ændres således:

»Slagtet fjerkræ vejer som minimum:

— (…)

— 1,8 kg i renset vægt for poularder (dvs.1,5 kg i præsentationsformen »prête à cuire«)

— (…).«

Minimumsvægten på 1,5 kg for »prête à cuire«-poularder angives.

Punkt 3.2 i enhedsdokumentet ændres for at tage højde for disse ændringer.

Desuden foreslås der forenklinger i form af sletninger i enhedsdokumentet.

Bestemmelsen:

»En »Poulet de Bresse« er en han- eller hunkylling, som er mindst 108 dage gammel og vejer mindst 1,3 kg i renset vægt (1 kg i præsentationsformen »prêt à cuire« — klar til tilberedning). En »Poularde de Bresse« er et hundyr, der er mindst 140 dage gammel, kønsmoden og er begyndt at producere æg, men som endnu ikke er kommet i æglægning, og som vejer mindst 1,8 kg i renset vægt. Kyllinger og poularder kan være rullet og opbundet i henhold til praksis. En »Chapon de Bresse« er en kastreret han, som er mindst 224 dage gammel, og som vejer mindst 3 kg i renset vægt. Den markedsføres udelukkende i forbindelse med jul og nytår mellem 1. november og 31. januar. Den skal i henhold til praksis obligatorisk være rullet i et lærred af vegetabilsk oprindelse (hør, hamp, bomuld) og opbundet, således at fuglen er helt omsluttet, bortset fra halsen, hvor den øverste tredjedel ikke er plukket.«

erstattes af bestemmelsen:

»En »Poulet de Bresse« vejer mindst 1,3 kg i renset vægt (1 kg i præsentationsformen »prêt à cuire« — klar til tilberedning). En »Poularde de Bresse« vejer mindst 1,8 kg i renset vægt (1,5 kg i præsentationsformen »prêt à cuire« — klar til tilberedning). Kyllinger og poularder kan være rullet og opbundet i henhold til praksis. En »Chapon de Bresse« vejer mindst 3 kg i renset vægt. Den markedsføres mellem 1. november og 31. januar. Den skal obligatorisk være rullet i et lærred af vegetabilsk oprindelse (hør, hamp, bomuld) og opbundet, således at fuglen er helt omsluttet, bortset fra halsen, hvor den øverste tredjedel ikke er plukket.«

Det er udelukkende opdrætsvarighederne, der er fjernet fra afsnittet »Beskrivelse af produktet« i enhedsdokumentet. De forbliver dog uændrede i varespecifikationen, dvs. mindst 108 dage for kyllinger, 140 dage for poularder og 224 dage for kapuner. Dette gør det muligt at opfylde kravene om begrænsning af antallet af ord i enhedsdokumentet i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 668/2014.

I overensstemmelse med ændringerne af varespecifikationen, i henhold til hvilke præsentationsformen »prêt à cuire« bliver tilladt, slettes følgende bestemmelse i enhedsdokumentet:

»Fuglene markedsføres i »renset« form. Præsentationsformerne »prêt à cuire« (klar til tilberedning) og »surgelée« (dybfrosset) er udelukkende tilladt for kyllinger, og forudsat at lemmerne, bortset fra tæerne, ikke er amputeret.«

Denne erstattes af følgende bestemmelse:

»Fuglene markedsføres i »renset« form. Præsentationsformen »prêt à cuire« (klar til tilberedning) er udelukkende tilladt for kyllinger og poularder, og forudsat at lemmerne, bortset fra tæerne, ikke er amputeret. Den udskårne præsentationsform er udelukkende tilladt for kyllinger. Præsentationsformen »surgelée« (dybfrosset) er udelukkende tilladt for kyllinger (»prêt à cuire« eller udskårne stykker).«

Med disse ændringer tilpasses varespecifikationen til afsnittet »Beskrivelse af produktet«.

5.2. Afsnittet »Geografisk område«

Bestemmelsen:

»Det geografiske område for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Volaille de Bresse«, hvor udvælgelsen, formeringen og udrugningen samt opdræt, slagtning og klargøring af fjerkræ og i givet fald dybfrysning heraf finder sted, omfatter områder i følgende kommuner eller dele af kommuner:«

ændres således:

»Alle faser af produktionen (udvælgelse, formering og udrugning samt opdræt, slagtning, klargøring og udskæring og i givet fald dybfrysning) finder sted i det geografiske område, der dækker området i følgende kommuner på grundlag af den officielle geografiske kode for 2018 og omfatter områder i følgende kommuner eller dele af kommuner:«

Udskæring tilføjes til de faser, der skal gennemføres i det geografiske område. Punkt 3.5 i enhedsdokumentet ændres for at tage højde for denne ændring.

Henvisningen til datoen for den aktuelle geografiske kode tilføjes for at sikre listens nøjagtighed og utvetydighed.

Bestemmelsen »Kortmateriale, der gengiver det geografiske område, kan findes på hjemmesiden for Institut national de l'origine et de la qualité« tilføjes.

Som følge af udviklingen i de franske regler om kommunegrænser og -betegnelser er nogle kommuner blevet lagt sammen, hvorfor de har fået nyt navn. Kantonernes form er blevet ændret. Listen over kommuner er derfor blevet ajourført. Afgrænsningen af det geografiske område ændres ikke, da der er tale om en forpligtelse som følge af ændringen af den franske lovgivning. Punkt 4 i enhedsdokumentet ændres for at tage højde for denne ændring.

5.3. Afsnittet »Bevis for oprindelse«

I afsnittet »4.2. Sporbarhed« tilføjes følgende bestemmelse: »Udskæringsvirksomhederne skal registrere følgende data:

— slagteriets navn (hvis der er tale om en anden enhed end udskæringsvirksomheden)

— partiet med fjerkræ i opdrætterens navn og slagtedatoen

— de udskårne stykkers art

— antallet af stykker

— indgangsvægten for det fjerkræ, der skal skæres ud

— udgangsvægten for de udskårne stykker.«

Denne bestemmelse tilføjes i varespecifikationen for at sikre sporbarheden, herunder i udskæringsvirksomheder, for at undgå risikoen for manglende identifikation.

I afsnit »4.3. Identifikation af fjerkræ« indsættes følgende bestemmelse:

»Ved udskæring af kyllinger skal hver enkelt salgsenhed identificeres for at sikre sporbarhed frem til opdrætteren (et identifikationsnummer, der er tildelt af sammenslutningen).«

Denne bestemmelse gør det muligt at sikre sporbarheden for udskårne stykker for at undgå en afbrydelse af sporbarheden, når der mangler et ubrydeligt identifikationselement i form af en ring på foden af hele fjerkræet. Denne bestemmelse præciserer, hvordan kyllinger skal identificeres, når de markedsføres i udskåret tilstand.

Bestemmelsen tilføjes ligeledes i enhedsdokumentet under afsnit 3.7.

5.4. Afsnittet »Produktionsmetode«

I afsnittet »5.3. Opdrætsforhold«:

slettes følgende bestemmelse i varespecifikationen:

»I tilfælde af usædvanlige vejrforhold, der påvirker græsarealet eller kornforsyningen, kan direktøren for INAO på grundlag af en udtalelse fra sammenslutningen indrømme midlertidige undtagelser for at sikre, at fjerkræets foder opretholdes.«

Denne bestemmelse gav mulighed for at indrømme en undtagelse fra varespecifikationen i tilfælde af usædvanlige vejrforhold. Efter ændringen af forordningen om BOB, navnlig (forordning (EU) nr. 1151/2012) og gennemførelsesforordningerne og de delegerede forordninger, slettes denne bestemmelse i varespecifikationen, da dette er omfattet af de generelle regler.

Følgende bestemmelse:

»Fjerkræets foder må kun indeholde følgende:

— korn udelukkende fra oprindelsesbetegnelsens geografiske område og om muligt produceret på bedriften

— (…). «

erstattes af:

»Fjerkræets foder må kun indeholde følgende:

— korn, i ren form eller kombineret med bælgplanter, udelukkende fra oprindelsesbetegnelsens geografiske område og om muligt produceret på bedriften

— (…).«

Følgende bestemmelse: »Føden består da primært af ressourcer fra arealet (græs, insekter, små bløddyr, …) og derudover korn, nemlig majs, boghvede, hvede, havre, triticale eller byg, og mælk og biprodukter heraf.«

ændres således:

»Føden består da primært af ressourcer fra arealet (græs, insekter, små bløddyr, …) og derudover korn, nemlig majs, boghvede, hvede, havre, triticale, byg eller rug, og mælk og biprodukter heraf. Kornet kan dyrkes sammen med bælgplanter (vikke, ært, fladbælg, bønne, lupin, linse), hvis kornandelen ved såning udgør den største komponent i forhold til antallet af frø.«

Bestemmelsen:

»Kornet, hvor majs udgør mindst 40 % af foderrationen, må være kogt, spiret, knust eller malet, men må ikke have undergået nogen som helst anden forarbejdning.«

erstattes med følgende bestemmelse:

»Frøene, hvor majs udgør mindst 40 % af foderrationen, må være kogt, spiret, knust eller malet, men må ikke have undergået nogen som helst anden forarbejdning.«

Med disse ændringer tillades en kombination af korn og bælgplanter som et helt eller delvist alternativ til majsgluten og overgødskning af hvedeafgrøder. Dette gør det muligt at anvende »økologiske« dyrkningsmetoder som alternativ til den nuværende praksis med proteinberigelse i vækstfoderet. Disse kombinationer gør det muligt direkte at begrænse de behandlinger, der anvendes på afgrøder (gødningsstoffer, herbicider, insekticider, fungicider) og overordnet set på vekseldriften ved at sikre en mere afbalanceret drift. Endelig vil bedrifternes foderuafhængighed (reduceret brug af majsgluten) blive styrket, og det biologiske liv på arealerne bevares bedre (færre pesticidrester i kornet).

Endvidere fremgår det af flere skriftlige dokumenter, at denne praksis allerede blev anvendt for flere århundreder siden.

Desuden tilføjes rug til listen over godkendte kornarter i varespecifikationen. Denne kornart blev traditionelt anvendt af fjerkræopdrættere i Bresse.

Punkt 3.4 i enhedsdokumentet ændres for at tage højde for disse ændringer, hvorfor følgende bestemmelse i enhedsdokumentet slettes:

»I den såkaldte »indledende periode« opdrættes fjerkræet på græsarealer. Føden består da primært af ressourcer fra arealet (græs, insekter, små bløddyr, …) og derudover korn, nemlig majs, boghvede, hvede, havre, triticale eller byg, og mælk og biprodukter heraf. Kornet, hvor majs udgør mindst 40 % af foderrationen, må være kogt, spiret, knust eller malet, men må ikke have undergået nogen som helst anden forarbejdning. Mellem 36. og 84. opdrætsdag, hvilket svarer til den periode, hvor skelettet dannes, kan der gives et tilskud af proteiner, mineraler og vitaminer ud over de lokale ressourcer.«

erstattes med følgende bestemmelse:

»I den såkaldte »vækstperiode« opdrættes fjerkræet på græsarealer. Føden består da primært af ressourcer fra arealet (græs, insekter, små bløddyr, …) og derudover mælk og biprodukter heraf samt korn, nemlig majs, boghvede, hvede, rug, havre, triticale eller byg, og mælk og biprodukter heraf. Kornet kan dyrkes sammen med bælgplanter (vikke, ærter, fladbælg, bønne, lupin, linse), hvis kornandelen ved såning udgør den største komponent. Majs udgør mindst 40 % af foderrationen. Mellem 36. og 84. opdrætsdag kan der gives et tilskud af proteiner, mineraler og vitaminer ud over de lokale ressourcer.«

Desuden rettes en åbenlys fejl: Det skal hedde »vækstperiode« i stedet for »indledende periode«, hvilket bekræftes længere nede i enhedsdokumentet: »Denne »vækstperiode« følges af en »slutfedningsperiode« (...)«.

Muligheden for at dyrke korn i kombination med bælgplanter og fodre fjerkræ med afgrøderne tilføjes også i enhedsdokumentet i overensstemmelse med ændringerne af varespecifikationen.

Som følge af korrektionen af den åbenlyse fejl og tilføjelsen af rug til de godkendte kornarter revideres afsnit 3.4 i enhedsdokumentet med henblik på at bringe det i overensstemmelse med kravene til begrænsning af antallet af ord i enhedsdokumentet i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 668/2014.

