Nr. C 270/22 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 26. 11.75 
Udtalelse  om »Status  over  den  fælles  landbrugspolitik« 
Den tekst,  som  har  været  genstand  for  udtalelsen,  er endnu  ikke  offentliggjort  i De 
Europæiske  Fællesskabers  Tidende. 
A. UDTALELSENS  JURIDISKE  GRUNDLAG 
Rådet  besluttede  den  4. marts  1975  i medfør  af artikel  43 og artikel  47 i Traktaten  om 
oprettelse  af Det  europæiske  økonomiske  Fællesskab  at høre  Det  økonomiske  og 
sociale  Udvalg  om det nævnte  emne. 
B. DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALGS  UDTALELSE 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg  vedtog  på sin  132.  plenarforsamling  holdt  i 
Bruxelles  den 16. og 17. juli 1975  sin udtalelse  om det nævnte  emne. 
Udtalelsens  ordlyd  er følgende: 
DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALG  HAR  — 
under  henvisning  til traktaten  om oprettelse  af EØF, 
særlig  artikel  43 og 47, 
under  henvisning  til brev  af 4. marts  1975,  hvori 
Rådet  anmodede  om udtalelse, 
under  henvisning  til Udvalgspræsidiets  beslutning  af 
18. marts  1975  om  at pålægge  Landbrugsafdelingen 
at forberede  arbejdet  hermed, 
under  henvisning  til Udvalgets  tidligere  arbejde  på 
dette  område,  særlig  udtalelse  af 27. februar  1974  om 
»Kommissionens  memorandum  til Rådet  om  tilpas-
ning  af den  fælles  landbrugspolitik«  (*) og studie  af 
28. november  1974  over  »Status  over  den  fælles  land-
brugspolitik«, 
under  henvisning  til mundtlig  beretning  aflagt  af ord-
føreren,  hr. Bourel, 
under  henvisning  til udtalelse  vedtaget  af Landbrugs-
afdelingen  på mødet  den  3. juli 1975, 
under  henvisning  til forhandlingerne  på den  132. 
plenarsforsamling  den 16. og 17. juli 1975  — 
VEDTAGET  FØLGENDE  UDTALELSE 
med 64 stemmer  for,  mens  16 undlod  at stemme: 
(!) EFT  nr. C 115  af 28. 9. 1974. I. Almindelige  Bemærkninger 
1. Udvalget  minder  om,  at det den  28. november 
1974  vedtog  en studie  med  titlen  »Status  over  den 
fælles  landbrugspolitik«.  Dokumentet  indeholder  dels 
en række  betragtninger  om  gradvis  iværksættelse  — 
inden  for  traktatens  rammer  — af den  fælles  land-
brugspolitik  og dels  en række  vejledende  forslag  med 
henblik  på at udvilke  landbrugspolitikken  ved  at for-
bedre  den. 
2. Allerede  på plenarforsamlingen  den  27. februar 
1974  fremsatte  Det økonomiske  og sociale  Udvalg  en 
udtalelse  om  »Memorandum  om  tilpasning  af den 
fælles  landbrugspolitik«,  som  var  blevet  forelagt  af 
Kommissionen  den  30. oktober  1973. 
3. Siden  de første  afgørelser  på landbrugsområdet 
blev truffet,  har EF-Kommissionen  haft  lejlighed  til at 
forelægge  Ministerrådet  — og offentligheden  — sine 
overvejelser  over  retningslinjerne  for den  fælles  land-
brugspolitik  og indholdet  af denne.  De sidste  af disse 
dokumenter  er  ovennævnte  »Memorandum«  og 
»Status  over  den  fælles  landbrugspolitik«,  der  har 
form  af en meddelelse  til Parlamentet  og Rådet  og er 
dateret  26. februar  1975. 
4. Udvalget  bemærker  i denne  forbindelse,  at 
Rådet  ikke  har drøftet  memorandummet  af 30. okto-
ber 1973.  Det  har navnlig  ikke  taget  stilling  til de af 
Kommissionen  fremlagte  tilpasningsforslag.  Rådet 
har som  bekendt  altid  foretrukket  at træffe  afgørelser 
26.11.  75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 270/23 
om konkrete  forslag  og ikke  gå ind i en dialog  om 
retningslinjerne  for EØFs  landbrugspolitik  på mel-
lemlang  og lang  sigt. 
5. Det  kan  derfor  ikke  overraske,  at Kommissio-
nen, efter  at Rådet  — på en medlemsstats  anmodning 
— har  givet  den  beføjelse  til at forelægge  en opgø-
relse  over  den  fælles  landbrugspolitik,  med  fuldt 
overlæg  har  knyttet  denne  opgørelse  sammen  med 
dens  tidligere  overvejelser,  navnlig  dem  i memoran-
dummet  fra 1973. 
6. Udvalget  bemærker  endvidere,  at en række 
medlemsstater  og organisationer  med  socio-økonomisk 
— eller  endog  politisk  — sigte  har  ønsket  at gøre 
opmærksom  på deres  synspunkter.  Udvalget  finder, 
at man  bør  værdsætte  denne  brede  debat,  som  mulig-
gør overvejelser  over  Fællesskabets  landbrugspolitik. 
