FEMTE AARSBERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RAADET, EUROPA-PARLAMENTET, DET OEKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET DET EUROPAEISKE OEKONOMISKE SAMARBEJDSOMRAADES FINANSIERINGSMEKANISME

1. Finansieringsmekanismen

Med henblik paa at fremme oekonomisk samhoerighed og udvikling mellem regionerne i Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade (EOES) blev der den 1. januar 1994 oprettet en finansieringsmekanisme, der skal stoette udviklingsprojekter i Graekenland, Irland, Nordirland, Portugal og dele af Spanien (maal 1-omraaderne som fastlagt i 1988), jf. artikel 115 og 116 i EOES-aftalen og protokol 38.

I den femaarige periode, der udloeb den 31. december 1998, blev der via finansieringsmekanismen tildelt midler til modtagerregionerne paa 492,8 mio. ECU i form af direkte stoette og rentegodtgoerelser paa 2 procentpoint om aaret for laan paa 1,5 mia. ECU fra Den Europaeiske Investeringsbank (EIB).

Stoetten skulle fortrinsvis gives til projekter, der lagde saerlig vaegt paa miljoe (herunder byudvikling), transport (herunder transportinfrastruktur) samt uddannelse. Blandt de projekter, der blev indsendt af private virksomheder, blev der taget saerligt hensyn til smaa og mellemstore virksomheder.

Mekanismen forvaltes af EIB. Banken har vurderet hvert enkelt projekt ud fra finansielle, oekonomiske og tekniske kriterier og dets forenelighed med EU's maal, sektorpolitikker og miljoebestemmelser og -normer. Derefter har EIB forelagt forslagene for udvalget for finansieringsmekanismen, der er nedsat af EFTA-staterne og Kommissionen, og dette har truffet beslutning om tildeling af de finansielle midler, der var til raadighed under mekanismen. Selv om tildelingen af finansielle midler er ophoert med udgangen af december 1998, forvalter EIB stadig projektportefoeljen, indtil projekterne er afsluttet.

Mekanismen blev oprindelig finansieret af EFTA-staterne. Kommissionens opgave var at afgive udtalelse om forslagene, inden de blev godkendt af udvalget for EFTA-finansieringsmekanismen.

Siden den 1. januar 1995 har foelgende vaeret gaeldende: I artikel 83, 111 og 136 i akten vedroerende vilkaarene for Republikken OEstrigs, Republikken Finlands og Kongeriget Sveriges tiltraedelse og tilpasningerne af de traktater, der danner grundlag for Den Europaeiske Union, er det fastsat, at de tre tiltraedende landes andel i den finansieringsmekanisme, der er naevnt i artikel 116 i EOES-aftalen, afholdes over De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget. Kommissionen er dermed blevet medansvarlig for mekanismen efter traktatens artikel 274 (tidligere artikel 205), ifoelge hvilken Kommissionen skal gennemfoere budgettet. Kommissionens meddelelse af 30. marts 1995 (C(95) 753) fastsaetter de administrative aspekter af finansieringsmekanismens forvaltning i Kommissionen.

Efter at EOES-aftalen traadte i kraft for Fyrstendoemmet Liechtenstein den 1. maj 1995, deltager dette land nu fuldt ud i mekanismen.

2. Femte aarsberetning

Kommissionen forelagde den foerste aarsberetning for Raadet i juni 1995; den gjaldt mekanismens virksomhed i perioden 1. januar 1994 - 31. maj 1995.

Den anden aarsberetning omhandlede mekanismens virksomhed i perioden 1. januar 1995 - 30. juni 1996, den tredje aarsberetning perioden 1. juli 1996 - 30. juni 1997 og den fjerde aarsberetning perioden den 1. juli 1997 - 30. juni 1998.

Den her foreliggende femte aarsberetning drejer sig om virksomheden i perioden den 1. juli 1998 - 31. december 1999.

