Særberetning Den fælles 
tilsynsmekanisme -  
God start, men der er 
behov for yderligere 
forbedringerDA 2016  nr. 29
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET

DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
Kontakt:  eca.europa.eu/da/Pages/ContactForm.aspx
Websted: eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren (http://europa.eu)
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2016
Print ISBN 978-92-872-6211-0 ISSN 1831-0796 doi:10.2865/43461 QJ-AB-16-029-DA-C
PDF ISBN 978-92-872-6205-9 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/1639 QJ-AB-16-029-DA-N
EPUB ISBN 978-92-872-6234-9 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/89287 QJ-AB-16-029-DA-E
© Den Europæiske Union, 2016
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Tilladelse til at anvende eller gengive figur 4 skal indhentes direkte hos indehaveren af ophavsretten.
Oversættelserne i denne beretning af tekst fra dokumenter fra andre organer (f.eks. BIS og IMF) er ikke nødvendigvis 
officielle oversættelser udarbejdet af de pågældende organer.
Den fælles 
tilsynsmekanisme -  
God start, men der er 
behov for yderligere 
forbedringer
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)SærberetningDA 2016  nr. 29
02
 Revisionsholdet
Revisionsrettens særberetninger præsenterer resultaterne af forvaltningsrevisioner og juridisk-kritiske revisioner ved -
rørende specifikke EU-budgetområder eller forvaltningsspørgsmål. Med henblik på at opnå maksimal effekt udvælger 
og udformer Revisionsretten sine revisionsopgaver under hensyntagen til de risici, der knytter sig til forvaltningens 
resultatopnåelse eller regeloverholdelsen, de pågældende indtægters eller udgifters omfang, den fremtidige udvik -
ling samt den politiske og offentlige interesse.
Denne beretning er udarbejdet af Revisionsafdeling IV, der ledes af Baudilio Tomé Muguruza, medlem af Revisions -
retten, og som har fokus på områderne regulering af markeder og konkurrenceøkonomi. Revisionsarbejdet blev 
udført under ledelse af Neven Mates, medlem af Revisionsretten, med støtte fra kabinetschef George Karakatsanis, 
attaché Marko Mrkalj, direktør Zacharias Kolias og opgaveansvarlig Mirko Gottmann. Revisionsholdet bestod af Boyd 
Anderson (udstationeret ekspert) og revisorerne Paraskevi Demourtzidou, Helmut Kern og Giorgos Tsikkos. Thomas 
Everett ydede sproglig bistand.
Fra venstre til højre:  G. Karakatsanis, G. Tsikkos, M. Mrkalj, P . Demourtzidou, Z. Kolias, N. Mates,  
T. Everett, M. Gottmann, H. Kern.
03
 Indhold
Punkt
 Forkortelser
I - XV Resumé
1 - 12 Indledning
6 - 12 Oprettelse af den europæiske bankunion
13 - 19 Revisionens omfang og revisionsmetode
19 Vanskeligheder i forbindelse med indhentningen af revisionsbevis
20 - 77 Styring
21 - 27 Oprettelse af en kompleks organisationsstruktur
25 ECB’s rekruttering til FTM var effektiv i betragtning af den begrænsede tid, den havde haft til rådighed …
26 - 27 … men den er meget afhængig af ressourcer fra de kompetente nationale myndigheder
28 - 39 De institutionelle organer er oprettet som påkrævet og understøttes af en kompliceret 
beslutningsprocedure
32 - 35 Beslutningsproceduren er kompleks med mange lag af informationsudveksling og involverer i stor 
udstrækning tilsynsrådets sekretariat
36 - 37 Tilsynsrådet skal træffe et meget stort antal afgørelser …
38 - 39 … der har afledte virkninger på styringsudvalgets arbejde
40 - 52 Princippet om adskillelse mellem den pengepolitiske funktion og tilsynsfunktionen bliver 
anvendt, men der er risici med hensyn til, hvordan uafhængighed opfattes
42 - 46 Der kan gøres mere for at vurdere de risici, der opstår på grund af delte tjenester
47 - 52 Der er yderligere risici med hensyn til uafhængigheden af de pengepolitiske og tilsynsmæssige funktioner, 
som hænger sammen med FTM’s organisatoriske og økonomiske struktur
04 Indhold 
 
53 - 57 Der er fastlagt etiske procedurer og adfærdskodeks for ledelse og medarbejdere i FTM
53 - 57 Der er fastlagt en »Etisk ramme for FTM«, men de kompetente nationale myndigheder er fortsat underlagt 
national lovgivning og har væsentlige skønsbeføjelser for så vidt angår fastlæggelsen af egne regler
58 - 77 Intern revision: en innovativ metode, der tager udgangspunkt i en omfattende revisionsplan,  
men gennemførelsen hæmmes af problemer med tildeling af ressourcer og planlægning
62 - 65 D-IA’s ressourcefordeling: Selv om behovet for medarbejdere var klart kvantificeret, var det endelige antal 
medarbejdere ikke tilstrækkeligt
66 - 69 Planlægningen er baseret på en omfattende revisionsramme, men den tager ikke altid højde for bedste 
praksis
70 - 77 Den metodologi, der anvendes til risikovurdering, er generelt passende, men der mangler 
beskyttelsesmekanismer til at sikre, at områder med høj og middelhøj risiko behandles korrekt og rettidigt
78 - 103 Bestemmelser om ansvarlighed
82 - 84 i) Roller og ansvarsområder er tydeligt defineret for FTM som helhed, og de er offentliggjort i den 
relevante lovgivning
85 - 87 ii) Rettens revisionsmandat er fastlagt i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
88 - 97 iii) Der er endnu ikke udarbejdet en formel resultatramme, der kan give sikkerhed for, at FTM’s 
mål nås
98 - 99 iv) Parlamentet udøver sin demokratiske kontrol af tilsyn med betydelige 
fortrolighedsbegrænsninger
100 - 103 v) Der er feedbackordninger, men de omfatter endnu ikke generelle undersøgelser af finansielle 
institutioner
104 - 149 Fælles tilsynshold - Organisation og tildeling af ressourcer
106 - 125 Planlægning og estimering af de samlede ressourcebehov i forbindelse med tilsyn, tildelingen af 
ressourcer og medarbejdere
107 - 110 De første estimater over FTM’s samlede personalebehov var beregnet ved hjælp af en enkel metode …
111 - 112 … der ikke fuldt ud tog højde for den voksende arbejdsmængde i forbindelse med tilsyn
113 - 119 Klyngemetoden blev udviklet til at gøre den indledende tildeling af medarbejdere til de fælles tilsynshold 
nemmere, men den bør ajourføres
120 - 121 ECB’s ressourcer tildeles i henhold til klyngemetoden
122 - 125 Politikken for udnævnelse af koordinatorer var udarbejdet for at opnå større harmonisering, men den er 
ikke altid blevet fulgt
05 Indhold 
 
126 - 137 ECB’s samarbejde med og afhængighed af de kompetente nationale myndigheder
126 - 128 De fælles tilsynshold er i høj grad afhængige af medarbejderne fra de kompetente nationale myndigheder, 
alligevel har ECB ringe kontrol over de kompetente nationale myndigheders ressourcer
129 De fælles tilsynshold er stadig i stor udstrækning bemandet med statsborgere fra de kompetente nationale 
myndigheder …
130 - 137 … samtidig med at en del af medarbejderne fra de kompetente nationale myndigheder ikke lever op til 
ECB’s forventninger til JST-medarbejdere
138 - 149 De fælles tilsynsholds struktur, rapporteringslinjer og uddannelse
138 - 139 Multinationale hold gør deling af viden og bedste praksis nemmere …
140 … men modstridende rapporteringslinjer …
141 … manglende tydelighed i kommunikationsgangene og tildelingen af opgaver …
142 … samt forskelle i brugen og klassificeringen af horisontale funktioner i de kompetente nationale 
myndigheder kan medføre ineffektiv brug af ressourcer
143 - 147 Manglende bindende resultatevalueringer af de kompetente nationale myndigheders JST-medarbejdere 
kan give problemer med incitamenter og resultater
148 - 149 FTM har ikke en integreret uddannelsesplan eller et certificeringsprogram for tilsynsførende
150 - 183 Tilsyn på stedet
150 - 152 Ordningerne for tilsyn på stedet er sammenhængende og omfattende
153 - 170 Der er opstået nogle praktiske mangler med hensyn til personale, planlægning og gennemførelse 
af kontrol på stedet
153 - 158 ECB deltager kun i begrænset omfang i kontrol på stedet
159 - 164 Planlægning er et omfattende og komplekst arbejde
165 - 170 Der er behov for IT-forbedringer
171 - 175 ECB har planer om konkrete foranstaltninger, der skal forbedre inspektørernes og 
missionschefernes kvalifikationer og færdigheder
06 Indhold 
 
176 - 183 En tydelig rapporteringsstruktur, der til en vis grad mangler fokus på detaljer,  
og som kan miste sin værdi som følge af langsommelige procedurer
176 - 177 ECB’s rapporteringsprocedure er velstruktureret
178 - 182 Reglerne for meddelelse af resultater er dog mangelfulde
183 Tidsplanen for udarbejdelse af rapporter er for lang
184 - 197 Konklusioner og anbefalinger
185 - 187 Forvaltning
188 - 189 Ansvarlighed
190 - 194 Fælles tilsynshold
195 - 197 Kontrol på stedet
 Bilag I  —  Overblik over revisionsmetoden
 Bilag II  —  Begrænsninger i adgangen til information 
 Bilag III  —  Beslutningsprocessen 
 Bilag IV  —  ECB’s budgetproces
 Bilag V —  Revision af banktilsynet i udvalgte nationale retssystemer
 Bilag VI  —  IMF’s anbefalinger om gennemsigtighed og ansvarlighed i relation  
til ECB’s ansvar for tilsyn
 Bilag VII  —  Omfanget af Europa-Kommissionens evaluering i medfør af  
FTM-forordningens artikel 32
 Bilag VIII  —  Spørgeundersøgelse blandt kompetente nationale myndigheder  
og institutioner under tilsyn
 Bilag IX —  De vigtigste elementer i relation til ECB’s ansvarlighed over  
for Europa-Parlamentet
 Bilag X  —  Tilrettelæggelse af rapporteringsproceduren for kontrol på stedet
 ECB’s svar
07
 Forkortelser
BCBS : Baselkomitéen for Banktilsyn
BIS: Den Internationale Betalingsbank
BUCOM : Den Europæiske Centralbanks Budgetudvalg
COI : ECB’s afdeling for centraliserede inspektioner på stedet
EBA : Den Europæiske Banktilsynsmyndighed
ECB : Den Europæiske Centralbank
ESCB : Det Europæiske System af Centralbanker
ESFS : Det Europæiske Finanstilsynssystem
FDIC : Federal Deposit Insurance Corporation (den amerikanske centrale indskudsgarantisammenslutning)
FTM : den fælles tilsynsmekanisme
FTÆ : fuldtidsækvivalenter
GDMS : Generaldirektoratet for Mikrotilsyn
IAC: Komitéen for Interne Revisorer
IMAS : informationsstyringssystem
IMF : Den Internationale Valutafond
JST: fælles tilsynshold
08 Forkortelser 
 
NCA : national kompetent myndighed
NCB : national centralbank
OR: overordnet revisionsorgan
RAS : system til vurdering af risici
SQA : kvalitetssikring af tilsyn
SREP : tilsynskontrol- og vurderingsproces
TEUF : traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
ØMU : Økonomisk og Monetær Union
09
 Resumé
Hvad er FTM?
I
Den globale finanskrise i 2008 medførte alvorlige forstyrrelser i mange europæiske økonomier. I banksektoren førte 
dette efter flere år med deregulering og øget risikotagning til, at mange långivende institutter var overeksponerede 
på faldende markeder og derfor var tvunget til at anmode staten om økonomisk støtte. De statslige redningspakker 
resulterede imidlertid uundgåeligt i, at den offentlige gæld voksede, hvilket førte til færre investeringer og mindre 
vækst og yderligere pres på bankernes solvens.
II
For at hjælpe bankerne med at styre uden om fremtidige kriser og styrke tilliden til banksektoren var det nødven -
digt at bryde den »onde cirkel« med overdreven risikotagning og statslige redningspakker. EU’s ledere ønskede en 
varig løsning i euroområdet og annoncerede i 2012 formelt en fælles regulering af bankerne i form af en europæisk 
bankunion.
III
De vigtigste søjler i en bankunion skulle være centraliseret tilsyn med bankerne i euroområdet, en mekanisme, der 
skulle sikre, at nødlidende banker blev afviklet med færrest mulige omkostninger for skatteyderne og mindst mulig 
belastning af økonomien, samt en harmoniseret indskudsgarantiordning. Det første trin, dvs. centraliseret tilsyn, var 
oprettelsen af den fælles tilsynsmekanisme (FTM) i 2014, der skulle overtage mange af de tilsynsopgaver, som de 
nationale myndigheder havde varetaget indtil da. FTM blev oprettet under Den Europæiske Centralbanks myndig -
hed, men involverer i høj grad også de deltagende medlemsstater.
Hvad handler denne beretning om?
IV
Retten har mandat til at efterprøve, hvor effektiv ECB’s forvaltning er i operationel henseende. I denne revision 
havde vi således fokus på, hvordan ECB oprettede FTM, og hvordan arbejdet blev tilrettelagt. Vi undersøgte navnlig 
den nye mekanismes forvaltningsstruktur (herunder den interne revisions arbejde) samt ordningerne vedrørende 
ansvarlighed (herunder eksterne revisioner), organisationen af og ressourcerne til banktilsynsholdene (både tilsyn 
på stedet og tilsyn, der ikke udføres på stedet) og proceduren for kontrol på stedet.
V
Vi blev imidlertid opmærksomme på en væsentlig hindring inden for alle områder af den planlagte revision - nemlig 
at vi ikke var enige med ECB om de præcise vilkår for vores mandat og ret til at få adgang til dokumenter. ECB var 
ikke villig til at udlevere en række dokumenter, som var nødvendige, for at vi kunne udføre vores arbejde, da banken 
mente, at de lå uden for vores kompetenceområde. Derfor har vi kun delvist været i stand til at vurdere, om ECB 
forvalter FTM effektivt med hensyn til styring, tilsyn, der ikke udføres på stedet, og kontrol på stedet.
10 Resumé 
 
Hvad fandt vi ud af?
VI
Vi har indhentet tilstrækkelig information til at konkludere, at FTM blev oprettet i henhold til tidsplanen. Inddra -
gelsen af de nationale tilsynsmyndigheder gjorde tilsynsstrukturen temmelig kompleks og krævede meget koor -
dinering og kommunikation mellem ECB’s medarbejdere og medarbejderne fra de deltagende medlemsstaters 
kompetente nationale myndigheder. Denne kompleksitet er en udfordring med hensyn til styring, da komplekse 
procedurer for udveksling af oplysninger kan hæmme effektiviteten og produktiviteten af ledelsens beslutninger.
VII
ECB er juridisk forpligtet til at holde pengepolitik og tilsynsfunktioner tydeligt adskilt. Tilsynsfunktionen overvå -
ges af et tilsynsråd, der fremlægger beslutningsforslag for ECB’s Styrelsesråd. Inden for ECB har FTM-tilsynsrådet 
imidlertid ingen indflydelse på tilsynsbudgettet eller de menneskelige ressourcer. Det giver anledning til bekymrin -
ger om, hvorvidt de to områder af ECB’s arbejde er adskilt, samtidig med at nogle afdelinger i ECB yder tjenester til 
begge funktioner uden tydelige regler og rapporteringslinjer, der kunne mindske eventuelle modstridende mål.
VIII
Intern revision er ét eksempel på en sådan delt tjeneste. Vi konkluderede, at denne tjeneste manglede ressourcer 
til sit arbejde med FTM, som fik mindre opmærksomhed end andre revisionsopgaver. Der er foretaget en tilfreds -
stillende risikovurdering for at fastlægge nødvendige revisionsemner, men der er på nuværende tidspunkt ikke 
tilstrækkelige ressourcer til intern revision til at sikre, at der bliver taget fat på de mest risikobetonede aspekter af 
FTM’s operationer inden for en rimelig tidshorisont.
IX
ECB’s bestræbelser på at sikre gennemsigtighed i FTM og ansvarlighed over for Europa-Parlamentet og den brede 
offentlighed kan svækkes ved, at der ikke er en passende mekanisme for evaluering af og rapportering om effektivi -
teten af tilsynene.
X
Antallet af tilsynsmedarbejdere blev oprindeligt fastlagt ud fra en meget enkel metode, der var baseret på perso -
naleestimater for lignende funktioner i de kompetente nationale myndigheder, før FTM blev oprettet. Der blev ikke 
gennemført nogen detaljeret analyse af personalebehovet for den nye og langt mere krævende FTM-ramme, og 
der er således ikke nogen direkte sammenhæng mellem tilsynsprogrammet og tildelingen af ressourcer, som det er 
krævet i lovgivningen. Det tyder på, at det nuværende antal medarbejdere er utilstrækkeligt.
11 Resumé 
 
XI
FTM fører tilsyn med de vigtigste banker i euroområdet, både på stedet og ved tilsyn, der ikke udføres på stedet, 
og dette arbejde afhænger i høj grad af de medarbejdere, som de nationale myndigheder udpeger. Selv om ECB 
har det overordnede ansvar, har banken således ikke tilstrækkelig indflydelse på sammensætningen af tilsyns- og 
kontrolholdene og deres færdigheder eller på de ressourcer, den kan anvende.
XII
Tildelingen af ressourcer til fælles tilsynshold, der ikke fører tilsyn på stedet, især fra nationale myndigheder, har 
ikke været i overensstemmelse med de oprindelige behovsvurderinger, og de begrænsninger, dette medfører med 
hensyn til antallet af medarbejdere, kan i mange tilfælde påvirke holdenes muligheder for at føre passende tilsyn 
med de banker, som de har ansvaret for.
XIII
Tilsyn på stedet er ligeledes ECB’s ansvar, men her er problemet, at tilsynsholdene normalt kun omfatter meget 
få ECB-medarbejdere. I de fleste tilfælde ledes tilsynet desuden af en tilsynsmyndighed fra bankens hjem- eller 
værtsland.
XIV
Desuden konstaterede vi, at det influerede på tilsynet på stedet, at der manglede vejledning om prioritering af 
kontrolanmodninger, at IT-systemerne var utilstrækkelige, og at der var behov for at forbedre færdighederne hos 
de kompetente nationale myndigheders  inspektører på stedet. Derudover kan resultaterne være forældede, når 
de formelt leveres til den bank, der er under tilsyn, på grund af den lange tidshorisont for udstedelse af endelige 
henstillinger.
Hvordan kan FTM forbedres?
XV
Vi anbefaler følgende:
a) For så vidt angår styring bør ECB:
i) forsøge at forbedre effektiviteten ved yderligere at strømline beslutningsprocessen
ii) undersøge den risiko, som systemet med delte tjenester udgør for adskillelsen af funktioner, etablere adskil -
te rapporteringslinjer for sager, hvor der er specifikke ressourcer til tilsyn, og se på muligheden for i højere 
grad at involvere tilsynsrådets formand og næstformand i budgetprocessen
iii) afsætte kompetencer og ressourcer til intern revision, således at overordnede risici dækkes, når og hvis det 
er nødvendigt.
12 Resumé 
 
b) For så vidt angår ansvarlighed bør ECB:
i) stille alle dokumenter, som Retten anmoder om, til rådighed, således at Retten kan opfylde sit 
revisionsmandat
ii) udvikle og offentliggøre en formel resultatramme for at påvise effektiviteten af tilsynsaktiviteterne.
c) For så vidt angår tilsyn, der ikke udføres på stedet (fælles tilsynshold), bør ECB:
i) træffe foranstaltninger til at sikre, at de nationale myndigheder deltager fuldstændigt og proportionelt 
i JST’ernes arbejde
ii) sammen med de kompetente nationale myndigheder udvikle metoder til at vurdere egnetheden af poten -
tielle JST-deltagere og deres efterfølgende resultater
iii) oprette og vedligeholde en omfattende database over færdigheder, erfaringer og kvalifikationer for alle 
JST-medarbejdere
iv) indføre et formelt, relevant uddannelsesprogram for alle tilsynsmedarbejdere og overveje at udarbejde et 
certificeringsprogram for tilsyn, der ikke udføres på stedet
v) udvikle en risikobaseret metode til at fastlægge den ønskede størrelse og sammensætning af de enkelte 
JST’er
vi) regelmæssigt gennemgå den klyngemodel, der anvendes ved planlægningen af tilsyn, og ajourføre den 
efter behov. Selve klyngeinddelingen bør være baseret på de seneste bankspecifikke oplysninger.
d) For så vidt angår tilsyn på stedet bør ECB:
i) væsentligt styrke sine egne medarbejderes tilstedeværelse ved kontroller på stedet og sikre, at en større del 
af kontrollerne ledes af inspektører, der ikke er hjemmehørende i samme stat som den bank, som er under 
tilsyn
ii) afhjælpe svaghederne i IT-systemet og forbedre de generelle færdigheder og kvalifikationerne hos de in -
spektører, der foretager kontrol på stedet.
13
 Indledning
01 
Det finansielle system er afgørende for, at økonomien fungerer. Et solidt finansielt 
system spiller en central rolle for en effektiv tildeling af ressourcer og bidrager 
således til bæredygtig økonomisk vækst. Forstyrrelser i den finansielle stabilitet 
kan medføre høje omkostninger for staten og belaste økonomien som helhed.
02 
I perioden op til den globale finanskrise var de europæiske banker primært 
karakteriseret ved forkert prisfastsættelse af risici (f.eks. derivater, fast ejendom, 
risiko forbundet med statslige låntagere), samtidig med at deres balancer hurtigt 
ekspanderede, uden at der var opbygget tilstrækkelige kapital- og likviditetsbuf -
fere. Denne svage risikostyring førte sammen med lave rentesatser til overdreven 
risikotagning, et kreditboom og uholdbar gearing, samtidig med at den bidrog 
til, at flere EU-medlemsstater oparbejdede store makroøkonomiske ubalancer. 
Desværre blev disse svagheder ikke opdaget tidsnok til, at de kunne afhjælpes 
på en tilfredsstillende måde. Da de moderne finansielle systemer er tæt sam -
menkoblede, spredte problemerne i ét land sig hurtigt over landegrænserne og 
medførte økonomiske problemer i andre EU-lande.
03 
Efterhånden som likviditeten blev opbrugt, og den økonomiske tilbagegang 
påvirkede kreditkvaliteten yderligere, viste det sig, at mange banker var ekstremt 
sårbare og havde brug for støtte fra den offentlige sektor. Navnlig i euroområdet 
viste det sig, at ordningerne i forbindelse med Den Økonomiske og Monetære 
Union (ØMU) led under alvorlige strukturelle mangler.
04 
Et vigtigt element i denne forbindelse var, at reguleringen af og tilsynet med 
kreditinstitutterne var nationale ansvarsområder. Eftersom der ikke var en fælles 
europæisk tilsynsmyndighed, var der store forskelle i de nationale tilsynsmyndig -
heders beføjelser i de forskellige medlemsstater1.1 Europa-Kommissionens 
»Rapport fra 
Højniveaugruppen 
vedrørende Finansielt Tilsyn 
i EU«,  Bruxelles, 2009
14 Indledning 
 
05 
En anden mangel var, at den institutionelle opbygning af ØMU’en i 2012 blev 
anset for at være utilstrækkelig til at forhindre »det skadelige samspil mellem 
skrøbelige stater og en sårbar banksektor«2. En krise i et nationalt banksystem 
ville påvirke staten og omvendt. Bankernes og staternes indbyrdes afhængighed 
gjorde euroområdet sårbart og gjorde det endnu vanskeligere at afhjælpe krisen 
(jf. figur 1 ).Figur 12 Herman Van Rompuy, 
formand for Det Europæiske 
Råd, i samarbejde med Jose 
Manuel Barroso, formand for 
Europa-Kommissionen, 
Jean-Claude Juncker, formand 
for Eurogruppen, og Mario 
Draghi, formand for Den 
Europæiske Centralbank, »Hen 
imod en egentlig økonomisk 
og monetær union«, 
december 2012.
Den indbyrdes afhængighed mellem banker og stater: en negativ spiral?
overdreven risikotagning uden 
tilstrækkelig kapital og tilstrækkelige likviditetsbuﬀere overdreven kreditvæksthøj gearingoverdrevne bonusser
pres på likviditetsolvensproblemerlav kreditvækst (udbud)lav tillid til banksystemetmakroøkonomiske ubalancerudbredt oﬀentlig økonomisk støtte til nationalisering af nødlidende banker 
lavere oﬀentligt forbruglav vækstlav kreditvækst (efterspørgsel)ﬂere misligholdte lånhøje låneomkostninger for banker (på grund af statsrisici)højere oﬀentlige underskud og oﬀentlig gældhøjere låneomkostninger for staten
Statsgældskrise Restriktiv 
skattepolitikRedningspakkeBankkrise
Svagt 
banktilsyn
Kilde:  Revisionsretten.
15 Indledning 
 
Oprettelse af den europæiske bankunion
06 
I 2012 besluttede de europæiske ledere at udbygge ØMU’en ved at oprette en 
europæisk bankunion for at bryde den onde cirkel mellem banker og stater3 og 
afhjælpe de svagheder, der påvirkede banksektoren i landene i euroområdet. Det 
primære formål med bankunionen er at gøre den europæiske banksektor mere 
gennemsigtig, ensrettet og sikker inden for rammerne af et stabilt og velfunge -
rende finansielt system (jf. tabel 1 ).Tabel 1Formålet med bankunionen
At gøre europæiske banker:
… mere gennemsigtigeved konsekvent at anvende fælles regler og administrative standarder for 
tilsyn, genopretning og afvikling af banker
… ensrettedeved at behandle nationale og grænseoverskridende bankforretninger ens 
og ved at fjerne forbindelsen mellem bankernes finansielle sundhed og den 
finansielle sundhed i de lande, hvor de er beliggende
… mere sikreved tidlig indgriben, hvis bankerne er i vanskeligheder, for at hjælpe dem 
med at undgå konkurs og, om nødvendigt, for at sikre en effektiv afvikling 
af nødlidende banker .
Kilde:  Revisionsretten, baseret på oplysninger fra ECB (ECB’s websted om banktilsyn).3 Oprettelsen af den 
europæiske bankunion blev 
annonceret på et særligt 
europæisk topmøde den 
29. juni 2012. Efterfølgende 
offentliggjorde formanden for 
Det Europæiske Råd, i tæt 
samarbejde med formændene 
for Europa-Kommissionen, 
Eurogruppen og Den 
Europæiske Centralbank, den 
5. december 2012 en rapport 
med overskriften »Hen imod 
en egentlig økonomisk og 
monetær union«. Tre år 
senere, den 22. juni 2015, 
fremlagde de fem formænd 
(der nu også omfattede 
formanden for Europa-
Parlamentet) en 
opfølgningsrapport 
»Fuldførelse af EU’s 
Økonomiske og Monetære 
Union«.
4 Tilsynsbestemmelserne 
henviser til den lovgivning, der 
blev indført for at forbedre 
kreditinstitutternes 
økonomiske soliditet.
07 
Oprettelse af bankunionen medførte etablering af:
a) en fælles tilsynsmekanisme (FTM) for at sikre konsekvent anvendelse af til -
synsbestemmelser4 i landene i euroområdet
b) en fælles afviklingsmekanisme (SRM) for at sikre, at nødlidende banker 
afvikles effektivt og med færrest mulige omkostninger for skatteyderne og 
realøkonomien ved hjælp af inddragelse af private kreditorer i omstrukture -
ringen og afviklingen af bankerne
c) et delvist harmoniseret system med indskudsgarantiordninger.
16 Indledning 
 
08 
Etableringen af FTM i november 2014 er blevet kaldt det »største skridt, der er 
taget hen imod en dybere økonomisk integration siden oprettelsen af Den Øko -
nomiske og Monetære Union«5. Den er et nødvendigt fundament for de øvrige 
søjler i bankunionen: den fælles afviklingsmekanisme og eventuelt en indskuds -
garantiordning, der dækker hele EU.  Lovgiverne anså desuden dette skridt som 
afgørende for at bryde forbindelsen mellem de nationale regeringer og ban -
kerne og derved reducere risikoen for systemiske bankkriser i fremtiden. FTM’s 
lovgivningsmæssige ramme og tilsynsramme sigter desuden mod at være i trit 
med udviklingen i det internationale økonomiske miljø, der er kendetegnet ved 
komplekse internationale aftaler og forpligtelser (f.eks. Baselaftalen)6, og derved 
afskære muligheden for, at bankerne overfører mere risikofyldte aktiviteter til 
retssystemer, hvor lovgivningen er mindre krævende.
09 
FTM består af Den Europæiske Centralbank (ECB) og de nationale myndigheder 
med ansvar for banktilsyn (»kompetente nationale myndigheder«) i de deltagen -
de medlemsstater. I henhold til FTM-forordningen7 er disse organer ansvarlige for 
mikrotilsynet med alle kreditinstitutter i de deltagende medlemsstater8. I hen -
hold til artikel 6, stk. 1, er ECB ansvarlig for FTM’s effektive og konsekvente virke -
måde. I overensstemmelse med artikel 5 udfører FTM desuden makroprudentielle 
opgaver (jf. tekstboks 1 ).
Mikro- og makrotilsyn
Formålet med mikrotilsyn er at sikre de enkelte bankers finansielle sundhed. Makrotilsyn har til formål at 
afdække risici for det finansielle systems stabilitet som helhed, der primært stammer fra makroøkonomiske 
udviklinger. Målene for de to tilsynsniveauer er forskellige, men de instrumenter, der benyttes, er i mange 
tilfælde de samme: Et instrument til makrotilsyn kan benyttes til evaluering og indgriben i forbindelse med 
mikrotilsyn og omvendt. Forskellen er logikken bag dem og deres respektive anvendelsesområder. Faktisk vil 
et og samme instrument ofte blive betragtet som et mikroinstrument, hvis det anvendes selektivt på enkelte 
institutter, og som et makroinstrument, hvis det anvendes på grupper af banker eller på alle banker i et land.Tekstboks 15 Forord af Mario Draghi til 
årsrapporten om ECB’s 
tilsynsvirksomhed i 2014.
6 Herman Van Rompuy, 
formand for Det Europæiske 
Råd, Jose Manuel Barroso, 
formand for Europa-
Kommissionen, Jean-Claude 
Juncker, formand for 
Eurogruppen, og Mario 
Draghi, formand for Den 
Europæiske Centralbank, »Hen 
imod en egentlig økonomisk 
og monetær union«, 
december 2012.
7 Rådets forordning (EU) 
nr. 1024/2013 af 15. oktober 
2013 om overdragelse af 
specifikke opgaver til Den 
Europæiske Centralbank 
i forbindelse med politikker 
vedrørende tilsyn med 
kreditinstitutter (EUT L 287 af 
29.10.2013, s. 63).
8 Alle landene i euroområdet 
(Belgien, Tyskland, Estland, 
Irland, Grækenland, Spanien, 
Frankrig, Italien, Cypern, 
Letland, Litauen, Luxembourg, 
Malta, Nederlandene, Østrig, 
Portugal, Slovenien, Slovakiet 
og Finland) deltager 
automatisk i FTM. 
Medlemsstater, der ikke har 
indført euroen, kan vælge at 
deltage via en ordning om 
»tæt samarbejde« med ECB.
17 Indledning 
 
10 
FTM’s tre primære mål9 er:
a) at sikre sikkerhed og soliditet i EU’s banksystem
b) at fremme finansiel integration og stabilitet
c) at sikre et ensartet tilsyn.
11 
ECB’s og de kompetente nationale myndigheders respektive tilsynsmæssige rol -
ler og ansvarsområder tildeles på baggrund af betydningen (signifikansen) af de 
enheder, der er under tilsyn. Inden for FTM er ECB ansvarlig for det direkte tilsyn 
med »signifikante« institutioner10. Til dette formål nedsætter ECB fælles tilsyns -
hold (JST’er), der består af medarbejdere fra ECB og de kompetente nationale 
myndigheder. Hvert JST har ansvaret for mikrotilsynet med en signifikant bank, 
men de relevante afgørelser træffes af ECB’s Styrelsesråd efter forslag fra FTM’s 
tilsynsråd.
12 
ECB overvåger desuden tilsynet med »mindre signifikante« banker. Her er den 
direkte tilsynsmyndighed den relevante kompetente nationale myndighed, der 
har beføjelser til at træffe alle de nødvendige afgørelser vedrørende tilsynet. 
ECB kan dog til enhver tid overtage det direkte tilsyn med en mindre signifikant 
institution, hvis den anser det for nødvendigt. Figur 2 viser tildelingen af opgaver 
inden for FTM.9 ECB’s retningslinjer for 
banktilsyn.
10 I øjeblikket fører ECB direkte 
tilsyn med 129 bankkoncerner 
(ca. 1 200 enheder under 
tilsyn) med aktiver for over 
21 billioner euro, mens ca. 
3 200 banker er klassificeret 
som mindre signifikante. 
Kriterierne for, om banker 
betragtes som signifikante og 
dermed kommer under ECB’s 
direkte tilsyn, er fastlagt 
i FTM-forordningens artikel 6, 
stk. 4. Kriterierne er: den 
samlede værdi af bankens 
aktiver, dens økonomiske 
betydning for medlemsstaten 
eller for EU som helhed, 
betydningen af dens 
grænseoverskridende 
aktiviteter og endelig, om den 
har anmodet om eller 
modtaget støtte under den 
europæiske 
stabilitetsmekanisme eller den 
europæiske finansielle 
stabilitetsfacilitet. Samtlige af 
disse kriterier kan anvendes. 
En bank kan også anses for at 
være signifikant, hvis den er én 
af de tre mest signifikante 
banker, der er etableret i et 
bestemt land.
18 Indledning 
 Figur 2Tildelingen af opgaver inden for FTM
 støtte ECB
 Indirekte 
tilsyn  kontrollerer systemet  Direkte 
tilsyn
   Mindre 
signiﬁkante 
institutioner Kompetente nationale 
myndigheder
 Signiﬁkante 
institutioner  JST
 Horisontale afdelinger
Kilde: Revisionsretten, baseret på oplysninger fra ECB.
19
 Revisionens omfang 
og revisionsmetode
13 
Vi undersøgte, om FTM’s fælles tilsynshold og de hold, der foretager kontrol på 
stedet, var oprettet således, at de kunne fungere effektivt inden for en hensigts -
mæssig ramme med hensyn til styring, revision og ansvarlighed11. Vi undersøgte 
navnlig:
a) de arbejdsvilkår, forvaltningsstrukturen har skabt for det arbejde, der udfø -
res af JST’erne og de hold, der udfører kontrol på stedet, herunder den rolle, 
ECB’s interne revisionsfunktion spiller, og planlægningen af dens arbejde 
under FTM
b) de procedurer og regler, der regulerer ansvarlighed, herunder eksterne revisio -
ner og deres anvendelse i praksis
c) planlægningen og nedsættelsen af JST’er med fokus på struktur og ressourcer
d) fastlæggelsen, planlægningen og udførelsen af kontroller på stedet og rap -
porteringen herom.
14 
Revisionskriterierne blev udledt af følgende kilder:
a) lovkrav og mål i FTM-forordningen og FTM-rammeforordningen12
b) 2012-gennemgangen af Hovedprincipperne for effektivt banktilsyn udstedt 
af Baselkomitéen for Banktilsyn (BCBS)
c) Foreningen af Interne Revisorers (IIA) standarder og mindstekravene til risiko -
styring udstedt af det tyske finanstilsyn (BaFin)
d) ECB’s interne regler og procedurer.
15 
Vi indsamlede revisionsbevis gennem møder og interviews med centrale ECB-til -
synsmedarbejdere og ved gennemgang af interne dokumenter samt offentligt 
tilgængelige data. Vi anvendte denne dokumentation til at undersøge hen -
sigtsmæssigheden af ECB’s ledelsesordninger og organisationsstruktur, efter at 
banken havde påtaget sig det tilsynsmæssige ansvar, og til at vurdere overholdel -
sen af den lovgivningsmæssige ramme og navnlig reglerne vedrørende uafhæn -
gighed. Vi undersøgte effektiviteten af beslutningsprocessen og vurderede den 
etiske ramme, der var indført for tilsynspersonalet. Vi sammenlignede strukturen 
og tilrettelæggelsen af den interne revisionsfunktion under FTM med anerkendt 
bedste praksis.11 Revisionsrettens mandat 
fremgår af artikel 27.2 
i ESCB-statutten og artikel 20, 
stk. 7, i FTM-forordningen.
12 Den Europæiske Centralbanks 
forordning (EU) nr. 468/2014 af 
16. april 2014 om fastlæggelse 
af en ramme for samarbejde 
inden for Den Fælles 
Tilsynsmekanisme mellem 
Den Europæiske Centralbank 
og de kompetente nationale 
myndigheder og med de 
udpegede nationale 
myndigheder (EUT L 141 af 
14.5.2014, s. 1).
20 Revisionens omfang og  revisionsmetode 
 
