KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(95) 26 endelig udg. 
Bruxelles, den 08.02.1995 
KOMMISSIONENS ARBEJDSPROGRAM 
FOR 1995 
INDLEDNING 5 
1. OPBYGNING AF EN STÆRK OG JOBSKABENDE ØKONOMI 
1.1 Det indre marked 7 
Frie varebevægelser 
Fri bevægelighed for personer, herunder arbejdstagere, fri etableringsret 
Fri bevægelighed for tjenesteydelser 
Frie kapitalbevægelser 
Beskatning: Fjernelse af positive hindringer og foranstaltninger 
Juridiske og administrative rammebetingelser for virksomhederne 
1.2 Konkurrence 10 
1.3 Industriens konkurrenceevne 11 
1.4 Beskæftigelse 13 
1.5 Små og mellemstore virksomheder, turisme 15 
1.6 Regionalpolitik 17 
1.7 Transeuropæiske net 19 
1.8 Forskning, udvikling og innovation 20 
1.9 Undervisning, erhvervsuddannelse, ungdom 23 
1.10 Telekommunikation og informationssamfundet 25 
1.11 Energi 29 
1.12 Miljø, nuklear sikkerhed og civilbeskyttelse 31 
1.13 Den fælles landbrugspolitik 35 
1.14 Den fælles fiskeripolitik 37 
1.15 Transport 38 
2. ET ØKONOMISK SUNDT GRUNDLAG FOR DEN ØKONOMISKE OG 
MONETÆRE UNION 
3. STYRKELSE AF DEN ØKONOMISKE, SOCIALE OG REGIONALE 
SOLIDARITET 
3.1 Beskæftigelse og sociale anliggender 42 
3.2 Ligestilling og kvinders rettigheder 42 
3.3 Folkesundhed 44 
3.4 Forbrugerpolitik 45 
3.5 AV-sektoren, information, kommunikation og kultur 46 
4. FORBEDRING AF SAMARBEJDET OM RETLIGE OG INDRE 
ANLIGGENDER 
5. EN STÆRK OG TROVÆRDIG PARTNER PÅ DEN INTERNATIONALE 
SCENE 
5.1 FUSP 50 
5.2 Fælles handelspolitik 
5.3 Udviklingspolitik og humanitær bistand 52 
5.4 Landene i Central- og Østeuropa og de baltiske lande 53 
5.5 Middelhavsområdet, Mellemøsten og Golfen 55 
5.6 Samarbejde med samfundet af uafhængige stater (SNG) 56 
5.7 Forbindelser med industrilandene 56 * 
5.8 Asien og Latinamerika 57 
5.9 Landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet 58 
6. FORBEDRING AF UNIONENS FORVALTNING 
6.1 Gennemsigtighed 60 
6.2 Konsolidering og kodificering af EF-lovgivningen 61 
6.3 Kontrol med anvendelsen af EF-retten 63 
6.4 Bedrageribekæmpelse 64 
6.5 Statistikker 66 
6.6 Unionens finansiering 68 
7. FORBEREDELSE AF REGERINGSKONFERENCEN I 1996 
INDLEDNING 
Kommissionens formand Jacques Santer udstak i sin tale til Europa-Parlamentet den 17. 
januar de politiske rammer for Kommissionens virke de kommende fem år. Disse 
rammer gives hermed et konkret indhold i den nye Kommissionens første årlige 
arbejdsprogram for 1995. 
Programmet skal ses på baggrund af, at både Kommissionen og Europa-Parlamentet nu 
har en embedsperiode på 5 år. Dette længere perspektiv giver bedre muligheder for 
planlægning. Og for et endnu snævrere samarbejde med Europa-Parlamentet. Desuden 
giver det mulighed for den bredest mulige høring af unionsborgerne, regionale og 
kommunale repræsentanter og arbejdsmarkedets parter. 
Formålet med arbejdsprogrammet er at opfylde kravet om subsidiaritet og om en mere 
åben og effektiv beslutningsproces i Fællesskabet, at understrege institutionernes 
demokratiske karakter og at vinde borgernes tillid. 
Hovedpunkterne i programmet er: 
Opbygning af en stærk og jobskabende økonomi 
- Et økonomisk sundt grundlag for Den Økonomiske og Monetære Union 
- Styrkelse af den økonomiske, sociale og regionale solidaritet 
- Forbedring af samarbejdet om retlige og indre anliggender 
- En stærk og troværdig partner på den internationale scene 
- Forbedring af Unionens forvaltning 
- Forberedelse af regeringskonferencen i 1996 
Nedenfor følger en nærmere beskrivelse af hvert enkelt af disse hovedpunkter, med 
angivelse af de konkrete foranstaltninger. 
Med udtrykket konkrete foranstaltninger sigtes for det første til de nye initiativer og 
lovgivningsforslag, der forventes fremsat i 1995. Det indre marked er på vej ind i en 
fase, hvor der vil blive lovgivet mindre. Det betyder, at der vil blive fremsat færre 
lovgivningsforslag. Men disse vil til gengæld - i overensstemmelse med 
subsidiaritetsprincippet - være koncentreret om det væsentlige, og de prioriterede 
områder vil blive angivet. Det skal dog understreges, at der er medtaget dels en række 
forslag, som Rådet og Europa-Parlamentet har anmodet om, dels en række forslag, der 
er videreført fra arbejdsprogrammet for 1994. 
Med konkrete foranstaltninger sigtes endvidere til den indsats, der skal gøres for at få 
vedtaget lovgivningsforslag, der allerede er under behandling i Rådet og Europa-
Parlamentet. Vi må se at få afsluttet de sager, der er på beddingen for øjeblikket. 
Programmet omfatter for det tredje en række forberedende arbejder i form af hvidbøger 
og grønbøger, der eventuelt senere vil udmunde i lovgivningsforslag. 
Endelig nævnes i programmet de vigtigste foranstaltninger til gennemførelse af Unionens 
politikker - det vil sige den løbende forvaltning af disse politikker under overholdelse af 
traktatens bestemmelser. 
Unionen er på vej ind i en afgørende fase af sin udvikling. Dette første arbejdsprogram 
for den nye Kommission er et målrettet og globalt handlingsprogram. Med det som 
udgangspunkt vil vi kunne tage fat på de store problemer, der venter os ved indgangen 
til det 21. århundrede, ikke mindst forberedelsen af nye udvidelser. Vi vil koncentrere 
vort arbejde om følgende højt prioriterede områder : arbejdsløsheden skal reduceres, 
solidariteten skal styrkes på alle niveauer, der skal indføres en fælles valuta, der skal 
opbygges en fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, og institutionerne skal gøres mere 
effektive og demokratiske. 
1. OPBYGNING AF EN STÆRK OG JOBSKABENDE ØKONOMI 
1.1 DET INDRE MARKED 
En af hjørnestenene i Kommissionens virksomhed bør være at få konsolideret og 
afsluttet det indre marked og gjort det mere overskueligt, så der reelt bliver fri 
bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital. 
Et fuldt udbygget indre marked er nemlig forudsætningen for den økonomiske 
ekspansion, der skal til, for at der kan opbygges en stærk og jobskabende 
økonomi. Desuden vil den økonomiske samhørighed, som et optimalt fungerende 
indre marked medfører, utvivlsomt lette udviklingen frem mod den monetære 
union. Endelig vil den øgede overskuelighed medføre, at borgerne i højere grad 
bliver bevidst om og bakker op omkring den europæiske integration. 
Skal målet nås, må der både på fællesskabsplan og nationalt plan ske en 
udbygning og styrkelse af de lovgivningsmæssige og administrative rammer, så 
der kan ydes borgerne og virksomhederne en rimelig service, og gøres en indsats 
på skatteområdet, der jo har stor indflydelse på deres aktiviteter. 
(i) De vigtigste nye initiativer og lovgivningsforslag 
Konsolidering af det indre marked kræver, at både Kommissionen og 
medlemsstaterne meget omhyggeligt sørger for, at de eksisterende bestemmelser 
fuldt ud overholdes. Dette vil føre til strengere kontrol med gennemførelsen af 
fællesskabslovgivningen, så det sikres, at de nationale 
gennemførelsesbestemmelser får fuld virkning, og at borgerne får rimelige 
muligheder for at gøre deres rettigheder gældende. Overholdelsen af reglerne er 
forudsætningen for enhver bestræbelse for at få gennemført det indre marked. 
Kommissionen vil dels så vidt muligt generalisere anvendelsen af princippet om 
gensidig anerkendelse, dels tage en række initiativer, der i overensstemmelse med 
subsidiaritetsprincippet skal fjerne de tilbageværende hindringer, idet disse gør 
det umuligt at udnytte de nye økonomiske og juridiske rammer optimalt og at 
vurdere disse nye rammers konkrete virkninger. 
Fri bevægelighed for personer. Ret til frit at rejse omkring i Fællesskabet, 
konkretisering af princippet om fjernelse af kontrollen, tilpasning af den afledte 
fællesskabsret. 
Opholdsret. Omdannelse af den eksisterende lovgivning under hensyntagen til 
Domstolens retspraksis. Formålet er at give unionsborgerskabsbegrebet et konkret 
indhold og udfylde manglerne i det eksisterende system. 
Anerkendelse af eksamensbeviser: forenkling af den eksisterende generelle 
ordning og udvidelse til også at omfatte erhverv inden for håndværks- og andre 
sektorer. 
Opfølgning af Grønbogen fra 1992 om pluralisme og koncentration i medierne. 
Ophavsret og dermed beslægtede rettigheder. Harmonisering af bestemmelserne 
om kopiering til eget brug af lyd- og videooptagelser. 
Tilsyn med forsikringsselskaber, der indgår i en forsikringskoncern. 
Pensionsfonde: regler om samordning af funktionærers deltagelse i fonde i deres 
hjemland under midlertidig beskæftigelse i et andet land, med henblik på at lette 
deres ansættelse. 
Forsigtighedsregler for finansielle konglomerater. 
Kreditinstitutter og investeringsselskaber: forsigtighedsregler for behandling af 
risici i forbindelse med råstoffer ("commodities risks"). 
Moms. Arbejde på den endelige ordning. 
Punktafgifter. Harmonisering. 
CO2 - afgift. 
(ii) De vigtigste lovgivningsforslag under behandling 
Statutten for det europæiske selskab. 
Indførelse af EF-mønstre. 
Harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om mønstre. 
Advokat-erhvervet: minimumskrav. 
Grænseoverskridende betalinger. 
Beskyttelse af personoplysninger. 
Beskyttelse af databaser. 
Moms på personbefordring. 
Social sikring af vandrende arbejdstagere. 
(iii) Oplæg til debat på følgende områder: 
Det indre marked, der udgør et gunstigt miljø for virksomheder og borgere, 
betragtet som lokomotiv for vækst og skabelse af nye arbejdspladser og som 
betingelse for den økonomiske og monetære integration: vurdering af, i hvilket 
omfang det indre marked er gennemført, og af, hvordan det opfattes af borgerne, 
undersøgelse af, om reglerne reelt overholdes, gennemførelse af den nødvendige 
harmonisering. 
Der skal gøres en dynamisk indsats for at virkeliggøre et europæisk område med 
fri bevægelighed. Det skal ske med udgangspunkt i en højtstående ekspertgruppes 
overvejelser og efterfølgende henstillinger. 
Kommissionen er i færd med en indgående undersøgelse af problemerne i 
forbindelse med anvendelse af bestemmelserne om offentlige kontrakter. På 
grundlag heraf vil den fastlægge en ny strategi på området med angivelse af en 
række løsninger, der skal gøre anvendelsen af bestemmelserne mere effektiv. 
Udsigterne for de central- og østeuropæiske landes tiltrædelse af Unionen. 
Grundig undersøgelse af disse landes lovgivning set i forhold til reglerne for det 
indre marked. Kommissionen vil på Det Europæiske Råd i Cannes forelægge en 
hvidbog, som disse lande kan anvende som rettesnor ved tilnærmelsen af deres 
lovgivning til Unionens. 
Grønbog om intellektuel ejendomsret i "informationssamfundet". 
Grønbog om kodede radio- og fjernsynsudsendelser. 
Grønbog om erhvervsmæssig kommunikation. 
(iv) Gennemførelse af politikkerne 
Blandt Kommissionens prioriterede opgaver i 1995 for så vidt angår det indre 
marked kan nævnes nøje overholdelse af de eksisterende bestemmelser, 
gennemførelse af den aftale, der blev vedtaget på grundlag af Uruguay-runden, 
vedtagelse af en række forordninger som følge af udvidelsen, videreførelse af 
handelsarrangementerne med landene i Den Europæiske 
Frihandelssammenslutning (EFTA) og færdiggørelse af den nye generelle 
præferenceordning (GSP). 
1.2 KONKURRENCE 
Kommissionen vil sikre "a level playing field" ved at gribe ind over for aftaler, 
samordnet praksis, misbrug af dominerende markedsstilling og koncentrationer, 
der er uforenelige med det indre marked, samt over for uberettigede statsindgreb 
og enerettigheder. Den vil tage hensyn til de konkurrencemæssige udfordringer, 
som europæiske virksomheder står over for på verdensmarkedet med det formål 
at bevare et konkurrencepræget indre marked, opretholde konkurrencedygtige 
markeder og fremme den europæiske industris effektivitet gennem 
markedsmekanismernes frie spil. 
Skal den konkurrenceprægede økonomi opretholdes, kræves der bl.a. streng 
kontrol med tildelingen af statsstøtte for at forhindre, at medlemsstaterne 
genindfører foranstaltninger, der favoriserer eller beskytter virksomheder på deres 
eget område. En række tidligere monopolprægede sektorer skal gradvis 
liberaliseres i det omfang, samfundets økonomiske interesser kan tilgodeses på 
tilfredsstillende måde af virksomheder, der er underlagt normale 
markedsbetingelser. Hvad angår sammenlægninger vil Kommissionen fortsat 
drøfte behovet og mulighederne for en revision af den gældende forordning. 
Hvad angår konkurrencebegrænsende aftaler og misbrug af dominerende 
markedsstilling vil Kommissionen effektivisere gennemførelsen af 
konkurrencepolitikken ved at udnytte sine beføjelser til at forbyde restriktive 
aftaler og udnyttelse af dominerende markedsstilling og sine beføjelser til at 
indrømme individuel fritagelse eller gruppefritagelse. 
Kommissionen vil gå videre med dette arbejde, idet den vil udbygge samarbejdet 
med medlemsstaternes myndigheder og opstille en række prioriteter for at få 
behandlet de tilfælde, der er af interesse for Fællesskabet, og opnå en mere 
decentraliseret anvendelse af artikel 85 og 86. De forordninger om 
gruppefritagelse, der skal færdiggøres i 1995, vedrører aftaler om 
teknologioverførsel, bilforhandlere og søfartskonsortier. Kommissionen vil i 
øvrigt sørge for den konkrete anvendelse i enkelttilfælde af de generelle 
principper, den fastsatte i sin rapport fra juni 1994 til Rådet om anvendelse af 
konkurrencereglerne på multimodal transport. 
I forholdet udadtil er et af de prioriterede mål at yde landene i Central- og 
Østeuropa faglig bistand, så de får mulighed for at udarbejde og gennemføre en 
konkurrencepolitik baseret på fællesskabsreglerne, således som fastsat i de 
europæiske aftaler, og at udvide samarbejdet mellem myndigheder på 
konkurrenceområdet, både bilateralt og multilateralt, ikke mindst inden for 
rammerne af WTO, af hensyn til økonomiens internationalisering. 