Følgende bestemmelse slettes, fordi denne indledende sætning ikke indeholder vigtige oplysninger for forståelsen af afsnittet, idet hver af faserne beskrives længere nede:

»Opdræt af fjerkræ foregår i tre successive perioder, nemlig den indledende periode, vækstperioden og slutfedningsperioden. I disse perioder må fjerkræets foder kun indeholde følgende:«

Den erstattes af følgende bestemmelse:

»Fjerkræets foder må kun indeholde følgende:«

Følgende bestemmelse omformuleres uden at ændre ved betydningen heraf:

»Denne »vækstperiode« følges af en »slutfedningsperiode« på mindst ti dage for kyllinger, tre uger for poularder og fire uger for kapuner (...).«

Ændret bestemmelse:

»»Slutfedningsperioden« varer mindst ti dage for kyllinger, tre uger for poularder og fire uger for kapuner.«

Afsnittets titel

»5.4. Slagtning, forarbejdning og emballering«

erstattes af følgende titel:

»5.4. Slagtning, udskæring, forarbejdning og emballering«.

Følgende bestemmelse tilføjes:

»Udskæring af »Poulet de Bresse«:

— Hygiejne og sundhedskontrol ved udskæring: — Perioden mellem slagtning og udskæring skal være mindre end tre dage. — Det foregående parti skal være helt fjernet fra udskæringsbåndet eller -bordet, før udskæringen af et nyt parti påbegyndes.

— Særlige kriterier for udskæringen: — Udskæring udføres ved hjælp af manuelle værktøjer. — De slagtede dyr skal være fyldige efter en jævn opfedning. Deres lemmer må ikke have frakturer. — Udskæringernes udseende skal være i overensstemmelse med præsentationskriterierne for den beskyttede oprindelsesbetegnelse (afhængigt af det pågældende stykke). Deres skind skal være pænt uden fjerposer, rifter, blodudtrædninger eller misfarvninger.«

Tilføjelsen af denne bestemmelse gør det muligt at sikre sundhedskontrollen, og at produktets organoleptiske og visuelle kvalitet bevares i forbindelse med udskæringen før markedsføring, hvorfor der fastsættes betingelser for udskæringen. For at begrunde disse punkter tilføjes følgende bestemmelser:

»»Poulet de Bresse« er kendetegnet ved et fint skelet og fint skind og et betydeligt lag underhudsfedt og intramuskulært fedt. Slagtekroppene er derfor særligt skrøbelige og skal håndteres med forsigtighed for ikke at beskadige ben og skind, som skal være til stede på de markedsførte fjerkræstykker, og sikre iltningen af underhudsfedtet. Til illustrationsformål kan det nævnes, at slagtekadencen for denne type fjerkræ er meget langsom, og at fjerplukningsstadiet skal afsluttes med manuelle indgreb for at tage højde for skindets og benenes skrøbelighed.

Slagtningen, klargøringen af slagtekroppene, udskæringen og emballeringen er af afgørende betydning for bevarelsen af kendetegnene for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Poulet de Bresse«.

Derfor er det vigtigt, at dette arbejde udføres af erhvervsdrivende med den nødvendige knowhow, som har modtaget specialuddannelse i udskæring af denne type fjerkræ. Formålet er at beskytte mod risikoen for at bringe kvalitetsgarantien i fare og mod at markedsføre et færdigt produkt, som ikke opfylder de organoleptiske kriterier.

Da identifikationsmærkerne (ring og segl) fjernes under udskæringen og emballeringen, gør udførelsen af dette arbejde i det geografiske område kombineret med det kontrolsystem, der er indført for at kontrollere udførelsen, det muligt at begrænse risikoen for en afbrydelse af sporbarheden og dermed risikoen for svig. Endelig gør aktivitetens placering i det geografiske område det muligt at begrænse antallet af behandlinger og transportens varighed, som kan påvirke kvaliteten af dette særligt skrøbelige færdige produkt.

Det følger heraf, at alle udskærings- og emballeringsaktiviteter, der gør det muligt at opnå »Poulet de Bresse«-betegnelsen, er baseret på specifikke regler og specifik knowhow. Som følge heraf er det vigtigt, at dette finder sted i passende faciliteter, der ligger i det geografiske område, når det gælder om at:

— bevare kvalitetsegenskaberne

— garantere produktets ægthed

— sikre streng kontrol med en af de produktpræsentationer, der er hyppigst forekommende på markedet.«

I afsnittet »5.5. Dybfrysning af kyllinger«:

ændres bestemmelsen:

»Dybfrysningen af kyllingerne skal ske senest tre dage efter slagtningen. Kyllinger (hele, »prêt à cuire«) skal dybfryses, ved at de køres gennem en tunnel, hvor lufttemperaturen ved fordampningssystemets udgang ligger mellem – 35 °C og – 40 °C. (...)«

således:

»Dybfrysningen af kyllingerne (hele, »prêt à cuire« eller udskårne) skal ske senest tre dage efter slagtningen. Kyllinger (hele, »prêt à cuire« eller udskårne) skal dybfryses, ved at de køres gennem en tunnel, hvor lufttemperaturen ved fordampningssystemets udgang ligger mellem – 35 °C og – 40 °C. (...)«

Betingelserne for dybfrysning af hele kyllinger og »prêt à cuire«-kyllinger udvides således til at omfatte kyllingestykker.

Begrebet »dato for mindste holdbarhed« slettes og erstattes af begrebet »bedst før« i overensstemmelse med udviklingen i de gældende generelle bestemmelser. Varigheden forbliver uændret (12 måneder).

5.5. Afsnittet »Tilknytning«

I overensstemmelse med Kommissionens forventninger tilføjes der en indledende sætning om tilknytningen i varespecifikationen:

»»Volaille de Bresse«/»Poulet de Bresse«/»Poularde de Bresse«/»Chapon de Bresse« er fjerkræ af racen Gallus eller Bresse af den hvide underart, som udvælges lokalt, med langsom vækst. Denne hårdføre race, der er perfekt tilpasset de klimatiske forhold i Bresse, udnytter de græsarealer, som stilles til rådighed for den, bedst muligt. Den selv skal finde føden, hvorved den udvikler en stærk muskulatur på et fint skelet. Dens supplerende proteinfattige foder, som har et højt indhold af majs, og slutfedningen af racen har gjort det muligt at producere det fede fjerkræ, der er udgangspunktet for det omdømme, som »Volailles de Bresse« har opnået.«

Denne tilføjelse overføres til enhedsdokumentet.