16 
Med hensyn til procedurerne og reglerne vedrørende ansvarlighed, herunder 
eksterne revisioner, undersøgte vi processen med udvælgelse af data og informa -
tion til centrale interessenter og kontrollerede overholdelsen af relevante regler. 
Desuden vurderede og sammenlignede vi FTM’s ordninger for ansvarlighed og 
eksterne revisioner med dem, der gælder i visse andre retssystemer. Til dette 
formål benyttede vi oplysninger indhentet fra overordnede revisionsorganer 
i Australien, Canada og USA.
17 
Med hensyn til JST’ernes arbejde undersøgte vi ECB’s foreløbige planlægning og 
tildeling af tilsynsressourcer i opstartsfasen og dens samarbejde med og afhæn -
gighed af kompetente nationale myndigheder i forbindelse med tildelingen af 
ressourcer til og gennemførelsen af tilsyn, der ikke udføres på stedet. Vi under -
søgte også JST’ernes struktur, deres rapporteringslinjer og de ordninger, der var 
indført for at tilvejebringe de nødvendige uddannelsestilbud.
18 
Udover revisionsarbejdet hos ECB sendte vi et spørgeskema til alle relevante 
kompetente nationale myndigheder og signifikante banker for at få feedback om 
effektiviteten af den nye tilsynsordning. Bilag I  indeholder oplysninger om det 
udførte arbejde i forbindelse med hvert revisionsemne.
Vanskeligheder i  forbindelse med indhentningen af 
revisionsbevis
19 
ECB gav os kun meget få af de oplysninger, vi havde brug for til at vurdere den 
operationelle effektivitet (operational efficiency) af forvaltningen af ECB’s samle -
de vurderinger, JST’ernes operationelle effektivitet, den operationelle effektivitet 
af tilrettelæggelsen og gennemførelsen af tilsynsaktiviteter, beslutningsproces -
sen og det arbejde, der var udført i forbindelse med kontroller på stedet. Bilag II  
indeholder detaljerede oplysninger. De revisionsbeviser, vi ikke kunne undersø -
ge, vedrørte:
i) Styring:
 ο tilsynsrådets afgørelser og mødereferater (jf. punkt 36 til 39).
ii) Ansvarlighed:
 ο dokumentation om ad hoc-udveksling af synspunkter mellem Europa-Par -
lamentet og formanden for tilsynsrådet samt den dokumentation, som 
Kommissionen havde anmodet om i forbindelse med dens lovbestemte 
krav om at rapportere om FTM (jf. punkt 92, 98 og 99).
21 Revisionens omfang og  revisionsmetode 
 
iii) JST’er:
 ο de dele af tilsynsvejledningen, der er relevante for aktiviteterne under 
tilsynsprogrammet, og dokumenter i relation til tilsynsprogrammet for en 
stikprøve af banker, der var udtaget som led i vores revision
 ο relevante kapitler af tilsynsvejledningen, modeller og metoder samt 
stikprøver af rapporter og beslutninger under tilsynskontrol- og vurde -
ringsprocessen (SREP)
 ο specifikke data om de enkelte signifikante enheder, de beregninger, der 
blev anvendt til klyngemetoden, og ECB’s inddeling af banker i specifikke 
klynger (jf. punkt 104 til 149).
iv) Tilsyn på stedet:
 ο oplysninger om specifikke anmodninger om kontrol, herunder oplys -
ninger om årsagerne til anmodningerne, hvordan de blev prioriteret og 
årsagerne til eventuelle afvisninger
 ο oplysninger om de kompetente nationale myndigheders ressourcer og 
planlægningen af kontroller for 2015 og 2016
 ο informationsrapporter og bilag til kapitel 6 i tilsynsvejledningen, der 
beskriver metoden for kontrol på stedet (jf. punkt 150 til 183).
22
 Styring
20 
I forbindelse med denne beretning henviser styring til de interne processer og 
procedurer, der styrer tilsynsfunktionen og sikrer, at tilsynsaktiviteter og -be -
slutninger er sammenhængende, effektive, produktive og gennemsigtige. God 
styring betyder, at roller og ansvarsområder er klart fordelt, at beføjelser er 
behørigt uddelegeret, og at der er tilstrækkelig operationel uafhængighed til at 
give tilsynsmyndigheder mulighed for at udføre deres opgaver i overensstem -
melse med deres mandat og tekniske ekspertise. Et andet aspekt af god styring 
er intern revision, som gør det muligt at opdage og forebygge svig, føre kontrol 
med overholdelse af reglerne og afbøde risici. I henhold til BCBS bør tilsynsmyn -
digheders operationelle uafhængighed, ansvarlighed og styring være fastlagt 
i lovgivningen og offentliggjort (2. princip, 1. væsentlighedskriterium).
Oprettelse af en kompleks organisationsstruktur
21 
En central regel for FTM’s organisatoriske struktur er, at »ansatte, der er involveret 
i udførelsen af de opgaver, som overdrages til ECB i henhold til denne forordning, 
adskilles organisatorisk fra og underlægges særskilte rapporteringslinjer i forhold 
til de ansatte, der er involveret i udførelsen af andre opgaver, som overdrages til 
ECB«13.
22 
ECB var i stand til hurtigt at oprette en ny organisatorisk struktur for tilsynsfunktio -
nen14. Den nye struktur består af tilsynsrådet, der bistås af et sekretariat, og som 
er ansvarligt for at tilrettelægge og udføre ECB’s tilsynsopgaver, samt fire gene -
raldirektorater for mikrotilsyn (GDMS I til IV), der rapporterer om funktionsspe -
cifikke spørgsmål til tilsynsrådets formand og næstformand15 (jf. figur 3 ). I ECB’s 
forvaltningsstruktur blev der oprettet en særlig enhed i GDMS IV, som blev gjort 
ansvarlig for kvalitetssikring af tilsyn (SQA) i relation til ECB’s tilsynsfunktion. 
Kvalitetssikring af tilsyn fungerer som en ekstra sikkerhedsforanstaltning mellem 
de operationelle enheder og den interne revisionsfunktion. Enheden foretager 
efterfølgende kvalitetssikringskontroller af ECB’s produkter, processer og værktø -
jer. Gennem anbefalinger til ledelsen søger den at styrke kvaliteten af ECB’s bank -
tilsyn og fremme bedste praksis.
23 
Der blev valgt en model for tildeling af ressourcer til tilsyn med signifikante 
institutioner, hvor der anvendes medarbejdere fra både ECB og de respektive 
kompetente nationale myndigheder16. GDMS I og GDMS II, der varetager ECB’s 
opgaver med direkte tilsyn, huser de ECB-medarbejdere, der udpeges som med -
lemmer af og koordinatorer for de fælles tilsynshold (JST’er). Medarbejderne fra 
de kompetente nationale myndigheder i JST’erne opererer fra deres respektive 
hjemmeinstitutioner. I marts 2016 havde de kompetente nationale myndigheder 
afsat 846 fuldtidsækvivalenter (FTÆ’er) til JST’ernes arbejde, sammenlignet med 
455 FTÆ’er fra ECB (215 fra GDMS I og 240 fra GDMS II).13 Artikel 25, stk. 2, andet afsnit, 
i FTM-forordningen.
14 ECB’s forvaltningsstruktur er 
fastlagt i TEUF. Direktionens 
ansvar for forvaltningen af 
ECB’s interne organisation, 
herunder menneskelige 
ressourcer og budgetmæssige 
anliggender, blev ikke berørt 
af FTM-forordningen.
15 Betragtning 66 til 
FTM-forordningen.
16 I henhold til FTM-
forordningens artikel 6, stk. 2, 
er ECB og de kompetente 
nationale myndigheder 
juridisk forpligtede til at 
samarbejde i god tro og 
udveksle oplysninger. Artikel 
6, stk. 3, fastsætter, at de 
»kompetente nationale 
myndigheder har […] det 
overordnede ansvar for at 
bistå ECB […] med 
udarbejdelsen og 
gennemførelsen af retsakter 
i forbindelse med de opgaver, 
der er omhandlet i artikel 4 
vedrørende alle 
kreditinstitutter«.
23 Styring 
 Figur 3FTM’s organisationsstruktur
Mikrotilsyn
Direkte tilsyn Indirekte tilsyn Horisontalt tilsyn 
GD Mikrotilsyn I GD Mikrotilsyn II GD Mikrotilsyn III GD Mikrotilsyn Tilsyn IV
± 30 bankkoncerner ± 90 bankkoncernerTilsynsmæssig overvågning &  
forbindelser til kompetente  
nationale myndighederTilladelser
Krisestyring
Overvågning af Institutioner og 
SektorerPlanlægning & koordinering af 
tilsynsprogrammer
Analyse & metodologisk støtte Interne modeller
Udvikling af metoder & standarder 
Håndhævelse og sanktioner 
Risikoanalyse
Kvalitetssikring af tilsyn 
Tilsynspolitikker
Centraliserede kontroller på stedet
Tilsynsråd Tilsynsrådets sekretariat
Kilde: Revisionsretten, baseret på oplysninger fra ECB.Fælles 
tilsynshold
Fælles tilsynshold (JST’ er) er det vigtigste 
værktøj i det daglige tilsyn med signifikante 
institutter.
24 Styring 
 
24 
Da FTM startede i november 2014, var den nye organisationsstruktur klar til at 
blive taget i brug. Der var imidlertid store udfordringer ved den aftalte komplek -
se struktur. En høj grad af koordinering og smidig kommunikation mellem ECB og 
de kompetente nationale myndigheder er helt afgørende for at opnå en fælles og 
effektiv tilsynsmetode .
ECB’s rekruttering til FTM var effektiv i betragtning af den 
begrænsede tid, den havde haft til rådighed …
25 
I tiden op til, at ECB overtog ansvaret for tilsynet, begyndte banken at finde 
ressourcer til den nye funktion - hvilket lykkedes ganske godt, den korte tids -
periode taget i betragtning. Rekrutteringen begyndte i 2013, og 113 forskellige 
ansøgningsrunder tiltrak 25 000 ansøgere. Ved udgangen af 2014 var ca. 85 % af 
de 1 073 godkendte FTÆ-stillinger for 2015 besat. Rekrutteringen fortsatte i 2015, 
og ca. 96 % af alle godkendte stillinger var besat ved årets udgang. Vi sammen -
lignede stikprøver af CV’er fra de medarbejdere, der blev rekrutteret, med de fær -
digheder, der var krævet for de stillinger, de var blevet ansat i. De pågældende 
medarbejdere besad de færdigheder og kvalifikationer, der var nødvendige for at 
varetage de opgaver, de fik tildelt af ECB - på trods af, at der først i december 2015 blev 
gennemført systematiske kontroller af referencer (dvs. taget kontakt til de personer, 
der var angivet som reference i CV’erne). I  figur 4  vises den procentvise fordeling 
af ECB-medarbejdere afsat til FTM. Figur 4Godkendte stillinger til ECB’s banktilsyn pr. 31. december 2015 - fordelt på FTÆ’er
© Den Europæiske Centralbank, Frankfurt am Main, Tyskland (Årsrapport om ECB’s tilsynsvirksomhed 2015).GD MS IV
33 %
GD MS III
11 %
GD MS II
25 %GD MS I
27 %Sekretariat 
4 %
25 Styring 
 
… men den er meget afhængig af ressourcer fra de 
kompetente nationale myndigheder
26 
Det fremgår af bestemmelserne om afsættelse af ressourcer til FTM, at »ECB er 
ansvarlig for at afsætte de nødvendige finansielle og menneskelige ressourcer til 
udøvelsen af de opgaver, som den overdrages«17, og at ressourcerne bør skaffes 
»på en måde, som sikrer ECB’s uafhængighed af ubehørig indflydelse fra kompe -
tente nationale myndigheder og markedsdeltagere […]«18.
27 
Det er en væsentlig risiko ved den nuværende struktur med tilsynshold med fæl -
les medarbejdere, at en stor del af udgifterne til tilsyn med signifikante banker 
i euroområdet afholdes af de kompetente nationale myndigheder19. Det samlede 
tilsynsbudget er således reelt sammensat af 27 separate budgetter20, herunder 
ECB’s budget. En væsentlig del af de fælles ressourcer bruges på nationale perso -
naleudgifter (kompetente nationale myndigheder og centralbanker). De natio -
nale organer træffer den endelige beslutning om deres tildeling af økonomiske 
og andre ressourcer til tilsyn på stedet og om udnævnelsen af medarbejdere til 
JST’er21, selv om det er ECB, der i sidste ende er ansvarlig for disse tilsynsområder. 
ECB offentliggør de tilsynsgebyrer, den pålægger bankerne, og underretter de 
kompetente nationale myndigheder herom, før der træffes en endelig afgørel -
se om anvendelsen heraf, men det nuværende retsgrundlag indeholder ingen 
bestemmelser om en konsolideret offentliggørelse af de samlede omkostninger 
ved FTM.
De institutionelle organer er oprettet som påkrævet 
og understøttes af en kompliceret beslutningsprocedure
28 
De retlige rammer for FTM er på plads. Som fastsat i forordningerne og i over -
ensstemmelse med Baselkomitéen for Banktilsyns hovedprincip 122 er der ind -
ført procedurer for oprettelsen af og vedtaget forretningsordner for de organer 
i FTM, der deltager i beslutningsprocessen, og disse procedurer er offentliggjort.17 FTM-forordningens artikel 28.
18 Betragtning 77 til 
FTM-forordningen.
19 Revisionen omfattede ikke en 
undersøgelse af de 
kompetente nationale 
myndigheders budgetter.
20 Dette tal omfatter de 
kompetente nationale 
myndigheders budgetter og 
budgetterne for andre 
myndigheder, der er udpeget 
af de deltagende 
medlemsstater.
21 FTM-forordningens artikel 6 
fastlægger reglerne for 
samarbejde inden for FTM 
mellem ECB og de 
kompetente nationale 
myndigheder. Vi har imidlertid 
kun modtaget dokumenter og 
information om de 
kompetente nationale 
myndigheder via ECB og 
spørgeskemaet. Vi udførte 
ikke nogen revision af de 
respektive kompetente 
nationale myndigheder.
22 http://www.bis.org/publ/
bcbs230.htm
26 Styring 
 
29 
Tilsynsrådet tilrettelægger og udfører de tilsynsopgaver, som er overdraget til 
ECB. Tilsynsrådet udarbejder færdige udkast til afgørelser, der i de fleste tilfæl -
de kommer fra JST’erne, og som forelægges for ECB’s Styrelsesråd. Afgørelser 
anses for vedtaget, medmindre Styrelsesrådet kommer med indsigelser inden 
for en bestemt tidsfrist (også kaldet ikke-indsigelsesproceduren). Tilsynsrådets 
sammensætning og udpegelsesproceduren er fastlagt i FTM-forordningen23. Vi 
kunne ikke revidere procedurerne for udpegelse og afskedigelse af de kompe -
tente nationale myndigheders repræsentanter i tilsynsrådet24. EU-institutionerne 
bliver ikke hørt eller på anden måde inddraget i udpegelsen af medlemmer, der 
repræsenterer de kompetente nationale myndigheder.
30 
I overensstemmelse med FTM-forordningen25 har ECB oprettet et administrativt 
klagenævn (ABoR), der udfører intern administrativ revision af ECB’s afgørelser. 
Inden juli 2015 var ABoR blevet anmodet om at revidere seks afgørelser, og i alle 
tilfældene afgav klagenævnet en udtalelse inden for den fastsatte frist på to 
måneder. I ét tilfælde gik der tre og en halv måned i stedet for 20 arbejdsdage fra 
det administrative klagenævns revision, til tilsynsrådet forelagde en ny afgørelse 
for Styrelsesrådet.
31 
Det mæglingspanel26, som blev nedsat til at løse uoverensstemmelser mellem de 
kompetente nationale myndigheder i forbindelse med en indsigelse fra Styrelses -
rådet mod en afgørelse fra tilsynsrådet, har endnu ikke været anvendt.
Beslutningsproceduren er kompleks med mange lag af 
informationsudveksling og involverer i  stor udstrækning 
tilsynsrådets sekretariat
32 
Effektive interne styrings- og kommunikationsprocesser bør gøre det lettere at 
vedtage afgørelser på et niveau, der svarer til sagens betydning, og inden for en 
passende tidsfrist afhængigt af, hvor meget sagen haster27.
33 
FTM’s beslutningsproces, inklusive proceduren om ikke-indsigelse, er vist 
i figur 5 .23 FTM-forordningens artikel 26.
24 Jf. BCBS’ 2. hovedprincip, 2. 
væsentlighedskriterium.
25 FTM-forordningens artikel 24.
26 Jf. Den Europæiske 
Centralbanks forordning (EU) 
nr. 673/2014 af 2. juni 2014 om 
nedsættelse af et 
mæglingspanel og 
forretningsordenen for dette 
(EUT L 179 af 19.6.2014, s. 72).
27 BCBS’ 2. hovedprincip, 4. 
væsentlighedskriterium.
27 Styring 
 
34 
Bilag III  viser de komplekse og komplicerede procedurer for udveksling af oplys -
ninger i beslutningsprocessen, der i høj grad involverer tilsynsrådets sekretariat. 
Under standardproceduren (uden hensyntagen til JST’ernes forberedende arbej -
de) bør processen vare ca. fem uger28.
35 
Tilsynsrådets sekretariat er ansvarligt for at koordinere beslutningsprocessen. 
Det har i dette øjemed udarbejdet interne praksisser og procedurer, men har 
kun udstedt få retningslinjer for JST’erne og andre forretningsområder i form af 
tjeklister, skabeloner og arbejdsdiagrammer.28 Dette indbefatter fem 
arbejdsdage, som 
medlemmerne af tilsynsrådet 
har til at gennemgå 
dokumentationen, før de 
godkender udkastet til en 
afgørelse, to uger til 
kreditinstitutionens ret til at 
blive hørt og maksimalt ti 
arbejdsdage, som 
Styrelsesrådet har til at 
vedtage afgørelsen uden 
indsigelser, jf. FTM-
forordningen. Faserne 
i JST’ernes forberedende 
arbejde er beskrevet i  bilag III . 
Den sædvanlige tidsfrist på 
fem uger gælder i sager, hvor 
en høring er påkrævet. Hvis 
afgørelsen ikke har negative 
konsekvenser, er 
høringsretten ikke påkrævet, 
og den almindelige procedure 
vil i så fald vare tre uger.Figur 5Oversigt over beslutningsprocessen
 Vedtagelse
   Berørte juridiske eller fysiske 
personer kan anmode om 
revision af det administrative 
klagenævn. Revision
Sender ikke-bindende udtalelse til tilsynsrådet med henblik på fremsendelse af nyt udkast til afgørelse.        MæglingMægler mellem de forskellige synspunkter, de kompetente nationale myndigheder udtrykker om en indsigelse.
  Mæglingspanel  b) Indsigelse   
a) Ingen indsigelse  Styrelsesrådet     Indsender udkast 
til afgørelser  Tilsynsråd
       
  Administrativt 
klagenævnIndsigelseSender afgørelsen tilbage til tilsynsrådet med henblik på fremsendelse af nyt udkast til afgørelse.
Kilde: Revisionsretten, baseret på oplysninger fra ECB.
28 Styring 
 
Tilsynsrådet skal træffe et meget stort antal afgørelser …
36 
Pr. november 2015 havde tilsynsrådet truffet i alt 1 450 tilsynsafgørelser (jf. ta-
bel 2 ). Formanden for tilsynsrådet har udtalt offentligt, at Styrelsesrådet på grund 
af det store antal tilsynsafgørelser, som det får forelagt, bliver nødt til at have 
tillid til tilsynsrådets konklusioner29. I januar 2016 blev der indledt en drøftelse om 
strømlining af visse aspekter af beslutningsprocessen30.29 »We are talking here about 
thousands of decisions which 
are presented to the 
Governing Council. These 
include decisions that never 
even reached my desk nor the 
desks at the next level down in 
the hierarchy, because the 
SSM Regulation does not 
foresee delegation. I do not 
think that the Governing 
Council can look into every 
detail. It has to trust the 
Supervisory Board.« (Der er 
her tale om tusindvis af 
afgørelser, der forelægges 
Styrelsesrådet. De omfatter 
afgørelser, der aldrig er nået 
frem til mit bord eller til dem 
på næste niveau nedad 
i hierarkiet, fordi FTM-
forordningen ikke tager højde 
for delegering. Jeg mener ikke, 
at Styrelsesrådet kan gå ind 
i alle detaljer. Det bliver nødt 
til at have tillid til tilsynsrådet.) 
https://bankingsupervision.
europa.eu/press/interviews/
date/2016/html/sn160125.
en.html
30 I en tale forklarede 
næstformanden, at 
tilsynsrådet overvejede at 
indføre en ramme for 
delegering af 
»rutineafgørelser« til lavere 
niveauer, således at 
tilsynsrådet kunne fokusere på 
mere følsomme, væsentlige 
og skønsmæssige anliggender. 
https://bankingsupervision.
europa.eu/press/speeches/
date/2016/html/se160113.
en.htmlTabel 2Tilsynsafgørelser november 2014 - november 2015
Kategori af tilsynsafgørelse Antal afgørelser
Afgørelser vedrørende egnethed og hæderlighed 661
Signifikans og ændring af klassificeringen som signifikant 216
Afgørelser i relation til den samlede vurdering 145
SREP 119
Kapitalgrundlag (udstedelse eller reduktion af egentlig kernekapital (CET1)) 103
Erhvervelser af kvalificerede andele 80
Tilladelser 27
Afståelse fra tilsynsmæssige krav 18
Diverse 17
Afventer tilsynsprocedurer 13
Instrukser til kompetente nationale myndigheder om signifikante institutioner 13
Andre godkendelser (salg) 9
Fusioner 8
Afgørelser vedrørende sagsomkostninger og gebyrer 7
Afgørelser om finansielle konglomerater 6
Interne modeller 5
Afgørelser vedrørende koncernstrukturer 2
Generelle instrukser til kompetente nationale myndigheder 1
I ALT 1 450
Kilde: Revisionsretten, baseret på oplysninger fra ECB.
29 Styring 
 
31 FTM-forordningens artikel 25.
32 Jf. især FTM-forordningens 
artikel 25.37 
I forbindelse med de 16 sager i stikprøven modtog vi oversigter over de procedu -
remæssige trin og datoer for de forskellige typer af afgørelser. Vi havde imidlertid 
ikke adgang til baggrundsdokumentationen og er således ikke i stand til at udta -
le os om processens effektivitet.
… der har afledte virkninger på styringsudvalgets arbejde
38 
Ved en gennemgang foretaget i 2015 af ECB blev der identificeret mangler i orga -
nisationen og i andre forhold vedrørende styringsudvalgets procedurer og møder. 
Det vigtigste var imidlertid, at sekretariatet havde vanskeligt ved at forberede 
møder for både tilsynsrådet og styringsudvalget samme dag, og derfor blev 
dokumenter ofte omdelt sent, og udvalgsmedlemmerne var ikke tilstrækkeligt 
forberedte til at drøfte dagsordenen.
39 
Gennemgangen resulterede i et notat om fordele og ulemper ved en række 
løsninger. Efter overvejelse besluttede styringsudvalget sig for ikke at ændre den 
måde, dets arbejde var tilrettelagt på, med undtagelse af standardisering af visse 
elementer i opfølgningsproceduren.
Princippet om adskillelse mellem den pengepolitiske 
funktion og tilsynsfunktionen bliver anvendt, men der 
er risici med hensyn til, hvordan uafhængighed 
opfattes
40 
ECB skal udføre de opgaver, som overdrages til den i henhold til FTM-forordnin -
gen, med forbehold af og uafhængigt af sine pengepolitiske opgaver og andre 
opgaver31. I henhold til betragtning 65 i denne forordning skal ECB’s penge -
politiske opgaver og tilsynsopgaver udføres fuldstændigt adskilt for at undgå 
interessekonflikter og sikre, at hver funktion udføres i overensstemmelse med de 
fastsatte mål. Ansatte, der er involveret i udførelsen af de opgaver, som over -
drages i henhold til forordningen, adskilles organisatorisk fra og underlægges 
særskilte rapporteringslinjer i forhold til de ansatte, der er involveret i udførelsen 
af andre opgaver, som overdrages til ECB. ECB pålægges at vedtage og offent -
liggøre alle de nødvendige interne regler, herunder regler vedrørende tavsheds -
pligt og udveksling af oplysninger mellem de to funktionsområder, og at sikre, at 
Styrelsesrådet arbejder fuldstændig differentieret med hensyn til pengepolitiske 
og tilsynsmæssige funktioner32.
30 Styring 
 
41 
ECB har truffet en afgørelse på dette område og vedtaget regler om tavsheds -
pligt og om udveksling af oplysninger mellem de to funktioner. Den har ændret 
sin forretningsorden for at give mulighed for at etablere nye beslutningstagningsor -
ganer i organisationsstrukturen og for at gøre det klart, hvordan de interagerer i be -
slutningsprocessen. Vi blev informeret om, at Styrelsesrådet i overensstemmelse 
med forordningen udfører sine opgaver for de to områder ved hjælp af separate 
dagsordener og møder. Dette er et krav i artikel 13.1 i ECB’s forretningsorden.
Der kan gøres mere for at vurdere de risici, der opstår på 
grund af delte tjenester
42 
ECB-afgørelsen om gennemførelsen af adskillelsen33 fastlægger, at visse ECB-af -
delinger kan udpeges som »delte tjenester«, der yder støtte til både den penge -
politiske funktion og tilsynsfunktionen. Der etableres delte tjenester for at sikre 
en produktiv og effektiv levering af tjenesteydelser med henblik på at minimere 
dobbeltarbejde. Trods de positive aspekter, der nævnes ovenfor, er der risici for -
bundet med disse ordninger (jf. tabel 3 ).
43 
Også inden for andre af ECB’s funktionsområder kan der være risici forbundet 
med, at adskillelsesprincippet ikke er gennemført fuldt ud. Det drejer sig navnlig, 
men ikke udelukkende om deling af fortrolige oplysninger. De delte tjenester er 
ikke omfattet af bestemmelserne om udveksling af oplysninger mellem de poli -
tiske funktioner, jf. artikel 6 i ECB’s afgørelse om gennemførelsen af uafhængig -
hedsprincippet (dvs. at udveksling af fortrolige oplysninger ikke kræver forudgå -
ende godkendelse fra direktionen)34, men de almindelige principper om adgang 
til information finder anvendelse.
44 
Der er generelle bestemmelser om behandling af fortrolige oplysninger (f.eks. 
juridiske forpligtelser i artikel 37.2 i ESCB- og ECB-statutten, artikel 339 i TEUF, 
ECB’s etiske grundlag samt artikel 4 og 5 i afgørelse ECB/2014/39). BCBS’ 2. ho -
vedprincip, 5. kriterium, fremhæver behovet for regler om håndtering af inte -
ressekonflikter og om korrekt anvendelse af oplysninger. ECB har imidlertid ikke 
foretaget nogen specifik analyse af risiciene for de enkelte delte tjenester og har 
heller ikke sikret adskillelse på enheds- eller afdelingsniveau inden for de fleste 
forretningsområder.33 Afgørelse ECB/2014/39 af 
17. september 2014 om 
gennemførelsen af 
adskillelsen mellem Den 
Europæiske Centralbanks 
pengepolitiske funktion og 
tilsynsfunktion (EUT L 300 af 
18.10.2014, s. 57).
34 Artikel 3, stk. 4, i afgørelse 
ECB/2014/39.
31 Styring 
 Tabel 3ECB’s delte tjenester og risiciene for så vidt angår adskillelse af funktioner
Delt tjeneste/  
forretningsområdeSærskilte afdelinger inden for en 
tjeneste?Mulige konflikterSpecifikke beskyttel -
sesforanstaltninger 
ud over ECB’s afgørel -
se og etiske regler?
Administration Nej Tildeling af ressourcer, prioritering af opgaver Nej
Informationsteknologi NejTildeling af ressourcer, prioritering af opgaver, 
forskellige IT-kravNej
Kommunikation NejI tilfælde af modstridende holdninger til et 
spørgsmål yder enheden kommunikationsstøtte. 
Dette kan føre til en konsensus, som ingen af 
parterne bryder sig om.Nej
Menneskelige ressourcer, 
budget og organisationNejFunktionsbestemt rapportering alene til 
direktionen, uden adskillelse af ansvarsområder 
vedrørende ansættelse, budget, forfremmelse, 
afskedigelse og disciplinærsager, og tilsynsper -
sonalet rapporterer i realiteten til formanden for 
tilsynsrådet.Nej
Intern revisionMeget begrænset. Holdlederen for 
intern revision er som medlem af 
ledelsesholdet for D-IA ansvarlig for 
revisionsarbejdet på begge områder, og 
holdet reviderer også statistikker (både 
vedrørende tilsyn og pengepolitik).Eftersom risikovurderingen vedrører hele organi -
sationen, bliver vigtige risici på ét område even -
tuelt ikke håndteret, eller ikke håndteret i tide på 
et andet område. Tildelingen af ressourcer kan 
være uhensigtsmæssig. Dette område behandles 
i afsnittet om intern revision.Nej
Juridiske tjenesterDer er oprettet en separat tilsynsafde -
ling, hvor opgaver op til vicegeneraldi -
rektørniveau er adskilte. Generaldirek -
tøren er ansvarlig for begge områder. 
Rapporteringslinjen for tilsyn går ikke 
til formanden for tilsynsrådet, men til 
næstformanden, som også er medlem af 
ECB’s Styrelsesråd og direktion.Juridiske vurderinger kan vedrøre begge funktioner1. 
Eftersom der ikke er tale om fuldstændig adskillelse 
på GD-niveau, kan én side dominere den anden, 
især fordi rapporteringen om tilsynsfunktionen 
sker til næstformanden og ikke til formanden for 
tilsynsrådet. Dette kan forhindre, at forskellige 
holdninger til spørgsmål af fælles interesse 
kommer frem.Nej
1  Med hensyn til juridiske tjenester og rådgivning om tilsynslovgivning går rapporteringslinjen ikke kun til næstformanden for tilsynsrådet, 
men også til medlemmet af direktionen med ansvar for juridiske tjenester.
Kilde:  Revisionsretten.
32 Styring 
 
35 »Vandtætte skotter« er interne 
informationsbarrierer, der 
oprettes for at undgå 
interessekonflikter.
36 BCBS’ 2. hovedprincip.
37 FTM-forordningen ændrede 
ikke ECB’s forvaltningsstruktur 
(artikel 10.1 i ECB’s 
forretningsorden). 
I overensstemmelse med 
artikel 11.6 i statutten for ESCB 
og ECB er direktionen 
ansvarlig for ECB’s løbende 
forretninger. Dette forhindrer 
imidlertid ikke anvendelsen af 
proceduren om ikke-
indsigelse eller lignende 
procedurer, der giver 
tilsynsrådet en høj grad af 
selvbestemmelse.
38 ECB’s forretningsordens 
artikel 15.1.45 
Ud over afgørelse ECB/2014/39 har vi ikke modtaget nogen dokumentation 
for anvendelsen af adskillelsesprincippet, herunder »vandtætte skotter«35 in-
den for delte tjenester, eller bevis for, at der føres tilsyn med overholdelsen af 
uafhængighedsprincippet.
46 
Med undtagelse af den juridiske tjeneste og direktoratet for statistik er der ingen 
adskillelse mellem ECB’s tilsynsopgaver og andre opgaver inden for delte tjene -
ster på afdelingsplan og ingen funktionsbestemt rapporteringslinje til formanden 
for tilsynsrådet. Fra og med 1. januar 2016 rapporterer nogle af de delte tjenester 
(Informationssystemer, Administration, Personaleafdelingen og Finans) til Chief 
Services Officer (CSO), som rapporterer til direktionen via ECB’s formand. ECB har 
ikke udført nogen risikoanalyse om eventuelle interessekonflikter, deling af op -
lysninger inden for disse tjenester eller behovet for beskyttelsesforanstaltninger. 
Den har heller ikke kontrolleret overholdelsen af dette princip for hvert forret -
ningsområde med henblik på at afhjælpe de risici, der eventuelt kan opstå.
Der er yderligere risici med hensyn til uafhængigheden af de 
pengepolitiske og tilsynsmæssige funktioner, som hænger 
sammen med FTM’s organisatoriske og økonomiske struktur
47 
BCBS’ hovedprincipper fastlægger, at tilsynsmyndigheden skal være operationelt 
uafhængig og have budgetprocedurer, der ikke underminerer dens autonomi, 
samt tilstrækkelige ressourcer, og at den kan stilles til ansvar for varetagelsen af 
sine opgaver og brugen af sine ressourcer36.
48 
Direktionen er ansvarlig for forvaltningen af ECB’s interne organisation, herun -
der de budgetmæssige og personalemæssige aspekter af dens tilsynsfunktion37. 
Bilag IV  beskriver ECB’s budgetmæssige procedurer. Før afslutningen af hvert 
regnskabsår vedtager ECB’s Styrelsesråd, efter forslag fra direktionen, institu -
tionens budget for det efterfølgende regnskabsår. Udgifter til tilsynsopgaver 
angives separat i budgettet og vedtages efter høring af tilsynsrådets formand og 
næstformand38.
33 Styring 
 
49 
ECB’s Budgetudvalg (BUCOM), der består af eksperter fra de nationale centralban -
ker, bistår de beslutningstagende organer i deres arbejde39. Det rådgiver i denne 
sammenhæng Styrelsesrådet om tildelingen af ressourcer til både den pengepo -
litiske funktion og tilsynsfunktionen uden nogen organisatorisk skelnen mellem 
de to funktioner.
50 
Inden for rammerne af ECB’s budgetprocedure høres tilsynsrådets formand og 
næstformand om institutionens udgifter til banktilsyn, men hverken BUCOM eller 
finansafdelingen, hvorunder en afdeling (BCO - jf. bilag IV ) deler ansvaret for råd -
givning om, vurdering og overvågning af budgettet, rapporterer til formanden 
eller til hele tilsynsrådet. Hvert år før beslutningsprocessen afsluttes, informerer 
ECB tilsynsrådets medlemmer om indholdet af et udkast til en ECB-afgørelse om 
det samlede beløb af de tilsynsgebyrer, som skal opkræves fra bankerne.
51 
Det betyder i praksis, at tilsynsrådet ikke har nogen indflydelse på de menne -
skelige og økonomiske ressourcer, der er behov for, selv om det er ansvarligt for 
at tilrettelægge og udføre tilsynsopgaverne. Fordi de ressourcer, der bruges til 
tilsyn, tildeles stykvist (jf. punkt 26 og 27), kan det påvirke tilsynsrådets og dets 
formands mulighed for i sidste ende at udvise den nødvendige ansvarlighed.
52 
I henhold til betragtning 66 i FTM-forordningen40 skal de ansatte, der er involve -
ret i udførelsen af de opgaver, som er overdraget til ECB, rapportere til forman -
den for tilsynsrådet. I praksis indbefatter rapporteringslinjen næstformanden, der 
også er medlem af Styrelsesrådet og direktionen, og som indleder den sidste fase 
i beslutningsprocessen sammen med Styrelsesrådet. Det samme gør sig gælden -
de for tilsynsafdelingerne i de delte tjenester under de juridiske og statistiske 
tjenester, der kun rapporterer til tilsynsrådets næstformand (jf. punkt 46).39 ECB’s forretningsordens 
artikel 9.
40 Betragtningerne i en 
forordning har ikke i sig selv 
nogen retlige virkninger, men 
de indeholder vigtige 
retningslinjer om 
fortolkningen af artiklerne 
i forordningen og om de 
nødvendige organisatoriske 
arrangementer, såsom 
udarbejdelse af relaterede 
rammeforordninger eller 
forretningsordener. 
34 Styring 
 
Der er fastlagt etiske procedurer og adfærdskodeks 
for ledelse og medarbejdere i FTM
Der er fastlagt en »Etisk ramme for FTM«, men de 
kompetente nationale myndigheder er fortsat underlagt 
national lovgivning og har væsentlige skønsbeføjelser for så 
vidt angår fastlæggelsen af egne regler
53 
De etiske standarder, der gælder for alle ECB-medarbejdere, er fastlagt i insti -
tutionens »etiske grundlag«41, der er en integreret del af ECB’s personaleregler. 
Grundlaget gælder for alle ECB-ansatte, men ECB har ikke kompetence til at re -
gulere ansættelsesbetingelserne for ansatte i de kompetente nationale myndig -
heder, og derfor gælder det ikke for de tilsynsmedarbejdere, som de kompetente 
nationale myndigheder udpeger til JST’erne.
54 
I marts 2015 vedtog ECB en retningslinje42, der fastlægger principperne for en 
særskilt »etisk ramme for FTM«. Denne nye ramme skulle bestå af retningslinjen, 
en standard for bedste praksis med hensyn til gennemførelse (gennemførelses -
praksis) samt interne regler og former for praksis vedtaget separat af ECB og de 
enkelte kompetente nationale myndigheder. De kompetente nationale myndig -
heder fik indtil marts 2016 til at gennemføre retningslinjen. En fælles taskforce 
(»Ethics Framework Task Force«) overvåger regelmæssigt harmoniseringsbestræ -
belserne på dette område.
55 
Retningslinjen indeholder færre detaljer end det etiske grundlag, der gælder for 
ECB-medarbejderne, i og med den alene fastlægger de grundlæggende principper 
for en fælles ramme, som de kompetente nationale myndigheder skal indarbejde, 
når de indfører deres egne interne regler, procedurer og mekanismer. Der er såle -
des et betydeligt spillerum for forskelle i de kompetente nationale myndigheders 
regler. Forskellene mellem nationale etiske rammer vedrørende FTM kan under -
minere det lovbestemte mål om ensretning og harmonisering af tilsyn og bringe 
ECB’s omdømme i fare. Retningslinjen omhandler for eksempel spørgsmålet om 
en »afkølingsperiode«43 for medarbejdere og medlemmer af ECB’s og de kom -
petente nationale myndigheders organer, der udfører tilsynsopgaver, men den 
fastlægger kun, at en sådan periode er obligatorisk uden at fastsætte en mini -
mumsperiode. Retningslinjen omhandler heller ikke, hvor lang funktionsperioden 
skal være for tilsynsledere44, den udpeger ikke en myndighed, der skal overvåge 
overholdelsen af den etiske ramme for FTM, og den indeholder ikke bestemmel -
ser om, hvor ofte en sådan overvågning skal finde sted.41 http://eur-lex.europa.eu/
legal-content/EN/
TXT/?uri=uri -
serv:OJ.C_.2015.24.1.0003.01.
ENG&toc=OJ:C:2015:204:FULL
42 Den Europæiske Centralbanks 
retningslinje (EU) 2015/856 af 
12. marts 2015 om fastsættelse 
af principperne for en etisk 
ramme for Den Fælles 
Tilsynsmekanisme 
(ECB/2015/12) (EUT L 135 af 
2.6.2015, s. 29).
43 Den periode, hvor personer, 
der forlader ECB, skal afholde 
sig fra at deltage i aktiviteter, 
der kan føre til 
interessekonflikter.
44 Det Forenede Kongerige 
anvender for eksempel nedre 
og øvre grænser for, hvor 
længe ledere på 
tilsynsområdet kan udøve 
deres funktioner.
35 Styring 
 
45 For eksempel 
gennemførelsespraksis nr. 11 
om restriktioner efter et 
ansættelsesforhold: »The ECB 
and the NCAs to the extent 
possible under national law, 
are recommended to adopt 
proportionate cooling-off 
periods for members of 
bodies as well as staff at 
managerial and expert level 
that intend to work for a credit 
institution in the supervision 
of which they were involved or 
for direct competitors of such 
credit institution. For 
members of bodies and senior 
staff the cooling-off period 
should be at least six months if 
they intend to work for a credit 
institution for the supervision 
of which they were 
responsible.«(Det anbefales, at 
ECB og de kompetente 
nationale myndigheder, i den 
udstrækning det er tilladt 
under national lovgivning, 
vedtager forholdsmæssige 
afkølingsperioder for 
medlemmer af organer samt 
ansatte på leder- og 
ekspertniveau, der har til 
hensigt at arbejde for et 
kreditinstitut, hvis tilsyn de har 
været involveret i, eller for 
direkte konkurrenter til et 
sådant kreditinstitut. For 
medlemmer af organer og 
seniormedarbejdere bør 
afkølingsperioden være 
mindst seks måneder, hvis de 
har planer om at arbejde for 
en kreditinstitution, som de 
tidligere har været ansvarlige 
for at føre tilsyn med).
46 ESCB består af ECB og de 
nationale centralbanker i alle 
28 EU-medlemsstater, 
hvorimod Eurosystemet er 
begrænset til ECB og 
centralbankerne 
i medlemsstaterne 
i euroområdet (hvis funktion 
er at anvende den 
pengepolitik, som ECB har 
vedtaget).56 
De gennemførelsespraksis, som ECB udstedte ud over retningslinjen, indeholder 
flere ECB-henstillinger45 til nationale etiske rammer. I modsætning til retnings -
linjen er gennemførelsespraksis dog ikke juridisk bindende for de kompetente 
nationale myndigheder.
57 
Hensigten er, at de deltagende kompetente nationale myndigheder lader 
bestemmelserne i den etiske ramme for FTM (herunder bestemmelserne i ret -
ningslinjen og gennemførelsespraksis) gælde for deres medarbejdere. Men da 
retningslinjen er generelt formuleret, og gennemførelsespraksis ikke er juridisk 
bindende, har de kompetente nationale myndigheder betydelig frihed til at defi -
nere og anvende deres egne etiske rammer.
Intern revision: en innovativ metode, der tager 
udgangspunkt i  en omfattende revisionsplan, men 
gennemførelsen hæmmes af problemer med tildeling 
af ressourcer og planlægning
58 
Intern revision i ECB varetages af Direktoratet for Intern Revision (D-IA), der blev 
en delt tjeneste med indførelsen af FTM. D-IA er ansvarlig for revisionen af alle 
ECB’s operationer og aktiviteter. Det tildeler også ressourcer til Komitéen for In -
terne Revisorer (IAC), et organ, der består af D-IA’s øverste ledelse og deres mod -
parter fra de kompetente nationale myndigheder og de nationale centralbanker.
59 
IAC mødes i tre forskellige »sammensætninger« for at drøfte Eurosystemet, Det 
Europæiske System af Centralbanker (ESCB)46 og FTM-revisionsanliggender, 
såsom tilrettelæggelse, definition af fælles revisionsstandarder, udveksling af 
relevant viden og udførelse af revisioner samt tilhørende aktiviteter. IAC’s revisions -
charter tildeler Komitéen funktionen som »ledende revisor« for Eurosystemet/ESCB/
FTM under medlemmernes fælles ansvar. Samtidig fungerer hvert IAC-medlem 
som en repræsentant for en separat juridisk enhed, og de enkelte medlemmer 
påtager sig hver især ansvaret for ledelsen og resultaterne af samt den uafhængi -
ge rapportering om den pågældende enheds dele af et revisionsprojekt.
36 Styring 
 
60 
IAC’s struktur vises i  figur 6 . Seks revisionstaskforcer (ATF’er) har ansvaret for 
planlægningen og udførelse af revisionsaktiviteter i relation til specifikke emner. 
ATF’erne er sammensat af ECB-ansatte samt ansatte fra de kompetente nationale 
myndigheder/nationale centralbanker. Samtlige revisionsresultater, som de fælles 
revisionshold når frem til under en IAC-revision på lokalt plan, skal vurderes med 
hensyn til resultatets virkning på FTM som helhed. Denne innovative metode 
blev indført for at sikre, at tværgående problemer revideres ens i hele FTM. I for -
bindelse med vores revision fokuserede vi primært på rollen for den ATF, der har 
ansvaret for FTM og statistikker (ATF FTM-ST).
61 
Vi undersøgte tildelingen af ressourcer til IAC, navnlig fra D-IA, samt revisions -
planlægningen og risikovurderinger (herunder dækning af risici). Figur 6D-IA’s rolle i det interne revisionsarbejde i FTM og Eurosystemet
Besluttende organer
Ressourcer 
Koordinering 
Administrativ
rapporteringslinje
Revisioner
Emner i relation til FTMEmner  i relation til 
Eurosystemet[Udfører revisioner på centralbankniveau (kompetente nationale myndigheder og ECB)]FTM-statistikker Betalingssystemer Pengepolitik IT Pengesedler Styring og /f_inansiel rapporteringATF'erFunktionel 
rapporte-ringslinje
IAC-sekretariatetKompetente nationale 
myndigheder/Centralbank
Direktion  
ECB-operationerFormand 
D-IARessourcer Ressourcer Godkender 
revisionsprogram Revisionsrapporter/
arbejdsprogram
ECB's RevisionsudvalgECB's direktion
ECB's Styrelsesråd ECB's Generelle Råd 
RådgiverTilsynsråd 
Medlemmerne varetager i fællesskab funktionen 
som ledende revisor.IACESCB - Sammensætning
Eurosystemet - Sammensætning  FTM - Sammensætning
Kilde:  Revisionsretten.
37 Styring 
 