2.1. Mekanismens virksomhed indtil 31.12.99

Projektets godkendelsesprocedure er ophoert pr. 31.12.98. Pr. den dato havde udvalget for finansieringsmekanismen godkendt:

* ansoegninger om tilskud paa i alt 492,8 mio. ECU svarende til 98,6% af den samlede tilskudsfacilitet

* rentegodtgoerelser for en laaneportefoelje paa i alt 1500 mio. ECU svarende til 100% af den samlede EIB-laaneportefoelje, for hvilken rentegodtgoerelsesfaciliteten stilles til raadighed.

Tilskud

Fordelingen pr. land af de tilskud, udvalget for mekanismen godkendte i hele perioden 1994-1998, og fordelingen paa sektorer er vist nedenfor:

Tilskuddenes fordeling efter land

Mio. ECU

// godkendte tilskud

Graekenland // 114,3

Irland // 35,5

Nordirland // 11,0

Portugal // 105,0

Spanien // 227,0

I ALT // 492,8

Sektorfordeling

>TABELPOSITION>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Der er indgaaet forpligtelser for alle tilskudsmidler, der er tildelt Irland, Nordirland og Spanien. Hvad Graekenland angaar naaede de endeligt godkendte bevillinger op paa 94% af det raadige beloeb paa 121,5 mio. ECU trods kontakter med det graeske oekonomiministerium for at faa behandlet et tilstraekkeligt antal acceptable forslag.

Pr. 31. december 1999 var der udbetalt tilskud for 232,019 mio. EUR (eksklusive EIB's honorar paa 0,5%), svarende til 46% af den samlede facilitet.

Rentegodtgoerelser

Fordelingen efter modtagerland af EIB-laan med rentegodtgoerelse, som udvalget godkendte for hele perioden 1994-1998, og fordelingen paa sektorer er vist nedenfor:

Laanenes fordeling efter land

Mio. ECU

// godkendte laan

Graekenland: // 364,5

Irland // 106,5

Nordirland // 33,0

Portugal // 315,0

Spanien // 681,0

I ALT // 1500,0

Sektorfordeling

>TABELPOSITION>

*(Heri ikke medregnet et globallaan til Nordirland, da globallaanet daekker alle prioriterede sektorer)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Udvalget for finansieringsmekanismen har godkendt ansoegninger om rentegodtgoerelser paa grundlag af en EIB-laaneportefoelje paa i alt 1.500 mio. ECU svarende til 100% af den samlede EIB-laaneportefoelje, for hvilken rentegodtgoerelsesfaciliteten er blevet stillet til raadighed.

Pr. 31 december 1999 var der udbetalt EIB-laan med rentegodtgoerelser for 1270,196 mio. EUR, svarende til 85% af den samlede facilitet.

2.2. Godkendte tilskud og rentegodtgoerelser fra 1.7.98 til 31.12.98

Der blev godkendt foelgende ansoegninger om tilskud svarende til et samlet beloeb paa 118,752 mio. ECU:

Graekenland:

Graeske klostre: Renovering B

5,86 mio. ECU til renovering, genopbygning, bevarelse og restaurering af klostrene i Dochiariou (1,77 mio. ECU), Pantokratoros (0,63 mio. ECU), Vatopediou (2,46 mio. ECU) og i Skete of St. Andreas (1,00 mio. ECU).

Graeske klostre: Renovering C

7,39 mio. ECU til renovering, genopbygning, bevarelse og restaurering af klostrene i Dochiariou (1,26 mio. ECU), Osiou Grigoriou (0,81 mio. ECU), Simonos Petra (2,19 mio. ECU) og Timiou Prodromou (3,13 mio. ECU).

Meghistis Lavras-klostret - Energiprojekt

2,5 mio. ECU til yderligere elforsyning til klimaanlaeg i klostret med henblik paa bevarelse af dets vaerdifulde bibliotek og skatkamre, hvorved man kan forlaenge levetiden for uerstattelige samlinger af manuskripter, boeger og kunstgenstande. Denne fase omfatter ogsaa foranstaltninger til at beskytte klostret mod tyveri og ildebrand og tillige supplerende arbejder, saasom vedligeholdelse af bestaaende bygningsinstallationer.

