EUROPA-KOMMISSIONEN Strasbourg, den 5.7.2016 COM(2016) 447 final 2016/0207(COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 230/2014 af 11. marts 2014 om oprettelse af et instrument, der bidrager til stabilitet og fred {SWD(2016) 222 final}

{SWD(2016) 225 final}



BEGRUNDELSE 1.FORSLAGETS BEGRUNDELSE OG FORMÅL Denne begrundelse omhandler et lovgivningsforslag til en forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 230/2014 af 11. marts 2014 om oprettelse af et instrument, der bidrager til stabilitet og fred. Formålet med lovforslaget er at indsætte en ny artikel under afsnit II i forordning (EU) nr. 230/2014 for at udvide Unionens bistand, så den under ekstraordinære omstændigheder kan anvendes til at opbygge kapacitet hos militære aktører i partnerlande og således bidrage til bæredygtig udvikling og især skabelse af fredelige og inkluderende samfund. •Forslagets begrundelse og formål Sammenhængen mellem sikkerhed og udvikling er blevet anerkendt på både europæiske og internationalt niveau. Den blev allerede konstateret i Den europæiske konsensus om udvikling fra 2005 og er afgørende for at maksimere effektiviteten af EU's optræden udadtil. Støtte til partnerlandenes sikkerhedssystemer som en del af en bredere reformproces, der skal give både staten og dens individer effektiv og ansvarlig sikkerhed, bidrager til EU's mål om inklusiv og bæredygtig udvikling, statsopbygning og retsstatsprincippet. Menneskers sikkerhed omfatter menneskecentrerede, multisektorielle, omfattende, kontekstspecifikke og forebyggende tilgange. Det er navnlig tilfældet, når det står klart, at der uden sikkerhed er begrænset adgang til de mennesker, der har størst risiko for at blive ladt i stikken i konfliktsituationer, og det er mindre sandsynligt, at der kommer effektive resultater ud af det humanitære arbejde eller udviklingsarbejdet. Vedtagelsen af De Forenede Nationers (FN) 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og deres mål for bæredygtig udvikling nr. 16 om "fred og retfærdighed" understreger vigtigheden af at fremme fredelige og inklusive samfund, sørge for adgang til retfærdighed for alle og bygge effektive, ansvarlige og inkluderende institutioner på alle niveauer. Mål for bæredygtig udvikling nr. 16 understreger behovet for at styrke de relevante nationale institutioner, herunder gennem internationalt samarbejde vedrørende kapacitetsopbygning på alle niveauer. Navnlig i skrøbelige og konfliktramte stater vil kanalisering af investeringer i overensstemmelse med principperne om effektiv udvikling hjælpe med at tage hånd om de egentlige årsager til konflikterne og skrøbeligheden. EU støtter den nye aftale om engagement i ustabile stater og det fokus, den sætter på sammenhængen mellem sikkerhed og udvikling. OECD-DAC's reviderede rapporteringsdirektiver om statslig udviklingsbistand (ODA) inden for området fred og sikkerhed giver større klarhed og er med til at videreudvikle anvendelsesområdet for ODA's regler for sikkerhedssektoren. De er med til at opretholde adskillige sikkerhedsforanstaltninger, især ODA's principielt civile karakter, om end støtte til militæret under særlige og klart begrænsede omstændigheder kan anerkendes som statslig udviklingsbistand. I den fælles meddelelse Kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling (JOIN(2015) 17 final) blev det analyseret, hvordan EU's hjælp til opbygning af partnernes kapacitet og det deraf følgende bidrag til stabilitet, sikkerhed og udvikling kan forbedres. I meddelelsen peges der på de mangler, der er i EU's evne til at støtte kapacitetsopbygningen hos partnerne i sikkerhedssektoren, til trods for den store mængde tiltag, der allerede bliver støttet, herunder effektiv civil administration og civil kontrol med sikkerhedssystemet. Konklusionen i den fælles meddelelse var, at der "på nuværende tidspunkt ikke [findes] noget EU-budgetinstrument, der kan sikre samlet finansiering til opbygning af sikkerhedskapacitet i partnerlande, navnlig for så vidt angår den militære komponent". Manglende håndtering af partnernes presserende operationelle behov er en hindring for at nå vigtige udviklingsmål, dvs. skabe betingelserne for fred og menneskers sikkerhed. Forbedringen af de militære aktørers funktion og styrkelsen af deres forvaltning, navnlig i vanskelige situationer og i lande, der har været i konflikt, bidrager til fred, menneskers sikkerhed og stabilitet og dermed til opnåelsen af målene for bæredygtig udvikling. Den manglende mulighed for at finansiere kapacitetsopbygning i sikkerhedssektoren (både udstyr og uddannelse) påvirker partnernes evne til at opfylde deres udviklingsbehov. Forslagets specifikke mål er: i) at bidrage til at forbedre partnerlandenes kapacitet til at forebygge og håndtere kriser på egen hånd ii) at bidrage til at forbedre effektiviteten af Unionens udviklingstiltag ved samarbejde med alle sikkerhedsaktørerne, herunder militæret, gennem EU's kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling, så hurtigt, fleksibelt og omfattende som muligt, og iii) at bidrage til at sikre overholdelse af retsstatsprincippet og god forvaltning såvel som øget civil kontrol og tilsyn med militæret i tredjelande. •Sammenhæng med Unionens politik på andre områder Nærværende initiativ passer med ambitionen om at samle EU's redskaber til håndtering af store udfordringer som beskrevet i den fælles meddelelse "EU's samlede tilgang til eksterne konflikter og kriser" og de efterfølgende konklusioner fra Rådet. Hvad angår Unionens fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) er både civile og militære missioner og operationer under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) (særligt uddannelsesmissioner) et afgørende element i EU's omfattende tilgang til krisestyring i tredjelande. De udgør den del af kapacitetsopbygningen til støtte for sikkerhed og udvikling, som har med uddannelse af både forsvars- og civilsikkerhedspersonale at gøre. Ressourcerne til EU's militære operationer under FSFP finansieres af de deltagende EU-medlemsstater og via Athenamekanismen, der er udarbejdet til administration af finansieringen af de fælles udgifter til EU's militære operationer under FSFP. Disse udgifter vedrører bl.a. hovedkvarterets etablering og driftsomkostninger, infrastruktur, logistik og missionsstøtte, men ikke udgifter afholdt af et partnerland, som støttes gennem en mission eller operation. Uden for Unionens almindelige budget tilvejebringer Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) finansielle ressourcer til gennemførelse af EU's politik for udviklingssamarbejde med gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) under Cotonoupartnerskabsaftalen. Fredsfaciliteten for Afrika blev etableret i 2003 under EUF og har indtil videre været det mest vidtrækkende instrument til håndtering af sammenhængen mellem sikkerhed og udvikling, herunder gennem støtte til militære aktiviteter. Ikke desto mindre har fredsfaciliteten for Afrika en række begrænsninger, navnlig i sin geografiske og udelukkende regionale dækning, som forhindrer en bredere anvendelse af faciliteten på nationalt niveau. 2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET •Retsgrundlag Retsgrundlaget for dette forslag er artikel 209, stk. 1, og artikel 212, stk. 2, i TEUF.