D-IA’s ressourcefordeling: Selv om behovet for medarbejdere 
var klart kvantificeret, var det endelige antal medarbejdere 
ikke tilstrækkeligt
62 
I marts 2013 efter en ekstern kvalitetsvurdering, der konkluderede, at der skulle 
sættes fokus på at gøre D-IA klar til revisionen af FTM, vurderede D-IA, at der 
var behov for mindst 16 FTÆ’er for at kunne udøve uafhængig og objektiv kva -
litetskontrol. I august 2013 godkendte ECB’s Styrelsesråd imidlertid kun tre fuld -
tids D-IA-ansatte for 2013 og yderligere fire for 2014 til at dække både FTM- og 
statistikopgaverne47. De anmodende enheder fik ingen begrundelse for denne 
afvigelse i forhold til de første forslag (jf. tabel  4).47 Statistik er en opgave, der 
hænger sammen med både 
banktilsyn (tilsynsdata) og 
pengepolitik 
(centralbankdata).Tabel 4Identificerede personalebehov i  forhold til faktisk 
rekruttering
Behov fastlagt af D-IA til FTM (FTÆ’ er) 16
Samlet antal godkendte stillinger 7
(én stilling til opgaver i undersøgelsesenheden, der også kan operere på områder, der 
ikke har at gøre med FTM)(1)
(én IT-stilling - som besættes til specifikke projekter med ansatte fra andre dele af D-IA) (1)
Stillinger afsat til FTM-/statistikopgaver, der ikke omfatter IT og 
undersøgelser fordelt som følger:5
(én ledende revisor rekrutteret fra ECB’s personale efter en eksternt offentliggjort 
rekrutteringskampagne)1
(medarbejdere rekrutteret eksternt med nyligt erhvervede specifikke færdigheder 
inden for bankforretninger/banktilsyn)2
(medarbejdere med nyligt erhvervede specifikke færdigheder inden for banktilsyn 
rekrutteret i en kortsigtet udstationering)1
(intern D-IA-overflytning af én medarbejder med fokus på IT/statistik) 1
Kilde:  Revisionsretten.
38 Styring 
 
63 
Formanden for ATF FTM-ST har tidligere erfaring med banktilsyn (1995-2000) og 
er medlem af ledelsesholdet for D-IA, som er ansvarlig for revisioner i relation til 
ATF og revisioner i tilknytning til centralbanker. To medarbejdere, der har hen -
holdsvis tre og fire års erfaring med banktilsyn, sluttede sig til holdet i marts 2015. 
Et andet medlem af holdet, der kom til i september 2014, har erfaring fra den 
private sektor med risikostyring og gennemførelse af Basel II.
64 
På trods af det begrænsede antal medarbejdere i D-IA dækker den nuværende 
blanding af færdigheder hos de ansatte en række vigtige områder ud over almin -
deligt revisionsarbejde, men der vil blive brug for mere specifikke færdigheder 
og praktisk erfaring (f.eks. makrotilsyn, administration af virksomhedskreditter 
(corporate credit back office)), når holdet får en sådan størrelse, at det bliver mu -
ligt at gennemføre dybdegående revisioner af metodologiske og konceptuelle 
emner.
65 
ATF er baseret på medlemmernes fælles ansvar, og derfor afhænger resultaterne 
af samarbejdet med de kompetente nationale myndigheder og deres praktiske 
bidrag til opgaven. På nogle områder (f.eks. tilsyn på stedet, bidrag fra lokale 
medarbejdere fra de kompetente nationale myndigheder) kan afhængighedsni -
veauet være højere end på andre (f.eks. forhold vedrørende styring). Koordine -
ringen af behov er naturligvis en ekstra arbejdsbyrde for D-IA i forbindelse med 
revision af FTM-relaterede forhold.
Planlægningen er baseret på en omfattende revisionsramme, 
men den tager ikke altid højde for bedste praksis
Revisionsplanlægningen tager udgangspunkt i  en omfattende 
plan …
66 
Den oprindelige tildeling af ressourcer til intern revision var både meget lille og 
forsinket. Derfor var planlægningen i starten meget begrænset.
67 
Der blev opstillet en meget detaljeret »ramme«48 for revisionsemner i maj 2015. 
Den består af fem revisionsklynger, der er underopdelt i 14 revisionsobjekter, 
31 områder og processer og endelig i over 150 yderligere delkomponenter.48 Vores positive vurdering af 
revisionsrammen blev delt af 
alle kompetente nationale 
myndigheder, der svarede på 
vores spørgeskema. Tre ud af 
11 kompetente nationale 
myndigheder udtrykte dog 
bekymringer med hensyn til 
de underliggende 
revisionsobjekters præcise 
omfang og dækningen af dem 
inden for en rimelig 
tidsperiode.
39 Styring 
 
… men planlægningen omfatter ikke en reserve til ad hoc-
anmodninger og tager ikke højde for outsourcing/cosourcing
68 
Den overordnede revisionsplanlægning hæmmes af, at der i modsætning til bed -
ste praksis49 ikke er nogen reserve til ad hoc-revisioner eller til udvidelse af aktu -
elle revisioner (hvilket skyldes politikken om at anvende alle ressourcer 100 %).
69 
Det forhold, at D-IA ikke har nogen systematisk procedure for outsourcing/
cosourcing, er også i strid med bedste praksis50. Der er for eksempel ikke noget 
kontraktligt krav om, at tjenesteyderens interne revisionsafdeling skal rapportere 
til ECB om de aktiviteter, der er outsourcet til/cosourcet med dem. Det er heller 
ikke alle relevante kontrakter, der indeholder en klausul, der giver ECB’s interne 
revisionsfunktion ret til at revidere de outsourcede/cosourcede aktiviteter.
Den metodologi, der anvendes til risikovurdering, er generelt 
passende, men der mangler beskyttelsesmekanismer til at 
sikre, at områder med høj og middelhøj risiko behandles 
korrekt og rettidigt
Der er udarbejdet omfattende skabeloner til revisionsobjekter, og 
de anvendes i  en risikomodel, der, på trods af visse svagheder, er 
konceptuelt relevant
70 
Risikovurdering anvendes til at støtte beslutningen om prioritering af revisions -
emner i den kommende periode. Vurderingen er baseret på vigtige oplysninger 
i »skabelonerne til revisionsobjekter« (audit object templates), der indeholder 
oplysninger om hovedemnerne i revisionsrammen samt en komplet beskrivelse 
af de enkelte aktiviteter, de tilhørende processer og de mest relevante centrale 
kontroller. Skabelonerne er, i den form de benyttes i risikovurderingen, et godt 
udgangspunkt for planlægningen.49 Jf. for eksempel afsnit BT 2.3, 
punkt 3, 
i »Mindestanforderungen an 
das Risikomanagement« 
(mindstekravene til 
risikostyring) udstedt af den 
kompetente nationale 
myndighed i Tyskland (BaFin) 
og punkt 20 
i revisionsstandarden PS 240 
udstedt af det tyske institut for 
offentlige revisorer (IDW).
50 BaFin, »Mindestanforderun -
gen an das Risikomanage -
ment«, AT 9, punkt 6, BT 2.1, 
punkt 3.
40 Styring 
 
71 
Vi undersøgte skabelonerne for tre revisionsområder og konkluderede, at de er 
relevante og bliver anvendt på en hensigtsmæssig måde. Der er behov for en 
tydeligere definition af tredjepartsrisici, men der er også et mere generelt behov 
for konsekvens i anvendelsen af kriterierne for økonomisk påvirkning og risici for 
retstvister samt i et enkelt tilfælde for at fokusere på risiciene i forbindelse med 
adskillelsen af den pengepolitiske funktion og tilsynsfunktionen.
72 
På trods af disse svagheder er risikomodellen et velegnet planlægningsværktøj. 
Alle de kompetente nationale myndigheder, der svarede på vores spørgeskema, 
mente, at risikovurderingen var »relevant« og »gennemsigtig«.
Der er intet minimumstilsynsniveau til at sikre, at områder med 
høj og middelhøj risiko samt centrale delkomponenter dækkes 
fuldt ud, og FTM-revisioner og ikke-FTM-revisioner konkurrerer 
om ressourcer …
73 
IAC søger ikke at dække alle risici i en given planlægningsperiode (f.eks. en fem -
årscyklus), men holder sig alene til planlægningsmål på mellemlang sigt. IAC har 
opstillet en nøgleresultatindikator for dækningen på højrisikoområder, der sigter 
mod revision af mindst 30 % af højrisikoområderne hvert år og en dækning på 
mindst 90 % over en treårig periode. Der er imidlertid ikke fastsat et sådant mål 
for områder med middelhøj risiko. I et årligt revisionsprogram justeres risikovur -
deringen for områder med høj og middelhøj risiko hvert kvartal, således at plan -
lægningen kan ændres regelmæssigt, efterhånden som nye risici opstår. Selv om 
planlægningen på mellemlang sigt for 2015-2018 dækker alle højrisikoområder, 
er det uklart, hvorvidt eller hvornår alle delkomponenter inden for disse områder 
bliver behandlet, og den formel, der anvendes til revisionsplanlægning, dækker 
ikke systematisk elementer, der ikke er undersøgt tidligere. Der er ikke planlagt 
nogen revisioner på områder, der er klassificeret som middelhøj risiko, såsom 
interne modeller, makrotilsyn og mindre signifikante institutter, før 2019, og det 
er ikke klart, i hvilket omfang de vil blive dækket.
74 
Hvis ressourcerne er begrænsede, kan den tilgang, der er beskrevet under punkt 
73, betyde, at områder med høj eller middelhøj risiko ikke bliver revideret, fordi 
der ikke er fastlagt et minimumstilsynsniveau (en vis risikoscore, som betyder, at 
et område skal revideres)51.51 I denne henseende kræver 
»Mindestanforderungen an 
das Risikomanagement« 
udstedt af den tyske 
kompetente nationale 
myndighed en årlig revision, 
hvis der er tale om »særlige« 
risici og en treårig 
revisionscyklus for alle andre 
processer og aktiviteter 
(BaFin’s mindstekrav til 
risikostyring, BT 2.3).
41 Styring 
 
75 
Det forhold, at intern revision er en delt tjeneste, kombineret med manglen på 
ressourcer har medført, at revisioner i relation til FTM og revisioner i relation til 
centralbanker »konkurrerer« om ressourcerne (jf. tabel  5). I 2015 blev kun 15 % af 
den tid, der faktisk var afsat, brugt på FTM-opgaver. Ud af 30 stillinger i D-IA er 
kun syv (inklusive undersøgelser og IT) tildelt til FTM- og statistikopgaver. Tabel 5Planlagte FTM-revisioner i  forhold til andre 
revisionsopgaver, der foretages i  samarbejde med de 
kompetente nationale myndigheder
RevisionsområdeOmråder med høj 
restrisiko  
pr. september 2015Revisioner 
foretaget eller 
påbegyndt i  2015Foreslåede 
revisioner for 
2016Foreslåede 
revisio -
ner for 
2017/2018
FTM/statistik16 1 2 3
Eurosystem/ESCB29 11 9 14
Styring, risiko,  
revision og IT3 0 2 6
I alt, ikke-FTM 12 11 11 20
1  Der er ingen tydelig adskillelse mellem statistikker vedrørende centralbanker og statistikker 
vedrørende tilsyn.
2  Omfatter især pengepolitik og gennemførelse, statistikker, betalings- og afviklingssystemer, 
pengesedler, revision af Eurosystemets konsoliderede balance og regnskabsaflæggelse.
Kilde: Revisionsretten, hentet fra ECB-data.
… og i  praksis blev de områder, hvor der var størst risiko ikke 
straks prioriteret med henblik på revision
76 
Kalibrering med henblik på at opnå konsekvens mellem de revisionsobjekter, 
der er foreslået af forskellige ATF’er, kan føre til justeret risikoklassificering. Dertil 
kommer, at taskforcen for kvalitetsstyring, når den foreslår revisioner til IAC, kan 
vælge revisionsobjekter, der ikke har fået den højeste risikoklassificering, og IAC 
er under alle omstændigheder ikke bundet af taskforcens forslag.
42 Styring 
 
77 
Emnerne »Løbende tilsyn med systemisk signifikante banker - SREP« og »Forvalt -
ning af bankkrisen« blev ikke revideret det første år, selv om de fik den højeste 
og næsthøjeste score for restrisiko blandt alle ATF-FTM-revisionsobjekterne. De 
er dog medtaget i revisionsplanen for 2017/2018. I 2015 og 2016 blev henholds -
vis »Løbende revision - planlægning og overvågning« (sjettehøjeste) og »Tilsynssta -
tistikker og informationsstyring« (delt andenplads) udvalgt til revision. En revision af 
de planlægningsmæssige aspekter af det løbende tilsyn uden en dybdegående 
undersøgelse af SREP , som er den centrale løbende tilsynsproces, giver ikke en 
omfattende dækning af revisionsobjektet.
43
 Bestemmelser 
om ansvarlighed
52 En empirisk analyse har påvist 
en positiv og signifikant 
forbindelse mellem 
tilsynsmyndighedens 
gennemsigtighed og 
effektiviteten af banktilsyn.  
Jf. for eksempel Arnone M. 
Salim. M.D. og A. Gambini, 
»Banking Supervision: Quality 
and Governance«, 2007, 
Working paper 07/82, IMF.
53 »Mangler, overlapninger og 
udfordringer: en horisontal 
analyse af EU’s ordninger for 
ansvarlighed og offentlig 
revision«, Revisionsretten, 
2014 ( http://eca.europa.eu ).78 
En stærk ansvarlighedsramme er afgørende for kvaliteten af banktilsyn, fordi den 
vedrører principper for god styring såsom gennemsigtighed og effektivitet52. 
Ansvarlighed indebærer, at tilsynsmyndigheden leverer relevante, aktuelle og 
nøjagtige oplysninger til en række interessenter for at sikre og fremme en bred 
forståelse af dens aktiviteter og resultater og for at modtage den nødvendige 
feedback.
79 
Det benchmark, der blev brugt til at vurdere FTM’s overordnede ramme for 
ansvarlighed, var den ramme, der blev fastlagt i Revisionsrettens horisontale 
analyse af EU’s ansvarlighed og offentlige revision (jf. punkt 80)53, ordningerne 
fastsat i FTM-forordningens artikel 20, de (i 2012) reviderede hovedprincipper 
for effektivt banktilsyn fra BCBS (jf. tekstboks 2 ) og de retlige rammer og praksis 
i sammenlignelige retssystemer.
BCBS
Baselkomitéen for Banktilsyn (BCBS) er den førende enhed for internationale standarder for tilsyn med banker 
og er et forum for samarbejde om banktilsyn. Den reviderede udgave af komitéens 29 hovedprincipper - der 
indeholder separate væsentlighedskriterier og supplerende kriterier - dækker:
 οtilsynsbeføjelser, ansvarsområder og funktioner, fokus på effektivt risikobaseret tilsyn og behovet for tidlig 
indgriben og rettidige tilsynstiltag (princip 1-13)
 οbankernes forventninger til tilsyn med fokus på betydningen af god styring og risikostyring samt overhol -
delse af tilsynsstandarder (princip 14-29).
Principperne er ikke juridisk bindende, men de benyttes i vid udstrækning som internationalt accepterede 
referencestandarder til vurdering af kvaliteten af tilsynsordninger og -praksis i forskellige retssystemer. Som 
medlem af Baselkomitéen har ECB bekræftet54, at den tilslutter sig erklæringen i BCBS’ hovedprincipper for ef -
fektivt banktilsyn (2012) om, at disse principper udgør et solidt grundlag for regulering af, tilsyn med, forvalt -
ning af og risikostyring for banksektoren55.
54 ECB’s vejledning om banktilsyn (Guide to Banking Supervision) (november 2014), s. 6-7.
55 BCBS’ Hovedprincipper for effektivt banktilsyn (2012).
Kilde:  Den Internationale Betalingsbank (BIS).Tekstboks 2
44 Bestemmelser om  ansvarlighed 
 
80 
I vores horisontale analyse af EU’s ansvarlighed udpegede vi følgende centrale 
elementer i en stærk ansvarlighedsramme:
i) en klar definition af roller og ansvarsområder
ii) et stærkt mandat til uafhængig ekstern revision med hensyn til regnskabs-, 
overholdelses- og resultatkontrol
iii) ledelsens forsikring om, at de politiske mål er blevet opfyldt
iv) fuldt demokratisk tilsyn
v) feedback, der gør det muligt at træffe korrigerende foranstaltninger/foretage 
forbedringer56.
81 
I afsnittet herunder vurderes det, i hvilket omfang ansvarlighedsrammen for FTM 
imødekommer disse fem krav.
i)  Roller og ansvarsområder er tydeligt defineret for 
FTM som helhed, og de er offentliggjort i den 
relevante lovgivning
82 
For så vidt angår klarhed over ansvarsområder i forbindelse med ansvarligheds -
kæden tildeler forordningerne ECB tilsynet med FTM. Der er indført specifikke 
regler, der kræver, at ECB varetager den pengepolitiske funktion og tilsynsfunk -
tionen uafhængigt, samtidig med at den forbliver ansvarlig for FTM-relaterede 
aktiviteter over for Europa-Parlamentet, Rådet og Eurogruppen. Planlægningen 
og udførelsen af tilsynsaktiviteterne varetages af tilsynsrådet, mens Styrelsesrå -
det fortsat er den endelige beslutningstager og ansvarlig for den overordnede 
styring af ECB, hvilket omfatter både den pengepolitiske funktion og tilsynsfunk -
tionen. Der er flere oplysninger om beslutningsprocessen i  bilag III .
83 
Med hensyn til målenes klarhed beskriver FTM-forordningen tydeligt, at det er 
ECB’s mål i forbindelse med tilsynsopgaver at »bidrage til kreditinstitutternes 
sikkerhed og soliditet og det finansielle systems stabilitet inden for Unionen og 
de enkelte medlemsstater«57.56 Disse krav er alle afspejlet 
i Baselkriterierne med 
undtagelse af kravet om en 
feedbackordning, der er en 
praksis, der hovedsageligt 
benyttes i andre retssystemer 
for at forstå virkningerne af 
tilsynsrammen og 
effektiviteten af tilsyn. 
Feedbackordninger er 
ordninger, der er med til at 
sikre, at der 
i lovgivningsproceduren tages 
højde for feedback fra 
interessenter (f.eks. høringer 
eller undersøgelser af enheder 
under tilsyn). For eksempel 
kan høringer benyttes som en 
resultatindikator til at påvise 
problematiske områder og 
områder med mulighed for 
forbedringer.
57 Artikel 1 i forordning (EU) 
nr. 1024/2013.
45 Bestemmelser om  ansvarlighed 
 
58 Ordlyden i artikel 27.2 afspejles 
i artikel 20, stk. 7, 
i FTM-forordningen.
59 Ét land svarede ikke på 
undersøgelsen.
60 Erklæring »Sikring af fuldt 
reviderbare, ansvarlige og 
effektive banktilsynsordninger 
efter indførelsen af den fælles 
tilsynsmekanisme« fra 
Kontaktkomitéen af 
formændene for de 
overordnede revisionsorganer 
(OR) i EU’s medlemsstater og 
Den Europæiske Revisionsret.84 
Vi konstaterede en række problemer vedrørende ansvar for og koordinering af 
flere dele af FTM (jf. afsnittet om fælles tilsynshold og afsnittet om kontrol på 
stedet).
ii)  Rettens revisionsmandat er fastlagt i traktaten om 
Den Europæiske Unions funktionsmåde
85 
I mange retssystemer omfatter offentlig revision af tilsynsmyndigheder og deres 
aktiviteter tilfælde, hvor centralbankerne står for tilsynet. Når de overordnede re -
visionsorganer (OR) får tilsynsrettigheder over banktilsynsmyndighederne, burde 
det bidrage til at styrke ansvarligheden og gennemsigtigheden.
86 
Retten er udpeget til at revidere ECB: Mandatet er fastlagt i artikel 27.2 i ESCB- 
og ECB-statutten58, der fastsætter, at bestemmelserne i artikel 287 i TEUF finder 
anvendelse. I medfør af disse bestemmelser har Retten ansvaret for at efterprøve, 
hvor effektiv ECB’s forvaltning, herunder også dens tilsynsopgaver, er i operatio -
nel henseende.
87 
I denne første revision var det ikke muligt at dække visse vigtige områder af 
FTM’s aktiviteter (jf. oplysningerne om revisionens omfang i punkt 19 samt 
bilag I ). I en rapport fra Kontaktkomitéen for EU’s overordnede revisionsorganer 
blev revisionsrettighederne over banktilsynsmyndigheder sammenlignet for 
27 ud af de 28 nationale OR’er i EU59. I den efterfølgende erklæring60 blev det 
påpeget, at »der er opstået en revisionsmangel i de eurolande, hvor det mandat, 
de nationale OR’er tidligere havde til at revidere de nationale banktilsynsorganer, 
ikke opvejes af revision på et tilsvarende niveau udført af Revisionsretten vedrø -
rende ECB’s tilsynsaktiviteter«. Tabel  6 er en komparativ oversigt over revisions -
mandater til mikrotilsyn i en række retssystemer uden for EU, og bilag V  opsum -
merer ordningerne i disse retssystemer med hensyn til revisionen af banktilsyn.
46 Bestemmelser om  ansvarlighed 
 Tabel 6Mandater til at revidere tilsynsmyndigheder med ansvar for mikrotilsyn  
(rettigheder i  medfør af lovgivningen) og mandatets omfang
TilsynsmyndighedRettigheder mht. 
forvaltningsrevision 
i forbindelse med 
tilsynsaktiviteterRettigheder mht. 
forvaltningsrevision 
i forbindelse med 
ikke-tilsynsaktiviteterRettigheder mht. ju -
ridisk-kritisk revision 
i forbindelse med 
tilsynsaktiviteterRettigheder mht. ju -
ridisk-kritisk revision 
i forbindelse med 
ikke-tilsynsaktiviteter
USAJA - FULDSTÆNDIGE 
revisionsrettighederJA - FULDSTÆNDIGE 
revisionsrettighederJA - FULDSTÆNDIGE 
revisionsrettighederJA - FULDSTÆNDIGE 
revisionsrettigheder
CanadaJA - FULDSTÆNDIGE 
revisionsrettighederJA - FULDSTÆNDIGE 
revisionsrettighederJA - FULDSTÆNDIGE 
revisionsrettighederJA - FULDSTÆNDIGE 
revisionsrettigheder
AustralienJA - Bemyndigelse til at 
gennemføre en revision 
eller undersøgelse af 
alle aspekter af enhe -
dens aktiviteterJA - Bemyndigelse til at 
gennemføre en revision 
eller undersøgelse af 
alle aspekter af enhe -
dens aktiviteterBemyndigelse til at yde 
yderligere tjenester 
(retningslinjer om 
bedste praksis samt 
rapporter om sikkerhed 
og revision)Bemyndigelse til at yde 
yderligere tjenester 
(retningslinjer om bedste 
praksis samt rapporter 
om sikkerhed og revision)
Kilde:  Revisionsretten.
iii)  Der er endnu ikke udarbejdet en formel 
resultatramme, der kan give sikkerhed for,  
at FTM’s mål nås
88 
Ansvarlighed forudsætter, at tilsynsmyndighedens handlinger bliver vurderet 
på baggrund af visse standarder og i forhold til fastlagte mål. En resultatramme, 
der inddrager en række resultatindikatorer og -parametre på forskellige tilsyns -
niveauer, kan give en konsekvent og sammenhængende oversigt over effektivi -
teten af tilsyn og viser interessenterne, hvordan tilsynspraksis bidrager til at nå 
målene.
89 
ECB har endnu ikke udarbejdet en formel resultatramme for FTM. Den har udvik -
let et værktøj, SSM Supervisory Dashboard Pilot, der gør det muligt at følge og 
vurdere de vigtigste aspekter af tilsynsaktiviteterne og overvåge, hvor effektivt 
tilsynsprioriteter bliver omsat til praksis. Dette værktøj er imidlertid kun tilgæn -
geligt for tilsynsrådet og den øverste ledelse og giver således ikke andre interes -
senter nogen sikkerhed med hensyn til opfyldelsen af FTM-målene.
47 Bestemmelser om  ansvarlighed 
 
90 
Formelle resultatindikatorer er et almindeligt element af tilsynsfunktionen i an -
dre retssystemer. Figur 7  giver en række eksempler herpå.
61 IMF, »European Union: 
Publication of Financial Sector 
Assessment Program 
Documentation, Technical 
Note on Issues in Transparency 
and Accountability«, 
landerapport nr. 13/65, marts 
2013. De synspunkter, der 
gives udtryk for i dokumentet, 
afspejler ikke nødvendigvis 
Den Europæiske Unions 
repræsentanter i IMF’s eller 
IMF’s direktions synspunkter.Figur  7Eksempler på resultatindikatorer
Eksempler på parametre 
Indikatorer vedrørende konkurser eller 
omfanget af tab forårsaget af fejl  •tilsynsmæssig risikovurdering før konkurs, antal 
konkurser •tab, der skyldes konkurs (Money Protection Ratio1, 
Performance Entity Ratio2)  •konkurs under ordnede vs. uordnede forhold
Indikatorer vedrørende (offentlig) 
tillid til banksektoren eller 
tilsynsmyndigheden •erhvervsrelaterede og offentlige undersøgelser  •tendenser i kundeopsparing
Indikatorer vedrørende bevægelse 
mellem forskellige tilsynsordninger eller 
risikovurderinger  •langsigtede tendenser i tilsynsmæssige risikovurde -
ringer af banker under tilsyn og indberettede banker
Indikatorer baseret på undersøgelser af 
interessenter  •spørgeskema udfyldt af institutioner efter tilsyn på 
stedet, synspunkter fra observatører i branchen, 
undersøgelser blandt lignende tilsynsmyndigheder
1  Forholdet mellem sikker gæld og samlet gæld.
2  Forholdet mellem institutioner, der opfylder deres forpligtelser, og det samlede antal institutioner.
Kilde:  BIS’ rapport om virkninger og ansvarlighed ved banktilsyn, juli 2015, Australian Prudential Regula -
tion Authority.
91 
Før etableringen af FTM blev der i en teknisk note fra IMF forslået en række 
foranstaltninger med henblik på at sikre gennemsigtighed og ansvarlighed med 
det formål at styrke tilsynspolitikkens troværdighed61. Dokumentet foreslog 
blandt andet, at tilsynsrådet offentliggjorde referater af politikmøder og 
nedsatte et eksternt panel af eksperter for at give et uafhængigt overblik over 
FTM, jf.  bilag VI  for nærmere oplysninger.
48 Bestemmelser om  ansvarlighed 
 
Fremsendelse af dokumentation til Kommissionen
92 
FTM-forordningens artikel 32 indeholder et specifikt krav om, at Europa-Kom -
missionen hvert tredje år offentliggør en omfattende evalueringsrapport om 
anvendelsen, hensigtsmæssigheden og effektiviteten af FTM’s styrelses- og 
ansvarlighedsordninger og finansielle ordninger, effektiviteten af ECB’s tilsyns- 
og sanktionsbeføjelser samt FTM’s potentielle påvirkning af det indre markeds 
funktionsmåde (jf. bilag VII ). Den første evalueringsrapport, der skulle være 
offentliggjort den 31. december 2015, er forsinket. ECB blev første gang anmodet 
om oplysninger i juli 2015. De to institutioner underskrev først et aftalememoran -
dum om fremsendelse af ikke-offentliggjorte oplysninger i november 2015, og 
herefter sendte ECB oplysningerne i forlængelse af Kommissionens anmodning af 
16. december 2015. Efter en mere detaljeret anmodning i februar 2016 fremsend -
te ECB yderligere oplysninger den 19. april 2016. Kommissionen fik ikke udleveret 
de bankspecifikke data, den havde anmodet om (datasæt fra banker med hen -
blik på vurdering af tilsynsgebyrer), idet ECB henviste til bestemmelserne om 
tavshedspligt.
Fremlæggelse af oplysninger til den brede offentlighed
93 
Offentlig gennemsigtighed er et vigtigt element i forbindelse med ansvarlighed. 
I overensstemmelse med bedste praksis for tilsynsmyndigheder for så vidt angår 
gennemsigtighed og redegørelse for baggrunden for deres regler og aktiviteter62 
offentliggør ECB’s banktilsynsafdeling på hjemmesiden63 omfattende oplysninger 
til den brede offentlighed. Oplysningerne omfatter retsgrundlaget og de lov -
givningsmæssige rammer, ofte stillede spørgsmål, vejledningen om banktilsyn, 
SREP’s folder om metodologi, mødekalenderen på uge- og månedsbasis (med en 
forsinkelse på ca. tre måneder) for tilsynsrådets formand og næstformand samt 
anden dokumentation om holdninger og praksis vedrørende tilsyn. På hjemme -
siden offentliggøres i høringsfasen også kommentarer til forslag til forordninger 
og ECB’s svar.62 Jf. Baselkomitéens rapport om 
virkninger og ansvarlighed 
i forbindelse med banktilsyn, 
juli 2015.
63 https://www.
bankingsupervision.europa.
eu/home/html/index.en.html
49 Bestemmelser om  ansvarlighed 
 
Begrænset gennemsigtighed af oplysningerne til enheder under 
tilsyn
94 
De oplysninger, der videregives til enheder under tilsyn, er ikke i alle henseender 
tilstrækkelige til at opnå en passende forståelse af FTM’s metodologi. ECB har 
valgt en selektiv tilgang (dvs. kun korte afsnit) til videregivelse af FTM-tilsynsvej -
ledningen, som fastlægger procedurerne og metoderne bag SREP i relation til 
tilsyn med kreditinstitutter og procedurerne for samarbejde både inden for FTM 
og med andre myndigheder. I andre retssystemer er der forskellige holdninger til 
offentliggørelse af oplysninger. I USA for eksempel offentliggøres tilsynsvejled -
ninger på de officielle tilsynsmyndigheders hjemmeside, mens Bank of Englands 
tilsynsmyndighed ikke offentliggør sin interne vejledning.
95 
Konsekvensen af ECB’s tilgang til videregivelse af oplysninger er, at enhederne 
under tilsyn ikke fuldt ud forstår resultatet af tilsynskontrol- og vurderingspro -
cessen (SREP). Ca. halvdelen af de banker, der svarede på vores spørgeskema (jf. 
bilag VIII ), udtrykte bekymring over den manglende gennemsigtighed, som de 
mener, risikerer at blive yderligere forringet. I spørgeskemaet blev det for eksem -
pel anført, at der var risiko for arbitrær behandling i forbindelse med tilsyn, jf. også 
figur 8  om videreformidling af oplysninger om SREP .Figur 8Bankernes opfattelse af videreformidlingen af oplysninger om SREP
1 %
10 %6 % 7 %
44 %
32 %1 meget omfattende
2
3 afbalancerede 
4
5 få oplysninger 
ikke relevant
Bemærk: Undersøgelsens størrelse: 69 af de 129 banker, der modtog spørgeskemaet, svarede.
Kilde: Revisionsrettens spørgeskema blev sendt til signifikante institutter under tilsyn.
50 Bestemmelser om  ansvarlighed 
 
96 
Som svar på et andet spørgsmål vurderede 29 % af bankerne kvaliteten af de op -
lysninger, de modtog om de procedurer i tilsynsvejledningen, der var relevante 
for deres daglige arbejde med tilsynsmyndigheden, til under 3 (1 = fremragende, 
5 = ringe), fordi vigtige forhold i forbindelse med det daglige arbejde med tilsyns -
myndighederne ikke var beskrevet godt nok  (jf. figur 9 ).
97 
I 2015-årsberetning om bankunionen gav Europa-Parlamentet udtryk for lignen -
de bekymringer og opfordrede til mere gennemsigtighed, hvad angår søjle 2 - 
SREP-beslutninger og -begrundelser64.Figur 9Blandede meninger om kvaliteten af oplysningerne om 
tilsynsprocedurer
Hvordan vil I vurdere kvaliteten af de oplysninger, I har, om de procedurer 
i tilsynsvejledningen, som er relevante for jeres daglige arbejde med 
tilsynsmyndigheden?
3 %
7 %3 %
19 %
46 %22 %1 meget god 
2
3  
4
5 dårlig
ikke relevant
Bemærk: Undersøgelsens størrelse: 69 af de 129 banker, der modtog spørgeskemaet, svarede.
Kilde: Revisionsrettens spørgeskema til signifikante institutter under tilsyn.64 Europa-Parlamentet, 
Økonomi- og Valutaudvalget, 
»Betænkning om 
bankunionen - Årsberetning 
2015«, 19.2.2016, punkt 37.
51 Bestemmelser om  ansvarlighed 
 
iv)  Parlamentet udøver sin demokratiske kontrol af 
tilsyn med betydelige fortrolighedsbegrænsninger
98 
FTM-forordningen formulerede ansvarligheden i forhold til Europa-Parlamentet 
og Rådet bredt. Der blev fastlagt flere detaljer om ansvarligheden i relation til FTM 
i en interinstitutionel aftale med Europa-Parlamentet65 og et aftalememorandum 
med Rådet66. I 2015-årsberetningen om bankunionen påskønnede Parlamentet 
»den effektive og åbne måde, hvorpå ECB indtil nu har opfyldt sine forpligtelser 
vedrørende ansvarlighed over for Parlamentet«67. Ansvarligheden over for Euro -
pa-Parlamentet udøves gennem en række kanaler (jf. bilag IX ), herunder tilveje -
bringelse af referaterne fra tilsynsrådets møder.
99 
Enhver videregivelse af oplysninger til Europa-Parlamentet er underlagt en række 
krav om tavshedspligt, jf. den interinstitutionelle aftale, og disse krav vil fortsat 
være bindende, selv hvis aftalen ophørte. I sin beretning opfordrede Parlamentet 
ECB til at bidrage yderligere til at forbedre Parlamentets kapacitet til at vurdere 
FTM-politikker og -aktiviteter68 og anbefalede, at man overvejer at styrke Revisions -
rettens mandat69.
v)  Der er feedbackordninger, men de omfatter endnu 
ikke generelle undersøgelser af finansielle 
institutioner
100  
ECB’s forpligtelser vedrørende ansvarlighed bør ikke fortolkes som en begræns -
ning af dens ret til at udføre de tilsynsopgaver, som den har fået overdraget, 
i fuldstændig uafhængighed, navnlig fri fra ubehørig politisk indflydelse og 
af påvirkning fra erhvervslivet (betragtning 75 til FTM-forordningen). Dette er 
i overensstemmelse med Baselkomitéens hovedprincipper, der fastslår, at ingen 
indgriben fra regeringer eller fra erhvervslivet kan undergrave tilsynsmyndighe -
dens operationelle uafhængighed, og at tilsynsmyndigheden har fuld beføjelse 
til at gennemføre ethvert tiltag vedrørende tilsyn eller træffe enhver afgørelse 
om banker og bankkoncerner under dens tilsyn«70.65 Interinstitutionel aftale 
mellem Europa-Parlamentet 
og Den Europæiske 
Centralbank om de praktiske 
betingelser for udøvelsen af 
demokratisk ansvarlighed og 
tilsyn i forbindelse med 
udførelsen af de opgaver, som 
overdrages til ECB inden for 
rammerne af den fælles 
tilsynsmekanisme (FTM).
66 Aftalememorandum mellem 
Rådet for Den Europæiske 
Union og Den Europæiske 
Centralbank om samarbejde 
vedrørende procedurer 
relateret til den fælles 
tilsynsmekanisme (FTM).
67 Europa-Parlamentet, 
Økonomi- og Valutaudvalget, 
»Betænkning om 
bankunionen - Årsberetning 
2015«, 19.2.2016, punkt 39.
68 Idem.
69 Idem, punkt 40.
70 BCBS’ Hovedprincipper for 
effektivt banktilsyn (2012), 
2. princip, 
1. væsentlighedskriterium.
52 Bestemmelser om  ansvarlighed 
 
101  
Det betyder, at Europa-Parlamentet og Rådet ikke må give vejledende feedback 
eller anmode om afhjælpende foranstaltninger, som de gør i forbindelse med 
andre EU-institutioner eller -organer, der er underlagt mere direkte kontrol. Der 
påhviler ECB et større ansvar for seriøst at overveje enhver feedback fra Parla -
mentet, Rådet eller eksterne revisorer. Det forventes desuden, at ECB udfører 
en effektiv selvevaluering, der omfatter anmodning om feedback fra de direkte 
interessenter.
102  
ECB har indført klare og passende ordninger, hvor finansielle institutioner kan 
give feedback om bankens tilsynsaktiviteter: i) gennem løbende dialog med 
JST’erne og ECB’s ledelse, ii) ved hjælp af formelle kommentarer som led i retten 
til at blive hørt i forbindelse med afgørelser, iii) gennem offentlige høringer og iv) 
gennem nationale eller europæiske banksammenslutninger, der fremsender ob -
servationer eller mødes regelmæssigt med ECB. 61 % af de banker, der svarede på 
spørgeskemaet, mente, at de feedbackordninger, ECB havde etableret, opfyldte 
deres behov.
103  
Mere end et år efter oprettelsen har FTM endnu ikke gennemført en rundspørge 
blandt enhederne under tilsyn med henblik på at høre deres mening om, hvor 
langt FTM er nået med hensyn til opfyldelsen af sine mål. Der findes gode model -
ler til en sådan rundspørge. Kommissionen har for eksempel benyttet en under -
søgelsesmodel til at indhente empirisk dokumentation og konkret feedback om 
blandt andet den unødvendige lovgivningsmæssige byrde, som EU-reglerne om 
finansielle tjenesteydelser medfører71. Tilsynsmyndigheder i andre retssystemer 
(f.eks. Canada og Australien) har også gennemført undersøgelser for at måle, hvor 
effektivt deres tilsyn anses for at være (jf. tekstboks 3 ). Brancheundersøgelser bør 
ikke betragtes som indgreb, der undergraver tilsynsmyndighedens operationelle 
uafhængighed.71 Jf. for eksempel http://
ec.europa.eu/finance/
consultations/2015/
financial-regulatory-
framework-review/
index_en.htm
Eksempler på en række bankers kommentarer om feedbackordningerne
 οFire banker var positivt indstillede over for en ændring af høringsordningerne (f.eks. længere høringsperio -
der og bedre samordning for at afhjælpe problemet med de meget begrænsede ressourcer).
 οSeks banker anbefalede, at ECB gennemførte flere høringer om det tekniske indhold, såsom SREP-metoden 
og definitioner af kapital.
 ο15 banker anmodede om mere strukturerede og omfattende feedbackordninger. Elleve nævnte for eksem -
pel brugen af regelmæssige spørgeundersøgelser for at måle, hvordan tilsynsaktiviteternes effektivitet og 
produktivitet vurderes.
Kilde: Revisionsrettens spørgeundersøgelse blandt signifikante institutter under tilsyn.Tekstboks 3
53
 Fælles tilsynshold  - 
Organisation og tildeling 
af ressourcer
104  
FTM’s direkte løbende tilsyn med banker varetages af fælles tilsynshold72, der be -
står af banktilsynsmedarbejdere fra både ECB og kompetente nationale myndig -
heder fra de deltagende medlemsstater. Der er 129 JST’er - ét for hver signifikant 
enhed under tilsyn, hvis hovedkvarter ligger i en deltagende medlemsstat73.
105  
I forbindelse med vores revision af JST’ernes nedsættelse og funktion undersøgte 
vi:
a) ECB’s indledende estimering og planlægning af de samlede tilsynsressourcer, 
der var behov for under FTM’s opstartsfase, samt den indledende tildeling af 
tilsynsressourcer til besættelse af stillinger i JST’erne
b) ECB’s samarbejde med og afhængighed af de kompetente nationale myndig -
heder i forbindelse med besættelse af stillinger i JST’er og gennemførelse af 
løbende tilsyn
c) JST’ernes struktur, rapporteringslinjer og uddannelsesordninger.
Planlægning og estimering af de samlede 
ressourcebehov i  forbindelse med tilsyn, tildelingen af 
ressourcer og medarbejdere
106  
JST’erne er innovation inden for banktilsyn. De er multinationale hold af banktil -
synsmyndigheder fra alle EU-lande og tilsynskulturer, der kommunikerer på flere 
sprog med enhederne under tilsyn (engelsk er arbejdssproget inden for FTM). De 
anvender én enkelt mekanisme til at føre tilsyn med banker fra de 19 medlems -
stater i euroområdet, hvis retsgrundlag endnu ikke er fuldt ud harmoniserede.
De første estimater over FTM’s samlede personalebehov var 
beregnet ved hjælp af en enkel metode …
107  
Der blev benyttet en enkel metode til fastsættelsen af de første estimater af 
FTM’s personalebehov til JST’erne. De første estimater af behov for JTS-medar -
bejdere fra ECB og de kompetente nationale myndigheder fulgte to separate - 
men sammenhængende - processer, der blev gennemført parallelt.72 FTM-rammeforordningens 
artikel 3, stk. 1, fastlægger 
eksplicit, at der oprettes fælles 
tilsynshold.
73 Med hensyn til 
bankkoncerner, hvis 
hovedkontor ikke ligger i et 
deltagende land, er ECB ikke 
den eneste tilsynsmyndighed 
for bankerne i koncernen. Der 
vil således blive oprettet et 
separat JST for hvert af 
bankens datterselskaber med 
hovedkontor i et FTM-land, 
forudsat at datterselskabet 
anses for at være en signifikant 
enhed. Hvis en 
værtsinstitution, der er 
etableret i en deltagende 
medlemsstat, har en 
»konsolideret« enhed, finder 
tilsynet sted på konsolideret 
plan.
54 Fælles tilsynshold  - Organisation og tildeling af  ressourcer 
 