10 
1.3 INDUSTRIENS KONKURRENCEEVNE 
Hurtig iværksættelse af den politik til fremme af industriens konkurrenceevne, 
som Kommissionen vedtog i september sidste år, vil være af afgørende betydning 
for en forbedring af beskæftigelsessituationen. Denne politik fokuserer på 
følgende fire prioriterede opgaver: immaterielle investeringer skal fremmes, det 
industrielle samarbejde skal udbygges, konkurrencen inden for Fællesskabet og 
i forholdet til tredjelande skal styrkes, og myndighedernes rolle på det industrielle 
område skal moderniseres. Hertil svarende konkrete foranstaltninger vil blive 
iværksat dels ved omlægning af eksisterende politikker, der har indflydelse på 
industrien, dels ved lancering af nye initiativer. Det overordnede mål er at gøre 
det lettere for den europæiske industri at befæste sine positioner på markeder med 
et stort potentiale i henseende til vækst, værditilvækst og beskæftigelse. 
(i) De vigtigste nye initiativer og lovgivningsforslag 
Der skal iværksættes et EU-handlingsprogram til fremme af 
fællesskabsindustriens konkurrenceevne. 
(iii) Oplæg tU debat 
Arbejdsprogram og tidsplan for gennemførelsen af de initiativer, der blev bebudet 
i meddelelsen "En politik til forbedring af industriens konkurrenceevne i Den 
Europæiske Union". 
Kommissionens meddelelse om "Industrisamarbejde med landene i Central- og 
Østeuropa ". 
Kommissionens meddelelse om kvalitet. 
Grønbog om fødevarelovgivning. 
Grønbog om udvikling af industrisamarbejdsinstrumenter, der kan fremme 
incitamenter og initiativer på fællesskabsplan. 
Grønbog om fremme af partnerskab mellem det offentlige og industrien inden for 
informations- og telekommunikationsteknologi. 
(iv) Gennemførelse af politikkerne 
En detaljeret beskrivelse af samtlige de foranstaltninger, Kommissionen har 
truffet til gennemførelse af industripolitikken, vil blive forelagt Rådet og Europa-
Parlamentet i en rapport om "Iværksættelse af Rådets resolutioner og konklusioner 
vedrørende industripolitik". 
Kommissionen vil ligeledes forelægge en årsberetning om den europæiske 
industris konkurrenceevne og en række meddelelser om bestemte 
industribrancher. 
11 
Kommissionen vil træffe de foranstaltninger, som måtte vise sig at være 
nødvendige, når Molitorgruppen (vedr. lovgivningsmæssig og administrativ 
forenkling) har afgivet betænkning i juni måned. 
Pågrundlag af konklusionerne af Det Europæiske Råd i Essen vil Kommissionen 
nedsætte en gruppe af højtstående eksperter, der skal udarbejde og behandle 
rapporter om spørgsmål vedrørende den europæiske økonomis konkurrenceevne. 
Endelig vil Kommissionen omgående tage fat på de foranstaltninger, der af Rådet 
anses for højtprioriterede, f.eks. skabelse af en database med oplysninger om de 
vanskeligheder, som europæiske virksomheder møder på tredjelandes markeder, 
oprettelse af Task Forces om "Industri - forskning" og gennemførelse af 
drøftelser med henblik på at opnå et bedre forhold mellem forskning og industriel 
konkurrenceevne (jf. kapitlet om forskning/udvikling/innovation). 
12 
1.4 BESKÆFTIGELSE OG JOBSKABELSE 
En af Kommissionens højest prioriterede opgaver vil være at udbygge Den 
Europæiske Unions indsats til bekæmpelse af arbejdsløsheden, der startede med 
Hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse. At nå frem til et mere 
jobintensivt vækstmønster kræver dels en sund makroøkonomisk politik i de 
enkelte lande, dels dybtgående reformer af medlemsstaternes 
arbejdsmarkedsordninger, der skal sikre, at væksten kaster det størst mulige antal 
arbejdspladser af sig. 
Konklusionerne af Det Europæiske Råd i Essen betød et stort skridt fremad i 
denne udviklingsproces. Medlemsstaterne vil nu udmønte de fem vigtigste 
strukturreformelementer, der blev identificeret i Essen, i flerårige programmer, 
og Rådet (ECOFIN og socialministrene) blev af Det Europæiske Råd anmodet om 
at overvåge udviklingen og aflægge rapport om de videre fremskridt, første gang 
i december 1995. 
Kommissionen vil samtidig hermed aflægge sin rapport. I den forbindelse vil den 
forsøge at fremskynde den i Essen påbegyndte udvikling ved at sikre den bedst 
mulige samordning mellem de to vigtigste involverede Råds-konstellationer og 
endvidere arbejde på at få etableret en multilateral overvågningsmekanisme på 
beskæftigelsesområdet i analogi med den, der allerede er skabt til overvågning 
af den økonomiske konvergens. 
Kommissionen vil lægge stor vægt på at sikre, at arbejdsmarkedets parter fuldt 
ud inddrages i denne proces, og vil gøre alt for at fremme og styrke den sociale 
dialog på europæisk plan. I den sammenhæng forventes Det Stående Udvalg for 
Beskæftigelse at komme til at spille en central rolle. 
Kommissionen vil om kort tid fremlægge konkrete forslag til, hvorledes denne 
komplicerede udvikling kan styres. 
(i) De vigtigste nye initiativer og lovgivningsforslag 
Kommissionen vil tage Det Stående Udvalg for Beskæftigelse op til fornyet 
overvejelse for så vidt angår dets mandat og sammensætning. 
Omformning af eksisterende forskningsprogrammer vedrørende 
arbejdsløshedsforanstaltninger (ERGO, LEDA). 
(ii) De vigtigste forslag under behandling 
Ingen. 
(iii) Oplæg til debat 
Kommissionens meddelelse om den i Essen påbegyndte udviklingsproces. 
13 
(iv) Forvaltning af politikkerne 
Løbende koordination gennem regelmæssige møder mellem generaldirektørerne 
for beskæftigelse og social sikring. 
Bistand i forbindelse med den sociale dialog. 
Offentliggørelse af den årlige beretning om beskæftigelsessituationen i EU. 
Styring af strukturfondenes, navnlig ESF's, bidrag til iværksættelsen af den i 
Essen vedtagne handlingsplan for beskæftigelse. 
14 
1.5 SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER, TURISME 
I Hvidbogen udpegedes små og mellemstore virksomheder (SMV) som den største 
arbejdsgiver i Den Europæiske Union. Det er derfor meget vigtigt, at der ved 
hjælp af det integrerede program sker en forbedring og forenkling af de 
administrative og lovgivningsmæssige rammebetingelser, som SMV arbejder 
under, og at der træffes effektive foranstaltninger for at hjælpe denne type 
virksomheder. Det integrerede program for SMV og håndværksfagene giver 
grundlag for en bedre koordination af foranstaltninger vedrørende SMV som led 
i Unionens politikker. Programmet sikrer endvidere en effektiv koordination af 
medlemsstaternes indsats på forskellige niveauer og af Unionens politikker. 
Desuden vil der via det flerårige fællesskabshandlingsprogram til styrkelse af 
virksomhederne (Rådets afgørelse fra juni 1993) fortsat blive ydet støtte til SMV. 
Kommissionen vil videreføre arbejdet på områder som f.eks. adgang til 
finansiering, kredit og information, tværnationalt samarbejde mellem 
virksomheder, bedre management og tilpasning af SMV til de strukturelle 
ændringer samt forbedring af SMV's adgang til offentlige udbud og fællesskabets 
politikker vedrørende F & U, standardisering og strukturfonde. 
(i) De vigtigste initiativer og lovgivningsforslag 
Definitionen af SMV. Udarbejdelse af et arbejdsdokument, hvor medlemsstaternes 
forskellige definitioner søges tilnærmet hinanden. Målet er at forberede en 
henstilling fra Kommissionen til medlemsstaterne. 
Den anden EF-handlingsplan for Turisme (ledsaget af en rapport med en 
vurdering af resultaterne af den første handlingsplan). 
(ii) De vigtigste lovgivningsforslag under behandling 
Direktiv om statistikker vedrørende turisme. 
Tre forordninger om statutten for henholdsvis europæiske andelsselskaber, 
europæiske gensidige selskaber og europæiske foreninger. 
Tre direktiver om beskæftigede i europæiske andelsselskaber, gensidige selskaber, 
foreninger og stiftelser. 
Handlingsplan til fremme af andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og 
stiftelser i Fællesskabet. 
15 
(iii) Oplæg til debat 
Grønbog om turisme 
Udarbejdelse af de nye flerårige programmer for SMV. 
Udarbejdelse af en meddelelse om det europæiske observatorium for SMV'er. 
Hvidbog om foreninger og stiftelser (erhvervsdrivende foreninger). 
(iv) Gennemførelse af fællesskabspolitikkerne 
Iværksættelse af det integrerede program for små og mellemstore virksomheder. 
Kommissionen vil udveksle erfaringer med medlemsstaterne, bl.a. om hvorledes 
man bedst kan forbedre og forenkle erhvervsmiljøet for SMV og stille tjenester 
til rådighed for virksomhederne. 
Forberedende arbejde med henblik på fornyelse af Rådets afgørelse fra juni 1993. 
Kommissionen skal i 1995 aflægge rapport om det fremtidige 
netværkssamarbejde, om koordination mellem de forskellige 
fællesskabsprogrammer af særlig interesse for SMV, om opfølgning af Berlin­
konferencen og om eventuelle foranstaltninger vedrørende håndværksfagene. 
Fremme af initiativer, der kan forbedre det internationale samarbejde specielt om 
Euro-Partnerskab og underleverandørvirksomhed. 
16 
1.6 REGIONALPOLITIK 
DEN REGIONALE DIMENSION AF DEN ØKONOMISKE OG SOCIALE 
SAMHØRIGHED 
Regionalpolitikken er et af de vigtigste instrumenter til at styrke den økonomiske 
og sociale samhørighed, som er og må være en grundlæggende målsætning for 
Unionen, og som der må tages hensyn til ved udformningen og gennemførelsen 
af Unionens politikker og foranstaltninger. I overensstemmelse med denne 
målsætning skal regionalpolitikken yde et vigtigst bidrag til bekæmpelsen af 
arbejdsløsheden. 
Afgørelsen vedrørende retsgrundlaget for og finansieringen af strukturfondene i 
perioden 1994-1999 danner rammen for regionalpolitikkens gennemførelse. 
I løbet af denne periode vil der være nye opgaver i forbindelse med 
gennemførelsen af de forskellige programmer. 
Indførelsen af Den Økonomiske og Monetære Union vil ændre rytmen i Unionens 
økonomiske politik og integrationspolitik. Regionale projekter bør hjælpe landene 
til at forberede sig til ØMU'ens tredje fase. 
Regionalpolitikken må sikre en større aktiv indsats for at løse bymæssige 
problemer med det formål at undgå, at der opstår nye enklaver præget af social 
forarmelse. 
For at sikre åbenhed og partnerskab må de regionale og lokale instanser samt 
arbejdsmarkedets parter være tæt involveret i programudformningen og 
-gennemførelsen. 
Der skal tages hensyn til det stadig mere omfattende samarbejde på tværs af 
grænserne inden for Den Europæiske Union og i forhold til vore naboer i syd og 
øst. 
Gennem en passende kontrol af kapitalstrømmene, en nøje finanskontrol og 
evaluering af projekternes succesrate bør det sikres, at Unionens regionalpolitik 
fører til målet. 
Fysisk planlægning vil også få større betydning, ikke som en erstatning for 
strukturpolitik eller et middel til begrænsning af regionale handicap og forskelle, 
men som en helhedsstrategi fra Fællesskabets side, der tager sigte på en 
bæredygtig udvikling, fornuftig forvaltning af naturrigdomme, opnåelse af en 
bedre balance mellem byområder og landdistrikter samt regionalt samarbejde. 
Et andet vigtigt politisk element i Kommissionens arbejde vil være at uddybe 
samarbejdet med Regionsudvalget i 1995. Det gælder især om at identificere de 
områder, hvad enten det er områder, hvor høring er obligatorisk eller ej, hvor 
der er en gensidig interesse i at Udvalget udtaler sig, samt at sikre en passende 
opfølgning af de afgivne udtalelser. 
17 
(i) Nye initiativer og lovgivningsforslag 
Det Europæiske Råd godkendte på sit møde i Essen den 9. og 10. december 
principielt et flerårigt Strukturfondsprogram til 300 mio. ECU for perioden 1995-
97, til fordel for Nordirland og grænseområderne i Irland. 
Kommissionen vil foreslå gennemførelsen et fællesskabsinitiativ, hvis hoved­
formål er at bidrage til forsoning, og som skal lordeles ligeligt og ligevægtigt på 
de to samfund, med størst vægt på de områder og befolkningsgrupper, som har 
de største behov. 
(iii) Oplæg til debat 
I 1995 vil Kommissionen begynde at forberede en stor situationsrapport om 
samhørigheden i Fællesskabet samt gøre sig overvejelser over samhørigheds­
politikkens fremtid, set i lyset af de fremtidige udvidelser. Samtidig vil den 
inddrage forbindelserne til Middelhavslandene, som bør styrkes, ligesom 
konferencen mellem EU og Middelhavslandene vil blive taget i betragtning. 
Endelig vil der under det franske formandskab blive indledt en debat med 
medlemsstaterne om den fysiske planlægning af EU-området, på grundlag af en 
tendensplan, der vil blive forelagt af Kommissionen. 
(iv) Forvaltning af politikkerne 
Når det gælder strukturpolitikkerne, vil der i 1995 - efter færdiggørelsen af 
programmeringsdokumenterne for perioden 1994-1999 og af Fællesskabsinitia­
tivprogrammerne - blive lagt størst vægt på gennemførelsen af foranstaltningerne 
til sikring af overvågning, mellemliggende evaluering og effektiv kontrol med 
anvendelsen af EU-midlerne. 
Denne kontrol vil også blive baseret på en optimal koordinering med EU's øvrige 
finansieringsinstrumenter (Den Europæiske Investeringsbank, Den Europæiske 
Investeringsfond, EØS-mekanismen) og med Samhørighedsfonden samt med de 
øvrige EU-politikker, specielt miljøpolitikken. 
Ligeledes medfører udvidelsen med de nye medlemslande (Finland, Sverige og 
Østrig) og den deraf følgende betydelige udvidelse af EU-territoriet, foruden den 
nye planlægning for disse områder, inddragelse af en række nye elementer, bl.a. 
vedrørende interregionalt samarbejde og hensyntagen til arktiske områder. 
