A4-0410/96

Beslutning om Europa-Kommissionens 1. rapport om hensynet til de kulturelle aspekter i Det Europaeiske Faellesskabs virksomhed (KOM(96)0160 - C4-0249/96)

Europa-Parlamentet,

- der henviser til Kommissionens rapport (KOM(96)0160 - C4-0249/96),

- der henviser til EF-traktatens artikel 3, litra p, artikel 92, stk. 3, litra p, og artikel 128,

- der henviser til sine tidligere beslutninger:

. af 18. januar 1979 om en faellesskabsaktion paa det kulturelle omraade ((EFT C 39 af 12.02.1979, s. 50.))

. af 18. november 1983 om styrkelse af Faellesskabets indsats paa det kulturelle omraade ((EFT C 342 af 19.12.1983, s. 127.))

. af 17. februar 1989 om EF-fremstoed paa det kulturelle omraade ((EFT C 69 af 20.03.1989, s. 180.))

. af 21. januar 1993 om meddelelse fra Kommissionen om nye perspektiver for Faellesskabets indsats paa kulturomraadet ((EFT C 42 af 15.02.1993, s. 173.))

. af 10. januar 1994 om Faellesskabets kulturpolitik ((EFT C 44 af 14.02.1994, s. 184.)),

- der henviser til sine udtalelser om revisionen af Traktaten om Den Europaeiske Union, saerlig beslutning af 13. marts 1997 om (i) udtalelse fra Europa-Parlamentet om indkaldelse af regeringskonferencen og (ii) evaluering af Refleksionsgruppens arbejde og praecisering af Europa- Parlamentets politiske prioriteringer i forbindelse med regeringskonferencen

((EFT C 96 af 01.04.1996, s. 77.))- der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Raadet for Den Europaeiske Union - Det Europaeiske Faellesskabs indsats til fordel for kulturen (KOM(94)0356),

- der henviser til betaenkning fra Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse og Medier og udtalelse fra Udvalget om Eksterne OEkonomiske Forbindelser (A4- 0410/96),

A. der henviser til, at det i EF-traktatens artikel 128, stk. 4, hedder, at »Faellesskabet tager hensyn til de kulturelle aspekter i sin indsats i henhold til andre bestemmelser i denne traktat«,

B. der henviser til, at Kommissionen i sin ovennaevnte meddelelse om Det Europaeiske Faellesskabs indsats til fordel for kulturen havde bebudet, at den ville udarbejde en rapport om den kulturelle dimension i faellesskabspolitikkerne,

C. der henviser til, at Kommissionen ogsaa havde bebudet, at den ville udarbejde en raekke interne foranstaltninger, der skulle goere det muligt at tage hensyn til de kulturelle aspekter ved udformningen og ivaerksaettelsen af de faellesskabspolitikker, der har indvirkning paa kulturomraadet,

D. der henviser til, at Kommissionens 1. rapport om hensynet til de kulturelle aspekter i Det Europaeiske Faellesskabs virksomhed ikke omhandler de kulturelle aktioner, Faellesskabet har gennemfoert paa grundlag af artikel 128, isaer KALEIDOSCOP-programmet - der traadte i kraft i marts 1996 - og ARIANE- og RAPHAEL-programmerne, som Europa-Parlamentet og Raadet for oejeblikket er ved at behandle,

E. der henviser til, at Kommissionens rapport forsoeger at besvare foelgende fire spoergsmaal:

»- Hvilke af Faellesskabets retsakter og politikker har omhandlet og omhandler kulturelle spoergsmaal, hvilke har haft og kan faa indvirkning paa kulturomraadet, og hvilke har faaet en kulturel dimension?

- Hvordan er der i disse retsakter og politikker skabt overensstemmelse mellem disse initiativers specifikke maal og de kulturpolitiske maal? I hvilken udstraekning er der taget hensyn til de kulturelle aspekter?

- Har beslutninger truffet paa faellesskabsniveau styrket, svaekket eller paa anden maade paavirket regionale eller nationale kulturpolitiske beslutninger?

