.se-
-à^hwrM i S' 
"«, „.-'fir.-k>7.ï >,r 
Il " 
4% 
•ft}?* 
-"^3 • •,')-' 
. "|^f;.; * ,4,«! <,'i\ 
\p 
«flW ' 
• f ! I-;!J FF" •* 
,.,.'«* „-JS 
Tf •, • KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 27.05.1998 
KOM(1998) 275 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
OG REGIONSUDVALGET 
SAMHØRIGHED, KONKURRENCEEVNE OG 
FTU- OG INNOVATIONSPOLITIK 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
INDLEDNING s. 3 
MEDDELELSENS MÅLSÆTNINGER s. 3 
TIDLIGERE OG LØBENDE AKTIONER s. 4 
• STRUKTURFONDENE - TIDLIGERE OG LØBENDE AKTIONER 
• FÆLLESSKABETS FTU-RAMMEPROGRAM 
FREMME AF BEDRE KONKURRENCEEVNE OG 
SAMHØRIGHED PÅ NATIONALT OG REGIONALT PLAN s. 7 
INTEGRATION AF FTU OG INNOVATION I DEN REGIONALE 
ØKONOMISKE UDVIKLING s. 9 
• FTU OG INNOVATION - ET FÆLLES ANSVAR 
• TRE PRIORITETER 
- FREMME AF INNOVATION 
- BEDRE NETSAMARBEJDE OG INDUSTRIELT SAMARBEJDE 
- FORØGELSE AF DE MENNESKELIGE MULIGHEDER 
KONKLUSIONER s. 15 
GLOSSAR s. 17 
BILAG - STATISTIKKER s. 18 
INDLEDNING •;. ; . ' > .. ': *',^'; «ïl 
Den økonomiske og sociale samhørighed er blevet forankret i traktaten om Den 
Europæiske Union sammen med åen økonomiske og monetære union og gennemførelsen 
af del indre marked. Den blev yderligere understreget på topmodet i Amsterdam i 
resolutionen om vækst og beskæftigelse og pa topmodet om beskæftigelse i november 
1997 i Luxembourg, hvor der biev tilføjet et krav om at lægge særlig vægt på 
bekæmpelse af arbejdsløsheden. 
I Kommissionens dokument "Agenda 2000" bekræftes det, at strukturfondene fortsat bør 
fremme konkurrencedygtig udvikling og bæredygtig jobskabende vækst i de mindre 
gunstigt stillede områder. Herunder bør der iværksættes særlige foranstaltninger, der 
indebærer støtte til infrastruktur, teknologisk, finansiel og organisatorisk innovation, Små 
og Mellemstore Virksomheder (SMVER) og menneskelige ressourcer, herunder lige 
muligheder, med henblik på at tilskynde til diversificering, genskabe erhvervslivets 
dynamisme og fremme en proaktiv virksomhedskultur. Agenda 2000 kræver også, at der 
tages hensyn til udsigterne for ansøgerlandene. 
Det erkendes endvidere i Agenda 2000, at videnpolitik - forskning, innovation og 
uddannelse - bør spille en væsentlig rolle med hensyn til at bygge bro mellem på den ene 
side videnskabelig og teknologisk ekspertise og på den anden side industriel og 
kommerciel succes, navnlig ved at stimulere SMV erne til innovation. 
Formålet med denne meddelelse er at bringe samhørighed, konkurrenceevne og FTU- og 
innovationspolilikken under fælles og samlede rammer. 
MEDDELELSENS MÅLSÆTNINGER ' ::iÅ^W&SSSl 
1. Formålet med denne meddelelse er at styrke de mindre gunstigt stillede områders 
konkurrenceevne (MGO - defineret som regioner eller områder, der er støtteberettigede 
under strukturfondene) ved at sørge for, at FTU- og innovationspolitikken integreres inden 
for regionens produktionsapparat. 
For at realisere denne målsætning må de nationale og regionale myndigheder og 
beslutningstagere gores mere opmærksomme på behovet for at: 
• gore regionerne i stand til bedre at integrere FTU og innovation i deres økonomiske 
udvikling 
• forbedre læreprocessen hvorved virksomhederne kan blive mere innovative 
• bistå virksomheder og institutioner med at håndtere omstillingen til nye arbejdsmetoder 
• samordne de nationale sektorpolitikker bedre, så de støtter den regionale 
udviklingsindsats. 
Meddelelsen søger også at vise, at samhørigheden og konkurrenceevnen kan øges ved 
sideløbende at bruge fællesskabsinstrumenterne - strukturfondene og rammeprogrammet for 
FTU -. 
Ansøgerlandene (Cypern og de central- og østeuropæiske lande (CØE-landene)) kan også 
drage stor nytte af EU-støtte til FTU og innovation i MGO'er. 
TIDLIGERE OG LØBENDE AKTIONER ^^v-
2. Statistiske analyser tyder på, at både den økonomiske forskel (målt i BNP pr. indbygger) og 
den teknologiske forskel (målt i bruttoudgifter til FTU pr. BNP og patenter pr. 1000 
indbyggere) mellem de fire samhørighedslande (Irland, Spanien, Portugal, og Grækenland) 
er blevet mindre siden 1989. 
Den teknologiske forskel er imidlertid stadig betydelig (se figur 1 og tabel I og 2 i bilaget) 
både i de private og i de offentlige FTU-systemer. Situationen ser endvidere ud til at være 
endnu mere forskelligartet, når der tages hensyn til forskellene regionerne imellem. Der 
findes også store regionale forskelle i landene med mere effektive FTU- og 
innovationssystemer. Det er imidlertid interessant at konstatere, at selv når der ses på de 
svageste regioner i de rigeste lande, er deres FTU- og innovationssystemer stadig mere 
robuste og efterspørgselsorienterede end systemerne i de fattigste lande. 
Figur 1 Udvalgte indikatorer for FTU-bidrag i 1995 
% •EUR 
11 
DEUR 
4 
Brutto FTU- Netto FTU- FTU-ansatte i 
FTU- ansatte/arbejdsst omk./BNP private 
omk./BNP yrke sektor/arbejdsstyrke 
kilder/definitioner - se tabel 1 i bilaget 
Der er også tegn på, at der sker en stigende polarisering mellem nord og syd med hensyn 
til informations- og kommunikationsteknologier, som kommer til udtryk i brugen af 
Internettet i hjemmet og af virksomhederne, privatejede personlige computere, Web-
værter og distancearbejdsordninger. 
Bredt sagt kan det siges, at de teknologisk-videnskabelige systemer i MGO'erne - og 
navnlig i mål 1-områder - fortsat karakteriseres af : (i) en generel lav FTU-intensitet, (ii) 
en overrepræsentation af den offentlige sektor og lavere deltagelse fra den private sektor, 
(iii) særlig vægt på grundforskning, (iv) ringe teknologioverførsel mellem den offentlige 
og den private sektor og inden for selve den private sektor samt (v) ringe tilknytning til 
internationale FTU- og innovationsnet. 
-4 
5. Disse kvalitetsmæssige forskelle i FTU- og innovationssystemerne og i MGO'ernes 
erhvervsstruktur tyder på, at indpumpning af offentlige midler til forskningsaktiviteter i 
MGO vil rnedfere lavere økonomiske gevinster end i de mere udviklede regioner. 
Virksomhederne må involveres mere i forsknings- og innovationsprocesscn, og 
offentlige myndigheder bor lette dette ved at fremme udbuddet af risikovillig kapital og 
foretage andre fremmende foranstaltninger f.eks. rettet mod elektronisk handel. 
STRUKTURFONDENE- TIDLIGERE OG LØBENDE AKTIONER S 
6. 1 meddelelsen fra 1993 argumenteredes det, at der var behov for en strukturpolitik, som 
fordeler et stigende støttebeløb til FTU- og innovationsrelaterede aktiviteter. Det blev 
foreslået, at strukturinterventionerne skulle stile mod at forbedre MGO'ernes evne til at 
opnå større deltagelse i fællesskabets FTU-rammeprogram, finansiere 
teknologioverførsel og indføre innovation i virksomheder. 
Formodningen bag disse anbefalinger var, at omfattende ressourcer så godt som 
udelukkende var blevet rettet mod at finansiere klassiske FTU-infrastrukturer og 
prækonkurrencemæssig forskning. Der blev faktisk gennemført en evaluering ved 
udløbet af strukturfondenes planlægningsperiode 1989-Î 993 i Grækenland, Irland og 
Portugal, hvori man konkluderede, at strukturinterventionerne, selv om deres samlede 
virkninger var positive, i forskellig grad indebar en række problemer, herunder mangel 
på statsmidler til at drive anlæg, overdreven vægt på den offentlige sektors forsyninger 
på bekostning af stimuleringen af den private sektors efterspørgsel, for stor afhængighed 
i medlemsstaterne af ekstern (EF) finansiering og overdreven koncentrering af FTU-
aktiviteter omkring hovedstæderne. 
7. Situationen har siden udviklet sig kvantitativt (se figur 2 og tabel 3 i bilaget). 
Figur 2 Udviklingen i strukturinterventionernes FTU-indhold 
ST-\ i lait 
| Mål 6 
i 
J Mål 5b 
• Mål 2 
| Mål 1 
i i 
i 0,00% 5,00% 10,00% 
kilder/definitioner- se tabel 3 i bilaget D 94/99 | 
• 89/93'! 
15,00% 20,00% 
I nogle lande og regioner er der blevet lagt mere vægt på at opbygge den menneskelige 
kapital, herunder at øge antallet af kvalificerede FTU-medarbejdere, og på opbyggelsen 
af netværk, på formidling og på efterspørgselsstimulering. 1 Irland har man f.eks. efter 
den sidste halvvejsrapport fokuseret mere på FTU i virksomhederne, herunder 
efteruddannelse. Kort sagt mindre forskning for virksomheder, og mere forskning i 
virksomheder. 
8. Parallelt med fondenes vigtigste interventioner har Kommissionen lanceret en række 
pilotprojekter med henblik på at undersøge, hvorledes man kan overkomme de 
ovennævnte strukturelle vanskeligheder (BC)X 1 ). 
BOX 1 
• REGIONALE STRATEGIER 
Regionale innovationsstrategier (RIS) (Regionalfondens artikel 10) og regionale innovations- og 
teknologioverforselsstrategier og infrastrukturer (RITTS) er blevet udarbejdet i 
overensstemmelse med Regionalfondens artikel 10 og under innovationsprogrammet. De har 
følgende hovedformål (se kort i bilaget): 
-at oprette et strategisk grundlag for innovationens integration i regionens produktionsstruktur 
-at etablere samarbejdsnet inden for virksomheder og mellem virksomheder og den offe/itlige 
sektor 
-at styrke udbuddet af FTU og innovation i regionen. 
Med midler tildelt under Socialfondens art. 6 og Regionalfondens art. 10, er der iværksat 
regionale initiativer om informationssamfundet, som skal tage højde for informations- og 
kommunikationsteknologiers voksende betydning for regional udvikling, arbejdets struktur, 
menneskelige ressourcer, beskæftigelse og lige muligheder. 
Trods alle disse positive forandringer, har en stor del af strukturinterventionerne stadig tendens 
til at være rettet mod støtte til det eksisterende (offentligt-orienterede) forskningssystem - især i 
mål 1-områder - så de holder liv i og i sidste ende øger de regionale innovationssystemers 
strukturelle problemer. Dette emne må undersøges kritisk. 
FÆLLESSKABETS FTU-RAMMEPROGRAM 
9. Rammeprogrammet har bidraget til socioøkonomisk samhørighed gennem uddannelse af 
forskere, videreformidling af videnskabelig og teknologisk viden til MGO'erne, og 
etablering af netsamarbejde. 
Under det tredje og fjerde rammeprogram er så godt som en fjerdedel af forbindelserne 
knyttet mellem de fire samhørighedslande og de andre elleve medlemsstater. Alene i 
1997 blev der knyttetover 13 000 af sådanne forbindelser. 
MGO'ernes økonomiske deltagelsessats på næsten 9% - med en svag stigning i det fjerde 
rammeprogram - er proportional med deres nuværende videnskabelige kapacitet. 
To samhørighedslande, Spanien og Grækenland, har gjort betydelige fremskridt inden for 
bl.a. informationsteknologi, biomedicin og sundhed. Standarder, måling og afprøvning er 
også et vigtigt område, hvor de fire samhørighedslande har forbedret deres deltagelse. 
Derimod mangler der fremskridt inden for industri- og materialeteknologier og 
bioteknologi. 
Endvidere har særlige foranstaltninger under det fjerde rammeprogram vist sig specielt 
relevante for MGO'erne, f.eks. de efterspørgselsorienterede, teknologistimulerende 
foranstaltninger for SMV'er (BOX 2). 
-6-
BOX 2 
Q TEKNOLOGISTIMULERENDE FORANSTALTNINGER FOR SMV'ER 
Inspireret af de vellykkede CRAFT-aktioner under BRITE-EURAM-programmet, 
tilskynder de teknologistimulerende foranstaltninger SMV'er til at søge om 
forundersøgelsespræmier og engagere tredjeparter til at foretage forskningssamarbejde. 
Flere virksomheder fra de fire samhørighedslande deltager i disse foranstaltninger end 
gennemsnittet for deres deltagelse i projekter under rammeprogrammet. 
Hertil kommer at denne form for projekter, som fokuserer på teknologibehov, giver 
lokale mellem- og lavteknologiske SMV'er en ny indfaldsvinkel til kontakter med 
udenlandske virksomheder. Indsatsen styrkes gennem Innovationsprogrammet, som 
fremmer innovation og optagelse af teknologi, og et netværk af 
innovationsformidlingscentre, som bistår MGO'er med adgang til relevante oplysninger, 
samt RITTS-projekter, der fremmer en innovationskultur. 
Det femte rammeprogram vil blive koncentreret omkring løsningen af et begrænset antal 
samfundsøkonomiske problemer via en væsentlig innovation - "nogleaktioner". Særlig 
relevant for MGO er "forvaltning afvandressourcerne og vandets kvalitet", "bæredygtig 
udvikling af landbrug, fiskeri og skovbrug, herunder integreret udvikling af 
landdistrikter", "systemer og tjenester for borgerne", "bæredygtig mobilitet og 
intermodalitet" og "fremtidens by og kulturarv". 
I forlængelse af deres succes i det fjerde rammeprogram vil flere aktioner blive styrket, 
herunder forskeres uddannelse og mobilitet, fremme af innovation og formidling af 
forskningsresultater samt forskernes samarbejde i net. Det kommende program om 
"fremme af innovation og tilskyndelse til små og mellemstore virksomheders deltagelse" 
vil yderligere støtte MGO'erne ved at fremme dette netsamarbejde og gennemprøvning 
af de bedste metoder (best practice). 
TILSKYNDELSE TIL BEDRE KONKURRENCEEVNE OG SAMHØRIGHED PÅ 
NATIONALT OG REGIONALT PLAN 
11. Det erkendes i stigende grad, at fremme af konkurrenceevnen i en tid med hurtige 
globale ændringer på den økonomiske, teknologiske, og kulturelle front kræver, at der 
skrides ind med væsentlige politiske tiltag på forskellige niveauer: 
• Strategisk planlægning og tilskyndelse til indgåelse af partnerskaber på alle 
niveauer 
• Uddannelses- og videreuddannelsespolitikker 
• Risikovillig kapital 
• Lovgivning 
• Hård og blød infrastruktur 
• Iværksætterpolitikker 
-7-
12. 1 forbindelse med strukturfondsinterventioner er der en klar tendens i mål 2-områdeme til 
at integrere FTU og innovation i de mere avancerede økonomiske strategier for 
lokalområderne, som går ud på at opbygge og styrke konkurrencefordele og imodegå 
ulemper. I mål 2-områder kan de økonomiske fordele ved større byer ofte udnyttes, f.eks. 
kan virksomhedsklynger eller sektorgrupperinger udnytte slordriIlsfordele, stiltiende 
vidensoverførsel og dynamiske net, og de har muligvis også adgang til avancerede 
telekommunikationsnet og en høj koncentreret efterspørgsel efter varer og tjenester, der 
er affødt af disse net. Nordjylland i Danmark er et godt eksempel på sådanne 
grupperinger (BOX 3). 
Landdistrikter eller kystområder vil derimod have mulighed for at udnytte forskellige 
aktiver, hvori miljø og måske turisme indgår. 
BOX 3 
• NORDJYLLAND, DANMARK (mål 2) 
Virksomhedslukninger inden for skibsindustrien og relaterede industrier har medført, at 
Nordjylland har oplevet stor arbejdsløshed. Hovedproblemerne har været og er til en vis 
grad stadig en mangel på internationalisering, relativt lå iværksættere i forhold til 
regionens størrelse, mangel på væsentlige færdigheder og en hård kerne af 
langtidsledige. Alligevel har Nordjylland haft stor succes med en strategi, der er 
opbygget omkring FTU og innovation, og som inkluderer følgende aspekter: 
introducere innovativ praksis, teknologi og teknikker i traditionelle industri- og 
servicefag, tilføje viden til design- og produktionsprocesser, samt anvendelse af nye 
materialer og produktudvikling, 
tiltrække og udvikle højteknologivirksomheder på basis af sammenfald mellem 
videnskab, forskning, teknologiudvikling og innovation, især inden for 
kommunikationsteknologier og applikationer, 
tholde og forbedre uddannelse af arbejdsstyrken, forbedre lederudvikling og holde på 
universitetsuddannede i regionen. 
Siden 1989 har det private erhvervsliv haft adgang til assistance under strukturfondens 
mål 2. Dette har til gengæld fremmet interessen blandt SMV'er for udvikling af 
programmer baseret på innovation, og det har øget "viden-indholdet" i produkter, 
produktions- og forvaltningsprocesser. forholdet mellem SMV'er og 
forskningsinstitutter er blevel bedre, men i begyndelsen var der tendens til, at det var 
"leknologidrevet" fra FTU-levcrandørernes side. Dette forhold har senere ændret sig 
efterhånden som SMV'erne er kommet med og den gensidige påvirkning er blevet mere 
jævnbyrdig. Inden for meget kort tid er der udviklet banebrydende nye applikationer til 
både kommercielt brug og til brug i hjemmet inden for tre områder - chips og kredsløb, 
kommunikationsudstyr og billedanalyse. 
Der dannes virksomhedsklynger for at udvikle disse komplementære aktiviteter og 
fordelene ved et bredt produktudbud. Aalborg Universitet har gennem NOVI-initiativet 
(forsker/teknologipark og dertil knyttede finansieringsmekanismer) medvirket til at 
styrke den fysiske konsolidering og har desuden sammen med forskellige 
nøglevirksomheder deltaget i det tredje og fjerde FTU-program. 
I Nordjylland vokser evnen til at planlægge for fremtiden både horisontalt over 
relaterede områder og vertikalt mellem forskellige myndighedsniveauer. 27 lokale 
myndigheder har sluttet sig til udviklingsstrategien for den regionale økonomi, som har 
sat FTU og innovation hojt på listen over interventioner. Forskellige ministerier er ved at 
etablere en dialog med regionen for at støtte dens udvikling. 
- S -
13. Interventionerne på FTU og innovationsfronten må integreres i regionens 
produktionsapparat. De regionale FTU- og innovationssystemer - som ikke længere anses 
for at være domineret af udbudsdrevnc forskningsinstitutter, men som nu også omfatter 
virksomheder, politiske institutioner og arbejdsmarkedet - skal være lydhøre over for det 
lokale erhvervsliv. MGO'er er ikke så dygtige til at tiltrække aktiviteter med stor merværdi, 
men de kan forbedre chancerne især ved at samordne FTU- og innovationsstrategier med 
deres økonomiske planer. 
INTEGRATION AF FTU OG INNOVATION I DEN REGIONALE ØKONOMISKE 
UDVIKLING..,: . Ji;•^•5^-C: ' 
14. Fra den foregående analyse fremstår følgende nøglekoncepter: 
• Offentlige interventioner skal fokusere på udvikling af integrerede rammer, som 
til gengæld er nært forbundne med markedet (åvs. risikovillig kapital, adgang til 
det indre marked mv.) 
• Disse rammer skal tage højde for det miljø, hvori virksomhederne, især SMV og 
FTU- og innovatibnsleverandørcr virker 
• Rammerne skal være baseret på en effektiv og præcis analyse af de faktiske 
behov 
• Konsensus, partnerskaber og nøgleaktørernes engagement er afgørende 
• Der må stræbes efter en reel samordning på nationalt og europæisk plan for at 
undgå dobbeltarbejde regionerne imellem og sikre en bedre fordeling af den 
teknologiske kapacitet. 
Disse betragtninger har affødt en idé om, at der kræves en systemisk fremgangsmåde, 
som kan medvirke til at mindske den økonomiske kløft og sikre en god integration af 
FTU- og innovationspolitikken i den bredere lokale og regionale strategi for økonomisk 
udvikling. 
FTU OG INNOVATION - ET FÆLLES ANSVAR 
15. Set ud fra et konkurrencemæssigt og samhørighedsmæssigt synspunkt er der således et klart 
behov for at udstikke en INTEGRERET FTU- OG 1NNOVATIONSSTRATEGI, som hænger 
sammen med den økonomiske udviklingsproces i regionen, og som, via det nationale 
system til støtte for FTU og innovation, er integreret i et bredere europæisk perspektiv. 
Strategien fordeler sig på tre niveauer. 
- De lokale og regionale niveauers rolle 
i. gennemføre analyser af regionale og lokale behov og muligheder 
ii. udvikle den strategiske ramme, inden for hvilken den pågældende forskning, 
teknologiske innovation og hermed forbundne politik skal gennemføres 
iii. gennemføre et vedtaget program for FTU og innovation, som inkluderer 
specifikke prioriteter og foranstaltninger, som passende agenturer vil kunne 
levere 
iv. organisere et strømlinet, fokuseret og inklusivt regionalt partnerskab, der tager 
ansvaret for effektiv strategisk planlægning af den økonomiske udvikling, 
») -
amordning af forskningspolitiske midler og de forskellige kilder til finansiering, 
der er nødvendige for at finansiere strategien og aktionerne. 
- Medlemsstaternes rolle 
v. fastlægge de nationale rammevilkår, der kan støtte FTU- og innovationsindsatsen 
vi. forme den nationale politik og de nationale ordninger, der gælder for FTU og 
innovation, hvilket også omfatter fordelingen af teknologiske anlæg og 
programmer, der kan hjælpe regionernes virksomheder med at udnytte disse 
anlæg 
vii. udarbejde de udviklingsplaner, der skal medfinansieres via strukturfondene. 
- Medlemsstaterne og EU 
viii. opstille langsigtede strategiske mål for FTU- og innovationspolitikken, som er 
baseret på en omfattende forståelse af styrken og svaghederne såvel i FTU- og 
innovationssystemerne som i de økonomiske systemer i det pågældende land 
ix. sikre, at interventionerne er sammenhængende, og at de virkemidler, dér er 
tilrådighed, er på linje med hinanden og stiler mod indbyrdes forenelige mål. 
To strategiske platforme giver sig selv. For det første har grønbogen om innovation og 
handlingsplanen for innovation givet Kommissionen og medlemsstaterne en fælles 
ramme, som giver mulighed for at indkredse en række prioriteringsmuligheder og 
samarbejdsmuligheder. For det andet er medlemsstaterne, med henblik på at fremme en 
vidtspændende debat om de langsigtede retningslinjer for den fysiske planlægning i 
Europa, blevet enige om at udarbejde det europæiske fysiske og funktionelle 
udviklingsperspektiv (EFFU), idet et første udkast blev forelagt for de ansvarlige 
ministre i juni 1997 
16. Alle niveauer bor blive enige om kriterier og mål for præstationerne, udarbejde effektive 
overvågnings- og evalueringsprocedurer og harmonisere tidsplanerne for programmerne. 
Det er faktisk nødvendigt at basere kriterierne og målene for præstationerne på en klar 
forståelse af FTU- og innovationspolitikkcns samlede virkninger for den regionale 
udvikling og samhørighed. En grundig evaluering af interventionerne vil gøre det muligt 
at fastsætte nøjagtigere præstationsindikatorer. 
17. Gennemførelsen af en bredere baseret FTU og innovationsstrategi vil i sidste ende blive 
finpudset på grundlag af vilkårene og mulighederne i selve de pågældende regioner og 
lokaliteter, men der er stadig visse nøgleaktiviteter, som ingen medlemsstat eller region 
kan tillade sig at se bort fra. Tilskyndelse til innovation, virksomhedssamarbejde, 
herunder samarbejde i netværk, samt forøgelse af de menneskelige muligheder bliver 
fælles for alle strategierne. 
TRE PRIORITETER 
77/..VÅ' YNDEISE TIL IS SOV A TION 
18. Et af de vigtigste forslag i denne meddelelse er, at samhørighedspolitikken bør ændres 
fra forst og fremmest at fremme "opstrøms" forskning og teknologisk kapacitet i sig selv 
til at bidrage til, at FTU- og innovationsindsatsen kommer til udtryk i økonomisk 
aktivitet. I denne forbindelse er nedenstående væsentlige elementer med hensyn til 
fremme af innovation: 
i. fokusere innovationsstrategier på ordninger med vægt på efterspørgselssiden for 
at øge opmærksomheden på teknologi og styrke innovationsforvaltning. Mange 
virksomheder, og navnlig SMVER, betragter stadig innovation som en yderligere 
belastning og omkostning, og ikke som en mulighed og en investering i 
- 10-
11. fremtiden. Små og mellemstore virksomheder er ikke nødvendigvis 
opmærksomme på deres egne behov (f. eks. adgang til internationale markeder), 
og derfoi er de ikke på udkig efter løsninger. Små virksomheder med 
forskningsresultater er normalt ikke tilstrækkeligt organiserede til at kunne sælge 
dem. 
fremme en politik med total kvalitetsstyring på regionalt og lokalt plan da det 
åbner mulighed for at stimulere efterspørgsel efter innovation (navnlig i SMV) 
og bidrager til al øge virksomhedernes konkurrenceevne (BOX 4). 
BOX 4 
O EUROMANAGEMENT 
EUROMANAGEMENT-ordningen kan anvendes på nationalt og lokalt plan. Først 
udarbejdes der en fælles metodologi for assistance til SMV'er på områder, som er af 
afgørende betydning for deres overlevelse eller vækst (miljø, FTU, standardisering, 
certificering, kvalitet, osv.). Dernæst foretager konsulenter en analyse af SMV'er med 
aktiviteter inden for områder, der er relevante for den samordnede indsats, for at vurdere 
deres stærke og svage sider og om de er klar til at ansøge om EU-programmer. 
Konsulenter, offentlige myndigheder og SMV'er har stor interesse i at fa adgang til de 
rapporter, der udarbejdes, da man derigennem kan fastsætte, hvor i Europa der foregår 
eksperimenter og benchmarking. 
jii. udvikling af nye finansierings- og forvaltningsmekanismer, som er afstemt efter 
de vigtigste træk i MGO'ernes økonomiske strukturer og tage højde for behovet 
for at etablere alternative finansieringsformer og etablere en direkte forbindelse 
til finansielle markeder (BOX 5). 
BOX 5 
GLOBAL CDTI STØTTE 
En anden interessant ordning er støtte fra det spanske CDTI (Centro para el Desarollo 
Technologico Industrial), som ydes under den spanske fællesskabsstøtteramme for mål 
1 områder. Under ordningen kan der ske samfinansiering af virksomheders 
teknologiprojekter (op til 50% af omkostningerne). Hvis projektet ikke lykkes, skal der 
ikke foretages tilbagebetaling, og hvis projektet er en succes, sker tilbagebetaling 
rentefrit over en periode på 5 år efter projektets afslutning. Der skal ikke stilles garanti, 
og tilbagebetalte midler geninvesteres i nye projekter. 
