DA Den Europæiske Unions Tidende C 128/149

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det europæiske år for frivilligt arbejde

KOM(2009) 254 endelig — 2009/0072 (CNS)

(tillægsudtalelse)

(2010/C 128/30)

Hovedordfører: Soscha zu EULENBURG

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs præsidium besluttede den 29. september 2009 under henvisning til artikel 29 A i gennemførelsesbestemmelserne til forretningsordenen at afgive tillægsudtalelse om:

Det europæiske år for frivilligt arbejde 2011

KOM(2009) 254 endelig – 2009/0072 (CNS).

Det forberedende arbejde henvistes til EØSU's Faglige Sektion for Beskæftigelse, Sociale og Arbejdsmarkedsmæssige Spørgsmål og Borgerrettigheder.

På grund af sagens hastende karakter udpegede Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg på sin 457. plenarforsamling den 4.-5. november 2009 (mødet den 5. november 2009) Soscha zu Eulenburg til hovedordfører og vedtog følgende udtalelse enstemmigt:

1. Konklusioner

1.1. EØSU stiller sig positivt til forslaget om et europæiske år for frivilligt arbejde 2011. Det er en måde at anerkende den indsats, som mange borgere gør, når de frivilligt engagerer sig i forskellige områder for samfundets og det sociale sammenholds skyld i Europa.

1.2. EØSU finder, at de foreslåede mål for året egner sig til at opnå en europæisk merværdi for borgerne.

1.3. EØSU understreger, at det frivillige engagement ikke må anvendes som instrument for andre mål.

1.4. En tæt sammenkædning med andre europæiske år 2010 (fattigdomsbekæmpelse) og 2012 (aktiv aldring og solidaritet mellem generationerne) bør udnyttes til at skabe bæredygtige synergier.

1.5. EØSU foreslår, at der fastlægges en politisk dagsorden til fremme af frivillige engagementer og en infrastruktur herfor i EU's medlemsstater.

1.6. EØSU mener, der er behov for gunstige rammebetingelser, hvis man skal sikre den nødvendige støtte og infrastruktur til det frivillige engagement på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan og give borgerne mulighed for at deltage.

1.7. EØSU går ind for oprettelsen af bæredygtige strukturer på europæisk plan. Oprettelsen af en platform for interessenter kunne bidrage til, at målet bliver nået.

1.8. EØSU finder det bydende nødvendigt, at der afsættes langt flere finansielle midler for at nå de fastsatte mål, som også kommer den lokale dimension til gode.

1.9. De forskellige aktører skal have tilstrækkeligt tid til at forberede året og gennemføre det effektivt. Rådet og Europa-Parlamentet bør derfor hurtigst muligt træffe de nødvendige indholdsmæssige og finansielle beslutninger.

1.10. Evalueringsrapporten bør munde ud i en hvidbog for at sikre en opfølgning og skitsere de yderligere tiltag og foranstaltninger på europæisk plan.

2. Målene med Kommissionens forslag

2.1. Kommissionen fremsatte i juni 2009 forslag til Rådets beslutning om det europæiske år for frivilligt arbejde (2011). Det europæiske år skal være med til at styrke betydningen og effekten af frivillige aktiviteter for det europæiske samfund.

2.2. Kommissionen foreslår fire mål for det det europæiske år for frivilligt arbejde:

— Der skal skabes gunstige rammebetingelser. Frivilligt arbejde skal inddrages som en uadskillelig del af indsatsen for at tilskynde borgerne til at tage aktivt del i samfundslivet og i mellemfolkelige aktiviteter.

— For at fremme frivillige aktiviteter og tilskynde til etablering af netværk, mobilitet og samarbejde bør volontørorganisationerne styrkes og kvaliteten af deres aktiviteter forbedres.

— Belønning for og anerkendelse af volontøraktiviteter skal støttes gennem tilskyndelse til, at der indføres passende incitamenter for personer, virksomheder og volontørorganisationer.

— Den brede offentlighed skal gøres bekendt med værdien af og betydningen af frivilligt arbejde.

2.3. Målene skal realiseres gennem erfaringsudveksling, formidling af analyseresultater, konferencer og arrangementer såvel som informations- og PR-kampagner. Dertil er der afsat et budget på 6 mio. € for 2011 og 2 mio. € til forberedende foranstaltninger i løbet af 2010.

3. Generelle bemærkninger

3.1. EØSU bifalder Kommissionens forslag om det europæiske år for frivilligt arbejde. Kommissionen tager således højde for ønsker og forslag fremsat af EØSU og andre civilsamfundsorganisationer samt Europa-Parlamentet.

