DA    DA DA 
 
DA    DA  EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 7.7.2010 
SEK(2010) 828 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
  
Ledsagedokument til 
  
Forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 
om ændring af direktiv 97/68/EF for så vi dt angår bestemmelserne for motorer, der 
markedsføres under fleksibilitetsordningen 
COM(2010)362 final 
SEC(2010)829 
 
 
 
DA 2   DA ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
  
Ledsagedokument til 
  
Forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 
om ændring af direktiv 97/68/EF for så vi dt angår bestemmelserne for motorer, der 
markedsføres under fleksibilitetsordningen 
 
DA 3   DA 1. P ROBLEMSTILLINGEN  
Direktiv 97/68/EF om mobile i kke-vejgående maskiner (NRMM) 1 fastsætter bestemmelser 
for udstødningsemissioner (kulmonoxid (CO), kul brinter (HC), kvælstofoxider (NOx)) og 
partikler fra dieselmotorer i mobile i kke-vejgående maskin er, herunder bygge- og 
anlægsmaskiner og landbrugs- og skovbrugsmaskin er, motorvogne og lokomotiver, fartøjer til 
sejlads på indre vandveje samt motorer, de r kører med én konstant hastighed (anvendes 
hovedsagelig i generatorsæt og pumper osv.), og små benzinmotorer, der bruges i forskellige typer maskiner (herunder håndholdt udstyr som f.eks. kædesave). 
Det gældende trin for emissionsgrænseværdie r, der finder anvendels e på typegodkendelse af 
størstedelen af alle dieselmotorer, kaldes trin III A. Det vil for motorer, der skal markedsføres 
fra og med 2011, blive erstattet med de strengere  trin III B-grænsevæ rdier alt afhængig af 
motoreffektkategori. De nødvendige ændringer af  motorernes konfiguration, størrelse eller 
vægt har umiddelbare virkninger for fabrikan terne af oprindeligt materiel. De tekniske 
løsninger, som skal sikre, at motorerne er i ov erensstemmelse med trin III B, er generelt set 
endnu ikke færdigudviklede. Da motorernes og  maskinernes udformning ikke kan ændres 
samtidigt, men skal ændres i separate faser, er det nødvendigt for fabr ikanterne af  oprindeligt 
materiel at gennemføre yderligere fors kning og teknologisk udvikling for at sikre 
markedsføring af maskiner, som er i overens stemmelse med trin III B. Bortset fra at 
udformningen af maskinernes stel skal ændres , skal også maskinernes produktionslinje (behov 
for yderligere plads, behandling og oplagring af råmaterialer, omkostninger osv.) tilpasses. 
Situationen for maskiner, der er omfattet af direktivet om mobile  ikke-vejgående maskiner, er 
som følger: 
• Hvad angår bygge- og anlægsmaskiner og landbrugsmaskiner, er der endnu ikke 
fundet tekniske løsninger for fabrikanterne af oprindeligt materiel, og følgelig er 
der behov for yderligere FoU. 
• De fabrikanter af oprindeligt materiel, som fremstiller motorvogne, oplever færre 
vanskeligheder, da de hovedsageligt brug er motorer, som a llerede er blevet 
udviklet til vejgående køretøjer, men de oplever dog vanskeligheder, når de skal 
ændre køretøjerne for at finde plads til motoren og efterbehandlingssystemerne under trange pladsforhold. 
• Fabrikanter af oprindeligt materiel, som fremstiller lokomotiver, har de største 
vanskeligheder med at overholde de  nye værdier og vil under ingen 
omstændigheder være klar til den 1. januar 2012. De tilpasninger, som skal sikre, 
at køretøjerne er i over ensstemmelse med trin III B, er endnu ikke blevet 
påbegyndt. 
De overholdelsesomkostninger, som fabrikantern e af oprindeligt materiel skal afholde som 
følge af de nye grænseværdier for emissione r, er betragtelige. Siden ultimo 2008 har 
størstedelen af den europæiske industri for fremstilling af mobile ikke-vejgående maskiner været uventet hårdt ramt af den verdenso mspændende finansielle og økonomiske krise. 
Navnlig er salget af bygge- og anlægsmaskin er og landbrugsmaskiner i 2009 faldet med op til 
60 % alt afhængig af markedssegmentet, og de seneste prognoser tyder ikke på genrejsning 
                                                