IV. 
v. rationalisere udbuddet af virksomhedsstøttestrukturer i medlemsstaterne og sørge 
for større specialisering og målretning af de tjenesteydelser, der tilbydes. 
tilskynde til aktiviteter, der støtter innovation, herunder 
fremme af erhvervsmæssig mobilitet og nye arbejdsordninger, der kan bidrage til 
jobskabelse 
samarbejde mellem forskningsinstitutter (offentlige og private) og SMVER 
effektiv udnyttelse af informationsteknologi 
11 -
• tilskyndelse, med hjælp fra understottende politik for risikovillig kapital, til 
udskilling af nye virksomheder (f. eks. fra universiteter eller større 
virksomheder, som intensivt beskæftiger sig med FTU og innovation) 
• politikker om intellektuel ejendomsret, som især støtter SMV 
• udvikle mekanismer, der er udformet med henblik på at fremme 
virksomhedsrelateret FTU, og som er rettet mod et stigende antal virksomheder, 
der gennemfører FTU, først og fremmest "førstegangs" 
vi. lære fra bedste praksis i områder med grupperinger i videncentre, universiteter, 
og videnskabs- og teknologicentre med det formål at 
• udvikle kommercielle anvendelsesmuligheder på grundlag af forskning inden for 
disse emneområder 
• anvende investorers (virksomhedsengles) finansielle og kommercielle viden og 
risikovillig kapital til at udklække nye virksomheder, der kan udnytte 
teknologierne og erobre nye markeder 
• lade lokalsamfund få gavn af de nye teknologier - f.eks. ved at forbedre online-
adgang til offentlige tjenester eller opbygge informations- og uddannelsesnet i 
lokalsamfundet. 
BEDRE NETSAMARBEJDE OG INDUSTRIELT SAMARBEJDE 
19. Det stadigt stigende markedspres blandt andet i form af globalisering, deregulering, 
ændrede efterspørgselsmønstre og nye samfundsmæssige behov samt den videnskabelige 
og teknologiske udvikling, gør innovation mere kompliceret, dyrere at gennemføre og 
mere risikabel. For at styre dette kompleks og denne usikkerhed er det ikke nok at købe 
avanceret udstyr eller at have adgang til ny teknologi. 
Det kræver også, at innovation integreres i andre funktioner, der har tilknytning til 
virksomhedsudvikling - f.eks. marketing, udvikling af de menneskelige ressourcer, 
kvalitetskontrol - og at der indføres feedback-ordninger til virksomhedsledelsen. 
SMVER har færre interne ressourcer at trække på end de større virksomheder, og er 
derfor afhængige af ekstern kapacitet. Det er derfor vigtigt, at politiske interventioner 
baseres på nøje forståelse for, hvilke forhold SMV'ernes netværksskabende kapacitet er 
afhængige af. Udarbejdelsen af en politik omfatter følgende vigtige elementer: 
• udvikling al egentlige teknologiformidlings- og anskaffelsesordninger, og 
mulighederne for ændring/udbyggelse af disse kanaler gennem netsamarbejde 
• identificering af aktuel (kommunikationsmæssig eller kulturel) afstand mellem 
SMV og teknologiforsyningsinfrastrukturen 
• tilskyndelse til etablering af virksomhedsnet, der kan fremme overførsel af viden 
mellem virksomhederne og udarbejdelse af fælles strategier med det formål at 
forbedre markedspositionen 
• skabelse af regionale klynger af underleverandørvirksomheder, da 
underleverandøraktivitet ofte er et nøgleelement i MGO'ernes produktionsproces 
• projekter til teknologivalidering og -overførsel, som kan anvendes til at 
demonstrere fordelene ved at indføre innovative teknologier og processer 
• hensyntagen til innovationens sociale aspekter 
- I?. 
• forståelse for de organisatoriske og fysiske betingelser for teknologistøtte og 
overforse! for at gøre det lettere at benytte en skræddersyet og differentieret 
fremgangsmåde til teknologistøtte. 
Kommissionen har udviklet en række instrumenter, der stolter netsamarbejde, fremmer 
virksomhedssamarbejde og tilskynder til partnerskaber mellem den offentlige og private 
sektor (BOX 6). 
BOX 6 
• FÆLLESKABSNET 
Fællesskabsnet som f.eks. Innovationsformidlingscentre, Euro-infocentre og de 
Europæiske Netværk og Tjenester kan bistå MGO'erne, idet de letter deres deltagelse i 
fællesskabsaktiviteter og forbedrer deres evne til at "optage" ny teknologi og innovation. 
Det kan eksempelvis nævnes, at Kommissionen siden 1984 har støttet et net af 
virksomheds- og innovationscentre. Fordelene ved disse er, at de er knyttet tH et 
international net (europæiske virksomheds- og innovationscentre), administreres på 
centralt og nationalt plan, hvilket letter teknologi- og vidensoverførsel og fremmer 
interregionalt og internationalt virksomhedssamarbejde. Nettene skal i højere grad være 
opmærksomme på de lokale aktører, som har ansvaret for at fastlægge og gennemføre 
egns- og virksomhedsstrategier med henblik på at etablere eller styrke lokale 
innovât ionssyslemer. 
• REGIONALE INNOVATIONSSTRATEGIER - WALES 
I forbindelse med Wales' regionale innovationsstrategi - den tidligere regionale 
teknologiplan - som samfinansieres af Regionalfondens artikel 10, er der gennemført en 
aktion, hvor mere end 700 personer, der repræsenterede over 600 organisationer, blev 
konsulteret. Under den endelige regionale teknologiplan er der udpeget 60 
nøgleprojekter fra alle sektorer i den walisiske økonomi, som nu er under gennemførelse 
(f.eks. Welsh Business Angels Network, praktik- og udviklingsprogrammer for 
universitetsuddannede, Welsh Centre of Expertise, Technology Implementation 
Programme for SMEs). Som led i mål 2 industriprogrammet for syd-Wales (1997-1999) 
afspejles den regionale teknologiplans prioriteter i forskellige foranstaltninger: ca. 20% 
af det samlede program dvs. over 90 mio. GBP i investeringer, med et 
strukturfondsbidrag på lidt under 40 mio., er afsat til dette formål. 
FOROGELSE AE DE MENNESKEUGE MULIGHEDER 
21. De menneskelige muligheder er af central betydning for konkurrenceevne og 
udviklingsprocesser, som er baseret på viden. Der bør derfor lægges vægt på 
i. uddannelse af de menneskelige ressourcer, 
ii. indførelse af feedback-mekanismer mellem den private sektor og tekniske 
institutter og universiteter (partnerskaber), 
iii. praktikophold for forskere ude i virksomhederne samt mobilitet i det 
internationale miljø (udvekslinger mellem institutioner i udviklede og i mindre 
gunstigt stillede områder). Eksempler på det sidste kan findes i åt\ fjerde 
rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (BOX 7). 
BOX 7 
• MARIE CURIE FELLOWSIIIP-STIPENDIER 
Under programmet "forskeres uddannelse og mobilitet", hvorunder Marie Curie 
Fellowship-ordningen søger at give adgang til videreuddannelse på et højt plan gennem 
forskning, findes der særlige instrumenter, som MGO'er tydeligvis kan drage fordel. Et 
af disse er Marie Curie Individual Return Fellowship-programmet, som tilskynder 
forskere fra en MGO til at vende tilbage til en MGO i deres hjemland. Den kommende 
Marie Curie Development Host Fellowships-ordning vil medvirke til, at der opbygges 
ny kompetence i de eksisterende forskningsinstitutter i mindre begunstigede områder. 