Udviklingssamarbejdets brede anvendelsesområde taget i betragtning er finansiering af kapacitetsopbygning (uddannelse og udstyr) i sikkerhedssektoren på grundlag af artikel 209 og 212 i TEUF imidlertid ikke i sig selv udelukket - uanset modtagerens militære karakter. Når der tages højde for målene med Unionens udviklingssamarbejde, dvs. at bidrage til den bæredygtige udvikling i udviklingslandene, er finansiering af militæret mulig under ekstraordinære omstændigheder (se også punkt 5 i nedenstående detaljerede forklaring). •Nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet Dette forslag er i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet som fastsat i artikel 5 i TEU. Tiltag på EU-plan er nødvendige og berettigede, på grundlag af både de mål, der er fastlagt i traktaten, og nærhedsprincippet. Omfattende og fleksibel EU-støtte til sikkerhedssektoren vil give merværdi, idet det vil gøre det muligt for både kort- og langsigtede aktioner at inddrage alle sikkerhedsaktørerne i et land og muliggøre en bedre koordinering af støtten. Indsats på EU-niveau kan bedre skabe sikkerhed og stabilitet og virke som drivkraft for en mere effektiv international indsats inden for sikkerhed og udvikling. •Valg af retsakt Lovgivningsforslaget har form af en forordning, der ændrer en eksisterende retsakt. 3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER •Høringer af interesserede parter Den offentlige onlinehøring, hvis formål var at indsamle synspunkter fra offentligheden, blev iværksat den 1. april og afsluttet den 27. maj 2016. Der blev modtaget i alt 78 svar, hvoraf hovedparten var fra private borgere. En række medlemsstater (Tjekkiet, Finland, Frankrig, Tyskland, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Portugal og Spanien) kom med input til initiativet i form af et uofficielt dokument dateret den 15. april 2016. Generelt set var svarene udtryk for en bred støtte til de tre hovedprincipper, der ligger til grund for initiativet, nemlig: i) at en effektiv, legitim og ansvarlig sikkerhedssektor i partnerlandene kan bidrage til fred, sikkerhed for mennesker og bæredygtig udvikling, ii) at sammenhængen mellem sikkerhed og udvikling skal integreres bedre i EU's støttestrategier for således bedre at bidrage til den bæredygtige udvikling i partnerlandene, og iii) at en styrkelse af forvaltningen af de militære aktører, navnlig i skrøbelige lande og lande, der har været i konflikt, kan føre til stabilitet og opnåelsen af målene for bæredygtig udvikling. •Konsekvensanalyse Lovgivningsforslaget er understøttet af en konsekvensanalyse. I konsekvensanalysen evalueres de forskellige politiske muligheder for at nå de specifikke målsætninger, ligesom der foretages en vurdering af mulighederne uden for og inden for Unionens almindelige budget. Konsekvensanalysen konkluderer, at en ændring af instrumentet til fremme af stabilitet og fred, set i lyset af målsætningerne, tidspunktet, den geografiske dækning og fleksibiliteten i gennemførelsen af instrumentet som et kriseinstrument, vil være den mest hensigtsmæssige og effektive løsning på kort sigt. Det forklares ligeledes i konsekvensanalysen, at en omfattende gennemførelse af initiativet vedrørende kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling (dvs. bl.a. støtte til militæret til forsvarsrelaterede formål) vil kræve en kombination af et budgetinstrument (til udviklingsopgaver) med en anden mekanisme, muligvis uden for budgettet. Grundlæggende rettigheder Lovgivningsforslaget vil sikre, at bistandsforanstaltningerne i henhold til de nye bestemmelser vedrørende kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling bliver gennemført i overensstemmelse med international lovgivning, herunder humanitær folkeret. Kommissionen vil overvåge gennemførelsen af disse bistandsforanstaltninger med henblik på at sikre overholdelse af menneskerettighederne. 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET Hvad angår udgifter vil der være behov for et budget på 100 000 000 EUR for perioden 2017-2020. Initiativet vil blive finansieret gennem omfordeling inden for udgiftsområde IV i Unionens almindelige budget. Ingen yderligere ressourcer vil blive mobiliseret. Gennemførelsen vil være omfattet af forordning (EU) nr. 236/2014. 5.ANDRE FORHOLD •Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering Vilkårene for overvågning og evaluering er fastsat i artikel 12 og 13 i forordning (EU) nr. 236/2014, som finder anvendelse på alle EU's eksterne finansieringsinstrumenter, heriblandt instrumentet til fremme af stabilitet og fred, som er den foretrukne løsning. Der er ligeledes fastsat vilkår for rapportering i nævnte forordning.

•Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget Dette afsnit indeholder detaljerede bemærkninger, der illustrerer de vigtigste bestemmelser, som indføres ved dette forslag til forordning om ændring af forordning (EU) nr. 230/2014 om oprettelse af et instrument, der bidrager til stabilitet og fred. (1)Genstand og mål (artikel 1, afsnit I, Almindelige bestemmelser) Formålet med ændringen af artikel 1, stk. 2, er at inkludere støtte til sikkerhedsaktører, herunder militære aktører, inden for forordningens anvendelsesområde. Støtten kan gives under de ekstraordinære omstændigheder, der er beskrevet nedenfor (se punkt 2), inden for rammerne af en omfattende reform af sikkerhedssektoren og/eller kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling i overensstemmelse med det overordnede mål om at skabe bæredygtig udvikling. (2)Kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling (artikel 3a, afsnit II, Typer af EU-bistand). I den foreslåede artikel 3a fastsættes det i stk. 1, at Unionens bistand under ekstraordinære omstændigheder kan anvendes til at opbygge kapacitet hos militære aktører i partnerlande for således bidrage til bæredygtig udvikling og navnlig skabe fredelige og inkluderende samfund. Opnåelsen af stabile, fredelige og inkluderende samfund henviser til mål for bæredygtig udvikling nr. 16 om "fred og retfærdighed" understreger vigtigheden af at fremme fredelige og inklusive samfund, sørge for adgang til retfærdighed for alle og bygge effektive, ansvarlige og inkluderende institutioner på alle niveauer. Mål for bæredygtig udvikling nr. 16 understreger behovet for at styrke de relevante nationale institutioner, herunder gennem internationalt samarbejde for kapacitetsopbygning på alle niveauer, navnlig i udviklingslande, for bl.a. at forebygge vold og bekæmpe terrorisme og kriminalitet. De ekstraordinære omstændigheder nævnt i stk. 1 er beskrevet nærmere i den nye artikel 3a, stk. 3. I artikel 3a, stk. 2, illustreres den type aktiviteter, der kan støttes, f.eks.: kapacitetsopbygningsprogrammer til støtte for sikkerhed og udvikling, herunder uddannelse, mentorordninger og rådgivning såvel som tilvejebringelse af udstyr, infrastrukurforbedringer og andre tjenester. I artikel 3a, stk. 3, findes en yderligere beskrivelse af de i stk. 1 nævnte ekstraordinære omstændigheder, under hvilke der kan ydes bistand. Stk. 3, litra a) og b), skal læses kumulativt. Det fastsættes i stk. 3, litra a), at militære aktører kun kan finansieres, når forudsætningerne for i tilstrækkelig grad at nå Unionens mål i henhold til forordning (EU) nr. 230/2014 ikke kan opfyldes af ikke-militære aktører, og præmisset om opnåelsen af stabile, fredelige og inklusive samfund ikke kan opfyldes på grund af en alvorlig trussel mod de fungerende statsinstitutioners eksistens, eller at statsinstitutionerne ikke længere kan håndtere denne alvorlige trussel (fordi de eksempelvis er brudt sammen). Ifølge stk. 3, litra b), kræves det, at der findes konsensus mellem det internationale samfund og/eller Unionen og det pågældende land om, at sikkerhedssektoren, og navnlig militæret, er afgørende for stabilitet, fred og udvikling, særligt i kriser og skrøbelige situationer. Der kan være tale om en resolution fra FN's Sikkerhedsråd, et programmeringsdokument, som er aftalt mellem Unionen og andre internationale partnere (f.eks. landepagten for Somalia), eller om Unionens engagement i henhold til afsnit V i TEU. I artikel 3a, stk. 4, fastsættes begrænsningerne for Unionens bistand i henhold til den nye artikel, hvorved faste militærudgifter, anskaffelse af våben og ammunition såvel som uddannelse, der udelukkende har til formål at styrke de væbnede styrkers kampkapacitet, udelukkes. Artikel 3a, stk. 5, indeholder de generelle principper, der skal ligge til grund for den bistand, som ydes i henhold til artiklen, nemlig: partnerlandets ejerskab, behovet for at udvikle de påkrævede elementer og den gode praksis for at sikre bæredygtighed på mellemlang og lang sigt såvel som for at fremme retsstatsprincippet og etablerede internationale lovprincipper. Sidst men ikke mindst bliver der ved artikel 3a, stk. 6, indført risikovurderings-, overvågnings- og evalueringsprocedurer i forbindelse med de bistandsforanstaltninger, der er fastsat i den nye artikel. (3)Ekstraordinære foranstaltninger og midlertidige indsatsprogrammer (artikel 7, afsnit III, Programmering og gennemførelse) Artikel 7, stk. 1, ændres for at inkludere en krydshenvisning til den nye artikel 3a, idet det præciseres, at Unionens bistand i henhold til den nye artikel 3a kan ydes gennem ekstraordinære bistandsforanstaltninger og midlertidige indsatsprogrammer. (4)Tematiske strategidokumenter og flerårige vejledende programmer (artikel 8, afsnit III, Programmering og gennemførelse) Artikel 8, stk. 1, ændres for at inkludere en krydshenvisning til den nye artikel 3a, idet det præciseres, at Unionens bistand i henhold til den nye artikel 3a kan ydes gennem tematiske strategidokumenter. (5)Menneskerettigheder (artikel 10, afsnit III, Programmering og gennemførelse) Artikel 10, stk. 1, ændres for at udvide forpligtelsen til at gennemføre bistandsforanstaltninger i overensstemmelse med international lovgivning, herunder humanitær folkeret, til at omfatte bistandsforanstaltninger knyttet til initiativet vedrørende kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling i henhold til den nye foreslåede artikel 3a. (6)Finansieringsramme (artikel 13, afsnit IV, Afsluttende bestemmelser) I artikel 13, stk. 1, øges finansieringsrammen for gennemførelsen af forordningen med 100 000 000 EUR, hvormed finansieringsrammen for instrumentet til fremme af stabilitet og fred beløber sig til 2 438 719 000 EUR. Den i artikel 13, stk. 3, fastsatte underopdeling bibeholdes med henblik på at give mulighed for, at aktioner relateret til initiativet vedrørende kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling kan finde sted i henhold til andre artikler og finansieres under andre budgetposter.