18 
1.7 TRANSEUROPÆISKE NET 
For at forbedre konkurrenceevnen, skabe beskæftigelse og nå frem til et egentligt 
område uden grænser, vil målsætningen for EU's indsats være at fremme de 
nationale nets sammenkobling og kompatibilitet samt at forbinde isolerede, 
omsluttede og fjerntliggende områder med de centrale områder. Dette vil gøre det 
muligt at øge den økonomiske og sociale samhørighed, at forbedre livskvaliteten, 
at begrænse forureningen, lette de nye medlemsstaters integration, forbedre 
forbindelserne mellem Unionen og nabolandene (landene i Central- og Østeuropa 
og i Middelhavsområdet). Det Europæiske Råd fastslog på sit møde i Essen, 
hvilke projekter der skal have højest prioritet, og hvad der er de vigtigste 
hindringer for deres gennemførelse. De vigtigste målsætninger i denne fase er at 
sikre en tilstrækkelig finansiering, at tilskynde til partnerskab mellem den 
offentlige og den private sektor og at fremme de projekter af betydning for 
Fællesskabet, som Rådet har prioriteret, bl.a. de fjorten transportinfrastruktur­
projekter (højhastighedstog, kombineret transport, lufthavne, motorveje m.v.), 
som er indledt eller som skal indledes inden 1996, samt de ti projekter inden for 
energisektoren (sammenkobling af elektricitetsnet, gasledninger m.v.). 
(i) De vigtigste nye initiativer og lovgivningsforslag 
Transeuropæiske informationsnet: retningslinjer for fastlæggelse af en vejledende 
plan for de transeuropæiske telekommunikationsnet ("Ten-Telecom"). 
Opfølgning af Det Europæiske Råds møde i Essen : Nyt budgetafsnit 
(ii) De vigtigste forslag under behandling 
Kommissionen forelagde allerede i 1994 forslag til Europa-Parlamentets og 
Rådets beslutninger om EU-retningslinjer og finansiering af de transeuropæiske 
net. Kommissionen vil deltage aktivt i arbejdet med henblik på vedtagelse af disse 
forslag. 
EU-retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet. 
Finansiering af de transeuropæiske net. 
(iii) Oplæg til debat 
Miljønet : retningslinjer 
19 
1.8 FORSKNING, UDVIKLING OG INNOVATION 
Det 4. rammeprogram og dets forskellige særprogrammer blev vedtaget i 1994 
og begynder at blive gennemført i 1995. De tildelte ressourcer bør tilpasses for 
at tage hensyn til de tre nye medlemsstaters tiltrædelse. Drøftelserne om den 
supplerende finansiering af rammeprogrammet, som skal besluttes i 1996, vil 
blive indledt i slutningen af året. 
I fortsættelse af den nylige meddelelse om samarbejde gennem koordinering af 
de videnskabelige politikker vil spørgsmålet blive indgående drøftet i Rådet og 
i Parlamentet. Bidraget fra forskning og teknologisk udvikling (FTU) til 
imødegåelse af de nye udfordringer på det industrielle og sociale område vil være 
emnet for en række meddelelser om fælles industriprojekter. Der vil i 1995 blive 
lagt særlig vægt på teknologisk fremtidsforskning med åbningen af instituttet i 
Sevilla, på innovation og udnyttelse af resultater specielt til gavn for små og 
mellemstore virksomheder. 
Det internationale videnskabelige samarbejde, som er en ny foranstaltning under 
rammeprogrammet, vil være emnet for en generel drøftelse. Sideløbende hermed 
vil de igangværende forhandlinger om aftaler med forskellige lande blive fuldført. 
(i) De vigtigste nye initiativer og lovgivningsforslag 
Det fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling - Udvidelse: 
ændring af beløbene vedrørende det fjerde rammeprogram for FTU 1994-1998. 
Rammeprogram for Euratom - Udvidelse: ændring af rammeprogrammets beløb 
vedrørende forsknings- og undervisningsaktiviteter på det nukleare område (1994-
1998). 
Udkast til resolution om koordinering af FTU-politikkerne gennem samarbejde; 
gennemførelse af artikel 130 H. 
JET: Ændring af statutterne for fællesforetagendet JET (Joint European Torus: 
Nuklear fusion). Begrundelse: forlængelse af arbejdet med 3 år (forventet udløb 
i 1996); deltagelse af de nye medlemsstater. 
Konvention om bioetik: Tiltrædelse af Europarådets konvention om bioetik. 
Supplerende finansiering med 700 mio. ECU forudset i afgørelsen om EF- og 
EKSF-rammeprogrammerne (1994-1998) med henblik på igangsætning af de 
første supplerende programmer. 
(ii) De vigtigste forslag under behandling 
20 
Indgåelse af en aftale om tilknytning af Schweiz til gennemførelsen af det 4. 
rammeprogram og af Euratom-rammeprogrammet (1994-1998). 
Indgåelse af en aftale om tilknytning af Israel til gennemførelsen af det 4. FTU-
rammeprogram (1994-1998). 
Indgåelse af en aftale om videnskabeligt og teknisk samarbejde med Canada: 
Kommissionens undertegnelse af aftalen på Fællesskabets vegne. 
Henstilling med henblik på Rådets afgørelse om bemyndigelse af Kommissionen 
til at undertegne en aftale om videnskabeligt og teknisk samarbejde mellem EF 
og Republikken Malta. 
IMS (intelligente fremstillingssystemer). Kommissionen har anmodet Rådet om 
forhandlingsmandat; drøftelserne er i gang. 
Aftalememorandum med Canada på området termonuklear fusion. 
(iii) Oplæg til debat 
Meddelelse om de nye former for samarbejde i henhold til traktatens artikel 130K 
og L; gennemførelsesbetingelser. 
Meddelelse: Informationssamfundet og forskning (jf. punkt 1.10). 
Meddelelse om en bedre forbindelse mellem forskning og industri (jf. punkt 1.3). 
Kommissionens meddelelse om en global strategi for videnskabeligt og teknisk 
samarbejde med tredjelande og internationale organisationer. 
Iværksættelse af initiativer vedrørende fælles industriprojekter af typen fremtidens 
bil, undervisningsprogrammel, fremtidens tog og fly og miljøteknologi. 
Grønbog om de juridiske samarbejdsinstrumenter inden for rammerne af 
gennemførelsen af traktatens artikel 130 N. 
Arbejdsdokument om en bedre koordinering af de nationale centres og Sevilla­
instituttets aktiviteter vedrørende teknologisk fremtidsforskning. 
Grønbog om fremme af innovationspolitikkerne i Den Europæiske Union; 
identificering af behov med hensyn til finansiering, menneskelige ressourcer, 
teknologioverførsel og anvendelse af risikovillig kapital, bl.a. i små og 
mellemstore virksomheder. 
21 
Arbejdsdokument med henblik på at sikre slonc hensyntagen til den 
standardforberedende dimension i EU-forskningsprogrammerne for at give de 
produkter og tjenesteydelser, der er et resultat af forskningen, større 
konkurrenceevne og kompatibilitet. 
(iv) Gennemførelse af politikkerne 
Det Internationale Energiagentur (IEA) : forlængelse af tre aftaler om 
samarbejdsprogrammerne inden for tre vigtige aspekter af termonuklear fusion 
(Stellarator-koncept; Tokamak-anlæg med divertere; store Tokamak-anlæg). 
Årsrapport i henhold til traktatens artikel 130 P. 
INTAS (International sammenslutning til fremme af samarbejdet med 
videnskabsfolk fra de uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen). 
Kommissionens meddelelse om videreførelse af aktiviteterne. 
Meddelelse om evaluering af EU-programmerne for forskning og teknologisk 
udvikling. 
Forenkling og lettelse af beslutningsprocedurerne vedrørende forskningsprojekter 
som led i gennemførelsen af det 4. rammeprogram. 
22 
1.9 UNDERVISNING, ERHVERVSUDDANNELSE, UNGDOM 
Fællesskabsprogrammerne inden for undervisning og erhvervsuddannelse er en 
vigtig del af Kommissionens politik med henblik på at bringe EU-initiativerne 
tættere på borgerne, sikre beskæftigelse og fremtidig innovativ kapacitet i 
Unionen. De studerendes mobilitet og samarbejdet mellem universiteter vil blive 
søgt yderligere forbedret gennem konkrete foranstaltninger, der skal skabe 
forbindelser mellem skoler og elever og udvikle informationssamfundets 
potentiale inden for undervisning og uddannelse. Erhvervsuddannelse er et 
centralt element for Kommissionen. I konklusionerne fra Det Europæiske Råds 
møde i Essen understreges betydningen af at forbedre arbejdskraftens 
beskæftigelsesmuligheder gennem investering i erhvervsuddannelse. EU's 
beskæftigelsesmuligheder og konkurrenceevne er betinget af en sådan forbedring, 
som også må udnytte det kommende informationssamfunds fulde potentiale. 
Kommissionen vil udvide sine drøftelser med og høringer af arbejdsmarkedets 
parter for at fastlægge retningslinjerne for EU-programmerne og for at fremme 
en udviklingsdebat i medlemsstaterne. Målsætningen er at gøre en fælles og 
sammenhængende indsats for at kunne investere i EU's fremtidige konkur­
renceevne. 
(i) De vigtigste nye initiativer og lovgivningsforslag 
(p.m.) 
(ii) De vigtigste forslag under behandling 
Afgørelse om "det europæiske år for undervisning og livslang uddannelse" i 
1996. 
SOCRATES-programmet 
Programmet "Ungdom for Europa" III. 
(iii) Oplæg til debat 
Hvidbog om undervisning og uddannelse: instrumenter til år 2 000. 
Meddelelse om undervisning, uddannelse og informationssamfundet. 
Støtte til udarbejdelse af håndbøger vedrørende europæiske spørgsmål og 
udvikling af programmel til støtte for ERASMUS-programmet (udveksling af 
studerende) 
Fremme af udvekslingen af elever på sekundærtrinnet. 
23 
Grønbog om de juridiske, administrative og praktiske hindringer for unge, der 
arbejder som ansatte eller som praktikanter i en anden medlemsstat som led i 
deres erhvervsuddannelse. 
Gennemførelse af et pilotprojekt vedrørende etablering af teknologisk 
undervisning på videregående trin. 
Transnationale pilotprojekter, der skal muliggøre en bedre integration mellem 
erhvervsuddannelse, forskning og industri ("business, science and training 
campus"). 
Udvikling af samarbejdsprogrammer inden for undervisning og erhvervs­
uddannelse sammen med Middelhavslandene, USA og Canada. 
Udvikling af et pilotprojekt for undervisning og udveksling af lærere på 
europæiske universiteter. 
(iv) Gennemførelse af politikkerne 
Gennemførelse af "Leonardo da Vinci "-programmet for erhvervsuddannelse. 
Analyse, formidling og systematisering af de vigtigste europæiske erfaringer 
inden for erhvervsuddannelse med henblik på at gøre det lettere at opretholde og 
skabe beskæftigelse. 
Møde mellem ansvarlige for menneskelige ressourcer i europæiske virksomheder. 
Konsolidering af Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut i Torino og 
udvikling af samarbejdsprogrammer vedrørende erhvervsuddannelse og højere 
undervisning (TEMPUS). 
24 
1.10 TELEKOMMUNIKATION OG INFORMATIONSSAMFUNDET 
Etableringen af informationssamfundet i Europa og globalt er et af de områder, 
Den Europæiske Union prioritere højt. Kommissionen har vedtaget en tværgående 
strategi for at imødegå følgerne af sammensmeltningen af teknologi inden for 
telekommunikation, edb og tv, hvorved en hel række nye faciliteter inden for 
praktisk talt alle sektorer bliver tilgængelige ved fjernvalg. Denne udvikling får 
dyb indvirkning på økonomien og på samfundet som helhed, også globalt. 
Opbygningen af informationssamfundet skal derfor komme alle borgere til gode. 
Kommissionens initiativer i forbindelse med informationssamfundet spænder over 
adskillige EU-politikker. Det nuværende arbejdsprogram indeholder specifikke 
forslag inden for de forskellige områder: fjernsyn uden grænser og Media II-
programmet (jf. punkt 3.5), meddelelse om informationssamfundet og forskning 
og udvikling (jf. punkt 1.8, iii)), europæiske programmer vedrørende uddannelse 
og oplæring til informationssamfundet (jf. punkt 1.9, (i)), sociale og 
samfundsmæssige aspekter af informationssamfundet (jf. punkt 3.1). 
Handlingsplanen for forberedelsen af informationssamfundet omfatter fire 
hovedlinjer: et klart og stabilt lovgrundlag, som især skal etableres gennem en 
gradvis liberalisering af telekommunikationssektoren; udvikling af netværk, 
systemer og indhold; en grundig undersøgelse af sociale, samfundsmæssige og 
kulturelle aspekter; skærpelse af offentlighedens bevidsthed. Det overordnede mål 
er at skabe et miljø, som kan fremme investering og privat initiativ og tilskynde 
til etableringen af partnerskaber. 
Telekommunikation påvirker alle økonomiske sektorer. Politikken er især 
koncentreret om lovgivningsområdet, hvor tre hovedlinjer følges: en gradvis 
liberalisering af områder under monopol, hvor der nu vil være tale om 
fuldstændig liberalisering af både taletelefontjenester og infrastruktur pr. 1. januar 
1998 (under forbehold af en række overgangsordninger). Den næste prioritet 
inden for politikken for telekommunikation omfatter tilrådighedsstillelse af åbne 
net, og formålet er at fremme en pan-europæisk drift af tjenester ved at sikre en 
åben og ikke-diskriminerende adgang til net og tjenester. Endelig vil 
Kommissionen sikre, at de konkurrenceregler, der er gældende for denne sektor, 
fuldt ud overholdes. 
Disse tre lovgivningsmæssige områder støttes af foranstaltninger vedrørende 
forskning og udvikling, standardisering, transeuropæiske net, samhørighed og 
regionaludvikling. 
(i) De vigtigste initiativer og nye lovgivningsforslag 
Etablering af en lovgivningsmæssig ramme for telekommunikation 
25 
Liberalisering af offentlige taletelefoni- og telekommunikationsinfrastrukturer 
(ændring af direktiv 90/388). 
Sikring af adgang til net gennem forslag om tilrådighedsstillelse af åbne net (ONP 
- Open Network Provisions). 
Harmonisering af procedurerne for licenstildeling og af udvælgelseskriterier. 
Ændring af ONP-rammedirektivet med henblik på at tilpasse det et 
konkurrencepræget miljø. 
Sammenkobling af åbne net. 
Etablering af transeuropæiske telekommunikationsnet 
EU-handlingsplaner om integrerede bredbåndsnet (TEN-IBC), transeuropæiske 
basistjenester, transeuropæiske applikationer. 
Indhold 
Stimulering af EU-politikken og foranstaltningerne vedrørende informations­
industrien og -markedet: forslag til en rådsafgørelse (INFO 2 000-programmet). 
En handlingsplan for det "mangesprogede informationssamfund". 
Informationsbeskyttelse 
Informationsbeskyttelse (bl.a. etablering af tjenester, der er baseret på 
fortrolighed). 
Posttjenester 
Etablering af en lovgivningsmæssig ramme for posttjenester: forslag til fælles 
definition af, hvad der skal forstås ved alment udbud af tjenester, tjenestekvalitet 
og tekniske standarder samt forslag til definition af tjenester, der eventuelt kan 
forbeholdes. 
(ii) De vigtigste forslag under behandling 
Etablering af en lovgivningsmæssig ramme for telekommunikation 
Direktiv om anvendelse af ONP på taletelefoni. 
Direktiv om gensidig anerkendelse af licenser til specifikke kategorier af 
satellittjenester. 
Direktiv om gensidig anerkendelse af licenser til jordbaserede telekommunika­
tionstjenester. 
Rådsresolution om videreudvikling af mobil- og personkommunikation i EU 
Etablering af transeuropæiske net for telekommunikation 
Endelig vedtagelse af en rådsafgørelse om et sæt retningslinjer for Euro-ISDN 
(tjenesteintegreret digitalnet). 
Rådsbeslutning om en handlingsplan for Euro-ISDN. 
26 
Indhold 
Avanceret tv: endelig vedtagelse af direktivet om avancerede tv-standarder. 
Privatlivsrelaterede aspekter 
Direktiv om beskyttelse af personoplysninger og privatlivet i forbindelse med 
digitale telekommunikationsnet. 
(iii) Oplæg til debat 
Grønbog om liberalisering af telekommunikationsinfrastruktur og opfølgende 
lovgivningsforslag. 
Meddelelse om de strategiske målsætninger vedrørende infrastruktur til 
transeuropæiske telekommunikationsnet. 
Meddelelse om den metodologi, Europa-Kommissionen skal anvende til udvikling 
af informationssamfundet. 
Rapport om evaluering af informationssamfundets indvirkning på vare- og 
serviceindustrien. 
Grønbog om telematikapplikationer til undervisning, uddannelse og sundheds­
pleje. 
(iv) Gennemførelse af EU-politikken 
Foranstaltninger til gennemførelse af informationssamfundet 
Pilotprojekter og demonstrationer på grundlag af G7-initiativer og beslutninger. 
Meddelelse om etablering af netværk, der sammenknytter nationale 
forskningscentre og universiteter. 
Gennemførelse af særlige foranstaltninger på områder som søfart, små og 
mellemstore virksomheder, datanet til byer, distancearbejde. 
Udvikling af aktiviteter under "Information Society Project Office". 
Ajourføring af standardiseringsprocessen for at sikre større kompatibilitet 
(identificering af kritiske grænseflader til industrien). 
Telekommunikation 
Gennemførelse af grønbogen om mobil- og personkommunikation. - Meddelelse 
om evaluering af den beslutningsmekanisme, der anvendes af Den Europæiske 
Konference af Post- og Teleadministrationer (CEPT)/Den Europæiske 
Radiokommunikationskomité (ERC). 
Deltagelse i multilaterale forhandlinger om telekommunikationstjenester i 
Verdenshandelsorganisationens regi. 
4. rammeprogram for FTU-aktiviteter vedrørende informationssamfundet 
Gennemførelse af forsknings- og udviklingsprogrammer på områderne avanceret 
kommunikationsteknologi og -tjenester (ACTS), telematikapplikationer og 
27 
informationsteknologi samt gennemførelse af programmet for udbredelse og 
udnyttelse af FTU-resultater. 
Vigtige politiske begivenheder 
G7-ministerkonferencen om informationssamfundet, februar 1995. 
Konference om informationssamfundet og de Central- og Østeuropæiske lande. 
Konference om informationssamfundet og tredjelande i Middelhavsområdet. 
Verdenskonference om telekommunikation, oktober 1995. 
28 
1.11 ENERGI 
På det energipolitiske område er der endnu meget at gøre. Kommissionen har 
netop i sin grønbog taget spørgsmålet om en EU-energipolitik op til Tornyet 
debat. I betragtning af den store betydning, energien har for den europæiske 
økonomi, og de hindringer, der findes for virkeliggørelsen af det indre marked 
på dette område, er det givet, at Kommissionen vil ofre energipolitikken særlig 
opmærksomhed i forbindelse med forberedelsen af regeringskonferencen i 1996. 
Kommissionen vil i 1995 lægge hovedvægten af sin indsats på følgende områder: 
virkeliggørelse af det indre marked for elektricitet og naturgas - forslagene er 
forelagt Rådet; etablering af transeuropæiske energinet, hvoraf nogle allerede er 
udpeget; forbedring af forsyningssikkerheden via samarbejde med tredjelande og 
iværksættelsen af SYNERGY-programmet; gennemførelse af bestemmelserne i 
den europæiske energipagt med henblik på at skabe et åbent og solidarisk 
energimarked i Europa; udnyttelse af de nye teknologier, der forudses i det fjerde 
rammeprogram for F&U, samt udbredelse af resultaterne heraf i hele EU. 
FN-konferencen i Berlin om klimaændringer frembyder en lejlighed til endnu en 
gang at gøre status over foranstaltningerne til begrænsning eller nedbringning af 
C02-emissionerne. Kommissionen vil gøre sit til, at de udmøntes i konkrete 
resultater. EU 's programmer og foranstaltninger vedrørende energieffektivitet og 
udnyttelse af vedvarende energi skal ligeledes bidrage til bekæmpelsen af 
drivhuseffekten. 
Med hensyn til nuklear energi skal de følgende tre vigtigste programpunkter 
nævnes. For det første forhandlingerne under Euratom-traktaten mellem EU, 
USA og Rusland, for det andet evalueringen af situationen vedrørende ikke-
spredning af atomvåben i lyset af resultaterne fra konferencen i New York i 
april/maj mellem underskriverne af traktaten om ikkespredning af atomvåben og 
for det tredje undersøgelsen af, hvorledes de væsentligste bestemmelser i 
Euratom-traktaten anvendes. 
(i) De vigtigste nye initiativer og lovgivningsforslag 
SAVE II. 
SYNERGY-programmet. 
Energiplanlægning på regionalt plan og i byer. 
Forslag om de væsentligste karakteristika ved biodiesel. 
Omarbejdelse af forordning 1056/72 om indberetning til Kommissionen om 
planlagte investeringer af interesse for Fællesskabet inden for olie-, naturgas- og 
elektricitetssektorerne. 
29 
EU's vejledende kerneenergiprogram (PINC). 
Integreret ressourceplanlægning. 
Forhandling om en aftale med Rusland om handel og kontrol med nukleart 
materiale. 
Udvidelse af nukleare aftaler med SNG-lande. 
(ii) De vigtigste forslag under behandling 
Direktiv om fælles regler på det indre marked for elektricitet. 
Direktiv om fælles regler på det indre marked for energi. 
Fornyelse af aftalen mellem EU og USA om nukleart samarbejde. 
Direktiv om kravene til energiudnyttelsesgraden i elektriske køleskabe, frysere 
og kombinerede køl/frys-modeller. 
Transeuropæiske net - energiprojekter. 
THERMIE ll-programmet. 
(iii) Oplæg til debat 
Hvidbog om energipolitik, 
(iv) Gennemførelse af EU 's politik 
Ratifikation af den europæiske energipagt. 
Forhandling af protokoller og den anden europæiske energipagt. 
Opfyldelse af forpligtelserne i henhold til konventionen om klimaændringer. 
Deltagelse i FN-konferencen i Berlin. 
30 
1.12 MILJØ, NUKLEAR SIKKERHED OG CIVILBESKYTTELSE 
EU's miljøpolitik lægger i stadig større omfang vægt på, at den økonomiske 
vækst skal respektere miljøet og bidrage til at højne livskvaliteten. Iværksættelsen 
af det femte handlingsprogram om miljø "på vej mod en bæredygtig udvikling" 
spiller en central rolle i denne udvikling, og takket være den omfattende revision 
af programmet, som er berammet til at skulle finde sted i løbet af 1995, vil 
miljøet og livskvaliteten komme til at indtage en endnu mere fremtrædende plads. 
Gennemførelsen af revisionen er et fælles ansvar, og hensigten er at få et klarere 
billede af, hvad der mangler at blive gjort på EU-plan, på nationalt, regionalt og 
lokalt plan samt af de øvrige partnere i samfundet med henblik på at inkorporere 
miljøhensyn i hele den brede vifte af politikker og foranstaltninger (f.eks. i 
industri-, transport-, landbrugs- og energipolitikken, i foranstaltningerne til 
fremme af turismen, i struktur- og socialfondene osv.). For at øge det kollektive 
engagement i processen vil revisionen særlig fokusere på de prioriterede 
foranstaltninger. Målsætningerne vil blive ajourført og udvidet, og der vil blive 
truffet beslutning om indførelse af nye instrumenter til henholdsvis iværksættelse 
og styrkelse af de pågældende foranstaltninger. 
Miljøet bør spille en central rolle i drøftelserne om vækst, konkurrenceevne og 
beskæftigelse, således at der skabes en nær sammenhæng mellem økonomisk 
velstand og social velfærd, miljøbeskyttelse og livskvalitet. Der er behov for at 
lægge større vægt på en effektiv gennemførelse af retsakter, ligesom det er 
vigtigt, at standarderne sættes på et højt niveau. Det er nødvendigt fortsat at 
udforske nye markedsbaserede instrumenter og undersøge muligheder for 
skattereformer. Måfi kan som supplement til udstedelse af egentlige forskrifter 
forestille sig andre instrumenter som f.eks. frivillige ordninger, øget information, 
uddannelse, herunder erhvervsuddannelse, samt miljøansvar og miljøvurdering. 
I industrisektoren skal der ses nærmere på produktions- og forbrugsmønstrene for 
at sikre, at de er hensigtsmæssige. Affaldsproblemerne kræver særlig 
opmærksomhed, og der må findes en løsning, som forener forurenings-
forebyggelse og -kontrol. Princippet om, at "forureneren betaler", bør 
gennemføres konsekvent. Luftkvaliteten er af stor betydning for EU, og det 
samme gælder vandkvaliteten, hvor der er behov for en ny og revideret 
lovgivning. Et andet vigtigt punkt er udviklingen af miljømæssigt rene 
teknologier. Her er en holdningsændring påkrævet, og indførelsen af miljømærket 
og miljørevisionsordninger skal motivere hertil. Kommissionen tager behørigt 
hensyn til omkostninger og fordele, når den udarbejder forslag på miljøområdet. 
Kommissionen fortsætter arbejdet med at udvikle grønne nationalregnskaber og 
opstille "grønne" indikatorer, der skal sætte EU i stand til at måle de fremskridt, 
der gøres hen imod en bæredygtig økologisk udvikling. Den agter at etablere et 
tæt samarbejde med det nye Europæiske Miljøagentur for at sikre, at agenturet 
kan leve op til sin målsætning om at levere pålidelige og sammenlignelige 
miljødata, der kan lægges til grund for effektive politiske beslutninger. 
31 
EU står over for en omfattende opgave, der består i at forbedre samarbejdet om 
miljøspørgsmål med dets nærmeste naboer, dvs. landene i Central- og Østeuropa 
og i Middelhavsområdet. Kommissionen vil i lyset af de beslutninger, der blev 
truffet af Det Europæiske Råd i Essen, underrette Europa-Parlamentet og Rådet 
om alt, hvad den som led i forberedelsen af de central- og østeuropæiske landes 
eventuelle tiltrædelse af EU foretager sig med henblik på at løse de dermed 
forbundne miljøproblemer. 
På internationalt niveau bør EU følge Rio-topmødet op ved at stræbe efter en 
position som tonegivende i globale spørgsmål om miljø og bæredygtig udvikling 
og ved at gå forrest i indsatsen på områder af universel betydning som biologisk 
diversitet (artsrigdom) og klimaændringer. Kommissionen vil tage aktivt del i 
drøftelser om miljø og handel. 
Hvad angår nuklear sikkerhed fortsætter Kommissionen sit arbejde med 
reaktorsikkerhed, radioaktivt affald og strålingsbeskyttelse. Med hensyn til 
civilbeskyttelse vil det være nødvendigt at afgøre, hvilke foranstaltninger der skal 
træffes først, opstille de nærmere kriterier herfor og udforme 
finansieringsordninger. 
(i) De vigtigste nye initiativer og lovgivningsforslag 
Nye forslag 
Emissioner fra motorkøretøjer: skærpede grænseværdier for visse af parametrene 
for benzin og diesel (Rådets direktiv 94/12/EF), bl.a. med henblik på at opfylde 
de nye mål for luftkvaliteten. 
Beskyttelse af civilbefolkningen i EU: EU-handlingsprogram (information, 
udvekslinger, pilotprojekter osv.) som supplement til de nationale 
foranstaltninger, navnlig med henblik på at reducere miljøskadelige virkninger. 
Nyvurdering af det femte handlingsprogram. 
Forslag planlagt i 1994 eller før 
Miljøvurdering: udvidelse af de i direktiv 85/337/EØF fastlagte principper for 
miljøvurdering til at omfatte projekteringsfasen. 
Adgang til miljøoplysninger: anvendelse af de samme bestemmelser over for EU-
institutionerne, som er gældende for de nationale myndigheder (direktiv 
90/313/EØF). 
Nedsættelse af svovlindholdet i brændstoffer fremstillet på grundlag af olie: 
Indførelse af en ordning til forbedring af luftkvaliteten som supplement til 
direktiv 93/12/EØF. 
32 
Nedbringelse af emissioner af forurenende luftarter fra forbrændingsmotorer i 
mobile ikke vejgående maskiner: harmoniseringsforanstaltninger. 
Strålingsbeskyttelse: teknisk ajourføring af Rådets direktiv 84/466/Euratom om 
personer, der underkastes medicinske undersøgelser eller behandlinger. 
Flygtige organiske forbindelser: anden etape. 
Finansielt instrument for miljøet (LIFE): ændring af forordning (EØF) nr. 
1973/92 med henblik på at effektivisere procedurerne for indsendelse og 
evaluering af projektforslag samt foretage en bedre prioritering af 
foranstaltningerne. 
(ii) De vigtigste forslag under behandling 
17 direktiver er oversendt til behandling i Rådet. De omhandler følgende emner: 
Bortskaffelse af PCB og PCT. 
C02-afgift og energiafgift (jf- 1.1). 
Begrænsning af støjemissioner fra gravemaskiner. 
Lossepladser. 
Sikkerhedsnormer for beskyttelse af dels arbejdstagere, dels offentligheden mod 
farer forbundet med ioniserende stråling. 
Biocider. 
Integreret forureningsbekæmpelse og -kontrol. 
Revision af direktivet om miljøpåvirkning. 
Klassificering, emballering og mærkning af farlige stoffer (deklaratorisk 
kodifikation). 
Naturlig vandkvalitet. 
Revision af Seveso-direktivet. 
Revision af badevandsdirektivet. 
Ændring af fugledirektivet. 
Rammedirektiv om luftkvalitet og informationssystem. 
Udveksling af informationer om luftkvalitet. 
Betingelser for indførsel af landbrugsprodukter efter ulykken på kernekraftværket 
i Tjernobyl. 
Revision af drikkevandsdirektivet. 
(iii) Oplæg til debat 
Miljøskader: meddelelse om indførelse af en rammeordning for civilt miljøansvar. 
Meddelelse om C02 og biler. 
Meddelelse om methan. 
Handlingsplan om grundvand. 
Meddelelse om kystzoner. 
Meddelelse om "auto-oil"-programmet. 
33 
(iv) Gennemførelse af politikken 
Iværksættelsen af det femte handlingsprogram på miljøområdet og navnlig de heri 
prioriterede områder såsom integrering af miljøhensyn i EU's politik på andre 
områder, øget bevidsthed om miljøproblemer, fremme af en fælles ansvarsfølelse 
og udvikling af metoder til omkostningsinternalisering (forureneren betaler) vil 
få en central placering i gennemførelsen af miljøpolitikken. 
Også andre områder vil blive prioriteret. Der er her tale om tiltag til effektivere 
gennemførelse og håndhævelse af miljølovgivningen, iværksættelse af 
internationale aftaler og øget samarbejde med landene i Central- og Østeuropa 
samt i Middelhavsområdet. 
Oversvømmelser (i henhold til Kommissionens beslutning om at nedsætte en 
arbejdsgruppe til at undersøge, om der er behov for at træffe generelle 
foranstaltninger). 