Gazi kloaksystem

2,29 mio. ECU til en primaer kloak og forbindelse af denne til kloaksystemet i Herakleion.

Thalassocosmos - Cretaquarium-projekt

5,63 mio. ECU til opfoerelse og drift af et havvandsakvarium til forskning, uddannelses- og turistmaessige formaal; akvariet vil komme til at ligge i naerheden af Herakleion, Kreta.

Thessaloniki Videnskabscenter

13,78 mio. ECU til udvidelse og flytning af det eksisterende teknologimuseum i Thessaloniki til et nyt teknologimuseum og videnskabscenter baseret paa det nye koncept, der gaar ud paa at skabe videnskabs-/teknologicentre, der kombinerer uddannelsesmaessige og underholdningsmaessige funktioner med udbredelse af viden.

Makedoniens Museum for Moderne Kunst

2,37 mio. ECU til udvidelse af det eksisterende museum og delvis restaurering af den bestaaende bygning, herunder installering af klimaanlaeg samt brand- og tyverialarmer.

Udvikling af regionalparken i Ano Liossia

12,4 mio. ECU til indretning af en regional forlystelsespark paa 31 ha i det oversvoemmelsestruede omraade Ano Liossia nordvest for Athen, som er en af de mindre udviklede og fattigste omraader i Attica-regionen. Som saadan omfatter projektet ogsaa visse miljoebeskyttelsesforanstaltninger (forebyggelse af oversvoemmelser, genskabelse af groenne omraader).

Kulturcenter i Ierissos

1,04 mio. ECU til opfoerelse af et kulturcenter i Ierissos (lille by i Halkidiki i det nordlige Graekenland) til afholdelse af udstillinger o.lign. og til at give oplysninger om byzantinsk og moderne kunst og musik med relation til Ierissos og Ahtos-bjerget.

Portugal

Byrenovering i Alte

4,9 mio. ECU til vejarbejder, renovering af typiske landsbyhuse, en ny lokal erhvervsfaglig skole og et kulturcenter. Der er tale om en integreret renovering af landsbyen Alto.

Byrenovering i Porto

42,2 mio. ECU til 6 underprojekter koncentreret om Portos historiske centrum. Projektarbejderne omfatter vejforbedringer for at fremme udviklingen af den indre by og finde en loesning paa trafikproblemerne. Desuden er maalet at forbedre livskvaliteten og skabe et mere attraktivt bymiljoe for baade de fastboende og turister, hvilket goeres ved at renovere historiske bygninger og skabe nye turistattraktioner. Alle underprojekterne er et led i Portos perspektivplan og Campanhã-strategiplanen.

Anlaeg til behandling af spildevand i Almada

7 821 280 ECU til et tertiaert anlaeg til behandling af spildevand baseret paa aktivslambehandling. Projektet er komponent i den kommunale perspektivplan for Almada.

Spanien

Byrenovering i La Carolina

2,5 mio. ECU til renovering af hovedgaden, opsaetning af trafiklys, forbedring af belysningen i det offentlige gadenet, nyasfaltering og tilhoerende arbejder samt forbedring af fortove.

Sevilla Medio Ambiente

8 065 778 ECU til delvis finansiering af et investeringsprojekt til forbedring af bymiljoeet for at goere Sevilla mere attraktiv. Underprojekterne, som finan sieres af finansieringsmekanismen, omfatter bl.a. indhegning og renovering af haver, plantning af traeer langs en ringvej, oprensning og plantning af traeer paa nedslidte kommunale jordomraader, installering af affaldssugeanlaeg og udlaegning af groent omraade omkring en af indfaldsvejene.

For flere af projekterne er der frigjort forpligtelser og foretaget genforpligtelser for at optimere modtagernes anvendelse af midlerne.

Der blev godkendt foelgende ansoegninger om rentegodtgoerelser svarende til et samlet laanebeloeb paa 236,1 mio. ECU.

Graekenland:

Motorvej i det oestlige Egnatia

77,2 mio. ECU til de to afsnit paa den oestlige del af motorvejen (Kavala-omfoeringen og Komotini - Kipi).

Nordirland

Globallaan

33 mio. ECU til finansiering af investering i prioriterede sektorer, saasom miljoebeskyttelse, herunder byfornyelse, forstvaesen, kulturarv og restaurering af historiske bygninger, transport og transportinfrastruktur samt uddannelse.

Portugal

Metro do Porto letbanemetro

71,7 mio. ECU til anlaeg af metronet til at betjene Metropolitano do Porto.

Spanien

ICO-miljoegloballaan III

54 184 009 ECU til finansiering af smaa og mellemstore miljoeinvesteringer ivaerksat af private og offentlige organer.

For nogle projekter er der i et vist omfang frigjort forpligtelser og foretaget genforpligtelser for at optimere modtagernes anvendelse af midlerne.

2.3. Gennemfoerelse af projekterne pr. 31. december 1999

Tilskud pr. 31 december 1999

Af de 56 projekter er der sket fuld udbetaling i 7 tilfaelde, i 35 tilfaelde var udbetalingen i gang, og i 14 tilfaelde var der ikke foretaget nogen udbetalinger pr. 31. december 1999. Udbetalinger af tilskud og stadig ikke udbetalte beloeb for hver projektkategori fremgaar at tabellen ndf.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

(*) Ekskl. udbetalinger som led i faglig bistand (i alt 104 330 EUR), for hvilke der ikke foreligger noejagtige tal for hvert projekt

Udbetalingen af tilskud foelger projektgennemfoerelsen, og sidste udbetaling af tilskud kan ikke ske, foer der forligger dokumentation for afslutning af projektet. Derfor forventes udbetalingerne af tilskud af finde sted frem til ult. 2002, og for nogle faa projekter endog senere.

Der er fastsat en absolut sidste frist for udbetalinger i de fleste skriftlige forpligtelser og tilskudsaftaler. Denne frist aabner mulighed for en udsaettelse paa op til 24 maaneder efter den planlagte fysiske afslutning af projektet.

Rentegodtgoerelser pr. 31. december 1999

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Af de 37 projekter med rentegodtgoerelser var der sket fuld udbetaling i 28 tilfaelde, i 7 tilfaelde var udbetalingen i gang, og i to tilfaelde var der ikke foretaget udbetalinger pr. 31. december 1999. Laaneudbetalinger og endnu ikke udbetalte beloeb for hver projektkategori fremgaar af tabellen ndf.

Det forventes, at alle resterende udbetalinger for delvis udbetalte og ikke-udbetalte forpligtelser vil blive udbetalt foer udgangen af 2000.

2.4. Finansiering af finansieringsmekanismen

I tiltraedelsesakten (artikel 83, 111 og 136) er det fastsat, at de nye medlemsstaters andel i finansieringen af finansieringsmekanismen afholdes over De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget. Paa forslag af Kommissionen (KOM(94) 398) er det finansielle overslag allerede blevet tilpasset i overensstemmelse hermed, ved at der er tilfoejet en ny budgetpost under "Strukturforanstaltninger". Budgettet for aarene 1995 til 1999 indeholder en post med relevante bemaerkninger (B2-401). Det skoennede beloeb for hvert aar fra 1995 til 1998 var 108 mio. ECU og for 1999 5 mio. EUR.

For saa vidt angaar de faktiske betalinger, betyder overtagelsen af de nye medlemsstaters andele overholdelse af artikel 4A i samarbejdsaftalen mellem EFTA-landene og EIB af 30. juni 1992, som aendret ved aendringsprotokollen af 18. juni 1993.

I overensstemmelse med disse procedurer traf udvalget for finansieringsmekanismen beslutning om bidraget for 1994-1998 og om andelene mellem de deltagende EFTA-lande og EF. Bidragene blev beregnet efter bruttonationalproduktet i markedspriser, idet der blev anvendt oplysninger fra de seneste tre kalenderaar.