2016/0207 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 230/2014 af 11. marts 2014 om oprettelse af et instrument, der bidrager til stabilitet og fred EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 209, stk. 1, og artikel 212, stk. 2, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1)I den europæiske konsensus om udvikling fra 2005 blev sammenhængen mellem sikkerhed og udvikling anerkendt. (2)De Forenede Nationers (FN) 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling, der blev vedtaget i september 2015, understreger vigtigheden af at fremme fredelige og inklusive samfund, både som et mål for bæredygtig udvikling (nr. 16) og med henblik på at skabe andre udviklingspolitiske resultater. Mål for bæredygtig udvikling nr. 16 kræver specifikt en styrkelse af "de relevante nationale institutioner, herunder gennem internationalt samarbejde for kapacitetsopbygning på alle niveauer, navnlig i udviklingslande, for bl.a. at forebygge vold og bekæmpe terrorisme og kriminalitet". (3)Støtte til sikkerhedssektorens aktører, herunder militæret under ekstraordinære omstændigheder, i tredjelande til forebyggelse af konflikter, krisestyring eller stabilisering er afgørende for at sikre passende betingelser for fattigdomsbekæmpelse og udvikling. Disse aktioner er særligt nødvendige for at sikre beskyttelse af civilbefolkningerne i de områder, der er ramt af konflikter, kriser og skrøbelighed. God forvaltning og effektiv demokratisk kontrol og civil kontrol med sikkerhedssystemet, herunder militæret, såvel som overholdelse af menneskerettighederne og retsstatsprincippet er i enhver sammenhæng væsentlige egenskaber ved en velfungerede stat og bør derfor fremmes gennem en mere omfattende reform af bistanden til sikkerhedssektoren i tredjelande. (4)I Det Europæiske Råds konklusioner af 19.-20. december 2013 understreges vigtigheden af at støtte partnerlande og regionale organisationer ved at tilvejebringe uddannelse, udstyr og ressourcer, hvor det er nødvendigt, så de i stigende grad kan forebygge og styre kriser på egen hånd. (5)I den fælles meddelelse "Kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling – Hvordan partnere kan sættes i stand til at forebygge og styre kriser" gentager Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, at der er behov for stabile og sikre samfund, hvis udviklingsmålene skal nås. (6)I Rådets konklusioner om den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) af 18. maj 2015 opfordres der til at udforske mulighederne for at øge sammenhængen og koordineringen mellem EU's sikkerheds- og udviklingsaktioner og til at forbedre kapacitetsopbygningen til støtte for sikkerhed og udvikling, navnlig med hensyn til finansieringsinstrumenter. Der bliver ligeledes opfordret til at udvikle en EU-strategiramme for reformen af sikkerhedssektoren for således at samle FSFP og alle andre relevante værktøjer under den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) såvel som instrumenterne for udviklingssamarbejde og aktører inden for frihed, sikkerhed og retfærdighed. (7)Forordning (EU) nr. 230/2014 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — VEDTAGET DENNE FORORDNING: Artikel 1 I forordning (EU) nr. 230/2014 foretages følgende ændringer:

(1) Følgende afsnit tilføjes i artikel 1, stk. 2: "Hvis Unionen yder bistand til aktører inden for sikkerhedssektoren, kan det under de ekstraordinære omstændigheder fastsat i artikel 3a omfatte militære aktører, navnlig inden for rammerne af en mere omfattende reformproces for sikkerhedssektoren og/eller kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling i tredjelande, i overensstemmelse med det overordnede mål om bæredygtig udvikling." (2) Som artikel 3a indsættes: "Artikel 3a Kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling 1. For at bidrage til bæredygtig udvikling og især opnåelsen af stabile, fredelige og inklusive samfund kan Unionens bistand i henhold til denne forordning anvendes til at opbygge kapaciteten hos militære aktører i partnerlande under de ekstraordinære omstændigheder, der er fastsat i stk. 3. 2. Bistand kan omfatte kapacitetsopbygningsprogrammer til støtte for sikkerhed og udvikling, herunder uddannelse, mentorordninger og rådgivning såvel som tilvejebringelse af udstyr, infrastrukurforbedringer og andre tjenester. 3. Bistand i medfør af denne artikel kan kun ydes: a) hvis forudsætningerne for i tilstrækkelig grad at nå Unionens mål i henhold til denne forordning ikke kan opfyldes af ikke-militære aktører, og præmiset om opnåelse af stabile, fredelige og inklusive samfund ikke kan opfyldes pga. en alvorlig trussel mod de fungerende statsinstitutioners eksistens såvel som mod beskyttelsen af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, eller at statsinstitutionerne ikke længere kan håndtere en sådan alvorlig trussel og b) hvis der findes konsensus mellem det pågældende land og det internationale samfund og/eller Den Europæiske Union om, at sikkerhedssektoren, og navnlig militæret, er afgørende for stabilitet, fred og udvikling, særligt i kriser og skrøbelige sammenhænge og situationer. 4. Støtte fra Unionen må ikke anvendes til: a) faste militærudgifter b) anskaffelse af våben og ammunition c) uddannelse, der udelukkende har til formål at styrke de væbnede styrkers kampkapacitet. 5. Kommissionen skal ved udformning og gennemførelse af foranstaltninger i henhold til denne artikel fremme partnerlandets ejerskab. Den skal ligeledes udvikle de påkrævede elementer og den gode praksis for at sikre bæredygtighed på mellemlang og lang sigt samt fremme retsstatsprincippet og etablerede internationale lovprincipper. 6. Kommissionen fastsætter passende risikovurderings-, overvågnings- og evalueringsprocedurer i forbindelse med foranstaltningerne i medfør af denne artikel." (3)Artikel 7, stk. 1, affattes således: "1. Unionens bistand i henhold til artikel 3 og, hvor det er relevant, artikel 3a ydes gennem ekstraordinære bistandsforanstaltninger og midlertidige indsatsprogrammer." (4)Artikel 8, stk. 1, affattes således: "1. Tematiske strategidokumenter udgør det generelle grundlag for gennemførelsen af bistanden i henhold til artikel 4 og 5 samt, hvor det er relevant, artikel 3a. Tematiske strategidokumenter skal danne ramme for samarbejdet mellem EU og det berørte partnerland eller de berørte regioner."

