14. 1. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/1 
II 
(Forberedende retsakter) 
KOMMISSIONEN 
Udkast til Rådets afgørelse om vedtagelse af arbejdsprogrammet for 1985 for det 
europæiske strategiske forsknings- og udviklingsprogram vedrørende 
informationsteknologi (ESPRIT) 
KOM(84) 608 endelig udg. 
(85/C11/01) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE 
FÆLLESSKABER HAR — 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det 
europæiske økonomiske Fællesskab, 
under henvisning til Rådets afgørelse 84/130/EØF 
af 28. februar 1984 (') om fastlæggelse af et fælles­
skabsprogram af forsknings- og udviklingsprojekter 
inden for informationsteknologi: ESPRIT, særlig 
artikel 3, stk. 2, 
under henvisning til det af Kommissionen fremlagte 
forslag til arbejdsprogram, og 
ud fra følgende betragtninger: 
De berørte industrielle og akademiske kredse har 
som led i de høringer, der har været tilrettelagt af 
Kommissionens tjenestegrene, udtalt sig om indhol­
det af de projekter, der skal igangsættes, og om prio­
riteringen heraf; 
det udvalg, der omtales i artikel 4 i Rådets afgørelse 
84/130/EØF, er blevet hørt; 
de identificerede projekter falder klart inden for de 
områder, som er anført i det tekniske bilag til afgø­
relsen om fastlæggelse af ESPRIT-programmet; de faktiske behov i forbindelse med Fællesskabets 
bidrag til nye projekter, som ikke overskrider den 
grænse, der er omtalt i artikel 6 i Rådets afgørelse 
84/130/EØF, er blevet omhyggeligt analyseret 
med det resultat, at der er opnået en vis fleksibilitet — 
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Arbejdsprogrammet for ESPRIT, således som det 
fremgår af bilaget, vedtages for 1985. 
Artikel 2 
Det tilstræbes, at 25 % af Fællesskabets samlede 
bidrag til nye projekter tildeles nye projekter, som 
ikke overskrider den grænse, der er omtalt i tredje 
led i artikel 6, stk. 2, i Rådets afgørelse (EØF) 
nr. 84/130 af 28. februar 1984. Denne procentsats 
kan øges indtil 35 %, afhængigt af arten af de fakti­
ske projektforslag, der fremlægges. 
Artikel 3 
(') EFTnr. L 67 af 9. 3. 1982, s. 54. Denne afgørelse træder i kraft den 
Nr. C 11/2 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1. 85 
BILAG 
ESPRIT-ARBEJDSPROGRAM FOR 1985 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
Side 
0. INDLEDNING — RESSOURCEFORDELING 3 
1. DELPROGRAM 1: AVANCERET MIKROELEKTRONIK 8 
F & U-område 1.1 MOS-teknologi under 1 um 9 
1.2 Bipolær teknologi under 1 um 11 
1.3 Datamatstøttet konstruktion (CAD) 12 
1.4 Integrerede kredsløb af compound halvledere 16 
1.5 Optoelektronik 18 
1.6 Avancerede displayteknologier 19 
1.7 (Nummeret benyttes ikke) 20 
1.8 Generelle forskningsemner — B-projekter 20 
1.9 Projekter til støtte for mere end ét mikroelektronikområde 21 
2. DELPROGRAM 2: PROGRAMMELTEKNOLOGI 23 
F & U-område 2.1 Teorier, metoder og værktøjer 26 
2.2 Forvaltningsmæssige og industrielle aspekter 33 
2.3 Fælles miljø 37 
2.4 Evaluerings- og demonstrationsprojekter 41 
3. DELPROGRAM 3: AVANCERET INFORMATIONSBEHANDLING (AIP) .. . 42 
F & U-område 3.1 Videnteknik 42 
3.2 Eksterne grænseflader 50 
3.3 Lagring af information og viden 53 
3.4 Datamatarkitekturer 57 
3.5 Konstruktions- og systemaspekter 61 
3.6 Fokuseringsprojekter 63 
4. DELPROGRAM 4: KONTORSYSTEMER 64 
F & U-område 4.1 Læren om kontorsystemer og ergonomi 66 
4.2 Avancerede terminalarbejdspladser 69 
4.3 Kommunikationssystemer 78 
4.4 Avancerede lagrings- og genfindingssystemer 83 
4.5 Integrerede kontorsystemer 86 
5. DELPROGRAM 5: DATAMATINTEGRERET FABRIKATION 88 
F & U-område 5.0 Fremstillingsvirksomheders strategi og organisation 88 
5.1 Integreret systemarkitektur 89 
5.2 Datamatstøttet konstruktion og produktudvikling 
(CAD/CAE) 90 
5.3 Datamatstøttet fabrikation (CAM) 92 
5.4 Fleksible fabrikationssystemer 94 
5.5 Delsystemer og komponenter 97 
5.6 CIM-systemanvendelser ". 99 
14. 1. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/3 
INDLEDNING — RESSOURCEFORDELING 
Dette kapitel er en integrerende del af 1985-arbejdsprogrammet for ESPRIT og er 
nødvendig for den rette fortolkning af dette program 
0.1. BAGGRUND 
Det europæiske økonomiske Fællesskab har sat 
det europæiske strategiske program for forsk­
ning og udvikling vedrørende informationstek­
nologi (ESPRIT) i gang. Sigtet med ESPRIT-
programmet er at fremme prækonkurencemæs-
sig fælles forskning og udvikling inden for 
informationsmæssig og fælles forskning og 
udvikling inden for informationsteknologi gen­
nem samarbejdsprojekter i Det europæiske 
Fællesskab, som delvis finansieres af Fælles­
skabet. Der er inden for ESPRIT et forvalt­
ningsprogram, det årlige arbejdsprogram, såle­
des at der bedre kan gøres rede for ESPRIT-
programmet og det bedre kan kontrolleres. 
Hvert år ajourfører Kommissionen i samråd 
med ESPRIT's forvaltningsudvalg dette doku­
ment, hvorefter det forelægges Rådet til god­
kendelse. 
Dette er det andet arbejdsprogram, og det 
omfatter perioden 1985-1989. ESPRIT og andre programmer på fælles­
skabsplan og nationalt plan, samt at tjene 
som referencedatamat ved en eventuel 
sammenligning mellem ESPRIT og tekno­
logiske udviklingsprogrammer udenfor 
Fællesskabet. 
0.3. DISPOSITION 
Efter indledningskapitlet følger 5 hovedkapit­
ler, der hver svarer til et af ESPRITs tekniske 
delprogrammer. 
Opdelingen af ESPRIT-F & U i 5 delprogram­
mer er stort set forårsaget af, at Fællesskabet 
skal kunne administrere opgaven. I praksis er 
der sammenhæng mellem de tekniske delpro­
grammer, og i arbejdsprogrammet er de væsent­
lige afhængighedsforhold anført. 
0.2. FORMÅL 
1985-arbejdsprogrammet for ESPRIT har til 
formål: 
at beskrive projektområder og deres indbyr­
des sammenhæng, herunder beskrivelser af 
arbejde, der er i gang i 1984 
at tjene som rettesnor for potentielle for­
slagsstillere ved at anføre målet for og ind­
holdet af det nye arbejde, der skal sættes i 
gang i 1985 Hvert delprogram opdeles i et antal F & U-
områder, og disse opdeles igen i F & U-emner 
og -projekter. 
Hvert F & U-emne er detaljeret beskrevet med 
angivelse af, hvorledes arbejdet fra tidligere år 
(i dette tilfælde 1983/1984) forventes videre­
ført, hvilket arbejde der forventes påbegyndt i 
1984, og hvilket arbejde der skal sættes i gang i 
1985 og de følgende år. 
at danne ramme for vurdering og revision 
af igangværende projekter, således at deres 
forløb kan bedømmes dels for sig, dels i 
forhold til hinanden 
at fungere som referencedokument i forbin­
delse med koordinering af aktiviteter under 0.4. ESPRIT-GRUNDIDEEN 
Grundideen med ESPRIT er at skabe det tek­
nologiske grundlag, som sætter Fællesskabet i 
stand til at udnytte de muligheder, der ligger i 
den nye informationsteknologi, at fremme sam­
arbejde og at bane vejen for fremkomst af euro­
pæiske standarder. 
Nr. C 11/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1. 85 
ESPRIT er det fællesskabsprogram, der er 
udformet specielt med henblik på prækonkur­
rencemæssig F & U, hvor samarbejde på fælles­
skabsplan tjener et virkeligt formål. Samarbej­
det skal tilvejebringe den nødvendige kritiske 
masse, samle den nødvendige ekspertise, der 
ellers er spredt over Fællesskabet, eller skabe 
muligheder for at udvide markeder. Ved at 
skabe rammerne for samtidig at benytte flere 
tekniske indfaldsvinkler fører ESPRIT endvi­
dere til samarbejde mellem firmaer indbyrdes 
og mellem firmaer og universiteter. 
Det, at ESPRIT er prækonkurrencemæssigt, 
kræver områder, hvor der er markedsmulighe­
der at udnytte om 5-10 år, og dermed befinder 
ESPRIT sig mellem på den ene side grund­
forskning og på den anden side anvendt forsk­
ning og industrielt udviklingsarbejde. Først­
nævnte retter sig normalt ikke efter industriens 
prioritering, og sidstnævnte opfylder afgræn­
sede kortsigtede behov. 
Ved udvælgelsen og defineringen af de 
IT-områder, ESPRIT burde omfatte, har to fak­
torer været af betydning: 
(i) tilstrækkelig beherskelse af basisteknologi, 
(ii) faciliteter, som kan tilpasse ændringer i 
markedsbehov, hvorved kendskabet til 
markeder kan gives større indflydelse på 
udviklingen af teknologi. 
Der er fem områder eller delprogrammer, der 
har strategisk betydning for Fællesskabet. 
DELPROGRAM 1 — AVANCERET 
MIKRO-ELEKTRONIK 
Hovedindsatsen består i udvikling af teknologi 
til metaloxidkomponenter og bipolære kompo­
nenter baseret på silicium samt galliumarsenid-
komponenter. Til bestemte anvendelsesformål 
har de hver deres særlige fortrin. CAD, CAM 
og andre fremstillingsmetoder skal også frem­
mes. 
Kommunikationen med de øvrige delprogram­
mer vil sikre hurtig definering af de nødvendige 
VLSI-demonstrationskredsløb. DELPROGRAM 2 — 
PROGRAMMELTEKNOLOGI 
Da programmeludvikling er en del af konstruk-
tionsproceduren for systemer, vil besiddelse af 
effektive, omkostningseffektive metoder til 
fremstilling af pålideligt programmel af høj 
kvalitet føre til hurtigere indførelse af nye pro­
dukter og omkostningsreduktion. 
Delprogrammet skal beskæftige sig med teorier, 
metoder og værktøjer, der giver programmel­
produktionen et sundt teknisk grundlag, pro­
jektstyring og industrielle aspekter for at ind­
sætte disse i forretnings- og industrisammen­
hæng, et fælles, integreret programmelfremstil-
lingsmiljø og demonstration af nye program­
melproduktionsmetoders effektivitet. 
DELPROGRAM 3 — AVANCERET 
INFORMA TIONSBEHA NDLING 
Under dette delprogram søges der midler til 
forbedring af datamatsystemers ydeevne og 
effektivitet ved at udnytte fremskridt inden for 
4 nøgleområder: 
Med dette delprogram skal der tilvejebringes 
midler til en forbedring af datamatsystemers 
ydeevne gennem fremskridt inden for 4 nøgle­
områder, dvs. videnteknik, herunder udvikling 
af teknikker for erhvervelse, repræsentation og 
håndtering af viden; eksterne grænseflader, 
dvs. genkendelse, forståelse og syntese af signa­
ler; informations- og videnlagring, der omfatter 
udviklingen inden for data- og videnbaser, tek­
nikker for tilgang til disse baser samt avance­
rede lagerenheders fysiske egenskaber; 
datamatarkitektur, dvs. udvikling af nye data­
matarkitekturer og de hermed forbundne pro­
grammeringsmiljøer med særlig vægt på anven­
delse af samtidighedsprincippet (concurrency). 
DELPROGRAM 4 — KONTORSYSTEMER 
Udviklingen af kontorsystemer står bl.a. over­
for udfordringer som at opnå forståelse af og 
give støtte til kontormedarbejderes opgaver i 
stedet for blot at levere en teknologisk ajourfør­
ing af traditionelle kontorfunktioner, at opnå 
forbedringer af grænsefladerne mellem menne­
ske og system, så der bliver mulighed for, at 
kontorsystemefne kan udnyttes af et bredt 
spektrum af kontormedarbejdere, samt at 
udvikle systemorienterede angrebsvinkler på 
kontorproblemer. 
14. 1. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/5 
Delprogrammet består af 5 områder: 
Læren om kontorsystemer og ergonomi 
Avancerede arbejdspladser 
Kommunikationssystemer 
Avancerede systemer til lagring og genfinding 
Integrerede kontorsystemer. 
DELPROGRAM 5 — DATAMATINTEGRERET 
FABRIKATION 
De to hovedformål med CIM-delprogrammet 
er for det første at skabe et miljø i Fællesskabet, 
hvori »multivendor« automatiserede produkti­
onssystemer kan implementeres således, at det 
resulterende integrerede system har et mini­
mum af funktionel overlapning og et maksi­
mum af tilslutningsmuligheder, og for det 
andet at støtte individuelt arbejde inden for 
udvalgte delsystemer, grænseflader og værktø­
jer, hvis udvikling eller forbedring menes at 
have strategisk værdi for Fællesskabets indu­
stri, og hvis konstruktionsmål er i overensstem­
melse med miljøets generelle arkitektur. 
Arbejdet inden for delprogrammet vedrører alle 
krav, der stilles inden for produktion, lige fra 
planlægnings- og konstruktionsstadiet til tids­
tro produktionskontrol. Det omfatter datamat­
støttet konstruktion (CAD), datamatstøttet pro­
duktudvikling (CAE), datamatstøttet fabrika­
tion, fleksible maskinbearbejdnings- og monta­
gesystemer, robotteknik, afprøvning og kvali­
tetskontrol. 
0.5. PROGRAMUDFØRELSE OG 
INFRASTRUKTUR 
Kommissionen vil lede og følge udførelsen af 
programmet. 
Kommissionen vil sørge for, at den nødvendige 
infrastruktur for at kunne udføre programmet 
er til stede. En del af infrastrukturen er det 
såkaldte Information Exchange System (IES). 
En anden del er opsamling af informationer 
samt spredning af de under ESPRIT-program-
met opnåede resultat og rapporter. En tredje 
del drejer sig om forholdet mellem F & U-
arbejdet samt standardiseringsaktiviteter. 
Informationsudvekslingssystemet (IES) tjener 
som redskab i forvaltningen af ESPRIT. IES er 
et IT-baseret datakommunikationssystem til 
udveksling af oplysninger mellem de forskel­
lige deltagere i ESPRIT-projekterne, deres egen 
ledelse og planlægningsorganer samt de fælles­
skabsinstitutioner og nationale administratio­
ner, der er involveret i program- eller projekt­
forvaltning. Mange af ESPRIT's projekter vil danne det 
videnskabelige og tekniske grundlag for senere 
standardiseringsaktiviteter. På den anden side 
vil visse demonstrationer af standardiseringsbe­
stræbelserne kræve en yderligere indsats; den 
slags arbejde vil blive betragtet som en del af 
infrastrukturen. Det arbejde, som skal udføres 
inden for standardisering, vil blive udført i hen­
hold til de retningslinjer, som er vedtaget i den 
etablerede standardiseringspolitik og vil ikke 
gennemføre arbejde, som også udføres af andre 
organisationer eller programmer. 
Indsamling af informationer samt udspredelse 
af de opnåede resultater under ESPRIT-pro-
grammet er i sig selv en vigtig del af ESPRIT-
programmet. Målet er en hurtig udspredelse af 
forskningsresultater fra ESPRIT-programmet til 
fællesmarkedets industri, og at sørge for den 
bedste mulige basis for planlægning og styring 
af ESPRIT-programmet, samt for projektdelta­
gerne. Til dette formål planlægger man at bruge 
klassiske mekanismer som publikationer, 
arbejdsmøder samt de nye kommunikationsme­
dier som foreksempel IES. 
i.6. TELEKOMMUNIKATION 
Da de første ESPRIT-planer blev skitseret, 
erkendte man, at telekommunikation udgør en 
vigtig del af informationsteknologien. På det 
tidspunkt blev emnet imidlertid ikke medtaget 
for sig. 
I september 1983 udarbejdede Kommissionen 
en meddelelse til Rådet, hvori det påvistes, at 
telekommunikationens betydning for den øko­
nomiske udvikling i Fællesskabet er voksende, 
og der blev fremlagt et handlingsprogram for 
dette område. Kommissionen blev dernæst 
anmodet om at udarbejde detaljerede forsalg for 
de 6 handlingsretningslinjer, der var fastlagt i 
handlingsprogrammet. 
I den foreslåede anden handlingsretningslinje 
erkendes det, at F & U-samarbejde har særlig 
betydning som forløber for alle andre aktioner, 
idet der i den prækonkurrencemæssige fase for­
dres F&U-samarbejdsdeling af samme art, som 
under ESPRIT. Følgelig igangsatte Kommissio­
nen i forening med en række større europæiske 
Firmaer og den nationale teletjenestes laborato­
rier et planlægningsarbejde inden for telekom­
munikation (PET). Målet var at nå frem til en 
egentlig vurderning af de fordele, der kunne 
være ved at gribe fastlæggelse af det tekniske 
Nr.C 11/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1.85 
grundlag for udstrakt indførelse af integreret 
bredbåndskommunikation (IBC) i Fællesskabet 
inden 1995 an fra et fællesskabssynspunkt. 
Dette førte til fastlæggelse af et større langsigtet 
F&U-program inden for telekommunikation, 
»F & U i avanceret kommunikationsteknologi i 
Europa (RACE)«. I udkastet til arbejdsprogram­
met for RACE anføres det, at der i dette pro­
gram må tages hensyn til det arbejde, der gen­
nemføres under ESPRIT. 
0.7. PROJEKTTYPER 
I hele 1985 arbejdsprogrammet for ESPRIT 
skelnes der mellem A- og B-projekter. De defi­
neres således: 
A-projekter er projekter, der er beskrevet hver 
for sig i arbejdsplanen med angivelse af delmål. 
De kræver sædvanligvis anselige ressourcer, 
såvel menneskelige som finansielle, og en stor 
veldefineret og stabil infrastruktur. 
B-projekter falder ind under »forskningsemner«, 
som er retningsgivende men ikke udgør nogen 
udtømmende liste. De kræver sædvanligvis 
færre ressourcer og kan ikke i samme grad gøres 
til genstand for målrettet forvaltning og regel­
mæssig revision som de større projekter. 
0.8. PROGRAMMETS AKTUELLE SITUATION 
Dette arbejdsprogram omfatter arbejde, hvorom 
der skal indgives forslag i 1985. Det omfatter 
ligeledes arbejde, der er igang i 1984, eller som 
sandsynligvis starter inden indkaldelsen af for­
slag i 1985. Handlingsforløbet har været som 
følger: Den 30. december 1983 blev der offent­
liggjort en forhåndsmeddelelse om deltagelse i 
ESPRIT-hovedprogrammet. Ministerrådet god­
kendte den 28. februar 1984 programmet for en 
første femårsperiode. 1984-arbejdsprogrammet 
blev offentliggjort i De Europæiske Fællesska­
bers Tidende. 
Den første indkaldelse af forslag til hovedpro­
grammet fandt sted den 21. marts 1984. Der blev 
modtaget henved 450 forslag, som blev evalue­
ret i løbet af maj og juni 1984. Der blev i juli 
1984 udarbejdet en indstillingsliste med henblik 
på detailforhandlinger og endelig godkendelse. 
Yderligere forventes en stor del af det arbejde, 
der er udført under den tidligere pilotfase, at 
blive videreført under hovedprogrammet. En 
direkte følge heraf er, at der i 1985-arbejdspro-
grammet indgår beskrivelser af igangværende 
projekter. Der forventes at blive indkaldt yderligere for­
slag primo 1985, og på dette tidspunkt vil ca. 
120 projekter allerede være i gang. 
Med henblik på deltagelse i IES-udvikling og 
-tjenester blev der den 14. juli 1984 offentlig­
gjort en indkaldelse af forslag; den resulterede i 
25 svar, som er blevet evalueret. 
0.9. ARBEJDSPROGRAMMETS OMFANG OG 
TILSIGTEDE REAKTIONER 
1985-arbejdsprogrammet omhandler perioden 
1985-1989, og det er tilstrækkeligt til, at det 
dækker de længste projekters varighed. Infor­
mationsteknologien er imidlertid under hastig 
udvikling, og derfor er det højst tænkeligt, at 
F & U-målsætningerne må ændres i forbindelse 
med den årlige revision. Som følge heraf er 
dette arbejdsprograms delmål sidst i perioden 
mindre præcise. 
Sådanne delmål er imidlertid nødvendige som 
ramme og holdepunkter for evaluering, behørig 
forvaltning og yderligere afpudsning. De frem­
træder i arbejdsprogrammet som det i dag bed­
ste skøn over, hvorledes projektets overordnede 
målsætninger kan nås. De er indikatorer og kon­
trolpunkter, som konkrete projektforslag vil 
blive bedømt i forhold til. Delmålene må dog 
ikke betragtes som juridisk bindende, forstået 
på den måde, at forslag, hvis endelige mål er 
fuldt ud acceptable, ikke behøver at afvises, blot 
fordi de er udformet på basis af andre delmål, 
end de her foreslåede. 
Inden for hver af de enkelte delområder under 
ESPRIT er der programmer, der eventuelt 
afhænger af færdigheder, teknikker eller tekno­
logier, der er under udvikling i en eller flere af 
de andre emneområder. 
I særlige tilfælde kan dette medføre, at specifik-
ker resultater kan træde i stedet for og overflø­
diggøre demonstrationsmodeller på andre 
områder. 
Under hvert F & U-emne fremgår det af arbejds­
programmet, på hvilke områder der forventes 
forslag til A- og B-projekter. For at lette over­
skueligheden afviger beskrivelserne af igangvæ­
rende arbejde i typografisk henseende. Disse 
beskrivelser er anbragt under det mest passende 
emne, men man må være klar over, at projekter, 
der er formuleret i overensstemmelse med tidli­
gere arbejdsprogrammer, i visse tilfælde går på 
tværs af de i dag benyttede emnegrænser. Der er 
visse områder, hvor nye projektforslag ikke for­
ventes. 
1985-arbejdsprogrammet indeholder om disse 
projekter de på tidspunktet for udarbejdelsen 
14. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/7 
tilgængelige oplysninger. Det bør dog bemær­
kes, at Kommissionen endnu ikke har afsluttet 
de endelige forhandlinger om hele dette arbejde, 
og der vil muligvis i nogle tilfælde vise sig 
behov for visse ændringer. 
Projekter af A-type udgør en del af en eksplicit 
plan, der betragtes som nødvendig for et heldigt 
udfald af ESPRIT. Dette betyder, at alle A-pro­
jekter tilsammen inden for et givet område skal 
tage sigte på at opfylde de samlede mål, der er 
sat for det pågældende område i arbejdspro­
grammet. Den vurderings- og udvælgelsespro­
ces, der gælder for nye A-forslag, er udformet 
med henblik på opnåelse af en sådan dækning. 
Eftersom B-projekter falder ind under forsk­
ningsemner, behøver man ikke nødvendigvis 
kun indsende forslag vedrørende eksplicitte 
punkter. Forslag vedrørende andre beslægtede 
emner vil ligeledes komme i betragtning på 
samme måde som B-forslag, der støtter det 
. arbejde, der er beskrevet under A-overskrifterne, 
(normalt) også vil komme i betragtning. Selv om 
der for B-forslag ikke gælder slet så strenge reg­
ler med hensyn til emne og opnåede resultater, 
så skal forslagene dog have en stærkt industriel 
orientering of munde ud i resultater, der kan 
udnyttes af industrien. 
Hvad angår emner eller underinddelinger heraf, 
der allerede omfattes af A-arbejde, og hvortil 
der ikke indkaldes forslag til A-arbejde i år, så 
skal det bemærkes, at andre forslag af større 
omfang vedrørende samme område kan komme 
i betragtning igen, dersom det igangværende 
arbejde af den ene eller anden årsag ikke skulle 
blive videreført som forventet. A-projekter eller B-emner, for hvilke der ikke 
modtages forslag, eller for hvilke forslagene 
ikke er tilfredsstillende, samt områder, hvorpå 
arbejdet standses af den ene eller anden årsag, 
vil komme i betragtning igen med hensyn til 
optagelse på det følgende års arbejdsprogram. 
0.10 BUDGETMULIGHEDER 
Allokeringen af budgettet mellem de 5 delpro­
grammer bliver afhængig af det arbejde, der 
påregnes i 1985-arbejdsprogrammet, således 
som det ændres ifølge de modtagne forslag og 
forslag, som der senere underskrives kontrakt 
om. Den ønskede overordnede afvejning mel­
lem delprogrammerne kan imidlertid benyttes 
som retningsgivende forhåndsallokering. Da 
forslagene i 1984 inden for programmeltekno­
logi (delprogram 2) lå væsentligt under forvent­
ningerne, kan dette til en vis grad opvejes ved at 
allokere større ressourcer hertil i 1985. 
Det samlede arbejdsprograms fordeling af res­
sourcer på delprogrammer er ligeledes genstand 
for ændringer i lyset af yderligere teknologisk 
udvikling i verden. I særdeleshed må det på 
baggrund af industriens reaktion på indkaldel­
ser af forslag være muligt at overføre ressourcer 
mellem de forskellige delprogrammer — opde­
lingen af ESPRIT i 5 områder er jo dog foreta­
get af forvaltningsmæssige hensyn og ligger ikke 
i selve arbejdets art. Det må fremhæves, at alle 
delprogrammerne er knyttet meget stærkt sam­
men indbyrdes. 
Den heraf følgende omtrentlige fordeling af den 
indsats, der skal ydes støtte til over de næste 5 
år, er følgende, udtrykt i mandår: 
Nr. C 11/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1.85 
1. 
2. 
3. 
4. 
5. Delprogram 
Mikroelektronik 
Programmelteknologi 
AIP 
Kontorsystemer 
CIM 
lait Programår 
2 
400 
340 
370 
320 
200 
1 630 3 
440 
390 
420 
360 
230 
1 840 4 
430 
400 
420 
340 
230 
1 820 5 
430 
400 
420 
320 
200 
1 770 6 
440 
440 
440 
360 
240 
1 920 
DELPROGRAM 1 
AVANCERET MIKROELEKTRONIK 
1. Hovedindsatsen i dette delprogram går på at udvikle de kompetencegivende nøg­
leteknologier inden for silicium-MOS og -bipolær samt GaAs med tilhørende CAD. 
De har alle deres særlige fortrin til bestemte IT-anvendelse, hvilket fremgår af neden­
stående skema. 
MOS 
Bipolar 
GaAs Hastighed 
**** 
***** Effektforbrug 
**** Udgangsbe-
lastning 
***** Pris pr. 
Funktion Integrerings-
grad Markeds­
størrelse 
***** 
I forening med CAD, CAM og fremstillingsmetoder 
vil der med disse teknologier i 1988 være skabt en 
solid underbygget I |im-kapacitet i en række euro­
pæiske industrier og have gjort betydelige fremskridt 
mod geometrier under 1 um. Der vil endvidere fore­
findes de nødvendige CAD-faciliteter til konstruk­
tion af de VLSI-kredsløb, hvori disse teknologier 
benyttes. 
2. Kommunikationen med de øvrige delprogram­
mer må forbedres, således at de nødvendige VLSI-
demonstrationskredsløb hurtigt kan defineres, og 
konstruktion og fremstilling heraf finansieres under 
disse delprogrammer. 
3. Tilgangen af videnskabeligt og teknisk perso­
nale, der har særlige færdigheder inden for proces­
teknologi for og konstruktion af mikro-elektronik, 
må øges. 4. Der er sørget for rimelig støtte til mere langsigtet 
arbejde bl.a. inden for optoelektronik. 
5. Ud over det arbejde, der er sat i gang under 
1984-arbejdsplanen, er der behov for særlig 
opmærksomhed på kritiske områder af teknologi og 
metoder. Disse er omhandlet i det nye område 1.9 
og omfatter indkapsling, tørætsning, resistteknologi, 
ledere, isolatorer og epitaxi. 
På F & U-område 1.1 og 1.2 er programmerne for 
MOS- og bipolærprocesser medtaget til orientering, 
selv om de nu bliver behandlet under de anførte 
projekter. Disse programmer blev udformet som 
store sammenhængende projekter og ikke som 
adskilte projekter for geometrier på 1 \im og under 
1 u.m. Dette er gjort af hensyn til effektiviteten, da 
hvert teknologiniveau bygger på viden fra de foregå­
ende niveauer. Mange aspekter af en given proces 
kræver stadig forbedring, f.eks. oxidkvaliteten i 
14. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr.Cll/9 
MOS, for at opfylde de krav, hver forbedring i form 
at større kredsløbskompleksitet og høj ydeevne stil­
ler. Denne kontinuitet i indsatsen ville gå tabt, hvis 
der var tale om adskilte projekter for 1 u.m og under 
1 urn. 
En ny side af strategien er, at der er konstateret et 
behov for større sammenhængende projekter, der er 
koncentreret om specifikke aspekter af teknologien, 
og som i visse tilfælde støtter hovedprogrammerne. 
Det er særdeles ønskeligt at få udstyrsleverandører 
involveret. Disse projekter er beskrevet under 
område 1.9. 
Den betydning CAD til VLSI har for ESPRIT's hel­
dige udfald, kan ikke fremhæves stærkt nok. Med 
god teknologi og fremragende CAD vil den stærkt 
innovative europæiske industri med held kunne 
konkurrere på verdensmarkederne. 
I gang er allerede i alt 13 C AD-projekter omfattende 
ca. 650 mandår mellem 1983 og 1987, som støttes i 
henhold til Rådets forordning 3744/81 vedrørende 
mikroelektronik og ESPRIT's pilotfase. Integration 
af resultaterne af dette arbejde og udvidelse af det 
til at omfatte konstruktion af kredsløb med flere 
millioner komponenter til en lang række anvendel­
sesformål er en vigtig opgave. 
Efter nøje gennemgang af det igangværende arbejde 
er der konstateret et behov for et betydeligt fremstød 
inden for CAD, og det er indføjet i arbejdsprogram­
met under område 1.3. 
Der findes langt flere organisationer med direkte 
interesse og kompetence på dette område, end det er 
tilfældet inden for VLSI-teknologi. Det her foreslå­
ede projekt må planlægges med tilstrækkelig fleksi­
bilitet til, at der tages hensyn til de involverede 
komplekse tekniske og organisatoriske spørgsmål. 
ESPRIT's informationsudvekslingsystem vil være 
en værdifuld hjælp hertil. 
Datastyring af VLSI-fremstilling opfattes som en 
vigtig bestanddel af programmet og ikke blot et 
middel til at effektivisere fremstillingen. Formind­
skelsen af geometridimensioner og lagtykkelser stil­
ler stadig større krav til processtyring i en situation, 
hvor slutkomponentens parametre afhænger af et 
større antal variable. Minimering af menneskelig 
håndtering og en indsats mod kilderne til udbyttebe-
grænsende kontaminering er altafgørende. På et givet kontamineringsniveau falder udbyttet hastigt 
med aftagende geometridimensioner. MOS- og 
bipolærprojekterne under 1 jim-niveauet vil invol­
vere datamatstøttet fremstilling, når det er muligt. 
Disse vil endvidere kunne indgå som relevante 
B-projekter. 
F & U-område 1.1.: MOS-teknologi under 1 UJII 
(A-projekter) 
Beskrivelse 
Kravet er at udvikle alle de enkelte procestrin, 
såsom litografi, ætsning, dotering osv. med henblik 
på at nå geometrier under 1 u.m i MOS. Målet er en 
proces, hvormed der kan fremstilles flere millioner 
komponenter pr. logik- og lagerchip. Det påregnes, 
at der under ca. 0,7 um vil blive benyttet andre 
værktøjer end optisk litografi. Proces- og kompo­
nentmodellering vil også blive benyttet. For at 
kunne nå disse mål må de kritiske teknikker udvik­
les. De er fælles for område 1.1 og 1.2 og er 
omhandlet i 1.9. 
Forudsætninger 
— Erfaring med nyeste processer. 
— Aktiviteter inden for avancerede procestrin. 
— Rådighed over CAD/CAT-værktøjer, der er i 
brug. 
Program (-)og delmål (*): 
Årl: 
— Valg af proces (CMOS eller blandet C- og 
NMOS) og af konstruktionsmetodologi. 
— Valg af udstyr til optisk litografi. 
— Fastlæggelse af procestrin. 
År2: 
— Optimering af de enkelte procestrin. 
— Fastlæggelse af foreløbige konstruktionsregler. 
— Karakterisering af procestrin. 
— Igangsætning af forskning i nye processer og 
strukturer til teknologi under 1 u. 
Nr. C 11/10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1.85 
* 18. måned: Konstruktion og evaluering af 
forsøgschip med mere end 1 000 tran­
sistorer og baseret på 1 um-konstruk-
tionsregler med stigning (leder plus 
mellemrum) på 3 um. 
År3: 
— Demonstration af gennemførlighed med en chip 
med en halv million komponenter og geometrier 
på 1 um. Målet er at nå et kvalifikationstal på 
0,05 pj og en forsinkelse på 1 ns. 
— Evaluering af nye trin (gatemateriale, isolation, 
indbyrdes forbindelse osv.). 
— Evaluering af behandlingsudstyr med geome­
trier under 1 fim. 
* 36. måned: Første eksempler på kredsløb med 
0,5 mio transistorer, 1 (im-konstrukti-
onsregler og data for kvalifikationstal 
og forsinkelse. 
År4: 
— Valg af litografiudstyr til- dimensioner under 
1 jim. 
— Rutediagram for en 0,7 jim-proces med kon-
struktionsregler. 
* 48. måned: Statistiske oplysninger om skivens 
homogenitet og udbyttet ved 1 ujn-
konstruktionsregler; prøvekredsløb 
med mere end 1 000 transistorer med 
0,7 u.m konstruktionsregler og stig­
ning på 2 um 
År5: 
— Evaluering af 0,5 u,m-processen. 
— Demonstration af processens gennemførlighed. 
— Konstruktion af en chip med mere end 1 million 
komponenter med et kvalifikationstal på 0,05 pj 
og en portforsinkelse på 1 ns. 
* 60. måned: Første eksempler på kredsløb med 
mere end 1 million transistorer, 
0,7 um-konstruktionsregler og data 
for kvalifikationstal og forsinkelse. A ktiviteter, der afhænger af 1.1 
VLSI-mikroelektronik til informationsteknologi. 
1.1.1. »SOI-materialer og -processer med henblik på 
3D-integration« (Ref. 245: A/84) 
Målet med dette forsknings samarbejde er at under­
søge og udvikle de nye siliciumteknologier, der er nød­
vendige til tredimensional integration. Denne 
3D-fremgangsmåde vil åbne mulighed for integration 
med større tæthed, højere arbejdshastighed og multi­
funktionel signalbehandling. Tre teknologiske hoved­
faser vil blive undersøgt: 
a) dyrkning af aktive SOI-lag, der har de nødven­
dige elektroniske egenskaber til virkliggørelse af 
højkvalitetskomponenter og kredsløb, 
b) anbringelse af to aktive lag oven på hinanden på 
en sådan måde, at forringelse af allerede dan­
nede komponenter undgås, 
c) et lags-SO I-proces til fremstilling af enkeltkompo­
nenter og forbindelse af disse indbyrdes; udvik­
ling af en fuldstændig proces, omfattende to 
aktive lag. 
1.1.2. »CM O S-teknologi under 1 fim« (Ref. 554: 
A/84) 
Projektet tager sigte på udvikling af de nødvendige 
byggesten til en 0,5 fim CMOS-proces, der først og 
fremmest skal benyttes til fremstiling af hurtige digital 
kredsløb. For at give programmet de bedste mulighe­
der for et heldigt udfald er der afgrænset og tilrette­
lagt to hovedfaser, hvoraf den første omfatter et mel­
lemtrin på 1 fim-niveau, og den anden den endelige 
0,5 fim CMOS-familie. Når projektet er afsluttet, vil 
konsortiets IC-firmaer i deres pilotanlæg have bygge­
stenene til en CMOS-proces, hvormed der kan frem­
stilles IC med geometrier på 0,5 fim. 
1.1.3. »Fysisk-kemisk karakterisering af 
ciliciumoxynitrider i relation til deres elektro­
niske egenskaber« (Ref. 369: B/84) 
Målet med projektet er først at fastslå sammenhæn­
gen mellem siliciumoxynitridfilms fysisk-kemiske og 
elektriske egenskaber og dernæst sammenhængen 
mellem fysisk-kemiske egenskaber og dyrkningspara-
14. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/11 
metre. Denne forskning gennemføres som følge af at 
siliciumoxynitrider formentlig vil finde anvendelse 
inden for IC-teknologi, f.eks. i MNOS-baserede 
ikke-flygtige lagre og i MOS-enheder med geometrier 
under 1 fim. 
Der forventes ikke flere A-forslag på område 1.1. 
Der ønskes B-forslag til støtte for ovenstående pro­
jekter inden for de i afsnit 1.9 omhandlede områder. 
F & U-områder 1.2.: Bipolær teknologi under 1 um 
(A-projekt) 
Beskrivelse 
Den overordnende målsætning er at udvikle speci­
fikke procestrin til bipolær teknologi under 1 u,m, 
hvilket fører til en fuldstændig procesfølge for 
meget højtydende integrerede kredse. 
For at nå denne målsætning er følgende udvikling 
nødvendig: 
— samlede kredsløbskoncepter, som må udvikle 
sig sammen med teknologien 
— en vertikal komponentstruktur, der er egnet til 
litografi under 1 u.m 
— en egnet flerlagsforbindelsesteknologi 
— en passende kontrakt- og flerlagsforbindelses­
teknologi 
— tilstrækkelig høj bortledning, højt benantal, 
elektrisk afstemte tilledninger, indkapslinger 
— proces- og komponentmodellering. 
Endvidere er projektområdet i høj grad afhængigt 
af, at de i område 1.9 omhandlede kritiske teknikker 
bliver disponible. 
Forudsætninger 
— Erfaringer med VLSI og ananceret siliciumbe­
handling; rådighed over CAD/CAT-værktøjer. 
Aktiviteter, der afhænger af 1.2. 
Hurtig VLSI-mikroelektronik til informationstekno­
logi. Program (-)og delmål (*) 
År 1: 
— 1 u,m-teknologi: igangsætning af aktiviteter 
vedrørende procestrin, kredsløbsstrukturer og 
modellering. Evaluering og valg af kritisk 
udstyr. 
— Første valg af proces- og kredsløbsstrukturer 
12. måned: Indledende procesudformning; eva­
luering og valg af kritisk udstyr. 
År 2: 
— Foreløbig optimering af procestrin 
— Fastlæggelse af 1 (im-konstruktionsregler 
— Påbegyndelse af konstruktion af 
demonstrationschips 
— Påbegyndelse af forskning vedrørende nye pro­
cesser og stukturer til teknologi under 1 jim 
* 24. måned: Fastlæggelse af 1 jim-konstruktions-
regler. 
År3: 
— Demonstration af gennemførligheden af 1 u,m-
processer til chips med 10/20k porte og en port­
forsinkelse på 100 ps 
— Påbegyndelse af arbejde på 2 um-stigning i flere 
lag, samtidig med at pilotprojekter videreføres 
— Fortsættelse af forskning i teknologi under 1 fim 
— Foreløbige konstruktionsregler fra 0,7 |im-struk-
turer 
* 36. måned: Demonstration af gennemførligheden 
af 1 u-m-processer til chips med 10/ 
20k porte og en portforsinkelse på 
100 ps. 
År4: 
— Påbegyndelse af konstruktion af 0,7 (irn-demon-
strationschip 
— Optimering af procestrin under 1 u.m 
— Valg at kritisk udstyr 
— Forbedring af udbyttet ved 1 jxm-demonstrati-
onskomponenter 
Nr. C 11/12 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1.85 
* 48. måned: Fastlæggelse af indledende konstruk-
tionsregler for 0,7 \im-strukturer. 
År5: 
— Demonstration af gennemførligheden på 
0,7 |xm-processer til chips med 20/50k porte og 
en portforsinkelse på 50 ps. 
60. måned: Første eksempel af chips med 20/50k 
porte i 0,7 |j,m foreligger. 
1.2.1. »Bipolær teknologi under 1 fim — I« 
(Ref. 243: A/84) 
Den overordnede målsætning for dette program er 
udvikling af specifikke procestrin til bipolær teknologi 
under 1 fim, som fører til et fuldstændig sæt af frem­
stillingsprocesser for meget højtydende integrerede 
kredse. Ved slutningen af en femårsperiode vil gen­
nemførligheden af processer til strukturer under 1 fim 
blive demonstreret på en stor testchip. 
1.2.2. »Bipolær teknologi under 1 fim- II« 
(Ref 281: A/84) 
Projektet tager sigte på udvikling af bipolær teknologi 
til højhastighedsdatabehandlingsprodukter (portfor­
sinkelse under lOOps, produkt af effekt og forsinkelse 
mindre end 0,1 pJ samt konstruktionsregler under 
1 fim). For at virkeliggøre dette må der udvikles speci­
fikke processer til komponentisolation, tynde spitaxi-
allag, E-B-strukturer, Schottky-dioder, at polykrystal-
linsk silicium modstande, flerlagsmetallisering i mere 
end 4 lag, hensigtsmæssige indkapslings- og efterprøv-
ningsteknikker. Gennemførlighed, ydeevne, udbytte 
og pålidelighed vil blive demonstreret med specifikke 
testarrangementer, især et portnetværk med 10 kporte 
pr. chip. Portforsinkelsen på mindre end 100 ps vil 
gradvis blive nået i 3 trin, nemlig 200, 100 og mindre 
end 100 ps. 
Der forventes ikke ydeligere A-forslag på område 
1.2. 
Der ønskes B-forslag til støtte for ovennævnte pro­
jekter inden for de i afsnit 1.9 omhandlede områder. F & U-område 1.3.: Datamatstøttet konstruktion 
(CAD) 
OVERORDNEDE MÅLSÆTNINGER 
a) at udvikle avancerede CAD-teknikker med hen­
blik på at styre kredsløbenes stadig stigende 
kompleksitet 
b) at skabe kapacitet for konstruktion af kom­
plekse VLSI, som er tilgængelig for hele EF's 
IT-verden. 
Det overordnede mål er inden for fælles rammer 
at udvikle at integreret sæt portable værktøjer, 
der kan håndtere VLSI-kredsløb med op til flere 
millioner komponenter. 
Dette skal: 
— tilvejebringe en brugervenlig facilitet med 
kort svartid, som let kan tilpasses ændringer 
i teknologi 
— give konstruktører mulighed for hurtig eks­
pedition af valable og afprøvelige konstruk­
tioner samt tilhørende afprøvningsinforma-
tion 
— være let at tilpasse til ændringer i teknologi 
— tilvejebringe faciliteter for optimering af 
kredsløb med hensyn til pålidelighed og 
ydeeven 
— omfatte cellebaseret konstruktion og biblio­
teker af adaptable moduler 
— bygge videre på relevante resultater af 
CAD-projekter, der henhører under forord­
ning (EØF) 3744/81. 
Strategi 
a) Der skal gøres et reelt forsøg på at tilskynde til, 
at der opstår en overordnet CAD-infrastruktur, 
således at hovedparten af de værktøjer, der 
udvikles under igangværende programmer, kan 
kombineres med fremtidige værktøjer til en inte­
greret alment tilgængelig værktøjsfacilitet. 
b) Så vidt muligt komplekse demonstrationschips 
kommer til at udgøre kernen i hvert af projek-
tests faser. 
c) Modellering af komponenter og processer 
betragtes ikke som en del af CAD-projekterne 
men hører ind under de projekter, der omhand­
ler udvikling af nye VLSI-processer (jf. område 
1.1 og 1.2); kompatibilitet med CAD er imidler­
tid påkrævet. 
d) Udviklingssamarbejde mellem læreanstalter, 
virksomhedsgrupper og forskningsinstitutioner 
14. 1. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/13 
skal fremmes med henblik på at overføre viden 
og stille CAD til rådighed for videre kredse. 
e) Der vil blive sørget for vekselvirkning med, 
støtte til og udnyttelse af resultaterne af andre 
ESPRIT-aktiviteter. 
f) Der vil blive lagt vægt på anvendelse af viden­
teknik på CAD. 
g) Der skal, hvor det er hensigtsmæssigt, indgå 
dedikeret CAD- materiel. 
Større projekter, der skal sættes i gang 
Der er et umiddelbart behov for arbejde på fire nøg­
leprojektområder. Der sigtes på at udvikle værktøjer 
og teknikker samtidig med, at der tages betydelige 
skridt mod vedtagelse af en fælles ramme. 
Der er væsentlige vanskeligheder som følge af beho­
vet for at indarbejde resultaterne af igangværende 
Euro-projekter, der i de fleste tilfælde er vanskelige 
at kvantificere. Dette spørgsmål vil blive behandlet 
under integrationsprojektet, hvor der ligeledes læg­
ges retningslinjer for fremtidige projekter. Der skal 
for nye projekter defineres så detaljerede kvantifice­
rede mål og begrænsninger, at de kan gøres til gen­
stand for en fuldstændig vurdering. 
Et femte område omfatter mindre B-projekter af 
spekulativ og usædvanlig karakter. 
Der er behov for omfattende arbejde på CAD-områ-
det, og mange projekter fortjener europæisk støtte. 
På grund af de begrænsede disponible ressourcer er 
nedenstående projekter omhyggeligt udvalgt som 
havende størst sandsynlighed for at få varig indvirk­
ning på effektiviteten i Europa på lang sigt. 
Forudsætninger 
— Viden om konstruktionsprocessen 
— Adgang til resultater og værktøjer, der er frem­
kommet under 3744-projekter og ESPRIT-pilot-
projekter 
— Erfaring i algoritmer ved VLSI-konstruktion 
— Teknologier og demonstrationschips af størrel­
sesordenen 1/2 til 10 millioner transistorer. 1.3.1. CA D-integrationsprojekt (A -projekt) 
Der er behov for, at en bredt og repræsentativt sam­
mensat gruppe af DA-værktøjsudviklere (DA: 
Design Automation) mødes og sammen anbefaler 
mekanismer og rammer for bedre integration af 
mere almen adgang til europæiske CAD-værktøjer. 
Der vil under projektet regelmæssigt fremkomme 
undersøgelsesrapporter, og resultaterne af projektet 
vil blive sat i relation til specifikt støtte programme­
ringsarbejde med henblik på dels at støtte integre­
ring og sammenkædning af eksisterende og euro-
støttede værktøjer, dels at opstille de nødvendige 
standarder for fremtidigt arbejde. 
I undersøgelserne må der tages hensyn til udviklin­
gen inden for informationsteknologi og Da-system­
arkitektur på verdensplan. 
Fase 1 
Årl: 
Problemer ved sammenkobling af bestående euro­
værktøjer, integreringsteknikker, indvirkningen fra 
net og distribuerede data. 
År 2: 
Anbefaling af data- og portabilitetsstandarder, ind­
virkningen af særlige retningslinjer vedrørende 
DA-materiel for DA-værktøjsudviklere 
Milepæle: 
a) Integrering af værktøjer og systemer, som i øje­
blikket er under udvikling, til et førstegenerati-
onssystem. 
b) Definering af rammer for standarder for fremti­
digt arbejde. 
* På dette tidspunkt skal der foretages en grundig 
vurdering af resultater of udestående arbejde. 
Fase 2 
År 3 og år 4: 
Udvidelse bestående i indarbejdelse af nyudvikling 
inden for DA-materiel, kunstig intelligens og data­
baseteknologi. 
År5: 
Afslutning af integreringen af andengenerationssy-
stemer og revision af eksisterende standarder. 
Nr. C 11/14 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1. 85 
Milepæle: 
a) Integrering af avancerede værktøjer til et 
andendgenerationssystem. 
b) Nyvurdering af eksisterende standarder og 
eventuelt revision heraf. 
1.3.2. Brugergrænsefladeprojekt (A-projekt) 
Målet er at gøre CAD-værktøjer mere effektive i 
brug og mere konsekvente set fra brugernes syns­
punkt. Arbejdet består i en kombination af en vidt­
spændende undersøgelse og tilpasning af nogle 
igangværende programmer til praksis. 
År 1: 
Fremhævelse af brugergrænsefladeaspekterne ved 
de igangværende CAD-systemprojekter gennem 
hele konstruktionsprocessen 
Vigtige karakteristika: 
— brugervenlighed 
— kort svartid 
— portabilitet 
— konsekvens 
År 2: 
Undersøgelse af kommunikationsforbindelserne 
mellem intelligente terminalarbejdspladser og de 
centrale beregningsenheder 
— transmissionshastighed 
— transmissionsprotokol 
— fordeling af data og processen mellem 
terminalarbejdspladser og datamater 
År 3 og 4: 
Undersøgelse af menneske/maskinegrænsefladen i 
forbindelse med CAD — nye ind- og udlæseteknik­
ker, f.eks. i form af tale (se også andre ESPRIT 
områder) 
1.3.3. Problemer ved meget høj integration (A-pro­
jekt) 
Målet er at udvikle nye algoritmer og arkitekturer, 
der er egnede til VLSI-kredsløb med millioner af 
transistorer. Det første trin er at opnå formel erken­
delse af grænserne for de algoritmer, der i dag 
anvendes på forskellige niveauer i konstruktionspro­
cessen. Man ved, at 90 % af de omfattede problemer inden 
for CAD kræver nye løsninger, og det er givet, at det 
i fremtiden er inden for algoritmer, der skal tages 
nye fremgangsmåder i brug. 
Deltagerne skal kombinere fælles undersøgelser og 
kvantificeret vurdering med praktisk arbejde med 
specifikke værktøjer, hvor der benyttes ekspertsyste­
mer og særligt materiel, som kan være til støtte for 
en række DA-problemer. 
Årl: 
Fastlæggelse af kriterier for evaluering af ydeevne, 
især for så vidt angår 
— layout-genereringsværktøjer 
— floor planning-værktøjer 
— værktøjer til funktionel konstruktion 
År 2: 
Eksperimenter med eksisterende værktøjer, 
AI-systemer og særligt materiel, som tilvejebringer 
— grænser i tidrumkompleksitet 
— patologiske tilstande 
Definering af et demonstrationssystem, hvori der 
skal udføres kooperative algoritmiske opgaver med 
AI-teknikker, og alt nødvendigt formålsbestemte 
materiel. 
År 3 og 4: 
Implementering af systemet og demonstration på et 
»vanskeligt« og omfattende problem. 
1.3.3.1. »Beskrivelsessprog til VLSI« (Ref. 42: 
A/83) 
Dette projekt skal frembringe to nye hierakiske beskri­
velsessprog til IC-konstruktion til beskrivelse afkreds-
løbsnet og -layout. Det overordnede mål er at skabe 
en VLSI-CAD-infrastruktur, som bidrager til en radi­
kal forøgelse af konstruktørens produktivitet, og som 
åbner mulighed for y deliger e udvikling. 
1.3.3.2. »Avancerede algoritmer, arkitekturer og 
layout-teknikker til VLS I-dedikeret signal­
behandling« (Ref. 97: A/83) 
Dette projekt omhandler udvikling af CAD-værktøjer 
og avancerede teknikker til konstruktion af CMOS-
kredsløb til chips til digital signalbehandling ved hjælp 
14. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/15 
af seriel, blandet seriel-parallel eller parallel arkitek­
tur. 
1.3.3.3. » Ultrahøjt integreret system (ULSI) med høj 
udbytte og høj pålidelighed, opnået gennem 
rekonfigurabilitet« (Ref. 244: B/84) 
ULSI med høj pålidelighed kan fremstilles ved at ind­
bygge redundans i en chip, således at fejlbehæftede 
celler eller elementer kan tolereres. Denne arealforø­
gelse kan imidlertid medføre et fald i udbyttet. 
Redundans foreslås indført med henblik på at opnå 
udbytteforøgelse ved hjælp af rekonfigurering i forbin­
delse med fremstillingen og at forbedre fejltolerancen 
ved hjælp af on-line rekonfigurering. Til gennemfø­
relse af projektet kræves der ekspertise inden for silici-
umudnyttelsesanalyse, herunder fejlmekanismer og 
deres fordeling, arkitekturstrategier for opdeling, 
implementering af redundans og bevarelse af afprøve-
lighed, siliciumkonstruktionsmetodologier, der er for­
bedret, så de opfylder ovennævnte krav, samt speci­
fikke fremstillingsteknikker, som underbygger den 
nødvendige fysiske omstrukturering og tager højde for 
de særlige krav i forbindelse med afprøvning og ind­
kapsling. Projektet afsluttes med en demonstrations-
chip, og der vil blive anvendt den nyeste CMOS-tek-
nologi med passende flerlagsforbindelser. 
Der indkaldes yderligere forslag til A-projekter. 
1.3.4. Værktøjer til højniveaukonstruktion 
(A-projekt) 
Kravet er udvikling af et sæt integrerede konstrukti-
onsværktøjer til højniveaukonstruktion (specifice­
ring, syntese og verifikation) med høj grad af tekno­
logisk uafhængighed. Der stræbes efter konstruktio­
ner med af omkring 10 millioner komponenter pr. 
chips, som eventuelt kan indholde såvel lager som 
logik. Værktøjerne skal være til hjælp for konstruk­
tøren ved opdelingen af et system i delsystemer og 
ved afgørelsen af, om funktioner skal implementeres 
i materiel eller programmel. Implementeringsdetal-
jer såsom afprøvelighed og layout skal være omfat­
tet. Problemerne ved blandede analoge/digitale 
konstruktioner bør ligeledes tages op. 
År 1: Konstruktion af det samlede sæt af værktø­
jer 
År 2: Påbegyndelse af implementeringen af sættet 
af værktøjer 
År 3: Færdiggørelse af implementeringen af sæt­
tet af værktøjer År 4: Afprøvning og demonstration af sættet af 
værktøjer på delsystemer på multiple chips 
med logik-, lager- og analogfunktioner. 
1.3.4.1. »CAD-konstruktionssystemer på højt niveau 
til interaktiv layout og konstruktion« 
(Ref. 10: A/83) 
Dette projekt har tilformål at definere og demonstrere 
CAD-systemet til konstruktion og layout af VLSI-
kredsløb fra den første specifikation til maskerne. 
Kredsløbskompleksiteten kan være på op til 1 million 
transistorer. Det overordnede mål er reducerede kon-
struktionstider. 
Der indkaldes yderligere forslag til A-projekter. 
1.3.5. Helt nye specifikke konstruktionsværktøjer 
(B-projekt) 
Der vil blive ydet støtte til en række små, meget 
innovative projekter. Rækken af mulige emner, der 
vedrører konstruktion af VLSI-kredsløb, er meget 
lang. 
Der vil blive givet forrang til projekter, der omhand­
ler konstruktionsproblemer på følgende områder: 
— VLSI-kredsløb med meget høj hastighed (f.eks. 
50 picosekunder) 
— Integration på skiveniveau 
— Fejltolerance med henblik på højt udbytte 
— Parallelle arkitekturer (f.eks. systoliske arrays) 
— Specifikke teknologier (f.eks. GaAs) 
— Formålsbestemte materiel til CAD. 
1.3.6. Konstruktion og karakterisering af celler 
(A-projekt) 
Målsætningen er at frembringe celler, der kan benyt­
tes til at evaluere de siliciumteknologier og CAD-
værktøjer, der udvikles under ESPRIT i forbindelse 
med arbejdende kredsløb. Det er ikke hensigten at 
tilvejebringe et udtømmende cellebibliotek, men at 
udvikle en gennemprøvet metodologi til hurtig kon­
struktion og karakterisering af celler. Yderst vigtige 
uddata er oplysninger om modellering af enheder 
fra de forskningsprojekter, der vedrører processer. 
Nr. C 11/16 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1. 85 
Der er tale om tre kategorier af celler: 
1. Primitive celler 
2. Parametriserede celler 
3. Faste celler 
for både analoge og digitale funktioner. 
For hver celle skal der foreligge beskrivelser på 
layout- og funktionsniveau samt elektrisk niveau 
med fuldstændige oplysninger til simulering og 
parameteruddragning. Hensigten er at tilvejebringe 
et mindsteudvalg af celler for hver teknologi. Hver 
celle vil blive fuldstændig simuleret og karakterise­
ret. 
Årl: 
Udvælgelse af foreløbige standarder og udvikling af 
grundliggende metodologi til cellekonstruktion. 
År2: 
Udvikling af bibliotek af primitive celler og teknik­
ker til parametrisering. 
År 3: 
Konstruktion af parametriserede og faste celler. 
År 4: 
Karakterisering og demonstration i repræsentative 
kredsløb. 
Anmærkning: Under projektets forløb vil relevante 
standarder blive implementeret, så 
snart de foreligger. 
F & U-område 1.4.: Integrerede kredsløb af 
compound halvledere 
Beskrivelse 
Integrerede digitale kredsløb i III-V compound 
halvledermaterialer har med hensyn til hastighed 
og/eller produktet af hastighed effektforbrug en 
potentiel fordel frem for siliciumkredsløb på grund 
af større elektronmobilitet. Teknologien er mange år 
bag efter siliciumteknologien, og der er behov for 
betydelig forskning i materialer og proceser. Da 
markedet for højhastighedskredsløb med lavt effekt­
forbrug er voksende, er der mange problemer at tage 
op. 
Teknologien omfatter dels GaAs(GaAlAs-hetero-
junction strukturer, der benytter transistorer med høj elektronmobilitet (HEMT) eller bipolære hetero-
junction transistorer (HJBT). Der kræves grund­
forskning i materialefremstilling, ionimplantation 
og IC-procesteknologier. 
Anmærkning: For at nå dette programs mål kræves 
der meget anselige ressourcer, der 
ikke med sikkerhed er til rådighed 
inden for rammerne af ESPRIT. På 
den anden side er disse målsætninger 
et minimum for fastholdelse af kon­
kurrenceevnen. Man må derfor 
acceptere supplerende finansierings­
kilder og/eller mindre ambitiøse pro­
grammer. 
Forudsætninger 
— Adgang til passende substratmaterialer 
— CAD-faciliteter 
— Passende laboratorium og erfarent personale 
— muligheder for ionimplantation 
— og/eller molekylstråleepitaxi (MBE) 
— og/eller epitaxialdyrkning ved hjælp af metalor­
ganisk kemisk pådampning (MOCVD). 
Program (-) og delmål (*): 
Årl: 
— Hovedvægt på udvikling af proces til fremstil­
ling af GaAs på 2-skiver med geometrier på 
uner 1 \im med særlig vægt på reproducerbarhed 
og udnytte. 
— Optimering af materialedyrkning og fremstilling 
af eksperimentelle HEMT og HJBT i GaAs/ 
GaAl As-systemet. 
* 12. måned: demonstration af gennemførligheden 
af MESFET-baserede kredsløb med 
1 000 porte og en portforsinkelse 
(tpd) på mindre end 100 ps. 
— Demonstration af basiskredsløb med HJBT 
og/eller HEMT (som ikke er ringoscillatorer). 
År2: 
— Fortsættelse af arbejdet med hovedvægten på 
proces til fremstilling af GaAs-IC med geome­
trier på under 1 urn med særlig vægt på reprodu­
cerbarhed og udnytte. Skabelse af muligheder 
for 3«-proces. 
14. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr.C 11/17 
— Videreførelse af forskning i optimering af 
HEMT- og/eller HJBT-IC. 
* 24. måned: demonstration af mindst lk lager (til­
gangstid på under 1 ns og effektafgi­
velse på højst 500 mW) og/eller 
kredsløb med tilsvarende kompleksi­
tet. 
— Demonstration af gennemførligheden af 
HEMT- kredsløb med 100 og/eller HJBT. 
År3: 
— Udbytte- og pålidelighedsforbedring af grund­
læggende GaAs-IC-processer. 
— Forbedring af de grundlæggende trin i en 
GaAs/GaAlAs-IC-proces, der er baseret på 
HEMT eller bipolære transistorer. 
— Bestemmelse af anvendeligheden af HJBT/ 
HEMT til digitale IC til en hurtig 8-bit proces­
sor. 
* 36. måned: vurdering af udbyttet af et demon-
strationskredsløb på 1 k eller med til­
svarende kompleksitet på mindst 10 
skiver. 
Demonstration af gennemførligheden 
af lk HEMT-lager og/eller et sam­
menligneligt HJBT-kredsløb. 
Sammenligning af forskellige tekno­
logier (om muligt med samme kreds­
løb i hver teknologi). Beslutning og 
udvælgelse af en af disse. 
År 4: 
— Forbedring og konsolidering af de udvalgte pro­
cesser. 
— Fremstilling af eksperimentelle IC og forbedring 
af udbyttet. 
— Udvikling af kredsløb til en hurtig 8-bit proces­
sor. 
* 48. måned: Demonstration af 16k lager (eller til­
svarende) i den valgte teknologi. 
År 5: 
— Forøgelse af kompleksiteten. 
— Konstruktion og fremstilling af andre kom­
plekse state-of-the-art IC. 
* 60. måned: demonstration af stort kredsløb med 
en kompleksitet på 10-20 k porte, en portforsinkelse på mindre end 50 ps 
og et kvalifikationstal på under 
100 fJ. Dette demonstrationskredsløb 
kan f. eks. være et 16 k lager med en 
tilgangstid på nogle få nanosekunder, 
eller det kan defineres i løbet af år 3, 
således at behov på andre ESPRIT-
områder (specielt højhastighedsdata-
bus) eller inden for telekommunikati­
onsindustrien (f. eks. signalbehand-
lingskredsløb) tilgodeses. 
1.4.1. »Compound halvledermaterialer og integre­
rede kredsløb heraf— I« (Ref. 232: A/84) 
Dette programs overordnede mål er at tilvejebringe 
teknologier til digitale integrerede kredsløb i gallium-
arsenid, hvori der som aktive kredsløbselementer 
anvendes GaAs-MESFET, transistorer med høj elek­
tronmobilitet (HEMT/TEGFET) og heterojunction 
bipolære transistorer (HJBT). Disse kredsløb vil få en 
sådan konfiguration, at GaAs' fordele med hensyn til 
hastighed og effektforbrug frem for silicium demon­
streres på passende vis. 
1.4.2. »Compound halvledermaterialer og integre­
rede kredsløb heraf-II« (Ref. 522: A/84) 
Forskningsprogrammets generelle målsætning er 
udvikling af avancerede aspekter af procesteknologi til 
digitale integrerede GaAs-kredsløb og tilknyttet eks­
pertise med henblik på fremstilling af hurtige højty­
dende digitale kredsløb. Fremstilling af hele IC anses 
ikke for prækonkurrencemæssig. Der vil blive udviklet 
digitale demonstrations-IC, således at de forskellige 
logikkredsløbsteknologiers ydeevne kan evalueres. 
1.4.3. »CAD-metoder til analoge monolitiske 
GaAs-IC« (Ref 255: B/84) 
Forskningsprogrammets hovedvægt ligger på udvik­
ling af et komplet CAD-bibliotek med teoretiske 
modeller og eksperimelle data vedrørende de passive 
elementer og aktive komponenter, der er nødvendige 
til konstruktion af analoge GaAs-IC. Arbejdet indle­
des med udledning af fysiske modeller og ækvivalente 
kredsløb for forskellige MESFET-typer og passive ele­
menter efter såvel koncentrerede som distribuerede 
metoder. Det følgende trin består i CAD af grupper af 
passive og aktive komponenter med henblik på inte­
greret implementering af elementære funktioner. Ud 
over kredsløbsanalyse vil der her blive simuleret kob-
Nr. C 11/18 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1. 85 
Ung mellem tilstødende elementer og varmefordeling. 
I den følgende fase vil der med særlige analysepro­
grammer blive set på analoge IC, defineret som funk­
tionelle blokke på højt niveau. Dette endelige CAD-
program omfatter evaluering af sammenpakningsef-
fekten og fejlfølsomhedsanalyse. Interaktiv optime­
ring vil finde sted i en brugerorienteret flytbar pakke. 
Projektet indledes med undersøgelse med C- og 
X-bånd og udvides senere til 18 GHz. CAD-systemets 
anvendelighed vil blive underbygget med forskellige 
demonstrations-1C i GaAs, herunder enheder med 
geometrier under 1 fim. 
Der indkaldes yderligere forslag til A og B-projekter. 
F & U-område 1.5.: Optoelektronik 
Beskrivelse 
Behovet for elektroniske komponenter til telekom-
munikationstransmission, forbindelser i og mellem 
datamater, ultrabredbåndsbilledbehandling og kob­
ling vil være stigende. Kommende generationer af 
monomodekommunikationssystemer vil kunne 
anvende kohærent detektering og flerkanalsbølge-
længdemultipleksering og være fasemodulerede. 
Dette vil give højere ydeevne og være kompatibelt 
med integreret optisk logik. Der vil også blive 
mulighed for behandling, kombinering og routing 
ved meget høje hastigheder. I halvlederform vil der 
også være kompatibilitet med III-V-integrerede 
kredsløb, hvilket giver en hurtig elektrisk grænse­
flade. 
Anmærkning: Til at nå dette programs mål kræves 
meget anselige ressourcer, der ikke med sikkerhed er 
til rådighed inden for rammerne af ESPRIT. På den 
anden side er disse målsætninger et minimum for 
fastholdelse af konkurrenceevnen. Man må derfor 
acceptere supplerende finansieringskilder og/eller 
mindre ambitiøse programmer. 
Forudsæt n inger 
— Adgang til passende substratmaterialer 
— Passende laboratorium og erfarent personale 
— Muligheder for epitaxialdyrkning. 
Dette program tager ikke sigte på optikbaserede 
datamater men på at tilvejebringe komponenter og 
delsystemer til transmission med høj bit-hastighed. 
De to veje er: a) Integrerede elektroniske og optiske komponen­
ter på samme chip: 
Program (-)og delmål(*): 
År 1: 
— Optimering af materialedyrkning og lagstruktu­
rer 
— Integrering af en fotodetektor med en forfor­
stærkerkomponent 
— Arbejde på laser drivers i InP-baserede materia­
ler 
— Arbejde med udvikling af en InP-baseret 
IC-teknologi, der er kompatibel med den tilsva­
rende optoelektronik. 
* 12. måned: demonstration af en monolitisk foto­
detektor med intern forstærkning. 
År2: 
— Sammenligning (både eksperimentelt og ved 
modellering) af hybrid og monolitisk integration 
til modtagermodul. 
— Viderførelse af udvikling af InP-baseret IC-tek­
nologi 
— Udvikling af isolerings- og forbindelsesteknik-
ker på InP-baserede materialer. 
* 24. måned: demonstration af en monopolitisk 
integreret modtager med en bånd­
bredde på mindst 2,5 GHz. 
År 3: 
— Samenligning af hybrid og monolitisk integra­
tion af sendermodul 
— Fremstilling af en integreret sender 
* 36. måned: demonstration af en integreret sender 
med en båndbredde på over 2,5 GHz. 
Efter år 3 må der ved yderligere optimering af mod­
tager, sender og muligvis regeneratorer (relæenhe­
der) tages hensyn til udviklingen i telekommunikati­
onsindustriens andre ESPRIT områder. 
b) Bølgelængdemultipleksering med integreret 
optik: 
Program (-)og delmål(*): 
År 1: 
— Optimering af epitaxialdyrkning til lasere, dek-
torer og bølgeledere 
— Evaluering af rastre fremstillet ved hjælp af 
elektronstråle og holografi 
— Demonstration af DFB-laser (Distributed Feed­
back). 
14. 1. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/19 
* 12. måned: demonstration af DFB-laser med en 
tærskelstrøm på under 50 mA; 
demonstration af en fotodektektor 
med bølgelederfødning; tabsfattig 
monolitisk bølgeleder (mindre end 
1 dB/cm). 
År 2: 
— Optimering af DFB-laser til direkte modulation 
med høj frekvens 
— Fremstilling af 2 BH-lasere (buried heterostruc-
ture) med forskellig bølgelængde på samme 
chip. 
* 24. måned: demonstration af modulatorer med 
en båndbredde på 2 GHz i halvle­
dere. 
År 3: 
— Monolitisk integration af 2 DFB-lasere, der 
udsender to forskellige bølgelængder 
— Optimering af eksterne modulatorer på halvle­
dermaterialer 
— Fremstilling af demultiplekserende detektorer 
* 36. måned: demonstration af en integreret sender 
ned en båndbredde på over 2,5 GHz. 
År 4: 
— Integration af 2 DFB-lasere med en optisk mul-
tiplekser 
— Forbedring af demultiplekserende fotodiode. 
* 48. måned: demonstration af integreret WDM-
sender- og -modtagermoduler. 
På dette tidspunkt er der behov for 
impulser fra andre ESPRIT-områder 
og telekommunikationsindustrien 
med henblik på implementering af en 
demonstrationsforbindelse med 
meget høj bithastighed (mange 
G-bit). 
7.5.7. »Integrerede optoelektroniske enheder til 
fiberoptiske transmissionssystemer med meget 
høj bithastighed« (Ref. 263: A/84) 
Forskningsprogrammets generelle målsætning er at 
bibringe en betydelig forøgelse af datahastigheden i 
informationstransmissionssystemer ved hjælp af højty­
dende enheder og en række forskellige multiplekse-
rings teknikker, hovedsagelig under anvendelse af for­
skellige bølgelængder. I de første tre år vil aktiviteten 
være centreret om at nå frem til og udnytte diskrete 
single modefunktioner, der er egnede til senere hybrid 
og monolitisk integration. Der vil i år 3 og 4 blive 
arbejdet på fuld hybrid integration. Arbejdet med 
disse materialer vil blive sat ind på reproducerbar 
dyrkning af udstrakte heterostrukturer af høj kvalitet og homogenitet, som er egnede til lasere med lav tær-
skelstrømtæthed, velkontrolleret bølgelængde, til foto­
detektorer med lav residual doteringsgrad samt til 
tabsfattige bølgeledere. 
1.5.2. »Teknologi til InP-baserede integrerede opto­
elektroniske kredsløb« (Ref. 546: A/84) 
Dette program sigter mod udvikling af den teknologi, 
der er nødvendig til fremstilling af elektronikkompo­
nenter i en sådan form, at de kan integreres med de 
optiske enheder. En række enheder vil blive undersøgt 
og sammenlignet med henblik på anvendelse til en 
række funktioner. Som følge af betydningen af drift 
ved større bølgelængde vil alt arbejde finde sted med 
InP-baserede halvlederforbindelser. Programmet har 
den meget betydningsfulde potentielle værdi, at de 
undersøgte materialer forventes at være særdeles højt­
ydende i konventionelle elektroniske kredsløb. Pro­
grammet kan således føre til såvel bedre elektroniske 
funktioner som sofistikerede optoelektroniske kreds­
løb. 
1.5.3. »Optisk sammenkobling af VLSI og IC med 
høj bithastighed« (Ref. 380: B/84) 
Dette teoretiske forskningsprogram gennemføres med 
henblik på undersøgelse af anvendelse af optisk sam­
menkobling, således at pakkernes benantal og den 
elektromagnetiske interferens i VLSI og hurtig integ­
rerede kredsløb samt i enheder bestående af disse 
komponenter kan nedbringes. Hele programmet 
strækker sig over 4 år. I det første år skal der udføres 
konstruktions- og undersøgelsesarbejde. Aktivitets­
niveauet bliver højere i det andet og tredje år, hvori 
hovedparten af forsøgsarbejdet skal finde sted. 
Demonstrationsenheder færdiggøres, konstruktion og 
ydeevne prognoser afsluttes, og specifikke anvendelser 
undersøges i det sidste år. 
1.5.4. »Molekylær teknik til optoelektronik« 
(Ref. 443: B/84) 
Projektet tager sigte på udvikling af nye organiske 
elektrooptiske og ikke-linære optiske materialer. Der 
er et stigende behov for sådanne materialer på de 
hastigt ekspanderende områder, integreret optik og 
optisk kommunikation. Projektets mål er at frem­
bringe helt nye materialer til fremstilling af enheder, 
hvori der benyttes lineære elektrooptiske effekter, fre-
kvensblandeeffekter af anden orden og tredjeordens-
effekter. 
Der forventes yderligere A-forslag (og B-forslag). 
F & U-område 1.6.: Avancerede displayteknologier 
Inden for mange produktområder, som f.eks. termi­
nalarbejdspladser, elektronisk kontorudstyr osv., er 
Nr. C 11/20 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14.1.85 
der behov for nye avancerede displaysystemer til 
afløsning for de konventionelle katodestrålerør. 
Sådanne displaysystemer må nødvendigvis have 
store dimensioner (A 4 eller større) og en middel til 
høj opløsningsevne. Farver er også ønskelige/nød­
vendige. 
Man er for tiden igang med at gennemgå mange for­
skellige fremgangsmåder. Multiplekserings-, fejlmi­
nimerings-, og materialeproblemer osv., er blevet 
større med den voksende displaystørrelse og opløs­
ningsevne. Det er nødvendigt, at det helt klart kon­
stateres, hvad de specifikke problemstillinger er, og 
at der lægges en optimal teknologisk strategi, såle­
des at Europa kan gøre sig gældende på dette om­
råde. 
Et sådant tiltag må være tæt knyttet sammen med 
medlemsstaternes arbejde inden for dette område. 
Der foreslås et teknologidefinitionsprojekt, hvori 
fremtrædende praktiserende forskere i EF kan kom­
binere deres viden og deres erfaring. Varigheden 
skal være 12-18 måneder og skal bane vejen for et 
større samordnet EF-tiltag inden for dette område. 
De forventede resultater af et sådant projekt skal 
fremgå af en rapport, der skal afsluttes mellem 
måned 12 og 14. Anbefalingerne i denne rapport 
skal underbygges af en eller flere demonstrations­
modeller, der skal være færdige inden måned 18. 
1.6.1. »Materialer og teknologi til TFT med høj 
mobilitet til LC-display bus drivers« 
(Ref. 491: B/84) 
Nuværende praksis er, at de perifere styrekredsløb til 
flydende krystaldisplays med aktiv matrix består af 
eksterne IC-chips. Dette projekt har til formål at 
udvikle tyndfilmmaterialer og -teknologi til søjle- og 
rækkebus drivers til erstatning for de eksterne 
IC-chips. Hovedopgaven bliver at udvikle en lavtem­
peraturproces til pålægning af den tynde film af halv­
ledermateriale, som er kompatibel med de glassub­
strater, der anvendes til LC-display'et. Det materiale, 
der først og fremmest foreslås, er polykrystaleinsk sili­
cium, der pålægges ved en glødeudladningsproces 
med høj effekt. Endvidere vil elementære tyndfilm-
transistorkredsløb (TFT-kredsløb), der er egnede som 
bus driver skrifteregistre, blive udviklet og undersøgt, 
og driver prototyper af kort længde skal kombineres 
med LC-matrixdisplay og afprøves. 
Der indkaldes B-forslag på område 1.6. 
1.7. (nummeret benyttes ikke) F & U-område 1.8.: Generelle forskningsemner — 
B-projekter 
Dette område omfatter B-projekter inden for forsk­
ningsemner, der ikke falder ind under mikroelektro­
nikområder 1.1 til 1.6. Disse emner skal selvfølgelig 
have relevans for målsætningerne i mikroelektronik­
delprogrammet og have stor værdi i sig selv. 
Anmærkning: Da dette forskningsområde i sit sigte 
er uhyre vidtspændende, vil der ikke her blive givet 
noget detaljeret program. De enkelte B-forslag for­
ventes dog at indeholde nøje målelige årlige mål, 
som fremskridtene kan sammenholdes med. 
1.8.1. »Undersøgelse af alle aspekter af sammen­
kobling af integrerede kredsløb med højt 
benantal« (Ref. 199-544: B/83-84) 
Dette projekt sigter mod følgende mål: 
1. Udvikling af alternative metoder til forbindelse af 
det integrerede kredsløb med dets sammenkob-
lingsmedium. 
2. Udvikling af store sammenkoblinger med høj tæt­
hed ved hjælp af flerlagspolymerteknikker. 
3. Udvikling af rimeligt store sammenkoblinger med 
ultrahøj tæthed baseret på en kombination aftyk-
fdmdielektrika og additive metoder til elektroplet­
tering af basismetal. 
Målet er, at alle sammenkoblingssystemer skal kunne 
virkeliggøres med kun 2 lag, hvorved omkostningerne 
kan sænkes, som følge af mindre håndtering og billige 
materialer. Alle projektets dele er udformet på en 
sådan måde, at der drages optimal nytte af indkaps­
linger, der udvikles under det modsvarende program 
1.9.1. 
1.8.2. »Plasmapålægningsteknologi til magnetiske 
tyndfilmlagermedier« (Ref. 334: B/84) 
Projektet har til formål at udvikle pålægningstekno-
logi, hvor tyndfilmmediernes fremragende tekniske 
egenskaber kombineres med den høje pålægningsha-
stighed, der kræves til industriel produktion. Projek­
tets mål er en væsentlig forøgelse af tyndfilmpålæg­
ning sh astigh eden. 
Der indkaldes yderligere B-forskningsforslag. De 
kan f. eks. omhandle følgende emner: 
14. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/21 
— avancerede teknikker til fysisk analyse 
— sensorer og transducere 
— nye teknologier og teknikker til avanceret infor­
mationslagring 
— nye uorganiske og organiske materialer 
— avancerede indkapslingsteknik til VLSI, f.eks. 
hermetiske chips, plast osv. 
F & U-område 1.9.: Projekter til støtte for mere end et 
mikroelektronikområde 
Beskrivelse 
Dette område omfatter alle de projekter (A og B), 
som støtter mere end et af hovedområderne 1.1-1.6. 
Sådanne projekter kan ikke henføres under et 
bestemt område, men til forskel fra område 1.8 har 
de direkte forbindelse med delprogrammets hoved­
indsats. 
Endvidere består dette område i en betydelig indsats 
for udvikling af den teknologi og de teknikker, hvor­
med man dels kan bidrage til virkeliggørelse af 
hovedmålsætningerne for område 1.1-1.6, dels se 
længere frem end disse projekters tidlige faser og 
frem mod det endelige mål, som er geometrier under 
1 u.m. 
1.9.1. »Avanceret indbyrdes forbindelse ved VLSI« 
(Ref. 14: B/83) 
Dette projekt vedrører problemet med forbindelser på 
selve siliciumchip'en. Geometrier i flere lag og under 
1 jum vil blive behandlet, ligesom den relevante mate­
rialeteknologi og andre hertil knyttede problemer. 
Pålidelighed, levetidsafprøvning og udbytteprogram­
mer udgør en integrerende del af projektet. (Forbin­
delser uden for siliciumchippen er emnet for projekt 
1.8.1). 
1.9.2. »Automatisk konstruktionsvalidering af inte­
grerede kredsløb ved hjælp af elektronstråle« 
(Ref. 271: B/84) 
Projektet søger at udvikle en metodologi til automa­
tisk diagnosticering af konstruktionsfejl i VLSI-enhe­
der, som er baseret på den observationsmulighed, et 
elektronstrålesystem frembyder, tilslutning til CAD-
miljøet, mønstergenkendelse, hvorved elektronstrålen 
automatisk bringes i position, global metodologi. muligvis baseret på definition af diagnosticeringsstra-
tegien ved hjælp af ekspertsystemer, samt nye kreds­
løb, som kan forbedre EBT's ydeevne. For at nå dette 
overordnede mål vil der blive taget fat på områder 
som datastyring af elektronstrålesystemet, grænse­
flade til CAD-programmel, identifikation af 
kredsløbselementer, metodologi til konstruktionsfejldi­
agnostik, testmønstergenerering til elektronstrålefejl­
finding, konstruktion, som muliggør elektronstråleaf­
prøvning, samt udvikling af elektronstråleudstyr. 
1.9.3. »Vurdering af MB E-siliciumlag« (Ref. 305: 
B/84) 
Dette projekt falder i tre dele: 
1. Dyrkning af siliciumlag ved hjælp afmolekylstrå-
leepitaxi (MBE). 
2. Fortsættelse afmåling af procesparametre in situ. 
3. Implementering og udvikling af teknikker til 
karakterisering af MB E-lag. Disse oplysninger vil 
dernæst blive brugt til at optimere dyrkningsbetin­
gelserne. 
Det er planen at gennemføre separat udviklingsar­
bejde på fire specifikke teknikker. Den resterende del 
af programmet omfatter anvendelse af eksisterende 
teknikker samt fortolkning af de således fremkomne 
resultater i deres helhed. 
1.9.4. »Silicon-on-insulator-systemer kombineret 
med lav temperatur« (Ref. 370: B/84) 
Der vil i projektet blive benyttet og kombineret en 
række teknikker, således at der kan opnås enkeltkry­
stallag med tykkelser på mellem 0,5 jum og 50 /nm af 
høj kvalitet til en række forskellige anvendelsesformål. 
Sidstnævnte vedrører såvel silicon-on-insulator (SOI) 
som SOS (silicon-on-sapphire) til højtydende integre­
rede kredsløb og ligeledes tilvejebringelse af alternati­
ver til de i øjeblikket anvendte besværlige processer til 
dielektrisk isolation (DI). 
1.9.5. »En højtydende CMOS bipolær proces til 
VLS I-kredsløb« (Ref. 412: A/84) 
Dette projekt tager sigte på udvikling af en VLS I-tek­
nologi, hvormed man på en enkelt chip kan kombinere 
MOS-kredsløbsteknik med den i dag højest opnåelige 
tæthed med bipolær kredsløbsteknik af tilsvarende 
tæthed, men som er bedre egnet til særlige formål, 
især som grænseflade til eksternt udstyr. Projektets 
Nr. C 11/22 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1.85 
hovedindsats ligger på den teknologiske side, nemlig 
udvikling af metoder, hvormed der i kompatible 
procestrin kan fremstilles både bipolære transistorer 
og MOS-transistorer , i dimensioner af samme 
størrelsesorden som dem, der i dag kan opnås med 
teknologi, der udelukkende er baseret på MOS. Paral­
lelt med dette teknologiske arbejde skal der udvikles 
konstruktionsmetoder for netop den påregnede kreds-
løbstype samt foretage en undersøgelse, hvormed det 
for forskellige typers anvendelser kan fastslås, hvorle­
des delsystemer mest hensigtsmæssigt fordeles på de 
to kredsløbsteknologier. 
1.9.6. »Forbedring af IC-udbyttet og -ydeevne ved 
hjælp af Design Centering« (Ref 456: B/84) 
Under dette projekt skal den nye metode, Design 
Centring, anvendes til optimering af integrerede 
kredsløbs ydeevne. Et allerede eksisterende program 
til Design Centering og et program til forbedring af 
kredsløbenes ydeevne vil blive forbedret og tilpasset de 
særlige problemer, der optræder ved konstruktion af 
VLSI-kredsløb. De programdele, der skal udvikles, 
bør omfatte skemaindlæsning, udlæsning af relevante 
resultater og forbedring af søgestrategien, således at 
CPU-tiden kan nedbringes ved eventuelt at øge lager­
kravene. Programmet bør være let håndterligt og vil til 
sidst blive afprøvet med forskellige IC, som firmaerne 
leverer. 
1.9.7. »Substrater til VLSI i CMOS-teknologi« 
(Ref. 509: B/84) 
Del 1: Etablering af en proces til intrinsisk gettering 
(IG) for skiver med middelhøj oxygenkoncentration. 
Processen bør være uafhængig af, om substratet er af 
p- eller n-type, og bør resultere i 
— en hovedmasse med høj defekttæthed 
— et blotlagt defektfrit område. 
Et sådant område med en tykkelse på 10-20 fim er 
konstateret at være et optimalt kompromis mellem 
flere faktorer (lækstrøm samt ufølsomhed over for 
latch up og soft error). 
Del 2: Karakterisering af epi-skiver med en diameter 
på 4 og 6 tommer. Epi-lagets tykkelse bør ligge i 
området 5-10fim for stærkt doterede substrater af 
både p- og n-typer. Dette tykkelsesinterval er passende 
til CMOS på mindre end 1 /am. Endelig skal IG- og 
epi-processerne til sin tid passe sammen, således at 
der fås intrinsiskgetterede epi-skiver med lav lækstrøm 
til CMOS-enheder på under 1 /um, der ikke er føl­
somme for soft error. 1.9.8. »Kvantehalvlederenheder« (Ref. 514: B/84) 
Det er planen at 
1. undersøge opbygninger af enheder, hvor ladnings­
bærerne holdes inden for og mellem lag via elek­
triske felter, der påtrykkes ved hjælp af områder 
dannet ved implantation eller diffusion, eller via 
portstrukturer med særlig konfiguration (f.eks. 
sammenflettede ledere med stigning under 1 fim 
og 
2. at støtte dette program med teoretiske undersø­
gelser dels af grundlæggende halvlederfysik, dels 
af elektroniske og optoelektroniske effekter i helt 
nye strukturer. 
1.9.9. »Bestemmelse af doteringsprofil i strukturer 
under 1 fim« (Ref. 519: B/84) 
Sigtet med dette projekt er at virkeliggøre mulighe­
derne for nøjagtig bestemmelse af ikke dybtgående 
doteringsprofiler, som de benyttes i komponenter på 
under 1 fim. Med henblik herpå foreslås det at udvikle 
en elektrisk teknik, baseret på »spreading resistance«, 
samtidig med at dennne teknik sammenlignes med to 
andre ikke-elektriske metoder, dvs. massespektrometri 
af sekundære ioner (SIMS) og Rutherford Back Scat-
tering (RBS). 1 projektet bliver hovedvægten lagt på 
udvikling og anvendelse af teknikken baseret på 
»spreadnings resistance«, medens de øvrige teknikker 
først og fremmest benyttes til sammenligning. Data, 
der giver større viden om diffusionskinetik, bliver et 
vigtigt spin-offfra denne fremgangsmåde. Arbejdet vil 
endvidere blive koncentreret om bestemmelse af bor-, 
phosphor-, arsen-, og antimonprofiler og vil ligeledes 
indenbære brug og vurdering af helt nye hærdnings-
metoder, såsom strip heater og varmebehandling med 
blitzlys. 
1.9.10. »Højopløsningsplasmaætsning inden for 
halvlederteknologigrundbegreber, frem­
gangsmåde og udstyr« (Ref 574: B/84) 
Det er inden for elektronikindustrien almindeligt 
anerkendt, at plasmaætsning kommer til at spille en 
afgørende rolle for teknologi under 1 fim både i sili­
cium- og III/V-halvledersystemer. Der mangler dog 
endnu megen viden om den implicerede komplekse 
kemi og fysik, som kan skaffes ved hjælp af egnede 
diagnostiske metoder. Før dette er sket, kan plas-
14. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/23 
maætsningens potentiel ikke udnyttes fuldt ud. Pro­
grammet som helhed er nødvendigvis interaktivt og 
fører centre for ekspertise inden for plasmakemi og 
-fysik, instrumentfabrikanter og en leverandør af 
kemikalier til elektronikindustrien sammen. Tilsam­
men besidder de en enestående kombination af viden 
og faciliteter, som vil sikre, at dette bredt baserede 
program fører til et positivt resultat. 
For at nå programmets mål kræves der en række 
omfattende projekter. 
Med særlig henblik på at nå frem til bearbejdning 
ved geometrier på 0,5 jxm og derunder udpeges 
nedenstående projektområder, og forslag herunder 
skal være i overensstemmelse med program 1.1 og 
1.2: 
a) 0,5 um-litografi med produktionskapacitet og 
tilknyttet resistudvikling, som bør være kompa­
tibel med tørætsningsprocesser 
b) anisotrop ætsning af skiver på op til 150 mm 
med geometrier på 0,5 (a.m (RIE, RIBE osv.) 
c) procesteknikker, der åbner mulighed for redun­
dans, til integrerede kredsløb med meget store 
dimensioner 
d) modellering af processer og enheder, herunder 
eksperimentel verifikation. 
— halvledermaterialer 
— resistteknologi 
— bearbejdning med plasma og reaktive ioner 
— ionimplantation 
— fotostøttet pålægningsteknologi 
— hurtig varmebehandling af lag (elektronstråle, 
laser, varmepuls osv.) 
— metallisering (silicidledere, nye materialer og 
nye bearbejdningsmetoder) 
— organiske isolatorer 
— højhastighedsafprøvning på skiven 
— avancerede indkapslingsteknikker 
1. Indledning 
1985-udgaven af arbejdsprogrammet for ESPRIT-
delprogrammet for programmelteknologi er ikke 
blot en tilpasning af 1984-udgaven til den øjeblikke-— højhastighedsmaterialer osv. 
— modellering af komponenter og processer 
— automatisk fremstilling og kontrol. 
Mulige B-emner, der støtter område 1.4 og 1.5, er: 
— dyrkning af store InP- og GaAs-énkrystaller 
— modellering af optiske elementer 
— komponentmodellering for GaAs 
— CAD, der er specifik for integrerede 
III/V-kredsløb 
— grundlæggende teknologiske processer til 
— materialevurdering 
— ionimplantation og varmebehandling 
— tørætsningsteknikker 
— dielektrika og isolatorer 
— pålidelighed 
— specifikt udstyr. 
Derudover må der tilskyndes til et yidstpændende 
program af B-projekter, som søger at støtte nye og 
lovende teknikker over hele mikroelektronikområ­
det, som det er defineret ved de anførte hovedpro­
jektområder 
— litografi (foto-, elektronstråle-, røntgenstråle-, 
laser-, ionstråle- osv.) 
— forskellige aktive elementer på halvledermateri­
aler med høj mobilitet 
— komponentpålidelighed og fejlmekanismer 
— nye compound-halvledermaterialier, nye halvle­
dere og nye (f.eks. stablede) enheder, der benyt­
ter sig heraf 
— nye displaymetoder (vedrørende flade skærme, 
se afsnit 1.6). 
lige teknologiske udvikling. Den skal også ses som 
et forsøg på at forbedre arbejdsprogrammet som et 
redskab til projektevaluering og -udvælgelses og 
som den vigtigste tekniske vejledning for potentielle 
forslagsstillere. DELPROGRAM 2: 
PROGRAMMELTEKNOLOGI 
Nr. C 11/24 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1.85 
2. Mål og begrundelse 3. Beskrivelse af delprogrammet 
Programmelteknologi betragtes som en af de vigtig­
ste kompetentgivende teknologier inden for 
IT-industrien. Programmeludvikling er en del af 
konstruktionsproceduren for systemer og forventes 
at tegne sig for en stadig større andel af det samlede 
systemarbejde. Derfor vil besiddelse af højeffektive, 
billige metoder til fremstilling af pålideligt program­
mel af højkvalitet føre til hurtigere indførelse af nye 
produkter og reduktion af de samlede livscyklus­
omkostninger. Europa må have fri adgang til de 
bedste metoder og værktøjer samt være mindst på 
lige fod med resten af verden med hensyn til udnyt­
telsen af disse. 
På nuværende tidspunkt er Europa teknisk set for­
mentlig på højde med USA og Japan, men største­
delen af ekspertisen er samlet på isolerede ekspert­
centre og trænger til koordinering og yderligere 
udbredelse. I overensstemmelse med den vedtagne opdeling af 
programmeludviklingen i tre nøgleområder (se lige­
ledes arbejdsplanen for 1984) er der tre hovedområ­
der for F & U i dette delprogram. 
Teorier, metoder og værktøjer (2.1) 
Aktiviteterne på dette område er rettet mod over­
gangen til en ingeniørmæssig metode med hensyn til 
systemer og programmel. Der forventes et forløb, 
hvor velfunderede videnskabeligt baserede metoder 
gradvis indføres til erstatning af i øjeblikket 
anvendte ad hoc-teknikker. Der vil desuden blive 
arbejdet med mere avancerede metoder til konstruk­
tion af informationssystemer. 
Forvaltning og industrielle aspekter (2.2) 
Det samlede mål for delprogrammet for program­
melteknologi er at nå et trin, hvor udviklingen af 
informationssystemer (dvs. produkter bestående af 
materiel- og programmelløsninger) har karakter af 
en industriel konstruktionsproces og i vid udstræk­
ning er datamatstøttet. Der tænkes i princippet på 
informationssystemer inden for samtlige anvendel­
sesområder. Især bør distribuerede systemer (f.eks. 
distribuerede databaser) samt tidstro og indlejrede 
systemer nævnes. Projekter på dette område skal konsolidere forståel­
sen af, samt de effektive midler til støtte for, de for­
valtningsmæssige og industrielle aspekter af pro­
grammelprojekter. Disse aspekter omfatter de bre­
dere emner vedrørende programmelproduktets livs­
cyklus, som det fremtræder i programmel- og infor­
mationssystemindustrien. De omfatter ligeledes 
emner vedrørende styring af programmelprojekter. 
Fælles miljø {23) 
En væsentlig hindring for indførelsen af bestående 
og fremtidige metoder synes at være den mangel på 
viden, der består på mellemlederplan i industrien, 
om fordelene ved disse metoder og de investeringer, 
der er nødvendige for at indføre metoderne (perso­
naleuddannelse, organisatoriske ændringer osv.). 
Dette forstærkes yderligere af behovet for i forbin­
delse med nye industriprojekter at føre en politik, 
der er forbundet med mindst mulig risiko. Projekterne på dette område skal udvikle et fælles 
miljø, der skal anvendes: 
— som et primitivt miljø for programmeludvikling 
— som grundlag for udviklingen af et komplet 
integreret miljø for programmelteknik. 
Andre projekter skal danne grundlaget for de mere 
avancerede miljøer i fremtiden. 
Der er derfor blevet overvejet en ny kategori projek­
ter inden for programmelteknologi. Disse indebærer 
industriel anvendelse (ikke udvikling) af program­
melteknologiens nuværende tekniske stadie. Disse 
projekter kan starte omgående. En vigtig del af pro­
jektforslagene inden for denne kategori skal være 
analyse og udbredelse af teknologiens effektivitet. 
Hovedaktiviteten er at vurdere programmeltekno­
logi snarere end at udvikle den (dvs. case studies 
vedrørende anvendelse). En række projekter af 
denne art er blevet beskrevet under F & U-område 
2.1, 2.2 og 2.3; der indkaldes yderligere forslag i 
afsnit 2.4. Et fjerde afsnit i delprogrammet er rettet mod beho­
vet for demonstrations- og evalueringsprojekter. 
Projekter under delprogrammet for programmeltek­
nologi skal gennem samarbejde mellem forsknings­
institutter, programmelproducenter og brugere i 
industrien stille den europæiske IT-industri bedst 
muligt i konkurrencemæssig henseende. 
Aktiviteterne for forbedring af programmelteknolo-
gigrundlaget gennemløber et kredsløb, der kan 
opdeles i følgende tre faser, hvorunder hver samar­
bejdspartner yder bidrag af forskellig størrelse: 
14. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr.C 11/25 
— Teoretisk og empirisk forskning 
Målet med projekter i denne fase er at skaffe 
større viden om programmelprocessens art i 
økonomisk sammenhæng samt om den bagved­
liggende matematiske teori og datamatikteori. 
Det vil ved hjælp af prototyper og pilotanven­
delser blive bekræftet, at forskningen kan 
anvendes i industrien. 
— Udvikling af kompetencegivende teknologi 
Projekter i denne fase vedrører udvikling af 
industrielt acceptabel teknologi (typisk metoder 
og værktøjer), hvor forøgelsen i teoretisk viden 
udnyttes. Denne fase kræver den bredeste sam­
arbejdsform og de største ressourcer, hvilket 
igen kræver vedtagelse af fælles værktøjsarki-
tektur, således at værktøjerne alt efter de lokale 
krav gøres udbredt anvendelige og samarbej­
dende. 
— Industriel anvendelse 
Denne fase består i industriel anvendelse af den 
teknologi, der er fremkommet under anden fase. 
Samarbejde i denne fase er typisk påkrævet for 
at holde oje med indførelsen af teknologien, 
dens indvirkning på programmelprocessens art 
og følgerne for fremtidigt teoretisk og empirisk 
arbejde. Dermed er kredsløbet sluttet. 
Projekter under dette delprogram skal have visse 
træk, der svarer til en eller flere af ovennævnte faser, 
og bor derfor vurderes i forhold til passende krite­
rier, som der for hver fase er eksempler på nedenfor. 
— Teoretisk og empirisk forskning 
Nyhedskarakter, hojnelse af teknologiens stade, 
frembringelse af storre viden om programmel­
processen, potentiel indvirkning på program­
mellets rentabilitet osv. 
— Udvikling af kompetencegivende teknologi 
Acceptabel i industrien, reel indvirkning på pro­
grammellets rentabilitet, kompatibel med prak­
sis i industrien, bred anvendelighed, tilpasnings-
venlig, overensstemmelse med standarder, 
mulighed for integration med andre værktøjer 
under udvikling osv. 
— Industriel anvendelse 
Indvirkning på fremtidig forskning, værktøjs-
standarder, uddannelse og den generelle måde, 
hvorpå den relevante industrisektors teknologi­
grundlag ændres, udbredelse af generaliserbare 
resultater osv. Med henblik på at maksimere den industrielle for­
del ved udviklingen og indførelsen af teknologi 
omfatter ESPRIT-delprogrammet for programmel­
teknologi ikke kun opbakning af radikalt nye meto­
der i form af forskning, som det kan tage adskillige 
år at færdigudvikle. Det søger ligeledes at fremme 
samarbejde om udvikling af en industrielt accepta­
bel teknologi, som udnytter den bestående viden, 
efterhånden som den modnes. Med den begræns­
ning, at det skal forblive prækonkurrencemæssigt, 
søger det desuden at fremme dens indførelse i indu­
strien og vurderer dens virkning på brugerne i indu­
strien. 
4. Det nuværende arbejde og nye projekter for 85 
Den i øjeblikket anerkendte opfattelse er, at indu­
strialiseringen af programmeludviklingen vil ske 
gennem indførelse af integrerede projektstøttemil­
jøer, dvs. samlinger af datamatbaserede værktøjer 
og metoder, der er beregnet til at fungere sammen 
og støtte alle tekniske og forvaltningsmæssige 
aspekter af programmelprocessen. Det nuværende 
ESPRIT-arbejde dannner et udmærket grundlag for 
værktøjerne og miljøerne, men kræver yderligere 
støtteprojekter til at supplere med detaljer og dæk­
ker risikofyldte områder yderligere. Der kræves 
desuden nyt arbejde på følgende områder: 
— Systemprojekter (integration af konstruktions-
cyklerne for materiel og programmel). 
— Alternative og supplerende metoder til program­
meludvikling, f.eks. udvikling af prototype og 
anvendelse af kunstig intelligensteknikker. 
— Programmelmetoder og -værktøjer til småt, 
stærkt kritisk programmel. 
— Metrik til programmel og programmelfremstil­
lingsprocessen. 
— Samspillet mellem menneske og maskine. 
— Programmelteknik til brede anvendelsesområder 
såsom CIM og A1B. 
— Evalueringsprojekter til vurdering af de reelle 
problemer og de reelle fordele ved indførelsen 
af den nye teknologi. 
Arbejdsprogrammet omfatter ligeledes arbejde 
vedrorende metoder og værktøjer med relation til 
Ada samt vedrørende miljøer, der er egnede til 
udvikling, vedligehold og evaluering af distribue­
rede databaser, med henblik på at supplere det 
arbejde, der nu påregnes igangsat til udvidelse af 
Fællesskabets flerårige program på databehand­
lingsområdet. 
Arbejdsplanen indeholder også projekter indenfor 
ADA og databaser, som en slags fortsat base af 
bestræbelserne fra det flerårige program fra edb. 
Nr. C 11/26 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1. 85 
F & U-område 2.1: Teorier, metoder og værktøjer 
Beskrivelse 
Aktiviteterne på dette område er først og fremmest 
rettet mod overgangen til en ingeniørmæssig indstil­
ling til systemer og programmel inden for rammerne 
af den nuværende livscyklusopfattelse. Der forven­
tes en situation, hvor velfunderede videnskabeligt 
baserede metoder gradvis indføres til erstatning for i 
øjeblikket anvendte ad hoc-teknikker. 
Industrielt og akademisk samarbejde er af særlig 
betydning på dette område, eftersom akademiske 
forskere i Europa har frembragt et betydningsfuldt 
teoretisk grundlag, som kan danne udgangspunkt 
for forbedrede system- og programmelkonstrukti­
onsmetoder. 
Et af disse udgangspunkter er arbejdet vedrørende 
formel beskrivelse. Eftersom de følger veldefinerede 
matematiske regler, giver formelle beskrivelser 
mulighed for utvetydig, kort og klar specifficering af 
et programmelprodukt uden at begrænse implemen­
teringen og danner et godt grundlag for sådanne 
vigtige punkter som funktionel analyse, verifikatio­
ner, simulering, uddannelse, automatisk implemen­
tering og afprøvning. 
Vægten ligger på udviklingen af forbedrede metoder 
til systemkonstruktion. Disse metoder skal så under­
bygges af integrerede støtteværktøjer. Det antages 
her, at den generelle udviklingsmetode, som værktø­
jerne støtter, vil benytte adskillige repræsentations-
niveauer med trinvis voksende verifikation og vali­
dering. Hvor der er mulighed for det, kan værktøj­
erne tilvejebringes ved omarbejdning eller forbed­
ring af bestående programmer snarere end ved 
fuldstændig nyudvikling. 
I denne forbindelse er det vigtigt at skelne mellem 
kort- og langsigtede anliggender: 
— På kort sigt er det vigtigt at arbejde henimod 
forening og integration af de bestående model­
ler og værktøjer inden for programmelfremstil­
ling. På dette område vil arbejdet forhåbenlig 
reducere den tærskel, som stadig hindrer selv programmelkonstruktører i at anvende disse 
værktøjer. 
— På længere sigt må man understrege hensigten 
med systemet som helhed og navnlig forene de 
traditionelt adskilte processer programmelfrem­
stilling og materieludvikling. Der kan således 
drages fordel af den øgede fleksibilitet, der er 
opstået som følge af den udflydende overgang 
fra materiel til programmel. (Der kan her henvi­
ses til den mulighed, som de nuværende mini­
datamater giver for på grundlag af de faktiske 
behov at afgøre, om regning med flydende 
komma skal udføres af programmel eller mate-
rial). 
For så vidt angår de nuværende fase-orienterede 
modeller for systemudviklingsprocessen, er forening 
og forbedring af værktøjer i overensstemmelse med 
de enkelte faser og disses rækkefølge et mere kort­
sigtet problem, mens muligheden for at definere nye 
faser og/eller en ny rækkefølge for disse er af mere 
langsigtet karakter. 
Alle aktiviteter skulle i betydelig grad bidrage til at 
reducere livscyklusomkostningerne, særlig inden for 
afprøvning og vedligehold, gennem tidligere fejlfin­
ding og -afhjælpning samt udvikling af mere pålide­
lige og kvalitetsmæssigt bedre systemer. Der er lige­
ledes en stærk samhørighed med de styringsaktivite-
ter, der er beskrevet i område 2.2. Styringsmetoderne 
skal tage hensyn til forbedrede system- og program­
meludviklingsmetoder, og på samme måde skal 
systemudviklingsmetoderne tage hensyn til styrings­
behovene. 
De pågældende underområder er først og fremmest 
»Systemorienterede metoder« (2.1.1), hvor vægten 
lægges på problemer vedrørende udvikling af kom­
plette systemer (materiel og programmel), derefter 
»Forbedring af nuværende programmeludviklings­
metoder« (2.1.2), efterfulgt af »Avancerede program­
meludviklingsmetoder« (2.1.3) og endelig »Afprøv­
ning og demonstration af kvalitet, pålidelighed og 
konformitet« (2.1.4). 
2.1.1. Systemorienterede metoder 
Der er udvalgt tre hovedemner på dette område: 
— Materiel/programmel-synergi. 
— Kravteknik. 
— Konstruktion af sikre systemer. 
14. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/27 
2.1.1.1. Materiel/programmel-synergi (Type A) 
Mål/program 
a) At udvikle fælles teknikker, metoder og værktø­
jer til hele (materiel og programmel) systemud­
viklingsprocessen, f.eks. konstruktionssprog. 
b) At udvikle en integreret metoder til modellering 
af det samlede system (programmelopførsel, 
materiellets ydeevne, systemudnyttelse). Denne 
dynamiske modellering skal føre til omkost­
ningseffektivitet og tilstrækkelighed for syste­
met som helhed, idet der svarer til historiske 
data; de systemkarakteristika, der skal overhol­
des, er kompakthed, svartid, reproducerbarhed, 
robusthed, fleksibilitet. 
c) At muliggøre automatiseret omsætning af for­
melle specifikationer til silicium/programmel. 
d) At udvikle afprøvnings- og evalueringsstrategier 
med hensyn til sådanne systemers øgede kom­
pleksitet, f.eks. i betragtning af at fejl og svigt 
mindsker funktionaliteten gennem systemets 
livscyklus. 
Begrundelse/baggrund 
Der er behov for en integreret metode inden for 
konstruktion af systemer med det formål at blive i 
stand til at udføre hver komponent i det bedst 
egnede »materiale«. Dette skulle give større kon­
struktionsmæssig fleksibilitet og mulighed for lettere 
teknologisk forbedring gennem produktets levetid. 
Teknisk fremgangsmåde 
Integrering af programmelmetoder og -formalismer 
med dem, der består inden for materielkonstruktion. 
Analyse af virkningen af ikke-funktionelle krav på 
systemkonstruktionsmetoder (udformning efter mål­
karakteristika) såsom fejltolerance. 
Delmål 
År 3 
År4 
År5 
År6 Første modeller og prototype værktøjer 
Tast og evaluerings strategier 
Automatisk omdannelse af formelle spe­
cifikationer 
Demonstrationsmodel. Gensidig afhængighed i forholdet til andre områder 
Andre projekter i 2.1, CAD til VLSI (1.3), datamat­
arkitektur (3.4). 
2.1.1.2. Kravteknik (Type A) 
Mål/program 
Begrundelse/baggrund 
Dette er et problem af fundamental betydning for at 
al IT-produktudvikling. En manglende effektiv 
kravformulering er grunden til mange forskydninger 
i projektets tidsplan og omkostningsoverskridelser. 
Teknisk fremgangsmåde 
Samspil med kunde/bruger af systemet er vigtig i 
denne forbindelse. Derfor vil der måske blive behov 
for en række forskellige metoder som f.eks. naturlig 
sprogbehandling, AV-tilbagespil (animering) for­
uden de formelle metoder, der er centrale for løsnin­
gen. 
Delmål 
År 2 Eksperimenter med eksisterende syste­
mer, opstilling af formel ramme 
År 3 Første metoder og prototypeværktøjer 
År 5 Endelige metoder og færdiggørelse af til­
svarende støtteværktøjer. 
Andre områder 
AIB (naturligt sprog, kognitiv psykologi). 
I betragtning af afhængigheden af det brede anven­
delsesområde forventes der iværksat mere end et 
projekt. 
Nr. C 11/28 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1. 85 
2.1.1.3. Offentligt tilgængelige teknikker til system­
integritet 
Mål/program 
At udvikle metoder og teknikker til konstruktion og 
implementering af systemer, der skal sikres mod 
konstaterede krænkelser, f.eks. fordi de vedrører føl­
somme data, eller fordi ressourceanvendelsen skal 
kontrolleres strengt af regnskabsmæssige hensyn. Et 
vigtigt krav er, at metoderne og teknikkerne vitterligt 
skal tilvejebringe integritetsegenskaberne. 
Teknikkerne skal kunne anvendes i et distribueret 
net, hvortil brugerne har adgang på forskellige 
niveauer. 
Begrundelse/baggrund 
Teknikker, der er baseret på ikke-offentlige, beskyt­
tede metoder vil næppe være samfundsmæssigt 
acceptable på mange områder (offentlig telekommu­
nikation, sundhedsvæsen, bankvæsen osv.). En af 
hovedårsagerne til, at de måske er uacceptable, er 
vanskeligheden ved at vurdere det faktiske sikker­
hedsniveau, de repræsenterer. Derfor er der behov 
for teknikker, der ikke er afhængige af, at de ikke er 
offentlige. 
Teknisk fremgangsmåde 
Der bør anvendes formelle metoder, således at det 
bliver muligt at garantere eller påvise systemets kræ­
vede integritetsegenskaber. Specifikke karakteri­
stika, der skal måles med demonstration for øje, skal 
kvantificeres. 
Andre områder 
Forbindelser til programmel/materiel-synergi 
(2.1.1.1) og programmelkvalitet og pålidelighedsme-
trik (2.1.4.). 
Der indkaldes forslag til B-projekter, som kan starte 
i 1986. 
2.1.1.4. Andre B-forskningsemner 
Inden for systemorienterede metoder er der ligele­
des planlagt en række mindre B-projekter foruden de ovenfor nævnte større A- og B-projekter. Et vig­
tigt projekt kunne være undersøgelse af tekniske 
midler til effektiv sikring af.ejendomsret vedrørende 
programmel (forebyggelse af programmelpirateri). 
2.1.2. Forbedring af nuværende programmeludvik-
lingsmetoder 
Målet med dette delområde er at forene og forbedre 
metoder og værktøjer i overensstemmelse med 
bestående formalismer i den hensigt at tilskynde til 
at anvende dem i større målestok. Endvidere bør der 
udvikles teknikker og værktøjer til effektivisering af 
programmelproduktionen som en direkte hjælp til at 
fjerne det såkaldte applikationsefterslæb. 
I forbindelse med, hvorledes udvidelsen af Fælles­
skabets flerårige program på databehandlingsområ­
det i dag er orienteret, henledes opmærksomheden 
dels på metoder og programmeringsværktøjer med 
relation til Ada, dels på teknikker vedrørende distri­
buerede databaser. Arbejde inden for disse emner 
vil supplere det rent udviklingsorienterede arbejde, 
der kan ydes støtte til under dette program. 
2.1.2.1. »Rigorøs metode vedrørende industripro­
grammel (RAISE)« (Ref. 315: A/84) 
Målet med projektet er at skabe et komplet systemud­
viklingsmiljø baseret på en forbedret udgave af 
VDM-metoden. De nuværende mangler ved VDM vil 
blive afhjulpet, der vil blive bygget en række værktøjer 
(først i prototypeform. derefter i produktionsklar 
form), der vil blive gennemført adskillige industrielle 
anvendelser samt blive produceret undervisnings- og 
informationsmateriale. 
2.1.2.2. »Personlig arbejdsplads til trinvis voksende 
grafisk specifikation og formel implemente­
ring af ikke-sekventielle systemer (GRA-
SPINJ« (Ref. 125: A/83) 
Målet med projektet er en personlig programmelud­
viklingsarbejdsplads til trinvis voksende grafisk speci­
fikation og trinvis formel implementering af ikke-
sekventielle systemer. Arbejdspladsen skal omfatte et 
værktøjssæt til støtte for teknikker til specificering og 
dokumentation, afprøvning og verifikation samt kode-
s i mulering. G RAS PIN er baseret på velkonstrueret 
sammensmeltning af to almindeligt anerkendte kom­
plementære metoder: Petri-net specifikationer på højt 
niveau af parallelle aktiviteter og aksiomatisk-alge-
braiske specifikationer af abstrakte datatyper. Der 
14. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/29 
skal i stort omfang gøres brug af grafik og begreber 
som feks. fokuseringsteknikker, flervinduekoncepter 
og samtidig behandling af forskellige kontekster. 
2.1.2.3. Komponentbaseret konstruktion af pro­
grammelsystemer (A) 
Mål 
At udvikle teknikker og værktøjer til konstruktion af 
programmel på grundlag af genanvendelige pro­
grammelkomponenter. 
Begrundelse/baggrund 
Det forventes, at en effektiv genanvendelse af kom­
ponenter vil resultere i en række drastiske forbedrin­
ger i programmelproduktiviteten vedrørende bruger­
programmel. 
Teknisk fremgangsmåde 
Databaser og videnbaser til lagring/genfinding af 
komponentbeskrivelser; genfindingsprocessen skal 
integreres i konstruktionscyklen, og dette er endnu 
et af de større F & U-emner. 
Delmål 
År 3 Prototype på database til lagring/genfin­
ding af komponentbeskrivelser 
År 4 og 5 Indarbejdelse af resultater fra AlP-del-
programmet og formelle teknikker 
Frembringelse af mere avancerede gen-
findingsmekanismer, idet komponentbe­
skrivelserne gøres mere komplekse 
År 6 Endelig integration af teknikker og gen-
findingsmekanismer. 
Andre områder 
PCTE (2.3.1.1), SPMMS (2.2.1.2), formelle specifi-
kationsteknikker til beskrivelse af komponenter, 
videnbaserede systemer. 
2.1.2.4. Programmelfremstilling ved hjælp af suc­
cessive prototyper (A) 
Mål 
At udlede metoder, teknikker og værktøjer til udvik­
ling af programmel fra en første prototype af et komplet system til et implementeret produkt gen­
nem en række mellemliggende »prototyper«. Målet 
er hurtigere udvikling end ved den »klassiske livs-
syklus-metode«. 
Begrundelse/baggrund 
Når der foreligger en første prototype, som opfylder 
alle krav, er det ønskeligt at kunne omsætte den 
systematisk til et realistisk produkt. 
Teknisk fremgangsmåde 
Eventuelt: 
— successiv udskiftning af komponenter med 
komponenter; der passer bedre til ydeevne/påli­
delighed osv; 
— omsætningsteknikker; 
— simuleringsteknikker; 
— ikke-imperative sprog. 
Delmål 
År 3 Fastlæggelse af metodologi 
Udvælgelse af mere lovende frem­
gangsmåder 
År 5 Udvikling af relevante værktøjer og 
udførelse af demonstrationskonstruktio-
ner. 
Andre områder 
2.1.1.2 (kravteknik) og 2.1.2.3 (komponentbaseret 
systemkonstruktion). 
2.1.2.5. »Programudvikling ved specificering og 
omsætning« (Ref 390: B/84) 
Målene for dette projekt er at udvikle en streng meto­
dologi for programudvikling via omsætning fra formel 
specifikation. Omsætningsreglerne har vist sig at være 
korrekte »en gang for alle«, og disses anvendelse, 
med programmelstøtte, skulle garantere udviklingen 
af programmer, der er korrekte i forhold til specifikati­
onerne. Anvendelsen af Ada som standardsprog og 
specifikationer, der benytter annotationer i Anna, 
eller et Anna-lignende sprog, vil sikre portabilitet mel­
lem APSE 'er. Med henblik på at støtte brugen af disse 
værktøjer på en arbejdsplads vil der blive udviklet en 
samling yderligere værktøjer. 
Nr. C 11/30 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1. 85 
2.1.2.6. »Programmelmiljø til konstruktion af åbne 
distribuerede systemer (SEDOS)« (Ref. 410: 
B/84) 
Dette treårige projekt er baseret på deformelle beskri­
velsesteknikker, der i øjeblikket er under udvikling 
inden for rammerne af OSI. Målet er at tilvejebringe 
pragmatiske og stabile teknikker tilformel beskrivelse, 
anvendelser af disse teknikker på standarder, verifika­
tionsteknikker samt et sæt (prototype) værktøjer til 
støtte for specifikation, verifikation, simulering, imple­
mentering og afprøvning af OS I-protokoller og tjene­
ster i særdeleshed og åbne distribuerede systemer i 
almindelighed. 
2.1.2.7. Andre B-forskningsemner 
Der indkaldes forslag med henblik på at udvikle 
metoder,værktøjer og miljøaspekter omkring eksiste­
rende formalismer, som ikke behandles af andre 
eksisterende projekter på områder 2.1.2. De skal 
principielt anvende PCTE (2.3.1.1) som infrastruk­
tur. 
B-projekter under denne overskrift er projekter, der 
er beregnet til at undersøge og udnytte specifikke 
formalismer; formalismen er i sig selv det centrale 
punkt. Arbejdspladsen åbner ligeledes mulighed for 
subsidiært at lægge vægten på følgende afsnit: 
— afsnit 2.2.4, der behandler de ledelsesmæssige 
virkninger af anvendelsen af formalismen; 
— afsnit 2.3.3.1, hvor målet er at skabe et interak­
tivt programmeringsmiljø ud fra en karakterise­
ring af formalismen. 
2.1.3. Avancerede programmeludviklingsmetoder 
Målet er at undersøge muligheden for at integrere 
strenghed i »programmelkonstruktion« og fleksibili­
teten i den eksperimentelle »engangs«-stil i pro­
grammeludvikling, eksemplificeret ved videnbe­
handling; målet er ligeledes at tilvejebringe facilite­
ter for hurtig indarbejdning af den fremtidige udvik­
ling i forskellige sprogklasser. 
Der foregår i øjeblikket arbejde under denne over­
skrift (se 2.1.3.1 nedenfor) på grundlag af formelle 
metoder; andre projekter kan baseres på (i) udnyt­
telse af ekspertsystem-metoder eller (ii) ikke-impera-
tive sprog. 2.1.3.1. »En in t eg reret form el metode til udvikling 
af industriprogrammel (METEOR)« 
(Ref 432: A/84) 
Det grundlæggende mål for dette projekt er anven­
delse af formelle metoder på udviklingsprocessen for 
industriprogrammel. På det nuværende stade er tek­
nikken endnu ikke klar til direkte industriel udnyt­
telse, og der er brug for forskning i integrering af for­
melle, men ikke tilstrækkeligt gennerelle metoder i en 
sammenhængende og generel metode. Projektet sigter 
navnlig mod integrering af det objekt-baserede sprog­
paradigme, den algebraiske metode til programmel-
specifikation, den relationelle metode og såkaldte for­
melle heuristik. Industriel overtagelse, navnlig med 
hensyn til konstruktion af tidstro distribuerede syste­
mer, sker gennem den planlagte konstruktion af pro­
totypemiljøer. 
2.1.3.2. »Undersøgelse af opnåelig ydeevne med 
stærkt sideløbende fortolkninger af funktio­
nelle programmer (Ref 302: B/84) 
Formålet med dette projekt er at undersøge præstati-
onsvirkningerne af de stærkt sideløbende materielle 
arkitekturer, som er ved at blive tilgængelige, for 
anvendelsen af funktionel programmering på anven-
delsesudviklingen. Projektet skal analysere store funk­
tionelle programmer, der er udviklet i industri- og 
forskningsforetagender, og undersøge stærkt sidelø­
bende materielarkitekturer. Målet er at forstå, hvorle­
des den funktionelle metode skal anvendes med hen­
blik på fuldt ud at udnytte mulighederne i stærkt 
sideløbende materielarkitektur. 
2.1.3.3. »Et avanceret støttemiljø til metode-baseret 
udvikling af pakkeprogrammel« (Ref. 510: 
B/84) 
Dette projekt skal tjene til udvikling af teknikker til 
formel definition af metoder, der anvendes i udviklin­
gen af programmel. Projektet er centreret om en 
hovedopfattelse, nemlig at bygningen af et støttemiljø 
bør gøres parametrisk gennem metoder, der er udtrykt 
i et udviklingssprog. Der vil blive tilstræbt forståelse 
og formel modellering af: 
— programmelkonstruktionsprocessen 
— anvendelsesområderne 
— målsystemerne 
og derefter vil der ske definition, implementering og 
udvikling af et prototypemiljø til programmeludvikling 
baseret på formelt definerede metoder. 
14. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/31 
2.1.3.4. Fremstilling af programmelsystemer baseret 
på ekspertsystemer 
Mål 
At foretage en detaljeret undersøgelse af det mulige 
bidrag fra et udvidet ekspertsystem på grundlag af 
den indsamlede, bestående know-how om system­
udvikling, erhvervelse af viden om systemudvikling 
og prototypeudvikling ved direkte udledning fra 
specifikationerne. Påvisning af anvendeligheden af 
denne metode f.eks. til støtte for brugervejledningen 
til en del af systemudviklingsprocessen. 
Begrundelse/baggrund 
En metode-bageret brugervejledning, der tager hen­
syn til fuldstændigheden og konsekvensen i faserne 
i systemudviklingsprocessen, vil gøre brugerne min­
dre bebyrdet med rutinepræget og ikkeproduktivt 
arbejde. Desuden vil anvendelsen af produktions-
regler medføre en drastisk reduktion i overføldig 
information og arbejde. 
Afhængighed af AIP 
Til at begynde med forventes B-forslag. Dette emne 
forventes at blive genstand for A-projektarbejde 
senere hen i programmet. 
2.1.3.5. Udvikling af systemprogrammel, der anven­
der ikke-imperative sprog. (Type A) 
Mål 
a) At konstruere konkrete formalismer og sprog 
baseret på ikke-proceduremæssige og ikke-
imperative metoder, således som de findes i de 
funktionelle, applikative, logiske og algebraiske 
programmeringsformer. 
b) At skabe støttesystemer og systemer til hurtig 
prototypeudvikling, der integrerer de forskellige 
abstrakte begreber til beskrivelse af distribue­
rede systemer (temporal logik, datastrøm-sprog, 
beregninger af kommunikationssystemer). 
Begrundelse/baggrund 
Inden for systemprogrammering, navnlig sidelø­
bende processer og net osv., giver den iboende ikke-determinisme ikke mulighed for validering blot 
ved afprøvning. Der er stærkt behov for støtte for 
formelle værktøjer til specificering, konstruktion og 
verifikation med henblik på at øge modulariteten, 
pålideligheden og vedligeholdsmulighederne samt 
reducere produktionsomkostningerne. Den seneste 
forskning på dette område viser, at ikkeprocedure-
mæssige og ikke-imperative sprog, sådan som de 
findes i funktionelle, applikative, logiske og alge­
braiske programmeringsformer, kan yde et betyde­
ligt bidrag på disse områder. 
Delmål 
År 2 og 3 Konstruktion og validering af formalis­
mer 
År 4 Frembringelse af første støttesystem 
År 6 Skabelse af endeligt støttesystem. 
Andre områder 
Tilknytning til prototypeprojekter (2.1.2), avance­
rede miljøer (2.3.3) og vært/mål-emner (2.3.2). 
Der forventes A-forslag på dette område. Forskning 
inden for modularitet i forbindelse med funktionel 
og logisk programmering befinder sig på et tidligt 
stadium. Udvikling af teorier vedrørende modulari­
tet på dette område er af stor betydning og kan blive 
genstand for »B«-forslag. 
2.1.3.6. Interaktiv formel programudvikling 
I øjeblikket er der en betydelig kløft mellem den for­
melle og strukturerede form for programudvikling, 
som den anbefales af »programmelkonstruktions«-
kredse, og den forsøgsvise engangsform, der typisk 
anbefales af AI-kredse. Der indkaldes B-projekter, 
som undersøger muligheden for at trække på begge 
former med henblik på at udvikle en metode, der 
rummer førstnævntes strenghed og sidenævntes 
fleksibilitet. De vigtigste emner omfatter »scoping« 
svarende til den pågældende opgave, skrivning 
(strong typing, polymorf typing, typeløse sprog), 
dynamisk modifikation samt grænseflade med både 
materiel og bruger. Forskellen mellem kravene til de 
to former må undersøges omhyggeligt. 
Nr. C 11/32 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14.1.85 
2.1.3.7. Andre B-forskningsemner 
Blandt mulige emner for arbejde af B-typen kan føl­
gende fremhæves: 
— undersøgelse af konvergensen mellem program­
meringssprog og databasemanipuleringssprog 
— nye fremgangsmåder til generering af system­
programmel ud fra (formelle) beskrivelser. 
2.1.4. Afprøvning og demonstration af kvalitet, påli­
delighed og konformitet 
Dette emne vedrører stort set de egenskaber, hvor­
ved et programmelprodukts kvalitet kan karakterise­
res og kvantificeres samt de midler, hvorved et pro­
grammelprodukts kvalitet og pålidelighed kan vur­
deres og beregnes. Det er yderligere rettet mod de 
måder, hvorpå disse og andre egenskaber kan afprø­
ves og demonstreres. 
Der kan overvejes to overordnede fremgangsmåder 
vedrørende sikring af kvalitet og pålidelighed, nem­
lig streng kontrol med udviklingsprocessen samt 
måling og korrektion; i hvert enkelt tilfælde er målet 
at tilvejebringe teknikker og værktøjer, der kan 
støtte garantikontrollen både før og efter produktio­
nen. 
Dataindsamling og -analyse skal behandles hoved­
sagelig ud fra et kortsigtet aspekt (overvågning af 
udviklingen, analyse af fejlrapporter osv. i forbin­
delse med de enkelte projekter). 
2.1.4.1. »REQUEST: Europæisk programmels påli­
delighed og kvalitet« (Ref. 300: A/84) 
Målet med dette projekt er at tilvejebringe de teknik­
ker, værktøjer og procedurer, der er tilstrækkelige til 
af specificere, beregne, måle og garantere kvaliteten 
og pålideligheden af datamatprogrammel. Der er tale 
om følgende arbejdsområder: 
— definition af begrebet »kvalitet« med hensyn til en 
lang række egenskaber, fastlæggelse af metoder 
til måling af kvalitet og undersøgelse af validitets-
kriterinerne for disse metrikker samt konstruktion 
af en kvantitativ model for forudsigelse af kvali­
tet; 
— definition af pålidelighed og fastlæggelse af en 
model og værktøjer til at måle og forudsige påli­
delighed, idet der tages hensyn til både program­melsystemer som helhed og de særlige behov hos 
systemer, hvor ekstrem pålidelighed er af afgø­
rende betydning; 
— definition og tilvejebringelse af en database til 
lagring af målinger af kvalitet og pålidelighed 
samt specifikation af procedurer til dataindsam­
ling og -analyse; 
— analyse af virkningen af anvendelse af formelle 
metoder på forudsigelse og demonstration af påli­
delighed; 
— definition af en metodologi til certificering af pro­
grammelprodukter og udarbejdelse af kriterier for 
udstedelse af garantibeviser. 
2.1.4.2. Emner for B-forskning vedrørende produkt­
metrik 
Der indkaldes B-forslag, som kan behandle de 
aspekter, der ikke dækkes af 2.1.4.1, f.eks. forudsi­
gelse af ydeevne. 
Der skal bl.a. nås følgende mål: 
— omkostningseffektivitet 
— kontrol, afskrivning, kalibrering 
— efektivitet 
— kørselstid for tidstro systemer 
— nøjagtighed 
— fleksibilitet 
gennem observation, analyse og modellering. 
2.1.4.3. IT-referenceafprøvning og -demonstration 
Mål 
At udvikle teknikker, metoder og værktøjer, der 
muliggør IT-referenceafprøvning og -demonstration. 
Dette mål er sammensat af flere dele: 
— en forbedret specifikation med henblik på at 
lette automatiseringen af mindst en del af 
afprøvningsprocessen 
— udvikling af specifikke teknikker, metoder og 
værktøjer til konformitetsafprøvning, kvalitets-
og ydeevneafprøvning samt anvendelighedsaf-
prøvning. 
Begrundelse/baggrund 
På baggrund af den øgede brug af programmel i 
stærkt kritiske anvendelser samt den gradvise aner­
kendelse af produktansvar for programmel er over­
ensstemmelse med specifikationerne i stadig højere 
14. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/33 
grad ved at blive et vigtigt mål, og med den stadig 
stigende handel med programmel vil kvalitet og 
ydeevne blive af afgørende betydning for, om pro­
dukterne overlever på markedet. 
Tekn isk fremgå ngsmåde 
For det meste formel specifikation, bevisførelse for 
læresætninger, programgeneratorer samt visse AIP-
teknikker (ekspertsystemer) osv. 
Andre områder 
Resultaterne kan udnyttes inden for forskellige sek­
torer af ESPRIT-programmet. 
Der forventes B-projekter på dette område. 
F & U-område 2.2: Forvaltningsmæssige og 
industrielle aspekter 
Dette område skal konsolidere forståelsen af, samt 
de effektive midler til støtte for, de forvaltnings­
mæssige og industrielle aspekter af programmelpro­
jekter. Disse aspekter omfatter de bredere emner 
vedrørende programmelproduktets livscyklus, som 
den fremtræder i programmel- og 
informationssystemindustrien. De omfatter ligeledes 
emner vedrørende programmelprojektstyring. I 
begge tilfælde skal der tages fat på forholdet mellem 
disse emner og de tekniske aspekter af programmel-
teknologiarbejdsplanen (se 2.1). Projekterne angives 
at udvikle løsninger på den rette integrering af tek­
niske fremskridt inden for de brede rammer af den 
industrielle udvikling. Effektiv støtte til forvaltning 
behandles af projekter vedrørende informationskon-
trol og visibilitet, værktøjer, der giver informationer 
vedrørende forvaltningsaktiviteter, samt værktøjer, 
der udfører opgaver, der er nødvendige for forvalt-
ningsaltovoteter. Inden for en integreret proces 
anses indsamling af data til brug for forvaltningsak­
tiviteter for vigtig, og der består desuden forbindel­
ser til produktmetriske aktiviteter i område 2.1.3. 
De under områder, der drejer sig om, er »Støtte til 
programmelfremstilling og -vedligehold« (2.2.1), som vedrører støttesystemaspekterne, »Udvikling af 
projektforvaltningsværktøjer« (2.2.3) samt »Forvalt­
ning af avanceret programmelproduktion« (2.2.4). 
2.2.1. Støtte til programmelfremstilling og -vedlige­
hold 
2.2.1.1. Kortsigtede løsninger på forvaltningsstøtte 
(type A) 
Mål 
a) At producere et system, der tilvejebringer inte­
grerede forvaltningsmuligheder med program-
melkonstruktionsværktøjer baseret på tilgænge­
lig eller næsten færdigudviklet teknologi. 
b) Gennem praktisk anvendelse af vurdere effekti­
viteten af et sådant forvaltningsstøttesystem 
som repræsenterende teknikkens nuværende 
eller umiddelbart forestående stade. 
De forvaltningsmuligheder, der skal tilveje-
brings af et sådant system, kan omfatte støtte til 
sådanne aktiviteter som f.eks.: 
* planlægning 
* projektstyring 
* vedligeholdsforvaltning 
* kvalitetssikring 
* forvaltningsdatabase 
* projektmodeller. 
Begrundelse/baggrund 
Det vigtigste træk ved dette punkt i arbejdsplanen er 
tilvejebringelse af en integreret programmelforvalt-
ningsmulighed, som skal evalueres ved hjælp af 
industriprojekter. Udfaldet af en sådan evaluering 
betragtes som et væsentligt resultat. 
Vægten ligger på tilvejebringelse af et sådant system 
til støte for behovene inden for programmelforvalt­
ning uden at være afhængig af endnu uafsluttet 
forskning. 
Teknisk fremgangsmåde 
Det forventes, at systemet vil blive tilvejebragt ved 
at kombinere bestående muligheder med eventuel 
ny produktion eller udvikling. Dette er vigtigt for at 
give tilstrækkelige muligheder for evaluering og 
demonstration. Midlerne til at demonstrere effekti­
viteten af de muligheder, som systemet rummer, skal 
anføres klart med henblik på at overbevise mellem­
ledere om fordelene ved at anvende et sådant miljø. 
Nr. C 11/34 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1.85 
Delmål 
År 3 Frembringelse af første system 
År 5 Evaluering af fuldstændigt system. 
Andre områder 
Der består intet stærkt afhængighedsforhold til 
andre projekter i arbejdsplanen. Resultaterne vil 
imidlertid være relevante for andre aktiviteter på 
områder 2.2. 
2.2.1.2. »Støtte til forvaltning af programmelfrem­
stilling og -vedligehold (SPMMS)« 
(Ref 282: A/84) 
Målet mod projektet er at konstruere og implementere 
et system, der støtter alle forvaltningsaktiviteter i pro­
grammellets livscyklus. Et af de vigtigste krav, som 
systemet forventes at opfylde, er adaptabiliteten til 
forskellige forvaltningsmetoder. Ifølge projektet skal 
dette mål nås gennem bygning af en grundlæggende 
generisk SPMMS-kerne, som skal være let at bygge 
efter kundens ønske. Kundespecificering vil ske ved 
hjælp af generiske moduler og eventuelt efter en 
regel-baseret motode. 
2.2.1.3. Støtte til programmelfremstilling på speci­
elle områder (type A) 
Mål 
Dette arbejde er rettet mod emner, der opstår af de 
specifikke krav om støtte og vedligehold af informa­
tionsteknologi på specielle områder. Sådanne områ­
der omfatter: 
* programmel, der indgår som mikroprogrammer i 
f.eks. større materielsystemer; 
* store programmelprodukter, f.eks. i forbruger­
produkter. 
For disse områder er målene: 
a) at udvikle og anvende kvantitative forvaltnings-
modeller for programmelfremstilling og -vedli­
gehold; 
b) at støtte de vigtigste funktioner ved forvaltning 
af programmelfremstilling og -vedligehold, 
nemlig planlægning og styring af programmel­
projekter og -produkter samt vedligeholdsfor-
valtning. Anvendelsen på disse områder bør støttes specifikt 
vedrørende sådanne aspekter som: 
* sikring af høj pålidelighed 
* omfattende afprøvningsfaciliteter 
* klarlæggelse af systemproblemer (materiel/pro­
grammel-fejlfinding) i stedet for blot program­
melproblemer 
* muligheder for fleksibilitet vedrørende ændrin­
ger i de omgivende komponenter 
* nem anvendelse for ikke-professionelle progra­
mører, f.eks. i mindre projekter for blandet 
materiel/programmel-udvikling 
* vedligeholdspolitikker, navnlig på high 
volume-markeder. 
Teknisk fremgangsmåde 
Projektet bør kunne få visse retningslinjer fra 
PCTE-(2.2.1.1) og SPMMS (2.2.1.2) projekterne. 
Delmål 
År 2 Udvikling af modeller 
År 4 Frembringelse af første støttesystem samt 
anvendelse og validering af modeller 
År 6 Skabelse af endeligt støttesystem. 
2.2.2. Industrialiseringsaspekter 
Et væsentlige handicap for anvendelsen af program­
melteknologi i industrien er vanskeligheden ved at 
indføre denne teknologi i den enkelte virksomheds 
bestående ledelsesmæssige og økonomiske rammer. 
Der er kun sket meget lidt arbejde med hensyn til 
metoder og værktøjer, som med held tager hensyn til 
dette problem. 
De anførte punkter dækker en lang række emner og 
overlapper andre områder inden for det nuværende 
ESPRIT-program. Arbejdet hviler navnlig på evalu­
eringen af effektiviteten af programmelteknologi-
metoder. Skønt mange af de projekter, der finansie­
res under ESPRIT, skal vurderes, vil der gå et bety­
deligt antal år, før der foreligger resultater. 
Det anses for nødvendigt at gennemføre arbejde på 
et tidligere tidspunkt med henblik på at fastslå mere 
konkret, hviklen erfaring der hidtil er indhøstet af 
virksomheder, der har indført programmelteknologi. 
14. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/35 
Det anerkendes, at fortroligheden af sådanne data 
er et stort problem i forbindelse med denne under­
søgelse. Forslagene bør anføre, hvorledes sådanne 
problemer kan klares. 
2.2.2.1. Strategier vedrørende indførelse af pro-
grammeiteknologi (type A) 
Begrundelse/baggrund 
At indføre et givet niveau af programmelteknologi i 
en virksomhed eller et projekt kræver omfattende 
planlægning og i mange tilfælde store investeringer i 
udstyr og uddannelse. De nødvendige foranstaltnin­
ger er ikke ordentligt afklaret inden for programmel­
teknologi. Der opstår imidlertid lignende problemer 
med hensyn til indførelsen af andre former for tek­
nologi i industrien. Det er vigtigt, at programmeltek­
nologien ikke unødvendigt foretager nye undersø­
gelser af problemer, for hvilke der allerede består 
gennemprøvede løsninger. Indførelsen af program­
melteknologi-miljøer vil imidlertid have stor indfly­
delse på mange af en virksomheds aktiviteter. Det er 
nødvendigt, at de emner, der er forbundet med ind­
førelsen af denne teknologi, er klart afgrænsede, og 
at der er udviklet passende strategier og værktøjer. 
Mål/program 
a) Udvikling af modeller af den fuldstændige pro­
grammeludviklingsproces, idet der tages hensyn 
til alle perifere aktiviteter såsom forvaltning, 
personale, uddannelse og investering. Disse 
modeller skal så vidt muligt samle eksisterende 
modeller fra andre discipliner. 
b) Udvikling og vurdering af alternative strategier 
for indførelse af programmelteknologi i det 
kommercielle miljøet. Alternativerne skal 
omfatte en central programmelfabrik, decentra­
liserede specialenheder, arbejdsplads-baserede 
strategier, herunder trinvis vækst ud fra et lille 
antal enheder. 
c) Produktion af case studies, som støtter model­
len i flere forskellige industrier. 
d) Udvikling af teknikker og i påkommende til­
fælde værktøjer til at bistå industrien med ind­
førelse af programmelteknologi. Det foreslås, at der iværksættes to A-projekter, som 
dækker forskellige områder af industrien, sammen 
med et antal B-projekter, som navnlig dækker 
undermodeller og er rettet mod mål c) og d). 
A-projekterne bør fuldføre opgave a) og b) inden for 
to år. Pkt. c) og d) bør være afsluttet inden år 4. Der 
vil på alle trin blive gennemgørt B-projekter som 
støtte. 
Teknisk fremgangsmåde 
Det kræver en lang række færdigheder og teknikker 
at gennemføre disse opgaver. Der skal så vidt muligt 
afvikles kvantitative modeller og eventuelt indføres 
formelle metoder. 
Delmål 
År 2 og 3 Udvikling af modeller 
Vurdering af strategier 
År 3 Frembringelse af første teknikker og 
værktøjer 
År 4 og 5 Færdiggørelse af case studies 
Skabelse af endelige teknikker og 
værktøjer. 
Andre områder 
Der består visse forbindelser til aktivitet 4.1.1 »Kon­
torsystem-analyse« inden for kontorsystemer. 
2.2.2.2. Evaluering af de problemer, der optræder 
med hensyn til indførelse af programmeltek­
nologi 
Mål/program 
— At indsamle data om og drage konklusioner af 
erfaringerne hos virksomheder, der arbejder 
med en lang række forskellige anvendelsesom­
råder, og som har indført, forsøgt at indføre eller 
er ved at inføre programmelteknologi. 
— Målene er specifikt: 
* at forsøge at fastslå, hvorfor specifikke pro­
jekter fejlede eller lykkedes; 
* at anbefale et sæt krav, som er nødvendige 
for at sikre et vellykket programmelsystem­
udviklingsprojekt. Der må antages, at disse 
ligger ud over normalt accepteret god prak­
sis for projektforvaltning; 
* at forsøge at drage generelle konklusioner 
vedrørende vellykkede strategier, som har 
været anvendt af virksomheder; 
Nr. C 11/36 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1. 85 
* at anbefale metoder, der kan være til hjælp 
ved vurderingen af fremtidige projekter. 
Da det er vigtigt, at der på et tidligt tidspunkt opnås 
resultater på dette område, henstilles det, at der 
inden to år udarbejdes en komplet oversigt over 
bestående erfaringer. Nye projekter skal være fuld­
ført inden 3 år. 
Teknisk fremgangsmåde 
Det vil blive nødvendigt at finde virksomheder, som 
er villige til at dele deres erfaringer. Det er mest 
sandsynligt, at de fleste informationer vil komme fra 
konsortier, der er dannet med henblik på at indføre 
en specifik teknologi i en gruppe af virksomheder. 
Der skal også overvejes et tilfredsstillende forslag til 
en oversigt over bestående erfaringer. Den speci­
fikke teknologi skal ligge på et niveau, der i øjeblik­
ket er kommercielt tilgængeligt, og ikke nødvendig­
vis »teknikkens stade«; projektets primære mål er at 
evaluere indførelsen af teknologien, ikke at indføre 
den mest avancerede tilgængelige teknologi. Imid­
lertid skal teknologien udvikle sig henimod et inte­
greret støttemiljø eller en metodologi til anvendelse 
i fremtiden. 
Det forventes, at der på senere trin af ESPRIT vil 
blive brug for lignende projekter med henblik på at 
evaluere overførsel af miljøer, der er produceret 
under ESPRIT-programmet. 
Andre områder 
Der består forbindelser til evalueringsaktiviteterne 
inden for andre programområder. 
Der forventes B-forslag. 
2.2.3. Udvikling af projektforvaltningsværktøjer 
Mål/program 
At udvikle specifikke værktøjer til programmelpro­
jektforvaltning, i form af sammenkædede sæt af 
værktøjer til specifikke anvendelsesmåder. Værktø­
jerne skal supplere det arbejde, der udføres gennem 
SPMMS-projektet (2.2.1.2) og, hvor det er muligt, 
anvende de PCTE-(2.3.1.1) definerede grændefla-
der. Begrundelse/baggrund 
Mange af problemerne vedrørende programmelpro­
jektforvaltning ligner problemerne i ethvert stort, 
komplekst arbejdskrævende projekt. Den iboende 
fleksibilitet i programmeludvikling og den relative 
mangel på metoder til at måle udviklingen giver 
imidlertid en række særlige problemer. Det er navn­
lig vigtigt, at der er et godt kendskab til de emner, 
der vedrører forvaltningsprocessen. Dette viser et 
behov for et større projekt til skabelse af et sæt (eller 
flere sæt) af sammenkædede værktøjer til et eller 
flere anvendelsesområder. 
Teknisk fremgangsmåde 
Værktøjerne skal udvikles under særlig hensynsta­
gen til menneske-maskine grændefladen. Det er 
navnlig vigtig, at konstruktionen af værktøjerne 
baseres på et omfattende erfaringsgrundlag med 
hensyn til de virkelige problemer vedrørende pro­
grammelforvaltning samt industriel produktforvalt­
ning for hele systemet. 
Sammenhæng med andre områder 
Skal være nært knyttet til SPMMS- (2.2.1.2) og 
PCTE- (2.3.1.1) projekterne. 
Der kan forudses både store og små B-projekter. 
2.2.4. Forvaltning af avanceret programmelfremstil­
ling 
Mål/program 
Målene for projekterne på dette områder er: 
a) at fastslå virkningen på forholdet mellem de 
tekniske aspekter af programmeludvikling og de 
forvaltningsmæssige aspekter: den nuværende 
måde at forvalte ressourcerne på (datamater, 
mennesker osv.), der tager hensyn til tids- og 
mængdemæssige begrænsninger, vil blive 
ændret gennem anvendelsen af formelle meto­
der, teknikker i forbindelse med AIB eller speci­
fik anvendelse af ikke-imperative sprog; 
b) at vurdere risici og bistå beslutningstagerne gen­
nem programmelproduktets livscyklus; 
c) at påvise og vurdere fordelene for programmel­
produktets livscyklus ved anvendelsen af de 
avancerede teknikker; 
14. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/37 
d) at fastslå og opfylde forvaltningsmæssige krav, 
som er resultatet af anvendelsen af de avance­
rede teknikker. Som eksempel kan anføres fast­
læggelse afpassende metrik; 
e) at opnå præstationsforvaltning og ydeevnesfor-
valtning i det nye miljø. 
Begrundelse/baggrund 
En vellykket indførelse af mere avancerede teknik­
ker til udvikling af programmel- og informationssy­
stemer forudsætter, at forholdet mellem disse tek­
nikker og de industrielle og forvaltningsmæssige 
krav fastslås, og at der gennemføres passende inte-
grationsaktiviteter. 
Teknisk fremgangsmåde 
Den fremgangsmåde, der skal anvendes, forudsætter 
kendskab til programmelproduktets livscyklus, såle­
des som det påvirkes af anvendelsen af avancerede 
teknikker, og navnlig områder, der vedrører pro­
grammelforvaltning. Dette kan ske gennem sam­
menligning med en industriel opfattelse af livscyk­
len som det sker med eksisterende (dvs. ikke-avan-
cerede) programmelteknikker. 
Sammenhæng med andre områder 
Der vil være tale om gensidig afhængighed mellem 
et projekt på dette område og projekter til udvikling 
af avancerede programmelteknikker. Sådanne pro­
jekter behandles i område 2.1 i arbejdsplanen for 
programmelteknologi, herunder nogle, der allerede 
er i gang. Der kan ligeledes blive tale om aktiviteter 
vedrørende udviklingsteknikker inden for arbejds­
programmet for avanceret informationsbehandling. 
Gensidig befrugtning mellem de begreber fra et pro­
jekt på dette område og andre projekter inden for 
område 2.2 kan være fordelagtig. 
Der indkaldes forholdsvis store B-forslag på dette 
område, som hvert er koncentreret om en specifik 
teknik, navnlig dem, der udvikles af projekterne 
under 2.1 eller under AIP. Desuden kan der være 
tale om mindre B-projekter, hvori undersøges speci­
fikke forvaltningsmæssige aspekter af avancerede 
teknikker (f.eks. omkostningsmodeller for AlP-base-
rede metoder). Projekterne skal indledes i 1986. F & U-område 2.3: Fælles miljø 
Generel indledning 
Inden for delprogrammet anvendes ordet »miljø« til 
at dække et bredt sperktrum. I den ene ende er der 
miljøer, som er rettet mod skabelse af et samlet miljø 
til støtte for en bestemt metodologi. Alle sådanne 
samlede miljøer må nødvendigvis dække fælles 
emner såsom værktøjssammensætning, objektfor­
valtning samt brugergrænseflade og ligeledes frem­
komme med en række grundlæggende metodeuaf­
hængige værktøjer såsom redigeringsteknikker, sty­
ring af dokumentformat, kompilatorer og grafik­
håndtering. Disse fælles emner skal behandles af 
projekter, der skaber »fælles miljøer«, som kan 
anvendes som grundlag for de samlede miljøprojek­
ter. Dette F & U-område vedrører sådanne fælles 
emner. 
Projekterne i delområde 2.3.1 skal således bidrage til 
udvikling af et fælles miljø, der skal anvendes: 
— som et primitivt miljø for programmeludvikling; 
— som grundlag for udviklingen af et komplet 
integreret miljø for programmelteknik. 
Et område af stor betydning for europæisk industri 
vedrører udviklingen af iboende systemer. Dette for­
udsætter anvendelse af særlige miljøer, som kan 
behandle vært/mål-vekselvirkningen. Projekter på 
delområder 2.3.2 er rettet mod disse emner: 
Projekter inden for 2.3.3 skal tilvejebringe grundla­
get for de mere avancerede miljøer i fremtiden. 
Udviklingen henimod mere avancerede miljøer skal 
tage hensyn til både anvendelse af AIB-teknikker på 
problemerne vedrørende programmelkonstruktions-
miljøer og anvendelse af programmelkonstruktions-
miljøer og anvendelse af programmelkonstruktions­
teknikker på problemerne vedrørende miljøer, der er 
egnet til AIB- projektudviklinger. F.eks. kan det 
være nødvendigt med støtte til særlige livscyklus­
modeller af AI B-projekter. 
Det kan forventes, at de mere avancerede miljøer vil 
spille en aktiv, snarere end blot en passiv rolle med 
hensyn til at bistå brugerne. 
Nr. C 11/38 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14.1.85 
Det er ønskeligt, at der tilvejebringes passende 
grænseflader mellem disse miljøer og det fælles 
udgangsmiljø. 
2.3.1. Fælles værktøjsmiljø 
Eftersom multinational udvikling af programmel er 
et centralt træk i hele ESPRIT-programmet, er det 
fælles miljø et vigtigt grundlag for mange projekter 
til fremme af standardisering af værktøjsgrænsefla-
der, funktioner og værktøjs- portabilitet. Der vil ske 
en tidlig generel offentliggørelse af alle grændefla-
dedefinitioner, således at en bred udnyttelse af mil­
jøet gøres lettere. 
Det fælles miljø vil bestå af en infrastruktur, som til­
vejebringer de grundlæggende rammer og et sæt 
værktøjer og komponenter, som vil være relevante 
på alle punkter i miljøet. Disse værktøjer og kompo­
nenter skal navnlig være til hjælp ved udvikling af 
nye værktøjer og konvertering og forbedring af 
bestående værktøjer, og således fremme udvidelse 
til et komplet, fleksibelt, integreret miljø. 
2.3.1.1. »Et grundlag for et portabelt fælles 
værktøjsmiljø (PCTE)« (Ref. 32: A/83) 
Projektet vil tilvejebringe et fælles grundlag for pro-
grammelkonstrutionsmiljøer, der skal støtte europæi­
ske samvirkende forskning og udvikling samt fremme 
en større udbredelse og udnyttelse af kommende tek­
nologier, metoder og værktøjer. 
Projektet vil udnytte og fremme »state-of-the-art«-tek-
nologier navnlig på områderne bruger-miljø grænse­
flade og forvaltning af informationsbaser: 
— Brugergrænsefladen er et vinduesystem, som 
benytter avancerede vekselvirkningsfaciliteter 
(bit-map-skærm, mus, menuer) for at skåne både 
brugeren og værktøjs-skriveren for kendskabe til 
detaljerede aspekter af vekselvirkningsprotokol-
len. 
— Objektforvaltningssystemet (OMS) er informati-
onsopbevaringsstedet for hele projektlivscyklen. 
OMS er et sandt distribueret DBMS, der imple­
menterer en specialisering af datamodellen 
»Binary Entity Relationship Attribute«. Struktu­
relle og semantiske egenskaber ved informations­basen kan beskrives trinvis via OMS-mekanis-
merne. OMS udgør et middel til at integrere 
værktøjer og værktøjssæt inden for rammerne af 
et hierarki af programmelkonstruktionsmiljøer 
ved at støtte flere niveauer af underskemaer. 
— PCTE-distributionstjenester giver åben adgang til 
procedurer og informations emner gennem indivi­
duelle arbejdspladser og værtsdatamater, der er 
forbundet i et lokalt net gennem ISO-OSI- stan­
dardkommunikationstjenester. 
På grund af den store tilgænglighed forventes UNIX 
for øjeblikket at spille rollen som »fælles udgangs 
miljø«. PCTE implementerer en velegnet strategi til 
støtte for nem bevægelse væk fra UNIX ved at tilveje­
bringe en kompatibel emulation af »System calls« 
funktionsniveauet i UNIX System V. 
2.3.1.2. Fællesmiljøværktøjer og generelle tjenester 
(type A) 
Mål 
Dette projekt vedrører konstrutionen af et integreret 
værktøjssæt, basseret på PCTE, som er at interesse 
for de fleste, der professionelt arbejder med udvik­
ling af programmel. 
Det omfatter: 
a) Definition 
b) Anskaffelse og tilpasning af bestående værktø­
jer, der skal køre på PCTE. 
c) Udvikling af nye værktøjer. 
Eksempler på værktøjer (ikke udtømmende) 
* dokumenthåndtering 
* post, meddelelser, kalender 
* databaseforespørgsel 
* dataleksikon 
* grafikredigering 
* flersprogsgrænseflade 
* indsamling og analyse af statistik vedrørende 
værktøjsanvendelse. 
Begrundelse/baggrund 
Det endelige mål er at give europæisk industri et 
avanceret miljø, der kan anvendes til udvikling af 
pålidelige programmelprodukter. Det skal være 
både umiddelbart acceptabelt (dvs. mindst så godt 
som bestående systemer og gøre det nemt at gå fra 
eksisterende metoder) og afpasset efter dets senere 
14. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/39 
udvikling. Desuden skal det yde støtte til spredt pro­
jektgrupper og fremme standardiserede metoder til 
værktøjskonstruktion og -vekselvirkning. 
Dette projekt er nødvendigt for at tilvejebringe det 
vigtigste minimale fælles værktøjssæt basseret på 
PCTE. 
Værdien af dette projektområde for IT-industrien i 
Europa er meget stor, da det muliggør en konse­
kvent projektudvikling gennem støtte til grupper og 
emner inden for flere discipliner. 
