Nr. C 254/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 10. 90 
II 
(Forberedende retsakter) 
KOMMISSIONEN 
Forslag til Rådets direktiv om visse aspekter i forbindelse med tilrettelæggelse af arbejdstid 
KOM(90) 317 endelig udg. — SYN 295 
(Forelagt af Kommissionen den 3. august 1990) 
(90/C 254/05) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — 
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det 
Europæiske Økonomiske Fællesskab, særlig artikel 118A, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
i samarbejde med Europa-Parlamentet, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg, og 
ud fra følgende betragtninger: 
i henhold til Traktatens artikel 118A skal Rådet ved 
udstedelse af direktiver vedtage minimumsforskrifter med 
henblik på at forbedre navnlig arbejdsmiljøet for at sikre 
et højere niveau for beskyttelse af arbejdstagernes 
sikkerhed og sundhed; 
i henhold til nævnte artikel skal det i disse direktiver 
undgås, at der pålægges administrative, finansielle og 
retlige byrder af en sådan art, at de hæmmer oprettelse 
og udvikling af små og mellemstore virksomheder; 
bestemmelserne i Rådets direktiv 89/391 /EØF af 12. juni 
1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring 
af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under 
arbejdet (*) finder fuldt ud anvendelse på områder, der 
dækkes af nærværende direktiv, jf. dog skærpede 
og/eller specifikke bestemmelser heri; 
en fastsættelse af minimumsforskrifter for individuel 
hvile- og arbejdstid vil forbedre de i artikel 118A 
omhandlede arbejdsvilkår; 
i fællesskabspagten om de grundlæggende arbejdsmar­
kedsmæssige og sociale retigheder fastsættes det i afsnit 
1, punkt 7, at etableringen af det indre marked skal føre til en forbedring af arbejdstagernes leve- og arbejds­
vilkår, som skal opnås ved indbyrdes tilnærmelse på et 
stadigt stigende niveau af disse vilkår, hvilket bl.a. 
navnlig omfatter arbejdstidens varighed og tilrettelæg­
gelse; i punkt 8 fastsættes det, at enhver arbejdstager 
med bopæl i Det Europæiske Fællesskab har ret til en 
ugentlig hvileperiode og til årlig ferie med løn; varig­
heden heraf skal gradvis harmoniseres i overensstem­
melse med national praksis; 
af punkt 19 i pagten fremgår det, at enhver arbejdstager 
på arbejdspladsen skal være omfattet af tilstrækkelige 
sundheds- og sikkerhedsbeskyttelsesforanstaltninger, og 
der skal træffes passende foranstaltninger med henblik på 
en fortsat harmonisering af de nuværende vilkår inden 
for dette område på et stadigt stigende niveau; 
Europa-Parlamentet anførte i sin beslutning af 15. marts 
1989 om den sociale dimension af det indre marked (2), 
at det var uomgængeligt nødvendigt at vedtage mini­
mumsregler til fastsættelse af maksimal daglig og 
ugentlig arbejdstid; 
med henblik på at forbedre arbejdstagernes sundhed og 
sikkerhed bør der være minimale daglige og ugentlige 
hvileperioder, som skal overholdes for alle arbejdstagere 
i Fællesskabet; 
dette direktiv er en følge af behovet for at fastsætte mini­
mumsregler for visse aspekter i forbindelse med tilrette­
læggelse af arbejdstid set ud fra de berørte arbejdstageres 
sundhed og sikkerhed; disse regler hindrer ikke fastsæt­
telse af andre bestemmelser, som i højere grad tilgodeser 
sundhedstilstanden, som for eksempel årlig ferie med 
løn; 
der er foretaget undersøgelser, som viser, at lange 
perioder med natarbejde samt ændringer i skifteholds-
mønstret kan være skadeligt for arbejdstagernes sundhed 
og kan være til fare for sikkerheden på arbejdspladsen; 
(') EFT nr. L 183 af 29. 6. 1989, s. 1. O EFT nr. C 96 af 17. 4. 1989, s. 61. 