(5)Artikel 10, stk. 1, affattes således: "1. Kommissionen sikrer, at alle foranstaltninger, der vedtages i henhold til denne forordning i forbindelse med bekæmpelsen af terrorisme og organiseret kriminalitet, såvel som foranstaltninger omfattet af artikel 3a, gennemføres i overensstemmelse med international ret, herunder den humanitære folkeret. (6)I artikel 13, stk. 1: Tallet "2 338 719 000" erstattes af "2 438 719 000". Artikel 2 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Den er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Strasbourg, den . På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne Formand Formand FINANSIERINGSOVERSIGT 1.FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1.Forslagets/initiativets betegnelse 1.2.Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen 1.3.Forslagets/initiativets art 1.4.Mål 1.5.Begrundelse for forslaget/initiativet 1.6.Varighed og finansielle virkninger 1.7.Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r) 2.FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER

2.1.Bestemmelser om kontrol og rapportering 2.2.Forvaltnings- og kontrolsystem 2.3.Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder 3.FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1.Berørt(e) udgiftspost(er) på budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme 3.2.Anslåede virkninger for udgifterne 3.2.1.Sammenfatning af de anslåede virkninger for udgifterne 3.2.2.Anslåede virkninger for aktionsbevillingerne 3.2.3.Anslåede virkninger for administrationsbevillingerne 3.2.4.Forenelighed med indeværende flerårige finansielle ramme 3.2.5.Tredjemands bidrag til finansieringen 3.3.Anslåede virkninger for indtægterne FINANSIERINGSOVERSIGT 1.FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1.Forslagets/initiativets betegnelse EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 230/2014 om oprettelse af et instrument, der bidrager til stabilitet og fred 1.2.Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen To politikområder er berørt: Afsnit 19: Udenrigspolitiske instrumenter

Aktivitet 19 02: Instrumentet til fremme af stabilitet og fred — krisestyring, forebyggelse af konflikter, fredsopbygning og kriseberedskab Afsnit 21: Internationalt samarbejde og udvikling Aktivitet 21 05: Instrumentet til fremme af stabilitet og fred — globale og tværregionale og nye trusler Titlerne på disse budgetkapitler svarer til den nuværende struktur i de finansielle instrumenter for 2014-2020. Det foreslås, at de samme aktiviteter og afsnit opretholdes. 1.3.Forslagets/initiativets art X◻ Forslaget/initiativet vedrører en ny foranstaltning ◻ Forslaget/initiativet vedrører en ny foranstaltning som opfølgning på et pilotprojekt/en forberedende foranstaltning ◻ Forslaget/initiativet vedrører en forlængelse af en eksisterende foranstaltning ◻ Forslaget/initiativet vedrører omlægning af en foranstaltning til en ny foranstaltning 1.4.Mål 1.4.1.Det eller de af Kommissionens flerårige strategiske mål, som forslaget/initiativet vedrører Forslaget vedrører strategisk mål nr. 9 – EU som global aktør – i Jean-Claude Junckers politiske retningslinjer. Det har mere specifikt til formål at tage hånd om EU's behov for et stærkere Europa, når det drejer sig om udenrigspolitik, for bedre at kunne bidrage til at støtte udviklingen og sikre fred og fremgang i verden. Kommissionens arbejdsprogram for 2016, som blev vedtaget den 27. oktober 2015, indeholder følgelig i bilag I "et muligt nyt, særligt instrument til kapacitetsopbygning, der skal støtte sikkerhed og udvikling i tredjelande" (nr. 21). De generelle målsætninger med initiativet er dem, der er fastsat i artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og i artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig: – at bidrage til at bevare fred, forebygge konflikter og styrke international sikkerhed i overensstemmelse med formålene og grundsætningerne i De Forenede Nationers pagt – fremme bæredygtig økonomisk, social og miljømæssig udvikling i udviklingslandene med det primære mål at udrydde fattigdom under overholdelse af og under hensyntagen til de målsætninger, der er godkendt inden for rammerne af FN og andre kompetente internationale organisationer. 1.4.2.Specifikke mål og berørte ABM/ABB-aktiviteter Initiativet vedrørende kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling vil blive gennemført under den eksisterende forordning om instrumentet til fremme af stabilitet og fred ((EU) nr. 230/2014) og vil som sådan bidrage til de mål, der er fastsat i nævnte forordnings artikel 1, stk. 1, som er at yde direkte støtte til "Unionens eksterne politikker ved at øge effektiviteten af og sammenhængen i Unionens aktioner i forbindelse med krisestyring, forebyggelse af konflikter, fredsopbygning og kriseberedskab og ved håndtering af globale og tværregionale trusler". Målsætningerne med dette forslag er mere specifikt:

at bidrage til at forbedre partnerlandenes kapacitet til at forebygge og håndtere kriser på egen hånd at bidrage til at forbedre effektiviteten af Unionens udviklingstiltag ved samarbejde med alle sikkerhedsaktørerne, herunder militæret, gennem EU's kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling, så hurtigt, fleksibelt og omfattende som muligt og at bidrage til at sikre overholdelse af retsstatsprincippet og god forvaltning såvel som øget civil kontrol og tilsyn med militæret i tredjelande. Berørte ABM/ABB-aktiviteter: Aktivitet 19 02: Instrumentet til fremme af stabilitet og fred — krisestyring, forebyggelse af konflikter, fredsopbygning og kriseberedskab Aktivitet 21 05: Instrumentet til fremme af stabilitet og fred — globale og tværregionale og nye trusler 1.4.3.Forventede resultater og virkninger Angiv, hvilke virkninger forslaget/initiativet forventes at få for modtagerne/målgruppen. – forbedret kapacitet i partnerlandene til at forebygge og håndtere kriser på egen hånd – forbedret effektiviteten hos alle aktører inden for partnerlandenes sikkerhedssektorer, så de skaber større sikkerhed for mennesker i skrøbelige stater eller i krise- eller postkonfliktområder – større overholdelse af retsstatsprincippet og god forvaltning såvel som øget civil kontrol og tilsyn med militæret i tredjelande. Mere stabile og sikre samfund er en forudsætning for bæredygtig udvikling og øget velbefindende, og er således med til at mindske det pres, som skrøbelighed og konflikter medfører. For de berørte lande vil den forventede langsigtede økonomiske og udviklingsmæssige virkning af initiativet være betragtelig. 1.4.4.Virknings- og resultatindikatorer Angiv indikatorerne til kontrol af forslagets/initiativets gennemførelse. Opstillingen af nye indikatorer for resultater og virkninger er i gang. En omfattende generel indikator for niveauet af sikkerhed (frihed fra frygt), for mennesker, der lever i skrøbelige stater eller i krise- eller postkonfliktområder, vil være passende. Den relevante programerklæring for instrumentet til fremme af stabilitet og fred vil blive færdiggjort for at tage højde for nye indikatorer. Individuelle aktioner skal knyttes til specifikke målsætninger. Aktionerne vil ligeledes blive målt på projektspecifikke indikatorer. 1.5.Begrundelse for forslaget/initiativet 1.5.1.Behov, der skal opfyldes på kort eller lang sigt Med dette forslag følges der op på den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, "Kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling – Hvordan partnere kan sættes i stand til at forebygge og styre kriser" af 28. april 2015 (JOIN(2015) 17), og konklusionerne fra Rådet for Udenrigsanliggender (forsvarsministrene) af 18. maj 2015, hvori der anmodes om et forslag om, hvordan der kan ydes omfattende og fleksibel støtte til kapacitetsopbygning (uddannelse og udstyr) hos militære aktører i tredjelande med henblik på at nå målene for EU's politik for udviklingssamarbejde.