I varespecifikationen erstattes bestemmelsen:

»Opdrætsmetoderne bygger på en diæt, som er videregivet fra generation til generation og baseret på, at fjerkræet selv finder føde på græsarealerne (regnorme, græs…), suppleret med korn og mælkeprodukter (fortyndet mælk, valle, mælkepulver, kærnemælk, ...).«

af:

»Opdrætsmetoderne bygger på en diæt, som er videregivet fra generation til generation og baseret på, at fjerkræet selv finder føde på græsarealerne (regnorme, græs…), suppleret med frø og mælkeprodukter (fortyndet mælk, valle, mælkepulver, kærnemælk, ...).«

Med denne ændring kan der tages hensyn til både korn og bælgplanter i foderet. Denne ændring overføres til enhedsdokumentet.

Afsnit 5. »Tilknytning til det geografiske område« i enhedsdokumentet ændres ligeledes som følger:

Følgende afsnit slettes i enhedsdokumentet, fordi de ikke anses for at være relevante for påvisningen af tilknytningen mellem produktets særlige egenskaber og de naturlige eller menneskelige faktorer i det geografiske miljø:

»Efter tilberedning, som kræver færdigheder, hvis alle fjerkræets smagskvaliteter skal bevares, er det især kendetegnet ved et stort kødudbytte og kødets betydelige mørhed, intense smag og saftighed. For så vidt angår kødudbyttet, er »Volaille de Bresse« bemærkelsesværdigt i kraft af stykkernes størrelse, fileternes længde og bredde og lårenes fyldighed. Benene er alle meget fine, hovedet og halsen er magre, således at de dele, der ikke kan indtages, har ekstremt begrænset omfang. Når fjerkræet er afblødt og plukket, er det kendetegnet ved den runde form (kød og fedt), hvor intet stikker ud. Kødet er mørt og falder nærmest fra hinanden, hvilket har givet det tilnavnet »moelleux« på markedet i Paris. Kødet falder selv fra benene, og de enkelte muskler kan let adskilles. Muskelfibrene er så fine, at man stort set ikke kan se dem. Senerne og senevævet er stort set ikkeeksisterende og går i ét med kødet. Ud over fedtlaget, som varierer alt efter opfedningsgraden, indeholder fjerkræets muskler fedt. Hver enkelt lillebitte muskelfiber er så at sige »svøbt ind« i et hylster af delikat fedt, der efter tilberedning giver kødet dets ekstraordinære mørhed. Poularden er den rundeste af fuglene og tungere end kyllingen og har en særlig smagskvalitet, der er forbundet med dens mere fremskredne opfedningstilstand. Kapunen er — som følge af dens kastrering og lange levetid, som fremmer en længere og løbende indtrængning af fedt i muskelvævet — et fjerkræ af meget høj gastronomisk kvalitet, som udelukkende markedsføres i forbindelse med jul og nytår. Endelig anerkender smagsdommere, at kødet har en særlig aroma, som gør det eftertragtet blandt de fineste gourmeter.«

»Ryggens længde begrænser fileternes kvalitet.«

»Fra 1591 nævnes »Volailles de Bresse« og navnlig »chapons gras« i de kommunale registre i Bourg-en-Bresse. Fra det 17. århundrede blev forpagtningsafgifter på kapuner og poularder hyppigere, og ved udgangen af det 18. århundrede figurerede de i samtlige forpagtningskontrakter. Kødets saftighed blev senere fremhævet af gastronomen Brillat-Savarin, der i sit værk »Physiologie du goût« fra 1825 skrev: »Pour la poularde, la préférence appartient à celle de Bresse« (hvad poularder angår, er den foretrukne »Poularde de Bresse«).«

»Produktionens udvikling blev fremmet af de lettere afsætningsforhold, der opstod med etableringen af jernbanen Paris-Lyon-Marseille (PLM). Den kendsgerning, at området lå tæt på en stor by som Lyon, var uden tvivl også en ikke ubetydelig udviklingsfaktor.«

»Førhen udvalgte hver enkelt opdrætter selv sine avlsdyr ud af sin bestand. Med deltagelse fra hele produktionsgrenen blev der i 1955 etableret et avlscenter. Det førte til en stambogsavl, som har gjort det muligt at bevare racen.«

»Når fjerkræet er slagtet, præsenteres det generelt på helt original vis med en fjerkrave øverst på halsen.«

»Opdrætteren retter særlig opmærksomhed mod fint fjerkræ som kapunen, som er en han, der fødes i foråret og kastreres inden 15. juli, og poularden, som er en hun, der er ældre end kyllingen og ikke er kommet i æglægning. Slutfedningen i små træbure er længere for det fine fjerkræ end for kyllinger, og de fodres som oftest med appetitvækkende foder distribueret i form af en masse. De behandles endvidere meget forsigtigt i forbindelse med slagtningen og plukkes med omhu med henblik på at forhindre blodudtrædninger.«

»Produktionen, som er stærkt forankret i den lokale gastronomi, anvendes og fremhæves af de største kokke i både Frankrig og udlandet.«

»Mange af disse fugle sælges efter de fire særlige konkurrencer »Les glorieuses de Bresse«, hvoraf den første fandt sted i Bourg-en-Bresse den 23. december 1862. Tre andre arrangementer finder sted i ugen op til jul i Pont-de-Vaux, Montrevel-en-Bresse og Louhans med over 1 000 opbundne dyr, hvor de smukkeste eksemplarer underkastes juryens bedømmelse. Fjerkræhandlerne kæmper om de første priser på kapuner og poularder, som er de dyreste, og det er de bedste eksemplarer, der kommer til at pryde de smukkeste udstillingsvinduer og de store festborde til jul og nytår. Konkurrencerne viser, hvor stolte opdrætterne er af deres produkter, og deres dybe engagement i opdrættet.«

»Opdrætsmetoden, pasningen og opfedningen giver efter tilberedningen fjerkræet bemærkelsesværdige smagsegenskaber. Den traditionelle praksis med at rulle det fine fjerkræ meget stramt i et lærred fremmer navnlig fedtets indtrængning i musklerne. Ethere, som absorberes af fedtet og frigives i forbindelse med tilberedningen, reagerer indbyrdes og trænger ind i hele massen, hvilket giver fjerkræet dets delikate aroma.«

Underkapitlernes titler slettes: 5.1. Det geografiske områdes egenart: — Menneskelige faktorer

Naturbestemte faktorer 5.2. Produktets egenart 5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

Disse afsnit slettes, fordi mange af disse elementer ikke giver vigtige yderligere oplysninger til at påvise tilknytningen eller elementerne i forbindelse med fjerkrækød, når det er tilberedt (ikke omfattet af varespecifikationen). Sletningerne betyder, at de grundlæggende og væsentlige elementer ved tilknytningen til oprindelsen i enhedsdokumentet tillægges en større betydning.

