4.3

Med udgangspunkt i den i punkt 1.5 nævnte undersøgelse vedrørende blå vækst ses endvidere på dynamikken og eventuelle fremtidige tendenser for hvert af de 5 fokusområder med særlig vægt på innovation og nye arbejdspladser: 4.3.1 Kyst- og havturisme – den største sektor, når det gælder bruttoværditilvækst og beskæftigelse – beskæftiger 2,35 mio. mennesker, hvilket svarer til 1,1 % af EU's samlede beskæftigelse, hvor over 90 % af virksomhederne beskæftiger under 10 personer. Den forventede vækst er på 2-3 % om året, mens krydstogtturisme kan skabe 100 000 nye arbejdspladser frem mod 2020 (i forhold til 2010). Sektoren for lystsejlads forventes således at vokse med 2-3 % om året ifølge tal fra European Cruise Council (8). 4.3.2 I 2011 tegnede offshore-vindkraften sig for 10 % af den installerede kapacitet, gav direkte eller indirekte beskæftigelse til 35 000 mennesker i hele Europa og repræsenterede 2,4 mia. euro i årlige investeringer med en samlet kapacitet på 3,8 GW. Ifølge medlemsstaternes nationale handlingsplaner for vedvarende energi forventes vindkraft i 2020 at producere 494,6 TWh, hvoraf 133,3 TWh vil blive produceret offshore. Beskæftigelsespotentialet anslås til 170 000 arbejdspladser frem mod 2020 og 300 000 frem mod 2030. Lovende fremtidsudsigter er der også for de sektorer, der befinder sig i en tidlig udviklingsfase, som f.eks. energiproduktion ved hjælp af tidevandskraftværker og bølgeenergi, som adskillige medlemsstater allerede har foretaget seriøse investeringer i. 4.3.3 Den årlige omsætning fra brydning af havenes mineralske ressourcer forventes i verden som helhed at vokse fra stort set nul til 5 mia. euro i det kommende årti og op til 10 mia. euro frem mod 2030 ifølge skøn, som branchens interesseparter har oplyst til undersøgelsen om blå vækst. Måske vil op mod 5 % af alle mineraler i 2020 og op mod 10 % af alle mineraler i 2030 blive udvundet af havbunden (heriblandt kobolt, kobber og zink). Ifølge oplysninger fra WTO (PRESS/628, 7. april 2011) er priserne på mange andre råstoffer end energi i perioden 2000-2010 steget med ca. 15 % om året, hovedsagelig som følge af efterspørgsel i de nye vækstøkonomier. Bortset fra sand og grus er man således først nu gået i gang med at efterforske og udnytte havenes mineralske ressourcer – og kun på lavt vand. 4.3.4 I 2010 var den samlede akvakulturproduktion på under 1,3 mio. ton med en værdi på ca. 3,2 mia. euro, hvilket gav 80 000 arbejdspladser. Over 90 % af virksomhederne inden for akvakultur i EU er små og mellemstore virksomheder. Akvakultur repræsenterer på verdensplan en vækst på 6,6 % om året (fra 40 mio. ton i 2002 til 53 mio. ton i 2009) og er den sektor inden for animalsk fødevareproduktion, der har kunnet notere størst vækst (FAO 2010 "The State of World Fisheries and Aquaculture"). Men selv om den internationale efterspørgsel er stigende, forbliver den europæiske produktion på samme niveau og efterspørgslen efter fisk i Europa dækkes af en import, der løber op i 60-70 % af forsyningen. Som et redskab til vækst inden for akvakultursektoren opfordrer EØSU Kommissionen til at ændre sin finansieringspolitik på området fra subventioner til direkte støtte i perioden 2014-2020. 4.3.5 Den nye sektor for blå teknologi beskæftiger i dag kun få mennesker i Europa og bruttoværditilvæksten herfra sættes skønsmæssigt til 0,8 mia. euro. På kort sigt forventes sektoren at udgøre et nichemarked for produkter af høj værdi inden for sundhed, kosmetik og biomaterialer til industrielt brug. I årene frem til 2020 vil sektoren kunne udvikle sig til et mellemstort marked, der også omfatter produktion af metabolitter og primærstoffer (fedtstoffer, sukker, polymerer og proteiner) til fødevare- og foderindustrien og til den kemiske industri. På langt sigt og hvis der sker betydelige teknologiske fremskridt, kan bioteknologi udvikle sig til en masseleverandør af specielle produkter med høj værditilvækst.