Forslag til Raadets beslutning fastlaeggende et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling samt demonstration inden for avancerede kommunikationsteknologier og -tjenester (1994-1998) (94/C 228/02) (Tekst af betydning for EOES) KOM(94) 68 endelig udg. - 94/0080(CNS)

(Forelagt af Kommissionen den 30. marts 1994)

RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 130 I, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg, og

ud fra foelgende betragtninger:

Raadet og Europa-Parlamentet har ved afgoerelse . . ./ . . ./EF vedtaget et fjerde rammeprogram om Det Europaeiske Faellesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (i det foelgende benaevnt FTU) for perioden 1994-1998, som bl.a. fastsaetter, hvilke foranstaltninger der skal gennemfoeres inden for avancerede kommunikationsteknologier og -tjenester; naervaerende beslutning skal traeffes i lyset af den i praeamblen til ovennaevnte afgoerelse anfoerte begrundelse;

ifoelge traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal rammeprogrammet ivaerksaettes ved hjaelp af saerprogrammer, der udarbejdes inden for hver enkelt af de aktioner, som det bestaar af; i hvert saerprogram angives de naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse, varigheden af dette og de midler, der skoennes noedvendige hertil;

naervaerende program gennemfoeres hovedsagelig ved hjaelp af foranstaltninger med omkostningsdeling, samordnede foranstaltinger og ledsageforanstaltninger;

i henhold til traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal der foretages et skoen over de finansielle midler, der er noedvendige til gennemfoerelsen af dette saerprogram; de endelige beloeb vedtages af budgetmyndigheden i overensstemmelse med den relative prioritering givet til de omraader, der er omfattet af naervaerende program, inden for den foerste aktion i det fjerde rammeprogram;

i henhold til afgoerelse . . ./ . . ./EF (det fjerde rammeprogram) skal det samlede maksimale beloeb til det fjerde rammeprogram tages op til fornyet overvejelse senest den 30. juni 1996 med henblik paa en forhoejelse; det beloeb der skoennes noedvendigt til gennemfoerelsen af dette program vil kunne forhoejes som foelge af denne revision;

harmonisk udvikling og indfoerelse af nye generationer af kommunikationssystemer og -tjenester er af afgoerende betydning for konsolideringen af det indre marked; forskning og teknologisk udvikling er et vigtigt grundlag for udviklingen af transeuropaeiske net og tjenester; de nye integrerede kommunikationstjenester er forudsaetningen for stoerre produktivitet, bedre konkurrenceevne for industrien, oekonomisk vaekst og jobskabelse; indfoerelsen af nye kommunikationstjenester befordrer udviklingen af mere fleksible arbejdsmetoder, og graenserne mellem medierne, fjernsyn og telekommunikation begynder at falde bort, hvilket aabner mulighed for interaktiv video; beslutningerne vedroerende liberalisering af teletjenesterne, som forventes gennemfoert i 1998, vil skabe nye udfordringer med hensyn til den teknologiske udvikling af interoperationelle net og tjenester og disses administration i et konkurrencemiljoe, og dermed er opretholdelsen af stoette til forskning og teknologisk udvikling paa faellesskabsplan et vaesentligt led i Faellesskabets politik vedroerende det indre marked, industriudvikling, jobskabelse og selve telekommunikationerne;

naervaerende program kan bidrage betydeligt til genskabelsen af vaekst, til styrkelsen af konkurrenceevnen og fremme af beskaeftigelsen i Faellesskab, som beskrevet i hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse (1);

indholdet i det fjerde rammeprogram om Faellesskabets FTU-indsats er fastlagt i overensstemmelse med naerhedsprincippet; i naervaerende saerprogram fastlaegges indholdet af de aktiviteter, der i overensstemmelse med dette princip skal gennemfoeres inden for avancerede kommunikationsteknologier og -tjenester;

i henhold til afgoerelse 94/ . . ./EF (det fjerde rammeprogram) er Faellesskabets handling blandt andet begrundet, saafremt forskningen bidrager til oeget oekonomisk og social samhoerighed i Faellesskabet og fremmer en global harmonisk udvikling heraf under fuld hensyntagen til den teknisk/videnskabelige kvalitet; dette program anses for at bidrage til gennemfoerelsen af disse maal;

dette program og gennemfoerelsen heraf bidrager til at styrke samvirket mellem de FTU-aktiviteter, der gennemfoeres inden for avancerede kommunikationsteknologier og -tjenester af forskningscentre, universiteter og virksomheder, herunder navnlig smaa og mellemstore virksomheder, der er etableret i medlemsstaterne, og mellem disse og Faellesskabets tilsvarende FTU-aktiviteter;

de regler for virksomheders, universiteters og forskningscentres (herunder FFC's) deltagelse og de regler for formidling af forskningsresultaterne, der er fastsat i de bestemmelser, der er omhandlet i artikel 130 J, finder anvendelse paa dette saerprogram;

ved gennemfoerelsen af dette program kan internationalt samarbejde, ud over associeringen af lande omfattet af aftalen om Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade (EOES), endvidere, i overensstemmelse med artikel 130 M, vise sig hensigtsmaessig med andre tredjelande og internationale organisationer;

gennemfoerelsen af dette program omfatter ogsaa formidling og udnyttelse af FTU-resultater, navnlig over for smaa og mellemstore virksomheder, herunder navnlig virksomheder, der ligger i de medlemsstater eller regioner, der deltager mindst i programmet, samt tilskyndelse til forskermobilitet og -uddannelse, som udvikles inden for dette program og i det omfang, det er noedvendigt af hensyn til en tilfredsstillende gennemfoerelse;

ved gennemfoerelsen af dette program er det noedvendigt at fastsaette foranstaltninger, som fremmer smaa og mellemstore virksomheders deltagelse, navnlig ved teknologistimulerende foranstaltninger;

grundforskningen inden for avancerede kommunikationsteknologier og -tjenester boer fremmes for at opnaa en hurtig teknologisk udvikling, navnlig inden for lysbaseret kommunikation;

der boer foretages en vurdering af de oekonomiske og sociale virkninger samt de eventuelle teknologiske risici ved de aktiviteter, der gennemfoeres under dette program;

der boer for det foerste foretages en loebende og systematisk undersoegelse af, hvor langt gennemfoerelsen af dette program er naaet, saa det om noedvendigt kan tilpasses til den videnskabelige og teknologiske udvikling inden for dette omraade; der boer for det andet paa et passende tidspunkt foretages en uafhaengig evaluering af resultaterne fra programmet, saaledes at der ved fastlaeggelsen af maalene for det femte rammeprogram kan raades over alle fornoedne data; endelig boer der, naar programmet er afsluttet, foretages en sidste evaluering af de resultater, der er opnaaet sammenholdt med de maal, der er fastsat i denne beslutning;

FFC kan deltage i indirekte foranstaltninger omfattet af dette program;

Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forsking (CREST) er blevet hoert -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Et saerprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration inden for avancerede kommunikationsteknologier og -tjenester som beskrevet i bilag I vedtages for en periode, som begynder den [datoen for vedtagelsen af dette program] og slutter den 31. december 1998.