Teknisk fremgangsmåde 
Projektet er hovedsagelig en konsolidering af bestå­
ende teknikker. Som sådan er fremgangsmåden lige­
til. Der er vigtigt, at de grundlæggende faciliteter og 
sprog, der støttes af PCTE, anvendes til udvikling 
og tilpasning af værktøjerne. 
Delmål 
År 2 Definition af værktøjssæt 
År 2 og 3 Erhvervelse og tilpasning af værktøjer 
År 3 og 4 Udvikling af nye værktøjer. 
Der forventes A-forslag i forbindelse med dette 
emne. En række mindre B-projekter på dette 
område er en mulighed, forudsat at de forvaltes 
omhyggeligt af en »tilsynsførende«. 
2.3.2. Spørgsmål vedrørende vært/mål 
I det integrerede systemområde er den værtsdata-
mat, der anvendes til systemudvikling, og den mål­
datamat, som systemet kører på, almindeligvis ikke 
den samme. Denne deling mellem vært og mål giver 
yderligere problemer, som projekterne på dette 
område behandler. 
Inden for udviklingen integrerede systemer står man 
ofte over for det problem, at systemerne kører på 
særlige materielkonfigurationer (særlig I/O-grænse-
flader, ingen pladelager osv.). Derfor kan det være 
vanskeligt eller endog umuligt at anvende et bestå­
ende driftsystem på målet. 
Det bør være muligt at forbinde vært og mål med 
henblik på udvikling samt vedligehold. Dette kan rejse en række særlige problemer i forbindelse med 
non-stop systemer, hvor det kan være nødvendigt at 
erstatte programmelkomponenter med nye »i flug­
ten«. 
For at klare disse problemer indføres begrebet mål­
miljø. Målmiljø fungerer som en ramme for driftsy­
stem- og anvendelseskomponenter samt som græn-
deflade til værten. 
Der forventes en række B-projekter omfattende bl.a. 
følgende emner: 
2.3.2.1. Virkninger for værts- og målearkitekturer: 
— eksterne grændeflader 
— non-stop overvejelser 
— anvendelsesområdets afhængighed af andre 
områder 
2.3.2.2. Forbindelsen vært/mål: 
— evaluering af protokolpræstation 
— fjernstyret fejlfinding 
— målemulation 
— målfastholdelse 
— non-stop overvejelser 
— teknikker til ændring af tidsplan vedrørende 
synkroniseringspunkter 
— afprøvning af distribuerede målsystemer. 
2.3.2.3. Forbindelser til programmeringssprog: 
— forbindelser mellem målkomponenter og sprog­
begreber 
— komponentstruktur 
2.3.3. Udvikling til mere avancerede miljøer 
Vægten på dette område ligger på formulering af de 
krav til det fælles miljø, som kommer fra avancerede 
metodologier, disses værktøjssæt og informations­
strukturer. Det påtrængende behov for et fælles 
værktøjsmiljø har betydet, at det nuværende arbejde 
uundgåeligt har taget en konservativ drejning. 
PCTE er udformet nedefra ud fra de faciliteter, det 
kan tilbyde, snarere end ovenfra ud fra de anvendel­
ser, det vil blive benyttet til. For at undgå dette i 
næste generation skal projekter på dette område 
undersøge forskellige emner, som har indvirkning 
på arkitekturen i de mere avancerede fremtidige 
miljø. 
Nr. C 11/40 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1.85 
2.3.3.1. »Skabelse af interaktive programmerings­
miljøer« (Ref. 384: B/84) 
Hovedmålet med projektet er at undersøge mulighe­
derne for automatisk at skabe interaktive programme­
ringsmiljøer ud fra sprogspecifikationer. Et sådant 
interaktivt miljø vil blive skabt udfra en komplet syn­
taktisk og semantisk karakterisering af det formelle 
sprog, der skal anvendes. Et prototype-system vil blive 
udformet og implementeret. 
2.3.3.2. Avanceret menneske-maskine interfacing 
Mål 
At undersøge, hvorledes fremskridt inden for men­
neske-maskine interfacing påvirker og eventuelt kan 
udnyttes i den professionelle programmeludvikling. 
Teknisk fremgangsmåde 
Relevant teknologi, som kan bidrage til forbedret 
samspil mellem menneske og maskine på dette 
område, kan omfatte: 
— grafik 
— (pseudo) naturlige sprog 
— stemme- og billedbehandling 
— AI-teknikker. 
Andre områder 
Er beslægtet med det arbejde med menneskelige 
faktorer (ergonomi), som er beskrevet i 4 (kontorsy­
stemer). 
Der forventes B-forslag. 
2.3.3.3. Et eksperimentelt interaktivt miljø 
Mål/program 
Der er behov for hurtig udvikling af et eksperimen­
telt programmeringsmiljø til støtte for en formel 
interaktiv form for programudvikling (se 2.3.1.6). 
Miljøet skal yde integreret støtte til eksisterende 
sprog fra mange forskellige klasser herunder dem, 
der er afpasset efter en formel udvikling (såsom de 
funktionelle sprog med stærk polymorf skrivning), dem der er afpasset efter en eksperimentel interaktiv 
udvikling (såsom LISP og PROLOG) og de objekt­
orienterede sprog (såsom SMALLTALK) samt vek­
torsprog, der er egnede til f.eks. omfattende viden­
skabelige anvendelsesformål. 
Begrundelse/baggrund 
Dette arbejde kan eventuelt føre til det første miljø 
for en »personlig videnarbejdsplads«. Som sådan er 
det en forløber for de avancerede interaktive mil­
jøer, der forudses i AlP-delprogrammet (3.5). 
Teknisk fremgangsmåde 
I betragtning af behovet for hurtig udvikling skal 
spørgsmålet vedrørende genanvendelse af bestående 
teknikker overvejes alvorligt. Faciliteter til kommu­
nikation og vindueforvaltning tilvejebringes af 
PCTE (2.3.1.1), og en del af resultaterne fra 2.3.1.2 
kan ligeledes integreres. 
Andre områder 
2.1.3.6, 2.3.1.2 og 3.5. 
Der forventes B-forslag. 
2.3.3.4. Fleksible miljømodeller til støtte for avance­
rede metoder og værktøjer 
Mål/program 
At undersøge spektret af mulige fremtidige miljøfi­
losofier og -ordninger. 
Emnerne kan omfatte: 
— Følger for anvendelsesområdet 
— Ensartetgrænseflade til applikationsforfattere 
— Nye paradigmer for programmel-livscyklen 
— Støtte til genanvendelse af komponenter 
— Støtte til ikke-proceduremæssig viden 
— Støtte til stærk parallelle maskiner 
— Støtte til omfattende videnskabelige beregninger 
— Støtte til udvikling, vedligehold og evaluering af 
distribuerede databaser 
— Forvaltning af projekter 
— Støtte til spredte projektgrupper 
14. 1. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/41 
— Anvendelse af ikke-imperative sprog 
— Aktive snarere end blot passive roller 
— Krav til skemaværktøjer/dataleksika, som de 
fremgår af behovet for at integrere værktøjer på 
det semantiske plan. 
Andre områder 
2.1.3.6. 
Der indkaldes forslag til et eller flere B-projekter 
med henblik på at undersøge disse emner, som kan 
have stor indvirkning på strukturen i fremtidige mil­
jøer. Et eksempel er indvirkningen af programmel-
konstruktionsmiljøer på systemer, som støtte AIB-
udviklingen. 
2.3.3.5. Viden-rige miljøer til støtte for programmel-
konstruktion 
Mål 
At tilvejebringe en ramme for miljøer, der spiller en 
aktiv, snarere end en passiv rolle. 
Miljøet skal tilvejebringe det forvaltningssystem for 
videnbasen, der er nødvendig for programmeludvik­
ling. 
Der skal udformes og implementeres teknikker og 
strukturer, som muliggør en aktiv rolle. 
Et eksempel på en aktiv rolle er søgningen af pro­
grammelkomponenter. En bruger kan f.eks. have 
defineret sine behov formelt. Et aktivt system kan så 
søge de tilgængelige komponentbeskrivelser med 
henblik på at finde nogen, der ligger tæt på dem, der 
er bruge for. Systemet kan derefter foreslå brugeren 
et sæt komponenter, som denne derpå kan tilpasse 
sine specifikke krav. 
Teknisk fremgangsmåde 
Dette kan ske gennem fremskridt inden for konven­
tionel databaseteknologi, f.eks. gennem anvendelse 
af AI-teknikker vedrørende videnrepræsentation, 
-manipulation og -konsekvens. Der kan eventuelt anvendes yderligere teknikker, 
som f.eks. søgning og inferens. 
Der indkaldes forslag til B-projekter til start i 1986, 
og der bliver måske mulighed for en række B-pro­
jekter, som fører til et konsolideret A-projekt i de 
efterfølgende år. 
F & U-område 2.4: Evaluerings- og 
demonstrationsprojekter 
Som tidligere nævnt består der en betydningsfuld 
hindring for indførelse af nye metoder og værktøjer 
i industrien. Denne kan delvis overvindes gennem 
fremme af evaluerings- og demonstrationsprojekter. 
Adskillige af de i afsnit 2.1-2.3 omtalte projekter og 
forskningsemner, især 2.1.4, 2.2.2 og 2.3, har evalue­
rings- og/eller demonstrationsaspekter. Imidlertid 
menes det, at der må tilskyndes til yderligere forslag, 
hvis største betydning for ESPRIT-programmet vil 
være at bidrage til fremskaffelse af pålidelige oplys­
ninger (om muligt kvatitative) om, hvorvidt pro-
grammelteknologiresultater i videste forstand kan 
anvendes i typiske industrisituationer. Disse projek­
ter vil således også bidrage til, at der fremkommer 
en empiri for programmelteknologi, som hidtil har 
manglet. 
Det er ikke hensigten at indkalde kunstige projekter 
udelukkende for at demonstrere eller evaluere 
bestemt metode, men snarere at anvende virkelige 
projekter som middel til evaluering og demonstra­
tion. Den finansielle støtte skal så dække de ekstra­
omkostninger, der opstår i forbindelse med denne 
evaluering og demonstration. Midlerne skal navnlig 
dække uddannelses- og oplæringsudgifter ved pro­
jektets begyndelse samt udarbejdelse afrapporter og 
kritiske bedømmelser af metoder og værktøjer til 
gavn for ESPRIT som helhed. Accept af demonstra­
tionsprojekter er betinget af fremlæggelse af 
sådanne rapporter og bedømmelser, som skal være 
fuldt tilgængelige for alle interessede. 
For at et evaluerings- eller demonstrationsprojekt 
skal få nogen virkning, er det altafgørende, at de 
resultater, der fremkommer til ESPRIT-programmet, 
har relevans for et betydeligt udsnit af industrien, 
både med hensyn til anvendelsesområde og arbejds­
form. Det vil derfor være en afgørende faktor, at 
projektet er repræsentativt for en gruppe af lignende 
projekter. Det er endvidere vigtigt, at resultaterne af 
sådanne demonstrationsprojekter betragtes som gyl­
dige og endelige; dette forudsætter bl.a., at udform­
ningen og planlægningen af sådanne demonstratio­
ner skal vurderes ud fra den statistiske teori for 
»udformning af eksperimenter«. 
Under denne overskrift forventes projekter, som er 
beslægtet med et hvilket som helst emne, der er 
anført i afsnit 2.1 til 2.3. 
Nr. C 11/42 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1.85 
DELPROGRAM 3 
AVANCERET INFORMATIONSBEHANDLING (AIP) 
Avanceret informationsbehandling står centralt 
inden for den fremtidige udvikling af informations­
teknologien. Hovedformålet er at finde midler, 
hvormed man kan forbedre datamatsystemernes 
effektivitet. Hvis der skal skabes fremskridt af 
betydning er der behov for arbejde på følgende fire 
nøgleområder: (vi) Fokuseringsprojekter: formålet med disse er, at 
de skal fungere som demonstrationsmodeller 
og være brændpunkt for de tværdisiciplinære 
aspekter i arbejdet. Ideelt set bør disse omfatte 
alle ESPRIT-delprogrammer for at vise integra­
tionen af emnerne i et totalt systemmiljø. 
(i) Videnteknik: vedrører det materiale, et data­
matsystem bearbejder. Dette område repræsen­
terer overgangen fra databehandling til infor­
mations- og videnbehandling. 
Af special betydning er udviklingen af teknikker 
for erhvervelse, repræsentation og håndtering af 
viden. 
(ii) Eksterne grænseflader: vedrører den måde, 
hvorpå datamatsystemet kommunikerer med 
omgivelserne. Dette område dækker genken­
delse, forståelse og syntese af signaler. Ved sig­
naler forstås også signaler udvekslet med men­
nesker. 
(iii) Informations- og videnlagring: vedrører den 
måde, hvorpå datamatsystemet organiserer sit 
data- og videnlager. Dette område omfatter 
udviklingen inden for data- og videnbaser såvel 
som teknikker for tilgang til disse baser. I arbejdsprogrammet lægges særlig vægt på imple­
menteringen af praktiske systemer. Meget af det 
foreslåede arbejde kommer til at bygge på den alle­
rede eksisterende teknologiske grundlag, og det er 
følgelig beskrevet i arbejdsprogrammet stade for 
stade. Man har imidlertid også indkredset aspekter, 
specielt inden for videnteknik, hvor en betydelig 
forskning er påkrævet 
Generelt vil anvancerede informationsbehandlings-
systemer drage fordel af erfaringerne fra delpro­
grammerne for mikroelektronik og programmeltek­
nologi. Førstnævnte vil tilvejebringe hurtigere mate­
rielkomponenter, mens sidstnævnte vil være til nytte 
ved udviklingen af passende programmeringsmil­
jøer. Endvidere vil AlP-systemer og — teknikker få 
et betydeligt anvendelsesområde inden for kontorsy­
stemer og datamatintegreret fabrikation, såvel som 
på andre markeder. 
(iv) Datamatarkitektur: vedrører de konfiguratio­
ner, der anvendes af datamatsystemet i forbin­
delse med dets databehandling. Dette område 
omfatter udvikling af nye datamatarkitekturer 
og de hermed forbundne programmeringsmil­
jøer. Der vil blive lagt særligt vægt på samtidig­
hed (concurrency). 
Alle 4 områder er af meget stor betydning for udvik­
lingen af AlP-systemer. De er derfor tildelt samme 
prioritet og noget nær de samme midler. Et givet 
AlP-system eller en given AlP-application bygger 
imidlertid ikke på de fire områders teknik i samme 
grad. Med henblik på udvikling og demonstrationen 
af komplette AlP-systemer har man indkredset to 
aktiviteter til: 
(v) Konstruktion og system: dette område vedrører 
standarder, specificerings- og vertifikationstek-
nikker, konstruktionsmetoder og generelle 
systemmetoder, der er relevante for andre akti­
viteter inden for delprogrammerne under AIP. Forskningsområde 3.1: Videnteknik 
Beskrivelse 
Dette F & U-område vedrører de værktøjer og tek­
nologier, der vil blive nødvendige for at praktisere 
videnteknik med henblik på realisering af kommer­
cielt og socialt acceptable videnbaserede systemap­
plikationer. Eksemplar herpå er ekspertsystemer, 
beslutningsstøtte og datamatunderstøttet undervis­
ning. 
Videnteknik indebærer: 
— beslutningsanalyse til lokalisering af områder, 
hvor videnbaserede systemer (KBS) med fordel 
kan anvendes; 
— erhvervelse af viden inden for det valgte område 
vedrørende ræsonneringsobjekter, deres takso­
nomi, ræsonnementsfølge, heuristik, kendsger­
ninger, regler og dialog; 
14. 1. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/43 
— klassificering af områdekarakteristika og udvæl­
gelse af de bedst egende på grundlag af model­
ler for repræsentation og udledning (inferens) 
faciliteter til videnforarbejdning; 
— realisering af KBS-applikationer på den måde, 
der egner sig bedst med hensyn til menneske-
maskinegrænsefladen (MMI), motorydelse, 
viden/databasens potentiel, lagringspotentiel og 
kommunikationsfaciliteter; 
— tilpasning af systemet til brugerne ved hjælp af 
adaptive grænseflader, der minimerer den kog­
nitive belastning i forbindelse med dialogen 
med systemet; 
— manipulation af viden med henblik på vedlige­
holdelse af installerede systemer og forarbejd­
ning af viden med sigte på opbygning af nye 
KBS-applikationer; 
— håndtering af kompleksitet og implikationer 
heraf. 
Forskning- og udviklingsemner 
Arbejdet omfatter forskning i samt, specificering og 
implementering af værktøjer og teknikker inden for 
videnteknik, herunder: 
3.1.1. Teknikker for videnrepræsentation og -infe­
rens 
3.1.2. Teknikker for videnerhvervelse og -indlæ­
ring 
3.1.3. Videnhåndtering 
3.1.4. Dialogsprog og naturligt sprog 
3.1.5. Implementeringssprog 
3.1.6. Fortolkere til videnrepræsentationsformalis-
mer på højt niveau 
3.1.7. Videnbaserede systemer og deres metrika-
tion 
3.1.8. KBS-applikationer (senere generationer) 
I de første fem år skal arbejdet koncentreres om 
uddybelse af erfaringerne med bygning af KBS, spe­
cielt ekspertsystemer, ved hjælp af konventionelt 
udstyr med henblik på en bedre forståelse og udvi­
delse af mulighederne. Dette skal senere opfølges af 
bygning af en mere fremskreden generation af 
videnbaserede systemer med indlemmelse af resulta­
ter fra al anden tilknyttet AlP-forskning og resulta­
ter fra programmelteknologiprogrammet. 
Emne 3.1.7 og 3.1.8 udgør tilsammen et rullende 
program af demonstrationsmodeller for tidlige og 
avancerede KBS. Det forventes, at demonstrations­
modellerne i de første fem år løbende vil give tilba­
gemeldinger til ovennævnte gruppe af forsknings­
emner om problemer og svagheder, og omvendt, at hvert nyt rullende demonstrationsprogram kan 
udnytte resultater fra tidligere forskning, der forelig­
ger på iværksættelsestidspunktet, og som bevares 
uændret i de to-tre år, programmet løber. 
3.1.1. Videnrepræsentation og inferensteknikker 
(Type A) 
Beskrivelse 
Videnrepræsentation er en nøglefaktor, på samme 
måde som datamodellering er det i konventionel 
databehandling. Noget sådant kræver på grund af 
sin komplekse natur højt sofistikerede værktøjer til 
udvikling, modellering og forarbejdning. Det for­
ventes ikke, at et enkelt sprog vil fremstå — der bli­
ver snarere tale om en bred vifte af standarder og 
teknikker, der varierer alt efter områdeklassificering, 
anvendte paradigmer og de inferens-/behandlings-
modeller, der bruges. Det påkræves med en omfat­
tende indsats for at differentiere, klassificere og 
udvide de forskellige videnrepræsentationer med 
henblik på disse krav. Det forventes, at det bliver 
nødvendigt, at mere sofistikerede applikationer kan 
fungere sammen med flere, indbyrdes forskellige, 
men samvirkende, videnområder, hvorfor forskning 
i indarbejdning af videnrepræsentationssystemer og 
inferensmodeller i hinanden bliver af væsentlig 
betydning. 
Bestående KBS-applikationer anvender værktøj og 
metoder, der i det store hele er baseret på simple 
inferensregler; specielt bruges der kun lidt (meta)-
viden i forbindelsen med anvendelsen af viden og 
inferenskontrol. Dette lader meget tilbage at ønske 
med hensyn til udnyttelsen af højkvalitetsviden og 
-heuristik, der snarere er nøglen til videnbaserede 
systemers effektivitet end ren og skær datamatha­
stighed. Grundforskningen bør omfatte: 
— Udvikling af nye paradigmer for videnrepræsen­
tation 
— kognitiv modellering 
— naturlig deduktionsteknik, der ikke kræver en 
særlig implikativ form 
— ikke-klassisk logik, så som temporal eller 
»ulden« logik 
— videnbaseret styring af selve inferensprocessen 
— ikke-monoton ræsonnering, herunder restrikti-
onsudbredelse og ræsonneringsvedligehold, spe­
cielt for tidstro applikationer 
— udnyttelse af kontekstuel viden 
Nr. C 11/44 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1. 85 
— klassificiering af inferensværktøjer og -metoder 
på grundlag af områder, videnrepræsentationes-
systemer og paradigmer 
— tidsafhængighed generelt 
— kvalitativ ræsonnering om tid og kausalitet i 
fysisk sammenhæng 
— maskine- og apparaturmodeller som grundlag 
for ræsonnering om fysisk-tekniske systemer 
— planer for samarbejde mellem distribuerede 
videnkilder. 
Det er væsentligt, at de værktøjer, der udvikles til 
videnrepræsentation, udnyttes til videnerhvervelse 
med henblik på tilbagespil og for at holde disse to 
basale emner i trit med hinanden. Det er også 
væsentligt, at problemløsningsparadigmer afprøves 
på virkelige problemer. 
Milepæl 
År 1986/1987: 
— Indførelse af nye værktøjssæt og metoder for 
videnrepræsentationssystemer i projekt 3.1.7 
med henblik på en rullende udnyttelse. 
År 1987/1988: 
— Offentliggørelse af europæiske retningslinjer for 
komponenter i værktøjssæt for videnrepræsen­
tationssystemer 
— Referenceorienteret produktionsimplementering 
af nye videnrepræsentationssystemer 
— Aflevering af inferensmodeller til demonstrati­
ons- og metrikprogrammerne 
3.1.1.1. »Ekspertsystemfremstilling« (Ref. 96: A/83) 
Formålet med projektet er at tilvejebringe et system, 
der gør det muligt at udvikle ekspertsystemer og få 
disse afprøvet af personale uden erfaring med kunstig 
intelligens. Systemet bygger på en ringformet model 
med henblik på progressiv udvikling og udvidelse af 
faciliteterne i de individuelle lag. Systemet er konstru­
eret ud fra den forudsætning, at de indre ringe er fuld­
stændigt uafhængige af området. Testsystemet byder 
på et fuldstændigt værktøjssæt for de øverste lag, med 
mulighed for senere udvidelser. Der er udvalgt et sær­
ligt område, diagnosticering af elektroniske systemer, 
på grund af den stigende efterspørgeise herefter inden 
for udstyr og fabrikation; og på grund af, at den 
nuværende metode er meget arbejdskraftintensiv. 3.1.1.2. »Systemer for videnintegration og -styring« 
(Ref. 112: A/83) 
Dette projekt er beregnet på at skulle udforske nøgle­
områder inden for informationsbehandling, såsom 
videnrepræsentation, inferensteknik og grænseflader 
mellem menneske og datamat. Vægten bliver lagt på 
et sprog for videnrepræsentation og -styring baseret på 
LISP og PROLOG; et ekspertsystem, der kan hjælpe 
salgsingeniører ved udformning af datamatkonfigura­
tioner; et ekspertsystem, der bistår kontorpersonalet 
med gennemførelsen af komplekse kontorprocedurer 
(f.eks. ressourceplanlægning). Der fokuseres med 
disse ekstraopgaver på udviklingen af materiel- og 
programmelkomponenter, der skal løse problemer, der 
er et resultat af den størrelse og kompleksitet, som 
store videnbaser og de dertil knyttede ræsonnerings-
mekanismer har nået. 
3.1.1.3. »Teknikker for videnrepræsentation og 
-inferens inden for styring af industriproces­
ser« (Ref. 387: A/84) 
Formålet med projektet er at udforme og implemen­
tere et ekspertsystem, der skal medvirke til vedligehol­
delse, fejldiagnosticering, optimering af datastrømme, 
samt styring i et industrielt processtyringsmiljø. Sty­
ring er: 
— af et i høj grad tidsafhængigt miljø, med mange 
inddatakanaler (langt over 1 000) 
— med en høj grad af kompleksitet. 
Et ekspertsystem, der skal tage sig af procesregule-
rende apparatur, eller hjælpe driftspersonalet med 
beslutninger, må derfor have visse ekstra-funktioner: 
— ræsonneringsprocedurerne må tage hensyn til 
tidsafhængigheden, 
— datafangst må ske automatisk, 
— for at komme ud over kompleksitetsbarrieren i 
sådant apparatur er det nødvendigt med en 
maskin in dlæringsmuligh ed. 
Processtyringsapplikationsområdet, dvs. både den 
proces, der skal styres og selve det regulerende appa­
ratur resulterer i en hel klasse applikationer, hvorpå 
det foreslåede system kan finde anvendelse. Frem­
skridtene i forhold til eksisterende ekspertsystemer lig­
ger i: 
— at processtyringen på kritiske områder gøres mere 
sikker, ved at operatøren får hjælp til sine beslut­
ninger, og ved at reguleringsapparaturets udfalds-
tid nedskæres. 
14. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/45 
at brugerne får adgang til i større omfang at 
kunne udnytte iboende træk i komplekse systemer 
både med hensyn til vedligeholdsaspekter og sty­
ring af datastrømme. 
3.1.1.4. »En arkitektur for interaktiv problemløsning 
ved hjælp af samarbejdende data- og viden­
baser« (Ref 316: A/84) 
Projektets hovedformål er udformning og implemente­
ring af ekspertsystemarkitektur med henblik på råd­
givning. Rådgivning indtager en særstilling inden for 
videnbaserede aktiviteter aktiviteter ved at det mål, en 
rådsøgeride bruger har, måske i første omgang er dår­
ligt defineret, og der kan være et stort antal potentielle 
løsninger, som brugeren kan vælge blandt. Formålet 
med en automatisk rådgiver er at hjælpe brugeren til 
at formulere sine mål og derpå generere forsøgsløsnin-
ger, som brugeren så kan acceptere eller forkaste. Det 
vigtigste beregningsproblem, der skal løses, vedrører 
styringen af forskellige videnkilders samvirke, idet 
disse kan anvende forskellige repræsentationsske-
maer, der fortolkes af forskellige inferensmaskiner. 
En tilsyneladende lovende arkitetur bygger på, at hver 
videnkilde anses som en uafhængig agent, der kun 
kommunikerer med andre tilsvarende agenter via en 
golbal datastruktur under tilsyn af en fleksibel 
forløbsafvikler, der kan ræsonnere om styring. Ud 
over disse punkter vedrørende arkitekturen lægges der 
i projektet vægt på brugermodellering i menneske/ 
maskine-dialogen og anvendelse af store databaser 
som grundlag for en rådgiver med omfattende infor­
mation. — ræsonnering på meta-niveau, herunder proble­
mer i forbindelse med selvreferens og systemes 
»selvbevidsthed« 
— tidstro inferensteknikker 
— teknikker for planlægnings- og programsyntese 
— strukturering af inferensteknikker og metavi­
dens rolle 
— automatisk tilpasning og udbygning 
— inferens i situationer, hvor viden er indbyrdes 
modstridende eller usikker 
— videnrepræsentations virkning på inferenstek­
nikker 
— standardræsonnering (default) og »afgrænset 
verden«-ræsonnering 
— ikke-monoton og proportionel dynamisk logik 
— omgåelsesmekanismer til klaring af inkonse­
kvens 
— ræsonnering i form af fysisk genstande og bille­
der 
— KBS-parallelisme og repræsentation heraf. 
Det bedes bemærket, at forslag vedrørende dette 
område også indkaldes på område 2.1.3.4, 4.4.3.1, 
5.5.2 og 5.4.2. 
3.1.2. Videnerhvervelse 
(Type A) 
Beskrivelse og indlæringsteknikker 
3.1.1.5. Støttende B-forskningsemner 
Der indkaldes B-forslag på område 3.1.1. Nogle af 
disse kan senere føre til A-projekter. Der er tale om 
emner som: 
— differentiering, klassificering og udvidelse af 
videnrepræsentationer for forskellige domæne-
klassifikationer, paradigmer og inferens-/ 
behandlingsmodeller 
— eksperimentelle metoder for videnrepræsenta­
tion, deres specifikke applikationsrækkevidde 
og deres integration 
— inferensteknikker, specielt for videnrepræsenta-
tionsformalismer, for hvilke der ikke findes 
nogen kendt bevisalgoritme Videnerhvervelsesprocessen er kompleks, og en 
større indsats inden for dette felt er påkrævet for at 
udviklingen af videnbaserede systemer kan ske hur­
tigere. Det er her vigtigt at skelne mellem (a) viden-
uddragelse fra menneskelige eksperter for at oprette 
et specielt videnbaseret system, (b) indlæring gen­
nem videnbaserede systemer og (c) optimering af 
videnbaserede systemer. Selv om disse er indbyrdes 
beslægtede, er der tale om forskellige processer. Det 
er derfor nødvendigt at udvikle begreber til hjælp i 
udviklingen af systemer for »fremlokkelse« og 
modellering af viden. Der kræves en tværfaglig 
metode, der tager hensyn til kognitive og psykologi­
ske aspekter for at udvikle et sæt værktøjer lige fra 
videnredigeringssystemer til automatiske konstrukti­
oner. Dette vil være et værdifuldt område for 
afprøvning af VR-værktøjer. Opgaven dækker 
uddragelse og fremlokkelse af viden, identificering 
af passende indlæringsmodeller og undersøgelse af, 
hvilke indlæringsteknikker der egner sig til AIB-
systemer. 
Nr. C 11/46 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1.85 
Milepæle 
År 1984/1985: 
— Indkredsning af modeller og værktøjer; tidlig 
implementering med henblik på afprøvning 
— udformning af interne datastrukturer og operati­
oner for et program, der kan lære. 
År 1985/1986: 
— Foreløbige afprøvning af videnbaserede syste­
mer, der lærer af eksperten 
År 1986/1988: 
— Kommercielt værdifulde indlæringseksperimen-
ter med programmet i fuld skala. 
Der indkaldes forslag til A-projekter (og støttende 
B-projekter) for område 3.1.2. 
Egnede B-forskningsemner er: 
— udvikling af teknikker for videnuddragelse 
— begreber, algoritmer og teknikker til understøt­
telse af udviklingen af programmer og maskiner, 
der kan lære 
— indkredsning af passende indlæringsmodeller 
— undersøgelse af indlæringsteknikker, der egner 
sig til AlP-systemer 
— rådsomsætningssystemer 
— avancerede systemers evne til at måle egen præ­
station og forbedre denne. 
Det bedes bemærket, at forslag vedrørende dette 
område også indkaldes på område 4.1.2.5 og 5.4.4. 
3.1.3. Videnhåndtering (A) 
Tidligere arbejde med videnrepræsentation (3.1.1), 
erfaringer fra tidligere applikationer og undersøgel­
ser af videnteknikforanstaltninger (3.1.7) og under­
søgelser af dialog (3.1.4), viser behovene for metoder 
og værktøjer, der er nødvendige for at praktisere 
videnteknik. Miljøet for videnhåndtering skal natur­
ligvis være fuldstændigt interaktivt og skal inklu­
dere grafik. Arbejde på området omfatter: 
— videnrevision og -genfinding 
— konsekvenskontrol 
— kontrol af beviser for videnrepræsentationssy-
stemer — videnleksikasystemer 
— videnkomplikation 
— systemer for sandhedsvedligehold og bindings-
udbredelse 
— videnforarbejdning (forskellige synspunkter 
vedrørende fælles viden) 
— videnuddragelse fra eksterne kilder 
— videnerhvervelse/procesanalyse 
— vejledning og indlæring i videnteknik 
— KBS-distribution og automatiseret videnvedli­
gehold 
— integration af multiple videnrepræsentation 
Dette udviklingssæt af muligheder bør integreres i 
de anbefalede europæiske værktøjssæt for håndte­
ring af viden. Dette projektområde supplerer de 
mere omfattende projektområder under 3.1.1 og 
3.1.2. Der indkaldes A-forslag (og støttede B-for-
slag) for område 3.1.3. 
3.1.4. Dialogsprog og naturligt sprog (type A) 
Beskrivelse 
Et program er påkrævet med hensyn til værktøjer og 
metoder for dialog- og kommunikationssprog, der er 
naturlige på de områder, hvor KBS-applikationer 
skal gøre sig gældende. Dette omfatter også anven­
delse af viden og kontekst i forbindelse med føring 
og forståelse af tovejsdialoger samt anvendelse af 
»intelligens« i forbindelse med udvekslingen af dia­
loginitiativet mellem systemet og brugere. 
Selve dialogen skal være medvirkende til en forbed­
ring af kvaliteten af systemets opførelse ved at byde 
på samarbejde, forståelse og modellering af perso­
ners opførelse og præferencer og udtryksmåde (alt­
sammen videnbaseret). Den skal også give kunderne 
mulighed for interaktiv kommunikation med syste­
met på forskellige metaniveauer og samtidig regi-
stere gele den kontekst, det kan blive nødvendigt, at 
systemet eller kunden vender tilbage til, hvis der 
opstår fejl eller forvirring. Forklaring af et videnba­
seret systems opførsel er en absolut forudsætning for 
accept af sådanne systemer. Dette kan opnås ved at 
indarbejde viden om brugeren i applikations viden. 
Dialog er mere generel end tegnstregskommunika-
tion. Den omfatter også anvendelse af bredbånds-
grafik, forklarende billeder og film, samt auditive 
hjælpemidler. 
14. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/47 
Der er behov for et holistisk, dækkende metode for 
kommunikation ved hjælp af naturligt sprog med 
henblik på konstruktion af videnbaserede systemer 
og »front ends« til naturligt sprog. 
Milepæle 
År 1985/1986: 
— Aflevering af generatorer og sproganalysatorer 
for en lang række dialogsprog. 
År 1986/1987: 
Specificering og implementering af videnbase­
rede værktøjer for sprogbehandling 
— Integration af videnbaserede sprogbehand-
lingsVdialogværktøjer i VBS-applikationer 
3.1.4.1. »ACORD: Opbygning og forespørgsel af 
videnbaseret ved hjælp at naturligt sprog og 
grafik« (Ref 393: A/84) 
A CORD-projektet fokuserer på et tresprogssystem til 
automatisk opbygning af en videnbase på grundlag af 
en tekst i naturligt sprog og et intelligent genfindings-
og manipuleringssystem til brug for lægfolk. Videnba­
sen vil blive bygget af dokumenter, der indeholder 
både tekst og grafik (af samme type som leksika eller 
teknisk litteratur) og vil blive logisk orienteret. Der vil 
kunne ske tilgang til den dybere repræsentation fra 
fiere forskellige komponenter i systemets grænseflade. 
A naivsen af tekster vil blive baseret på de seneste 
resultater i teoretiske lingvistik (talerepræsentationste-
ori og funktionelle grammatikker). 
Til støtte for dialogen vil systemet udvælge den bedst 
egnede repræsentation af uddata, tekst eller grafik, 
samt identificere relevant information med henblik på 
udlæsning i et symbiotisk samspil mellem grafik og 
naturligt sprog. Grafikmodulet skal bygge på det sene­
ste arbejde vedrørende videnrepræsentation af grafisk 
operationer og på grafik i tilknytning til tekstdialog. 
Programmeringsmiljøet bliver PROLOG. 
3.1.4.2. »Kommunikationssvigt i dialogen: Teknik 
til detektering og udbredning« (Ref. 527: 
B/84) 
Projektets første opgave bliver at indkredse, under 
hvilke omstændigheder kommunikationen mellem del­
tagere slår fejl, at finde frem til hvorledes deltagerne detekterer kommunikationssvigt og, hvilken teknik de 
anvender til reetablering af kommunikationen, der 
skal undersøges, bliver af to typer: menneske/menne­
ske og menneske/maskine. Både verbale og ikke-ver-
bale aspekter skal undersøges. Næste fase i projektet 
bliver udvikling af en formel model, der omfatter 
begge ovennævnte aspekter, og som inkorporerer nyt­
tige detekterings- og udbedringsstrategier. Endelig 
skal der anvendes en datamatisk implementering til 
udvikling af sprogbehandlingsværktøjer, der kan 
inkorporeres i videnbaserede systemer. 
3.1.4.3. »Viden- og grafikbaseret system til dyna­
misk miljø« (Ref. 600: B/84) 
Der skal med dette projekt forskes i dialogprincipper 
på baggrund af følgende applikation. Overvågning og 
styring er i mange henseender ensbetydende med til­
gang til en database, der indeholder historiske data, 
og som løbende opdateres. De dialogaspekter, der 
skal undersøges i denne kontekst, er: 
— principper for dialog, hvori dynamisk generering 
af grafik indgår som et væsentligt element 
— pincipper for en adaptativ dialog, hvori systemet 
tilpasser sig situationen 
— principper for beskrivelse af industrianlæg, der 
kan anvendes som »dataleksikon« for den histori­
ske database. 
Projektet skal baseres på implementering af en proto­
type, der skal anvendes til eksperimenter og dermed til 
indkredsning af forskningsemner. Forskning på disse 
områder vil blive gennemført sideløbende. 
Der indkaldes forslag til yderligere støttende B-for-
slag for område 3.1.4. Egnede forskningsemner er: 
— systemarkitektur og naturligt sprog 
— anvendelse af den teknik, der findes eller er 
under udvikling inden for kognitiv psykologi og 
psyokolingvistik, på databehandling af dialog­
sprog og naturligt sprog 
— effektivitetsorienterede dækkende metoder med 
henblik på grænseflader for naturligt sprog (her­
under kontekst og semantik) 
— metoder baseret på naturligt sprog for videnre­
præsentation 
— empiriske brugerundersøgelser af blandede 
sprog-/grafikbaserede grænseflader 
Nr. C 11/48 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1.85 
Der vil eventuelt blive indkaldt flere A-projekter 
efter 1986. 
Det bedes bemærket, at forslag vedrørende dette 
område også indkaldes på område 4.1.3.6, 4.2.4.5, 
4.2.5.2 og 4.2.5.6. 
3.1.5. Implementationssprog og -miljøer (type A) 
Beskrivelse 
Der skal foretages bedømmelse, anbefaling og udvi­
delse af de sprog, der kan komme på tale som værk­
tøjer inden for forskningsprogrammet og som værk­
tøj for videnteknikere, der arbejder med konstruk­
tion af KBS-applikationer. Dette omfatter sprog til 
videnmodeller og til specificering/konstruktion af 
prototyper for KBS-komponenter. Senere skal arbej­
det koncentreres om udarbejdelse af standarder, 
som fabrikanter kan anvende som et sikkert grund­
lag for betydelige materielinvesteringer. Et vigtigt 
aspekt ved bedømmelsen af sprogene er en konsta­
tering af, hvor omfangsrigt og hvor nyttigt det ibo­
ende udviklingsmiljø er. Det forventes, at program­
met for fælles værktøjer inden for programmeltek­
nik vil tage stilling til portabilitet. 
Milepæle 
År 1984/1985: 
— Identificering og vurdering af egnede sprog 
(f.eks. Smalltalk, LISP, PROLOG, POPLOG), 
miljøer og arkitekturer 
— Offentliggørelse af kritik og anbefaling af 
ændringer, f.eks. udbygning af sprog for at 
udnytte parallelismer 
— Implementering af udvidelser 
År 1985/1986: 
— Udstedelse af retningslinjer for ESPRIT 
— Tilvejebringelse af referencesprogsystemer. 
3.1.5.1. »Avancerede logiske programmeringsmil­
jøer« (Ref. 363: B/84) 
Undersøgelse og udvikling af de fornødne værktøjer til 
et programmeringsmiljø på meget højt niveau for et 
logisk programmeringssprog som PROLOG. Flere 
akademiske og industrielle forskningsgrupper, der 
arbejder på dette emne, samkøres inden for dette pro­
jekt. Ud over de sædvanlige faciliteter i et program­meringsmiljø tilsigtes det at forbedre programmørens 
pålidelighed ved for det første at drage fordel af logisk 
programmerings relationelle art, der tillader klart 
eksekverbare, men eventuelt ineffektive specifikatio­
ner, og for det andet at dets gode reaktioner med hen­
syn til teorembevisførelse, der åbner mulighed for 
langt bedre verifikationer og validering. 
Der indkaldes forslag til A-projekter på område 
3.1.5. 
Der indkaldes også forslag til støttende B-projekter, 
og egnede forskningsemner er: 
— implementeringssprog så højere niveau for 
videnrepræsentation og -inferens 
— tilpasning af formalismer for viden om den fak­
tiske verden til praktiske implementeringssprog 
for videnbaserede systemer 
— sprog og miljøer for samtidighedsbaseret data­
behandling og for integrering for formel struktu­
rert programmelteknik med VBS-krav. 
Det bedes bemærkes, at forslag vedrørende dette 
område også indkaldes på områderne 2.1.3.5 og 
2.3.3.3. 
3.1.6. Fortolkere til understøttelse af videnrepræsen-
tationsformalismer højt niveau (A) 
Formålet er en rationalisering og genimplemente-
ring og forbedring af fortolkere (kompilatorer) for 
de forskellige metoder for videnrepræsentation og 
-håndtering, der er udviklet fra hoc-implementerin-
gerne på område 3.1.1. og 3.1.3. Dette projektom­
råde begynder først i 1986. 
3.1.7. Videnbaserede systemer og metrikation heraf 
Her tages sigte på et løbende program, af en varig­
hed på mindst fem år, med det formål at bygge 
demonstrationsmodeller for KBS-applikationer ved 
hjælp af de allernyeste faciliteter (materiel, program­
mel og store databaser) på det pågældende tids­
punkt, således at der findes en opdateret ekspertise­
pulje inden for viden teknik-færdigheder samt inden 
for klassificering af områderkarakteristika og grund­
lag af de til rådighed værende værktøjer og metoder. 
Det vil blive et middel til at skaffe sig viden om 
stærke og svage sider ved de værktøjer og metoder, 
der anvendes til proceanalyse, repræsentation, 
manipulation, inferens og behandling af viden, 
problemløsningsparadigmer og ergonomi/menne­
ske-maskinegrænseflader. 
14. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/49 
Dette særlige projekt er første fase i det igangvæ­
rende demonstrationsmodelprogram; der skal ske en 
overførsel af ressourcer fra det femte år til projekt 
3.1.8 med henblik på demonstrationsprogrammets 
anden fase. 
Eftersom værktøjer og metoder varierer for område­
klasserne, der udviser forholdsvis store artsforskelle, 
skal demonstrationsmodellerne indeholde vidt for­
skellige eksempler på kreativ design, produktions­
kontrol, diagnosticering, systemmodellering, signal­
behandling, beslutningstagning og programmeltek­
nik. Dette program vil få overordentlig stor betyd­
ning som en kilde til oplysning og vejledning for 
allerede iværksatte og fremtidige forskningspro­
grammer, samt erfaring for fremstilling af sælgelige 
KBS-applikationer. 
Man ved meget lidt om videnteknik som en menne­
skelig færdighed eller videnbaserede systemers 
ydelse, evaluering, måling og accept, for så vidt 
angår kundeproduktivitet. Det er nødvendigt at 
finde frem til, hvilke parametre der har betydning, 
ligesom der må fastlægges metoder og tilvejebringes 
værktøjer til måling heraf — det er vigtigt, at viden 
har en vis kvalitet, med dette er vanskeligt at måle. 
Der må også skabes et »metode- og værktøjssæt« for 
videnteknikere, således at de kan opmåle VBS-
applikationer med hensyn til opbygnings- og kunde-
brugsressourcer samt til, hvilke systemkomponenter 
der er mest velegnede. Det er vigtigt af koordinere 
udviklingen af værktøjssæt og at sikre fordelingen 
heraf inden for ESPRIT, men man må ikke være 
blind for faren ved en for tidelig gennemført stan­
dardisering. Udvikling af begreber og metoder til løsning 
Gennemførelse af de første målinger på dispo­
nible KBS-applikationer. 
År 1985/1986 
— Udvikling af metrikationsværktøjer og -metoder 
— Samling af en KBS-demonstrationsmodel 
— Registrering af opbygningsmetoder og -resulta­
ter 
År 1986/1987 
— Måling og analyse af måleapplikationernes pro­
duktivitet og ydeevne 
— Gennemførelse af eksperimenter på demonstra­
tionsmodeller for at fastslå acceptabilitet, ind­
virkning på »kundens« produktivitet samt livs­
cyklusaspekter. 
— Rapport om opbygningsproduktivitet og anbe­
faling af nye værktøjer og metoder. 
År 1987/1988 
— Offentliggørelse af anbefalinger vedrørende 
produktivitet og ydeevne samt retningslinjer for 
videnteknikere 
— Demonstration af nye automatiserede metrikati-
onsmetoder. 
Betydningen af trikationsdelen i dette projekt kan 
ikke fremhæves for meget: dersom videnteknik skal 
slå igennem inden for industri og handel, er det af 
altafgørende betydning, at både omkostninger og 
fordele ved KBS-applikationer kan forudsiges. 
Videnteknik bliver en alvorligere flaskehals end pro­
grammelproduktion, hvis man ikke opnår bedre 
kendskab til den menneskelige produktivitet og 
systemydelse. Dette arbejde indtager derfor en nøg­
lestilling med hensyn til en ovenfra konstruktion af 
KBS-applikationer. Eftersom nye værktøjer og tek­
nikker løbende indgår i videnteknikkens repertoire, 
men ESPRIT-programmet løber, bør dette metrikati-
onsarbejde organiseres som et kontinuerligt rullende 
program. 
Milepæle 
År 1984/1985: 
— Indkredsning af metrikationsaspekter med hen­
blik på vurdering 3.1.7.1. »Tidstro videnbaseret overvågningssystem 
for industriprocesser« (ref. 296: B/84) 
Videnbaserede systemer kan anvendes til overvågning 
af forløbet af et industri system, såsom produktions­
planlægning inden for fabrikation. For at nå dette mål 
må videnbasen være en model af produktions-
planlægningsprocessen og den faktuelle database må 
være en model af denne processtatus. Den styrende 
maskines opgave er at afstemme status med proces­
modellen for at finde frem til næste handling. Den sty­
rende maskine i det foreslåede system har træk, der 
går ud over traditionelle inferensmaskiner: 
— Den er et tidstro system, der reagerer på enhver 
statusændring. Det foreslåede KBS-system må 
derfor kunne håndtere tidstro objekter. 
— Den må løbende være operationelt. 
For at videnbasen kan blive en model af produktions-
planlægningsprocessen, må denne proces beskrives 
formelt. Der vil blive gjort brug af begreberne aktivi­
tet, tilstand og agent. En afbildning af denne formelle 
model på videnbasen rejser flere spørgsmål med hen-
Nr. C 11/50 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1.85 
syn til repræsentation, og forskellige teknikker vil blive 
undersøgt. I projektet defineres tre typer af værktøjer 
til videnerhvervelse afhængig af videnkilden (forret­
ningsgang, opgavesekvensbeskrivelse, herunder pro­
grammer, samt brugerens intellekt). 
3.1.7.2. » Videnbaseret bistand ved elektromyografi« 
(ref 599: B/84) 
Formålet med projektet er udvikling af videnbaseret 
bistand til læger i alle faser af en elektromyografisk 
undersøgelse (EMG) af patienter med neurologiske 
lidelser. Resultatet af projektet skal være et demon-
strationssystem. I første omgang skal ekspertbistan­
den implementeres inden for to vigtige separate og 
veldefinerede aspekter ved EMG-problemet. I anden 
omgang skal der udvikles et mere ambitiøst system for 
at yde lægen mere omfattende assistance. 
Der indkaldes forslag til A-projekter under områder 
3.1.7. Der indkaldes ligeledes forslag til støttende 
B-projekter. 
Egnede forskningsemner er: 
— anvendelse på videnbaserede systemer af tek­
nikker, der allerede findes eller som er under 
udvikling inden for kognitiv psykoligi 
— repræsentation og anvendelse af generel speci­
fik viden om den faktiske verden 
— kompleksitetsmetrik for videnbaserede systemer 
— mål for fuldstændighed og konsekvens 
— den generelle måleteoris anvendelighed 
— videnbaserede systemers hele livscyklus; aspek­
ter vedrørende menneskelig accept og produkti­
vitet for både udviklere og kunder, samt teknisk 
udeevne. 
Det bedes bemærket, at forslag vedrørende dette 
område også indkaldes på områderne 2.1.3.4, 
2.1.4.3, 2.2.4, 5.4.3 og 5.4.4. 
3.1.8. KBS-applikationer (senere generationer) (A) 
Dette projekt omfatter udvikling af avancerede eks­
pertsystemer og videnbaserede systemer, der inkor­
porerer indlæring, approksimativ ræsonnering og 
metaræsonnering med »sund fornuft« facilitet. 
KBS-applikationer skal udnyttes af ikke-specialister, 
der af disse systemer ikke blot forventer formelle og 
approksimative ræsonneringsprocesser svarende til 
menneskets. Mange applikationer, hvor der kræves ræsonnering, 
involverer en eller anden form for approksimativ 
ræsonnement. Dette er f.eks. tilfældet i modelle-
ringsapplikationer, hvor kvalitativ heuristik er 
karakteristisk for det meste af menneskers erhver­
vede erfaring. 
Senere generationer af KBS-applikationer må for­
ventes at gøre brug af erfaringerne fra førstegenerati-
onsforsøgene (3.1.1), udbyttet af KRS- og inferens-
forskning (3.1.3), de værktøjer, der anvendes ved 
erhvervelse og manipulation af viden (3.1.4.3), de 
seneste sprog og maskiner (3.1.4.1/3.1.4.2), udbyttet 
af forskningen i behandling baseret på naturligt 
sprog (3.1.2) og programmet for ekstern grænseflade 
(3.2) for behandling af lyd og billeder. Det er derfor 
ikke planen, at projekter skal igangsættes på dette 
område før 1989. 
F & U-område 3.2.: Eksterne grænseflader 
Beskrivelse 
Tidligere har oplysninger om den virkelige verden 
måtte indgives datamaten på anden hånd af menne­
sker. De indgivne data måtte besidde en formel 
struktur, der skulle specificeres ganske klart for 
systemet. Denne situation vil ændre sig. 
Der bliver tale om to typer af eksterne grænseflader. 
Grænseflader, der uddrager deres information ved 
direkte kommunikation med mennesker, og grænse­
flader, der tilvejebringer viden ved hjælp af følere. I 
begge tilfælde må systemet behandle signalerne og 
fortolke dem. Andre vigtige aspekter vedrører syste­
mets præsentation af resultaterne for brugeren, dvs. 
systemets brugervenlighed er dækket i område 4, 
Kontorsystemer. 
F& U-emner 
Arbejdet på dette område falder under tre hovedo­
verskrifter: 
3.2.1. Billedbehandling 
— Behandling af todimenstonelle billeder 
— Analyse af dybde og bevægelse 
— Billedsyntese 
3.2.2. Talegenkendelse 
3.2.3. Andet 
— Behandling af multifølersignaler 
— behandling af optiske signaler 
14. 1. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/51 
3.2.1. Billedhandling 
3.2.1.1. Behandling af todimensionelle billeder (type 
A) 
Dette emne vedrører behandlingen af todimensio­
nale billeder medhovedvægten specifikt på den 
information, der ligger i billedet i form af fremtræ­
dende træk såsom kanter, overfladestruktur, form 
osv. Teknikker, der blot behandler billedet som afta­
stede data, er ikke inkluderet. Dette område er en 
væsentlig forudsætning for al højniveaudatabehand­
ling omfattende billeder og har mange direkte 
anvendelsesmuligheder. 
Milepæle 
År 1985/1986: 
— Demonstration af forbedrede teknikker for 
uddragelse af fremtrædende træk 
— Bestemmelse af ydeevne År 
1987/1988: 
— Implementering af effektive materielmoduler 
— Konstruktion af systemer for udvalgte applikati­
oner. 
Se 3.2.1.2 for igangværende A-projekter. Der indkal­
des støttende B-forslag. 
Forslag vedrørende dette område indkaldes også 
inden for 4.2.2.1. 
3.2.1.2. »Avancerede algoritmer og arkitekturer for 
signalbehandling« (Ref. 26: A/83) 
Hovedmålet med projektet er at udvikle et tidstro sig-
nalsbehandlingssystem, der er udformet således, at 
det er kompatibelt mellem det første (dvs. featureud-
dragelse) og derpå følgende (dvs. genkendelse og for­
ståelse) niveauer af datamatfunktioner. Det er derfor 
planlagt, at der skal gennemføres arbejde inden for 
tre parallelle områder: taleanalyse, billedanalyse, sig­
nalgenkendelse og forståelse. For at få en realistisk 
ramme for projektet skal der indkredses specifikke 
applikationer og et »systembreadboard« vil blive mon­
teret og anvendt som demonstrationsenhed til afprøv­
ning. Ved indkredsning af forskellige behandlingsni­
veauer med definerede grænseflader lægges der vægt 
på mulige grader affælleshed, og fremme af harmoni­
sering og standardisering tilsigtes. 
Dette projekt omfatter emnerne under 3.2.1.1 og 
3.2.2. 3.2.1.3. Analyse af dybde og bevægelse (Type A) 
Med dette arbejde skal der skabes bro mellem 
billedanalyse/feature-uddragelse og sceneforståelse. 
Teknikkerne for dybde- og bevægelsesanalyse har i 
høj grad fælles punkter, selv om applikationerne 
kan være så forskellige som videokodning og robot­
teknik. 
Milepæle 
År 1985/1986: 
— Demonstration af analyseteknik, såsom binoku-
lar stereo og optisk strømning. 
År 1986/1987: 
— Konstruktion og implementering af effektive 
materielmoduler. 
År 1988/1989: 
— Demonstration ved hjælp af tidstro applikation. 
Der indkaldes A-forslag og støttende B-forslag, ud 
over det i 3.2.1.4 og 3.2.1.5 beskrevne. 
Egnede forskningsemner er: 
— geometrisk ræsonnering 
— generering af knappe pålidelige billedrepræsen-
tationer, der egner sig til korrelation i stereopsis 
og optisk strømning. 
Forslag vedrørende dette område indkaldes også 
inden for 4.2.3.7 og 5.5.1. 
3.2.1.4. »Billed- og bevægelsesforståelse« (Ref 
419/420: B/84) 
Projektet vedrører bygning af et maskinsynssystem, 
der anvender en tredimensionel model af scener eller 
projekter i bevægelse. Dette indbefatter integration af 
lavniveau-features med henblik på tredemensionel 
form- og bevægensesanalyse, billedlige repræsentatio­
ner og matchningsteknikker og undersøgelse af kogni­
tive modellering. Projektet tilsigter også at opnå for­
ståelse af skriveprocessen gennem erhvervelse af viden 
om hvorledes det lingvistike materiale afbildes som 
fysiske kurver og streger. Signalbehandlingsfasen til­
sigter opbygning af en passende symbolsk beskrivelse 
af kursivskrift udtrykt i grundelementer såsom op- og 
nedstreger. 
Nr. C 11/52 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1.85 
3.2.1.5. »Tidstro generering og afbildning af en 
2,5D-skitse for scener i bevægelse« (Ref. 
532: B/84) 
Projektet tilsigter udvikling og implementering af en 
fuldt udarbejdet demonstrationsprototype af et billed-
system, der er i stand til direkte at producere en form 
for 2,5D-skitse. Denne skitse, hvori billedintensiteten 
skal afhænge af afstanden, kommer til at bestå i en 
en-til-en pixelkorrespondance med en lysintensitetsre-
præsentation, der skal genereres samtidig. Det fore­
slåede systems geometriske specifikationer tillader 
teoretisk en afstandspræcision på ganske få milimeter 
på en afstand af 1 meter. Statistiske beregninger på 
flere af hinanden følgende afstandsoverslag skulle 
give mulighed for en stor forbedring i forhold til en 
opløsning opnået på grundlag af en enkelt måling. 
3.2.1.6. Billedsyntese (A) 
Billedsyntese er særlig vigtig i et scenario, hvor data­
mater simulerer udsnit af den faktiske verden. 
Meget hurtige grafikbehandlingsteknikker er lige så 
vigtige som fleksible billedlagringsteknikker. 
Der indkaldes støttende B-forslag. 
3.2.1.7. »En undersøgelse af tidstro perspektivsyn­
tese« (Ref. 411: A/84) 
Formålet med dette forsknings- og udviklingsarbejde 
er at undersøge billedsyntese ved hjælp af et interkom-
munikerende menneske/maskinesystem. Ved hjælp af 
tidligere forsknings- og udviklingsarbejde vil det være 
muligt at konstruere et meget kompakt 20 gigabits 
sekvensielt RAM-lager og højhastighedsprocessorer, 
der byder på tidstro billedsynteseteknikker i slutnin­
gen af 80'erne. Det vigtigste arbejde bliver at etablere 
de teknikker for grænseflademateriel og -programmel, 
der kræves til færdiggørelse af et eksperimentielt 
system. Billedsyntese i form af en repræsentativ 
model, der skal anvendes til at indkredse ønskede 
konstruktionstræk, vil blive anvendt i en tredimentio-
nel blandet afbildning bestående af datamatgrafik og 
billeder. 
3.2.2. Talegenkendelse (A) 
Smidig dataindlæsning i form af tale er nødvendig, 
da dette er menneskets mest naturlige signalform. 
Eftersom tale normalt frembringes i sammenhæn­
gende form, er det ikke tilstrækkeligt, at kun isole­
rede talte ordrer genkendes. Andre vigtige krav er 
taleuafhængighed og ufølsomhed over for støj. AlP-forskningen på dette område forventes at 
dække de mere fundamentale aspekter, mens sidelø­
bende arbejde under kontorsystemprogrammet er en 
del af udviklingen af en integreret terminalarbejds­
plads, herunder talesyntese på grundlag af tekst. 
Milepæle 
År 1985/1986: 
— Demonstration af algoritmer for taler-afhængig 
genkendelse af ca. 1 000 ord og taler-uafhængig 
genkendelse af ca. 100 ord. 
— Rapport om definitionen af arkitekturen. 
År 1986/1987: 
— Implementering af specialiserede integrerede 
kredsløb. 
År 1987/1988: 
— Demonstration af brugen af specialiserede 
kredsløb i tidstro genkendelsessystemer med 
ovenstående specifikationer. 
Se 3.2.1.2 for igangværende A-projekter. 
Der indkaldes støttende B-forslag 
Egnede forskningsemner er: 
— fonetik 
— syntaks, semantik og kontekst (se 3.1.4) 
-— psykoakustik. 
Det bedes bemærket, at forslag vedrørende beslæg­
tet arbejde indkaldes på områderne 4.2.4.3 og 
4.2.4.5. Tekst-til-tale arbejde findes under 4.2.4.4. 
3.2.3.1. Multisensor-signalbehandling (A) 
Dette emne vedrører behandling og korrelation af 
flere strømme af signalinformation, hvilket er et 
problem af voksende betydning på mange områder, 
hvor der anvendes flere sensorer til tilvejbringelse af 
information på forskellige punkter eller vedrørende 
forskellige aspekter. Eksempler findes inden for pro­
cesstyring, CIM, jordressourcer og biomedicinske 
signaler. 
Milepæle 
År 1985/1986: 
— Etablering af teknikker for korrelation mellem 
forskellige signalkilder 
— systemkonstruktion til specifikke applikationer. 
14. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/53 
År 1986/1987: 
— Konstruktion af demonstrationsmodel. 
År 1987/1988: 
— Færdiggørelse og vurdering af demonstrations­
model. 
Der indkaldes til A-forslag og støttende B-forslag. 
Det bedes bemærket, at beslægtet arbejde er beskre­
vet under punkt 5.5.1. 
3.2.3.2. Behandling af optiske signaler (A) 
Optisk behandling rummer mulighed for en potenti­
elt enorm båndbredde, idet databehandling kan ske 
med lystes hastighed. En sådan egner sig specielt til 
globale operationer i forbindelse med mønstergen­
kendelse, såsom filtring, korrelation og konvolution. 
Der må udføres arbejde til udvikling af en højper-
formant elektrooptisk grænseflade og udvikling af 
tidstro 2D-behandlingsteknikker. En ikke-lineær 
proces med betegnelsen »degenerate four wave mix-
ing« (DFWM) rummer også betydelige muligheder. 
Det er ligeledes påkrævet med forskning i arkitektu­
rer og systemkonstruktion for optisk behandling. 
Milepæle 
År 1985/1986: 
— Specificering af ydeevnekrav til sandsynlige 
processer 
— Vurdering og implementering i system 
År 1986/1987: 
— Udvidelse af systemerne, f.eks. med Mellin-
Fourier-udvikling. Implementering af forbed­
rede materialer/arkitekturer. 
År 1987/1988: 
— Bygning af kompakte praktiske processorer til 
udpegede applikationer. Indkredsning af områ­
der for fremtidig forskning og udvikling. 
Der indkaldes A-forslag og støttende B-projekter. 
Det bedes bemærket, at beslægtet arbejde er beskre­
vet under område 1.5. F & U-område 3.3: Lagring af information og viden 
Beskrivelse 
Videnbaserede systemer skal kunne udlede informa­
tion fra deres videnbase og kunne vise, hvilken tan­
kegang de har fulgt for at nå frem til konklusion. Et 
videnbaseret systems effektivitet er afhængig af dets 
videnbases kvalitet (fuldstændighed, gyldighed og 
tilgængelighed), dets videnlagers arkitektur, virke­
måde og kapacitet samt dets udledningsmekanisme. 
Disse begreber vil endvidere være til nytte til 
forbedring af menneskelige brugeres adgang til mere 
konventionelle databaser, så der er behov for koor­
dinering med de gradvise forbedringer i databasesty­
resystemer (DBMS), der er foreslået i programmel­
teknologiprojekter. 
Inden for dett F & U-område skal der forskes i nye 
organisationsformer med henblik på opbevaring og 
benhandling af repræsentation af data, viden og 
metaviden. 
De vigtigste mål på dette område er: 
— definition af organisationsmåder for oplagring 
af information og viden, herunder maskinaspek-
ter; 
— identificering af funktionelle skillelijner, struk­
turer og mekanismer, herunder distribuerede og 
meget store videnbaser; 
— udvikling af nye lagringsstrukturer; 
— indførelse af nye fysiske principper, som grund­
lag for nye lageranordninger (f.eks. optiske og 
biologiske); 
— tilvejebringelse af tilstrækkelige dialogteknik­
ker, specielt for brugere, som ikke er eksperter; 
— automatisk eller halvautomatisk fremstilling af 
meget store vidensystemer. 
Arbejdet på dette område kommer til at afhænge 
meget stærkt af udviklingen inden for videnteknik 
og lagerteknologi. 
F& U-emner 
De emner, der skal dækkes inde for dette felt, er: 
3.3.1. Grænseflader mellem lagring og miljø 
3.3.2. Data- og videnbaser 
— videnbasestudier for AIP; 
Nr. C 11/54 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1. 85 
— distribuerede databaser og videnbaser; 
— avancerede videnbasestyringssystemer til data­
baser og videnbaser (DBMS og KBMS) 
3.3.3. Lagringsstrukturer og arkitekturer 
— Database- og videnbaseorienterede arkitekturer 
— Ydeevnemodeller for lagringsstrukturer 
— Lagringsarkitektur 
3.3.4. Mellemfristet forskning inden for anvendel­
sesmuligheder for nye magnetiske lagrings­
medier og halvlederlagermedier 
3.3.5. Langfristet forskning inden for optisk og 
biologisk lagring. 
Arbejdet vil de første år blive koncentreret om at 
vinde erfaring inden for videnlagring og dertil sva­
rende tilgangs-/dialogteknikker. 
3.3.1. Grænsefladen mellem lagring og miljø (A) 
3.3.1.1. »En logisk orienteret angrebsvinkel for 
viden- og databaser til støtte for en naturlig 
interaktiv kontakt med brugeren« (Ref. 107: 
A/83) 
Dette projekt omfatter: 
— En bruger/maskinegrænseflade i naturligt sprog 
(tysk og engelsk) udbygget med grafiske facilite­
ter; 
— En menneskeorienteret repræsentationsforma-
lisme på højt niveau baseret på (en udvidelse af) 
førsteordenslogik; 
— En maskinorienteret repræsentationsformalisme, 
der også er baseret på logik, men som er beregnet 
til effektiv ræsonnering; 
— En maskine, der integrerer data og viden oplagret 
i maskineorienteret formalisme med viden og 
data oplagret i eksisterende værktøjer. 
3.3.1.2. »Intelligent hjælp til brugere af informati­
onssystemer« (Ref. 280 : B/84) 
Det foreslås med dette projekt at undersøge metoder 
til at hjælpe brugere af informationssystemer til at 
lære den optimale udnyttelse af de pågældende infor­
mationssystemers funktioner. Disse metoder skal ope­
rationelt implementeres i form af en prototype af et 
HJÆLPEsystem med henblik på tilvejebringelse af retningslinjer, instruktioner og forklaringer i forbin­
delse med brugeres anmodninger om IES-faciliteter. 
De vigtigste bestanddele af et HJÆLPesystem er: 
(a) et sæt informationssystemparadigmer (ISP), dvs. 
konceptuelle repræsentationer af systemet, der 
hjælper burgeren til at forstå dette; 
(b) et sæt generiske brugermodeller i forbindelse med 
ISP'erne; 
(c) et bibliotek af eksplicitte og implicitte strategier 
for undervisning og indføring; 
(d) et sæt forklaringsfaciliteter, der skal give specifik 
information og forklaringer til heterogene bruger­
typer; 
(e) en styringsstruktur til organisering og styring af 
hjælpeprocessen. 
Udviklingen af et intelligent HJÆLPEsystem kræver 
vidtgående empirisk forskning inden for de naive 
begrebsmæssige modeller af informationssystemer, 
som mange brugere har den potentielle værdi for, 
ISP-brugere tilegneligheden af sådanne nye paradig­
mer, og inden for de forskellige indføringsstrategier og 
forklaringsprocedurers effektivitet. Det er også 
påkrævet at tage passende underliggende videnrepræ­
sentations formalismer i betragtning. 
Egnede forskningsemner for støttende B-projekter 
på område 3.3.1 er: 
— sikkerhed og hertil knyttede problemer i forbin­
delse med gruppebrug af fælles videnbaser 
— opførelsesmæssige og kognitive undersøgelser. 
3.3.2. Data-og videnbaser 
Gradvis udvikling af konventionelle databaser er 
behandlet under programmelteknologi (2.1.2); 
arbejde under dette afsnit af A1P forventes at 
komme til at omfatte fremgangsmåder fremkommet 
fra anden side. 
3.3.2.1. Videnbaser for AIP (type A) 
Der foreslås undersøgelser for at fastslå, hvilke 
grænseflader, formalismer, sprog, materiel og pro­
grammelkomponenter der kræves til bygning, distri­
bution, funktionel adskillelse og hierarkisk struktu­
rering af videnbaser, herunder formulering af infe-
rens og dataforespørgeselsadgang på niveauer, lige 
fra hvad der er synligt for mennesker til interne 
niveauer i den nye generation af systemer. Dette 
14. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/55 
arbejde fokuserer på undersøgelse af fællespunkter 
og specifikke punkter i modeller for arkitekturen af 
database- og videnstyringssystemer. 
Milepæle 
År 1986/1987: 
— Udvikling af videnbasespecifikationer og 
-model på datamat 
— Definition af systemstandarder og -struktur og 
hertil hørende specialiseret materiel 
År 1987/1988: 
— Implementering af prototype. 
3.3.2.1.1. »Avancerede data- og videnstyringssyste­
mer« (Ref 311: A/83) 
Der skal med projektet etableres en forbindelse mel­
lem de metodologier, der er udviklet for databasesty­
ring og -organisation og de teknikker, der er udviklet 
inden for kunstig intelligens (AI) for repræsentation 
og anvendelse af videnbaser (KBS). Projektet tilsigter 
definition af et avanceret system, der åbner mulighed 
for en intelligent og effektiv styring af store mængder 
information, der er lagret i det. Der behandles føl­
gende emner: 
1. Definition af organisationen af informations- og 
videnlagring med henblik på effektiv uddragelse 
og genfinding af fakta fra et specifikt domæne, 
eventuelt under anvendelse af ufuldstændig og 
ukorrekt viden om domænet (og tilknyttet metavi­
den). 
2. Definition af optimeringsteknikker såvel på 
domæneafhængigt som domæneuafhængigt 
niveau med henblik på effektiv tilgang. 
3. Kontrol af de foreslåede løsningers fuldstændig­
hed, tilstrækkelighed og effektivitet; bygning af en 
oversætter for naturligt sprog. 
Projektet omfatter også punkter i forbindelse med • 
logisk programmering, med det formål at sammen­
ligne de to metoder og eventuelt finde frem til krite­
rier, der taler for, at den ene anvendes frem for den 
anden, således at man kan påbegynde konstruktion af 
et system, der inkorporerer den udvalgte metode. 3.3.2.1.2. »Avanceret videnbasestvringssvstem« 
(Ref. 530: A/84) 
Formålet med projektet er at undersøge og udvikle en 
prototype for videnbasestyringssystemer (VBSS) ved 
at integrere databaseteknologi med en inferenskom-
ponent baseret på logisk programmeringsteknologi. 
Den første af tre parallelle opgaver skal fokusere på 
databaseteknologiens relevans for videnbasestyrings­
systemers generelle præstation. Forskellige integrati­
onsmekanismer og forskellige strategier for videnop­
deling vil blive vurderet med hensyn til ydeevne og 
mulighed for genbrug af eksisterende databaser. 
Resultatet af dette forskningsarbejde skal være en 
definition af kravene til arkitekturmodeller for inte­
gration af inferens- og databasemaskiner og en pro­
grammelprototype for VBSS. Den anden opgave bli­
ver at undersøge de grundlæggende problemer i for­
bindelse med distribueret VBSS og meget store viden­
baserede systemer. Løsninger, der anvender distribue­
ret VBSS og/eller som definerer den distribuerede 
arkitektur på inferens-komponent-niveau, vil blive 
taget i betragtning, og der vil blive valgt en struktur 
for bygning af en prototype. Muligheden for at 
anvende databaseteknologi til at oplagre deduktive 
viden vil også blive undersøgt som en mulig løsning 
for meget store videnbaserede systemer. Tredje 
opgave skal fokusere på værktøjerne (typisk i forbin­
delse med forskellige brugergrænseflader) for bygning 
og anvendelse af videnbaserede systemer og anvendel­
sen af metaviden. 
3.3.2.1.3. »Videnbaserede brugervenlige grænsefla­
der for anvendelse af informationsbaser« 
(Ref 641: B/84) 
Projektet er at definere og udvikle et videnbaseret 
system, som skal give brugervenlige grænseflader til 
bestående og nye databaser og videnbaser. Systemet 
skal: 
— Referere til en semantisk rig højniveaurepræsen­
tation, der både beskriver videnbasens og databa­
sernes begrebsmæssige indhold og menneske/ 
maskinedialogen; 
— Byde på en grænseflade til eksisterende databa­
ser, der er oplagret i et netværk af heterogene 
knudepunkter. Uddragne data skal kunne organi­
seres i systemets lokale database. Eksisterende 
databasers skemaer skal beskrives ved hjælp af 
semantiske datamodeller. 
— Give en brugervenlig interaktion med henblik på 
at støtte brugeren på dennes vej gennem den 
begrebsmæssige beskrivelse og forespørgslerne på 
databaserne og med henblik på at give slutbruge­
ren mulighed for at udvikle avancerede applikati­
oner ved hjælp af både viden og data. 
Nr.C 11/56 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1.85 
Arbejdet består af: 
— Udvælgelse af en passende formalisme 
— Udvikling af den standardgrænseflade over for 
heterogene distribuerede databaser, der er baseret 
på en begrebsmæssig datamodel 
— Udvikling af en metodologi for samspil mellem 
bruger og system baseret på logisk uafhængighed 
— Udvikling af et avanceret applikationsmiljø for 
slutbrugere, der ønsker at modellere en vis virke­
lighed, at håndtere bestående data og viden og at 
løse standardproblemer eller uventede problemer 
— Gennemførlighedsundersøgelse, logisk konstruk­
tion og prototypeimplementering af et system 
baseret på ovennævnte principper med henblik på 
en optimal udførelse 
— Afprøvning af systemets kvalitet ved hjælp af rea­
listiske applikationer. 
3.2.2.2. Distribuerede databaser og videnbaser (A) 
Der skal sideløbende med 3.3.2.1 gennemføres en 
undersøgelse med det formål at finde frem til yderli­
gere »adgangsformuleringssprog«, formalismer, 
grænseflader og teknologi, der kræves i informati­
onssystemer baseret på distribueret viden. Undersø­
gelsen omfatter også meget store videnbaser og virk­
ningen på (f.eks. parallelle) lagringsarkitekturer. Der 
skal opstilles modeller for distribuerede strukturer, 
og der skal udvikles standarder. Det skal bemærkes, 
at der skal opretholdes tæt kontakt mellem arbejdet 
på dette område og beslægtet arbejde i programmel­
teknologien, ligesom der skal tages hensyn til kon­
torsystemernes og den datamatintegrerede fabrikati­
ons behov. 
Milepæle 
År 1986/1987: 
— Fastsættelse af hierarkiske strukturer for distri­
buerede databaser og udvalgte inferensmekanis-
mer. 
År 1987/1988: 
— Implementering af model inden for en applika­
tion af realistisk størrelse. 
3.3.2.3. Avancerede DBMS og KBMS (B) 
I den sidste del af projektet lægges der vægt på visse 
avancerede emner inden for videnbasestyringssyste­mer, der ikke er fuldt ud realiserede i det nuværende 
system, og som er nyttige i videnbaserede systemer 
og inden for AIP generelt. Disse omfatter repræsen­
tation og manipulation af komplekse objekter, 
udnyttelse af inferensmekanismer, realisering af 
synsmekanismer semantisk kontrol og validering af 
forespørgsler. Der indkaldes, B-projekter, disse kan 
eventuelt senere blive til A-projekter. 
3.3.2.4. Andre B-forskningsemner 
Egnede emner for ekstra B-projekter til støtte på 
område 3.3.2 er: 
— sammenlignende undersøgelser af videnrepræ­
sentationer med hensyn til bygning og anven­
delse af meget store og næsten permanente 
videnbaser 
— undersøgelse af relevansen af de formalismer, 
der anvendes inden for videnrepræsentation, 
herunder problemer i forbindelse med forskel­
lige repræsentationers sameksistens og konver­
tering 
— undersøgelse af grundlæggende problemer med 
hensyn til arkitektur, dvs. det logiske indbyrdes 
forhold mellem maskinkomponenter i et viden­
baseret system såsom: 
— videnbasestyringsmaskine 
— avanceret grænseflademaskine 
— inferensmaskine herunder ovenstående 
emners indvirkning på systemarkitekturen: 
— effektiv anvendelse af massedata gennem sam­
menknytning af databasesystemer og videnbase­
systemer ved hjælp af hybride grænseflader 
— foreløbige undersøgelser inden for lagerstruktu­
rer og — arkitekturer. 
Det bedes bemærkes, at beslægtede forslag indkal­
des under punkt 2.3.3.4. og at beslægtet arbejde er 
beskrevet under punkt 4.3.3.1; 4.4.2.. og 5.4.4. 
A vanceret lagerstruktur 
I følgende delområder, 3.3.3 og 3.3.5, beskrives 
forskningsemner, der på nuværende tidspunkt er af 
type B, men som senere i løbet af ESPRIT-program-
mets forløb kan blive type A. Der indkaldes B-for-
slag, som også gerne vil kunne blive A-type projek­
ter. 
3.3.3. Lagerstrukturer og -arkitekturer 
Gennem det seneste tiår er der forsket i forskellige 
databaseorienterede arkitekturer (intelligente styre-
14. 1. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/57 
enheder, software backends og databasemaskiner). 
Formålet hermed er først og fremmest at fritage den 
slagkraftige og bekostelige hoveddatamat for opga­
ver, der består i simple operationer på store mæng­
der data. Dette forskningsemne skal udvikle poten­
tiellet for en integreret data- og videnbasearkitektur. 
Ved hjælp af ydeevnemodeller for lagerstrukturerne 
specificeres og tilsigtes et metrikatiionssystem for, 
samt en kvantificeringsmåling af, lagersystemstruk­
turers effektivitet. 
Det er ligeledes påkrævet med en definition af la­
gerarkitekturen for de under udvikling værende 
sematiske modeller for beregning, inferens, viden­
base og operationelt miljø i forbindelse med 
projektområde 3.3.2. 
3.3.4. Mellemsigtet forskning i applikationer for 
nye magnetiske og halvlederbaserede lagerme­
dier 
Denne liste er ikke udtømmende, men opregner for­
søgsvis de øjeblikkelige kandidater på grundlag af, 
hvilke systemer, der bedst opfylder de avancerede 
data- og videnbasestyresystemers behov. 
— Plader med tyndsfilmshovedteknologier. Der er 
behov for forskning med henblik på lagring med 
meget høj tæthed på såvel disketter som plader; 
forskningen skal gå på både nye lagringsformer 
(vertikal, transversal, isotrop) og basiskompo-
nentteknologi (hoveder, medier, substrater). 
Emner såsom vertikalt anisotrope medier, tynd­
filmhoveder med meget lille spaltebredde, son­
dehoved, Hall-effektfølere og magneto-resistive 
følere kan komme på tale. Vægten skal lægges 
på teknikker for fysisk tilgang med henblik på 
at opnå en direkte tilgang, der inklusive latens­
tid ligger inden for 2-3 ms, og en latenstid på 
omkring 1-2 ms. Kapaciteten skal være på mel­
lem 1 og 10 gigabits og lagringen skal være 
ikke-flygtig. 
— Indlejret søgelogik i tyndjilmshoveder. For at 
fremstille kompakte højtydende pladesystemer 
må der udvikles en indlejret parallel CMOS-
søgelogik i multipletyndfilmshoveder, der kan 
foretage parallel »ulden« søgning i lagret på 
grundlag af flere kriterier, og som kan anvendes 
til skriveoperationer i lagret. 
— Ikke-absolut indholdsadresserbart lager. Udvik­
ling af et indholdsadresserbart lager baseret på 
ulden/ikke-deterministisk/probabilistisk søg­
ning (matchning), med en kapacitet på mindst 
200 Mb. — Høj densitet RAM med blandet logik. Konstruk­
tion af fysisk strukturer for »worldwide« lagre, 
blandet logik og højdensitets-RAM på samme 
chip med henblik på ultrahurtige lager-/ 
behandlingsnet, der egner sig til reduktion på 
datastrømsnet. 
Det vigtigste her er at indkredse praktiske AIP-
behov tilstrækkeligt tidligt til at få indflydelse på 
udviklingen af nye systemer i ESPRIT's senere 
faser. 
Forslag til arbejde inden for nye oplæringsteknolo-
gier indkaldes under punkt 1.8. 
3.3.5. Langfristet forskning i optisk og biologisk 
lagring 
Der er betydeligt potentiel i lagring ved hjælp af 
optisk eller biologisk teknik. Optiske plader viser 
allerede potentiel som læselagre (ROM). Biologiske 
fabrikationsmetoder åbner mulighed for yderst 
tynde forbindelser og dermed en kompakt konstruk­
tion. Nuværende forbindelser i RAM er på omkring 
10 000 Å, og kan kun anvendes i todimensionel 
opbygning. Det hævdes, at logik- og lagerelementer 
af organiske materialer kan laves med forbindelses-
bredder på 20 Å i tredimensionale strukturer ved 
hjælp af en konstruktionsteknik, der bygger på bio­
logisk teknik og genteknik. 
Det er nødvendigt med forskning inden for mag-
neto-optik, termomagnatiske og amorphe krystaller 
med henblik på at udvikle læse-skrive muligheder. 
Se yderligere kapitel 1.8. Inden for AlP-området 
ønskes forslag som f.eks. parallel gigabits hukom­
melse matrice læse-skrive og interne koder. 
F & U-område 3.4: Datamatarkitekturer 
Beskrivelse 
På dette F & U-område skal der forskes i potentiel­
let for nye former for datamatarkitekturer. Omend 
den traditionelle von Neumann-arkitektur har en 
række alvorlige ulemper, er der i programmet mulig­
hed for en gradvis udvikling af denne veletablerede 
arkitektur for at udvide etablerede systemers præsta­
tion. Med VLSI-teknologi er der imidlertid mulig­
hed for at skabe alternative arkitekturer ved hjælp af 
et stort antal parallelle processorer, der kører for-
Nr. C 11/58 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1. 85 
skellige opgaver samtidig. Der findes en del 
sådanne arkitekturer og mange forskellige applikati­
onstyper, der med fordel kunne udnytte en sådan 
flerprocessorteknik. 
Disse alternativer bør ikke betragtes som hermetiske 
lukkede områder, der aldrig får indflydelse på 
hinanden. For at vurdere disse alternative metoder 
samt fordele, nytte og præstation af de demonstrati­
onsmodeller, der skal bygges, må der forskes i 
metrik for datamatarkitekturer. 
Resultatet af dette program kommer til at danne 
grundlag for indførelse af nye datamatarkitekturer 
på forskellige applikationsområder. I disse undersø­
gelser kommer programmelaspekter til at spille en 
central rolle. Der skal foretages nøje undersøgelser 
af, hvilke virkninger disse nye arkitekturer vil få på 
programmeringsmiljøerne. Derefter skal der udvik­
les et faktisk miljø. 
F& U-emner 
De områder, på hvilke der skal forskes, er: 
3.4.1. Ultradatamat, flerprocessormaskiner 
3.4.2. Ikke-von Neumann arkitekturer 
— højparallel datamatarkitektur, 
— datastrømsmaskiner, 
— reduktionsmaskiner, 
— inferensmaskiner 
3.4.3. Programmeringsmiljøer for ikke-von Neu­
mann-arkitekturer 
3.4.4. Maskinsammenkoblingsarkitekturer 
3.4.1. Ultradatamater, flerprocessormaskiner (A) 
Beskrivelse 
Disponibiliteten af VLSI hat tilvejebragt et middel 
til bygning af maskiner med et stort antal indbyrdes 
forbundne beregningselementer, der kan arbejde 
sideløbende. Hvert element er lige så effektivt som 
de maskiner, der anvendes på nuværende tidspunkt. 
Det er nødvendigt at forske i arkitekturer for 
sådanne arrangementer og identificere deres fordele, 
nytte og præstation i forskellige applikationer med henblik på numerisk databehandling. Der skal byg­
ges en demonstrationsmodel til kørsel af en eller 
flere applikationer. Virkningen på programmelmil­
jøet er et fundamentalt problem, der må løses. 
Anvendelsesområdet omfatter modellering og simu­
lering i stor skala (vejrudsigter, hydrodynamik og 
økonomisk modellering), såvel som nye algoritmer 
til løsning af vektor kalkulationer m.m. 
Milepæle 
År 1985/1986: 
— Gennemførlighedsundersøgelse af konstrukti-
onsstrategier. 
År 1986/1987: 
— Undersøgelse og valg af arkitekturstrategier. 
År 1987/1988: 
— Konstruktion og implementering af prototype. 
3.4.1.1. »Meddelelsesoverdragelsesarkitekturer og 
beskrivelsessystemer« (Ref. 440: B/84) 
Det forudsættes, at en meddelelsesoverdragende mes-
sage passing beregningsmodel er det bedste middel til 
at skabe de egenskaber, næste generations datamater 
må besidde, og der skal med projektet udvikles teknik­
ker for implementering af meddelelsesoverdragelse, 
der afhjælper de nuværende implementeringers svag­
heder. Disse svagheder omfatter ikke blot ydeevne og 
utilstrækkelig behandling af samtidighed. Et problem, 
der vil blive genstand for stor opmærksomhed er persi-
stens: Hvorledes der kan skabes aktor-systemer, der 
fortsætter med at eksistere i stedet for at skulle sluk­
kes og genindlæses? Projektet tilsigter konstruktion af 
et sæt grundelementer for videnrepræsentation omfat­
tende formalismer, avancerede styringsstrukturer, 
fleksible grundelementer for arv og moduler for imple­
mentering af brugerint er aktion. Disse grundelementer 
skal give en fuld udnyttelse af de muligheder, der lig­
ger i en opbygning baseret på meddelelsesoverdra­
gelse. På højere niveau skal der konstrueres et beskri­
velsessystem, som skal implementeres på grundlag af 
grundelementerne for videnrepræsentation. Et beskri­
velsessystem ligger tættere på naturlig kommunikation 
og derfor tættere på avanceret brugerinter aktion. Der 
vil blive demonstreret nye programmeringsmåder, 
såsom programmering ved hjælp af eksempler. Ved 
projektets afslutning skal der foreligge: 
1) en solid implementering af meddelelsesoverdra­
gelse 
14. 1. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/59 
2) teknikker for udnyttelse af specialiseret samtidig­
heds baseret materiel med henblik på effektiv 
implementering af aktorer (handlere) 
3) et sæt grundelementer for videnrepræsentation og 
4) et beskrivelsessystem og dertil knyttede interakti-
onsværktøjer. 
Der indkaldes forslag til A-projekter på område 
3.4.1. og støttende B-projekter. Egnede forsknings­
emner for B-forslag er: 
— udvikling af maskiner for symbolsk databe­
handling 
— optiske datamater 
— maskinarkitekturer til kørsel af aktor-baserede 
sprog. 
3.4.2. Ikke-von-Neumann arkitekturer (A) 
Beskrivelse 
Ved hjælp af VLSl-teknologien kan der nu konstru­
eres maskiner med et meget stort antal (f.eks. 1 000 
PE) indbyrdes forbundne beregningselementer, der 
kan fungere sideløbende. Det er nødvendigt at for­
ske i forbindelsesarkitekturer og særlige komponen­
ter for realistiske og billige løsninger. Applikations-
målene er signalgenkendelses og -forståelse samt 
logisk programmering. Med denne undersøgelse 
skal der forskes i udnyttelsen af forbindelsesstrate-
gier, der definerer en arkitektur og særlige tilknyt­
tede komponenter. Der skal bygges en demonstrati­
onsmodel; inkl. programmel, til kørsel af de valgte 
sprog. 
Datastrømmaskiner anvender et princip med enkelt 
tilforordning (single assignment), dvs. at de begræn­
ser hvert manipuleret objekts antal værdier til en. 
Arkitekturen er karakteristisk ved en parallel data­
drevet kontrolstruktur og en »by value« datameka­
nisme. Datastrøm giver mulighed for en højere yde­
evne i AIP. Denne del af projektet vedrører fordele 
inden for en række anvendelsesområder og giver et 
grundlag for valg af konstruktion inden for data-
stromsmaskiners anvendelsesområde. Der skal byg­
ges en demonstrationsmodel. Indvirkningen på pro­
grammellet skal undersøges. Reduktionsmaskiner (der egner sig til kørsel af 
v applikative sprog, som f.eks. ren LISP, Backus FP 
og KRC) kan være »behov-drevet«, dvs. at en funk-
tionsapplikation »udløses«, når dens resultat kræves 
af en omgivende funktionsapplikation. Datameka­
nismen kan fungere »by value« (strengreduktion) 
eller »by reference« (grafreduktion). 
Inferensmaskiner er maskiner til særlige formål, der 
anvendes til deduktive operationer. De er vigtige, 
fordi logisk programmmering er en af grundpillerne 
i videnteknik, og på grund af effektiviteten af infe-
: rens- og mønstersammenligningsteknikker i deduk­
tive systemer, der anvendes i ekspertsystemer. På 
nuværende tidspunkt realiseres inferensmekanismer 
i sprog som Prolog ved hjælp at programmellet på 
konventionelle datamater. Det er nødvendigt med 
parallel kørsel af disse sprog. Efter undersøgelse af 
algoritmer på dette område vil der blive foreslået 
passende materielmekanismer. 
Milepæle 
a) Højparallel arkitektur: 
År 1985/1986: 
— gennemførlighedsundersøgelser og valg af sam-
menkøringsstrategier. 
År 1986/1987: 
— simulering og definition af grundlæggende 
VLSI-komponenter. 
År 1987/1988: 
— udvikling og simulering af VLSI-komponenter. 
— produktion af operationelle attrapper. 
b) Datastrømmaskiner: 
År 1985/1986: 
— Udvikling og simulering af alternative arkitektu­
rer 
— Valg af applikationer og egnede arkitekturer for 
demonstrationsmodel. 
År 1985/1986: 
— Specificering og konstruktion af demonstrati­
onsmodel for datastrømsdatamat. 
År 1986/1988: 
— Fuldstændig implementering af demonstrations­
model. 
Nr. C 11/60 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1. 85 
År 1988/1989: 
— Foreløbig vurdering af attributter, nytte og yde­
evne. Tilbagemelding om disse resultater til 
applikationsundersøgelser. 
c) Reduktionsmaskiner: 
År 1985/1986: 
— Valg af applikation(er) og egnede arkitektur(er). 
År 1986/1987: 
— Konstruktion af reduktionsmekanisme. 
År 1987/1989: 
— Implementering inden for applikationsområde; 
vurdering. 
d) Inferensmaskiner: 
År 1985/1986: 
— Specificering af parallelle inferensmaskiner som 
forskningsværktøj. 
År 1986/1987: 
— Implementering af parallelle forskningsværktø-
jer. Valg af appllikationer med henblik på detal­
jeret undersøgelse. Valg af fremgangsmåde ved 
konstruktion af eksperimentel parallel inferens-
maskine. 
År 1987/1988: 
— Specificering og konstruktion af eksperimentel 
parallel inferensmaskine på grundlag af resulta­
terne fra 3.4.1. og 3.4.2. Implementering og fort­
satte undersøgelser af mekanismer ved hjælp af 
forskningsværktøj. 
3.4.2.1. »Parallelle arkitekturer og sprog for AIP — 
en VLSI-orienteret fremgangsmåde« (Ref 
415 + 313: A/84) 
Det vigtigste formål med dette projekt er at tilveje­
bringe en betydelig reduktion af AI-applikationers 
kørselstider. Det tilsigtes med projektet at gøre brug 
af en højere grad af samtidighed ved hjælp af et stort 
antal identiske databehandlingselementer implemen­
teret i VLSI. Et vigtigt kriterium ved konstruktionen 
af en sådan arkitektur må være, at omkostningerne 
ved parallellisme skal være mindre end fordelene, 
undtagen muligvis i de allerværste tilfælde. Der fore­
slås derfor et integreret system af materiel og pro­
grammel. Programmeringen af systemet er det altaf­
gørende problem. Det burde være muligt at anvende 
materielparallellisme effektivt og samtidig ræsonnere om programmet. En samtidigheds-baseret maskine 
skulle ideelt kunne køre alle tre programmeringsstilar­
ter (objektsorienteret, funktionel og logisk) således at 
samtidigheds-begrebet kan udnyttes fuldt ud, med de 
principper, der skal ligge til grund for en sådanne 
maskine, kendes endnu ikke fuldt ud. Alle tre pro­
grammeringsstilarter vil blive udforsket ved hjælp af 
undersøgelser af maskiner, der er i stand til at køre de 
enkelte programmeringsstilarter separat og ved hjælp 
af fælles arbejdsgrupper, der skal udforske forskellige 
områder af generel relevans. Der skal oprettes 
arbejdsgrupper vedrørende semantik, bevisførelsestek-
nik, specifikation og konstruktion osv. og der skal 
gennemføres fem delprojekter med undersøgelse af 
konstruktion af objektorienterede, funktionelle (både 
datadrevne og behovsdrevne) og logiske maskiner 
separat samt en maskine, der kombinerer logisk og 
funktionel programmering. 
Disse delprojekter har mange punkter til fælles: de er 
alle baseret på meddelelsesov er dragelse mellem iden­
tiske enheder (PCM), der består af kommunikations­
materiel, databehandlingsmateriel og lokallager. Ud 
over delprojekterne og arbejdsgrupperne skal der ned­
sættes en applikations-undersøgelsesgruppe, der skal 
udvælge applikationer, hvormed de forskellige pro­
grammeringsstilarter kan vurderes, og deres egnethed 
inden for forskellige applikationsfelter fastslås. Ende­
lig vil der blive ofret speciel opmærksomhed på videre­
formidlingen af de resultater, der nås frem til i 
arbejdsgrupperne. Dette skal tage form af seminarer 
og workshops hvori en række personer uden for pro­
jektet vil blive indbudt til at deltage både som præsen-
tatorer og tilhørere. 
Bemærk: dette store projekt omfatter alle de emner 
fra a) til d), der er opregnet under område 3.4.2. 
For at sikre tilstrækkelig dækning af denne yderst 
vigtige række emner indkaldes der ekstra A-forslag, 
ligesom der indkaldes B-forslag inden for de rele­
vante forskningsområder, herunder signalbehand-
lingsarkitekturer, fleksibel topologi og pålidelighed. 
3.4.3. Programmeringsmiljøer for ikke von-Neu­
mann arkitekturer (A) 
Miljøerne for disse nye arkitekturer får en struktur, 
der er helt forskellig fra konventionelle miljøer, og 
skal byde på faciliteter, der hjælper programmøren i 
håndteringen af implicitte og eksplicitte parallellis-
mer i programmet. Det er naturligvis af betydning, 
at der skabes et tæt samarbejde med arkitekturun­
dersøgelserne under punkt 3.4.2, og forenelighed 
med PCTE (2.3.1.1) er i højeste grad ønskelig. 
14. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/61 
Milepæle 
År 1986/1987: 
— Identificering af fornødne faciliteter. 
År 1987/1988: 
— Gennemførlighedsundersøgelse; identificering 
af konstruk-tionsstrategi. Undersøgelse af, i 
hvor høj grad faciliteter kan være fælles for mil­
jøerne for de forskellige parallelmaskiner fra a) 
til d). 
År 1988/1989: 
— Konstruktion og implementering af prototype­
miljø. 
Der indkaldes A-forslag og støttende B-projekter, 
herunder undersøgelse af kompileringsteknikker til 
vektoralgoritmer og andre nye algoritmer. 
Det bedes bemærket, at forslaget til beslægtet 
arbejde indkaldes under punkt 2.3.3.3. stemapplikationer, er det af væsentlig betydning, at 
der er tæt samordning med de øvrige delprogram­
mer under ESPRIT. 
Program 
Løbende produktion af prototyper på forskellige 
områder, således at de individuelle systemer sjæl­
dent vil tage mere end et år fra den oprindelige spe­
cifikation til implementering af prototypen. 
Der indkaldes forslag til A-projekter og til støttende 
B-projekter på dette område. Egnede forskningsem­
ner er: 
— nye muligheder og problemer inden for system­
arkitektur i forbindelse med fremskridtene 
inden for mikroelektronik, AIP og andre emner 
under ESPRIT. 
— udvikling af højhastighedsbus 
— sammenkobling af heterogene systemer i net. 
Det bedes bemærket, at beslægtede arbejder beskri­
ves under område 4.3.1.1 og at der indkaldes 
beslægtede forslag under 4.2.1.1 og 5.4.4. 
3.4.4. Arkitekturer for maskinsammenkobling (A) F & U-område 3.5: Konstruktions- og systemaspekter 
Mens ændringerne i processorarkitekturen måske 
bliver ganske dramatiske, kommer ændringerne af 
datamatsystemerne til at forløbe langsommere, del­
vis fordi det er nødvendigt at anvende bestående 
maskinel og programmel, og delvis fordi princip­
perne bag et ikke-von-Neumann system endnu ikke 
er fuldt ud formuleret. Denne gradvise udvikling 
skal ske ved hjælp af løbende udarbejdelse af proto­
typer på tæt samarbejdende datamatsystemer, såle­
des at applikationsområderne drager fordel heraf på 
felter såsom forbedret ydeeven, omkostningseffekti­
vitet, ultrahøj pålidelighed og »graceful degrada­
tion«. 
Kravene går ud på at fastslå følgerne for systemarki­
tekturen af kontorsystemer og datamatintegrerede 
fabrikationsprogrammer og at drage fordel af de 
muligheder, udviklingen inden mikroelektronik 
byder på, og samtidig forsøge på at imkorporere den 
flydende grænse mellem materiel og programmel for 
at sikre effektive implementeringer på højt niveau. 
For at holde trit med fremskridtet bør projekter 
inden for dette område udformes således, at der pro­
duceres prototyper i løbet af et meget kort tidsrum. 
Eftersom det forsøges med dette projekt at slå bro 
over kløften mellem komponentudvikling og sy-Beskrivelse 
Dette F & U-område omfatter de mest hastende 
standarder, specielle specifikations- og verifika­
tionsteknikker, konstruktionsmetoder, generelle 
systemmetoder og kataloger over information og 
teknisk overvågning, der er relevante for andre akti­
viteter inden for AlP-delprogrammet. 
Der er to hovedmålsætninger: 
— tilvejebringe orden i de mange forskelligartede 
nuværende metoder, der finder anvendelse med 
henblik på AIP; 
— udvikle teknikker til bygning af pålidelige AIP-
systemer og til vedligehold heraf, efterhånden 
som de tilpasses ændrede forhold. 
En tilsvarende motivering gør sig gældende på 
området programmelteknologi, og denne aktivitet 
vil blive koordineret med 2.1. Visse træk ved AIP 
bør imidlertid understreges her. Der er tale om føl­
gende: 
— manglen på arbejde med relation til AIP; 
Nr. C 11/62 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1. 85 
— sådant arbejde er påkrævet på grund af AIP-
systemernes kompleksitet, indeterminans, adap-
tabilitet- og selvovervågningspotentiel. 
3.5.1. En livscyklusmodel for AlP-systemer (A) 
Beskrivelse 
Denne opgave omfatter aspekter i forbindelse med: 
— Definering og validering af krav 
— Konstruktion 
— Implementering 
— Afprøvning 
— Vedligeholdelse 
— Konfiguration og projektstyring og beslægtet 
teknik. 
Et vigtigt aspekt i den metode der anvendes her, er 
indførelsen af et systemspecificeringsniveau mellem 
de eksterne krav og de interne programmel- og 
materielspecifikationer. Dette mellemniveau skal 
afspejle AlP-systemernes art, og anvende passende 
basale begreber og forhold for specificering af infe-
rensteknikker, videnrepræsentation og andre aspek­
ter, således at relevante AlP-begreber kan beskrives 
klart og fungere som vejledning for konstruktion af 
programmel og materiel. Det bør imidlertid bemær­
kes, at materiel/programmelniveauet og AlP-kon-
ceptniveauet ofte er så tæt sammenkyttede, at for­
malismerne ikke for nogen af dem kan beskrives 
uden konstant henvisning til de begrænsninger, det 
andet niveau medfører. 
Formålet er: 
— at identificere en passende række metoder og 
teknikker til produktion og vedligeholdelse af 
AlP-systemer med henblik på pålidelige, sikre 
og tolerante systemer 
— at give værktøjsstøtte til disse metoder og tek­
nikker, idet der gås ud fra flere repræsentation­
slag med trinvis verifikation og validering 
Milepæle 
Ar 1985/1986: 
— Referencemodel af systemets udvikling og 
evolution. Ar 1986/1987: 
— Identificering afkohæsive teknikker og generiske 
værktøjer 
— Implementering af specifikke værktøjer i 
projektmiljø. 
Ar 1987/1988: 
— Afprøvning af en hel livcyklusmodel på et 
repræsentativt projekt (eventuelt et 
fokuseringsprojekt). 
År 1988/1989: 
— Ajourføring af metoder, teknikker og værktøjer 
efter praktisk evaluering, og publicering af den 
endelige model. 
3.5.1.1. »Udformning af teknikker og værktøj til 
hjælp ved analyse og konstruktion af viden­
baserede systemer« (Ref 12: A/83) 
Det vigtigste formål med dette projekt er at udvikle en 
standardmetode til analyse og konstruktion af viden­
baserede systemer. Dette skal føre til definering af en 
viden-repræsentationsformalisme, der kan håndtere 
begreber med et højt abstraktionsniveau og med stor 
effektivitet, På områder såsom sygdomsdiagnostice-
ring, strukturanalyse og opskriftsgenerering bliver der 
tale om væsentlige applikationer, hvilket gør det 
muligt at vurdere teknikker og konstruktion af en 
funktionel klassificering af de forskellige områder 
indenfor menneskelig ekspertise. 
Der indkaldes forslag til yderligere A-projekter 
omfattende hele område 3.5.1; det vil blive nødven­
digt med en tæt tilknytning til område 2.4.4. Der 
indkaldes ligeledes projekter, der vedrører individu­
elle dele af den pågældende livscyklus, og som skal 
fungere i forening med andre projekter for at dække 
hele området. 
Følgende forsknings- og udviklingsemner på dette 
område skal dækkes: 
— Konventioner for AIP-projekter 
— Sikkerhed/fortrolighed af viden og data i AIP-
systemer 
— Sofistikeret intelligensenhed i kritiske basisom­
råder. 
Disse emner fungerer som støtte for andre emner og 
kan karakteriseres som type B. For visses vedkom­
mende er det ønskeligt at indføre en eksplicit sam­
menknytning med et eller flere af de bedst egnede 
A-projekter (f.eks. andre AI P-projekter, program-
14. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/63 
melteknologi) for dermed at optimere den generelle 
synergisme inden for ESPRIT. 
Beslægtede område er 2.1.4.3, 2.3.3.4, 4.5 og 5.1. 
3.5.2. Avanceret interaktiv miljø for AIP (A) 
Denne opgave består i udvikling af avancerede mil­
jøer for den formelle interaktive stil i programudvik­
ling, som udforsket i opgaverne under 2.1.3.6. Arbej­
det forventes ikke påbegyndt før 1987. 
Det skal bemærkes, at arbejdet inden for program­
melteknologiområdet vedrørende AlP-miljøer er af 
væsentlig betydning for at kunne gøre fremskridt på 
begge områder, hvorfor en tæt sammenknytning af 
disse er nødvendig. 
F & U-område 3.6: Fokuseringsprojekter 
Begreber 
De fem øvrige F & U-områder dækker individuelle 
aspekter ved avanceret informationsbehandling. Ud 
over detaljerede arbejdsprogrammer for den basale 
teknik menes det påkrævet at inkludere en række 
integrerede tværfaglige projekter, der ikke blot 
omfatter de fem allerede identificerede aspekter af 
AIP, men også andre områder under ESPRIT-pro-
grammet. Hvor det er på sin plads, skal disse altså 
sammenknyttes med andre delprogrammer med 
henblik på at opnå den størrelse, der er påkrævet for 
fokuseringsprojektets tværfaglige art. Dette afsnit 
vedrører disse »fokuseringsprojekter«, men som 
ESPRIT står i dag, kan der ikke udpeges projekter 
på tværs af områderne, så fokuseringen er begrænset 
til AlP-området. 
Hensigten er, at disse projekter skal opstille en 
række mål, der kan fungere som fokus for arbejdets 
tværfaglige aspekter. Selv om målene til enhver tid 
skal holdes for øje, må projektet ikke betragtes som 
fejlslagent, hvis ikke de opfyldes, eftersom meget af 
udbyttet vil komme i form af et stort antal mindre 
udviklinger på forskellige felter. Dette koncept har 
vundet tilslutning inden for alle dele af ESPRIT-
fællesskabet. Eksempler på fokuseringsprojekter kan ses i neden­
stående resumé. Det bør understreges, at disse kun 
er eksempler, der er valgt for at illustrere ideen bag 
fokuseringsprojekter. Det vigtige i denne sammen­
hæng er, at ESPRIT-programmet skal inkludere res­
sourcer og forskning til dækning af sådanne projek­
ter. Det menes, at de første fokuseringsprojekter kan 
koncentreres om indledende undersøgelser med 
henblik på større, strategiske demonstrationsprojek­
ter senere i programmet. 
Kriterier 
Ved opstilling af kriterier for valg af fokuseringspro­
jekter kan der inkluderes videre aspekter end de 
ovennævnte. Nogle af de væsentlige kriterier for 
dette arbejde er beskrevet nedenfor. Det overord­
nede hensyn til fleksibilitet bør imidlertid tillade 
dette program at løbe videre med henblik på den 
bedst mulige virkning. 
a) Det er virkeligt meningen at projektet skal 
»fokusere«. Herved kan forstås enhver kombina­
tion af følgende aspekter: 
— det anvender og forener resultater og udfald 
fra mange andre områder under ESPRIT, 
både inden for og uden for AIP (f.eks. pro­
grammel- teknologi, kontorautomation 
osv.); 
— det kombinerer og integrerer resultater og 
udfald fra andre ESPRIT-områder; 
— det understreger indbyrdes afhængighed og 
foregriber og løser potentielle konflikter 
mellem ESPRIT-området; 
— det skaber en tovejskommunikation mellem 
eget område og andre ESPRIT-områder; 
b) projektet skal i det væsentlige være realiserbart, 
gennemførligt, realistisk, opnåeligt) inden for 
den fastsatte tidsramme samt have et klart iden­
tificerbart slutpunkt inden for denne tids­
ramme; 
c) projektet bør mindst basere sig på det mest 
avancerede udviklingsstade eller ligefrem være 
på forkant af udviklingen, og skal i værste fald 
give løfte om betydelig fremme af teknikkens 
stade inden for ESPRIT; 
d) projektet skal være relevant for en større offent­
lighed f.eks. ved at være gavnligt eller attraktivt 
set ud fra et samfundssynspunkt; 
Nr. C 11/64 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1.85 
e) projektet skal på utvetydig måde tilvejebringe 
tilbagemeldings-information til andre ESPRIT-
områder, dvs., både 
— teknologisk/videnskabelig information og 
— »realismeinformation«; 
0 projektet skal være af anvendt art, snarere end 
ren videnskab; 
g) projektet skal mindst resultere i en demonstrer-
bar prototype. 
Eksempel på et stor demonstrationsmodel (indenfor 
AIP) 
Et projekt med stor gennemslagskraft hos offentlig­
heden kan eventuelt findes inden for sundhedsvæ­
senet, hvor der er mulighed for at sammenstille 
videnteknikresultater fra delområde 3.1, resultater af 
multisensorsignalbehandling og talegenkendelse fra 
område 3.2, videnlagring fra 3.3, arkitektur fra 3.4 og 
projekters livscyklus fra 3.5. 
Indledning til arbejdsprogrammet for kontorsystemer 
KONTOROMRÅDET 
Information er et vigtigt middel i konkurrencen. Det 
er nu almindeligt anerkendt. Kontorsystemer udgør 
et væsentligt redskab til at anvende information 
som støtte til at finde vej gennem de aktuelle 
omvæltninger i forretningsdrift, teknologi, handel 
og offentlig administration. 
Det er let at se, at informationsteknologien kan 
bidrage til forøget effektivitet, men det er en ganske 
anden sag at levere løsninger til de områder, hvor 
informationsproblemerne opstår. Problemerne er 
tågede, og losningsprocesserne synes ofte at foregå 
intuitivt snarere end videnskabeligt. Informations­
brugerne ved ofte kun lidt eller slet ingen ting om 
det teknologiske indhold og de nødvendige tekniske 
processer i informationsbehandlingen. Program for område 3.6 
I 1985/1986 indkaldes B-projekter med henblik på 
gennemførelse af undersøgelser, der skal kaste lys 
over de forventede virkninger af en vellykket imple­
mentering af informationsteknologier på områder 
med klar gennemslagskraft hos offentligheden eller 
med væsentlige implikationer for arbejdslivets kvali­
tet. Hensigten med disse undersøgelser er at fastslå, 
hvilke krav der skal opfyldes af store demonstrati­
onsmodelprojekter i anden fase af ESPRIT-projek-
tet, samt hvilke styringsteknikker, der kræves for at 
bringe sådanne projekter til vellykket afslutning i et 
flernationalt miljø. 
I 1986/1987 vil der eventuelt blive indkaldt A-for­
slag med henblik på kombinering af arbejdsresulta­
terne inden for områderne mikroelektroni, program­
melteknologi og AlP-delprogrammer, og eventuelt 
inden for kontorsystemer og datamatintegreret fabri­
kation. Det håbes, at store demonstrationsprojekter 
kan startes med tilstrækkelig bred støtte fra alle lag 
af ESPRIT-samfundet og med tilstrækkelig grundig 
forberedelse i de ovenstående foreløbige fokuse­
rings projekter, således at man med fuld tillid kan 
gennemføre en offentlig demonstration af de resul­
tater, der er opnået inden for ESPRIT-projektet. 
De fleste brugere har behov for løsninger, ikke pro­
dukter. Disse løsninger skal være rimeligt komplette, 
og det betyder, at der må leveres systemer, ikke kun 
forstået som de indbyrdes forbindelser mellem de 
tekniske komponenter (både materiel og program­
mel), men også forstået som en anvendelse af disse 
komponenters funktioner på en måde, der tilveje­
bringer en løsning. 
Udviklingen af kontorsystemer står bl.a. over for 
følgende udfordringer: 
— At opnå forståelse af og give støtte til de ikke-
deterministiske opgaver, som varetages af et 
bredt spektrum af kontormedarbejdere, i stedet 
for blot at levere en teknologisk ajourføring af 
traditionelle, begrænsede kontorfunktioner. 
— At opnå væsentlige forbedringer af grænsefla­
derne mellem menneske og system, så der bliver 
realistisk mulighed for, at kontorsystemerne kan 
udnyttes produktivt af et bredt spektrum af kon­
tormedarbejdere. 
— At udvikle løsnings-/systemorienterede an­
grebsvinkler på kontorproblemer. Man kan ikke 
blive ved med blot at levere produktelementer DELPROGRAM 4 
KONTORSYSTEMER 
14. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/65 
og visse tjenesteydelser og så forvente, at bruge­
ren skaber sin egen helhedsløsning. 
Der er store muligheder på markedet, især hvis 
ovennævnte problemer kan løses. De amerikanske 
og japanske IT-industrier ser med stor interesse på 
det europæiske marked. På grund af markedernes 
størrelse og homogenitet i USA og Japan kan inden­
landske levenrandører udvikle præcist målrettede 
produkter, opnå stordriftsfordele på deres hjemme­
markeder og derefter oversvømme udenlandske 
markeder — som f.eks. Europa. På den måde kan 
produkter og løsninger fra USA og Japan, fordi de 
opnår bred accept, opstille de facto »standarder«, 
som tvinger europæiske levenandører til defensivt at 
abe efter. 
Den afgørende chance for Europa ligger i at udvikle 
systemløsninger. Karakteren af de behov, der findes, 
i Europa må betyde, at disse løsninger opnår en til­
pasningsevne, smidighed og indbygget mulighed for 
at fungere i fællesskab, som vil gøre dem stærke 
uden for Europa. Dette vil kun kunne opnås, hvis 
teknologien anvendes på en måde, som afspejler en 
grad af opmærksomhed over for brugernes behov, 
som er forud for vore vigtigste konkurrenters. 
Forskningsmål for delprogrammet kontorsystemer 
Forskning på området kontorsystemer kan karakti-
seres som følger: på grundlag af fundamentale og 
metodologiske udviklinger inden for VLSI, pro­
grammelteknologi og avanceret informationsbe­
handling samt visse andre felter kan der udvikles 
integrerede og anvendte systemløsninger, som tager 
hensyn til brugernes behov og forventede ændringer 
på det tekniske, sociale og økonomiske område. 
Kontorsystemer er nøgleelementet i den udvikling 
fra klassisk databehandling til integreret informati­
onsbehandling i administrationer og industrielle og 
tjenesteydende virksomheder, som vil kendetegne 
det fremtidige arbejdsmiljø. Til dette formål er 
systemer og kommunikationsnet med standardise­
rede grænseflader nødvendige. 
Ved udviklingen af disse systemer, som er meget 
vigtige for vore industrivirksomheder, må ergonomi­
ske aspekter tages i betragtning på de tidligste plan­
lægningsstadier. Kun på denne måde kan vi sikre, at 
systemerne vil blive accepteret senere af brugerne, 
og at den økonomiske forventning også vil blive 
opfyldt. Den europæiske industri er særlig velegnet 
til denne udvikling på grund af dens historiske og 
kulturelle tradition. Under hensyntagen til ovennævnte integrerede 
fremgangsmåde, er delprogrammet blevet opsplittet 
i fem forskningsområder. Målene er: 
1. Læren om kontorsystemer og ergonomi 
a) At analysere nuværende og forventede kontor­
aktiviteter for at afgøre, hvordan informations­
teknologi kan anvendes med henblik på at for­
bedre effektiviteten af kontorarbejde og -organi­
sation samt af virksomheden som helhed. Ud 
over automation af forskellige funktioner og 
anvendelse af videnbaserede metoder betyder 
dette bedre støtte, især til kontorfunktionærer 
samt fagligt og ledende personale ved udførel­
sen af deres vurderingsopgaver. 
b) At forbedre forståelsen af ergonomi i kontoret 
og sikre høj præstation af brugerne i deres sam­
spil med systemerne, samtidig med at der bydes 
på optimale arbejdsvilkår og sikres passende 
organisatorisk og individuel accept. 
2. Avancerede terminalarbejdspladser og menne­
ske/maskinegrænseflader. 
At finde frem til større menneske-maskinegrænsefla-
deteknologier, teknologier for ydre enheder, doku-
mentrepræsentationsteknologier og informations­
håndtering af betydning for udvikling af avancerede 
kontorarbejdspladser til brug i avancerede kontorsy­
stemer. 
3. Kommunikationssystemer 
At skabe de grundlæggende teknologier, som er 
nødvendige for avancerede kontorkommunikations­
systemer, herunder de grundlæggende tekniske træk 
i kommunikationssystemarkitekturen, optiske tek­
nologier, som er særlig betydningsfulde, styring af 
netforbundne ressourcer og systemaspekter af tjene­
steydelser med værditilvækst. 
4. Avancerede multi-medie-systemer til lagring og 
genfinding 
At opnå system- og anvendelsesekspertise, der knyt­
ter sig til lagring og genfinding på passende måde af 
alle former for kontorinformation i elektroniske 
lagringssystemer i en brugerorganisation. 
5. Integrerede kontorsystemer 
At skabe mulighed for at afprøve validiteten af de 
totale informationskoncepter der foreslås, i miljøer, 
der er realistiske og tillader en kvantitativ evalue­
ring. 
Nr. C 11/66 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1. 85 
GENSIDIG AFHÆNGIGHED I FORHOLDET TIL 
ANDRE FORSKNINGSOMRÅDER 
Mikroelektronikken leverer grundteknologi og fysi­
ske komponenter til brug i kontorsystemer. Generelt 
stilles der krav om høje hastigheder og store kapaci­
teter, meget høj pålidelighed og smidige konstrukti­
ons-processer. Behovet for udvikling af grundtekno­
logien er ikke begrænset til mikroelektronikken 
alene: lige så vigtige er optoelektroniske teknologier 
til transmission, lagring og visning, hvorved kapaci­
teten kan forøges, samtidig med at størrelsen og pri­
sen reduceres. 
Ved hjælp af programmelteknologien skal der ska­
bes et miljø og en række værktøjer, der skulle gøre 
det muligt at få bedre styr over udviklingsproces­
serne for informationsteknologiens anvendelse til 
kontorarbejde. Dette er en forudsætning for, at man 
kan udvikle og fastholde de enormt komplekse 
fremtidige anvendelser, hvis kravene til funktion, 
præstation og pålidelighed skal opfyldes til en 
acceptabel pris. 
Området avanceret informationsbehandling omfat­
ter forskning i teknologier og fremgangsmåder, som 
vil indgå direkte i de systemintegrationsprocesser, 
som er karakteristiske for kontorsystemprogrammet. 
Af særlig betydning er det, at videnbaserede eller 
»intelligente« problemsløsningsmetoder slås fast 
som disciplin, og lige så vigtig er udviklingen af 
datamater, som kan foretage tidstro behandling af 
enorme informationsmængder eller i hvert fald 
behandle dem hurtigt nok, til at brugeren er tilfreds. I øjeblikket er forståelsen af dette felt mangelfuld. 
Der er ingen formel videnskab for kontorautoma­
tion, som der er for produktionsautomation. Dette 
program gør det imidlertid muligt at gribe proble­
merne an på sammenhængende vis, gående fra 
empiriske undersøgelser til konsekvente operatio­
nelle klassificeringer og definition af databaserede 
analyse- og konstruktionsværktøjer. 
I overensstemmelse med denne fremgangsmåde er 
der udpeget følgende hovedområder: a) kontor­
systemanalyse, b) kontorsystemkonstruktion, c) 
ergonomi og d) eventuel anvendelse af videnbase­
rede metoder. Den analytiske del af programmet 
leverer nyttigt råmateriale til de konstruktionsorien-
terede faser. 
Det er indlysende, at inddragelsen af ergomoni, især 
i et teknologiorienteret program, er en væsentlig for­
udsætning for effektiv brug og bred accept af de 
påtænkte systemer og således for deres endelige 
økonomiske succes. Forskningsprogrammet medta­
ger derfor specifikke forskningsprojekter inden for 
ergonomi med tilknytning til kontormiljøet, og dette 
fører til programmer for kognitive aspekter sammen 
med arbejdsstrukturering, kvalificering og oplæring. 
Ergonomiske laboratorier betragtes også som vigtige 
know-how-centre og som katalysatorer, som giver 
mulighed for saglig bedømmelse af eksperimentelle 
systemer og kommercielle produkter. 
Inden for datamatintegreret fabrikation vil visse tek­
nikker blive udviklet til en høj grad af perfektion, 
f.eks. de teknikker, hvorved edb-systemer tilpasses 
til skiftende fysiske miljøer i fabrikker. De teknik­
ker, der udvikles her, vil uden tvivl også få virkning 
for områder som kontorsystemers sikkerhed og men­
neske-maskinegrænseflader. 
F & U-område 4.1: Læren om kontorsystemer og 
ergonomi F&U-EMNER 
de emner, der skal undersøges på dette område, er: 
4.1.1. Kontorsystemanalyse 
— operationel og funktionel analyse af kon­
torbehov 
— udbytteanalyse 
— glosar over aftalt terminologi 
— analyse af menneskers opgaver på konto­
ret 
BESKRIVELSE 
Dette forskningsprogram er udtænkt til at give en 
bedre forståelse af kontormiljøet. Kontorerne er 
»nervesystemet« i enhver virksomhed. De må orga­
niseres, bemandes og udstyres med henblik på 
effektiv og virkningsfuld drift og må forbindes med 
andre grene af virksomheden (såsom forskningsla­
boratorier og produktion) og med det omgivende 
miljø. 4.1.2. Kontorsystemkonstruktion 
— konstruktionsmetodologi for kontorsyste­
mer 
— opstilling af modeller for og simulering 
af kontorinformationssystemer 
— transaktionmonitor 
14. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr.C 11/67 
— deterministiske og vurderingsprægede 
funktioner 
— teknikker til konstruktion af brugergræn­
seflader 
4.1.3. Ergonomi 
ergonomilaboratorier (A) 
kognitiv kompatibilitet mellem menne­
ske og maskine 
kvalificering og arbejde 
brugerhjælpemidler og indlæringsredska­
ber 
sprog til specificering af menneske-
maskinegrænseflader 
tolkning og frembringelse af naturligt 
sprog 4.1.1.2. Udbytteanalyse 
Dette emne vedrører dels faktorer, som ikke kan 
kvantificeres økonomisk (f.eks. hastighed sammen­
lignet med smidighed), og dels både konkrete og 
abstrakte former for udbytte (f.eks. omkostninger 
sammenlignet med jobtilfredsstillelse). 
B-forslag vil blive vurderet i forhold til igangvæ­
rende arbejde. 
4.1.1.3. Glosar over aftalt terminologi 
Det er en forudsætning for harmonisering og stan­
dardisering af europæisk forskning på området, at 
der foreligger et glosar om kontorsystemer. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag. 
EMNEBESKRIVELSER 
4.1.1. Kontorsystemanalyse 
4.1.1.1. Operationel og funktionel analyse af kon­
torbehov 
Standardfunktioner i et kontor inentificeres for at 
reducere behovet for »skræddersyning«. Funktioner 
og deres indbyrdes afhængighed klassificeres for at 
finde en ledetråd for teknologiske udviklingsmulig­
heder. 4.1.1.4. Analyse af menneskers opgaver på kontoret 
Inden for dette emne skal projekter tilvejebringe en 
metode til kvantitativ og kvalitativ analyse af men­
neskers opgaver på et kontor. Meningen er, at meto­
den skal bruges til at undersøge menneskers aktivi­
teter i et repræsentativt udsnit af kontortyper og til 
at forudsige de ændringer i opgavemønsteret, der 
kunne opstå som følge af indførelsen af integrerede 
kontorsystemer. 
Der opfordres til indsendelse af nye B-forslag på 
dette område. 
4.1.1.1.1. »Funktionel analyse og kontorbehov« 
(Ref. 56: B/83) 
Det primære formål med dette projekt er at undersøge 
og analysere kontorfunktioner ved hjælp af en ny 
metode, som er under udvikling. Der skal udvikles ret­
ningslinjer for evaluering af eksisterende kontorsyste­
mer og vejledning til fabrikanternes valg af, hvilke 
faciliteter, der skal integreres i deres system. Projektet 
omfatter udvikling af metoder til vurdering af de vig­
tigste former for kvalitativt og kvantitativt udbytte, 
som kan opnås ved brug af datamatbaserede kontor­
systemer. 
Den metode, der udvikles, vil blive anvendt til analyse 
af hvilke krav der skal stilles til informationsystemer, 
og til vurdering af informationsteknologiens anven­
delse på vigtige felter indenfor kontorsystemområdet. 
B-forslag vil blive vurderet i forhold til igangvæ­
rende arbejde. 4.1.2. Kontorsystemkonstruktion 
4.1.2.1. Konstruktionsmetodologi for kontorsyste­
mer 
Generelle konstruktionsmetoder for datamatbase­
rede kontorsystemer vil blive undersøgt og imple­
menteret, og resultaterne valideret i prøvesystemer. 
Virkningen af ergonomiske faktorer vil blive taget i 
betragtning. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag. 
4.1.2.2. Opstilling af modeller for og simulering af 
kontorinformationssystemer 
Formelle metoder til specificering af kontorinforma­
tionssystemer; modellering og simulering af disse 
systemer. 
Nr.C 11/68 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1.85 
4.1.2.2.1. »Analyse og konstruktion af kontorstøtte­
systemer« (Ref. 286 + 285 B/84) 
Projektet sigter på at opstille en model for et integreret 
kontorsystem med grundlag i de seneste undersøgel­
ser, men med en så vidtgående totalintegration som 
muligt. Især følgende emner vil blive taget op: Model­
lering af opgaver og aktiviteter på kontorer, udvikling 
af et sprog (grammatik og ordforråd), udvikling af en 
metode til specificering og måling af ydeevne, udar­
bejdelse af konstruktionsprocedurer for kontorsyste­
mer, vurdering af krav til brugerorienterede informati-
onsstyringssy stemer. 
B-forslag vil blive vurderet i forhold til igangvæ­
rende arbejde. 
4.1.2.3. Transaktionsmonitor 
Beskrivelse og definition af et system til overvåg­
ning af transaktionsstrømmen på et kontor. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag. 
4.1.2.4. Deterministiske og vurderingsprægede funk­
tioner 
Specificering af redskaber til udførelse af automati­
ske, halvautomatiske eller brugerinteraktive støtte­
processer inden for de forskellige anvendelsesområ­
der, for kontorsystemer. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag. 
4.1.2.5. Teknikker til konstruktion af brugergrænse­
flader 
Konstruktører af kontorsystemer har behov for at 
trække på viden om samspilsteknikker mellem men­
neske og datamat (f.eks. ikoner, vinduer, valg fra 
menu, styring via tale osv.). For at bistå konstruktø­
rer og pege på muligheder for nye teknikker må der 
foretages en systematisk specificering og klassifice­
ring (med hensyn til anvendelsesområde) af eksiste­
rende og ønskede teknikker af den art. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag. 
4.1.3. Ergonomi 
4.1.3.1. Ergonomilaboratorier 
Dette emne vedrører oprettelse af et snævert samar­
bejde mellem europæiske ergonomilaboratorier, 
hvor forskning kan udføres frugtbringende, og øko­nomiske retningelinjer kan udvikles, F&U-personale 
oplæres, og udviklingslaboratorier hente råd. 
Arbejdet tager sigte på skabelse af ledelsesmæssige, 
organisatoriske og juridiske strukturer for at formali­
sere samarbejdet, udarbejdelse af et velvalgt sæt af 
forskningsemner fra de medvirkende laboratoriers 
side og udbredelse af de indhøstede erfaringer. 
Program (—-)og delmål (*): 
År 1: 
— Udarbejdeise af ledelsesmæssige organisatori­
ske og juridiske strukturer, der konsoliderer 
samarbejdet; 
— Indledning af samarbejdet på udvalgte forsk­
ningsområder. 
* 12. måned: oprettelse af ledelsesmæssige, organi­
satoriske og juridiske strukturer. 
År 2 —5: 
— Udarbejdelse af oplæringsprogrammer, opbyg­
ning og (re)allokering af specifikke forsknings­
opgaver, bland partnerne, udarbejdelse af pro­
cedurer for intern og ekstern konsultation, 
udførelse af udvalgt forskning. 
— Udvikling af standardiserede afprøvnings- og 
evalueringsmetoder til kontorsystemer. 
* 24. måned: udarbejdelse af det første oplærings­
program i ergonomi. 
* 48. måned: resultaterne af specifik ergonomisk 
forskning står til rådighed. 
4.1.3.1.1. »Ergonomilaboratorier og informations­
teknologi« (Ref 385 + 455 + 560: A/84) 
Projektet tager sigte på at tilvejebringe et reference­
punkt for det ergonomiske arbejde i Europa. Der kan 
skelnes mellem tre store arbejdsfelter: 
Udvikling af en metodik til indarbejding af ergono­
misk viden i IT-produkter som et væsentligt bidrag til 
alle dele af konstruktionsprocessen. 
Den ekspertise, der vil blive brug for i (1), vil blive ind­
høstet ved: Undersøgelse af menneske-maskinegræn­
sefladens interaktionsmåder, og bygning af en multi-
14.1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/69 
mode MM G for at opnå et ergonomisk optimalt sam­
spil. 
Den ekspertise, som indhøstes ved (1) og (2), vil blive 
stillet til rådighed for den europæiske industri som 
helhed ved a) udvikling af en programmelpakke til et 
integreret beslutningsstøttesystem og b) ved tilrette­
læggelse af et bredt program af udgivelser, seminarer, 
work shops og konsulentaktiviteter i hele den europæi­
ske IT-industri. 
Under arbejdet henimod disse mål vil det i første 
række blive undersøgt, hvordan folk bruger informa­
tion og til hvilke formål. Brugerreaktioner på eksiste­
rende udstyr vil udgøre et væsentligt materiale for 
sådanne undersøgelser. 
Arbejdet forventes at munde ud i en forståelse af 
egentlige menneskelige behov — uanset udstyret — en 
forståelse, som kan anvendes i enhver fase af produkt­
konstruktionen, fra det abstrakte udkast til løsningen 
af konkrete konstruktionsproblemer. Det vil udtrykke­
ligt blive erkendt, at opmærksomheden, da man ikke 
på forhånd kan vide, hvordan mennesker vil bruge 
informationer, bevidst må rettes imod et informations­
systems grænseflade til de mennesker, der konstruerer 
det, såvel som til dets brugere. Der lægges en vis vægt 
på brugerindlæringsprocesser og støtte til dem ved 
hjælp af n-systemer. 
Der opfordres til indsendelse af forslag, som bidra­
ger til igangværende arbejde. 
4.1.3.2. Kognitiv kompatibilitet mellem menneske og 
maskine 
Formålet er at udvikle og formalisere beskrivelses-
metoder for kognitiv opgaverepræsentation og pro-
blemløsningsprocesser for videnmedarbejdere. 
4.1.3.2.1. »Kognitiv simulator til konstruktion af 
brugergrænseflader« (Ref. 234: B/84) 
Dette toårs-projekt sigter på udvikling af et simule­
ringsværktøj, som skal være til hjælp for konstruktører 
ved sammenlignende vurderinger af bestemte grænse­
fladekonstruktioners kognitive kompatibilitet med 
mennesker. Resultaterne omfatter programmelpakken 
og brugervejledningen samt en oversigt over retnings-
lijner for kognitiv modellering og dialogudformning, 
udledt af valideringsafprøvning. Det frembragte pro­
grammel skal være foreneligt med resultaterne af 
standardisering aff eks. driftssystemer. 4.1.3.3. Kvalificering og arbejde 
Virkningen på brugerfærdighed af at indføre kontor­
systemer må undersøges; metoder til at forøge bru-
gerfærdigheder, især ved brugerens egen indsats, bør 
afprøves i praksis og evalueres. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag. 
4.1.3.4. Brugerhjælpemidler og indlæringsredskaber 
De tjenester, der er tilgængelige for brugeren, især 
on-line indlærings- og hjælpefunktioner, vil blive 
udforsket, defineret og afprøvet ud fra et ergono­
misk synspunkt. Der skal lægges særlig vægt på tje­
nesternes karakter af redskaber. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag. 
4.1.3.5. Sprog til specificering af menneske-maski­
negrænseflader 
For at undersøge hele spektret af kognitive og fysi­
ske grænseflader mellem mennesker og integrerede 
kontorsystemer, må der defineres et sprog til specifi­
cering af grænseflader mellem menneske og 
maskine, hvorved undersøgelse og konstruktion af 
grænseflader vil blive mere effektiv og virknings­
fuld. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag. 
4.1.3.6. Tolkning og frembringelse af naturligt 
sprog 
De forskellige sider af brugen af naturligt sprog i 
kontormiljøet skal undersøges i forbindelse med 
automatiserede kontorinformationssystemer. Dette 
omfatter parallel brug af en række naturlige sprog. 
Der skal udstikkes retningslinjer for, hvordan de 
fundne problemer løses. Løsninger kan demonstre­
res ved egnede forsøg af begrænset omfang. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag. 
F & U-område 4.2: Avancerede 
terminalarbejdspladser og 
menneske-maskinegrænseflader 
BESKRIVELSE 
Der opfordres ikke til indsendelse af nye forslag. Arbejdspladsen er brugerens indfaldsvej til kontor­
systemet. Brugeraccept og brugerpræstation afhæn-
Nr. C 11/70 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1.85 
gig af udformningen af den tilsvarende menneske­
maskine grænseflade. 
Den vigtigste kanal for informationstilførsel til bru­
geren er den visuelle kanal. Ligesom den vokale 
to-vejskanal, har denne udviklet sig til at tilveje­
bringe information til motoriske aktiviteter, som bør 
integreres på passende vis i anvendelsen af grænse­
fladen. Følgelig vil VDU'er, tastaturer og tale mod­
tagere smelte sammen til at danne en integreret 
I/O-enhed, som egner sig for behandling af tekst og 
billeder ved direkte manuel og vokal tilgang. Skær­
mene bør helst have papirs dimensioner og bærbar­
hed (elektronisk papir). En anden fremgangsmåde 
med henblik på et mere komfortabelt »visuelt input« 
vil blive den store dataskærm. Behovet for multi­
funktionelle muligheder vil kræve udvikling af 
enheder, som tillader indlæsning og redigering af 
grafik, on-line-håndskrift og idéogrammatisk kon­
versation. 
Så længe der ikke findes et bærbart, papirlignende 
display vil udskrivning være nødvendig, og behovet 
for hurtigere og mere alsidige (tekst, grafik, farve) 
skrivere til lav pris vil vokse. 
Det er nødvendigt, at frembringe grænseflader mel­
lem menneske og maskine, som varetager hele det 
spektrum af funktioner, der normalt udføres med 
pen og papir. 
At der ved kommunikation hyppigst anvendes per­
sonlig eller telefonisk kontakt viser at visuel og talt 
information vil blive foretrukket, når det er muligt. 
Visuel kommunikation vil kræve udvikling af højde­
finition farvevideoskanderingsenheder med den 
nødvendige behandlingskapacitet for effektiv op­
lagring og transmission og brug af flade 
multifunktionspaneldisplay. 
Den vokale kanal kan ikke håndtere så megen infor­
mation som den visuelle, men er den mest effektive 
bærer af naturligt sprog. Stemmekommunikation vil 
kræve udvikling af sofistikeret behandling med hen­
blik på forbedring af det akustiske miljø og udvik­
ling af kodningsprincipper. Stemmekommunikation 
mellem mennesket og kontorsystemer vil kræve 
udvikling af effektiv talegenkendelse og af en natur­
lig tale-syntetisator. 
Et vigtigt aspekt med henblik på lettelse af standar­
disering af grænsefladen med den menneskelige ver­
den og papirverdenen er letanvendelige, formalise­rede sprog. Disse skal udformes på en sådan måde, 
at det bliver muligt for brugeren snarere end data­
matfagmanden at specificere sine behov direkte 
over for systemet. 
Realisering og afprøvning af funktioner, der støtter 
brugerens beslutningsproces, betragtes som en del af 
terminalarbejdspladsen. Rådighed over disse funkti­
oner formodes at være nøglefaktor i konkurrencen 
mellem kontorprodukter. Tilslutning til lokalnet 
og/eller offentlige net bør tages i betragtning. 
Udviklingen af specifikke komponenter til system­
grænseflader skal føre til en generel arkitektur, som 
vil muliggøre integration af delsystemer i en arkitek­
tonisk homogen løsning. Selv om formuleringen af 
terminalarbejdsopgaverne henviser til integration i 
en fysisk terminalarbejdsplads, er det ikke menin­
gen, at der kun skal stilles forslag, hvor der gås ud 
fra, at alle tilknyttede funktioner ligger i arbejds­
pladsen. Løsninger, der omfatter distribuerede 
funktioner med tilgang via kommunikationsforbin­
delser, er lige så relevante. 
En stor del af det programmel, som brugeren anven­
der, kommer til at ligge i selve terminalarbejdsplad­
sen. Regler, som højner programmellets portabilitet, 
og hvorom der er eller vil blive opnået enighed, skal 
implementeres. Dette gælder også for regler og afta­
ler inden for andre aspekter af systemet. 
F&U-EMNER 
Følgende F&U-emner er udpeget: 
4.2.1. Systemaspekter 
— Systemaspekter ved arbejdspladskon­
struktion (A) 
— Terminalarbejdspladssikkerhed 
— Avancerede multimediegrænseflader 
mellem menneske og maskine 
4.2.2. Visuelt medium 
— Visionsgrænseflade (type A) 
— Konstruktion af fladepanelarbejdsplad-
ser (type A) 
— Videoimager med høj opløsningsevne 
— billedkodning 
4.2.3. Papir 
— Papirgrænseflade (type A) 
— Avanceret scanner 
— Avanceret skriver 
— Mikrofilmgrænseflade 
14. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/71 
— Grafikkodning 
— Grafikgenkendelse 
— Intelligent grafikgenkendelse 
4.2.4. Tale 
— Talegrænseflade (type A) 
— Talekodning 
— Talegenkendelse 
— Talesyntese 
— Intelligent talegenkendelse 
4.2.5. Kontorsprog og -procedurer 
— Kontordokumentarkitekturer -og sprog 
— Kontorgrænsefladesprog 
— Håndtering af multimediedokumenter 
— Intelligent brugerfunktionsstøtte 
— Multimediekommunikation mellem bru­
gere 
EMNEBESKRIVELSER 
4.2.1. Systemaspekter 
4.2.1.1. Systemaspekter ved arbejdspladskonstruk­
tion (A) 
Udarbejdelse af en generel arkitektur, som vil 
muliggøre integration af undersystemer, der håndte­
rer multimedieinddata/uddata (f.eks. visuelt 
medium, papir, tale, sprog), arkiveringsdelsyste-
merne, ekspertsystemer og netgrænsefladerne i en 
arkitektonisk homogen arbejdsplads både hvad 
angår materiel, programmel og ergonomi. Dette 
omfatter konstruktion af grænseflader baseret på 
nye tekniske løsninger for brugerinddata/uddata. 
Prototyper vil blive udviklet og grundigt afprøvet i 
passende miljøer og i tilstrækkeligt antal, således at 
en kvalitativ og kvantitativ evaluering på et stati­
stisk holdbart grundlag kan foretages. 
Terminalarbejdsplads er en generel betegnelse på 
udstyr (dvs. også programmel), der fungerer som 
informationssystemets aktive grænseflade over for 
brugeren i mange forskellige arbejdssituationer. Af 
hensyn til dette programs effektivitet er projekterne 
udvalgt således, at der er sandsynlighed for, at 
anvendelsesmulighederne er store eller mangear­
tede. 
Et særtilfælde, der krævede en hurtig udvikling, 
fordi det er et arbejdsredskab for F & U selv, er ter­
minalarbejdspladsen til forskningsbrug, der i øvrigt 
selv kan anvendes som en eksperimentel prototype 
for næste generation af terminalarbejdspladser. Program (-)og delmål (*): 
Årl: 
— Definition af en model af samspillet mellem 
menneske og maskine 
— Definition af datamatydeevne, lagerbehov 
— Definition af kravene til avancerede grænsefla­
der 
— Definition af terminalarbejdspladsarkitektur 
— Eventuel virkning for eksterne kommunika­
tionstjenester. 
* 12. måned: specificering af eksperimentel 
terminalarbejdspladsarkitektur. 
År 2: 
— Samling af delsystemer og påbegyndelse af pro­
grammeludvikling for eksperimentel arbejds­
plads. 
* 24. måned: eskperimentel terminalarbejdsplads 
driftsklar. 
År3: 
— Færdiggørelse af programmel og eksperimentel 
terminalarbejdsplads 
— Afprøvning af arbejdsplads, evaluering af resul­
tater. 
* 36. måned: evaluering af eksperimentel 
terminalarbejdsplads. 
År 4: 
— Fortsat evaluering af eksperimentel terminalar­
bejdsplads i en række miljøer (forbindelse med 
net og værtsdatamater påkrævet). 
— Definition og opbygning af avanceret 
terminalarbejdspladsgrænseflade til multimedie­
inddata/uddata, arkiveringssystem, net osv. 
— Færdiggørelse af sproggrænseflade. 
* 48. måned: specificering af avanceret arbejds­
pladsgrænseflade (multimedienet). 
År5: 
— Samling af avanceret terminalarbejdsplads 
— Identificering af prøvesteder, krav. 
* 60. måned: avanceret terminalarbejdsplads drifts­
klar. 
4.2.1.1.1. »Sikker, åben, integreret multimedietermi­
nalarbejdsplads« (Ref. 367 + 347: A/84) 
Projektet omfatter konstruktion og implementering af 
en terminalarbejdsplads, som er baseret på princippet 
om »åbne systemer«, som gør det muligt at opstille 
standardprotokoller til kommunikationsmedier. Det er 
således muligt at forbinde arbejdspladsen med for­
skellige nettyper og med ISDN. Arbejdspladsen vil 
kunne behandle forskellige informationstyper, herun-
Nr. C 11/72 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1. 85 
der: tekst, statiske og levende billeder, grafik, stemme 
og håndteringer. Arbejdspladsen vil blive udstyret med 
et netorienteret driftssystem til styring af multivinduer 
og et distribueret databasestyringssystem. Hovedele­
menterne i systemets materiel er: en 32-bit centralen­
hed mellemstor magnetpladekapacitet, skærm med 
høj opløsningsevne, mus, kamera, graflæser og tale­
kompressor, højttaler, optisk tegnskanner og passende 
nettilslutningskredsløb. Dertil kommer en enhed og 
procedurer til kontrol af tilgangen. 
Der opfordres til indsendelse af A-forslag. 
4.2.1.2. Terminalarbejdspladssikkerhed 
Dette område vedrører specifikationer for og realise­
ring af strenge sikkerhedskrav på terminalarbejds-
pladsniveau, herunder krav vedrørende bruger-til­
gang og -bemyndigelse. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag. 
4.2.1.3. Avancerede multimediegrænseflader mellem 
menneske og maskine 
Projektet omfatter konstruktion og udvikling af en 
eksperimentel I/O-enhed som en del af en integreret 
multimediearbejdsplads. Det er meningen, at græn­
sefladen skal tilvejebringe brugerdialog ved simule­
ring af kontorprocedurer, definition af kontorrutiner 
og udførelse af avancerede kontoropgaver. 
4.2.1.3.1. »Intelligent terminalarbejdsplads« (Ref 
82: B/83) 
Målet for dette projekt er at forsyne kontormedarbej­
deren med en integreret arbejdsplads, som er billig 
nok og samtidig i stand til at byde på raffinerede tje­
nester fra tale og grafik til beslutningsstøtte på eks­
pertplan og automatiseret rapportfremstilling. Prototy­
pen til den terminalarbejdsplads, der skal udvikles, vil 
blive afprøvet i miljøer med kommunikationsfaciliteter 
og forbundne filværter (se også område 4.2.5.2.). 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag, men de 
vil blive vurderet i forhold til igangværende projek­
ter. 4.2.2. Visuelt medium 
4.2.2.1. Visionsgrænseflade (A) 
Målet er at udvikle avanceret materiel og program­
mel, som muliggør koordinatlæsning, kodning, 
manipulation, afkodning og visuel præsentation af 
billeder. Brugerens accept af billedkvaliteten og 
manipulations-procedurerne for billederne er et 
punkt, det er vigtigt at tage op. Farve, klarhed, 
opløsning og gråtoner er vigtige at tage hensyn til, 
når maskiner skal gøres brugervenlige. 
Der er gjort nøjere rede for en væsentlig del af forsk­
ningen i det visuelle medium under konstruktion af 
fladpanelarbejdsplads. 
Program (-)og delmål (*): 
År 1: 
— Undersøgelse af teknikkens nuværende stade på 
billed- og videoområdet (inddatering, manipula­
tion, lagring, transmission) 
— Specificering af codec til statisk video (64 kbit/s) 
— Specificering af billedmanipulationsfunktioner 
ved brugergrænsefladen 
— Analyse af, hvad behov for afholdelse af video­
konferencer betyder i teknologisk henseende 
— Analyse af virksomhedens behov for ikke-sta-
tisk video 
— Specificering af codec til ikke-statisk video (256 
kbit/s) 
År 2: 
— Realisering af codec til statisk video (64 kbit/s) 
— Realisering af billedmanipulationsfunktioner 
— Specificering af videokonferenceforsøg 
— Specificering til et informationssystem med 
ikke-statisk video 
— Analyse af virkning af kontordokumenters arki­
tektur 
* 18. måned: analyse af den nyeste billedhåndte­
ringsteknik 
* 21. måned: eksperimentel prototypecodec til sta­
tisk video (64 kbit/s) 
* 24. måned: undersøgelse behov for ikke-statisk 
video 
* 24. måned: undersøgelse af videokonferencers 
teknologiske betydning 
14. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/73 
* 24. måned: billedhåndtering ved brugergrænse­
fladen, eksperimentel prototype. 
År3: 
— Fortsat arbejde med brugervenlig billedhåndte­
ring 
— Behovsanalyse for billedfremstilling på kontorer 
— Realisering af et informationssystem med ikke-
statisk video 
* 30. måned: codec til ikke-statisk video (256 kbit/ 
s) 
* 36. måned: demonstration af en videokonference 
År4: 
— Udvikling af avancerede billedhåndteringssyste-
mer 
— Integration af billedfremstillingsprogrammel 
* 48. måned: demonstration af et system med 
levende video 
År 5: 
— Videreudvikling 
* 60. måned: demonstration af et avanceret, alsi­
digt billedhåndteringssystem 
* 60. måned: Demonstration af et system i lille 
skala, hvori de fleste aspekter ved bil­
led og ikke-statisk video er integreret: 
inddatering, lagring, kommunikation, 
fremstilling og manipulation. 
4.2.2.1.1. »Interaktiv håndtering af digitaliserede 
billeder ved brugergrænsefladen« (Ref 
79: B/83) 
Dette projekt vil dække de forskellige aspekter af bil­
ledhåndtering ved brugergrænsefladen i et kontor­
miljø: behandling, lagring, præsentation og manipula­
tion. To af målene med dette projekt er at udpege 
brugernes behov for billedhåndtering i en multimedie­
grænseflade og at udvikle ensartede deskriptorer for 
billedegenskaber. 
4.2.2.1.2. »Modelopstilling for og simulering af de 
visuelle egenskaber ved moderne visnings-
teknologier under kontorarbejdets vilkår« 
(Ref. 612: B/84) 
Projektets mål er at projektere, konstruere og bygge 
en simulator for at afprøve egenskaberne ved de 
displays, der er baseret på nye teknologier. Specifikke 
mål: Sammenligning af displays, der simuleres i hen­hold til kriterier for, hvornår de kan accepteres af bru­
gerne; gennemførelse af et begrænset antal ergonomi­
ske forsøg udformet med henblik på at simulere lang­
varige kontorarbejdsvilkår for at opnå større indsigt i 
de arkitektoniske og teknologiske faktorer, der har 
forbindelse med kvalitet og »visuel komfort«. 
Der opfordres til indsendelse af A-forslag. 
4.2.2.2. Konstruktion af fladpanelarbejdspladser 
(A) 
Mål: Målet er ved hjælp af fremkomsten af mange 
forskellige avancerede fladskærme at bidrage til for­
bedringen af kontorsystemsarbejdspladsernes ergo­
nomi og effektivitet i forhold til omkostningerne og 
til en omvurdering af terminalarbejdspladsbegrebet, 
hvorved der vil opstå flere forskellige typer af 
terminalarbejdspladser såsom »traditionelle« 
arbejdspladser, multimediearbejdspladser, store 
vægskærme og planlægningstavler, mobile arbejds­
pladser, læse/skrivetavler osv. 
Der sigtes på, at disse mål skal nås på mellemlang 
og lang sigt ved et bredt forskningsprogram, som 
fører til en række eksperimentelle prototyper for 
sådanne terminalarbejdspladser. 
Resultaterne af intensiv forskning i nye visningstek-
nologier antyder, at der vil fremkomme en række 
display-typer med mange forskellige, stadigt forbed­
rede egenskaber i henseende til størrelse, opløsning, 
hastighed, farve, gråtoner, direkte dataindgang, 
energiforbrug, robusthed, betragtningsvinkler og 
pris. 
Program (-)og delmål(*): 
År 1: 
— Klassificering af fremtidige (terminalarbejds)-
pladser med fladpanelteknologier 
— Identificering af de display-egenskaber, der er 
behov for til en første generation af prototyper 
(opløsning, farve, gråtone, direkte dataindgang) 
— Identificering af, hvilke af de nyeste grundtek­
nologier, der er nødvendige for at opfylde de 
identificerede krav 
— Afvejning og tilpasning af kravene og de eksi­
sterende grundteknologier, med display-specifi­
kationer til prototypefremstilling som resultat 
— Anvendelse af analyseresultaterne i passende 
grundteknologisk forskning med henblik på en 
senere generation af flade skærme. 
* 12. måned: klassificering af fremtidige fladpa-
nel(arbejds)pladser 
Nr. C 11/74 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1.85 
År2: 
— Færdiggørelse af første generation af eksperi­
mentelle prototyper på terminalarbejdspladser 
med fladskærm baseret på eksisterende tekno­
logi 
År3: 
— Afprøvning og evaluering af de eksperimentelle 
terminalarbejdspladser, der rummer den første 
generation af prototyper på flade skærme 
— Udpegning af, hvilke forbedringer, der skal 
foretages i næste generation af prototyper på 
flade skærme 
— Opstilling af specifikationer til 2. generation af 
prototyper på flade skærme 
* 25. måned: demonstration af de første eksperi­
mentelle fladpanel-arbejdspladser 
* 36. måned: ajourført klassificering af fremtidige 
fladpanel(arbejds)-pladser 
År 4: 
— Fremstilling af prototype af 2. generation af 
(arbejds)pladser med flade skærme 
År5: 
— Færdiggørelse af integrationen af 2. generation 
af prototyper med fladskærm 
* 50. måned: demonstration af 2. generation af 
fladpanel(arbejds)-pladser 
Der opfordres til indsendelse af A- og B-forslag 
4.2.2.3. Videoimager med høj opløsningsevne: 
Forskning i skannere med høj opløsningsevne og 
indbygning af dem i kontorinformationssystemer. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag. 
4.2.2.4. Billedkodning 
Komponenter til reduktion af videosignalers bit­
hastighed til 64 kb/s og 256 kb/s. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag. 
4.2.3. Papir 
4.2.3.1. Papirgrænseflade (A) 
Udvikling til enheder til skandering, papirkopiering 
af grafisk information (såsom maskinskrevet, trykt, håndskrevet eller kombinationer deraf, herunder 
tekst og billeder af forskellige slags) og behandling 
på forskellige niveauer (f.eks. ukodet digital I/O, 
kodning med redundansreduktion osv.). 
Program (—) og delmål (*): 
År 1: 
— Undersøgelse af teknikkens nuværende stade 
inden for teknologien for skannere, bit-map 
skrivere, grafikkodning og -genkendelse; 
— Specificering af omnifont-genkendelsesenhed; 
— Specificering af grafikkodningsenhed. 
År 2: 
— Specificering af en flerfarveskanner; 
— Specificering af en flerf arveskriver; 
— Realisering af omnifont-tegngenkendelse. 
* 24. måneder: optisk tegngenkendelsesenheder. 
År3: 
— Udvikling af kodningsalgoritmer; 
— Udvikling af en flerfarveskanner. 
* 36. måneder: demonstration af skanner. 
År 4: 
— Udvikling af en grafikkodningsenhed; 
— Udvikling af multifont-tegngenkendelse; 
— Udvikling af en eksperimentel flerfarveskriver. 
* 48. måneder: demonstration af flerfarveskriver. 
År 5: 
— Udvikling af en håndskriftgenkendelsesenhed; 
— Udvikling af en flerfarveskriver-skanner. 
* 60. måneder: demonstration af håndskriftgenken­
delse; demonstration af flerfarve­
skriver-skanner 
4.2.3.1.1 »Papirgrænsefladen« (Ref. 295: A/84) 
Dette projekt beskæftiger sig med papirs og papirrela-
terede processers rolle i avancerede elektroniske kon­
torsystemer. Der vil blive forsket i teknikker, som 
effektivt håndterer informationer på papir, og som vil 
føre frem til en nedskæring af brugen af papir. 
14. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/75 
Behandlede enkeltteknikker: 
— elektronisk læsning af tidligere udarbejdede 
papirdokumenter for at indkode billedet og for at 
indkode og genkende tekst og grafik; 
— elektronisk repræsentation af dokumenter, uanset 
hvordan de oprindelig er produceret; 
— behandling for at reproducere et elektronisk doku­
ment i andre udlæsnings medier (skærmbilled, 
papirkopi og transmission); 
— tidstro indkodning og genkendelse af information 
i form af tekst og grafik, som den typisk produce­
res af mennesker. 
Resultaterne, vil blive realiseret i en forskningsma­
skine med henblik på evaluering og demonstration. 
Forslag, der bidrager til det eksisterende projekt, 
kan fremsendes. 
4.2.3.2. Avanceret skanner 
Skannerens egenskaber skal svare til de fysiologiske 
krav, der stilles til kontinuerlig synspåvirkning: 
minimum 50 gråtoner, virkelighedstro farver og en 
opløsning svarende til det indlæste. For A4-doku-
menter betyder dette mindst 8 pixel/mm. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag. 
4.2.3.3. Avanceret skriver 
Skriverens egenskaber skal svare til de fysiologiske 
krav, der stilles til kontinuerlig synspåvirkning: en 
opløsning, der er tilstrækkelig til via halvtoning at 
omsætte mindst 50 gråtoner eller virkelighedstro far­
veintensiteter med mindst 6 pixel/mm. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag. 
4.2.3.4. Mikrofilmgrænseflade 
Målet er at udvikle avancerede skannere og digital 
lagrede produktion til mikrofilm/mikrofiche med en 
opløsning, der svarer til de lagrede dokumenter: 
mindst 8 pixel/mm for A4-faksimiledokumenter. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag. 
4.2.3.5. Grafikkodning 
Materielrealiserede intelligente kodningsalgoritmer 
med meget højt komprimeringsforhold. Der opfordres til indsendelse af B-forslag. 
4.2.3.6. Grafikgenkendelse 
Algoritmer til omnifont og multifont tegngenken­
delse og til håndskrift- og linjegrafikgenkendelse. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag. 
4.2.3.7. Intelligent grafikgenkendelse 
Identificering og realisering af systemer baseret på 
et passende niveau af påvist viden med henblik på 
at fjerne tvetydigheder for genkendelsen ved efter­
behandling af resultaterne af statiske og dynamiske 
genkendelses-algoritmer. Forbedret genkendelse af 
håndskrift har særlig interesse. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag. 
4.2.4. Tale 
4.2.4.1. Talegrænseflade (A) 
Udvikling og evaluering af enheder og funktioner 
for behandling af menneskelig tale til og fra 
terminalarbejdspladsen. F & U vil tage sigte på påli­
delige genkendelses- og kodningsalgoritmer samt 
taleproduktion af høj kvalitet, som garanterer 
brugeraccept aftalegrænsefladen. 
Genkendelsesprocessen skal forbedres ved at inte­
grere videnbaserede teknikker med genkendelse af 
op til 1000 enkeltord på begrænsede anvendelses­
områder. 
Til hjælp ved forskning i talebehandling oprettes 
der databanker med relevant lingvistisk information 
i ortografisk fonetisk og talt form. 
Program ( — ) og delmål (*): 
År 1: 
— Specificering af taleruafhængig genkendelse af 
enkeltord 
— Specificering af programmel til talesyntese. 
År 2: 
— Demonstration af gennemførlighed af talesyn­
tese 
Nr. C 11/76 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1.85 
— Implementering af taleruafhængig genkendelse 
af sammenhængende tale 
— Evaluering af videnbaserede teknikker, som er 
relevante for genkendelsesprocessen 
* 24. måned: enhed til taleruafhængig genkendelse 
af enkeltord og med begrænset ord­
forråd (100-200 ord); materielrealise-
rede talesynteseenheder for et sprog; 
16 kb/c codec. 
År3: 
— Implementering af 8-4 kb/s codec 
— Demonstration af talesyntesens gennemførlig­
hed på alle EF-sprog plus spansk og japansk 
— Specificering af talegenkendelse på alle 
EF-sprog plus spansk og japansk. 
* 36. måned: enhed til taleruafhængig genkendelse 
af enkeltord på mindst tre sprog, men 
med begrænset ordformål. 
År4: 
— Implementering af 2,4 KB/s codec 
— Specificering af taleuafhængig genkendelse af 
sammenhængende tale 
— Implementering af talesynteseenhed for mindst 
tre sprog. 
* 48. måned: enhed til taleruafhængig genkendelse 
af sammenhængende tale med 
begrænset syntaks; materialerealiseret 
talesyntese for mindst tre sprog; 2,4 
kb/s codec. 
År5: 
— Integration af videnbaseret genkendelse 
* 60. måned: enkeltordsgenkender med et forråd 
på 1000 ord og beregnet til begræn­
sede anvendelseområder. 
4.2.4.1.1. »Talegrænseflade ved terminalarbejds­
pladser (SPIN) (Ref. 64 + 303 + 340: 
A/83/84). 
Målet for dette projekt er at udvikle og sammenbygge 
grundkomponenterne til en alsidig talegrænseflade 
ved terminalarbejdspladsen. Komponenter: Taleana­
lyse, talegenkendelse, talerverifikation, talekodning 
og -afkodning og talesyntese. 
For at kunne sammenbygge komponenterne er det vig­
tigt at have forståelse for talens brug ved kommunika­tion mellem menneske og maskine og for de kvalita­
tive og funktionelle aspekter, som gør grænsefladen 
acceptabel for brugerne. Disse to aspekter vil blive stu­
deret grundigt. 
Følgende naturlige sprog er for øjeblikket dækket: ita­
liensk, fransk, nederlandsk og tysk. 
4.2.4.1.2. »Undersøgelse af effektiv brug af tale ved 
grænsefladen mellem menneske og 
maskine« (Ref. 449: /84) 
Dette projekts formål er at finde frem til, hvilke krav 
der må stilles til effektive stemmegrænseflader, især 
ved CAD/CAM/CA E-arbejdspladser. Partnerne er 
brugerforskningssammenslutninger, slutbrugere og 
leverandør-firmaer på stemme og datamatområderne. 
Projektets resultater er af grundlæggende betydning 
for en række andre projekter, især dem, der vedrører 
naturlig tale og sprog. 
De forslag, der forelægges, bør bidrage til igangvæ­
rende projeketer. 
4.2.4.2. Talekodning 
Materielrealiseret algoritme for komprimering af bit­
hastigheden til henholdvis 16, 8, 4, og 2,4 kb/S. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag, men de 
vil blive vurderet i forhold til igangværende arbejde. 
4.2.4.3. Talegenkendelse 
Taleruafhængig genkendelse af enkeltord og taleraf­
hængig og taleruafhængig genkendelse af sammen­
hængende tale. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag, men de 
vil blive vurderet i forhold til igangværende arbejde. 
4.2.4.4. Talesyntese 
Tekst-til-tale-syntese af tilfredsstillende naturlighed 
og opløsningskvalitet. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag, men de 
vil blive vurderet i forhold til igangværende arbejde. 
14. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/77 
4.2.4.5. Intelligent talegenkendelse 
Identificering og implementering af hensigtsmæs­
sige videnbaserede sprogteknikker med henblik på 
at fjerne tvetydigheder for genkendelsen ved at 
efterbehandle indlæst tale ved brug af tidstro gen-
kendelsesalgoritmer. 
4.2.4.5.1. »Lingvistisk analyse af de europæiske 
sprog« (Ref. 291: B/84) 
Dette projekt, der vil starte med en specificerings/ase, 
skal for en række europæiske sprogs vedkommende 
resultere i forelæggelsen af det nedenfor anførte i 
form af edb-datafiler og metodefiler, kodet i højni­
veausprog: 
Opslagsord, bøjninger, grammatiske kategorier; 
algoritmer og tabeller til omsætning fra ortografisk 
til fonetisk form og omvendt; 
algoritmer og tabellerfor trykplacering; 
statistikker over, hvor hyppigt de enkelte opslagsord 
og bøjningsformer bruges; 
tekster, der er egnede til at uddrage yderligere statisti­
ske oplysninger. 
Projektets resultater er af grundlæggende betydning 
for en række andre projekter, især dem der vedrører 
naturlig tale og sprog. 
Der opfordres til forelæggelse af B-forslag. 
4.2.5. Kontorsprog og -procedurer 
4.2.5.1. Kontordokumentarkitekturer og -sprog 
Definition og implementering af en familie af for­
melle arkitekturer og sprog til repræsentation af 
dokumenter samt oversættere mellem sådanne 
sprog. En fremskyndet standardisering på dette 
område har afgørende betydning for, hvordan andre 
ESPRIT-projekter på kontorsystemområdet skrider 
frem. 
4.2.5.1.1. »Håndtering af blandede tekst-billed-
stemme-dokumenter baseret på en stan­
dardiseret kontordokumentarkitektur« 
(Ref. 121: A/83) 
Grundlaget for dette arbejde er en raffineret, emneori­
enteret dokumentarkitektur, som er ved at blive stan­
dardiseret på første grundniveau af ECMA, ISO og CC ITT. Med dette projekt skal udarbejdes og verifice­
res konstruktionsprincipper og arkitekturer, som støt­
ter en let, naturlig behandling af dokumenter. Formå­
let er at lokalisere og afprøve broer mellem det i det 
væsentlige papirorienterede kontor og morgendagens 
elektroniske dokumentverden. (Se også område 
4.2.5.3.). 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag. 
4.2.5.2. Kontorgrænsefladesprog 
Definition og implementering af sprog, der letter 
brugersamspillet, for EF's naturlige sprogmiljøer og 
andre større sprogregioner. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag, men de 
vil blive vurderet i forhold til igangværende arbejde. 
4.2.5.3. Manipulation af multimediedokumenter 
Udvikling og demonstration af teknikker til mani­
pulation og redigering af multimediedokumenter. 
Disse teknikker kunne omfatte særligt materiel 
og/eller programmel til udførelse af informations-
manipulationsfunktioner på højt niveau samt et 
sprog eller en procedure til definition af de enkelte 
ønskede manipulationer. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag, men de 
vil blive vurderet i forhold til igangværende arbejde. 
Der opfordres til indsendelse af nye B-forslag. 
4.2.5.4. Intelligent brugerfunktionsstøtte 
Målet er at definere og implementere et sæt redska­
ber, hvormed konstruktøren af anvendelsessystemer 
effektivt og virkningsfuldt kan implementere bruger-
stottefunktioner, hvoraf en stor del vil vedrøre ikke-
deterministiske processer, der kræver samspil med 
brugeren. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag, men de 
vil blive vurderet i forhold til igangværende projek­
ter. 
4.2.5.5. Multimediekommunikation mellem brugere 
Målet er at forøge kommunikationseffektiviteten 
mellem personer i par og grupper, ved at udnytte 
Nr. C 11/78 De Europæiske 
samtidig brug af stemme, håndskrift, databehand­
ling, dokumentvisning og langsomt skanderende 
video. Der skal tages højde for direkte kommunika­
tion mellem terminalarbejdspladser, uanset hvori 
disse befinder sig i det lokale og/eller offentlige net. 
En prototype skal udvikles og dens effektivitet 
afprøves i forskellige kommunikationssam­
menhænge. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag. 
F & U-område4.3: Kommunikationssystemer 
BESKRIVELSE 
Kontorkommunikation byder på en række mulige 
tidskrævende forskningsemner. Teknologiske frem­
skridt er nødvendige inden for mikroelektronik og 
fiberoptik, og forskning er nødvendig vedrørende 
principperne for fremtidige kommunikationssyste­
mer såsom bredbånds-lokaldatanet (LAN), indbyr­
des forbindelse af LAN, og gateway-faciliteter for 
multimode funktionalitet. F & U bør føre til nye 
sammenkoblinger af systemer og standarder i over­
ensstemmelse med ISO's referencemodel for åbne 
systemer (ISO). Ud over disse tekniske problemer er 
der ikke-tekniske problemfelter, som må tages op 
med henblik på at støtte udviklingen af kontorkom­
munikationssystemer. Behovet i forbindelse med 
kontorkommunikation må undersøges mere syste­
matisk for at opnå et solidt grundlag for konstrukti­
onen. De specielle aspekter ved menneskets grænse­
flade med kommunikation må undersøges, og tele­
administrationernes fremtidige forhold til nye lokale 
kommunikationssystemer må overvejes. Nye sprog 
og driftsystemfaciliteter er nødvendige i forbindelse 
med distribuerede systemer. 
Inden for denne vifte af mulige forskningsaktiviteter 
er udpeget fire hovedemner, som dækker nogle nøg­
lespørgsmål. 
Det første emne vedrører det grundlæggende spørgs­
mål — hvordan kan man tilvejebringe et fælles 
kommunikationssystem for alle kontorkommunika­
tions-behov. Dette spørgsmål bliver mere og mere 
presserende, eftersom ikke-stemme-kommunikation 
vil blive nødvendig ved næsten erhvert skrivebord i 
fremtiden, og videokommunikation er på vej. 
Det andet emne tager sigte på bredbånds-LAN, her­
under anvendelse af lysledere, og alle de teknologi­
ske problemer i forbindelse hermed. Det omfatter 
også den tilkoblede kommunikations rolle på konto-Fællesskabers Tidende 14. 1. 85 
ret, og behandler problemerne ved at gå videre fra 
de aktuele teknikker til enkelttjenestekobling frem 
imod multitjenestekobling med variabel bånd­
bredde, hvormed alle ydre enheder og ressourcer på 
kontoret kan sættes i indbyrdes forbindelse. 
Det tredje emne vedrører ressourcestyring i et distri­
bueret miljø. 
Det fjerde emne tager sigte på at videreføre standar­
diseringen af kontorinformationstjenester med vær­
ditilvækst, f.eks. i form af postbesørgede meddelel­
ser for tekst, billede og stemme og for multimediein­
formations-systemer, som f.eks. avanceret teledata. 
F&U-EMNER 
4.3.1. Arkitektur 
— kommunikationssystemarkitektur (type 
A) 
— kommunikationssikkerhed 
— harmoniseringsspørgsmål på kommuni­
kationsområdet 
4.3.2. Teknologi 
— optisk bredbånds-LAN (A) 
— avancerede koblindsteknikker (A) 
4.3.3. Ressourcestyring 
— distribuerede systemer (A) 
4.3.4. Tjenester 
— multimodeforsendelse af meddelelser 
— ISDN-baseret avanceret teledata 
— avancerede tjenester 
EMNEBESKRIVELSER 
4.3.1. Arkitektur 
Det nuværende kontormiljø omfatter en stor 
mængde forskelligartet udstyr fra forskellige produ­
center. Det kan normalt kun kommunikere med 
andet udstyr af samme fabrikat. Desuden har for­
skellige systemer meget forskellige datahastigheder 
og præstationskrav, som kan opfyldes af forskellige 
arkitekturer. 
14. 1. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/79 
Der er påtrængende behov for en kontorsystemarki­
tektur, som kan fungere sammen med alle enheder i 
overensstemmelse med deres behov. Det er sansyn­
ligt af PABC-kredsløb, lokaldatanet og bredbånds­
forbindelser vil blive integreret, så de kan fungere 
samme med de forskellige kategorier af udstyr. Mel­
lem disse kategorier indbyrdes og ved forbindelse 
via offentlige telenet til andre, fjernere systemer vil 
der være behov for koncentratorer eller gateways til 
signaler og protokoller — i givet fald i overensstem­
melse med OSI-modellens funktionsmåde. 
Med den hastighed udbredelse af informationsud­
styr er behovet for god samfunktion på kontoret 
særdeles påtrængende. Her har europæiske produ­
center en enestående lejlighed til at enes om fælles 
protokoller for samfunktion. Således kunne VLSI-
kommunikationschips specificeres i økonomiske 
mængder, og omkostningerne ved udstyret dermed 
reduceres. 
Hvis der skal produceres en holdbar løsning, som 
ikke blot gør det muligt for det nuværende 
forskelligartede udstyr at fungere sammen, men 
også opmuntrer til og letter ibrugtagning af teknik­
ker, der kan forudses udviklet og indbygget i fremti­
digt udstyr, må det forventes, at arbejdet bliver 
meget omfattende. 
4.3.1.1. Kommunikationssystemarkitekturer (A) 
Bestemmelse af de topologier, der er bedst egnede 
for typiske kontorsituationer, herunder lokale, distri­
buerede og fjernledningsforbundne kontorer, 
gående ud fra trafikbehov og afstand. Definition af 
nettilgangsprotokoller og multipiexsystemer, med 
undersøgelse af mulighederne for netfejlretning, 
rekonfigurartion og samlet kontrol. Arkitekturen bør 
muliggøre gateway-funktioner, som skal tage hensyn 
til den fremtidige udvikling i der offentlige net, og 
også imødekomme fortroligheds- og sikkerhedskrav. 
Industriens interesse i udvikling af standarder og 
udførelse af overensstemmelsesprøvninger udgør en 
del af projektdefinitionen. 
Program (-)og delmål (*): 
År 1: 
— Undersøgelse af alternative arkitekturer, særlig 
med hensyn til distribueret arbejde, forventede 
teknologier, trafikkarakteristika, krav til over­vågning og logging, netstyring og -kontrol og for 
sikkerhed for tilgang og dataoverførsel. 
— Definering af gateways, tilgangsprotokoller og 
multiplekseringsmetoder 
* 12 måneder: analyse af netarkitekturkrav. 
År 2-5: 
— Konstruktion af grundlæggende arkitekturer 
(f.eks. LAN-baseret, PABC-baseret) på grundlag 
af den tidligere erhvervede viden. 
* 18 måneder: specificering af netarkitektur for 
implementering. 
— Første rapport vedrørende økonomi, præstation, 
standarder. 
— Undersøgelse af alternative kabelføringsarkitek-
turer og multiplekseringssystemer under 
hensynstagen til eksisterende anlægsmiljø, byg­
ninger, eksisterende kabler, gulvplads, vedlige­
hold, sårbarhed, sikkerhed osv. 
— Definition af kommunikationsvært og andre 
gateway-funktioner, herunder funktioner, som 
omdanner de forskellige protokoltyper til en 
fælles LAN-protokol med henblik på interne 
kontornet, sammenkobling af åbne systemer 
mellem kontorer (inter-office Open System 
Interconnection), databasetilgang og fjerntlig­
gende informationscentre. 
— Forbedring af arkitektur (f.eks. routing); stan-
dardiseringsaktiviteter; forberedelse af eksperi­
mentel implementering, så vidt det forekommer 
nødvendigt (f.eks. pilotkommunikationsvært). 
— Standardiseringsaktiviteter; realisering af ekspe­
rimentel implementering. 
— Evaluering af arkitektur på grundlag af resulta­
terne af eksperimentelt arbejde. 
År 3: 
— Arbejde på værktøjer, som skal igangsættes i år 
3: 
— identificering af fornødne værktøjer; identifice­
ring af relevante standardkommunikationsud-
vekslings- og styringsprotokoller (session, trans­
port og net); identificering af relevante udstyrs-
arkitekturer; definition af værktøjsarkitekturer; 
— specificering af individuelle værktøjer. 
Udformning og fremstilling af værktøjer. 
* 42. måned: specificering af værktøjer og metodo­
logi 
* 48. måned: implementering af pilotnet. 
* 60. måned: evalueringsrapport for pilotnet; rap­
port vedrørende værktøjsspecifice-
ringsmetodologi. 
Nr. C 11/80 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1. 85 
4.3.1.1.1. »Lokalt bredbåndskommunikationssystem 
til organisationer med spredt beliggenhed« 
(Ref. 73: A/83). 
Dette projekt gælder forskning og udvikling af et 
lokalt bredbåndskommunikationssystem til organisa­
tioner med spredt beliggenhed. Det prototypesystem, 
der udvikles, vil opfylde de forventede fremtidige kom­
munikationsbehov hos store industrielle, videnskabe­
lige og administrative organisationer. Der vil i projek­
tet blive taget hensyn til behov for kommunikation af 
data, tekst, stemme og grafik, og der vil blive tilveje­
bragt stamnet og gateways til heterogene lokaldata­
net. 
4.3.1.1.2. »Arkitekturer for komunikationssystemer« 
(Ref 237: A/84) 
Projektets hovedvægt ligger på udviklingen af nye 
arkitekturer for sammenkobling af terminaler og res­
sourcer i et miljø med flere integrerede tjenester. Det 
net, som udvikles under dette projekt, vil afspejle prin­
cippet om åbne systemer, idet det forsynes med græn­
seflader i henhold til OSl-standarder. 
Det foreslås, at man går frem i tre faser, begyndende 
oppefra: 
1 fase 1 identificeres kommunikationsbehovene ved en 
analyse af brugernes behov. Der vil blive udviklet en 
logisk kommunikationsmodel. Der vil blive stillet for­
slag om integration af et distribueret driftssystem i 
den åbne systemstruktur. 
I fase 2 vil den fysiske arkitektur blive udviklet ved at 
overføre den logiske model fra fase 1 på den eksiste­
rende kommunikationsteknologi. 
Fase 3 vil omfatte udviklingen af de systemelementer, 
der er identificeret i fase to og munder ud i demon­
stration af et forsøgsnet. Forsøgsnettets præstationer 
vil blive målt for at evaluere de beslutninger om syste­
mets konstruktion, som blev taget i fase to. 
4.3.1.1.3. »En integreret netarkitektur til kontor­
kommunikation« (Ref. 395 + 95: A/83-
84). 
Dette projekt går ud på at konstruere og definere en 
arkitektur til kontorkommunikation og demonstrere 
en pilotimplementering af den. Arkitekturen vil kunne 
rumme alle typer lokal- og fjerndatanet, såsom opti­
ske LAN. bredbånds-baserede fællesantenneanlæg: 
PABC'er. pakkekommunikationsnet og det opstående 
digitalnet med integrerede tjenester (ISDN). 
Den integrerede arkitektur vil blive demonstreret i et 
integreret forsøgsnet, som omfatter bredbåndsnettet 
og mange andre disponible lokal- og fjerndatanet, og som forbinder projektpartnerne. De demonstrerede 
anvendelser vil omfatte en forbedret version af doku-
menthåndteringsmiljøet. 
Der opfordres ikke til indsendelse af forslag, med­
mindre de bidrager til igangværende projekter. 
4.3.1.2. Kommunikationssikkerhed 
Definition og demonstration af sikkerhedsmæssige 
netforbedringer. Implementering i foreliggende net. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag. 
4.3.1.3. Harmoniseringsspørgsmål på kommunikati­
onsområdet 
Da kommunikation betyder, at sendere og modta­
gere skal forbindes, er der et stort antal kompatibili-
tetsspørgsmål at behandle. Dette emne giver mulig­
hed for, inden der fastlægges standarder, at nå til 
enighed om sådanne spørgsmål i forbindelse med 
internationale standardiseringsbestræbelser og for at 
afprøve de resulterende specifikationer. 
»Standardisering af integrerede LA N-tjenester og 
protokoller for tilgang til tjenester« (Ref. 43: B/83). 
Projektets mål er at definere de tjenester, der skal 
leveres af et lokalt-datanet med integreret trafik, og at 
definere en stabil grænseflade, som er uafhængig af 
den givne LA N-teknologi, og som danner overgang 
mellem dataterminaludstyret og LA N-tilgangsenhe-
den. Denne grænseflade vil omfatte den fysiske græn­
seflade og de tjenestetilgangsprotokoller, ved hjælp af 
hvilke tjenesterne kan benyttes. 
Der opfordres ikke til indsendelse af forslag. 
4.3.2. Teknologi 
Enhver form for integreret kontor vil kræve et 
grundlag i form af en kommunikationsinfrastruktur 
med tilstrækkelig kapacitet og pålidelighed, til at 
hele trafikken kan forløbe øjeblikkeligt (eller med 
kun ubetydelig forsinkelse). Aktuelle vurderinger 
går ud på, at udstyr, der forbinder satamater, 
arbejdspladser og CAD-maskiner skal have en 
kapacitet, der ligger et godt stykke over 100 Mb/s. 
Det forventes, at de skal kunne klare samtidig afvik­
ling aftale, data og statiske og levende billeder. 
14. 1. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/81 
Både koaxial- og fiberteknologi rummer den nød­
vendige kapacitet, men transmissionegenskaberne 
ved fiberoptik er bedre egnet til Gb/s-området. Lys­
lederteknologien bruges for tiden mest til punkt-til-
punkt-forbindelser. Passiv indkobling af udstyr i en 
fiberforbindelse og kobling (eller dirigering) af sig­
naler i en netarkitektur, helst ved hjælp af optiske 
koblingsteknikker, kræver forbedrede teknikker. Når 
dette er opnået, skulle der være kapacitet nok (mere 
end 1 Gb/Sek.) til overs til forudsigelige fremtidige 
anvendelsesmuligheder, som der da kun vil være sat 
grænser for ved den nuværende teknik til afslutning 
af lyslederkabler. 
4.3.2.1. Optisk bredbånds-LAN 
Identificering og formulering af arkitekturer og stan­
darder for optiske bredbånds-lokaldatanet, defini­
tion af konstruktionsbehov for VLSI-chips og 
demonstration af funktionel og økonomisk gennem­
førlighed. 
Program ( — ) og delmål (*): 
År 1-5: 
— Arkitekturer op protokoller for optiske bred-
bånds-LAN'er defineret; 
* 3 måneder: Specificering af arkitekturer og proto­
koller for optiske bredbånds-LAN'er. 
— Undersøgelse og konstruktion af transmissions-
og grænsefladeudstyr for lyslederteknikker. 
* 12 måneder: specifikationer for optiske LAN-
transmissionsteknikker. 
— Definition af konstruktionskrav for VLSI-chips 
til implementering af protokoller for net-interfa-
cing, med garanti for gode pålideligheds- og sik­
kerhedsniveauer. 
* 18 måneder: specificering af VLSI-chips for net­
grænseflader. 
— Evaluering af demonstrationsmodelkonstruktio­
ner, gennemførelse af de nødvendige udviklin­
ger for demonstrationsmodeller. 
* 36 måneder: specificering af demonstratiosmo-
del. 
* 48 måneder: realisering af demonstrationsmodel 
for at vise funktionel og økonomisk 
gennemførlighed i et fungerende 
kontormiljø i virksomheder. 
* 60 måneder: evalueringsrapport for demonstrati­
onsmodel. 4.3.2.1.1. »Integreret optisk lokaldatanet (LION)« 
(Ref. 169: A/83). 
LI O N-projektets mål er at realisere et lokalt bred­
båndsnet, som er baseret på lyslederteknologi, og som 
kan finde bred anvendelse på kontorområdet, herun­
der i industrielle forskningslaboratorier, på universite­
ter og hospitaler og i fabrikker. LION vil sikre samti­
dig tilgang for en række uafhængige brugere, som har 
behov for distribueret behandling og distribueret intel­
ligens, og vil afvikle stemme-, data-, tekst-, og video­
trafik. Der regnes med meget høje bithastigheder, 
hvilket kræver nye teknologier i integreret optik og 
meget hurtige elektroniske komponenter. 
4.3.2.1.2. »Kohærente optiske ultisk ultrabred-
bånds-LAN« (Ref. 249: B/84). 
Projektets mål er at undersøge, om det kan lade sig 
gøre at benytte kohærente optiske teknikker i et lokal­
datanet. Både tekniske og systemmæssige spørgsmål 
vil blive taget op til undersøgelse. Nye maskinarkitek­
turer vil blive behandlet, nemlig arkitekturer til imple­
mentering af transistorer i størrelsesordnen adskillige 
Gb/s på store båndbredder og fra forskellige informa­
tionsmedier herunder stemme, tekst, billede osv. 
Der opfordres ikke til indsendelse af forslag, med­
mindre de ligger i forlængelse af igangværende pro­
jekter. 
4.3.2.2. Avancerede koblingsteknikker (A) 
Identificering af krav, der er afgørende for udform­
ningen af koblingsarkitekturen Forslag til og kon­
struktion af en fysisk arkitektur for koblet kommu­
nikation mellem brugere af såvel enkelttjenester 
som flere intergrerede tjenester på et kontor med 
kontorsystemressourcer og mere omfattende net. 
Planlægning og gennemførelse af en demonstration 
til evaluering af gennemførlighed og præstation. 
Program (—) og delmål (*): 
År 1: 
— Identificering og evaluering af grundparametre, 
der påvirker koblingsarkitekturer. 
År 2 til 4: 
— Definition af fysisk og logisk arkitektur for 
kredsløbskoblet forbindelse. 
Nr. C 11/82 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1.85 
— Konstruktion af systemelementer (kobling og 
grænsefladeelementer) til ovennævnte define­
rede fysiske arkitektur. 
— Foreløbig vurdering af gennemførligheden af en 
fælles koblingsteknologi. 
— Definition af VLSI-krav (ydeevne, pakketæt-
hed). 
— Specificering af demonstration og konstruktion 
af elementer til den. 
— Gennemførelse af demonstrationen (den bør 
indgå som et element i en mere omfattende arki­
tektur). 
År 5: 
— Evaluering af demonstrationen (den bør indgå 
som et element i en mere omfattende arkitek­
tur). 
— Revision af den fysiske arkitekturs definition. 
— Revision af VLSI-kravene. 
Der opfordres til indsendelse af A-forslag. 
4.3.3. Ressourcestyring 
I integrerede kontor- og fabriksdatanet vil der være 
stigende behov og mulighed for at være fælles om 
fjernliggende ressourcer og for at opsøge og udnytte 
overskydende behandlingskapacitet. 
Generelt forskning er blevet gennemført eller er i 
gang i betragteligt omfang på området distribuerede 
systemer og distribuerede databaser. Dette arbejdes 
generelle karakter indebærer, at der må inddrages 
højt uddannet personale til opbygningen og styrin­
gen af disse systemer, især i dynamiske miljøer 
(navnlig når de direkte krav til systemet skifter). 
Det grundlæggende krav er at tilvejebringe mekanis­
mer, så sådanne systemer kan opbygges og styres af 
relativt lavt uddannet personale. 
Dette kræver, at der iværksættes et betydeligt 
arbejdsprogram, der omfatter parallel behandling i 
et net af flere, diskrete maskiner, distribueret data­
basestyring og teknikker til indbyrdes forbindelse af 
arbejdsprocesser. 
4.3.3.1. Distribuerede systemer (A) 
Identificering af grundelementer på brugerprogram­
niveau med henblik på overførsel af data og/eller 
programmoduler til fjernbehandling eller datatil­gang, herunder tilgangsbeføjelse. Begrebet om datas 
og programmers singulatitet eller integration og 
automatisk ajourføring af dem i et distribueret miljø 
bør behandles, og der bør findes praktiske løsninger. 
Udarbejdelse af et støttesprog, som gør det muligt 
for brugere, brugerprogrammer og driftssystemer at 
styre flytning af og tilgang til programmelressourcer. 
Blandt de specifikke kommandoer kunne tænkes 
down-loading (overførsel til terminal af program fra 
centralenhed), anmodning om fjernkørsel, fjernpro-
cedurekald, ajourføring af database. 
Udarbejdelse af en infrastrukturmekanisme til sty­
ring af ressourcerne i et net, herunder viden om res-
sourcedisponibilitet, ressourceintegritet, fejlgenken­
delse og automatisk kørselsrotablering. 
Program (-)og delmål(*): 
År 1: 
— Identificering af underkategorier af opgave- og 
ressourceinteraktion. Definition og afprøvning 
af grundelementer til styring af opgaveprogram­
mers ressourcetilgang. Udforskning af teknikker 
til ajourføring af de distribuerede programmer 
og af databasen under opretholdelse af konse­
kvens. Skitse til kravspecifikation til et infra­
strukturstyringssystem. 
* 12 måneder: distribuerede grundelementer til 
databehandling. Specifikationer til 
et distribueret databehandlingsstøt-
tesprog og et system til styring af 
miljøet. 
År 2-3: 
— Første anvendelse af sproget på en enkel infra­
struktur (som forsøgsopstilling for at gennem­
prøve teknikkerne til distribueret ressourcetil­
gang og -styring i et net af intelligente 
terminalarbejdspladser. Validering af grundele­
menter og styringsteknikker. Effektiv database­
styringsteknik til balancering af samtidighed og 
konsekvens i et distribueret miljø, herunder kør-
selsretableringsteknikker. 
* 24 måneder: demonstration af databasestyring. 
* 36 måneder: anvendelse af støttesprog på en for­
søgsopstilling bestående af distribu­
erede terminalarbejdspladser. 
14. 1. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/83 
År 4-5: 
— Fuldstændig implementation af sprogets infra­
strukturstyring med henblik på autonom distri­
bution og samkøring af behandlingsanmodnin-
ger. Validering af parametre for samtidighed og 
konsekvens. Validering af fejlfinding og auto­
matisk kørselsretablering. Vurdering af effekti­
vitet i et permanent fungerende miljø. 
* 48 måneder: forsøgsmiljø til ressourcestyring. 
* 60 måneder: fuldt valideret demonstration af et 
miljø med distribuerede 
terminalarbejdspladser. 
Der opfordres til indsendelse af A-forslag. 
4.3.4. Tjenester 
Undersøgelse og specificering af funktionel ekspan­
sion af teledata-tjenester på grundlag af fremtidige 
ISDN'er (smalbånds- og bredbånds-digitalnet): 
præsentation af tekst/grafik/billeder/tale/levende 
video og den udvidede tovejs brugergrænseflade. 
Opstilling af eksperimenter og vurdering heraf. 
4.3.4.1. Muld-mode forsendelse af meddelelser 
Formulering af behovene for meddelelsetjenester på 
kontorer (tekst, billed, stemme, statisk og levende 
video). Vurdering af muligheden for forsendelse af 
mixed-mode meddelelser. Standardiseringsspørgs-
mål skal behandles. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag. 
4.3.4.2. ISDN-baseret avanceret teledata 
Undersøgelse af, hvordan teledatatjenester kan for­
bedres på basis af udvidede anvendelsesområder og 
fremtidige net. Multi-mode præsentation af tekst, 
grafik, billeder, ikke-statisk video. Der kræves både 
interaktive, brugervenlige funktioner og standardise­
ring af grænseflader og protokoller. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag. 
4.3.4.2.1. »En billedkodningsalgoritme med høj 
komprimering til fotografiske teledata« 
(Ref 563: B/84). 
Formålet er, sammen med en gruppe, der er repræsen­
tativ, men lille nok til at være effektiv, at udvikle en højkomprimerende billedkodningsmetode, som kan 
bruges til tv-signaler. Arbejdets endelige mål er at 
definere en udvalgt kodningsteknik som en mulig 
europæisk standard for fotografiske teledata på 
ISDN. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag. 
4.3.4.3. Avancerede tjenester 
Dette emne giver mulighed for, at man kan stille 
forslag til nyskabende arbejde uden at være bundet 
af de specifikke henvisninger i dette arbejdspro­
gram. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag. 
F & U-Område 4.4: Avancerede lagrings- og 
genfindingssystemer 
BESKRIVELSE 
Informationsteknologi og kontorautomation vedrø­
rer fundamentalt lagring, tilgang til og flytning af 
information, omfattende data, tekst, grafik, stemme, 
billeder og andre former. Undersøgelser, som skal 
føre til definition af en avanceret databasemodel til 
kontorbrug, og undersøgelser af sikkerhed, fortrolig­
hed, tilgangsbemyndigelse og informationsdistribu-
tion, er af afgørende betydning for et bredt spektrum 
af kontorsystemforskning. 
Den foreslåede forskning er rettet mod bygning af 
en række eksperimentelle prototype kontorinforma-
tionsværter, og drift af disse under realistiske vilkår, 
separat og tilsluttet hinanden for at opnå praktisk 
erfaring med systemimplikationerne ved bygning af 
disse værter, indlæsning i dem af praktiske informa­
tioner og brug af dem på realistisk måde. 
Arbejdet er derfor opdelt i tre generelle klasser: 
systemspørgsmål, brug og behov samt komponenter. 
Systemspørgsmål omfatter konstruktion og drift af 
kontorinformationsværter, herunder højtydende fil­
tre og undersøgelser af nye informationsmodeller og 
udvikling af metrik i tilknytning til disse. Værter 
skal betragtes i forhold til de andre komponenter i et 
alsidigt kontorsystem, herunder andre informations-
værter og fordelingen af informationer og funktio­
ner mellem dem. Det nødvendige arbejde på aspek­
ter i forbindelse med arkiveringsgrænseflader for 
Nr. C 11/84 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1.85 
spørgesprog og indholdserklærende sprog er blevet 
identificeret. 
Brug og behov tager sigte på arten af informationen 
(data, tekst, grafik, billeder osv.), som vil blive inde­
holdt i kontorinformationsværter, udtrykt i kvalitet, 
kvantitet og sammensætning samt brug af denne 
information. Der vil blive set nærmere på en intern, 
adaptiv grænseflade, der svarer til brugernes behov 
og erfaring. 
Komponenter: udvikling af material, programmel 
og systemelementer, som vil blive indbygget i avan­
cerede arkiveringssystemer, hovedsagelig i informa-
tionsværter, men også i avancerede terminalarbejds­
pladser. Disse omfatter filtre, systemstyringsspørgs-
mål i forbindelse med anvendelse af optiske plader i 
avancerede kontorsystemer, systemteknikker, der 
kræves for at opnå meget høj, påfattet pålidelighed, 
og anvendelse af avancerede informationsbehand-
lingsteknikker til avancerede arkiverings- og genfin-
dingssystemer. 
F&U-EMNER 
De emner, der omfattes af dette F & U-område, er: 
4.4.1. Filværtarkitekturer 
— konstruktion og evaluering af kontorin­
formationsværter (A) 
— systemer med meget høj integritet 
4.4.2. Systemspørgsmål 
— nye informationsmodeller 
— filspørgesprog og indholdserklærende 
sprog 
4.4.3. Brug og behov 
— arten og brugen af arkiveret information 
— bruger-fil adaptiv grænseflade 
— ydeevne-betragtninger 
4.4.4. Komponenter 
— filfiltre 
— optiske lagersystemkoncepter EMNEBESKRIVELSER 
4.4.1. Filværtarkitekturer 
4.4.1.1. Konstruktion og evaluering af kontorinfor­
mationsværter 
Beskrivelse 
Dette område vil definere og dokumentere system­
funktionerne og fordelene ved en række kontorin­
formationsværter samt de logiske grænseflader for 
en række delsystemer med andre komponenter af et 
samlet kontorsystem. Disse vil blive omsat til kon­
struktioner og implementeringspianer, og adskillige 
repræsentative modeller vil blive bygget som labora-
torieprototyper. Disse vil blive anvendt alene og i 
sammensætning til at evaluere den praktiske drif af 
disse værter. Problemstillingen ved fordeling af 
information mellem forskellige værter og håndtering 
af samspillet mellem disse værter er en afgørende 
del af dette arbejde. 
Program ( — ) og delmål (*): 
År 1: 
— Beskrivelse af en række multi-mode værter og 
deres funktionelle egenskaber. 
— Udarbejdelse af systemkonstruktion og kompo­
nentkrav. 
År 2: 
— Udspecificering af implementeringsplan og 
konstruktion; 
— Simulering af ydelse; 
— Konstatering af komponentdisponibilitet; 
— Opstilling af problemstilling og fremgangsmåde 
ved systemdistribution. 
* 18 måneder: specificering af informations-
værger). 
* 24 måneder: skøn over ydeevnen. 
År3: 
— Definition af et arbejdsprogram til validering af 
systemkoncepter. 
— Beregningsvurdering af konstruktionen baseret 
på tilgængelige enheder. 
— Detaljeret plan for distribueret implementering. 
År4: 
— Implementering af konstruktioner, herunder 
optisk plade og førstefase filfiltre: 
— Påbegyndelse af opbygning af distribuerede 
faciliteter. 
14. 1. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/85 
* 48 måneder: prototype(r) af informationsvært(er). 
År5: 
— Drift, evaluering og forbedring af det realise­
rede, herunder distribuerede informationer og 
funktioner. 
* 60 måned: evaluering af vært(er). 
4.4.1.1.1. »Et multimedie arkiveringssystem« (Ref. 
28 + 436: A/83). 
Målet for dette projekt er at udvikle et system, der til­
vejebringer arkiveringstjenester for multimediedoku­
menter ved brug af magnetiske og optiske lagringsme­
dier. Kontormiljøets behov vil blive gjort til genstand 
for særlig opmærksomhed. Systemet vil blive realiseret 
i en specialiseret vært, som tager imod henvendelser 
fra kunder, som f.eks. terminalarbejdspladser eller 
andre enheder. Kommunikationsenhederne mellem 
vært og kunde bliver multimediedokumenter, og ikke 
fysiske poster eller blokke. 
De tjenester, værten leverer, er de samme som dem, 
der traditionelt findes i et informationsgenfindings-
eller databasemiljø. Men det dobbelte krav om, at 
systemet skal kunne arkivere multimediedokumenter, 
og at det skal kunne anvendes i kontorer fører til, at 
der opstår emner at forske i. Værten vil blive realiseret 
trinvis. Den første prototype vil kun behandle tekst og 
attributdata. Billed og stemmedata vil blive tilføjet i 
senere versioner. 
4.4.1.1.2. »Konstruktion og driftsevaluering af kon­
torinformation svært er« (Ref. 231: A/83). 
Projektets mål er at konstruere, demonstrere og deref­
ter evaluere en familie af fungerende prototyper på 
kontorinformationsvært er, der kan rumme repræsen­
tationer i digital form af al den kontorinformation, 
som nu nedfældes på papir. Der vil blive opstillet en 
helhedsmetode både for den information, værter-
emner, og for de funktioner, der kræves til manipu­
lation og styring af den. Nøglen til projektet er 
behandlingen af problemstillingen ved distribueret 
information, arkitektur og brug i kontormiljøet. Der er 
planlagt to større demonstrationer af mulighederne i 
kontorinformationsværter i løbet af projektet, en for-
søgsdemonstration ved slutningen af år 3 og en hoved­
demonstration ved slutningen af år 4. Så er der et helt 
år til at foretage en grundig evaluering af systemet, 
inden slutrapporten skal afleveres. 
Der opfordres ikke til indsendelse af forslag, med­
mindre de udbygger igangværende projekter. 4.4.1.2. Systemer med meget høj sikkerhed 
Da den information, værterne rummer, ofte repræ­
senterer vitale aktiver for brugerne, er det yderst vig­
tigt at beskytte den mod ødelæggelse ved system­
svigt og uautoriseret eller uberettiget indtrængen. 
Der må udvikles tekniske og systembaserede meto­
der (eventuelt ved brug af ekspertsystemteknikker), 
så man når frem til arkiveringssystemer, der er sikret 
mod uautoriseret brug, og som næsten aldrig svigter. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag; disse vil 
dog blive sammenholdt med igangværende projek­
ter. 
4.4.2. Systemspørgsmål 
4.4.2.1. Nye informationsmodeller 
Nye informationsmodeller af et kontormiljø, især et, 
hvori brugerne er uden kendskab til drift og kon­
struktion af informationssystemer, under anvendelse 
af AI-metoder og -erfaring. 
4.4.2.1.1. »Nye informationsmodeller for arkivering 
og genfinding til kontorbrug« (Ref. 59: 
A/83). 
Projektet omfatter forskning i nye informationsmodel­
ler for arkivering og genfinding til kontorbrug. Væg­
ten vil blive lagt på forskning i de teoretiske problemer 
i forbindelse med en model, der beskriver alle former 
for kontorinformation. Der vil blive udviklet en række 
modeller, som sammenholdes med teknikker til arki­
vering og genfinding af information. 
Mange nøgleproblemer er under udforskning, hvoraf 
de fleste behandler aspekter, der er afgørende for, om 
systemet accepteres af brugerne, eller mere præcist: 
genfindingsprocessens hastighed og præcision for den 
øvede og den uøvede bruger. 
De udviklede modeller vil blive bygget op og valideret i 
et programmelmiljø, der skal simulere samspillet i et 
kontors arkiverings- og genfindingssystem. 
B-forslag vil blive sammenholdt med igangværende 
arbejde. 
4.4.2.2. Fil-spørgesprog og indholdserklærende 
sprog 
Der bør iværksættes en undersøgelse af disse sprog­
kategoriers arkiveringsrelaterede aspekter. Særlig 
opmærksomhed bør vies dels den udvidelse af disse 
Nr. C 11/86 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1.85 
sprog, som måtte blive nødvendig på grund af arki-
veringssystemernes og brugerbehovenes stigende 
kompleksitet, og dels anvendelsen af nye data­
behandlingsteknikker som komponenter i fil-vær­
terne. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag. 
4.4.3. Brug og behov 
4.4.3.1. Art og brug af arkiveret information. 
Teoretiske undersøgelser og interviws med avance­
rede kontorsystembrugere til konstatering af en 
række scenarier, der dækker arten og kvantiteten af 
emner, som vil blive indeholdt i praktiske kontorin-
formationsværter, samt den brug, der vil blive gjort 
af disse. 
Projekt nr. 285 tager nogle af problemerne på dette 
område op. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag; de vil 
dog blive sammenholdt med igangværende arbejde. 
4.4.3.2. Bruger-fil adaptive grænseflader. 
Studie af samspillet mellem arbejdspladser og infor-
mationsværter i realistiske brugeromgiveler. Udvik­
ling af en adaptiv grænseflade mellem disse delsy­
stemer, som udgør en fælles standardbrugergrænse­
flade. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag. 
4.4.3.3. Kontorinformationsværters ydeevne 
Udvikling af et sæt metoder til evaluering, forudsi­
gelse og afprøvning af, hvad kontorarkiveringsarki-
tekturer og -algoritmer kan præstere. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag. 
4.4.4. Komponenter 
4.4.4.1. Fil-filtre 
Identificering af behov og udvikling af udvidelser til 
eksisterende fil-filterteknologi for at tilfredsstille 
forventede behov for lagring og genfinding af infor­
mation på kontorer. Undersøgelse af, hvad det inde­
bærer at søge i store multimediefiler, og forslag til nye materiel- og mikroprogramfiltre til forbedring af 
søgningseffektiviteten. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag. 
4.4.4.2. Optiske lagersystemkoncepter 
Dette projek vedrører udvikling af systemanven­
delse og styringsteknikker samt skabelse af relevante 
programmelhjælpemidler under udnyttelse af opti­
ske lagringsmidler, idet det sikres, at de vil være til­
gængelige for praktisk brug på et tidligt tidspunkt. 
B-forslag vil blive vurderet i forhold til igangvæ­
rende arbejder. 
F & U-område 4.5: Integrerede kontorsystemer 
BESKRIVELSE 
Forskning i og udvikling af prototypekomponenter 
til kontorsystemer må suppleres med forskning i og 
evaluering af koncepter for integrerede kontorsyste­
mer med henblik på varierede kontormiljøer. I et 
industrielt F & U-program er afprøvning af prototy­
per ud fra krav, som er repræsentative for markeds­
vilkårene, den vigtigste prøve på den udført forsk­
nings relevans. 
På dette område er identificeret to emner, som er 
kompelmentære, men ikke nødvendigvis gensidigt 
afhængige. 
For det første: konstruktion, udvikling og evaluering 
af avancerede kontorsystemprototyper, baseret på 
de nyeste komponenter udviklet i Europa, om 
muligt under ESPRIT-programmel (område 4.2 til 
4.4), og på resultaterne af struktureret analyse inden 
for læren om kontorsystemer og ergonomi. 
For det andet: oprettelse af prøvnings- og evalue­
ringsmiljøer for komponenter til kontorsystemer 
samt prototyper af integrerede kontorsystemer, som 
muliggør kvalitativ og kvantitativ validernig i en 
række simulerede kontorer og virksomheder. Også i 
dette arbejde vil der blive gjort brug af resultaterne 
fra område 4.1 såvel som af andet arbejde med stan­
darder, ydeevne og integration. 
14. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/87 
F&U-EMNER 
De emner, der skal studeres på dette område, omfat­
ter — identificering og anvendelse af ordregrundele­
menter 
— styringsinfrastruktur. 
4.5.1. Systemarkitektur 
— systemarkitekturer (A) 
— systemsikkerhed. 
4.5.2. Afprøvning og evaluering 
— Faciliteter til afprøvning og evaluering af 
kontorsystemer (A) 
— anlæg til afprøvning af kontorsysteman­
vendelser 
EMNEBESKRIVELSER 
4.5.1. Informationssystemarkitektur 
4.5.1.1. Systemarkitektur (A) 
Definition af en informationssystemarkitektur, hvor­
ved grænseflader mellem forskellige systemkompo­
nenter fra det fysiske niveau til anvendelsesniveauet 
specificeres med henblik på at styre integrationen. 
Den egentlige udformning og implementering af et 
eksperimentelt integreret system skal baseres på den 
definerede systemarkitektur, på state-of-the-art del­
systemer — helst udviklet under ESPRlT-program-
met — og på resultaterne af struktureret analyse af 
kontorsystemer og ergonomi. Den efterfølgende 
integrering og evaluering skal foretages i et miljø, 
der realistisk gengiver kontor- og forretningsforhold, 
herunder erhvervslivets aktuelle krav til kort- og 
langdistancekommunikation. Program (—) og delmål (*): 
År 1: 
— Definition af laboratoriemodel og forsøgsspeci-
fikationer. 
* 12 måneder: systemspecifikation 
År2 + 3: 
— Implementering af laboratorieforsøgsopstilling 
— opbygning af laboratoriemodeller 
— definition og implementering af forsøgsværktø-
jer- og -udstyr. 
År 3: 
— Laboratorieafprøvning og evaluering 
År4 + 5: 
— Ændring og ny afprøvning 
* 60 måneder: fuldt afprøvet eksperimentel proto­
type. 
Der opfordres til indsendelse af A-forslag. 
4.5.1.2. Systemsikkerhed 
Analyse og konstruktion af sikre systemer. Gennem­
førelse af forsøg på eksisterende systemer. Systemet 
bør omfatte procedurer til kontrol af brugertilgang. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag. 
Arbejdet skal begrænses til en demonstration af gen-
nerelle kontorfunktioner, dvs. funktioner, der ikke 
er specifikke for bestemte forretnings- eller organi­
sationstyper. 
Der skal kun være et begrænset antal iterationscyk-
ler, og det skal ikke udvides ud over det eksperimen­
telle prototypestade. 
På dette område skal blandt andre følgende aspekter 
dækkes: 
— integration af komponenter af forskellig oprin­
delse 
— generel systemsikkerhed 4.5.2. Afprøvning og evaluering 
4.5.2.1. Faciliteter til afprøvning og evaluering af 
kontorsystemer (Å) 
Oprettelse af miljøer (eller centre) for afprøvning og 
evaluering af komponenter til kontorsystemer og 
eksperimentelle prototyper på integrerede kontorsy­
stemer, hvor der kan foretages kvalitativ og kvanti­
tativ validering for mange forskellige kontorer og 
virksomheder. 
Sådanne faciliteter vil få betydning som infrakstruk-
tur, da de kan levere kvalificeret service til en lang 
række små og store organisationer, som ikke selv har 
Nr.C 11/88 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1.85 
mulighed for at oprette sådanne faciliteter på grund 
af de betydelige budgetmæssige og intellektuelle 
ressourcer, de løbende lægger beslag på. 
Program (-)og delmål (*) 
Årl: 
— Specificeringsfase: detaljering af art og omfang 
af de tjenesteydelser, der skal leveres, og plan­
lægning af, hvordan de gradvis skal udvikles i 
de følgende år. 
— Opstilling af kriterier og betingelser for benyt­
telse af ydelserne. 
— Opstilling af en ledelsesstrukktur. 
* 12 måneder: scenario for oprettelse og drift af 
faciliteten. 
År2: 
— Impelmentering af en eksperimentel afprøv-
ningsfacilitet, fulgt af afprøvning af systemkom­
ponenter for at påvise ideens gennemførighed i 
den indledende fase. 
År3: 
— Gennemførelse af realistiske afprøvninger for at 
påvise afprøvningsfacilitetens gennemførlighed 
i fuldt omfang. 
* 45 måneder: rapport, der påviser den foreslåede 
facilitets gennemførlighed. 
F & U-område 5.0: Fremstillingsvirksomheders stra­
tegi og organisation 
Dette område vedrører hele rækken af fabrikations-
aktiviteter, herunder datamatstøttet konstruktion 
(CAD), datamatstøttet produktudvikling (CAE), 
datamatstøttet fabrikation (CAM), fleksible maski­
nebearbejdnings- og montagesystemer, robotteknik, 
afprøvning og kvalitetskontrol. 
Begrundelsen for at udvælge dette særlige emneom­
råde er følgende: dets potentielle indvirkning på 
produktionsmetoder og -økonomi, som er af vital 
betydning for Europa, kræver et solidt grundlag 
inden for CIM-systemets udvikling. År 4-5: 
— Gradvis udvidelse af afprøvningsfaciliteter. 
— Gennemførelse af afprøvninger og evalueringer. 
* 60 måneder: rapport, der påviser, at faciliteten 
kunne drives uden behov for støtte 
fra Fællesskabet. 
Der opfordres til indsendelse af A-forslag. 
4.5.2.2. Anlæg til afprøvning af kontorsystemer 
Analyse af anvendelsesområder og udformning af 
fyldestgørende kriterier for ydeevneevaluering med 
henblik på at bane vejen for feltforsøg med kontor­
systemer, således at svage og stærke sider ved syste­
mer under udvikling kan blotlægges. 