Det blev understreget i den fælles meddelelse, at forbedringer gennem kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling, sikkerhedsaktørernes funktion, herunder militærstyrker, såvel som styrkelsen af deres forvaltning, navnlig i skrøbelige lande og lande, der har været i konflikt, bidrager til fred, sikkerhed for mennesker og stabilitet, hvorved målene for bæredygtig udvikling kan nås. Den fælles meddelelse støtter også op om EU's indsats for at ensrette konfliktforebyggelse i skrøbelige og konfliktramte lande, og identificere de mangler, der er i EU's evne til at støtte kapacitetsopbygningen hos partnerne i sikkerhedssektoren I Rådets konklusioner af 25.-26. juni 2015 blev det atter understreget, at der er behov for, "at partnere styrkes og sættes i stand til at forebygge og styre kriser, herunder gennem konkrete kapacitetsopbygningsprojekter med en fleksibel geografisk rækkevidde", hvilket er i tråd med Rådets konklusioner af 19.-20. december 2013, som understregede "betydningen af at støtte partnerlande og regionale organisationer ved at stille uddannelse, rådgivning, udstyr og ressourcer til rådighed, hvor det er hensigtsmæssigt, således at de i stigende grad selv kan forebygge eller styre kriser". 1.5.2.Merværdien ved en indsats fra EU's side Tiltag på EU-plan er nødvendige og berettigede, både på grundlag af de mål, der er fastlagt i traktaten, navnlig artikel 21 i TEU, og nærhedsprincippet. Omfattende og fleksibel EU-støtte til kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling vil give merværdi, idet det vil gøre det muligt for både kort- og langsigtede aktioner at inddrage alle sikkerhedsaktørerne i et land og muliggøre en bedre koordinering af støtten. Indsats på EU-niveau kan bedre skabe sikkerhed og stabilitet og virke som drivkraft for en mere effektiv international indsats inden for sikkerhed og udvikling. Den politiske målsætning om at sørge for EU's sikkerhed kan ikke nås uden et effektivt samarbejde med partnerne i tredjelande og internationale organisationer. Unionens og medlemsstaternes operationer skal supplere og styrke hinanden i overensstemmelse med artikel 212, stk. 1, i TEUF. EU og medlemsstaterne spiller en rolle gennem en samlet tilgang til forebyggelse og styring af konflikter og årsagerne hertil. 1.5.3.Erfaringer fra lignende foranstaltninger Kommende fremskridt inden for fattigdomsbekæmpelse og gevinster på længere sigt inden for opnåelsen af mål for bæredygtig udvikling nr. 16 (fred, retfærdighed og stærke institutioner) vil i høj grad afhænge af evnen til effektivt at håndtere årsagerne til skrøbelighed og især manglen på sikkerhed. En væsentlig del af de eksterne bistandsprogrammer, som finansieres af EU's instrumenter for udvikling og teknisk samarbejde, er allerede i færd med at tackle sikkerheds- og udviklingsudfordringerne via en bred vifte af kanaler og forskellige instrumenter. Partnere i tredjelande, som har anmodet om støtte til kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling, herunder uddannelse eller udstyr, har imidlertid ikke altid været i stand til at modtage denne støtte, da det eksisterende EU-instrument ikke har den fornødne fleksibilitet til at efterkomme behovet. Den fælles meddelelse viser, at EU mangler et redskab til støtte for partnerlandenes militære aktører, så de kan skabe den stabilitet, der er nødvendig for at muliggøre udviklingsaktiviteter. En sådan mangel påvirker effektiviteten og bæredygtigheden ved EU's optræden udadtil, herunder EU's udviklingspolitik. I en sikkerhedssituation, der globalt set forværres, er begrænsningerne ved de eksisterende værktøjer for Unionens optræden udadtil en hindring for, at EU kan finde en omfattende løsning på problemet, forbedre samarbejdet og dermed bidrage effektivt til udviklingsindsatsen. 1.5.4.Sammenhæng med andre relevante instrumenter og eventuel synergivirkning Initiativet vil sikre: a) sammenhæng med andre EU-tiltag (herunder tiltag under FUSP) som del af en mere omfattende EU-tiltag til eksterne konflikter og kriser b) overensstemmelse, koordinering og komplementaritet mellem de forskellige kapaciteter på kort og lang sigt baseret på en fælles strategisk vision. De forskellige tiltag under det foreslåede initiativ bør udformes inden for rammerne af den nye EU-dækkende reform af sikkerhedssektoren (SSR), herunder i overensstemmelse med overvågnings- og evalueringsprincipper og en særlig risikostyringsstruktur. Det skal fastsættes i programmerne, hvordan de passer med den EU's relevante lande- eller regionsstrategi, og de skal udformes og planlægges på en måde, som sikrer, at alle relevante EU-aktører bliver inddraget. 1.6.Varighed og finansielle virkninger X◻ Forslag/initiativ af begrænset varighed –X◻ ◻ Forslag/initiativ gældende fra 1.1.2017 til 31.12.2020 –◻ Finansielle virkninger fra 2017 til 2020

◻ Forslag/initiativ af ubegrænset varighed –Iværksættelse med en indkøringsperiode fra ÅÅÅÅ til ÅÅÅÅ –derefter gennemførelse i fuldt omfang. 1.7.Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r) X◻ Direkte forvaltning ved Kommissionen –X◻ i dens tjenestegrene inklusive dens personale i EU's delegationer –◻ i gennemførelsesorganer ◻ Delt forvaltning i samarbejde med medlemsstaterne X◻ Indirekte forvaltning ved at overlade budgetgennemførelsesopgaver til: –◻ tredjelande eller organer, som tredjelande har udpeget –X◻ internationale organisationer og deres organer (angives nærmere) –◻ Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond –◻ de organer, der er omhandlet i finansforordningens artikel 208 og 209 –X◻ offentligretlige organer –X◻ privatretlige organer, der har fået overdraget samfundsopgaver, forudsat at de stiller tilstrækkelige finansielle garantier –◻ privatretlige organer, undergivet lovgivningen i en medlemsstat, som har fået overdraget gennemførelsen af et offentlig-privat partnerskab, og som stiller tilstrækkelige finansielle garantier –X◻ personer, der har fået overdraget gennemførelsen af specifikke aktioner i den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, og som er udpeget i den relevante basisretsakt –Hvis der angives flere forvaltningsmetoder, gives der en nærmere forklaring i afsnittet "Bemærkninger". Bemærkninger Forvaltningsreglerne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 236/2014 af 11. marts 2014 om fælles regler og procedurer for gennemførelse af instrumenterne til finansiering af Unionens optræden udadtil finder anvendelse.

