MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET - Forslag til basisretsakter vedrørende tilskud, der i øjeblikket bevilges på grundlag af Kommissionens administrative autonomi (budgettets del A) eller af dens institutionelle beføjelser - orienterende dokument

1. DEN NUVÆRENDE SITUATION

I mange år har en række tilskud været finansieret med bevillinger opført under del A (driftsbevillinger) i Kommissionens budgetsektion (sektion III). Den vigtigste årsag til, at bevillingerne har været opført her, er, at der ikke er nogen basisretsakter, der giver grundlag for at opføre dem som aktionsbevillinger. Deres opførelse under del A har gjort det muligt at betragte dem som administrationsudgifter for Kommissionen, og sådanne udgifter kræver ikke basisretsakter for deres gennemførelse.

På samme måde finansieres en række tilskud i budgettets del B (aktionsbevillinger), uden at de er omfattet af en specifik basisretsakt. Disse tilskud er normalt opført under kapitel B3-30 og kræver således ikke et retsgrundlag på grund af de institutionelle beføjelser på informationsområdet.

Endelig er der en række tilskud, som midlertidigt har været tilknyttet eksisterende basisretsakter. Det er bl.a. tilskuddene i forbindelse med platformen af europæiske ngo'er på det sociale område (B3-4105 og B5-803).

De fleste af disse tilskud har et fælles sigte, nemlig at styrke organisationer eller fremme aktioner, der styrker den europæiske identitet. De anvendes imidlertid inden for meget forskellige aktivitetssektorer, som henhører under forskellige bestemmelser i traktaterne.

2. BEGRUNDELSER FOR AT ÆNDRE DEN NUVÆRENDE SITUATION

2.1. Gennemførelsen af ABB

Da det blev besluttet at basere Kommissionens budget på den aktivitetsbaserede budgetlægning (ABB), som er omhandlet i finansforordningens artikel 41 [1], blev det klart, at det var nødvendigt at vedtage forslag til basisretsakter for tilskud under del A, som ikke havde noget retsgrundlag.

[1] Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget.

På dette tidspunkt foretog Kommissionen en undersøgelse af, hvilke bevillinger på budgettet, der burde betragtes som administrative bevillinger, og hvilke der burde betragtes som aktionsbevillinger. Visse udgifter, som i øjeblikket er klassificeret som aktionsbevillinger, såsom BA-poster eller den administrative del af bevillingerne til forskning (B6), er placeret i budgettets administrative del (kapitel 01). Omvendt er visse udgifter, såsom tilskuddene under del A, som blev betragtet som "administrative", klassificeret som aktionsbevillinger.

Imidlertid fastslås det i den nye finansforordning i artikel 49, stk. 2, at bortset fra bevillinger i medfør af de institutionelle beføjelser, bevillinger til pilotprojekter, bevillinger til forberedende foranstaltninger samt de enkelte institutioners driftsbevillinger, kræver alle udgifter til foranstaltninger en basisretsakt for at kunne gennemføres. Det var derfor naturligt at foreslå, at der vedtages basisretsakter for disse tilskud, som nu indgår under del A.

Ønsket om at indføre basisretsakter for tilskud, der i øjeblikket indgår under del A, blev meddelt offentligt af Kommissionen i en erklæring knyttet til godkendelsen af den nye finansforordning. I denne erklæring hedder det, at "Europa-Parlamentet og Rådet noterer sig, at Kommissionen agter at forelægge et forslag til rammeforordning, hvori de samlede kriterier for udvælgelse og ydelse af driftstilskud til de organer, som er omhandlet i artikel 108, stk. 1, litra b), kan fastsættes".

2.2. Definition af de institutionelle beføjelser

Visse tilskud, der finansieres over budgettets aktionsbevillinger, er blevet tildelt i henhold til institutionelle beføjelser i forbindelse med Kommissionens informationspolitik. Da basisretsakterne for tilskud under del A blev oprettet, blev det også foreslået, at nogle af disse tilskud i fremtiden også skulle have en specifik basisretsakt.

2.3. Godkendelse af den nye finansforordning

Den nye finansforordning omfatter et afsnit VI, der udelukkende vedrører ydelse af tilskud. Det fremhæver specielt principperne om åbenhed, ligebehandling og samfinansiering og fastslår endvidere, at tilskud ikke kan kumuleres eller ydes med tilbagevirkende kraft. Forholdet mellem disse principper og visse af de metoder, budgetmyndigheden anvender til forudtildeling af visse tilskud, bør gøres mere klart. Det er derfor vigtigt at indføre basisretsakter, således at de anvisningsberettigede kan følge klart definerede principper, der gør det muligt både at overholde forskrifterne i den nye finansforordning og at tage hensyn til budgetmyndighedens ønsker (Rådets protokol 10003/02 ADD1 af 13. juni 2002.