Gennemgangen af en række retsforskrifter på miljøområdet knyttet til 
tiltrædelsesforhandlingerne med de nye medlemsstater videreføres i 1995. 
34 
1.13 DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK 
(i) De vigtigste nye initiativer og lovgivningsforslag 
Forslagene indgår som led i reformen af den fælles landbrugspolitik. Forbedring 
af ligevægten på markederne og af landbrugets interne og internationale 
konkurrenceevne samt garanti for stabile indtægtsforhold for landbrugerne bør 
vedblivende være den røde tråd i EU's landbrugspolitik. Forslagene vedrører 
følgende områder: 
Landbrugspriser og dermed forbundne foranstaltninger for 1995/96. 
Forslag til reform af den fælles markedsordning for bomuld. 
Forslag til reform af den fælles markedsordning for frugt og grøntsager. 
Forslag til reform af den fælles markedsordning for ris. 
Biavl. 
Rapport og eventuelt forslag om nedlæggelse af landbrugsarealer (braklægning 
mv.). 
Fastlæggelse af de maksimale, garantiarealer for oliefrø for Finland, Sverige og 
Østrig. 
Rapport om gennemførelsen af mælkekvoter i Italien og Grækenland. 
Bananer: Forhøjelse af importkvoten efter udvidelsen. 
(ii) De vigtigste forslag under behandling 
Kommissionen har allerede i 1994 forelagt et forslag til reform af den fælles 
markedsordning for vin og til bestemmelser for den fælles markedsordning for 
sukker for de kommende seks år. Rådet skal ligeledes tage stilling til spørgsmålet 
om transport af dyr. Kommissionen tager alle nødvendige skridt til, at disse 
vigtige sager kan afsluttes så hurtigt som muligt. 
Den fælles markedsordning for vin. 
Den fælles markedsordning for sukker. 
Direktiv om transport af dyr. 
Direktiv om hormoner. 
(iii) Oplæg til debat 
De central- og østeuropæiske landes tiltrædelse af EU bør undersøges 
omhyggeligt i et landbrugspolitisk perspektiv. Ud over at behandle de problemer, 
der er forbundet med disse landes optagelse i det indre marked (fytosanitære og 
veterinære aspekter samt diverse retsforskrifter på landbrugsområdet, der vil blive 
behandlet i en hvidbog og som sådan forelagt Det Europæiske Råd i Cannes), 
gennemfører Kommissionen inden udgangen af 1995 en undersøgelse om, 
hvorledes forbindelserne på landbrugsområdet mellem EU og de associerede 
lande i Central- og Østeuropa kan udbygges med henblik på deres fremtidige 
tiltrædelse. 
35 
Rapport og eventuelt forslag om unge landmænds etablering. 
Kommissionen skal desuden inden årets udgang forelægge en rapport om 
kalveopdræt i EU. 
(iv) Gennemførelse af politikken 
Gennemførelse af den aftale, der blev indgået som afslutning på Uruguay-runden, 
vedtagelse af retsforskrifter som følge af udvidelsen, videreførelse af 
handelsaftalerne med EFTA-landene og færdiggørelse af den nye generelle 
præferenceordning (GSP) er nogle af de prioriterede opgaver, Kommissionen har 
på sit arbejdsprogram i landbrugssektoren for 1995. 
36 
1.14 DEN FÆLLES FISKERIPOLITIK 
Hovedopgaven i 1995 bliver at få gennemført de reformer af vilkårene for adgang 
til EU's farvande og ressourcer, der blev påbegyndt i 1992. De problemer, der 
skal løses, består på den ene side i, at EU's fiskerflåde har en kronisk 
overkapacitet, medens ressourcerne på den anden side ofte er truede, og der 
eksisterer en række hovedsageligt strukturbetingede kriseudløsende faktorer. 
Det er derfor nødvendigt at finde en løsning på de socio-økonomiske problemer, 
som en regulering af fiskeriindsatsen og en omstrukturering af fiskeriaktiviteterne 
fører med sig, og samtidig overvinde de mest påtrængende hindringer for en 
rationel og ansvarlig udnyttelse af fiskeressourcerne (faststående redskaber, 
drivgarn og genudsætning). 
Det vil i denne henseende være hensigtsmæssigt at inddrage alle de berørte parter 
(fiskeriorganisationer, nationale og regionale myndigheder, erhvervslivet o.a.) for 
at genskabe den nødvendige tro på, at strukturelle ændringer er den eneste 
mulighed for at sikre fiskeriets beståen og bevare de socio-økonomiske 
sammenhænge på øer og i kystegne, hvor fiskeriet er en livsbetingelse. 
Det er desuden nødvendigt med fælles initiativer på internationalt plan, såvel 
bilateralt, med Marokko (ny aftale), som multilateralt, herunder bl.a. i 
Middelhavsområdet og i FN-regi (konferencen om overskudslagrene). 
Alle disse foranstaltninger skal bidrage til at forbedre konkurrenceevnen i 
fiskerisektoren som helhed (i produktionsleddet, inklusive fangster under 
fiskeriaftaler, på markederne og i forarbejdningindustrien) samt til at styrke 
kontrolordningerne for fiskeriaktiviteter, markeder og strukturinterventioner. 
(i) De vigtigste nye initiativer og lovgivningsforslag 
Ordning om adgang til farvande og fiskeressourcer i Atlanterhavet (forordning 
(EØF) nr. 3760/92), herunder dertil knyttede kontrolordninger (ændringer til 
forordning (EØF) nr. 2847/93). 
Priser og samlede tilladte fangstmængder (TAC) for 1996. 
Ledsageforanstaltninger af hensyn til eventuelle socio-økonomiske følger af 
omstruktureringsforanstaltningerne i fiskerisektoren (ændringer til forordning 
(EØF) nr. 3699/93. 
37 
1.15 TRANSPORT 
Formålet er at etablere et integreret, sikkert, effektivt, konkurrencedygtigt og 
miljøvenligt transportsystem, som lever op til kravene fra brugerne og 
arbejdstagerne i sektoren ved at sikre varig mobilitet og samhørighed i EU. 
Endvidere skal transportsektoren udvikle sin eksterne dimension. 
De områder, Kommissionen prioriterer på kort og mellemlangt sigt, fremgår af 
følgende punkter: 
(i) De vigtigste initiativer og lovgivningsforslag 
Sikkerhed i søtransporten: 
- Forbedret sikkerhed ombord på færger. 
- Skibsudstyr. 
Færdselssikkerhed: 
- Indførsel af en alternativ model til EU's førerbevis. 
- Uddannelse af chauffører, der transporterer farligt gods. 
Kombineret transport/jernbaner: 
- Oprettelse af et organ på EU-niveau med det formål at fremme handlekraftige 
partnerskaber, effektiv kontrol med finansiering og optimal udnyttelse af 
infrastrukturen. 
Transport ad landevej: 
- Betingelser for adgang til at nedsætte sig som vognmand. 
Transport ad indre vandveje: 
- Tilrettelæggelse af markedet i EU og ledsageforanstaltninger. 
Flytransport: 
- Foranstaltninger til sikring af flypassagerers rettigheder. 
- Minimumskrav til uddannelsen af kabinepersonale. 
- Forslag til forhandlingsdirektiver for forhandlingerne med landene i Central-
og Østeuropa. 
(ii) De vigtigste forslag under behandling 
38 
Jernbaner 
Forslag om licenser og infrastruktur og om højhastighedstogenes interoperabiMtet. 
Flytransport 
Direktiv om ground handling. 
Transport ad landevej 
Farligt gods - kontrol/forebyggelse af risici - de ansvarlige kvalifikationer. 
Vægt og dimensioner. 
Fartskriver. 
Søtransport 
EUROS 
Havnestatskontrol. 
Forbindelser med tredjelande 
Bemyndigelse til at føre forhandlinger med Schweiz. 
(iii) Oplæg til debat 
Kommissionen lægger i løbet af 1995 op til debat med følgende fire tekster: 
Meddelelse om udviklingen af den fælles transportpolitik på mellemlangt og langt 
sigt. 
Meddelelse om søtransport over korte afstande. 
Hvidbog om et system til kontrol af flytrafikken og meddelelse om 
krisesituationer. 
Grønbog om kombinerede transportmetoder i passagertransporten: borgernes 
netværk. 
(iv) Gennemførelse af politikken 
Reduktion af transporterhvervenes miljøforurening, omfattende bl.a. en 
undersøgelse af, hvordan princippet om omkostningsinternalisering (forureneren 
betaler) kan udnyttes mere effektivt, og indførelse afstandarder under indtryk af 
den teknologiske udvikling. 
Videreførelse af den sociale dialog med henblik på at forbedre arbejdsvilkårene 
i sektoren (jf. 3.1). 
Fremme af forskning og udvikling og udnyttelse af de resultater, der er opnået 
under tidligere programmer (jf. 1.8). 
39 
2. ET ØKONOMISK SUNDT GRUNDLAG FOR DEN ØKONOMISKE OG 
MONETÆRE UNION 
Et af Fællesskabets og medlemsstaternes vigtigste mål er at skabe et sundt økono­
misk grundlag til støtte for det økonomiske opsving, der nu er på vej, og derved 
at bidrage til jobskabelsen og til at opfylde betingelserne for indledningen af den 
tredje fase i Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU). For at den tidsplan, 
der er fastsat i traktaten, kan overholdes, kræves der to ting: 
Der skal opnås et tilstrækkeligt højt konvergensniveau mellem de forskellige med­
lemsstaters økonomier. 
De praktiske forberedelser til den tredje fase og indføringen af en fælles mønten­
hed skal være afsluttet. 
De overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske 
politikker i henhold til artikel 103 fungerer sammen med medlemsstaternes kon­
vergensprogrammer som ramme for den multilaterale overvågning. 
Den fortsatte anvendelse af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store 
underskud i henhold til artikel 104 C er en uomgængelig betingelse for indførel­
sen af ØMU'en: der vil i denne forbindelse blive gjort alt for at forberede over­
gangen til den tredje fase den 1. januar 1997. 
Ud over det arbejde, der gøres i Det Europæiske Monetære Institut (EMI), vil 
Kommissionen deltage i de tekniske forberedelser til overgangen til den fælles 
møntenhed. Den vil fjerne noget af usikkerheden samt komme med nogle mulige 
løsninger og forslag til, hvorledes overgangen skal organiseres. En øget bevidst­
gørelse af den brede offentlighed vil være af afgørende betydning for, om skiftet 
lykkes. Kommissionen vil udarbejde en grønbog om de tekniske spørgsmål i for­
bindelse med overgangen til den tredje fase. 
En mere afbalanceret blanding af politikker vil med sikkerhed forbedre betingel­
serne for vækst og jobskabelse. For at kunne gøre noget ved arbejdsløsheden vil 
det blive nødvendigt at overvåge udviklingen i beskæftigelsen mere intenst, i sær­
deleshed for at gennemføre de foranstaltninger, der nævnes i hvidbogen og i kon­
klusionerne fra Det Europæiske Råd i Essen. Kommissionen vil for at få arbejds-
markedsmekanismerne til at fungere bedre optræde som katalysator; den vil sætte 
fingeren på de svage punkter og udnytte erfaringerne fra andre politikker. At få 
arbejdsmarkedet til at fungere bedre og at opnå større konvergens er to komple­
mentære mål, der skal arbejdes på sideløbende. 
(i) Nye initiativer og lovgivningsforslag 
Overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske 
politikker (henstilling til Rådet) 
40 
(ii) De vigtigste forslag tinder behandling 
Ingen 
(iii) Oplæg til debat 
Grønbog om betingelserne for overgangen til en fælles møntenhed 
(iv) Gennemførelse af politikken 
Vedtagelse og overvågning af overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og 
Fællesskabets økonomiske politikker. 
Fortsat anvendelse af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store under­
skud. 
Styring af den multilaterale overvågningsprocedure, herunder af beskæftigelsespo­
litikkerne. 
41 
3. STYRKELSE AF DEN ØKONOMISKE, SOCIALE OG REGIONALE 
SOLIDARITET 
3.1 BESKÆFTIGELSE OG SOCIALE ANLIGGENDER 
Kommissionen er forpligtet til at arbejde for yderligere at udvikle den sociale di­
mension i Unionens aktiviteter både som en fast del af udviklingen af en konkur­
rencedygtig økonomi og med henblik på at sikre, at alle kan nyde godt af fordele­
ne ved en stadig større integration. 
De bredt anlagte høringer om, hvor socialpolitikken skal bevæge sig hen frem­
over, som de seneste grøn- og hvidbøger har dannet grundlag for, vil blive ud­
møntet i et løbende program for tiltag på det sociale område, som Kommissionen 
planlægger at offentliggøre på et tidligt tidspunkt i 1995. Dette program vil kom­
me til at danne hovedrammen om det fremtidige arbejde, da det vil indeholde de­
taljerede oplysninger om konkrete initiativer og tilhørende tidsplaner, og om, 
hvordan den mere fremsynede planlægning (informationssamfundets indflydelse, 
refinansiering af sociale sikringsordninger) kan gribes an. 
De vigtigste nye initiativer og lovgivningsforslag 
Mulighed for at tage sin erhvervstilknyttede pension med sig til udlandet 
Fællesskabsinstrument, der skal støtte tiltag til fordel for ældre mennesker 
Det fjerde program om sikkerhed, hygiejne og sundhed på arbejdspladsen 
De vigtigste forslag under behandling 
Udstationering af arbejdstagere 
Overførsel af virksomheder 
Direktiver om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen (transportmidler, fysiske 
agenser, kemiske agenser, handicappede arbejdstagere og arbejdsudstyr) 
Høring af arbejdsmarkedets parter om atypisk arbejde i henhold til artikel 3 i 
aftalen i protokollen om social- og arbejdsmarkedspolitikken 
Program til bekæmpelse af den sociale udstødelse og til fremme af solidariteten 
Oplæg til debat 
Meddelelse om den sociale dialogs udvikling fremover 
Meddelelse om den sociale dialog i de forskellige sektorer 
42 
Forvaltning af politikkerne 
Sikring af, at den eksisterende lovgivning gennemføres i national ret og også 
faktisk anvendes 
Forvaltning af Den Europæiske Socialfond (ESF) og af fællesskabsinitiativerne 
(EMPLOYMENT og ADAPT) 
Tiltag mod racisme og fremmedhad 
Forvaltning af HELIOS li-programmet til fordel for handicappede 
Tiltag i forbindelse med de sociale og samfundsmæssige aspekter ved informa­
tionssamfundet 
Udarbejdelse af den årlige rapport om de sociale fremskridt i henhold til artikel 
7 i aftalen i protokollen om social- og arbejdsmarkedspolitikken 
Forberedelse af verdenstopmødet på det sociale område i København 
Oprettelse af Arbejdsmiljøagenturet i Bilbao 
3.2 LIGESTILLING OG KVINDERS RETTIGHEDER 
Kommissionen vil fortsat arbejde for at give mænd og kvinder lige muligheder 
og for kvinders rettigheder mere generelt. 
Bortset fra konkrete arbejdsmarkedsspørgsmål, hvor Unionen altid har spillet en 
aktiv rolle, mener Kommissionen, at det er vigtigt at gøre spørgsmål om køn og 
beskyttelsen af kvinders rettigheder til en fast del af alle Unionens politikker. Det 
vil være denne tværgående indfaldsvinkel, der vil blive anlagt af det nyoprettede 
åbne udvalg af kommissærer under formandens ledelse. 