Opstilling af generelle konklusioner, som kan føre 
til teknologier og systemer, som er bedre — især i 
henseende til deres brugervenlighed. 
Projekter må være af begrænset omfang, behøver 
ikke nødvendigvis føre til udvikling af et anvendel­
sessystem og bør være klart prækonkurrencemæs­
sige. 
Der opfordres til indsendelse af B-forslag. 
Målsætningen inden for CIM er at skabe et miljø, 
hvori brugeren i stigende grad er i stand til at imple­
mentere et system baseret på flere forskellige fabri­
kanter, og hvori IT-leverandører inden for Fælles­
skabet kan konkurrere effektivt. For at opnå dette 
vil bestræbelserne blive koncentreret på to hove­
dområder. For det første er der behov for arbejde 
vedrørende infrastrukturer, som koncentreres om 
udviklingen af konstruktionsregler og arkitekturer, 
som fører frem til en fælles referenceramme. Rele­
vant arbejde vedrørende internationale standarder 
vil til stadighed blive vurderet og områder identifi­
ceret, hvor en europæisk aktion vil kunne støttes. 
Det andet område omfatter aktioner vedrørende de 
delsystemer, grænseflader og værktøjer, hvis udvik­
ling eller forbedring skønnes at være af strategisk 
betydning for De europæiske Fællesskabers industri 
(både brugere og fabrikanter). DELPROGRAM 5 
DATAMATINTEGRERET FABRIKATION 
14. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/89 
For at stimulere og lette overførsel af nye koncepter 
inden for informationsteknologi til maskinindustri­
erne i EF og for effektivt at kunne støtte, udnytte og 
demonstrere de foreslåede forskningsaktiviteter 
anbefales det stærkt, at der udarbejdes 3 eller flere 
pilotavancerede CIM-systemer som led i ESPRIT-
programmet. Sådanne systemer vil i høj grad virke 
som samlelinse for koordineringen af indsatsen og 
udviklingen af oplysninger mellem de forskellige og 
somme tider stærkt afvigende dele af F&U-pro-
grammet for CIM. 
F & U-område 5.1. Integreret systemarkitektur 
Indledning 
De nødvendige ressourcer til at definere en standard­
arkitektur og den nødvendige markedsstyrke til at 
opnå accept af en sådan arkitektur vil kun kunne 
mobiliseres af de største og mest indflydelsesrige 
organisationer. Men ønskeligheden af at udvikle en 
referencemodel, som vil sætte brugere i stand til at 
udvikle CIM-systemer baseret på flere forskellige 
fabrikater og undgå markedsdominans af amerikan­
ske og japanske de fakto standarder og udviklings-
rammer, er indlysende. Dette er et område, hvor 
mulighederne for afgørende fremskridt gennem en 
forenet indsats er store, og som derfor er særligt 
egnet for en indsats omfattende hele Fællesskabet. 
Beskrivelse 
Inden for de næste ti år må man forvente, at en 
række forskellige CIM-systemer vil blive implemen­
teret i fremstillingsindustrien. For at være effektivt 
skal hvert system passe optimalt til sin konkrete 
brug. Med henblik på at bevare konkurrencedygtig­
hed og fleksibilitet via anvendelse af ny teknologi, 
efterhånden som denne bliver tilgængelig, må der 
udvikles effektive konstruktionsmetoder til CIM. I 
øjeblikket er der visse retningslinjer, men ingen 
internationale standarder til konstruktion af system­
arkitektur for CIM. 
Der kræves nytænkning for at få egnede systemarki­
tekturer til at passe med fremstillingshelheden lige 
fra produktudvikling, produktkonstruktion, pro­
duktplanlægning og kontrol, tidstro styring af pro­
duktionsudstyr, materiale håndtering til lagerstyring 
og salg. Til støtte for totalsystemsindsatsen er det 
nødvendigt at udvikle strategier for data, kommuni­kation og behandling, som imødekommer både fysi­
ske og logiske krav. 
For at fremme den bredere anvendelse af CIM-
systemer ved formindskelse af fejlrisikoen bør der 
udvikles formelle metoder, der muliggør repræsenta­
tion, specifikation og afprøvning af foreslåede syste­
mer for installation af disse. 
Hele indsatsen omfatter: 
— CIM-systemets indvirkning på virksomhedens 
strategi og organisation 
— arkitektur 
— elementer til støtte for arkitekturen 
5.1.1. og 5.1.2., Systemarkitekturer for CIM (•) 
Beskrivelse 
Arbejdet vedrørende »konstruktionsregler for CIM« 
er allerede i gang og nærmer sig sin afslutning. 
Erfaringerne har vist, at det i forbindelse med tekni­
ske fremskridt især er vanskeligt at opnå bred enig­
hed om de tilstræbte resultater på dette område. I 
bestræbelserne på at opnå bredest mulig accept er 
der nedsat en særlig interessegruppe (SIG 5.1), som 
allerede er gået i arbejde. Hensigten er, at denne 
gruppe skal give projektgrupperne kommentarer, 
feedback og vejledning. På nuværende tidspunkt 
har SIG 5.1 udarbejdet følgende liste over målsæt­
ninger for arbejde under 5.1: 
— at yde vejledning og støtte til brugere og poten­
tielle brugere af CIM-systemer 
— at yde Fællesskabet IT-industri støtte i form af 
råd og information og om nødvendigt værktøjer 
til effektiv udnyttelse af det voksende marked 
for CIM-systemer 
— at overvåge relevante udviklinger af internatio­
nale standarder og at fremsætte henstillinger om 
forenet indsats, hvor dette er nødvendigt 
— at opretholde forbindelser med andre delområ­
der af CIM, med andre områder af ESPRIT og 
med relevante nationale programmer, 
(') Projektet betegues som et B-projekt, da det i dag ikke 
er nøje specificeret. De samlede ressoucer til område 
5.1 svarer dog nærmere til et A-projekt. 
Nr. C 11/90 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1.85 
— at fremme en fælles bevidsthed om og en 
forbedret forståelse af CIM-begreberne, f.eks. 
ved at etablere en fælles terminologi 
— Man må ikke tage fejl af, at dette er en liste over 
målsætninger og ikke en specifikation af pro­
jektarbejde. Det drøftes stadig, hvorledes disse 
målsætninger skal nås, og definitionsfasen vil 
formentlig blive indlet i sidste kvartal af 1984. 
Disse mål vil blive søgt nået gennem et tiltag, opdelt 
i to faser: 
5.1.1.: projektdefinition 
5.1.2.: udvikling og implementering 
Det er naturligvis yderst vigtigt, at der under 5.1 
tages hensyn til andre CIM-delområder og resultater 
fra relevante pilotprojekter. 
Program (5.1.1.) 
ÅrO: — første udkast til konstruktionsregler til 
konkrete fremstillingsprocesser udarbej­
des 
År 1: — 6 måneder: 
Konstruktionsregler fremlægges, og 
endelige henstillinger udarbejdes. 
6 — 8 måneder: 
opretholdelse af nære forbindelser til den 
særlige interessegruppe SIG 5.1, forelæg­
gelse af projektdefinitioner til fremtidigt 
arbejde. 
Program (5.1.2.) 
År 1-5 : —Udvikling og implementering af projek­
ter defineret under 5.1.1 ovenfor. 
5.1.1.1. »Konstruktionsregler for CIM-systemer« 
(Ref. 34: A/83) 
Formålet med projektet er at fremsætte detaljerede 
henstillinger til et sæt af europæiske konstruktionsreg­
ler for datamatintegrerede fabrikations-systemer. 
5.1.1.2. »Datamatintegrerede fabrikationsinsula, 
konstruktions-regler og standarder« 
(Ref 92: A/83) 
Dette projekt er koncentreret om data og data­
strømme indenfor en datamatintegreret fabrikations­
insula, CI PI. Det vil frembringe konstruktionsregler med tilknytning til CIPIs. En CIPI, kan i denne for­
bindelse påregnes at omfatte et helt konstruktionssy-
stem, NS-systemer, produktionsenheder, automatise-
ringsenheder (robotter og håndteringsudstyr), afprøv-
ningssystemer og systemer til produktionsplanlægning 
og -styring. 
5.1.3. Grafiske delsystemer (Type B) 
Grafik er en integreret del af C AD/C A; men andre 
CIM-områder kan ligeledes anvende grafik eksten­
sivt både på ledelses- og værkstedsniveau. Anven-
delseseksempler er simulering (gennemløb, »hvad-
nu-hvis«-kalkule), ydeevneoplysninger om leveran­
dører, produktionsniveauer, omkostninger) og 
driftsledelse (arbejdsplaner, ressourceallokering). 
Projektets formål er at identificere de afvigende krav 
til grafik på de mange CIM-områder, idet der dog 
ses bort fra CAD/CAE, og at udvikle prototyper af 
programmel-delsystemer, hvor det skønnes hensigts­
mæssigt (til senere overførsel til VLSI, jf. 5.5.2.) 
5.1.3.1. »Konstruktion og specifikation af konfigu-
rabelt grafikdelsystem for CIM (Ref. 496: 
B/84). 
Projektet har to hovedmål: 
1. Identificering og klassificering af de forskellige 
krav til grafik på de mange CIM-områder. 
2. Udvikling af programmel/materiel prototype gra­
fikdelsystemer, som opfylder kravene under 1. 
ovenfor. 
For at nå projektetes første mål vil parterne udarbejde 
en oversigt omfattende materiel, programmel og men­
neske/maskine-grænsefladekrav for grafik i CIM-
systemer, som er i brug på nuværende tidspunkt. For 
at nå det andet mål påtænker parterne at bygge på 
anvendelsen af veldefinerede standarder. For eksem­
pel Graphics Kernel System (GKS) og programme­
ringssproget Ada to indlysende kandidater. 
F & U-område 5.2. Datamatstøttet konstruktion og 
produktudvikling (CAD/CAE) 
Beskrivelse 
Betydningen af datamatstøttet konstruktion er, at: 
— konstruktionstiden nedbringes, og optimering af 
konstruktionen lettes, 
14. 1. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/91 
— lagring af alle relevante aspekter af konstruktio­
nen lettes, og hurtig ajourføring og datafangst 
fremmes, 
— der frembringes data, som anvendes under hele 
fabrikationsprocessen, herunder robot- og 
maskineværktøjsprogrammer. 
Nuværende CAD-systemer omfatter faciliteter til 
konstruktion og tegning af dele, tilberegning af fysi­
ske parametre og til simulering af kinematisk og 
dynamisk opførsel. Den fremtidige udvikling bør 
tage sige på CAD/CAE-systemer, som fuldt ud 
udnytter sig af datamater som middel til at repræ­
sentere produkter i konstruktionsprocessen. 
Sådanne systemer bør omfatte faciliteter til kon­
struktion af produkter med optimal ydelse og øko­
nomi, som støtter alle konstruktionsfaser lige fra 
udformningsfasen, som erkendes som værende en 
kritisk fase i konstruktionen. Til sin tid vil disse 
CAD/CAE-systemer skulle støtte multidiciplinære, 
geografisk adskilte konsortier af organisationer, som 
samarbejder om konstruktionsprocessen. 
Modulære strukturer til CAD/CAE-delsystemer 
(som omfatter generaliserede 3D-modeller, geome­
triske konstruktionssystemer, tekniske beregnings­
programmer og simuleringsprogrammer) skal udvik­
les for at gøre det muligt for konstruktøren at få 
adgang til forskellige programmelpakker og databa­
ser. Sådanne systemer giver data, som er umiddel­
bart anvendelige for alle efterfølgende konstrukti­
ons- og produktionsaktiviteter, samt god display­
kvalitet og kapacitet. 
Dette kræver et integreret CAD/CAE-system, som 
kan generere de ønskede oplysninger til valg, defini­
tion, verifikation, simulering og optimering af pro­
duktionsprocessen, set som led i generaliserede 
fremstillings-operationer. 
Al-teknikkers rolle inden for konstruktion af pro­
dukter og produktionssystemer må til stadighed 
revideres. 5.2.2. 
5.2.1. Anvendelse 
CAD/CAE. af AI-teknikker inden for 
CAD/CAE-faciliteter til produkt- og proces­
konstruktion (Type A) 
— formulering af mulige CAD/CAE-systemstruk-
turer, som er i overensstemmelse med konstruk-
tionsreglerne under 5.1., og definition af et 
udviklings- og integrationsprogram; 
— gennemgang af tilgængelige delsystemer og 
generelle værktøjer, identificering af sådanne, 
som er brugelige, og specificering om nødven­
digt af yderligere punkter eller ændringer; 
— udvikling af delsystemer og værktøjer og inte­
grering i overordnet systemstruktur(er); 
— tilpasning eller udvikling, baseret på generelle 
CAD/CAE-værktøjer, af yderligere værktøjer 
og delsystemer til støtte for integrerede CAD/ 
CAE-aktiviteter, f.eks.: 
* produktkonstruktionsaktiviteter såsom pro­
jektstyring, konceptkonstruktion, skitsepro­
jektering, analyse og simulering, slutkon-
struktion, produktdokumentationsstyring og 
produkt-konfigurationsstyring. 
* proceskonstruktionsaktiviteter såsom 
procesvalg, procesmodellering, procesan­
lægning, procesplansimulering, procesplan-
optimering, planlægning af proceskvalitets­
sikring, 
* specifikke værktøjer til forskellige produkt-
og procesklasser, og værktøjer til »gruppe-
teknologikoncepter« (geometri, dimension, 
materiale, tolerance, procestype). 
Medmindre noget taler meget stærkt imod, skal alle 
projekter inden for område 5.2 stemme overens med 
den relevante arkitektur, der er udviklet under 
område 5.1, og der skal ligeledes tages hensyn til 
CAD/CAE's sammenhæng med CAM- og FMS-
systemer (5.3 og 5.4). Program og delmål 
Et typisk projekt vil kunne have en tidsplan som 
angivet nedenfor. Tidsplanen vil kunne variere 
afhængigt af arten af specifikke projekter. Brugen af 
prototyper på alle stadier for at vise tilstrækkelighe­
den af det udførte arbejde tilskyndes. 
F& U-emner 
F & U-emnerne på dette område er: 
5.2,1. CAD/CAE-faciliteter til proces- og produkt­
konstruktion. 12 måneder: 
— fastlæggelse af krav til produktkonstruktionsme-
todologier; 
— fuldstændig gennemgang af tilgængelige syste­
mer og materiel. 
Nr. C 11/92 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1.85 
24 måneder; 
— funktions- og kravsspecifikation af værktøjer, 
— formulering af CAD/CAE-systemstrukturer og 
definition af udviklings- og integrationspro­
gram ; 
— definition af produkt- og proceskonstruktions-
metodologier; 
— definition af kodnings- og klassificeringsmeto-
dologier. 
36 måneder: 
— påbegyndelse af værktøjsudvikling; 
— udvikling af brugerprogrammel til produktkon-
struktionssystemet, CAD/CAE-værktøjsintegra-
tionen og kodnings- og klassificerings-systemet; 
— første resultater af kodnings- og klassificerings-
henstillinger. 
48 måneder: 
— færdiggørelse af generelle CAD/CAE-værktø-
jer; 
— færdiggørelse af brugerprogrammellet til pro­
duktkonstruktions-system 
CAD/CAM-værktøjsintegration og kodnings-
og klassificeringssystem. 
— endelige henstillinger vedrørende kodning og 
klassificering. 
60 måneder: 
— færdiggørelse af integration af generelle værktø­
jer med andre CAD/CAE-aktiviteter. 
5.2.1.1 »Referencearkitektur for implementering af 
integrerede data- og metodebaser for CAE-
systemer« (Ref 536: A2/84) 
En referencearkitektur vil blive udviklet udfra et funk­
tionelt synspunkt omfattende følgende niveauer: kom­
munikation; dataoverførsel, database og metodebase. 
Funktionaliteten af de tilsvarende kommunikations­
protokoller, metafilformater, konstruktionsdatabaser, 
metodedatabaser, brugergrænsefladeforvaltere og 
sprog til specificering af vekselvirkningmellemmetoder 
vil blive fastlagt i enkeltheder, og der vil blive udviklet 
værktøjer til deres implementering. Med udgangs­
punkt heri vil en CAE-(H/S)-systemarkitektur til 
generelle formål blive foreslået og implementeret for 
forskellige brugermiljøer. 
5.2.1.2 »CAD-grænseflader (Ref. 322: A/84) 
Projektet koncentreres om vigtige grænseflader i 
CA D/CA M-systemer: CA D-dataudvekslingsgrænse-fladen, CAD-databasegrænsefladen, grænsefladen 
for endelige elementers analyse samt den AI-baserede 
avancerede højniveaumodelleringsgrænseflade. Kon­
struktionen og implementeringen af disse grænsefla­
der vil blive snævert koordineret med internationalt 
standardiseringsarbejde på dette område. 
5.2.1.3 » Udvikling af et integreret proces- og opera-
tionsplanlægnings-system med anvendelse af 
interaktiv 3D-modelleringsteknologi« 
(Ref 409: B/84) 
Formålet er at udvikle interaktivt, grafikbaseret 
system for proces- og operationsplahlægning indenfor 
et fabrikationsmiljø. For at nedbringe udviklingsom­
kostningerne bør systemet som helhed opbygges af 
projektparternes eksisterende og efterprøvede system­
komponenter. Fremgangsmåden vil være at opnå en 
ensartet brugergrænseflade for CAD- og CA M-syste­
mer og for det andet at tilvejebringe en fuldstændig 
simulering affabrikationsprocessen. 
5.2.2. Anvendelse af AI-teknikker inden for 
CAD/CAE 
Gennemgang af udviklingen inden for kunstig intel­
ligens med henblik på egnethed for CAD/CAE. 
Udførelse af udviklingsarbejde på relevante områ­
der. 
5.2.2.1 »Viden- og beslutningsstøtte for materiale-
håndteringssystemer« (Ref. 293: B/84) 
Projektet tager sigte på at undersøge anvendeligheden 
af ekspertsystemer for beslutningsstøtte og at udvikle 
en videnbase for modellering af materialehåndterings-
systemer. Målsætningerne er at analysere og definere 
den nødvendige viden til opnåelse af gyldige vurderin­
ger af systemkonstruktioner og af systemsoperation. 
Denne viden vil blive implementeret i beslutningsstøt­
tesystemer og anvendt af ingeniører til planlægning af 
et materiale-håndteringssystem. 
F & U-område 5.3 Datamatstøttet fabrikation (CAM) 
Beskrivelse 
Et datamatstøttet fabrikationssystem i denne sam­
menhæng er møntet på styringen af fabrikationsope-
14. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/93 
rationer. I princippet virker et CAM-system som et 
højt pålideligt informationsnet, som overvåger et 
bredt spektrum af indbyrdes afhængige opgaver og 
udøver opfølgningskontrol på basis af en overordnet 
styringsstrategi (ideelt tidstro). 
Konstruktionsmålene for et CAM-system bør 
omfatte: 
(i) maksimal bistand til menneskelig overvågning 
og indgreb i individuelle procestrin; 
(ii) individuelt programmerbare processer; 
(iii) grænseflader til alle andre systemer, når disse er 
defineret i 5.0 og 5.1, til at begynde med alle 
tilknyttede produktionsaktiviteter; 
(iv) for at indføre ændringer og udvidelser uden at 
krænke det samlede systemkoncept. 
CAM-programmel er et gensidigt afhængigt sæt af 
datamatprogrammer, som kan bearbejde, overvåge 
og styre den strøm af fabrikationsdata, som er nød­
vendige på forskellige produktionsstadier. I denne 
sammenhæng behandles alene CAM-systemernes 
programmeldele. 
En klar rationaliseringsgevinst kan forventes, der­
som de konstruktionsdata, som er udarbejdet med 
datamatstøtte, anvendes direkte til datamatstøttet 
udarbejdelse af produktionsdata og — instruktioner 
såsom arbejdstegninger, styklister, processekvens-
planer, NS-planer, kvalitetskontrolprogrammer, pro-
duktprøvningsprogrammer osv. 
Kravene til databasesystemerne og databasesty­
ringssystemet til CAM bør identificeres omhyggeligt 
og formuleres i de konceptuelle systemsdefinitions-
og konstruktionsfaser. 
Program (—) og delmål (*): 
År 1 (tredje og fjerde kvartal): 
— definition og detaljespecificering af struktur og 
modulopbygning af CAM-systemets materiel og 
programmel; dette arbejde bør være nært knyt­
tet til projekt 5.1.1, især hvad angår »system­
struktur« og »konstruktionsregler«; 
— den heraf følgende CAM-definition bør inde­
holde sådanne generiske aktiviteter som plan­
lægning, tidsplanlægning, maskinprogramme­
ring, værktøjskonstruktion og -styring, gennem-
løbsstyring, overvågning, dataindsamling, mate­
rialehåndtering, lagerstyring, beholdningsover-
vågning, afprøvning, reparation, kvalitetskon­
trol, dokumentation, kalkulation og indkøb. * 12 måneder: definition af CAM-delsystemer, 
anbefalinger for udvikling af delsy­
stemværktøjer (med vægten lagt på 
tidstro operationer); definition af 
udviklings- og implementeringsplan. 
År 2-4: 
— udvikling af udvalgte CAM-delsystemer med 
vægten lagt på højpålidelig tidstro operation og 
integrering i prøvningsmiljøet. 
* 24 måneder: fase 1 delsystem/værktøjer klar til 
integrering og afprøvning. 
* 48 måneder: fase 2 delsystem/værktøjer klar til 
integrering og afprøvning. 
År5: 
— gennemførelse af omfattende afprøvning af det 
samlede integrerede CIM-system(er) under 
anvendelse af programmel udviklet i år 2-4. 
* 60 måneder: prototype CAM-system klar til 
demonstration i afprøvningsbænk. 
5.3.1. »Åbne CAM-systemer til modulær integration 
i fabriksledelse af en værkstedsstruktur i funk­
tionelle celler med forskellige grader af auto­
matisering« (Ref. 418: A/84) 
Formålet med projektet er at udvikle et CA M-system 
med en åben arkitektur. Dette CAM-system vil kunne 
benyttes såvel til bearbejdning som montage. Selv om 
systemet tager sigte på et bestemt fabrikationsmiljø, 
vil de implementehngsmetodologier og -værktøjer, der 
fremkommer i løbet af projektet, kunne anvendes i en 
række forskellige fabrikationsmiljøer. Systemet vil 
blive implementeret i to pilot afdelinger (bearbejd-
ningsafdelingen og montageafdelingen) bestående af 
flere celler med forskellig automatiseringsgrad. Efter­
hånden som implementeringen skrider frem, vil en ny 
fleksibel maskinbehandlingscelle bestående af en 
gruppe maskinværktøjer, målemaskiner, materialefor-
syningsudstyr og føderobotter blive indarbejdet i 
systemet. 
5.3.2. »Kontrolsystemer for integreret fabrikation: 
CAM-løsning« (Ref. 477: A/84) 
Projektet vil koncentrere sig om produktionsaktivitete-
kontrol (PAC), som har til opgave at lukke hullerne 
mellem produktionsplanlægning og -udførelse. Resul-
Nr. C 11/94 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1.85 
taterne vil især være anvendelige i miljøer til fabrika­
tion af små varepartier. Målet med projektet er at 
konstruere, udvikle og afprøve de programmelmodu­
ler, der er nødvendige for at lukke hullerne i kontrol­
funktionen, nedbringe menneskelige indgreb og reak­
tionstid så meget som muligt og benytte sig af data , 
som automatisk indfanges i fabrikken. 5.4.1. Fleksible fabrikationssystemer: 
— definition og generel struktur for flek­
sible fabrikationssystemer, 
— kommunikation og dataoverførsel, 
— grænsefladeteknologi og samspil menne­
ske/maskine. 
F & U-område 5.4: Fleksible fabrikationssystemer 
Beskrivelse 5.4.2. Automatiseret montage: 
— automatiserede montagesystemer, 
— robotsystemer. 
For industrier, som især beskæftiger sig med frem­
stilling af et stort sortiment af dele i små og mellem­
store serier, er udviklingen af meget fleksible, høj­
produktive systemer et vigtigt mål. Det væsentlige 
hverv for leverandører af CIM-udstyr er at forbedre 
den teknologi, som kræves til fleksibel automatise­
ring. 
Bearbejdningscentre til automatisk spåntagende 
bearbejdning af metaldele samt et system til auto­
matisk påsætning og udtagning af arbejdsemner og 
et transportsystem, som automatisk sørger for trans­
porten af arbejdsemner fra en spåntagende proces-
til en anden, er allerede disponible fra mange kilder. 
Et problem, som stadig skal løses, er integration af 
bearbejdningscentre i overordnede CIM-systemer 
under skyldig hensyntagen til menneskelige fakto­
rer. 
Der kræves en yderligere udvikling inden for auto­
matiserede montagesystemer og for at øge robotters 
muligheder ud over de nuværende simple operatio­
ner. Store fordele kunne opnås, hvis der blev tilveje­
bragt en effektiv kommunikation med konstruktions­
processen. Det er ligeledes nødvendigt at drage for­
del af udviklingen inden for avanceret informations­
behandling (AIP) og simuleringssystemer. 
Der behøves også forskning og udvikling til at 
opfylde to af de vigtigste og ofte modstridende mål 
for alle fremtidige automatiserede fabriksanlæg, 
nemlig bevarelse at konstant høj produktkvalitet og 
maksimal anlægsdisponibilitet. 
F& U-emner 
De F & U-emner, som skal behandles på dette 
område, er: 5.4.3. Anlægsdisponibilitet og kvalitetsoptimering: 
— grundlæggende anlægsdiagnosetekno-
logi, 
— diagnoseformulering, 
— handlingsplanlægning, 
— automatiseret kvalitetskontrol og inspek­
tion. 
5.4.4. Avancerede kontrolsystemer og koncepter: 
— specifikation af edb-behov 
— indarbejdelse af avanceret informations­
behandling (AIP) 
5.4.1. Fleksible fabrikationssystemer (type A) 
Beskrivelse 
— der må defineres en generel struktur for fleksible 
fabrikationssystemer, herunder materialehåndte­
ring. De større delsystemer må identificeres, 
konstrueres og implementeres, 
— konstruktion og implementering af kommunika­
tioner mellem delsystemer på grundlag af 
modellen for sammenkobling af åbne systemer 
(OSI), 
— definition af specifikke mikroelektroniske delsy­
stemer og komponenter til integrering i særlige 
IC'er. 
Program (-)og delmål (*): 
År 
definering og specificering af kommunikation 
og grænseflader mellem automatisk udstyr og 
andre delsystemer, herunder samspillet menne­
ske/maskine, 
14. 1. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/95 
— definering af generel arkitektur og delsystemer 
af FMS, 
* 12 måneder: definering af specifikationer for 
grænseflader mellem automatisk 
udstyr, definering af FM S-systemar­
kitektur og -delsystemer. 
År 2-3: 
— fortsættelse af år 1 (afgørelser vedrørende kom­
munikations-grænseflader) 
— definering og funktionsspecificering af dedike­
rede mikroelektroniske kredsløb, 
— konstruktion af større delsystemer af FMS. 
* 24 måneder: specifikation af dedikerede mikro­
elektroniske kredsløb til maskinsty-
resystemer; påbegyndelse af arbej­
det på større delsystemer af FMS 
(herunder programmel til styresyste­
mer). 
* 36 måneder: analyse af anvendelsen af automa­
tisk udstyr i en række forskellige 
processer; udviklingen af større del­
systemer af FMS. 
År 4-5: 
— udvælgelse og analyse af fabrikationsprocesser 
og -maskiner, hvor automatiske systemer kan 
anvendes, og implementering af nye anvendel­
ser med en vurdering af menneskelige faktorer, 
— implementering af større delsystemer af FMS. 
* 48 måneder: udvikling af automatisk udstyr til 
tidligere identificerede processer, 
fuldstændig udvikling af større del­
systemer af FMS; 
* 60 måneder: udvikling af automatisk udstyr med 
integreret procesoptimering; imple­
mentering af større delsystemer af 
FMS. 
5.4.1.1. »Anvendelse af CIM til svejseprocesser« 
(Ref. 595: A/84) 
Projektet drejer sig om udviklingen af delsystemer og 
styrerammer for anvendelse af CIM i svejseprocesser. 
Et koordineret program vil udvikle metoder til frem­
bringelse, strukturering, oplagring og manipulering af 
styre- og uddata på alle stadier af fabrikationsproces-
sen. For at muliggøre en integrerer udviklingsproce-
dure vil projektet blive koncentreret om en specifik 
industrisektor og et begrænset produktområde, og det 
valgte område er skibsbygning. Resultaterne af dette 
projekt vil få langt videre anvendelse inden for fabri-kationsindustrier, og reglerne for anvendelse af CIM, 
udviklet i forbindelse med dette projekt, vil være 
anvendelige på automatiseringen af andre fabrikati­
onsprocesser, f.eks. svejsning med højenergielektron­
stråler, lasersvejsning og friktionssvejsning. 
5.4.2. Automatiseret montage 
Beskrivelse 
Datamatautomatiserede montagesystemer (CAAS): 
— udvidelse af eksisterende systemer til identifice­
ring af dele, pasning af dele; 
— algoritmebeskrivelse af montageprocessen; 
— anvendelse af AI for at frembringe »selvrefe­
rence« kontrol-miljøer. 
Robotsystemer: 
Baseret på de foreløbige konstrultionsregler, udvik­
let under 5.1.1, og på den udviklingsrute, som er 
skitseret der, er der behov for at realisere visse syste­
mer til integrering af robotter i CIM. Disse omfatter: 
a) et system til integration af datastrømmen mel­
lem CAD og robotten. 
CAD-området omfatter konstruktion af enkelt­
dele og moduler samt af grafisk-geometrisk 
simulering af produktionsprocesser og forbin­
delse til procesplanlægning; 
b) et system, som giver et sæt værktøjer/produce­
rer, og som behandler planlægning og installa­
tion af robotter i produktionssystemer. Dette 
omfatter AI, støttesystemer og simuleringssyste-
mer. 
Program (—) og delmål (*): 
År 1: 
— gennemgang af udkast til konstruktionsregler ud 
fra 5.1, vurdering og kommentarer; 
— gennemgang af udviklingsruter inden for robot­
teknik, fastlagt i 5.1.1; 
— forslag til formelle konstruktionsregler for 
robotter i samarbejde med F& U, del 5.1.1, 
— fastlæggelse og formulering af strategier for sik­
kerhedskrav. 
* 12 måneder: evaluering af AI-strategier til robot­
systemer. 
Nr. C 11/96 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1.85 
År2: 
Identificering af krav til: 
— sammenknytning af CAD med »robotproces«, 
— robotsprog, 
— robotstyresystemer, 
— grafisk simulering til robotplanlægning, 
— sikkerhed, 
— følere, 
— regler for grænseflader til C AM-systemer. 
* 24 måneder: udarbejdelse af regler for grænse­
flade mellem automatiserede mon­
tagesystemer og CAM; anvendelse 
af AI-strategier i robotsystemer. 
År 3: 
— overvejelse af de krav, som er identificeret i år 2, 
for så vidt angår multirobotsystemer; 
— udvikling af robotdelsystemer baseret på fast­
lagte krav og anvendelse af AI; 
— udvikling af generaliseret robotplanlægnings-/ 
integrationssystem i forbindelse med robotan­
vendelser i CIM. 
* 36 måneder: indarbejdelse af AI-strategier i auto­
matiserede montagesystemer; udvik­
ling af generaliseret robotsprog. 
År 4: 
— fortsættelse af arbejdet i år 3 og realisering af 
prioriterede delsystemer. 
* 48 måneder: udvikling af algoritmestruktur til 
overvågning af automatiserede mon­
tagesystemer. 
År5: 
— realisering af det generaliserede robotplanlæg-
nings-/integrationssystem. 
* 60 måneder: udvikling af integrerede automatise­
rede montagesystemer under anven­
delse af tidstro følerkontrol. 
5.4.2.1. »Integreret informationsbehandling for kon­
struktion, planlægning og styring af mon­
tage« (Ref 384: A/84) 
Dette projekt tager sigte på at demonstrere princippet 
om en integreret proces for konstruktion, planlægning 
og styring af montage af små partier. Hovedvægten i projektet ville blive lagt på definition og automatisk 
montage af produktet snarere end på fabrikation af 
de enkelte dele. Projektet tager ligeledes sigte på at 
demonstrere begrebet om at integrere system for den 
fuldstændige monteringsproces, herunder konstrukti­
onsplanlægnings-, tidsplanlægnings- og styringsaspek-
ter under hensyntagen til alle indbyrdes sammenhæng 
og tilbagemeldinger fra beslægtede montageemner og 
processer. 
5.4.2.2. »Udvikling af en fleksibel automatiseret 
montagecelle og tilhørende undersøgelse af 
menneskelige faktorer« (Ref. 534: A/84) 
Projektet omhandler alle aspekter af evaluering og 
udvikling af en programmerbar fleksibel automatise­
ret montagecelle for mekaniske genstande, typisk af 
størrelse 0,5 m3. Ideen er baseret på de konstaterede 
behov hos en potentiel bruger, men projektet omfatter 
en vurdering af anvendelsen af systemet inden for 
industrien som helhed. Projektet omfatter fem delom­
råder for teknologiske og to for menneskelige fakto­
rer. 
De teknologiske faktorer er anvendelsen af robotter 
sammen med de forskellige andre værktøjer, herunder 
programmeludvikling, udvikling af integrerede følere 
for robotsyn og behandling af optiske data, udviklin­
gen af berøringsfri inspektion omfattende integration, 
systemintegration og en undersøgelse af anvendelig­
heden af teknologien på fremtidig fabrikation. De 
menneskelige faktorer drejer sig om arbejdstilrette­
læggelse og jobudformning indenfor cellen, kvalifika­
tionsniveauer, overvågning, kvalitetsforskning, vedli­
geholds- og oplæringsemner samt en undersøgelse af 
ingeniørers og videnskabsmænds involvering i plan­
lægning af menneskelige behov i cellens drift. 
5.4.2.3. »Driftskontrol for robotsystemintegration i 
CIM« (Ref. 75 — 623: A/83-84) 
Hensigten med projektet er at forbedre integrationen 
af robotter i datamatintegrerede fabrikationssystemer 
(CIM). Baseret på konstruktionsregler og udviklings­
linjer, udledt under pilotfasen for ESPRIT (Ref. 75), 
vil projektet tilvejebringe automatiserede integrations-
faciliteter for driftsområderne planlægning og pro­
grammering. For typiske anvendlelser i industrien for­
ventes det at implementere en prototype af et datamat 
støttet planlægningssystem og en CAD-robotsam-
menknytning ved hjælp af et offline programmerings-
system for robotter. Grafisk simulering som bistand til 
robotplanlægning og programmering som et grund­
læggende værktøj for systemet vil blive analyseret og 
14.1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/97 
implementeret. Der vil blive udviklet en datastyrings-
strategi for at knytte robotapplikationen sammen med 
CIM-arbejdet. Fundamentale undersøgelser vil ligele­
des blive gennemført for at udnytte Al-metoder til 
robotapplika tion. 
5.4.3. Anlægsdisponilitet og kvalitetsoptimering (B) 
Der skal gennemføres forskning i, udvikling og 
endelig integration af den gruppe af diagnose-/ 
beslutningstagnings teknologier, som er væsentlige 
for de vigtigste og ofte modstridende mål i forbin­
delse med (i) bevarelse af konstant høj produktkva­
litet og (ii) maksimal anlægsdisponibilitet. 
Følgende F & U-arbejde skal antageligt udføres: 
1. Grundlæggende anlægsdiagnoseteknologi 
omfattende metodologier for kompression af 
følersignaldata, modellering af system-/maskin-
fejl, arkitektur for konstruktion af diagnosesy­
stemer osv. 
2. Diagnoseformulering omfattende metodologier, 
som kan prioritere system-/maskinfejl, som kan 
tænkes enten at true anlægsdisponibilitet eller 
føre til aftagende produktkvalitet. 
3. Handlingsplanlægning med henblik på at gribe 
ind for at undgå systemnedlukning, at maksi­
mere udnyttelse i tilfælde af delfejl, brugervej­
ledning og vedligeholdplanlægning. 
4. Automatiseret kvalitetskontrol og inspektion til 
afsløring af skadelige produktdefekter, sikring 
af accpetabel produktkvalitet og tilvejebringelse 
af diagnose information. 
5.4.3.1. »En systemteknologi til en optimeret afvej­
ning af hensynet til anlægsdisponibilitet, 
produktkvalitet og sikkerhed« (Ref 504: 
B/84) 
Formålet med dette projekt er at udvikle en systemtek­
nologi til automatisering af forvaltningen af fabrikker 
til fremstilling af enkeltdele, baseret på en maksime­
ring af deres disponibilitet, produktkvalitet og sikker­
hed. En høj procentdel af den foreslåede F& U-ind-
sats drejer sig om on-line behandling af fabriksma-
skiners tilstand, værktøjs ydeevne, produktkvalitet og 
sikkerhedsdata. De kompetencegivende teknologier 
omfatter signalbehandling, ekspertsystemer, system­
modellering, aktionsplanlægning, følernet og data-
matsy stemkonstruktion. 5.4.4. Avancerede styresystemer og begreber (B) 
Beskrivelse 
— Dette emne omhandler udvikling og implemen­
tering af nye computer strukturer for at fremme 
tidstro styring af og intelligens i CIM-systemer. 
Nedenfor beskrives en mulig fremgangsmåde: 
År2: 
— analyse af edb-strukturer til implementering af 
on-line integrerede CIM-styresystemer 
— analyse og simulering af adaptive teknikker 
— analyse af hierarkiske styrestrategier 
— analyse af mulig anvendelse af AlP-teknikker til 
hierarkisk styring 
År3: 
— Konstruktion og implementering af nye edb-
strukturer i avancerede styresystemer 
— vurdering af nye netkoncepter til lettelse af 
fjernmodellering og -identificering i styrebegre­
berne 
— konstruktion og implementering af programmel­
støtten (selvstændigt eller distribueret styresy­
stem) 
År 4: 
— vurdering af de tidstro styresystemer 
— udvikling af programmelmoduler i relation til 
programmålsætningerne 
— vurdering af styresystemets ydeevne 
År5: 
— realisering af et integreret styresystem i relation 
til produktionsprocessen 
— indarbejdelse af de avancerede koncepter for 
styreidentificering og intelligente videnbaserede 
systemer i den endelige centrale systempakke 
— implikationer for konstruktion og vurdering af 
konfigurationer af fabrikationsudstyr. 
F & U-område 5.5.: Delsystemer og komponenter 
Beskrivelse 
En række delsystemer og komponenter til imple­
mentering af CIM-systemer. Der identificeres to 
Nr. C 11/98 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1. 85 
emneområder, som kræver en samvirkende indsats. 
Disse er: 
5.5.1. Følersystemer. 
5.5.2. Mikroelektroniske delsystemer. 
5.5.1. Følersystemer (A) 
Tidstro indfangning af følerinformation og dennes 
fortolkning vil indebære mange vanskelige proble­
mer både for materiel og programmel. 
De vigtigste anvendelsesområder for udvikling af 
følere omfatter: 
— fleksibel tilførelse af enkeltdele 
— kraftstyret montage 
— overvågning af datamatstøttede NS-maskiner 
— 3D-målinger 
— manipulationskontrol 
— afprøvning og inspektion 
— konstatering og måling af værktøjsslid 
— automatisk diagnose og reparation 
Der er behov for: 
— tidstro indfangning og behandling af komplekse 
billeder, specielt 3D-billeder 
— taktil følertilbagemeldning og tidstro behand­
ling af følerdata 
— integration af flerfølerinformation i komplekse 
bearbejdnings- eller montageopgaver 
— anvendelsesuafhængige følerprogrammering og 
-standarder, udviklet med henblik på integre­
rede VLSI-chips. 
Program og delmål 
12 måneder: 
— specificering af højhastighedsalgoritmer, som 
kan implementeres i VLSI; 
— første specifikationer af VLSI-kombinationer af 
billedfølere og programmerbare forprocessorer. 
Til de algoritmiske processorer kan algoritmerne 
tænkes baseret på de foreløbige resultater fra 
AIP(3.2); 
— påbegyndelse af udvikling af demonstrations* 
model, 
— undersøgelse af AI-teknikker til behandling af 
følersignaler; — specificering af hybrid elektronisk arkitekturer. 
24 måneder: 
— udvikling af processorer for føler-uddata; 
— udviklingafdemonstrationsmodeller. 
36 måneder: 
— indbygning af VLSI-processorer; 
— fortsættelse af udvikling af processorer for 
føler-uddata; 
— indbygning af hybrid behandling. 
48 måneder: 
— implementering af AI-teknikker og følerdemon­
strationsmodeller i f.eks. styresystemer og bil­
ledbehandling. 
60 måneder: 
— fortsættelse af udvikling og evaluering; 
— gennemførelse af undersøgende arbejde vedrø­
rende avancerede teknikker for inspektion og 
billedbehandling, såsom holografiske metoder; 
— implementering af visse udvalgte pilot-operatio­
ner i fabrikshallen i projekter indledt under 
5.4.4. 
5.5.1.1. »Udnyttelse af tidstro billedfremstilling til 
lysbuesvejsning« (Ref 9: A/83) 
Dette projekt indebærer: 
— evaluering og udvikling af prototypebilledanalyse-
systemer under anvendelse af fremgangsmåder, 
som allerede er udviklet af kontrahenterne, eller 
nye metoder, angivet af billedanalyseoversigten 
og resultater af en industriel undersøgelse; 
— identificering, udvælgelse og specificering af to 
indledende føleropgaver i forbindelse med indu­
striel lysbuesvejsning, som vil danne grundlag for 
applikationsorienteret udvikling af adaptive styre­
systemer, som indebærer billedanalyse. 
5.5.1.2. »Generelt anvendelige følerstyrende syste­
mer til produktion af enkeltdele« 
(Ref. 118: A/83) 
Dette projekt drejer sig om problemerne i forbin­
delse med produktion af intelligente industrirobot­
ter. Der vil blive udviklet forfinede følere for 21/2D 
og 3D-billedfremstilling af genstande og scener 
under anvendelse af forskellige berørings- og ikke-
berørings teknikker. Disse vil blive integreret i en 
demonstrationsopstilling, og der vil blive foretaget 
en vurdering af hele systemet. 
14. 1. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/99 
5.5.1.3. »Integreret følerbaseret robotsystemer« 
(Ref. 131 + 278: A/83-84) 
Formålet med dette projekt er at udvikle en følerbase­
ret systemprototype(i stand til at se og føle), som tæn­
kes at indgå i tidstro anvendelser i samarbejde med 
industrirobotter til intelligent håndtering og/eller 
montage. Forsøgsanvendelser er optagning fra emne­
beholdere og håndtering af emnerne på et samlebånd i 
bevægelse. 
5.5.1.4. »Datamatstøttet termobilledteknik til tidstro 
inspektion af kompositmateriale« (Ref. 197: 
A/83) 
Dette projekt drejer sig om forskning vedrørende bil­
ledfremstillings- og billedbehandlingsteknikker under 
anvendelse af termoscannere til udvikling af et tidstro 
system til on-line inspektion og overvågning af kompo­
sit materialer og -produkter i et masseproduktions­
miljø. 
5.5.2. Mikroelektroniske delsystemer (A) 
For at kunne konkurrere på verdensmarkedet for 
anlægsautomatiseringssystemer er det væsentligt i så 
høj grad som muligt at anvende mikroelektronisk 
teknologi. 
Formålet er at realisere delsystemer, som kræves til 
styring af maskiner, robotter eller montagesystemer, 
på specialiserede chips. Dette vil kræve et nært sam­
arbejde mellem automatiseringsspecialister og halv­
lederkonstruktører. 
Program og delmål 
12 måneder: 
— konstruktionsspecifikation for funktionelle 
områder af styresystemer, som er egnede til kun­
deintegrering 
24 måneder: 
— konstruktion og fabrikation af chips 
36 måneder: 
— indbygning af chips i styresystemer 
— start af definition af grafikprimitiver i VLSI 
— første resultater af konstruktionsmetodologi til 
styresystemer og funktionel udlægning på 
VLSI-chips 
48 måneder: 
— afprøvning af kredsløb i styresystemer og udfær­
digelse af nødvendige specifikationer — udvikling af grafikprimitiver i VLSI 
— udfærdigelse af konstruktionsmetodologi 
60 måneder: 
— færdiggørelse/gennemgang/afpudsning af gra­
fikprimitiver i VLSI. 
5.5.2.1. »Integrerede elektroniske delsystemer for 
fabriksautomation« (Ref. 179: A/83) 
Indenfor dette projekt bliver de funktioner, der udfø­
res af NS- og robotstyresystemer, analyseret og opdelt 
i delsystemer. Disse vil derefter blive gennemført som 
generelt anvendelige delsystemer-IC'er, som vil være 
egnede til en lang række anvendelser indenfor NS- og 
robotstyring. Herudover vil der blive udviklet et fælles 
sprog for kommunikation mellem IC'erne og systemet. 
F & U-område 5.6.: CIM-systemanvendelser 
Beskrivelse 
For at fremme og støtte en mere udbredt anvendelse 
af CIM er det ønskeligt at oprette CIM-anvendel-
ses- og udviklingscentre. For at opfylde behovet for 
uddannelse, forskning og udvikling og demonstra­
tion skal der mindst være to sådanne centre, det ene 
led en akademisk infrastruktur, men med erfaring i 
teknologioverførelse, og det andet i et regulært 
fabriksmiljø. 
For at nå dette mål er følgende projekter og emner 
identificeret: 
5.6.1. CIM-anvendelses- og udviklingscentre. 
— forstudie 
— oprettelse af ESPRIT CIM-anvendelses-
og udviklingscentre 
5.6.2. Generelle emner for CIM-støtte: 
— retningslinjer for produktudformning 
med henblik på automatisk produktion; 
— metodologier for udvælgelse og konfigu­
ration af CIM-komponenter; 
— økonomiske metodologier til vurdering 
af investeringer i CIM-systemer; 
Nr. C 11/100 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 1.85 
— vekselvirkning mellem CIM-systemer og 
organisation, infrastrukturer og færdig-
hedskrav; 
— vekselvirkning mellem CIM-systemer og 
ledelsesinformationssystemer. 
5.6.1. CIM-anvendelses- og udviklingscentre 
(Type A) 
5.6.1.1. Forstudie 
Vurdering af alternative fremgangsmåder til opfyl­
delse af målsætningerne om CIM-anvendelses- og 
udviklingscentre. Alle muligheder bør udforskes 
inden for fællesskabs- og medlemsstats baserede 
programmer på CIM-området. 
5.6.1.2. CIM-anvendelses- og udviklingscentre 
Oprettelse af centre for ekspertise vedrørende 
uddannelse og forskning, hvor ESPRIT CIM-tek-
nologi og -værktøjer kan afprøves demonstreres og 
udvikles. 
Program (—jog delmål (*): 
År2: 
— forstudie til CIM-anvendelses- og udviklings­
centre. 
* 24 måneder: Fuldførelse af forstudie med henblik 
på oprettelse af sådanne centre. 
År 3 og 4: 
— formulering af planer og valg af placering for 
CIM-anvendelses- og udviklingscentre. 
* 36 måneder: formulering af planer for udvikling 
af centre. 
* 48 måneder: valg af passsende placering for 
udviklingscentre. 
År 5 og 6: 
— oprettelse af CIM-anvendelses- og udviklings­
centre. 
* 60 måneder: færdiggørelse af detaljerede planer 
for udviklingscentre; forberedende 
arbejde i forbindelse med oprettelse 
af disse centre. 
* 72 måneder: fuldførelse af oprettelse af centre. 5.6.2. Generelle emner for CIM-støtte (Type B) 
Følgende områder skønnes at være af interesse, men 
listen er ikke udtømmende: 
— Retningslinjer for produktudformning med hen­
blik på automatisk produktion: skabelse af for­
ståelse og mulighed for at konstruere mekaniske 
produkter med henblik på automatisk fabrika­
tion. 
— Metodologier til udvælgelse og konfiguration af 
CIM-komponenter. Udvikling af værktøjer og 
metodologier til udvælgelse af CIM-komponen­
ter og »skræddersyning« af CIM-systemer til 
opfyldelse af specifikke firmabehov. 
— Økonomiske metodologier til vurdering af inve­
steringer i CIM-systemer: 
Udvikling af værktøjer og metodologier til en 
korrekt økonomisk vurdering af investeringer i 
CIM-systemer. 
— Vekselvirkning mellem CIM-systemer og orga­
nisation, infrastrukturer og færdighedskrav. 
Bestemmelse af de nødvendige ændringer i 
organisation, infrastruktur og færdighedskrav 
som følge af indførelse af CIM-systemer. 
— Vekselvirkning mellem CIM-systemer og ledel­
sesinformationsystemer: 
Definition af dataudveksling mellem CIM-
systemer og »ledelsesinformationssystemer« 
(MIS). 
Formålet med disse aktiviteter er at udvikle værktøj­
er og faciliteter, som kan fremme en vellykket 
anvendelse af CIM. 
5.6.2.1. »Produktudformning med henblik på auto­
matiseret produktion og montage (Ref. 338: 
B/84). 
Dette projekt har to målsætninger. For det første må 
det bestemmes, hvilke fremstillingsoplysninger kon­
struktøren skal have til rådighed, således at der kon­
strueres produkter, der er forenelige med de automati­
ske fremstillings- og montageteknikker, der benyttes i 
fleksible bearbejdnings- og montagesystemer (herun­
der robotmontage). For det andet må det afgøres, på 
hvilket grundlag disse informationer bedst stilles til 
rådighed for konstruktøren, f.eks. ved hjælp af CAD-
sy s terner. 
14. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 11/101 
5.6.2.2. »Dataoverførsel mellem datamatintegrerede 
fabrikationssystemer og ledelsesinformati-
onssystemer« (Ref. 319: B/84) 
Projektet vil beskæftige sig med sammenkoblingen af 
CIM- og MIS-systemer indenfor de rammer, hvori de 
anvendes, nemlig virksomhedens ledelsesmæssige, 
teknologiske og driftmæssige infrastruktur, og vil 
sætte dette i forbindelse med tendenserne inden for informationsteknologi, de driftsmæssige behov for 
både materiel, programmel og operativesystemer og 
selve CIM-industrien. Fremskridt inden for datamat­
teknologi har givet mellemstore virksomheder mulig­
hed for at anvende forfinede MIS/CIM-teknikker og 
materiel/programmelværktøjer, som indtil for ganske 
nylig kun de største virksomheder havde råd til at 
anskaffe. Det foreslås derfor aktivt at afprøve kon-
struktionsbegreber, teknikker og prototypedelsystemer 
i små og mellemstore produktionsmiljøer.