- Hvilke fremtidige politiske beslutninger vil isaer goere det noedvendigt, at der tages hensyn til »kulturelle aspekter«?",

F. der henviser til, at Kommissionen efter at have gjort status over udformningen af faellesskabsretten, de interne politikker, den audiovisuelle politik og Faellesskabets eksterne forbindelser kort gennemgaar midlerne til at loese de nye opgaver, som unionstraktaten har givet Faellesskabet, og foreslaar en generel maade, hvorpaa der kan tages hensyn til de kulturelle aspekter ved udformningen af retsakterne og fastlaeggelsen og gennemfoerelsen af de politikker, der kan have indvirkning paa det kulturelle omraade,

G. der henviser til, at selv om denne 1. rapport fra Kommissionen ikke goer udtoemmende status og ikke indeholder nogen ajourfoert oversigt over de kulturelle aspekter i Det Europaeiske Faellesskabs virksomhed, giver den alligevel mulighed for at vurdere betydningen af den kulturelle dimension inden for de forskellige sektorer, hvor Unionen har ret til at handle, de tilfaelde, hvor Faellesskabets indsats har vaeret mangelfuld, og de hindringer, der har vaeret i forbindelse med en tilfredsstillende gennemfoerelse af EF- traktatens artikel 128, stk. 4, og for at foretage en sammenlignende undersoegelse af de faellesskabsretsakter, der vedroerer kulturelle spoergsmaal,

H. der henviser til, at Kommissionen i sine konklusioner indskraenker sig til at konstatere, at retsakterne og Domstolens retspraksis har forsoegt at bringe gennemfoerelsen af traktatens maal i samklang med kulturpolitikkernes egne maal, og at langt stoerstedelen af Faellesskabets politikker og foranstaltninger indeholder en kulturel dimension - uden at denne dobbelte konstatering foelges op af konkrete loesninger - og til at gentage principperne om de afledte retsakters forenelighed og de eksterne politikkers sammenhaeng med de kulturpolitiske maal som omhandlet i traktatens artikel 128,

I. der henviser til, at naerhedsprincippet boer udlaegges saaledes, at det giver en tilstraekkelig garanti for, at medlemsstaternes og regionernes prioriteter og aktioner paa kulturomraadet respekteres, men at dette ikke maa virke som en bremse paa Unionens virksomhed i henhold til artikel 128,

J. der henviser til, at der findes symboler paa den faelles europaeiske kultur, der udtrykkes paa forskelligartet og pluralistisk vis alt efter de forskellige folkeslags personlighed, og som har roedder i en joedisk-graesk-romansk-kristen tankeverden, der er baseret paa principperne om demokrati, ret, individets vaerdi, frihedsrettigheder og solidaritet,

K. der mener, at Den Europaeiske Union boer se det som sit maal at oege solidariteten hos de europaeiske folk i respekt for deres historiske saerpraeg, deres sproglige mangfoldighed, deres kulturelle identitet - baade regionalt og nationalt - og deres vaerdighed og deres frihed,

L. der mener, det er noedvendigt at bevare de humanistiske vaerdier og undervisningen i de humanistiske fag og de klassiske sprog som grundlag for den europaeiske kultur i en verden, der trues af teknologi og pragmatisme,

M. der henviser til, at Europa rummer og fremover vil rumme mange nationer, mange sprog, mange kulturer og mange folkeslag, og at dette traek er en uundvaerlig del af den arv, Unionen har pligt til at bevare,

N. der henviser til, at kulturen fremmer samhoerigheden, er grundlaget for borgersind, er et instrument, der oeger den menneskelige vaerdighed og udbreder tolerancens aand, er drivkraft for udviklingen og derfor boer anerkendes og fastholdes som saadan i Unionstraktaten,

O. der finder det vigtigere end nogensinde at tilbyde resten af verden et samarbejde, hvor der laegges vaegt paa de principper, som Den Europaeiske Union er baseret paa: frihed, menneskerettigheder, demokrati, tolerance, respekt for forskellene mellem folkene, menneskets vaerdi og de moralske og menneskelige principper,

P. der henviser til, at de midler, der stilles til raadighed for kulturpolikken, er utilstraekkelige, hvilket risikerer at skade gennemfoerelsen af Den Europaeiske Unions maal,

Q. der henviser til, at det anerkendes, at kulturen boer spille en vigtigere rolle inden for Maastricht-traktatens parametrene i Traktaten om Den Europaeiske Union,

R. der henviser til, at det anerkendes, at Europas borgere har en umistelig ret til at have adgang til kultur og til at bekraefte og udtrykke deres kulturelle identitet,

S. der henviser til, at kultur nu er en virksomhed, som har et retsgrundlag i traktaten; der henviser til, at det anerkendes, at kulturen udgoer en integreret del af Faellesskabets aktioner og som saadan boer have samme behandling som andre aktioner under traktaten,