Deltagere i ordningen er forskningsinstitutter i MGO'er, som har behov fQr at udvikle 
nye kompetenceområder samt for at sørge for de unge og erfarne forskeres udvikling, 
som disse institutter er værter for. Som led i Marie Curie Experienced Science 
Fellowships-programmet, vil viden fra Europas erfarne forskere blive overført mellem 
industrien og uddannelsesinstitutionerne (begge veje), og et særligt elemrent i 
programmet er vidensoverførsel til MGO'er. Der diskuteres andre aktiviteter under 
Marie Curie-ordningen, som kan være til mere indirekte hjælp, herunder 
foranstaltninger, som tilskynder ph.d.-uddannede til at blive på EU's 
forskningsinstitutter, eller Industry Host Fellowships, hvor især SMV'er via forskellige 
foranstaltninger vil blive opfordret til at være værter for unge forskere. Et mål under 
overvejelse til det næste rammeprogram er at give forskerhold, som normalt ikke har 
adgang til de større forskningsinfrastrukturer, adgang hertil. 
22. Et vigtigt punkt at have for øje er SMV'ernes behov for støtte til forvaltningen, som kan 
hjælpe dem med at absorbere ny teknologi. Større rådighed over teknologi alene vil ikke 
producere optimale resultater. Udvikling af ordninger for uddannelse i 
teknologiforvaltning og efteruddannelse af de ansatte i små og mellemstore 
virksomheder i nye teknikker er derfor af afgorende betydning. Aktioner på 
fællesskabsplan kan bidrage til realiseringen af dette mål. 
• der kan gøres en større indsats for at oge investeringerne i menneskelige 
ressourcer og livslang uddannelse i MGO'erne. Strukturfondene kan yde støtte til 
praktikordninger for universitetsuddannede, som kan skræddersyes til lokale 
vilkår og behov. 
» den Europæiske Socialfonds aktioner under det aktuelle mål 4 tager sigte på at 
forbedre både kvalifikationerne, forvaltningsevnerne og beskæftigelsesudsigterne 
for de ansatte arbejdstagere. Det er en direkte reaktion på behovet for at hjælpe 
arbejdstagere i hele EU med at tilpasse sig til ændringer i industrien og til 
ændringer i produktionssystemerne. Det kan nævnes, at fællesskabsinitiativet 
ADAPT allerede har ydet et væsentlig bidrag hertil. Det nye foreslåede mål 3 
(som omfatter de aktuelle mål 3 og 4) vil konsolidere denne intervention. 
• informations- og kommunikationsteknologiernes rolle i udviklingen af åbne 
fjernundervisningsordninger for at lette adgangen til uddannelse, navnlig for 
SMVER, ufaglærte arbejdstagere og langtidsarbejdsløse må styrkes øg det 
samme gælder for støtteordninger for distancearbejde. 
- 14 
KONKIAJSIONER p:iryy;-?z$r: 
23. Det er nødvendigt, at FTU- og innovationspolitikken integreres i regionens 
produktionsapparat. Det indebærer, at de regionale beslutningstagere fmdcr og dirigerer 
ressourcer til strategiske regionale prioriteter. 
En integreret FTU- og innovationsstrategi må være baseret på partnerskab mellem lokale 
og regionale organer, medlemsstaterne og EU. Strategien skal sigte mod at fremme 
innovation, forbedre netsamarbejde og industrielt samarbejde og forøge de menneskelige 
muligheder, og skal være afstemt efter de enkelte regioners egne institutionelle, 
socioøkonomiske og kulturelle karakteristika. Kommissionens rolle er at skabe de 
nødvendige rammer for dette. 
24. Regionerne bør etablere og udvikle en integreret FTU- og innovationsstrategi, der er 
baseret på den regionale økonomis struktur og behov og gradvist øge de regionale 
udviklingsplaners indhold under den næste runde af strukturfondsinterventioner. 
I partnerskabets ånd bør medlemsstaterne sørge for, at de relevante politikker på nationalt 
plan supplerer og understøtter de behov og det potentiale, der er konstateret på regionalt 
plan og på fællesskabsplan. 
Medlemsstaterne opfordres til at tage hensyn til anbefalingerne i denne meddelelse i 
forbindelse med arbejdet omkring det europæiske fysiske og funktionelle 
udviklingsperspektiv (EFFU). 
25. Kommissionen har til hensigt 
• i forbindelse med de kommende forhandlinger om de fremtidige 
strukturprogrammer at fremme integreringen af FTU og innovation. Meddelelsen 
danner grundlag for udarbejdelsen af retningslinjer for de strukturelle indgreb 
inden for FTU og innovation. Den vil også kunne tjene som referencegrundlag 
for en tidlig evaluering af, om der er sammenhæng i den FTU- og 
innovationsstrategi, der er fastlagt i planerne, 
• at bygge videre på erfaringerne fra de aktuelle strategier for regional innovation 
og informationssamfundets opbyggelse og således konsolidere en 
eftersporgselsstyret, "bottom-up" fremgangsmåde i overensstemmelse med 
nærhedsprincippet, 
• at opfordre medlemsstaterne til i fællesskab inden strukturfondenes næste 
planlægningsperiode, at opstille en række finjusterede præstationsindikatorer for 
FTU og innovation, som kan anvendes ved evalueringen og overvågningen af 
strukturinterventionerne, 
• at styrke det tværnationale partnerskab mellem videncentre i de regioner, der 
endnu er utilstrækkeligt udviklede på det teknologiske plan, og videncentre i 
andre regioner. I den forbindelse vil Kommissionen fremme forskellige frivillige 
former for samarbejde, herunder 
• erhvervsuddannelser i videncentre (Socialfonden) 
• styrkelse af de støtteberettigede regioners strukturer og videnskabelige udstyr 
(Regionalfonden) 
• oprettelse af tværnationale konsortier (eller europæiske økonomiske 
interessefællesskaber) til gennemførelse af forskningsprojekter under FTU-
rammeprogrammet. 
15 
al opfordre de enkelte lande, iler søger om tiltrædelse, til at udvikle en passende 
FTU- og innovationsstrategi på regionalt og nationalt plan. Sådanne strategier vil 
blive overvejet inden for deres respektive førtiltrædelsesaftaler, som vedtaget på 
Det Europæiske Råds møde i Luxembourg. Kommissionen vil stimulere 
udveksling af erfaringer mellem ansøgerlandene og medlemsstaterne, 
at oprette en europæisk interaktiv website for FTU og innovation med det formål 
at inddrage regioner og medlemsstater og ansøgerlande. 
GLOSSAR ,-.; y-v; v-r^' vf;;:. 