2.FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1.Bestemmelser om kontrol og rapportering Angiv hyppighed og betingelser. EU's delegationer og Kommissionens tjenestegrene vil fortsat overvåge gennemførelsen af projekter under initiativet vedrørende kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling med militære aktører, herunder ved at foretage besøg på stedet og sørge for, at lederne modtager værdifulde oplysninger om fremskridt eller mangel derpå i forhold til de fastsatte målsætninger, samt hjælpe med at indkredse/forudse potentielle vanskeligheder og træffe korrigerende foranstaltninger. Der kan også indgås kontrakt med eksterne, uafhængige eksperter, som skal vurdere og evaluere resultaterne fra programmerne under initiativet vedrørende kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling. Disse vurderinger og evalueringer bidrager, hvad enten de er interne eller eksterne, til ansvarliggørelsen og til forbedring af de igangværende foranstaltninger. Der vil ved hjælp af de internationalt anerkendte OECD-DAC-evalueringskriterier, herunder (eventuelle) virkninger, blive indsamlet erfaringer, som skal danne grundlag for fremtidige politikker og tiltag. 2.2.Forvaltnings- og kontrolsystem 2.2.1.Konstaterede risici Risikosituationen Støtte til militære aktører i konfliktramte lande medfører en lang række risici (kontekstbestemte, programmatiske, omdømmemæssige og institutionelle), som kan have en negativ indvirkning på støttens effektivitet og bæredygtighed. Der skal i forbindelse med udformning af projekter og gennemførelse heraf holdes særligt øje med muligt misbrug af det tilrådighedsstillede udstyr, som i ekstreme situationer vil kunne bruges af lokale styrker til formål, der kan føre til alvorlige overtrædelser af menneskerettighederne, og/eller som kan videregives til fjendtlige aktører (f.eks. ikke-statslige bevæbnede grupper, som beslaglægger udstyret). Udelukkelsen af udstyr, der er bestemt til at dræbe, giver en vis garanti mod misbrug af støtten. Imidlertid kan udstyr, der ikke er bestemt til at dræbe, blive misbrugt set fra den humanitære folkerets perspektiv. Afbødning af risici: Foranstaltninger under initiativet vedrørende kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling udelukker finansiering af våben og ammunition, hvilket vil mindske den iboende risiko for potentielt misbrug af udstyret. For at afbøde mulige risici og i overensstemmelse med den fælles meddelelse, som opfordrede til udvikling af en risikostyringsmetode for EU-støtte til sikkerhedssektoren i partnerlande eller organisationer, vil en særlig risikovurdering derudover være obligatorisk for alle programmer under initiativet, som har til formål at samarbejde med militæret i tredjelande. Risiciene vil ligeledes blive overvåget under gennemførelsen af projekterne. Der er ved at blive udviklet særlige risikovurderings- og overvågningsmåder i forbindelse med reformen af sikkerhedssektoren. Hvad angår budgettet vil erfaringerne med risikostyringsrammerne såvel som den begyndende praksis med anvendelse af resultatindikatorer for missioner under FSFP være værdifulde bidrag til denne øvelse. Særlige risikovurderingsmåder gældende for initiativet kan omfatte, men er ikke begrænset til: – konfliktrisikovurderinger (baseret på strukturelle risikoværktøjer såsom Global Conflict Risk Index (GCRI), der er udviklet af JRC, og – konfliktanalyserammer til udvikling af en fælles forståelse og regelmæssig overvågning af situationen af aktører inden for humanitær udvikling og sikkerhed. Tilsagnet om at sikre gennemsigtigheden og virkningen af midler, der bruges på fred og sikkerhed, og sporing af midlernes bidrag til opnåelsen af mål for bæredygtig udvikling nr. 16, kan imødegå det, som visse interessenter betragter som risikoen for "securitisering af udviklingsområdet". Som en del af ovenstående risikobegrænsende foranstaltninger bør EU's støtte til initiativet vedrørende kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling også være baseret på en situations-/konfliktanalyse og være konfliktfølsom (kontekstspecifik analyse) "Gør ikke skade"-princippet vil være et af grundprincipperne for initiativet vedrørende kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling. Der skal foretages en rettidig og tilbundsgående analyse af den politiske og sikkerhedsmæssige situation i det pågældende land og af de dermed forbundne potentielle risici med henblik på at bestemme Unionens mulighed for at yde støtte, dvs. for at undgå misbrug af støtten. EU-delegationerne vil være involveret i udførelsen af de pågældende vurderinger. Vurderingerne skal bl.a. omfatte forbrug af ressourcer, status over andre aktørers indsats, planlagt støtte til deltagelse i kapacitetsopbygningsindsatser, en vurdering af landets specifikke behov og mål samt indikatorer til overvågning af fremskridtene. Andre vigtige aspekter som eksempelvis partnerlandets lokale ejerskab, absorptionskapacitet og bæredygtighed på mellemlang og lang sigt såvel som sammenhængen med de mere langsigtede og bredere programmer i forbindelse med reformen af sikkerhedssektoren inden for forvaltningsområdet, vil være en del af den kontekstspecifikke analyse. 2.2.2.Oplysninger om det interne kontrolsystem, der er indført

FPI/DEVCO's interne kontrolstruktur FPI/DEVCO's interne kontrol og forvaltningsprocedure er udformet således, at den giver en rimelig sikkerhed, hvad angår pålideligheden af deres finansielle rapporter og overholdelsen af den relevante lovgivnings- og proceduremæssige ramme. Effektivitet, produktivitet og sparsommelighed For at sikre, at principperne om sund finansiel forvaltning overholdes (og afbøde den høje risiko i det miljø, hvor den eksterne bistand ydes), vil FPI/DEVCO som supplement til alle elementer i Kommissionens strategiske politik og planlægningsproces, det interne kontrolmiljø og andre krav i Kommissionens interne kontrolstandarder fortsat have en skræddersyet ramme for forvaltning af bistand, hvilket omfatter: – eventuel overdragelse af forvaltningen af projekterne til EU-delegationerne på stedet – en klar og formaliseret finansiel ansvarsfordeling (fra den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede) ved hjælp af en subdelegation til den pågældende kontorchef eller delegationsleder – regelmæssige rapporter fra EU-delegationerne til hovedsædet (hvad angår DEVCO: rapporter om forvaltningen af den eksterne bistand, hvad angår FPI: rapporter fra den videredelegerede anvisningsberettigede), herunder delegationslederens årlige revisionserklæring – – et omfattende uddannelsesprogram for personalet både i hovedsædet og EU-delegationerne – betydelig støtte og vejledning mellem hovedsædet og EU-delegationerne – regelmæssige "kontrol-/overvågningsbesøg" hos de "overdragne" EU-delegationer – en metode til styring af et projekts og programs livscyklus, herunder: a) i givet fald, kvalitetsstøtteredskaber til udformning af foranstaltningen, gennemførelsesmetode, finansieringsmekanisme, forvaltningssystem, vurdering og udvælgelse af alle gennemførelsespartnere m.m. b) program- og projektforvaltning, kontrol- og rapporteringsredskaber med henblik på en effektiv gennemførelse, herunder regelmæssig ekstern projektkontrol på stedet c) omfattende evaluerings- og revisionskomponenter. Økonomistyring og regnskabsaflæggelse FPI/DEVCO vil fortsat søge at anvende de højeste standarder for regnskaber og regnskabsaflæggelse ved brug af Kommissionens omkostningsbaserede regnskabssystem (ABAC) samt specifikke redskaber vedrørende ekstern bistand. 2.2.3.Anslåede omkostninger og fordele ved kontrollen samt forventet fejlrisiko Målet for instrumentet, hvad angår overholdelse af gældende regler, er at bevare den historisk lave risiko for, at reglerne i forbindelse med FPI/DEVCO-porteføljen ikke overholdes (fejlprocent); det såkaldte resterende "netto"-fejlniveau (på flerårig basis, efter at al planlagt kontrol og alle korrektioner er udført på afsluttede kontrakter) er på under 2 %. Det har traditionelt betydet, at den skønnede fejlprocent har ligget på mellem 2 % og 5 % ved et årligt tilfældigt udsnit af transaktioner, som Den Europæiske Revisionsret har undersøgt nærmere med henblik på den årlige revisionserklæring. FPI/DEVCO mener, at det er den lavest mulige risiko for manglende overholdelse af gældende regler i forbindelse med det højrisikomiljø, der opereres i, og under hensyntagen til den administrative byrde og den nødvendige omkostningseffektivitet ved kontrollen af overholdelsen af reglerne.