Det ser dette  som  et tegn  på interesse  for den  dyna-
miske  rolle,  som  landbrugspolitikken  i de seneste  ti år 
har spillet  i forbindelse  med  det  vanskelige  arbejde 
med opbygningen  af et Fællesskab,  der er i overens-
stemmelse  med  Rom-traktatens  målsætning. 
7. Dette  tilbageblik  var  nødvendigt  for at opridse 
baggrunden  for den  foreliggende  udtalelse.  Udvalget 
finder  det ikke  på sin plads  at gentage  alle  bemærk-
ningerne  i sin studie  »Status«,  hvilket  det netop  ville 
være  nødt  til, hvis  den  detaljeret  skulle  redegøre  for 
sin holdning  til de forskellige  punkter  i Kommissio-
nens  status.  Derfor  foretrækker  Udvalget  at fremsætte 
mere  omfattende  bemærkninger  om  Kommissionens 
status  og dernæst  at påpege,  hvilke  hovedområder  til-
pasningen  af landbrugspolitikken  bør  baseres  på, idet 
der skal  tages  hensyn  både  til erfaringerne  fra de sid-
ste ti år og til dagens  og morgendagens  forhold  og 
problemer. 
8. I  denne  forbindelse  understreger  Udvalget  alle-
rede nu, at det forbeholder  sig ret til senere  at udtale 
sig om de forslag  vedrørende  de enkelte  produkter, 
som Kommissionen  bebuder  i sin Status. havde  derfor  gerne  set, at der i Kommissionens  Status 
haivde  været  en række  politiske  betragtninger  inden 
redegørelsen  for de tekniske  aspekter.  Det  har  givet-
vis været  Kommissionens  hensigt  tydeligt  at under-
strege  dels  landbrugspolitikkens  betydning  for Fælles-
skabets  opbygning  og dels  nødvendigheden  af a,t fore-
tage en passende  tilpasning  og styrkelse,  således  at 
man ikke  forspilder  de fællesskabsfremskridt,  der 
gennem  mange  års indsats  er gjort  i denne  sektor. 
Udvalget  deler  den  opfattelse,  at brugspolitikkens 
funktionsmåde  bør  gennemgå  de nødvendige  tilpas-
ninger,  og den  fremhæver  endnu  en gang  den  poli-
tiske  betydning,  som  de fremtidige  beslutninger  på 
landbrugsområdet  fortsat  vil have. 
10. Udvalget  konstaterer,  at Kommissionen  og 
Udvalget  tager  samme  udgangspunkt  for undersøgel-
sen af, hvilke  konklusioner  der kan  udledes  af ti års 
fælles  landbrugspolitik,  idet  de begge  indleder  med 
overvejelser  over  målsætningen  i artikel  39 i Rom-
traktaten.  Kommissionen  ser tilbage  på udviklingen  i 
gennemførelsen  af landbrugspolitikken  og giver  ofte 
udtryk  af først  og fremmest  at ville  retfærdiggøre  sin 
fremgangsmåde  med  de  vanskeligheder,  den  har 
været  ude  for.  Udvalget  forstår  denne  holdning,  idet 
Kommissionen  måske  har følt  sig direkte  angrebet,  da 
den i oktober  1974  fik beføjelse  til at udarbejde  den 
foreliggende  status. 
11. Udvalget  bemærker  imidlertid,  at denne  opfat-
telse skinner  igennem,  når man  læser  Kommissionens 
Status.  Det  skal  dog  understreges,  at der efter  Udval-
gets opfattelse  ikke  her  skal  rettes  anklager  mod 
Kommissionen.  Udvalget  fremhæver  kraftigt,  som  det 
allerede  har gjort  flere  gange  tildigere,  at ansvaret  for 
det, der synes  at være  fejltagelser  eller  i det mindste 
utilstrækkeligheder,  i vidt  omfang  må deles  mellem 
Fællesskabets  udøvende  myndighed  og medlemssta-
terne.  Man  må nemlig  have  in mente,  at forvaltnin-
gen af den  fælles  landbrugspolitik  fra starten  skulle 
varetages  af Kommissionen  og  medlemsstaterne  i 
fællesskab.  Kommissionens  dokument  burde  have 
været  klarere  med  hensyn  til den  politiske  vurdering, 
og det  vurde  med  større  tydelighed  have  fremgået, 
hvem  der har ansvaret  på de forskellige  punkter. 
