2007/ECFIN/021

[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 30.9.2008

KOM(2008)590 endelig

BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

OM DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS LÅNOPTAGELSES- OG LÅNGIVNINGSAKTIVITETER I 2007 {SEK(2008)2504}

(forelagt af Kommissionen)

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. INDLEDNING 3

2. LÅNOPTAGELSE 3

3. LÅNGIVNINGSAKTIVITETER I TREDJELANDE 3

3.1. Oversigt 4

3.2. Fællesskabets makrofinansielle bistand 4

3.3. EIB's finansieringsaktiviteter i henhold til långivningsmandaterne 4

3.3.1. Transaktionsvolumen 5

3.3.2. Fremskridt med hensyn til risikodeling 6

3.3.3. Bidrag til eksterne politiske målsætninger 7

3.3.4. Samarbejde med Kommissionen 8

3.3.5. Samarbejde med andre IFI'er 9

4. LÅNGIVNINGENS BUDGETMÆSSIGE FØLGER 9

4.1. Budgetgarantier 10

4.2. Andre aktiviteter 10

1. INDLEDNING

I Rådets afgørelser om Fællesskabets låneinstrumenter fastsættes det, at Kommissionen hvert år skal informere Rådet og Europa-Parlamentet om brugen af disse instrumenter. For at opfylde disse informationsforpligtelser indeholder denne beretning en beskrivelse af foranstaltningerne for hvert geografisk område.

Navnlig med hensyn til Fællesskabets långivningsaktiviteter i tredjelande pålægger de respektive rådsafgørelser[1] Kommissionen hvert år at informere Rådet og Europa-Parlamentet om anvendelsen af EIB-finansieringstransaktioner (Den Europæiske Investeringsbank) (lån og sikkerhedsstillelser), for hvilke der stilles garanti over EU-budgettet, i førtiltrædelseslandene, Middelhavsområdet, Østeuropa, det sydlige Kaukasus og Rusland, Asien og Latinamerika samt Den Sydafrikanske Republik.

For at give et komplet billede af långivningsaktiviteterne indeholder beretningen en kort oversigt over den lånoptagelse, der er foretaget for at finansiere långivningsaktiviteterne, over Fællesskabets makrofinansielle bistand til tredjelande og over rentegodtgørelser og garantier i tilknytning til lån ydet af Fællesskabet. Derudover gives der oplysninger om Euratoms långivningsaktiviteter.

Nærmere oplysninger om de ovennævnte aktiviteter, herunder statistiske tabeller, kan findes i det vedlagte arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (i det følgende benævnt "bilaget")[2]. Medmindre andet er anført, gælder henvisninger til tabeller i denne beretning bilaget.

2. LÅNOPTAGELSE

For at kunne finansiere de långivningsaktiviteter, som Rådet har vedtaget, er Kommissionen bemyndiget til at optage lån på kapitalmarkederne på vegne af det relevante Fællesskab (EU, Euratom)[3].

De Europæiske Fællesskabers og EIB's samlede lånoptagelse steg i 2007 med 13,8 % til 54,7 mia. EUR sammenlignet med 48,1 mia. EUR det foregående år (se tabellen og figuren i afsnit 1.1 i bilaget). Denne betydelige stigning skyldes hovedsagelig et hurtigere låneudbetalingsmønster for EIB-lån, hvilket medførte en stigning i lånoptagelsen i løbet af året. EIB oplevede også markedsvilkårene som meget støttende, idet efterspørgslen efter førsteklasses instrumenter steg kraftigt i kølvandet på subprime-krisen.

Hvad angår De Europæiske Fællesskaber, bygger lånoptagelsesaktiviteterne på beslutninger vedrørende Euratom, makrofinansiel bistand og betalingsbalancelån. Der blev i 2007 rejst et beløb på 39 mio. EUR til Euratom på basis af en beslutning godkendt i 1994. En ny beslutning om makrofinansiel bistand på 50 mio. EUR blev vedtaget den 10. december 2007, men indebar ikke udbetalinger og tilsvarende lånoptagelse i 2007. Hensigten er at udbetale lånet i to lige store rater fra 2008.

Korrigeret for tilbagebetalinger, annulleringer og kursændringer beløb den samlede lånoptagelse sig pr. 31. december 2007 til 255,4 mia. EUR, hvilket er en stigning på 2,8 % i forhold til 2006 (se tabel 1.2).

Andelen af lånene i henholdsvis euro og tredjelandsvalutaer fremgår af afsnit 1.3 i bilaget (se tabel 1.3).

3. LÅNGIVNINGSAKTIVITETER I TREDJELANDE

3.1. Oversigt

Den finansielle støtte til tredjelande, der har indgået samarbejdsaftaler med Fællesskabet, antager forskellige former alt efter, hvilket geografisk område der er tale om, og hvilke målsætninger der forfølges.

Finansielle aktiviteter, som forvaltes af Kommission i henhold til Rådets afgørelser, er generelt i form af bilaterale lån (makrofinansiel bistand eller betalingsbalancestøtte), hvor EU medvirker til at genetablere den makroøkonomiske balance i et land.

Lån, som EIB bevilger over egne midler, har enten form af direkte finansiering af individuelle projekter eller globallån til banker, som dernæst fordeler dem til mindre, lokale projekter. Nogle af disse lån er garanteret over EU's budget og er, medmindre andet er angivet, i fokus i denne beretning. I henhold til det generelle mandat for 2007-2013 kan EIB også stille lånegarantier. EIB anvender et bredere spektrum af finansielle instrumenter (fra aktier til foranstående lån), når banken forvalter Fællesskabets eller medlemsstaternes midler (navnlig i Middelhavsområdet og AVS-staterne).

Euratom-låneinstrumentet[4] er til disposition for finansiering af aktiviteter i EU-medlemsstater og visse tredjelande (Armenien, Rusland og Ukraine).

De geografiske regioner, i hvilke Fællesskabet foretager långivningsaktiviteter i 2007, fremgår af tabel 2.1 og 2.2.

3.2. Fællesskabets makrofinansielle bistand

Den makrofinansielle bistand i form af lån er pr. definition exceptionel og er et led i det internationale samfunds bestræbelser på i samarbejde med Bretton Woods-institutionerne at yde betalingsbalancestøtte til visse lande, der i en overgangsperiode støder på makroøkonomiske vanskeligheder. Den makrofinansielle bistand er koncentreret om de geografisk nærtliggende områder, nemlig det vestlige Balkan og Kaukasus. Udbetalingen af støtten er betinget af, at modtagerlandene opfylder målsætninger om makroøkonomisk stabilitet og strukturreformer. Under disse omstændigheder er antallet af transaktioner hvert år begrænset, og det er svært at foretage en gyldig sammenligning af den støtte, der bevilges fra år til år.

Den gavebistand og de lån, der er udbetalt under dette instrument, fremgår af tabel 2.2. Der blev i 2007 truffet en ny afgørelse om ydelse af makrofinansiel bistand til Libanon i form af lån på op til 50 mio. EUR og op til 30 mio. EUR i gavebistand. Udbetalingerne skulle starte i 2008. Der findes yderligere oplysninger i Kommissionens årlige beretning om gennemførelsen af den makrofinansielle bistand i tredjelande[5].

3.3. EIB's finansieringsaktiviteter i henhold til långivningsmandaterne

Dette afsnit, som fuldstændiggøres af oplysningerne i bilaget, udgør den årlige beretning for 2007, som skal forelægges for Europa-Parlamentet og Rådet i overensstemmelse med artikel 2 i Rådets afgørelse 2000/24/EF og artikel 6 i Rådets afgørelse 2006/1016/EF.

I løbet af 2007 har to - delvis overlappende - eksterne långivningsmandater for EIB været i kraft, eftersom det generelle mandat for 2000-2006 udløb den 31. januar 2007, men blev forlænget til den 31. juli 2007, for de geografiske områder, hvor det maksimale beløb for långivning ikke var nået, mens det generelle mandat for 2007-2013 trådte i kraft den 1. februar 2007. De første lån inden for de nye rammer blev undertegnet i andet halvår efter undertegnelsen af den nye aftale om en fællesskabsgaranti til EIB i august 2007.

Indtil den 31. juli 2007 fortsatte långivningen under det generelle mandat for 2000-2007 i alle regioner bortset fra Middelhavsområdet, hvor underloftet for mandatet var nået ved udgangen af 2006. I afsnit 2.3 af bilaget gives der et resumé af EIB's långivningsaktiviteter i de berørte områder siden 2000.

I henhold til begge mandater skal Kommissionen hvert år underrette Europa-Parlamentet og Rådet om de transaktioner, der er gennemført i henhold til mandatet, hvorvidt de har bidraget til at nå målene for EU's eksterne politikker, under hensyntagen til EIB's operationelle mål og fremlægge en vurdering af koordineringen og samarbejdet mellem EIB og andre internationale finansielle institutioner (IFI), der opererer i de områder, der er dækket af mandatet. Endvidere skal Kommissionen i henhold til det generelle mandat for 2000-2006 informere om de fremskridt, der er gjort med risikodelingen i henhold til artikel 1, stk. 3 i Rådets afgørelse 2000/24/EF. Endelig skal Kommissionen i henhold til det generelle mandat for 2007-2013 vurdere omfanget af samarbejdet mellem EIB og Kommissionen.

På grund af det begrænsede antal transaktioner, der er gennemført i 2007 i henhold til det generelle mandat for 2007-2013, er vurderingen af EIB-finansieringstransaktionernes virkning og effektivitet samt af deres bidrag til opfyldelsen af EU's eksterne politiske målsætninger, herunder samarbejdet med andre IFI'er og med Kommissionen, indeholdt i denne beretning og bilaget. I fremtiden vil denne vurdering dog blive genstand for en separat rapport, startende næste år, hvor antallet af transaktioner forventes at vokse betydeligt.

Endelig indeholder afsnit 2.19 i bilaget tabeller over EIB-finansiering fordelt på sektorer og regioner i Afrika, Vestindien og Stillehavet samt oversøiske lande og territorier (AVS/OLT) i 2007. Disse transaktioner, som er gennemført inden for rammerne af Cotonou-aftalen og OLT-associeringsafgørelsen, falder ikke ind under fællesskabsgarantien og er derfor ikke behandlet i denne beretning. EIB's årsrapport for 2007 om investeringsfaciliteten i henhold til AVS-EF-Cotonou-aftalen findes på www.eib.org.

3.3.1. Transaktionsvolumen

I 2007 undertegnede banken lån svarende til 3 723 mio. EUR, heraf 1 825 mio. EUR under det generelle mandat for 2000-2006 (udløb den 31. juli 2007) og 1 898 mio. EUR under det generelle mandat for 2007-2013.

I nedenstående tabel I gives en oversigt over EIB's eksterne långivning i henhold til mandater støttet af Fællesskabet i 2007, fordelt på sektorer og geografiske områder. De enkelte lån er anført i afsnit 2.13 i bilaget, mens fordelingen af den samlede udlånsvolumen pr. mandat vises i afsnit 2.4.

Tabel I: Sektorfordeling af lån ydet i henhold til mandat, undertegnet i 2007 (mio. EUR)

Region | Samlet beløb | Transportinfrastrukturer | Kreditlinjer | Energi | Industri og tjenesteydelser | Telekommunikation | Vand, kloakering |

Energi - forsyningssikkerhed | X | X | X | X | X |

Miljøbeskyttelse og miljøforbedringer | X | X | X | X | X |

Udvikling af den private sektor, SMV | X | X | X |

Udvikling af infrastruktur, herunder udbygning af TEN | X | X | X | X |

Førtiltrædelsesstøtte | X |

Understøttelse af EU-tilstedeværelse (FDI, overførsel af teknologi og knowhow) | X |

Energisektoren optog 13 % af lånene under mandat i 2007. EIB finansierede energiinvesteringer i Egypten (to gasfyrede kombinerede kraftværker), Marokko (vandkraftprojekter), Bosnien-Hercegovina (rehabilitering af vandkraftværker og distributionsfaciliteter) og Sydafrika (etablering af en forbindelse til højspændingstransmission).

I alt 938 mio. EUR eller 25 % af EIB's finansiering under mandat bidrog til bankens overordnede mål om at fremme en miljømæssigt bæredygtig udvikling i partnerlande. I førtiltrædelseslandene udgjorde projekter finansieret i 2007 under mandat, hvor særlig miljøbeskyttelse var det vigtigste långivningsmål, 731 mio. EUR eller 42 % af den samlede långivning i regionen. Disse bestod af projekter inden for offentlig transport i Tyrkiet og et projekt inden for vedvarende energi i Bosnien-Herzegovina. I Middelhavsområdet blev der inden for vandforsyning udbetalt forskud på 120 mio. EUR til miljøordninger i Israel, dvs. til forbedring af miljø og sundhed gennem forsyning af sikkert drikkevand. Det samme formål var udvalgt i forbindelse med et projekt til 60 mio. EUR i Asien til udbygning og opgradering af infrastrukturen for vandforsyning og -distribution i Manila-området og med et andet projekt til 27 mio. EUR i Latinamerika til forbedring af sanitære forhold og miljøforhold i Panama City.

Kreditlinjer til støtte for udvikling af den private sektor udgjorde 28 % af den samlede långivning, hvoraf den største del blev bevilget i Middelhavsområdet: Jordan, Libanon, Syrien og Tunesien. Kreditlinjer som støtte til SMV udgjorde mere end halvdelen af den samlede lånevolumen i Middelhavsområdet i 2007. Førtiltrædelseslandene var en anden modtagergruppe, og 40 % af den samlede volumen af kreditlinjer var til fordel for Bosnien-Herzegovina, Serbien og Tyrkiet. Industri og tjenesteydelser var hver repræsenteret med et projekt i Sydafrika til udvidelse af en fabrik til fremstilling af spånplader og træfiberplader af medium tykkelse, og i Tyrkiet til styrkelse af landets muligheder inden for videnskab og forskning. Samlet tegnede denne sektor sig for 11 % af den samlede långivning.

Transportinfrastruktur , herunder jernbane-, vej-, havne- og bytransportinfrastruktur, udgjorde en tredjedel af den samlede långivning under mandat i 2007. Størstedelen (65 %) af lånene i transportsektoren blev bevilget i førtiltrædelseslandene, nemlig Tyrkiet, Serbien, Bosnien-Herzegovina og Albanien. 76 % af denne finansiering i førtiltrædelseslandene gik til anlæggelse eller udbygning af jernbaneinfrastruktur, mens udvikling af hovedlinjerne med forbindelse til transeuropæiske net repræsenterede 24 %. Rehabilitering af hovedlinjerne i vejinfrastrukturen med forbindelse til de prioriterede transeuropæiske net var også formålet med de første lån, der blev bevilget i de østlige nabolande Ukraine og Moldova. Sammen med disse to aktiviteter tegnede udvidelsen af de transeuropæiske net inden for transport sig for 34 % af de samlede lån til transportsektoren. Yderligere to transportprojekter blev finansieret under mandatet i Marokko (bygning af en del af en betalingsmotorvej) og Uruguay (udvidelse af en privat containerterminal på havnen i Montevideo). 8 % af den samlede långivning blev optaget af telesektoren til finansiering af to projekter i Latinamerika. I Peru omfatter et projekt indkøb og installation af systemer til telefoni, højhastighedsinternet, datatransmission, betalings-tv via kabel og satellit, og VSAT-tjenester. Et projekt i Brasilien vedrører installation, ibrugtagning og drift af GSM-overlejringsnet med henblik på migration fra CDMA til et GSM-net.

ALA-regionen er den største modtager af direkte udenlandske investeringer (FDI) fra EU i udviklingslandene. Følgelig inden for parametrene af ALA-mandaterne har størstedelen af EIB's finansieringsaktiviteter i ALA hidtil understøttet EU's tilstedeværelse gennem FDI.

EIB vurderer værditilvæksten ved sine aktiviteter ud fra en ramme, der bygger på følgende tre søjler[6]:

Søjle 1 - overensstemmelse med og bidrag til opfyldelse af EU's politiske målsætninger

Søjle 2 - kvaliteten af projektet og dets soliditet og

Søjle 3 - EIB's finansielle og ikke-finansielle bidrag til projektet.

Hver enkelt finansieringstransaktion vurderes ud fra denne ramme ved hjælp af et sæt relevante indikatorer. 84 % af EIB's transaktioner undertegnet under mandat i 2007 blev af EIB bedømt som værende i høj grad i overensstemmelse med og stærkt bidragende til mandatets mål og prioriteter. Dette afspejles i tildelingen af en "høj" rating under søjle 1. 39 % af projekterne fik tildelt en "høj" rating under søjle 2, og 55 % fik tildelt en "medium" rating. Under søjle 3 fik 81 % af projekterne bedømmelsen "høj" med hensyn til EIB's bidrag, mens 16 % fik bedømmelsen "medium".

3.3.4. Samarbejde med Kommissionen

I Rådets afgørelse 2006/1016/EF opfordres Kommissionen og EIB til at styrke sammenhængen mellem EIB's aktioner og EU's politikker, navnlig gennem en regelmæssig og systematisk dialog og tidlig konsultation om politikker, strategier og projektplanlægning. Med henblik herpå undertegnede EIB og Kommissionen den 26. maj 2008 et specifikt aftalememorandum (MOU), der fastsatte vilkårene og betingelserne for dette styrkede samarbejde.

Med henblik på at forbedre sammenhængen i den samlede EU-støtte i de regioner, der er dækket af det eksterne långivningsmandat, søges der muligheder for eventuelt at kombinere EIB-finansiering med EU-budgetmidler i form af bl.a. instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA), det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument og, hvad angår Sydafrika, instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde.

For at underbygge den finansielle støtte, der ydes over EIB's egne midler, forvalter EIB til gavn for Middelhavsområdet EU-budgetmidler på tre områder: teknisk bistand, risikovillig kapital og rentegodtgørelser for udvalgte EIB-lån som beskrevet nærmere i afsnit 2.11 i bilaget.

Derudover har Kommissionen og EIB samarbejdet om at oprette EU’s naboskabsinvesteringsfacilitet, som skal mobilisere yderligere finansiering til infrastrukturprojekter, navnlig energi-, transport- og miljøsektoren i hele området for den europæiske naboskabspolitik ved at yde støtte til EIB's og andre af EU's offentlige finansieringsinstitutioners långivningsaktiviteter. Der er desuden tæt koordinering mellem Kommissionen og EIB i forbindelse med EU's finansielle instrumenter til støtte for det vestlige Balkan under IPA.

3.3.5. Samarbejde med andre IFI'er

I 2007 forfulgte EIB aktivt sin politik om at øge effektiviteten af sine aktiviteter ved at styrke og udvikle sit operationelle samarbejde med andre IFI'er.

Implementeringen af trepartsaftalen mellem Kommissionen, Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) og EIB, underskrevet ved udgangen af 2006, om aktiviteter inden for operationelt samarbejde i Østeuropa, det sydlige Kaukasus, Rusland og Centralasien blev påbegyndt i 2007 med en tæt dialog mellem de tre institutioner og etableringen af en direkte kommunikationslinje. EIB og EBRD er også tæt forbundne i forbindelse med andre initiativer og partnerskaber (f.eks. Joint Assistance to Support Projects in European Regions (JASPERS) - teknisk bistand inden for rammerne af EU's regionalpolitik).

Endvidere indgik EIB i 2007 i et formelt samarbejde med andre IFI'er på miljøområdet: Multilateral Carbon Credit Fund sammen med EBRD, Carbon Fund for Europe oprettet sammen med Verdensbanken samt EIB-KfW Carbon Programme. Endelig blev Post-2012 Carbon Credit Fund iværksat i Ljubljana på EIB-forum 2007 som et direkte resultat af et løbende samarbejde inden for klimaforandringer mellem EIB og tre førende europæiske nationale finansieringsinstitutioner, nemlig Instituto de Crédito Oficial, KfW og Nordic Investment Bank (NIB).

EIB, EBRD, CEB, NIB og Nordic Environment Finance Corporation var fortsat engagerede i betingelserne for de europæiske miljøprincipper, stærkt støttet af Kommissionen.

Yderligere oplysninger findes i afsnit 2.9 i bilaget.

4. LÅNGIVNINGENS BUDGETMÆSSIGE FØLGER

Långivningen påvirker EU's budget, når lånene ydes med fællesskabsgaranti, rentegodtgørelser eller på lignende særlige vilkår til investeringer, der er risikable for långiveren.

4.1. Budgetgarantier

Den 22. december 2004 besluttede Rådet at ændre afgørelse 2000/24/EF for at tage højde for udvidelsen af EU og den europæiske naboskabspolitik (Rådets afgørelse 2005/47/EF[7]).

Fællesskabets garanti er begrænset til 65 % af det samlede beløb for åbnede kreditter plus alle relaterede beløb (sammenlignet med 70 % under det generelle mandat for 1997-2000). Den 22. december 2004 besluttede Rådet endvidere at stille en fællesskabsgaranti til EIB mod tab i forbindelse med lån til visse typer af projekter i Rusland, Ukraine, Moldova og Belarus (Rådets afgørelse 2005/48/EF[8]). Det samlede låneloft er på 500 mio. EUR, og EIB har en ekstraordinær fællesskabsgaranti med en dækning på 100 %.

Den garanterede låneperiode udløb den 31. januar 2007 og blev automatisk forlænget med seks måneder, da lånelofterne ikke var nået pr. denne dato.

I løbet af 2007 (det sidste år af det generelle mandat for 2000-2006) undertegnede EIB låneaftaler for 1 595 mio. EUR, hvilket bragte det samlede beløb under dette mandat (20.060 mio. EUR[9]) op på 19 587 mio. EUR svarende til 98 % af det samlede loft.

Nærmere oplysninger om garantierne findes i Kommissionens halvårsrapport vedrørende garantier opført på det almindelige budget[10].

Den 19. december 2006 besluttede Rådet at yde en fællesskabsgaranti til EIB mod tab i forbindelse med lån og lånegarantier til projekter uden for Fællesskabets (Rådets afgørelse 2006/1016/EF[11]). Fællesskabsgarantien er begrænset til 65 % af det samlede lånebeløb for udbetalte lån og stillede garantier med fradag af tilbagebetalte beløb og med tillæg af alle relaterede beløb. Maksimumloftet for EIB-finansieringen under dette mandat er på 27 800 mio. EUR for perioden 2007-2013 bestående af et basisloft på 25 800 mio. EUR og et valgfrit mandat på 2 000 mio. EUR, hvis aktivering afgøres af Rådet på grundlag af resultatet af midtvejsevalueringen i 2010. Lån for et beløb på 1 898 mio. EUR blev undertegnet under dette nye mandat i løbet af 2007 (se afsnit 2.3 og tabellen i afsnit 2.4 i bilaget).

4.2. Andre aktiviteter

Der er ydet rentegodtgørelser i forbindelse med en række fællesskabsprogrammer, såvel i som uden for EU. De fleste af programmerne er afsluttet og har derfor ikke længere indflydelse på budgetudgifterne. Tabel 2.19 giver en oversigt over de igangværende programmer og størrelsen af rentegodtgørelserne for de pågældende år.

Som beskrevet yderligere i afsnit 2.11 i bilaget undertegnede EIB i 2007 syv risikokapitaltransaktioner under MEDA-budgettet med et samlet lånetilsagn på 46,5 mio. EUR og 24 transaktioner med henblik på teknisk bistand med en samlet værdi på 17,5 mio. EUR.

[1] Rådets afgørelse 97/256/EF, ændret ved Rådets afgørelser 98/348/EF og 98/729/EF, der dækker perioden 1.2.1997 til 31.1.2000 (i det følgende benævnt "det generelle mandat for 1997-2000"), og Rådets afgørelse 2000/24/EF, ændret ved Rådets afgørelser 2000/688/EF, 2000/788/EF, 2001/778/EF, 2005/47/EF og 2006/174/EF, der dækker perioden 1.2.2000 til 31.1.2007 (i det følgende benævnt "det generelle mandat for 2000-2006"). Rådets afgørelse 1999/786/EC (genopbygning og udbedring af de jordskælvsramte områder i Tyrkiet (TERRA)) er en udvidelse af de generelle mandater. Endvidere blev der ved Rådets afgørelse 2001/777/EF etableret en særlig långivningsaktion til fordel for udvalgte miljøprojekter i området langs Ruslands Østersøkyst som led i den nordlige dimension. Ved Rådets afgørelse 2005/48/EF blev der indført et separat mandat til visse typer af projekter i Rusland og de vestlige nye uafhængige stater (Ukraine, Moldova og Belarus). Endelig blev der ved Rådets afgørelse 2006/1016/EF etableret et nyt generelt mandat, der dækker perioden 1.2.2007 til 31.12.2013 (i det følgende benævnt "det generelle mandat for 2007-2013").

[2] SEK(2007)[…]

[3] Eftersom EKSF-traktaten udløb i 2002, har der ikke været ny lånoptagelse.

[4] Rådets afgørelse 77/270/Euratom, som ændret ved Rådets afgørelse 94/179/Euratom. Loftet for lånoptagelse til finansiering af Euratom-långivning blev oprindeligt fastsat ved Rådets afgørelse 77/271/Euratom. Efterfølgende blev loftet hævet i kraft af forskellige ændringer af sidstnævnte afgørelse, hvoraf den seneste ændring (Rådets afgørelse 90/212/Euratom) hævede loftet med 1 mia. ECU til 4 mia. ECU.

[5] Endnu ikke offentliggjort for 2007. Med hensyn til 2006 henvises til KOM/2007/493 endelig.

[6] Se også afsnit 2.6-2.8 i bilaget.

[7] EUT L 21 af 25.1.2005, s. 9.

[8] EUT L 21 af 25.1.2005, s. 11.

[9] Det samlede antal undertegnede lån med fradrag af annullerede lån (herunder TERRA og det særlige handlingsprogram for Tyrkiet).

[10] KOM(2007) 66 og SEK(2007) 241.

[11] EUT L 414 af 30.12.2006, s. 95.