108  
I forbindelse med det første estimat af ECB’s ressourcer og ressourcetildelingen 
til JST’erne blev de enkelte banker fordelt på seks klynger i henhold til en række 
faktorer (jf. punkt 113 til 120, der indeholder en mere detaljeret gennemgang af 
klyngemetoden). Hvert JST ville således få et minimumsantal ECB-ansatte per 
klynge og et yderligere antal ansatte som buffere, der ville kunne tildeles, hvor 
der var mest behov. ECB benyttede denne meget enkle metode, for at JST’erne 
kunne begynde deres arbejde hurtigt. Da ECB overtog det direkte ansvar for tilsy -
net, var der 330 FTÆ-ansatte i GDMS I og II ud af de i alt 403, der var budgetteret 
med.
109  
Det første estimat over ressourcer fra de kompetente nationale myndigheder 
blev udregnet på baggrund af en række undersøgelser eller »statusopgørelser« 
iværksat af ECB, hvor alle kompetente nationale myndigheder gav oplysninger 
om det antal ansatte, de ville afsætte til hver JST til signifikante enheder, der er 
under direkte ECB-tilsyn efter oprettelsen af FTM. Før ECB overtog det direkte 
tilsyn, blev der foretaget tre sådanne opgørelser: i oktober 2013, juni 2014 og 
september 2014. På baggrund af resultaterne fra opgørelsen i oktober 2013 blev 
der indgået en aftale om et »tilsagn« på 1 005 FTÆ’er fra de kompetente natio -
nale myndigheder til JST’erne. Efter den anden undersøgelse af personalebe -
hov i juni 2014 blev dette antal reduceret i et nyt »tilsagn« på 834 FTÆ’er fra de 
kompetente nationale myndigheder. I henhold til ECB afspejlede det reviderede 
FTÆ-antal mere nøjagtigt det antal medarbejdere fra de kompetente nationale 
myndigheder, der blev tildelt JST’erne, fordi det oprindelige antal for eksempel 
omfattede ansatte udpeget til tilsyn på stedet og modelvalidering, som skulle 
have været tildelt horisontale støttefunktioner i stedet for JST’er. Undersøgelsen 
i september 2014 viste, at antallet af FTÆ’er var faldet yderligere til 803,5. ECB brugte 
imidlertid resultaterne fra undersøgelsen i juni 2014 (834 FTÆ’er) som benchmark 
for de kompetente nationale myndigheders samlede personaletilsagn til JST’er 
den dag, ECB overtog ansvaret med tilsyn.
110  
ECB’s første personaleestimater byggede således på et element af kontinuitet, 
idet de var baseret på det antal ansatte, der i de kompetente nationale myndig -
heder var beskæftiget med tilsyn med signifikante banker, kort før ECB overtog 
ansvaret for tilsynet, men der var samtidig en anerkendelse af, at der ville være 
behov for yderligere ressourcer i form af ECB-ansatte. I den indledende beman -
dingsproces blev der opstillet et mål om, at fordelingen skulle være 25 % ECB-an -
satte og 75 % ansatte fra de kompetente nationale myndigheder (årsagen til 
denne fordeling er dog aldrig blevet forklaret). Eftersom ECB’s første personale -
estimat for JST’er var på 403 FTÆ’er, ville det have betydet, at de kompetente na -
tionale myndigheder skulle bidrage med 1 209 FTÆ’er. I praksis er de kompetente 
nationale myndigheders bemanding af JST’erne baseret på myndighedernes 
tilsagn, som overvåges regelmæssigt gennem undersøgelser og drøftes bilateralt 
og multilateralt.
55 Fælles tilsynshold  - Organisation og tildeling af  ressourcer 
 
… der ikke fuldt ud tog højde for den voksende 
arbejdsmængde i  forbindelse med tilsyn
111 
I det første estimat over personalebehov er det uklart, om ECB helt har taget 
højde for, hvor meget den samlede arbejdsbyrde i forbindelse med tilsyn ville 
stige efter oprettelsen af FTM. I et notat om personaleressourcer fra GDMS I og II 
dateret den 16. marts 2015, dvs. blot fire måneder efter, at ECB overtog det direk -
te tilsyn, anmodedes der om 29 nye FTÆ’er for GDMS I og 88 nye FTÆ’er til GDMS 
II (alle fastansatte), hvilket indikerer, at den fremtidige arbejdsbyrde mildest talt 
var undervurderet. Notatet indeholdt en række begrundelser for anmodningen, 
blandt andet at arbejdsbyrden for nogle tilsynsopgaver var højere end forventet. 
Vi har ikke set nogen undersøgelser, rapporter eller anden dokumentation fra ti -
den, før ECB påbegyndte sine tilsynsopgaver i november 2014, der satte tal på de 
ressourcer, som ville være nødvendige for at håndtere den nye, betydeligt mere kom -
plekse tilsynsordning. ECB gennemførte heller ikke forudgående bottom-up-vurde -
ringer af de forventede ressourcebehov.
112  
En kombination af let forudseelige faktorer kunne imidlertid forventes at øge 
arbejdsbyrden med tilsyn betragteligt: i) behovet for at harmonisere meget forskel -
lige regler om bankforretning og tilsynsprocedurer i hele euroområdet; ii) øget an -
svar for tilsyn som følge af gennemførelsen af nye direktiver74 og iii) FTM’s tilgang 
til tilsyn, hvor der blev sigtet mod et »stramt tilsyn«75.
Klyngemetoden blev udviklet til at gøre den indledende 
tildeling af medarbejdere til de fælles tilsynshold nemmere, 
men den bør ajourføres
113  
Principperne om proportionalitet og risikobaseret tilsyn ligger til grund for 
oprettelsen af JST’erne. Med henblik på at vurdere de nødvendige ressourcer til 
tilsyn for hvert JST i overensstemmelse med disse principper udviklede ECB et 
system til klassificering af signifikante enheder i »risikoklynger«. Klyngemetoden 
tog højde for faktorer som en banks eksterne risikovurdering, dens kompleksitet, 
størrelse, geografiske spredning, forbundethed og tilsynsmæssige kompleksi -
tet. Resultatet var et klassificeringssystem fra 1 til 5, hvor der skulle tildeles flest 
ressourcer til tilsyn til banker i klynge 1 og færrest til banker i klynge 5. Endelig 
er der en »værtsklynge« til enheder, der er til stede i en deltagende medlemsstat, 
men hvis hovedkontor ligger uden for FTM-området76.74 F.eks. kapitalkravsdirektivet 
(CRD IV) af 26. juni 2013 og 
direktivet om genopretning 
og afvikling (BRRD) af 15. maj 
2014.
75 FTM’s målsætning:  
https://www.
bankingsupervision.europa.
eu/about/mission-statement/
mission-statement-of-the-
FTM/html/index.en.html
76 Institutioner i værtsklyngen er 
signifikante enheder, som ECB 
ikke er den konsoliderende 
tilsynsmyndighed for.
56 Fælles tilsynshold  - Organisation og tildeling af  ressourcer 
 
114  
Klyngemetoden følger ikke helt EBA’s henstillinger, der anbefaler fire kategorier77, 
mens de fleste af de signifikante institutioner i de seks ECB-klynger ville høre 
under EBA’s kategori 1.
115  
BCBS anbefaler en metode78, hvor der anvendes fem kategorier, der er vægtet 
lige, og som afspejler bankernes størrelse, deres forbundethed, manglen på 
lettilgængelige erstatninger for den finansielle infrastruktur for de tjenesteydel -
ser, de leverer, deres internationale aktiviteter (på tværs af retssystemer) og deres 
kompleksitet. ECB tager højde for lignende kvalitative faktorer, men anvender 
også en bankspecifik  risikofaktor. Denne ekstra faktor går også videre end EBA’s 
henstilling om, at kategoriseringen »bør afspejle vurderingen af den systemiske  
risiko, som institutterne udgør for det finansielle system […] og ikke være en 
metode til at afspejle en institutions kvalitet.«79.
116  
En intern revision udført af ECB i december 2015 af sammensætningen, beman -
dingen og færdighederne i JST’erne viste imidlertid, at modellen har en række 
mangler, når den benyttes som grundlag for bemanding. Navnlig tager faktoren 
»tilsynsmæssig kompleksitet« ikke højde for flere kriterier, der kan have stor 
betydning for arbejdsbyrden, bl.a. antallet af passende og korrekte vurderinger, 
tilladelser, securitisering. Desuden blev den større arbejdsbyrde, der er forbundet 
med kriseramte banker, ikke medtaget som en direkte faktor i modellen.
117  
Det er desuden sandsynligt, at metoden undervurderer behovet for tilsyn 
med institutioner, der, selv om de er små og ikke så komplekse i den generelle 
FTM-sammenhæng, i høj grad er systemiske i de lokale økonomier. Den seneste 
finansielle krise viste, at problemer med nationale systemiske banker hurtigt kan 
eskalere inden for og ud over de enkelte medlemsstaters grænser, også selv om 
bankerne er relativt små. Det kan derfor være fornuftigt at anbringe banker, der 
er systemisk vigtige i den nationale økonomi, i en højere klynge end den, hvor 
de ville være anbragt i henhold til deres score i den samlede FTM-klassificering. 
ECB’s nuværende metode indeholder denne mulighed, og den er blevet brugt 
i enkelte tilfælde.77 Afsnit 2.1.1, stk. 10, 
i Retningslinjerne om fælles 
procedurer og metoder for 
SREP (EBA/GL/2014/13).
78 BCBS 255: »Global systemically 
important banks: updated 
assessment methodology and 
the higher loss absorbency 
requirement«, BIS, juli 2013. 
Bemærkning: Denne 
vurderingsmetodologi til 
internationalt  systemisk 
betydningsfulde banker 
gælder kun for otte af de 129 
banker, som FTM fører tilsyn 
med. En lignende metode for 
nationale  systemisk 
betydningsfulde banker 
(BCBS233) anbefaler en 
lignende tilgang, der benytter 
de samme kategorier, med 
den undtagelse, at aktiviteter 
på tværs af retssystemer 
eventuelt ikke er direkte 
relevante. BCBS233 giver 
desuden større margen til 
nationale skøn.
79 Afsnit 2.1.1, punkt 11 
i Retningslinjerne om fælles 
procedurer og metoder for 
tilsynskontrol- og 
vurderingsprocessen (SREP) 
(EBA/GL/2014/13).
57 Fælles tilsynshold  - Organisation og tildeling af  ressourcer 
 
118  
Da revisionen blev gennemført, havde ECB ikke nogen procedurer for regel -
mæssig gennemgang af klyngeinddelingen af banker80. I december 2015 viste 
en intern revision (jf. punkt 116) desuden, at de data, der benyttes til at beregne 
klyngescoren, ikke er blevet ajourført siden 2013. Fordi klyngeinddelingen spiller 
en vigtig rolle med hensyn til at fastlægge, hvor ofte der som minimum skal føres 
tilsyn med de enkelte signifikante enheder, bør den revideres regelmæssigt og 
ajourføres.
119  
Antallet af ansatte i de enkelte JST’er blev primært fastsat på grundlag af den 
pågældende banks klynge, hvor risikofaktoren udgør en meget lille del. Mini -
mumstilsynsniveauet81 for en bank under tilsyn afspejler imidlertid både den 
klynge, som banken er placeret i, og bankens risikovurdering (RAS). Tilsynspro -
grammet for en højrisikoinstitution indeholder således flere minimumstilsyns -
opgaver, selv om det ansvarlige JST ikke nødvendigvis har det nødvendige 
personale til at udføre alle disse opgaver på passende vis (fordi tildelingen af 
personale efter klynge kun i en vis udstrækning afspejler risikoen). Dette problem 
er især relevant for JST’er i klynge 3 til 5 og værtsklynger, hvor mange lider af 
personalebegrænsninger.
ECB’s ressourcer tildeles i  henhold til klyngemetoden
120  
JST’er for banker i klynge 1 og klynge 2 hører til i GDMS I, og JST’er for klynge 4 
og 5 hører til i GDMS II, mens JST’er for klynge 3 kan høre til begge de to GD’er. 
Der er ca. 215 FTÆ’er til rådighed i GDMS I til at føre tilsyn med ca. 30 institutio -
ner og ca. 240 i GDMS II til ca. 90 banker. ECB har således tildelt betydeligt flere 
tilsynsressourcer pr. bank til klynge 1 og 2 end til klynge 3, 4 og 5, hvilket er 
i overensstemmelse med dens metode. Figur  10 viser det gennemsnitlige antal 
ECB-ansatte pr. JST for de enkelte klynger.
121  
ECB’s retningslinjer for tildeling af medarbejdere til JST’er angiver et minimums -
antal ECB-ansatte pr. JST i hver klynge. Det højeste antal er naturligvis til klynge 1 
(7 FTÆ’er plus en koordinator), og det laveste antal er til klynge 5 (0,5 FTÆ’er plus 
en koordinator). I henhold til de seneste tal fra ECB er den faktiske tildeling af 
medarbejdere stort set i overensstemmelse med disse retningslinjer.80 EBA’s retningslinjer opfordrer 
til en årlig gennemgang af 
kategoriseringen af banker til 
brug i tilsynsprogrammet. 
Afsnit 2.1.1, punkt 12 
i Retningslinjerne om fælles 
procedurer og metoder for 
tilsynskontrol- og 
vurderingsprocessen (SREP) 
(EBA/GL/2014/13).
81 ECB har fastlagt fire 
minimumstilsynsniveauer 
(minimum engagement 
levels), der definerer 
»minimumsintensiteten« af 
tilsynet med en bestemt 
institution. På hvert niveau er 
der fastsat en 
minimumsgrænse for antallet 
af centrale opgaver og 
aktiviteter i relation til 
tilsynsprogrammet og for, 
hvor ofte de skal udføres. De 
fire niveauer, der går fra 
mindst til mest stram, er basis, 
almindelig, forstærket og 
intensiv. ECB har udviklet en 
matrix for fordeling af banker 
på de forskellige niveauer, der 
er baseret på bankens 
risikoklassificering og den 
klynge, som banken er 
placeret i. Jo mere kompleks 
og systemisk betydningsfuld 
en bank er, og jo mere 
risikobetonet ECB anser den 
for at være, jo højere bliver 
minimumstilsynsintensiteten.
58 Fælles tilsynshold  - Organisation og tildeling af  ressourcer 
 Figur  10Det gennemsnitlige antal ECB-ansatte pr. JST fordelt på klynger
1,92,23,46,57,111,9
Vært 5 4 3 2 114
12
10
8
6
42
0
Kilde: Revisionsretten, baseret på data fra ECB.
Politikken for udnævnelse af koordinatorer var udarbejdet 
for at opnå større harmonisering, men den er ikke altid 
blevet fulgt
122  
Koordinatoren for de enkelte JST’er udpeges af ECB. I starten blev udnævnelserne 
af koordinatorer godkendt af FTM’s tilsynsråd82 som helhed, men proceduren er 
blevet ændret, således at kun formanden for bestyrelsen nu godkender ud -
nævnelser, medmindre de omfatter en ændring i hierarkiet (dvs. at direktionen 
skal godkende udnævnelsen, hvis den udpegede koordinator også forfremmes 
til kontorchef). Dette reducerer tilsynsrådets indflydelse på udnævnelsen af 
koordinatorer.
123  
I henhold til ECB’s vejledning om banktilsyn bør koordinatoren generelt ikke 
være statsborger i bankens hjemland. I øjeblikket kommer 18 af de 123 koordina -
torer imidlertid fra det land, hvor den pågældende bank har sit hovedsæde83.82 Koordinatorer udnævnes af 
den pågældende 
generaldirektør for GDMS 
I eller II. Tilsynsrådet 
underrettes og kan drøfte og 
komme med indsigelser mod 
udnævnelsen.
83 De 18 tilfælde vedrører JST’er 
for belgiske, tyske, spanske og 
italienske banker, primært 
i klynge 4 og 5, fire JST’er 
i klynge 3 og ét 
i værtsklyngen.
59 Fælles tilsynshold  - Organisation og tildeling af  ressourcer 
 
124  
ECB har anført, at den ikke anser bestemmelsen i retningslinjen for at være juri -
disk bindende, men at den vil forsøge at løse ovennævnte sager i tre faser84: den 
første i juni 2016, den anden i december 2016 og den tredje omkring juni 2017.
125  
For yderligere at øge diversiteten af tilsynet og fremme delingen af viden om 
tilsyn søger ECB at rotere koordinatorerne og alle ECB-ansatte i JST’erne hvert 
tredje til femte år. Denne procedure bliver dog sandsynligvis ikke formaliseret før 
end ved udgangen af 2017.
ECB’s samarbejde med og afhængighed af de 
kompetente nationale myndigheder
De fælles tilsynshold er i høj grad afhængige af 
medarbejderne fra de kompetente nationale myndigheder, 
alligevel har ECB ringe kontrol over de kompetente nationale 
myndigheders ressourcer
126  
I forbindelse med bemandingen af JST’erne er ECB i høj grad afhængig af de del -
tagende kompetente nationale myndigheder. Der er dog ingen formel procedu -
re, der fastsætter, hvordan ECB skal anmode en kompetent national myndighed 
om yderligere ressourcer. Processen for tildeling af ansatte fra de kompetente 
nationale myndigheder til JST’erne afhænger af bilaterale ad hoc-ordninger og 
af de kompetente nationale myndigheders gode vilje. De kompetente nationale 
myndigheder har pligt til at samarbejde i god tro85, men antallet af ansatte fra de 
kompetente nationale myndigheder, der skal stilles til rådighed for ECB, er ikke 
angivet på en juridisk bindende måde. De kompetente nationale myndigheder 
kan desuden flytte eller på anden måde udstationere tilsynsmedarbejdere, som 
de ønsker.
127  
I henhold til FTM-rammeforordningen har ECB ansvaret for nedsættelsen og 
sammensætningen af JST’erne, og de kompetente nationale myndigheder har 
alene ansvaret for at indstille deres ansatte. Ansatte hos de kompetente nationale 
myndigheder kan indstilles til at arbejde for mere end ét JST på samme tid86.84 Den 28. december 2015 
foreslog ledelsen af GDMS II, 
at koordinatorer, der er 
statsborgere i det land, hvor 
banken under tilsyn er 
hjemmehørende, bliver tildelt 
et andet JST. Dette forslag blev 
godkendt af tilsynsrådet den 
30. december 2015.
85 FTM-rammeforordningens 
artikel 20, FTM-forordningens 
artikel 6, stk. 2.
86 FTM-rammeforordningens 
artikel 4, stk. 1 og 2.
60 Fælles tilsynshold  - Organisation og tildeling af  ressourcer 
 
128  
Den eneste beføjelse, ECB har hvad angår ansatte fra de kompetente nationale 
myndigheder i JST’er, er, at den kan afvise en udnævnelse foretaget af en kom -
petent national myndighed. Alle 12 kompetente nationale myndigheder, der 
svarede på vores spørgeskema, angav, at ECB indtil nu aldrig har afvist nogen 
af deres kandidater. Faktisk har ECB på nuværende tidspunkt ingen procedurer 
eller retningslinjer for godkendelse eller afvisning af de kompetente nationa -
le myndigheders udnævnelser og heller ingen procedurer til evaluering af de 
kompetente nationale myndigheders kandidaters kvalifikationer, erfaring, viden 
eller egnethed. Derudover hævder ECB, at bankens muligheder for at anmode 
om personlige oplysninger (f.eks. kvalifikationer og erfaring) om ansatte, som 
de kompetente nationale myndigheder har indstillet til et JST, er begrænsede 
på grund af databeskyttelseskrav, som de kompetente nationale myndigheder 
henholder sig til.
De fælles tilsynshold er stadig i stor udstrækning bemandet 
med statsborgere fra de kompetente nationale myndigheder 
…
129  
Ét af målene for JST’erne er at skabe en fælles tilsynskultur gennem de tilsynsfø -
rendes diversitet med hensyn til oprindelse87. Sammensætningen af JST’er viser 
imidlertid i de fleste tilfælde, at de i vid udstrækning er bemandet af statsborgere 
fra det land, hvor banken under tilsyn er hjemmehørende. I de fleste JST’er under 
klynge 1 er mindst 70 % af de ansatte fra det samme land som enheden under 
tilsyn, og samme billede gør sig gældende for klynge 2. Mange JST’er i klynge 3 
til 5 har en endnu højere andel af ansatte fra den jurisdiktion, som banken under 
tilsyn hører under.
… samtidig med, at en del af medarbejderne fra de 
kompetente nationale myndigheder ikke lever op til ECB’s 
forventninger til JST-medarbejdere
130  
Antallet af ECB-ansatte, der er tildelt et JST, afhænger af klyngen og de specifikke 
karakteristika for banken under tilsyn, mens JST’ets samlede størrelse og præcise 
sammensætning også varierer betydeligt i henhold til de særlige forhold, der 
kendetegner banken under tilsyn. Gennemsnitsstørrelsen for et JST (ECB-ansatte 
og ansatte fra den kompetente nationale myndighed til sammen) svinger fra 43,6 
FTÆ’er i klynge 1 til 4,8 i klynge 5. Den i  f i g u r  11 viste fordeling af ressourcer fra 
de kompetente nationale myndigheder til JST’er i klynge 1 er i overensstemmelse 
med det oprindelige 25 %/75 %-forhold. For klynge 2 og 3 er billedet blandet, 
eftersom en række JST’er i disse klynger er relativt underbemandede, hvad angår 
ansatte fra de kompetente nationale myndigheder.87 Betragtning 79 til 
FTM-forordningen.
61 Fælles tilsynshold  - Organisation og tildeling af  ressourcer 
 
131  
I klynge 4, 5 og værtsklyngen er andelen af medarbejdere fra de kompetente 
nationale myndigheder lavere. Det tyder på, at tildelingen af ressourcer fra de 
kompetente nationale myndigheder til disse klynger er utilstrækkelig. Visse JST’er 
i klynge 4, 5 og værtsklyngen har færre end to fuldtidsstillinger fra kompeten -
te nationale myndigheder og et lignende antal medarbejdere fra ECB. Selv om 
bankerne i klynge 4 og 5 generelt er mindre systemisk vigtige set fra et overord -
net FTM-synspunkt, er mange af dem alligevel vigtige og i høj grad systemiske 
institutioner på nationalt plan. Da det er vanskeligt at argumentere for, at mindre 
end 1,5 fuldtidsansat medarbejder fra de kompetente nationale myndigheder 
er tilstrækkeligt til at sikre et effektivt tilsyn, tyder det på, at mange kompetente 
nationale myndigheder i stor udstrækning mangler ansatte til banktilsyn, eller at 
de kompetente nationale myndigheders ressourcer til JST’erne er utilstrækkelige. 
ECB’s interne revision konkluderede da også, at der i øjeblikket er meget begræn -
sede ressourcer, især for de mindste JST’er, både i ECB og de kompetente nationa -
le myndigheder, til at nå den ønskede kvalitet af tilsynene88.Figur 11Gennemsnitligt antal medarbejdere og personalesammensætningen  
i JST’er fordelt på klynger
0,1
2,91,84,02,37,83,5
13,72,97,711,5
9,4
22,7
0,40,9
5 4 3 2 150
45
40
35
30
25
20
15
10
5
0ECB
Anden kompetent 
national myndighed
Kompetent national 
myndighed i hjemlandet
Kilde: Revisionsretten, baseret på data fra ECB.
88 Report on the composition, 
staffing and skills of the JSTs  
(Rapport om sammensætning, 
bemanding og færdigheder 
på JST’erne), ECB’s rapport 
nr. 02/2015, 10. december 
2015, s. 9.
62 Fælles tilsynshold  - Organisation og tildeling af  ressourcer 
 
132  
Efter overdragelsen af tilsynsopgaverne gennemførte ECB i januar 2015 en fjerde 
undersøgelse om medarbejdere fra kompetente nationale myndigheder. Den 
viste, at de kompetente nationale myndigheders bidrag stadig var på 801 FTÆ’er, 
dvs. 33 mindre end de 834, som ECB havde anmodet om, og som de kompetente 
nationale myndigheder havde givet »tilsagn om« ét år tidligere. I september 2015 
efter en drøftelse på tilsynsrådets møde den 8. juni 2015 sendte tilsynsrådets 
formand formelle skrivelser vedrørende problemet med JST-ansatte fra de kom -
petente nationale myndigheder til 21 tilsynsmyndigheder i alle 19 deltagende 
medlemsstater89:
a) ECB vurderede, at ni tilsynsmyndigheder havde bidraget med et tilstræk -
keligt antal medarbejdere, og disse ni blev ikke anmodet om yderligere 
medarbejdere.
b) ECB anmodede om yderligere ressourcer til JST’er fra 12 myndigheder, som 
ikke i tilstrækkelig grad havde bidraget med medarbejdere til JST’erne. Seks 
kompetente nationale myndigheder lovede at opfylde ECB’s specifikke an -
modninger. Andre fem forpligtede sig til at opfylde dem delvist. Én myndig -
hed afviste at opfylde anmodningerne, men efter seks måneder modtog ECB 
dokumentation for, at den indvilligede i at opfylde dem delvist.
133  
Resultatet er, at andelen af medarbejdere fra syv kompetente nationale myn -
digheder ikke opfylder ECB’s seneste forventninger til personale til JST90. Denne 
mangel understreger en grundlæggende svaghed ved ECB’s JST-tilsynsmekanis -
me, der er meget afhængig af de kompetente nationale myndigheders samarbej -
de og gode vilje.
134  
Desuden ser det ud til, at visse kompetente nationale myndigheder er uenige 
med ECB om den nøjagtige betydning af deres »tilsagn« om at levere medar -
bejdere til JST’erne. Resultaterne af undersøgelsen om bemanding fra januar 
2015 blev drøftet af tilsynsrådet i april 2015. Under drøftelsen nævnede nogle 
rådsmedlemmer, at de ikke kunne give tilsagn om bemandingsniveau, og at de 
aldrig havde givet sådanne tilsagn, men at de havde besvaret undersøgelser og 
nøjagtigt rapporteret om bemandingsniveauet i forbindelse med JST’ets arbejde, 
hvilket ikke var et tilsagn91.89 To lande havde en ordning 
med to tilsynsmyndigheder.
90 Tilsagnet fra én kompetent 
national myndighed 
overstiger det antal FTÆ’er, 
som ECB har anmodet om.
91 »Report on the composition, 
staffing and skills of the JSTs « 
(Rapport om sammensætning, 
bemanding og færdigheder 
på JST’erne), ECB’s rapport 
nr. 02/2015, 10. december 
2015, s. 16.
63 Fælles tilsynshold  - Organisation og tildeling af  ressourcer 
 
135  
Pr. maj 2015 havde de nationale myndigheder givet »et tilsagn« om 830,5 FTÆ’er. 
Det oprindelige 25 %/75 %-forhold indebar et bidrag fra de kompetente natio -
nale myndigheder på 1 209 FTÆ’er. Ifølge tal forelagt af ECB i marts 2016 havde 
GDMS I og II 455 FTÆ-medarbejdere i samtlige JST’er. Stigningen på 52 FTÆ’er 
i ECB’s personalebidrag siden november 2014 udligner ikke forskellen mellem det 
oprindeligt forudsete personalebidrag fra de kompetente nationale myndighe -
der og myndighedernes faktiske »tilsagn«.
136  
I de skrivelser, som tilsynsrådets formand sendte til de kompetente nationale 
myndigheder i september 2015, blev den relative mangel på tilsynsmedarbejde -
re, sammenlignet med lignende myndigheder i USA, fremhævet, idet det blev 
anført, at FTM sammenlignet med banktilsynsmyndighederne i USA ( Federal 
Reserve  og Office of the Controller of the Currency ) i gennemsnit kun har ca. 60 % af 
kapaciteten til løbende tilsyn pr. bank.
137  
Problemet med manglen på tilsynsmedarbejdere fra de kompetente nationale 
myndigheder kan blive yderligere forværret ved, at ECB giver mulighed for, at 
koordinatorer i klynge 3 til 5 og værtsklyngen står i spidsen for mere end ét JST 
på samme tid. I praksis har de fleste koordinatorer i klynge 4, 5 og værtsklyngen 
ansvaret for to til fire JST’er, og én person har ansvaret for fem JST’er.
De fælles tilsynsholds struktur, rapporteringslinjer og 
uddannelse
Multinationale hold gør deling af viden og bedste praksis 
nemmere …
138  
Sigtet med JST’ernes multinationale sammensætning er blandt andet at fremme 
deling af viden og bedste praksis fra alle FTM-jurisdiktioner og at bidrage til en 
harmoniseret tilsynskultur og lige vilkår.
64 Fælles tilsynshold  - Organisation og tildeling af  ressourcer 
 
139  
JST’erne er ansvarlige for at administrere arbejdet for alle medlemmerne af de 
respektive JST’er, herunder ansatte fra kompetente nationale myndigheder base -
ret i andre lande. De bistås af »underkoordinatorer fra de kompetente nationale 
myndigheder«, der koordinerer det løbende tilsyn på nationalt plan. Underkoordi -
natorerne er også ansvarlige for at sikre, at tilsynet udføres korrekt og professionelt 
i overensstemmelse med FTM’s principper og under koordinatorens vejledning. 
JST’erne mødes ofte hos ECB, hos de kompetente nationale myndigheder eller 
på stedet hos banken under tilsyn og kommunikerer desuden regelmæssigt via 
telefon og e-mail. JST-medlemmerne deltager også i teambuildingøvelser og 
uddannelseskurser.
… men modstridende rapporteringslinjer …
140  
På grund af deres struktur kan det ofte være svært for JST’erne at fungere effek -
tivt, navnlig hvad angår fordelingen af opgaver og kommunikationen inden for 
holdet, som koordinatoren er ansvarlig for. Alle ansatte i et JST (fra både ECB og 
de kompetente nationale myndigheder) rapporterer til koordinatoren (og holder 
samtidig de kompetente nationale myndigheder underrettede). De JST-med -
lemmer, der kommer fra kompetente nationale myndigheder, er dog underlagt 
en dobbelt rapporteringslinje: I forbindelse med JST-arbejde, der sagtens kan 
udgøre størstedelen af deres faglige opgaver92, rapporterer de til koordinatoren, 
mens de for alt andet arbejde rapporterer til deres umiddelbare overordnede 
i den kompetente nationale myndighed. Alle forhold vedrørende hierarki og 
menneskelige ressourcer rapporteres kun til ledelsen i den kompetente nationale 
myndighed.
… manglende tydelighed i  kommunikationsgangene og 
tildelingen af opgaver …
141  
Et godt arbejdsmiljø mellem JST-koordinatorerne og underkoordinatorerne fra 
de kompetente nationale myndigheder samt et højt niveau af samarbejde og 
interaktion, er afgørende for, at JST’erne fungerer effektivt. ECB’s interne revision 
(jf. punkt 116) konkluderede, at kvaliteten af samarbejdet mellem ECB’s og de 
kompetente nationale myndigheders medlemmer af et JST generelt er god, men 
at der er store forskelle mellem JST’erne:
a) Nogle koordinatorer nævnte problemer med fordelingen af opgaver ved de 
kompetente nationale myndigheder. I de største JST’er bliver opgaverne des -
uden stort set fordelt af underkoordinatorerne, og koordinatoren har nogle 
gange meget lidt kendskab til effektiviteten af fordelingen.92 Opdelingen mellem 
JST-opgaver og opgaver 
under den kompetente 
nationale myndighed for 
JST-ansatte fra nationale 
myndigheder er fastlagt 
gennem bilaterale aftaler 
mellem ECB og den 
kompetente nationale 
myndighed, der fastsætter et 
»loft« for, hvor meget tid der 
bruges på JST-opgaver. Disse 
lofter varierer fra 75 % til 
100 %. Én kompetent national 
myndighed anvender et loft 
på 75 %, 14 kompetente 
nationale myndigheder har et 
loft på 80 %, tre et loft på 
90 %, én et loft på 95 % og to 
har ikke noget loft (100 %). 
(Det samlede antal er over 19, 
fordi to lande har mere end én 
tilsynsmyndighed, og disse 
kan anvende forskellige lofter).
65 Fælles tilsynshold  - Organisation og tildeling af  ressourcer 
 
b) Informationsdeling og kommunikation blev anført som et problem i nogle 
JST’er. Nogle underkoordinatorer fra kompetente nationale myndigheder kla -
gede over, at medlemmerne fra de kompetente nationale myndigheder ikke 
modtog tilstrækkelige oplysninger om anmodninger fra koordinatoren, og at 
der ikke var nogen feedback, efter at anmodningerne var efterkommet.
c) JST’s fælles elektroniske postkasser, der benyttes som et »fælles kontakt -
punkt« til deling af oplysninger med institutionerne under tilsyn, er ikke til -
gængelig for alle JST-medlemmer fra de kompetente nationale myndigheder. 
Nogle JST’er giver banken under tilsyn mulighed for at kommunikere med 
ECB og den kompetente nationale myndighed samtidig.
… samt forskelle i  brugen og klassificeringen af horisontale 
funktioner i  de kompetente nationale myndigheder kan 
medføre ineffektiv brug af ressourcer
142  
I de kompetente nationale myndigheder arbejder ca. 1 300 FTÆ-ansatte93 med 
horisontale tilsynsfunktioner94. Der er meget få specifikke retningslinjer om den 
direkte interaktion mellem JST’ernes og de kompetente nationale myndighe -
ders horisontale funktioner. ECB’s interne revision (jf. afsnit 116) konkluderede, 
at JST-medlemmer fra de kompetente nationale myndigheder i nogle tilfælde 
kontaktede deres lokale horisontale hold, mens ECB-medlemmer kontaktede 
ECB’s horisontale afdelinger i samme øjemed. Dette medførte dobbeltarbejde og 
forsinkelser i beslutningstagningen.
Manglende bindende resultatevalueringer af de kompetente 
nationale myndigheders JST-medarbejdere kan give 
problemer med incitamenter og resultater
143  
Da FTM blev oprettet, var der ingen formelle procedurer for, hvordan ECB offi -
cielt skulle rapportere til ledelsen i de kompetente nationale myndigheder om 
de opgaver, de ansatte fra disse myndigheder udfører i JST’erne. Der blev afgivet 
nogen feedback, men den var uformel, og de kompetente nationale myndighe -
der havde ikke pligt til hverken at acceptere den eller bruge den.93 Tallet blev fastlagt på 
baggrund af en undersøgelse 
udført af ECB’s Komité for 
Organisatorisk Udvikling 
(oktober 2014).
94 Der kan være forskelle på 
betegnelserne for og 
indholdet af de horisontale 
funktioner på tværs af 
kompetente nationale 
myndigheder, men de 
omfatter almindeligvis 
specialistområder eller 
enheder med ansvar for 
specifikke områder såsom 
banktilladelser, krisestyring, 
håndhævelse og sanktioner, 
tilsynspolitikker, interne 
risikomodeller, planlægning 
og koordinering osv.
66 Fælles tilsynshold  - Organisation og tildeling af  ressourcer 
 
144  
ECB har nu etableret en pilotproces, hvor JST-koordinatorerne kan give formel 
feedback til JST-underkoordinatorerne fra de kompetente nationale myndighe -
der, men ikke til andre ansatte fra de kompetente nationale myndigheder. Proces -
sen gik i gang den 18. november 201595. »På grundlag af erfaringerne […] vil en 
mere omfattende måde at give feedback på blive overvejet«96. Dette er en positiv 
udvikling og potentielt en vigtig forbedring sammenlignet med situationen før.
145  
Det er imidlertid alene de kompetente nationale myndigheder, der vurderer, om 
de vil anvende den feedback, de modtager fra en JST-koordinator, og om de vil 
medtage den i de kompetente myndigheders egne personalerapporter. De kom -
petente nationale myndigheder har ikke alene det fulde ansvar for evalueringen 
af deres medarbejdere, men nogen kan endda under national lovgivning være 
forhindret i at benytte ECB’s feedback om det udførte arbejde.
146  
80 % af de kompetente nationale myndigheder, der svarede på vores spørgeske -
ma, rapporterede, at de havde modtaget feedback fra ECB om det arbejde, der 
var udført af JST-medlemmer fra de kompetente nationale myndigheder. Men 
kun 33 % svarede, at de tager hensyn til denne feedback i forbindelse med deres 
egne evalueringer af præstationer.
147  
Modstridende rapporteringslinjer og fraværet af bindende præstationsfeedback 
fra ECB kan eventuelt have negative konsekvenser. Risikoen er, at ansatte fra 
kompetente nationale myndigheder vælger at prioritere arbejde for kompetente 
nationale myndigheder over JST-opgaverne.95 Afgørelse ECB/2015/36 
(offentliggjort på https://
www.ecb.europa.eu/ecb/
legal/pdf/en_ecb_2015_36_f_
sign.pdf ).
96 Betragtning 3 i afgørelse 
ECB/2015/36 af 18. november 
2015.
67 Fælles tilsynshold  - Organisation og tildeling af  ressourcer 
 
FTM har ikke en integreret uddannelsesplan eller et 
certificeringsprogram for tilsynsførende
148  
ECB tilbyder omfattende uddannelse i generelle erhvervsmæssige færdigheder 
og »bløde færdigheder«, såsom udarbejdelse af udkast samt ledelseskurser og 
uddannelse i procedurer og IT-værktøjer. Banktilsynsmedarbejdernes tekniske 
viden bliver afprøvet under rekrutteringsprocessen, og ECB giver sine ansatte 
adgang til onlinekurser om banktilsyn, der arrangeres af instituttet for finansiel 
stabilitet. De kan også deltage i uddannelseskurser arrangeret af kompetente 
nationale myndigheder eller andre tilsynsmyndigheder, udover den specifikke 
uddannelse, der primært tilbydes af GDMS IV. Der findes dog ingen strukture -
ret obligatorisk undervisningsplan som sådan, navnlig på områder med teknisk 
viden, der især er relevante i forbindelse med FTM-ansattes banktilsynsopgaver. 
Der er etableret en styringsgruppe til at udforme og vedligeholde en samlet 
uddannelsesplan i relation til tilsyn for alle relevante FTM-ansatte. Styringsgrup -
pen er i gang med at udvikle og supplere de eksisterende elementer af en sådan 
uddannelsesplan for at sikre, at der vil være et effektivt uddannelsesprogram for 
hele FTM. Prioriterede uddannelseskurser vil blive afholdt i efteråret 2016, og der 
vil blive fremlagt et mere omfattende program i 2017.
149  
Det er forståeligt, at der i perioden lige efter oprettelsen ikke findes en integreret 
undervisningsplan eller et videnscertificeringsprogram, men dette kan forhindre 
et effektivt tilsyn, fordi FTM-ansatte eventuelt ikke besidder den nødvendige 
opdaterede tekniske viden til effektivt at kunne føre tilsyn med EU’s banksektor. 
Dette gælder navnlig i lyset af de mange nye tilsynsvejledninger og -krav, der er 
indført over de seneste år. De nye ansatte i ECB kommer desuden fra en lang ræk -
ke nationale lovgivningsmæssige og juridiske systemer, hvor der fortsat er store 
forskelle på trods af forsøg på at harmonisere praksis i hele FTM. I et sådant miljø 
forekommer et dybdegående og integreret tilsynsundervisningsprogram med en 
tydelig certificeringsproces at være nødvendigt for at oprette en fuldt integreret 
tilsynsmekanisme, sådan som denne er beskrevet i FTM-forordningen97.97 Jf. betragtning 79 til 
FTM-forordningen.
68
 Tilsyn på stedet
Ordningerne for tilsyn på stedet er sammenhængende 
og omfattende
150  
Vores revision af tilsynsaktiviteterne på stedet var baseret på BCBS’ hovedprin -
cipper, der kræver, at tilsynsmyndighederne anvender en passende blanding 
af kontrol på stedet og kontrol, der ikke udføres på stedet98. Tilsynsmyndighe -
derne bør have en sammenhængende proces for planlægning og udførelse af 
kontrolaktiviteter på stedet og kontrolaktiviteter, der ikke udføres på stedet, der 
omfatter politikker og procedurer, som sikrer, at disse aktiviteter gennemføres på 
et grundigt og konsekvent grundlag med klart definerede ansvarsområder, mål 
og output, og at der er en effektiv koordinering og videndeling mellem medar -
bejdere med ansvar for kontrol på stedet og medarbejdere med ansvar for den 
kontrol, der ikke udføres på stedet99.
151  
Kontrollen på stedet er opdelt i tydeligt definerede faser (jf. figur  12).98 BCBS’ Hovedprincipper for 
effektivt banktilsyn (2012), 9. 
princip, 1. 
væsentlighedskriterium. 
Principperne definerer arbejde 
på stedet som et værktøj til 
uafhængigt at bekræfte, at 
bankerne har passende 
politikker, procedurer og 
kontrolmekanismer, fastslå, at 
de oplysninger, som bankerne 
fremsender, er pålidelige, 
indhente yderligere 
oplysninger om banken og 
dens tilhørende selskaber, 
som er nødvendige til at 
vurdere bankens status, 
overvåge bankens opfølgning 
på tilsynsmæssige problemer 
osv.
99 BCBS’ Hovedprincipper for 
effektivt banktilsyn (2012), 
9. princip, 
2. væsentlighedskriterium.Figur 12Faserne i kontrol på stedet
C.B.A.
Involverede parter
ECB's kvalitetssikring af tilsyn og fastsættelse af referencerHorisontal kvalitetssikring (efterfølgende gennemgang)JSTCentraliseret funktion 
for kontrol på stedetJSTMissionschef Tilsynshold TilsynsholdJST Missionschef Missionschef
Fælles tilsynshold (JST)TilsynsholdMissionschef 
(HoM)Centraliseret funktion 
for kontrol på stedetInvolverede parterB.4. Opfølgning B.3. Rapportering B.2.  Undersøgelse B.1. ForberedelseInvolverede parter
Centraliseret funktion for kontrol på stedet, JST'er, kompetente nationale myndigheders funktion for 
kontrol på stedet, ECB's horisontale funktionerPLANLÆGNING
Kilde: Revisionsretten, baseret på oplysninger fra ECB.
69 Tilsyn på stedet 
 