De vigtigste nye initiativer og lovgivningsforslag 
Det fjerde handlingsprogram (1996-2000) 
Erhvervstilknyttede sociale sikringsordninger: foranstaltninger, der tager højde 
for dommen i Barber-sagen og beslægtede domme 
Forslag under behandling 
Høring af arbejdsmarkedets parter, i henhold til artikel 3 i aftalen i protokollen 
om social- og arbejdsmarkedspolitikken, om: 
* hvorledes arbejdslivets forpligtelser kan forenes med familielivet 
* bevisbyrden 
43 
Oplæg til debat 
Meddelelse om midler og fremgangsmåder til brug i forbindelse med anvendelsen 
af artikel 119 
Gennemførelse af politikken 
Forberedelse af FN's fjerde kvindekonference i Peking 
3.3 FOLKESUNDHED 
Kommissionen vil videreføre det aktivitetsprogram, der er beskrevet i 
meddelelsen om rammerne for en indsats til fremme af folkesundheden 
(KOM(93)559), som vedtoges i november 1993, efter at traktaten om Den 
Europæiske Union var trådt i kraft. 
De vigtigste nye initiativer og lovgivningsforslag 
Et fællesskabshandlingsprogram om sundhedsoplysninger og sundhedsindikatorer 
Vigtigste forslag under behandling 
Fællesskabshandlingsprogrammer om 
* kræft 
* AIDS og visse andre epidemiske sygdomme 
* forebyggelse af narkotikamisbrug 
* sygdomsforebyggelse, sundhedsoplysning og -uddannelse 
Reklame for tobaksprodukter 
Oplæg til debat 
Meddelelse om blodprodukters sikkerhed og selvforsyning hermed 
Gennemførelse af politikken 
Foranstaltninger, der skal gøre det nemmere for medlemsstaterne at samarbejde 
på sundhedsområdet 
Rapporter om igangværende aktiviteter inden for områderne kræft, AIDS, fore­
byggelse af narkotikamisbrug og sundhedsbeskyttelse. 
44 
3.4 FORBRUGERPOLITIK 
På det forbrugerpolitiske område vil Kommissionen først og fremmest styrke 
indsatsen for at informere og bevidstgøre, forbedre forbrugerrepræsentationen og 
forberede en ny handlingsplan (1996-1998). 
(i) De vigtigste nye initiativer og lovgivningsforslag 
Opfølgning af Kommissionens grønbog om forbrugernes klagemuligheder og om 
bilæggelse af tvister på forbrugerområdet inden for enhedsmarkedet 
Opfølgning af Kommissionens grønbog om forbrugsvaregarantier og eftersalgsser-
vice 
Indføring af en klarere, mere forenklet og gennemsigtig levnedsmiddelmærkning 
og prismærkning 
(ii) De vigtigste forslag under behandling 
Ændret forslag til direktiv om forbrugerbeskyttelse i forbindelse med aftaler ved­
rørende fjernsalg 
Ændret forslag til direktiv om sammenlignende reklame samt ændring af direktiv 
84/450/EØF om vildledende reklame 
(iii) Oplæg til debat 
Forberedelse af en ny handlingsplan (1996-1998) for Kommissionen på det for­
brugerpolitiske område efter bredt anlagte høringer. 
45 
3.5 AV-SEKTOREN, INFORMATION, KOMMUNIKATION OG KULTUR 
Det Europæiske Råd i Essen har bedt Kommissionen udarbejde forslag til en revi­
sion af direktivet om grænseoverskridende tv samt et nyt MEDIA-program inden 
sit næste møde. Disse initiativer på det audiovisuelle område vil bidrage til at op­
bygge informationssamfundet. For at tage hensyn til den rivende udvikling i den 
audiovisuelle sektor, vil det dog være hensigtsmæssigt ud fra en positiv 
synsvinkel med en grønbog at undersøge, på hvilken måde de nye audiovisuelle 
tjenester vil komme til at påvirke specielt lovgivningen samt det økonomiske og 
det kulturelle område. De store ting, der står på spil i forbindelse med 
informationssamfundet, kræver faktisk en modernisering og tilpasning af av-poli-
tikkerne. Og det er vigtigt, at Den Europæiske Unions av-politik afspejler dette. 
På det kulturelle område vil Kommissionen arbejde videre med gennemførelsen 
af afsnit IX, artikel 128, i traktaten om Den Europæiske Union og komplettere 
de beslutningsforslag, der allerede er fremlagt, med et forslag om kulturarven. 
Da artikel 128 i øvrigt forpligter Unionen til at tage hensyn til de kulturelle 
aspekter i sin indsats i henhold til andre bestemmelser i traktaten, vil det være på 
sin plads at undersøge, hvilke konsekvenser denne bestemmelse har for 
fastlæggelsen og gennemførelsen af de pågældende fællesskabspolitikker. Der vil 
blive lagt særlig vægt på udviklingen af multimedier som kulturspredende faktor. 
Endelig skal den sociale udstødelse og kulturen gøres til genstand for grundige 
overvejelser med det formål at få fastlagt en politik for området. 
På informationsområdet vil arbejdet med at forbedre kommunikationen og gen­
nemsigtigheden (se nedenfor) blive ført videre og intensiveret bl.a. i lyset af rege­
ringskonferencen i 1996. At bringe Unionen nærmere borgerne og at informere 
borgerne bedre om Unionen er en af Kommissionens væsentligste målsætninger. 
(i) De vigtigste initiativer og nye lovgivningsforslag 
Fornyet gennemgang af direktiv 89/552/EØF om samordning af visse love og ad­
ministrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv-radio-
spredningsvirksomhed. 
Uddannelsesprogram for den audiovisuelle programindustri og program til 
fremme af produktion og distribuering af europæiske audiovisuelle værker 
(MEDIA II) 
Forslag om et program til fremme af bevarelsen og udbredelsen af den 
europæiske kulturarv 
46 
Rapport til Parlamentet og Rådet om fællesskabspolitikkernes kulturelle dimen­
sion. 
(ii) Oplæg tU debat 
Udarbejdelse af en grønbog om udviklingen af de nye audiovisuelle tjenester 
Programindustrien: udvikling af den teknologiske og innovative kapacitet som op­
følgning af handlingsplanen for indførelse af avancerede tv-tjenester i Europa. 
(iii) De vigtigste forslag under behandling 
Forslag om oprettelse af et program til støtte for kunstneriske og kulturelle arran­
gementer med en europæisk dimension (Kaleidoskop 2000) 
Forslag om oprettelse af et program til støtte for bøger og læsning. 
(iv) Gennemførelse af politikkerne 
Inddragelse af tredjelande i den audiovisuelle politik. 
47 
4. FORBEDRING AF SAMARBEJDET OM RETLIGE OG INDRE 
ANLIGGENDER 
At få oprettet et område uden indre grænser har længe været målet, først for Det 
Europæiske Fællesskab og nu for Den Europæiske Union. Det indebærer helt 
klare fordele for alle Unionens borgere. Men Unionen skal selvfølgelig 
opretholde den interne sikkerhed i et sådant område, hvor de indre grænser og 
dermed kontrollen ved disse er fjernet. Kriminelle organisationer har allerede 
vist, at de både kan og vil udnytte svage punkter i Unionens forsvar. Afsnit VI 
i traktaten om Den Europæiske Union indeholder en politisk forpligtelse til at 
finde en løsning på dette meget konkrete problem og tilvejebringer samtidig de 
nødvendige instrumenter. 
Kommissionen vil udnytte sin rolle fuldt ud ved at selv at fremlægge forslag på 
de områder, hvor den har initiativretten og ved at presse medlemsstaterne til at 
gøre brug af disse nye muligheder, der hvor kun de har ret til det. I 1994 frem­
lagde Kommissionen således to meddelelser om hhv. indvandrer- og asylpolitik 
og narkotika. Kommissionen ser frem til at modtage Europa-Parlamentets udtalel­
se om disse to meddelelser. 
Kommissionens indsats vil nødvendigvis blive koncentreret om de områder, som 
traktaten åbner mulighed for, nemlig: 
Indvandrer- og asylpolitikken: Kommissionen vil presse på for at få Rådet til 
at vedtage det udkast til en aftale om de ydre grænser, der blev fremlagt i 1993, 
og som er af væsentlig betydning for den fri bevægelighed for personer. Og den 
vil fremlægge et initiativ vedrørende tredjelandsstatsborgeres "ret til at rejse" (se 
punkt 1.1). Derudover vil Kommissionens bidrag hovedsagelig bestå i at få 
etableret fælles bestemmelser og betingelser for tredjelandsstatsborgeres indrejse 
og i at få fastlagt, hvilke grundlæggende principper der skal gælde for asylpoli­
tikken, herunder hvilken form for solidaritet der skal være mellem medlemsstater­
ne. Kommissionens indgangsvinkel vil være at forsøge at finde den rette balance 
mellem på den ene side sikringen af de lovlige indvandreres integration og rettig­
heder og på den anden side bekæmpelsen af den ulovlige indvandring og ud­
nyttelsen heraf. 
Hvad angår bekæmpelsen af narkotikasmugling, indeholder Kommissionens 
meddelelse fra juni 1994, hvori der stilles forslag om en global handlingsplan for 
Unionen, omfattende retningslinjer for politiets indsats i henhold til bestemmel­
serne i afsnit VI i traktaten om Den Europæiske Union. Hovedansvaret for denne 
del af handlingsplanen ligger hos medlemsstaterne, men Kommissionen agter at 
spille en aktiv rolle, specielt for at sikre sammenhængen med planens øvrige 
aspekter, som hører ind under Fællesskabets kompetence eller under den fælles 
udenrigs- og sikkerhedspolitik. Både Det Europæiske Råd på Korfu og i Essen 
har understreget, hvor vigtig denne globale handlingsplan er, og at den ønskes 
vedtaget i juni måned. Kommissionen vil imidlertid ikke ligge på den lade side 
indtil da og har til hensigt at træffe konkrete forberedelser til handlingsplanens 
gennemførelse, bl.a. ved at fastlægge omfanget af den indsats, det nye retlige 
48 
grundlag i afsnit VI giver mulighed for, og ved at bidrage til en hurtig udvikling 
af Overvågningscentret for Narkotika i Lissabon. 
Det civilretlige samarbejde åbner også op for yderligere udviklingsmuligheder, 
der ville kunne bidrage til at mindske de problemer, mange borgere og deres 
familier har i hverdagen. Kommissionen vil derfor bidrage aktivt til hurtigt at få 
udarbejdet et tillæg til Bruxelles-konventionen af 1968 omhandlende familie­
spørgsmål, herunder en mulighed for at udvide dette nye instrument til også at 
omfatte andre spørgsmål, herunder specielt forældremyndighedsproblematikken. 
Bekæmpelsen af svig er et andet område under afsnit VI, der i øjeblikket er top­
aktuelt i den politiske debat (se også punkt 6.4). Borgerne i Unionen ønsker i de­
res egenskab af skatteborgere, at Fællesskabets budget administreres effektivt og 
uden svindel. Som led i de indeværende bestræbelser for at tackle problemet, vil 
Kommissionen presse på for en hurtig vedtagelse af de to forslag, der i 1994 blev 
fremlagt om administrative og strafferetlige sanktioner, det sidste heraf på grund­
lag af traktatens afsnit VI. Kommissionen vil lægge stadig flere kræfter i dette 
meget vigtige område, hvor medlemsstaterne også har et stort ansvar. 
49 
5. EN STÆRK OG TROVÆRDIG PARTNER PA DEN INTERNATIONALE 
SCENE 
På det politiske plan vil Unionen i stadig højere grad profilere sig og leve op til 
sit ansvar. Det er et spørgsmål om principper - om støtte til demokratiet og 
retsstaten og om respekt for de grundlæggende frihedsrettigheder og 
menneskerettighederne. 
Kommissionen er besluttet på at fremhæve Den Europæiske Unions 
tilstedeværelse gennem en kombination af de instrumenter, vi råder over, nemlig 
politisk dialog, udviklingsbistand og humanitær bistand. 
Den Europæiske Union er den største handelsmagt i verden, og den vil fortsat 
være åben udadtil; den forventer naturligvis af sine partnere, at de optræder på 
samme måde, da det er selve grundlaget for en frugtbar og afbalanceret 
international samhandel. De handelspolitiske instrumenter, som Unionen udvikler 
fremover, skal bidrage til, at dette princip efterleves. 
Med hensyn til menneskerettighederne vil Kommissionen over en bred front 
styrke forbindelserne til internationale organisationer, også regionale og ikke-
statslige, så indsatsen får større virkning. Den vil udvikle nye initiativer på 
områder som bistand ved afholdelse af valg og menneskerettighedsobservatører. 
Der skal aflægges rapport til Parlamentet og Rådet om de initiativer, der er eller 
vil blive taget på menneskerettighedsområdet. 
5.1 FUSP 
Der skal inden for de eksisterende juridiske rammer arbejdes videre med de højt 
prioriterede emner og fælles initiativer, som Det Europæiske Råd allerede har 
truffet beslutning om (støtte til fredsprocessen i det tidligere Jugoslavien, støtte 
til overgangen til demokrati i Sydafrika, stabilitetspagt i Europa, Rusland, 
Ukraine, ikkespredningstraktaten mv.), og som meget vel hurtigt kan blive til 
endnu flere. Herudover vil der i 1995 blive lagt særlig vægt på afklaring og 
konsolidering af grundlaget for FUSP samt på forberedelsen af 
regeringskonferencen. 
Med hensyn til afklaringen og konsolideringen af grundlaget for FUSP forventes 
det, at de udestående problemer, nærmere betegnet udformning af en stabil 
finansieringsordning og iværksættelse af samlede initiativer (bl.a. under 
anvendelse af fællesskabsinstrumenter) efter vedtagelse af fælles holdninger, 
hurtigt finder en tilfredsstillende løsning i overensstemmelse med de beføjelser 
og procedurer, der er nedfældet i traktaten. 
50 
Der bør skabes et analytisk grundlag, der omfatter en central analyse- og 
evalueringsenhed, som både Rådet, WEU og Kommissionen deltager i. Dens 
hovedopgave bør være dels løbende at evaluere de risici og trusler, Unionens 
interesser måtte blive udsat for, dels med henblik på drøftelser i Det Europæiske 
Råd og i Rådet at udarbejde svarstrategier under hensyntagen til den brede vifte 
af midler, som Unionen og dens medlemsstater råder over. 
Ud over disse initiativer vil Kommissionen aktivt videreføre forberedelsen af 
regeringskonferencen på grundlag af en analyse af, hvordan FUSP fungerer i 
øjeblikket, samt på baggrund af udsigterne til udvidelse og de igangværende store 
geopolitiske forandringer. Det første, der skal ske, er at Analysegruppen indleder 
sit arbejde den 1. juni 1995. 
5.2. FÆLLES HANDELSPOLITIK 
GATT-forhandlingerne har lagt beslag på megen tid og energi i de seneste år. 
Kommissionen har sideløbende med disse forhandlinger foreslået og fået Rådets 
tilslutning til, at der iværksættes nye handelspolitiske instrumenter (anti-dumping, 
anti-subsidiering, forordning om handelshindringer). Der har desuden været 
talrige forhandlinger inden for OECD. 