 
1 EFT L 59 af 27.2.1998, s. 1. 
 
DA 4   DA før ultimo 2010. Segmentet for motorvogne oplever vanskeligheder, men krisens virkninger 
synes ikke at være så kraftige som for bygge- og anlægsmaskiner og landbrugsmaskiner. På 
grund af nedgangen i salget råder fa brikanterne af oprindeligt mate riel ikke over de finansielle 
midler, som er nødvendige for rettidigt at producere maskiner, som overholder de nye 
emissionsgrænseværdier. 
Kommissionens forslag om at ændre direktivet om mobile ikke-vejgående maskiner er en 
reaktion på ovennævnte ugunstige markedsforhold. 
2. A NALYSE AF NÆRHEDSPRINCIPPET  
Forslaget er i overensstemmelse med nærhedsprinc ippet, da direktivet allerede harmoniserer 
typegodkendelsesproceduren for markedsføring af motorer, og medlemsstaterne ikke kan 
træffe individuelle foranstaltninger. 
3. M ÅL 
Det overordnede mål  med ændringen er så vidt mulig t at afbøde virkningerne af den 
nuværende økonomiske krise for fabr ikanterne af motorer og mob ile ikke-vejgående maskiner 
for at bevare konkurrenceevnen og beskæftigelsen, samtidig med at de negative miljøpåvirkninger, der skyldes udskydelsen af erst atningen af et bestemt antal motorer, som 
endnu ikke er i overensstemmelse med de nye strengere emissionsgrænseværdier, begrænses 
mest muligt. 
Specifikke mål: 
At bevare konkurrenceevnen hos EU's industri fo r mobile ikke-vejgående maskiner og at 
afbøde det umiddelbare pres, som den økonomiske krise medfører. 
At give industrien mulighed for fortsat at finans iere FoU, således at der bliver teknologi til 
rådighed for alle produkttyper under trin III B.  
At begrænse mobile ikke-vejgående maskiners emissioner ved at gøre det muligt at erstatte 
ældre mere forurenende maskiner, som har et større brændstofforbrug, med mere miljørigtige 
maskiner.  
Operationelle mål: 
At indføre omkostningseffektive foranstaltning er rettidigt for at give EU's motor- og 
maskinfabrikanter mulighed for at bevare dere s konkurrenceevne og at fo rtsætte med at sælge 
deres produkter i hele trin III B-fasen og så ledes afbøde det umiddelbare pres, som den 
økonomiske krise medfører. 
At bevare incitamentet til at investere i FoU og udvikle mere miljørigtige motorer, som er i 
overensstemmelse med de fremtidige trin for emissionsgrænseværdier. 
At give industrien mulighed for på kort sigt at finansiere ud gifter til FoU inden for udvikling 
af maskiner, som er i overensstemmelse med trin  III B, ved at give den mulighed for at opnå 
en fortjeneste på salget. 
 