9. 10. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 254/5 
derfor bør der især drages omsorg for, at varigheden af 
natarbejde begrænses, at der tages hensyn til ændringer i 
skifteholdsmønstret, at omfanget af overtid i forbindelse 
med natarbejde begrænses, samt at den berørte 
myndighed i tide informeres om indførelse af natarbejde; 
den menneskelige organisme er særlig følsom om natten 
over for miljøforstyrrelser samt over for visse særlige 
byrdefulde former for arbejdstilrettelæggelse som f.eks. 
akkordarbejde, samlebåndsarbejde eller arbejde, som 
foregår i en forudfastsat rytme; 
det er vigtigt, at der foretages helbredskontrol ved 
begyndelsen af arbejdet om natten og med regelmæssige 
mellemrum derefter, at arbejdstagerne informeres om, 
hvorledes de kan forebygge, reducere eller undgå nega­
tive virkninger af natarbejde, samt at der gives natarbej­
dere mulighed for at blive overført til dagarbejde, hvis 
deres helbred gør det nødvendigt; 
der bør tages behørigt hensyn til karakteristiske træk ved 
hvileperioder og visse aspekter i forbindelse med tilrette­
læggelse af nat- og skifteholdsarbejde, som specielt 
vedrører arbejdets sæsonmæssige karakter eller visse 
aktiviteter, eller som skyldes særlige situationer, der er 
tidsbegrænsede; der bør samtidig gives tilsvarende 
beskyttelse til de berørte arbejdstagere; 
ændringer i arbejdsmønstret, navnlig forandringer i 
arbejdsrytmen, kan påvirke de berørte arbejdstageres 
arbejdsbyrde og dermed være skadeligt for deres 
sundhed og sikkerhed; det er derfor nødvendigt at tage 
hensyn til disse faktorer, når arbejdsmønstret ændres; 
dette direktiv dækker kun visse væsentlige aspekter i 
forbindelse med tilrettelæggelse af arbejdstid, som 
betragtes som værende særlig vigtige, når det drejer sig 
om arbejdstagernes sundhed og sikkerhed på arbejds­
pladsen — 
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: 
AFSNIT I 
Anvendelsesområde og definitioner 
Artikel 1 
1. Dette direktiv finder anvendelse på daglige, ugent­
lige og årlige hvileperioder og på visse aspekter af nat-
og skifteholdsarbejde. 
2. Bestemmelserne i direktiv 89/391/EØF finder fuldt 
ud anvendelse på de i stk. 1 nævnte områder, jf. dog 
skærpede og/eller specifikke bestemmelser i nærværende 
direktiv. Artikel 2 
I dette direktiv forstås ved: 
1) arbejdstid: antal arbejdstimer som fastsat i lovgivning, 
kollektive aftaler/virksomhedsaftaler eller individuel 
ansættelseskontrakt, hvorunder den ansatte står til 
arbejdsgiverens rådighed på arbejdspladsen 
2) hvileperiode: enhver periode efter udførelse af det 
normale daglige eller ugentlige arbejde, hvor den 
ansatte ikke står til arbejdsgiverens rådighed 
3) natarbejde: ethvert arbejde, som udføres gennem en 
periode på ikke mindre end syv på hinanden følgende 
timer mellem kl. 20.00 og kl. 9.00 
4) skifteholdsarbejde: en form for arbejdstilrettelæggelse, 
hvor arbejdstagerne afløser hinanden efter en bestemt 
tidsplan; dette arbejde kan omfatte roterende eller 
successive skiftehold og være diskontinuerligt eller 
kontinuerligt 
5) natarbejder: en ansat, som udfører natarbejde, enten i 
skiftehold eller på anden måde efter et fast mønster 
6) skifteholdsarbejder: en ansat, som er opført på en liste 
over hvem, der indgår i skifteholdsarbejdet. 
AFSNIT II 
Daglige, ugentlige og årlige hvileperoder 
Artikel 3 
Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger 
til at sikre, at den daglige hvileperiode med elleve på 
hinanden følgende timer inden for en 24-timers periode 
overholdes. 
Artikel 4 
Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger 
til at sikre, at der inden for hver periode på syv døgn er 
en minimumsperiode på en dags hvile i gennemsnit, som 
følger umiddelbart efter den i artikel 3 fastsatte daglige 
hvileperiode, der udregnes over en referenceperiode, der 
ikke overstiger 14 dage. 
Artikel 5 
Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger 
for at sikre, at alle arbejdstagere kan få en årlig ferie 
med løn for en minimumsperiode; bestemmelser om 
varighed og opsplitning fastsættes i overensstemmelse 
med national praksis. 
Artikel 6 
Udførelse af overarbejde må ikke berøre de i henhold til 
artikel 3 og 4 fastsatte hvileperioder. 
Nr. C 254/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 10. 90 
AFSNIT III 
Natarbejde, skifteholdsarbejde og arbejdsmønstre 
Artikel 7 
1. Det normale antal arbejdstimer for natarbejdere må 
i gennemsnit ikke overstige otte timer inden for en 
24-timers periode udregnet over en referenceperiode, der 
ikke overstiger 14 dage, hvori de udfører natarbejde. 