152  
I forberedelsesfasen  forventes alle deltagere at komme til en fælles forståelse 
af omfanget af den planlagte kontrol. JST-koordinatoren og den missionschef 
(HoM), der har ansvaret for holdet, der fører kontrol på stedet, udarbejder et 
notat forud for kontrollen, der definerer kontrollens mål, omfang og detaljer. 
I undersøgelsesfasen  udføres alle nødvendige kontrolprocedurer under ledelse 
af missionschefen, primært i kreditinstitutionens lokaler. Missionschefen udar -
bejder et foreløbigt udkast til en rapport, som banken opfordres til at fremsætte 
kommentarer til under det møde, der afholdes før det afsluttende møde. Herefter 
udarbejdes et udkast til en rapport, som missionschefens kompetente nationale 
myndighed og den centraliserede afdeling i ECB for tilsyn på stedet (COI) gen -
nemgår med hensyn til konsekvens. Dernæst færdiggør missionschefen rappor -
ten, og der afholdes et afsluttende møde med kreditinstitutionen under ledelse 
af JST-koordinatoren. I opfølgningsfasen udarbejder JST-koordinatoren henstillin -
ger på baggrund af resultaterne i kontrolrapporten. Disse henstillinger sendes til 
banken i et opfølgningsbrev.
Der er opstået nogle praktiske mangler med hensyn til 
personale, planlægning og gennemførelse af kontrol 
på stedet
ECB deltager kun i begrænset omfang i kontrol på stedet
153  
COI havde 46 ansatte ved udgangen af november 2015. 35 af dem havde stået 
i spidsen for eller deltaget i kontrol. COI vurderer, at ansatte bruger to tredjedele 
af arbejdstiden på feltarbejde og én tredjedel på planlægning, koordinering og 
konsekvenskontroller.
154  
I 2015, frem til oktober, blev der i alt udført 235 kontroller på stedet. 29 af disse 
blev gennemført under ledelse af COI (12 % af det samlede antal), men de fleste 
af kontrollerne blev gennemført under ledelse af en kompetent national myn -
dighed. 8 % af medarbejderne til alle kontroller på stedet i 2015 kom fra ECB, og 
92 % kom fra kompetente nationale myndigheder.
70 Tilsyn på stedet 
 
155  
FTM-forordningen har gjort ECB ansvarlig for det direkte tilsyn med alle systemiske 
vigtige banker i euroområdet. Tilsyn på stedet er en meget vigtig komponent i dette 
ansvarsområde. ECB’s centrale rolle i tilsyn på stedet er tydeligt angivet i betragt -
ning 47100 og artikel 12, stk. 1101, i FTM-forordningen. Dette er ikke ensbetydende 
med, at alle tilsyn skal gennemføres under ledelse af og udelukkende udføres af 
ECB-ansatte, men ECB’s nuværende deltagelse er overraskende lav og ikke i over -
ensstemmelse med forordningens ånd. Tilsynsvejledningen fastlægger desuden, 
at hold, der foretager kontrol på stedet, som udgangspunkt ledes af medarbej -
dere fra kompetente nationale myndigheder, hvilket ikke er i overensstemmelse 
med forordningen. Jf. tabel  7 herunder, der indeholder nærmere detaljer om 
dette spørgsmål.100 For at kunne varetage sine 
opgaver på en effektiv måde 
bør ECB kunne kræve at få alle 
nødvendige oplysninger og 
foretage undersøgelser og 
kontrol på stedet, hvis det er 
relevant, i samarbejde med de 
kompetente nationale 
myndigheder. ECB og de 
kompetente nationale 
myndigheder bør have 
adgang til de samme 
oplysninger, uden at 
kreditinstitutterne pålægges 
dobbelte indberetningskrav.
101 Med henblik på at udføre de 
opgaver, som overdrages til 
den i henhold til denne 
forordning, og med forbehold 
af andre betingelser, der er 
fastsat i den relevante EU-ret, 
kan ECB i overensstemmelse 
med artikel 13 og med 
forbehold af forudgående 
meddelelse til den berørte 
kompetente nationale 
myndighed foretage alle 
nødvendige kontroller på 
stedet af de forretningslokaler, 
der tilhører de i artikel 10, 
stk. 1, omhandlede juridiske 
personer, og enhver anden 
virksomhed, der indgår 
i tilsynet på konsolideret 
grundlag, hvis ECB er den 
konsoliderende 
tilsynsmyndighed 
i overensstemmelse med 
artikel 4, stk. 1, litra g). ECB kan, 
i det omfang det er 
nødvendigt for at udføre 
kontrollerne korrekt og 
effektivt, foretage kontroller 
på stedet uden forudgående 
varsel til de berørte juridiske 
personer.Tabel 7Bestemmelser vedrørende missionschefer
FTM-forordning Rammeforordning Tilsynsvejledning
Artikel 12
Med henblik på at udføre de opga -
ver, som overdrages til den i henhold 
til denne forordning, og med 
forbehold af andre betingelser, der 
er fastsat i den relevante EU-ret, kan 
ECB i overensstemmelse med artikel 
13 og med forbehold af forudgående 
meddelelse til den berørte kompe -
tente nationale myndighed foretage 
alle nødvendige kontroller på stedet 
af de forretningslokaler, der tilhører 
de i artikel 10, stk. 1, omhandlede 
juridiske personer, og enhver anden 
virksomhed, der indgår i tilsynet på 
konsolideret grundlag, hvis ECB er 
den konsoliderende tilsynsmyndig -
hed i overensstemmelse med artikel 
4, stk. 1, litra g).
Betragtning 47
For at kunne varetage sine opgaver 
på en effektiv måde bør ECB kunne 
kræve at få alle nødvendige oplys -
ninger og foretage undersøgelser 
og kontrol på stedet, hvis det er 
relevant, i samarbejde med de kom -
petente nationale myndigheder.Artikel 143, stk. 1
1. I henhold til FTM-forordningens 
artikel 12 og med henblik på at ud -
føre de opgaver, som den er blevet 
overdraget i henhold til FTM-for -
ordningen, udpeger ECB team, der 
udfører inspektion på stedet, jf. 
artikel 144, som skal udføre alle 
nødvendige inspektioner på stedet 
af det forretningssted, som tilhører 
den i FTM-forordningens artikel 10, 
stk. 1, omhandlede juridiske person.
Artikel 144
1. ECB er ansvarlig for nedsættelse 
og sammensætning af team, der 
udfører inspektion på stedet, under 
inddragelse af de kompetente 
nationale myndigheder i overens -
stemmelse med FTM-forordningens 
artikel 12.
2. ECB udpeger en leder for teamet 
der udfører inspektion på stedet 
blandt ECB’s og de kompetente natio -
nale myndigheders medarbejdere.Punkt 45
Hold, der gennemfører 
kontrol på stedet, ledes 
som hovedregel af ansatte 
fra kompetente nationale 
myndigheder.
Kilde:  Revisionsretten.
71 Tilsyn på stedet 
 
156  
Medlemmerne af et kontrolhold, herunder missionschefen, udpeges af ECB. Både 
rammeforordningen og tilsynsvejledningen udelukker, at enkeltpersoner udefra, 
såsom medlemmer af revisionsfirmaer, kan udpeges som missionschef, og det 
fastslås, at de alene kan fungere som medlemmer af tilsynsholdet. Rammeforord -
ningen er således mere restriktiv end FTM-forordningen. I en nylig undersøgelse, 
som blev udarbejdet på anmodning af Europa-Parlamentet, anføres det, at en 
mere fleksibel tilgang til at inddrage eksterne revisorer i forbindelse med tilsyn 
under visse betingelser vil forbedre kvaliteten102. Hvis der under passende sik -
kerhedsprocedurer udnævnes eksterne eksperter, samtidig med at det sikres, at 
eventuelle interessekonflikter forebygges, vil det kunne forbedre situationen i en 
periode, hvor ECB har begrænsede personaleressourcer.
157  
I spørgeskemaet spurgte vi de kompetente nationale myndigheder, om det var 
muligt for eksterne revisorer at fungere som missionschefer i forbindelse med 
kontrol på stedet for mindre signifikante kreditinstitutter. To kompetente nationale 
myndigheder svarede ja. Én af dem har benyttet eksterne revisorer som missions -
chefer i mange år.
158  
En analyse fra ECB i forbindelse med en intern rapport om kvalitetssikring af 
tilsyn (Supervisory Quality Assurance - SQA) i relation til tilsynsprogrammet viste, 
at der var en negativ tendens i tildelingen af ansatte fra kompetente nationale 
myndigheder til grænseoverskridende tilsyn i 2015. Én af årsagerne var politikken 
om godtgørelse af rejseudgifter og løn, der afholdes af de kompetente nationale 
myndigheder. I september 2015 besluttede tilsynsrådet at dække og refundere 
alle rejseudgifter, men ikke lønudgifter. I spørgeskemaet spurgte vi de kompe -
tente nationale myndigheder, om lønudgifter burde refunderes. Fem ud af de syv 
kompetente nationale myndigheder, der svarede, mente, at lønudgifter burde re -
funderes, mens de to andre ikke mente, at den nuværende ordning bør laves om. 
Andre årsager til udviklingen i tildelingen af ansatte fra de kompetente nationale 
myndigheder var i henhold til den samme SQA-rapport, at de kompetente nationa -
le myndigheder manglede ressourcer, og at de grænseoverskridende kontroller 
tog lang tid.
Planlægning er et omfattende og komplekst arbejde
159  
Tilsynsprocessen starter med, at der for hver signifikant kreditinstitution opstilles 
et tilsynsprogram, der fastlægger tilsynsaktiviteter og -prioriteter for det følgen -
de år. Tilsynsprogrammet indeholder således en liste over alle anmodninger om 
kontrol på stedet og kategoriserer dem efter prioritet som »afgørende«, »vigtige« 
eller »ønskværdige«103. Der er ingen vejledning om denne kategorisering.102 Banking Supervision and 
External Auditors in the 
European Union, s. 6, http://
www.europarl.europa.eu/
RegData/etudes/
STUD/2015/542673/
IPOL_STU(2015)542673_
EN.pdf .
103 Kapitel 6, punkt 75, 
i tilsynsvejledningen.
72 Tilsyn på stedet 
 
160  
Tabel  8 viser antallet af kontroller, som JST’erne anmodede om, og antallet af ud -
førte kontroller, efter prioritet, i 2015. De samlede tal viser, at JST’erne indsendte 
576 anmodninger om kontrol på stedet i 2015, og at 250 af dem (43 %) blev god -
kendt. ECB forklarede, at nogle kontroller ikke blev anset for at være begrundede, 
mens andre ikke kunne udføres på grund af manglende ansatte fra ECB og/eller 
de kompetente nationale myndigheder. Tre af de elleve kompetente myndighe -
der, der svarede på spørgsmålet om passende bemanding, angav, at de mangle -
de medarbejdere. SQA-afdelingen konkluderede i sin rapport, at de kompetente 
nationale myndigheders ressourcer var særligt lave i anden halvdel af 2015. Tabel 8Kontrolanmodninger og godkendte og udførte kontroller 
på stedet for 2015 (pr. 31.10.2015)
Prioritetsni -
veauAntal anmodninger  
om kontrolAntal godkendte 
kontrollerAntal udførte kontroller
Afgørende Ikke offentliggjort 148 143
Vigtige Ikke offentliggjort 86 80
Ønskværdige Ikke offentliggjort 16 12
I alt 576 250 235
Kilde: Tilpasset fra ikke-reviderede tal fra ECB.
161  
Proceduren for omplanlægning af en kontrol på stedet er hverken behandlet eller 
forklaret i tilsynsvejledningen. Den er dog beskrevet i en månedlig opdatering 
om kontroller på stedet, der kræver godkendelse af tilsynsrådet og Styrelsesrådet 
under proceduren om ikke-indsigelse.
162  
I november 2015 havde de kompetente nationale myndigheder stillet 249 missions -
chefer (134 FTÆ’er) og 906 tilsynsførende (421 FTÆ’er) til rådighed til kontroller på 
stedet. Forskellen mellem antallet af personer og antallet af FTÆ’er beror primært 
på den tid, som de tilsynsførende kunne afsætte til missioner, men ifølge COI 
også på, at de tal, der blev leveret af de kompetente nationale myndigheder, var 
upålidelige. På grund af ressourcemangel var COI nødt til at omprioritere andre 
kontroller i 2015 for at imødekomme ad hoc-anmodninger om kontroller.
73 Tilsyn på stedet 
 
163  
Tilsynsvejledningen stiller ikke krav om kontrollernes hyppighed, selv om den -
ne parameter anses for at være en del af bedste tilsynspraksis104. Tilsynsrådet 
anmodede i januar 2016 om en klar strategi bag anmodningerne om kontrol på 
stedet og prioriteringen af dem. I maj 2016 blev der vedtaget en afgørelse med 
et forslag til en strategi for planlægning af kontrol på stedet, hvor der blandt 
andet blev fastsat målniveauer. Målniveauet er det vejledende antal kontroller på 
stedet, som ideelt set skal gennemføres i planlægningscyklussen. Der er stadig 
ingen bestemmelser om, at kreditinstitutionerne selv kan anmode om kontrol på 
stedet, hvilket er praksis i andre tilsynsordninger105.
164  
For 2016 skal JST-koordinatorerne nu indsende en kort skriftlig begrundelse 
for hver anmodning om kontrol på stedet. COI får derved en bedre forståelse 
af behovene, hvilket bør strømline planlægningsprocessen. I denne henseende 
konkluderede SQA-rapporten, at udvælgelse af kontroller på baggrund af tilgæn -
gelige ressourcer kan være en fornuftig tilgang på kort sigt på grund af ressour -
cebegrænsninger, men på lang sigt bør JST-forslag godkendes på baggrund af 
situationen og kreditinstitutionens risikoprofil.
Der er behov for IT-forbedringer
165  
Udførelsen, rapporteringen og opfølgningen på kontroller på stedet bør under -
støttes af et passende IT-system. ECB benytter informationsstyringssystemet 
IMAS. Eftersom IMAS er det vigtigste IT-værktøj, der anvendes af både JST’er 
og de hold, der udfører kontrol på stedet, bør det være det tekniske grundlag 
for harmoniseringen af processer og sikringen af konsekvens i tilsynet med 
kreditinstitutioner.
166  
Det giver generelt god mening, at ECB benytter en integreret IT-platform til at 
dække både kontrol på stedet og kontrol, der ikke udføres på stedet. Med hensyn 
til kontrol på stedet har IMAS imidlertid følgende mangler:
a) Ingen funktion i relation til bemanding og overvågning af kontrolbesøg.
b) Systemet er ikke tilpasset kapitel 6 i FTM’s tilsynsvejledning, navnlig med 
hensyn til ensartede dokumentationsstandarder og revisionsspor.
c) Overførslen af dokumenter og data til og fra platformen er mangelfuld.
d) Problemer med fjernadgang.
e) Utilstrækkelige rapporteringsfunktioner.
f) Utilstrækkelige kontrolprocedurer.104 Jf. afsnit 5000,0.3 i US Federal 
Reserves’ tilsynsvejledning.
105 Jf. afsnit 5000,0.2 i US Federal 
Reserves’ tilsynsvejledning.
74 Tilsyn på stedet 
 
167  
Den nuværende version af IMAS er ikke egnet til kontrol på stedet. Ifølge ECB 
var det en midlertidig løsning, indtil det var muligt at indføre et fuldt udbygget 
IT-system. Fem af de kompetente nationale myndigheder, der svarede på spørge -
skemaet, bruger i øjeblikket IMAS, og fire gør ikke. Der er forskel på, hvor meget 
de kompetente nationale myndigheder benytter systemet.
168  
Vi fandt ikke nogen oplysninger i tilsynsvejledningen om opbevaring og arkive -
ring af kontroldokumenter (f.eks. kontrolrapporter) i tilfælde af, at IMAS ikke be -
nyttes. COI gav os en standard e-mail, der kræver, at visse dokumenter gemmes 
i IMAS. Denne e-mail sendes til missionschefer, når den endelige rapport frigives. 
COI kontrollerer imidlertid ikke, om alle de krævede dokumenter er blevet gemt. 
E-mailen indeholder heller ikke noget krav om opbevaring af beviser, der ikke 
blev brugt i relation til revisionsresultater.
169  
Den fremsendte dokumentation indeholdt ikke bevis på, at tilsynsrådet havde 
modtaget oplysninger om, at IMAS manglede visse centrale funktioner, hvilket 
ville give Rådet mulighed for at træffe velinformerede beslutninger.
170  
Alle missionschefer har adgang til samtlige rapporter om kontroller på stedet 
i IMAS i løbet af hele deres mandatperiode. Det skaber en operationel risiko for 
misbrug eller utilsigtede tab af rapporteringsoplysninger. ECB gav os et politik -
dokument om bankens FTM-ansattes adgangsrettigheder til tilsynsoplysninger 
i IMAS, men dokumentet dækker ikke adgangsrettigheder for missionschefer eller 
tilsynsførende på stedet, der er udpeget af de kompetente nationale myndighe -
der. Fordi tilsynsvejledningen ikke kræver, at alle arbejdsdokumenter gemmes 
i IMAS, kan de kompetente nationale myndigheder frit fastlægge deres egne 
ordninger på dette område.
75 Tilsyn på stedet 
 
ECB har planer om konkrete foranstaltninger, der skal 
forbedre inspektørernes og missionschefernes 
kvalifikationer og færdigheder
171  
FTM-rammeforordningen gør ECB ansvarlig for at nedsætte og sammensætte 
hold for kontrol på stedet. I praksis er ECB dog, på grund af sine begrænsede 
ressourcer, afhængig af de ansatte, som de kompetente nationale myndigheder 
stiller til rådighed.
172  
Vi har kun modtaget samlede statistikker om de erfaringer, som missionscheferne 
og de projektledere, der har ansvaret for at revidere bankernes interne modeller til 
kapitalkrav, besidder. I februar 2015 havde 56 % af alle missionschefer og projektle -
dere mindre end tre års erfaring med at lede kontroller på stedet eller revisioner 
af interne modeller106.
173  
På grund af forskellene mellem de kompetente nationale myndigheder gør COI 
jævnligt - ved hjælp af halvårlige undersøgelser - status over de færdigheder, 
som de kompetente nationale myndigheders inspektører til kontrol på stedet 
besidder. Vi modtog en samlet oversigt for februar 2015, men uden de oplys -
ninger, der lå til grund for undersøgelsen. I henhold til oversigten var der på det 
tidspunkt kun tre kompetente nationale myndigheder, der kunne stille persona -
le med alle de nødvendige færdigheder til at gennemføre kontrol på stedet til 
rådighed. Én kompetent national myndighed manglede næsten alle færdigheder, 
og resten manglede mindst nogle færdigheder.
174  
I spørgeskemaet bad vi bankerne om at vurdere kvaliteten af kontrollen på stedet 
siden oprettelsen af FTM. 54 % af respondenterne svarede, at kvaliteten var god 
eller meget god, 37 % at kvaliteten blot var tilstrækkelig, og 10 % at den var 
dårlig.
175  
I 2015 arrangerede ECB seks uddannelsesseminarer for missionschefer. Men halv -
delen af missionscheferne deltog ikke i et eneste af disse seminarer. ECB har også 
planer om at oprette et tilsynsakademi, der skal udvikle skræddersyede kurser 
som et led i ECB’s institutionelle uddannelsesprogram.106 Interne modeller bruges til at 
beregne kapitalkrav under 
kapitalkravsforordningen 
(CRR). Disse interne modeller 
skal godkendes og overvåges 
af tilsynsmyndighederne. Der 
er flere oplysninger i ECB’s 
vejledning om banktilsyn, 
november 2014.
76 Tilsyn på stedet 
 
En tydelig rapporteringsstruktur, der til en vis grad 
mangler fokus på detaljer, og som kan miste sin værdi 
som følge af langsommelige procedurer
ECB’s rapporteringsprocedure er velstruktureret
176  
Den rækkefølge, der skal følges for rapportering om kontrol på stedet, er tyde -
ligt fastlagt. Bilag X  indeholder nærmere oplysninger. I spørgeskemaet spurgte 
vi bankerne, om de havde fået passende mulighed for at kommentere udkastet 
til kontrolrapporten og drøfte den med holdet bag kontrollen på stedet. En stor 
andel af respondenterne (92 %) svarede ja til dette spørgsmål.
177  
I overensstemmelse med »uafhængighedsprincippet«107 kan COI anmode om 
ændringer i en kontrolrapports væsentlige indhold, men missionschefen kan 
vælge at afvise disse ændringer. Enhver afvisning skal dog registreres som en del 
af COI’s bemærkninger om konsekvens, men den udgave, der sendes til banken, 
er missionschefens endelige udkast.
Reglerne for meddelelse af resultater er dog mangelfulde
178  
Resultaterne af en kontrol kategoriseres efter deres indvirkning på kreditinstitu -
tionens finansielle situation (»lav«, »moderat«, »høj« og »meget høj«)108. Klassifi -
ceringen anvendes dog kun internt og dokumenteres af inspektørerne i arbejds -
dokumenter, men den registreres ikke i kontrolrapporten. Tilsynsvejledningen 
indeholder ingen retningslinjer om dette forhold. Det er vanskeligt at garantere, 
at kategoriseringen af resultater er konsekvent blandt de forskellige missionsche -
fer - et problem, der skal løses efterfølgende ved hjælp af konsekvenskontroller. 
To af de kompetente nationale myndigheder, der svarede på spørgeskemaet, 
mente, at ECB’s retningslinje om den interne kategorisering ikke var relevant, 
mens ni mente, at den var tilfredsstillende.107 »Uafhængighedsprincippet« 
gør missionschefen 
eneansvarlig for udførelse, 
rapportering og 
underskrivelse af 
kontrolrapporten.
108 Kapitel 6, punkt 123, 
i tilsynsvejledningen.
77 Tilsyn på stedet 
 
179  
Det angives ikke nærmere i tilsynsvejledningen, hvem rapporter om kontrol på 
stedet skal sendes til. ECB har ikke undersøgt nærmere, hvem de relevante mod -
tagere i de enkelte jurisdiktioner vil være. Det beror på JST-koordinatorens skøn, 
hvem rapporten sendes til. Der er en risiko for, at medlemmer af kreditinstitutionens 
bestyrelse (herunder eksterne bestyrelsesmedlemmer), tilsynsrådet eller revisions -
udvalget ikke modtager rapporten.
180  
I spørgeskemaet spurgte vi bankerne, hvem rapporterne om kontrollen på stedet 
blev stilet til. De fleste respondenter (56 %) svarede, at rapporterne kun blev 
adresseret til bestyrelsen, 11 % at de kun blev sendt til tilsynsrådet, og 9 % at de 
kun blev sendt til den administrerende direktør. Andre 9 % af respondenterne sagde, 
at rapporterne blev adresseret til både bestyrelsen og tilsynsrådet. De resterende 
svar (15 %) angav forskellige kombinationer af adressater eller, i enkelte tilfælde, 
helt andre adressater.
181  
Afhængigt af alvoren og væsentligheden af de pågældende resultater kan henstil -
linger udstedes på to måder. »Operationelle foranstaltninger« er ikke bindende og 
ikke omfattet af den beslutningsprocedure, der inddrager tilsynsrådet og Styrel -
sesrådet. Omvendt udarbejdes »tilsynsafgørelser« af JST-koordinatoren, og de 
godkendes af tilsynsrådet og Styrelsesrådet efter proceduren om ikke-indsigelse. 
ECB gav os nogle relevante afsnit af tilsynsvejledningen, men disse afsnit inde -
holdt ikke nogen retningslinjer med hensyn til alvor eller væsentlighed.
182  
Den endelige rapport og henstillingerne drøftes på det afsluttende møde med 
kreditinstitutionen. Tilsynsvejledningen kræver, at missionschefen og JST-koordinatoren 
deltager, men den angiver ikke, hvem der forventes at deltage fra kreditinstitutionen109.109 Kapitel 6, punkt 137, 
i tilsynsvejledningen.
78 Tilsyn på stedet 
 
Tidsplanen for udarbejdelse af rapporter er for lang
183  
Som det fremgår af figur  13, er der en tidsfrist på otte uger til at fremsende 
den endelige rapport til JST-koordinatoren. Det endelige opfølgningsbrev med 
henstillinger til banken skal fremsendes inden for yderligere elleve uger, hvilket 
betyder, at den samlede tidsfrist er på 19 uger. På grund af processens lange 
varighed er der en risiko for, at kontrolresultaterne er forældede, før de når frem 
til interessenterne. Figur 13Tidslinje for opfølgningsprocessen
Endelig
rapport
sendt til JSTKonsekvens-
kontrolForeløbigt 
afsluttende 
mødeLøbende tilsyn
på stedetEndeligt opfølgningsbrev 
inklusive endelige 
henstillingerAfsluttende mødeUdkast til 
henstillinger sendt 
til bankenGennemgang
af GD's ledelseUdarbejdelse
af henstillingerJST-proces
8 uger 11 uger COI-proces
Kilde: Revisionsretten, baseret på oplysninger fra ECB.
79
 Konklusioner 
og anbefalinger
184  
ECB har oprettet en kompleks tilsynsstruktur på relativt kort tid. Den nye tilsyns -
mekanisme er fortsat meget afhængig af ressourcer fra de kompetente nationale 
myndigheder. Desuden bør de ressourcer, der tildeles intern revision, forøges, 
og tidsfristen for intern revision til afdækning af risici bør forkortes. De oplys -
ninger, som ECB udleverede, var kun delvis tilstrækkelige til, at vi kunne vurdere 
effektiviteten af de operationer, der er knyttet til FTM’s forvaltningsstruktur, det 
arbejde, der udføres af de fælles tilsynshold, og kontrollerne på stedet110. Den re -
visionsmangel, der er opstået siden oprettelsen af FTM, og som blev fremhævet 
af Kontaktkomitéen for de nationale overordnede revisionsorganer, blev således 
bekræftet ved vores revision.
Styring
185  
Beslutningsprocessen er kompleks og indeholder mange lag af informations -
udveksling (punkt 32 til 35). Tilsynsrådet har ansvaret for at færdiggøre et stort 
antal færdige udkast til afgørelser, hvilket kan indvirke negativt på effektiviteten 
og produktiviteten af tilsynsrådets møder og lægger bånd på en betydelig del af 
sekretariatets ressourcer (punkt 36 til 39).
186  
ECB skal udføre de opgaver, som overdrages til den i henhold til FTM-forordnin -
gen, med forbehold af og uafhængigt af sine pengepolitiske opgaver og andre 
opgaver111. I henhold til betragtning 65 i denne forordning skal ECB’s penge -
politiske opgaver og tilsynsopgaver udføres fuldstændig adskilt. ECB er af den 
opfattelse, at det gør det muligt at bruge delte tjenester i visse tilfælde. Det er 
også indlysende, at adskillelsen ikke bør forhindre udveksling af nødvendige op -
lysninger. Der er dog ikke blevet gennemført nogen risikoanalyse af anvendelsen 
af delte tjenester, der yder støtte til begge funktioner, og der er ikke ført kontrol 
med, at bestemmelserne er overholdt (punkt 40 til 46). Der er desuden en risiko 
med hensyn til, hvordan tilsynsfunktionens uafhængighed opfattes, i og med at 
tilsynsrådets formand og næstformand kun høres og ikke udøver nogen kontrol 
over tilsynsbudgettet eller de menneskelige ressourcer (punkt 47 til 52).
187  
ECB’s interne revisionsfunktion har i øjeblikket ikke tilstrækkelige ressourcer til at 
afhjælpe de risici, der er påpeget i forbindelse med FTM-relaterede emner, og re -
visionsplanlægningen sikrer desuden ikke, at alle centrale elementer på områder 
med høj og mellemhøj risiko bliver dækket inden for en rimelig tidsfrist (punkt 62 
til 77).110 Jf. punkt 19.
111 FTM-forordningen artikel 25.
80 Konklusioner og  anbefalinger 
 
Anbefaling 1
ECB bør strømline beslutningsprocessen yderligere og delegere visse beslutnin -
ger til lavere niveauer, således at tilsynsrådet kan fokusere på mere krævende 
spørgsmål. I lyset af sekretariatets betydelige involvering i beslutningsprocessen 
som koordinator bør det udarbejde yderligere retningslinjer i form af tjeklister, 
skabeloner og flowdiagrammer for hver type afgørelse.
Måldato for gennemførelsen: medio 2017.
Anbefaling 2
For at løse problemerne i relation til anvendelsen af delte tjenester bør ECB vur -
dere de dermed forbundne risici og gennemføre de nødvendige beskyttelsesfor -
anstaltninger, herunder håndtering af eventuelle modstridende anmodninger og 
gennemførelse af specifik kontrol med overholdelsen. Der bør etableres en formel 
procedure med formanden og næstformanden for tilsynsrådet for at sikre, at:
i) behovene forbundet med tilsynsfunktionen afspejles korrekt og 
fyldestgørende
ii) der er etableret adskilte rapporteringslinjer, når der er tale om specifikke 
ressourcer til tilsyn
iii) formanden og næstformanden i højere grad involveres i budgetopstillings -
processen og den dertil knyttede beslutningsproces med henblik på inden 
for rammerne af retsgrundlaget at fremme tilsynsfunktionens budgetmæssi -
ge autonomi i ECB.
Måldato for gennemførelsen: medio 2017.
Anbefaling 3
ECB bør tildele tilstrækkelige kompetencer og ressourcer til intern revision, så 
det sikres, at områder med høj og mellemhøj risiko dækkes, hvor og når det er 
relevant.
Måldato for gennemførelsen: medio 2017.
81 Konklusioner og  anbefalinger 
 
Ansvarlighed
188  
Rettens revisionsmandat for ECB påpeges i FTM-forordningens artikel 20, stk. 7, 
der også henviser til ESCB- og ECB-statuttens artikel 27, stk. 2. På grund af de 
begrænsninger, som ECB pålagde os med hensyn til adgang til dokumenter, er 
væsentlige områder ikke blevet revideret112. Nationale OR’er har også påpeget en 
revisionsmangel, eftersom det mandat, de nationale OR’er tidligere havde til at 
revidere de nationale banktilsynsorganer, ikke er blevet erstattet med et tilsva -
rende mandat for Retten vedrørende ECB’s tilsynsaktiviteter (punkt 85 til 87).
189  
ECB har fastlagt regler vedrørende bankens ansvarlighed over for Europa-Parla -
mentet og offentligheden, og FTM’s opgaver og ansvarsområder er også tydeligt 
fastlagt og offentliggjort. Disse ordninger påvirkes negativt af, at ECB ikke offent -
liggør resultatindikatorer og parametre for at påvise effektiviteten af tilsynene 
(punkt 82 til 84 og 88 til 91).
Anbefaling 4
ECB bør samarbejde fuldt ud med Revisionsretten, således at den kan udøve sit 
mandat og derved styrke ansvarligheden.
Måldato for gennemførelsen: straks.
Anbefaling 5
For at styrke sin eksterne ansvarlighed bør ECB formalisere sine nuværende ord -
ninger for måling og offentliggørelse af tilsynsresultater. Det kan være nyttigt at 
foretage rundspørgeundersøgelser blandt finansielle institutioner for at påpege 
områder med problemer og eventuelle forbedringer.
Måldato for gennemførelsen: udgangen af 2018.112 Jf. punkt 19.
82 Konklusioner og  anbefalinger 
 
Fælles tilsynshold
190  
FTM-rammeforordningen gør ECB ansvarlig for at nedsætte og sammensætte 
fælles hold for tilsyn med signifikante enheder, der ikke udføres på stedet, men 
JST’erne er stadig, delvist på grund af deres udformning, meget afhængige af 
medarbejdere udpeget af de kompetente nationale myndigheder. Derfor har ECB 
kun begrænset indflydelse - både hvad angår kvantitet og kvalitet - på størstede -
len af personalet i JST’erne og er i stedet afhængig af de kompetente nationale 
myndigheders samarbejde og gode vilje. Personaleressourcerne er begrænsede 
for alle JST’er, hvilket bringer ECB’s mission om at udføre et stramt og effektivt 
banktilsyn i fare (punkt 126 til 137).
191  
Antallet af tilsynsmedarbejdere blev oprindeligt fastlagt ud fra en meget enkel 
tilgang, der var baseret på personaleestimater for lignende funktioner i de kom -
petente nationale myndigheder, før FTM blev oprettet. Det har vist sig, at disse 
estimater er unøjagtige. Der er ikke gennemført nogen detaljeret analyse af per -
sonalebehovet for den nye og langt mere krævende FTM-ramme. Det betyder, at 
der ikke er nogen direkte sammenhæng mellem tilsynsprogrammet og tildelin -
gen af ressourcer, som det er påkrævet i kapitalkravsdirektivet (punkt 107 til 112). 
Det tyder på, at det nuværende antal ansatte er utilstrækkeligt, hvilket bekræftes 
i en nylig meddelelse fra tilsynsrådet.
192  
Der er ingen struktureret obligatorisk undervisningsplan for ECB-medarbejdere 
for så vidt angår praktiske forhold i forbindelse med tilsyn, der ikke udføres på 
stedet, især inden for fagområder, der er særligt relevante for banktilsynsop -
gaver. Desuden mangler ECB en centraliseret, standardiseret og omfattende 
database over de færdigheder og kompetencer, som medlemmerne af JST’erne 
besidder (både ansatte fra ECB og de kompetente nationale myndigheder) (punkt 
148 til 149).
193  
Den klynge, som de enkelte banker placeres i, anvendes løbende som ét af de to 
kriterier (det andet er risikoklassificeringen), der afgør bankens minimumsniveau 
med hensyn til tilsynsintensitet. ECB’s klyngemetode er ikke blevet taget op til 
revision eller ajourført siden starten af FTM. Derudover er de bankspecifikke data, 
der benyttes til klyngeinddelingen, ikke blevet ajourført siden 2013. ECB benytter 
således stadig en model, der stammer fra starten af FTM, til den løbende planlæg -
ning af tilsyn (punkt 113 til 121).
83 Konklusioner og  anbefalinger 
 
194  
Den fremsendte dokumentation om planlægningen af tilsyn gav os ikke mulig -
hed for at afgøre, om ECB udfører disse tilsynsaktiviteter effektivt.
Anbefaling 6
ECB bør ændre FTM-rammeforordningen for at formalisere de deltagende kom -
petente nationale myndigheders forpligtelser og sikre, at alle deltager fuldt ud 
og proportionelt i JST’ernes arbejde.
Måldato for gennemførelsen: udgangen af 2017.
Anbefaling 7
ECB bør i samarbejde med de kompetente nationale myndigheder udvikle rolle-/
holdprofiler og metoder til at vurdere egnetheden af de ansatte, som de kom -
petente nationale myndigheder har til hensigt at udpege til JST’erne, og deres 
efterfølgende resultater.
Måldato for gennemførelsen: udgangen af 2018.
Anbefaling 8
ECB bør etablere og vedligeholde en centraliseret, standardiseret og omfattende 
database over JST-ansattes kompetencer, erfaring og kvalifikationer, både ansat -
te fra ECB og de kompetente nationale myndigheder.
Måldato for gennemførelsen: udgangen af 2018.
84 Konklusioner og  anbefalinger 
 
Anbefaling 9
ECB bør indføre en formel undervisningsplan for både nye og eksisterende 
tilsynsmedarbejdere i JST’erne, der har fokus på indholdsorienteret uddannelse 
med relevans for banktilsyn, og som sikrer, at den obligatoriske deltagelse mod -
svarer erhvervslivets behov og den ansattes erfaring og profil. ECB bør desuden 
overveje at gennemføre et certificeringsprogram om tilsyn, der ikke udføres på 
stedet, for JST-ansatte.
Måldato for gennemførelsen: udgangen af 2018.
Anbefaling 10
ECB bør udvikle og gennemføre en risikobaseret metode til at fastlægge, hvor 
mange medarbejdere der bør være i de enkelte JST’er, og hvilken sammensæt -
ning af kompetencer de skal have, hvilket bør sikre, at ressourcerne til hvert 
JST (både ansatte fra ECB og de kompetente nationale myndigheder) svarer til 
størrelsen og kompleksiteten af samt risikoprofilen for institutionen under tilsyn, 
og at der tilstrækkelige ressourcer til at udføre tilsynsprogrammet for den pågæl -
dende institution.
Måldato for gennemførelsen: udgangen af 2018.
Anbefaling 11
Eftersom klyngemetoden fortsat benyttes i denne vigtige proces for planlægning 
af tilsyn, bør den regelmæssigt tages op til revision og om nødvendigt ajourføres. 
De bankspecifikke oplysninger, der anvendes i forbindelse med klyngeinddelin -
gen, bør også ajourføres regelmæssigt.
Måldato for gennemførelsen: medio 2017.
85 Konklusioner og  anbefalinger 
 
Kontrol på stedet
195  
Dokumentationen fra ECB var ikke tilstrækkelig til at gennemføre en komplet 
undersøgelse af den operationelle effektivitet. Ud fra de oplysninger, som vi fik 
adgang til, ser proceduren ud til at være sammenhængende og dækkende (punkt 
150 til 152).
196  
FTM-forordningens artikel 12 giver ECB til opgave at gennemføre kontrol på ste -
det. Den nuværende operationelle praksis er imidlertid ikke i overensstemmelse 
med dette mål. ECB stiller kun 8 % af det samlede antal ansatte, der udfører kon -
trol på stedet, til rådighed, og banken har kun stået i spidsen for 12 % af kontrol -
besøgene. Næsten alle andre kontroller ledes af medarbejdere fra hjemlandets 
eller værtslandets tilsynsmyndighed (punkt 153 til 158).
197  
Først i maj 2016 blev der givet en klar vejledning om prioriteringen i forbindelse 
med planlægningen og tildelingen af ressourcer til de enkelte kontroller (punkt 
159). ECB’s tilsynsvejledning indeholder ikke nogen nedre grænse for, hvor ofte 
der skal gennemføres kontrol (punkt 163), men der blev også vedtaget foranstalt -
ninger til at afhjælpe dette forhold i maj 2016. IT-systemet har betydelige mang -
ler (punkt 165 til 170), og spørgsmålet vedrørende kvalifikationerne og færdighe -
derne hos de inspektører fra de kompetente nationale myndigheder, der står for 
kontrollen på stedet, skal afklares (punkt 171 til 175). Kontrolrapporterne bør også 
offentliggøres hurtigere, efter at det afsluttende møde er afholdt (punkt 183).
Anbefaling 12
ECB bør - på basis af en tydelig prioritering af risiciene - supplere eller omfordele 
sine ansatte, så den i væsentlig højere grad kan være til stede ved den stedlige 
kontrol af signifikante banker. Man bør øge andelen af kontroller på stedet, der 
ledes af en inspektør fra en kompetent national myndighed fra et andet land end 
hjem- eller værtslandet.
Måldato for gennemførelsen: udgangen af 2018.
86 Konklusioner og  anbefalinger 
 