2.4. Nødvendigheden af at definere specifikke basisretsakter for visse tilskud

Endelig er der også visse tilskud, som er knyttet til basisretsakter, som også dækker andre foranstaltninger, og for hvilke Rådet har anmodet om vedtagelse af en specifik basisretsakt. Disse tilskud er også medtaget for således at sikre sammenhængen i arbejdet.

3. DE HOVEDPRINCIPPER, DER ER FULGT VED DEFINITIONEN AF BASISRETSAKTER FOR TILSKUD

3.1. Den generelle fremgangsmåde

De tilskud, der skal være omfattet af en specifik basisretsakt, blev først samlet efter de aktivitetsområder, de dækker, for at de så vidt muligt kunne knyttes til en bestemt artikel i traktaten. Således er forslagene til de basisretsakter, der dækker tilskud vedrørende lige muligheder, baseret på EF-traktatens artikel 13; akter, der dækker tilskud vedrørende uddannelse og ungdom, er baseret på EF-traktatens artikel 149 og 150, og akter, der dækker tilskud vedrørende kultur, er baseret på EF-traktatens artikel 151.

Basisretsakter, der dækker tilskud, som ikke kan få et specifikt retsgrundlag i EF-traktaten, er baseret på traktatens artikel 308. Disse basisretsakter er konstrueret med udgangspunkt i, at det er nødvendigt at støtte organisationer, der vil kunne fremme den europæiske identitet i civilsamfundet, både inden for EU og over for tredjelande.

Denne sektorbestemte fremgangsmåde for opbygningen af basisretsakter betyder, at vedtagelsesprocedurerne og forvaltningsprocedurerne er specifikke for hver enkelt basisretsakt. Alligevel har disse basisretsakter så vidt muligt fået den samme struktur. Desuden behandler de enkelte basisretsakter visse problemer på en ensartet måde.

3.2. Fælles fremgangsmåde i basisretsakterne

Hver basisretsakt, hvad enten den omfatter tilskud til drift eller til foranstaltninger, omhandler finansiering af et program, der dækker en periode fra 2 til 6 år. I tilfælde af, at en retsakt er knyttet til en artikel i traktaten, der indebærer fælles beslutningstagning, foreslår Kommissionen, at Rådet og Parlamentet vedtager finansieringen af programmet for hele dets varighed efter de regler, der er omhandlet i artikel 33 i den interinstitutionelle aftale.

Vedtagelsen af basisretsakter ændrer ikke det udgiftsområde i de finansielle overslag, som finansieringen af tilskuddene er knyttet til, i det mindste ikke indtil udløbet af de nuværende finansielle overslag i 2006.

Basisretsakterne klassificerer tilskuddene i 3 grupper, kaldet programmets emneområder; det første emneområde omfatter tilskud til drift (dvs. finansiering af modtagerens løbende aktiviteter) til de organisationer, der er nævnt ved navn i basisretsakten, det andet emneområde omfatter de øvrige driftstilskud og det tredje emneområde omfatter finansieringen af punktuelle foranstaltninger, dvs. tilskud til lejlighedsvise aktiviteter. En basisretsakt kan kun omfatte et enkelt sæt af disse tre emneområder.

Hver basisretsakt er udformet på grundlag af finansforordningen og dens gennemførelsesbestemmelser. Det skal således bemærkes, at:

-hver basisretsakt generelt fastslår, at der skal iværksættes forslagsindkaldelser, undtagen i nedenstående tilfælde, hvor der er tale om driftstilskud, dvs. finansiering af modtagernes permanente aktiviteter:

-når basisretsakten omfatter en reference til en eller flere organisationer. Dette gælder tilskud, der ydes til "institutionelle" partnere, samt i visse tilfælde, hvor tilskuddet vedrører en "netværksleder" [2], dvs. organer af generel europæisk interesse

[2] Dvs. et organ, som har til formål over for institutionerne at repræsentere en samling af enheder, der er grupperet efter sektor.

-når der er tale om visse tilskud i henhold til basisretsakterne vedrørende "kultur" og "borgerskab", hvor budgetpostens titel udtrykkelig udpeger en modtager, eller hvor budgettet udpeger modtagerne ved navn og fastslår, hvilke beløb der er forudset til hver enkelt modtager, og det samlede beløb under budgetposten er formålsbestemt. Hvis en modtager, der er udpeget i budgettet, ikke overholder de betingelser, der er fastsat i finansforordningen, i gennemførelsesbestemmelserne hertil eller i de specifikke artikler i de berørte basisretsakter, kan Kommissionen, i henhold til finansforordningen, nedsætte det forudsete beløb eller undlade at yde tilskuddet. De tilsvarende beløb gennemføres ikke.