ADAPT Fællesskabsinitiativ, som skal forudse og forbedre ændringer i virksomhedernes 
beskæftigelsesstruktur 
BIC Centre for virksomhedsinnovation (Business Innovation Centres) 
BRITE-EURAM/CRAFT 
Programmet for materialeteknologi under Fjerde rammeprogram/Initiativ til 
stimulering af SMVs deltagelse i europæiske forskningsprojekter 
CØE De central- og østeuropæiske lande 
EFFU Det europæiske fysiske og funktionelle udviklingsperspektiv; European Spatial 
Development Perspective 
ERDF Den europæiske fond for regional udvikling 
ESF Den europæiske socialfond 
FTU Forskning og teknologisk udvikling 
ICT Information and Communication Technologies 
= informations- og kommunikationsteknologier 
MGO Mindre gunstigt stillede områder 
MSØF Programmet for målrettet socioøkonomisk forskning (EN: TSER) 
NUFoU Nationale udgifter til forskning og udvikling 
RIS Regionale innovationsstrategier 
RISI Regional Information Society Initiatives 
- regionale initiativer vedrørende informationssamfundet 
RITTS Regional Innovation and Technology Transfer Strategies and Infrastructures 
(strategier for regional innovation og teknologioverførsel samt infrastrukturer) 
SPD Single Programming dokuments (enkelt programmeringsdokument -
programmer for mål 2 og 5b regioner) 
SMV Små og mellemstore virksomheder 
VUFoU Virksomhedernes udgifter til forskning of udvikling (BERD) 
- 17 
TABEL 1 
FTU: Grundlæggende indikatorer 
1995 
BASISOPLYSNINGER 
Nefolkning (x 1000) 
Arbcjdsstyrke (x 1000) 
HNP (mio. ECU) 
BNP/indbygger 
GERD (mio. ECU) 
pr.indbygger(x 1000 ECU) 
som%afBNP 
I'&U-personale 
som % af arbejdsstyrken 
FTU i offentlige sektorer 
GBAORD som % at"samlet budget 
GOVERDsom°oafBN? 
HERD som %afBNP 
l-'&l i-pcrsonale i GOV og MES 
som % af F&U-personale i al 
FTU i private sektorer*' 
BERD (mio ECU) 
as % of GDP 
as % of GERE) 
R&D personnel in private sectors 
som % af arbejdsstyrken 
som % af F&U-personale i al 
Antai europaeiske patentansosningei 
pr. mio. indbyggere B 
10137 
4183 
205852 
20307 
327 
1,61% 
1,23% 
1,95% 
0,06% 
0,44% 
47% 
.. -*• <iS' \ 
1,09% 
67% 
0,65% 
53% 
94 DK 
\'/\C; 
5228 
2796 
132474 
25340 
462 ' 
1,82% ' 
1,71% ' 
1,79% 
0,32% 
0,41% 
47% 
1,10% 
60% 
0,92% 
53% 
119 D 
81661 
38961 
1845177 
22596 
515 
2,28% 
1,52% 
3,60% 
0,34% 
0,43% 
46% 
s^^^1 ^s.** 
1,51% 
66% 
0,82% 
54% 
168 F 
58138 
25033 
1176205 
20231 
473 
2,34% 
1 1,58% 
4,33% 
0,49% 
0,38% 
1 50% 
"- » % *i*. -""V" 'j* 
1,44% 
62% 
1 0,80% 
1 50% 
95 1 
57301 
22607 
8313"6 
14509 
151 
1,04% 
1 0,86% l 
1.65% 
0.22% 
0,26% 
1 62% ' 
r^C-% ~ -** 
0.56% 
54% 
1 0,33% ' 
1 38% ' 
46 NL 
•- .,_..'.'. 
15459 
7304 
302543 
19571 
403 
2,06% 
1,47% 
2,70% 
0,37% 
0,58% 
60% 
1,09% 
53% 
0,59% 
40% 
116 A 
~ ..':>.'... 
8047 
3842 
172372 
21422 
339 ' 
1,58% ' 
1 1,18% ' 
2,37% 
0,12% ' 
1 0,50% ' 
1 59% ' 
0,83% ' 
1 52% ' 
1 0,49% ' 
' 41% ' 
99 FIN 
:isi,£3LL;Xl 
5108 
2429 
95599 
18716 
443 
2,37% 
1,97% 
rv ^ <# <s*i>* -*-a 
2,90% 
0,41% 
0,46% 
49% 
p"^^^^ 
1,50% 
63% 
1,00% 
51% 
172 S 
Ys&ii.\\'~:».. 
8827 
4498 
176275 
19970 
689 
3,45% 
1,95% 
•*p«s-*#f* **•• .-" 
3,17% 
0,13% 
0,63% 
45% 
2,68% 
78% 
1,08% 
55% 
199 UK 
58606 
28404 
841571 
14360 
295 
2,05% 
1,22% ' 
-
2,27% 
0.30% 
0.39% 
44% ' 
-' ii\, '*%>•• 
134?'o 
65% 
0,68% 
56% 
79 EUR 11 : 
308511 
140057 
5779444 
18733 
384 ' 
2,05% ' 
1,37% ' 
-^ 
2,93% 
0,33% ' 
0,41% ' 
49% ' 
** "-Kii* 
1,30% ' 
64% ' 
0,69% ' 
51% ' 
108 EUR 4 
. . 
63179 
25948 
643889 
10192 
83 ' 
0,82% l 
0,73% ' 
< •«,, vs^irv 
1,62% ' 
0,16% ' 
0,24% 
73% ' 
0,35% ' 
45% .' 
0,20% ' 
27% ' 
11 EL E IRL P 
10454 39210 3598 9917 
4201 15561 1434 4753 
87416 428091 49215 79166 
8362 10918 13677 7983 
40 ' 87 192 47 
0,48% ' 0,80% 1,41% 0,61% 
0,83% 0,73% ' 1,14% ' 0,53% 
•!»*.***• i»* *i.n^«n, -*•- • - , . - ».--=»,5»/3s« 
0,67% ' 1,96% ' 1,09% ' 1,61% ' 
0,13% 0,17% 0,14% 0,16% ' 
0,22% 0,25% 0,27% 0,21% 
89% ' 71% ' 54% ' 69% 
WtM&ii fT' • -"* ""-W^* **<JP TSEr^vtwrff^* 
0,11% ' 0,37% 0,99% 0,12% 
24% ' 46% 70% 20% 
0,09% ' 0,21% ' 0,53% 0,16% 
11% l 29% ' 46% 31% 
4 12 37 2 
kilde i-.urostat 
; :. Ski'ii 
• : Luxembourg ikke medregne: 
Alle pcrsonalcdata er udtrykt som antal personer 
I-Ol Aktuelle xcUclW-irser GI-RD - nationale udgifter til forskning og udvikling 
GOVERD - statens udgifter til forskning og udvikling 
HERD - hojere læreanstalters udgifter til forskning og udvikling 
HERD - erhvervsvirksomhedernes udgifter til forskning og udvikling GBAORD - statsbevillinger til F&U 
GOV - stat 
HES - højere uddannelse 
BES - erhvervsvirksomheder 
TABEL 2 
FTU: Grundlæggende indikatorer 
Regionale forskelle 
TYSKLAND4 
1993 FRANKRIG 3 
1994 ITALIEN 
1994 SPANIEN 
1994 PORTUGAL 
1995 GRÆKENLAND 
1993 EUR11 
1995 EUR4 
1995 
BASISOPLYSNINGER 
GERD (mio. ECU) 
pr. indbygger (x 1000 ECU) 
som "i af BNP 
1 étl-personale 
som °o af arbejdsstyrken 
FTU i offentlige sektorer^ *^? 