2.3.Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder Angiv eksisterende eller påtænkte forebyggelses- og beskyttelsesforanstaltninger. Foranstaltninger til forebyggelse af uregelmæssigheder I lyset af det risikomiljø, som initiativet vedrørende kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling opererer i, skal kontrolsystemerne tage højde for, at der kan ske fejl hvad angår overholdelsen (uregelmæssigheder) i forbindelse med transaktioner, og indarbejde en høj grad af kontrol, som så tidligt som muligt i betalingsproceduren forhindrer, påviser og korrigerer fejl. Det betyder i praksis, at FPI/DEVCO's overensstemmelseskontrol vil have fokus på omfattende forudgående kontrol forestået af både eksterne revisorer og Kommissionens medarbejdere på stedet forud for de endelige projektudbetalinger (der udføres dog fortsat visse efterfølgende kontroller og revisioner); denne forudgående kontrol rækker langt ud over de obligatoriske finansielle foranstaltninger, der er fastlagt i finansforordningen. FPI/DEVCO's ramme for overholdelsen af reglerne består bl.a. af følgende: Foranstaltninger til forebyggelse af svig – Specifik vejledning, herunder den praktiske kontraktvejledning, DEVCO Companion og Financial Management Kit (til gennemførelsespartnerne), hvis det er relevant. – Obligatoriske grundlæggende kurser om forebyggelse af svig og afsløring heraf for støtteforvaltningspersonale (projektledere, finansmedarbejdere og personale og revisorer, der beskæftiger sig med efterfølgende kontrol) i hovedkvarteret og i EU-delegationerne, i overensstemmelse med strategien til bekæmpelse af svig vedrørende EU's eksterne forbindelser og FPI og DEVCO's særlige strategier til bekæmpelse af svig. Strategien til bekæmpelse af svig for EU's eksterne forbindelser omfatter aktiviteter hos både Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og de relevante tjenestegrene inden for Kommissionen, der arbejder med eksterne forbindelser (DEVCO, FPI, NEAR), med særligt fokus på aktiviteter, der udføres af EU-delegationerne. – Forudgående vurdering for at sikre, at de myndigheder, der forvalter de relevante midler under både fælles og decentraliseret forvaltning, har truffet passende foranstaltninger til forebyggelse og sporing af svig i forbindelse med forvaltningen af EU-midler – Forudgående screening af, hvilke mekanismer til bekæmpelse af svig der er til rådighed i partnerlandet (og/eller den internationale organisation), som led i vurderingen af støtteberettigelseskriteriet "forvaltning af offentlige finanser" med henblik på modtagelse af budgetstøtte (dvs. aktiv forpligtelse til at bekæmpe svig og korruption og sikre kompetente inspektionsmyndigheder, tilstrækkelig retlig kapacitet og effektive indsats- og sanktionsmekanismer) – Kommissionen undertegnede det internationale initiativ vedrørende gennemsigtighed i bistanden (IATI) i Accra i 2008, hvor parterne enedes om en standard for gennemsigtighed i bistanden, som sikrer mere rettidige, detaljerede og regelmæssige oplysninger om bistandsstrømme og dokumenter. Den har siden oktober 2011 arbejdet på at gennemføre og anvende IATI's standarder for offentliggørelse af bistandsoplysninger. – Derudover arbejder Kommissionen sammen med EU-medlemsstaterne på en fælles webbaseret it-applikation kaldet EU Aid Explorer, som omdanner oplysninger om EU-bistand indhentet via IATI og andre kilder til brugervenlige oplysninger om bistand. – I 2015 underskrev OLAF fem nye aftaler om administrativt samarbejde med internationale organisationer (Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling, Den Interamerikanske Udviklingsbank, Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling, Verdensfødevareprogrammet og FN's projektkontor). OLAF samarbejder ligeledes med de tilsvarende kontorer for bekæmpelse af svig, der findes hos FN, Verdensbanken og andre internationale organisationer. OLAF arbejder også sammen med EUROPOL og EUROJUST. Dertil kommer, at OLAF enten løbende eller på ad hoc-basis opbygger forhold til tredjelandes myndigheder, hvilket er nødvendigt for at undersøge svig mod EU-budgettet (hovedsagelig EU-midler, der bruges til ekstern bistand). I 2015 indgik OLAF administrative aftaler med partnermyndigheder i Angola, Moldova og Senegal. Foranstaltninger til afsløring og korrektion af uregelmæssigheder og svig – Ekstern revision og kontrol (både obligatorisk og risikobaseret), bl.a. forestået af Den Europæiske Revisionsret – Retrospektiv kontrol (risikobaseret) og tilbagesøgning – Indstilling af EU-finansieringen i alvorlige tilfælde af svig, herunder storstilet korruption, indtil myndighederne har truffet passende foranstaltninger, der kan rette op på og forhindre denne type svig fremover – FPI/DEVCO vil yderligere tilpasse deres strategi for bekæmpelse af svig til Kommissionens overordnede strategi for bekæmpelse af svig vedrørende EU's eksterne forbindelser, der blev vedtaget i 2013. FPI og DEVCO gennemfører strategien med fokus på tre strategiske målsætninger: – Øge personalets generelle kendskab til forebyggelse og afsløring af svig, navnlig forebyggelse og afsløring af svig under forberedelsen og gennemførelsen af tilskud og offentlige kontrakter – Forbedre FPI og DEVCO's personales kapacitet til på effektiv vis at tage hånd om internt og eksternt svig ved anvendelse af redskaber til bekæmpelse af svig.

– Forbedre reaktionen på mistanke om svig og den tidsmæssige effektivitet, når der kommer til at inddrive de uretmæssigt anvendte beløb. 3.FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1.Berørt(e) udgiftspost(er) på budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme Eksisterende udgiftsposter på budgettet I samme rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme og budgetposterne. Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme Budgetpost Udgiftens art Bidrag Nummer

Betegnelse OB/IOB. fra EFTAlande fra kandidatlande fra tredjelande iht. finansforordningens artikel 21, stk. 2, litra b) IV 19 02 - Instrumentet til fremme af stabilitet og fred — krisestyring, forebyggelse af konflikter, fredsopbygning og kriseberedskab 19 02 01 Indsats over for eksisterende eller begyndende krisesituationer 19 02 02 Støtte til forebyggelse af konflikter, fredsopbygning og kriseberedskab 19 01 Administrative udgifter vedrørende politikområdet udenrigspolitiske instrumenter 19 01 04 01 Udgifter til støttefunktioner i forbindelse med instrumentet til fremme af stabilitet og fred 21 05 Instrumentet til fremme af stabilitet og fred — globale og tværregionale og nye trusler 21 05 01 Globale og tværregionale og nye trusler 21 01 Administrative udgifter vedrørende politikområdet internationalt samarbejde og udvikling 21 01 04 04 Udgifter til støtte af instrumentet til fremme af stabilitet og fred OB Nr. Nr. Nr. /Nr. 3.2.Anslåede virkninger for udgifterne 3.2.1.Sammenfatning af de anslåede virkninger for udgifterne i mio. EUR (tre decimaler) Udgiftsområde i den flerårige finansielle

ramme Nummer Udgiftsområde 4 Et globalt Europa GD: GD FPI/DEVCO År

2017 År

2018 År

2019 År

2020 Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6) I ALT •Aktionsbevillinger Budgetpostens nummer 19 02 01 Forpligtelser 1. 6,600 20,400 20,350 20,700 68,050 Betalinger 2. 0 10,000 15,000 20,000 45,000 Budgetpostens nummer 19 02 02 Forpligtelser (1a) 0,608 2,678 2,528 2,177 7,990 Betalinger (2 a) 0 1,000 2,000 2,000 5,000 Budgetpostens nummer 21 05 01 Forpligtelser (1b) 2,150 6,250 6,300 6,300 21,000 Betalinger (2b) 0 3,000 4,000 6,000 13,000 Administrationsbevillinger finansieret

over bevillingsrammen for særprogrammet Budgetpostens nummer 19 01 04 01 3. 0,643 0,673 0,823 0,823 2,962 (3 a) 0 0 0 0 0,000 Bevillinger I ALT

for GD FPI/DEVCO Forpligtelser =1+1a +1b+3 10,0 30,0 30,0 30,0 100,000 Betalinger =2+2a+2b +3+3a 0 14,0 21,0 28,0 66,600







Udgiftsområde i den flerårige finansielle

ramme 5 "Administrationsudgifter" i mio. EUR (tre decimaler) År

n År

n + 1 År

n + +2 År

n + +3 Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6) I ALT GD: FPI • Menneskelige ressourcer 0,746 0,746 0,746 0,746 2,984 • Andre administrationsudgifter 0,06 0,06 0,06 0,06 0,240 I ALT GD FPI Bevillinger 0,806 0,806 0,806 0,806 3,224 GD: DEVCO • Menneskelige ressourcer 0,140 0,140 0,140 0,140 0,560 • Andre administrationsudgifter 0 0 0 0 0,000 I ALT GD DEVCO Bevillinger 0,140 0,140 0,140 0,140 0,560 Bevillinger I ALT

under UDGIFTSOMRÅDE 5

i den flerårige finansielle ramme (Forpligtelser i alt = betalinger i alt) 0,946 0,946 0,946 0,946 3,784 i mio. EUR (tre decimaler) År

n År

n + 1 År

n + +2 År

n + +3 Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6) I ALT Bevillinger I ALT

under UDGIFTSOMRÅDE 1-5

i den flerårige finansielle ramme Forpligtelser 10,946 30,946 30,946 30,946 103,784 Betalinger 0,946 14,946 21,946 28,946 70,384 3.2.2.Anslåede virkninger for aktionsbevillingerne –◻ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af aktionsbevillinger –X◻ ◻ Forslaget/initiativet medfører anvendelse af aktionsbevillinger som anført herunder: Resultater pr. mål:

Specifikt mål nr. 1 – Antal forventede beredskabsforanstaltninger i eksisterende eller begyndende krisesituationer i et givet budgetår. Specifikt mål nr. 2 – Antal forventede kapacitetsopbygningsforanstaltninger vedrørende forebyggelse af konflikter, fredsopbygning og kriseberedskab i et givet budgetår. Specifikt mål nr. 3 – Antal uddannede personer og/eller mængde af udstyr anskaffet i et givet budgetår. Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (tre decimaler) Der angives mål og resultater ⇩ År 2017 År 2018 År 2019 År 2020 Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6) I ALT RESULTATER Type Gnsntl. omkostninger Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal resultater i alt Omkostninger i alt SPECIFIKT MÅL NR. 1 Budgetpost 19 02 01 - Resultat - Resultat - Resultat Subtotal for specifikt mål nr. 1 6,6 20,4 20,4 20,7 68,1 SPECIFIKT MÅL NR. 2 ... Budgetpost 19 02 02 - Resultat - Resultat - Resultat Subtotal for specifikt mål nr. 2 1 0,6 1 2,7 1 2,5 1 2,2 8,0 SPECIFIKT MÅL NR. 3 Budgetpost 21 05 01 - Resultat - Resultat - Resultat Subtotal for specifikt mål nr. 3 1 2,1 1 6,3 1 6,3 1 6,3 21,0 OMKOSTNINGER I ALT 10 30 30 30 100 11. Resultater under specifikt mål nr. 1 for budgetpost 19 02 01 kan ikke programmeres, hvorfor et beløb ikke kan angives. 3.2.3.Anslåede virkninger for administrationsbevillingerne 3.2.3.1.Resumé –◻ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af administrationsbevillinger –X Forslaget/initiativet medfører anvendelse af administrationsbevillinger som anført herunder: i mio. EUR (tre decimaler) År n År n + 1 År n + +2 År n + +3 Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6) I ALT UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme Menneskelige ressourcer 0,886 0,886 0,886 0,886 3,544 Andre administrationsudgifter 0,060 0,060 0,060 0,060 0,240 Subtotal UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme 0,946 0,946 0,946 0,946 3,784 uden for UDGIFTSOMRÅDE 5i den flerårige finansielle ramme Menneskelige ressourcer BL 19 01 04 01 * 0,448 0,448 0,448 0,448 1,792 Andre udgifter af administrativ art 0,195 0,225 0,375 0,375 1,170 Subtotal

uden for UDGIFTSOMRÅDE 5i den flerårige finansielle ramme 0,643 0,673 0,823 0,883. 3,022

I ALT 1,589 1,619 1,769 1,829 Bevillingerne til menneskelige ressourcer og andre administrationsudgifter vil blive dækket ved hjælp af de bevillinger, der i forvejen er afsat til generaldirektoratets forvaltning af aktionen, og/eller ved intern omfordeling i generaldirektoratet, eventuelt suppleret med yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige generaldirektorat i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger * Svarende til 3 KA-stillinger under FPI's budgetpost 3.2.3.2.Anslået behov for menneskelige ressourcer –◻ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af menneskelige ressourcer –X Forslaget/initiativet medfører anvendelse af menneskelige ressourcer som anført herunder: Overslag angives i årsværk År N År n + 1 År n + 2 År n + +3 Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6) • Stillinger i stillingsfortegnelsen (tjenestemænd og midlertidigt ansatte) 19 01 01 01 (i hovedsædet og i Kommissionens repræsentationskontorer) 4 4 4 4 XX 01 01 02 (Delegationer) XX 01 05 01 (Indirekte forskning) 10 01 05 01 (Direkte forskning) • Eksternt personale (i årsværk FTÆ) 19 01 02 01 (KA, UNE, V under den samlede bevillingsramme) 21 01 02 01 (KA, UNE, V under den samlede bevillingsramme) 3 2 3 2 3 2 3 2 XX 01 02 02 (KA, LA, UNE, V og JED i delegationerne) 19 01 04 01 - i hovedsædet - i delegationer 3 3 3 3 XX 01 05 02 (KA, UNE, V – indirekte forskning) 10 01 05 02 (KA, UNE, V - direkte forskning) Andre budgetposter (skal angives) I ALT 12 12 12 12 19 og 21 angiver de berørte politikområder eller budgetafsnit. Personalebehovet vil blive dækket ved hjælp af det personale, som GD'et allerede har afsat til aktionen, og/eller interne rokader i GD'et, eventuelt suppleret med yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige GD i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. Opgavebeskrivelse: Tjenestemænd og midlertidigt ansatte De menneskelige ressourcer til tjenestemænd (AD-medarbejdere) muliggør den overordnede forvaltning af de yderligere forpligtelser og navnlig en ordentlig indkredsning, vurdering, udformning, kontraktindgåelse og evaluering af aktioner under initiativet inden for en forøget projektportefølje og udarbejdelse af særlige risikovurderingsmåder gældende for initiativet (se afsnit 2.2.1). Udgifterne dækker også regelmæssigt afholdte overvågningsmissioner på stedet for at møde de relevante regeringsmyndigheder og sikre opadgående lokal koordinering med andre aktører og donorer. Det forventes også, at initiativet vedrørende kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling vil kræve tæt koordinering med Rådet, Parlamentet og andre interessenter (heriblandt civilsamfundet). Eftersom at initiativet vedrørende kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling er "nyt land" for Kommissionen, vil det kræve særlig opmærksomhed og opbygning af ad-hoc-ekspertise, og således være ressourcekrævende, navnlig i opbygningsfasen. Ressourcerne (AST) vil muliggøre kontraktindgåelse og finansiel forvaltning i forbindelse med aktioner under initiativet såvel som udførelse af revisioner og kontroller, årlig rapportering (SPP), opfølgning på spørgsmål fra Parlamentet/ombudsmanden, finansiel rapportering og tilsyn med forpligtelser og betalinger på centralt niveau. Der påløber også yderligere omkostninger i forbindelse med administrative opgaver. Eksternt personale De menneskelige ressourcer til eksternt personale (KA) muliggør forvaltning og gennemførelse af projekter under initiativet, der forvaltes centralt i hovedkvarteret og/eller i delegationerne. Det indebærer daglig projektledelse (operationel og finansiel), koordinering med medlemsstaterne og andre aktører, regelmæssig projektovervågning og eventuel koordinering med EU-delegationerne. Administration i forbindelse med evalueringer og revisioner. Denne opgave kræver ligeledes regelmæssige missioner til det pågældende område. 3.2.4.Forenelighed med indeværende flerårige finansielle ramme –◻ Forslaget/initiativet er foreneligt med indeværende flerårige finansielle ramme. –X Forslaget/initiativet kræver omlægning af det relevante udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme. Der redegøres for omlægningen med angivelse af de berørte budgetposter og beløbenes størrelse. De 100 000 000 EUR, der er nødvendige for tiltagene under initiativet vedrørende kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling, vil blive omfordelt inden for udgiftsområde 4 i den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2014-2020,