T. der henviser til, at det anerkendes, at kultur kan bidrage til Faellesskabets maalsaetninger via styrkelse af borgeraanden, personlig og menneskelig udvikling, stoerre oekonomisk og social samhoerighed, forbedring af beskaeftigelsesmulighederne, afskaffelse af marginalisering og oeget livskvalitet for vore borgere,

1. er overbevist om, at en virkelig europaeisk kulturel dimension kun kan gennemfoeres ved at indfoere afstemning med kvalificeret flertal i Raadet;

2. mener, at hensynet til de kulturelle aspekter fremover er en forpligtelse, der paahviler Det Europaeiske Faellesskab, og at respekten for denne forpligtelse boer gaa via indfoerelse af en klausul om forenelighed med de kulturelle maalsaetninger for alle de faellesskabsakter og -foranstaltninger, der kan faa indflydelse paa kulturen;

3. mener, at artikel 128 for ikke at blive indholdsloes boer udgoere hele retsgrundlaget eller en del deraf for enhver retsakt, hvis maalsaetning i det vaesentligste er af kulturel art;

4. understreger, at beskyttelse af den kulturelle og sproglige mangfoldighed hoerer under bevarelse og beskyttelse af kulturarven i den i artikel 128 naevnte forstand;

5. mener samtidig, at det er noedvendigt at indfoere aendringer i samme artikel, som udvider dens anvendelsesomraade, navnlig ved at indfoere en henvisning til sikring og beskyttelse af de europaeiske sprog, i og uden for Europa, og ved at erstatte henvisningen til »ikke-kommercielle« udvekslinger med udtrykket »fortrinsvis kulturelle formaal«;

6. understreger betydningen af, at naerhedsprincippet udlaegges paa en positiv maade, der tilskynder til indgriben fra Faellesskabets side, under forudsaetning af at det er til fordel for de europaeiske kulturer og bidrager til at skabe betingelser for borgernes, de lokale, regionale og nationale instansers fulde deltagelse i opbygningen af et forenet og staerkt Europa;

7. minder om noedvendigheden af stedse snaevrere forbindelser med Europaraadet, UNESCO og de ikke-statslige organisationer inden for kulturomraadet i respekt for den enkeltes identitet og autonomi;

8. tilslutter sig den opfattelse, at kulturpolitikken er et vigtigt element i de internationale forbindelser og udenrigspolitikken, og finder det vigtigt, at Faellesskabet udvider den kulturelle indsats uden for Den Europaeiske Union for at udbrede de europaeiske kulturmoenstre isaer i betragtning af, at der findes en kulturarv af europaeisk oprindelse uden for Europa;

9. opfordrer Kommissionen til fremover at forelaegge »integrerede« kulturprogrammer, dvs. at afstemme de i artikel 128 i EF-traktaten naevnte kulturelle foranstaltninger med de andre faellesskabsinstrumenter, der angives i EF-traktaten, navnlig i artikel 126 og 127 (uddannelse og erhvervsuddannelse), artikel 130A - 130E (oekonomisk og social samhoerighed) samt i artikel 130G (forskning og teknologisk udvikling);

10. glaeder sig over den resolution, der forelagdes Raadet (kultur) den 16. december 1996, og som vil give Raadet til opgave at opstille effektive og sammenhaengende procedurer, hvormed virkningen af andre faellesskabspolitikker paa det kulturelle omraade kan overvaages og tilpasses efter behov;

11. opfordrer Kommissionen til at udvikle passende procedurer, hvormed det i forbindelse med udvikling af politikker i henhold til andre bestemmelser i traktaten fra starten af kan vurderes, hvilke forslag der sandsynligvis vil faa indvirkning paa kulturen, og til at angive disse i sit aarlige arbejdsprogram;

12. understreger noedvendigheden af at sikre en stoerre koordinering i Kommissionen mellem alle de sektorer, inden for hvilke Faellesskabet er virksomt - og isaer mellem de midler der tildeles kulturomraadet - med bibeholdelse af den nuvaerende ordning med differentierede interventioner, som goer det muligt at sikre en spredning af midlerne og inddrage den kulturelle dimension i Faellesskabets interne politikker;

13. mener fortsat, at det er noedvendigt at forhoeje de samlede udgifter, der gaar til det kulturelle omraade, eller som har indvirkning paa kulturen, uden at de af den grund skal indgaa i en enkelt fond for Faellesskabets kulturpolitik;