II. Kommissionens  dokument  »Status  over  den  fælles 
Landbrugspolitik« 
9. Udvalget  agter  som  sagt  ikke  at foretage  en 
systematisk  og  metodisk  sammenligning  mellem 
Kommissionens  status  og den  studie,  der er resultatet 
af Udvalgets  overvejelser.  Kommissionens  dokument 
er udarbejdet  til forelæggelse  for  Parlamentet  og 
Rådet  og har  således  politisk  karakter;  Udvalget 12. Kommissionsdokumentet  indeholder  to hoved-
aspekter,  nemlig  tilbageblik  over  de seneste  ti år og 
tilpasningsforslag;  Udvalget  finder  det hensigtsmæs-
sigt at udtale  sig efter  samme  skema.  Det  tillægger 
imidlertid  det andet  aspekt  større  betydning  end  det 
første.  Det økonomiske  o g sociale  Udvalg  har jo alle-
rede tidligere  udtalt  sig om selve  den foreliggende  sta-
tus over  landbrugspolitikken,  og fremtidsperspekti-
verne  er nu det væsentlige. 
Nr. C 270/24 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 26. 11.75 
III. Tilbageblik  over  de sidste  ti år 
13. Kommissionen  opridser  i og for sig på udmær-
ket vis,  hvorledes  Fællesskabets  landbrugspolitik 
gradvist  er iværksat.  Udvalget  finder  det naturligt,  at 
Kommissionens  oversigt  får en meget  trist  undertone 
fra det  øjeblik,  hvor  virkningerne  af de monetære 
vanskeligheder  begyndte  at vise  sig i EØF.  En nær-
mere  analyse  af forholdene,  der jo er meget  forskelli-
ge i det,  man  som  overbegreb  kalder  »det  europæiske 
landbrug«,  ville  nok  have  gjort  det  muligt  at 
iværksætte  de  nødvendige  foranstaltninger,  inden 
vanskelighederne  hobede  sig op. Allerede  på det tids-
punkt  mærkedes  alvorlige  vanskeligheder,  fordi  der 
ikke blev  gjort  nogen  fremskridt  på områder  som 
regional-,  social-  og økonomisk  politik. 
14. Efter  Udvalgets  opfattelse  er dokumentet  udar-
bejdet  på et tidspunkt,  hvor  Kommissionens  arbejde 
var tynget  af de politiske  og økonomiske  vanskelighe-
der. Kommissionen  forklarer  således,  hvorledes  den 
har forvaltet  markederne  inden  for  traktatens  ram-
mer;  hvorledes  denne  forvaltning,  som  supplerer 
Rådets  prispolitik,  har bidraget  til generel  højnelse  af 
landbrugsbefolkningens  levestandard,  uden  at den 
dog har  gjort  en ende  på indkomstskævhedén  hver-
ken over  for de andre  samfundsgrupper  eller  inden 
for landbrugssektoren  selv;  hvorledes  forvaltningen 
har bidraget  til at sikre  forbrugernes  forsyning  med 
fødevarer;  hvorledes  Kommissionen  har  forsøgt  at 
overtale  medlemsstaterne  til at iværksætte  en socio-
strukturel  politik  osv.  Kommissionsdokumentet  giver 
som helhed  det indtryk,  at man  har undgået  katastro-
fer, selv  om  alle  forudsætningerne  for,  at sådanne 
skulle  opstå,  rent  faktisk  var opfyldt.  Dette  ønske  om 
retfærdiggørelse  giver  det  indtryk,  at Fællesskabet 
(Kommissionen  og medlemsstaterne)  kun  har beskæf-
tiget sig med  forvaltningen  af landbrugspolitikken  og 
ikke gennem  kreativ  virksomhed  og anvendelse  af 
fantasien  har  søgt  at finde  frem  til løsninger  på de 
problemer,  som  er en følge  af begivenhederne  på 
landbrugsområdet. 
15. Kommissionens  dokument  indeholder  generelt 
set en række  bemærkninger,  der svarer  til bedømmel-
sen i Det  økonomiske  og sociale  Udvalgs  studie.  Det 
skal imidlertid  understreges,  at Udvalget"  finder,  at det 
på en række  vigtige  punkter  — f.eks.  produktivitet, 
levestandard,  strukturpolitik  og markedsforvaltning 
— har foretaget  en mere  indgående  og objektiv  under-
søgelse  af de eksisterende  forhold  og af Fællesskabets 
løsninger.  Udvalget  mener  fortsat,  at der inden  hvert 
forsøg  på tilpasning  bør  foretages  en effektiv  analyse 
af både  de mødte  vanskeligheder  og af Fællesskabets 
modforanstaltninger. IV. Forslag  med  henblik  på fremtiden 
16. Udvalget  måtte  som  følge  af de foregående  be-
mærkninger  ganske  naturligt  rette  opmærksomheden 
mod Kommissionens  »tilpasningsforslag«,  som  det 
ikke kan  skjule  sin skuffelse  over.  Givetvis  har  det, 
som det er blevet  nævnt,  været  Kommissionens  hen-
sigt at retfærdiggøre  sin tidligere  holdning.  Det  havde 
imidlertid,  såvidt  Udvalget  kan  se, været  af endnu 
større  betydning  at få fastlagt  de store  linjer  for land-
brugspolitikken  i de kommende  år og få præciseret, 
såvel  på som  uden  for landbrugsområdet,  hvilke  be-
tingelser  der  er absolut  nødvendige  for  under 
ændrede  forhold  at forfølge  den fælles  landbrugspoli-
tiks mål.  Udvalget  konstaterer  imidlertid,  at de få 
forslag,  der indeholdes  i dokumentet,  vedrører  den 
kortfristede  politik,  at de mangler  store  linjer  og per-
spektiv  og navnlig  ikke  tager  deres  udgangspunkt  i en 
tilstrækkelig  dybtgående  analyse  af de økonomiske 
og politiske  rammer,  som  EØF's  landbrugspolitik 
fremover  må bevæge  sig indenfor. 
17. Det  er stort  set Udvalgets  opfattelse,  at det øje-
blik er kommet,  hvor  den  fælles  landbrugspolitik  må 
tages  op til overvejelse  og gøres  til genstand  for be-
slutninger,  der som  grundlag  har et nyt og realistisk 
syn på, hvilken  fremtid  der er ønskelig.  Hvis  man  øn-
sker at bevare  en del af landbrugspolitikkens  grund-
elementer  ud fra den  betragtning,  at disse  er en nød-
vendig  basis,  må man  desuden  gøre  sig klart,  at for-
holdene  har  ændret  sig radikalt.  De centrale  spørgs-
mål er nu;  hvorfor  et europæisk  landbrug,  og hvad 
skal være  dets  grundlag?  Hvorledes  vil fremtiden 
forme  sig for landboerne  i Europa,  og hvordan  vil 
landbrugets  struktur  udvikle  sig?  Hvorledes  kan 
EØF's  landbrug  medvirke  effektivt  i Fællesskabets 
udvikling  såvel  indadtil  som  udadtil?  Hvilke  midler 
skal der stilles  til rådighed  for landbruget,  for at det 
kan varetage  sin rolle  under  bedst  mulige  vilkår?  Der 
er her tale  om meget  væsentlige  spørgsmål  af betyd-
ning for Det  europæiske  Fællesskabs  samlede  sociale, 
økonomiske  og politiske  balance,  og de lader  sig ikke 
besvare  blot  ved  at finde  frem  til, hvorledes  EUGFL 
måske  i teorien  kan  spare  nogle  tusinde  regningsen-
heder. 
18. Udvalget  beklager,  at Kommissionen  ikke  har 
benyttet  den  mulighed,  Rådet  gav  den  med  mandatet 
til at udarbejde  en status  over  landbrugspolitikken,  til 
at fremsætte  sine  synspunkter  herom  og  til at 
forelægge  offentligheden  nogle  forslag  til retningslin-
jer. Naturligvis  har den  behandling,  Rådet  hidtil  har 
givet  Kommissionens  forskellige  skitser,  nok  ikke 
kunnet  tilskynde  hertil.  Imidlertid  kræver  den  almin-
delige  situation  i Fællesskabet  afgjort,  at der gøres  en 
indsats,  som  givet  bliver  vanskelig  for at få tilpasset 
landbrugspolitikken. 
26. 11. 75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 270/25 
19. Udvalget  finder  det  for  sit vedkommende  pas-
sende  at gøre  opmærksom  på hvilke  centrale  punkter, 
det gerne  havde  ønsket  at finde  i dette  dokument  som 
en del  af en samlet  opfattelse.  Disse  punkter  vil blive 
behandlet  hver  ^for  sig. 
a) Den  fælles  landbrugspolitik  i  international  sam-
menhæng 
20. Det  nævnes  i Kommissionens  dokument,  at 
Fællesskabet  er den  største  importør  og næststørste 
eksportør  af fødevarer  i verden.  Udvalget  mener,  at 
disse  to kendsgerninger  udmærket  illustrerer  de pro-
blemer,  som  Fællesskabets  landbrugspolitik  fremover 
vil blive  stillet  overfor. 
21. På  den  ene  side  udøver  den  pres  på Fællesska-
bet fra alle  sider  for  at det  skal  øge  sin import.  Dette 
såvel  af de udviklede  lande  (USA,  Canada)  som  af 
udviklingslandene.  Dette  fremgår  af den  øjeblikkelige 
situation,  Tokyo-runden  er begyndt,  Lomé-aftalen, 
generelle  præferencer,  forsøg  på indgåelse  af aftaler 
med  Middelhavslandene  osv.  Dette  pres  vil tage  til. 
For visse  basislandbrugsvarers  vedkommende  står 
Fællesskabet  vedvarende  over  for  risikoen  for  et ensi-
digt forsyningsstop.  Det  er nødvendigt  at foretage  en 
analyse  dels  af de enkelte  faktorer,  der  indgår  i denne 
problematik,  og dels  af konsekvenserne. 