5.6. Afsnittet »Mærkning«

I varespecifikationens afsnit 8 slettes bestemmelsen: »Etiketten omfatter EU's BOB-logo.«, da den har været overflødig i henhold til forordning (EU) nr. 1151/2012 siden den 4. januar 2016.

Bestemmelsen slettes ligeledes i enhedsdokumentets afsnit 3.7.

I varespecifikationens afsnit 8 tilføjes følgende bestemmelse: »Ved udskæring af kyllinger identificeres hver enkelt salgsenhed for at sikre sporbarhed frem til opdrætteren (et identifikationsnummer, der er tildelt af sammenslutningen).«

Med denne bestemmelse fastsættes og sikres det, hvordan kyllinger skal identificeres, når de markedsføres i udskåret form.

Ændringen indføres også i enhedsdokumentets afsnit 3.7 »Regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til«.

I enhedsdokumentet erstattes følgende bestemmelser:

»Ringen er en ubrydelig krave, som bærer opdrætterens oplysninger. Seglet er en agraf, der bærer påtegnelsen »Bresse«. For så vidt angår slagteriet, fremgår slagterens oplysninger. Hvis opdrætteren slagter dyret på gården, bærer seglet betegnelsen »Abattage à la ferme«.«

af:

»Ringen er en ubrydelig krave med opdrætterens oplysninger. Seglet er en agraf med påtegnelsen »Bresse«. For så vidt angår slagteriet, fremgår slagterens oplysninger. Hvis opdrætteren slagter dyret på gården, bærer seglet betegnelsen »Abattage à la ferme«.«

Denne forenkling foreslås for at opfylde kravene vedrørende begrænsning af antallet af ord i enhedsdokumenter i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 668/2014.

Følgende bestemmelse: »Ringen og seglet må kun anvendes én gang, og påføringen skal foregå med omhu for at sikre, at de er ubrydelige.« slettes i enhedsdokumentet af samme årsag.

5.7. Afsnittet »Andet«

— Den ansøgende sammenslutning

Bestemmelsen vedrørende sammensætningen af den ansøgende sammenslutning:

»Sammensætning: Comité interprofessionnel de la volaille de Bresse (brancheudvalget for fjerkræ i Bresse) er en sammenslutning af erhvervsdrivende, der beskæftiger sig med oprindelsesbetegnelsen »Volaille de Bresse« eller »Poulet de Bresse«, »Poularde de Bresse«, »Chapon de Bresse«, dvs. udvælgere, udrugere, opdrættere, slagtere og associerede medlemmer opdelt i seks kollegier:

— kollegiet for udvælgere

— kollegiet for udrugere

— kollegiet for opdrættere

— kollegiet for opdrættere/slagtere

— kollegiet for slagtere

— kollegiet for associerede medlemmer.«

ændres således:

»Sammensætning: Comité interprofessionnel de la volaille de Bresse (brancheudvalget for fjerkræ i Bresse) er en sammenslutning af erhvervsdrivende, der beskæftiger sig med oprindelsesbetegnelsen »Volaille de Bresse« eller »Poulet de Bresse«, »Poularde de Bresse«, »Chapon de Bresse«, dvs. udvælgere, udrugere, opdrættere, slagtere, udskæringsvirksomheder og associerede medlemmer opdelt i seks kollegier:

— kollegiet for udvælgere

— kollegiet for udrugere

— kollegiet for opdrættere

— kollegiet for opdrættere/slagtere

— kollegiet for slagtere og udskæringsvirksomheder

— kollegiet for associerede medlemmer.«

Denne ændring gør det muligt for den ansøgende sammenslutning at tilføje de erhvervsdrivende, der udskærer kyllinger.

— Nationale krav

To hovedpunkter, der skal kontrolleres, er blevet ændret i de nationale krav som følge af de ønskede ændringer:

Følgende bestemmelse om kontrol af de erhvervsdrivendes placering:

»De erhvervsdrivendes placering (udvælger, udruger, opdrætter, slagter) Faciliteter til udvælgelse (arealets bygninger til brug for opdræt), udrugning (rugerier) og opdræt i det geografiske område for den beskyttede oprindelsesbetegnelse«

ændres således:

»De erhvervsdrivendes placering:

Faciliteter til udvælgelse (arealets bygninger til brug for opdræt), udrugning (rugerier), opdræt, slagtning og udskæring i det geografiske område for den beskyttede oprindelsesbetegnelse«.

Følgende bestemmelse om kontrol af de erhvervsdrivendes placering:

— Mindste opdrætsvarighed for kyllinger:

Bestemmelsen med angivelse af

»for kyllinger

— ≥ 10 dages slutfedning

— ≥ 110 dages opdræt«

ændres således:

»for kyllinger

— ≥ 10 dages slutfedning

— ≥ 108 dages opdræt«.

Denne ændring foretages for at korrigere en fejl, som resulterer i en uoverensstemmelse mellem denne del om de vigtigste kontrolpunkter og den del, der indeholder en mindste opdrætsvarighed på 108 dage.

To hovedpunkter, der skal kontrolleres, er blevet tilføjet i de nationale krav som følge af de ønskede ændringer:

— Foderets sammensætning fra den 36. dag: Følgende kontrolbestemmelse tilføjes: »Korn og mælk samt biprodukter heraf i flydende form eller pulverform« ændres som følger: »Kornet, der kan dyrkes sammen med bælgplanter (godkendt, hvis kornandelen ved såning udgør den største komponent), samt mælk og biprodukter heraf i flydende form eller pulverform«

— Følgende kontrolbestemmelse vedrørende udskæring tilføjes: »Udskæring tillades udelukkende for kyllinger. De slagtede dyr skal være fyldige efter en jævn opfedning. Deres lemmer må ikke have frakturer. Udskæringernes udseende skal være i overensstemmelse med præsentationskriterierne for den beskyttede oprindelsesbetegnelse (afhængigt af det pågældende stykke). Deres skind skal være pænt uden fjerposer, rifter, blodudtrædninger eller misfarvninger.«

ENHEDSDOKUMENT

»Volaille de Bresse«/»Poulet de Bresse«/»Poularde de Bresse«/»Chapon de Bresse«

EU-nr.: PDO-FR-0145-AM03 — 6.12.2019

BOB (X) BGB ( )

1. Betegnelse

»Volaille de Bresse«/»Poulet de Bresse«/»Poularde de Bresse«/»Chapon de Bresse«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.1: Kød (og slagtebiprodukter), fersk

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Volaille de Bresse«/»Poulet de Bresse«/»Poularde de Bresse«/»Chapon de Bresse« tilhører arten Gallus og racen Gallus eller Bresse af den hvide underart. I voksenalderen har dyrene specifikke ydre kendetegn.