DA 5   DA 4. P OLITISKE VALGMULIGHEDER  
Der kunne vælges mellem følgende muligheder for at løse det påviste problem: 
4.1. For de sektorer, som allerede er omfattet af fleksibilitetsordningen  
4.1.1. Ingen foranstaltninger = status quo opretholdes Fabrikanterne kan anvende den fleksibilit etsordning, som dette direktiv indeholder 
bestemmelser om. I medfør af fl eksibilitetsordningen kan fabrikan terne af oprindeligt materiel 
i perioden mellem to på hinanden følgende trin for udstødningsemissionsgrænseværdier 
markedsføre et begrænset antal mobile ikke-vejgående maskiner med motorer, der kun er i overensstemmelse med det forudgående trin for emissionsgrænseværdier. 
Fleksibilitetsordningen finder anvendelse på (diesel)motorer med ko mpressionstænding, der 
anvendes i bygge- og anlægsmaskiner og skovbr ugsmaskiner, generatorsæt og pumper med 
motorer, der kører med én konstant hastighe d, men ikke på lokomotiver, motorvogne og 
fartøjer til sejlads på indre va ndveje med dieselmotorer. Fabrik anterne af oprindeligt materiel 
kan markedsføre enten 1) et begrænset antal maskiner, der ikke ove rstiger 20 % af deres 
årlige salg af maskiner (beregnet som gennemsnitt et af de seneste 5 års salg på EU-markedet) 
for hver motoreffektkategori, eller 2) et fast antal maskiner, der er fastsat i direktivet. 
4.1.2. Lån til indkøb af motorer, som er på lager,  og som er blevet fremstillet i løbet af den 
såkaldte salgsperiode 
Direktivet bestemmer, at industrien, mens trin III A gælder, kan fremstille motorer og 
maskiner og oplagre dem inden for EU's område  for at holde gang i industrien og dække 
behovene i andre lande, som ikke  har så strenge bestemmelser for udstødningsemissioner som 
EU. Når indførelsen af trin III B påbegyndes,  kan disse oplagrede motorer og maskiner 
markedsføres i en periode på to år. Denne mulig hed indebærer, at fabrikanterne af oprindeligt 
materiel gives statslån til at indkøbe trin III A-motorer til deres lagre.  
4.1.3. Indførelse af en skrotningsordning på nationalt plan 
Brugen af en skrotningsordning vil være et subs idie, som brugeren får som incitament til at 
købe nye maskiner med en trin III B-motor.  I forbindelse med denne mulighed vil ældre 
maskiner, som forurener mere, blive afleveret til skrotning. En national offentlig myndighed 
vil give et engangsbeløb til ejeren af en maskine, der afle veres til skrotning. Ejeren vil få 
pengene gennem bank- eller skattesystemet, når der er forelagt bevis for indkøb af en ny 
maskine. 
4.1.4. Alternative bestemmelser under fleksibilitetsordningen 
4.1.4.1. Indførelse af gradueri ng i fleksibilitetsordningen 
Denne mulighed indebærer, at der i fleksibi litetsordningen indfør es en graduering i 
forbindelse med hver enkelt maskintype, som af hænger af de særlige vanskeligheder, som 
overgangen fra trin III A til trin III B medf ører for den pågældende maskintype, og en 
lignende metode for så vidt angår de faste antal.  
 
DA 6   DA 4.1.4.2. Fleksibilitetsprocenten øges til 50 % 
Denne mulighed indebærer, at fleksibilitetsprocenten øges fra 20 til 50 % for alle maskiner, 
der på nuværende tidspunkt er omfattet af ordningen. Det faste maksimale antal motorer 
ændres i overensstemmelse hermed. 
4.1.4.3. Betinget anvendelse af fleksibilite tsordningen med en strafmekanisme 
For at bevare incitamentet til at udvikle II I B-maskiner kunne der indføres et system, der 
indebærer, at øget brug af fleksibilitetsordn ingen i overgangsperioden mellem trin III A og 
trin III B vil udløse en straf ef ter en årrække. Dette ville beva re fabrikanterne af oprindeligt 
materiels incitament til at udvikle maskiner me d III B-motorer og til at be grænse deres brug af 
den øgede fleksibilitet til det, der er absolu t nødvendigt for at overvinde den økonomiske krise 
midlertidigt. 
4.1.5. Indførelse af et handelssystem  
Der kunne etableres et system, som indebæ rer, at virksomheder, der ikke udnytter 
fleksibilitetsordningen fuldt ud, kan sælge deres rettigheder under fleksi bilitetsordningen til 
virksomheder, som har behov for øget fleksibilite t. En sådan ordning ville forudsætte en 
mekanisme for salg af fleksibi litet (kvoter) og etablering af  et system til overvågning af 
ordningen. Prisen på hver enkelt kvote under fleksibilitetsordningen skal fastsættes på 
markedsvilkår.  
4.2. For motorvognssektoren, som på nuværende  tidspunkt er udelukk et fra brug af 
fleksibilitetsordningen 
Samme muligheder som under pkt. 4.1. samt indførel se af en fleksibilitetsprocent på 20 er 
blevet overvejet. 
5. K ONSEKVENSANALYSE  
5.1. For de sektorer, som allerede er omfattet af fleksibilitetsordningen 
Den valgmulighed, der indebærer, at der ikke gøres noget,  vil ikke være hensigtsmæssig, hvis 
målene skal nås, da industrien således fo rtsat ville befinde sig i en situation, hvor 
producenterne ikke kan sælge maskiner, som ove rholder kravene. En række virksomheder 
ville efterfølgende lukke, hvilket  ville medføre arbejdsløshed. 
Den valgmulighed, som indebærer, at fabrikanterne af opri ndeligt materiel køber 
oplagrede motorer  af en motorfabrikant for fortsat at sælge III A-maskiner, er ikke 
praktisabel. Likviditeten er begr ænset, og private banker giver ikke tilstrække lig kredit på 
grund af den økonomiske krise. Et incitament til at producere flere trin III A-motorer vil 
medføre, at der produceres et enor mt antal trin III A-motorer, i stedet for at der udvikles mere 
miljøvenlige III B-motorer. 
Brugen af en skrotningsordning  vil ikke hjælpe fabrikanterne af oprindeligt materiel med at 
finansiere FoU, der skal give adgang til trin III B-maskiner. Det er stadig tvivlsomt, om 
udsigten til en skrotningsordning vil være tilstrækkelig til at  tilskynde bankerne til at give 
fabrikanterne af oprindeligt materiel yderligere lån til FoU. Hvis medlemsstaterne foretager 
 
DA 7   DA en uensartet indførelse af skrotningsordningen, kunne dette desuden medføre fragmentering af 
det indre marked og forvridning af konkurrencen. 
Et handelssystem under fl eksibilitetsordningen , som indebærer, at virksomhederne kan 
købe yderligere rettigheder under  ordningen af virksomheder, so m ikke har behov for deres 
rettigheder, vil give virksomhederne et stærkt  incitament til at sørge for overensstemmelse 
med de nye emissionsgrænseværdier så hurtigt som muligt. Etablering af et så komplekst 
system med kort frist ville dog være en uf orholdsmæssig stor opgave i forhold til de 
forventede resultater.  
Indførelse af graduering i fleksibilitetsordningen for de forskellige maskintyper  på 
baggrund af de særlige vanskeligheder, som overg angen fra trin III A til trin III B medfører 
for de pågældende maskintyper, er ikke prak tisabel, da der ikke fi ndes en specifik oversigt 
over antallet af de forskellige maskintyper eller et system, der kan anvendes til overvågning af salgstallene. 
Anvendelse af en strafmekanisme sammen me d fleksibilitetsordningen  ville begrænse 
risikoen for konkurrenceforvridni ng som følge af den øgede fl eksibilitet. Der er dog ikke 
adgang til oplysninger om antallet af mob ile ikke-vejgående maskiner, som er i 
overensstemmelse med bestemmelserne, og der vi lle således blive tale om en så betydelig 
byrde for de kompetente nationale myndigheder, at denne mulighed ikke  er praktisabel, og 
desuden ville forberedelsen og indførelsen af en sådan meka nisme medføre omkostninger, 
som er uforholdsmæssigt store (underretning og overvågning) i forhold til de fordele, der kan 
opnås gennem anvendelse af mekanismen. 
En vurdering af virkningerne af at øge den andel, der er omfattet af fleksibilitetsordningen, 
til 50 %  for maskiner, som allerede er omfattet af ordningen, skal tage hensyn til de 
miljømæssige, sociale og økonomiske virkninger . De miljømæssige virkninger er blevet 
bestemt på grundlag af de eksterne omkostn inger forbundet med beregnede emissioner. 
Emissionerne er blevet beregnet under hensyntagen  til lagrene af maskiner og motorer samt 
maskinernes gennemsnitlige brugstid og levealder. De økonomiske virkninger er blevet fastsat på grundlag af reduktionen af overholdelsesomkostni ngerne, herunder udgi fter til forskning 
og udvikling, variable udgifter til fremstilling af motorer, udgifter til t ilpasning af udstyrets 
udformning, efterbehandling og anordninger sa mt brændstofudgifter. De socioøkonomiske 
virkninger er blevet fastlagt  på grundlag af overholdelses omkostningerne og de specifikke 
markedsforhold. 
Miljøomkostningerne afspejler de omkostninger, som de yderligere em issioner fra motorerne 
under den ændrede fleksibilite tsordning (50 %) indebærer set i forhold til den gældende 
fleksibilitetsordning (20 %). Iføl ge den metode, der er blevet anvendt, og som er baseret på 
den aktuelle nettoværdi pr. foru renende stof, beløber de miljøomkostninger, der skyldes, at 
den nuværende fleksibilitetsordni ng (20 %) ændres til en ny fl eksibilitetsordning (50 %), sig 
til ca.: 
Miljøomkostninger i perioden 2008-2030:
 
Forurenende stof  Fleksibilitetsordning (50 %) (mio. EUR)  
Partikler  - 200 
NOx - 350 
I alt - 550 
 
DA 8   DA Beregningen af de økonomiske virkninger  er baseret på overholdelsesomkostningerne, 
herunder hovedsageligt en redukt ion af de maksimale FoU-omkostninger inden for en bestemt 
periode beregnet på grundlag af  Eurostats tal for 2005. Den aktuel le nettoværdi af de sparede 
overholdelsesomkostninger som følge af brugen af  den ændrede fleksibilitetsordning er som 
følger: 
Økonomiske fordele forbundet med brugen af den ny fleksibilitetsordning (50 %) i stedet for 
den nuværende fleksibilitets ordning (20 %) (mio. EUR)  
  Trin X    
År Gevinst i forbindelse 
med FoU (i %)  Gevinst udtrykt i beløb Justeret gevinst  
2010 0,1 496 458 
2011 0,2 991 881 
2012 0,3 1 487 1 271 
2013 0,2 991 Ingen gevinst på grund af overlapning 
med næste fase  
Samlet justeret gevinst i perioden  2 610 
Sparede overholdelsesomkostninger i alt  2 124 
5.2. For sektorer, som endnu ikke er o mfattet af fleksi bilitetsordningen 
(motorvogne) 
Efter vurderingen af de under pkt. 5.1 omhandlede valgmuligheder står det klart, at nogle af 
valgmulighederne ikke giver de n nødvendige effektivitet med he nsyn til at nå målene og 
derfor ikke er anvendelige. I an alysen vil der derfor blive f okuseret på indførelse af en 
fleksibilitetsprocent på henholdsvis henholdsvis 20 og 50. 
De miljømæssige virkninger  af at anvende fleksibilitets ordningen på motorvogne beregnes 
på grundlag af den antagelse, at alle moto rer under fleksibilitets ordningen (20 %) eller 
fleksibilitetsordningen (50 %) vil blive markedsført i de første tre år efter indførelsen af trin 
III B for motorvogne.  
 
