Udtalelse om:

- Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet om etablering af tvaereuropaeiske datanet mellem administrationerne,

- Kommissionens forslag til Raadets beslutning om et saet retningslinjer vedroerende tvaereuropaeiske datanet mellem administrationerne, og

- Kommissionens forslag til Raadets beslutning om et fleraarigt EF-program for tvaereuropaeiske datanet mellem administrationerne (IDA-programmet)

(94/C 217/11)

Raadet for Den Europaeiske Union besluttede den 14. april 1994 i henhold til artikel 198 C og artikel 129 D, stk. 1 og 3, i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab at anmode om Regionsudvalgets udtalelse om det ovennaevnte emner.

Regionsudvalget vedtog paa sin 3. plenarforsamling af 17. og 18. maj 1994, (moedet den 17. maj 1994), paa grundlag af forslag fremlagt af Léon Bollendorf, enstemmigt foelgende udtalelse.

1. Generelle bemaerkninger

1.1. Saavel meddelelsen som de to forslag til beslutning indeholder en raekke forslag til, hvordan man mest hensigtsmaessigt kan etablere og drive tvaereuropaeiske datanet, saaledes at medlemsstaternes og EF-institutionernes administrationer og organer kan behandle og udveksle oplysninger, som er noedvendige for at virkeliggoere det indre marked og gennemfoere faelles politikker.

1.2. Meddelelsen og de to forslag til beslutning supplerer saaledes de eksisterende tiltag, som bl.a. bygger paa meddelelsen af 10. december 1990 til Raadet om tvaereuropaeiske net [dok. KOM(90) 585 endelig udg. - 10. december 1990], suppleret med meddelelsen af 2. oktober 1991 om behovet for udveksling af oplysninger mellem myndighederne med henblik paa det indre marked [dok. SEK(91) 1752 endelig udg. - 2. oktober 1991]. Oplaegget skal ligeledes ses paa baggrund af hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse for saa vidt angaar de store datanet (Bangemann-gruppen).

Den nye samlede indfaldsvinkel skal sammenbinde de tiltag, Faellesskabet allerede har sat i vaerk med hensyn til behandling og udveksling af data mellem offentlige administrationer paa nationalt og/eller europaeisk plan, og samtidig udbygge dem i det omfang omstaendighederne kraever det. Det drejer sig her om CADDIA- og INSIS-programmerne samt om de teknologiske FTU-programmer ENS og TEDIS.

Det skal ogsaa paapeges, at der allerede findes andre net mellem administrationerne (f.eks. SIS-SCHENGEN, INTRASTAT, VIES-VAT, COMEDI), som fungerer baade inden for og paa tvaers af Faellesskabets ydre graenser. Regionsudvalget udtrykker oenske om hurtigst muligt at blive orienteret om resultaterne og omkostningseffektiviteten af de eksisterende programmer. Efter Regionsudvalgets mening vil kun en objektiv analyse af de igangvaerende pilotprojekter kunne saette beslutningstagerne i stand til at traeffe fremtidige valg og afstikke optimale retningslinjer for fremtidige foranstaltninger.

1.3. Regionsudvalget understreger, at hvis EF's aktiviteter skal forvaltes paa faelles plan, maa parterne foerst og fremmest give hinanden adgang til de oplysninger, som har relevans for den loebende forvaltning og beslutningstagning. Dette betyder, at der fremover skal behandles og udveksles stadig stoerre datamaengder. Regionsudvalget tilslutter sig derfor principielt den maalsaetning, der ligger til grund for meddelelsen.

1.4. Den nye metode maa ikke vaere et maal i sig selv, men skal tjene til at ivaerksaette tiltag, som kan bidrage til at sikre dels den fulde udoevelse af de fire friheder og dels gennemfoerelsen af faelles politikker.

Den nye metode kan kun betragtes som et saet af redskaber med henblik paa gennemfoerelsen af Den Europaeiske Unions grundlaeggende maalsaetninger, og derfor er det indlysende, at naerhedsprincippet skal foelges til punkt og prikke, naar disse redskaber tages i anvendelse. Faellesskabet skal saaledes kun bidrage til etableringen af datanet mellem administrationer under den udtrykkelige forudsaetning, at medlemsstaterne ikke selv formaar at opfylde de givne maalsaetninger paa tilfredsstillende vis.

1.5. Selv om Regionsudvalget saaledes principielt hylder de grundlaeggende maalsaetninger i den nye metode, som den er beskrevet i meddelelsen og de to forslag til beslutning, understreger det udtrykkeligt, at denne principtilslutning ikke fra starten maa betragtes som en automatisk blaastempling af enhver fremtidig ivaerksaettelse af tvaereuropaeiske datanet eller -projekter mellem administrationer. Tvaertimod maa det i hvert enkelt tilfaelde vurderes, om et givet net eller projekt er noedvendigt og hensigtsmaessigt. Ved etableringen og ivaerksaettelsen af net og projekter boer man snarere tage udgangspunkt i »Buttom-up«- end i »Top-down«-princippet, saadan at forstaa, at man laegger ud med at indkredse og evaluere de applikationer, som allerede findes eller er paa tegnebraettet i de nationale administrationer, og at man foerst derefter udtaenker teknikker til sammenkobling og udveksling paa EF-plan. Tilsvarende boer man analysere hvert enkelt tvaereuropaeisk datanet og -projekt for at sikre, at det respekterer naerhedsprincippet. Endelig er det Regionsudvalgets opfattelse, at man primaert boer fremme netsammenkobling og -interoperabilitet.

1.6. Hvilke oplysninger, der skal udveksles, maa efter Regionsudvalgets mening afgoeres ud fra de behov, som defineres af medlemsstaterne og - hvor de har kompetence hertil - af de enkelte regioner, og nettene skal etableres paa grundlag af eksisterende eller paataenkte regelsaet. Hvert enkelt net eller fremtidigt projekt skal saaledes vurderes ud fra nyttevaerdien for de potentielle brugere. Ligeledes maa det sikres, at Faellesskabet ikke automatisk gaar ind som deltager i ethvert fremtidigt tvaereuropaeisk datanet eller -projekt, som maatte blive igangsat af de beroerte administrationer, men udelukkende i de net eller projekter, som er saa omfattende, at medlemsstaterne ikke magter at etablere dem paa egen haand, og som i oevrigt harmonerer med Den Europaeiske Unions grundlaeggende maalsaetninger.

1.7. Regionsudvalget maa ligeledes kraeve, at de regionale og lokale enheder medtaenkes ved ivaerksaettelsen af tvaereuropaeiske datanet og -projekter. Disse enheder kan udvikle deres egne politikker mere effektivt, hvis de faar adgang til oegede og forbedrede datamaengder. De regionale og lokale enheder skal ikke kun betragtes som leverandoerer af oplysninger, men ogsaa som potentielle brugere af de etablerede net.

Regionsudvalget skal i denne sammenhaeng pege paa, at de regionale og lokale enheder kunne have interesse i at skabe specifikke net eller projekter med henblik paa forvaltningen af politikomraader, som er faelles for disse enheder. Det er Regionsudvalgets opfattelse, at Faellesskabet i givet fald boer bidrage til gennemfoerelsen af saadanne net eller projekter, for saa vidt de harmonerer med de fastlagte kriterier.

1.8. Regionsudvalget henstiller i oevrigt, at IDA-programmet ledsages af en politik for mere aaben adgang til oplysninger for den private sektor og de enkelte borgere, for saa vidt beskyttelsen af det offentliges interesser fortsat er sikret. Dette princip boer knaesaettes i programmet for at bringe det i traad med de retningslinjer, Kommissionen har fastlagt for at forbedre samspillet mellem den offentlige og den private sektor paa informationsmarkedet, og som er blevet godkendt af medlemsstaternes repraesentanter paa et moede i Det Raadgivende Udvalg af Hoejtstaaende Embedsmaend (SOAC). En saadan politik med stoerre aabenhed ville isaer bidrage til udviklingen af ugunstigt stillede regioner, som ville faa adgang til informationsressourcer indsamlet paa andre niveauer.

2. Saerlige bemaerkninger

2.1. Regionsudvalget konstaterer, at meddelelsen og de to forslag til beslutning er forelagt under henvisning til artikel 235 i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab. Regionsudvalget er klar over, at den foreliggende sag ligger i forlaengelse af tidligere EF-beslutninger, som blev truffet paa et tidspunkt, hvor traktaten om Den Europaeiske Union endnu ikke var undertegnet, endsige ratificeret. Paa davaerende tidspunkt var artikel 235 derfor det eneste taenkelige retsgrundlag. Maastricht-traktaten har imidlertid overdraget nye befoejelser til den nuvaerende Europaeiske Union. Det er saaledes Regionsudvalgets opfattelse, at et mere relevant retsgrundlag for de foreliggende forslag er at finde i artikel 129 B, stk. 1.

2.2. Det er i oevrigt artikel 129 D, som udtrykkeligt fastsaetter, at Regionsudvalget skal hoeres paa dette omraade. Ved at forelaegge sagen til udtalelse for Regionsudvalget har den nye metodes ophavsmaend saaledes indirekte erkendt, at artikel 129 B ff. er det korrekte retsgrundlag.

Valget af retsgrundlag har i oevrigt vidtraekkende proceduremaessige konsekvenser. Mens artikel 235 kraever enstemmighed blandt medlemsstaterne og kun fordrer hoering af Europa-Parlamentet, refererer artikel 129 D, kombineret med foerste led i artikel 129 C, stk. 1 (»... Faellesskabet (skal) opstille et saet retningslinjer omfattende maal og prioriteter samt hovedlinjerne i de aktioner, der paataenkes gennemfoert for transeuropaeiske net; i disse retningslinjer fastlaegges projekter af faelles interesse«), udtrykkeligt til den procedure med »faelles beslutningstagning«, som er fastlagt i artikel 189 B. Denne faelles beslutningstagning indebaerer, at Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal, samtidig med at Europa-Parlamentet er sikret saa stor medindflydelse, at det i givet fald kan blokere forslaget definitivt. Proceduren med faelles beslutningstagning boer saaledes finde anvendelse paa det foerste forslag til beslutning om et saet retningslinjer vedroerende tvaereuropaeiske datanet mellem administrationerne.

2.3. Regionsudvalget er derimod af den opfattelse, at Kommissionens forslag til Raadets beslutning om et fleraarigt EF-program for tvaereuropaeiske datanet mellem administrationerne (IDA-programmet) falder ind under sidste stykke i artikel 129 D, ifoelge hvilket de oevrige foranstaltninger vedtages efter proceduren i artikel 189 C, den saakaldte »samarbejdsprocedure«. Ogsaa efter denne procedure traeffer Raadet afgoerelse med kvalificeret flertal, og der skal indhentes udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, mens Europa-Parlamentet har mindre indflydelse end i proceduren med faelles beslutningstagning.

2.4. Regionsudvalget insisterer saa meget des mere paa, at artikel 129 B ff. maa udgoere det korrekte retsgrundlag, som disse artikler er formuleret under hensyntagen til naerhedsprincippet, og samtidig kraeves det udtrykkeligt i artikel 129 B, stk. 2, at Faellesskabet skal tilgodese »noedvendigheden af at skabe forbindelse mellem paa den ene side oe-omraader, indlandsomraader og randomraader og paa den anden side Faellesskabets centrale omraader«.

2.5. Regionsudvalget henstiller i ganske saerlig grad, at de regionale og lokale enheder inddrages i en raekke projekter af faelles interesse. Ved at inddrage de regionale og lokale enheder kan man haabe, at disse enheder kan knyttes naermere til de centrale myndigheder paa saavel nationalt plan som EF-plan. De regionale og lokale enheders rolle skal ikke vaere begraenset til indsamling af oplysninger, men skal isaer ogsaa omfatte adgangen til de tvaereuropaeiske net, som maatte blive etableret.

Regionsudvalget mener, at det ogsaa selv boer have adgang til visse instrumenter som f.eks. elektronisk post og databaser paa de omraader, hvor det har kompetence.

2.6. I denne forbindelse skal Regionsudvalget - paa linje med Det OEkonomiske og Sociale Udvalg - i ganske saerlig grad understrege betydningen af de tiltag, som omfatter oplysningskampagner og uddannelsesforanstaltninger. Ogsaa Regionsudvalget mener, at Kommissionen snarest boer tilvejebringe de noedvendige forudsaetninger og stille den fornoedne stoette til raadighed, saa de regionale og lokale enheder i medlemsstaterne kan blive involveret i hoejere grad.

2.7. Ogsaa samarbejdet med tredjelande maa tillaegges stor betydning. Hvis man snarest muligt aabner en dialog med EFTA-landene - som for hovedpartens vedkommende nu indgaar i Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade - og er villig til i givet fald at foere samraad med andre associerede lande, kan man naa at yde et relevant bidrag til en dynamisk oekonomisk udvikling i det udvidede Europa.

2.8. Regionsudvalget er ogsaa enig med OESU i det synspunkt, at netsystemerne boer bygge paa de gaeldende internationale standarder. Faellesskabets maalsaetning boer saaledes ikke vaere en ny harmonisering af standarder, som ville vaere uforenelige med de standarder, der allerede er vedtaget i mere omfattende internationale gremier.

Tilsvarende boer IDA-aktionen ikke laegges an som et teknologisk investeringsprogram for telekommunikationsinfrastrukturer; det drejer sig snarere om at samordne og standardisere de tiltag, som allerede er ivaerksat af de nationale administrationer og EF-institutionerne.

3. Specifikke bemaerkninger til Kommissionens forslag til Raadets beslutning om et saet retningslinjer vedroerende tvaereuropaeiske datanet mellem administrationerne

3.1. I artikel 1 defineres ikke praecist, hvilke »administrationer« der er tale om. Det fremgaar ganske vist af meddelelsens punkt 57, at de enkelte medlemsstater faar ansvaret for at indhente, indsamle og formatere data, samt at nogle af disse sendes til nationale, regionale eller lokale administrationer, mens andre sendes til andre medlemsstater, EF-institutioner eller EF-organer. Det boer dog efter Regionsudvalgets opfattelse praeciseres i selve beslutningen, at man ved administrationer skal forstaa enhver national, regional eller lokal myndighed, hvis aktivitetsomraade henhoerer under et projekt af faelles interesse som omhandlet i det foreliggende forslag til beslutning.

3.2. I artikel 3 fastsaettes det som en hovedmaalsaetning at stoette og forbedre EF's beslutningsproces ud fra en vertikal indfaldsvinkel. Regionsudvalget konstaterer, at denne beslutningsproces ikke er konkret defineret. Der maa insisteres paa, at beslutningsprocessen omlaegges i traad med naerhedsprincippet, og at man i den forbindelse maa respektere de befoejelser, som de beroerte regionale eller lokale enheder i givet fald har faaet anerkendt paa nationalt plan.

3.3. I artikel 5 henvises der til oversigten over planlagte projekter i bilag I. Regionsudvalget mener ikke, at denne oversigt kan betragtes som en forhaandsgodkendelse af alle de anfoerte projekter af faelles interesse. Hvert enkelt projekt boer analyseres saerskilt for at afgoere, om det er hensigtsmaessigt og tilstraekkeligt omkostningseffektivt. Regionsudvalget skal ikke allerede hér foreslaa, at en eller flere af de foreslaaede kategorier af projekter af faelles interesse udgaar. Dog mener det, at man blandt foranstaltningerne til stoette for EF's politik udtrykkeligt boer naevne forvaltningen af socialpolitikken og beskaeftigelsespolitikken.

I denne forbindelse er det oenskeligt, at hovedvaegten laegges paa et mindre antal projekter af stor raekkevidde, navnlig projekter som er uomgaengeligt noedvendige for det indre markeds funktion, for forbedringen af EF's beslutningsproces og for administrationen af de faelles politikker.

3.4. Hvad angaar punkt 4 i det i artikel 5 naevnte bilag I, skal Regionsudvalget gentage sin bemaerkning i punkt 3.2 ovenfor, nemlig at der er behov for en konkretisering af den maade, EF-beslutningsprocessen fungerer paa.

4. Specifikke bemaerkninger til Kommissionens forslag til Raadets beslutning om et fleraarigt EF-program for tvaereuropaeiske datanet mellem administrationerne (IDA-programmet)

4.1. Det fastsaettes i artikel 1, at programmet skal loebe over en periode paa 5 aar. Derimod er det ikke angivet, om perioden eventuelt kan forlaenges. Umiddelbart ophoerer IDA-programmet saaledes efter 5 aar. Regionsudvalget beklager, at der hverken i selve beslutningsforslaget eller i meddelelsen gives fingerpeg om det paagaeldende programs eventuelle videre skaebne, og ej heller om den rolle, Faellesskabet skal spille i forbindelse med de etablerede net efter udloebet af denne periode.

4.2. Ifoelge forslaget skal Kommissionen ved gennemfoerelsen af programmet bistaas af et udvalg sammensat af repraesentanter for hver medlemsstat under forsaede af Kommissionens repraesentant. Regionsudvalget konstaterer, at der med det foreliggende forslag saaledes foejes endnu et udvalg til EF-stilladset; dermed risikerer procedurerne at blive unoedvendigt traege, og det paa et tidspunkt hvor »komitologien« er underkastet medlemsstaternes og Kommissionens stedse mere kritiske blik. Regionsudvalget skal ligeledes gentage, at det som en logisk konsekvens af naerhedsprincippet er medlemsstaterne, som boer foere an ved etableringen af datanet, og at Faellesskabet ene og alene skal traede til i en supplerende egenskab.

4.3. Det fastsaettes i artikel 8, at Kommissionen hvert aar udarbejder en rapport over foranstaltningens forloeb, som den forelaegger for Raadet og Europa-Parlamentet. Regionsudvalget mener som bekendt, at det foreliggende forslag maa baseres paa traktatens artikel 129 B ff., hvorefter Regionsudvalget skal hoeres, og foelgelig boer aktivitetsrapporten ogsaa forelaegges for Regionsudvalget - og i oevrigt ogsaa for OESU.

Bryssel, den 17. maj 1994.

Jacques BLANC

Formand for

Det Regionsudvalg