Nu gælder det om at få den nye verdenshandelsorganisation til at fungere, om at 
arbejde videre med indførelsen af bestemmelser og forvalte handelspolitikken på 
bedst mulig måde med de instrumenter, vi råder over, i overensstemmelse med 
gældende international ret. 
Arbejdet skal videreføres inden for de nye områder (miljø, arbejdsmarked, 
konkurrence) og med hensyn til udarbejdelse af multilaterale bestemmelser om 
internationale investeringer. 
Alt dette kræver stor overvågenhed og intens aktivitet af Kommissionen, både for 
at komplettere de eksisterende aftaler og for at repræsentere Unionens interesser 
i multilaterale organer. Der pågår allerede overvejelser om en fælles strategi. 
Vigtigste påtænkte initiativer 
Videreførelse af de multilaterale forhandlinger inden for WTO om tjenesteydelser 
(telekommunikation, finansielle tjenester, søtransport og fri bevægelighed for 
personer), om en multilateral stålaftale og om ajourføring af GATT-aftalen fra 
1979 om handel med fly. 
Ratificering og gennemførelse af OECD-aftalen om skibsværfter. 
51 
Tekstil og beklædning: 
* Gennemførelse af Uruguay-rundens aftale om tekstil og beklædning: 
videreførelse af forhandlingerne om markedsadgang med medlemslandene i 
WTO og andre tredjelande (såsom det tidligere Sovjetunionen og de tidligere 
statshandelslande). 
* Opfølgning af Uruguay-runden, justering af den fælles handelspolitik gennem 
ændring af Rådets forordning (EF) nr. 3030/94. 
* Revision af protokollerne om tekstiler med landene i Central- og Østeuropa. 
Offentlige indkøb: 
* Ratificering af den bilaterale aftale med USA om offentlige indkøb 
(ratificeringsfrist: udgangen af maj). 
* Gennemførelse af Uruguay-rundens aftale om offentlige indkøb: forhandling 
af bilaterale aftaler med de vigtigste handelspartnere. 
Oprindelsesregler: revision af protokollerne om oprindelse med landene i Central-
og Østeuropa, AVS-landene, Middelhavslandene, Mellemøsten og landene i 
Golfen. 
Forhandling af aftaler om gensidig anerkendelse af produktcertificering (med 
Australien, Canada, USA, Ungarn, Israel, Japan, New Zealand, Singapore og 
Schweiz). 
5.3. UDVIKLINGSPOLITIK OG HUMANITÆR BISTAND 
Sideløbende med de initiativer, der gennemføres i bestemte geografiske områder, 
skal den generelle præferenceordning færdiggøres. 
Samarbejdsinitiativerne og de humanitære bistandsinitiativer vil blive videreført. 
Der skal gennem lovgivning tilvejebringes det nødvendige retlige grundlag. 
Endvidere har Kommissionen til hensigt at sikre, at Unionens initiativer bliver 
varige og bæredygtige og bedst muligt imødekommer vore partneres behov. Dette 
forudsætter, at der iværksættes en effektiv kvalitetskontrol med anvendelsen af 
fællesskabsinstrumenterne. 
Påtænkte initiativer 
Humanitær bistand uden for Fællesskabet: tilvejebringelse af det retlige grundlag 
for alle de relevante budgetposter. 
Hjælp til flygtninge: tilvejebringelse af retsgrundlag. 
52 
Den generelle præferenceordning: færdiggørelse af arbejdet med landbrugs- og 
fiskeriprodukter. 
Politikken for og forvaltningen af fødevarehjælp og initiativer til støtte for 
fødevaresikkerhed: harmonisering og ændring af Rådets forordninger (EØF) nr. 
1755/84, 3952/86, 2507/88 og 2508/88. 
Internationalt samarbejde på energiområdet: tilvejebringelse af retsgrundlag for 
handlingsprogrammet "SYNERGY", der tager sigte på at udbygge samarbejdet 
med Central- og Østeuropa, SNG-landene, Middelhavsregionen, Asien og Latin­
amerika. 
Narkotikabekæmpelse: tilvejebringelse af retsgrundlag for Nord-Syd­
samarbejdsinitiativer. 
Udviklingslande: tilvejebringelse af retsgrundlag for initiativerne til støtte for 
befolkningspolitik og -programmer, for genopretnings- og genopbygnings-
programmerne, for initiativerne med sigte på decentraliseret samarbejde,for 
sundhedsprogrammerne og programmerne mod AIDS, for Fællesskabets 
deltagelse i de initiativer, der gennemføres af ikke-statslige organisationer (NGO), 
for samarbejdsinitiativerne med sigte på bevarelse af miljøet og til fordel for en 
bæredygtig udvikling. 
Der er på dette område ingen lovgivningsinitiativer ud over dem, der allerede er 
omtalt i de foregående kapitler under behandlingen af andre emner. 
5.4 LANDENE I CENTRAL- OG ØSTEUROPA OG DE BALTISKE LANDE 
Iværksættelsen af den "strategi forud for optagelse", som blev formuleret af Det 
Europæiske Råd i Essen, er den vigtigste rettesnor for Kommissionens arbejde 
i denne del af verden. 
På grundlag af detaljerede analyser skal disse lande tilnærmes Vesteuropas retlige 
og økonomiske standarder og herigennem forberedes til medlemsskab af Den 
Europæiske Union med fuld accept af dennes opnåede resultater. I denne 
forbindelse vil det politiske samarbejde med disse stater blive intensiveret. 
Sideløbende hermed skal nettet af Europa-aftaler kompletteres. 
Midlerne til PHARE-programmet skal administreres rigoristisk, så det i stadig 
højere grad indpasses i denne strategi forud for optagelse. Kommissionen vil 
ligeledes drage omsorg for, at programmet for "transeuropæiske net" udvides til 
landene i Central- og Østeuropa i overensstemmelse med konklusionerne fra 
Essen. 
53 
(i) Påtænkte initiativer 
Samlet strategi forud for optagelse over for landene i Central- og Østeuropa: 
hvidbog om tilnærmelse af lovgivningerne til det indre marked (hvidbog) (se 1.1). 
Landene i Centraleuropa: hvidbog om landbrugsaspekterne af deres fremtidige 
medlemsskab (se 1.13). 
Bulgarien, Ungarn, Polen, Tjekkiet, Slovakiet og Rumænien: tilpasning af 
Europa-aftalerne i forlængelse af udvidelsen af EU og afslutningen af Uruguay-
runden. 
Landene i Central- og Østeuropa: ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1628/94, 
så det igangværende program for grænseoverskridende samarbejde i forbindelse 
med PHARE-programmet udvides til "nettene". 
Slovenien: forhandling af en samarbejdsaftale med henblik på indgåelse af en 
"europæisk associeringsaftale" af samme art som dem, der er indgået med 
landene i Central- og Østeuropa. 
Kroatien: forhandling af en handels- og samarbejdsaftale og eventuelt udvidelse 
af PHARE-programmet til dette land. 
(ii) De vigtigste forslag under behandling 
De baltiske lande: forhandling af europæiske associeringsaftaler og tilpasning af 
de frihandelsaftaler, der i øjeblikket forhandles med: 
* Estland 
* Letland 
* Litauen 
Forslag til Rådets afgørelse om ændring af Rådets afgørelse 92/511 /EØF af 
19.10.1992 med henblik på at øge beløbet til finansiel bistand på mellemlang sigt 
til Bulgarien. 
54 
5.5 MIDDELHAVSOMRÅDET, MELLEMØSTEN OG GOLFEN 
I konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Essen blev Kommissionen opfordret 
til at konkretisere sin generelle meddelelse om Middelhavsområdet: styrket 
politisk dialog, økonomisk samarbejde med sigte på et frihandelsområde, 
ambitiøst finansielt samarbejde. 
På politisk plan bliver disse initiativer taget op på den Euro-Middelhavs-
ministerkonference, der skal finde sted i andet halvår. Kommissionen vil yde sit 
bidrag og anvende alle til rådighed stående midler for at sikre, at der skabes nye 
rammer for relationerne mellem Den Europæiske Union og tredjelandene i 
Middelhavsområdet. Konferencen vil frembyde lejlighed til en indgående 
undersøgelse af de fremtidige relationer, både med hensyn til økonomi, 
arbejdsmarked, kultur og politik (politisk og retligt samarbejde, bekæmpelse af 
illegal indvandring, sikkerhedsaspekter). 
Støtten til fredsprocessen i Mellemøsten er af meget stor betydning, og det 
samme gælder forhandlingerne om Euro-Middelhavs-associeringsaftalerne og 
toldunionen med Tyrkiet. 
Der bør desuden arbejdes videre med perspektiverne for optagelse af Malta og 
Cypern. 
Påtænkte initiativer 
(i) Forberedelse af Euro-Middelhavs-ministerkonferencen 
(ii) Særlige aftaler: 
Marokko, Tunesien, Israel, Egypten og Jordan: forhandling af Euro-Middelhavs-
associer ingsaftaler. 
Tyrkiet: forhandling af toldunionen og i denne forbindelse ændring af Rådets 
forordning (EF) nr. 3030/94 med henblik på tilpasning af den fælles 
handelspolitik. 
(iii) Forhandling af aftaler om videnskabeligt og fagligt samarbejde med Israel og 
Malta. 
(iv) Støtte til fredsprocessen i Mellemøsten: bistand til forskellige stater i regionen, 
iværksættelse af initiativer til fordel for palæstinenserne i Gaza og Jeriko. 
55 
5.6. SAMARBEJDE MED SAMFUNDET AF UAFHÆNGIGE STATER (SNG) 
Sideløbende med den rationalisering af TACIS-programmet, der skal forbedre det 
ved at decentralisere det, tager Unionens faglige bistand sigte på at få de 
eksisterende samarbejdsaftaler til at fungere og komplettere dem. 
Påtænkte initiativer 
Ændring af TACIS-forordningen (EØF) nr. 2053/93 om nærmere retningslinjer 
for Unionens faglige bistand til de nye uafhængige stater og udvidelse af denne 
forordning til også at gælde Mongoliet. 
Makro-finansiel bistand til Hviderusland. 
Hviderusland, Georgien, Usbekistan, Turkmenistan: forhandling af interimsaftaler 
med henblik på indgåelse af partnerskabs- og samarbejdsaftaler. 
Rusland, Kasakhstan, Kirgisistan, Usbekistan, Tadsjikistan, Ukraine: forhandling 
af bilaterale aftaler om handel med nukleare materialer og om samarbejde om 
nuklear sikkerhed og nuklear fusion. 
5.7 FORBINDELSER MED INDUSTRILANDENE 
Forbindelserne med disse lande er allerede veludviklede, hvorfor der ikke er brug 
for meget lovgivningsarbejde. 
På multilateralt plan deltager Kommissionen helt og fuldt i arbejdet i OECD og 
Verdenshandelsorganisationen. 
På bilateralt plan skal der fortsat vies de transatlantiske forbindelser særlig 
opmærksomhed, ikke mindst hvad angår de igangværende overvejelser, både i 
Amerika og i Europa, om styrkelsen af disse forbindelser. Kommissionen deltager 
i forberedelsen af de forskellige transatlantiske topmøder, der skal finde sted i 
løbet af året. Den forhandler løbende med Japan, især for at forbedre adgangen 
til det japanske marked. Dialogen og samarbejdet på alle niveauer med Australien 
og New Zealand skal videreføres og intensiveres. 
Der er et særligt problem med de vesteuropæiske lande, der ikke er medlem af 
Den Europæiske Union (Norge, Schweiz, Liechtenstein og Island). Der er her en 
række aftaler, der skal justeres. 
56 
Påtænkte initiativer 
Konvention mellem EU og EFTA om fællesskabsforsendelse: indførelse af 
nødvendige foranstaltninger til gensidig bistand om opkrævning (med visse 
tekniske ændringer). 
Oprindelsesregler: fastlæggelse af de regler, der skal gælde for Liechtenstein i 
forbindelse med EØS-aftalen. 
Toldsamarbejde: forhandling af aftaler med USA, Australien og Canada. 
Meddelelse om forbindelserne med Japan. 
Erhvervsuddannelse og anden uddannelse: forhandling af samarbejdsaftaler med 
USA og Canada. 
Videnskabeligt og fagligt samarbejde: forhandling af aftaler med Canada og 
Schweiz (videreført fra 1994). 
Nukleart samarbejde: forhandling af en bilateral aftale med USA om handel med 
nukleart materiale og udstyr og om samarbejdet på området. 
Konkurrenceregler: forhandling af aftaler med USA, Canada, Australien. 
Sydkorea: forhandling af en rammeaftale om handel og samarbejde. 
Veterinærspørgsmål: forhandling af aftaler med Canada, Australien og New 
Zealand. 
5.8 ASIEN OG LATINAMERIKA 
Kommissionen har indledt en debat om en samlet strategi for forbindelserne med 
landene i Asien. Dette er særligt vigtigt, da der er tale om et område, hvor den 
økonomiske ekspansion er meget hurtig. En uddybelse af dialogen med Kina er 
af særlig stor betydning. 
Med hensyn til Latinamerika bekræftede Det Europæiske Råd i Essen Den 
Europæiske Unions vilje til at etablere et nyt og mere omfattende partnerskab 
med denne region. I denne forbindelse opfordrede det Rådet og Kommissionen 
til at tilvejebringe forudsætningerne for meget hurtigt at indlede forhandlinger om 
en interregional rammeaftale med Mercosur og om at gøre sig konkrete 
overvejelser om fremtidige aftalemæssige forbindelser med Mexico samt om en 
udbygning af forbindelserne med Chile. 
57 
Påtænkte initiativer 
Asien 
Laos, Cambodia, Pakistan, Bangladesh, Nepal: forhandling af samarbejdsaftaler 
( "3. generations-aftaler "). 
Forberedelse af Europa-Asien-topmødet. 
Latinamerika 
Argentina, Brasilien, Paraguay og Uruguay, der er medlemmer af "det sydlige 
fællesmarked" (Mercosur): forhandling af en interregional aftale om 
handelsmæssigt og økonomisk samarbejde med henblik på at fremme en 
liberalisering af handelen og støtte integrationsprocessen. 
Mexico: forhandling af en partnerskabsaftale. 
Kontrol med forstadier til narkotika: forhandling af en aftale med landene i 
Latinamerika og Asien med sigte på at styrke samarbejdet om bekæmpelsen af 
ulovlig handel med kemiske produkter. 
5.9 LANDENE I AFRIKA, VESTINDIEN OG STILLEHAVET 
Styrkelsen af det partnerskabs- og aftalesystem, der ligger til grund for 
forbindelserne mellem EU og AVS, er den vigtigste ramme for dette arbejde, 
hvortil kommer de horisontale aktiviteter i forbindelse med definition og 
gennemførelse af Fællesskabets samarbejds- og udviklingspolitik. 
Påtænkte initiativer 
Afslutningen af midtvejsrevisionen af den fjerde Lomé-konvention og 
programmeringen med hvert af de 70 AVS-lande af samarbejdet for de 
kommende fem år, bl.a. i forbindelse med den 8. EUF, indtager en central plads. 
I denne forbindelse vil følgende mål blive viet særlig opmærksomhed: 
Skærpede betingelser 
Hensyntagen til prioriteringerne i Fællesskabets samarbejdspolitik over for AVS-
landenes udviklingsstrategi. 
Rigoristisk forvaltning af systemet med etapevis programmering. 
Fremførelse af krav om overholdelse af menneskerettighederne, indførelse af 
retsstaten og styrkelse af demokratiet. 