22.- På  den  anden  side  tyder  Fællesskabets 
eksportmæssige  stilling  på at det  må  se det  som  sin 
opgave  også  at eksportere  landbrugs-  og fødevarer 
dels til de købedygtige  lande,  dels  som  en service  til 
lande,  der  har  virkeligt  behov  for  fødevarehjælp, 
samtidig  med  at Fællesskabet  bør  bistå  disse,  når  det 
gælder  »økonomisk  igangsætning«  generelt  set  og 
navnlig  på  landbrugs-  og  fødevareområdet.  Fører 
Fællesskabet  en virkelig  eksportpolitik  som  kan  øge 
dets  muligheder  på  dette  område  (politik  for  de 
eksterne  markeder,  for restitution  osv.)?  Er Fællesska-
bet i besiddelse  af en samlet  politik,  som  benyttes  i 
forbindelse  med  fødevarehjælp?  Agter  Fællesskabet  at 
tore en  sådan  politik  under  hensyntagen  til visse 
sociostrukturelle  forhold  for  landbrugsbefolkningen  i 
Fællesskabets  ugunstigt  stillede  områder? 
23. Det  er  Udvalgets  opfattelse,  at det  nu  er 
uomgængeligt  nødvendigt  først  og  fremmest  at 
anlægge  dette  internationale  syn,  når  det  drejer  sig 
om landbruget  og fortsat  bestræbe  sig  på at slutte 
landbrugsaftaler  på verdensplan.  Bestræbelserne  må 
gå i retning  af nøje  at få analyseret  følgerne  af den  in-
ternationale  sammenhæng,  og af det  pres,  denne  ud-
øver  på landbrugspolitikken.  Kun  herigennem  vil det for eksempel  være  muligt  at genoprette  situationen, 
eftersom  fællesskabspræferencen,  som  er et uundvær-
ligt led  i den  fælles  landbrugspolitik,  derved  vil 
kunne  spille  sin  rolle  fuldt  ud.  Man  må  foretage  en 
vurdering  af de politisk  set  uundgåelige  indrømmel-
ser, man  må  finde  frem  til holdepunkter,  hvis  ikke 
man  ønsker  at se Fællesskabets  landbrugspolitik  for-
svinde  i et stort  frihandelsområde,  der  vil  betyde 
enden  på det  europæiske  landbrugsmarkeds  enhed  og 
den økonomiske  solidaritet,  som  er grundlaget  her-
for. 
Denne  analyse  af den  internationale  sammenhæng  er 
forudsætningen  for  videre  gennemførelse  af Fælles-
skabets  målsætninger  for landbrugspolitikken. 
b) Samlede  retningslinjer  for  produktionen 
24. Såvidt  Udvalget  kan  se, er det  nu på baggrund 
af den  internationale  situation  og de indre  problemer 
med  hensyn  til udviklingen  inden  for  landbruget 
nødvendigt,  at der  gives  retningslinjer  for EØF's  land-
brugsproduktion.  Det  økonomiske  og sociale  Udvalg 
har i sin studie  over  Status  over  den  fælles  landbrugs-
politik  udtalt  sig til fordel  for  fastlæggelsen  af sam-
lede  produktionsmålsætninger.  Der  er ikke  tale  om 
nøje  angivne  forudberegninger.  Der  må  ved  hjælp  af 
de instrumenter,  som  de moderne  økonomier  i dag 
råder  over,  ses  nærmere  på de fornuftige  muligheder 
for intern  og  ekstern  afsætning.  Fællesskabet  kan 
ikke  længere  netop  af hensyn  til sine  landbrugere 
tillade  sig at være  foruden  samlede  retningslinjer  for 
produktion.  Dels  bør  og kan  Fællesskabets  myndig-
heder  på grundlag  af disse  retningslinjer  finde  frem 
til, hvad  resultatet  vil blive,  for  eksempel  for  pris-  og 
støttepolitikken  og markedsforvaltningen  og dels  vil 
også  landbrugerne  kunne  drage  konsekvenserne  for 
eksempel  hvad  angår  den  ønskelige  specialisering  af 
produktionen  eller  foranstaltninger  på det  struktu-
relle  område. 
25. Blandt  de faktorer,  der  skal  tages  i betragtning 
ved udformningen  af disse  samlede  retningslinjer  er 
bl.a.  — og  navnlig  — en  analyse  af efterspørgslen 
efter  fødevarer  i såvel  kvalitativ  som  kvantitativ  hen-
seende.  Ikke  mindst  en utilstrækkelig  kommunika-
tion mellem  forbrugerne  og de ansvarlige  /for  land-
brugspolitikken  har  bidraget  til forbrugernes  bekvm-
ringer.  Med  henblik  på bedre  offentlig  meningsdan-
nelse  må  Det  europæiske  Fællesskab  i fremtiden  ind-
gående  beskæftige  sig med  landbrugspolitikkens  for-
brugerpolitiske  aspekter. 
26. Det  er meget  viptigt.  at Kommissionen  efter  at 
have  rådført  sig med  alle  de berørte  kredse  — hvilket 
er en absolut  nødvendighed  — meddeler,  hvilke  een-
Nr. C 270/26 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 26.11.75 
trale retningslinjer  den  europæiske  landbrugspolitik 
skal følge  i de kommende  år, under  særlig  hensynta-
gen til de faktorer  vi allerede  har nævnt. 
c) Ud fra disse  retningslinjer  må der skabes  en kom-
bineret  pris-,  markedsforvaltnings-  og strukturpo-
litik 
27. De nødvendige  retningslinjer  bør  hente  inspira-
tion i det ønske,  som  Det  økonomiske  og sociale 
Udvalg  allerede  har  udtrykt  om  at integrere  et 
moderne  landbrug  i en moderne  økonomi,  ved  at 
sikre  landbruget  det nødvendige  areal  og de nødven-
dige forudsætninger  for en rimelig  balance  i alle  de 
forhold,  der skaberudviklingen. 
Det er på baggrund  heraf,  at prispolitikken  skal  spille 
sin rolle:  den skal  give  de fornuftigt  drevne  og struk-
turelle  brug  mulighed  for at opnå  de nødvendige  ind-
komster  på markedet  og samtidig  have  til formål  at 
sikre  den  størst  mulige  ligevægt  på markederne,  en 
ligevægt,  der,  som  det er blevet  sagt,  skal  opnås  via 
de generelle  retningslinjer  for produktionen.  Den  skal 
desuden  i fremtiden  som  noget  meget  vigtigt  tage 
hensyn  til nødvendigheden  af at fremme  en kvalitets-
politik  for de produkter,  som  både  forbrugerne  gør 
krav på til deres  direkte  behov,  og som  skal  leveres  til 
forædlingsindustrien.  Den  skal  suppleres  med  en sam-
let, selektiv  støtteordning,  som  skal  afpasses  efter  de 
særlige  enkelttilfælde,  hvor  det er nødvendigt  at gribe 
hjælpende  ind på anden  måde  end via priserne  (diffe-
rentieret  efter  personer,  områder  eller  produktions-
former). 
28. Markedsforvaltningen  vil blive  forbedret,  da 
dens målsætninger  vil komme  til at stå klarere  for 
alle, såvel  inden  for som  uden  for Fællesskabet.  Selv-
om den  skal  omfatte  samtlige  produktionsgrene,  må 
den differentieres  og afpasses  efter  forholdene  i de 
enkelte  sektorer.  Den  skal  medføre  en snævrere  for-
bindelse  mellem  enkeltstaternes  og  Fællesskabets 
organer,  så koordineringen  bliver  langt  bedre  og 
ihvertfald  så fællesskabsafgørelserne  efterleves  i 
højere  grad.  Det ville  endvidere  være  særdeles  ønske-
ligt, om  man  i højere  grad  og på en mere  hen-
sigtsmæssig  måde  rådførte  sig med  de berørte  kredse, 
f.eks.  via de rådgivende  udvalg  hvis  arbejdsgang  man 
dog i så fald  måtte  forbedre. 
29. På  dette  område  skal  Udvalget  i øvrigt,  for så 
vidt angår  det fælles  ansvar,  der efter  Kommissionens 
forslag  skal  påhvile  producenterne  i tilfælde  af struk-
turelt  betingede  overskud,  henvise  til de synspunkter, 
det tidligere  har givet  udtryk  for.  Dette  fælles  apsvar 
kan ikke  træde  i stedet  for en energisk  handelspolitik, 
man i øvrigt  alt for  ofte  har  savnet,  idet  dette 
forudsætter,  at begrebet  »strukturelt  betingede  over-
skud«  bliver  defineret.  Det er klart,  at begrebet  struk-turelt  betingede  overskud  må tages  op til fornyet 
overvejelse  inden  for rammerne  af en samlet  udvik-
lingspolitik. 
30. Hvad  angår  de langfristede  kontrakter,  som  er 
et andet  af Kommissionens  tilpasningsforslag,  er 
Udvalget  af den  opfattelse,  at dette  forslag  må uddy-
bes ganske  betydeligt.  Dels  synes  pris-  og restitutions-
mekanismerne  ikke  helt  indrettet  på sådanne  kon-
trakter,  og dels  kan man  i forventning  om de produkt-
aftaler  på verdensplan,  som  Udvalget  giver  sin fulde 
støtte  til, stille  det spørgsmål,  om de planlagte  lang-
fristede  kontrakter  kan  indgås,  før disse  aftaler  er 
endeligt  udarbejdet.  Udvalget  anmoder  i denne  for-
bindelse  om,  at Fællesskabet  indtager  en konstruktiv 
holdning  ved løsningen  af de problemer,  som  opret-
telse og forvaltning  af lagre  medfører  på fællesskabs-
og internationalt  plan. 
31. Endelig  skal  strukturpolitikken,  der skal  gøre 
det muligt  for landbrugerne  at drage  størst  mulig  for-
del af de tekniske  fremskridt,  ikke  blot  fremme  pro-
duktionsstrukturernes  udvikling,  men  også  bringe 
dem ind i bestemte  baner  på grundlag  af de samlede 
hovedretningslinjer  for landbrugsproduktionen.  Dette 
forudsætter  naturligvis,  at der på dette  område  føres 
en mere  aktiv  politik,  hvilket  må ske gennem  større 
økonomisk  medvirken  fra  EUGFL,  således  at der 
gradvist  bliver  skabt  en egentlig  fællesskabspolitik; 
imidlertid  består  der fortsat  en risiko  for at løbe  ind i 
endnu  skadeligere,  om ikke  uløselige  uoverensstem-
melser.  Udvalget  konstaterer,  at kommissionsdoku-
mentet  ikke  på dette  punkt  indeholder  nye perspekti-
ver, f.eks.  vedrørende  iværksættelse  af en særlig 
socialpolitik  for dem,  der arbejder  inden  for landbru-
get. 
32. Udvalget  minder  om,  at det er sammenkædnin-
gen af de midler,  der netop  er omtalt,  og som  bør 
udformes  samtidigt,  som  efter  dens  mening  skal  sikre 
hele landbrugsbefolkningen  en rimelig  indkomst.  Der 
skal særlig  tages  hensyn  til unge  landbrugere,  hvis 
muligheder  for social  fremgang  bør svare  til dem,  der 
eksisterer  for de andre  samfundsgrupper  og for land-
brugets  lønmodtagere,  hvis  indkomstforhold  volder 
store,  specielle  problemer.  Det  er ikke  nok  at give 
dem en tilfældig  behandling  som  det sker  i kommis-
sionsdokumentet.  En  dyberegående  analyse  heraf 
kræver  en særlig  fremgangsmåde. 
d) De økonomiske  konsekvenser 
33. Udvalget  finder,  at Kommissionen  som  følge  af 
presset  fra medlemsstaterne  i nogen  tid har givet  ind-
tryk af at indtage  den holdning,  at det er nødvendigt 
at nedbringe  EUGFLs  udgifter.  Udvalget  fremhæver, 
26.11.  75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 270/27 
at det  økonomiske  aspekt  dels  er midlet  til at gen-
nemføre  markedsordningerne  og landbrugspolitikken 
som helhed,  og dels  resultatet  af en forvaltning  af 
markederne,  der  har  været  i overensstemmelse  med 
den vedtagne  politik.  Udgiftsbeløbet  er en følge  af 
den førte  politik  og den  måde,  hvorpå  denne  er gen-
nemført  under  hensyntagen  til markedsforholdene. 
Det er derfor  på disse  to punkter,  der først  skal  gri-
bes ind,  hvis  man  vil opnå  et bestemt  økonomisk 
resultat,  idet  en anden  fremgangsmåde  ville  være  ulo-
gisk. 
34. Udvalget  minder  i denne  sammenhæng  om den 
holdning  over  for  EUGFLs  udviklingssektion,  der 
kom til udtryk  i Udvalgets  studie  over  »Status  over 
den fælles  landbrugspolitik«. 
e) Støtte  for landbrugspolitikken  i tilgrænsende  poli-
tiske aktivitetsområder 
35. Udvalget  beklager,  at Kommissionen  ikke  har 
anført  mere  betydningsfulde  og navnlig  mere  ret-
ningsgivende  bemærkninger  om  forholdet  mellem 
landbrugspolitikken  og politikken  på andre  områder. 
Som bekendt  ligger  ansvaret  for manglen  på fælles-
skabspolitik  på andre  områder  imidlertid  i langt  større 
grad  hos  medlemsstaterne  end  hos  Kommissionen. 
Der var her lejlighed  til dels  klart  at placere  ansvaret 
i perspektivet  af den  europæiske  union,  som  skal 
»ændre  forholdet  mellem  medlemsstaterne«  og være 
et bevis  på den  uundgåelige  indbyrdes  afhængighed. 
36. Udvalget  må her  henvise  til bemærkningerne  i 
studien  over  »Status  over  den  fælles  landbrugspoli-
tik«.  En fælles  prispolitik  er ikke  mulig,  medmindre 
der gøres  betydelige  fremskridt  henimod  den 
monetære  union.  Sker  dette  ikke,  blokeres  systemet 
gennem  udligningsbeløbenes  uhyggeligt  lange  eksi-
stens.  En støttepolitik  kan  kun  gennemføres,  hvis  den kobles  sammen  med  en tilpasset  og nuanceret  regio-
nalpolitik.  Der  kan  kun  gennemføres  en effektiv 
strukturpolitik,  hvis  der  samtidig  består  en social-, 
regional-  og industripolitik,  fordi  strukturpolitikken  i 
den grad  er knyttet  til beskæftigelsespolitikken,  uden 
at man  dog  på nogen  måde  må glemme  miljøpolitik-
ken. Fælles  forvaltning  af markederne  er kun  muligt, 
hvis der  findes  en fælles  handelspolitik.  På dette 
punkt  deler  Udvalget  Kommissionens  opfattelse, 
hvorefter  man  ikke  gennem  den  fælles  landbrugspoli-
tik alene  — da den  kun  omfatter  én sektor  — kan 
løse alle  de økonomiske  og sociale  problemer,  som 
landbruget  kommer  ud for. 