Artikel 2

1. Det beloeb, der skoennes noedvendigt til gennemfoerelsen af dette program, beloeber sig til 630 mio. ECU, herunder 10,3 % til personale- og driftsudgifter.

2. En vejledende fordeling af midlerne er anfoert i bilag II.

3. Det beloeb, der skoennes noedvendigt til gennemfoerelsen af dette program, vil kunne forhoejes som foelge af og i overensstemmelse med den afgoerelse, der er naevnt i artikel 1, stk. 3, i afgoerelse . . ./ . . ./EF (det fjerde rammeprogram).

4. Budgetmyndigheden bestemmer, hvilke bevillinger der afsaettes til hvert regnskabsaar, under hensyntagen til de videnskabelige og teknologiske prioriteter, der er fastsat i det fjerde rammeprogram.

Artikel 3

De naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse, bortset fra dem, der er naevnt i artikel 5, er anfoert i bilag III.

Artikel 4

1. Kommissionen undersoeger loebende og systematisk, med passende bistand fra uafhaengige, eksterne eksperter, hvor langt gennemfoerelsen af dette program er naaet sammenholdt med de maal, der er anfoert i bilag I. Den vurderer navnlig, om maalene, prioriteringen og de finansielle midler stadig er afpasset efter situationens udvikling. Den forelaegger om noedvendigt forslag til tilpasning eller supplering af programmet paa grundlag af resultaterne af denne undersoegelse.

2. For at bidrage til den samlede evaluering af Faellesskabets indsats, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, i afgoerelsen om det fjerde rammeprogram, lader Kommissionen paa et passende tidspunkt uafhaengige eksperter evaluere den indsats, der er gjort inden for det omraade, der direkte er omfattet af dette program, og af forvaltningen heraf i de fem aar, der gaar forud for evalueringen.

3. Ved programmets udloeb lader Kommissionen uafhaengige eksperter foretage en sidste evaluering af de resultater, der er opnaaet sammenholdt med de maal, der er fastsat i bilag III til det fjerde rammeprogram og i bilag I til naervaerende beslutning. Den endelige evalueringsrapport forelaegges for Raadet, Europa-Parlamentet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg.

Artikel 5

1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram, som er i overensstemmelse med maalene i bilag I, og som i givet fald ajourfoeres. I dette program fastlaegges de videnskabelige og teknologiske maal, etaperne for programmets gennemfoerelse og den finansiering, der paaregnes til de enkelte former for foranstaltninger til programmets gennemfoerelse.

2. Kommissionen indkalder projektforslag paa grundlag af arbejdsprogrammet.

Artikel 6

1. Kommissionen er ansvarlig for gennemfoerelse af programmet.

2. Kommissionen bistaas i de i artikel 7, stk. 1, naevnte tilfaelde af et udvalg der bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repraesentant som formand.

Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal haster. Det udtaler sig med de flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillaegges de stemmer, der afgives af repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, der er fastlagt i naevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.

Kommissionen vedtager de paataenkte foranstaltninger, naar de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse.

Er de paataenkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelaegger Kommissionen straks Raadet et forslag til de foranstaltninger, der skal traeffes. Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal.

Har Raadet ved udloebet af en frist paa en maaned ikke truffet nogen afgoerelse, vedtages de foreslaaede foranstaltninger af Kommissionen.

Artikel 7

1. Proceduren i artikel 6, anvendes i forbindelse med:

- udarbejdelse og ajourfoering af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1

- evalueringen af FTU-projekter, som oenskes finansieret af Faellesskabet, og det beloeb, der skoennes noedvendigt til Faellesskabets bidrag til disse projekter, saafremt dette beloeb er paa over 2 mio. ECU

- de foranstaltninger, der skal traeffes i forbindelse med evalueringen af programmet

- enhver aendring af den vejledende fordeling af midlerne, der er vist i bilag II, og som ikke er omfattet af en budgetforoegelse.

2. Kommissionen underretter paa hvert moede udvalget om udviklingen i gennemfoerelsen af programmet i sin helhed.

Artikel 8

Kommissionen bemyndiges til i overensstemmelse med traktatens artikel 228, stk. 1, at indlede forhandlinger om internationale aftaler med europaeiske tredjelande med henblik paa at knytte dem til hele eller dele af programmet.

Artikel 9

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

(1) KOM(93) 700 endelig udg. af 5. december 1993.

BILAG I

DE VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MAAL OG INDHOLD

Dette saerprogram afspejler fuldt ud retningslinjerne i det fjerde rammeprogram, foelger rammeprogrammets udvaelgelseskriterier og indeholder en naermere praecisering af de videnskabelige og teknologiske maal.

Punkt 1.B under foerste foranstaltning i bilag III til rammeprogrammet udgoer en integrerende del af dette saerprogram.

Indledning

Den nye fokus for FTU i saerprogrammet indenfor kommunikationsteknologier er informations- og kommunikationsinfrastruktur, der er paa vej frem, og som vil danne basis for fremtidens informationssamfund. De foreslaaede FTU-omraader er de mest vigtige for udviklingen af infrastrukturen, idet der tages hensyn til behovet for udvaelgelse og koncentrering af indsatsen, og med det formaal at forbedre konkurrenceevnen af al industri og beskaeftigelsessituationen i Den Europaeiske Union, samt at forbedre livskvaliteten.

EF's stoette til FTU inden for dette omraade begyndte i 1988 med det andet rammeprogram. Stoetten blev forhoejet i 1991 og 1993 som led i det tredje rammeprogram. Gennem de seneste aar er der sket store aendringer inden for denne industrisektor, og sigtet med EF's stoette til forskning og udvikling vil blive aendret. Det er imidlertid meget vigtigt, at EF fortsaetter med at stoette forsknings- og teknologisk udviklingsarbejde inden for avancerede kommunikationsteknologier og -tjenester. Der er tre aarsager hertil.

For det foerste kan man kun konsolidere det indre marked, hvis udviklingen og indfoerelsen af nye kommunikationssystemer og -tjenester harmoniseres. Forskning og teknologisk udvikling er grundlaget for etablering af faelleseuropaeiske kommunikationsnet og -tjenester.

For det andet er telesektoren i sig selv en branche med stor oekonomisk betydning og samtidig grundlaget for alle andre sektorer: de nye integrerede kommunikationstjenester er forudsaetningen for stoerre produktivitet, bedre konkurrenceevne, oekonomisk vaekst og stoerre beskaeftigelse. Indfoerelsen af nye kommunikationstjenester befordrer udviklingen af mere fleksible arbejdsmetoder, og graenserne mellem medierne, fjernsyn og telekommunikation begynder at falde bort, hvilket aabner mulighed for interaktiv video.

For det tredje maa det paaregnes, at de beslutninger vedroerende liberalisering af teletjenesterne, som forventes gennemfoert i 1998, vil skabe nye udfordringer med hensyn til den teknologiske udvikling af interoperationelle net og tjenester og disses administration i et konkurrencemiljoe. En viderefoerelse af stoetten til FTU paa EF-plan udgoer saaledes en integrerende del af Faellesskabets politik for det indre marked, industriens udvikling, skabelsen af arbejdspladser og for telesektoren.

BAGGRUND

Kommunikationsteknologi og -tjenester spiller en vigtig rolle baade for konsolidering af det indre marked, for forbedring af de europaeiske virksomheders konkurrenceevne og for fjernelse af skaevheder i den oekonomiske udvikling. Det er vigtigt med god indbyrdes kontakt mellem industri, servicesektor og marked og mellem yderregionerne og de oekonomiske kraftcentre, og dette kan kun realiseres ved hjaelp af kommunikationsteknologi. Disse tjenester er ogsaa en forudsaetning, hvis man skal kunne tilgodese den sociale samhoerighed og kulturelle udvikling.

De avancerede kommunikationstjenester giver vaesentlig stoerre fordele end de traditionelle tjenester. Mange store virksomheder har allerede indset, at de herigennem faar bedre mulighed for at mindske omkostningerne, oege produktiviteten, styrke konkurrenceevnen og beskytte miljoeet. I Europa er der imidlertidig stadig et stort skel mellem de muligheder, som teknikken stiller i udsigt, og den brug, der i praksis goeres heraf.

De foranstaltninger, der planlaegges igangsat, kommer ikke kun til at aabne vejen for innovation og en forbedring af konkurrenceevnen, de vil ogsaa goere det nemmere at imoedekomme det europaeiske samfunds behov. Der skal fortrinsvis forskes i, hvordan man integrerer og afproever systemer til hoejhastigheds-, lysbaserede og mobilkommunikationssystemer, hvorledes saadanne systemer kan bringes til at fungere sammen, og i hvordan man udvikler intelligente tjenester og net. Der skal ogsaa gennemfoeres visse foranstaltninger inden for saerlige felter, hvori risikomomentet er stort, samt felter, der byder paa et hoejt potentiel, fordi dette paa laengere sigt kan give afkast baade oekonomisk og socialt.

De to faser i RACE-programmet tog sigte paa henholdsvis integrerede bredbaandsnet og projekter til undersoegelse af, hvilke tjenester der med fordel kan formidles via disse net. Forskningen bygger videre paa de resultater, der allerede er opnaaet og bidrager yderligere til successen af de europaeiske initiativer i denne sektor. Indtil 1998 maa man imidlertid laegge vaegten paa et andet aspekt, idet man i hoejere grad vil soege at finde frem til nye anvendelsesmuligheder. Dette sigte noedvendiggoer en mere tvaerfaglig angrebsvinkel og et taettere samarbejde mellem brugerne af avanceret kommunikation i den offentlige og i den private sektor.

Det er fortsat paakraevet med EF-stoette til det teknologiske udviklingsarbejde, der maa gennemfoeres i udvalgte sektorer, hvor ingen kan handle alene, og inden for sektorer, hvor der er behov for europaeiske specifikationer og standarder. Det er disse felter, dette program i foerste omgang tager sigte paa.

Arbejdet bygger videre paa de allerede opnaaede resultater og de samarbejdsrammer, der allerede er etableret i forbindelse med RACE-programmet. Det er stadig overordentligt vigtigt at faa udarbejdet faelles standarder og funktionsspecifikationer. Der skal i hoejere grad laegges vaegt paa samspillet mellem den teknologiske udvikling og udarbejdelsen af regler paa omraadet. Dette skal ske i samarbejde med medlemsstaternes myndigheder, saaledes at arbejdet med harmonisering af de forskellige medlemsstaters lovgivninger kan viderefoeres, og saaledes at medlemsstaterne kan tage hoejde for de foelger, som indfoerelsen af ny teknologi og nye tjenester vil faa baade paa det industrielle og sociale omraade.

PROGRAMMETS MAALSAETNINGER

Formaalet med programmet er at skabe avancerede kommunikationssystemer og -tjenester, som kan bidrage til den oekonomiske udvikling og den sociale samhoerighed i Europa. Udgangspunktet i denne forbindelse er den rivende teknologiske udvikling, de igangvaerende aendringer af lovgivningerne og muligheden for at udvikle avancerede tvaereuropaeiske net og tjenester.

Maalet er at stoette en europaeisk politik, som giver mulighed for at styrke det indre marked ved en tidlig indfoerelse og en effektiv udnyttelse af avancerede kommunikationsmidler, og som samtidig giver europaeiske virksomheder mulighed for at goere sig konkurrencedygtige paa det internationale marked. Arbejderne, der omfatter forsoeg med formidling af avancerede kommunikationstjenester, er planlagt saaledes, at skaevheder i de offentlige og private investeringer i telekommunikation, transport, energiforbrug og miljoebeskyttelse udjaevnes. Herigennem - og gennem det arbejde, der gennemfoeres i forbindelse med foranstaltningerne inden for informationsteknologi - kan der skabes et faelles teknologisk grundlag for de foranstaltninger i saerprogrammet, der vedroerer forskning og udvikling af nye anvendelsesmuligheder inden for telematiske applikationer, og samtidig banes der vej for et europaeisk marked for informationstjenester.

Foranstaltninger for at stimulere brugen af teknologi, baseret paa bevillinger til gennemfoerlighedsstudier, vil blive gennemfoert for at opmuntre og lette smaa og mellemstore virksomheders deltagelse.

FORSKNINGSOMRAADER

Arbejdet tager sigte paa at styrke Europas teknologiske foererposition inden for digital bredbaandskommunikation. Man oensker at skabe et diversificeret og konkurrencebaseret kommunikationsmiljoe i en effektiv netadministration og brug af nye tjenester. Det er blandt andet tanken at igangsaette foranstaltninger til fremme og koordinering af indfoerelsen af digitale multimedietjenester og integrerede lysbaserede systemer, saaledes at disse kan faa almindelig udbredelse efter aar 2000 samt at tilvejebringe det fornoedne teknologiske grundlag til at installere det »transparente net«, hvori al kommunikation foregaar ved hjaelp af lyssignaler. Arbejdet omfatter ogsaa mobilitet, baade via de faste net og via radio/satellitbaserede systemer overalt i Europa. I denne forbindelse laegges vaegten i saerlig grad paa brugernes adgang til nettene, saavel offentlige som private net. Det er ydermere planen at udvikle den fornoedne teknik til at beskytte informationernes integritet, fortrolighed og disponibilitet i de integrerede systemer, og at demonstrere disse funktioner.

Inden for alle disse omraader vil modeller til demonstration af de forskellige teknologier og tjenester give brugerne af generisk avancerede kommunikationstjenester mulighed for at vurdere gavnen af den nye teknologi, og saaledes at forsknings- og udviklingsarbejdet kan koncentreres om brugernes reelle behov og om felter, der reelt har betydning for Europas oekonomiske og sociale udvikling. Brugernes oensker og udtalelser vil saaledes vaere udgangspunktet, og sikre at den teknologiske udvikling hurtigt tilpasses aendringerne i de oekonomiske og sociale forhold, eller til nye opdagelser og gennembrud inden for videnskaben.

Systemintegration samt brugertests og demonstration af avancerede tjenester faar en vigtig rolle at spille, og man agter at holde naer kontakt med udviklingen inden for de tvaereuropaeiske net. Ved hjaelp af applikationsforsoeg vil man demonstrere, hvilke muligheder avanceret kommunikation byder paa inden for en raekke forskellige private og offentlige sektorer, saaledes at man kan vurdere fordelene, der kan opnaas med hensyn til effektivitet, driftssikkerhed og beskyttelse af miljoeet. Med disse forsoeg faar grupper med faelles interesser mulighed for at eksperimentere med den kommende teknologi, klarlaegge de struktur- og lovgivningsproblemer, der haemmer brugen af avanceret kommunikation, fastlaegge en optimal praksis, og vurdere hvilke indvirkninger det faar paa den sociale udvikling, naar informationsteknik i hoejere grad vinder indpas i erhvervslivet og arbejdet decentraliseres og fordeles ud paa forskellige medarbejdere i forskellige geografiske lokaliteter, og naar de smaa virksomheder gaar over til at anvende kommunikationsnet.

Det forventes, at det stoerste teknologiske udviklingsarbejde vil blive koncentreret om foelgende seks omraader:

1. Interaktive digital multimedietjenester

Multimedietjenester - og herunder fjernsynet - har stor indflydelse paa samfund og kultur. En forudsaetning for at udjaevne de sociale skaevheder i Europa er, at man faar fastlagt europaeiske standarder og indfoert flersprogede tjenester. En staerk multimediesektor vil desuden virke fremmende paa beskaeftigelsen. Digitale systemer giver en bedre udnyttelse af de eksisterende infrastrukturer for kabel-tv og giver ogsaa mulighed for at sende et billede af hoejere kvalitet, dvs. med bedre oploesning (endog bedre end i HDTV). Med digitalsystemer kan man faa flere programmer, og hver billedkanal kan have flere lydkanaler. Dette kan udnyttes til at sende paa forskellige sprog og til avancerede interaktive tjenester.

Man oensker med de planlagte arbejder at igangsaette foranstaltninger til fremme og samordning af indfoerelsen af europaeiske digitale interaktive multimediekommunikationstjenester, og at soerge for almindelig udbredelse heraf fra aar 2000.

Der skal blandt andet forskes i, hvordan de eksisterende bredbaandstjenester, og herunder jord-, kabel- og satellitbaseret fremfoering af tv-udsendelser, kan integreres med de offentlige koblede net med digital transmission (ISDN og GSM), saaledes at der kan udvikles net til fuldstaendigt symmetrisk interaktive multimediekommunikationstjenester. Der tilstraebes en mere effektiv udnyttelse af frekvensspektret, et stoerre antal kanaler og en bedre kvalitet inden for alle tv-distributionsnet. Der skal udvikles teknologier til mere smidig udnyttelse af digital videokommunikation til forskellige formaal, herunder ogsaa hoejoploesningsvideo.

Det er tanken at muliggoere indfoerelsen af nye tjenester, lige fra distancearbejde for specialister og professionelle til masseunderholdning. Stoerre interaktivitet er noedvendig, hvis man skal kunne indfoere tv med betaling pr. set udsendelse, mere selektiv formidling af information til offentligheden, efterspoergselsstyret uddannelsesstoette, elektronisk information for alle, on-line adgang til film, bestilling af programmer hjemmefra, samt reklamer rettet til saerlige maalgrupper og opsoegende salgsvirksomhed. Med videotjenester via det koblede net vil en lang raekke forskellige potentielle kunder, herunder ogsaa mindre virksomheder og private, kunne goere brug af billedtelefoner og videomoeder med hoej billedkvalitet til. Ved at muliggoere at multimedie-arbejdsstationer kan forbindes med hinanden via digitale hoejhastighedsnet, opnaas mulighed for at sende og modtage animerede videosekvenser.

Arbejdet kommer til at omfatte forskning i, hvordan man ved hjaelp af digitalteknologi billigt kan sende og modtage billeder paa udstyr med bredskaerm i forskellig oploesning og paa baerbare modtagere, alt sammen inden for et kohaerent digitalbilledhierarki. Et kraftigt og fleksibelt multiplekssystem forventes at give mulighed for at overfoere forskellige konfigurationer af billede og lyd via én enkelt kanal. Systemet forventes ogsaa at kunne kontrollere adgangen paa program- og kanalniveau, samt udnytte frekvensspektret effektivt. Det teknologiske udviklingsarbejde omfatter blandt andet forskning i kodning af billeder og kanaler, multipleksering af tjenester, netstyring og adgangskontrol. Der skal ogsaa forskes i systemer for effektiv tildeling af frekvenser, arkitekturer til multimediekommunikation, udstyr til samkoering af kildekodesystemer til lagring, transmission og display, faelles kanalkodning og modulationsteknik til digital transmission, samt avancerede styresystemer til administration af multimediekommunikationstjenester. Kilde- og kanalkodningssystemerne vil blive baseret paa et digitalt hierarki, som giver smidighed i tjenesteformidlingen for bedre at tilpasse sig situationen.

Der skal endvidere udvikles billedkompressionssystemer med henblik paa transmission via medier med begraenset baandbredde, og i analyse, forstaaelse og generering af billeder til avancerede tjenester, saasom 3D-videokommunikation, og »virtuel tilstedevaerelse«. Dette kraever udvikling af stereoskopiske og tredimensionale praesentationsteknologier, og systemer til optagelse, montering, lagring og fremfinding af billeder, samt i interaktive teknikker med henblik paa digitale videotjenester.

Disse arbejder vil faa stor betydning for udarbejdelsen af standarder og faelleseuropaeiske funktionsspecifikationer, bl.a. for saa vidt angaar protokoller for multimediekommunikation og billedkodning, og aabner vejen for vaesentlige stordriftsbesparelser, som er noedvendige for at den europaeiske industri kan holde sin position paa verdensmarkedet.

2. Lysbaseret teknologi

Sigtet er at fremme og samordne indfoerelsen af integrerede lysbaserede systemer, herunder at tilvejebringe det fornoedne teknologiske grundlag, saaledes at man kan faa installeret rent optiske net (»Transparent Highways«) i Europa inden aar 2000.

Det er planen at udnytte de store fremskridt, man har gjort inden for optisk kommunikation gennem de seneste ti aar. Teknologi skal udvikles, saa man i hele nettet kan benytte optiske systemer, dvs. baade inden for kobling og transmission, saaledes at man undgaar at konvertere mellem lys og elektriske signaler.

Heri indgaar ogsaa udvikling i, hvordan man opnaar baandbredder paa flere gigabits (til minimal pris og uafhaengigt af bithastighed og afstand), optisk kobling samt optisk signalbehandling og -styring. Der skal fastlaegges migreringsveje og tidsplaner for omlaegning af de nuvaerende net - som er elektronisk koblede - til fremtidens hybride og helt optiske net. Man vil forske i helt nye koncepter for udformning, styring og kontrol af fotoniske net. Man vil vise, hvilke fundamentale fordele fotoner har fremfor elektroner i realistiske anvendelser.

Man forventer ved hjaelp af nye koncepter inden for kvanteoptik, ikke-lineaer dynamik, femtosekund-teknologi og optisk behandling at kunne realisere naeste generation af teknologiske gennembrud og bringe baandbredden op paa terabit-niveauet efter aar 2000. Prisen paa adgang til bredbaandskommunikation skal bringes ned paa et saadant niveau, at man faar en optimal udnyttelse af de rene lysnet. Dette gaelder navnlig for graensefladerne mellem bruger og net og mellem det faste net og mobiltjenester. Udformingen og udviklingen af de nye netinfrastrukturer og graenseflader vil ske i noeje sammenhang med de tjenester, der skal formidles.

3. Etablering af hoejhastighedsnet

Sigtet er inden aar 2000 at kunne tilbyde hoejhastighedstransmission via integrerede gigabitbredbaandsnet til storbrugere inden for den europaeiske industri, forskningsinstitutionerne og universiteterne og at bane vejen for en udbredt installering af saadanne net overalt i Europa.

Der skal forskes i teknik og systemer, der kan anvendes til bredbaandstjenester, herunder billedtelefoner, distancearbejde, multimedieteknik, og social bistand. Foranstaltningen omfatter saavel private, offentlige som interne net, og vedroerer alt lige fra udvikling af basisteknologi til pilotforsoeg med avancerede tjenester.

Arbejdet omfatter en brugerstyret definitionsfase for at udpege de noedvendige nettjenester og infrastrukturer for anvendelse af avancerede applikationer. Der er blandt andet tale om en gennemgribende analyse af, hvad systemet skal bruges til, hvordan det skal udformes, opbygges og styres, og af hvilke overvaagningsproblemer der kan opstaa. De forskellige teknologiske og oekonomiske loesningsmuligheder sammenholdes med de forskellige mulige nettopologier og -arkitekturer. Efter denne foerste fase gaar man over til udvikling af, hvordan man kan tilvejebringe de manglende elementer, og hvorledes de kan integreres i det forsknings- og udviklingsarbejde, der er under gennemfoerelse inden for andre felter. Arbejdet kommer til at omfatte alle aspekter vedroerende netstyring inden for hoejhastighedskommunikation (protokoller, dirigering og styring af netbelastningen). Den ATM-teknologi (Asynchronous Transfer Mode), man har udviklet inden for RACE-programmet vil blive brugt som udgangspunkt for udviklingen mod stoerre hastigheder og kapacitet.

I tredje fase gaar man i gang med forsoeg og demonstration af sammenkobling. Tanken er at fremme en driftssikker bredbaandsnettjeneste af hoej kvalitet og at soerge for, at installationen af infrastrukturer sker samordnet og i rette tid. Disse aktiviteter vil ogsaa fremme loesningen af problemerne i forbindelse med graenseoverskridende ordninger. Forsoegene tager sigte paa en vurdering af netstyring og driftsparametre, driftssikkerhed og systemets smidighed. Der er tale om globale testinfrastrukturer, der bygger paa sammenkobling af bredbaandsoeer, og som kan danne grundlag for en lang raekke avancerede anvendelser og tjenester. I alle faser af arbejdet bliver den nye teknologi afpasset efter brugernes vekslende behov for at oege brugeraccepten.

4. Mobilitet og personlige kommunikationsnet

Sigtet er at kunne tilgodese det forventede behov for personlig kommunikation efter aar 2000 og at sikre den europaeiske industris foererposition paa dette felt.

Det vigtigste saerkende for fremtidens kommunikationsnet er muligheden for at formidle en lang raekke forskellige teletjenester til et stadigt voksende antal mobile brugere. Det forventes, at behovet for personlig kommunikation vil vokse meget kraftigt, og at efterspoergslen efter »det personlige kommunikationsrum« vil kraeve, at man i vidt omfang indfoerer helt nye net, infrastrukturer og anlaeg, som giver mulighed for en effektiv udnyttelse af spektret.

Man agter blandt andet at lave operationelle forsoeg og at undersoege, hvilke teknologiske aspekter i de faste og mobile integrerede bredbaandsnet der har en direkte indvirkning paa mulighederne for at tilbyde bedre personlige kommunikationstjenester.

Formaalet med forsoegene er at undersoege, hvordan de traadloese komponenter i delsystemer og i net fungerer under forskellige vilkaar (paa kontoret, i hjemmet og paa fabrikken). Arbejdet tager sigte paa at demonstrere anvendelse og tjenester, som kan vaere til gavn i disse miljoeer; det omfatter vurdering og integrering af forskellige net og tjenester, og undersoegelse af graensefladernes effektivitet. Man oensker ligeledes at opstille og verificere procedurer for reparation, driftssikkerhedsforsoeg, og end-to-end overvaagning af tjenestens kvalitet. Det er endvidere planen at bidrage til faelles specifikationer og standarder samt at soege efter nye kommercielle nicher, og at undersoege, hvad der boer aendres i forskrifter og i udstyrsspecifikationer.

Arbejdet vedroerer to hovedomraader:

For saa vidt angaar mobile bredbaandssystemer og -tjenester skal de teknologiske udviklinger koncentreres om miniaturisering, komponentintegration og indkapsling med henblik paa konstruktion af effektsvagt baerbart udstyr, der kan anvendes til at sende, modtage, vise og behandle multimedieinformation lokalt. Man oensker at udvikle radiobredbaandsteknologi, som giver mulighed for billigt at sende og modtage interaktiv multimedieinformation via traadloese net, herunder ogsaa satellitnet og lokalnet, paa en saadan maade, at man faar en optimal udnyttelse af frekvensspektret. Avancerede elektriske og optiske teknologier vil blive udnyttet til »radio-overfibre« og i udviklingen af nye arkitekturer for mobilnet baseret paa distributionspunkter og basisstationer med lav sendeeffekt. Man oensker at udvikle ny teknik, hvorved flere kan faa adgang paa samme tid, og sideloebende hermed skal der forskes i kodning og kompression med henblik paa at tilgodese kravet om sikker overfoersel af store informationsmaengder ved samme hoeje transmissionshastighed som i faste bredbaandsnet. Den kritiske teknologi soeges udviklet med henblik paa integrerede jordbaserede og satellitbaserede net. Der skal ogsaa udvikles signaliserings- og transmissionsprotokoller, og kravene til disses kapacitet og raekkevidde skal vurderes. Standardiseringsarbejdet tilgodeses ved udformning af faelles funktionsspecifikationer for integrering og samkoering af (jord-/satellitbaserede) bredbaandsnet til mobilkommunikation og de faste net.

Med henblik paa udvikling af det personlige kommunikationsrum skal der forskes i teknologi til autentificering og beskyttelse af kommunikationshemmeligheden. I denne forbindelse agter man at bruge talegenkendelsessystemer og/eller personlige smartcards. Der skal udvikles styringsteknikker i de avancerede integrerede bredbaandsnet til lokalisering, registrering og styring af abonnentdatabaser. Man oensker at udvikle mand/maskine-graenseflader og ensartede driftsprocedurer med henblik paa en personlig serviceprofil, adgang til net og tjenester, etablering af opkald, kontrol og debitering.

5. Intelligente net og den tekniske udformning af tjenester

Sigtet er at udvikle en teknologi, som muliggoer en smidig og tidstro styring af kommunikationsanlaeggene, og som tilgodeser brugernes, tjenesteleverandoerernes og netoperatoerernes behov. Der oenskes loesninger, som kan videreudvikles i takt med brugernes behov, de skiftende markedsforhold og teknologiske forandringer.

Det specifikke formaal med arbejdet inden for intelligente net er at soerge for, at telenettene har de egenskaber indbygget, der kraeves for en tidstro styring af kommunikationen, nettene, tjenesterne og brugeradgangen.

Forsknings- og udviklingsarbejdet i forbindelse med den tekniske udformning af tjenesterne tager sigte paa at standardisere tjenestekomponenter og deltjenester i moduler. Tanken er at skabe grundlag for en billigere, hurtigere og mere formaalstjenlig tjenesteudvikling, der tilpasser sig nye krav. Med modulstandardisering kan man genbruge og dele udstyr. En saadan standardisering goer det endvidere muligt at goere investeringerne fremtidssikre, idet man ved udformingen af en tjeneste eller en anvendelse udskiller teknologien fra funktionen og fra integrationen.

Arbejdet tilsigter endvidere en hurtig og smidig indfoerelse af nye tjenester i avancerede bredbaandsnet og en effektiv netstyring. Endvidere oensker man at indfoere tjenester i et diversificeret og konkurrenceorienteret miljoe. Herefter vil indfoerelsen af nye tjenester kunne ske mindst ti gange hurtigere og dette vil fremme efterspoergslen efter nye tjenester. Hvad brugerne angaar forventes det, at den tekniske udformning af tjenesterne vil give dem stoerre indflydelse paa, hvilke kommunikationsmidler og -tjenester der bruges: kombination af tale, data og video i den konstellation, der passer paa det givne tidspunkt.

Udviklingen af software og systemer vil ske i forbindelse med anvendelsesforsoeg, der omfatter slutbrugere, tjenesteleverandoerer og netoperatoerer. Det vil involvere udvikling, vurdering og validering af arkitekturer, metoder og vaerktoejer, integration af tjenestekomponenter og teknikker for styring af net af tjenester. Selvoplaerende og selvreparerende driftstyringssystemer vil blive udviklet og afproevet for at skabe net, der tilpasser sig.

Forskningen i, hvordan man kan nedsaette tjenesternes udviklingstid, omfatter hele produktionskaeden, lige fra undersoegelsen af behovene, til konstruktionen og installationen af tjenesterne i nettet. Man oensker navnlig belyst, hvordan man kan indfoere gennemskuelige og driftssikre tjenester i reelle driftsmiljoeer. Arbejdet indebaerer, at man udformer og afproever nye tjenestekoncepter, der kan udnytte den stoerre baandbredde, de intelligente net, og brugernes oegede mobilitet. Man vil endvidere udforme og afproeve nye graenseflader for programmering af systemer. I dette arbejde skal der tages hensyn til, at nettene er meget forskelligartede, at nettene nu omlaegges til integrerede net, at brugerne er mobile, at udviklingen gaar mod genbrug af tjenestekomponenter, og at visse tjenester, herunder virtuel tilstedevaerelse, kraever store ressourcer. Der skal forskes i teknik til hurtig proevning af, om tjenesterne er i overensstemmelse med specifikationerne.

Arbejdet med den tekniske udforming af tjenesterne har til formaal at opfylde de behov i et miljoe med hurtigt stigende diversitet. Det omfatter udarbejdelse af faelles funktionsspecifikationer og fastlaeggelse af god praksis for den tekniske udformning af integrerede tjenester. Som led i arbejdet med miljoeet for skabelse af tjenester, skal der fastlaegges organisatoriske rammer og metoder for genanvendelse af tjenestekomponenter. Arbejdet med de spoergsmaal, der vedroerer brugerne, gaar ud paa at udvikle teknologier og systemer der oeger muligheden for at lade brugerne kontrollere tjenester, deres integration og ressourceudnyttelse. Der skal forskes i ergonomiske forhold i forbindelse med brugen af tjenesterne og i mulighederne for tilpasning i samspillet mellem bruger og system.

Sideloebende med arbejdet under omraade 6 skal der forskes i telekommunikationssystemernes sikkerhed og i sikkerhedsspoergsmaal vedroerende adgang til ressourcer. I standardiseringsarbejdet forventes man at kunne traekke paa de funktionsspecifikationer og de kodekser for god forretningspraksis, som dette arbejde vil munde ud i.

6. Kvalitet, sikkerhed og driftssikkerhed inden for teleudstyr og -tjenester

Sigtet paa dette felt er at forske i, hvordan man ved hjaelp af teknologi kan finde loesninger, som er oekonomiske rentable og funktionsmaessigt tilfredsstillende, og som samtidig sikrer, at systemer og tjenester tilgodeser kravet om driftssikkerhed, datasikkerhed og hoej kvalitet.

Der er naer forbindelse mellem tjenestekvalitet, datasikkerhed og driftssikkerhed. Man vil soege efter loesninger, som er nemme at gennemfoere, som er driftssikre og varige, og hvori sikkerhedsaspektet indgaar som fremtraedende komponent. Et meget vigtigt punkt er beskyttelse af informationens vaerdier, baade direkte gennem den anvendte teknologi (funktionalitet), og indirekte, gennem systemets konstruktionskvalitet, dets udvikling og dets drift (forsikring).

Arbejdet kommer til at omfatte offentlig ikkeklassificeret omraade, og vedroerer saaledes de fleste sektorer inden for industrien, administrationen og den brede offentlighed. Emnet er de saedvanlige krav til kommunikationers integritet og paalidelighed (dv. sikkerhed for, at informationen er som oensket), dens fortrolighed (beskyttelse af kommunikationshemmeligheden), og andre forhold, herunder muligheden for at fastslaa, om afsenderen er den, han giver sig ud for at vaere, og garanti for, at modtageren ikke senere naegter at have modtaget informationen, samt elektroniske underskrifter. Naar foerst dette saet kriterier er fastlagt og offentliggjort, vil erhvervslivet kunne gennemfoere de fleste transaktioner ad elektronisk vej. Hvad fortrolighedsaspektet angaar er der enighed om, at man maa finde frem til loesninger, der er kompatible med den nationale sikkerhed og den offentlige orden.

Det taette forhold mellem tjenestekvalitet, datasikkerhed og driftssikkerhed goer, at der maa fastlaegges samme tekniske angrebsvinkel for disse aspekter. Trovaerdighed forudsaetter, at baade net og tjenester er driftssikre og beskyttede. Man vil navnlig forske i, hvorledes man ved hjaelp af den teknologiske udvikling kan forbedre tjenestekvaliteten, sikkerheden og fortroligheden overalt i distribuerede informationssystemer, naar man samtidig skal tilgodese oensket om rentabilitet. Der skal forskes i, hvordan man faar tidlige varsler og signaler om fejl og risici i systemet, og i hvilke ordninger der kan etableres for at imoedegaa saadanne. Der skal i givet fald udvikles udstyr, der beskytter de tjenester og de applikationer, som fremfoeres via offentlige net, mod interferens og risikoen for udfald.

Med hensyn til forbedringen af tjenestekvaliteten er teknologisk udvikling vejen frem, naar man skal forbedre brugbarheden og driftssikkerheden inden for multimedietjenester og distribuerede tjenester. Forsknings- og udviklingsarbejdet tager sigte paa nye arktitekturer for fremfoering af bredbaandskommunikation, der tilgodeser kravet om drifts- og datasikkerhed. Hvad databeskyttelse angaar skal der forskes i, hvordan man kan opnaa en smidig styring af sikkerhed i et aabent net- og tjenestemiljoe, der omspaender hele verden. Med hensyn til udvidet driftssikkerhed bliver emnet for det teknologiske udviklingsarbejde spoergsmaalet om, hvordan man beskytter mod driftsforstyrrelser, og hvordan man udvikler net og tjenester, som kan regenerere og reparere sig selv.

Arbejdet komplementerer det arbejde, der gennemfoeres paa andre omraader under dette program og som led i saerprogrammerne, og det omfatter forskning, demonstration, forsoeg og afproevning af integrerede systemer. Der forventes resultater inden for faelles funktionsspecifikationer, kodekser for god forretningspraksis og bidrag til standardiseringsarbejdet.

Tvaergaaende foranstaltninger

Sigtet er at opnaa bred enighed og at samordne de regionale/nationale bestraebelser paa at fremme indfoerelsen af bredbaandsinfrastrukturer og -tjenester.

I dette arbejde, der sammenfatter aktiviteter inden for alle seks omraader, indgaar ogsaa samordningen mellem de teknologiske forsknings- og udviklingsprojekter og med de europaeiske standardiseringsorganisationer og organisationer for strategisk planlaegning (1), samt koordinering saavel som hensigtsmaessigt samarbejde med arbejdet under COST- og EUREKA-programmerne og de oevrige aktiviteter under EFRU, EIB, EIF og kohaesionsfondene.

De samordnede foranstaltninger og de hertil hoerende ledsageforanstaltninger tager sigte paa de sociale og oekonomiske foelger af indfoerelsen af avanceret kommunikation. Disse foranstaltninger vil fremhaeve mulighederne for en mere jaevn fordeling af investeringerne mellem telekommunikation og transport baade inden for den offentlige og den private sektor, og at dette vil resultere i energibesparelser og bedre miljoebeskyttelse. Tanken er at undersoege, hvilke avancerede tjenester der skal etableres i de europaeiske lande, og at vurdere, hvor store virkninger de vil faa. Der skal gennemfoeres saerforanstaltninger for at udbrede kendskabet til, hvilke fordele de nye tjenester byder paa.

Saerforanstaltninger som led i internationalt samarbejde

Handel er for det meste en international affaere, og telekommunikationen boer foelgelig daekke hele planeten. De sammenlaegninger, der finder sted inden for de vigtigste industrisektorer - og saaledes ogsaa inden for telekommunikation - giver den internationale dimension endnu stoerre betydning. Saerlige tiltag, der tager sigte paa at stoette det internationale samarbejde - dog kun inden for omraader, hvor det er klart, at begge parter har interesse - skal gennemfoeres med fokus paa udvikling af anvendelser og netstyring. Man oensker navnlig at udnytte positive samspilsvirkninger med USA's »National Information Infrastructure« og aktiviteter af samme type i Japan.

Arbejdet forventes endvidere at ville danne ramme omkring en udbygning af samarbejdet med de initiativer, der tages i Central- og OEsteuropa og de nye uafhaengige stater fra det tidligere Sovjet, herunder de tiltag, hvortil der ydes tilskud fra PHARE-, TACIS-programmerne og initiativer financieret af EBRD. I denne kritiske genopbygningsperiode for Central- og OEsteuropa vil den bistand, der ydes til forsoeg med avanceret telekommunikation paa grundlag af »adaekvat« teknologi - omfattende organisationer i baade Vest- og OEsteuropa - bidrage til en hurtigere overfoersel af knowhow, stimulere til lokal oekonomisk udvikling, og skabe nye muligheder for europaeiske virksomheder. Der skal ligeledes gennemfoeres saerforanstaltninger til fremme af udvekslingen af videnskabsmaend og forskere mellem OEst- og Vesteuropa. Dette skal ske som led i visse forsknings- og udviklingsprojekter og -forsoeg.

Saerforanstaltninger til udbredelse og udnyttelse af resultater og til faglig uddannelse inden for avanceret telekommunikationsteknologi og tjenesteyring.

Disse akvititeter omfatter sommeruniversiteter, seminarer, workshops og bistand til saerlige internationale konferencer. Dette goer det muligt at udveksle forskere mellem EF-lande for et begraenset tidsrum med henblik paa deltagelse i forskellige projekter.

Der skal ydes en ekstra indsats - i form af et demonstrationsprogram og udstillinger - for at fremme en effektiv udnyttelse af den nye teknologi og de nye tjenester.

(1) ETSI, CEN/CENELEC, EURESCOM og ETNO.

BILAG II

>TABELPOSITION>

BILAG III

NAERMERE BESTEMMELSER OM PROGRAMMETS GENNEMFOERELSE

1. Betingelserne for Faellesskabets finansielle bidrag er fastsat i bilag IV til afgoerelsen om det fjerde rammeprogram. De detaljerede regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse samt for formidling af forskningsresultaterne er fastsat i de bestemmelser, der er omhandlet i artikel 130 J

I gennemfoerelsen af naervaerende program gaelder i alle tilfaelde foelgende praeciseringer:

1.1. med oekonomisk stoette fra Faellesskabet er deltagelsen aaben:

a) for alle legale enheder, der er etableret i og regelmaessigt udfoerer FTU-aktiviteter

- i Faellesskabet eller

- et tredjeland, der er helt eller delvis associeret med gennemfoerelsen af det beroerte program gennem en aftale mellem Faellesskabet og omtalte tredjeland

b) for det Faelles Forskningscenter

1.2. uden oekonomisk stoette fra Faellesskabet og under forudsaetning af, at deres deltagelse er af interesse for Faellesskabets politikker, er deltagelsen aaben:

a) for legale enheder etableret i et land, der har indgaaet en videnskabelig og teknisk samarbejdsaftale med Faellesskabet, som daekker programmets aktioner, paa betingelse af at denne deltagelse er omfattet af bestemmelserne i omtalte aftale

b) for legale enheder, der er etableret i et europaeisk land

c) for internationale forskningsorganisationer

1.3. Deltagelsen af europaeiske internationale organisationer kan financieres efter samme regler som for Faellesskabsorganisationer i saerlig specificerede tilfaelde.

2. Programmet ivaerksaettes, efter at det er konstateret, hvilke forsoeg med avancerede kommunikationssystemer, der bedst kan bidrage til europaeisk vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse. Arbejdsprogrammet for forskning og teknologisk udvikling vedtages paa baggrund af de saerlige krav til forsoegene.

Programmet gennemfoeres ved hjaelp af:

2.1. Faellesskabets finansielle bidrag til FTU-aktiviteter, som gennemfoeres af tredjeparter eller af FFC's institutter i samarbejde med tredjeparter:

a) foranstaltninger med omkostningsdeling, som omfatter foelgende kategorier:

- FTU-projekter, som gennemfoeres af virksomheder, forskningscentre og universiteter, herunder konsortier, som i forbindelse med integrerede foranstaltninger samler dem omkring et faelles emne

- stimulering af brug af teknologi, som skal fremme og lette smaa og mellemstore virksomheders deltagelse, ved at yde en bevilling, der daekker en FTU-foranstaltnings forberedende fase - inklusive soegningen efter partnere - og ved forskningssamarbejde. Den naevnte bevilling ydes efter udvaelgelse af skitseforslag, som kan indsendes naar som helst

- finansiel stoette til infrastrukturer eller anlaeg, som er absolut noedvendige for at kunne gennemfoere forsoeg og samordnede foranstaltninger (forstaerket samordnede foranstaltninger)

b) Samordnede foranstaltninger, der bestaar i samordning, navnlig via samordningsnet, af FTU-projekter, som allerede finansieres af offentlige myndigheder eller private organer. Samordnede foranstaltninger kan ogsaa anvendes til den fornoedne samordning af driften af faelles interessegrupper, som gennem FTU-projekter under foranstaltninger med omkostningsdeling (jf. punkt 2.1, litra a), foerste led) samler fabrikanter, brugere, universiteter og forskningscentre omkring samme teknologiske eller industrielle maal

c) saerforanstaltninger, saasom standardiseringsfremmende foranstaltninger og foranstaltninger til indfoerelse af vaerktoejer til generelle anvendelsesformaal i forskningscentre, universiteter og virksomheder. Faellesskabets bidrag er paa indtil 100 % af omkostningerne ved foranstaltningen.

2.2. Forberedelse, ledsage- og stoetteforanstaltninger, som omfatter foelgende foranstaltninger:

- undersoegelser til stoette for dette program og til forberedelse af eventuelle fremtidige foranstaltninger

- konferencer, seminarer, workshops og andre videnskabelige sammenkomster eller mekanismer, herunder koordineringsmoeder imellem sektorer eller tvaerfaglige

- brug af ekstern ekspertviden, herunder adgang til videnskabelige data

- videnskabelige publikationer, herunder formidling, fremme og nyttiggoerelse af resultater (samordnet med de aktiviteter, der gennemfoeres under den tredje foranstaltning)

- undersoegelser til evaluering af de sociooekonomiske konsekvenser samt de eventuelle teknologiske risici, der er forbundet med samtlige projekter under dette program; et naert samarbejde vil blive sikret med programmet indenfor maalrettet sociooekonomisk forskning for at sikre en optimal udnyttelse og eventuel brug af resultaterne fra dette arbejde

- uddannelse i forbindelse med den forskning, der er omfattet af programmet

- uafhaengig evaluering af forvaltningen og gennemfoerelsen af foranstaltningerne under programmet (inklusive studier)

- foranstaltninger til stoette af netvaerk, der fremmer opmaerksomheden, og til decentraliseret stoette for at hjaelpe smaa og mellemstore virksomheder, i sammenhaeng med foranstaltningen Euromanagement - FTU-auditeringer.

Aktiviteterne med henblik paa formidling og udnyttelse af resultaterne fra dette program supplerer de aktiviteter, der gennemfoeres under en tredje foranstaltning, og skal gennemfoeres noeje samordnet med disse. Deltagerne i FTU-projekterne udgoer saerligt velegnede net til formidling og udnyttelse af resultaterne. Arbejdet understoettes af publikationer, konferencer, resultatformidling, undersoegelser af teknisk-oekonomiske muligheder osv. For at opnaa den bedst mulige udnyttelse skal der tages hensyn til alle faktorer, som kan fremme en senere udnyttelse af resultaterne allerede fra starten og under hele opfoelgningen af FTU-projekterne.