3.2. Der bør være en klar erkendelse af Kommissionens vilje til at indgå i en intens civil dialog med civilsamfundsorganisationerne. Der skal arbejdes hen imod, at man også på nationalt plan inden for rammerne af de planlagte koordineringsorganer og i planlægningen og gennemførelsen af aktiviteterne sørger for at inddrage civilsamfundsorganisationerne og udarbejder tilsvarende nationale og europæiske politiske dagsordener. Den åbne koordineringsmetode kunne her anvendes som eksempel.

3.3. Betegnelsen »Det europæiske år for frivilligt arbejde« er velvalgt og gør det muligt at omfatte alle aspekter af fænomenet. Den er tilstrækkelig konkret til, at de europæiske borgere kan identificere sig med den og indeholder tilstrækkeligt med spillerum til at belyse samtlige facetter af indsatsen. Navnet svarer for så vidt til det frivillige arbejdes tværgående karakter og de mangesidede områder, de frivillige arbejder inden for og bør derfor bibeholdes.

3.4. EØSU glæder sig over, at det frivillige arbejdes betydning fremhæves som udtryk for medborgerskab, de europæiske værdier, solidaritet og udvikling af de europæiske samfund. EØSU har i forskellige udtalelser gjort opmærksom på denne betydning.

3.5. Der må under ingen omstændigheder være tale om en »instrumentalisering« af det frivillige arbejde. Volontører er ikke noget politisk redskab, men derimod udtryk for et aktivt medborgerskab. Med deres frivillige arbejde er de med til at realisere de ideelle værdier som f.eks. social integration, socialt sammenhold, solidaritet og livslang læring på områderne miljø, sport, menneskerettigheder, kultur for blot at nævne nogle.

3.6. Enkelte vendinger i Kommissionens forslag tyder på en risiko for en instrumentalisering af det frivillige arbejde f.eks. med hensyn til arbejdsmarkedet og den enkeltes kompetencer. I betragtning 3 understreges eksempelvis, at man gennem frivilligt arbejde »har (man) mulighed for at erhverve sig uformelle læringserfaringer, som både bidrager til udvikling af erhvervsrelevante kvalifikationer og kompetencer og er en vigtig indgang til aktiv deltagelse i samfundslivet.« Uformelle læringserfaringer, der kan sikre en integration på arbejdsmarkedet og bedre beskæftigelse, må betragtes som en helt igennem positiv sidegevinst.

3.7. Den aktuelle økonomiske og finansielle krise bliver ofte fremhævet for at opfordre til, at man tænker i nye baner på en række forskellige områder. I den forbindelse bør man være meget opmærksom på, at man ikke nærmest pr. refleks gør brug af volontører for at udbedre de negative konsekvenser af krisen på vores samfund. For så vidt angår det frivillige arbejde viser denne krise endnu en gang, hvilken værdi det borgerlige engagement har for vores samfund: nemlig en oplevelse af solidaritet og at give mennesker mulighed for at hjælpe hinanden, men også selv at få noget ud af sit engagement – ikke mindst på grund af øgede kompetencer og/eller sociale netværk. Der er således mulighed for at lægge en dæmper på krisen og forhindre, at samfundet glider fra hinanden. Det er imidlertid ingen følge af krisen, men derimod en del af volontørarbejdets reelle værdi, som »genopleves« igen.

4. Særlige bemærkninger

4.1. Etablering af rammebetingelser

4.1.1. Der er behov for retlige rammer for at kunne sikre den nødvendige infrastruktur til det frivillige arbejde på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk niveau og for at give borgerne større mulighed for at deltage. Desuden bør de finansielle og politiske rammebetingelser være indrettet på en sådan måde, at de fjerner hindringer i forbindelse med frivilligt arbejde (1).

4.2. Styrkelse af organisationerne

4.2.1. Fremme af volontørorganisationerne som steder og katalysatorer for et sådant engagement er af afgørende betydning: disse organisationer er som oftest de første og eneste udgangspunkter for volontørerne og er for de flestes vedkommende blevet grundlagt af volontører. I 2011 bør man fokusere på udveksling af erfaringer og kapacitetsforbedring samt kvaliteten i volontørorganisationernes arbejde, eftersom det udgør selve rygraden i civilsamfundet og det frivillige arbejde.

4.2.2. Det bør være en målsætning også at etablere bæredygtige strukturer på europæiske plan. En platform for interessenter med tilknytning til frivilligt arbejde kan være med til at sikre, at året får betydning længe efter 2011, og at der bliver gjort en indsats for at gennemføre en »volontørvenlig politik«.