2.4.1. De aarlige bidrag fra donorerne

Ved oprettelsen af finansieringsmekanismen blev der udarbejdet et foerste overslag svarende til en aarlig rate paa 130 mio. ECU, men i perioden 1994-1996 skete den foerste finansiering og de senere tilfoersler af 110 mio. ECU til finansieringsmekanismen som vist i nedenstaaende tabel sammen med de samlede bidrag i samme periode.

Ifoelge samarbejdsaftalens artikel 4 og artikel 83, 111 og 136 i tiltraedelsesakten skal de deltagende EFTA-stater og EU-budgettet indbetale de noedvendige beloeb til overholdelse af forpligtelsestidsplanerne, de deraf foelgende udbetalinger og de tilknyttede administrationsomkostninger for rentebetalinger og tilskud. Banken og udvalget skal undersoege, hvor store tilskud og rentesubsidier der er udbetalt, for at fastlaegge stoerrelsen af de efterfoelgende rater, der skal indbetales af de deltagende EFTA-stater og Kommissionen. Det beloeb, der maatte restere ved transaktionernes afslutning, skal tilbagebetales til de senest deltagende EFTA-stater og EU-budgettet.

Den 17. december 1996 og den 16. december 1997 besluttede udvalget for finansieringsmekanismen, at donorbidragene skulle forhoejes tilsvarende, for at de endelige forpligtelser kunne overholdes. Selv om alle bidragene ikke er anvendt fuldt ud, er det vigtigt at fastholde et rimeligt bidrag til mekanismens konto hvert aar for at faa en passende overensstemmelse med de fremtidige endelige forpligtelser ved udgangen af 1998. Der er truffet beslutning om en forhoejelse fra 110 mio. ECU til 130 mio. ECU af tilfoerslen for 1997 og en tilfoersel paa 135 mio. ECU for 1998.

For 1999 skoennede man det ikke noedvendigt at foretage en forhoejelse. Udvalget konkluderede ud fra en gennemgang af finansieringsmekanismens fremtidige betalingsforpligtelser, at fremtidige udbetalingsforpligtelser skulle imoedekommes ved hjaelp af tidligere skabt likviditet sammen med tidligere og fremtidige rentetilskrivninger.

2.4.2. Fordelingen mellem Kommissionen og de deltagende EFTA-lande

Omkostningsfordelingen ved den foerste og de senere tilfoersler til finansieringsmekanismen beregnet efter bruttonationalproduktet i markedspriser ved anvendelse af oplysninger fra de seneste tre kalenderaar er foelgende:

Mio. ECU

>TABELPOSITION>

2.5. Finansiering af finansieringsmekanismen

Finansieringsmekanismen blev oprindelig kun forvaltet via en konto for finansieringsmekanismen i EIB. Den 9. juli 1999 blev der indgaaet en fondsforvaltningsaftale mellem udvalget for finansieringsmekanismen og Det Europaeiske Faellesskab repraesenteret ved Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber, som handlede gennem GD OEkonomiske og Finansielle Anliggender, og der blev sendt udbetalingsinstrukser fra EIB til fondsadministrationen. Overfoerslen af midler til modtageren (henholdsvis laaneren i tilfaelde af rentegodtgoerelser) finder sted via en saerlig udbetalingskonto for finansieringsmekanismen i EIB

Transaktionerne indtil 30.6.98 var i sammendrag foelgende:

Forvaltet af EIB

ECU/EUR

>TABELPOSITION>

Forvaltet af GD OEkonomiske og Finansielle Anliggender

EUR

>TABELPOSITION>

2.6. Samordning og komplementaritet med andre EU-instrumenter

Inden for partnerskabet soerger Kommissionen for samordning og sammenhaeng mellem de projekter, der gennemfoeres under finansieringsmekanismen, og de foranstaltninger, der ivaerksaettes under strukturfondene, Samhoerighedsfonden, Den Europaeiske Investeringsbank og andre finansielle EU-instrumenter.

I den henseende er reglerne for kombinering og overlapning af stoette fra finansieringsmekanismen med anden EU-stoette noeje fastlagt i den aftale om praktisk samarbejde, der blev indgaaet mellem Kommissionen og Den Europaeiske Investeringsbank den 9. marts 1994.