En »Poulet de Bresse« vejer mindst 1,3 kg i renset vægt (1 kg i præsentationsformen »prêt à cuire« — klar til tilberedning). En »Poularde de Bresse« vejer mindst 1,8 kg i renset vægt (1,5 kg i præsentationsformen »prêt à cuire« — klar til tilberedning). Kyllinger og poularder kan være rullet og opbundet i henhold til praksis. En »Chapon de Bresse« vejer mindst 3 kg i renset vægt. Den markedsføres mellem 1. november og 31. januar. Den skal obligatorisk være rullet i et lærred af vegetabilsk oprindelse (hør, hamp, bomuld) og opbundet, således at fuglen er helt omsluttet, bortset fra halsen, hvor den øverste tredjedel ikke er plukket. De slagtede dyr er fyldige med veludviklede fileter. Deres skind er pænt uden fjerposer, rifter, blodudtrædninger eller misfarvninger. De er opfedet, således at deres rygsøjle ikke er synlig. Deres brystbens naturlige form er ikke ændret. Deres lemmer har ingen frakturer. Den fjerkrave, der bevares på den øverste tredjedel af halsen, er ren. Fødderne er fri for snavs. Fuglene markedsføres i »renset« form. Præsentationsformen »prêt à cuire« (klar til tilberedning) er udelukkende tilladt for kyllinger og poularder, og forudsat at lemmerne, bortset fra tæerne, ikke er amputeret. Den udskårne præsentationsform er udelukkende tilladt for kyllinger. Præsentationsformen »surgelée« (dybfrosset) er udelukkende tilladt for kyllinger (»prêt à cuire« eller udskårne stykker).

Fjerkræ, som er rullet eller opbundet, kan markedsføres i rullet eller afrullet form. De har en aflang form. Vinger og ben hænger sammen med kroppen og stikker ikke længere ud. Kødet skal være fast, hårdt og med »bid«.

3.3. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Fjerkræets foder må kun indeholde følgende:

— korn udelukkende fra oprindelsesbetegnelsens geografiske område

— planter, sideprodukter og fodertilskud af ikke-genmodificerede produkter.

I »den indledende periode«, som varer maksimalt 35 dage, består foderrationen af mindst 50 volumenprocent korn, hvortil kan tilsættes et tilskud bestående af plantematerialer, mælkeprodukter, vitaminer og mineraler.

I den såkaldte »vækstperiode« opdrættes fjerkræet på græsarealer. Føden består da primært af ressourcer fra arealet (græs, insekter, små bløddyr, …) og derudover mælk og biprodukter heraf samt korn, nemlig majs, boghvede, hvede, rug, havre, triticale eller byg. Kornet kan dyrkes sammen med bælgplanter (vikke, ærter, fladbælg, bønne, lupin, linse), hvis kornandelen ved såning udgør den største komponent. Majs udgør mindst 40 % af foderrationen. Mellem 36. og 84. opdrætsdag kan der gives et tilskud af proteiner, mineraler og vitaminer ud over de lokale ressourcer.

Proteinindholdet i den daglige foderration er på højst 15 %.

»Slutfedningsperioden« varer mindst ti dage for kyllinger, tre uger for poularder og fire uger for kapuner. Den foregår i små træbure i et mørkt, roligt og ventileret lokale. Foderrationen for fjerkræ er den samme som i vækstperioden. Ris kan tilføjes.

I sidste ende stammer omkring 90 % af fjerkræets føde (areal og korn) fra det geografiske område.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Udvælgelse, formering og udrugning samt opdræt, slagtning og udskæring af fjerkræ finder sted i det geografiske område.

3.5. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning, emballering osv. af det produkt, som den registrerede betegnelse henviser til

Forarbejdning (afsluttende fjerplukning og rengøring af halskraverne), emballering og eventuelt, udelukkende for kyllingers vedkommende, udskæring og dybfrysning af fjerkræ finder sted i det geografiske område med følgende præsentationsformer:

— »effilée« (renset)

— »roulée et bridée« (rullet og opbundet). Rulningen og opbindingen, som er obligatorisk for kapunen, består af en traditionel præsentationsform for »Volaille de Bresse« i et stramt lærred af vegetabilsk oprindelse (hør, bomuld eller hamp), som syes sammen i hånden (mindst 15-20 sting, afhængigt af om det drejer sig om en kylling, en poulard eller en kapun)

— »prêt-à-cuire« (klar til tilberedning) udelukkende for kyllinger og poularder. Fuglens lemmer (bortset fra tæerne) bevares

— »découpée« (udskåret) og »surgelée« (dybfrosset) udelukkende for kyllinger.

Forpligtelsen til at gennemføre disse etaper i det geografiske område er berettiget i lyset af de meget specifikke og traditionelle færdigheder, der anvendes. Rulningen og opbindingen af fjerkræet er det bedste eksempel herpå. Denne teknik anvendes især i forbindelse med jul og nytår og sikrer en bedre indtrængning af fedt i musklerne og bidrager således til at give produktet de bedst mulige smagskarakteristika. Operatører i produktionsgrenen »Volaille de Bresse« har bevaret denne praksis trods den tid og det arbejde, det kræver at nå frem til de pågældende præsentationsformer. Præsentationsformerne »prêt à cuire« og »surgelée« er også specifikke for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Volaille de Bresse«, da lemmerne (bortset fra tæerne) ikke er amputeret.

Endvidere kræver det meget skrøbelige skind hos »Bresse« særlig opmærksomhed for ikke at rive det i forbindelse med både fjerplukning, bukning og emballering. Det er således hensigtsmæssigt så vidt muligt at begrænse antallet af håndteringer, som risikerer at skade skindet (rifter, blodudtrædninger og misfarvninger er begrundelser for nedklassificering af fjerkræ).

Endelig er udførelsen i det geografiske område et krav, eftersom de pågældende aktiviteter sker samtidig med klassificeringen af fjerkræet med den beskyttede oprindelsesbetegnelse. Det er i denne endelige klassificeringsetape, at fjerkræet kan markedsføres under den beskyttede oprindelsesbetegnelse. Klassificeringen kommer til udtryk ved påføring af identifikationsmærker, bl.a. segl (og etiketter for poularders og kapuners vedkommende), som er identifikationsmærker for produkter, der sikrer produktets sporbarhed.

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, den registrerede betegnelse henviser til

»Volaille de Bresse«/»Poulet de Bresse«/»Poularde de Bresse«/»Chapon de Bresse« bærer i hel tilstand samtidig opdrætterens ring, slagterens segl, en specifik etiket samt, for så vidt angår poularder og kapuner, en identifikationsetiket.

Etiketten anbringes på ryggen af fjerkræ med præsentationsformen »effilée«, eller på brystbenet af fjerkræ med præsentationsformen »prêt à cuire« i forbindelse med klassificeringen af fjerkræet med den beskyttede oprindelsesbetegnelse forud for afsendelsen.

Ringen, den ubrydelige ring, bærer opdrætterens oplysninger. Seglet bærer påtegnelsen »Bresse«. For så vidt angår slagteriet, fremgår slagterens oplysninger. Hvis opdrætteren slagter dyret på gården, bærer seglet betegnelsen »Abattage à la ferme«.

Identifikationsetiketten for »Chapon de Bresse« og »Poularde de Bresse« er en etiket, der bærer benævnelsen »Poularde de Bresse roulée« eller »Poularde de Bresse« eller »Chapon de Bresse« og benævnelsen »appellation d'origine contrôlée« eller »appellation d'origine protégée«.

Opdrætteren påfører ringen på venstre fod inden afsendelse fra bedriften. Seglet påføres nederst på halsen i forbindelse med klassificeringen af fjerkræ med den beskyttede oprindelsesbetegnelse inden afsendelsen. Etiketterne påføres nederst på halsen og fastholdes af seglet.

Ved udskæring af kyllinger beregnet til salg til forbrugeren identificeres hver enkelt salgsenhed for at sikre sporbarhed frem til opdrætteren (et identifikationsnummer, der er tildelt af den faglige interesseorganisation).

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Volaille de Bresse«/»Poulet de Bresse«/»Poularde de Bresse«/»Chapon de Bresse« omfatter områder i følgende kommuner eller dele af kommuner:

I departementet Ain: Delvis: Abergement-Clémenciat (L'), Ceyzériat, Châtillon-sur-Chalaronne, Coligny, Courmangoux, Dompierre-sur-Chalaronne, Dompierre-sur-Veyle, Druillat, Jasseron, Meillonnas, Saint-Didier-sur-Chalaronne, Saint-Étienne-sur-Chalaronne, Saint-Martin-du-Mont, Salavre, Tossiat, Val-Revermont, Verjon. Som helhed: Arbigny, Asnières-sur-Saône, Attignat, Bâgé-Dommartin, Bâgé-le-Châtel, Beaupont, Bény, Béréziat, Bey, Biziat, Boissey, Bourg-en-Bresse, Boz, Buellas, Certines, Chanoz-Châtenay, Chavannes-sur-Reyssouze, Chaveyriat, Chevroux, Condeissiat, Confrançon, Cormoranche-sur-Saône, Cormoz, Courtes, Cras-sur-Reyssouze, Crottet, Cruzilles-lès-Mépillat, Curciat-Dongalon, Curtafond, Domsure, Etrez, Feillens, Foissiat, Garnerans, Gorrevod, Grièges, Illiat, Jayat, Laiz, Lent, Lescheroux, Malafretaz, Mantenay-Montlin, Manziat, Marboz, Marsonnas, Mézériat, Montagnat, Montcet, Montracol, Montrevel-en-Bresse, Neuville-les-Dames, Ozan, Péronnas, Perrex, Pirajoux, Polliat, Pont-de-Vaux, Pont-de-Veyle, Replonges, Reyssouze, Saint-André-de-Bâgé, Saint-André-d'Huiriat, Saint-André-sur-Vieux-Jonc, Saint-Bénigne, Saint-Cyr-sur-Menthon, Saint-Denis-lès-Bourg, Saint-Didier-d'Aussiat, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Étienne-sur-Reyssouze, Saint-Genis-sur-Menthon, Saint-Jean-sur-Reyssouze, Saint-Jean-sur-Veyle, Saint-Julien-sur-Reyssouze, Saint-Julien-sur-Veyle, Saint-Just, Saint-Laurent-sur-Saône, Saint-Martin-le-Châtel, Saint-Nizier-le-Bouchoux, Saint-Rémy, Saint-Sulpice, Saint-Trivier-de-Courtes, Sermoyer, Servas, Servignat, Sulignat, Thoissey, Tranclière (La), Vandeins, Vernoux, Vescours, Vésines, Villemotier, Viriat, Vonnas.

I departementet Jura: Delvis: Annoire, Asnans-Beauvoisin, Augéa, Balanod, Beaufort, Bois-de-Gand, Césancey, Chaînée-des-Coupis, Chassagne (La), Chaumergy, Chaussin, Chaux-en-Bresse (La), Cousance, Cuisia, Desnes, Digna, Essards-Taignevaux (Les), Foulenay, Francheville, Gevingey, Longwy-sur-le-Doubs, Maynal, Messia-sur-Sorne, Montmorot, Orbagna, Petit-Noir, Ruffey-sur-Seille, Rye, Saint-Amour, Saint-Jean-d'Etreux, Sainte-Agnès, Trois-Châteaux (Les), Val-Sonnette, Vincelles, Vincent- Froideville. Som helhed: Bletterans, Chapelle-Voland, Chêne-Sec, Chilly-le-Vignoble, Commenailles, Condamine, Cosges, Courlans, Courlaoux, Fontainebrux, Frébuans, Hays (Les), Larnaud, Nance, Neublans-Abergement, Relans, Repôts (Les), Trenal, Villevieux.