2. I tilfælde af skifteholdsarbejde, hvori der indgår 
natarbejde, er det ikke tilladt at arbejde i to på hinanden 
følgende fuldtidsskift. 
3. Med forbehold af stk. 1 må der ikke udføres over­
arbejde af natarbejdere umiddelbart før eller efter en 
daglig arbejdsperiode, som omfatter natarbejde i særligt 
risikofyldte erhverv eller erhverv, der kræver betydelig 
fysisk eller psykisk indsats. 
4. Ved placering og fastsættelse af den samlede 
længde af pauser for arbejdstagere i roterende holdskift 
og for natarbejdere skal der tages hensyn til de større 
krav, der er forbundet med sådanne arbejdsperioder. 
Artikel 8 
1. Ansatte, som fast indgår i arbejdstidsordninger, der 
indebærer natarbejde, er berettigede til en helbredskon­
trol uden omkostninger for dem, inden de begynder 
denne form for arbejde, og derefter med jævne 
mellemrum. 
2. Når en natarbejder lider af helbredsmæssige 
problemer, som anerkendes som værende forbundet med 
den kendsgerning, at han udfører natarbejde, skal han 
snarest muligt overføres til dagarbejde, som passer til 
ham. 
Artikel 9 
Arbejdsgivere, som regelmæssigt anvender natarbejdere, 
skal i god tid informere den myndighed, hvorunder 
sundhed og sikkerhed henhører. 
Artikel 10 
Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger 
til at sikre, at der for natarbejdere og arbejdstagere i 
roterende holdskift forefindes et beskyttelsesniveau for 
sundhed og sikkerhed, som svarer til det mere krævende 
arbejde, de udfører. Arbejdsgiveren skal sørge for, at 
beskyttelses- og forebyggelsesfaciliteter er til rådighed 
eller er tilgængelige på alle tidspunkter. 
Artikel 11 
Medlemsstaterne skal sørge for, at arbejdsgiverne træffer 
de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at der ved ændringer i arbejdsmønstret og afhængig af arbejdets art 
tages hensyn til sundheds- og sikkerhedsmæssige krav, 
navnlig hvad angår pauser i arbejdstiden. 
AFSNIT IV 
Afsluttende bestemmelser 
Artikel 12 
Bestemmelserne i artikel 3, 4 og 7 kan fraviges: 
1) i tilfælde af force majeure eller ulykke, eller hvis der 
er overhængende fare for ulykke, forudsat at der ydes 
tilsvarende kompenserende hvileperioder til de 
berørte arbejdstagere 
2) hvor den sæsonmæssige karakter af det udførte 
arbejde eller særlige træk ved visse aktiviteter eller 
usædvanlige situationer, som er tidsbegrænsede, 
objektivt er i strid med nævnte bestemmelser, på 
betingelse af at der ydes tilsvarende kompenserende 
hvileperioder inden for en referenceperiode, som ikke 
overstiger seks måneder 
3) i tilfælde af kollektive aftaler, som er indgået mellem 
arbejdsgivere og arbejdstagerrepræsentanter på 
passende niveau, om fastsættelse af et sæt bestem­
melser vedrørende tilpasning af arbejdstiden til virk­
somhedens specifikke forhold, herunder daglige og 
ugentlige hvileperioder samt nat- og skifteholdsar­
bejde, under forudsætning af at der med hensyn til 
ovennævnte punkter ydes tilsvarende kompenserende 
hvileperioder til arbejdstagerne inden for en referen­
ceperiode, som ikke overstiger seks måneder. 
Artikel 13 
Bestemmelserne i dette direktiv berører ikke andre speci­
fikke bestemmelser, som måtte vedtages af Fællesskabet. 
Artikel 14 
Medlemsstaterne efterkommer dette direktiv senest den 
31. december 1992 ved at sætte de nødvendige love og 
administrative bestemmelser i kraft eller ved at sørge for, 
at arbejdsmarkedets parter træffer aftale om de nødven­
dige bestemmelser, uden at dette berører medlemssta­
ternes forpligtelser til at nå de i henhold til dette direktiv 
krævede resultater. 
De af medlemsstaterne i henhold til stk. 1 vedtagne 
bestemmelser skal indeholde en udtrykkelig henvisning 
til dette direktiv. 
Medlemsstaterne underretter straks Kommissionen om 
de i henhold til dette direktiv trufne foranstaltninger. 
Artikel 15 
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.