14. minder om artikel 10 i EFRU-forordningen, men understreger dens ringe finansielle betydning og vigtigheden af konkret at sikre, at der ved anvendelsen af EFRU som helhed tages hensyn til de kulturelle aspekter;

15. opfordrer Kommissionen til at give kulturpolitikken en central placering i EU-strukturfondene med henblik paa at styrke den kreative oekonomi, der kan bidrage til jobskabelse samt til oekonomisk og social genrejsning;

16. goer opmaerksom paa, at en vigtig del af Faellesskabets indsats paa kulturomraadet kunne gennemfoeres ved hjaelp af konditionalitetsprincippet, der saaledes skulle tjene som supplement til de direkte aktioner;

17. frygter, at visse store infrastrukturprojekter, hvis gennemfoerelse stadig kraever konkrete afgoerelser i Raadet, risikerer at skade princippet om forenelighed med den kulturelle dimension i Faellesskabets virksomhed, og kraever, at Kommissionen soerger for, at dette princip overholdes; mener, at det i visse tilfaelde boer vaere muligt at anvende udligningsforanstaltninger;

18. opfordrer Kommissionen til at indfoere en regel om, at der i forbindelse med licitation af alle offentlige arbejder (vejinsfrastruktur, udstyr m.v.), der samfinansieres af Den Europaeiske Union, afsaettes 0,5 til 1% af de budgetterede EU-midler til opfoerelse af et kunstvaerk (maleri, skulptur eller andet vaerk inden for de skoenne kunster) til udsmykning af det paagaeldende arbejde;

19. erkender, at det er vigtigt at styrke den europaeiske dimension i uddannelse, tv og film, saa EU-borgerne kan faa en bedre forstaaelse af de forskellige kulturer i EU;

20. minder om de civile ikke-statslige organisationers rolle i udviklingen af den europaeiske kulturelle dimension og anmoder Kommissionen om at etablere en aegte og konstruktiv dialog med disse organisationer; erklaerer sig rede til at bidrage til denne dialog og undersoege muligheden for under Parlamentetes auspicier at skabe en ad hoc-struktur med henblik paa at give den et konkret indhold;

21. opfordrer Kommissionen til fortsat at stoette kulturelle netvaerk, som er af vital betydning for at faa alle kulturelle organisationer i det kreative samfund inddraget i udformning og ivaerksaettelse af EU's kulturpolitikker, da dette er en grundlaeggende betingelse for at opnaa en virkelig europaeisk borgeraand;

22. opfordrer Kommissionen til at stimulere det europaeiske samarbejde gennem skabelse af en konstruktiv dialog og en ordning for samarbejdet mellem de europaeiske kulturfonde; understreger betydningen af akademiernes og universiteternes rolle for realiseringen af den europaeiske kulturdimension; glaeder sig over de positive resultater af Kommissionens indsats i »Jean Monnet-aktionen« og opfordrer de europaeiske universiteter til at undersoege, om det ville vaere hensigtsmaessigt at oprette andre laerestole, som bar navnene paa Europaidéens faedre: Schuman, Spaak, De Gasperi, Adenauer, de Madariaga og Spinelli; opfordrer endnu en gang til, at Det Europaeiske Universitetsinstitut omdannes til et egentligt unionsorgan;

23. opfordrer Kommissionen til ligeledes med denne maalsaetning for oeje at vaere opmaerksom paa den prae-universitaere undervisning i Den Europaeiske Union og til at udarbejde en skolebog om Europas historie (kunst, filosofi, videnskab, politik osv.), som efter godkendelse fra Raadet boer anbefales til undervisningsbrug i alle medlemsstater;

24. opfordrer Kommissionen til at udvikle en kulturpolitik, hvis primaere maal er fuldstaendigt at afskaffe analfabetisme og udbrede boeger, og i denne forbindelse stoette foranstaltninger til at indfoere en nulsats for moms og anvendelse af faste bogpriser inden for homogene sprogomraader;

25. opfordrer Raadet (uddannelse) til i de enkelte medlemsstater at indskaerpe de forpligtelser, som Raadet indgik i sin resolution fra 1988 om den europaeiske dimension i uddannelsen;

26. opfordrer Kommissionen til at udarbejde en aarlig beretning til Parlamentet om, hvordan den har taget hensyn til de kulturelle aspekter ved de faellesskabsaktioner, der er blevet ivaerksat i henhold til andre bestemmelser i traktaten;

27. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet, Kommissionen, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, medlemsstaternes regeringer samt Europaraadet og UNESCO.