KOMMISSIONENS UDTALELSE om et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland - Anvendelse af artikel 104, stk. 5, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab

BEGRUNDELSE

Den 7. april 2004 offentliggjorde Kommissionen sine økonomiske forårsprognoser [1]. Ifølge disse prognoser, der tog hensyn til de reviderede tal, som Grækenland havde indberettet den 30. marts 2004, men som Eurostat endnu ikke havde valideret, udgjorde det offentlige underskud 2,95 % af BNP i 2003. I forlængelse af samtaler mellem Eurostat og de græske myndigheder i slutningen af april indsendte de græske myndigheder igen nye tal, som denne gang viste, at det offentlige underskud i 2003 udgjorde 3,2 % af BNP. Det oversteg således traktatens referenceværdi på 3 % af BNP og var samtidig steget markant i forhold til underskuddet i 2002 (1,5 % af BNP). Desuden lå den offentlige bruttogældskvote på 103,0 % af BNP fortsat et godt stykke over traktatens referenceværdi på 60 %. På denne baggrund indledte Kommissionen proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud over for Grækenland den 19. maj 2004 med vedtagelse af en rapport i henhold til traktatens artikel 104, stk. 3 [2].

[1] Kommissionens prognoser fra foråret 2004 findes på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.

[2] Rapporten foreligger i sin fulde ordlyd på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm

Proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud reguleres af traktatens artikel 104 og Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der indgår som led i stabilitets- og vækstpagten [3].

[3] OJ L 209, 2.8.1997.

Kommissionens rapport i henhold til traktatens artikel 104, stk. 3, konkluderede, at det græske underskuds overskridelse af traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i 2003 hverken var en følge af usædvanlige begivenheder, som de græske myndigheder ikke selv var herre over, jf. stabilitets- og vækstpagten, eller resultatet af et alvorligt økonomisk tilbageslag, der i pagten er defineret som et årligt fald i det reale BNP på mindst 2 %. Tværtimod opstod denne situation i en kontekst med stærk positiv vækst, med en real BNP-vækst på 4,2 % i 2003 og et positivt outputgab på omkring 1,5 % af BNP. Det endelige omfang af det offentlige underskud i 2003 skal sammenlignes med de 0,9 % af BNP, der blev sat som mål for underskuddet i det opdaterede konvergensprogram fra december 2002. Den betydelige afvigelse fra det oprindelige mål tilskrives en række ikke tilbagevendende faktorer (budgetoverskridelser i forbindelse med forberedelserne til De Olympiske Lege og erstatning for vejrskader), større primære udgifter end forventet (sociale overførsler og offentlige lønninger) samt et fald i visse indtægter (moms, indkomstskat og omklassificering - til en finansiel transaktion - af en betaling fra postsparebanken til staten). Med hensyn til udviklingen i 2004 konkluderede rapporten, at det offentlige underskud sandsynligvis ville vokse og forblive over 3 % af BNP, medmindre der blev truffet nye foranstaltninger.

Ifølge Kommissionens rapport, der byggede på Kommissionens økonomiske forårsprognoser, udgjorde den offentlige gældskvote 103 % af BNP i 2003 og lå således langt over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Kommissionen bemærkede endvidere, at den kun forventede et marginalt fald i gældskvoten til 102,8 % af BNP i 2004, hvilket ligger over de 98,3 % af BNP, som de græske myndigheder indberettede i maj 2004. Ifølge rapporten giver både den store offentlige gæld og det langsomme tempo i nedbringelsen heraf anledning til bekymring, navnlig i en periode med høj nominel vækst og et positivt og voksende outputgab.

Det hedder i traktatens artikel 104, stk. 4, at "det i artikel 114 omhandlede udvalg [dvs. Det Økonomiske og Finansielle Udvalg] afgiver udtalelse om Kommissionens rapport". Udvalget afgav sin udtalelse den 2. juni 2004, hvori det tilsluttede sig Kommissionens vurdering. Det konkluderede især, at budgetudviklingen i Grækenland i 2003 tydede på, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i henhold til begge kriterier i artikel 104, stk. 2. Selv hvis der blev taget hensyn til andre relevante faktorer, herunder især den mellemfristede budgetstilling og den offentlige investeringskvote, ændrede dette ikke ved vurderingen baseret på disse kriterier. Udvalget fandt også, at med den nuværende politik og med de nuværende vækstudsigter ville det offentlige underskud også overskride traktatens referenceværdi i 2004, og at den offentlige bruttogældskvote fortsat ville ligge et godt stykke over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP i 2004. Udvalget fandt, at både den store offentlige gæld og det langsomme tempo i nedbringelsen heraf gav anledning til bekymring, navnlig i en periode med høj nominel vækst og et positivt og voksende outputgab.

Kommissionen, der har undersøgt de relevante faktorer, der tages hensyn til i dens rapport, og som henviser til Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs udtalelse, finder, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland. Kommissionen afgiver hermed sin udtalelse, som den vedtog den 24. juni 2004, til Rådet i overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 5. Kommissionen henstiller, at Rådet træffer afgørelse i overensstemmelse hermed i henhold til artikel 104, stk. 6. Herudover forelægger Kommissionen Rådet en henstilling med henblik på Rådets henstilling, der skal rettes til Grækenland med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør, jf. traktatens artikel 104, stk. 7.

KOMMISSIONENS UDTALELSE om et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland - Anvendelse af artikel 104, stk. 5, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab

GENERELLE BETRAGTNINGER

Ifølge traktatens artikel 104 skal medlemsstaterne undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud. Afgørelser om, hvorvidt der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud, reguleres af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er specificeret i traktatens artikel 104 og Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der indgår som led i stabilitets- og vækstpagten.

Det er fastsat i traktatens artikel 104, stk. 2, at Kommissionen skal overvåge udviklingen i medlemsstaternes budgetsituation og i deres offentlige gæld med henblik på at identificere alvorlige fejl. Kommissionen skal navnlig undersøge, om budgetdisciplinen overholdes på grundlag af to kriterier. Det ene er forholdet mellem det forventede eller faktiske offentlige underskud og bruttonationalproduktet (BNP), og det andet er forholdet mellem den offentlige gæld og BNP. De statistiske data vedrørende disse variabler tilvejebringes af Kommissionen på grundlag af indberetninger fra medlemsstaterne.

I henhold til traktatens artikel 104, stk. 3, skal Kommissionen udarbejde en rapport, hvis en medlemsstat ikke opfylder kravene i forbindelse med et af eller begge kriterierne i artikel 104, stk. 2, eller hvis den, selv om kravene efter disse kriterier er opfyldt, er af den opfattelse, at der er risiko for et uforholdsmæssigt stort underskud i en medlemsstat. I Kommissionens rapport tages der også hensyn til, om det offentlige underskud overstiger de offentlige investeringsudgifter, samt til alle andre relevante forhold, herunder medlemsstatens økonomiske og budgetmæssige situation på mellemlang sigt, jf. traktatens artikel 104, stk. 3. Med udgangspunkt i de oplysninger vedrørende 2003, som de græske myndigheder indberettede den 4. maj 2004, og Kommissionens økonomiske prognoser fra foråret 2004, vedtog Kommissionen en sådan rapport vedrørende Grækenland den 19. maj 2004.

Derefter, og i overensstemmelse med artikel 104, stk. 4, afgav Det Økonomiske og Finansielle Udvalg en udtalelse om Kommissionens rapport den 2. juni 2004.

Traktatens artikel 104, stk. 5, fastsætter, at Kommissionen skal afgive en udtalelse til Rådet, hvis den finder, at der er eller kan opstå et uforholdsmæssigt stort underskud i en medlemsstat. For at nå frem til en konklusion om, hvorvidt der er eller kan opstå et uforholdsmæssigt stort underskud, mener Kommissionen, at der bør tages hensyn til i) resultaterne i dens egen rapport, nemlig om kravene efter et af eller begge kriterierne i artikel 104, stk. 2, ikke er opfyldt, og alle andre relevante forhold, der er nævnt i artikel 104, stk. 3, og ii) Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs udtalelse om Kommissionens rapport. På grundlag af disse elementer har Kommissionen anstillet en række betragtninger vedrørende Grækenland.

BETRAGTNINGER VEDRØRENDE GRÆKENLAND

1. I 2003 udgjorde det offentlige underskud i Grækenland 3,2 % af BNP. Det overskred derfor traktatens referenceværdi på 3 % af BNP og var steget markant i forhold til underskuddet i 2002 (1,5 % af BNP). Forværringen af den offentlige saldo var en følge af en betydelig forværring af statens saldo.

2. Det græske underskuds overskridelse af traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i 2003 var hverken en følge af usædvanlige begivenheder, som de græske myndigheder ikke selv var herre over, jf. stabilitets- og vækstpagten, eller resultatet af et alvorligt økonomisk tilbageslag, der i pagten er defineret som et årligt fald i det reale BNP på mindst 2 %. Tværtimod opstod denne situation i en kontekst med stærk positiv vækst, med en real BNP-vækst på 4,2 % i 2003 og et positivt outputgab på omkring 1,5 % af BNP.

3. Det endelige omfang af det offentlige underskud i 2003 ligger 2,3 % af BNP over det niveau, der forventedes i november 2002 ved vedtagelsen af budgettet for 2003. Den betydelige afvigelse fra det oprindelige mål tilskrives for det første en række ekstraordinære faktorer (budgetoverskridelser i forbindelse med forberedelserne til De Olympiske Lege og erstatning for vejrskader), for det andet at de primære udgifter blev større end forventet (sociale overførsler og offentlige lønninger) og for det tredje faldet i visse indtægter (moms, indkomstskat og omklassificering - til en finansiel transaktion - af en betaling fra postsparebanken til staten). Med det positive outputgab på 1,5 % i 2003 (0,8 % i 2002) kan den kraftige forværring af den offentlige saldo ikke tilskrives cykliske faktorer. Det beregnede konjunkturkorrigerede underskud voksede fra 1,7 % af BNP i 2002 til 3,9 % af BNP i 2003, og det primære overskud faldt fra 4,7 % til 2,5 % i samme periode. Den skarpe stigning i det konjunkturkorrigerede underskud peger i retning af, at der føres en procyklisk, ekspansiv finanspolitisk linje.

4. De offentlige bruttoinvesteringer opgjort som en andel af BNP har ligget over underskudskvoten de sidste seks år og har været højere end EU-gennemsnittet på 2,3 % af BNP og nåede op på 4,2 % af BNP i 2003. Det skal således bemærkes, at de offentlige investeringer som andel af BNP ikke er blevet mindre i denne periode men har været meget højere end underskuddet som andel af BNP indtil 2003. Det forventes også at blive tilfældet i 2004-2005.

5. Ifølge indberetningerne fra de græske myndigheder den 4. maj 2004 forventes det offentlige underskud i Grækenland at falde til 2,9 % af BNP i 2004. Ifølge fremskrivningerne i Kommissionens økonomiske prognoser fra foråret 2004, der bygger på en formodning om uændret politik og det i marts indberettede tal for 2003-underskuddet på 2,95 % af BNP, forventer Kommissionen et offentligt underskud på 3,2 % af BNP i Grækenland i 2004. Forværringen af den offentlige saldo, jf. Kommissionens økonomiske prognoser fra foråret 2004, kombineret med en forventet ny stigning i det positive outputgab (til 2,2 % af det potentielle BNP) afspejler således en fortsættelse af den procykliske, ekspansive politisk linje. Ifølge Kommissionens prognoser fra foråret 2004 vil det konjunkturkorrigerede underskud vokse til 4,1% af BNP i 2004, hvorfor Grækenland vil bevæge sig et skridt længere væk fra en budgetsaldo tæt på balance eller i overskud. Underskuddet vil forblive over traktatens referenceværdi på 3 % af BNP, medmindre der træffes nye foranstaltninger.

6. Ved udgangen af 2003 udgjorde den offentlige bruttogældskvote 103,0 % af BNP. Den var således faldet i forhold til det forudgående år, hvor den lå på 104,7 % af BNP, men overskred stadig referenceværdien på 60 % af BNP. Dette tal for 2003, der blev valideret af Eurostat i maj, blev allerede indberettet i marts og benyttet af både de græske myndigheder og Kommissionen i forbindelse med deres fremskrivninger af gældskvoten i 2004. Ifølge de oplysninger, som de græske myndigheder indberettede den 4. maj 2004, forventes gældskvoten i Grækenland at falde til 98,3 % af BNP i 2004. Ifølge Kommissionens prognoser fra foråret 2004 forventes gældskvoten kun at falde marginalt til 102,8 % af BNP i 2004, og den vil således fortsat ligge et godt stykke over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP.

7. Der hersker fortsat usikkerhed omkring kvaliteten af oplysningerne om de offentlige finanser. Det underskud, der blev indberettet den 4. maj, skal sammenholdes med det tal på 1,7 % af BNP, der blev indberettet i begyndelsen af marts, og som blev ændret til 2,95 % af BNP ved udgangen af samme måned, efter at den nye regering havde taget initiativ til en gennemgribende revision af de offentlige finanser. Eftersom der stadig står ubesvarede spørgsmål tilbage om de underliggende data, har de græske myndigheder forpligtet sig til hurtigt at finde en løsning på de udestående problemer i tæt samarbejde med Eurostat. Skønt Eurostat validerede de tal, der blev indberettet i maj, er der desuden stor sandsynlighed for, at tallene for 2003 og tidligere år vil blive justeret (næsten helt sikkert i opadgående retning for underskuddenes vedkommende) i forbindelse med den sædvanlige indberetning i september 2004. Disse justeringer forventes også at presse tallet for 2004-underskuddet i vejret.

KONKLUSION

Overvågningen af budgetsituationen i Grækenland og specielt undersøgelsen af, om kriterierne i artikel 104, stk. 2, er opfyldt, har foranlediget Kommissionen til at udarbejde en rapport i overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 3. Efter at have undersøgt de relevante faktorer, der tages hensyn til i denne rapport, og med henvisning til Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs udtalelse finder Kommissionen, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland.