ISSN 1831-0796
DEN EUROPÆISKE 
REVISIONSRET
2013
DA
SSærberetning nr. 10
DEN  fÆllES  lANDbRUgSPOlITIK : ER DEN  
SÆRlIgE  STøTTE, DER  yDES  I hENhOlD  
TIl ARTIKEl 68  I RåDETS  fORORDNINg 
(Ef) NR . 73/2009, VElUDfORmET  Og 
VElImPlEmENTERET ?

DEN  fÆllES  lANDbRUgSPOlITIK : 
ER DEN  SÆRlIgE  STøTTE, DER  
yDES  I hENhOlD  TIl ARTIKEl  68 
I RåDETS  fORORDNINg (Ef) 
NR. 73/2009, VEl UDfORmET  Og 
VElImPlEmENTERET ? Særberetning nr. 10  2013
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUf)
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
Fax +352 4398-46410
E-post: eca-info@eca.europa.eu
Internet: http://eca.europa.eu
Særberetning  nr. 10  2013
yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren (http://europa.eu)
Katalogoplysninger findes bagest i denne publikation
luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2013
ISbN 978-92-9241-379-8
doi:10.2865/24634
© Den Europæiske Union, 2013
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Printed in Luxembourg
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?3
INDhOlD
Punkt
 Glossar
I–VII  resumé
1–6  IndlednInG
7–12 reVIsIonens omfanG  oG  reVIsIonsmetoden
13–76  BemærknInGer
13–28  sV aGhederne Ved Gennemførelsesrammen for den særlIGe støtte I henhold tIl artIkel 68 har 
konsekVenser for støttens o Verensstemmelse med de Generelle prIncIpper for den fælles 
landBruGspolItIk
14–19   Den særlige støtte i  henholD  til artikel 68 er en Delvis fravigelse af Den overorDneDe 
Prioritering af afkobling i  orDningen for Direkte betalinger
20–26  MeDleMsstaterne har et stort sPilleruM , Mens k oMMissionens kontrolMuligheD  er begrænset
27–28  Den fælles lanDbrugsPolitiks foranstaltninger MeD  særlig støtte efter 2013: Der er staDig 
risici for, at orDningen ikke tilP asses til Den fælles lanDbrugsPolitik
29–53   utIlstrækkelIGt Be VIs for, at de foranstal tnInGer, der er Indført I henhold tIl artIkel 68, er 
nød VendIGe eller rele Vante
31–35  i  en række tilfælDe er Der ikke tilstrækkeligt bevis for, at støtten er nøDvenDig
36–49  utilstrækkeligt bevis for, at foranstaltningerne er skræDDersyeDe
50–53   utilstrækkelige værktøjer til vurDering af foranstaltningernes effektivitet
54–76   uhensIGtsmæssIG  eller utIlstrækkelIG  kontrol af de Gennemførte foranstal tnInGer på 
medlemsstatsnIVeau
55–63   svagheDer i  De aDMinistrative kontrolsysteMer og forvaltningssysteMerne
64–69   svagheDer i  kontrollen P å steDet
70–76   tung forvaltnings- og kontrolbyrDe
4
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?4
77–81 konklusIoner oG  anBefalInGer
 BIla G I —  BeVIllInGer tIl artIkel 68 for perIoden 2010-2013, fordel t på 
medlemsstater oG  aktIVIteter
 BIla G II — oVersIGt o Ver de ud ValGte foranstal tnInGer I de BesøGte 
medlemsstater (ekskl. foranstal tnInGer I henhold tIl artIkel 69)
kommIssIonens sV ar
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?5
administrativ kontrol/kontrol på stedet:  Afsnit III i Kommissionens forordning (EF) nr. 1122/20091 fastsæt -
ter de generelle principper for den kontrol, der skal finde anvendelse på alle direkte støtteforanstaltninger. 
Blandt andet skal alle støtteansøgninger underkastes administrativ kontrol suppleret med kontrol på stedet på 
grundlag af en stikprøve. Forordningens artikel 29: »Er det teknisk muligt at foretage administrativ kontrol af 
en foranstaltning i forbindelse med særlig støtte, skal alle ansøgninger kontrolleres.«
det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (Ifks):  IFKS er defineret i kapitel 4 i afsnit II i Rådets 
forordning (EF) nr. 73/20092 og videreudvikles i forordning (EF) nr. 1122/2009. Det omfatter en elektronisk 
database over landbrugsbedrifter og støtteansøgninger, et system til identifikation af landbrugsparceller (LPIS) 
og et system til identifikation og registrering af husdyr og foreskriver en række administrative kontroller og 
kontroller på stedet.
dødvægtseffekt:  Der er tale om dødvægt, hvis en foranstaltning bruges til at støtte modtagere, der ville have 
handlet på samme måde uden støtte. I sådanne tilfælde giver støttebetalingen ikke nogen effekt. Den andel 
af udgifterne, der skaber dødvægt, er derfor pr. definition ineffektiv, fordi den ikke bidrager til at opfylde de 
fastsatte mål.
enkeltbetalingsordningen : Enkeltbetalingsordningen er den ordning med afkoblet støtte under søjle I, som 
siden reformen af den fælles landbrugspolitik i 2003 har fundet anvendelse i de medlemsstater, som tilsluttede 
sig Den Europæiske Union før 2004. En forenklet overgangsudgave, den såkaldte generelle arealbetalingsord -
ning (SAPS), anvendes i de nyere medlemsstater.
koblet/afkoblet direkte støtte:  Indtil 2003 blev landbrugsstøtten under søjle I i vid udstrækning ydet som 
direkte betalinger knyttet til produktionen af bestemte landbrugsprodukter (»koblet« direkte støtte). Denne 
form for betalinger havde hovedsagelig form af »arealstøtte« pr. hektar, støtte til afgrødetyper eller »husdyr -
støtte« pr. støtteberettiget dyr. Efter reformen af den fælles landbrugspolitik i 2003 blev de fleste støtteforan -
staltninger under søjle I »afkoblet«, dvs. at de ikke længere er afhængige af støttemodtagerens output.
maet:  Miljøvenlig landbrugsforanstaltning i et nærmere bestemt geografisk område (Frankrig).
søjle I/søjle II:  Agenda 2000-reformen opstillede to hovedsøjler for den fælles landbrugspolitik. Den første 
søjle (Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL)) vedrører markedsforanstaltninger og indkomststøtte 
i form af direkte betalinger. Den anden søjle (Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne 
(ELFUL)) medfinansierer foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne inden for f.eks. miljøvenligt landbrug, 
forbedring af fødevarekvalitet, højere tekniske standarder og dyrevelfærd.
1 Kommissionens forordning (EF) nr. 1122/2009 af 30. november 2009 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) 
nr. 73/2009 for så vidt angår krydsoverensstemmelse, graduering og det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem inden for rammerne 
af de ordninger for direkte støtte til landbrugerne, som er omhandlet i nævnte forordning, og om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår krydsoverensstemmelse inden for rammerne af støtteordningen for vin (EUT L 316 af 2.12.2009, s. 65).
2 Rådets forordning (EF) nr. 73/2009 af 19. januar 2009 om fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte til 
landbrugere og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere, om ændring af forordning (EF) nr. 1290/2005, (EF) nr. 247/2006, (EF) nr. 378/2007 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1782/2003 (EUT L 30 af 31.1.2009, s. 16).glOSSAR
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?6
RESUmÉ
i.
Da enkeltbetalingsordningen blev indført i 2003, fik 
medlemsstaterne mulighed for at tilbageholde op til 
10 % af deres nationale lofter til »særlige typer land-
brug, som er vigtige for miljøbeskyttelsen eller -forbed-
ringen eller for at forbedre kvalitet og markedsføring af 
landbrugsprodukter«. Denne særlige støtte blev senere 
udvidet ved artikel 68 i forordning (EF) nr. 73/2009, der 
øgede antallet af mål, som der kunne ydes støtte til. 
ii.
Fireogtyve medlemsstater har besluttet at gøre brug 
af artikel 68 via en broget samling af 113 yderst for -
skelligartede foranstaltninger. Det samlede budget 
for perioden 2010-2013 er på 6,4 milliarder euro. For -
anstaltningerne er underlagt hver sine særlige regler, 
men hovedparten af dem er baseret på traditionelle 
mekanismer med koblede direkte betalinger3.
iii.
Revisionen havde fokus på udformningen af den 
særlige artikel 68-støtte og på, hvordan denne blev 
implementeret i 2010 og 2011 (forvaltnings- og kon-
trolordninger), og især på, om den særlige støtte i til-
fredsstillende grad er konsekvent og relevant, og om 
den kontrolleres godt nok. Revisionen blev udført i Kommissionen og i 4 medlemsstater, som tegner 
sig for ca. 70 % af budgetbevillingen til de relevante 
foranstaltninger.
3 Jf. glossaret for forklaringer på koblet/afkoblet direkte støtte og 
enkeltbetalingsordningen.
7
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?
iv.
Enkeltbetalingsordningen blev baseret på principperne 
om afkobling af de direkte betalinger fra produktionen 
og forenkling af betalingsordningen (»enkeltbetaling«). 
Som en undtagelse giver artikel 68 medlemsstaterne 
mulighed for at opretholde direkte koblede betalinger 
»i klart definerede tilfælde«. Retten konstaterede imid-
lertid, at Kommissionen kun havde lidt kontrol over 
begrundelsen for sådanne tilfælde, og at medlems-
staterne havde en stor skønsmargen med hensyn til 
at indføre direkte koblede betalinger. Gennemførelsen 
af bestemmelserne i artikel 68 var derfor ikke altid 
i fuld overensstemmelse med de generelle principper 
om afkobling og forenkling, som i dag gælder for den 
fælles landbrugspolitik.
v.
Retten konstaterede også, at der i medlemsstaterne 
ikke er tilstrækkeligt bevis for, at de foranstaltninger, 
der er indført i henhold til artikel 68, er nødvendige 
eller relevante, det vil sige, om der er behov for dem, 
om de er udformet effektivt og med hensyn til omfan-
get af den støtte, der stilles til rådighed. Målene og 
indikatorerne er utilstrækkelige, og det vil gøre det 
vanskeligt senere at vurdere foranstaltningerne.vi.
Retten påpegede til slut, at der var svagheder i de 
administrations- og kontrolsystemer, der var indført 
for at sikre, at foranstaltningerne gennemføres kor -
rekt. Selv om foranstaltnings- og kontrolbyrden alle -
rede er tung, konstaterede Retten undertiden sådanne 
svagheder, så det kan blive nødvendigt med en endnu 
mere omfattende forvaltning og kontrol, hvis kravene 
i forordningerne skal kunne overholdes. vii.
I forbindelse med indførelsen af den fælles landbrugs-
politik efter 2013 vil det forslag fra Kommissionen, 
der for tiden er under behandling, give mulighed for, 
at den særlige støtte opretholdes i form af koblede 
betalinger, men der fastlægges ikke tilstrækkelig klart 
præcise grænser. I den forbindelse fremsætter Retten 
følgende centrale anbefalinger:
a) Særlig støtte til bestemte landbrugsaktiviteter bør 
baseres på en streng fortolkning af bestemmel-
serne i artikel 68, og tildeling af koblet støtte bør 
begrundes behørigt over for Kommissionen og kontrolleres af denne.
 — For at Kommissionen kan påtage sig det en-delige ansvar under ordningen med delt for -
valtning, bør den spille en mere aktiv rolle ved fastsættelsen af kriterierne for gennemførelsen af foranstaltningerne.
 — Medlemsstaterne bør pålægges at dokumen-tere, at hver enkelt af de foranstaltninger, som de agter at indføre, er nødvendig (dvs. at der er behov for den særlige støtte, og at en 
metode baseret på undtagelser kan tilføre 
merværdi) og relevant (med hensyn til gen -
nemførelsesordninger, tildelingskriterier og støtteniveauer), samt at den opfylder kriteri-erne for forsvarlig økonomisk forvaltning.
b) Under hensyntagen til de mange forskellige foran-staltninger, der kan iværksættes, bør der oprettes et hensigtsmæssigt overvågningssystem, så det bliver nemmere senere at foretage en evaluering.
c) Når foranstaltningerne er indført, bør medlems-staterne etablere passende forvaltnings- og kon-trolsystemer, der er tilstrækkelig omfattende til at kunne sikre, at alle forordningens krav opfyldes. For at undgå, at der påløber uforholdsmæssigt 
store omkostninger set i relation til disse foran -
staltningers beskedne omfang, bør der allerede 
tages hensyn til kravet om overvågning og kontrol i foranstaltningens udformningsfase (gennemfø -
relsen skal være enkel, kriterierne kontrollerbare mv.) eller, hvis det er muligt, allerede når det be -
sluttes, om en given foranstaltning skal indføres 
eller ej.RESUmÉ
8
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?1. Da enkeltbetalingsordningen (afkobling fra produktionen af den direkte 
støtte til landbrugerne)4 blev indført i 2003, fik medlemsstaterne mulig -
hed for fortsat at anvende en række ordninger med produktionsrelateret 
støtte til landbrugere. Ifølge artikel 69 i forordning (EF) nr. 1782/2003)5 
kunne medlemsstaterne øremærke op til 10 % af deres nationale lof-
ter til »særlige typer landbrug, som er vigtige for miljøbeskyttelsen 
eller -forbedringen eller for at forbedre kvalitet og markedsføring af 
landbrugsprodukter«.
2. Denne særlige støtte blev senere udvidet ved artikel 68 i forordning nr. 73/2009 (i perioden 2010-2013). Artikel 68 øgede antallet af mål eller 
aktiviteter, som der kunne ydes støtte til (jf. tabel 1).
3. De detaljerede regler for implementering af artikel 68-støtten er navnlig 
fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 1120/20096 (artikel 37-49) og 
forordning (EF) nr.1122/2009 (artikel 29 og 46). De systemer, der anven-des til forvaltning og kontrol af de forskellige former for støtte i henhold 
til artikel 68, er stort set baseret på det integrerede forvaltnings- og 
kontrolsystem (IFKS).4 Jf. glossaret.
5 Rådets forordning 
(EF) nr. 1782/2003 af 
29. september 2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere og om ændring af forordning (EØF) nr. 2019/93, (EF) nr. 1452/2001, (EF) nr. 1453/2001, (EF) nr. 1454/2001, (EF) nr. 1868/94, (EF) nr. 1251/1999, (EF) nr. 1254/1999, (EF) nr. 1673/2000, (EØF) nr. 2358/71 og (EF) nr. 2529/2001 (EUT L 270 af 21.10.2003, s. 1).
6 Kommissionens 
forordning (EF) nr. 1120/2009 af 29. oktober 2009 om gennemførelsesbestemmelser til enkeltbetalingsordningen i afsnit III i Rådets forordning (EF) nr. 73/2009 om fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte til landbrugere og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere (EUT L 316 af 2.12.2009, s. 1).INDlEDNINg
taBel 1
mål eller aktIVIteter, der er BerettIGede tIl den specIfIkke artIkel  68-støtte
Beskyttelse eller forbedring af miljøet 68, stk. 1, litra a), nr. i)
Landbrugsprodukters kvalitet 68, stk. 1, litra a), nr. ii)
Markedsføring af landbrugsprodukter 68, stk. 1, litra a), nr. iii)
Dyrevelfærd 68, stk. 1, litra a), nr. iv)
Miljøfordele på landbrugsområdet 68, stk. 1, litra a), nr. v)
Overvindelse af særlige ulemper i  sårbare eller følsomme områder eller for sårbare typer 
landbrug68, stk. 1, litra b)
Forhindring af, at jorden opgives 68, stk. 1, litra c)
Afgrøde-, dyre- og planteforsikring 68, stk. 1, litra d)
Gensidige fonde i  forbindelse med sygdomme samt miljøhændelser 68, stk. 1, litra e)
9
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?9
4. Fireogtyve medlemsstater har besluttet at gøre brug af artikel 68 via en 
broget samling af 113 foranstaltninger, der indbyrdes er meget forskel-lige, både med hensyn til art og med hensyn til budget.
5. For perioden 2010-2013 blev der i alt bevilget 6,4 milliarder euro fra 
EU-budgettet til artikel 68 (jf. bilag I). De følgende diagrammer viser midlernes fordeling på medlemsstaterne (diagram 1) og på type foran-
staltning (diagram 2).
6. Den anvendte form for støtte som klassificeret i EU-budgettet (koblet/
afkoblet) til de forskellige foranstaltninger, der blev iværksat i henhold til artikel 68, stk. 1, vises i tabel 2.
taBel 2
støtteform (koBlet/afkoBlet) anVendt tIl de forskellIGe foranstal tnInGer, der Ble V IVærksat I henhold tIl artIkel  68, stk.  1
Koblet direkte 
støtteAfkoblet direkte 
støtte
Beskyttelse eller forbedring af miljøet (68, stk. 1, litra a), nr. i)) √
Landbrugsprodukters kvalitet (68, stk. 1, litra a), nr. ii)) √
Markedsføring af landbrugsprodukter (68, stk. 1, litra a), nr. iii)) √
Dyrevelfærd (68, stk. 1, litra a), nr. iv)) √
Miljøfordele på landbrugsområdet (68, stk. 1, litra a), nr. v)) √
Særlige ulemper og sårbare typer landbrug (68, stk. 1, litra b)) √
Forhindring af, at jorden opgives (68, stk. 1, litra c)) √
Afgrøde-, dyre- og planteforsikring (68, stk. 1, litra d)) √
Gensidige fonde (68, stk. 1, litra e)) (forsikring) √
10
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?dIa Gram 1
fordelInGen af de BudGetterede mIdler tIl perIoden 2010-2013, 
pr.  medlemsstat
Andre
20 %
Frankrig
29 %
Italien
20 % Spanien
12 %Ungarn
7 %Grækenland
7 %Polen
5 %
Kilde: Europa-Kommissionens budgetoverslag.
dIa Gram 2
fordelInGen af de BudGetterede mIdler tIl perIoden 2010-2013, pr.  type 
foranstal tnInG
Særlige ulemper
68, stk. 1,  litra b)
40 %
Miljøvenligt landbrug
68, stk. 1,  litra a), nr. v)
19 %Kvalitet
68, stk. 1, litra a), nr. ii)
17 %Forsikring
68, stk. 1, litra d)
11 %Miljø
68, stk. 1, litra a), nr. i) 
5 %Andet
8 %
Kilde: Europa-Kommissionens budgetoverslag.
11
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?
REVISIONENS  Omf ANg Og  
REVISIONSmETODEN
7. Revisionen var koncentreret om indførelsen af den støtte, der er om-
handlet i artikel 68, og om, hvordan den var blevet implementeret i 2010 og 2011 (forvaltnings- og kontrolordninger). For at kunne besvare 
det overordnede revisionsspørgsmål om, hvorvidt den ydede støtte var 
veludformet og velimplementeret, søgte revisorerne svar på følgende 
tre underspørgsmål:
a) Er rammen for implementering af de foranstaltninger vedrørende 
den særlige støtte formuleret på en sådan måde, at den sikrer sam-
menhæng med de generelle retningslinjer for søjle I i den fælles 
landbrugspolitik?
b) Er der tilstrækkeligt bevis for, at de foranstaltninger, der er indført 
i henhold til artikel 68, er nødvendige og relevante?
c) Gennemføres disse foranstaltninger sammen med et tilfredsstil-lende kontrolsystem?
8. Revisionen blev udført i Kommissionen og i Grækenland, Spanien (Aragón, Galicia, Castilla-La Mancha), Frankrig og Italien (Emilia-Romag-na, Lazio), medlemsstater, der tegner sig for 68 % af budgettildelingerne 
for perioden 2010-2013 og for 73 % af de budgetterede udgifter til de 
første to år.
9. Arbejdet var koncentreret om 13 udvalgte foranstaltninger (jf. de kortfat -
tede beskrivelser i bilag II):
 ο Støtte for hård hvede (Grækenland - 68, stk. 1, litra a), nr. ii))
 ο Støtte for får/geder i ugunstigt stillede områder (Grækenland - 68, stk. 1, litra b))
 ο Nye enkeltbetalingsrettigheder i ugunstigt stillede områder eller bjerg-områder (Grækenland - 68, stk. 1, litra c))
 ο Støtte for vekseldrift på ikke -kunstvandede arealer (Spanien - 68, stk. 1, 
litra a), nr. v))
 ο Støtte til mejerisektoren i ugunstigt stillede områder (Spanien - 68, stk. 1, litra b))
 ο Støtte for fårekød/gedekød (Spanien - 68, stk. 1, litra b))
 ο Supplerende støtte for proteinafgrøder (Frankrig - 68, stk. 1, litra a), nr. i))
 ο Støtte for opretholdelse af økologisk landbrug (Frankrig - 68, stk. 1, litra a), nr. v))
12
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?7 Inklusive en analyse af 
de vurderinger, der var til 
rådighed vedrørende den tidligere implementering af artikel 69 i forordning (EF) nr. 1782/2003 eller tilsvarende foranstaltninger.
8 Et forsikringsselskab 
i Frankrig og Consorzi di Difesa i Italien (en form for producentorganisation, der agerer som formidler).
9 Nogle af de 
støttemodtagere, der var blevet udtaget vedrørende 2010, havde ikke fornyet deres støtteansøgning i 2011, og hertil kommer, at nogle af filerne for 2011 ikke var tilgængelige på tidspunktet for revisionen. ο Støtte for får/geder (Frankrig - 68, stk. 1, litra b))
 ο Afgrødeforsikring (Frankrig - 68, stk. 1, litra d))
 ο Vekseldrift (Italien - 68, stk. 1, litra a), nr. v))
 ο Forbedring af kvaliteten af landbrugsprodukter i kvægsektoren (Italien - 68, 
stk. 1, litra a), nr. ii))
 ο Forsikring (Italien - 68, stk. 1, litra d)).
10.  Disse 13 foranstaltninger havde fået tildelt 2 686 millioner euro i perio -
den 2010-2013, hvilket udgjorde lige over 40 % af det samlede budget 
til artikel 68 (50 % i de første to år).
11.  Revisionsmetoden bestod i en evaluering af det forarbejde, der var ud-
ført med henblik på de gældende bestemmelser7, og med hensyn til de 
udvalgte foranstaltninger:
a) en gennemgang af udformningen af foranstaltningerne (f.eks. be -
hov, støtteberettigelseskriterier og støttesatser) og af den forelig-
gende dokumentation til støtte for de valg, der var truffet
b) en analyse af forvaltnings- og kontrolsystemerne
c) en bilagsgennemgang på basis af overensstemmelsestest vedrø -
rende en tilfældigt udtaget stikprøve på ca. 10 støttemodtagere pr. foranstaltning. Hovedparten af de pågældende støttemodtagere var allerede blevet kontrolleret på stedet af de nationale myndigheder
d) besøg på stedet hos en delstikprøve af ovennævnte støttemodta-gere og, når det var nødvendigt, hos andre, der ansås for at være relevante i forbindelse med foranstaltningen
8.
12.  Alt i alt gennemgik revisorerne dokumenter i 141 sager (ansøgninger, kontroller og betalinger vedrørende 2010 og 2011)
9 og aflagde 29 besøg 
på stedet.
13
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?
10 Kun risikostyringsforanstalt -
ningerne (litra d) og e)) var in-
novative i forhold til de allerede eksisterende former for støtte.
11 Under søjle II er der 
adgang til alle de miljøvenlige landbrugsforanstaltninger med langt større beløb (foranstaltning 214, hvortil der blev afsat 22,2 milliarder euro i perioden 2007-2013). For yderligere oplysninger herom, jf. Rettens særberetning nr. 7/2011 »Er støtten til miljøvenligt landbrug udformet og forvaltet godt?« (http://eca.europa.eu). Navnlig er foranstaltningerne vedrørende støtte til biologisk landbrug i Frankrig i henhold til artikel 68 identiske med dem, der allerede fandtes under foranstaltning 214 til udvikling af landdistrikter.
12 Jf. Rettens særberetning 
nr. 11/2012 »Direkte støtte for ammekøer, moderfår og geder under delvis gennemførelse af enkeltbetalingsordningen« (http://eca.europa.eu).
13 Spanien havde for eksempel 
valgt at afkoble de eksisterende præmier for moderfår og geder, men genindførte straks en lignende foranstaltning for støtte for fårekød/gedekød i henhold til artikel 68.
14 Den franske støtte for 
proteinafgrøder, der er indført i henhold til artikel 68, kaldes for eksempel »supplerende«, fordi den i 2010 og 2011 udgjorde et supplement til en tilsvarende foranstaltning, der blev opretholdt indtil 2011.bEm ÆRKNINgER
sVaGhederne Ved Gennemførelsesrammen 
for den særlIGe støtte I henhold tIl 
artIkel  68 har konsekVenser for støttens 
oVerensstemmelse med de Generelle 
prIncIpper for den fælles landBruGspolItIk
13.  Reformen af den fælles landbrugspolitik, der blev indført i 2003, var 
baseret på principperne om at afkoble de direkte betalinger fra pro -
duktionen og forenkle betalingsordningen. Som en undtagelse giver artikel 68 medlemsstaterne mulighed for at opretholde særlig støtte »i klart definerede tilfælde«. Revisorerne vurderede, om disse undtagelser var afpasset efter de generelle principper om afkobling og forenkling, 
der nu gælder for den fælles landbrugspolitik.
den særlIGe støtte I henhold tIl artIkel  68 er en del VIs 
fra VIGelse af den o Verordnede prIorIterInG  af afkoBlInG  
I ordnInGen for dIrekte BetalInGer
14.  Hovedparten af de foranstaltninger10, der kunne indføres ifølge artikel 68, 
kan sammenlignes med (eller er - i nogle tilfælde - fuldstændig identiske 
med) andre, tidligere ordninger11. Et langt stykke hen ad vejen er arti-
kel 68 i forordning (EF) nr. 73/2009 (og dens forgænger, artikel 69 i forord-ning (EF) nr. 1782/2003) derfor især det retsgrundlag, der var nødvendigt 
for at sikre, at de eksisterende foranstaltninger kunne fortsætte, navnlig 
i form af koblet støtte, som der allerede længe havde været adgang til.
15.  De koblede husdyrforanstaltninger, som revisionen omfattede, kan så-ledes sammenlignes med de direkte støtteforanstaltninger for husdyr som f.eks. præmierne for ammekøer og for moderfår og geder
12, som 
de har kompletteret eller suppleret13. Hovedparten af de arealstøttefor -
anstaltninger, der blev indført, er hovedsagelig en fortsættelse af støt -
teforanstaltninger, der allerede fandtes i forbindelse med udvikling af 
landdistrikter eller af tidligere ordninger for koblet støtte14, som Rådet 
allerede havde besluttet at afkoble.
16.  Afkobling var imidlertid det centrale tema i reformen af den fælles land-
brugspolitik i 2003, og denne orientering blev bekræftet af sundheds-tjekket i 2008
15.
15 Fra betragtning 2 i forordning (EF) nr. 73/2009: »Især bør afkoblingen af den direkte støtte udvides, og enkeltbetalingsordningen bør 
forenkles.« Hensigten var, at medlemsstater, som oprindelig havde valgt at opretholde en bestemt procentuel andel produktionsstøtte under 
enkeltbetalingsordningen, ville trække den tilbage før 2013. Hertil kommer, at ordningerne med særlig støtte, der stadig var koblet, gradvis blev fjernet og inkorporeret i enkeltbetalingsordningen (med præmierne for ammekøer og får/geder som væsentlige undtagelser, som medlemsstaterne kan bevare som koblede ordninger).
14
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?16 Betragtning 35 
i forordning (EF) nr. 73/2009. 
»Medlemsstaterne bør have lov til at udnytte [...] til at yde særlig støtte i klart definerede tilfælde. [...] For at overholde EF’s internationale forpligtelser bør de midler, der kan anvendes til koblede støtteforanstaltninger, begrænses til et passende niveau«.
17 Agrosynergie, Evaluering af 
virkningerne på markederne af delvis afkobling, oktober 2010 (http://ec.europa.eu/agricul-ture/eval/reports/decoupling/short_sum_da.pdf ): »[…] at gennemførelsesbe -
stemmelserne i de fleste af de undersøgte tilfælde har for -
drejet artikel 69’s væsen, der i medlemsstaterne er blevet opfattet som en form for del-vis afkobling som modvægt til afkoblingens indførelse.«17.  Artikel 68 (og førhen artikel 69, dens »forgænger«) åbner derfor mulighed 
for en række undtagelser fra målsætningen om at udvide og forenkle afkoblingen. Ved at opretholde eller endog skabe former for koblet støtte 
afviger den fra den generelle udvikling med hensyn til søjle I. Derfor 
fastslås det i forordningen, at fravigelserne bør ske restriktivt »i klart de -
finerede tilfælde«
16. Heri ligger, at formålet med artiklen ikke er at opret -
holde en form for delvis kobling eller at indføre »genkobling«, men blot 
at tilbyde skræddersyede løsninger på en håndfuld specifikke problemer.
18.  Allerede i 2010 konkluderede en undersøgelse af markedseffekten af delvis afkobling, at artikel 69 i forordning (EF) nr. 1782/2003 var blevet 
misbrugt til at opretholde en form for delvis kobling
17. Siden da er denne 
risiko steget på grund af de mange potentielle foranstaltninger, som der 
åbnes mulighed for med artikel 68 i forordning (EF) nr. 73/2009, som øger 
mulighederne for særlig støtte i forhold til ovennævnte artikel 69.
19.  Om den særlige støtte er i overensstemmelse med Rådets generelle 
indstilling til søjle I, afhænger nu af, hvordan begrebet »klart definerede tilfælde«, hvor der kan ydes særlig støtte, fortolkes, og af, hvilken kontrol 
der udføres.
medlemsstaterne har et stort spIllerum, mens 
kommIssIonens kontrolmulIGhed er BeGrænset
20.  Forordningerne om den særlige støtte kan ikke i tilstrækkelig grad sikre, 
at denne støtte kun vil blive ydet »i klart definerede tilfælde«. Forord -
ningerne giver nemlig medlemsstaterne stor handlefrihed, når de skal 
udforme deres foranstaltninger.
21.  Kommissionens godkendelse kræves formelt kun i forbindelse med mil -
jøvenlige landbrugsforanstaltninger i henhold til stk. 1, litra a), nr. v). For 
alle andre typer af foranstaltninger kan Kommissionen ikke træffe juridisk 
bindende foranstaltninger, og medlemsstaterne er kun forpligtede til at 
meddele Kommissionen de afgørelser, de træffer.
15
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?22.  Hertil kommer, at forordningerne fastsætter meget få begrænsninger 
for, hvilke foranstaltninger der kan indføres. Og de få regler, der findes, gælder kun for én kategori af foranstaltninger, men det er ikke altid klart, 
hvorfor de ikke skal finde anvendelse på andre. Da der ikke altid sondres 
klart mellem de forskellige typer foranstaltninger, kan medlemsstaterne 
derfor, afhængigt af det erklærede mål, omgå de få eksisterende regler 
ved at anvende én klassificering i stedet for en anden. (Jf. tekstboks 1).
23.  Til trods for dette har Kommissionen undersøgt de foranstaltninger, den fik meddelelse om, med henblik på at sikre, at hver enkelt medlemsstat 
giver en bestemt mængde standardiserede oplysninger. Under dette 
arbejde har der ofte været udveksling af synspunkter, som undertiden 
har resulteret i, at de oprindelige forslag til foranstaltninger er blevet 
ændret.
tekstBoks  1
et eksempel på uklar sondrInG  mellem de forskellIGe typer 
foranstal tnInGer oG  på, hV ordan medlemsstaterne kan BruGe dette tIl at 
omGå de få eksIsterende reGler
Der sondres ikke klart mellem foranstaltninger, der indføres i henhold til stk. 1, litra a), nr. i) (miljø), og foranstalt -
ninger, der indføres i henhold til stk. 1, litra a), nr. v) (miljøfordele på landbrugsområdet). For eksempel blev den 
franske støtte for proteinafgrøder oprettet i henhold til stk. 1, litra a), nr. i), mens meget lignende foranstaltninger 
til støtte for vekseldrift i Spanien og Italien18 med stort set samme mål blev indført i henhold til stk. 1, litra a), 
nr. v). Jf. også eksemplet i punkt 26.
Disse valg indvirkede direkte på, hvilke bestemmelser der skulle anvendes:
 —»Miljømæssige« foranstaltninger er betinget af »ikke uvæsentlige og målelige [...]forbedringer«19 (et kriterium, 
som ikke finder anvendelse på »landbrugsmiljø«foranstaltninger)
 —»Landbrugsmiljø«støtte skal derimod forhåndsgodkendes af Kommissionen og skal være begrænset til »dæk -
ning af de ekstraudgifter, som reelt er afholdt, og indkomsttab, som er lidt for at nå det pågældende mål« 
(betingelser, som ikke finder anvendelse på de øvrige kategorier, herunder »miljømæssig« støtte).
18 Som det forklares i bilag II, indeholder den spanske foranstaltning, der refereres til, i realiteten ikke nogen vekseldriftsbetingelser, men 
er en form for arealstøtte, der først og fremmest er betinget af bestemte procentuelle andele olieholdige frø og proteinafgrøder.
19 Selv om det i det omtalte tilfælde ikke var bevist, at denne betingelse var opfyldt.
16
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?24.  Kommissionen mangler imidlertid det juridiske mandat til at spille en 
større rolle, og der bliver ikke altid reageret på undersøgelsen og på meningsudvekslinger. Hvor detaljerede de afgørelser, som Kommissio -
nen modtager fra medlemsstaterne, er, varierer meget, og i flere tilfælde 
afslørede revisionsbesøgene i de udvalgte lande vigtige bestemmel-
ser, som ikke fandtes i den beskrivelse, der var sendt til Kommissionen. 
Endelig viste revisionen klart begrænsningerne i Kommissionens kon-trolbeføjelser med hensyn til medlemsstaternes valg og udformning af foranstaltningerne.
25.  En række spørgsmål, som Kommissionen havde rejst under undersø -
gelsen af de foranstaltninger (ikke miljøvenlige landbrugsforanstaltnin-
ger), som nogle medlemsstater20 havde indberettet, blev således ikke 
besvaret. Eftersom Kommissionen ikke havde de fornødne beføjelser, 
blev den nødt til at afslutte sagerne uden at have kunnet afgøre, om 
den pågældende foranstaltning var lovlig. Sagerne fik påtegnet følgende 
konklusion: »vurderingen vedrørende meddelelsen […] afsluttes […] det anses hverken for fuldt ud eller klart påvist, at den meddelte foranstalt -
ning er i overensstemmelse med bestemmelserne«.
26.  I en anden medlemsstat21 blev en foranstaltning omformuleret, så den 
kunne indføres i henhold til stk. 1, litra a), nr. i), efter at Kommissionen havde nægtet at godkende den som en miljøvenlig landbrugsforanstalt -
ning (stk. 1, litra a), nr. v)).
den fælles landBruGspolItIks foranstal tnInGer med særlIG  
støtte efter  2013: der er stadIG  rIsIko for, at ordnInGen Ikke 
tIlpasses tIl den fælles landBruGspolItIk
27.  Som et led i sit forslag vedrørende den fælles landbrugspolitik for 2014-2020 har Kommissionen foreslået
22, at muligheden for særlig støtte i form 
af koblede betalinger opretholdes, et forslag, som Retten afgav udtalelse om i april 2012
23. Under hensyntagen til de ændringer, der for øjeblikket 
drøftes24, vil dette forslag medføre følgende vigtige ændringer:
a) Listen i artikel 68 over berørte produkter vil blive udvidet
b) Det disponible budget vil blive fastsat til 8 % af loftet, med mulig-hed for op til 13 % i undtagelsestilfælde20 Irland og Portugal.
21 Danmark.
22 KOM(2011) 625 endelig af 
12. oktober 2011, artikel 38-41.
23 Udtalelse nr. 1/2012 
om visse forslag til 
forordninger vedrørende den fælles landbrugspolitik i perioden 2014-2020 (http://eca.europa.eu).
24 B7-0079/2013, Forslag 
til Europa-Parlamentets afgørelse om indledning af og mandat til interinstitutionelle forhandlinger om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af regler for direkte betalinger til landbrugere under støtteordninger inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik (COM(2011)0625 - C7-0336/2011 - COM(2012) 552 – C7-0311/2012  – 2011/0280(COD) - 2013/2528(RSP)). (http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+MOTION+B7-2013-0079+0+DOC+PDF+V0//DA
17
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?c) Der vil kunne ydes koblet støtte:
i) »til sektorer eller regioner i en medlemsstat, hvor bestemte driftsfor -
mer eller landbrugssektorer er udsat for særlige vanskeligheder og 
tilskrives særlig stor betydning af økonomiske og/eller sociale og/eller 
miljømæssige årsager« og
ii) »i det omfang, det er nødvendigt for at skabe et incitament til at be -
vare det nuværende produktionsniveau i de berørte regioner.«
28.  Da listen over produkter og det disponible budgetloft for særlig støtte 
vil blive udvidet, og støttebetingelserne vil afhænge af den fremtidige 
fortolkning af de meget vage begreber (»vanskeligheder« og »særlig 
stor betydning af økonomiske og/eller sociale og/eller miljømæssige årsager«), der anvendes, vil hovedparten af de foranstaltninger med kob -
let støtte, der for øjeblikket er indført, med stor sandsynlighed kunne 
opretholdes.
utIlstrækkelIGt Be VIs for, at de 
foranstal tnInGer, der er Indført I henhold 
tIl artIkel  68, er nød VendIGe eller rele Vante
29.  Retten undersøgte, om der - i betragtning af de begrænsede krav, der 
stilles til medlemsstaterne - er tilstrækkeligt bevis for, og om der findes værktøjer til at påvise, at de foranstaltninger, der er indført i henhold til 
artikel 68, er nødvendige eller skræddersyede.
30.  Retten undersøgte, om det forudgående var dokumenteret, at støtten var 
nødvendig og relevant med hensyn til form og omfang, og om der var passende overvågningssystemer, som efterfølgende vil kunne bekræfte 
foranstaltningernes effektivitet.
18
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?I en række tIlfælde er der Ikke tIlstrækkelIGt Be VIs for, at 
støtten er nød VendIG
31.  Revisionen viste, at der i en række tilfælde ud over kvalitative argumenter 
af generel karakter ikke forelå bevis25 for, at der var behov for særlig støt -
te. Den viste også, at de undersøgte dokumenter ikke var tilstrækkelige som begrundelse for en række centrale aspekter ved foranstaltningerne
26. 
Desuden kunne årsagerne til den vedtagne fordeling af budgetmidlerne 
ikke dokumenteres, hverken for så vidt angår de forskellige foranstalt -
ninger, der var gennemført, eller i forhold til andre behov, som der ikke 
er ydet særlig støtte til at afhjælpe.
32.  I én medlemsstat (Grækenland) var der for eksempel ikke frem-lagt nogen dokumentation, som specifik begrundelse for nogen af foranstaltningerne.
33.  I et andet tilfælde (Spanien) var hektarstøtte begrundet med behovet for at bekæmpe en ny tendens til kun at dyrke én kornsort, men de do -
kumenter, Retten fik, var utilstrækkelige som bevis for en sådan tendens 
i de områder, foranstaltningen var målrettet mod. Ingen af de to med-
lemsstater, som målrettede deres miljøvenlige landbrugsforanstaltninger mod specifikke områder, lå inde med statistikker, der dokumenterede, at de valg, der var truffet, var relevante.
34.  I Frankrig var foranstaltningens mål at bekæmpe nedgangen i antallet af husdyr, men dette var kun dokumenteret for så vidt angår diegivende får (ingen reduktion for så vidt angår malkefår, og der forelå ingen statistik -
ker for geder), men den vedtagne støtteforanstaltning finder anvendelse på hele sektoren for får/geder.
35.  Med hensyn til foranstaltningen om opretholdelse af økologisk landbrug (Frankrig), konstaterede Retten, at der ikke forelå statistikker eller un-dersøgelser, som kunne dokumentere, at økologiske landmænd vender 
tilbage til konventionelt landbrug. Behovet for støtte til opretholdelse 
af økologisk landbrug var således ikke begrundet tilfredsstillende.25 3 ud af 13 foranstaltninger.
26 6 ud af 10 foranstaltninger, 
jf. eksemplerne i de følgende 
punkter.
19
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?utIlstrækkelIGt Be VIs for, at foranstal tnInGerne er 
skræddersyede
utIlstrækkelIGt Be VIs for, at koBlede BetalInGer er hensIGtsmæssIGe
36.  Særlig støtte ydes i vid udstrækning i form af koblede betalinger27, selv 
om der ikke er noget afgørende bevis for, at koblet støtte er det mest 
hensigtsmæssige middel til at nå de mål, der forfølges. I hvert fald nogle 
af de mål, der søges opfyldt (f.eks. kvalitetsforbedring, markedsføring af landbrugsprodukter og dyrevelfærd), kan også støttes på andre måder end med koblede betalinger, f.eks. samfinansiering af investeringer el-
ler salgsfremstød for kvalitetsprodukter, der falder mere i tråd med den 
fælles landbrugspolitiks mål, og de burde have været taget i betragtning under udformningen af foranstaltningerne.
37.  I forbindelse med koblet husdyrstøtte er det således allerede ved flere lejligheder blevet påpeget
28, at der ikke foreligger klart bevis for, at kob -
lede betalinger er den mest hensigtsmæssige støtteform. Herudover var risikoen for, at koblede betalinger ikke stemmer overens med målet om 
konkurrence, blevet påpeget i undersøgelsen i 2010 af markedseffekten 
af delvis afkobling i forbindelse med artikel 69-støtte.
38.  Hertil kommer, at de nærmere kriterier for de indførte foranstaltninger ikke altid er direkte begrundet med de definerede mål eller behov. Og selv om artikel 68 giver mulighed for at målrette støtten, er de fleste 
af de indførte støtteordninger ikke tilstrækkelig differentierede eller 
målrettede.
39.  For eksempel gennemføres foranstaltninger i henhold til stk. 1, litra a), nr. i) og v), på grundlag af miljømål. Om de er relevante, afhænger såle -
des af, om der er en klar årsagssammenhæng mellem de støttede aktivi-
teter og disse miljømål. For så vidt angår de foranstaltninger, revisionen 
omfattede, var denne årssammenhæng imidlertid en tilgrundliggende hypotese, som der ikke var noget specifikt bevis for
29.27 Ifølge oversigten over det 
almindelige budget tegner 
koblede betalinger i henhold til artikel 68 sig for 66 % af alle udgifterne (73 % af de foranstaltninger, der blev gennemført i 2010). En række foranstaltninger i henhold til stk. 1, litra a), nr. v) anvender også koblede betalinger, mens foranstaltninger i henhold til stk. 1, litra e), også kan anses for at være afkoblede.
28 »[…] tvivl om, hvorvidt det 
[…] er korrekt at anvende […] et instrument i den fælles landbrugspolitiks første søjle, til at forfølge et mål, der mere direkte hører under politikken for udvikling af landdistrikter. […] at det i tråd med inspirationsprincipperne for reformen af den fælles landbrugspolitik er hensigtsmæssigt at indlemme denne støtte, som fortsat er koblet, i enkeltbetalingsordningen og lade instrumenterne i den anden søjle varetage støtten til de lokale landbrugsøkonomier.« (Agrosynergie, Evaluering af 
virkningerne på markederne af delvis afkobling).  
»Retten fandt ikke klar dokumentation for, at de undersøgte ordninger generelt er et mere effektivt redskab end afkoblet støtte suppleret med andre foranstaltninger finansieret af EU og medlemsstaterne, når det gælder om at bevare produktionen og dermed støtte de økonomiske aktiviteter i regioner med få økonomiske alternativer og skabe miljømæssige fordele.« (Særberetning nr. 11/2012).
29 I særberetning nr. 7/2011 udbygges dette yderligere: »kun i et begrænset antal sager blev der brugt specifikke kvantificerede beviser til at 
udforme og forvalte delforanstaltninger til fremme af miljøvenligt landbrug. […] For så vidt angår 24 % af de gennemgåede kontrakter rapporterede medlemsstaterne, at årsagsforbindelsen mellem landbrugspraksis og de forventede miljøfordele ikke var blevet påvist.« »[...] betalingerne blev ikke koncentreret om specifikke miljømæssige problemer.«
20
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?30 Jf. Rettens særberetning 
nr. 4/2003 om udvikling af 
landdistrikterne: støtte til ugunstigt stillede områder (EFT C 151 af 27.6.2003). »Kommissionen har ikke tilstrækkeligt bevis for, at klassificeringerne som ugunstigt stillede områder stadig er berettigede. […] det [kan] medføre, at klassificeringer ikke mere er berettigede, […] og dermed, at der tildeles uberettiget støtte.« Kommissionen udarbejdede efterfølgende et forslag for perioden 2014-2020 (KOM(2009) 161 endelig af 21. april 2009), men det drøftes stadig.
31 Blandt alle de 
foranstaltninger, som indgik i Rettens revision, var den eneste undtagelse herfra det franske supplement vedrørende nye områder med produktion af foderbælgplanter, men det havde et samlet årligt budget på kun 1 million euro.
32 »Den støtte, der er 
omhandlet i stk. 1, litra b), (…) må kun ydes i det omfang, det er nødvendigt for at skabe et incitament til at bevare det nuværende produktionsniveau.«
33 For eksempel »forbedring 
af landbrugsprodukters kvalitet« (artikel 68, stk. 1, litra a), nr. ii)) og »forbedring af markedsføringen af landbrugsprodukter« (artikel 68, stk. 1, litra a), nr. iii)).40.  De græske støtteforanstaltninger for ugunstigt stillede områder (får/
geder og nye enkeltbetalingsrettigheder) var udformet på grundlag af en gammel definition af ugunstigt stillede områder, der dækkede ca. 80 % 
af landets anvendelige landbrugsjord. Rent bortset fra, at denne mang-
lende målretning udvander effekten af de midler, der er tilrådighed, er 
nogle af de områder, som tidligere ansås for ugunstigt stillet, det måske 
ikke længere i dag
30.
41.  Endelig blev støtten ydet uden nogen kriterier vedrørende ændring eller forbedring af tidligere praksis. For så vidt angår de undersøgte foranstalt -
ninger drager en stor del af støttemodtagerne derfor fordel af en død-vægtseffekt i form af støtte, der i bedste fald opretholder en eksisterende 
praksis
31. Denne ordning er i overensstemmelse med bestemmelserne 
om »at bevare produktionen« i forbindelse med foranstaltninger, der 
indføres i henhold til artikel 68, stk. 1, litra b)32, men for så vidt angår de 
foranstaltninger, der har forbedring som mål, er den ifølge sagens natur uproduktiv og utilstrækkelig med hensyn til at ændre de eksisterende 
forhold
33.
42.  De nationale myndigheder målrettede ganske vist foranstaltningen om 
vekseldrift (Italien og Spanien) mod specifikke regioner eller områder, men alle landbrugere i disse områder har adgang til støtten, uanset hvad 
de gjorde tidligere. Eksempelvis udtalte en italiensk støttemodtager, som 
Retten besøgte som led i revisionen, at han ikke havde ændret sin praksis med hensyn til vekseldrift.
43.  I Grækenland har støtte for hård hvede det erklærede mål at forbedre kvaliteten. Der er derfor fastlagt en række betingelser (certificerede frø, AGRO 2-produktionsmetoden), men der er ikke nogen bestemmelse om, 
at den dyrkede afgrøde eller produktionsmetoden skal være ændret i for -
hold til tidligere praksis.
44.  I Frankrig afløste artikel 68-støtten en tilsvarende national forsikringsfor -
anstaltning, hvis støttesats den næsten fordoblede. Dataene viser, at den 
meget bratte stigning i støtteniveauet fra 2010 kun havde ringe effekt og 
kun giver sig udslag i en svag stigning både i den procentuelle andel af 
jord, der var forsikret, og i antallet af kontrakter. Konsekvensen af denne næsten fordobling af støtten var derfor først og fremmest en dødvægt i form af allerede eksisterede kontrakter og allerede forsikret jord.
21
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?utIlstrækkelIG  BeGrundelse for de ValGte støttesatser
45.  Kun for så vidt angår miljøvenlige landbrugsforanstaltninger, hvor der 
er fastsat et loft34, kræver forordningen en delvis begrundelse for de 
valgte støttesatser. Revisionen viste, at det er vanskeligt at fastsætte 
denne grænse pålideligt, og at der heller ikke tages hensyn til risikoen 
for, at støtten fastsættes for lavt til at få nogen effekt35. For de andre 
foranstaltninger pålægger forordningen ikke nogen specifik forpligtelse 
til at begrunde de valgte satser.
46.  At fastsætte støtten på et passende niveau (hverken for højt eller for lavt) 
er imidlertid et helt centralt led i forsvarlig økonomisk forvaltning.
47.  I de fleste tilfælde36 forelå der ikke dokumentation, der kunne gøre det 
muligt at forstå de valg, der var truffet, eller vurdere sandsynligheden for, at de vil være effektive. Støtteniveauerne var derimod fastlagt, uden 
at der var foretaget den mindste undersøgelse, som kunne gøre det 
muligt at påvise, at beløbene er relevante, og de var snarere udtryk for en simpel fordeling af budgetbevillingen (som igen var et resultat af politiske forhandlinger) på de sandsynlige støttemodtagere.
48.  For eksempel dokumenterede to af de tre undersøgte foranstaltninger vedrørende får/geder (Grækenland og Frankrig) slet ikke satserne. Sat -
serne varierede fra medlemsstat til medlemsstat fra 3 euro til 24 euro pr. 
dyr, men der var ingen oplysninger, som rationelt kunne forklare det for -
skellige omfang eller den sandsynlige forskel med hensyn til indvirkning.
49.  I forbindelse med en vekseldriftsforanstaltning (Italien), som var et af de tilfælde, hvor Retten konstaterede, at der var udført en behovsanalyse for at fastslå den nødvendige støttesats, var det beløb, der i sidste ende 
blev valgt, lavere end det, der oprindelig var blevet anslået.34 »[…] kun til dækning af 
de ekstraudgifter, som reelt 
er afholdt, og indkomsttab, som er lidt for at nå det pågældende mål« (artikel 68, stk. 2, litra a), nr. i)).
35 Jf. også særberetning 
nr. 7/2011: »Der blev konstateret væsentlige problemer med støttebeløbene, bl.a. at der var fejl i beregningen af støttebeløbene, og at støtten ikke var differentieret under hensyn til de regionale eller lokale vilkår på stedet.«
36 8 foranstaltninger 
ud af 11. Vedrørende forsikringsforanstaltninger er støtteniveauet blevet fastsat til den maksimale procent (65 %), som forordningen giver mulighed for.
22
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?37 Artikel 27, stk. 3, 
i Rådets forordning (EF, 
Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1).
38 For så vidt angår 
disse miljøvenlige landbrugsforanstaltninger konkluderede særberetning nr. 7/2011 »at medlemsstaterne havde fastsat mange mål, og at målene ikke var tilstrækkeligt specifikke til, at man kunne vurdere, om de var nået. […] Ikke desto mindre var der betydelige problemer med ledelsesinformationernes relevans og pålidelighed. Navnlig forelå der kun ganske få oplysninger om de miljømæssige fordele, som betalingerne for miljøvenligt landbrug havde medført.« For så vidt angår koblet husdyrstøtte konkluderede særberetning nr. 11/2012: »Der er svagheder i Kommissionens og medlemsstaternes overvågning af centrale resultatindikatorer og i vurderingen af ordningernes endelige sociale og miljømæssige virkninger samt en mangel på koordination med andre foranstaltninger, der har de samme mål […].«.utIlstrækkelIGe V ærktøjer tIl VurderInG  af 
foranstal tnInGernes effektIVItet
50.  Finansforordningen37 fastsætter, at der skal opstilles specifikke, målelige, 
realiserbare, relevante og tidsbestemte (SMART) målsætninger for alle de 
aktivitetsområder, som budgettet omfatter, og at det ved hjælp af resul-
tatindikatorer fastsat for hver enkelt aktivitet skal kontrolleres, om disse målsætninger er opfyldt. Og ifølge almindeligt anerkendte standarder for forsvarlig økonomisk forvaltning skal disse resultatindikatorer være relevante, accepterede, troværdige, enkle og stabile (RACER).
51.  Da artikel 68 kun er en budgetmæssig ramme, der er udformet til at opfylde forskellige behov og en række målsætninger, vil det på grund af de forskellige foranstaltningers omfang og forskelligartethed ikke være 
muligt at opstille SMART -målsætninger og RACER-resultatindikatorer på 
artikel 68-niveau.
52.  Retten konstaterede, at der manglede en egentlig systematisk overvåg-
ning (opstilling af SMART -målsætninger og overvågning af RACER-indika-
torer) og at det på forskellige niveauer vil vanskeliggøre en evaluering af 
resultaterne af hovedparten af de foranstaltninger, revisionen omfattede 
(jf. tekstboks 2)38.
53.  I den sammenhæng noterer Retten, at den flerårige plan fra GD for Land-brug og Udvikling af Landdistrikter fastsætter, at der skal foretages en evaluering af artikel 68-foranstaltningerne i 2016/2017. En sådan eva-
luering vil imidlertid - som allerede forklaret - kun være relevant, hvis 
den er baseret på en passende overvågningsramme, hvor der anvendes SMART -mål og RACER-resultatindikatorer.
23
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?tekstBoks  2
eksempler på sV aGheder med hensyn tIl mål oG  IndIkatorer
eksempler på mål, som ikke er sM art
 — støtte for hård hvede: Denne aktion sigter mod at forbedre kvaliteten af hård hvede og således sikre pro -
duktion af mel af høj kvalitet til pastafremstilling.
 — støtte for får og geder: At støtte fårekød og gedekøds rolle med hensyn til at bremse tilbagegangen 
i landbefolkningen, strukturere områderne og bevare biodiversiteten.
 — vekseldrift: At øge forekomsten af organiske stoffer i jorden, fordi den gentagne dybe pløjning, der er 
typisk for monokultur, bevirker, at de organiske stoffer mineraliseres, hvilket reducerer jordens frugtbarhed 
og giver anledning til, at store mængder CO2 bliver frigivet til atmosfæren. At reducere jorderosionen. At 
bevare biodiversiteten.
eksempler på ingen eller utilstrækkelige indikatorer
 — støtte til bevarelse af økologisk landbrug: I den afgørelse, som blev meddelt Kommissionen, anførte 
Frankrig, at den indikator, der blev anvendt under denne foranstaltning, var antallet af hektar, der blev dyr -
ket økologisk. Denne indikator accepteres som relevant inden for den videre ramme for den franske plan 
»Økologisk landbrug i 2012«, men er ikke tilstrækkelig specifik i relation til de faktiske målsætninger for 
denne foranstaltning (risiko for at vende tilbage til konventionelt landbrug), som kun er en lille del af planen.
 — nye enkeltbetalingsrettigheder i ugunstigt stillede områder eller bjergområder: Der var ikke nogen 
indikator til vurdering af indvirkningen af denne foranstaltning.
 — støtte til proteinafgrøder/vekseldrift: Det eneste element, der foreligger vedrørende disse foranstaltninger 
er antallet af hektar, som der søges om og/eller udbetales støtte for. Dette element øges proportionelt med udgifterne, og det uden at der gives oplysninger om foranstaltningernes reelle virkning for så vidt angår de erklærede endelige målsætninger (f.eks. krav til input, jordens frugtbarhed/jorderosion).
24
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?39 Punkt 3.15 i årsberetningen 
for regnskabsåret 2011 
(EUT C 344 af 12.11.2012).
40 Korn, olieafgrøder og 
proteinafgrøder.uhensIGtsmæssIG  eller utIlstrækkelIG  
kontrol af de Gennemførte 
foranstal tnInGer på medlemsstatsnIVeau
54.  Inden for de generelle retlige rammer, der er udstukket i forordning (EF) 
nr. 73/2009 og (EF) nr. 1120/2009, har hver enkelt medlemsstat opstillet et sæt særlige støtteberettigelseskriterier for hver enkelt foranstaltning. 
Det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS, der videreudvik -
les i forordning (EF) nr. 1122/2009) giver en række standarder for kon-
trol, der skal sikre, at såvel de generelle som de særlige regler bliver overholdt, blandt andet via administrativ kontrol og kontrol på stedet. Forudsætningen for en effektiv kontrol af artikel 68-støtten er derfor, at 
IFKS fungerer effektivt (jf. punkt 3). Men eftersom Retten allerede kon-
trollerer IFKS regelmæssigt
39, var revisionen ikke udformet med henblik 
på at afgive udtalelse om den, og kun de aspekter, der specifikt vedrører artikel 68-foranstaltninger, gennemgås i det følgende.
sVaGheder I de admInIstratIVe kontrolsystemer oG  
for Val tnInGssystemerne
55.  Rettens revision afslørede forskellige svagheder i de administrative kon-trolsystemer og forvaltningssystemerne:
56.  I Frankrig og Italien kunne de nationale myndigheder ikke dokumentere, at der fandtes procedurer til at undgå risikoen for dobbeltfinansiering med andre ordninger. Herudover gjorde svagheder ved kontrolsporet 
det umuligt at genudføre visse automatiske administrative kontroller. 
Endelig kunne dokumenterne i en række af de sager, Retten gennemgik, ikke i tilstrækkelig grad underbygge de betalinger, der var afholdt, eller forklare de anomalier, som f.eks. usædvanlige betalingsdatoer, Retten konstaterede.
57.  Støtte til foderbælgplanter (Frankrig) er forbeholdt nye arealer, der tid-ligere har været beplantet med bestemte afgrøder
40, men der er ingen 
bestemmelser om administrativ kontrol af, at denne betingelse er op -
fyldt, og end ikke i forbindelse med kontrol på stedet blev der udført 
systematisk dokumentkontrol. De fejl, Retten konstaterede, i kombination 
med støtteansøgningsformularens manglende klarhed, tyder imidlertid 
på, at der er mange uopdagede fejl i denne delforanstaltning.
25
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?41 I særlige tilfælde, 
hvor grundlaget for 
beregningen af støtten afviger fra betingelserne i støttemodtagerens kontrakt med forsikringsselskabet, kan denne ordning være mindre effektiv. Selv i dette specielle tilfælde konstaterede Retten dog, at restrisikoen var meget lille.58.  En af ordningerne for støtte til får (Frankrig) er betinget af, at modtage -
ren overholder et bestemt produktivitetsniveau, men der udføres ingen 
administrativ kontrol i relation til denne betingelse, som følgelig kun 
verificeres, når der udføres kontrol på stedet. I ét tilfælde vedrørende 
støtte til geder, var der to år i træk ydet støtte på grundlag af et bilag, 
som viste, at modtageren ikke opfyldte de fastsatte betingelser.
59.  I en af de spanske regioner havde en fejlfortolkning af støtten til mejeri-
sektoren medført, at støttemodtagerne blev nægtet betaling for et antal dyr, som var støtteberettigede. Samtidig bevirkede en fejl i forvaltnings-
systemets konfiguration, at den supplerende arealbaserede støtte blev 
udbetalt på grundlag af et kriterium, der var i strid med de betingelser, der knyttede sig til den nationale foranstaltning, den samlede finansielle virkning var dog begrænset.
60.  Herudover viste revisionen af stikprøven af udvalgte støttemodtagere, at der var fejl i den database, der blev anvendt til at beregne støtten til kvægsektoren (Italien).
61.  Med hensyn til foranstaltninger vedrørende forsikringsstøtte er det fran-ske kontrolsystem i høj grad afhængigt af forsikringsselskabernes data og kontrol. Denne tilgang, som begrundes med forsikringsselskabernes 
direkte finansielle interesse i at kontrollere de kontraktmæssige data, der 
udgør grundlaget for beregningen af støtten
41, gør det muligt at foretage 
en hovedsagelig elektronisk kontrol fra centralt hold. Den har navnlig gjort det muligt at reducere antallet af kontroller på stedet betydeligt.
62.  En sådan ordning, hvor man forlader sig på forsikringsselskabernes data, er derimod ikke indført i Italien. Revisionen viste, at der ud over en forøget administrativ arbejdsbyrde også var en række funktionssvigt, 
herunder godtgørelse af præmier, der svarer til de forsikringsværdier, 
som støttemodtageren havde fastsat, uden henvisning til en reel tidli-gere produktion eller nogen form for dokumentation. Ydermere kom det til inddrivelse, fordi støtten blev udbetalt, før støttemodtageren havde betalt forsikringspræmien.
26
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?42 En anden medlemsstat, 
som Retten besøgte, slap 
uden om dette krav ved i sine dyreforanstaltninger ikke at fastsætte nogen periode, hvor dyrene obligatorisk skulle holdes på bedriften, hvormed forpligtelsen til at udføre alle eller nogle af kontrollerne i den periode af året ikke finder anvendelse.63.  De eksisterende ordninger med forsikringsstøtte i Frankrig har ikke ka-
pacitet til at overvåge forsikringsselskabernes avancer og dermed til at overvåge de økonomiske konsekvenser af støtten for den endelige 
modtager (et væsentligt element i evalueringen af de sandsynlige konse -
kvenser på længere sigt). Da den forsikringsgruppe, der har ca. 80 % af de subsidierede kontrakter, satte sine satser op i 2010, satte det sig dermed 
på en væsentlig del af de tilladte subsidier over artikel 68-støtten.
sVaGheder I kontrollen på stedet
64.  Rettens revision viste, at den kontrol på stedet, som de nationale myn-digheder udfører, er behæftet med forskellige svagheder:
65.  I Grækenland udførte de nationale myndigheder i 2010 kun halvdelen af de kontroller på stedet i forbindelse med foranstaltningen vedrørende får/geder, som forordningen kræver. Desuden overholdt ca. tre fjerde -
dele af disse kontroller ikke bestemmelserne, eftersom de ikke var blevet gennemført i den periode, hvor dyrene obligatorisk skulle holdes på bedriften
42.
66.  I Italien opfyldte kontrollen på stedet ikke minimumskravene til forsik -
ringsforanstaltningen (hovedsagelig på grund af, at der fuldstændig manglede kontrol i en af de regioner, der indgik i Rettens revision). Selv 
når de fastsatte kontroller blev udført, var de begrænset til de produ-
centorganisationer, der handlede som mellemled, og hverken forsik -
ringsselskaberne eller de endelige støttemodtagere blev kontrolleret. Hertil kommer, at selv om veterinærinspektioner indgik i de statistikker, der blev fremlagt vedrørende mejerisektoren som dokumentation for, 
at denne forpligtelse var overholdt, var de kontroller, der blev udført 
under disse inspektioner, ikke klart defineret, og de blev heller ikke gennemgået. Endelig kunne Retten ikke få de oplysninger om veksel-driftsforanstaltningen, der var nødvendige for at kunne kontrollere, om minimumsantallet af kontroller på stedet var udført.
67.  I to medlemsstater (Spanien og Italien) konstaterede Retten, at en del af kontrollerne på stedet af arealstøtten var udført for sent til, at en række af de centrale obligatoriske kontroller af vekseldriftsforanstaltningen kunne 
gennemføres. I ét af de to tilfælde konstaterede Retten endvidere, at en 
række kontroller blev udført på grundlag af gamle satellitbilleder, selv om der forelå nyere billeder.
27
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?43 For så vidt angår specielt 
husdyrforanstaltninger er de 
mange revisioner, som regn-skabsafslutningsenhederne i GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter har udført, mundet ud i konklusioner, der i det væsentlige svarer meget godt til Rettens på følgende punkter: a) antallet af og tids-planen for kontroller på stedet (Grækenland, Italien, Litauen, Rumænien og Det Forenede Kongerige), b) utilstrækkelig dokumentkontrol på stedet (Bulgarien, Grækenland, Spa-nien og Polen), c) mangelfuld registrering af de specifikke undersøgelser, der er foretaget som led i kontrollen på stedet (Bulgarien, Spanien og Litauen), d) mangler ved ajourføringen af dyredatabaserne (Græken-land, Italien, Litauen, Polen og Rumænien). Trods det arbejde, Kommis-sionen allerede havde udført, konstaterede Retten, at den kunne have gjort opmærksom på andre mangler i medlems-staternes kontrolsystemer, hvis den havde anvendt de data, den havde adgang til, mere systematisk.
44 Revisionen konkluderede, at 
forordningen ikke præciserede, hvordan Kommissionen definerede, hvad der skulle forstås ved verificerbarhed og kontrollerbarhed, og at der ikke var udsendt retningslinjer. Det blev opfattet, som om den bevidst havde valgt at give medlemsstaterne den størst mulige skønsmargen, men, at der, når der ikke var givet klare retningslinjer, måske ikke var sikret effektiv kontrol, og at det desuden ville kunne blive vanskeligt at vurdere, om kontrollerne fungerer efter hensigten. Revisorerne opfordrede derfor til at undersøge, om det var muligt at sikre de foreslåede artikel 68-foranstaltningers kontrollerbarhed og verificerbarhed bedre, for eksempel ved at tilpasse kravene i den gældende lovgivning eller lovgivningen efter 2013 eller ved at udsende supplerende retningslinjer.68.  Retten konstaterede svagheder (Grækenland og Spanien) med hensyn 
til den dokumentgennemgang, der blev udført under kontrollerne på stedet af husdyrstøtte, og de nedsættelser af støtten, der skal anvendes 
i tilfælde, hvor væsentlig dokumentation mangler
43.
69.  Endelig konstaterede Retten (i Frankrig), at der ikke er nogen procedure 
for udvidelse af kontrollens omfang og forsøg på at identificere og ind-
drive hele det uretmæssigt udbetalte beløb, når der ved en kontrol på 
stedet er påvist et strukturelt problem, som sandsynliggør, at støttemod-tageren ikke har været støtteberettiget i de foregående år.
tunG  for Val tnInGs- oG  kontrolB yrde
70.  Indførelse af særlige foranstaltninger medfører en særlig byrde med hensyn til forvaltning (oprettelse af ad hoc-systemer) og kontrol (bl.a. antallet af kontroller, hvordan de skal tilrettelægges, og hvilke forhold 
der skal undersøges), som der lige fra starten skal tages hensyn til.
71.  I 2011 havde Kommissionens interne revision konstateret, at der var 
iboende risici forbundet med artikel 68, og at der var behov for forud at undersøge, om de gennemførte foranstaltninger vil kunne kontrolleres
44.
72.  Problemer som dem, der peges på vedrørende delforanstaltningerne for ny foderbælgplantestøtte (punkt 57) og støtte til mejerisektoren (punkt 59), viser, hvilke risici der er forbundet med på uhensigtsmæssig 
vis at oprette et ad hoc-system til foranstaltninger, der får tildelt et lille 
budget (især når de er bestemt til at være midlertidige). Til støtteforan-staltningen for hård hvede (Grækenland) var der derimod blevet indført systematisk administrativ kontrol
45, som ganske vist betragtes som mere 
effektiv, men medfører en tung arbejdsbyrde både for den nationale forvaltning og for støttemodtagerne.
45 Automatisk fastlæggelse af en øvre grænse for støtte i forhold til, hvor meget såsæd der anvendes pr. hektar med systematisk kontrol af fakturaer for 
og mærkesedler fra frø hos alle de 65 000+ ansøgere.
28
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?46 Da støttemodtagerne 
kan ansøge under mere 
end én foranstaltning, foreligger det samlede antal støttemodtagere ikke umiddelbart.73.  Kvantitativt set kræver bevarelsen af den koblede støtte mange kon-
troller på stedet, som er yderst omkostningskrævende for medlemssta-terne, men omkostningerne vurderes sjældent. Artikel 68 er ansvarlig for 
over 1,43 millioner støtteansøgninger i medlemsstaterne samlet set
46. 
Selv om de lovgivningsmæssige krav i visse tilfælde ikke blev opfyldt, 
blev der i 2011udført ca. 110 000 kontroller på stedet vedrørende disse 
foranstaltninger.
74.  Der ville ganske vist stadig være behov for en række kontroller, hvis der 
ikke fandtes særlig støtte (kontrol i forbindelse med enkeltbetalingsord-
ningen, veterinærkontrol mv.), men en stor del af arbejdsbyrden i dag er 
direkte knyttet til denne ordning.
75.  Kvalitativt set konstaterede Retten, at den tidsmæssige placering af den kontrol, der skal udføres af den koblede støtte i forbindelse med en række arealkontroller, var uhensigtsmæssig (punkt 67), hvilket på den 
ene side viser, at særlige støtteordninger medfører begrænsninger sam-
menlignet med enkeltbetalinger, og på den anden side, at der ikke altid tages behørigt hensyn til disse begrænsninger.
76.  Endvidere viser de forskellige kontrolsvagheder, som Retten konstate -
rede, f.eks. med hensyn til utilstrækkelig dokumentgennemgang i for -
bindelse med kontrol på stedet af husdyrstøtten, at mange af disse 
kontroller løbende vil skulle forbedres, hvis de skal være effektive, hvilket 
vil indebære ekstra omkostninger eller en ekstra byrde (jf. tekstboks 3).
tekstBoks  3
sammenlIGnInG  mellem støttenIVeauet oG  de dertIl knyttede 
omkostnInGer: Græsk støtte tIl får/ Geder
Grundbeløbet er på kun 3 euro pr. dyr. Støttemodtagerne under denne foranstaltning modtager i gennemsnit 
ca. 550 euro.
Med næsten 2 600 kontroller på stedet i 2010 opfyldte Grækenland langtfra sine forpligtelser i henhold til for -
ordningen (krav om 4 800 kontroller), jf. punkt 65.
Retten konstaterede mangler med hensyn til kontrol af dokumenter i forbindelse med disse kontroller. Det kan 
specielt nævnes, at Retten konstaterede, at en række dokumenter simpelthen ikke fandtes, selv om kontrol-
len teoretisk set ikke var gyldig, hvis de ikke var blevet kontrolleret. Som begrundelse for, at, at der ikke forelå veterinærcertifikater som bevis for, at dyrene var døde, anførte støttemodtageren omkostningerne, som han fandt, slet ikke stod i forhold til den modtagne støtte.
29
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?
KONKl USIONER  Og ANbEf AlINgER
77.  Rettens revision viste, at udformningen og gennemførelsen af støt -
teforanstaltningerne i henhold til artikel 68 er behæftet med adskil-
lige mangler, som bør afhjælpes i sammenhæng med den nye fælles 
landbrugspolitik.
78.  Enkeltbetalingsordningen, der blev indført i 2003, var baseret på princip -
perne om afkobling af de direkte betalinger fra produktionen og forenk -
ling af betalingsordningen (»enkeltbetaling«). Som en undtagelse gav 
artikel 68 medlemsstaterne mulighed for at opretholde direkte koblede betalinger »i klart definerede tilfælde«. Rettens revision viste imidler -
tid, at Kommissionen ikke havde meget kontrol over berettigelsen af 
sådanne tilfælde, og at medlemsstaterne havde en stor skønsmargen 
med hensyn til at indføre direkte koblede betalinger. Derfor var imple -
menteringen af bestemmelserne i artikel 68 ikke helt afpasset efter de generelle principper om afkobling og forenkling, der i dag styrer den 
fælles landbrugspolitik (jf. punkt 14-26).
79.  Retten konstaterede også, at der i medlemsstaterne ikke er tilstrækkelig 
bevis for, at de foranstaltninger, der er indført i henhold til artikel 68, er nødvendige eller relevante, det vil sige, om der er behov for dem, om 
de er udformet effektivt og med hensyn til omfanget af den støtte, der 
stilles til rådighed (jf. punkt 31-49). Målene og indikatorerne er utilstræk -
kelige, og det gør det vanskeligt senere at vurdere foranstaltningerne (jf. punkt 50-53).
80.  Retten påpegede til slut, at der var svagheder i de administrations- og kontrolsystemer, der var indført for at sikre, at foranstaltningerne gennemføres korrekt. Det samme gjaldt for systemerne til forvaltning, 
administrativ kontrol og kontrol på stedet (jf. punkt 55-69). Selv om 
forvaltnings- og kontrolbyrden allerede er tung, konstaterede Retten un-dertiden sådanne svagheder, så det kan blive nødvendigt med en endnu mere omfattende forvaltning og kontrol, hvis kravene i forordningerne skal kunne overholdes (jf. punkt 70-76).
30
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?47 Jf. Rettens udtalelse 
nr. 1/2012.
Særlig støtte til bestemte landbrugsaktiviteter bør baseres på en streng 
fortolkning af bestemmelserne i artikel 68, og tildeling af koblet støt -
te bør begrundes behørigt over for Kommissionen og kontrolleres af 
denne.
a) f or at Kommissionen kan påtage sig det endelige ansvar under 
ordningen med delt forvaltning, bør den spille en mere aktiv rolle ved fastlæggelsen af kriterierne for gennemførelsen af 
foranstaltningerne.
b) m edlemsstaterne bør pålægges at dokumentere, at hver enkelt 
af de foranstaltninger, som de agter at indføre, er nødvendig (at 
der er behov for den, og at en metode baseret på undtagelser 
kan tilføre merværdi) og relevant (med hensyn til gennemførel -
sesordninger, tildelingskriterier og støtteniveauer), samt at den 
opfylder kriterierne for forsvarlig økonomisk forvaltning.anBefalInG 1
Under hensyntagen til de mange forskellige foranstaltninger, der vil 
være mulige, bør der indføres et passende overvågningssystem (via 
definition af relevante indikatorer, der kan måles i  forhold til et fastslået 
udgangspunkt og tilstrækkelig specifikke mål), så det bliver nemmere 
senere at foretage en evaluering.anBefalInG 281.  I forbindelse med indførelsen af den fælles landbrugspolitik efter 2013 
vil det forslag fra Kommissionen, der for tiden er under behandling, give mulighed for, at den særlige støtte opretholdes i form af koblede beta-
linger, men der fastlægges ikke tilstrækkelig klart præcise grænser (jf. 
punkt 27 og 28)
47. I den forbindelse fremsætter Retten følgende centrale 
anbefalinger:
31
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?Når foranstaltningerne er indført, bør medlemsstaterne etablere pas -
sende forvaltnings- og kontrolsystemer, der er tilstrækkelig omfattende 
til at kunne sikre, at alle forordningens krav opfyldes.
for at undgå, at der påløber uforholdsmæssigt store omkostninger set 
i relation til disse foranstaltningers beskedne omfang, bør der allerede 
tages hensyn til kravet om overvågning og kontrol i foranstaltningens 
udformningsfase (gennemførelsen skal være enkel, kriterierne kontrol -
lerbare mv.) eller, hvis det er muligt, allerede når det besluttes, om en 
given foranstaltning skal indføres eller ej.anBefalInG 3
Vedtaget af Afdeling I, der ledes af Ioannis SARMAS, medlem af Revisionsretten, 
i Luxembourg på mødet den 25. september 2013.
På Revisionsrettens vegne
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Formand

32
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?BIla G  I
BeVIllInGer tIl artIkel 68 for perIoden 2010-2013, fordel t på 
medlemsstater oG  aktIVIteter (ekskl. foranstal tnInGer I henhold tIl 
den tIdlIGere artIkel 69)
Beskyttelse 
eller 
forbedring 
af miljøet 
— artikel 
68, stk. 1, 
litra a), nr. i)Kvalitet — 
artikel 68, 
stk. 1, 
litra a), 
nr. ii)Markeds-
føring —
artikel 68, 
stk. 1, li-
tra a), nr. iii)Dyrevel-
færd — 
artikel 68, 
stk. 1, li-
tra a), nr. iv)Miljøfor-
dele på 
landbrugs-
området — 
artikel 68, 
stk 1, litra a), 
nr. v)Særlige 
ulemper for 
sårbare typer 
landbrug — 
artikel 68, 
stk. 1, litra b)Forhindring 
af, at jorden 
opgives — 
artikel 68, 
stk. 1, 
litra c)Forsik -
ring — 
artikel 68, 
stk. 1, 
litra d)Gensi-
dige fonde 
—  artikel 68, 
stk. 1,
litra e)I ALT
Frankrig 176 50 424 790 350 84 1 874 29 %
Italien 601 396 280 1 277 20 %
Spanien 126 270 402 798 12 %
Grækenland 152 160 120 432 7 %
Ungarn 185 218 15 417 7 %
Polen 82 58 155 295 5 %
Finland 27 3 167 196 3 %
Portugal 8 35 53 37 133 2 %
Rumænien 14 118 133 2 %
Den Tjekkiske 
Republik4 19 104 127 2 %
Nederlandene 27 55 8 32 122 2 %
Danmark 18 65 26 109 2 %
Irland 4 96 100 2 %
Bulgarien 15 73 88 1 %
Det Forenede Kongerige60 60 1 %
Østrig 52 52 1 %
Slovenien 29 20 50 1 %
Slovakiet 45 45 1 %
Litauen 36 36 1 %
Belgien 4 8 18 30 0 %
Letland 1 20 21 0 %
Sverige 6 1 7 0 %
Estland 5 5 0 %
Tyskland 4 4 0 %
I ALT 344 1 085 1 55 1 216 2 589 358 677 84 6 409 100 %(millioner euro)
Kilde: GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter.     
NB: På grund af afrunding kan summen af tallene afvige fra totalen.
33
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?resumé  af  de  ud ValGte  foranstal tnInGer  I de  BesøGte  
medlemsstater
Grækenland
støtte for hård hvede (indført i henhold til artikel 68, stk. 1, litra a), nr. ii))
generel beskrivelse: Arealstøtte pr. hektar for hård hvede, som opfylder en række kvalitetskrav.
hovedbetingelser for støtteberettigelse
 ο Anvendelse af bestemte certificerede sorter af sædekorn af hård hvede.
 ο Anvendelse af en minimumsmængde sædekorn pr. ha (80 kg/ha i 2010, 100 kg/ha i 2011).
 ο Modtager ikke støtte fra den tilsvarende foranstaltning til udvikling af landdistrikterne (132).
støttesatser (euro pr. hektar)
Vejledende skøn1Reelt
2010
90 euro/ha69 euro/ha
2011 80 euro/ha
1 Foranstaltningen blev indført på grundlag af et vejledende skøn beregnet i forhold til det disponible budget og et overslag over, hvor 
stor en deltagelse der kunne forventes. Da budgettet er et fast maksimumbeløb, kan den sats, der reelt udbetales, variere afhængigt af 
den faktiske deltagelse.
støtte for får/geder i ugunstigt stillede områder (artikel 68, stk. 1, litra b))
generel beskrivelse: Koblet støtte for får og geder, støtten ydes for flokke, der opholder sig på eller 
vandrer til ugunstigt stillede områder eller bjergområder. Ud over basisstøtten gives der et supple -
ment for »landrace«dyr og der betales en højere sats for flokke, der skifter græsgange.BIla G II
34
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?hovedbetingelser for støtteberettigelse
 ο Moderfår og modergeder over ét år gamle den 31. december.
 ο Periode, hvor dyrene obligatorisk skal holdes: fra 15. maj til 31. december.
 ο Hold af mindst 50 støtteberettigede hundyr (får eller geder).
 ο Basisstøtte: befinde sig i et ugunstigt stillet område eller bjergområde.
 ο »Landrace«supplement: hundyr af en bestemt race, der er naturligt hjemmehørende i Grækenland, og 
som er opført i et stamregister (»landrace«supplementet kan ikke kombineres med græsningsskiftestøtte). 
 ο Støtte til græsningsskifte: flytning af mere end 90 % af dyrene i mindst 90 dage fra et område, der ikke er 
ugunstigt stillet, til et ugunstigt stillet område.
støttesatser (euro pr. støtteberettiget dyr)
Basisstøtte:3 euro/støtteberettiget 
hundyr
Landracesupplement2 euro/støtteberettiget 
hundyr
Støtte til græsningsskifte4 euro/støtteberettiget 
hundyr
I praksis er ca. 95 % af betalingerne basisstøtte. 
nye enkeltbetalingsrettigheder i ugunstigt stillede områder eller bjergområder 
(artikel 68, stk. 1, litra c))
generel beskrivelse:  Tildeling af op til 4 supplerende enkeltbetalingsrettigheder til landbrugsbe -
drifter i ugunstigt stillede områder eller bjergområder, der er omfattet af programmet for udvikling 
af landdistrikter i 2007-2013. 
hovedbetingelser for støtteberettigelse
 ο Beliggenhed i et område, der er klassificeret som ugunstigt stillet område eller bjergområde.
 ο Besiddelse af mindst 1 ha støtteberettiget jord uden tilknyttede enkeltbetalingsrettigheder.
 ο I praksis blev støtten på grund af det begrænsede budget ydet til et begrænset antal ansøgere på grundlag 
af et pointsystem, hvor nye og/eller mindre landbrug blev prioriteret højest.
støttesats: Nye enkeltbetalingsrettigheder betales med en sats på 300 euro/ha.BIla G II
35
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?spanIen
støtte for vekseldrift i ikke-kunstvandede områder (artikel 68, stk. 1, litra a), nr. v))
generel beskrivelse:  Der er tale om arealstøtte, der ydes pr. hektar for anmeldt jord (op til 100 ha) 
med bestemte procentuelle andele markafgrøder som alternativ til korn og udtagning. Trods foran-
staltningens navn er der ingen direkte betingelser om vekseldrift.
hovedbetingelser for støtteberettigelse
 ο Støttemodtageren skal i 2007 have været registreret som avler af markafgrøder med udtagnings- eller 
braklægningsrettigheder.
 ο Parceller med markafgrøder skal ligge i et ikke-kunstvandet område, der er klassificeret som givende et 
udbytte på mindre end 2 t/ha.
 ο Mindst 20 % af de dyrkede afgrøder skal være andet end korn (olieholdige afgrøder, proteinafgrøder og 
bælgplanter omhandlet i den nationale lovgivning), og en udtagningssats på 10-25 %, afhængigt af det 
område, der er tale om, skal være overholdt. 
 ο Supplement 1: Mindst 25 % af de dyrkede afgrøder skal være andet end korn. 
 ο Supplement 2: Der skal dyrkes mindst 25 % bælgplanter.
støttesatser (euro pr. hektar)
Basisstøtte 60 euro/ha
Supplement 1 20 euro/ha
Supplement 2 20 euro/ha
støtte til mejerisektoren i ugunstigt stillede områder (artikel 68, stk. 1, litra b))
generel beskrivelse: Koblet direkte støtte for malkekøer i ugunstigt stillede områder. Der er fastsat 
en øvre grænse for betaling på 100 dyr pr. landbrug. Der ydes supplerende støtte til landbrugere, som har et minimumsareal med foderafgrøder.BIla G II
36
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?hovedbetingelser for støtteberettigelse
 ο Landbrugsbedrift, der har mælkekvoter, som foretager salg, og som ligger i et område, der er klassificeret 
som bjergområde, sparsomt befolket område eller område med særlige begrænsninger. 
 ο Malkekøer, der er mere end 24 måneder gamle, er korrekt identificeret og ejes den 30. april (ingen periode, 
hvor dyrene obligatorisk skal holdes).
 ο Supplerende arealstøtte: minimum 0,4 ha foderareal pr. støtteberettiget ko.
støttesatser (euro pr. støtteberettiget dyr)
Vejledende 
beløbFaktiske beløb
2010 2011
Basisstøtte — bjergområder og områder 
med særlige begrænsningerFørste 40 
Næste  60 604859,1547,3259,4147,52
Basisstøtte — sparsomt befolkede områderFørste 40 
Næste  60 49
4048,5738,5647,8538,28
Supplerende arealstøtteFørste 40 
Næste  60 554438,8827,2238,5526,98
støtte til fårekød/gedekød (artikel 68, stk. 1, litra b))
generel beskrivelse:  Koblet støtte for moderfår eller modergeder, der ydes til kødproducenter, som 
deltager i kollektive tiltag (inden for f.eks. infrastruktur, markedsføring og uddannelse).
hovedbetingelser for støtteberettigelse
 ο Moderfår og modergeder, der ikke  er bestemt til mælkeproduktion, som er over et år gamle (eller som 
allerede har læmmet), og som ejes den 1. januar (ingen periode, hvor dyrene obligatorisk skal holdes).
 ο Medlemskab af en producentsammenslutning, som opfylder bestemte kriterier (f.eks. med hensyn til in-
frastruktur, markedsføring og uddannelse), repræsenterer mindst 5 000 avlsdyr og er forpligtet til at holde 90 % af denne flok i 3 år.BIla G II
37
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?støttesatser (euro pr. støtteberettiget dyr)
Vejledende 
skønReelt
2010
4,30 euro5,03 euro
2011 4,58 euro
frankrIG
supplerende støtte for proteinafgrøder (artikel 68, stk. 1, litra a), nr. i))
generel beskrivelse: Støtte pr. hektar med henblik på at fremme landbrug, der involverer en stor 
andel af proteinafgrøder, som anses for at give væsentlige miljømæssige fordele. Der blev senere 
indført en anden form for støtte for nye arealer med foderbælgplanteafgrøder, som ikke fremgik af de planlægningsdokumenter, der oprindelig blev sendt til Kommissionen.
hovedbetingelser for støtteberettigelse
 ο Støtteberettiget produktion/støtteberettigede sorter: proteinafgrøder (ærter, hestebønner og sødlupiner) 
og foderbælgplanter (lucerne, kløver og foderesparsette).
 ο Dyrkningsbetingelser: såning før 31. maj; bevaring af afgrøderne i en normal vækst- og pasningstilstand, proteinafgrøderne skal høstes, efter at de er grønmodne.
 ο Særlige kriterier for foderbælgplanter: dyrkes på en parcel, der året før har været tilsået med korn, oliefrø og proteinafgrøder; ingen støtte modtaget under en MAET (miljøvenlig landbrugsforanstaltning i et bestemt geografisk område).BIla G II
38
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?støttesatser (euro pr. hektar)
Proteinafgrøder Bælgplanter
Anslået Reelt Anslået Reelt
2010 150 euro/ha 100 euro/ha - 13,5 euro/ha
2011 125 euro/ha 140 euro/ha - 16 euro/ha
2012 100 euro/ha n/a - n/a
Støtte for proteinafgrøder beskrives som »supplerende« fordi de satser, der vises herover, i 2010 og 
2011 blev udbetalt som supplement til et beløb på 56 euro/ha under en koblet foranstaltning, som først blev trukket tilbage i 2012.
Delforanstaltningen »foderbælgsplanteafgrøder« tegner sig kun for 1 million euro af de 40 millioner 
euro, der var afsat til proteinafgrødeforanstaltningen i 2010 og 2011.
støtte for opretholdelse af økologisk landbrug (artikel 68, stk. 1, litra a), nr. v))
generel beskrivelse: Arealstøtte til støtte af økologiske landbrugere gennem kompensation for de 
ekstra omkostninger og den formindskelse af udbyttet, som markedspriserne ikke dækker i rimeligt 
omfang. 
Siden høståret 2011 har der været endnu en foranstaltning, »omlægning til økologisk landbrug« 
(ikke udvalgt til at indgå i revisionen). Den er også en form for arealstøtte, med højere satser for 
jord, der omlægges.BIla G II
39
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?hovedbetingelser for støtteberettigelse
 ο Opfyldelse af specifikationerne vedrørende økologisk landbrug for hver enkelt parcel, som der søges om 
støtte for (det er ikke nødvendigt, at alle parcellerne anvendes til økologisk landbrug).
 ο Ingen støtte modtaget under en miljøvenlig landbrugsforanstaltning.
støttesatser (euro pr. hektar)
Gartnerier og trædyrkning 590 euro/ha
Grøntsager, vin samt aroma- og medicinalplanter 150 euro/ha
Enårige afgrøder (korn mv.) 100 euro/ha
Græsland og kastanjetræer 80 euro/ha
Hedeområder, sommergræsning og løbegårde 25 euro/ha (fra 2011)
støtte for får/geder (artikel 68, stk. 1, litra b))
generel beskrivelse:  Koblet støtte for moderfår eller modergeder (kød eller mælk). Ud over basis-
støtten kan der opnås et supplement for får ud fra afsætningskriterier og for geder ud fra sundheds-
mæssige kriterier.
hovedbetingelser for støtteberettigelse
 ο Moderfår og modergeder, der er over et år gamle (eller som allerede har læmmet) ved udgangen af den 
periode, hvor dyrene obligatorisk skal holdes (kan, under visse omstændigheder, udskiftes med hunlam/hunkid i den periode, hvor dyrene obligatorisk skal holdes, op til højst 20 % af den samlede anmeldte flok).
 ο En periode, hvor dyrene obligatorisk skal holdes, på 100 dage at regne fra den 1. februar.
 ο Minimum 50 støtteberettigede moderfår eller 25 støtteberettigede modergeder (for geder er der en øvre grænse for betaling på 400 dyr).
 ο For får skal minimumsproduktivitetssatsen (antal læmninger/holdt moderfår) i år n-1 være overholdt.
 ο Supplement for får: avlere, der er medlem af en erhvervsmæssig producentsammenslutning eller har ind-
gået markedsføringskontrakter.
 ο Supplement for geder: avlere, der har tilsluttet sig vejledningen for god sundhedspraksis eller den gensi-
dige kodeks.BIla G II
40
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?støttesatser (euro pr. støtteberettiget dyr)
Vejledende 
skønReelt 2010 Reelt 2011
Får
basisstøtte
supplement21,00
-20,58
3,0020,76
3,00
Geder
basisstøtte
supplement13,00
-8,93
3,008,753,00
afgrødeforsikring (artikel 68, stk. 1, litra d))
generel beskrivelse: Finansielt bidrag til betaling af præmier til forsikring af afgrøder mod økono -
miske tab som følge af ugunstige vejrforhold.
hovedbetingelser for støtteberettigelse
 ο Foranstaltningen er begrænset til afgrødeforsikringspræmier (planter).
 ο De vigtigste betingelser er fastlagt i artikel 70 i forordning (EF) nr. 73/2009 og artikel 47 i forordning (EF) 
nr. 1120/2009.
støttesats: 65 % af den støtteberettigede del af præmien, hvilket er det maksimum, EU-lovgivningen 
tilladerBIla G II
41
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?ItalIen
Vekseldrift (artikel 68, stk. 1, litra a), nr. v))
generel beskrivelse : Arealstøtte til landbrugere, der praktiserer vekseldrift hvert andet år på den 
samme parcel og veksler mellem korn og jordforbedrende proteinafgrøder eller oliefrø. 
støtteberettigelseskriterier
 ο Eligible regions: Abruzzo, Basilicata, Calabria, Campania, Lazio, Marche, Molise, Puglia, Sardinia, Sicily, Tuscany 
Støtteberettigede regioner: Abruzzo, Basilicata, Calabrien, Campanien, Lazio, Marche, Molise, Puglia, Sardi-
nien, Sicilien, Toscana og Umbrien.
 ο Støtteberettigede sorter: bælgplanter og korn som defineret i den nationale lovgivning.
 ο For at være støtteberettigede skal arealerne være på mindst 500 m2. 
 ο Vekseldriften hvert andet år skal overholde følgende cyklusser:
Vekseldrift
første toårsperiodeVekseldrift 
anden toårsperiodeStøtteberet-
tiget  
år 1 år 2 år 3 år 4
korn bælgplanter korn bælgplanter Ja
korn bælgplanter bælgplanter korn Ja
bælgplanter korn bælgplanter korn Ja
bælgplanter korn korn bælgplanter Nej
støttesatser ( euro pr. hektar)
Maksimums-
satserReelle satserAnmeldte 
hektarStøtteberet-
tigede 
hektar
2010 100 euro/ha 100 euro/ha 902 490 888 877
2011 100 euro/ha 92 euro/ha1i/r i/r
1 Satsen, som er fastsat på grundlag af en forventet stigning i altallet af ansøgere, 
var stadig foreløbig i begyndelsen af 2012.BIla G II
42
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?forbedring af landbrugsprodukters kvalitet i oksekødssektoren (artikel 68, stk. 1, litra a), 
nr. i))
generel beskrivelse:  Direkte støtte pr. dyr for kalve af ammekøer af kødkvæg - eller kombinations-
race (kød og mælk). Foranstaltningen omfatter en supplerende slagtepræmie for kvæg opdrættet 
i overensstemmelse med protokollerne for kvalitetsmærkning eller på landbrugsbedrifter, der del-
tager i en anerkendt ordning for mærkning med BOB (beskyttet oprindelsesbetegnelse) eller BGB (beskyttet geografisk betegnelse).
støtteberettigelseskriterier 
 ο Kalvene skal enten være kælvet af ammekøer, der tilhører specifikke racer, der er opført i stamregisteret, eller 
ammekøer af specifikke kombinationsracer, der kun anvendes til kød og er opført i det nationale avlsregister.
 ο For at opnå slagtepræmien skal landbrugerne have opdrættet dyrene i overensstemmelse med en god-kendt frivillig kodeks eller deltage i en ordning for kvalitetsmærkning af kød, der er godkendt af MIPAAF
1. 
De slagtede dyr skal være mellem 12 og 24 måneder gamle og være opdrættet af støttemodtageren i mindst syv måneder.
støttesatser (euro pr. støtteberettiget dyr)
Budget  
(tusind 
euro)Maksimal 
vejledende 
sats  
(euro/dyr)Endelig sats 
(euro/dyr)
Kalve af 
ammekøerFørstegangskælvende1 køer opført i stamregisteret
24 000200 172,30
Multiparøse køer opført i stamregisteret 150 129,23
Blandede racer opført i registeret 60 55,93
SlagtekalveOverholdelse af specifikationer for frivillig mærkning
27 25050 42,63
Attesteret BOB/BGB i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 510/20062 90 76,73
1 Førstegangskælvende køer har kælvet én gang; multiparøse køer har kælvet mindst to gange.
2 Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for land-
brugsprodukter og fødevarer (EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12).
1 Det italienske ministerium for landbrug, fødevarer og skovbrug.BIla G II
43
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?forsikring (artikel 68, stk. 1, litra d))
generel beskrivelse:  Tilskud til præmier til forsikring af afgrøder mod klimatiske risici (hagl, stærke 
vinde, voldsom regn mv.) eller dyre- eller plantesygdomme i tilfælde af tab på over 30 % af den 
årlige produktion.
støtteberettigelseskriterier
 ο Forsikringspolicer, der ikke løber i mere end ét kalenderår, og som er tegnet hos et godkendt forsikrings-
selskab (dette gøres sædvanligvis gennem producentsammenslutninger (Consorzi di Difesa)). 
 ο Forsikring af hele produktionen af et specifikt produkt på en eller flere parceller i en og samme kommune. 
 ο Den forsikrede værdi af hvert enkelt produkt må ikke overstige de referencepriser, der hvert år offentliggøres 
i ministeriets landsdækkende forsikringsplan.
 ο Støtten beregnes som den laveste af følgende to størrelser: de betalte forsikringspræmier og de fiktive forsikringsomkostninger beregnet af ISMEA
2 på grundlag af de tab, der er registreret i samme kommuner 
i de forudgående fem eller seks år.
støttesats: 65 % af den støtteberettigede del af præmien, hvilket er det maksimum, EU-lovgivningen 
tillader.
Indtil 2010 havde en national foranstaltning ydet tilsvarende støtte med en tilskudssats på 80 %.
2 ISMEA (Istituto di Servizi per il Mercato Agricolo Alimentare - et serviceorgan for markedet for landbrugs- og fødevarer) er en offentlig 
enhed med ansvar for statistik, undersøgelser og analyser i landbrugssektoren.BIla G II
44
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?resu MÉ
i.
Selv om artikel 68 øgede antallet af mål, til hvilke der 
kunne ydes støtte inden for et loft på 10 %, blev der også 
indført en strengere begrænsning for koblet støtte (højst 
3,5 % af medlemsstaternes nationale lofter).
iv.
Kommissionen mener, at gennemførelsen af den særlige 
støtteordning, der rummer mulighed for at yde koblet 
støtte, ikke er i modstrid med den generelle tendens til afkobling i ordningen med direkte betalinger, da denne 
mulighed er begrænset (3,5 % af det nationale loft) og for -
enelig med WTO-reglerne.
v.
Lovgiveren var af den opfattelse, at det er medlemsstater -
nes eneansvar at fastlægge de typer af landbrug eller land-
brugssektorer, der skal støttes med foranstaltninger i hen-
hold til artikel 68. De blev anset for at være bedst i stand til at kortlægge regioner eller sektorer med problemer på 
deres område og til at opstille prioriteter blandt de forskel-
lige behov for målrettet støtte.
Kommissionens forslag til den fælles landbrugspolitik for 
perioden efter 2013 omfatter oprettelse af en fælles over -
vågnings- og evalueringsramme i samarbejde med med-lemsstaterne med henblik på at måle resultaterne af den fælles landbrugspolitik, herunder foranstaltninger under 
søjle 1 og 2.
vi.
Som Revisionsretten anerkender i sin fodnote 44, havde Kommissionen allerede indkredset adskillige svaghe -
der i forbindelse med regnskabsafslutningsproceduren. 
Nogle af svaghederne vedrører et meget begrænset antal 
støttemodtagere og tyder ikke på generelle systemiske 
svagheder.KOmmISSIONENS   
SVAR
45
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?
KOmmISSIONENS   
SVAR
vii.
Kommissionens forslag til den fælles landbrugspolitik for 
perioden efter 2013 er for så vidt angår frivillig koblet 
støtte underlagt en række begrænsninger: en liste over 
støtteberettigede sektorer og produktioner, definerede kvantitative grænser, begrænset procentdel af medlems-statens nationale loft for direkte betalinger, Kommissio -
nens godkendelse, når denne procentdel overstiger et vist 
niveau, og betingelserne for tildeling af støtte (skal præci-
seres i delegerede retsakter).
vii. a)
I den fælles landbrugspolitik for perioden efter 2013 vil medlemsstaterne skulle underrette Kommissionen om de regioner, der er omfattet af foranstaltningen, de valgte 
typer af landbrug eller sektorer og niveauet for den støtte, 
der skal ydes. I den forbindelse skal de beskrive, hvorfor der overvejes koblet støtte, og hvad de forventede virk -
ninger er.
Såfremt den afgørelse, der er truffet af medlemsstaten, udløser undtagelsen fra basisprocenten for det natio -
nale loft, kræves der en detaljeret beskrivelse af den sær -
lige situation i den region, der er omfattet af foranstalt -
ningen, og af de særlige træk ved de forskellige typer af landbrug eller bestemte sektorer, som begrunder det øgede støtteniveau. Såfremt medlemsstatens beslutning 
er betinget af godkendelse, skal der dokumenteres særlige 
begrænsninger såsom manglende alternativer eller nød-vendigheden af at sikre stabile leverancer til den lokale 
forarbejdningsindustri.
vii. a) — f ørste led
I overensstemmelse med det politiske kompromis (forelø -
big aftale med medlovgiverne) i forbindelse med reformen 
af den fælles landbrugspolitik for perioden efter 2013 har 
Kommissionen beføjelse til at fastlægge betingelserne for 
ydelse af denne støtte gennem delegerede retsakter.Kommissionens mål er at indføre en klar forenkling sam-menlignet med den nuværende særlige støtte, da den frivillige koblede støtte kun vil vedrøre én af de ni foran-
staltninger, der er omhandlet i artikel 68. Dette betyder, at 
selv om listen over støtteberettigede sektorer bliver mere 
omfattende end tidligere, begrænses antallet og mangfol-
digheden af støttemålene til én kategori (dvs. den økono -
miske sårbarhed af visse typer af landbrug). Kommissionen 
mener, at dette vil mindske risikoen for overlapning og 
kumulering af støtte.
vii. a) — a ndet led
I henhold til de beføjelser, som Kommissionen er blevet til-
lagt ved delegerede retsakter, vil navnlig betingelserne for tildeling af støtte blive fastlagt.
Som hovedregel skal medlemsstaterne underrette Kommis -
sionen om de regioner, der er omfattet af foranstaltningen, 
de udvalgte typer af landbrug eller sektorer og niveauet for 
den støtte, der skal ydes. I den forbindelse skal de beskrive, 
hvorfor der overvejes koblet støtte, og hvad de forventede 
virkninger er.
Såfremt den afgørelse, der er truffet af medlemsstaten, udløser undtagelsen fra basisprocenten for det nationale loft, kræves der en detaljeret beskrivelse af den særlige 
situation i den region, der er omfattet af foranstaltningen, 
og af de særlige træk ved de forskellige typer af landbrug 
eller bestemte sektorer, som begrunder det øgede støtteni-
veau. Hvis medlemsstatens beslutning er betinget af god-
kendelse, skal der dokumenteres specifikke behov såsom manglende alternativer eller nødvendigheden af at sikre 
stabile leverancer til den lokale forarbejdningsindustri.
Kommissionens  
svar46
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?vii. b)
De gennemførelsesbestemmelser, der skal vedtages af 
Kommissionen, vil omfatte forpligtelser for medlemssta-
terne til regelmæssigt at orientere om den faktiske anven-
delse af de gennemførte foranstaltninger. Sådanne forplig-
telser er nødvendige for, at Kommissionen kan overholde 
sin egen forpligtelse til regelmæssigt at aflægge rapport til 
WTO, da koblet støtte betragtes som en undtagelse fra den 
generelle tendens til afkobling i ordningerne med direkte 
betalinger.
Der skal gives minimumsoplysninger om antallet af ansøg-
ninger, der er indgivet for hver form for støtteforanstalt -
ning, og om de faktisk udbetalte beløb samt om antallet 
af støttemodtagere pr. region, sektor og/eller type af land-brug i hver medlemsstat.
Disse meddelelser vil gøre det muligt for Kommissionen at følge den faktiske anvendelse af ordningen for alle 
støtteforanstaltninger, der er gennemført, uanset den 
pågældende sektor, samt overholdelsen af de fastsatte 
budgetlofter.
Mere generelt omfatter det politiske kompromis opret -
telsen af en fælles overvågnings- og evalueringsramme 
i samarbejde med medlemsstaterne med henblik på at 
måle resultaterne af den fælles landbrugspolitik, herunder 
foranstaltninger under søjle 1 og 2.
vii. c)
Medlemsstaterne er ansvarlige for at fastlægge og udforme 
de støtteforanstaltninger, der skal gennemføres, og skal 
sikre, at disse foranstaltninger kan verificeres og kontrol-leres. Derfor skal de tage hensyn til de omkostninger til 
forvaltning og kontrol, der følger af den mulige gennem-
førelse af koblede støtteforanstaltninger, og det eventuelle 
behov for oprettelse af ad hoc-kontrolsystemer.beM ærkninger
15.
I henhold til artikel 68, stk. 1, litra b), der omfatter en 
begrænset liste over sektorer, herunder oksekødssektoren 
og fåre- og gedekødssektoren, kan der træffes koblede husdyrforanstaltninger for sårbare typer af landbrug. Ind-
førelsen af en sådan støtte er ikke automatisk, da de med-
lemsstater, der beslutter at indføre støtten, skal afdække et 
behov og rette den mod sårbare typer af landbrug i disse 
sektorer. I den forbindelse er intet til hinder for, at en med-
lemsstat fortsætter med at gennemføre en støtteforanstalt -
ning, der anses for hensigtsmæssig for det fastsatte mål.
fælles svar på punkt 16 og 17
Den mulighed, som medlemsstaterne har for at indføre 
koblede betalinger, er ikke i modstrid med den generelle 
tendens til afkobling i reformen af den fælles landbrugspo -
litik fra 2003, da den er begrænset til højst 3,5 % af deres 
nationale loft for direkte betalinger.
18.
Risikoen for øget anvendelse af delvis afkobling er blevet mindsket, da betingelserne for særlig støtte i henhold til 
artikel 68-72 i forordning (EF) Nr. 73/2009 er mere restrik -
tive end dem, der gjaldt i henhold til den tidligere arti-
kel 69, og da de miljøvenlige landbrugsforanstaltninger er 
betinget af Kommissionens godkendelse.
47
Kommissionens  
svar
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?19.
Den skønsmargen med hensyn til begrebet »klart defi-
nerede tilfælde«, der er nævnt i betragtning 35 i Rådets 
forordning (EF) nr. 73/2009, er begrænset af artikel 68, 
70, 71 og 72 i forordningen samt artikel 37-49 i Kommis-sionens forordning (EF) nr. 1120/2009 og forordning (EF) 
nr. 1122/2009 for så vidt angår kontrollen hermed.
fælles svar på punkt 20 og 21
Kommissionen understreger, at medlemsstaterne er for -
pligtet til at underrette Kommissionen om beslutningen 
om at gennemføre særlige støtteforanstaltninger. På denne 
baggrund fastsætter Kommissionen det årlige budgetloft. 
Ud over Kommissionens særlige godkendelse, der kræves 
for miljøvenlige landbrugsforanstaltninger, foretager Kom-
missionen en vurdering af alle de anmeldte foranstaltnin-ger for at afdække eventuelle væsentlige problemer med 
foreneligheden med gældende lovgivning.
22.
Se svar vedrørende tekstboks 1.
tekstboks 1 
Kommissionen mener, at støtteforanstaltningerne i forbin-
delse med »miljø« og »miljøfordele på landbrugsområdet« 
er klart adskilt1. Foranstaltninger vedrørende »miljøfor -
dele på landbrugsområdet« er underlagt særlige krav og 
et loft på 10 % af medlemsstatens nationale loft og skal 
også godkendes af Kommissionen. Disse krav svarer til 
dem, der gælder for tilsvarende miljøvenlige landbrugsfor -
anstaltninger, der indgår i programmerne for udvikling af 
landdistrikterne. De »miljømæssige« foranstaltninger giver 
medlemsstaterne større fleksibilitet, da de ikke er under -
lagt de samme krav, samtidig med at de er omfattet af et 
mere begrænset loft2.
1 Som fastsat i henholdsvis artikel 68, stk. 1, litra a), nr. i) og v), i forordning 
(EF) nr. 73/2009 og artikel 40 og 44 og bilag IV til forordning (EF) 
nr. 1120/2009. 
2 3,5 % af medlemsstatens nationale loft, jf. artikel 69, stk. 4, i forordning 
(EF) nr. 73/2009.24.
Otte ud af de ni typer foranstaltninger er ikke betinget af 
Kommissionens godkendelse.
Meddelelserne indgives i overensstemmelse med bilag IV 
til forordning (EF) nr. 1120/2009, hvilket betyder, at de ikke 
indeholder alle detaljerede oplysninger om foranstaltnin-
gerne. Generelt er de nationale gennemførelsesbestem-
melser mere detaljerede end de oplysninger, der meddeles 
Kommissionen. Dette blev bemærket under de revisionsbe -
søg, som Kommissionen har foretaget i medlemsstaterne 
i forbindelse med regnskabsafslutningen.
26.
Danmark anmeldte oprindeligt den pågældende foranstalt -
ning i henhold til artikel 68, stk. 1, litra a), nr. v), i forord-
ning (EF) nr. 73/2009, der ydede kompensation for forplig -
telsen til at drive miljøvenligt landbrug. Ved vurderingen af 
foranstaltningen viste det sig imidlertid, at den påtænkte 
foranstaltning reelt var en investeringsforanstaltning, der sigtede mod plantning af energiafgrøder, og ikke en mil -
jøvenlig landbrugsforanstaltning. Danmark omformulerede 
derfor foranstaltningen for at gøre den forenelig med arti -
kel 68, stk. 1, litra a), nr. i).
27. a)
Kommissionens mål er at indføre en klar forenkling sam-menlignet med den nuværende særlige støtte, da den 
frivillige koblede støtte kun vil vedrøre én af de ni foran-
staltninger, der er omhandlet i artikel 68. Dette betyder, at 
selv om listen over støtteberettigede sektorer bliver mere 
omfattende end tidligere, begrænses antallet og mangfol-
digheden af støttemålene til én kategori (dvs. den økono -
miske sårbarhed af visse typer af landbrug). Kommissionen 
mener, at dette vil mindske risikoen for overlapning og 
kumulering af støtte.
Kommissionens  
svar48
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?27. c) i)
Med forbehold af de betingelser, som Kommissionen har 
fastsat, er medlemsstaterne eneansvarlige for at kortlægge 
de typer af landbrug eller landbrugssektorer med særlige 
vanskeligheder, som bør støttes. De anses for at være bedst 
i stand til at kortlægge regioner eller sektorer med proble -
mer på deres område og til at prioritere forskellige behov 
for målrettet støtte, idet der også tages hensyn til sektor -
specialiseringen i regionerne. 
27. c) ii)
Hertil kommer, at støtten skal ydes inden for definerede 
kvantitative grænser og på grundlag af faste arealer og 
udbytter eller et fast antal dyr.
28.
Begrebet »vanskeligheder« vil blive præciseret ved hjælp af 
delegerede retsakter.
Desuden kan den omstændighed, at de fleste eksisterende 
koblede støtteforanstaltninger kunne opretholdes, i prin-cippet ikke kritiseres, da de anses for hensigtsmæssige 
med henblik på at nå et specifikt mål, som medlemsstaten 
har fastsat.
fælles svar på punkt 31 og 32
Det er op til medlemsstaterne at afgøre, om koblet eller afkoblet støtte er det mest velegnede middel til at nå 
de fastsatte mål. De skal meddele Kommissionen de for -
anstaltninger, som de agter at gennemføre, og navnlig 
beskrive det behov, der er konstateret på deres område, og 
anføre begrundelserne for ydelsen af støtten.
Disse foranstaltninger er ikke betinget af Kommissionens 
godkendelse.33.
I Spanien findes der ingen officielle statistiske data, som 
specifikt vedrører tendenserne med hensyn til anvendelsen 
af landbrugsarealerne til korn, olieafgrøder, proteinafgrø -
der og bælgfrugter på de områder, hvor foranstaltningen 
gælder (zoner med et kornudbytte på under 2 ton pr. ha). Ikke desto mindre udgør selve foranstaltningen, der har til formål at fremme alternative afgrøder til korn, og som 
overholder en vis jordudtagningssats, en fordel for miljøet, 
da den bidrager positivt til den bæredygtige forvaltning af 
naturressourcerne (vand og jord).
34.
Disse foranstaltninger er ikke betinget af Kommissionens 
godkendelse.
35.
Da økologisk landbrug er mindre rentabelt og teknisk mere 
krævende, vender nogle landmænd tilbage til konventio -
nelt landbrug (f.eks. var der i 2005/2006 et fald på 1 % i de 
certificerede »økologiske arealer« — fra 504 536 ha til 499 
589 ha — og på 0,5 % i 2006/2007 — fra 499 589 ha til 
497 314 ha). Tallene kan synes lave, men risikoen er meget 
reel, navnlig i betragtning af tendensen til stigende priser 
på landbrugsprodukter. Ikke desto mindre har de påbe -
gyndte foranstaltninger til såvel omlægning til som opret -
holdelse af økologisk landbrug været meget vellykkede. Fra 2008 tog opretholdelsesforanstaltningen virkelig fart. 
I 2008/2009 voksede de certificerede økologiske arealer 
med 4,7 %, mens de økologiske arealer i omstillingsfasen voksede med 86,2 %. Dette betyder dog ikke, at risikoen 
for, at økologisk landbrug opgives, er forsvundet.
fælles svar på punkt 36 og 37 (inkl. fodnote 27)
På grundlag af en analyse af behovet for særlig støtte udvælger medlemsstaterne blandt de foranstaltninger, som ordningen omfatter, dem, der gør det muligt bedre 
at nå det fastsatte mål og at yde passende støtte under 
hensyntagen til de forskellige grænser, der er fastsat i lov-
givningen for hver type foranstaltning, samt til, om beta-
lingen er koblet eller afkoblet (loft på 3,5 % eller 10 %). Det 
er op til dem at overveje, hvilken type støtte der er mest 
hensigtsmæssig for at dække det konstaterede behov og 
nå det fastsatte mål.
49
Kommissionens  
svar
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?38.
I en række tilfælde har Kommissionen i forbindelse med sin 
vurdering af foranstaltningerne anmodet medlemsstaterne 
om at gøre støtten mere målrettet og præcisere målet.
39.
For foranstaltninger i henhold til artikel 68, stk. 1, litra a), 
nr. i), er medlemsstaten ansvarlig for at afdække behovet, 
fastsætte målet og udforme foranstaltningen i overens-stemmelse hermed. For foranstaltninger i henhold til arti-kel 68, stk. 1, litra a), nr. v), er medlemsstatens selvsamme 
ansvar genstand for Kommissionens vurdering, herunder af 
årsagssammenhængen mellem støtte og mål, med henblik 
på godkendelse.
40.
Disse foranstaltninger er ikke betinget af Kommissionens 
godkendelse.
41.
Kun foranstaltninger i henhold til artikel 68, stk. 1, litra a), 
nr. ii), iii), iv) og v), henviser specifikt til en målsætning om 
at øge eller forbedre en bestemt faktor, dvs. »ændre de 
eksisterende forhold« som anført af Retten. Kommissionen 
erindrer om, at EU-lovgivningen indeholder det princip, at særlig støtte ikke må kompensere for overholdelsen af 
obligatoriske krav. Mere specifikt skal praksis med henblik 
på at fremme dyrevelfærdsstandarder gå ud over de mini -
mumskrav, som er fastlagt i den gældende EU-lovgivning eller nationale lovgivning. En tilsvarende betingelse gæl-der for miljøvenlige landbrugsforanstaltninger. Med hen -
syn til kvalitet skal landbrugeren tilslutte sig eksisterende EU-ordninger eller nationale ordninger, der skal udvæl-ges eller fastlægges af medlemsstaterne. Kravene til mar -
kedsføring er fastlagt i EU-lovgivningen om oplysning og 
salgsfremstød. Kommissionen afslørede ikke umiddelbart 
tilfælde i medlemsstaternes meddelelser, hvor der var ydet 
støtte uden henvisning til en ændring af de eksisterende 
forhold. Med henblik på at måle denne ændring krævede Kommissionen, at medlemsstaterne fastsatte passende 
referenceværdier for den støtteforanstaltning, der skulle 
gennemføres.42.
Med hensyn til den italienske foranstaltning vedrørende 
vekseldrift anmodede Kommissionen om en analyse af nor -
mal landbrugspraksis i de berørte regioner forud for god-
kendelsen af foranstaltningen. Efter denne analyse blev det 
oprindelige italienske forslag vedrørende treårig vekseldrift 
ændret til toårig vekseldrift. 
Den foranstaltning, som Spanien har foreslået, bidrager 
til at bevare nogle traditionelle dyrkningsmetoder, som er 
gavnlige for miljøet. Uden den støtte, der er foreslået som 
led i den miljøvenlige landbrugsforanstaltning, er der risiko 
for, at disse dyrkningsmetoder vil blive opgivet. Det ville 
betyde, at landmændene ville benytte monokultur, som er 
mindre gavnlig for miljøet.
43.
Med hensyn til en manglende bestemmelse om, at den 
dyrkede afgrøde eller produktionsmetoden skal have 
ændret sig i forhold til tidligere praksis, påpeger Kommis-
sionen, at det ikke nødvendigvis er en mangel, men kan skyldes kravene i kvalitetsordningen, som medlemsstaten 
har fastsat som støtteberettiget.
fælles svar på punkt 45 og 46
Lovgiveren overlod fastsættelsen af støtteniveauet til med-
lemsstaterne, som mentes at være bedst i stand til at fast -
lægge et støtteniveau, der var tilstrækkeligt til dække det konstaterede behov og nå det fastsatte mål. Det støtteni-veau, som medlemsstaten har beregnet med henblik på 
anmeldelsen, er vejledende.
Kommissionens  
svar50
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?fælles svar på punkt 47 og 48
Disse foranstaltninger er ikke betinget af Kommissionens 
godkendelse.
49.
I tilfældet med Italien er beregningerne blevet revideret 
efter Kommissionens vurdering.
Kommissionens afgørelse blev truffet på grundlag af de 
ændringer af foranstaltningen, som Italien havde anmeldt, 
og hvori de certificerede beregninger af meromkostninger 
og indtægtstab beløb sig til i alt henholdsvis 101 EUR og 
100 EUR for de to italienske makroregioner, for hvilke for -
anstaltningen var blevet foreslået. 
52.
Samlet set betyder den omstændighed, at der ikke findes 
nogen RACER-indikatorer, ikke, at der ikke foreligger oplys -
ninger, som kan anvendes til at evaluere politikken. Endvi-
dere kan indikatorer bidrage til evalueringen af en politik, 
men de skal fortolkes omhyggeligt på baggrund af situa-tionen. I denne henseende skal omkostninger og fordele 
ved en detaljeret indikatorramme vurderes omhyggeligt, 
da andre metoder (f.eks. mere kvalitative teknikker eller 
blandede metoder) kunne give mere for pengene.
tekstboks 2 — eksempler på ingen eller 
utilstrækkelige indikatorer
Se Kommissionens svar på punkt 52.
tekstboks 2 — f ørste led
Formålet med denne foranstaltning er at støtte landbru-gere, der driver økologisk landbrug, ved at kompensere dem for ekstraomkostninger og indtægtstab, eftersom de 
ikke understøttes tilstrækkeligt af markedspriserne. Denne 
foranstaltning vedrører dog hovedsagelig miljøspørgsmål, 
og derfor er indikatoren »antallet af hektar, der blev dyrket 
økologisk« den mest hensigtsmæssige3.
Desuden er denne indikator i overensstemmelse med de fælles indikatorer for overvågning og evaluering af pro -
grammer for udvikling af landdistrikter for 2007-2013 
(CMEF).
3 Der er to slags indikatorer i franske statistikker, som anvendes inden 
for økologisk landbrug: »antal hektar, der dyrkes økologisk« (hvor 
overgangsperioden er afsluttet), og »antal hektar, der er omfattet af overgangsperioden«.tekstboks 2 — tredje led
Eftersom vekseldrift og proteinafgrøder er gavnlige ud fra 
et miljømæssigt synspunkt, er det antal hektar, som Ret -
ten henviser til, en afgørende oplysning. Med henblik på at 
vurdere virkningen af den fælles landbrugspolitik for mil-
jøet er der dog behov for supplerende oplysninger. Dette er fastsat i overvågnings- og evalueringssystemet for den 
fælles landbrugspolitik for perioden efter 2013.
53.
På tidspunktet for evalueringen vil Kommissionen udar -
bejde de relevante evaluerings¬spørgsmål. Overvågnings-
oplysninger er ét element, som evalueringseksperten kan 
basere sin analyse på; der er dog også andre informations-
kilder og -værktøjer som f.eks. målrettede spørgeskemaer, 
undersøgelser eller statistiske data, som evalueringseks-
perten kan anvende til at evaluere virkningen af politikken.
55.
Som Revisionsretten anerkender i sin fodnote 44, havde Kommissionen allerede konstateret adskillige svaghe -
der i forbindelse med regnskabsafslutningsproceduren. 
Nogle af svaghederne vedrører et meget begrænset antal 
støttemodtagere og tyder ikke på generelle systemiske 
svagheder.
56.
Medlemsstaterne skal i henhold til lovgivningen sikre, at de 
særlige støtteforanstaltninger, de gennemfører, kan verifi -
ceres og kontrolleres.
For at mindske risikoen for dobbeltfinansiering sikrer med-
lemsstaterne, at en landbruger kun modtager støtte til en 
given operation under én foranstaltning. Kommissionen mener, at de franske og italienske myndigheder har ind-
ført afgrænsningskriterier for at undgå dobbeltfinansiering 
under både artikel 68 og foranstaltninger til udvikling af landdistrikter. For eksempel blev over 10 % af ansøgnin-gerne om »omlægning til økologisk landbrug« afvist 
i Frankrig i 2011, fordi ansøgerne allerede var omfattet af 
en foranstaltning til udvikling af landdistrikterne.
Kommissionen har allerede konstateret adskillige svaghe -
der, som er genstand for løbende revisioner. Navnlig med 
hensyn til vekseldrift i Italien vil Revisionsrettens bemærk -
ning blive vurderet af Kommissionen i forbindelse med en 
kommende revision.
51
Kommissionens  
svar
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?57.
Kommissionen har allerede konstateret denne svaghed, der 
er genstand for en løbende revision (AA/2011/010/FR).
58.
Den manglende administrative kontrol af produktivitets-
koefficienten i forbindelse med støtte til får i Frankrig er 
blevet afdækket og følges op af Kommissionen som led 
i regnskabsafslutningen.
59.
Rettens bemærkninger om støtte til mejerisektoren i Spa-
nien vedrører et begrænset antal ansøgere i én region. Konfigurationsfejlen i forbindelse med den supplerende 
arealbaserede støtte vedrørte ligeledes et meget begræn-
set antal ansøgere.
60.
Medlemsstaten har allerede truffet korrigerende foranstalt -
ninger vedrørende de afdækkede sager.
62.
Kommissionen noterer sig de funktionssvigt, som Retten konstaterede i Italien i forbindelse med forsikringsforan -
staltninger. Disse vil blive fulgt op i forbindelse med en 
kommende revision af regnskabsafslutningen for denne 
foranstaltning.
63.
Disse foranstaltninger er ikke betinget af Kommissionens 
godkendelse.
64.
Kommissionen mener, at det arbejde, der er udført som led 
i regnskabsafslutningen, på fyldestgørende vis dækker den 
risiko, som de af Retten konstaterede svagheder medfører 
for fondene.
I den forbindelse hilser Kommissionen Revisionsrettens 
bemærkning i fodnote 44 velkommen. 65.
Rettens bemærkninger vedrørende kontrol på stedet af for -
anstaltningen vedrørende får og geder i Grækenland i 2010 
er allerede genstand for en revision, som udføres af Kom-missionen. Endvidere har medlemsstaten allerede truffet 
korrigerende foranstaltninger for de følgende år.
66.
Kommissionen noterer sig Rettens konstateringer  
og vil vurdere dem i  forbindelse med kommende  
regnskabsafslutningsrevisioner.
67.
Ifølge de spanske myndigheder udføres kontrollerne ved telemåling (95 %) og ved klassiske kontrolbesøg på ste -
det (5 %). Med hensyn til telemåling foretages der billed-
tolkning fire gange: om efteråret i det foregående år, ved 
forårets begyndelse og slutning og om sommeren; disse 
suppleres af hurtige kontrolbesøg på stedet. De foranstalt -
ninger, som de spanske myndigheder har truffet, synes at mindske risikoen for fonden. Kommissionen vil dog tage hensyn til Rettens bemærkninger inden for rammerne af 
sin revisionsvirksomhed.
Rettens bemærkninger om Italien vil blive vurderet i for -
bindelse med en kommende regnskabsafslutningsrevision. 
68.
Rettens bemærkninger om svagheder ved dokument -
gennemgangen i forbindelse med kontroller på stedet af foranstaltningen vedrørende får og geder i Græken-
land er allerede genstand for en revision, der udføres af 
Kommissionen. Med hensyn til Spanien vil Kommissio -
nen følge op på denne bemærkning i forbindelse med 
regnskabsafslutningsrevisionen.
Kommissionens  
svar52
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?69.
Kommissionen vil følge op på denne bemærkning og 
træffe passende foranstaltninger.
fælles svar på punkt 70-75
Medlemsstaterne tager hensyn til de omkostninger til for -
valtning og kontrol, der følger af gennemførelsen af sær -
lige støtteforanstaltninger og det eventuelle behov for at 
oprette ad hoc-kontrolsystemer. 
76.
Se Kommissionens svar på punkt 70-75.
tekstboks 3 — tredje afsnit
Et administrativt certifikat kan udstedes af de kompetente 
offentlige myndigheder uden omkostninger for støtte -
modtagerne. Det påhviler i givet fald myndighederne at 
udstede certifikaterne rettidigt.
Med hensyn til Rettens bemærkninger vedrørende antal-
let af udførte kontroller på stedet og svaghederne i forbin -
delse med dokumentkontrol henvises til Kommissionens 
svar på punkt 65 og 68.konklusioner  og  anbefalinger
77.
Nærhedsprincippet finder anvendelse på den ordning med 
koblet støtte, der er omhandlet i Kommissionens forslag. 
Derfor skal medlemsstaterne udforme og gennemføre 
støtte-foranstaltningerne i overensstemmelse med de mål, 
som de har opstillet.
78.
Kommissionen mener, at gennemførelsen af den særlige støtteordning, der rummer mulighed for at yde koblet støtte, ikke er i modstrid med den generelle tendens til afkobling i ordningen med direkte betalinger, da denne 
mulighed er begrænset (3,5 % af det nationale loft) og for -
enelig med WTO-reglerne.
79.
Lovgiveren var af den opfattelse, at det er medlems-staternes eneansvar at kortlægge de typer af landbrug eller landbrugssektorer, der skal støttes af de i artikel 68 
omhandlede foranstaltninger. De blev anset for at være 
bedst i stand til at kortlægge regioner eller sektorer med problemer på deres område og til at opstille prioriteter 
blandt de forskellige behov for målrettet støtte.
Kommissionens forslag til den fælles landbrugspolitik for 
perioden efter 2013 omfatter oprettelse af en fælles over -
vågnings- og evalueringsramme i samarbejde med med-lemsstaterne med henblik på at måle resultaterne af den fælles landbrugspolitik, herunder foranstaltninger under 
søjle 1 og 2.
80.
Som Revisionsretten anerkender i sin fodnote 44, havde Kommissionen allerede konstateret adskillige svaghe -
der i forbindelse med regnskabsafslutningsproceduren. 
Nogle af svaghederne vedrører et meget begrænset antal 
støttemodtagere og tyder ikke på generelle systemiske 
svagheder.
53
Kommissionens  
svar
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?81.
Kommissionens forslag til den fælles landbrugspolitik for 
perioden efter 2013 for så vidt angår frivillig koblet støtte er underlagt en række begrænsninger: en liste over støt -
teberettigede sektorer og produktioner, definerede kvan-
titative grænser, begrænset procentdel af medlemsstatens 
nationale loft for direkte betalinger, Kommissionens god-
kendelse, når denne procentdel overstiger et vist niveau, 
og betingelserne for tildeling af støtte (skal præciseres 
i delegerede retsakter).
anbefaling 1
Inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik for peri-
oden efter 2013 skal medlemsstaterne underrette Kommis-
sionen om de regioner, der omfattet af foranstaltningen, 
de udvalgte typer af landbrug eller sektorer og niveauet for 
den støtte, der skal ydes. I den forbindelse skal de beskrive, 
hvorfor der overvejes koblet støtte, og hvad de forventede 
virkninger er.
Såfremt den afgørelse, der er truffet af medlemsstaten, udløser undtagelsen fra basisprocenten for det natio -
nale loft, kræves der en detaljeret beskrivelse af den sær -
lige situation i den region, der er omfattet af foranstalt -
ningen, og af de særlige træk ved de forskellige typer af landbrug eller bestemte sektorer, som begrunder det øgede støtteniveau. Såfremt medlemsstatens beslutning 
er betinget af godkendelse, skal der dokumenteres særlige 
begrænsninger såsom manglende alternativer eller nød-vendigheden af at sikre stabile leverancer til den lokale 
forarbejdningsindustri.
anbefaling 1 a) 
I overensstemmelse med det politiske kompromis (forelø -
big aftale med medlovgiverne) i forbindelse med reformen 
af den fælles landbrugspolitik for perioden efter 2013 har 
Kommissionen beføjelse til at fastlægge betingelserne for 
ydelse af denne støtte gennem delegerede retsakter.
Kommissionens mål er at indføre en klar forenkling sam-menlignet med den nuværende særlige støtte, da den frivillige koblede støtte kun vil vedrøre én af de ni foran-
staltninger, der er omhandlet i artikel 68. Dette betyder, at 
selv om listen over støtteberettigede sektorer bliver mere 
omfattende end tidligere, begrænses antallet og mangfol-
digheden af støttemålene til én kategori (dvs. den økono -
miske sårbarhed af visse typer af landbrug). Kommissionen 
mener, at dette vil mindske risikoen for overlapning og 
kumulering af støtte.anbefaling 1 b) 
I henhold til de beføjelser, som Kommissionen er blevet til-
lagt ved delegerede retsakter, vil navnlig betingelserne for tildeling af støtte blive fastlagt.
Som hovedregel skal medlemsstaterne underrette Kommis -
sionen om de regioner, der er omfattet af foranstaltningen, 
de udvalgte typer af landbrug eller sektorer og niveauet for 
den støtte, der skal ydes. I den forbindelse skal de beskrive, 
hvorfor der overvejes koblet støtte, og hvad de forventede 
virkninger er.
Såfremt den afgørelse, der er truffet af medlemsstaten, udløser undtagelsen fra basisprocenten for det nationale loft, kræves der en detaljeret beskrivelse af den særlige 
situation i den region, der er omfattet af foranstaltningen, 
og af de særlige træk ved de forskellige typer af landbrug 
eller bestemte sektorer, som begrunder det øgede støtteni-
veau. Hvis medlemsstatens beslutning er betinget af god-
kendelse, skal der dokumenteres specifikke behov såsom manglende alternativer eller nødvendigheden af at sikre 
stabile leverancer til den lokale forarbejdningsindustri.
anbefaling 2
De gennemførelsesbestemmelser, der skal vedtages af Kommissionen, vil omfatte forpligtelser for medlemssta-
terne til regelmæssigt at orientere om den faktiske anven-
delse af de gennemførte foranstaltninger. Sådanne forplig-
telser er nødvendige for, at Kommissionen kan overholde 
sin egen forpligtelse til regelmæssigt at aflægge rapport til 
WTO, da koblet støtte betragtes som en undtagelse fra den 
generelle tendens til afkobling i ordningerne med direkte 
betalinger.
Der skal gives minimumsoplysninger om antallet af ansøg-
ninger, der er indgivet for hver form for støtteforanstalt -
ning, og om de faktisk udbetalte beløb samt om antallet 
af støttemodtagere pr. region, sektor og/eller type af land-brug i hver medlemsstat.
Kommissionens  
svar54
Særberetning nr. 10/2013 – Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (E f) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?Disse meddelelser vil gøre det muligt for Kommissionen 
at følge den faktiske anvendelse af ordningen for alle 
støtteforanstaltninger, der er gennemført, uanset den pågældende sektor, samt overholdelsen af de fastsatte 
budgetlofter.
Mere generelt omfatter det politiske kompromis opret -
telsen af en fælles overvågnings- og evalueringsramme i samarbejde med medlemsstaterne med henblik på at 
måle resultaterne af den fælles landbrugspolitik, herunder 
foranstaltninger under søjle 1 og 2.
anbefaling 3
Medlemsstaterne er ansvarlige for at fastlægge og udforme 
de støtteforanstaltninger, der skal gennemføres, og skal sikre, at disse foranstaltninger kan verificeres og kontrol-
leres. Derfor skal de tage hensyn til de omkostninger til 
forvaltning og kontrol, der følger af den mulige gennem-
førelse af koblede støtteforanstaltninger og det eventuelle 
behov for oprettelse af ad hoc-kontrolsystemer.
Den Europæiske Revisionsret
særberetning nr. 10/2013
Den fælles landbrugspolitik: er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i r ådets forordning (ef) nr. 73/2009, veludformet og 
velimplementeret?
luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor
2013 — 54 s. — 21 × 29,7 cm
ISbN 978-92-9241-379-8
doi:10.2865/24634

sådan  får  man  fat  I puBlIkatIoner  fra  eu
Gratis publikationer:
•		et	eksemplar: 
via EU b ookshop (http://bookshop.europa.eu)
•		flere	eksemplarer	 eller	plakater/kort: 
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm) 
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm) ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm) eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de fleste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
•	 via	EU	Bookshop	 (http://bookshop.europa.eu).
Betalingsabonnementer:•		via	Den	Europæiske	 Unions	Publikationskontors	 salgskontorer 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_da.htm).
QJ-Ab-13-010-DA-C
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRETSOm  EN UNDTA gElSE  fRA  DE gENEREllE  PRINCIPPER  Om AfKOblINg Og fORENKlINg 
Af bETA lINg SORDNIN gEN  fOR  lAND bRUgERE  gIVER  ARTIKE l 68 mED lEmSSTATERNE  
mUlIghED  fOR  AT TIlb AgEhOlDE EN DEl Af DERES  NATIONA lE lOfT Og I  KlART  DEfI-
NEREDE  TIlfÆlDE ANVENDE  DEN  TIl SÆR lIg ST øTTE  TIl bESTE mTE AKTIVITETER , NAVN -
lIg I  fORm Af DIREKTE  KOblEDE  bETAlINgER .
I DENNE  bERETNINg NOTERER  RETTEN , AT  KOmmISSIONEN  KUN  hAR  lIDT  KONTROl 
OVER  bEgRUNDElSEN  fOR  SåDANNE  TIlf ÆlDE , Og AT  mEDlEmSSTATERNE  hAR  EN STOR  
SKøNSm ARgEN . DER  ER IKKE  TIlSTRÆKKElIgT  bEVIS  fOR , AT  DE  fORANSTAl TNINgER , 
DER  ER INDføRT  I hENhOlD  TIl ARTIKEl 68, ER  NøDVENDIgE  EllER  RElEVANTE , DET  VIl 
SIgE , Om DER  ER bEhOV  fOR  DEm, Om DE  ER UDfORmET  EffEKTIVT  Og mED  hENSy N 
TIl Omf ANgET  Af DEN  STøTTE , DER  STIllES  TIl R åDIghED . RETTEN  PåPEgEDE  OgSå, 
AT DER  VAR  SVA ghEDER  I ADmINISTRATIONS- Og KONTROlSy STEmERNE , SEl V Om fOR-
VAl TNINgS- Og KONTROlby RDEN  AllEREDE  ER TUNg.