Anbefaling 13
ECB bør følge grundigt op på svaghederne ved det IT-system, der anvendes ved 
kontrol på stedet, og fortsætte sine bestræbelser på at forbedre kvalifikationerne 
og færdighederne hos de inspektører med ansvar for kontrol på stedet, der kom -
mer fra de kompetente nationale myndigheder.
Måldato for gennemførelsen: medio 2017.
Vedtaget af Afdeling IV, der ledes af Baudilo Tomé Muguruza, medlem af 
Revisionsretten, i Luxembourg på mødet den 18. oktober 2016.
 På Revisionsrettens vegne
 Klaus-Heiner Lehne
 Formand
87
 Bilag
Overblik over revisionsmetoden
Revisionsgenstand Revisionskriterier Revisionsanalyse
Skaber FTM's styringsordninger passen -
de arbejdsvilkår for JST'erne og holdene 
med ansvar for kontrol på stedet?I. BCBS’ 2. hovedprincip
II. FTM-forordningen, betragtning 65, 66 og 77
III. FTM-forordningen, artikel 4, 6, 19, 22, 24, 25 og 26
IV. ECB’s tilsynsvejledning
V. ECB’s forretningsorden ο Kvalitativ analyse af dokumenter
 ο Interview med ansatte
Er rammerne for den interne revision 
og planlægnings- og rapporteringsord -
ningerne udformet på en sådan måde, 
at de risici, der afdækkes i relation til 
banktilsynsopgaverne, afhjælpes på en 
tilfredsstillende måde?I.  IIA-standard 2030, IPPF’s praksisvejledning om 
standard 2030 ο Kvalitativ analyse af dokumenter
 ο Interview med ansatte
Skaber procedurerne og den praktiske 
anvendelse af reglerne for ansvarlighed, 
herunder eksterne revisioner, et passen -
de miljø for banktilsyn?I. BCBS’ 2. hovedprincip
II. FTM-forordningens artikel 20 ο Fastsættelse af benchmark og interview med 
andre OR'er (Australien, Canada, USA)
 ο Analyse af Kontaktkomitéens undersøgelse
 ο Kvalitativ analyse af dokumenter
 ο Interview med ECB-ansatte
 ο Interview med interessenter (Parlamentet, 
Rådet)
Var planlægningen og nedsættelsen af 
JST'er relevant med hensyn til struktur 
og ressourcer?I. BCBS’ Hovedprincipper
II. FTM-forordningens artikel 6
III. FTM-forordningen, betragtning 79
IV. FTM-rammeforordningens artikel 3 og 4
V. Direktiv 2013/63/EU, artikel 63 og 971
VI. ECB’s tilsynsvejledning
VII.  EBA’s retningslinjer om fælles procedurer og meto -
der for SREPI det omfang det var muligt:
 ο Analyse af de afsnit i tilsynsvejledningen 
og andre dokumenter, der omhandler den 
organisatoriske opbygning
 ο Vurdering af den overordnede ressource -
planlægning i GDMS I og II
 ο Vurdering af JST’ernes ressourceplanlægning
 ο Gennemgang af afgørelser vedrørende res -
sourcer og de underliggende forudsætninger 
samt modeller
 ο Interview med ansatte
 ο Kvalitativ analyse af personalemapper
 ο Kvalitativ analyse af dokumenter vedrørende 
uddannelsesprogrammer
 ο (alle procedurer i det omfang det var muligt)
Er tilsynsaktiviteter tilrettelagt hensigts -
mæssigt med hensyn til at imødekomme 
de kriterier, der er fastsat i standarderne, 
og udfører tilsynsmyndigheden disse 
aktiviteter effektivt?I. BCBS’ Hovedprincipper
II. FTM-rammeforordningens artikel 3
III. Direktiv 2013/97/EU, artikel 97 og 99
IV.  EBA’s retningslinjer om fælles procedurer og meto -
der for SREP ο Næsten ingen af de planlagte procedurer 
kunne udføres (SEP-/SREP-dokumenter, 
bankmapper og tilsynsvejledningens afsnit 
om metode var ikke tilgængelige)
Tilrettelægges, udføres og rapporteres 
der hensigtsmæssigt om kontrollen på 
stedet?I. BCBS’ 9. hovedprincip
II. ISA 580
III. FTM-forordningens artikel 12
IV. FTM-rammeforordningens artikel 3
V. Direktiv 2013/36/EU, artikel 99
VI. ECB’s tilsynsvejledning, kapitel 6 ο Kvalitativ analyse af de dokumenter, som vi 
fik adgang til
 ο Interview med ansatte
1  Europa Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med 
kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT 
L 176 af 27.6.2013, s. 338)Bilag I
88 Bilag 
 
Begrænsninger i  adgangen til information
Områder, der ikke i tilfredsstillende grad er revideret på grund 
af ECB’s manglende fremsendelse af anmodede dokumenterDokumenter, der ikke blev fremsendt
Samlet vurdering
 ο Stresstest
 ο Kvalitetsrevision af aktiver ο Blandt andet retningslinjer om sikkerhedsstillelse, procedure for 
udvælgelse af risikable aktiver, ofte stillede spørgsmål, referater af og 
korrespondance vedrørende møder med EBA, ERSB, ECB, konsekvensvur -
dering af skattegodtgørelser og tilhørende retningslinjer samt en række 
projektrelaterede dokumenter1
Beslutningsprocessen
 ο Overholdelse af fastsatte tidsfrister
 ο Beslutningsniveau og tidsperspektiv for beslutninger i forhold til 
problemets alvor
 ο Hvorvidt og hvordan de forskellige parter i beslutningsprocessen 
tilføjer værdi, og om der er overlapning eller dobbeltarbejde baseret 
på konkrete tilfælde
 ο Vi kunne ikke krydstjekke kommentarer fra kommercielle banker 
i forbindelse med undersøgelsen af beslutningsprocessen med 
faktiske beslutninger ο Tilsynsrådets beslutninger
 ο Bankdokumenter
 ο Underliggende dokumentation om processuelle trin, der bliver fulgt 
i beslutningsprocessen
 ο Referater fra tilsynsrådets møder
Operationel effektivitet af kontrol på stedet
 ο Størstedelen af planlægningsmetoden
 ο Faktisk effektivitet af kontrollen på stedet
 ο Konsekvent og effektiv anvendelse af metoden inden for hele 
FTM (f.eks. unødvendige forsinkelser, manglende fokus, ineffektiv 
udførelse af revisioner)
 ο Sammenhængende rapportering om kontrol på stedet
 ο Effektive konsekvenskontroller
 ο Vi kunne ikke krydstjekke kommentarer fra kommercielle banker 
i forbindelse med undersøgelsen af processen for kontrol på stedet 
med faktiske rapporter eller arbejdsdokumenter om kontrol på 
stedet
 ο Konkretisering af og tidsperspektiv for forbedring af IMAS
 ο Kvalitetssikring af kontrol på stedet ο Liste over planlagte kontroller, der ikke er udført
 ο Bilag til tilsynsvejledningens kapitel 6 om metoden for tilsyn på stedet (vi 
modtog kapitel 6 (60 sider), men ikke bilagene (angiveligt 1 000 sider))
 ο Tilrettelæggelse af specifikke kontroller på stedet (liste over kontroller på 
stedet med anmodning om ressourcer)
 ο Liste over tematiske revisioner og liste over ad hoc-anmodninger
 ο Underliggende oplysninger om de kompetente nationale myndigheders 
spørgeundersøgelse, der havde til formål at vurdere færdighederne hos 
de tilgængelige inspektører med ansvar for kontrol på stedet
 ο Plan for iværksættelse af IMAS-versionen
 ο Tilsynsrådets beslutninger, f.eks. om tilrettelæggelse af kontrol på stedet
 ο Inspektørernes arbejdsdokumenter (herunder planlægningsdokumenter)
 ο Bankspecifikke rapporter om konsekvenskontroller
 ο Bankdokumenter/stikprøver af specifikke sager
 ο Inddragelse af revisorer på stedet og relevante rapporter om gennem -
gangen af aktivernes kvalitet (AQR) for Grækenland i 2015
Operationel effektivitet af tilrettelæggelsen af tilsyn, der 
ikke udføres på stedet
 ο Underliggende data og beregninger anvendt i den oprindelige klyn -
geinddeling og den tilhørende ressourcefordeling
 ο Effektiviteten af planlægningen af tilsynsaktiviteter
 ο Hensigtsmæssigheden af planlægningen af tilsynsaktiviteter
 ο Effektiv/passende brug af tematiske revisioner i forbindelse med 
planlægningen af tilsynsaktiviteter
 ο Operationel effektivitet af udførelsen af tilsyn, der ikke udføres på stedet
 ο Effektivitet i udførelsen af tilsynsaktiviteter
 ο Hensigtsmæssigheden af udførelsen af tilsynsaktiviteter
 ο Sammenhængende og relevant SREP-analyse og -rapportering
 ο Passende/effektiv brug af ID-kort
 ο Egnethed af RAS-model
 ο Effektiv brug af RAS-model i tilsynsprocessen
 ο Effektiv og målrettet opfølgning på JST’ernes tilsynsbeslutninger
 ο Vi kunne ikke krydstjekke kommentarer fra kommercielle banker 
i forbindelse med undersøgelsen af tilsyn, der ikke udføres på stedet ο Tilsynsvejledningen (med undtagelse af ca. 25 sider om JST og 17 sider 
om krisestyring ud af i alt 346)
 ο Metodologiske bilag til tilsynsvejledningen
 ο Detaljerede metoder og modeller til SREP-proceduren
 ο Detaljerede metoder for RAS-modellen
 ο Tematiske rapporter
 ο Tilsynsrådets beslutninger
 ο Forslag til tilsynsprogrammer og godkendte tilsynsprogrammer
 ο Faktiske ID-kort (vi modtog kun rensede udgaver) samt de anvendte 
FINREP-datasæt
 ο SREP-rapporter
 ο RAS-resultater og resultater af modellen, baggrundsdokumentation, 
oplysninger, afvigelser
 ο Genopretningsplaner indsendt til ECB, JST'ernes analyse og opfølgning
 ο JST'ernes tilsynsbeslutninger, opfølgning og gennemførelse
 ο Klyngemetode - vi modtog ingen model, input (bankoplysninger, data), 
beregninger, oplysninger om output (herunder afvigelser)
 ο Bankdokumenter/stikprøver af specifikke sagerBilag II
89 Bilag 
 Bilag IIOmråder, der ikke i tilfredsstillende grad er revideret på grund 
af ECB’s manglende fremsendelse af anmodede dokumenterDokumenter, der ikke blev fremsendt
Tilsynsrådets møder
 ο Mødernes effektivitet
 ο Overholdelse af uafhængighedsprincippet for repræsentanter fra 
kompetente nationale myndigheder i tilsynsrådet ο Referater af tilsynsrådets møder
Ansvarlighed
 ο Omfattende og effektiv rapportering til Europa-Parlamentet
 ο Effektiv og omfattende udveksling af oplysninger i henhold til 
kravet i FTM-forordningens artikel 32 - vi var i denne forbindelse 
nødt til at benytte oplysninger fra tredjepart ο Skriftlig dokumentation om ad hoc-udveksling af synspunkter mellem 
Europa-Parlamentet og formanden for tilsynsrådet
 ο En fortegnelse over tilsynsrådets sager, som den blev leveret til Parla -
mentets kompetente udvalg med en kommenteret liste over beslutninger
 ο Den dokumentation, som Europa-Kommissionen faktisk havde anmodet 
om i forbindelse med dens rapport i henhold til artikel 32, samt korre -
spondance, inklusive datoer, vedrørende anmodningen om oplysninger
Kilde:  Revisionsretten.
1 I april 2016 gav ECB os en kvalitetssikringsrapport fra GDMS IV dateret april 2015. Selv om rapporten dækkede en række områder, var 
vi ikke i stand til at gennemføre vores revisionshandlinger ved hjælp af de tilgængelige kildedokumenter. Rapporten fokuserede på 
proceduremæssige problemer snarere end på metodemæssige problemer. Vi fik også en række proceduremæssige dokumenter, såsom 
ansættelsesbreve til revisorer og forslag til ressourcekrav til gennemgang af lånehåndbogen. Vi fik ikke tilstrækkelig adgang til revisorernes 
arbejdsdokumenter og kunne ikke drage vores egne konklusioner om andre forhold på baggrund af de tilgængelige oplysninger.
90 Bilag 
 Bilag IIHerunder er eksempler på, hvordan dette påvirkede revisionen.
I. Styring
Problem: I deres svar på det spørgeskema, vi sendte til kommercielle banker, svarede tre institutioner, at de ikke var blevet givet 
retten til at blive hørt. Vi fik imidlertid ikke adgang til bankdokumentation eller afgørelser.
Konsekvens: Vi kunne ikke bekræfte dette udsagn.
Problem: Vi anmodede om eksempler på sager i relation til forskellige typer afgørelser (nødsituationer, ordinære sager, SREP-af -
gørelser og tilladelser), herunder hele baggrundsdokumentationen med datoer for hvert trin, fra den indledende fase, og 
indtil den endelige afgørelse var truffet. Vi modtog imidlertid kun tabeller, der angav datoerne for de processuelle trin og 
fik ingen adgang til baggrundsdokumentationen.
Konsekvens: Vi kunne ikke afgøre, om forsinkelserne i beslutningsprocessen skyldes fejl i proceduren eller forholdets kompleksitet. 
Vi kunne ikke afhjælpe specifikke mangler i beslutningsprocessen, identificere unødvendige lag eller efterprøve, om de 
udleverede dokumenter gav mulighed for at træffe en informeret afgørelse. Enhver analyse om beslutningsprocessens 
effektivitet bliver derfor temmelig abstrakt.
Problem: Vi anmodede om referater fra tilsynsrådets møder for at vurdere, om formanden sikrer produktive og effektive drøftelser 
i tilsynsrådet med indgående drøftelser og regelmæssig deltagelse af alle medlemmer til gavn for EU som helhed. Vi blev 
imidlertid nægtet enhver adgang til referaterne af tilsynsrådets møder.
Konsekvens: Vi kan ikke udtale os om effektiviteten af tilsynsrådets møder.
II. Fælles tilsynshold
Problem: I sit svar på spørgeskemaet oplyste én kommerciel bank os om, at ECB havde anmodet om en uforholdsmæssig stor 
mængde dokumentation (“hundredvis af filer”) for vurderingerne af “egnethed og hæderlighed”, selv om de fleste af 
sagerne vedrørte fornyelse af direktører.
Konsekvens: Afgørelser vedrørende “egnethed og hæderlighed” udgjorde næsten halvdelen af ECB’s afgørelser. En rapport fra afde -
lingen for kvalitetssikring understregede, at sådanne afgørelser kunne påvirke ressourcerne. Vi kunne ikke vurdere, om 
procedurerne i relation til afgørelser vedrørende “egnethed og hæderlighed” var forholdsmæssige (dvs. at alle anmod -
ninger om procedurer og oplysninger var nødvendige), eller om de påvirkede ressourcefordelingen negativt. Derfor var 
vi ikke i stand til at udtrykke en informeret holdning til behovet for yderligere medarbejdere eller om en mere effektiv 
organisation af opgaverne.
Problem: Vi havde til hensigt at undersøge risikomodeller som en del af SREP og undersøge, om de data, som bankerne under tilsyn 
leverede, blev benyttet effektivt i en relevant risikomodel. Vi modtog ingen oplysninger om, hvordan de data, vi modtog 
fra bankerne under tilsyn, påvirkede RAS-scoren. I deres svar på spørgeskemaet angav mange kommercielle banker, at 
indberetningskravene var ude af proportioner.
Konsekvens: Vi kunne ikke bekræfte, om og hvordan de indberettede data blev anvendt til at fastlægge SREP-scoren, og om indberet -
ningskravene kunne udformes på en mere effektiv måde for at fremhæve de største risici.
III. Kontrol på stedet
Problem: Vi modtog ikke bilaget til tilsynsvejledningen om metoder eller de underliggende filer om kontrol på stedet. I nogle 
tilfælde kom de kommercielle banker med negative udsagn om udførelsen af kontrol på stedet.
Konsekvens: Vi kunne ikke vurdere nogen af faserne i kontrolcyklussen - udvælgelse af banker, udarbejdelse af kommentarer forud for 
kontrollen, udførelse af og rapportering om kontrolbesøg, efterfølgende konsekvenskontroller - eller om den underlig -
gende metode afhjalp de centrale risici, eller om ressourcerne blev anvendt på en passende og effektiv måde. En upassen -
de metode for kontrol på stedet kan have store konsekvenser for vurderingen af ressourcetildelingen og på effektiviteten 
af det arbejde, der faktisk udføres. En ufuldstændig eller uhensigtsmæssig metode påvirker effektiviteten af alle kontroller 
af signifikante banker, uanset om de gennemføres af ECB eller de kompetente nationale myndigheder.
91 Bilag 
 Bilag IIIBeslutningsprocessen, som den anvendes på enkelte tilsynsafgørelser samt 
andre bindende og ikke-bindende retsakter op til proceduren om ikke-indsigelse 
i Styrelsesrådet
Henvisning til 
diagramBeskrivelse
(1-2)JST-underkoordinatoren er i kontakt med lederen af den relevante kompetente nationale myndighed for at sikre, at de har mulighed 
for at gennemgå og kommentere udkast til afgørelser, før de sendes videre. Tidsfristen for kommentarer afhænger af omstændighe -
derne og tager hensyn til den endelige juridiske og operationelle tidsfrist.
(3-4) Parallelt med (1-2) kan JST anmode om juridisk rådgivning eller rådgivning fra relevante FTM-forretningsområder.
(5)JST’erne opfordres til at drøfte første udkast til forslag, første udkast til afgørelse og tidsfrister med tilsynsrådets sekretariat. Tilsynsrå -
dets sekretariat gennemgår dokumentationen.
Hvis sekretariatet ikke høres i denne indledende fase, finder gennemgangen sted, før dokumentationen sendes til tilsynsrådet.
(6-7-8)Hvis der er tid til det, sender tilsynsrådets sekretariat dokumentation til ECB’s Generaldirektorat for Juridiske Tjenester (GD/L) med 
henblik på redigering.
(9)JST-koordinatoren sender dokumentationspakken til den øverste ledelse i GD I eller II, afhængigt af hvad der er relevant, til gennem -
gang og godkendelse af det fremsendte udkast til afgørelse.
(10)Efter at have gennemgået og godkendt udkastet til afgørelse fra JSTC’et sender den øverste ledelse forslaget fra tilsynsrådet, udkastet 
til afgørelse og anden baggrundsdokumentation via e-mail til formanden og næstformanden, så de kan godkende det og sende det til 
andre medlemmer af tilsynsrådet. Der sendes en kopi til tilsynsrådets sekretariat, så det kan følge op, så snart formanden og næstfor -
manden har godkendt dokumentationen.
(11)Tilsynsrådets sekretariat sender dokumentationen til andre medlemmer af tilsynsrådet. Medlemmerne af tilsynsrådet skal som 
hovedregel modtage dokumentationen senest fem arbejdsdage før det pågældende møde. Hvis dokumentationen fremsendes til 
godkendelse efter den skriftlige procedure, er den almindelige tidsfrist ligeledes fem arbejdsdage.
(12)Møde/skriftlig procedure. I en skriftlig procedure finder der normalt ingen formel afstemning sted. Medlemmer af tilsynsrådet anses 
for at have godkendt et udkast til en afgørelse, medmindre de gør indsigelse inden for tidsfristen.
(13) Tilsynsrådets godkendelse.
(14-15)Hvis det er nødvendigt, sender tilsynsrådets sekretariat dokumentationen til oversættelse, senest når den fremsendes til tilsynsrådet. 
Dokumentationen sendes normalt til oversættelse, når den engelske tekst er stabil. Medmindre tilsynsafgørelsen har en negativ 
påvirkning på kreditinstituttet, og sidstnævnte er blevet givet retten til at blive hørt, færdiggør tilsynsrådets sekretariat på dette 
tidspunkt dokumentationen og koordinerer med Styrelsesrådet.
(16-17)Hvis en afgørelse medfører negative konsekvenser for enheden under tilsyn, sender tilsynsrådets sekretariat hele udkastet til afgørelse 
til kreditinstituttet i overensstemmelse med deres ret til at blive hørt. Tidsfristen er almindeligvis to uger. I presserende sager kan 
tidsfristen forkortes, eller høringen kan finde sted efterfølgende i medfør af betingelserne i rammeforordningens artikel 31. Hørings -
perioden starter den dag, kreditinstituttet modtager udkastet til afgørelse.
(18)Tilsynsrådets sekretariat sender de indkommende kommentarer fra kreditinstituttet til JST’et med henblik på dets vurdering. JST’et 
kan høre GD/L, hvis det er nødvendigt.
(19-23)JST vurderer de indkommende kommentarer fra kreditinstituttet (retten til at blive hørt), og dokumentationen følger mellemtrinnene 
under punkt 10 til 12. Sekretariatet gennemgår vurderingen af kommentarerne og den reviderede afgørelse.
(24) Den (reviderede) afgørelse og vurderingen af kommentarerne fremsendes til tilsynsrådet med henblik på godkendelse.
(25)Tilsynsrådets sekretariat fremsender den endelige dokumentationspakke til næstformanden med henblik på godkendelse (dette er et 
krav før starten af proceduren om ikke-indsigelse) med kopi til Styrelsesrådets sekretariat.
(26)Styrelsesrådets sekretariat sender dokumentationen til Styrelsesrådet med henblik på vedtagelse efter proceduren om ikke-indsigelse. 
Tidsfristen for denne procedure er på maksimalt ti arbejdsdage. Styrelsesrådets sekretariat informerer tilsynsrådets sekretariat om 
vedtagelsen.
(27) Tilsynsrådets sekretariat informerer kreditinstituttet om den endelige afgørelse.
92 Bilag 
 Bilag III
Meddelelse om endelig afgørelse KreditinstitutUnderretning om vedtagelseTilsynsrådets sekretariat
Presserende sager OrdinærStyrelsesrådetInformeres via e-mailStyrelsesrådets sekretariat
Med henblik på gennemgang 
af endelig pakke Tilsynsrådets næstformand
Udkast til afgørelser skal 
fremsendes samtidigt til de(n) 
relevante kompetente 
nationale myndighed(er)Kompetent national myndighedEndelig dokumentationspakkeTilsynsrådets sekretariat
Med henblik på godkendelse 
af (revideret) afgørelse og 
vurdering af kommentarerTilsynsrådTilsynsrådets medlemmerGD/L
Til oversættelse, 
hvis det er 
nødvendigtVurderer kreditinstituttets kommentarer til det endelige udkast (GD/L kan høres)JST
Møde
Retten til at blive hørt i forbindelse med afgørelser, der har negative konsekvenser(to undtagelser)tre arbejdsdage til 
kommentarer, hvis 
sagen er presserendeto uger til 
kommentarerSkriftlige svarKreditinstitut
Med henblik på gennemgangTilsynsrådets sekretariatTilsynsrådets formand og 
næstformandGD's øverste ledelse 
Færdiggørelse af udkast til afgørelseTilsynsrådets sekretariatfem arbejdsdage 
før afstemningfem arbejdsdage før 
møde/godkendelse Skriftlig procedureTilsynsrådets medlemmer
Møde
(Styringsudvalget)Hvis en sag er 
presserende eller 
tekniskHvis en sag er 
presserende eller 
tekniskSkriftlig procedureTilsynsråd
MødeGD/L
Med henblik på 
redigeringsændringerTilsynsrådets sekretariat
For at sikre opfølgning 
og omdelingGennemgang og godkendelse 
af JST-udkast
Med henblik på godkendelse af al 
dokumentation og mulighed for 
omdeling til tilsynsrådets 
medlemmerFTM's forretningsområder
FTM's forretningsområderMed henblik på 
kommentarer til udkastetKompetent national myndighed
Gennemgang og 
godkendelse af JST-udkastGD's øverste ledelse 
Tilsynsrådets sekretariat
Med henblik på gennemgang 
og drøftelse med JSTJST
Skriftlig procedure og procedure om 
ikke-indsigelse (1)
(2)
(3)
(4)(5)
(6)
(7)(8)(9)
(10)
(10)
(11)
(12)
(13)
(14)
(15)(16)
(17)(18) (19)
(20)
(21)
(22)
(23)
(24)
(25)(25)(25)
(26)
(27)(26)
Mindre end 48 timer Mindre end ti 
arbejdsdage
93 Bilag 
 Bilag  IVECB’s budgetproces
Chief Services Oﬃcer (CSO)
Rapporterer til bestyrelsen via 
formanden. Ansvarlig for 
GD-F/BCO
Ledere af budgetenheder 
(delt ansvar med 
GD-F/BCO)Styrelsesrådet (GC)
Direktion 
GD-F/BCO (Afdelingen for 
Budget, Kontrol og 
Organisation)BUCOM (Budgetudvalget)
Eksperter fra ECB og euroområdets 
nationale centralbanker (NCB'er). 
Bistår Styrelsesrådet i beslutning 
om budgettet (evaluering af 
budgetforslag).
CeBa (centralbankområdet) vs. FTM 
(den fælles tilsynsmekanisme)Bankdrift vs. ændring af banken6 medlemmer af direktionen
19 chefer for euroområdets NCB'erStyrelsesrådets
sammensætning
Høring med tilsynsrådets 
formand og næstformand
Bistår direktionen i evalueringen 
af den FTM-relaterede del af 
budgettet.
Ansvarlige for operationel 
planlægning og gennemførelse i 
deres respektive budgetcentre. 
Ansvarlige for overvågning og 
kontrol af den relevante del af 
ECB's budget.Vurderer forretningsområders 
personalemæssige, budgetmæssi-
ge og organisatoriske konsekven-
ser. Rådgiver EB i overensstem-
melse hermed. Udvikler, 
udarbejder og overvåger 
budgettet i overensstemmelse 
med de strategiske retningslinjer 
fra direktionen/Styrelsesrådet.Ansvarlig for tildeling og 
forvaltning af personale og 
økonomiske ressourcer. Foreslår 
budget til Styrelsesrådet.Vedtager ECB's budget efter 
forslag fra direktionen.
Kilde:  GD-F/BCO.
94 Bilag 
 Bilag VRevision af banktilsynet i  udvalgte nationale retssystemer
AUSTRALIEN CANADA USA
OR Australian National Audit Office 
(ANAO)Auditor General of Canada Government Accountability Office (GAO)
Banktilsynsmyn -
dighedI.  Australian Prudential Re -
gulation Authority (APRA)
II.   Australian Securities and 
Investments Commission 
(ASIC)
III.  Australian Competition 
and Consumer Commission 
(CCC)
IV.  Reserve Bank1I.  Office of the Superintendent of 
Financial Institutions (OSFI)
II.  Canada Deposit Insurance Corpo -
ration (CDIC)
III.  Bank of Canada2
IV.  Financial Consumer Agency 
CanadaI.  Board of Governors of the Federal Reserve 
System (FED)
II.  Office of Comptroller General of the Currency 
(OCC)
III.  Federal Deposit Insurance Corporation (FDIC)
IV.  National Credit Union Administration (NCUA)
V.  Financial Stability Oversight Council3
Lovgivning, der 
tildeler revisions -
rettighederAuditor General Act 1997 , 
sektion 11 og 17Auditor General Act R.S.C., 1985,  
kapitel A-1731 US CODE § 714 ( Audit of Financial Institutions Exa -
mination Council, Federal Reserve Board, FDIC, OCC ), 31 
USC § 717 ( Evaluating programs and activities of the 
US Government ), 31 USC § 712 ( Investigating the use 
of public money), 12 USC § 1833c (Comptroller General 
audit and access to records).
Finansielle 
tilsynsmyndigheders 
revisionsmandat 
(rettighed tildelt 
ved lov)I.  Finansiel revision 
vedrørende regnskabers 
rigtighed; forvaltningsre -
vision af både tilsyns- og 
ikke-tilsynsaktiviteter; 
yderligere tjenesteydel -
ser omfatter vejledning 
om bedre praksis og 
evalueringsrapporter
II.  Finansiel revision 
vedrørende regnskabers 
rigtighed; forvaltningsre -
vision af både tilsyns- og 
ikke-tilsynsaktiviteterI.  Forvaltningsrevisioner og juri -
disk-kritiske revisioner af både 
ikke-tilsyns- og tilsynsaktiviteter
II.  Finansiel revision vedrørende 
regnskabers rigtighed; forvalt -
ningsrevisioner og juridisk-kritiske 
revisioner af både tilsyns- og 
ikke-tilsynsaktiviteter
III.  Intet mandat
IV.  Forvaltningsrevisioner og juri -
disk-kritiske revisioner af både 
tilsyns- og ikke-tilsynsaktiviteterI.  Forvaltningsrevisioner og juridisk-kritiske revi -
sioner af både tilsyns- og ikke-tilsynsaktiviteter
II.  Forvaltningsrevisioner og juridisk-kritiske 
revisioner af både tilsyns- og ikke-tilsynsaktivi -
teter; finansiel revision vedrørende regnskabers 
rigtighed
III.  Forvaltningsrevisioner og juridisk-kritiske 
revisioner af både tilsyns- og ikke-tilsynsaktivi -
teter; finansiel revision vedrørende regnskabers 
rigtighed
IV.  Forvaltningsrevisioner og juridisk-kritiske 
revisioner af både tilsyns- og ikke-tilsynsaktivi -
teter; finansiel revision vedrørende regnskabers 
rigtighed
V.  Forvaltningsrevisioner og juridisk-kritiske 
revisioner af både tilsyns- og ikke-tilsynsaktivi -
teter; finansiel revision vedrørende regnskabers 
rigtighed
1 Alene ansvarlig for pengepolitik og finansiel stabilitet
2 Fungerer som sidste låneinstans og har ansvar for overvågning af finansiel stabilitet gennem makrotilsyn og samarbejde med OSFI.
3 Financial Stability Oversight Council (FSOC) blev oprettet ved Dodd Frank Wall Street-reformen og forbrugerbeskyttelsesloven, som inkluderer 
en bestemmelse om, at GAO skal revidere FSOC’s aktiviteter.
95 Bilag 
 Bilag VAUSTRALIEN CANADA USA
Mandatets omfang 
med hensyn 
til revision af 
tilsynsaktiviteterBemyndigelse til at gennemføre 
en revision eller undersøgelse 
af ethvert aspekt af enhedens 
operationerFuldt mandat til at foretage forvalt -
ningsrevisioner og juridisk-kritiske 
revisionerFuldt mandat til at foretage forvaltningsrevisioner 
og juridisk-kritiske revisioner4
Revisionsmål 
inden for 
rammerne af 
udøvelsen af 
mandatetUdformning af systemer og proce -
durer samt deres funktionsmåde, 
investorbeskyttelsesaktiviteter og 
tilsynsmæssig beslutningsproces 
i forbindelse med makrotilsynI.  Udformning af systemer og 
procedurer samt deres funktions -
måde, tilsynsmæssig beslut -
ningsproces i forbindelse med 
makrotilsyn samt vurderinger 
og afgørelser om individuelle 
institutioner (mikrotilsyn)
II.  Udformning af systemer og 
procedurer samt deres funktions -
måde, vurderinger og afgørelser 
om individuelle institutioner 
(mikrotilsyn)Udformning af systemer og procedurer samt deres 
funktionsmåde, tilsynsmæssig beslutningsproces 
i forbindelse med makrotilsyn, vurderinger og 
afgørelser om individuelle institutioner (mikro -
tilsyn), hvilket normalt involverer en stikprøve af 
institutioner.
Hindringer 
for mandatet 
(begrænsninger 
i adgang til 
oplysninger)Ingen Ingen I.  Ingen; GAO har lovbestemt adgang til banka -
genturers optegnelser inden for de ansvars -
områder, som den har fået tildelt af Federal 
Reserve
II.  Ingen; GAO har ubegrænset adgang til at 
revidere OCC, FDIC, NCUA og FSOC
Rapporter  ο Auditor-General Report 
No 42 , 2000-2001
 ο Auditor-General Report 
No 2 , 2005-2006 ο Regulating and supervising large 
banks , EFTERÅR 2010
 ο Opfølgning på henstillinger fra 
tidligere revisionsrapport ο GAO-15-67(2014), Bank Capital Reforms: initial 
effects of Basel III on Capital, Credit, and interna -
tional competitiveness
 ο GAO's 2015-revision af tilsynsmyndigheders 
brug af en risikobaseret undersøgelsesmetode 
til at overvåge, om informationssikkerheden er 
tilstrækkelig i depotinstitutter
 ο GAO-revision af effektiviteten af FDIC's organi -
satoriske struktur og interne kontroller
 ο GAO's 2014-gennemgang af Federal Reserves’ 
nye regel om styrkede tilsynsstandarder 
for bankholdingselskaber og udenlandske 
bankorganisationer
 ο GAO's 2015-gennemgang af reguleringsmæs -
sige erfaringer fra den seneste bankkrise og de 
tiltag, som reguleringsmyndigheder indfører 
for at imødekomme nye risici i forbindelse med 
banksystemets sikkerhed og soliditet
 ο GAO - 10-861-rapport om Troubled Asset Relief 
Program
 ο GAO's 2015-gennemgang af gennemførelsen af 
reguleringsmæssige kapitalregler og tilsyns -
myndighedernes revision af den supplerende 
gearingsgrad
4 http://www.gao.gov/products/T-GGD-90-8
96 Bilag 
 Bilag VAUSTRALIEN CANADA USA
Undersøgte 
revisionsområder ο Vedtagelse og gennem -
førelse af internationalt 
anerkendte banktilsyns -
standarder og tendenser
 ο Evaluering af tilsyn 
(effektivitet/produktivitet), 
herunder:
 ο kapitalmæssig egnethed
 ο besøg på stedet
 ο grænseoverskridende 
bankvirksomhed
 ο tilsynsramme
 ο ordninger vedrørende 
finansiel styring ο Retsgrundlagets og tilsynsmeto -
dens relevans og egnethed
 ο Fokus på tilsynslovgivning udar -
bejdet for at håndtere kreditinsti -
tutioners risikotagning
 ο Hvordan bankdata og -oplysnin -
ger indhentes fra banker
 ο Processernes egnethed til at 
regulere og føre tilsyn med de 
største banker
 ο Hvordan retsgrundlaget og 
tilsynsrammer gennemgås, 
anvendes og ajourføres i lyset af 
nye risici
 ο Om tilsynsmetoden ajourføres og 
anvendes efter hensigten
 ο Hvordan oplysninger deles mel -
lem de føderale myndigheder ο Basel-reglerne i USA og deres virkning på 
amerikanske banker
 ο Andre lande, der gennemfører Basel III - 
Virkning på amerikanske bankvirksomheders 
internationale konkurrenceevne
 ο Hvordan tilsynsmyndigheder fører tilsyn med 
institutionernes bestræbelser på at afhjælpe 
cybertrusler. Kilder til og agenturers bestræbel -
ser på at dele oplysninger om cybertrusler
 ο Mekanismer, som Board of Governors bruger til 
at føre tilsyn med agenturet
 ο Strategier vedrørende menneskelig kapital 
samt evaluering af uddannelsesinitiativer
 ο FDIC's procedurer for overvågning og vurdering 
af risici, som banksektoren står over for, herun -
der tilsyn og evaluering
 ο Vurdering af kvaliteten af undersøgelsesproce -
durer, metoder og resultater
 ο Komparative undersøgelser af tilsyn på tværs af 
tilsynsmyndigheder og koordineringsniveau
 ο Overvågning af tilsynsmyndigheders bestræ -
belser på at kortlægge og reagere på nye risici. 
Evalueringer med henblik på:
 ο kortlægning af svagheder i tilsynsmyndighe -
dernes indsatser
 ο fremlæggelse af forslag for at forbedre 
effektiviteten
 ο det finansielle systems sikkerhed og soliditet
 ο stresstest
 ο oversigt over risikostyring
 ο årsager til bankkollaps
 ο konsolideret tilsyn
 ο risikofokuserede undersøgelsesstrategier
 ο gennemførelse af reformer og 
beslutningstagning
97 Bilag 
 Bilag VAUSTRALIEN CANADA USA
Revisionsre -
sultater og 
henstillinger ο Behov for forbedring 
af forvaltningen af 
tilsynsafgifter
 ο Behov for gennem -
gang af proceduren for 
risikovurdering
 ο Behov for styrkelse af 
tilsyn med internationale 
operationer
 ο Tilsyn på stedet skal 
gennemføres oftere
 ο Tilsynsbegrænsninger af 
bankers eksponeringer skal 
gennemgås ο Ingen gennemgangsprocedure 
om effektiviteten af det føderale 
retsgrundlag
 ο Retsgrundlaget er ajourført
 ο Passende tilsyn med banker
 ο Skrappere lovgivningsmæssige 
krav skaber personaleproblemer
 ο Koordinering af informationsan -
modninger kan forbedres
 ο Passende og relevante oplysnin -
ger modtaget fra udenlandske 
tilsynsførende ο Gennemførelse af Basel III får moderat påvirk -
ning af låneaktiviteter
 ο Banker lever i øjeblikket op til de nye mini -
mumskrav med hensyn til kapitalprocenter
 ο Udgifterne til overholdelse er steget
 ο Uklar konkurrencemæssig påvirkning af inter -
nationale banker
 ο Irrelevante procedurer til indsamling af 
relevante, pålidelige og aktuelle oplysninger. 
Tilsynsmyndigheden har ikke bemyndigelse til 
direkte at afhjælpe de IT-risici, som bankerne 
står over for
 ο Udvikling af politikker og procedurer, der defi -
nerer, hvordan den systematisk og omfattende 
vil evaluere risikovurderingsaktiviteter
 ο Federal Reserve færdiggør en endelig toårig 
SCAP-analyse og anvender erfaringer fra 
SCAP til at forbedre gennemsigtigheden af 
banktilsyn, retningslinjerne for inspektører, 
registreringen og vurderingen af risici samt den 
lovgivningsmæssige koordinering
98 Bilag 
 Bilag VIIMF’s anbefalinger om gennemsigtighed og ansvarlighed i  relation til ECB’s ansvar 
for tilsyn
Foranstaltninger, der anbefales 
til at fremme troværdigheden 
af tilsynspolitikkerne, når ECB 
overtager ansvaret med tilsyn1.  FTM’s tilsynsråd bør udarbejde og offentliggøre et sæt retningslinjer, som det vil følge i forbindelse med 
udformning af politiske henstillinger.
2. Tilsynsrådet bør offentliggøre referater af dets politikmøder.
3.  ECB bør overveje at etablere et eksternt panel af eksperter, der skal foretage uafhængig kontrol af FTM.  
Panelet bør offentliggøre regelmæssige rapporter og give feedback direkte til tilsynsrådet.
Kilde:  IMF, Financial Sector Assessment Program European Union, landerapport 13/65, marts 2013.
99 Bilag 
 Bilag  VIIOmfanget af Europa-Kommissionens evaluering i  medfør af artikel 32 
i FTM-forordningen
Europa-Kommissionen offentliggør en rapport om anvendelsen af FTM-forordningen, der blandt andet evalue -
rer følgende:
a) FTM’s funktion i ESFS og virkningen af ECB’s tilsynsaktiviteter på hele Unionens interesser og på sammen -
hængen og integriteten i det indre marked for finansielle tjenesteydelser [...]
b) ansvarsfordelingen mellem ECB og de kompetente nationale myndigheder inden for FTM [...]
c) effektiviteten af ECB’s tilsyns- og sanktionsbeføjelser og hensigtsmæssigheden af at tillægge ECB yderligere 
sanktionsbeføjelser [...]
d) hensigtsmæssigheden af ordningerne for henholdsvis makroprudentielle opgaver og redskaber i henhold til 
artikel 5 og for tildeling og inddragelse af tilladelser i henhold til artikel 14
e) effektiviteten af uafhængigheds- og ansvarlighedsordninger
f) samspillet mellem ECB og EBA
g) hensigtsmæssigheden af styrelsesordninger, herunder sammensætningen af og afstemningsreglerne i til -
synsrådet og dets forbindelse til Styrelsesrådet [...]
h) samspillet mellem ECB og de kompetente myndigheder i ikkedeltagende medlemsstater og indvirkningen 
af FTM på disse medlemsstater
i) effektiviteten af mekanismen for klager over afgørelser truffet af ECB
j) FTM’s omkostningseffektivitet
k) den eventuelle indvirkning af anvendelsen af artikel 7, stk. 6, 7 og 8, på FTM’s funktion og integritet
l) effektiviteten af adskillelsen inden for ECB af dens tilsynsfunktioner og dens pengepolitiske funktioner samt 
af adskillelsen af de økonomiske ressourcer, der afsættes til tilsynsopgaverne, fra ECB’s budget [...]
m) de finanspolitiske virkninger, som tilsynsafgørelser, der er truffet af FTM, har på de deltagende medlemssta -
ter [...]
n) mulighederne for yderligere udvikling af FTM, idet der tages hensyn til eventuelle ændringer af de relevan -
te bestemmelser, herunder den primære ret, og til, om begrundelsen for denne forordnings institutionelle 
bestemmelser ikke længere er til stede [...].
100 Bilag 
 Bilag VIIISpørgeundersøgelse blandt kompetente nationale myndigheder og institutioner 
under tilsyn
Spørgeundersøgelse blandt kompetente nationale myndigheder
1. Styring: beslutningsproces
SPØRGSMÅL 1: Har underkoordinatoren for det relevante fælles tilsynshold (JST) altid kontaktet jeres 
organisation for at sikre, at I gennemgår og udtrykker jeres holdninger om udkast til tilsynsafgørelser stilet til 
kreditinstitutioner i jeres jurisdiktion? 
SPØRGSMÅL 1a : Hvis ikke, bedes I angive hvorfor (jf. tekstboks 1 ).JA 11 91,7 %
NEJ 1 8,3 %
IKKE RELEVANT 0 0,0 %
I ALT 12 100,0  %
SPØRGSMÅL 2: Mener du, at ECB’s beslutningsproces tager højde for jeres organisations ekspertise og syns -
punkter, og at organisationens holdning er afspejlet i tilsynsrådets udkast til forslag?   
SPØRGSMÅL 2a : Hvis ikke, bedes I angive hvorfor (jf. tekstboks 1 ).JA 11 91,7 %
NEJ 1 8,3 %
IKKE RELEVANT 0 0,0 %
I ALT 12 100,0 %
SPØRGSMÅL 3:  Har I haft sager, hvor modstridende synspunkter om tilsynsafgørelser ikke kunne løses i JST’et? JA 6 50,0 %
NEJ 6 50,0 %
IKKE RELEVANT 0 0,0 %
I ALT 12 100,0 %
SPØRGSMÅL 3a: Hvis ja, fik I mulighed for at løse disse meningsforskelle via bilateral kontakt mellem ECB’s 
mellemliggende strukturer og organisationens ledelse?JA 5 41,7 %
NEJ 0 0,0 %
IKKE RELEVANT 7 58,3 %
I ALT 12 100,0 %
SPØRGSMÅL 4: Har I haft sager, hvor disse forskelle ikke kunne løses, og I ikke kunne opnå konsensus? JA 6 50,0 %
NEJ 5 41,7 %
IKKE RELEVANT 1 8,3 %
I ALT 12 100,0 %
JA 5 41,7 %
SPØRGSMÅL 4a:  Hvis ja, blev I opfordret til inden for en aftalt tidsfrist at komme med input til drøftelser 
i tilsynsrådet?NEJ 0 0,0 %
IKKE RELEVANT 7 58,3 %
I ALT 12 100,0 %
Tekstboks 1 - Styring: beslutningsproces 
Langt de fleste kompetente nationale myndigheder er meget tilfredse med FTM’s beslutningsproces, selv om 
nogle få foreslår større inddragelse af de kompetente nationale myndigheders ansatte i beslutningsproces -
sen. En kompetent national myndighed henviste for eksempel til en sag, hvor der i processen ikke blev taget 
højde for den kompetente nationale myndigheds eksperters holdning til de endelige forslag, der blev sendt 
til tilsynsrådet, og en anden bemærkede, at ECB-ansatte ændrede forslag uden tilstrækkelig kontakt med og 
inddragelse af JST-ansatte fra de kompetente nationale myndigheder. 
101 Bilag 
 Bilag VIII2. Komitéen for Interne Revisorer (IAC): spørgsmål om IAC’s arbejde i forbindelse med banktilsyn
SPØRGSMÅL 1 : Mener I, at FTM’s »revisionsunivers« (dvs. den samlede oversigt over klynger, 
revisionsobjekter, revisionsområder og hovedelementer) er fuldstændigt, fyldestgørende og 
forståeligt?  
SPØRGSMÅL 1a : Hvis ikke, bedes I angive, hvilke områder der bør inddrages.  
(jf. tekstboks 2 )JA 8 66,7 %
NEJ 3 25,0 %
IKKE 
RELEVANT1 8,3 %
I ALT 12 100,0 %
SPØRGSMÅL 2: Er I bekendt med det præcise omfang af revisionerne af de revisionsobjekter, 
der er udvalgt til revision i næste cyklus? Mener I i denne forbindelse, at revisionsobjekterne er 
dækket fuldstændigt inden for en rimelig tidshorisont?  
SPØRGSMÅL 2a:  Hvis ikke, hvad kan forbedres for at gøre indholdet af revisionsobjekterne 
mere tydeligt og sikre omfattende dækning inden for en bestemt tidshorisont?  
(jf. tekstboks  2)JA 11 91,7 %
NEJ 0 0,0 %
IKKE 
RELEVANT1 8,3 %
I ALT 12 100,0 %
SPØRGSMÅL 3:  Er IAC’s overordnede ressourcetildeling og udvælgelsesproces gennemsigtig?  
SPØRGSMÅL 3a:  Hvis ikke, hvad kan forbedres? (jf. tekstboks  2)JA 9 75,0 %
NEJ 1 8,3 %
IKKE 
RELEVANT2 16,7 %
I ALT 12 100,0 %
SPØRGSMÅL 4:  Mener I, at IAC’s risikovurderingsproces for revisionsobjekterne er gennemsig -
tig og relevant?  
SPØRGSMÅL 4a:  Hvis ikke, hvad kan forbedres? (jf. tekstboks  2)JA 11 91,7 %
NEJ 0 0,0 %
IKKE 
RELEVANT1 8,3 %
I ALT 12 100,0 %
SPØRGSMÅL 5:  Er den interne revision af emner vedrørende pengepolitik adskilt fra revisioner 
vedrørende tilsyn i jeres organisation?JA 4 33,3 %
NEJ 3 25,0 %
IKKE 
RELEVANT5 41,7 %
I ALT 12 100,0 %
SPØRGSMÅL 5a:  Hvis ja, omfatter adskillelsen også ledelsen? JA 4 33,3 %
NEJ 0 0,0 %
IKKE 
RELEVANT8 66,7 %
I ALT 12 100,0 %
102 Bilag 
 Bilag VIIISPØRGSMÅL 5b: Hvis ja, op til hvilket ledelsesniveau (holdleder, leder af enhed, kontorchef, 
direktør, bestyrelsesmedlem)?HOLDLEDER 2 16,7 %
LEDER AF ENHED 2 16,7 %
KONTORCHEF 0 0,0 %
DIREKTØR 0 0,0 %
BESTYRELSESMEDLEM 0 0,0 %
IKKE RELEVANT 8 66,7 %
I ALT 12 100,0 %
SPØRGSMÅL 5c : Hvis nej, har I indført ordninger for delte tjenester i denne forbindelse? JA 1 8,3 %
NEJ 1 8,3 %
IKKE 
RELEVANT10 83,3 %
I ALT 12 100,0 %
SPØRGSMÅL 6:  Hvor mange ansatte pr. 100 FTÆ, der beskæftiger sig med banktilsyn, er der 
i intern revision i jeres organisation? Det gennemsnitlige antal er 1,59 pr. 100 FTÆ. Der er store 
forskelle i antallet, og det er derfor ikke muligt at komme med et præcist udsagn baseret på de 
indhentede data.
Tekstboks 2 - Komitéen for Interne Revisorer
Næsten alle kompetente nationale myndigheder er tilfredse med IAC’s arbejde i forbindelse med banktilsyn, 
skønt nogle få fremhævede risiciene i den interne revisionsproces. Én kompetent national myndighed henviste 
for eksempel til, at der var en risiko for, at det fastlagte omfang og de fastlagte revisionsopgaver på grund 
af personalemangel i mindre nationale kompetente myndigheder eventuelt ikke ville blive opfyldt inden for 
den planlagte tidsfrist og/eller dækning, og en anden var af den opfattelse, at løbende FTM-revisioner havde 
vidtrækkende mål og ikke fuldstændigt tog højde for de specifikke forhold i de enkelte kompetente nationale 
myndigheder, og at der derfor var brug for flere revisionsressourcer, end man hidtil havde regnet med. 
Med hensyn til hvilke forhold der kunne forbedres, pegede de enkelte kompetente myndigheder på følgende 
aspekter: 
 οOmfanget, tidshorisonten og timingen af de enkelte revisioner bør drøftes og deles på et tidligere tidspunkt 
og på en mere effektiv måde for bedre at kunne planlægge og forberede revisionen på lokalt niveau.
 οRevisionens omfang bør fastlægges klart og tydeligt, før feltarbejdet påbegyndes – navnlig i tilfælde af, hvor 
en række revisionshold fra forskellige kompetente nationale myndigheder arbejder samtidigt på en fælles 
revisionsopgave og har fælles mål. Ellers er der fortsat en risiko for, at de enkelte revisionsholds output i 
forbindelse med revisionsprojekter på FTM-plan varierer for meget.
 οRevisions-taskforcerne bør give IAC flere oplysninger om ressourcetildeling for at styrke udvælgelsen af 
revisioner. 
103 Bilag 
 Bilag VIII3. Fælles tilsynshold
SPØRGSMÅL 1 : Opfylder antallet af ansatte fra jeres organisation de krav, som stilles til antallet af JST-ansatte 
fra kompetente nationale myndigheder?JA 8 66,7 %
NEJ 2 16,7 %
IKKE RELEVANT 2 16,7 %
I ALT 12 100,0 %
SPØRGSMÅL 2 : Mener I, at JST’erne (herunder både ECB-ansatte og ansatte fra kompetente nationale myndig -
heder) for de enkelte banker i dit land er tilstrækkeligt bemandede for effektivt at føre tilsyn med signifikante 
institutter? 
SPØRGSMÅL 2a:  Hvis ikke, skyldes det, at der mangler ansatte fra de kompetente nationale myndigheder? 
ECB? Eller både fra kompetente nationale myndigheder og ECB?JA 6 50,0 %
NEJ 4 33,3 %
IKKE RELEVANT 2 16,7 %
I ALT 12 100,0 %
SPØRGSMÅL 3:  Hvor mange tilsynsmedarbejdere har I i alt? ( Svar ikke oplyst)
SPØRGSMÅL 4 : Hvor mange ansatte i organisationen er i øjeblikket tildelt JST’er (FTÆ’er i alt)? Der er i gennem -
snit tildelt 59,47 ansatte til JST’er.
SPØRGSMÅL 5 : Har I haft problemer med at rekruttere kvalificerede og erfarne medarbejdere til banktilsyn, 
der ikke udføres på stedet?JA 5 41,7 %
NEJ 6 50,0 %
IKKE RELEVANT 1 8,3 %
I ALT 12 100,0 %
SPØRGSMÅL 6:  Hvor mange tilsynsmedarbejdere har I planer om at rekruttere over de næste 3 år for at nå op 
på det antal medarbejdere, der forventes at være brug for til JST? ( Svar ikke oplyst)
SPØRGSMÅL 7:  Har ECB nogensinde afvist en kandidat, som jeres organisationen har udpeget til et JST? JA 0 0,0 %
NEJ 12 100,0 %
IKKE RELEVANT 0 0,,0 %
I ALT 12 100,0 %
SPØRGSMÅL 8:  Har organisationen i øjeblikket tilsynsmedarbejdere, som er udsendt til et JST/flere JST’er 
i relation til en eller flere banker, som ikke har hovedkvarter i din medlemsstat?JA 9 75,0 %
NEJ 3 25,0 %
IKKE RELEVANT 0 0,0 %
I ALT 12 100,0 %
104 Bilag 
 Bilag VIIISPØRGSMÅL 8a:  Hvis ja, hvor mange? 
SPØRGSMÅL 8b:  Hvis ja, til hvor mange forskellige JST’er?  
Detaljer ikke oplyst. Overordnet set var FTE temmelig lave, hvis der var nogen, men antallet af JST’er varierede 
fra 2 til 14.
SPØRGSMÅL 9:  Anmoder organisationen om, eller modtager den nogen form for feedback om resultater fra 
JST-koordinatoren eller andre ECB-ansatte vedrørende det arbejde, som ansatte fra organisationen har udført 
i JST’er?JA 8 66,7 %
NEJ 2 16,7 %
IKKE RELEVANT 2 16,7 %
I ALT 12 100,0 %
SPØRGSMÅL 9a : Hvis ja, bliver denne feedback brugt, når organisationens ledelse evaluerer det arbejde, som 
organisationens medarbejdere udfører i JST’erne?JA 2 16,7 %
NEJ 4 33,3 %
IKKE RELEVANT 6 50,0 %
I ALT 12 100,0 %
SPØRGSMÅL 10 : Offentliggør og bruger I EBA’s spørgsmål og svar fuldstændigt,  
delvist eller overhovedet ikke, når I kommunikerer med bankerne?FULDSTÆNDIGT 7 58,3 %
DELVIST 4 33,3 %
OVERHOVEDET IKKE 1 8,3 %
IKKE RELEVANT 0 0,0 %
I ALT 12 100,0 %
SPØRGSMÅL 10a : Hvis I kun offentliggør disse spørgsmål delvist, findes der i så fald en tydelig 
beslutningsproces i den kompetente nationale myndighed om, hvilke spørgsmål og svar der skal anvendes 
i praksis, og hvilke der ikke skal anvendes, hvis det er relevant?JA 1 8,3 %
NEJ 2 16,7 %
IKKE RELEVANT 9 75,0 %
I ALT 12 100,0 %
SPØRGSMÅL 11:  Fungerer informationsstrømmen fra ECB om principielle spørgsmål  
(f.eks. hvordan et spørgsmål og svar fra EBA skal anvendes, eller ikke anvendes, i praksis)  
smidigt med hensyn til at få et klart svar i god tid?JA 2 16,7 %
NEJ 5 41,7 %
IKKE RELEVANT 5 41,7 %
I ALT 12 100,0 %
SPØRGSMÅL 11a:  Hvor mange dage tager det i gennemsnit at få svar på sådanne spørgsmål  
(det er også muligt at angive et interval)? Svarene varierede fra nogle få hverdage til »flere måneder«.
SPØRGSMÅL 11b:  Hvad kan der gøres for at forbedre situationen, hvis I mener,  
den er utilfredsstillende? (jf. tekstboks  3)
105 Bilag 
 Bilag VIIITekstboks 3 - Fælles tilsynshold
Med hensyn til, hvad der kan forbedres, anbefalede de kompetente nationale myndigheder: 
 οen stigning i antallet af horisontale medarbejdere, der arbejder med analyse af interne bankmodeller (den 
interne ratingbaserede metode (IRB), den avancerede målemetode (AMA)) og relaterede opgaver (f.eks. 
godkendelse af vigtige ajourføringer af modeller)
 οansættelse af flere medarbejdere, reduktion af antallet af overlappende opgaver, færre ekstraopgaver for 
kompetente nationale myndigheder
 οopstilling af en liste over centrale kontaktpersoner til forespørgsler om specifikke emner for at gøre det 
nemmere at vide, hvem forespørgsler skal stiles til
 οen mere struktureret procedure for gennemførelse af alle relevante ECB-/EBA-standarder ved hjælp af et 
IT-værktøj til at konsolidere alle relevante standarder for JST’erne (politisk kurs osv.), eftersom der fortsat er 
store forskelle i de enkelte JST’ers arbejde
 οetablering af en større pulje af eksperter i det horisontale GDMS IV, som alene skal fokusere på spørgsmål 
vedrørende lovgivningsmæssig fortolkning, og som får bedre forbindelser med og mere reaktiv overførsel 
af oplysninger til og fra juridiske eksperter i GD for Retlige Anliggender og JST’erne i GDMS I og II, fordi det 
har vist sig, at udveksling og indhentning af klare politiske retningslinjer fra ECB om lovgivningsmæssige princip -
per er tidskrævende og ineffektivt
 οen gennemgang af resultatevalueringer af ansatte fra kompetente nationale myndigheder i JST’er.
106 Bilag 
 Bilag VIII4. Kontrol på stedet
SPØRGSMÅL 1:  Udførte jeres organisation kontrol på stedet før oprettelsen af FTM? JA 12 100,0 %
NEJ 0 0,0 %
IKKE RELEVANT 0 0,0 %
I ALT 12 100,0 %
SPØRGSMÅL 1a:  Hvis ja, var kontrollen sammenlignelig (revisionsmetode, procedurer, detaljeringsgrad) med 
den kontrol på stedet, der udføres under FTM? 
SPØRGSMÅL 1b:  Hvis nej, angiv de vigtigste forskelle. De, der svarede, angav, at der var forskelle med hensyn 
til undersøgelsens varighed og detaljeringsgrad (længere og mere detaljeret).JA 9 75,0 %
NEJ 2 16,7 %
IKKE RELEVANT 1 8,3 %
I ALT 12 100,0 %
SPØRGSMÅL 2:  Er enheden med ansvar for kontrol på stedet i jeres organisation adskilt fra enheden med 
ansvar for kontrol, der ikke udføres på stedet (dvs. er det de samme personer, der arbejder med de to typer 
kontrol)?JA 9 75,0 %
NEJ 3 25,0 %
IKKE RELEVANT 0 0,0 %
I ALT 12 100,0 %
SPØRGSMÅL 3:  Hvor mange af organisationens kontroller på stedet (FTÆ) er tildelt til kontrol af signifikante 
kreditinstitutter?  (Svar ikke oplyst)
SPØRGSMÅL 4:  Hvor mange af organisationens kontroller på stedet (FTÆ) er tildelt til kontroller af mindre 
signifikante kreditinstitutter? (Svar ikke oplyst)
SPØRGSMÅL 5:  Bruger I eksterne leverandører af tjenesteydelser, f.eks. private revisionsfirmaer, til kontroller 
på stedet af mindre signifikante banker?JA 1 8,3 %
NEJ 10 83,3 %
IKKE RELEVANT 1 8,3 %
I ALT 12 100,0 %
SPØRGSMÅL 6:  Kan en ekstern leverandør af tjenesteydelse være missionschef for sådanne revisioner? JA 2 16,7 %
NEJ 5 41,7 %
IKKE RELEVANT 5 41,7 %
I ALT 12 100,0 %
107 Bilag 
 Bilag VIIISPØRGSMÅL 7:  Har I tilstrækkelige ressourcer til kontrol på stedet efter indførelsen af FTM?  
SPØRGSMÅL 7a:  Hvis nej, hvilke ekstra ressourcer har I brug for? (i form af FTÆ’er og færdigheder)  
(Svar ikke oplyst)JA 8 66,7 %
NEJ 3 25,0 %
IKKE RELEVANT 1 8,3 %
I ALT 12 100,0 %
SPØRGSMÅL 8:  Har jeres organisation fastsat mindstekrav til kvalifikationer for personer, som arbejder som 
tilsynsførende eller missionschef for kontrol på stedet?  
SPØRGSMÅL 8a:  Hvis ja, angiv hvilke.JA 9 75,0 %
NEJ 1 8,3 %
IKKE RELEVANT 2 16,7 %
I ALT 12 100,0 %
SPØRGSMÅL 9:  I henhold til tilsynsvejledningen (kapitel 6.4.15) skal resultaterne af tilsyn på stedet kategori -
seres. Giver ECB jeres organisation passende retningslinjer for denne kategorisering?JA 9 75,0 %
NEJ 2 16,7 %
IKKE RELEVANT 1 8,3 %
I ALT 12 100,0 %
SPØRGSMÅL 10:  Har organisationen udført nogen ad hoc-kontroller af mindre signifikante banker siden 
oprettelsen af FTM?JA 8 66,7 %
NEJ 4 33,3 %
IKKE RELEVANT 0 0,0 %
I ALT 12 100,0 %
SPØRGSMÅL 11:  Der er ingen refundering af lønudgifter afholdt af de kompetente nationale myndigheder 
i forbindelse med kontrol af signifikante kreditinstitutter inden for den aktuelle ramme. Mener I, at denne 
praksis bør ændres?  
SPØRGSMÅL 11a:  Hvis ja, hvordan bør den ændres? De fleste svar omhandlede refundering af udgifter til 
grænseoverskridende missioner (herunder løn).JA 5 41,7 %
NEJ 2 16,7 %
IKKE RELEVANT 5 41,7 %
I ALT 12 100,0 %
SPØRGSMÅL 12:  Brugte organisationen eksterne revisorer til at udføre kontrol på stedet før oprettelsen af 
FTM?JA 3 25,0 %
NEJ 9 75,0 %
IKKE RELEVANT 0 0,0 %
I ALT 12 100,0 %
SPØRGSMÅL 12a:  Hvis ja, blev nogle af disse kontroller gennemført under ledelse af eksterne revisorer? JA 2 16,7 %
NEJ 2 16,7 %
IKKE RELEVANT 8 66,7 %
I ALT 12 100,0 %
108 Bilag 
 Bilag VIIISPØRGSMÅL 13:  Hvad kan overordnet set forbedres inden for kontrol på stedet? (jf. tekstboks  4)
SPØRGSMÅL 14:  Bruger I effektivt IMAS til tilsyn på stedet? 
SPØRGSMÅL 14a : Hvis ja, hvor stor en andel af jeres IT-relaterede arbejde udføres reelt i IMAS?  
Svarene varierede meget fra ingen brug til meget hyppig brug af IMAS. På grund af svarenes tekstelementer er 
det ikke muligt at drage nogen tydelig konklusion.JA 5 41,7 %
NEJ 4 33,3 %
IKKE RELEVANT 3 25,0 %
I ALT 12 100,0 %
Tekstboks 4 - Kontrol på stedet
Med hensyn til, hvilke forhold der kunne forbedres, pegede de enkelte kompetente myndigheder på følgende 
aspekter:
 οForbedringer af de tekniske aspekter i tilrettelæggelsen af kontrolbesøg på stedet hos signifikante institutter.
 οMetoderne til kontrol på stedet af signifikante og mindre signifikante banker bør være den samme for at 
undgå en yderligere byrde for de tilsynsførende på stedet og for at sikre, at kontrollen gennemføres konse -
kvent i alle banker.
 οYderligere udvikling af metoderne for kontrol på stedet for at forbedre sammenhængen i tilgangen i alle 
jurisdiktioner, fordi kontrolbesøgene stadig udføres på baggrund af de enkelte landes tidligere erfaringer, 
og fordi der er store forskelle i nationale praksis inden for kontrol på stedet.
 οMere fokuseret feedback fra ECB både om selve kontrolbesøget og kontrolrapporten.
 οMere uddannelse og teknisk støtte fra COI.
 οForbedringer af planlægningsprocessen, fordi indkaldelser med henblik på deltagelse udsendes for sent, 
således at deltagelse i kontrol på stedet ikke kan koordineres med andre forpligtelser. Det er vanskeligt at 
deltage i grænseoverskridende kontrolbesøg, fordi der er stor forskel på projekternes omfang, de kvalifika -
tioner, der kræves for inspektørerne, og de ressourcer, der afsættes til projektet.
109 Bilag 
 Bilag VIIIRundspørge blandt institutter under tilsyn
I forbindelse med FTM-revisioner kontaktede Revisionsretten alle signifikante europæiske banker, der var under 
direkte tilsyn af FTM, for at høre deres mening om, hvorvidt FTM har opfyldt centrale elementer i dens mandat 
som fælles tilsynsmyndighed. Revisionsretten reviderede ikke de indhentede oplysninger. De præsenteres her 
med det formål at fremlægge en afbalanceret beretning, der tager højde for interessenternes synspunkter om 
de områder, der er udvalgt til revision.
1. Ansvarlighedsordninger (ja eller nej)
SPØRGSMÅL 1:  Opfylder de nuværende feedbackordninger, som ECB har etableret (f.eks. offentlig høring 
i forbindelse med ECB-forordninger, FTM-rammen, indberetning af økonomiske oplysninger i forbindelse med 
tilsyn, tilsynsgebyrer, udøvelse af muligheder og skøn), for at høre bankernes holdning til FTM’s tilsyn jeres 
behov? JA 42 60,9 %
NEJ 27 39,1 %
IKKE RELEVANT 0 0,0 %
I ALT 69 100,0 %
SPØRGSMÅL 2:  Hvis ikke, hvad kan forbedres? (jf. tekstboks  1)
SPØRGSMÅL 3:  Mener I, at der er områder inden for generelle tilsynsaktiviteter, hvor der ikke afholdes hørin -
ger i dag, men hvor der burde holdes høringer (f.eks. regelmæssige rundspørgeundersøgelser blandt finansielle 
institutioner for at høre deres mening om effektiviteten og produktiviteten af tilsynsaktiviteter, som i Canada 
eller Australien)? JA 33 47, 8  %
NEJ 35 50,7 %
IKKE RELEVANT 1 1,4 %
I ALT 69 100,0 %
SPØRGSMÅL 4: Hvis ja, bedes I angive de relevante områder (jf. tekstboks  1).
Tekstboks 1 - Ansvarlighedsordninger
Med hensyn til, hvad der kan forbedres, anbefalede de enkelte banker, at ECB:
 οgennemgår høringsordningerne (f.eks. varigheden af høringsperioder)
 οi højere grad samordner høringer for at tage højde for begrænsede ressourcer og udvider deres omfang, 
f.eks. til tekniske forhold (SREP-metoden, definitioner af kapital, detaljeringsgrad)
 οopretter mere strukturerede og omfattende feedbackordninger med finansielle institutioner, f.eks. ved at 
undersøge deres vurdering af tilsynsaktiviteternes effektivitet og produktivitet.
110 Bilag 
 Bilag VIII2. Gennemsigtighed (angiv score fra 1 til 5 eller ikke relevant)
SPØRGSMÅL 5:  Er de oplysninger, I modtager om SREP-processen og -resultaterne, tilstrækkelige  
(på en skala fra 1 til 5; 1 = meget omfattende, 3 = afbalancerede, 5 = få oplysninger)?1 4 5,8 %
2 7 10,1 %
3 22 31,9 %
4 30 43,5 %
5 5 7, 2  %
IKKE RELEVANT 1 1,4 %
I ALT 69 100,0 %
SPØRGSMÅL 6: På en skala fra 1 til 5 (1 = fremragende, 5 = ringe), hvordan vil I vurdere kvaliteten af de 
oplysninger, I har om de procedurer i tilsynsvejledningen, som er relevante for jeres daglige arbejde med 
tilsynsmyndigheden?1 2 2,9 %
2 13 18,8 %
3 32 46,4 %
4 15 21,7 %
5 5 7, 2  %
IKKE RELEVANT 2 2,9 %
I ALT 69 100,0 %
SPØRGSMÅL 7:  Hvad angår afgørelser truffet af ECB om jeres kreditinstitut, hvor tilfredse er I med den  
adgang, I har fået til relevante oplysninger for at forstå begrundelsen for/resultatet af afgørelsen  
(1 = meget tilfredse, 5 = overhovedet ikke tilfredse, ikke relevant)?1 4 5,8 %
2 16 23,2 %
3 26 37,7  %
4 22 31,9 %
5 1 1,4 %
IKKE RELEVANT 0 0,0 %
I ALT 69 100,0 %
SPØRGSMÅL 8:  I den meddelelse, der blev sendt til jeres kreditinstitut om ECB’s hensigt om at træffe en 
tilsynsafgørelse, var oplysningerne vedrørende de juridiske og faktiske årsager til afgørelsen klare  
(1 = meget klare, 5 = overhovedet ikke klare, ikke relevant)? 1 13 18,8 %
2 15 21,7 %
3 28 40,6 %
4 10 14,5 %
5 2 2,9 %
IKKE RELEVANT 1 1,4 %
I ALT 69 100,0 %
SPØRGSMÅL 9:  Hvilke vigtige forhold, hvis der er nogen, bør ECB tage fat på for at forbedre gennemsigtighe -
den? (jf. tekstboks  2)
111 Bilag 
 Bilag VIIITekstboks 2 - Gennemsigtighed 
Med hensyn til, hvad der kan forbedres, anbefalede de enkelte banker, at ECB:
 οgiver flere oplysninger om FTM’s tilsynsvejledning, herunder oplysninger om SREP-processen, metode og 
en forklaring på det endelige resultat
 οgiver en bedre begrundelse for tilsynsafgørelser.
Tekstboks 3 - Styring
Med hensyn til, hvad der kan forbedres, anbefalede de enkelte banker, at ECB:
 οudvider tilsynsdialogen med bankerne
 οbliver mere modtagelig med hensyn til forhold, der rejses af bankerne.3. Styring (ja eller nej, ikke relevant)
SPØRGSMÅL 10:  Modtog I i forbindelse med afgørelser, der vedrører jeres kreditinstitut, i god tid besked om, 
at ECB havde til hensigt at vedtage en tilsynsafgørelse (med henblik på at arrangere en høring)?JA 54 78,3 %
NEJ 6 8,7 %
IKKE RELEVANT 9 13 %
I ALT 69 100,0 %
SPØRGSMÅL 11:  Mener I, at der i tilstrækkelig grad blev taget højde for resultatet af høringen (dvs. vurde -
ringen af de vigtigste kommentarer, der blev fremført under mødet) i ECB’s endelige tilsynsafgørelse eller i et 
dokument, der ledsager den endelige afgørelse?JA 23 33,3 %
NEJ 25 36,2 %
IKKE RELEVANT 21 30,4 %
I ALT 69 100,0 %
SPØRGSMÅL 12 : Har der været eksempler på tilsynsafgørelser vedrørende jeres kreditinstitut, hvor I mener, at 
ECB ikke gav jer den ret til at blive hørt, som I havde krav på?1 
SPØRGSMÅL 13:  Hvad kan der gøres for yderligere at forbedre de forhold vedrørende styring, der vedrører 
ovennævnte spørgsmål? (jf. tekstboks  3).JA 3 4,3 %
NEJ 51 73,9 %
IKKE RELEVANT 15 21,7 %
I ALT 69 100,0 %
1  To af de banker, der svarede positivt, henviste til de stresstest fra 2014, der blev gennemført før den 4. november 2014. Én bank gav ikke 
nogen specifikke oplysninger.
112 Bilag 
 Bilag VIII4. Proportionalitetsprincippet
SPØRGSMÅL 14:  Mener I, at ordningerne, processerne og mekanismerne vedrørende krav til interne styrings -
ordninger og genopretningsplaner (hvis der er nogen) står i forhold til risikotypen i jeres forretningsmodel, 
kompleksiteten af disse risici, størrelsen, den systemiske betydning, omfanget og kompleksiteten af jeres 
institutions aktiviteter? 
SPØRGSMÅL 15:  Hvis ikke, hvor mener I, at ordninger ikke er forholdsmæssige? (jf. tekstboks  4)JA 35 50,7 %
NEJ 32 46,4 %
IKKE RELEVANT 2 2,9 %
I ALT 69 100,0 %
SPØRGSMÅL 16:  Mener I, at variationen i de forskellige datasæt (dvs. fuldstændig FINREP , forenklet indberet -
ning af finansielle oplysninger i tilsynsøjemed, overforenklet indberetning af finansielle oplysninger i tilsynsøje -
med og indberetning af finansielle datapunkter i tilsynsøjemed med henblik på indberetning af finansielle 
oplysninger i tilsynsøje) i passende grad overholder proportionalitetsprincippet?JA 26 37,7  %
NEJ 39 56,5 %
IKKE RELEVANT 4 5,8 %
I ALT 69 100,0 %
SPØRGSMÅL 17:  Mener I, at omfanget og hyppigheden af indberetninger om egenkapitalkrav og finansielle 
oplysninger i medfør af CRR’s artikel 99 står i forhold til jeres type kreditinstitut?JA 56 81,2 %
NEJ 8 11,6 %
IKKE RELEVANT 5 7, 2  %
I ALT 69 100,0 %
SPØRGSMÅL 18:  Mener I, at omfanget og hyppigheden af indberetninger om likviditet og krav om stabil 
finansiering står i forhold til jeres type kreditinstitut?JA 43 62,3 %
NEJ 22 31,9 %
IKKE RELEVANT 4 5,8 %
I ALT 69 100,0 %
SPØRGSMÅL 19:  Mener I, at omfanget og hyppigheden af indberetninger om COREP står i forhold til jeres type 
kreditinstitut?JA 54 78,3 %
NEJ 10 14,5 %
IKKE RELEVANT 5 7, 2  %
I ALT 69 100,0 %
SPØRGSMÅL 20:  Mener I, at andre krav om indberetninger i tilsynsøjemed end dem, der er nævnt i tidligere 
spørgsmål, udgør en uforholdsmæssig stor byrde for bankerne? 
SPØRGSMÅL 21:  Hvis ja, hvilke specifikke krav anser I for at være en byrde? Angiv venligst specifikt, hvilke 
områder der i særlig grad udgør en byrde, og hvad der kan forbedres (jf. tekstboks  4).JA 52 75,4 %
NEJ 17 24,6 %
IKKE RELEVANT 0 0,0 %
I ALT 69 100,0 %
113 Bilag 
 Bilag VIIISPØRGSMÅL 22:  Mener I, at tidsfristerne for gennemførelse af krav om indberetninger i tilsynsøjemed er 
rimelige?JA 29 42,0 %
NEJ 40 58,0 %
IKKE RELEVANT 0 0,0 %
I ALT 69 100,0 %
SPØRGSMÅL 23:  Mener I, at det tilsynsgebyr, som ECB opkræver jeres kreditinstitution, står i forhold til 
institutionens betydning og risikoprofil? 
SPØRGSMÅL 24:  Hvis ikke, hvad kan forbedres i forhold til tilsynsgebyrer og metoden til udregning af dem 
(f.eks. faktorernes samlede aktiver og risikoprofiler)? (jf. tekstboks  4)JA 30 43,5 %
NEJ 32 46,4 %
IKKE RELEVANT 7 10,1 %
I ALT 69 100,0 %
Tekstboks 4 - Proportionalitet 
Med hensyn til, hvad der kan forbedres, anbefalede de enkelte banker, at ECB:
 οfjerner alle overlapninger i forbindelse med anmodninger om dataindberetning og styrker koordineringen 
med andre institutioner (f.eks. EBA). Den manglende koordinering kan medføre, at der anmodes om de 
samme oplysninger i forskellige formater og skabeloner
 οigen undersøger, om anmodninger om dataindberetning sker i henhold til proportionalitetsprincippet 
(f.eks. Short-term exercise (STE), indberetningens detaljeringsgrad)
 οgenvurderer relevansen og hyppigheden af og tidsfristerne for dataindberetningskravene
 οgenvurderer beregningen af FTM’s tilsynsgebyr - f.eks. om tilsynsgebyret stadig betales til de kompetente 
nationale myndigheder.
114 Bilag 
 Bilag VIII5. Kontrol på stedet
SPØRGSMÅL 25:  På en skala fra 1 (= meget god) til 5 (= meget dårlig), hvordan vil I vurdere kvaliteten af 
kontrollen på stedet udført under FTM med hensyn til, i hvor høj grad objektet for revisionen blev dækket?1 7 10,1 %
2 29 42,0 %
3 14 20,3 %
4 4 5,8 %
5 0 0,0 %
IKKE RELEVANT 15 21,7 %
I ALT 69 100,0 %
SPØRGSMÅL 26:  På en skala fra 1 (= meget god) til 5 (= meget dårlig), hvordan vil I vurdere kvaliteten af 
kontrollen på stedet udført under FTM med hensyn til at vurdere centrale risici i forhold til formaliteter?1 5 7, 2  %
2 15 21,7 %
3 24 34,8 %
4 6 8,7 %
5 0 0,0 %
IKKE RELEVANT 19 27, 5  %
I ALT 69 100,0 %
SPØRGSMÅL 27:  Hvem var rapporter om kontrol på stedet rettet til efter oprettelsen af FTM? Til tilsynsrådet, 
revisionsudvalget, kreditinstituttets bestyrelse eller til en anden adressat? 
SPØRGSMÅL 28:  Hvilke forbedringer/større forandringer er der foretaget sammenlignet med kontrol på stedet 
før indførelsen af FTM, og hvor mener I stadig, der er plads til forbedringer? (jf. tekstboks  5)
SPØRGSMÅL 29:  Resultaterne i kontrolrapporten og henstillingerne er ikke kategoriseret efter alvorsgrad. Kan 
I på baggrund af de forklaringer, I har fået, afgøre, hvilke resultater der skal prioriteres, og hvor alvorlige de er? 
(jf. tekstboks  5)TILSYNSRÅD 5
REVISIONSUDVALG 1
BESTYRELSEN 33
ANDRE ADRESSATER 1
BESTYRELSEN OG 
TILSYNSRÅDET2
TIL ALLE PÅ LISTEN 2
IKKE RELEVANT 25
I ALT 69
SPØRGSMÅL 30 : Var resultaterne i rapporten om kontrollen på stedet tydeligt forklaret, og var det tydeligt, 
hvordan I skulle behandle dem?JA 41 59,4 %
NEJ 7 10,1 %
IKKE RELEVANT 21 30,4 %
I ALT 69 100,0 %
SPØRGSMÅL 31:  Fik I mulighed for at kommentere et udkast til rapporten om kontrol på stedet inden for en 
rimelig frist og drøfte den med det hold, der var ansvarligt for kontrollen?JA 46 66,7 %
NEJ 4 5,8 %
IKKE RELEVANT 19 22,7 %
I ALT 69 100,0 %
115 Bilag 
 Bilag VIIITekstboks 5 - Kontrol på stedet 
Med hensyn til, hvad der kan forbedres, anbefalede de enkelte banker, at ECB: 
 οkategoriserer resultaterne af kontrollen på stedet i henhold til alvorsgrad med henblik på prioritering
 οforbedrer ordningerne for kontrol på stedet ved f.eks. at levere rapporter og henstillinger hurtigere og give 
bankerne mere tid til at forberede sig til de foreløbige afsluttende møder .
116 Bilag 
 Bilag VIII6. Fælles tilsynshold
SPØRGSMÅL 32:  Er der en tydeligt fastlagt kommunikationskanal mellem jeres institution og 
det fælles tilsynshold under FTM, der har ansvaret for tilsynet med jeres institution?JA 65 94,2 %
NEJ 4 5,8 %
IKKE RELEVANT 0 0,0 %
I ALT 69 100,0 %
SPØRGSMÅL 33:  Hvis ja, hvilket medlem af JST’et er jeres første kontaktpunkt? (Angiv jobtitel 
i stedet for personens navn, f.eks. JST-koordinator, ansat i kompetent national myndighed osv.)JST-KOORDINATOR 38
ANSAT I KOMPETENT NATIONAL MYNDIGHED 5
JST-KOORDINATOR OG ANSAT I KOMPETENT 
NATIONAL MYNDIGHED11
JST-KOORDINATOR ELLER ANSAT I KOMPETENT 
NATIONAL MYNDIGHED3
AFHÆNGIGT AF SAGEN 6
IKKE RELEVANT 6
I ALT 69
SPØRGSMÅL 34:  Kan I altid kommunikere med JST-medlemmer på det sprog, som jeres institu -
tion vælger?
SPØRGSMÅL 35:  Hvis ikke, beskriv problemerne, og hvad der kan forbedres? (jf. tekstboks  6)JA 57 82,6 %
NEJ 11 15,9 %
IKKE RELEVANT 1 1,4 %
I ALT 69 100,0 %
SPØRGSMÅL 36:  Afholder det fælles tilsynshold møder på stedet med institutionens ledelse? JA 67 97,1  %
NEJ 2 2,9 %
IKKE RELEVANT 0 0,0 %
I ALT 69 100,0 %
SPØRGSMÅL 37: Hvis sådanne møder afholdes, hvor hyppigt bliver de afholdt, og hvor lang tid 
varer de (angiv antallet af møder pr. år).>12 9
10-12 11
8-9 3
6-7 6
4-5 20
2-3 7
1 2
FORSKELLIGT 3
IKKE RELEVANT 8
I ALT 69
SPØRGSMÅL 38 : Afholdes møderne 1 = for ofte, 2 = passende, 3 = for sjældent? 1 13 18,8 %
2 56 81,2 %
3 0 0,0 %
IKKE RELEVANT 0 0,0 %
I ALT 69 100,0 %
117 Bilag 
 Bilag VIIISPØRGSMÅL 39 : Er mødernes varighed 1 = for lang, 2 = passende, 3 = for kort? 1 6 8,7 %
2 62 89,9 %
3 1 1,4 %
IKKE RELEVANT 0 0,0 %
I ALT 69 100,0 %
SPØRGSMÅL 40:  Er JST-koordinatoren altid til stede på sådanne møder? JA 52 75,4 %
NEJ 17 24,6 %
IKKE RELEVANT 0 0,0 %
I ALT 69 100,0 %
SPØRGSMÅL 41:  På en skala fra 1 (= meget god) til 5 (= meget dårlig), hvordan vil du vurdere 
kvaliteten af JST’ernes tilsyn, der ikke udføres på stedet under FTM? Vælg »Ikke relevant«, hvis 
I ikke har nok kontakt til at kunne besvare spørgsmålet.1 4 5,8 %
2 30 43,5 %
3 23 33,3 %
4 8 11,6 %
5 0 0,0 %
IKKE RELEVANT 4 5,8 %
I ALT 69 100,0 %
SPØRGSMÅL 42:  Er kvaliteten af tilsyn, der ikke udføres på stedet, 1 = forbedret, 2 = den 
samme  
eller 3 = forværret sammenlignet med tilsynsordningen før FTM?  
SPØRGSMÅL 43:  Hvis I svarede, at den er forværret eller forbedret, bedes I forklare hvordan  
(jf. tekstboks  6).1 23 33,3 %
2 34 49,3 %
3 8 11,6 %
IKKE RELEVANT 4 5,8 %
I ALT 69 100,0 %
SPØRGSMÅL 44:  Er effektiviteten af tilsyn, der ikke udføres på stedet, 1 = forbedret,  
2 = den samme eller 3 = forværret sammenlignet med tilsynsordningen før FTM?  
SPØRGSMÅL 45:  Hvis I svarede, at den er forværret eller forbedret, bedes I forklare hvordan  
(jf. tekstboks  6).1 10 14,5 %
2 36 52,2 %
3 17 24,6 %
IKKE RELEVANT 6 8,7 %
I ALT 69 100,0 %
SPØRGSMÅL 46:  Har medlemmerne af JST’et tilstrækkelig viden om jeres institutions specifikke 
risici og kendetegn (de medlemmer, som I har mødt)?JA 57 82,6 %
NEJ 12 17, 4  %
IKKE RELEVANT 0 0,0 %
I ALT 69 100,0 %
SPØRGSMÅL 47: Fik I en forståelse af de kvalitative og kvantitative faktorer, der påvirkede jeres 
SREP-resultat på baggrund af de forklaringer, I fik fra SREP-holdet (f.eks. forklaringer givet under 
bilaterale drøftelser)?JA 36 52,2 %
NEJ 32 46,4 %
IKKE RELEVANT 1 1,4 %
I ALT 69 100,0 %
118 Bilag 
 Bilag VIIISPØRGSMÅL 48: Hvis I stiller JST’et spørgsmål, får I så svar inden for en rimelig tidshorisont? JA 55 79,7 %
NEJ 14 20,3 %
IKKE RELEVANT 0 0,0 %
I ALT 69 100,0 %
SPØRGSMÅL 49:  Har der været tilfælde, hvor spørgsmål rettet til JST’et ikke er blevet besvaret 
eller ikke blev besvaret på en forståelig måde?JA 18 26,1 %
NEJ 50 72,5 %
IKKE RELEVANT 1 1,4 %
I ALT 69 100,0 %
119 Bilag 
 