DA 9   DA  
Fleksibilitetsprocent Miljøomkostninger (EUR) pr. år 
20 %  3 400 000  
50 % 8 500 000  
Hvad angår de økonomiske virkninger , beregnes overholdelsesomkostningerne forbundet 
med markedsføring af motorer unde r en fleksibilitetsordning med en fleksibilitetsprocent på 
enten 20 og 50 som følger:  
Fleksibilitetsprocent Aktuel nettoværdi af de sparede 
overholdelsesomkostninger (EUR) pr. år 
20 %  4 900 000  
50 % 12 500 000  
6. S AMMENLIGNING AF VALGMULIGHEDER  
En ændring af fleksibilite tsordningen skaber såvel ne gative miljøpåvirkninger som 
økonomiske fordele i form af sparede overholdelsesomkostninger, herunder et fald i de maksimale omkostninger til FoU inden for en be stemt periode, da disse omkostninger spredes 
ud over en længere periode. 
Sammenligning af valgmulighederne for se ktorer, som allerede er omfattet af 
fleksibilitetsordningen (aktuel netto værdi, alle omkostninger i EUR)  
 FLEKSIBILITETSPROCENT  
 20 % 50 % 
Miljøomkostninger 
  550 000 000 
Sparede overholdelsesom-
kostninger 
  2 124 000 000 
Sammenligning af valgmuligheder for motorvogne  (aktuel nettoværdi, alle omkostninger i 
EUR)  
 FLEKSIBILITETSPROCENT   
 Ikke relevant  20 % 50 % 
Miljøomkostninger 
  10 200 000 25 500 000 
 
DA 10   DA Sparede 
overholdelsesom-
kostninger   14 700 000 37 500 000 
Selv om brugen af fleksibilitetsordninge n (50 %) giver en større besparelse i 
overholdelsesomkostningerne, foreslås  den politiske valgmulighed med en 
fleksibilitetsordning (20 %) for de nne sektor, da producenterne af  motorvogne ifølge forslaget 
skal være berettigede til at udnytte bestemmelserne i fleksib ilitetsordningen for første gang. 
Der findes allerede III B-teknologi til motorvo gne, og brugen heraf bør fremmes så meget 
som muligt. Motorvogne "låner" i stort omfang motorer fra tunge  køretøjer (lastbiler, busser 
osv.), og ifølge industrien skal disse blot tilp asses motorvognens karosseri. Det er derfor ikke 
tvingende nødvendigt at bruge trin III A-motore r, da der allerede findes teknologi, som er i 
overensstemmelse med trin III B, og brug en heraf bør fremmes. Den foreslåede 
fleksibilitetsordning (20 %) forventes at fungere som øvre grænse for markedsføring af trin III 
A-motorer på et marked, hvor der findes mange  producenter af motorvogne, samtidig med at 
disse får mulighed for at opretholde driften, såle des at de kan finansiere færdigudviklingen af 
trin III B-motorer. 
Det konkluderes, at den valgmulighed, som går ud på  at øge fleksibiliteten for de sektorer, 
som allerede er omfattet af fleksibilitetsordn ingen, med 50 % og at just ere det antal motorer, 
der kan markedsføres under ordninge n, i samme omfang, er blevet valgt. 
Desuden er den valgmulighe d, der går ud på at lade  motorvogne være omfattet 
fleksibilitetsordningen med en flek sibilitetsprocent på 20, blevet anset for at være den bedste 
løsning. Ved hjælp af disse valgmuligheder sk abes der en passende balance mellem behovet 
for at bevare den pågældende industris konkurrenceevne under krisen og at mindske 
virkningerne for miljøet, uden at der er behov fo r at ændre direktivets overordnede mål om at 
mindske emissionerne af forurenende stoffer fra mobile ikke-vejgående maskiner. 
7. K ONTROL OG EVALUERING  
På grundlag af oplysninger forelagt af indus trien og medlemsstaterne i overensstemmelse med 
direktivets artikel 4 og bilag XIII vil der bliv e foretaget en vurdering af virkningerne af at 
udvide anvendelsesområdet for fleksibilitetsordn ingens bestemmelser ef ter færdiggørelsen og 
indførelsen.