4.2.3. Det europæiske år for frivilligt arbejde 2011 bør anvendes til at fremhæve og udveksle eksempler på god praksis.

4.3. Højnelse af kvaliteten

4.3.1. I forbindelse med højnelse af kvaliteten taler man i Kommissionens forslag bl.a. om »professionalisme.« Dette begreb kan misforstås og bør udelades. Det drejer sig først og fremmest om at sikre kvaliteten i det frivillige arbejde. Volontører har ret til at udføre frivilligt arbejde på områder, de selv synes om. Deres indsats kommer samfundet, den enkelte men også dem selv til gode. Det er nødvendigt at sikre de finansielle og personlige forudsætninger for kvalificering, efter- og videreuddannelse såvel som resultatopfølgning af deres frivillige arbejde.

4.4. Anerkendelse af indsatsen

4.5. EØSU glæde sig over udviklingen af en »anerkendelseskultur«. Dog bør man i forbindelse med frivillige undgå at tale om »belønning«, da det kan misforstås eftersom det jo ikke drejer sig om en økonomisk anerkendelse af indsatsen. Desuden er begrebet »belønning« konfliktbetonet. Forskellen mellem lønnet erhvervsarbejde og ulønnet volontørarbejde bør jo netop ikke udviskes i forbindelse med det europæiske år 2011, men snarere fremhæves som to aspekter, der supplerer hinanden.

4.6. Styrkelse af bevidstheden om betydningen af frivilligt arbejde som udtryk for borgernes engagement i samfundslivet

4.7. Offentlighedens bevidstgørelse er et væsentligt mål, som hilses velkommen. Derudover bør man være opmærksom på, at der skal stilles de nødvendige midler til rådighed. En effektiv og succesfuld kampagne på EU-plan omkring det frivillige arbejdes muligheder og værdi vil allerede lægge beslag på mere end halvdelen af budgettet på 3,5 mio. €, hvis man vil være sikker på, at budskabet når ud til alle. Det vil ikke være tilstrækkeligt. Til sammenligning anslog man udgifterne til Uddannelse gennem idræt i 2004 til 12,3 mio. €. Den evalueringsrapport Kommissionen selv havde bestilt viste ikke desto mindre, at europæerne kun »vidste lidt eller så godt som ingenting« om året, og at det væsentlige budskab omkring det ikke var nået frem.

4.8. Budgetramme

4.8.1. Forslaget forudser en budgetramme på 6 mio. € til foranstaltningerne i 2011 og 2 mio. € til de forberedende foranstaltninger i 2010. Hvis man vil nå de fastsatte mål, og navnlig hvis man vil kunne tage højde for den lokale dimension i europæernes frivillige indsats, er EU nødt til at lægge et realistisk budget. En sum på 6 mio. € for samtlige aktiviteter på EU- og medlemsstatsniveau forekommer os utilstrækkelig. Det ville være en katastrofe, hvis år 2011 med mindre end halvdelen af budgettet for ovennævnte år 2004 fører til et lignende resultat, og de høje mål ikke nås på grund af et alt for stramt budget.

4.8.2. Den britiske regering afsatte i 2005 10 mio. pund alene til det britiske år for frivilligt arbejde, og regionen Valencia afsatte 4,2 mio. € for sit år. Et godt eksempel på et realistisk EU-budget er det planlagte år 2010, som man har afsat 17 mio. € til, hvoraf 9 mio. er budgetteret til aktiviteter i medlemsstaterne. Disse har til gengæld forpligtet sig til at spæde yderligere 9 mio. € til.

4.9. Hvidbog

4.9.1. Med henblik på opfølgning og evaluering vil Kommissionen fremlægge en rapport om gennemførelsen, resultaterne og en overordnet vurdering af initiativerne. EØSU minder i den forbindelse om sit eget forslag og opfordrer til yderligere tiltag og foranstaltninger, således at de europæiske år får vedvarende effekt.

4.10. Udnyttelse af synergi

4.10.1. Man bør absolut finde frem til og udnytte synergierne fra år 2010 (fattigdomsbekæmpelse), 2011 (frivilligt arbejde) og 2012 (aktiv aldring og solidaritet mellem generationerne). En sådan trestrenget strategi for årene udgør en ekstraordinær mulighed for de europæiske institutioner og medlemsstaterne til indbyrdes at finde frem til en rød tråd inden for borgernes engagement og på den måde opnå varige resultater. De europæiske og nationale institutioners respektive hold bør indgå i et tæt samarbejde i løbet af de tre år.

4.11. Den interinstitutionelle proces

4.11.1. For at de berørte aktører får tilstrækkeligt tid til at forberede og gennemføre året, bør Rådet og Europa-Parlamentet sørge for hurtigst muligt at nå frem til en afgørelse. Målet bør være udgangen af 2009, således at forberedelsesfasen officielt kan indledes og de nødvendige midler kan frigøres.

Bruxelles, den 5. november 2009 Mario SEPI Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Et eksempel på en sådan hindring: I nogle lande har personer uden lønnet arbejde kun lov til at arbejde frivilligt i et meget lille antal timer.