-når det i overensstemmelse med finansforordningen og gennemførelsesbestemmelserne hertil er nødvendigt at anvende en nedtrapningsrate, vil denne rate kunne tilpasses samfinansieringsraten eller beregnes som en procent af tilskuddet i forhold til beløbet det foregående år. Den anvendte beregningsmetode vil medføre, at man undgår en forhøjelse af det tilskud, der ydes den samme organisation fra det ene år til det andet, medmindre et organ har midlertidige problemer i løbet af de første år, det opererer. Kun organer af generel europæisk interesse, som defineret i artikel 162 i gennemførelsesbestemmelserne, kan fritages for anvendelse af nedtrapningsraten.

-der kræves en samfinansieringsrate på mindst 20 % af drifts- eller aktionsudgifter, undtagen for de organisationer, der er nævnt ved navn i basisretsakten, for hvilke samfinansieringsraten kan være anderledes. Undtagelser i forhold til denne procent kan imidlertid medtages i visse specifikke basisretsakter

-som fastsat i finansforordningens artikel 110, stk. 2, offentliggør Kommissionen hvert år alle de tilskud, der er ydet under overholdelse af kravene om fortrolighed og sikkerhed.

4. LISTE OVER DE BASISRETSAKTER, DER ER BERØRT AF DENNE GENERELLE PRÆSENTATION

De basisretsakter, der er berørt af denne generelle præsentation, er følgende:

-Basisretsakten om "fremme af organer, der er aktive på europæisk plan inden for området ligestilling mellem kvinder og mænd", der er knyttet til traktatens artikel 13 og dækker tilskud på området lige muligheder og ligebehandling, som i øjeblikket finansieres over posterne A-3037 og A-3046.

-Basisretsakten om "fremme af organer, der er aktive på europæisk plan, og støtte til punktuelle aktiviteter inden for uddannelse", der er knyttet til traktatens artikel 149 og 150 og dækker de tilskud, der i øjeblikket finansieres over posterne A-3010, A-3011, A-3012, A-3013, A-3014, A-3017, A-3022, A-3027, A-3044, B3-1000 og B3-304.

-Basisretsakten om "fremme af organer, der er aktive på europæisk plan på ungdomsområdet", der er knyttet til traktatens artikel 149 og dækker de tilskud, der i øjeblikket finansieres over posterne A-3023 og A-3029.

-Basisretsakten om "fremme af organer, der aktive på europæisk plan på kulturområdet", der er knyttet til traktatens artikel 151 og dækker de tilskud, der i øjeblikket finansieres over posterne A-3015, A-3035 og A-3042.

-Basisretsakten om "fremme af et aktivt europæisk borgerskab (civic participation)", som er knyttet til traktatens artikel 308 og dækker tilskud til løbende eller punktuelle aktiviteter, der gennemføres af europæiske ekspertudvalg eller organer, der fremmer et aktivt europæisk borgerskab og finansieres over posterne A-3016, A-3020, A-3021, A-3024, A-3026, A-3030, A-3036, A-321, B3-305, B3-4105 og B5-803.

-Basisretsakten om organer "der fremmer den gensidige forståelse af forbindelserne mellem Den Europæiske Union og visse regioner i den ikke-industrialiserede verden", der er knyttet til traktatens artikel 308 og dækker tilskud inden for området forbindelser udadtil, som i øjeblikket finansieres over posterne A-3031, A-3034 og A-3039. Det tilskud, der finansieres over post A-3033, er ikke omfattet af denne retsakt. Dette tilskud vedrører fremme af menneskerettigheder og demokrati; det bør derfor tilknyttes Rådets forordning nr. 975/99 og 976/99 af 29. april 1999, som bør ændres, så de giver mulighed for ydelse af tilskud til driften af Europarådets Nord-Syd Center.

-Basisretsakten om "fremme af foranstaltninger inden for området beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser", der er knyttet til traktatens artikel 280 og dækker tilskud inden for området beskyttelse af finansielle interesser, som i øjeblikket finansieres over posterne COM-III-A-3010 og B5-910.

Kommissionen vil kunne blive nødsaget til senere at forelægge yderligere forslag vedrørende visse foranstaltninger, som tidligere blev betragtet som administrative, men som er berettigede i kraft af specifikke artikler i traktaten, og som i fremtiden vil blive betragtet som aktionsudgifter. Det drejer sig f.eks. om finansieringen af institutter, der er aktive inden for området konjunkturundersøgelser (A-3500, A-3501) eller visse tilskud på udviklingsområdet (B7-610).

5. OVERGANGSPERIODEN

I forbindelse med godkendelsen af finansforordningen har de tre institutioner erklæret, at de forpligter sig til at nå denne målsætning [vedtagelsen af en rammeforordning] for at sikre ikrafttrædelsen af denne forordning fra regnskabsåret 2004. Basisretsakterne skulle således i princippet kunne vedtages af lovgivningsmyndigheden, således at de kan finde anvendelse fra 2004.

I tilfælde af at denne målsætning ikke nås, vil Kommissionen i tide foreslå midlertidige undtagelsesforanstaltninger, som vil gøre det muligt at tildele tilskuddene i 2004, under afventning af at retsgrundlagene vedtages.