37. Udvalget  skal  her sidst  i udtalelsen  minde  om, 
hvad  der  var  dets  sigte.  I Kommissionens  »Status« 
fremdrages  forældede  problemer  og synspunkter,  som 
Udvalget  kun  har  fundet  det passende  at fremsætte 
nogle  generelle  betragtninger  over,  idet  det henviser 
til sit tidligere  arbejde.  På visse  afgørende  områder 
har Udvalget  i øvrigt  påbegyndt  nye  undersøgelser, 
der skal  tjene  som  grundlag  for en uddybelse  af dets 
holdning;  der tænkes  navnlig  på prisfastsættelsesme-
toden  og  udligningsbeløbenes  indvirkning  på den 
fælles  landbrugspolitiks  funktion. 
38. Udvalget  har  imidlertid  ikke  i Kommissionens 
»Status«  fundet  hvilke  punkter,  der  bør  medtages  i 
en oversigt  over  den  fremtidige  landbrugspolitik.  Det 
har derfor  fundet  det rigtigt  i store  træk  at under-
strege  de punkter,  det  finder  væsentlige  i en sådan 
oversigt.  Det  har  understreget,  at de internationale 
forbindelser  bør  være  et hovedelement,  eftersom  det 
netop  er dem,  der  skal  tvinge  Fællesskabet  til at 
klarlægge  sammenhængen  mellem  dets  landbrugspo-
litik og dets  politik  over  for tredjelande.  Det er meget 
afgørende,  at man  belyser  dette  punkt,  som  man 
kunne  ønske,  at Udvalget  ville  udtale  sig nærmere 
om, ikke  alene  af hensyn  til den  fælles  landbrugspoli-
tik som  sådan,  men  af hensyn  til Det  europæiske 
Fællesskabs  fremtid. 
Udfærdiget  i Bruxelles,  den 17. juli 1975. 
Det økonomiske  og  sociale  Udvalg 
Henri  CANONGE 
Formand 
Nr. C 270/28 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 26.11.  75 
BILAG 
til udtalelse  fra Det  økonomiske  og sociale  Udvalg 
Følgende  ændringsforslag  blev  forkastet  under  forhandlingerne: 
Punkt  29 
Punkt  29 fortsættes  således: 
»Kommissionen  bør  foretage  en undersøgelse  om  de landbrugsmæssige  overskud  i pro-
duktionsåret  1974/1975  og i indeværende  produktionsår  for at kunne  vurdere  virkningerne 
af disse  overskud  på forbrugerpriserne  og således  eventuelt  kunne  intervenere  for  at 
beskytte  den  europæiske  forbruger«. 
Resultatet  af afstemningen 
23 stemte  for,  35 stemte  imod,  11 undlod  at stemme. 
Udtalelse  om 
— »Forslag  til Rådets  direktiv  om tilnærmelse  af medlemsstaternes  lovgivning  vedrø-
rende  apparater,  der anvender  luftformige  brændstoffer,  sikkerheds-  og regulerings-
anordninger  og kontrolmetoder  for disse  apparater« 
— »Forslag  til Rådets  direktiv  om tilnærmelse  af medlemsstaternes  lovgivning  vedrø-
rende  apparater  til øjeblikkelig  vandopvarmning  til sanitær  brug,  som  anvender 
luftformige  brændstoffer« 
Den tekst,  som  har  været  genstand  for udtalelsen,  er offentliggjort  i De Europæiske 
Fællesskabers  Tidende  nr. C 134  af 16. juni  1975,  side  27. 
A. UDTALELSENS  JURIDISKE  GRUNDLAG 
Rådet  beslutttede  den  20. januar  1975  i medfør  af artikel  100  i Traktaten  om oprettelse 
af Det  europæiske  økonomiske  Fællesskab  at høre  Det  økonomiske  og sociale  Udvalg 
om det nævnte  emne. 
B. DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALGS  UDTALELSE 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg  vedtog  på sin  132.  plenarforsamling  afholdt  i 
Bruxelles  den 16. og 17. juli 1975  sin udtalelse  om det nævnte  emne. 
Udtalelsens  ordlyd  er følgende: 
DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALG  HAR  — 
under  henvisning  til Rådets  anmodning  om udtalelse 
af 20. januar  1975, 
under  henvisning  til artikel  100  i Traktaten  om opret-
telse  af Det  europæiske  økonomiske  Fællesskab, 
under  henvisning  til Udvalgspræsidiets  beslutning  den 
28. januar  1975  om  at pålægge  Afdelingen  for in-
dustri,  handel,  håndværk  og tjenesteydelser  at udar-
bejde  beretning  og udtalelse  om sagen, under  henvisning  til beretning  aflagt  af ordføreren, 
hr. Clare, 
under  henvisning  til udtalelse  vedtaget  af Afdelingen 
for industri,  handel,  håndværk  og tjenesteydelser  på 
mødet  den  2. juli 1975, 
under  henvisning  til forhandlingerne  på den  132.  ple-
narforsamling  den  16.  og 17.  juli  1975,  mødet  den 
17. juli 1975  —