I departementet Saône-et-Loire: Delvis: Chalon-sur-Saône, Champagnat, Charette-Varennes, Cuiseaux, Fretterans, Joudes, Lays-sur-le-Doubs, Longepierre, Navilly, Tournus. Som helhed: Abergement-de-Cuisery (L'), Abergement-Sainte-Colombe (L'), Allériot, Authumes, Bantanges, Baudrières, Beaurepaire-en-Bresse, Beauvernois, Bellevesvre, Bey, Bosjean, Bouhans, Branges, Brienne, Bruailles, Chapelle-Naude (La), Chapelle-Saint-Sauveur (La), Chapelle-Thècle (La), Châtenoy-en-Bresse, Chaux (La), Ciel, Condal, Cuisery, Damerey, Dampierre-en-Bresse, Devrouze, Diconne, Dommartin-lès-Cuiseaux, Epervans, Fay (Le), Flacey-en-Bresse, Frangy-en-Bresse, Frette (La), Frontenard, Frontenaud, Genête (La), Guerfand, Huilly-sur-Seille, Jouvençon, Juif, Lacrost, Lans, Lessard-en-Bresse, Loisy, Louhans, Ménetreuil, Mervans, Miroir (Le), Montagny-près-Louhans, Montcony, Montcoy, Montjay, Montpont-en-Bresse, Montret, Mouthier-en-Bresse, Ormes, Oslon, Ouroux-sur-Saône, Pierre-de-Bresse, Planois (Le), Pontoux, Préty, Racineuse (La), Rancy, Ratenelle, Ratte, Romenay, Sagy, Saillenard, Saint-André-en-Bresse, Saint-Bonnet-en-Bresse, Saint-Christophe-en-Bresse, Saint-Didier-en-Bresse, Saint-Étienne-en-Bresse, Saint-Germain-du-Bois, Saint-Germain-du-Plain, Saint-Marcel, Saint-Martin-du-Mont, Saint-Martin-en-Bresse, Saint-Maurice-en-Rivière, Saint-Usuge, Saint-Vincent-en-Bresse, Sainte-Croix, Savigny-en-Revermont, Savigny-sur-Seille, Sens-sur-Seille, Serley, Sermesse, Serrigny-en-Bresse, Simandre, Simard, Sornay, Tartre (Le), Thurey, Torpes, Toutenant, Tronchy, Truchère (La), Varennes-Saint-Sauveur, Verdun-sur-le-Doubs, Vérissey, Verjux, Villegaudin, Vincelles.

5. Tilknytning til det geografiske område

»Volaille de Bresse«/»Poulet de Bresse«/»Poularde de Bresse«/»Chapon de Bresse« er fjerkræ af arten Gallus eller Bresse af den hvide underart, som udvælges lokalt, med langsom vækst.

Denne hårdføre race, der er perfekt tilpasset de klimatiske forhold i Bresse, udnytter de græsarealer, som stilles til rådighed for den, bedst muligt. Den selv skal finde føde, hvorved den udvikler en stærk muskulatur på et fint skelet.

Dens supplerende proteinfattige foder, som har et højt indhold af majs, og slutfedningen af racen har gjort det muligt at producere det fede fjerkræ, der er udgangspunktet for det omdømme, som »Volailles de Bresse« har opnået.

Produktionsområdet for »Volailles de Bresse« er en slette med kratbevoksning, som er let bølgeformet som følge af periglaciale geologiske påvirkninger, som ligger til grund for den meget lerholdige og uigennemtrængelige jord. Klimaet er fugtigt.

Majs, som dukkede op i Bresse i begyndelsen af det 17. århundrede, har spillet en afgørende rolle i landbrugssystemet i Bresse og anvendes som foder til fjerkræ. Der er gennem århundreder opstået et traditionelt blandet landbrug baseret på dyrkning af græs og korn og opdræt af fjerkræ og kvæg, der stadig eksisterer i dag.

Den lokale race, som er anerkendt som den eneste, der kan opnå den beskyttede oprindelsesbetegnelse, er meget hårdfør og yderst tilpasset miljøet og den fugtige jord i Bresse.

Opdrætsmetoderne bygger på en diæt, som er videregivet fra generation til generation og baseret på, at fjerkræet selv finder føde på græsarealerne (regnorme, græs …), suppleret med frø og mælkeprodukter (fortyndet mælk, valle, mælkepulver, kærnemælk, ...). Slutfedningen af dyrene foregår i såkaldte »épinettes« (træbure) i ro og skygge for at undgå ophidselse.

Når de afpudses i overensstemmelse med Bresse-metoden, hvilket er obligatorisk for kapunen, lægges ben og vinger ind imod kroppen. Fjerkræet sammenbukkes herefter i et fast lærred af vegetabilsk oprindelse, som herefter syes stramt sammen i hånden ved hjælp af fint garn fra midten mod hovedet og mod gumpen, således at fuglen er helt omsluttet, bortset fra halsen, hvis øverste tredjedel ikke er plukket.

Når fjerkræet pakkes ud, har det den karakteristiske cylinderform, hvor kun hovedet og halsen stikker ud.

Dyrene er kendetegnet ved et fint skelet og en fin skindstruktur, hvilket indikerer en evne til udvikling af kød og fedt.

»Volaille de Bresse« er kvalificeret som »volaille grasse«, dvs. aflangt og ekstremt fint, hvilket vidner om det store arbejde med opfedningen af dyrene. Det er let at skelne fra »poulet de grain«, som er større, tættere og med mindre udtalt anæmi.

Det blandede landbrug i Bresse, som er en direkte følge af det naturlige miljøs karakteristika, særlig dets egnethed til dyrkning af græs og majs, som kræver et fugtigt klima og jord med betydelige vandreserver, er den afgørende faktor, der ligger til grund for opdræt af fjerkræ i Bresse. Majs som supplement til andre kornsorter har som følge af sine ernæringsmæssige egenskaber gjort det muligt at producere det fede fjerkræ, der er udgangspunktet for det omdømme, som »Volailles de Bresse« har opnået.

Producenterne har været i stand til at bevare racen i ren tilstand med henblik på at udvikle »Volaille de Bresse«. Dyrenes hårdførhed har gjort det muligt for dem at leve i dette vanskelige miljø, hvor de til dels lever af områdets fauna og et væsentligt tilskud, der stammer fra det geografiske område (majs, mælk), og som tilføres af opdrætteren i løbet af opdrættet og opfedningen.

Opdrættet hviler således på en stærk tradition, der kombinerer føde, der er særlig proteinfattig, specifikke opfedningsmetoder og en sen slagtning, der gør, at dyrene opnår fuld fysiologisk modenhed.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i denne forordning)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c299632c-5d77-4297-8f9a-2122d1b942ea

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.