GOVERD 
pr. indbygger (x 1000 ECU) 
som % af BNP 
HERDsom%afBNP 
F&l'-personale i GOV og MES 
som % af samlet F&U-personale 
FTU i prrvate"$éWorer\-Å^^}4.; 
HERD (mio. ECU) 
som % af BNP 
som % af GERD 
E&U -personale i private sektorer 
som % af arbejdsstyrken 
som % af samlet F&U-personale 
Antal europæiske patentansøgninger 
pr. mio. indbyggere Måll Ikke-mål 
179 548 
,78% 2.46% 
na na 
52 78 
0,52% 0,35% 
0,62% 0.41% GERJX GERD> 
21 94 
1.25% 3,49% 
0.65% 2,16% 
3 15 
0.20% 0,56% 
0.11% 0,29% 
il« 30% 
0,64% 1,70% 
36% 69% 
na 
na 
23 na 
na 
176 0.93% 2,60% 
75% 75% 
0.46% 1,50% 
71% 69% 
65 172 Måll lkke-mål 
67 211 
0,64% 1,20% 
0,49% 0,97% 
12 46 
0,11% 0,26% 
0,33% 0,25% 
83% 57% 
0,19% 0,69% 
30% 57% 
0,09% 0,42% 
17% 43% 
7 61 Måll Ikke-mål 1 
44 151 
0,50% 1,18% 
0,54% 1,20% 
7 34 
0,08% 0,27% 
0,28% 0,24% 
86% 64% 
0,13% 0,66% 
27% 56% 
0,08% 0,43% 
14% 36% 
5 20 Rest Lissabon 
30 81 
0.46% 0,81% 
0.38% 0,80% 
3 31 
0.05% 0,31% 
0,20% 0,21% 
67% 72% 
0.10% 0,14% 
23% 18% 
0,13% 0,23% 
33% 28% Rest Attiki 
26 57 
0,36% 0,67% 
0,63% 0,96% 
MSRSSP 
8 18 
0,12% 0,21% 
0,17% 0,24% 
88% 81% 
0,07% 0,22% 
20% 33% 
0,07% 0,18% 
12% 19% 
2 8 384 
2,05% 
1,37% 
61 
0,33% 
0,41% 
49% 
1,30% 
64% 
0,69% 
51% 
108 83 
0,82% 
0,73% 
S AïMr. 
16 
0,16% 
0,24% 
73% 
0,35% 
45% 
0,20% 
27% 
11 
^ Kilde: Eurostat Alle personaledata er udtrykt som antal personer ECU: Aktuelle vekselkurser 
1 Skon 2 Der foreligger ikke data for Luxembourg 
3 Den forste kolonne viser gennemsnittet for alle franske regioner, hvis GERD (som % af BNP) er lavere end landets gennemsnit (2.38%) 
4 Der foreligger ikke statistiske oplysninger for regionale FTU-udgifter og personale i højere læreanstalter 
GFRD - nationale udgifter til forskning og udvikling 
c itjVF.RD - vtatens udgifter til forskning og udvikling GOV - stat 
111 RD - hojere læreanstalters udgifter til forskning og udvikling HES - højere uddannelse 
Hl Kl) - cili\ervNviiksomhcdemcs udgilter til forskning og udvikling WiS - erhvervsvirksomheder 
TABEL3 
•TU: Grundlæggende indikatorer 
Strukturfonde 
1989-1993/1994-1999 
Mio. ECU 
Mål 1 
Mål 6 
Mål 2 
Mål 5b 
Regionale mål i alt 
Mål 3 / 4 
Mål 3 
Mål 4 
Mål 5a landbrug 
Mål 5a fiskeri 
tkke-regionale mål i alt 
Alfê mål if-yz ' ;->-" 
Fællesskabsinitiativer 
lALX^X-"» - -»fer ^»"Vr-«-«""^ 1989-1993 
1 ALT FTU % 
43.818 1.280 2,92% 
6.130 705 11,50% 
2.232 32 1,43% 
^y&^yyyyy^jiii;^^^^^^ 
6.669 453 
3.523 
579 
10.771 " *"*r: ' * "7^453 "_ 421% 
f% 62\9$l%^r&Ji:470 .: *V 3;92%/~ 
5.285 1.450 27,44% 
^ 68.23<K .*&k'.332nttr;-3,74% . 
*•; 1994-1999 
I ALI FTU % 
93.972 5.049 5,31% 
697 58 8.28% 
15.352 2.580 76,50% 
6.860 142 2,06% 
116.881 7.827 6,70% 
12.938 
2.246 
5.251 
885 
21320 0 0,00% 
• *- i38*2oi c ": yjMf^y *':'sjsar? 
14.018 690 4,92% 
*.. 152.219 jr..- 8.518/ . 5,60% > § 
Kilde: GDX1I data 
r«> 
COMMISSION EUROPEENNE UNION EUROPEENNE - EUROPEAN UNION 
Article 10 du FEDER : Actions innovatrices en coopération avec la LXi XIII, le Programme Innovation 
Article 10 ofERDF : Innovative measures in cooperation with IX} XIII, tiie Innovation Programme 
StraltåUi KiginnaJti d'lnnaiattnn (K.I.S.) cl lnfrauruclur«* et Siratigln Riflnnalat dt Tranifirl dt TtchnalogU it dt Soutien â l'tnmnatfon (HI T T S J 
Hitlonul Innovation Strattgla (H.l.S.) anil Htglimat Innovation and Tichnaloiy Trantftr In/raaruciumand StnutgUi (S.I. T. T.S.) 
4 
( «/w 'nili n 'a iiiHUfl ttiuul Haul 
(I txiXVIf.fi, xnurci (HSl <), \ V7 .1 . 
map has n.) le'al Hutu, 
IMiXVKilS, ioune (il\Ct>. \ '• I I LEGENDE-LEGEND 
[SJ\J K.I.S. A RJ.T.T.S. 
I I FroJtltpUotaRJ.S. 1996-98 
1 J & camprU projttl pr4-pUotii R TI' 1994-96) 
R.l.S pilot projtcti 1996-9» 
(prt-pUot pmjtcti RTF 1994-96 UtduJtd) 
finS! I'rvjili Kl Ti S piitéUatanntt I99i-9H 
l-3SdJ Ki i i Sp,, ultcliJpivJtrtt IVv\ M 
/\ / h'ronttirtt Saltonale t 
NaiUmal lluandariti 
FruntUrts dt RlfUinî (MTV .',' 
RiXlvnalB.jundaritt f.VXTV.'i Les territoires non continentaux et outre-mer des Etats Membres 
Non continental and overseas areas of Member States 
• J 
^< , "--->. 
U-

ISSN 0254-1459 
KOM(98) 275 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 02 04 12 15 
Katalognummer : CB-CO-98-362-DA-C 
ISBN 92-78-36925-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg