[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 23.1.2007

SEK(2007) 72 endelig

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Slovakiets opdaterede konvergensprogram, 2006-2009

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

GENEREL BAGGRUND

Stabilitets- og vækstpagten, der trådte i kraft den 1. juli 1998, er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at forbedre betingelserne for prisstabilitet og en stærk og holdbar vækst, der bidrager til jobskabelse. I forbindelse med reformen af pagten i 2005 blev det anerkendt, at den er et nyttigt middel til at cementere finanspolitisk disciplin, men reformens hovedsigte var at gøre pagten mere virkningsfuld, styrke dens økonomiske fundament og sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.

Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], som indgår i stabilitets- og vækstpagten, fastsætter, at medlemsstaterne skal forelægge stabilitets- eller konvergensprogrammer og årlige opdateringer heraf for Rådet og Kommissionen (medlemsstater, der allerede har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) stabilitetsprogrammer, og medlemsstater, der endnu ikke har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) konvergensprogrammer). Slovakiets første konvergensprogram blev forelagt i maj 2004. I overensstemmelse med forordningen afgav Rådet den 5. juli 2004 en udtalelse herom på grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg. I overensstemmelse med samme procedure bliver de opdaterede stabilitets- og konvergensprogrammer vurderet af Kommissionen og undersøgt af ovennævnte udvalg, mens Rådet kan undersøge dem.

BAGGRUNDEN FOR VURDERINGEN AF DET OPDATEREDE PROGRAM

Kommissionen har undersøgt den seneste opdatering af Slovakiets konvergensprogram, der blev forelagt den 1. december 2006, og har vedtaget en henstilling med henblik på Rådets udtalelse herom (se boksen vedrørende hovedpunkterne i vurderingen).

Udgangspunktet for vurderingen af budgetstrategien i det opdaterede konvergensprogram er kort beskrevet i afsnittene om:

1. de økonomiske og budgetmæssige resultater de seneste ti år

2. landets stilling under den korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten (proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud)

3. den seneste vurdering af landets stilling under den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten (sammenfatning af Rådets udtalelse om den forrige opdatering af konvergensprogrammet) og

4. Kommissionens vurdering af det nationale reformprogram fra oktober 2006.

De seneste økonomiske og budgetmæssige resultater

Slovakiet har oplevet en stærk vækst i hovedparten af de sidste ti år. Hverken arbejdsmarkedssituationen eller de regionale forskelle har imidlertid forbedret sig. Skønt resultaterne på arbejdsmarkedet endelig begyndte at blive forbedret i 2005, lå beskæftigelsesgraden på 54,2 % fortsat langt under Lissabon-målet på 70 %. Arbejdsløshedsprocenten forblev den næsthøjeste i EU på 16,3 % i 2005, og den var særlig høj blandt de unge. Det er endnu ikke lykkedes at rette op på de regionale forskelle. Energipriserne har fortsat en forholdsvis stærk indflydelse på den slovakiske HICP-inflation og kan således true landets inflationskonvergens vis-a-vis euroområdet, navnlig når henses til den usikre udvikling i oliepriserne. Takket være den pensionsreform, der er blevet gennemført siden 2005, er det aldersbetingede pres på de offentlige finansers holdbarhed blevet formindsket.

Proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud indledt over for Slovakiet

Den 5. juli 2004 vedtog Rådet en beslutning efter artikel 104, stk. 6, hvori det fastslog, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Slovakiet. Samtidig rettede det i overensstemmelse med artikel 104, stk. 7, en henstilling til landet om at bringe denne situation til ophør senest i 2007. Det blev navnlig henstillet, at det senest den 5. november 2004 skulle tage effektive skridt til at nå det for 2005 fastsatte mål for det offentlige underskud, at det beslutsomt skulle gennemføre de foranstaltninger, der var redegjort for i programmet fra maj 2004, og at det skulle fremskynde den finanspolitiske tilpasning, hvis de gennemførte strukturreformer resulterede i højere vækst end forventet i programmet, især ved at afsætte indtægter, der måtte være større end forventet, til først og fremmest at mindske underskuddet.

I en meddelelse af 22. december 2004 fastslog Kommissionen, at det på grundlag af de på daværende tidspunkt foreliggende oplysninger og de tiltag, der var beskrevet i budgettet for 2005, så ud til, at den slovakiske regering senest den 5. november havde taget effektive skridt til at nå målet for underskuddet i 2005 som respons på den henstilling efter artikel 104, stk. 7, som Rådet havde rettet til landet om at rette op på det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2007.

Vurderingen i Rådets udtalelse om det forrige program

Den 24. januar 2006 afgav Kommissionen sin udtalelse om den forrige opdatering af konvergensprogrammet, der dækkede perioden 2005-2008. Rådet udtalte, at "programmet følger den tilpasningskurs, som blev fastlagt ved Rådets henstillinger i henhold til artikel 104, stk. 7". Rådet opfordrede Slovakiet til "i) i tilknytning til resultaterne af og udsigten til stærk vækst [at] styrke indsatsen med hensyn til tilpasning af budgetstrukturen for hurtigere at nå den mellemfristede målsætning" og "ii) styrke den bindende karakter af de mellemfristede udgiftslofter for centraladministrationen".

Kommissionens vurdering af det nationale reformprogram fra oktober 2006

Rapporten om udmøntningen af Slovakiets nationale reformprogram blev forelagt den 13. oktober 2006 inden for rammerne af den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse. I Slovakiets nationale reformprogram peges der på følgende hovedudfordringer/prioriterede områder: udvikling af informationssamfundet, en større indsats inden for forskning og udvikling og innovation, forbedring af erhvervsklimaet, forbedring af uddannelsessystemet og forøgelse af beskæftigelsen.

Kommissionens vurdering af dette program (vedtaget som led i den årlige situationsrapport fra december 2006 [2] ) viste, at Slovakiet gør fremskridt med gennemførelsen af sit nationale reformprogram. Landet står imidlertid fortsat over for store udfordringer og har behov for at træffe yderligere foranstaltninger, især på det mikroøkonomiske område og beskæftigelsesområdet.

Med henvisning til de påviste stærke og svage punkter blev Slovakiet opfordret til at fokusere på følgende områder: forskning og udvikling og innovation, livslang indlæring og uddannelsesreform, aktive arbejdsmarkedspolitikker til fordel for de mest sårbare grupper.

Boks: Hovedpunkterne i vurderingen Ved vurderingen af stabilitetsprogrammerne og konvergensprogrammerne skal følgende undersøges, jf. henholdsvis artikel 5, stk. 1, og artikel 9, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97: om de økonomiske antagelser, som programmet er baseret på, er realistiske den mellemfristede budgetmålsætning, som medlemsstaten fremlægger, og om den tilsigtede tilpasning i retning af den er hensigtsmæssig om de foranstaltninger, der træffes og/eller foreslås for at overholde den tilsigtede tilpasning, er tilstrækkelige til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning under konjunkturforløbet ved vurderingen af den tilsigtede tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning undersøges det, om der gøres en større tilpasningsindsats i økonomiske opgangstider, mens indsatsen kan være mere begrænset i økonomiske nedgangstider, og for de medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, undersøges det, om den pågældende medlemsstat sikrer en årlig forbedring i sin konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på 0,5 % af BNP som benchmark for at opfylde sin mellemfristede budgetmålsætning når kursen for tilpasning af den mellemfristede budgetmålsætning fastlægges (for medlemsstater, der endnu ikke har nået den), eller når der tillades en midlertidig afvigelse fra den mellemfristede budgetmålsætning (for medlemsstater, der har nået den), undersøges gennemførelsen af større strukturreformer, som har direkte langsigtede omkostningsbesparende virkninger (bl.a. ved at øge den potentielle vækst) og derfor har en konstaterbar indvirkning på de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt (på den betingelse, at der bevares en passende sikkerhedsmargen med hensyn til referenceværdien på 3 % af BNP, og at budgetstillingen i programperioden forventes at vende tilbage til den mellemfristede budgetmålsætning), idet man bør være særlig opmærksom på pensionsreformer, som indfører et flersøjlesystem, der omfatter en obligatorisk, fuldt finansieret søjle om medlemsstaternes økonomiske politik er i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik. Når det vurderes, om programmets makroøkonomiske antagelser er realistiske, sker det med henvisning til prognosen fra Kommissionens tjenestegrene fra efteråret 2006, idet der også tages hensyn til den i fællesskab aftalte metode til beregning af det potentielle output og de konjunkturkorrigerede saldi. Vurderingen af overensstemmelsen med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik sker på baggrund af de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik med hensyn til de offentlige finanser, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Vurderingen skal desuden omfatte en undersøgelse af: udviklingen i gældskvoten og udsigterne for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, som der bør lægges "tilstrækkelig vægt på i forbindelse med overvågningen af budgetstillingerne" ifølge Rådets rapport af 20. marts 2005 om "en bedre gennemførelse af stabilitets- og vækstpagten". I en meddelelse fra Kommissionen af 12. oktober 2006 beskrives fremgangsmåden for vurderingen af den langsigtede holdbarhed[3] graden af integration med det nationale reformprogram, som medlemsstaterne har fremlagt i forbindelse med Lissabon-strategien for vækst og beskæftigelse. I sin følgeskrivelse af 7. juni 2005 til Det Europæiske Råd om de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik for perioden 2005-2008 anførte Økofin-Rådet, at de nationale reformprogrammer skal være i overensstemmelse med stabilitets- og konvergensprogrammerne overensstemmelsen med adfærdskodeksen[4], hvori der bl.a. fastlægges en fælles struktur og et fælles sæt datatabeller for stabilitets- og konvergensprogrammerne. |

- Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Slovakiets opdaterede konvergensprogram, 2006-2009

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[5], særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

5. Den [27. februar 2007] gennemgik Rådet Slovakiets opdaterede konvergensprogram for perioden 2006-2009.

6. I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes væksten i BNP i faste priser at stige fra 6,6 % i 2006 til 7,1 % i 2007 for derpå at falde til 5,5 % og 5,1 % i henholdsvis 2008 og 2009. Vurderet med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på forsigtige vækstantagelser for 2006 og plausible vækstantagelser for resten af programperioden. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer også realistiske.

7. For 2006 er det offentlige overskud beregnet til 3,4 % af BNP i Kommissionens prognoser fra efteråret 2006, hvilket skal sammenholdes med det mål på 4,2 % af BNP, der blev sat i den forrige opdatering af konvergensprogrammet. Denne forbedring af resultatet kan tilskrives en langt stærkere vækst i bruttonationalproduktet og beskæftigelsen og lavere rentebetalinger og pensionsreformudgifter end forventet. Nogle af disse ekstraindtægter fra den overraskende stærke vækst blev imidlertid spenderet snarere end brugt til at fremskynde nedbringelsen af underskuddet.

8. Som i den forrige opdatering tager programmets mellemfristede budgetstrategi først og fremmest sigte på at sikre finanspolitisk holdbarhed på lang sigt, dvs. i 2010, ved især at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning om en strukturel saldo (svarende til den konjunkturkorrigerede saldo ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) på -0,9 % af BNP. I henhold til programmet skulle det samlede underskud gradvist falde fra 3,7 % af BNP i 2006 til 1,9 % af BNP i 2009, og det primære underskud skulle falde fra 1,9 % af BNP i 2006 til 0,2 % af BNP i 2009. Den planlagte konsolidering af de offentlige finanser bygger på nedskæringer i både de løbende udgifter og kapitaludgifterne (et fald i udgiftskvoten på omkring 3¼ procentpoint af BNP), som ikke udlignes af et fald i indtægtskvoten (1½ procentpoint). Sammenlignet med den forrige opdatering bekræfter det nye program stort set den planlagte tilpasning inden for rammerne af et mere gunstigt makroøkonomisk scenario.

9. Den strukturelle saldo beregnet i overensstemmelse med den i fællesskab aftalte metode vil efter planen blive forbedret fra omkring -3½ % af BNP i 2006 til omkring -2½ % af BNP i 2009. Som i den forrige opdatering lyder programmets mellemfristede målsætning for budgetstillingen på et strukturelt underskud på lige under 1 % af BNP, som dog ikke forventes at blive nået i programperioden, men først i 2010. Da den mellemfristede budgetmålsætning er mere krævende end minimumsreferenceværdien (beregnet til et underskud på ca. 2 % af BNP), burde realiseringen af denne målsætning medvirke til at opfylde ønsket om at skabe en sikkerhedsmargen til at hindre fremkomsten af et uforholdsmæssigt stort underskud. Den mellemfristede budgetmålsætning ligger inden for det referenceområde, der i stabilitets- og vækstpagten og i adfærdskodeksen er fastsat for de medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, og den afspejler på passende vis såvel gældskvoten som den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt.

10. De risici, der knytter sig til programmets budgetfremskrivninger, forekommer i det store og hele at være i balance. De risici, der følger af det makroøkonomiske scenario, er i det store og hele neutrale, mens fremskrivningerne af skatteindtægterne synes at bygge på forsigtige antagelser. Den finanspolitiske konsolidering, der forventes i henhold til programmet, vil i høj grad afhænge af de gennemførte besparelser, men programmet indeholder ikke tilstrækkelige oplysninger om foranstaltningerne på dette punkt (efter 2007) og ej heller en bindende mellemfristet udgiftsramme. På den anden side har Slovakiet opnået gode resultater de seneste år, skønt realiseringen af budgetmålene blev gjort lettere takket være en højere vækst end forventet og en lavere absorbering af EU-midler end forventet.

11. På baggrund af denne risikovurdering forekommer programmets budgetstilling at være stort set i overensstemmelse med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2007 som henstillet af Rådet. Tilpasningskursen i strukturelle termer i korrektionsperioden bør imidlertid styrkes, når henses til opjusteringen af vækstudsigterne og de gode økonomiske tider. I de efterfølgende år synes budgetstillingen i programmet ikke at give en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP i en situation med normale makroøkonomiske udsving. Den forekommer heller ikke at være tilstrækkelig til at sikre, at den mellemfristede målsætning for budgetstillingen realiseres i 2010, jf. forventningerne i programmet. I årene efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud bør tempoet for tilpasningen i retning af den mellemfristede målsætning som anført i programmet sættes op for at være i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, der fastsætter, at for de medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, bør den årlige forbedring af den strukturelle saldo udgøre 0,5 % af BNP som benchmark, og tilpasningen bør være større i økonomiske opgangstider. Således forventes der en forbedring af den strukturelle saldo på kun omkring ¾ % af BNP mellem 2007 og 2009, hvor der forventes økonomisk opgang.

12. Den offentlige bruttogæld skønnes at være faldet til 33,1 % af BNP i 2006, hvilket er langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I henhold til programmet forventes gældskvoten at falde med 3,4 procentpoint over programperioden.

13. De langsigtede budgetkonsekvenser af befolkningens aldring i Slovakiet er mindre end i EU som gennemsnit, idet pensionsudgifterne i kølvandet på den seneste pensionsreform udviser en mere begrænset stigning end i mange andre lande. Den indledende budgetstilling udgør en risiko for holdbarheden i de offentlige finanser, selv før der er taget hensyn til de langsigtede konsekvenser af befolkningens aldring for de offentlige finanser. En konsolidering af de offentlige finanser vil derfor bidrage til at mindske de risici, der knytter sig holdbarheden i de offentlige finanser. Samlet set synes Slovakiet at stå over for en mellemstor risiko for så vidt angår holdbarheden i de offentlige finanser.

14. Konvergensprogrammet indeholder ingen kvalitativ vurdering af den samlede virkning af rapporten fra oktober 2006 om udmøntning af det nationale reformprogram inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Den indeholder dog visse oplysninger om de direkte budgetomkostninger eller besparelser forbundet med de væsentligste dele af det nationale reformprogram, og programmets budgetfremskrivninger synes at tage hensyn til de følger, som foranstaltningerne i det nationale reformprogram vil få for de offentlige finanser. De foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser, der lægges op til i konvergensprogrammet, synes ikke at være fuldstændig forenelige med foranstaltningerne i det nationale reformprogram. Navnlig gælder det, at når bortses fra uddannelse, er der ikke sammenfald mellem programmets prioriterede udgiftsområder og de hovedudfordringer, der er angivet i det nationale reformprogram. Desuden fremgår den betydelige støtte til uddannelsesforanstaltninger, der er angivet i det nationale reformprogram, ikke af 2007-budgettet eller konvergensprogrammet.

15. Budgetstrategien i programmet er i det store og hele i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008.

16. Hvad angår de oplysninger, der kræves i henhold til adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammer, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data[6].

Den overordnede konklusion er, at programmet er foreneligt med korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud i 2007, men at der derefter kun kan forventes begrænset fremskridt i retning af den mellemfristede målsætning.

På baggrund af ovenstående vurdering og i lyset af henstillingen efter artikel 104, stk. 7, af 5. juli 2004 opfordres Slovakiet til:

i) at udnytte udsigten til stærk vækst til at styrke den strukturelle tilpasning for at sikre korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud i 2007 med en større margin og for at gøre hurtigere fremskridt i retning af det mellemfristede mål og

ii) styrke den bindende karakter af de mellemfristede udgiftslofter for staten.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Realt BNP (% ændring) | KP dec. 2006 | 6,1 | 6,6 | 7,1 | 5,5 | 5,1 |

KOM nov. 2006 | 6,0 | 6,7 | 7,2 | 5,7 | - |

KP dec. 2005 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 | - |

HICP-inflation (%) | KP dec. 2006 | 2,8 | 4,4 | 3,1 | 2,0 | 2,4 |

KOM nov. 2006 | 2,8 | 4,5 | 3,4 | 2,5 | - |

KP dec. 2005 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | - |

Outputgab (% af potentielt BNP) | KP dec. 20061 | -2,2 | -0,9 | 1,0 | 1,6 | 1,9 |

KOM nov. 20065 | -2,0 | -0,7 | 1,1 | 1,6 | - |

KP dec. 20051 | -1,6 | -1,1 | 0,1 | 0,8 | - |

Offentlig saldo6 (% af BNP) | KP dec. 2006 | -3,1 | -3,7 | -2,9 | -2,4 | -1,9 |

KOM nov. 2006 | -3,1 | -3,4 | -3,0 | -2,9 | - |

KP dec. 2005 | -4,9 | -4,2 | -3,0 | -2,7 | - |

Primær saldo6 (% af BNP) | KP dec. 2006 | -1,4 | -1,9 | -0,9 | -0,6 | -0,2 |

KOM nov. 2006 | -1,4 | -1,7 | -1,1 | -0,9 | - |

KP dec. 2005 | -3,1 | -2,3 | -1,1 | -0,8 | - |

Konjunkturkorrigeret saldo6 (% af BNP) | KP dec. 20061 | -2,4 | -3,4 | -3,2 | -2,9 | -2,5 |

KOM nov. 2006 | -2,5 | -3,2 | -3,3 | -3,3 | - |

KP dec. 20051 | -4,4 | -3,9 | -3,0 | -2,9 | - |

Strukturel saldo2 (% af BNP) | KP dec. 20063 | -1,6 | -3,5 | -3,2 | -2,9 | -2,5 |

KOM nov. 20064 | -1,7 | -3,3 | -3,3 | -3,3 | - |

KP dec. 2005 | -3,6 | -3,9 | -3,1 | -2,9 | - |

Offentlig bruttogæld6 (% af BNP) | KP dec. 2006 | 34,5 | 33,1 | 31,8 | 31,0 | 29,7 |

KOM nov. 2006 | 34,5 | 33,0 | 31,6 | 31,0 | - |

KP dec. 2005 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 | - |

Anm.: 1 Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet. 2 Konjunkturkorrigeret saldo (som i rækkerne ovenover), ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. 3 Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger hentet fra programmet (0,8 % af BNP i 2005, underskudsforøgende; 0,1 % i 2006, underskudsformindskende). 4 Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger hentet fra Kommissionens prognose fra efteråret 2006 (0,9 % af BNP i 2005, underskudsforøgende; 0,1 % i 2006, underskudsformindskende). 5 Baseret på en skønnet potentiel vækst på 5,2 %, 5,3 %, 5,3 % og 5.2 % i årene 2005-2008. 6 Slovakiet har siden oktober 2006 gennemført Eurostat-beslutningen af 2. marts 2004 om klassificeringen af fondsbaserede pensionsordninger. Den forrige opdaterings data vedrørende de offentlige finanser er blevet justeret i overensstemmelse hermed for at lette sammenligningen med den nye opdatering og Kommissionens prognoser fra efteråret 2006. Kilde: Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råd i foråret: "Gennemførelse af den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse – Resultaternes år", 12.12.2006, KOM(2006) 816.

[3] Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet, "De offentlige finansers langsigtede holdbarhed i EU", 12.10.2006, KOM(2006) 574 endelig, og Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender, "The long-term sustainability of public finances in the European Union", European Economy No 4/2006.

[4] "Specifikationer om gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form", godkendt af Økofin-Rådet den 11. oktober 2005.

[5] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (OJ L 174 af 7.7.2005, p. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Der gives især ikke oplysninger om de offentlige udgifter opdelt efter funktion i 2009.