58 
Tilstræbelse af øget effektivitet 
Bestræbelser på forenkling, rationalisering og decentralisering samt ændring af 
vaner og adfærd. 
Den politiske dimension 
Den politiske dimension er blevet et fast element i forbindelserne med AVS-
landene. 
Den kommer i stigende grad til udtryk i de emner, som Unionen bliver nødt til 
at tage op, og som stadig hyppigere udspringer af denne politiske dimension 
(vurdering af demokratiseringsprocessen og af situationen med hensyn til 
menneskerettighederne). Den kommer også til udtryk i Unionens evne til at 
bidrage til at forebygge og løse konflikter. 
Sydafrika 
De nye forbindelser, der etableres med Sydafrika, kompletterer Lomé-politikken 
og skal med en harmonisk trinvis udvikling, bidrage til den interne stabilitet i 
landet, så det kan blive en dynamo for den regionale udvikling og den 
økonomiske integration i det sydlige Afrika. 
I denne forbindelse skal forhandlingerne med Sydafrika afsluttes i 1995. 
Aktiv støtte til regionalt samarbejde og integration 
Der ydes aktiv støtte til den regionale økonomiske integrationsproces i AVS-
landene, bl.a. Union économique et monétaire ouest africaine (UEMOA), 
Common Market for Eastern and Southern Africa (COMESA), Cross Border 
Initiative (CBI) i Østafrika og Det Indiske Ocean. Unionen deltager og stiller 
forslag i samråd med donorerne. 
Endvidere vil Den Europæiske Union fortsætte samarbejdet med de øvrige 
regionale organisationer, bl.a. SADC, CARICOM, CARIFORUM, IOC og 
Pacific Forum. 
59 
6. FORBEDRING AF UNIONENS FORVALTNING 
6.1 GENNEMSIGTIGHED 
For at gøre arbejdet i Unionens institutioner mere gennemsigtigt vil 
Kommissionen i særdeleshed lægge vægt på de instrumenter, der skal sikre, at 
borgerne i større omfang deltager i beslutningsprocessen. 
Kommissionens årlige program indeholder derfor en oversigt over de grøn- og 
hvidbøger, som Kommissionen har til hensigt at udarbejde, og over de vigtigste 
tiltag, som den vil foreslå Parlamentet og Rådet. Således skal grøn- og 
hvidbøgerne spille en større rolle, og der skal åbnes lettere adgang til 
dokumenterne. Desuden skal nærhedsprincippet inddrages i overvejelserne om, 
hvilke instrumenter der vælges, ligesom det skal tilstræbe at forenkle 
lovgivningen og gøre den lettere overskuelig. I denne forbindelse vil 
kodificeringen og konsolideringen af lovgivningen som et yderligere bidrag til 
mere åbenhed blive videreført. Kommissionen vil også sørge for, at dens tiltag 
stemmer overens med Unionens generelle mål. 
Åbenhedsprincippet skal også gælde for informationen og kommunikationen, da 
det er herigennem, at borgerne informeres og der skabes en dialog mellem dem 
og institutionen. For både kvalitativt og kvantitativt at forbedre kommunikationen 
og effektivisere informationstiltagene vil Kommissionen styrke den interne 
koordination og gennemføre en decentralisering, således at dens kontorer i 
medlemsstaterne inddrages. Ligeledes skal forbindelserne med Parlamentet og 
med de nationale og regionale myndigheder i medlemsstaterne baseres på 
partnerskab og samarbejde. 
Kommunikationen - som Kommissionen betragter som væsentlig, hvis det skal 
lykkes at bringe Unionen tættere på borgerne - skal i højere grad tilgodese 
efterspørgslen og brugerne. Informationen af borgerne skal således i højere grad 
leve op til deres forventninger og formuleres og fremlægges på et klart sprog, 
således at Unionen på baggrund af de mål, der er opstillet i traktaten om Den 
Europæiske Union, kan begrunde og redegøre for de tiltag, som den prioriterer 
højst. 
60 
6.2 KONSOLIDERING OG KODIFICERING AF EF-LOVGIVNINGEN 
For at private og erhvervsfolk hurtigere kan få overblik over deres rettigheder vil 
Kommissionen fortsætte arbejdet med at gøre EF-lovgivningen lettere tilgængelig 
og præcis både ved, at Kontoret for EF's Officielle Publikationer udarbejder 
deklaratoriske konsolideringer af retsakter eller ved, at der på grundlag heraf 
foretages formelle kodifikationer. De kommende deklaratoriske konsolideringer 
kommer til at omfatte flere familier af nøgleforskrifter på højt prioriterede 
områder, f. eks. det indre marked og industrielt samarbejde (motorkøretøjer, 
metrologi...), miljø (affald, beskyttelse og forvaltning afvandressourcer, kontrol 
med luftforurening..), landbrug (den veterinære sektor, vin, sukker..). 
Institutionerne kan ved at benytte den accelererede arbejdsmetode, der blev aftalt 
mellem Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 20. december 1994, sammen 
med den normale lovgivningsprocedure i EF, hurtigere foretage formel 
kodificering af flere regelsæt, der har nået et tilstrækkeligt stabil itetsn i veau 
(veterinærpoliti, tekstilprodukter og -fibre, frø, tobak ...). Således skal der 
vedtages nye retsakter, der indarbejdes i eller ophæver de akter, der kodificeres, 
uden at deres indhold derved ændres. Kommissionen vil forelægge de sidste 
forslag, der indgik i kodificeringsprogrammet for 1994 (bankkodeks, social 
sikkerhed for vandrende arbejdstagere, kosmetik, såsæd) og har yderligere 
udvalgt en række nye initiativer, som den vil tage inden for de prioriterede 
sektorer, idet disse tekster på forhånd skal konsolideres af Publikationskontoret 
og de prioriterede sektorer godkendes af Parlamentet og Rådet i 
overensstemmelse med metoden. 
Terminaludstyr (91/263/EØF og 93/97/EØF) 
Børser og værdipapirer (79/279/EØF, 80/390/EØF, 82/298/EØF, 89/298/EØF, 
89/552/EØF) 
Livsforsikring (79/267/EØF, 90/619/EØF, 92/96/EØF) og forsikring uden for 
livsforsikringsområdet (73/239/EØF, 72/240/EØF, 76/580/EØF, 92/49/EØF, 
87/344/EØF, 78/473/EØF) 
Bevarelse af fiskeressourcerne: tekniske foranstaltninger (EØF/3094/86) 
Produktion, forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter: Strukturer 
(EØF/2328/91, EØF/866/90) 
Mælk og mejeriprodukter (EØF/804/68) 
Tilsætningsstoffer til foder (70/254/EØF) 
61 
Største indhold af uønskede stoffer i foder (74/63/EØF) 
Bekæmpelse af svinepest (80/217/EØF) 
62 
6.3 KONTROL MED ANVENDELSEN AF EF-RETTEN 
Kommissionen er traktaternes vogter oj» overvåger derfor, at EF retten 
overholdes. 
EF-reglerne skal anvendes korrekt og ensartet i alle Unionens medlemsstater. 
Det er derfor især nødvendigt at sikre, at medlemsstaterne omsætter direktiverne 
til deres egen ret inden for de fastsatte frister. 
Kommissionens ansvar er fastsat i traktaten. Den skal således bl. a. i henhold til 
EF-traktatens artikel 171 anmode Domstolen om at idømme medlemsstaterne 
bøder, såfremt de ikke har overholdt en af dens domme. 
Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet en årlig rapport om kontrollen 
med gennemførelsen af EF-retten. 
63 
6.4 BEDRAGERIBEKÆMPELSE 
(i) De vigtigste nye initiativer og lovgivningsforslag 
Kommissionen vil forstærke sin indsats mod bedrageriet som led i en strategi, der 
går ud på at opbygge snævrere partnerskaber mellem alle, der er interesseret i 
dette tiltag. 
Formålet med forslagene er især at supplere forskrifterne om transit gennem og 
handel med tredjelande. 
Prioriterede områder: 
Forbedring af transitordningen. 
Skærpelse af forordning nr. 3665/87 med hensyn til produkter, der eksporteres 
ved hjælp af restitutioner. 
Supplering af aftalerne med tredjelande med bestemmelser om gensidig bistand 
og mere effektiv kontrol med præferenceordningerne. 
Udvidelse af ordningen for administrative sanktioner til at omfatte alle 
budgetområder. 
(ii) De vigtigste forslag, der er under behandling 
Aktiv medvirken til, at Rådet hurtigst muligt kan vedtage de vigtigste forslag om 
bedrageribekæmpelse: 
Forslaget om administrative sanktioner og bøder. 
den "sorte liste ": foranstaltninger over for visse modtagere af midler fra EUGFL, 
Garantisektionen. 
Ændring af forordning nr. 1468/81 om samarbejde på told- og landbrugsområdet. 
(iii) Gennemførelsen af politikkerne 
Det bliver en prioriteret opgave i 1995 at vedtage gennemførelsesbestemmelser 
til de forslag, som Rådet i øjeblikket har til behandling. Der er især tale om 
gennemførelsesforanstaltninger til forordning nr. 3094/94 efter ændringerne af 
Rådets forordning nr. 4045/89. 
Kommissionen vil ligeledes lægge den største vægt på vedtagelsen af de 
gennemførelsesforanstaltninger, der skal styrke procedurerne for gensidig bistand 
på told- og landbrugsområdet. 
Den vil ligeledes undersøge mulighederne for at udvide ordningen for 
administrative sanktioner til at omfatte alle budgetområder. 
64 
Kommissionen vil i 1995 oprette "task forces" på følsomme områder, hvor 
bedrageriet er af så kompleks karakter og har antaget så tvær- og internationale 
dimensioner, at en særlig indsats på EF-plan er nødvendig. 
65 
6.5 STATISTIKKER 
Det europæiske statistiske system må være så effektivt, at Fællesskabet kan tage 
de nye udfordringer op, og der må som led i det statistiske program for 1994-
1997 indføres en række standarder, metoder og organisationsstrukturer, der gør 
det muligt at frembringe sammenlignelige, pålidelige og relevante statistikker i 
hele EU. For at institutionerne og medlemsstaterne kan have de informationer til 
rådighed, der er nødvendige for at iværksætte, opfølge og evaluere EU-
politikkerne og for at de kan udsende de fornødne oplysninger til alle økonomiske 
og sociale beslutningstagere, skal det forslag, der er omhandlet i 
lovgivningsprogrammet for 1994 vedrørende strukturelle virksomhedsstatistikker, 
iværksættes. 
(i) De vigtigste nye initiativer og lovgivningsforslag 
Monetære og finansielle indikatorer og strukturindikatorer (Forordning) 
EU-ordning for indsamling af betalingsbalanceoplysninger (Forordning) 
Europæisk årlig undersøgelse af industrivirksomheder (Forordning) 
Kortsigtede indikatorer for industrien (forordning) 
Statistikker for F&U og innovation (Forordning) 
Transport-metodologi (direktiv i 1996 eller 1997) 
(ii) De vigtigste forslag, der er under behandling 
Harmoniserede forbrugerprisindekser (IPC) 
Europæisk system for nationalregnskaber og regionale regnskaber i EF (SEC) 
Grønne nationalregnskaber (udviklingen i 1995). Se Kommissionens meddelelse 
til Rådet og Europa-Parlamentet - KOM (94) endel. udg. af 21.12.1994 
Statistikker over miljøudgifter i industrien og i servicesektoren 
(Udvidelse af undersøgelserne i 1995; direktiv planlagt) 
Grundlag: 5. miljøprogram 
(iii) Gennemførelse af politikkerne 
For at det indre marked kan fungere bedst muligt og europæisk økonomis 
konkurrenceevne fremmes må der være pålidelige statistikker til rådighed. 
Der må opbygges et samarbejde med Det Europæiske Miljøagentur og aftales et 
fælles arbejdsprogram, der skal forelægges til godkendelse i det statistiske 
programudvalg. 
Der må findes frem til nye statistiske redskaber med henblik på opfølgningen af 
socialpolitikken. 
66 
Der må tilvejebringes statistiske redskaber, således at anvendelsen af de 
principper, der omhandles i Maastricht-traktaten med henblik på etableringen af 
Den Økonomiske og Monetære Union, kan kontrolleres. 
67 
6.6 UNIONENS FINANSIERING 
Den Europæiske Union, der nu er udvidet til femten medlemsstater, må sikres en 
tilstrækkelig finansiering til, at de prioriterede foranstaltninger kan iværksættes, 
og den effektivt kan nå sine mål. Dette skal naturligvis ske under overholdelse 
af budgetdisciplinen og inden for de finansielle overslag for 1993-1999: dvs. 
koncentration af ressourcerne, stram budgetforvaltning og besparelser samt 
gennemsigtig og effektiv udgiftsstyring. Den mellemfristede finansielle ramme må 
udnyttes indtil 1999 under hensyn til den interinstitutionelle aftale om 
budgetdisciplinen, og der må herved tages højde for Det Europæiske Fællesskabs 
udvidede kompetence som led i traktaten om Den Europæiske Union. 
Foreløbigt forslag til tillægs- og ændringsbudget nr. 1/95. 
Foreløbigt forslag til De Europæiske Fællesskabers almindelige budget for 
regnskabsåret 1996. 
Justering, tilpasning og eventuelt revision af de finansielle overslag. 
Meddelelse om udnyttelsen af 1995-budgettet (juli 1995). 
Kommissionen tilstillede i 1994 budgetmyndigheden en meddelelse om 
retsgrundlagene og maksimumsbeløbene. Budgetmyndigheden har endnu ikke 
kunnet nå til enighed om disse to spørgsmål. Kommissionen vil sætte alt ind på, 
at budgetmyndighedens to dele når til en konklusion om sagen i 1995. 
68 
7. FORBEREDELSE AF REGERINGSKONFERENCEN I 1996 
Det Europæiske Råd på Korfu nedsatte en tænketank sammensat af repræsentanter 
fra medlemsstaternes udenrigsministerier og Kommissionens formand, der skal 
forberede regeringskonferencen i 1996. To repræsentanter fra Europa-Parlamentet 
deltager i drøftelserne. Det er denne gruppes opgave med tanke for demokrati og 
åbenhed at drøfte og udarbejde forslag til den planlagte revision af 
unionstraktaten og til eventuelle forbedringer deraf. Den skal ligeledes med 
henblik på Unionens kommende udvidelse udarbejde forskellige forslag til løsning 
af de institutionelle spørgsmål. Institutionerne opfordres til som deres bidrag til 
arbejdet, inden denne gruppe påbegynder sit arbejde, at fremlægge rapporter om, 
hvorledes traktaten om Den Europæiske Union fungerer. 
Tænketanken skal begynde sit arbejde i begyndelsen af juni 1995. Kommissionen 
vil forinden udarbejde og fremlægge en rapport. 
Denne konference er af største vigtighed for Unionens fremtid. Kommissionen 
vil derfor involvere sig stærkt i overvejelserne og forberedelserne for at kunne 
yde sit bidrag til tænketanken og under konferencen. Den har allerede truffet 
forskellige forholdsregler med sigte herpå. 
69 
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 26 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 01 
Katalognummer : CB-CO95-041-DA-C 
ISBN 92-77-85470-7 
Kontoret for De Enrapgwl« P»IW«lrpK«r» r>ffi>-;.llf p,,»;^,^r 
L-2985 Luxembourg