EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 30.11.2011 
SEK(2011) 1385 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
SAMMENDRAG AF KONSEKVENSANALYSEN 
Ledsagedokument til 
Forslag til 
 
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Europa-Parlamentets o g Rådets 
direktiv 2006/43/EF om lovpligtig revisio n af årsregnskaber og konsoliderede 
regnskaber  
og  
 
Forslag til 
 
Europa-Parlamentets og Rådets forordning om specifikke krav til lovpligtig revision af 
virksomheder af interesse for offentligheden 
{KOM(2011) 779 endelig} 
{SEK(2011) 1384 endelig}  
 
DA 2   DA ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
SAMMENDRAG AF KONSEKVENSANALYSEN 
Ledsagedokument til 
Forslag til 
 
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets 
direktiv 2006/43/EF om lovpligtig revisio n af årsregnskaber og konsoliderede 
regnskaber  
og  
 
Forslag til 
 
Europa-Parlamentets og Rådets forordning om  specifikke krav til lo vpligtig revision af 
virksomheder af interesse for offentligheden 
1. INDLEDNING  
Regnskabsrevision bør på lige fod med tilsyn og corporate governance i høj grad bidrage til 
finansiel stabilitet, eftersom den giver sikkerhed for rigtigheden af samtlige virksomheders 
regnskaber. Grundig revision er nøglen til at genoprette tilliden på markedet. 
Kommissionen tog initiativet til en undersøgels e af revisionsmarkedet, da den i oktober 2010 
offentliggjorde sin grønbog og iværksatte en hø ring, der gav 700 svar fr a en bred række af 
interessenter.  
I sin betænkning af 14. september 2011 om grønbogen støttede Europa-Parlamentet 
Kommissionens helhedstilgang og dens vigtigste forslag til reformen af revisionsmarkedet. 
USA overvejer også vigtige ændringer, især  med hensyn til revisorers uafhængighed. Det 
overvejes kraftigt at indføre oblig atorisk rotation for revisionsfirm aer for at løse de problemer, 
der betragtes som alvorlige. 
2. IDENTIFIKATION AF PROBLEMET  
Revision af virksomheders regnskaber er en yd else, der udføres i offentlighedens interesse. 
Revision bidrager til regnskabernes troværd ighed og pålidelighed. Denne ydelse udføres, 
fordi en udvalgt gruppe af kvalifi cerede specialister har fået over draget opgaven ved lov, samt 
fordi det er en lovfæstet forpligtelse for alle virksomheder. Selv om markederne ikke er identiske, har revisionsmarkedet for store virksomheder og markedet for 
kreditvurderingsbureauer visse fæll estræk. Revisionsmarkedet er domineret af de fire store 
firmaer (PWC, KPMG, Ernst and Young og Delo itte), mens kreditvurderingsmarkedet er 
domineret af tre store bureauer (S&P, Moody's og Fitch). Endvidere  er der på begge markeder 
en iboende interessekonflikt, fordi genstanden fo r eksperternes udtalelse også er kunden. For 
børsnoterede virksomheders vedkommende er udste deren af værdipapirer, hvis regnskaber og 
kreditværdighed revisoren og kr editvurderingsbureauet udtaler sig om, også den, der betaler 
 
DA 3   DA revisoren og bureauet. Både revisorer og kred itvurderingsbureauer driver forretning på 
grundlag af et lovkrav: Virksomheder skal have deres regnskaber revideret, og mange 
lovbestemmelser kræver kreditvurderinger. 
Det er vigtigt at anerkende, at der er behov fo r passende regulering. I lyset af de store 
børsnoterede virksomheders og finansielle instit utioners større indvirkning på samfundet er 
det vigtigt at udstikke en mere  krævende og stram ramme for re visionen af dere s regnskaber. 
Derfor er visse problemer mere presserende for virksomheder, som berører et meget stort 
antal interessenter, f.eks. børsnoterede virkso mheder og de virksomheder, der udfører visse 
aktiviteter, herunder især i sektoren for finansie lle tjenesteydelser (som  i vores bestemmelser 
kaldes virksomheder af intere sse for offentligheden), nemlig: 
• Der er forskelle  med hensyn til interessenternes forventninger til en revision og det, 
revisorerne faktisk udfører . Mange har stillet spørgs målet, hvordan banker har 
kunnet krakke få måneder efter, at de har fået rene revisionsp åtegninger. Endvidere 
er der en udpræget mangel på kommunikation mellem revisorer og 
tilsynsmyndigheder vedrørende åbenlyse problemer med reviderede virksomheders soliditet, især i den finansielle sektor. 
• Uafhængigheden  hverken sikres eller kan påvise s i et paradigme, hvor revision i 
praksis er blevet en ud af en uendelig række af kommercielle tjenesteydelser, der 
udføres af revisorer for deres kunder. Fraværet af regelmæssige udbud af revisionsydelser og periodisk  udskiftning af revisionsfi rmaer har betydet, at 
revisionen er gået væk fra sin grundsætni ng: professionel skepsis. Lige nu er 
markedet præget af, at en lang række af de  reviderede virksomheder reelt er blevet 
trygge ved deres revisor, hvilket går s tik imod alle principper for uafhængighed. 
• Markedskoncentration og manglende udbud:  Markedet er så polariseret, at det er 
sjældent, at en revisor for en virksomhed af  interesse for offentligheden ikke er en af 
de "fire store". I størstedelen  af medlemsstaterne reviderer de fire store firmaer flere 
end 85 % af de større børsnoterede vi rksomheder (svarende til FTSE 350). 
"Tryghedsfaktoren" i de re viderede virksomheder over for deres revisorer 
kombineret med opfattelserne på markedet  har konsolideret de fire store firmaers 
dominans. Man er tilbageholdende med at anta ge andre revisorer, selv i de relativt 
sjældne tilfælde, hvor revi sion udbydes ved licitation.  
Kombinationen af ovennævnte problemer betyder, at investorer og andr e interessenter ikke 
kan have uforbeholden tillid til revisorerklæ ringens uafhængighed og dermed kvaliteten deraf. 
Kontroller af revisorer udfør t af nationale revisionstilsyns myndigheder i medlemsstaterne 
(samt i USA) har alt for mange gange vist , at revisorerne ikke er uafhængige. 
Selv om ingen interessenter kun bør henholde si g til en revisionspåtegning, når de skal danne 
sig et billede af en virksomheds soliditet, er det ikke desto mindre afgør ende, at en interessent 
kan have tillid til, at regnsk aber med en ren revisionspåtegni ng er retvisende. Interessenterne 
bør især kunne stole på, at de n reviderede virksomhed kan fortsætte som "going concern", 
dvs. at den kan opfylde sine gældsforpligtels er over for sine kreditorer i den nærmeste 
fremtid.  
Der er problemer på revisionsmarkedet, som ik ke kun berører virksomheder af interesse for 
offentligheden, men også alle andre virksomheder, der skal revideres. Di sse gælder specifikt 
for Unionen og skal løses for at styrke det indre markeds effektivitet: 
 
DA 4   DA • I dag skal revisorer "godkendes" i alle medlemsstater , hvor de ønsker at udføre 
lovpligtige revisioner. For fysiske pers oner kræver dette, at de består en 
egnethedsprøve i hver enkelt medlemsstat, hvor de ønsker at udføre revision, hvilket 
er bureaukratisk og omkostningstungt. 
• Hverken standarder for revisionspraksis elle r tilsynet med revisorer er harmoniseret i 
Unionen, ligesom tilsynsmyndigheder ik ke fuldstændigt uafhængige af 
revisionserhvervet i alle medlemsstat er. Tilsynsmyndighedernes uafhængighed 
bringes i fare, fordi praktiserede revisore r deltager i kontrollen af revisionsfirmaer. 
Desuden er der store forskell e i de ressourcer, der er t ilgængelige på nationalt plan, 
hvilket skaber et kludetæppe af uhomogent tilsyn og dårligt samarbejde på 
europæisk plan. Endvidere tilpasses de gæld ende revisionsstandarder ikke i forhold 
til virksomhedernes størrelse, især mellemstore virksomheder.  
• Der gælder i øjeblikket en begrænsning i ejerskabet af revisionsfirmaer , som 
forhindrer, at personer, der ikke er revisorer, ejer en stor andel, og begrænser 
mellemstore revisionsfirmaers vækstmuligheder. 
3. NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROP ORTIONALITETSPRINCIPPET  
EU's regler giver i dag medlemsstaterne vide  skønsbeføjelser, selv efter vedtagelsen af 
direktivet om lovpligtig revision i 2006. Dette har skabt store forskelle inden for Unionen. 
De vide skønsbeføjelser, som medlemsstaterne har med hensyn til revisorers kvalifikationer, 
samt de heterogene tilsynsordninger i medlemss taterne kræver et samordnet indgreb på EU-
plan. 
Endvidere er spørgsmålet om risici ved de n aktuelle markedssammensætning og behovet for 
flere firmaet i den øvre del af markedet ikke bl evet løst med den gældende retlige ramme.  
Lovpligtig revision er ifølge sagens natur et krav i EU-lovgivningen, hvorfor eventuelle 
ændringer, der skal løse de største problemer, skal genn emføres ved hjælp af retlige 
instrumenter i Unionen. 
4. MÅL OG LØSNINGSMODELLER  
Initiativer på revisionsområdet vil supplere tiltagene på andre finansielle lovgivningsområder, 
bl.a. corporate governance, regns kab og kreditvurderinger.  
Overordnet mål med ændr ingerne i revisionen:  At bidrage til velfungerende finansielle og 
ikke-finansielle markeder ved at styrke revision serhvervets markedsrolle for at give relevante 
økonomiske aktører og markedet mere pålideli ge, gennemsigtige og relevante oplysninger til 
en rimelig pris om rigtigheden af virksomheders regnskaber. 
De løsningsmodeller vedrørende indholdsmæssige krav, der indgår i dette afsnit, har til formål 
at løse de problemer, der blev analyseret  ovenfor. De foretrukn e løsningsmodeller er 
fremhævet med fed.  
 
DA 5   DA Specifikt mål 1: Præcisere og definere revisorers  rolle generelt samt specifikt med hensyn til 
virksomheder af interesse for offentligheden  
1.1 Løsningsmodeller, som vil styrke regnska bsaflæggeres/markedets kendskab til omfanget 
af revisionen generelt. 
0. Basisscenarie. 
1. Præcisering og specificering af omfanget af lovpligtig revision i EU's regler (uden at 
udvide det).  
2. Ændring af omfanget af lovpligtig revision fo r at afstemme forventningerne: Revisorerne 
bør udføre en grundig undersøgelse af virk somhedens "going concern"-forudsætninger. 
1.2 Løsningsmodeller, som vil forbedre de opl ysninger, revisoren af giver til brugere og 
reviderede virksomheder (virksomheder af interesse for offentligheden).  
0. Basisscenarie. 
1. Forbedring og udvidelse af revisionspåteg ningen for at give offentligheden flere 
oplysninger.  
2. Et mere detaljeret revisionsprotokollat til den reviderede virksomhed selv (til 
revisionsudvalget og ledelsen)  
3. Forbedring af kommunikationen mellem revisor og revisionsudvalg.  
4. En kombination af løsningsmodel 1 til 3.  
1.3 Løsningsmodeller, som vil forbedre ko mmunikationskanalerne mellem revisorer og 
tilsynsmyndighederne for virksomheder af interesse for offentligheden. 
0. Basisscenarie: Forpligtelse til at indberette overtrædelser af  reglerne i visse tilfælde.  
1. Anbefaling om regelmæssige dialoger mellem revisorer og tilsynsmyndigheder for 
virksomheder af interesse for offentligheden.  
2. Krav om regelmæssige dialoger mellem  revisorer og tilsynsmyndigheder for 
virksomheder af interesse for offentligheden.  
Specifikt mål 2: Styrke revisorers og revi sionsfirmaers uafhængighed og professionelle 
skepsis i udførelsen af lovpligtig revision for virksomheder af interesse for offentligheden  
2.1 Løsningsmodeller, som vil reducere og afbøde risikoen for interessekonflikter i 
forbindelse med udførelse af ikke-revisionsydelser for virk somheder af interesse for 
offentligheden. 
0. Basisscenarie: Generelle uafhængighedskriterier. 
1. Forbud mod udførelse af visse ikke-revisi onsydelser for den reviderede virksomhed. 
2. Forbud mod udførelse af en hvilken som he lst form for ikke-revisionsydelser for 
reviderede  virksomheder.  
3. Rene revisionsfirmaer: Må kun udføre lovp ligtig revision og uden forbindelse til 
firmaer, der udfører ikke-revisionsydelser.  
2.2 Løsningsmodeller, der vil reducere og afbøde risikoen for interessekonflikter i forbindelse 
med det eksisterende system, hvor den revidere de virksomhed vælger og betaler revisoren. 
 
DA 6   DA 0. Basisscenarie: Revisionsudvalget får en lille  indflydelse på valget af revisorer. 
1. Strengere regler for proceduren  for udnævnelse af revisorer med en større rolle til 
et styrket revisionsudvalg (mindst to af  medlemmerne skal være uafhængige og 
mindst ét skal have viden om revision).  
2. En tredjepart udnævner revisore n (dvs. en tilsynsmyndighed).  
2.3 Løsningsmodeller, der vil reducere og afbøde risikoen for interessekonflikter i forbindelse 
med risikoen i forbindelse med fortrolighed 
0. Basisscenarie: Kun den ledende  revisionspartner roterer. 
1. Obligatorisk rotation af revisionsfirma efter en vis periode.  
2. Styrkelse af revisionsudvalgets rolle med hensyn til tilsyn med revisorernes arbejde.  
3.  Fastsættelse af supplerende krav til rev isionsfirmaers interne organisation og 
styring.  
4. En kombination af løsningsmodel 1 til 3.  
Specifikt mål 3: Forbedre markedsvilkårene fo r revision af virksomheder af interesse for 
offentligheden for at styrke revisionskvaliteten  
3.1 Løsningsmodeller, der vil gøre det lettere at skifte revisionsfirma. 
0. Basisscenarie: Intet krav om udbud eller antagelse af ny revisor. 
1. Regelmæssige udbud. De reviderede virksomhed er skal indbyde et minimum af firmaer 
til at deltage i en udbu dsprocedure, herunder et firma, de r ikke er et af  de fire store 
firmaer.  
2. Obligatorisk rotation af revisionsfirma efter en vis periode. 
3. En kombination af løsningsmodel 1 og 2.  
3.2 Løsningsmodeller, der vil gøre det le ttere at vælge revisionsudbyder objektivt. 
0. Basisscenarie. De fire store virksomheders omdømme vil fortsat forhindre, at alternative 
firmaer overvejes og vælges. 
1. Forbud mod aftaler mellem den reviderede virksomhed og en tredjepart (såsom en 
bank), som begrænser val get af revisionsfirma.  
2. Styrkelse af gennemsigtigheden med hensyn til revisionskvalitet (offentliggørelse af 
kontrolrapporter) og revisionsfirmaer (f .eks. offentliggørelse af firmaernes 
regnskaber).  
3. Etablering af et tværeuropæisk revisio nskvalitetscertifikat for revisorer eller 
revisionsfirmaer, der opfyld er visse kvalitetskrav, som be kræfter deres evne til at 
udføre lovpligtig revision af høj kvalit et for virksomheder af interesse for 
offentligheden.  
4. En kombination af løsningsmodel 1 til 3.  
3.3 Løsningsmodeller, der øger udvalget af revi sionsudbydere for virksomheder af interesse 
for offentligheden. 
0. Basisscenarie: Store virksomheder af intere sse for offentligheden er stadig begrænset i 
deres valg af revisionsfirmaer. 
 
DA 7   DA 1.1 Rene revisionsfirmaer: Revisioner af virksomheder af interesse for offentligheden 
udføres af firmaer, der kun udfører revisionsydelser. 
1.2 Fælles revisioner: Forpligtelse for store virksomheder af interesse for offentligheden til 
at have flere end ét revisi onsfirma, hvoraf mindst ét ikke er et af de største. 
Revisionsfirmaer har et fælles ansvar for revisionen. 
1.3 Obligatoriske fælles revisioner af kun virksomheder af interesse for offentligheden inden 
for finanssektoren. 
1.4 Obligatoriske fælles revisioner af alle store virksomheder af interesse for offentligheden 
udført af rene revisionsfirmaer.  
1.5 Obligatoriske fælles revisioner af store virk somheder af interesse for offentligheden 
inden for finanssektoren udfør t af rene revisionsfirmaer. 
1.6 Frivillige fælles revisioner for alle virkso mheder af interesse for offentligheden: 
skaber incitamenter for udbydere af revisionsydelser og for reviderede 
virksomheder til at benytte fælles revisioner på frivillig basis. 
1.7 Frivillige fælles revisioner for alle virkso mheder af interesse for offentligheden 
udført af rene revisionsfirmaer 
2. Ophævelse af forbuddet mod, at personer, der ikke er revisorer, ejer 
revisionsfirmaer, med forbehold af regler, der sikrer uafhængigheden.  
3. Fastsættelse af et loft på markedsande le (20 %) for lovpligtig revision af store 
børsnoterede virksomheder. 
4. En kombination af løsningsmodel 1 og 2.  
Specifikt mål 4: Undgå unødvendige meromkostn inger til overholdelse for både reviderede 
SMV'er og for revisionsudbydere, navnlig i en grænseoverskridende sammenhæng  
4.1 Løsningsmodeller, der fremmer den grænse overskridende anerkendelse af revisorers 
kompetencer. 
0. Basisscenarie: Revisorer og revisionsfirmaer  bør godkendes i alle medlemsstater, hvor de 
ønsker at udføre lovpligtige revisioner.  
1. Gensidig anerkendelse i alle medlemsstater af  revisionsfirmaer, der er godkendt i en 
medlemsstat. Den ledende revisionspartner for revisionen skal være godkendt som 
revisor i den relevante medlemsstat.  
2 Gensidig anerkendelse af revisorer, d er er godkendt i en medlemsstat (for 
grænseoverskridende udførelse af ydelser).  
3. En prøvetidsordning med øget konvergens, gennemsigtighed og forudsigelighed i 
egnethedsprøven (i forbindelse med etablering).  
4 En kombination af løsningsmodel 1 til 3.  
4.2 Løsningsmodeller, der vil strømline revisi onsstandarder for revisionsfirmaers praksis, 
uafhængighed og interne kontrol i hele EU. 
0. Basisscenarie: Revisionsstandarderne ka n være forskellige i medlemsstaterne. 
1. Indførelse af internationale revisionsstanda rder (ISA) i hele EU. Nationale tilføjelser 
vil om nødvendigt blive accepteret.  
2. Indførelse af ISA, som tillader und tagelser i de enkelte medlemsstater. 
 
DA 8   DA 4.3 Løsningsmodeller, der vil sikre, at den lovpligtige revision tilpasses SMV'ernes behov. 
0.  Basisscenarie: Revisionsstandarderne gæ lder uanset den reviderede virksomheds 
størrelse. 
1. Henstilling til medlemsstaterne om at sik re, at det er muligt at indføre rimelig og 
forenklet revision for SMV'er.  
2. Indførelse af begrænset revision for SM V'er i stedet for lovpligtig revision. 
Specifikt mål 5: Forbedre effektivitete n, uafhængigheden og sammenhængen i EU for 
reguleringen af og tilsynet med revisorer for virksomheder af interesse for offentligheden  
5.1. 5.1 Løsningsmodeller, der vil sikre uafhængi ghed og effektivitet i tilsynet med nationale 
revisorer og revisionsfirmaer. 
0. Basisscenarie: Revisionserhvervet inddrag es i vid udstrækning gennem deres faglige 
foreninger i spørgsmål vedr ørende revisionstilsyn. 
1. Etablering af en uafhængig EU-tilsynsmyndighed med ansvar for tilsyn med 
revisionsfirmaer, der reviderer virksomheder af interesse for offentligheden, med grænseoverskridende virkning for interessenterne. 
2. Styrkelse af de nationale revisionstilsyn smyndigheder. Mandatet, beføjelserne og 
uafhængighedskravene for revisionstilsyn smyndigheder fastlægge s på EU-plan, men 
tilsynet udføres nationalt.  
5.2 Løsningsmodeller, der vil etablere en effe ktiv EU-mekanisme for tilsynssamarbejde, som 
også vil sikre effektivt tilsyn med over nationale revisionsfirmastrukturer. 
0. Basisscenarie: Ekspertgruppe (EGAOB) best ående af repræsentanter for nationale 
offentlige tilsynsmyndigheder og ledet af Kommissionen. 
1. Samarbejde med et Lamfalussyudvalg på ni veau 3. Uafhængig retl ig status til EGAOB, 
som vil træffe beslutninger om sit eget ar bejde, mens Kommissi onen kun er observatør. 
2. EU-samarbejde om revisortilsyn inden for ESMA (i samarbejde med EMA og 
EIOPA).  
3. En ny europæisk myndighed for revisionsti lsynsmyndigheder, der specifikt fører tilsyn 
med revisionsmarkedet. 
5. KONSEKVENSANALYSE  
Kumulative konsekvenser 
De foretrukne løsningsmodeller vil samlet set bidrage til finansiel stabilitet ved at sikre 
rigtigheden af finansielle oplysninger gennem grundige revisioner og meningsfulde 
revisionspåtegninger. Fuldstændig uafhængighed, hvilket er et kr av for udførelsen af grundige 
revisioner, vil blive sikret ved en række fora nstaltninger som f.eks. obligatorisk rotation af 
revisionsfirmaer, forbud mod, at revisoren udfører ikke-revisions ydelser for den reviderede 
virksomhed, (herunder omstrukturer ing af revisorer til rene re visionsfirmaer). Endvidere vil 
disse foranstaltninger skabe et sundere mark ed, hvor flere firmaer bliver eksponeret og 
opbygger et omdømme for revision af store virksomheder af interesse for offentligheden. Anvendelsen af internationalt anerkendte revisi onsstandarder og fjernelse af hindringer for 
 
DA 9   DA den grænseoverskridende udførelse  af revisionsydelser bør skabe et mere integreret europæisk 
revisionsmarked. Enhver forbed ring af den lovpligtige revisi on skal ledsages af mere 
uafhængigt og effektivt tilsyn i hele Unione n, herunder en regelmæssig dialog blandt 
tilsynsmyndighederne selv samt mellem tilsynsmyndighederne og revisorerne.  
Økonomiske konsekvenser 
Bedre revisioner og mere informative revisionspåte gninger vil styrke til liden på markederne, 
samtidig med at interessenterne får besked  om eventuelle problemer med en bestemt 
virksomhed. Det er ikke kun investorerne og kred itorerne, der vil vinde ved denne tillid, men 
også virksomhederne selv (samt de ansatte). Der vil også være en højere grad af differentiering med hensyn til kvaliteten og pålide ligheden af de finans ielle oplysninger, de 
reviderede virksomheder fremlægger. Dette ville påvirke omkostningerne ved at drive 
virksomhed, f.eks. driftskapitalkravene for virk somheder, hvor en kreditor f.eks. ville være 
mere villig til at give en pålidelig virksomhed bedre vilkår. 
Omkostninger og fordele 
Foranstaltninger som styrkelse af revisions udvalg, mere omfattende revisionspåtegninger og 
et formelt internt revisionsprotokollat,  udbud af revisionsydelser og rotation af 
revisionsfirmaer vil skabe flere omkostninger for både de reviderede virksomheder og 
revisionsfirmaerne. Selv om det er vanskeligt at give et præcist overslag over de samlede 
omkostninger, viser konsekvensanalysen, at me romkostningerne som en procentdel af de 
samlede omkostninger kan absorberes af både de reviderede virksomheder og revisionsfirmaerne.  
Hvad angår fordele, som også er vanskelige at kvantificere, vil forslagene give mulighed for 
at udføre revisioner af bedre kvalitet og skabe mere tillid. Mere informative revisionspåtegninger kunne nedbringe kapitalo mkostningerne. Revisionshonorarerne kunne 
også blive reduceret, fordi der ville være fl ere aktører i den øvre del af markedet.  
Begrænsningerne i revisorers udførelse af ikke -revisionsydelser vil skabe lige vilkår for andre 
tjenesteudbydere, primært SMV'er, f.eks. advokater, konsulenter, it-leverandører, 
skatterådgivere osv. Dette mere konkurrenceprægede miljø bør resultere i lavere priser for de virksomheder, der gør brug af disse ydelser.  
Der vil også være direkte løbe nde besparelser for EU's økonomi som helhed som følge af 
indførelsen af fælles revisi onsstandarder på EU-plan.  
Sociale og miljømæssige konsekvenser 
Drøftelser i Det Europæiske Økonomiske og So ciale Udvalg har frem hævet vigtigheden af 
solide finansielle oplysninger med hensyn til virksomhedens soliditet fra de ansattes 
perspektiv. Selv om revisioner ikke har en dire kte indvirkning på miljøet, er de meget nyttige 
med hensyn til at kontrollere, at økonomiske forpligtelser vedrørende miljømæssig genopretning eller krav er blevet id entificeret og kvantificeret korrekt.  
Administrativ byrde 
Udbud, rotation og fælles revision er vil skabe meromkostninge r for både de reviderede 
virksomheder og revisorerne. På den anden si de vil fjernelsen af  grænseoverskridende 
hindringer og indførelse af fæ lles standarder i Unionen reducere de aktuelle administrative 
 
DA 10   DA byrder for udførelsen af revision i andre medlem sstater. Den administrative byrde for SMV'er 
vil også blive reduceret, ikke mindst fordi medl emsstaterne vil skulle sikre en rimelig og 
forenklet revision for SMV'er. 
Retlige instrumenter, gennemførelse og overholdelse 
Kombinationen af et direktiv og en forord ning vil konsolidere forbedringerne af den 
eksisterende lovgivning og udstikke en harmoni seret ramme for kritiske ændringer.  
Overvågning og evaluering 
Overvågningen og evalueringen af de foretrukne lø sningsmodeller vil blive udført i tre trin: 1) 
en gennemførelses-/overgangsperiode, 2) overvågning ved Kommis sionen, de nationale 
myndigheder og ESMA og 3) evaluering af politi kken inden for en længere tidshorisont.