Tekstboks 6 - JST’er
Med hensyn til, hvad der kan forbedres, anbefalede de enkelte banker, at ECB:
 οgør det nemmere at kommunikere med JST’et på deres eget sprog (modersmål), f.eks. om tekniske for -
hold. Der var f.eks. nogle gange krav om, at dokumenter affærdiget på sproget i det land, hvor banken var 
etableret, skulle fremsendes på engelsk, selv om nogle medlemmer af JST’et var fra det land, som banken 
lå i. JST-koordinatoren og JST-medlemmer bør have tilstrækkeligt kendskab til det sprog, som institutionen 
vælger, til at kunne læse og forstå oplysningerne
 οforbedrer koordineringen mellem JST-medlemmerne fra ECB og de kompetente nationale myndigheder. 
For eksempel er det kun ECB-medlemmer, der har adgang til JST-mailboksen, ikke medlemmerne fra de 
kompetente nationale myndigheder.SPØRGSMÅL 50:  Er svarene fra JST’et klare og rimeligt begrundede? JA 59 85,5 %
NEJ 8 11,6 %
IKKE RELEVANT 2 2,9 %
I ALT 69 100,0 %Bilag VIII
120 Bilag 
 Bilag  IXDe vigtigste elementer i  relation til ECB’s ansvarlighed over for Europa-Parlamentet
Rådets forordning 
(EU) nr. 1024/2013 
om overdragelse af 
specifikke opgaver 
til Den Europæiske 
Centralbank i forbindelse 
med politikker 
vedrørende tilsyn med 
kreditinstitutterArtikel 20, stk. 1 ECB er ansvarlig over for Europa-Parlamentet og Rådet for gennemførelsen af forordningen.
Artikel 20, stk. 3 Formanden for ECB’s tilsynsråd forelægger offentligt rapporten om udførelsen af de opgaver, ECB er 
overdraget af forordningen, for Europa-Parlamentet.
Artikel 20, stk. 5 Formanden for tilsynsrådet deltager efter anmodning fra Europa-Parlamentet i en høring om udførelsen af 
dets tilsynsopgaver.
Artikel 20, stk. 6 ECB besvarer mundtligt eller skriftligt de spørgsmål, som Europa-Parlamentet […] stiller [...].
Artikel 20, stk. 8 Formanden for tilsynsrådet fører efter anmodning fortrolige mundtlige drøftelser bag lukkede døre 
med formanden og næstformændene for Europa-Parlamentets kompetente udvalg om dets tilsynsopgaver, hvis sådanne 
drøftelser er nødvendige for udøvelsen af Europa-Parlamentets beføjelser i henhold til TEUF.
Artikel 20, stk. 9 ECB samarbejder loyalt i forbindelse med Europa-Parlamentets undersøgelser i overensstemmelse med 
TEUF.
Den interinstitutionelle 
aftale mellem Europa-
Parlamentet og ECB1. ECB fremsender hvert år en rapport til Europa-Parlamentet om udførelsen af de opgaver, den overdrages af forordning 
(EU) nr. 1024/2013. Tilsynsrådets formand forelægger rapporten for Europa-Parlamentet ved en offentlig høring.
2. Tilsynsrådets formand deltager i ordinære offentlige høringer om udførelsen af tilsynsopgaverne efter anmodning fra 
Europa-Parlamentets kompetente udvalg. Europa-Parlamentets kompetente udvalg og ECB bliver enige om en tidsplan 
for afholdelse af to sådanne høringer i løbet af det efterfølgende år.
3. Tilsynsrådets formand inviteres desuden til yderligere ad hoc-udvekslinger af synspunkter om tilsynsmæssige anlig -
gender med Europa-Parlamentets kompetente udvalg.
4. Hvis det er nødvendigt for udøvelsen af Europa-Parlamentets beføjelser under TEUF og EU-retten, kan formanden 
for de kompetente udvalg skriftligt indgive en begrundet anmodning om særlige fortrolige møder med tilsynsrådets 
formand.
5. Efter en begrundet anmodning fra tilsynsrådets formand eller formanden for Europa-Parlamentets kompetente udvalg 
og ved gensidig enighed kan ECB’s repræsentanter i tilsynsrådet eller overordnede tilsynsmedarbejdere deltage i den 
ordinære høring, ad hoc-udvekslinger af synspunkter og de fortrolige møder.
6. De ordinære høringer, ad hoc-udvekslinger af synspunkter og fortrolige møder kan omhandle alle aspekter af FTM’s 
aktiviteter og funktion, der er dækket af FTM-forordningen.
7. Kun tilsynsrådets formand samt formanden og næstformændene for Europa-Parlamentets kompetente udvalg må 
deltage i fortrolige møder.
8. ECB giver Europa-Parlamentets kompetente udvalg mindst en omfattende og meningsfuld fortegnelse over tilsyns -
rådets møder, der giver det pågældende udvalg en forståelse af drøftelserne, herunder en kommenteret liste over 
afgørelser.
Kilde:  Revisionsretten.
121 Bilag 
 Bilag  XRapporteringsproceduren for kontrol på stedet
9.
Fremsendelse af ENDELIGE 
henstillinger til kreditinsti-
tuttet og de kompetente 
nationale myndigheder8.
Afsluttende møde7. 6.
Udarbejdelse af 
henstillinger
JST JST JST
MissionschefJST
Enhed under tilsynFremsendelse af rapporten og 
udkastet til henstillinger til 
kreditinstituttet5. 4. 3. 2. 1. 
JSTKreditinstitutMissionschef ECB COI Tilsynshold Tilsynshold TilsynsholdInvolverede parterFremsendelse af endelig 
rapport og et fortroligt brev 
til JST og de kompetente 
nationale myndighederKonsekvenskontrol Udarbejdelse af udkast til 
rapportMøde med 
kreditinstituttetUdarbejdelse af foreløbigt 
udkast til rapport/liste over 
resultater
Involverede parter
Kilde:  Tilpasset af Revisionsretten på grundlag af oplysninger fra ECB.
122 ECB’s svar
Resumé
ECB påskønner ECA’s arbejde, som vil bidrage til yderligere at forbedre FTM’s arbejde. ECB ville dog have sat pris på, 
at ECA’s rapport havde indeholdt en mere eksplicit anerkendelse af den store bedrift, det var at etablere FTM.
FTM er et centralt element i bankunionen, og oprettelsen af den var helt afgørende for at afslutte den mest urolige 
fase af krisen i euroområdet. ECB etablerede FTM sammen med de nationale kompetente myndigheder inden for 
en yderst snæver og udfordrende tidsramme på mindre end 13 måneder. Denne kolossale indsats gjorde det muligt 
at overtage det direkte tilsyn med nu 129 signifikante koncerner under tilsyn bestående af ca. 1 200 enheder under 
tilsyn fra 4. november 2014 samt at træffe de nødvendige foranstaltninger til at overvåge tilsynet med de mindre 
signifikante institutter. Siden da har ECB gjort store fremskridt med hensyn til at harmonisere tilsynspraksis på euro -
pæisk plan og vedtager nu over 1 500 tilsynsafgørelser hvert år.
Betydningen og omfanget af disse bestræbelser samt de opnåede resultater i forbindelse hermed har fået bred aner -
kendelse i offentligheden, og ECB er af den opfattelse, at beretningen med fordel kunne have afspejlet dette mere 
eksplicit.
VII
ECB vil gerne præcisere, at det ikke var ECB’s diskretionære beslutning, at tilsynsrådet ikke udøver kontrol med tilsyns -
budgettet eller de menneskelige ressourcer. Det er værd at bemærke, at tilsynsrådet ikke er et af ECB’s besluttende 
organer, men et organ, der blev tilføjet til ECB’s institutionelle opbygning med FTM-forordningen, som er afledt 
ret. Det var nødvendigt at bibeholde Styrelsesrådets og direktionens beføjelser, for så vidt angår menneskelige 
og finansielle ressourcer, som de er fastsat i den primære ret. ECB vil desuden gerne påpege, at der er en forbin -
delse mellem menneskelige og finansielle ressourcer og tilsynsrådet i ECB’s forretningsordens artikel 15.1, hvoraf 
det fremgår, at » udgifterne til tilsynsopgaverne opføres særskilt [i ECB’s budget], og formanden og næstformanden for 
Tilsynsrådet høres i denne forbindelse «.
Det er ECB’s synspunkt, at det er foreneligt med adskillelsesprincippet, at tilsynsrådet ikke udøver kontrol med 
tilsynsbudgettet eller de menneskelige ressourcer, og at det ikke skader uafhængigheden af ECB’s pengepolitik og 
tilsynsfunktion. I henhold til adskillelsesprincippet skal der være en funktionel adskillelse af de to funktioner, men 
det betyder ikke, at tilsynsrådet skal have fuld kontrol over tilsynsbudgettet og ECB’s eller de nationale kompetente 
myndigheders menneskelige ressourcer. Som det også fremgår af fodnote 14 i ECA’s rapport, blev direktionens 
ansvar for forvaltningen af ECB og ECB’s interne organisation, herunder menneskelige ressourcer og budgetmæs -
sige anliggender, ikke berørt af FTM-forordningen.
På samme måde fører etableringen af såkaldte delte tjenester, dvs. forretningsområder, der yder støtte til begge 
funktioner, ikke til interessekonflikter og er derfor forenelig med adskillelsesprincippet. Etableringen af de delte 
tjenester sikrer, at en overlapning af indsatsen undgås, hvorved der opnås en effektiv levering af tjenester. Denne 
tilgang er også afspejlet i 14. betragtning til ECB’s afgørelse om adskillelse (ECB/2014/39), hvorefter » den effektive 
adskillelse mellem den pengepolitiske funktion og tilsynsfunktionen ikke [bør] forhindre, at alle forventede fordele som 
følge af, at de to funktioner sammenlægges i en institution, så vidt muligt og ønskeligt kan høstes [...] «.
ECB’s svar 123
Revisionens omfang og revisionsmetode
19
ECB er af den opfattelse, at hele det revisionsbevis, som er omfattet af Rettens mandat til at efterprøve, »hvor effek -
tiv ECB’s forvaltning  er i operationel henseende« , jf. ESCB-statuttens artikel 27.2 og FTM-forordningens artikel 20, 
stk. 7, er blevet fremlagt. Derfor er ECB uenig i Rettens udtalelse om, at ECB kun tilvejebragte en meget lille del af de 
oplysninger, som man anmodede om. ECB samarbejdede, i overensstemmelse med sine forpligtelser i henhold til 
ESCB-statutten og FTM-forordningen, fuldt ud med Retten for at lette revisionsarbejdet og investerede betydelige 
ressourcer og megen tid i at forsyne revisionsholdet med et betydeligt antal dokumenter og forklaringer. Der var 
imidlertid dokumenter (f.eks. referater fra tilsynsrådets møder og individuelle tilsynsafgørelser), som ikke kunne 
fremlægges, fordi de ikke vedrørte effektiviteten af ECB’s forvaltning i operationel henseende, som det kræves 
i ESCB-statutten og er afspejlet i FTM-forordningen.
Styring
30
I et enkelt tilfælde var opfølgningen på sagsbehandlingen i Det Administrative Klagenævn forsinket på grund af 
sagens kompleksitet og kravet om at iagttage den pågældende enhed under tilsyns ret til at blive hørt.
39
Styringsudvalget afvejede på behørig vis fordele og ulemper og besluttede, at den bedst mulige løsning ville være 
at holde fast i den nuværende arbejdsmetode.
40
ECB vil gerne bemærke, at en fuldstændig adskillelse kun er nødvendig for så vidt angår udførelsen af tilsynsopga -
verne og de pengepolitiske opgaver med henblik på at undgå interessekonflikter. Dette gælder ikke for de forret -
ningsområder, f.eks. de delte tjenester, der ikke deltager i udformningen af de respektive politikker.
42
ECB vil gerne bemærke, at tjenester i ECB kun kan benævnes som »delte tjenester«, hvis deres støtte ikke medfø -
rer interessekonflikter mellem ECB’s tilsynsmæssige og pengepolitiske mål, som anført i betragtning 11 i afgørelse 
ECB/2014/39. Delte tjenester er forretningsområder, som støtter ECB’s politiske funktioner med teknisk ekspertise, 
der ingen indflydelse har på udformningen af ECB’s politik.
ECB’s svar 124
45
Begrebet »vandtætte skotter« er ikke indarbejdet i FTM-forordningens bogstav og ånd. I stedet er der valgt en 
anden tilgang, nærmere bestemt at kommunikation og udveksling af oplysninger tillades, så længe det ikke skaber 
interessekonflikter. Det gør det muligt at udnytte de positive synergier, der skabes ved at have den pengepolitiske 
funktion og tilsynsfunktionen »under samme tag«. Med dette mål for øje kræves det i FTM-forordningens artikel 
25, stk. 3, at ECB » vedtager og offentliggør [...] de nødvendige interne regler, herunder regler vedrørende tavshedspligt og 
udveksling af oplysninger mellem de to funktionsområder «. Denne bestemmelse indeholder en udtrykkelig anerken -
delse af muligheden for at udveksle oplysninger mellem de to funktioner.
51
Der henvises til ECB’s svar til første del af punkt VII.
60
ECB vil gerne tilføje, at Komitéen for Interne Revisorer (IAC) besluttede, som man i princippet var nået til enighed 
om i december 2015, at opdele revisionstaskforcen ATF SSM/Statistics i ATF SSM og ATF Statistics i juli 2016 af hen -
syn til arbejdsbyrden. Denne ændring træder i kraft ved udgangen af 2016.
63
ATF-medlemmer udpeget af de nationale centralbanker/de nationale kompetente myndigheder har stor erfaring 
med banktilsyn, herunder adskillige år på ledelsesniveau.
ECB’s samlede svar til punkt 73 og 74
Det er ECB’s holdning, at dækningen på områder med høj og middelhøj risiko samt primære elementer er sikret.
Det er ECB’s holdning, at planlægningen er sket i overensstemmelse med den praksis, der er på området. Selv om 
der ikke findes en obligatorisk risikocyklus, tager risikovurderingsmodellen højde for det revisionsarbejde, som 
tidligere er blevet udført på de dertil knyttede processer. Udvælgelsen af revisioner sker på grundlag af en risikovur -
dering, som justeres hvert kvartal, og beslutningen om revisionsemnerne tager også hensyn til tidspunktet for den 
seneste revision og dækningen af risikoområder inden for den respektive proces.
75
D-IA’s ressourcer dækker hele spektret af ECB’s operationer og aktiviteter. Det er ECB’s holdning, at den nævnte 
procentdel skal sættes ind i den overordnede sammenhæng. Et særligt team, som skal tage sig af FTM-specifikke 
revisionsobjekter, blev etableret og gradvist opbygget i D-IA, men det var ikke fuldt ud til rådighed i hele 2015. Der -
for er den samlede andel i 2015 ikke helt repræsentativ for den nuværende situation.
ECB’s svar 125
76
ECB vil gerne tilføje, at kalibreringen f.eks. korrigerer uoverensstemmelser i anvendelsen af risikovurderingsmodel -
len, der anvendes som prioriteringsværktøj. I henhold til professionelle standarder skal prioriteringen af interne 
revisioner være i overensstemmelse med organisationens målsætninger og anerkende, at revisionsplaner bl.a. er 
baseret på en vurdering af risiko og eksponering.1 Det er ECB’s holdning, at metoden er i overensstemmelse med 
professionelle standarder.
77
Prioriteringen tog højde for, at visse processer stadig var i »udviklingsfasen«. Det er ECB’s holdning, at de valgte 
revisioner tilføjede større værdi på nuværende tidspunkt end gennemgange af SREP-processerne eller bankkrisen, 
som efter planen vil blive gennemført på mellemlang sigt.
Bestemmelser om ansvarlighed
Samlet svar til punkt 78 ff.
ECB er af den opfattelse, at banken er omfattet af en stærk ansvarlighedsramme (beskrevet i beretningens bilag IX) 
og fuldt ud opfylder de respektive bestemmelser i ESCB-statutten, FTM-forordningen og de interinstitutionelle afta -
ler med Europa-Parlamentet og Rådet. Den eksisterende ramme indeholder detaljerede regler for ansvarlighed, som 
specifikt blev udarbejdet til ECB og derfor er mere relevante end Rettens »horisontale analyse af EU’s ansvarlighed« .
89
ECB er enig i, at udarbejdelsen af en formel resultatramme kan være et nyttigt værktøj til at måle effektiviteten af 
banktilsynet. Udarbejdelsen af en sådan ramme kræver dog mere tid. Praktisk set er det nødvendigt at basere ram -
men på relevante indikatorer, som kun kan identificeres på baggrund af indhøstede erfaringer. Indikatorerne bør 
desuden måles over flere år.
91
ECB bemærker, at den tekniske note fra IMF, som der henvises til, er udarbejdet af IMF’s stab, og at den ikke er udtryk 
for IMF’s officielle holdning. ECB gør derfor indvending mod, at denne form for arbejdspapirer anvendes som et rele -
vant referencepunkt.
ECB vil samtidig gerne præcisere, at resultatet af drøftelserne på tilsynsrådets møder er fortroligt i medfør af ECB’s 
forretningsordens artikel 23, stk. 1. Dette afspejler de strenge krav om tavshedspligt, som ECB er underlagt i medfør 
af ESCB-statuttens artikel 37 og FTM-forordningens artikel 27. For at sikre fuldstændig ansvarlighed forelægger ECB, 
i overensstemmelse med den interinstitutionelle aftale med Europa-Parlamentet, et omfattende og meningsfyldt 
referat af forhandlingerne i tilsynsrådet, herunder en kommenteret liste over afgørelser, for Parlamentets kompe -
tente udvalg, således at udvalget er i stand til at forstå drøftelserne.
1 Jf.  International Standards for the Professional Practice of Internal Auditing; Performance Standard 2010 – Planning (gældende fra 1. januar 2013) og den 
dertil hørend e Practice Advisory 2010- 1.
ECB’s svar 126
92
ECB vil gerne understrege, at den støtter fuldt op om den gennemgang af FTM-forordningen, som Europa-Kommis -
sionen er i gang med, og har – efter underskrivelse af en aftale om tavshedspligt og fortrolighed – forelagt Europa-Kom -
missionen den dokumentation, som den har anmodet om.
Ydermere vil ECB gerne præcisere, at gennemgangen af FTM-forordningen ikke er en del af ansvarlighedsrammen, 
som defineret i FTM-forordningen.
94
ECB vil gerne tilføje, at der – som det også fremgår af punkt 93 – er offentliggjort »omfattende oplysninger«  om, 
hvordan tilsynsopgaverne udføres, på ECB Banktilsyns hjemmeside. Ud over en overordnet vejledning i banktilsyn 
har ECB offentliggjort et større antal dokumenter om holdninger og praksis på tilsynsområdet (f.eks. »Guide on 
options and discretions available in Union law« ). ECB bestræber sig til stadighed på at øge gennemsigtigheden af sin 
tilgang til tilsynet og vil i de kommende måneder offentliggøre yderligere politiske holdninger, når de påkrævede 
offentlige høringer er afsluttet. Hvad angår SREP , offentliggjorde ECB i februar 2016 »SSM SREP Methodology Book -
let«, der vedrører retsgrundlaget og metodologien for SREP-processen. Disse dokumenter om ECB’s holdninger og 
praksis på tilsynsområdet er mere relevante for kreditinstitutterne end den interne tilsynsmanual.
Desuden anvender ECB andre kommunikationsværktøjer (workshops med banker, taler, tilsynsdialog med de fælles 
tilsynshold (JST’erne), pressemeddelelser, konferencer, telefonsamtaler med de administrerende direktører) til at 
informere enhederne under tilsyn om ECB’s tilgang til tilsynet.
Sammenfattende er ECB af den opfattelse, at de oplysninger, der offentliggøres til enheder under tilsyn, er tilstræk -
kelige til at opnå en korrekt forståelse af FTM’s tilsyn.
Samlet svar til punkt 95 og 96
Det er ECB’s holdning, at den information, som ECB offentliggør, er tilstrækkelig. For så vidt angår bankernes opfat -
telse af offentliggørelsen i sammenhæng med SREP , tager ECB til positiv efterretning, at halvdelen af de 69 banker, 
som svarede på spørgeskemaet, mente, at de oplysninger, som ECB offentliggør om SREP-processen og SREP-resul -
taterne, var meget omfattende eller i det mindste velafbalancerede.
Hvad angår kvaliteten af oplysningerne om tilsynsprocedurerne, bemærker ECB, at 68 % af respondenterne mente, 
at kvaliteten var tilstrækkelig.
103
Hvad angår behovet for at gennemføre undersøgelser, bemærker ECB, at den siden oprettelsen af FTM har været 
i tæt kontakt med banksammenslutningerne, herunder European Banking Federation (EBF), der som led i sit arbejde 
vedrørende bankernes erfaringer med FTM-tilsynet i 2015 (en øvelse, som den har til hensigt at gennemføre hvert 
år) har gennemført en undersøgelse (i samarbejde med de nationale banksammenslutninger), der omfattede 94 af 
de (dengang) 122 signifikante institutter. Anbefalingerne i EBF’s rapport blev efterfulgt af svar fra formanden samt 
møder på teknisk niveau med repræsentanter for bankerne.
Efter hidtil at have fokuseret på at gøre FTM fuldt operationel vil ECB begynde at overveje muligheden for at gen -
nemføre egne undersøgelser, under forudsætning af at de tilfører en klar merværdi (de bør især ikke overlappe med 
undersøgelser, som gennemføres af andre interessenter).
ECB’s svar 127
Fælles tilsynshold  - Organisation og tildeling af ressourcer
110
ECB vil gerne præcisere, at forholdet 25 % ECB-ansatte og 75 % ansatte i de nationale kompetente myndigheder var 
et generelt accepteret benchmark, da FTM blev oprettet, og ikke et formelt mål.
115
ECB vil gerne bemærke, at selv om der kan drages visse paralleller mellem signifikansvurderingen af globalt syste -
misk vigtige banker (G-SIB’er) og ECB’s klyngemetode, er der ikke nogen reel forbindelse til EBA’s metode. ECB’s 
metode kategoriserer hverken bankerne i henhold til EBA’s fremgangsmåde eller indeholder en G-SIB- eller signifi -
kansvurdering for at nævne et par eksempler. ECB’s sigte med inddelingen i klynger er at gennemføre proportiona -
litet ved at indføre underkategorier af signifikante institutter, hvorved der skabes et udgangspunkt for tildelingen af 
antallet af ansatte inden for kategorien signifikante institutter.
119
Der henvises til ECB’s svar til punkt 115.
… men modstridende rapporteringslinjer …
Der henvises til ECB’s svar til punkt 147.
141 (c)
ECB bemærker, at denne begrænsning var af teknisk art, og at den var ryddet af vejen 6. september 2016.
147
Det er ECB’s holdning, at ordlyden »modstridende rapporteringslinjer« ikke er fyldestgørende. Det er ECB’s opfat -
telse, at der er oprettet parallelle, men ikke modstridende rapporteringslinjer. På grund af FTM’s organisatoriske 
struktur har ledelsen i de nationale kompetente myndigheder det fulde ansvar for alle opgaver, der foregår uden for 
FTM, samt for alle spørgsmål i relation til hierarki og menneskelige ressourcer.
149
Det er ECB’s holdning, at det er for tidligt at gå i gang med et certificeringsprogram for tilsyn, der ikke udføres på 
stedet. Koordineringsgruppen for undervisning i tilsynsanliggender, SGST, er i færd med at udforme og etablere 
en fælles uddannelsesplan for alle relevante ansatte inden for FTM. Det er for tidligt at etablere et certificerings -
program. Hvis uddannelsesplanen kun omfatter tilsyn, som ikke udføres på stedet, tages der ikke højde for, at de 
ansatte med tidens løb vil rotere, og den bør derfor have et indhold, som kan anvendes mere overordnet.
ECB’s svar 128
Tilsyn på stedet
159
Denne kategorisering ændrer sig, når FTM-manualen er blevet revideret i sammenhæng med indførelsen af begre -
bet »målrettede engagementsniveauer«, som er omtalt under punkt 163.
178
ECB vil gerne præcisere, at en formel vejledning om den konsekvente kategorisering af resultaterne formelt bliver 
inkluderet i 2016-opdateringen af FTM-manualens kapitel 6.
182
ECB vil gerne præcisere, at oplysningerne om, hvem der forventes at deltage i det afsluttende møde på vegne af 
kreditinstituttet, vil være at finde i vejledningen om inspektioner på stedet, som offentliggøres i løbet af 2016.
Konklusioner og anbefalinger
184
ECB er uenig i, at revisionen har bekræftet en revisionsmangel, der er opstået siden oprettelsen af FTM. ECB er af det 
synspunkt, at Retten modtog al den information og dokumentation, som var nødvendig for at vurdere den operatio -
nelle effektivitet af ECB’s forvaltning i medfør af ESCB-statuttens artikel 27.2 og FTM-forordningens artikel 20, stk. 7.
Der henvises også til kommentaren til punkt 80, som indeholder en beskrivelse af de forskellige kontrollag og ansvar -
lighedsordninger, der nu er på plads.
186
Der henvises til ECB’s svar til punkt 40 og 45.
187
Der henvises til ECB’s svar til punkt 73 og 74.
ECB’s svar 129
Anbefaling 1
ECB accepterer første del af anbefalingen og måldatoen for gennemførelsen, med forbehold af Styrelsesrådets 
godkendelse.
ECB vil gerne bemærke, at en yderligere strømlining af beslutningsprocessen vil blive tilstræbt. ECB har rent faktisk 
allerede indført en række foranstaltninger i denne retning, bl.a. at de fleste tilsynsafgørelser vedtages ved skriftlig 
procedure, og at dokumentationen, som forelægges de besluttende organer, er blevet standardiseret. ECB arbejder 
endvidere på en ramme for delegeringen af tilsynsafgørelser, som vil gøre det muligt at delegere vedtagelsen af 
rutinetilsynsafgørelser til et lavere niveau.
ECB accepterer anden del af anbefalingen. Tilsynsrådets sekretariat har allerede udarbejdet tjeklister, skabeloner og 
arbejdsdiagrammer og stiller dem til rådighed for ansatte i forretningsområder involveret i banktilsyn i september 2016. 
Sekretariatet vil videreudvikle dette sæt af værktøjer og tilbyde undervisning i brugen af dem.
Anbefaling 2
ECB accepterer del i) af anbefalingen.
ECB accepterer ikke del ii) af anbefalingen.
I betragtning 66 nævnes kun en særskilt rapporteringslinje for ansatte, der udfører tilsynsopgaver overdraget til 
ECB i henhold til denne forordning, hvilket ikke omfatter ansatte i de delte tjenester. En streng håndhævelse af dette 
princip for de delte tjenester ville øge omkostningerne betydeligt og få effektiviteten i den operationelle forvaltning 
af ECB til at falde.
ECB accepterer ikke del iii) af anbefalingen.
ECB er af den opfattelse, at formanden og næstformanden allerede er meget involverede i udarbejdelsen af bud -
gettet inden for grænserne af den retlige ramme. Som det fremgår af forretningsordenen, bliver formanden og 
næstformanden hørt. I henhold til FTM-forordningen er næstformanden medlem af ECB’s direktion og af Styrelses -
rådet, som er det øverste besluttende organ. Dette sikrer, at tilsynsfunktionens synspunkter kan forelægges behørigt, 
ligesom det sikrer en høj grad af indflydelse og gennemsigtighed.
Anbefaling 3
ECB accepterer anbefalingen med forbehold af, at der træffes afgørelse om at tilføre yderligere ressourcer til den 
interne revisionsfunktion.
188
ECB vil gerne præcisere, at der ikke er »pålagt« en begrænsning på adgangen til dokumenter. Revisionsrettens 
adgang til dokumenter bør være i overensstemmelse med Rettens mandat, som det fremgår af ESCB-statuttens arti -
kel 27.2 og FTM-forordningens artikel 20, stk. 7. Der er derfor ikke tale om manglende samarbejde, men en forskellig 
fortolkning af, hvad revisionen dækker.
ECB’s svar 130
Anbefaling 4
ECB tager anbefalingen til efterretning og vil fortsat samarbejde fuldstændigt med Retten, således at Retten kan 
udøve sit mandat, som det fremgår af ESCB-statutten og FTM-forordningen.
Anbefaling 5
ECB accepterer anbefalingen på følgende betingelser:
ECB er enig i, at gennemsigtighed i forbindelse med bankens tilsynsaktiviteter er nødvendig. FTM’s prioriteter 
offentliggøres således som et referencepunkt og som målsætningen for tilsynsaktiviteterne. I årsrapporten om 
ECB’s tilsynsvirksomhed, der er offentliggjort på ECB’s hjemmeside, beretter ECB om de foranstaltninger, der er 
truffet for at nå denne målsætning. Desuden offentliggøres omfattende statistikker via årsrapporten. Disse omfat -
ter – men er ikke begrænsede til – antallet af tilladelsesprocedurer, indberettede overtrædelser af EU-lovgivning, 
håndhævelses- og sanktionsforanstaltninger samt antallet af udførte inspektioner på stedet fordelt efter risikokate -
gori og klynge.
Som led i arbejdet med at undersøge bankernes oplevelser med FTM-tilsynet i 2015 er ECB i tæt kontakt med 
banksammenslutningerne, herunder EBF, som gennemførte en undersøgelse, der omfattede 94 af de (dengang) 
122 signifikante institutter. Dette skete i samarbejde med de nationale banksammenslutninger. Det er meningen, 
at undersøgelsen skal gentages hvert år. Anbefalingerne i EBF’s rapport blev efterfulgt af svar fra formanden samt 
møder på teknisk niveau med repræsentanter for bankerne.
ECB, der hidtil har fokuseret på at gøre FTM fuldt operationel, vil begynde at overveje muligheden for at gennem -
føre egne undersøgelser, under forudsætning af at de tilfører en klar merværdi. De bør især ikke overlappe med 
eksisterende undersøgelser, som banksammenslutningerne gennemfører, herunder ovennævnte undersøgelse.
ECB vil fortsætte med at udvikle et meningsfyldt og omfattende sæt af indikatorer og på dette grundlag udbygge 
den information, som stilles til rådighed for offentligheden i årsrapporten og andetsteds.
Fælles svar til punkt 191-195
Der henvises til ECB’s svar til punkt 104 til 149.
ECB vil gerne bemærke, at FTM – som det fremgår af punkt 9 i beretningen – består af ECB og de nationale kompe -
tente centralbanker. Al bemanding af JST’erne, også til inspektioner på stedet, skal ske inden for de institutionelle 
rammer, som er fastsat i den primære EU-ret. Dette indebærer, at de forskellige institutionelle ordninger i ECB og de 
nationale kompetente myndigheder skal respekteres, og at dette skal ske på baggrund af samarbejde og dialog.
Siden feltarbejdet med denne revision er afsluttet, er der med oprettelsen af SGST, der understøttes af en ekspert -
gruppe med medlemmer fra både ECB og de nationale kompetente myndigheder, gjort gode fremskridt med hen -
syn til at udarbejde en fælles FTM-undervisningsplan. Dette vil begynde at vise konkrete resultater i efteråret 2016.
ECB’s svar 131
Anbefaling 6
ECB accepterer anbefalingen på følgende betingelser:
ECB er af den opfattelse, at en ændring af FTM-rammeforordningen nok ikke bliver nødvendig. Af FTM-forord -
ningens artikel 6, stk. 3, fremgår det klart, at de nationale kompetente myndigheder er forpligtede til at bistå ECB 
i udøvelsen af bankens opgaver. I medfør af artikel 6, stk. 2, i samme forordning er de nationale kompetente myn -
digheder desuden forpligtede til samarbejde i god tro. Det fremgår klart af FTM-forordningens artikel 3 ff., at de 
nationale kompetente myndigheder har pligt til at stille ansatte til rådighed for JST’erne, af FTM-rammeforordnin -
gens artikel 4, stk. 5, at ECB og de nationale kompetente myndigheder skal høre hinanden og opnå enighed om 
anvendelsen af ressourcer fra de nationale kompetente myndigheder til JST’erne.
ECB har fulgt JST’ernes bemanding nøje (både den kvalitative og den kvantitative) og vil også gøre det fremover. 
ECB vil også i samråd med de nationale kompetente myndigheder undersøge, hvordan der altid kan sikres en 
tilstrækkelig bemanding i JST’erne, uden dog at udelukke muligheden for at stille forslag om en ændring af ramme -
forordningen til tilsynsrådet/Styrelsesrådet, hvis det anses for nødvendigt.
Anbefaling 7
ECB accepterer anbefalingen og vil efterkomme den sammen med anbefaling 10 med sigte på at implementere den 
inden udgangen af 2018 under forudsætning af følgende:
ECB vil gerne præcisere, at den retlige ramme for at oprette JST’er er på plads. Rammeforordningens artikel 4 
indeholder allerede et system til at udnævne JST-medlemmer på baggrund af en dialog mellem ECB og de natio -
nale kompetente myndigheder, ligesom ECB har mulighed for at kræve, at de nationale kompetente myndigheder 
ændrer udnævnelsen. I denne sammenhæng bør der udarbejdes foranstaltninger, således at artikel 4 kan gennem -
føres i fuld udstrækning, snarere end bliver svækket. ECB er således enig i anbefalingens indhold, men føler, at sam -
arbejdselementet bør fremhæves. Oprettelsen af JST’erne og deres funktion har været en fælles opgave for ECB/den 
fælles tilsynsmekanisme og de nationale kompetente myndigheder/de nationale centralbanker siden begyndelsen 
af FTM. ECB er afhængig af, at de nationale kompetente myndigheder/de nationale centralbanker kan stille persona -
leressourcer til rådighed med den rette ekspertise og erfaring samt de supplerende færdigheder, som kræves for at 
leve op til den ønskede JST-profil.
Det skal endvidere understreges, at hverken de nationale kompetente myndigheder eller ECB for tiden befinder sig 
i en situation, hvor de har for mange ansatte og kan vælge den person, der har den ideelle blanding af færdigheder 
til et specifikt JST. ECB mener derfor også, at det er effektivt at gennemføre en aktiv styring i enkeltstående tilfælde, 
hvor der er behov for videreudvikling eller en ændring af bemandingen. Indførelsen af FTM-tilbagemeldingspro -
cessen på forsøgsbasis sammen med videreudviklingen af FTM-uddannelsesplanen understøtter denne fremgangs -
måde. En styrkelse af disse værktøjer er også i tråd med indholdet af denne beretning og ECA’s øvrige anbefalinger.
Endelig er Afdelingen for Tilsynsmæssig Kvalitetssikring kommet med anbefalinger til at videreudvikle metoden 
til at fastsætte de fælles tilsynsholds størrelse og sammensætning, som kobler den sammen med både bankernes 
risikoprofil og tilsynsprogrammet, med henblik på at håndtere en sådan risikoprofil og sikre, at der gennemføres 
en årlig proces i dialog med de nationale kompetente myndigheder, for så vidt angår bemandingen af de fælles 
tilsynshold.
Anbefaling 8
ECB accepterer denne anbefaling under forudsætning af, at de juridiske (fortrolighed) og tekniske hindringer over -
vindes. Derfor bliver der først lavet en forundersøgelse.
ECB’s svar 132
Det er ECB’s holdning, at det er nødvendigt at få det fulde overblik over de tilsynsmæssige ressourcer, både med 
hensyn til kvantitet og kvalitet, for at ressourcerne kan anvendes effektivt. Hidtil er de forsøg, der er gjort på at 
etablere en sådan database dog løbet ind i betydelige juridiske hindringer på grund af de krav, der er om at respek -
tere medlemsstaternes lovgivning til beskyttelse af den fortrolige karakter af personoplysninger. På baggrund af 
denne anbefaling vil ECB fortsætte med at undersøge mulighederne for at etablere en sådan database, nærmere 
bestemt at gennemføre juridiske og tekniske forundersøgelser.
Anbefaling 9
ECB accepterer anbefalingen.
Anbefaling 10
ECB accepterer anbefalingen.
ECB bemærker, at systemet ikke bør være alt for detaljeret og bureaukratisk, når det gælder bestemmelserne for, 
hvor mange ansatte der er behov for i det enkelte tilsynshold. Derimod bør antallet af ansatte forvaltes effektivt og 
indbefatte et vist ledelsesmæssigt skøn.
Anbefaling 11
ECB accepterer anbefalingen.
For så vidt angår den regelmæssige gennemgang af klyngemodellen bemærker ECB, at den almindelige halvårlige 
gennemgang for tiden er i gang.
Anbefaling 12
ECB accepterer anbefalingen.
Antallet af ansatte i den centraliserede afdeling i ECB for tilsyn på stedet (COI) er steget støt for at få flere missions -
chefer fra ECB. Den aktive og ubetingede støtte fra kolleger i de nationale kompetente myndigheder er helt afgø -
rende i denne forbindelse. Ydermere er det koordinatorerne af de fælles tilsynshold – nogle gange efter forslag fra 
den centraliserede afdeling for tilsyn på stedet – der bestemmer, hvilke inspektioner der skal ledes af ECB, og hvilke 
der ikke skal.
Når det er sagt, og baseret på tidligere anmodninger samt et stigende lokalt stress i nogle lande, tillader den 
nuværende personalesituation rent faktisk ikke, at ECB deltager i alle de inspektioner, som burde være ledet af ECB: 
regelmæssige inspektioner på stedet, tematiske gennemgange, nødsituationer... omend en vis optimering stadig 
er på vej – såsom fremme af blandede hold og værktøjer... – yderligere COI-ansatte ville være nødvendige for at 
imødekomme hele efterspørgslen.
Anbefaling 13
ECB accepterer anbefalingen.
ECB vil gerne bemærke, at den del af anbefalingen, som vedrører IT-systemet, delvist vil blive løst af de kommende 
IMAS 2.0-opgraderinger. Hvad angår den faglige kompetence, som inspektører fra de nationale kompetente myndig -
heder skal være i besiddelse af, bør gennemførelsen af FTM-uddannelsesplanen være svaret på dette revisionsresultat.
SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
  et eksemplar:  
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
  /f_lere eksemplarer eller plakater/kort:  
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de /f_leste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
 via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Begivenhed Dato
Revisionsplanens vedtagelse/revisionens start 29.6.2015
Officiel fremsendelse af udkastet til beretning til Kommissionen (eller en anden revide -
ret enhed)28.6.2016
Vedtagelse af den endelige beretning efter den kontradiktoriske procedure 18.10.2016
Den Europæiske Centralbanks officielle svar modtaget på alle sprog 19.10.2016
I 2012 vedtog EU’s ledere, at bankerne i euroområdet 
skulle underlægges den fælles tilsynsmekanisme (FTM), 
hvor ECB skulle spille den centrale rolle, men de 
kompetente nationale myndigheder skulle også varetage 
mange funktioner. I denne beretning undersøges det, 
hvordan ECB oprettede FTM, hvordan arbejdet blev 
tilrettelagt, og hvilke udfordringer man står over for.
Vi konstaterede, at der forholdsvis hurtigt var blevet 
oprettet en kompleks tilsynsstruktur, men at det nye 
systems kompleksitet er en udfordring, især fordi den nye 
mekanisme fortsat er for afhængig af de nationale 
tilsynsmyndigheders ressourcer. Selv om ECB har det 
overordnede ansvar, har banken således ikke tilstrækkelig 
indflydelse på vigtige aspekter af banktilsynet.
Mængden af oplysninger fra ECB var imidlertid ikke 
tilstrækkelig til, at Revisionsretten fuldt ud kunne vurdere, 
om ECB’s håndtering af FTM er effektiv med hensyn til 
forvaltningen samt tilsyn, der ikke udføres på stedet, 
og kontrol, der udføres på stedet.
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET