[ *** * * ~ ~ 
* * *** ------ -~-KOMMISSIONEN FOR DE EUROPJEISKE FJELLESSKABER 
Bruxelles, den 02. I 0. 1996 
KOM(96) 462 endelig udg. 
ALMEN UDDANNELSE -ERHVERVSUDDANNELSE -FORSKNING 
HINDRINGER FOR MOBILITETEN 
I DET EUR OP fEISKE F fELLESSKAB 
GR0NBOG 
(forelagt af Kommissionen) 

lndholdsfortegnelse 
Resume 
Del A Satsningsomrader for mobiliteten i Det Europreiske F rellesskab 
1. Mobilitet og europreisk statsborgerret 
2. Mobilitetens gevinster for almen uddannelse, erhvervsuddannelse og forskning 
3. Mobiliteten i Kommissionens initiativer 
4. Fremskridt 
5. Grnnbogens mal 
6. De bernrte personer 
Del B Hindringer for mobiliteten 
1. Vanskeligheder forbundet med opholdsretten 
2. Forskellig behandling af forskerstuderende i de enkelte lande 
3. De obligatoriske opkrrevninger, der grelder for forskellige personkategorier 
4. Social sikring 
5. Anerkendelse, certificering, godskrivning 
6. Manglende adgang til at medbringe nationale stipcndicr til studier i udlandet 
7. SocimJJkonomiske hindringer 
8. Administrative hindringer 
9. Sproglige og kulturelle hindringer 
10. Praktiske hindringer 
Del C Aktionsomrader 
Aktionsomn\de 1 : 
Praktikantens og volont0rens status b0r anerkendes. 
Aktjonsonmide 2: 
Der b0r s0rges for en ensartet behandling af frellesskabets forskerstipendiater. 
Aktionsomrade 3: 
Der b0r s0rges for social sikring for alle, der deltager i mobilitet over grrenserne 
inden for uddannelsesomradet. 
Aktionsomrade 4: 
Der b0r skabes et europreisk kvalifikationsomrade. 
Aktionsomrade 5: 
Hindringerne for at medbringe stipendium og nationale st0ttemidler til studier 
udlandet b0r fjernes. 
Aktionsomrade 6: 
2 
Den uddannelsesmressige stilling b0r lettes for tredjelandsborgere med gyldig 
opholdsret i Det Europreiske Frellesskab. 
Aktionsomrade 7: 
De socio0konomiske hindringer b0r fjernes. 
AktionsomrAde 8: De sproglige og kulturelle hindringer b0r reduceres. 
Aktionsomuide 9: 
Den tilgrengelige information og administrative praksis b0r forbedres. 
Bilag: 
1. Definition af de bernrte personer. 
2.a Mobiliteten i Det Europreiske Frellesskab inden for rammerne af 
f re llesskabsprogrammerne 
2.b Beskrivelse af frellesskabsprogrammerne inden for omradet almen uddannelse 
og erhvervsuddannelse. 
3. Sammenhrengen og f rellesskabsprogrammerne vedrnrende 
frellesskabstipendier til forskeres uddannelse og mobilitet. 
Ekspertgruppens rapport om "Frellesskabsstipendier til forskeres uddannelse 
og mobilitet" -resume. 
4. Referencedokumenter 
5. Arbejdsmarkedets parters f relles udtalelse 
6. Hindringer, som modtagere af frellesskabsst0tte fra de central- og 
0steuropreiske lande er stedt pa i Det Europreiske Frellesskab og i Det 
Europreiske 0konomiske Samarbejdsomrade 
7. Glossar 
3 
RESUME 
Fjernelsen af hindringerne for den frie bevregelighed for personer er et af de 
grundlreggende mal i den europreiske konstruktion, og det bar det vreret lige siden 
Romtraktaten. Friheden til at komme og ga er belt klart en af de grundlreggende 
betingelser for eksistensen af et egentligt borgernes Europa. Uden denne kan man darligt 
tale om et europreisk socialt omrade. Mobilitet er ligeledes et af svarene pa de 
igangvrerende 0konomiske forandringer, der er forarsaget af etableringen af det indre 
marked og globaliseringen af samhandelen -og pa deres samfundsmressige konsekvenser 
bl.a. hvad angar jobskabelse. Deter en oodvendighed for den europreiske forskning, der 
lider under opsplittetheden og spredningen af dens indsats og saledes ogsa nar det grelder 
om at give Det Europreiske Frellesskab <lets nyskabende evne tilbage, som det undertiden 
mangler, navnlig pa det h0jteknologiske omracte. 
Hvorfor en Gronbog? 
Alt dette fornemmes strerkt af et stadigt stigende antal unionsborgere. Der er en stadig 
stigende eftersp0rgsel efter mobilitet, som man kan se af den succes, som de 
frellesskabsprogrammer har haft, som bar til formal at fremme udveksling og bevregelse 
pa tvrers af grrenserne for forskere, studerende, lrerere, 10nmodtagere og ledige under 
uddannelse samt erhvervslrerere. I 1987 /88 ood 3.000 studerende og 745 lrerere godt af 
et ERASMUS-mobilitetsstipendium: disse tal var steget til henholdsvis 170.000 og 
14.000 i 1995/96. 
Man ma dog konstatere, at mobiliteten stadig i dag st0der pa alt for mange hindringer, og 
at kapital, varer og tjenesteydelser bevreger sig langt lettere end mennesker inden for Det 
Europreiske Frellesskab; og den pris, som borgerne hrefter ved den europreiske 
konstruktion, kan ikke andet end at lide under dette. Sadanne hremninger konstateres 
hver dag i forbindelse med ivrerksrettelsen af frellesskabsprogrammerne inden for 
omraderne almen uddannelse, erhvervsuddannelse og forskning, hvor de bremser 
udviklingen og skader effektiviteten. Talrige individuelle vidnesbyrd understreger dette, 
og de viser lige sa mange eksempler pa uudnyttede uddannelsesmuligheder, men ogsa 
forspildte chancer for udvekslinger, kommunikation og samarbejde mellem europreiske 
studerende, lrerere og forskere. Disse hindringer for mobiliteten rammer isrer de unge fra 
beskedne eller gennemsnitsindkomstmilj0er samt ledige. 
Ifolge EF-Traktatens ordlyd skal frellesskabsindsatsen fremme mobiliteten inden for 
omraderne almen uddannelse, erhvervsuddannelse og forskning. Det er med baggrund i 
dctte mal, at Kommissionen bar udarbejdet en Grnnbog om mobilitet inden for Dct 
Europreiske Frellesskab. Dette dokument opregner de hindringer, som personer i 
mobilitet st0der pa, og foreslar -med henblik pa refleksion og debat -en rrekke 
aktionsomrader, der vii kunne fa disse hindringer til at forsvinde. Den im0dekommer 
saledes et vresentligt behov og navnlig det, der blev udtrykt af Radet den 21. juli 1991, 
da det vedtog PETRA 11-programmet, og som omhandlede de hindringer for mobiliteten, 
unge i grundlreggende erhvervsuddannelse st0der pa. 
Hvilke hindringer, hvilke losninger? 
I 
Over for disse hindringer -der er genstand for en unders0gelse af konkrete tilfrelde -
foreshir Grnnbogen en rrekke aktionsomrader. Disse vii skulle unders0ges under 
hensyntagen til de enkelte instansers kompetence (Det Europreiske Frellesskab, 
medlemsstaterne og andre ansvarlige instanser og organisationer). 
Man bemrerker fem hovedhindringer: 
1. En hindring for ledjges uddannelse pa tvrers af gramserne. 
Tilfrelde: Ledige, der 0nsker at uddanne sig i en anden medlemsstat, taber deres ret til 
arbejdsl.0sbedsunderst0ttelse og social sikring, hvis denne uddannelse er af over 3 maneders 
varighed. I visse lande vii de efter hjemkomsten skulle gennemga en ny 
. "pmvetid "/karensperiode for at genvinde deres rettigheder. I andre Iande igen vii ledige 
ikke kunne for lade landet i mere end tre maneder, da de 'ellers risikerer at tabe deres 
rettigheder. 
Ationsomrade: Den frellesskabsregel, der g0f <let muligt at s0ge arbejde i en anden 
medlemsstat i en periode af min. seks maneders varighed uden tab af rettigheder b0r 
udvides til ledige, og det b0r sikres, at ledige kan bevare deres arbejdsl0shedsunderst0ttelse 
under uddannelse i en anden medlemsstat. 
2. Problemer forbundet med praktikanters og unge yolont0rers status 
Tilfrelde: 
a) Studerende, der 0nsker at gennemfore et praktikophold i en virksomhed i en anden 
medlemsstat, vii i visse lande st0de pa vanskeligheder med at finde 
vrertsvirksomheder, da lovgivningen i disse lande sidestiller dem med 10nmodtagere, 
og virksomhederne derfor er Il0dt til at afl0nne dem med min. mindstel0n og betale de 
deraf folgende socialbidrag. 
b) Unge universitetskandidater, der gennemforer et ul0nnet uddannelsesophold (dvs. 
hverken modtager kontanter eller naturalier) i en anden medlemsstat, er ikke drekket 
af Frellesskabets samordning af socialsikringsordningerne, for sa vidt som de hverken 
er arbejdstagere eller familiemedlemmer til en arbejdstager. Denne mangel pa srerlig 
retlig ramme giver dem ingen ret pa socialsikringsomradet. Dette kan ligeledes 
medfore problemer i relation til opholdsretten, hvis uddannelsen i den anden 
medlemsstat er af mere end tre maneders varighed. 
c) Volonterer befinder sig i en lignende situation, nar de arbejder frivilligt i en periode af 
mere end tre maneders varighed, idet deres forhold ikke er anerkendt. I visse 
medlemsstater bliver de endog beskattet af deres godtg0relse af kost og logi. 
Aktionsomrade: Der b0r etableres en retlig ramme for praktikanters og volonterers status 
inden for Det Europreiske Frellesskab. 
II 
3. Manglende adgang til at medbringe national studieswtte 
Tilfrelde: I de fleste medlemsstater kan studerende ikke fa nationale stipendier ell er 
studieswttemidler til studier i en anden medlemsstat i Det Europreiske Frellesskab: disse 
stipendier bliver kun tildelt til studier i det land, der tildeler dem. Denne situation rammer i 
srerdeleshed unge fra familier med en beskeden indtregt, der ikke er i stand til at patage sig 
udgifterne i forbindelse med deres b0rns udlandsophold. 
Aktionsomrade: Hindringerne for at medbringe stipendium og andre nationale swttemidler 
til studier i udlandet b0r fjernes. 
4. Skatteordningen i forbindelse med forskerstipendjer 
Tilfrelde: Frellesskabsforskerstipendierne beskattes forskelligt i Det Europreiske Frellesskab 
alt efter den status, som forskerstipendiaterne tildeles i vrertslandet (som studerende, 
10nmodtagere eller selvstrendige erhvervsdrivende). Heraf folger forskellig skattemressig 
behandling med en direkte indvirkning pa forskernes mobilitetsmuligheder. Visse 
medlemsstater opkrrever 50% af stipendiebel0bet (i skatter og socialbidrag). 
Denne situation har ligeledes konsekvenser for forskningspolitikken i Frellesskabet. 
Kommissionen har inden for rammerne af det 4. rammeprogram besluttet at drekke 
forskernes 10ntab ved at justere stipendiebel0bet. Dette betyder, at en del af den bevilling, 
der skulle finansiere den europreiske forskning gar til dette, ikke anvendes direkte til at 
betale forskningsudgifterne og bliver forvandlet til skatteindtregter for medlemsstaterne. Og 
antallet af forskere, der modtager forskerstipendier fra Frellesskabet, bliver reduceret i 
tilsvarende grad. 
Aktionsomrade: Alle mod tag ere af f rellesskabsforskerstipendier b0r behandles ens i alle 
Unionens lande enten gennem en skattefritagelse af stipendierne eller ved en samordning af 
de ordninger, der anvendes i medlemsstaterne. 
5. Problemer j forbindelse med den gensidige akademiske og erhyervsmressjge 
anerkendelse 
Tilfrelde: Lenmodtagere, der 0nsker at folge en uddannelse i et andet land end deres egct, 
steder pa problemet med manglende gensidig anerkendelse af kvalifikationer, 
uddannelsesmoduler og praktikophold. Denne manglende anerkendelse har saledes en 
temmelig udtalt atholdende effekt. Udviklingen af vedvarende uddannelse pa tvrers af 
grrenserne bliver strerkt begrrenset herved, og det samme grelder folgelig ogsa for den 
erhvervsmressige mobilitet inden for Unionen. 
Aktionsomrade: Man b0r na frem til en gensidig anerkendelse af praktikophold og 
III 
uddannelsesmoduler inden for erhvervsuddannelsesomradet og udvide "ECTS"­
meritoverforselssystemet, der ved en frellesskabsaktion er etableret inden for de hejere 
uddannelser, til ogsa at omfatte erhvervsuddannelserne. 
IV 
Andre hindringer stiller sig i vejen for mobiliteten inden for omraderne almen 
uddannelse, erhvervsuddannelse og forskning. Nogle af disse hindringer er af almen 
karakter sasom et for darligt kendskab til fremmedsprog eller problemer i forbindelse 
med de mindst begunstigede borgeres indtregter, hvilket er en vresentlig hindring for 
adgangen til uddannelse pa tvrers af grrenserne. Andre hindringer omfatter mere 
specifikke problemer sasom adgangen for tredjelandsborgere med gyldig opholdsret -
elever, studerende, 10nmodtagere -til uddannelsesaktioner, der finder sted i andre lande 
end deres vrertsland. 
Disse hindringer er genstand for forslag, der sigter pa at give nrering til refleksion, debat 
og aktion sammen med alle de bernrte akt0rer. 
Grnnbogen understreger endelig oodvendigheden af en betydelig informationsindsats om 
mobilitetssp0rgsmal: informering af borgerne, for at de kan fa kendskab til de 
muligheder, der findes, og som de undertiden er uvidende' om; men ogsa informering af 
de forskellige offentlige myndigheder og deres akt0rer om frellesskabsretten, idet en 
manglende forstaelse af denne og de regler, der grelder for mobilitet over grrenserne, i 
sig selv udg0r en hindring for denne. 
v 
Del A SATSNINGSOMRADER FOR MOBILITETEN I DET EUROPfEISKE 
F fELLESSKAB 
1. Mobilitet og europ<eisk statsborgeuet 
Europa er blevet et abent omracte, hvor muligheden for at bevrege sig fra en stat til en 
anden i princippet er aben for alle borgere i Det Europreiske Frellesskab, hvor alle 
foler sig som en integrerende del af en helhed. Det er vresentligt, at den frie 
bevregelighed er garanteret alle uden nogen begrrensninger. 
Den potentielle mobilitet, der skabes gennem anvendelsen af de nye 
informationsteknologier, som f.eks. fjernarbejde, kan udg0re et komplement til 
mobiliteten. Man ma imidlertid konstatere, at informationssamfundets vrerktejer ikke 
vii kunne erstatte den faktiske mobilitet. 
Mobiliteten ger det muligt at udvikle en europreisk bevidsthed ved, at vi far et bedre 
kendskab til hinanden via opdagelsen af nye kulturelle og sociale realiteter. Den b0r 
bidrage til at udvikle en solidaritet mellem alle europreere og styrke et Europa med 
sterre velfrerd, der tilbyder alle muligheder nu og i fremtiden. 
2. Mobilitetens gevinster for a/men uddannelse. erhvervsuddannelse og forsk;ning 
Den frie bevregelighed for personer star i centrum for den investering i menneskelige 
ressourcer, som Det Europreiske Frellesskab har gjort til et af sine prioriterede 
omracter. Det omsretter det ved i sine forskellige programmer at tilskynde til mobilitet 
over grrenserne for personer, der 0nsker at uddanne sig, s0ge nye horisonter, dygtig­
g0re sig eller bidrage til uddannelsesaktioner i en anden medlemsstat. 
Herved sigter det ogsa pa en forbedring af den enkeltes samfundsmressige indsigt ved 
lrering om kommunikation og livet i samfundet og respekt for forskellen. Den 
tilskynder endelig til en udvikling af sproglige frerdigheder og bidrager til udviklingen 
af en "europreisk statsborgerret" ud over den oprindelige statsborgerret. 
Mobiliteten over grrenserne forer i 0vrigt til samarbejde mellem uddannelses- og 
forskningsinstitutioner og arbejdsmarkedet, hvilket ger det muligt at forbedre 
kvaliteten i de almene uddannelser, erhvervsuddannelserne og forskningen. Den 
finindstiller mulighederne herfor og ger det muligt at overfore faglig kompetence og 
viden isrer inden for omracter som ny teknologi og nye management- og 
organisationsmetoder. Den udvikler ligeledes den kreative evne, evnen til at tage 
initiativer og ivrerksretteranden. Den tilbyder alle dem, der benytter sig af den, bedre 
muligheder for at ga fremtiden i ffi0de, idet den ger det muligt for dem at tilpasse sig 
bedre til udviklingen pa arbejdsmarkedet. 
Inden for erhvervsomractet er mobiliteten et prioriteret middel til at etablere et 
europreisk omracte for beskreftigelse og arbejde. Den giver den enkelte borger en 
mulighed for at erhverve teoretisk, praktisk og adfrerdsmressig viden og i videre 
1 
forstand kompetencer og kvalifikationer, der er tilpasset det omrade uden grrenser, 
som det indre marked er. 
Mobiliteten udg0r en meget vresentlig konkurrencefaktor, for sa vidt som den ansporer 
til erfaringsdeling inden for omradet teknologisk, organisatorisk og produktionsmressig 
nyskabelse. 
Parlamentet1 har fundet det bydende 00dvendigt med en st0rre studentermobilitet, sftledes at 
man kan fa mere kvalificerede borgere, der har studeret, levet og arbejdet i andre 
medlemsstater. Det har ligeledes ved gentagne lejligheder understreget betydningen af at 
lrere sprog i en mobilitetssammenhreng. Det har Iigeledes peget pa etableringen af en 
europreisk samfundstjeneste. 
~ har skiftevis slaet til lyd for: 
* 
* et samarbejde, der som prioriteret aktionsomrade har fremme af studenter- og 
lrerermobiliteten ved bl.a. fjernelse af hindringer af administrativ og social karakter savel 
som ved en forbedring af fremmedsprogsundervisningen, 
fremme af foranstaltninger, der sigter pa at stimulere til ffi0der mellem elever og lrerere 
fra forskellige Iande. 
Pa europreisk plan har arbejdsmarkedets parter understreget deres interesse i at fremme den 
geografiske og faglige mobilitet gennem erhvervelse af kvalifikationer med et tilstrrekkeligt 
bredt grundlag, hvis gennemsigtighed og anvendelighed sikres pa europreisk plan. Disse 
Resolution om Kommissionens memorandum om 110jere uddannelse i Det Europreiske Frellesskab, 15. juli 
1993, EFT nr. C 255/161. 
Resolution om fremmedsprogsundervisning i Det Europreiskc Frellesskah, EFT nr. C 68/105 af 14. marts 
1993 og resolution om udbredelsc af kendskabet til sprogene i Frellesskahet, EFT nr. C 127/39af14. maj 
1984. 
Europa-Parlamentets beslutning af 22. september 1995 om etablering af en europreisk samfundstjeneste, 
EFT nr. C 269/232 af 16. oktober 1995. 
2 Undervisningsministrenes resolution af 16. november 1971 om samarbejde pa undervisningsomradet 
(offentliggjort i "Tekster vedrnrende den europreiske uddannelsespolitik", Ractet for De Europreiske 
Frellesskaber, Generalsekretariatet, 3. udgave, juni 1987, Luxembourg, Kontoret for De Europreiske 
Frellesskabers Officielle Publikationer, 1988). 
Resolution vedtaget af RAdet (undervisningsministrenes) den 6. juni 1974 om samarbejde pa 
uddannelsesomradet, EFT nr. C 98 af 20. august 1974. 
Rade ts (U ndervisningsministrenes) konklusioner af 27. november 1992 om foranstaltninger til udvikling af 
en europreisk dimension inden for de h0jere uddannelser, EFT nr. C 336 af 19. decemher 1992. 
Radets (Undervisningsministrenes) konklusioner af 6. oktoher 1989 om samarhejdet og 
frellesskahspolitikken inden for uddannelsesomrauet med henhlik pa 1993, EFT nr. C 277 af3 I. oktoher 
1989. 
Ractets (Undervisningsministrenes) beslutning af 24. maj 1988 om den europreiske dimension i 
undervisningen, EFT nr. C 177af6. juli 1988. 
2 
kvalifikationer skal gere det muligt at imedekomme arbejdsmarkedets behov, den 10bende 
teknologiske og strukturelle udvikling og den enkeltes 0nsker3. 
3. Mobiliteten i Kmmnissionens initiatjyer 
De forslag, der er indeholdt i Kommissionens hvidbog "Va?kst, konkurrenceevne og 
beska?jtigelse: udfordringer og veje ind i det 21. arhundrede (1993)" understreger 
mobilitetens betydning. De stetter sig pa to ting: dels pa den menneskelige kapital, der 
er Det Europreiske Frellesskabs vresentligste ressource og en garanti for at opna 
konkurrencefordele over for tredjelande og dels pa kulturernes, traditionernes, 
sprogenes, forskningens og erhvervsuddannelsernes mangfoldighed, der 0ger 
tilpasningspotentialet og udviklingsmulighederne. 
Hvidbogen om den europa?iske social-og arbejdsmarkedspolitik peger for sin del pa 
den udfordring, som Det Europreiske Frellesskab ma tage op for at skabe et egentligt 
europreisk mobilitetsomrade, hvor den frie bevregelighed bliver ikke blot en ret men 
ogsa en realitet4
. 
Hvidbogen om almen uddannelse og erhvervsuddannelse "Undervise og la?re: Pa vej 
mod det kognitive samfund "5, som Kommissionen godkendte den 29. november 1995, 
finder i srerdeleshed, at "bred og aben adgang til almen uddannelse og 
erhvervsuddannelse gar via mobilitet mellem uddannelsesinstitutioner, og at denne 
mobilitet, som man allerede tilskynder strerkt til mellem medlemsstater, b0r fremmes". 
Den finder, at mobiliteten b0r gere det muligt for "den enkelte at varetage ansvaret for 
at opbygge sine egne kvalifikationer". Den konstaterer ligeledes, at "mobiliteten i vidt 
omfang har udviklet sig pa europreisk plan, og at Frellesskabet i stor udstrrekning har 
bidraget hertil, isrer takket vrere aktionsprogrammer inden for omraderne almen 
uddannelse, erhvervsuddannelse og forskning, men at situationen stadig er 
utilfredsstillende." 
I Hvidbogen om lnnovation6 foreslar Kommissionen blandt dens aktionsveje at 
"tilskynde studerende, ingenierer og forskere til mobilitet inden for rammerne af 
LEONARDO-programmet og programmet for videreuddannelse og mobilitet for 
forskere". 
Kommissionen henleder i sit arbejdspapir7
, "Vejledning for en europreisk 
volont0rtjeneste for unge", opmrerksomheden pa den manglende europ&iske status for 
3 Frelles erklrering om Frellesskabets fremtidige indsats pa uddannelsesomradet og arbejdsmarkedets 
parters rolle. SEK(94) 1758 af 24. oktober 1994. 
4 KOM(94) nr. 333af27. juli 1994. 
5 Offentliggjort af Kontoret for De Europreiske Frellesskabers Officielle Publikationer (ISBN-92-827-5699-8). 
6 Hvidbog om Innovation, KOM(95)688 endelig af 20. december 1995. 
7 Kommissionens arbejdspapir, XXII/24/96. 
3 
unge volonteJrer. Denne situation forvrerrer yderligere den frie bevregeligbed for unge 
og rejser en rrekke problemer i forbindelse med beskatning og social sikring. 
Initiativet "Borgerne forst", som vii blive igangsat af Kommissionen i slutningen af 
1996, bar til formal gennem vejledninger og nationale informationsblade at give de 
europreiske borgere nyttige oplysninger om bl.a. deres rettigbeder og muligbeder for 
at arbejde, studere, rejse og bosrette sig i Det Europreiske Frellesskab. 
Man b0r ligeledes nrevne det arbejde, der er gjort af den ekspertgruppe pa hejt niveau, 
som Kommissionen8 bar nedsat, og som Simone Veil er formand for, og som bar til 
opgave at se nrermere pa de bindringer, der stadig star i vejen for den frie 
bevregeligbed for arbejdstagere og enkeltpersoner. Nar denne ekspertgruppe bar aflagt 
rapport, hvilket skulle ske i februar 1997, vii Kommissionen udgive en bvidbog, der 
foreslar 10sninger pa alle bindringer for den frie bevregeligbed hvad enten de matte 
vrere lovgivningsmressige, administrative eller praktiske. 
Endelig fores las det i den meddelelse, der godkendtes af Kommissionen den 5. juni 
1996, at der etableres en "europreisk tillidspagt for beskreftigelse". Den blev i store 
trrek vedtaget af Det Europreiske Rad ved <lets mede i Firenze den 20.-21. juni 1996. 
Denne pagt definerer en lang rrekke aktioner · med benblik pa bekrempelse af 
arbejdsl0sbed og social udst0delse ved at sikre en vrekst, der er mere orienteret imod 
fremtidens omrader og imod mere jobskabende omrader. Den samlede strategi, der 
skal ivrerksrettes, og som sigter bade pa at 0ge virksomhedernes konkurrenceevne og 
fremme beskreftigelsen, b0r ogsa tage bensyn til kvalifikationerne og den 
sektorbestemte og geografiske mobilitet. 
4. Fremskridt 
Frellesskabsprogrammerne inden for omracterne almen uddannelse, erbvervsuddannelse 
og forskning bar bidraget til at udvikle mobiliteten i Frellesskabet ved bl.a. at gere det 
muligt for et stigende antal unge, studerende, arbejdstagere og forskere at uddanne sig 
i en anden medlemsstat (se bilag 2 og 3). 
Den frie bevregelighed for personer er en af de brerende s0jler i Rom-Traktaten 
[artikel 3, litra c)] (berefter EF-Traktaten). Piere bestemmelser i Traktaten omhandler 
mobilitet. Saledes tildeler artikel 8 A enhver unionsborger ret til at frerdes og opbolde 
sig frit pa medlemsstaternes omrade med de begrrensninger og pa de betingelser, der 
er fastsat i denne traktat og i dens gennemforelsesbestemmelser. Alt efter kategorien af 
bernrte personer og materier er retten til bevregelighed inden for Frellesskabet fastsat i 
de bestemmelser i traktaten, der omhandler arbejdskraftens frie bevregeligbed, 
etableringsretten, den frie bevregeligbed for tjenesteydelser savel som et betydeligt 
9 antal atledte retsakter . 
8 Kommissionens meddelelse af 24. januar 1996 "Ekspertgruppen pa lwjt niveau vedrnrende fri hevregelighed 
for personer". 
9 De personer, der sigtes til i denne Grnnhog, kan bl.a. henfalde under en af folgende retsakter: 
Direktiv 68/360 af 15. oktober 1968 om ophrevelse af restriktioner for rejse og ophold for arbejdstagere fra 
medlemsstaterne og deres familiemedlemmer inden for Frellesskabet, EFT nr. L 257 af 19. oktober 1968; 
4 
Betydningen af mobiliteten over grrenserne er blevet nedfreldet i EF-Traktaten, hvor 
det for f0rste gang star skrevet i artikel 126, 127 og 130 G, litra d), at den b0r 
fremmes og udg0re en integrerende del af frellesskabspolitikken inden for omraderne 
almen uddannelse, erhvervsuddannelse og forskning. 
Hvad angar udviklingen af kvalitetsuddannelse i Frellesskabet, prreciserer artikel 126, 
stk. 2 saledes, at "malene for Frellesskabets indsats er at begunstige studerendes og 
lrereres mobilitet, bl.a. ved at fremme den akademiske anerkendelse af 
eksamensbeviser og studieperioder". 
Artikel 127, der fastslar Frellesskabets ivrerksrettelse af en erhvervsuddannelsespolitik, 
fastsretter, at "malene for Frellesskabets indsats er at begunstige mobiliteten for 
erhvervslrerere og personer under uddannelse, navnlig unge." 
I sin vilje til at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for Frellesskabets 
industri, fremme udviklingen af dets internationale konkurrenceevne og tilskynde til 
forskningsaktioner angiver artikel 130 G, litra d), at "Frellesskabet gennemf0rer 
aktioner, som skal supplere de aktioner, der ivrerksrettes i medlemsstaterne med 
henblik pa at fremme uddannelse og mobilitet for forskere i Frellesskabet." 
5. Gmnbogens mal 
Pa trods af en frelles vilje til at ville fremme mobiliteten og de talrige retlige 
bestemmelser, der er vedtaget i forbindelse med det indre marked, sa er der stadig 
hindringer for en effektiv gennemf0relse af den frie bevregelighed for personer, der er 
under uddannelse, eller som er erhvervsmressigt involveret i uddannelse. 
Mobilitet over grrenserne, sadan som man forstar det i denne Gmnbog, begrrenser sig 
saledes ikke blot til de initiativer, der tages inden for rammerne af frellesskabsaktioner. 
Der er ligeledes tale om alle de mobilitetsaktioner over grrenserne, som man betegner 
som "spontane". 
Mobilitetsaktioner kan vrere bi-eller multilaterale; de kan vrere udviklet pa forskelligt 
plan (regionalt, lokalt, ... ); de kan vrere kommet i stand pa initiativ af offentlige 
myndigheder (provinsrad, delstater), halvoffentlige myndigheder eller pa privat 
initiativ (handelskamre, fonde, arbejdsmarkedets parter m. v .) eller de kan vrere rent 
individuelle. Blandt aktererne treller man bade uddannelsesinstitutioner, strukturer for 
almen uddannelse og erhvervsuddannelse, forskningscentre/institutter, 
arbejdsmarkedsparter og ungdomsbevregelser og volonterforeninger. 
Forordning nr. 1612/68 af 15. oktober 1968 om arbejdstagernes frie bev;egelighed inden for Frellesskabet, 
EFT nr. 257 af 19. oktober 1968; 
Direktiv 731148 af 21. maj 1973 om ophrevelse af restriktioner for rejse og ophold for medlemsstaternes 
borgere inden for Frellesskabet hvad angar etablering og tjenesteydelser, EFT nr. L 172af28. juni 1973; 
Direktiv 90/364af28. juni 1990 om opholdsret, EFT nr. L 180 af 13. juli 1990; 
Direktiv 93/96af29. oktober 1993 om opholdsret for studerende, EFT nr. L 317af18. decemher 1993. 
5 
Det b0r understreges, at hindringeme for mobiliteten er vanskeligere at overkomme 
for personer, der "spontant" 0nsker at folge en uddannelse i en anden medlemsstat. 
Denne Grnnbog n0jes ikke blot med at pege pa de vanskeligheder, som mobile 
personer stadig i dag sroder pa i forbindelse med deres uddannelse. Den fremhrever i 
h0jere grad en rrekke problemer, der henh0rer under Frellesskabets 
kompetenceomrade, af hensyn til subsidiaritetsprincippet, og under medlemsstatemes 
kompetenceomrade inden for omrademe almen uddannelse, erhvervsuddannelse og 
forskning. Den foreslar aktionsomrader med henblik pa at skabe debat bade pa 
frellesskabsplan og pa medlemsstatsplan for at s0ge og foresla 10sninger pa de 
hindringer, som de bernrte personer stadig swder pa. 
lnden for dens kompetence har Kommissionen til hensigt at tage initiativer som en 
konkret opfolgning pa den h0ring, der igangsrettes med denne Grnnbog. 
6. De bernrte personer 
Denne Grnnbog omhandler personer, der er statsborgere i en af medlemsstaterne i Det 
Europreiske Frellesskab (EF) eller Det Europreiske 0konomiske Samarbejdsomnide 
(E0S)10 savel som personer, der ikke har et sadant statsborgerskab, men som har 
permanent og lovlig opholdsret i Det Europreiske Frellesskab. 
Pa lrengere sigt vii der blive rettet en srerlig opmrerksomhed pa statsborgere fra de 10 
associerede centraleuropreiske lande, Cypem og Malta, der har s0gt om medlemskab, 
og som vii begynde at deltage i f rellesskabsprogrammerne fra 1997. 
Der er bade tale om elever, studerende, unge, herunder unge universitetskandidater og 
sprogassistenter, forskere, lrerere og erhvervslrerere samt volonrorer. 
Mange personer, der tilh0rer dette publikum, kan betragtes som arbejdstagere11 i 
medfor af artikel 48 i EF-Traktaten og derfor nyde godt af de rettigheder, der folger af 
denne status (herunder retten til lige adgang til beskreftigelse, lige behandling hvad 
angar leve-og arbejdsvilkar savel som opholdsretten). 
For at en person kan blive betegnet som 10nnet arbejdstager i medfor af 
frellesskabsretten, skal denne vrere frellesskabsborger og opfylde folgende tre 
10 . . N Island, L1chtenstem, orge. 
11 Begrebet "arbejdstager" antager en frellesskabsbetydning, der er blevet understreget af EF-Domstolen, og er 
uathrengigt af personens betegnelse i henhold tit vrertslandets nationale ret som le:mmodtager, selvstrendig 
erhvervsdrivende eller endog studerende. 
Ved "ledig" forstar man enhver person, der har mistet sit lmmede arbejde og/eller enhver arbejdss0gende 
person. 
6 
·betingelser: han/hun skal faktisk vrere i arbejde, der skal foreligge et 
underordningsforhold, og der skal finde en af10nning sted. 
For b0rn af vandrende arbejdstagere, der ofte har vreret bosat lrenge i vrertslandet, er 
det ikke mobilitet inden for Frellesskabet at have ophold og studere i det land, hvortil 
deres forreldre er kommet for at arbejde, men det er mobilitet at tage til en anden 
medlemsstat, herunder eventuelt familiens oprindelsesland 12. 
* 
* * 
12 Lres herom i dom af 13. novemher 1990, sag nr. C-308/89, di Leo. 
7 
Del B: HINDRINGER FOR MOBILITETEN 
Uanset om de slar deres folder inden for eller uden for frellesskabsprogrammerne, er 
personer i mobilitet normalt beskyttet af frellesskabsrettens principper. 
Frellesskabets arbejdstagere og deres familiemedlemmer nyder godt af 
frellesskabsreglerne, bade nar de benytter sig af deres ret til fri bevregelighed pa egen 
hand, og nar de deltager i et frellesskabsprogram. 
Personer med indfodsret i Det Europreiske Frellesskabs medlemsstater bar ret til at 
studere og uddanne sig hvor som heist i Frellesskabet, hvad enten de rejser til en anden 
medlemsstat for at g0re det, eller de allerede selv eller deres forreldre er bosat i en 
medlemsstat i egenskab af kmmodtagere eller selvstrendige erhvervsdrivende, men 
udstrrekningen af denne ret er ikke den samme i alle tilfrelde. 
Det b0r, som EF-Domstolen ved flere lejligheder har stadfrestet, papeges, at adgangen 
til erhvervsrettede uddannelser falder inden for EF-Traktatens anvendelsesomrade13. 
Begrebet "forskelsbehandling ud0vet pa grundlag af nationalitet", der er et 
grundlreggende princip i f rellesskabsretten, har saledes faet en omfattende rrekkevidde 
ved udviklingen af begrebet "indirekte forskelsbehandling", der sigter pa enhver 
foranstaltning, der slmnt den ikke i sig selv medforer en ulige behandling mellem 
nationale borgere og borgere fra andre medlemsstater, har til f.0lge faktisk at skabe et 
srerligt handicap for sidstnrevnte kategori. 
Men ikke desto mindre findes der stadig hindringer. Det kan vrere hindringer, der 
hremmer mobiliteten, og hindringer, der vanskeligg0r den. Der kan bade vrere tale om 
rent juridiske og normative hindringer og om problemer, der sky Ides en mere eller 
mindre stringent anvendelse af lovgivningsmressige tekster eller en fejlagtig eller for 
restriktiv fortolkning af frellesskabsretten i medlemsstaterne, altsa administrative 
"vanskeligheder". Men der findes ogsa andre former for hindringer af ekonomisk, 
sproglig, praktisk eller ganske enkelt psykologisk art, der pa en eller anden made 
bremser mobiliteten over grrenserne. 
De meget forskellige nationale omstrendigheder, manglen pa samordning og 
information i medlemsstaterne kan ligeledes skabe hindringer for mobiliteten. 
1. Vanskeligheder forbundet med opholdsretten 
Unionsborgere under uddannelse, forskeruddannelse eller som er erhvervsmressigt 
involveret i uddannelse i en anden medlemsstat kan ikke paberabe sig de samme regler 
i frellesskabsretten. 
13 Dette omrade er herefterdags omfattet af artikel 126 og 127 i EF-Traktaten. I den forhindelse b0r der 
henvises tit en vresentlig retspraksis hos Domstolen (hi.a. Forcheri- og Gravier-dommene om den direkte 
anvcndelighed af artikcl 7, der er hlevet til artikel 6 i den nye traktat). 
8 
Studerende, der folger en erhvervsrettet uddannelse, nyder godt af direktiv 93/96 om 
opholdsret for studerende14
. De skal opfylde de betingelser, der er fastsat i dette 
direktiv: vrere indskrevet ved en godkendt uddannelsesinstitution for der som 
hovedformal at folge en erhvervsrettet uddannelse, vrere i besiddelse af en 
sygeforsikring og over for den kompetente myndighed ved hjrelp af en erklrering eller 
pa anden tilsvarende made efter eget valg forsikre den ansvarlige nationale myndighed 
om, at de rader over sactanne midler, at de ikke vii vrere vrertsmedlemsstaten til byrde 
under opholdet. 
Studerende, der opfylder disse betingelser, opnar opholdsret i en periode, der svarer til 
varigheden af den fulgte uddannelse. Denne ret fastslas ved en opholdstilladelse, som 
udstedes mod forevisning af identitetskort eller pas og forelreggelse af erklrering om 
tilstrrekkelige midler savel som dokumentation for sygeforsikring og indskrivning ved 
en godkendt uddannelsesinstitution. Nar uddannelsens varighed overskrider et ar, kan 
opholdstilladelsen indskrrenkes til et armed mulighed for forlrengelse. 
Men der vii vrere en lang rrekke studerende, der ikke vii kunne paberabe sig direktiv 
93/96, eftersom de ikke folger undervisning ved en "godkendt uddannelsesinstitution" 
i medfor af airektivet. 
Endelig er der andre borgere i Den Europreiske Union, der bevreger sig i Frellesskabet 
for at uddanne sig selv eller andre. Man b0r s0ge at finde ud af, om de ikke vii kunne 
betragtes som arbejdstagere i medfor af artikel 48 i EF-Traktaten. Betegnelsen som 
arbejdstager vii under visse omstrendigheder imidlertid ikke vrere enkel og abenbar, og 
deter op tilde nationale domstole i givet fald pa grundlag af en forel0big dom afsagt 
af EF-Domstolen at afg0re, om en persons aktivitet virkelig indeholder de vresentlige 
egenskaber, der er forbundet med et arbejdsforhold -og dette pa grundlag af de 
faktiske omstrendigheder i den enkelte sag. 
"Praktikanter" og forskere kan saledes betegnes som arbejdstagere i medfor af artikel 
48, hvis de i en vis periode udforer ydelser, som de bliver at10nnet for, for en anden 
person og under dennes ledelse 15. 
Det er desuden ikke udelukket, at en person under uddannelse kan g0re krav pa 
opholdsret inden for rammerne af en tjenesteydelse (omfattet af direktiv 73/148 af 21. 
maj 1973). De bernrte personer kan bade vrere tjenesteydere (dvs. personer, der i en 
begrrenset periode mod betaling giver undervisningstimer pa en uddannelsesinstitution) 
og modtagere af tjenesteydelser ( dvs. personer, der folger en uddannelse imod betaling 
af et gebyr). 
14 Direktiv 93/96af29. oktober 1993 om opholdsret for studerende, EFT nr. L 137 af 18. dccember 1993. 
Det b0r bemrerkes, at b0rn af vandrende arbejdstagere hvad angar deres opholdsret i forreldrenes vrertsland 
forbliver omfattet af de opholdsretsbestemmelser, der grelder for arbejdstagere og selvstrendige 
erhvervsdrivende, indtil de er 21 ar eller sa lrenge de forsmges af deres forreldre. De nyder i 0vrigt ogsa godt 
af hestemmelserne om ret til lige behandling i forhold til nationale horgere i det pagreldende land. 
15 Arbejdstageres opholdsret stadfrestes ved udstedelse af en opholdstilladelse imod forevisning af et pas eller 
et identitetskort save! som en attest pa, at de har kmnet heskreftigelse. 
9 
Opholdsretten for tjenesteyderen eller modtageren af tjenesteydelsen svarer til 
varigheden af uddannelsesaktionen. Ud over tre maneder stadfrestes opholdsretten ved 
udstedelse af en opholdstilladelse imod, at den pagreldende foreviser sit identitetskort 
eller pas og dokumenterer den ydelse, han/hun har i sinde at yde eller modtage. 
Endelig vii en person, der ikke falder ind under nogen af ovennrevnte tilfrelde, kunne 
paberabe sig direktiv 90/364 om opholdsret. Pa grundlag af dette direktiv vii den 
pagreldende kunne fa opholdsret, hvis han/hun rader over tilstrrekkelige midler og har 
en sygeforsikring, der drekker alle risici i vrertslandet. De nationale lovgivninger, der 
bar omsat dette direktiv til national ret, konkretiserer indholdet af denne dobbelte 
forpligtelse til at rade over midler og have en sygeforsikring. Denne forpligtelse 
risikerer ofte at udg0fe en hindring, isrer for de socialt mest udsatte persongrupper. 
I en rrekke tilfrelde vii en person ikke falde ind under nogen af de situationer, der er 
fastsat i den afledte ret. Dette er f.eks. tilfreldet med den person, der ikke kan 
dokumentere at have tilstrrekkelige midler til at nyde godt af direktiv nr. 90/364. 
For ophold af over tre maneders varighed -og mange uddannelsesperioder er af over 
tre maneders varighed -skal de studerende henvende sig til vrertsmedlemsstatens 
myndigheder for at fa udstedt en opholdstilladelse. Med dette for 0je skal de forevise 
en attest pa, at de er indskrevet ved en uddannelsesinstitution og samtidig erklrere, at 
de er i stand til at klare sig selv, og at de har en sygeforsikring. 
a) Praktikanter og volontorer 
Som folge af mangel pa srerlige retlige rammer sroder "praktikanter", der 
gennemforer en praktikperiode i en virksomhed i en anden medlemsstat, dvs. 
unge, der hverken er studerende eller anerkendte arbejdstagere/ledige (dvs. uden 
ret til arbejdsl0shedsunderst0ttelse) pa alvorlige vanskeligheder og kan saledes 
ikke nyde godt af mobiliteten i Det Europreiske Frellesskab. 
lfolge frellesskabsretten er det pa grundlag af de faktiske omstrendigheder i den 
enkelte sag op til de nationale domstole at afg0re, om en persons aktivitet rent 
faktisk indeholder de vresentlige egenskaber i forbindelse med et arbejdsforhold, 
dvs. at den pagreldende faktisk er i arbejde, at der foreligger et 
underordningsforhold, og at der finder afl0nning sted. Alle borgere i Den 
Europreiske Union bar ret til at opholde sig i tre maneder i en anden medlemsstat 
som turister (idet de saledes nyder godt af direktiv nr. 73/148 i egenskab af 
"modtagere af tjenesteydelser"), nar blot de er i besiddelse af et gyldigt 
identitetskort eller pas. Men hvis de 0nsker at forlrenge deres ophold i udlandet 
ud over tre maneder, hvilket der tilskyndes til i Det Europreiske Frellesskabs16 
handlingsprogrammer, skal de henvende sig til myndighederne i vrertslandet for 
at fa en opholdstilladelse. For at fa en sftdan ·skal de efter omstrendighederne 
forevise en attest pa, at de bar 10nnet beskreftigelse eller pa, at de er indskrevet 
16 Virksomhedspraktikophold kan vare op til 12 maneder, isrer inden for LEONARDO-programmet. 
10 
ved en uddannelsesinstitution, samtidig med at de skal dokumentere, at de kan 
klare sig selv og er drekket af en sygeforsikring -hvilket er vanskeligt, hvis de 
ikke mere er studerende og gennemgar en ul0nnet praktikperiode. 
Disse problemer kan ogsa g0re sig greldende for sprogassistenterne under 
SOCRATES/LING U A-programmet. 
De problemer, der er konstateret i forbindelse med unge praktikanter, g0r sig 
ogsa greldende for unge volonmrer som folge af deres manglende srerstatus. 
Hvad praktikanter og volonmrer angar, forestar Grnnbogen aktionsomrade 1, side 29. 
b) Tredjelandsborgere med gyldig opholdsret i en medlemsstat i Det 
Europreiske Frellesskab 
Situationen er hvad angar tredjelandsborgere, der 0nsker at rejse til en 
medlemsstat for at studere, styret af medlemsstaternes nationale lovgivning, idet 
disse dog tilskyndes til at lade sig inspirere af de principper, der er fastsat i 
"Radets afg0relse af 30. november 1994 om tredjelandsborgeres adgang til 
medlemsstaternes omrade med henblik pa at studere". 
Gennemgaende giver opnaet opholdsret i en medlemsstat ikke nogen srerlig ret til 
at ans0ge om opholdsret i en anden medlemsstat. Det ma dog bemrerkes, at disse 
tredjelandsborgere i reglen kan rejse ind i en anden medlemsstat end den, hvor 
de har boprel, for en maksimumsperiode af tre maneders varighed (med eller 
uden visum alt efter deres nationalitet). Dette medforer ikke tab af opholdsret i 
den forste medlemsstat. De kan ikke i disse tre maneder ud0ve nogen 10nnet 
aktivitet men har normalt lov til at folge visse uddannelsesaktiviteter 
( sommerkurser, sproguddannelser m. v.). 
Schengen-aftalen 17 formulerer princippet om lighed i vrerdi mellem en 
opholdstilladelse og et visum: pa grundlag af dette princip kan en 
tredjelandsborger, der er i besiddelse af en opholdstilladelse udstedt af et 
Schengen-land, rejse til de andre Schengen-lande uden at vrere forpligtet til forst 
at skulle have et visum fra de lande, som han/hun 0nsker at rejse ind i. Nar den 
pagreldende rejser til et andet Schengen-land, skal han/hun vrere i besiddelse af et 
identitetsdokument og sin opholdstilladelse. 
Dette princip om lighed i vrerdi betyder, at tredjelandsborgere, der er i 
besiddelse af en opholdstilladelse, uanset formalet med rejsen til en anden 
medlemsstat, ikke mere beh0ver visum for et ophold af kortere varighed. Dette 
grelder ligeledes for rejser, der foretages i uddannelses0jemed. Schengen-aftalen 
omfatter imidlertid isrer ophold af kortere varighed. Den kommer hverken ind pa 
ophold af lrengere varighed (dvs. over tre maneder), adgang til beskreftigelse 
eller ud0velse af selvstrendig erhvervsvirksomhed. 
17 For 0jehlikket grelder Schengen-aftalen i syv medlemsstater: B, D, FR, ESP, LUX, NL og P. 
11 
Man b0r bemrerke sig forslaget til Ractets direktiv om tredjelandsborgeres ret til 
at rejse inden for Frellesskabet (KOM(95)346 endelig). Princippet om lighed i 
vrerdi mellem en opholdstilladelse og et visum er ligeledes medtaget heri for 
ophold af mindre end tre maneders varighed. Dette forslag fra Kommissionen er 
p.t. til behandling i Parlamentet og Radet. 
Tredjelandsborgere, der er i besiddelse af en opholdstilladelse, og som begiver 
sig til en anden medlemsstat for et ophold af mindre end tre maneders varighed, 
herunder de tredjelandsborgere, der begiver sig derhen i uddannelses0jemed, vii 
nyde godt af ligheden i vrerdi mellem en opholdstilladelse og et visum. 
Hvad tredjelandsborgere angar, henviser Grnnbogen til aktionsomrade 6, side 33. 
2. Forskellig behandling af forskerstuderende i de enkelte lande 
Forskere under uddannelse og i mobilitet, der modtager Marie Curie-stipendier, har 
ikke samme status i alle medlemsstater. De enkelte medlemsstater anvender hver isrer 
deres egen ordning for forskere med hensyn til opkrrevning af socialsikring og direkte 
beskatning. De bliver betragtet som 10nmodtagere i st0rstedelen af tilfreldene, men 
undertiden far de ogsa status af studerende eller selvstrendige erhvervsdrivende. Disse 
konstaterede forskelle i ordningen for forskere og for de stipendier, de far tildelt, har 
konsekvenser pa to omrader. 
Den forste konsekvens vedrnrer effekten af de frellesskabsmidler, der tildeles 
forskningen. Nar Frellesskabet tildeler stipendier, hvad enten det er gennem en 
vrertsinstitution eller direkte til stipendiaterne, sa 0ver den anvendte ordning i det 
enkelte vrertsland med tilsvarende obligatoriske opkrrevninger direkte indflydelse pa 
det bel0b af frellesskabsstipendiet, der i sidste ende bliver anvendt pa forskning, efter 
at stipendiemodtageren har betalt de obligatoriske opkrrevninger i henhold til 
lovgivningen i vrertsmedlemslandet. 
Den anden konsekvens vedrnrer tiltrrekningskraften ved de frellesskabsstipendier, der 
tildeles inden for de frelles forskningsprojekter, der finansieres af Kommissionen i de 
forskellige medlemsstater. Rent faktisk risikerer forskernes mobilitetsbeslutning i ikke 
ringe grad at blive influeret af betragtninger af 0konomisk karakter, medens valget af 
vrertsinstitution burde vrere dikteret isrer af betragtninger af videnskabelig karakter. Pa 
sigt kan bevarelsen af disse forskelle maske fore til at afskrrekke ans0gerne fra at 
ans0ge om frellesskabsstipendier for at udfore forskning i andre medlemsstater i 
Frellesskabet og i givet fald fore til en "hjerneflugt" til tredjelande, der tilbyder mere 
fordelagtige vilkar. 
Med henblik pa ivrerksrettelsen af programmet for forskeres uddannelse og mobilitet 
bar Kommissionen pa baggrund af Ractets (forskningsministrenes) konklusioner af 1. 
december 1994 etableret en forel0big ordning, der sikrer de st0ttemodtagende forskere 
12 
retlige, 0konomiske og sociale vilkar lig dem, der grelder for nationale forskere pa 
samme niveau i vrertslandet, men som lacier forskellene i status besta mellem 
medlemsstaterne. Det blev i 0vrigt prreciseret i disse konklusioner, at: "der b0r 
etableres en frelles ordning med henblik pa at skabe vilkar for de st0ttemodtagende 
forskere, som er lig hinanden i de forskellige medlemsstater, og med dem, der grelder 
for forskere pa samme niveau i vrertslandet". 
En sadan ordning er blevet foreslaet med baggrund i artikel 130 I (vedtagelse af 
rammeprogram) og i overensstemmelse med Europa-Parlamentets udtalelse til 
Kommissionens forslag om programmet "Forskeres uddannelse og mobilitet" 
(FMC)18
• Kommissionen havde forelagt en rendret version af dette forslag19, hvori den 
foreslog en etablering af en frelles ordning for forskeruddannelsesst0tte, der omfattede 
fritagelse for national indkomstskat af den st0tte, der udbetales direkte til de 
st0ttemodtagende forskere af Kommissionen. RAdets beslutning20 om vedtagelse af 
FMC-programmet har hverken fastholdt princippet om en frelles st0tteordning eller 
princippet om fritagelse for national beskatning. 
Den aktuelle situation for Frellesskabets forskerstipendiater b0r saledes forbedres, og 
der b0r findes 10sninger, der uden tvivl vii medfore rendringer inden for visse omrader 
sasom arbejdsretten og skatteordningerne, der, sadan som frellesskabsretten ser ud her 
og nu, primrert henh0rer under de nationale politikker. 
Hvad Frellesskabets forskerstipendiater angar, foreslar Gronbogen aktionsomrade 2, 
side 30. 
3. De obligatoriske opkrrevninger 
De obligatoriske opkrrevninger omfatter bade skatteopkrrevninger og socialbidrag. De 
beskatnings- eller bidragsregler, der grelder i medlemsstaterne, kan ikke i sig selv 
defineres som en hindring for mobiliteten -bortset fra de tilfrelde, hvor de ikke 
respekterer de grundlreggende principper i frellesskabsretten. Man vii imidlertid ikke 
kunne se bort fra den risiko for forskelsbehandling, der ligger i situationer, hvor en og 
samme person underkastes skatteordningen i et land og socialsikringsordningen i et 
andet land. Men den sammenhreng, der kan eksistere mellem skattebestemmelserne og 
de sociale bestemmelser i et og samme land, vii ikke mere kunne garanteres, nar disse 
to lovgivninger henh0rer under forskellige lande. 
3 .1 Direkte beskatning 
Skattepolitikken henh0rer hvad de direkte skatter angar i princippet under 
medlemsstaternes kompetenceomrade. Disse b0r dog ikke desto mindre overholde de 
grundlreggende regler i frellesskabsretten om bl.a. den frie bevregelighed for personer, 
sasom forbud mod forskelsbehandling pa grundlag af nationalitet og ligebehandling. 
18 KOM(94)68 endelig af 30. april 1994. 
19 KOM(94)243 endelig af 3. juni 1994. 
20 Afgmelse 94/916/EF af 15. decemher 1994. 
13 
Der kan forekomme forskelle i skattebehandlingen fra en stat til en anden som folge af 
forskellig kategorisering af de udbetalte bel0b. 
I en lang rrekke medlemsstater betragtes stipendier og andre ydelser, der udbetales til 
personer under uddannelse, som indtregter og er derfor underkastet personlig 
indkomstbeskatning. I andre medlemsstater betragtes disse bel0b derimod som 
godtg0relse af udgifter og ikke som skattepligtig indkomst. Desuden er der en risiko 
for dobbeltbeskatning for l0nmodtagere, der g0r brug af deres ret til fri bevregelighed. 
I den internationale skatteret tager beskatningen udgangspunkt i kriteriet om den 
skattemressige boprel. Personer, der har boprel i en stat, dvs. hvis skattemressige boprel 
ligger i den stat, er almindeligvis forpligtet til at opgive alle deres indtregter der, hvad 
enten de er tjent i denne stat eller i udlandet. Til gengreld beskattes skatteudlrendinge 
almindeligvis kun af de indtregter, de oppebrerer i denne stat. Denne konkurrence i 
beskatningstetten kan fore til dobbeltbeskatning21. 
Det kan saledes forekomme, at personer under uddannelse bliver beskattet af deres 
stipendier bade i deres hjemland og i vrertslandet. Ganske vist undgas 
dobbeltbeskatning almindeligvis ved anvendelse af de regler for tilkendelse af 
beskatningsretten, der figurerer i internationale aftaler. Hovedparten af disse aftaler 
folger den model, som OECD har udformet22. Men disse aftaler g0r det ikke muligt at 
10se alle de tilfrelde af dobbeltbeskatning, der kan vrere tale om, som for eksempel kan 
skyldes forskellige fortolkninger af visse bestemmelser mellem de bernrte lande. I 
0vrigt eksisterer der ikke altid sadanne aftaler. I Frellesskabet drekker aftalenettet ikke 
alle de 105 mulige forhold. Der mangler en halv snes bilaterale aftaler eller de er 
endnu ikke tradt i kraft. 
a) Studerende: 
Studerende er almindeligvis fritaget for indkomstbeskatning i vrertslandet af 
beleb, de modtager fra udlandet, og som er bestemt til at skulle drekke deres 
udgifter. Rent faktisk fastslar OECD-aftalemodellen, der almindeligvis folges, i 
dens artikel 20 princippet om fritagelse af bel0b, som tildeles studerende og 
praktikanter. De bel0b, det her er tale om, er bel0b, der bar til formal at drekke 
deres op holds-, studie-ell er uddannelsesudgifter pa be ting else af, at de hidrnrer 
fra kilder uden for det omrade, hvor den pagreldende studerende opholder sig. 
21 Man taler om retlig dohheltheskatning, nar en person er skattepligtig af den samme indtregt i mere end en 
stat. Og man taler om 0konomisk dobheltheskatning, nar to forskcllige personcr er skattcpligtige af den 
samme indtregt. 
22 OECD's skatteudvalg udarhejdede i 1963 et "udkast til en dohheltbeskatningsaftalc vedmrende 
indkomst- og formueskat". Dette forslag, der i daglig tale gar under henrevnelsen "OECD-modellen", er 
blevet ajourfort med jrevne mellemrum og har til format at harmonisere beskatningsaftalerne mellem 
medlemsstaterne og give ensartede principper, definitioner, regler og fortolkninger. I en henstilling fra 
OECD's Rad er medlemsstaternes regeringer blevet anmodet om at folge denne model i forbindelse med 
indgaelse eller revision af deres beskatningsaftaler. Alie medlemsstaterne i Den Europreiske Union er 
medlemmer af OECD. 
14 
Fritagelsen grelder kun for personer, der er eller var bosiddende i et af de 
kontraherende lande umiddelbart, inden de begav sig til et andet land, og som 
opholder sig der med det ene for 0je at fortsrette deres studier eller uddannelse 
der. 
Til gengreld grelder fritagelsen ikke, nar de pagreldende bel0b hidrnrer fra det 
onmide, hvor den pagreldende studerende opholder sig. Det er for eksempel 
tilfreldet, nar stipendiet udbetales af vrertslandet, en institution eller virksomhed, 
der er etableret der. Stipendiet kan sa beskattes i vrertslandet pa de betingelser, 
der er fastsat i dets nationale lovgivning23. 
b) Volontorer 
Visse medlemsstater indkomstbeskatter dagpenge, logi og forplejning, som 
tildeles volont0rer. Volonrorer kan underkastes kildeskat. Og selv om de vii 
kunne fa efterbetalt den for meget betalte skat, safremt deres samlede indtregt 
ikke nar minimumsskattegrrensen, kan det skabe problemer pa kort sigt. Alt efter 
opholdets varighed i vrertslandet og de aftaler om dobbeltbeskatning, der grelder 
mellem vrertslandet og hjemlandet, kan volont0rer beskattes i vrertslandet af 
andre indtregtskilder, der er uathrengige af deres vol~nt0rtjeneste, hvis de 
betragtes som skatteindlrendinge ifolge den nationale skatteret. Volont0rer kan 
vrere oodt til at respektere komplicerede administrative procedurer i vrertslandet 
sasom formaliteter i forbindelse med at fa tilbagebetalt for meget betalt skat eller 
i forbindelse med at skulle dokumentere deres boprel i deres sredvanlige 
opholdsland. 
En sidestilling af vrertsorganisationerne med arbejdsgivere medforer dels et krav 
om at opkrreve socialbidrag fra volonrorerne og dels, at de ma folge 
komplicerede administrative procedurer sasom pligten til at udfylde en arlig 
skatteindberetning. 
Hvad volonrorerne angar, foreslar Grnnbogen aktionsomrade 1, side 29. 
c) Lrerere 
Lrerere 10ber ind i visse skattemressige hindringer, nar de gennemforer mobilitet 
af lrengere varighed. Nogle unders0gelser, som De Europreiske 
Rektorforsamlingers Forbindelsesudvalg lod udfore i 1993, bar peget pa de 
23 Deter interessant her at nrevne en dom afsagt af skatteretten i Danmark den 12. juni 1991 (650-8896-
00014), og som statuerede, at <let danske 0konomiministeriums fors0g pa at lregge ERASMUS-stipendiet tit 
de studerendes "kmindtregter" (i Danmark oppebrerer studerende normalt "km") var ulovligt. De 
pagreldende ville saledes blive placeret i en lmjere beskatningsramme. Som folge af denne danske dom har 
den danske stat vedtaget en lov om skattefritagelse for mobilitetsstipendier, herunder ERASMUS­
stipendier, idet den saledes erkender, at et stipendium ikke er km men bestemt til at drekke op holds-og 
rejseudgifter. 
15 
vanskeligheder, der er affodt af vresentlige forskelle nettoindkomsten, som 
sky Ides forske11e i de nationa1e 1ovgivninger24. 
d) Frellesskabets forskerstipendiater 
Forskerne kan for deres vedkommende stede pa hindringer af skattemressig 
karakter alt efter den status, der tildeles dem (se punkt 3.2). Opmrerksomheden 
henledes pa, at den forel0bige ordning, som Kommissionen har etableret, 
imidlertid har den ulempe, at den bernver forskningsbudgettet en del af de 
midler, der er afsat til egentlig forskning. 
Hvad Frellesskabets forskerstipendiater angar, foreslar Hvidbogen aktionsomrade 2, side 
30. 
3.2 Socialbidrag 
De f rellesskabsregler, der g0r det muligt at fastsla den greldende lovgivning pa 
socialsikringsomradet, herunder opkrrevning af bidrag, er fastsat i Radets forordning 
nr. 1408171 af 14. juni 1971 om anvendelse af de sociale sikringsordninger pa 
arbejdstagere, selvstrendige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der tlytter 
inden for Frellesskabet25. Siden den 1. januar 1994 har disse regler ligeledes fundet 
anvendelse for statsborgerne og socialsikringssystemerne i alle de 18 medlemsstater i 
Det Europreiske 0konomiske Samarbejdsomrade, E0S. 
Denne frellesskabsforordning har kun et begrrenset samordningsmal. Den bernrer pa 
ingen made medlemsstaternes frihed til selv at bestemme over deres sociale 
sikringsordninger. Det er dens mal at s0rge for, at arbejdstagere, der flytter inden for 
Frellesskabet, kun underkastes socialsikringsordningen i en eneste medlemsstat, saledes 
at man undgar kumulation af greldende nationale lovgivninger og de komplikationer, 
der kan folge heraf. Det fremgar ogsa heraf, at ingen anden medlemsstat end den, hvis 
lovgivning er gjort greldende, har bemyndigelse til at opkrreve bidrag af den bernrte 
person. 
De regler, der er nedfreldet i denne forordning, bar bindende karakter. Det fremgar af 
den, at de bernrte personer ikke frit kan vrelge mellem greldende lovgivninger, og at 
medlemsstaterne ikke bar lov til at bestemme, bvorvidt det er deres egen eller en 
anden medlemsstats lovgivning, der grelder. 
Deter udelukkende den nationale lovgivning, der er greldende, og de pagreldende kan 
ikke i samme periode forsikres i henho1d til lovgivningsbestemmelser i to eller flere 
medlemsstater. 
U<lgangspunktet for forordning nr. 1408171 er "lex loci laboris"-princippet, dvs. at 
enhver, der ud0ver en erbvervsaktivitet inden for en medlemsstats omrade, er 
24 Rektorforsamlingen, De Europreiske Rektorforsamlingers Forbindelsesudvalg, Bruxelles, 1993. 
25 Konsolideret udgave offentliggjort i EFT nr. C 325 af 10. december 1992. 
16 
underkastet lovgivningen i denne medlemsstat, selv om den pagreldende har boprel pa 
en anden medlemsstats omrade eller virksomheden eller arbejdsgiveren, der 
beskreftiger ham/hende, har sin virksomhedsadresse eller boprel pa en anden 
medlemsstats omrade. 
Der er imidlertid undtagelser til dette princip, som er udtrykkeligt fastsat i 
forordningen. Saledes forbliver den person, der ud0ver en 10nnet aktivitet pa en 
medlemsstats omrade i den virksomheds tjeneste, som den pagreldende normalt 
arbejder for, og som er udstationeret af denne virksomhed i en anden medlemsstat med 
henblik pa der at udfore et arbejde for denne, underkastet hjemlandets lovgivning, hvis 
den planlagte varighed af dette arbejde ikke overskrider tolv maneder. Det b0r 
desuden bemrerkes, at to eller flere medlemsstater eller kompetente organer udpeget af 
disse kan enes om at fastsrette andre undtagelser i visse personkategoriers eller visse 
personers interesse. 
Den lovgivning om socialsikring, der saledes er gjort greldende, svarer ikke altid til 
den lovgivning, der er greldende pa skatteomradet (se pkt. 3.1). 
Ovennrevnte regler grelder i 0vrigt kun for frellesskabsborgere, der er forsikret i 
egenskab af 10nmodtagere eller selvstrendige erhvervsdrivende eller deres 
familiemedlemmer, der henh0rer under forordning nr. 1408171 's anvendelsesomrade, 
hvilket udelukker visse af de personkategorier, der er omfattet af denne Grnnbog og 
isrer alle arbejdstagere fra tredjelande, selv om de har gyldig opholdsret inden for en 
medlemsstats omrade. 
Sadan som denne forordning ser ud i dag, er studerende drekket, nar de er omfattet af 
en medlemsstats socialsikringsordning i egenskab af arbejdstagere (f.eks. i Tyskland) 
eller familiemedlemmer til en arbejdstager. Kommissionen har fremsat et forslag, der 
sigter pa at udvide forordningens anvendelsesomrade til alle forsikrede, herunder 
personer drekket af srerlige studenterordninger26. 
Undertiden er en volontor eller "praktikant" overhovedet ikke omfattet af en 
medlemsstats socialsikringsordning. Saledes vii en eventuel vedtagelse af 
Kommissionens ovennrevnte forslag af 13. december 1991 heller ikke betyde, at de vii 
komme ind under dennes anvendelsesomrade. 
Lrerere og forskere er, hvis de er ansat som tjenestemrend ( eller pa 
tjenestemandslignende vilkar) i en medlemsstat, underkastet den lovgivning, som den 
administration, de er ansat i, henh0rer under ( og betaler saledes bi drag). I andre 
tilfrelde betragtes de som arbejdstagere eller selvstrendige erhvervsdrivende og er som 
sadan i princippet underkastet den socialsikringslovgivning, der grelder i den 
medlemsstat, hvor de arbejder. 
Overforslen af deres erhvervsaktivitet til en anden medlemsstat medforer normalt en 
rendring af socialsikringsordningen. Man kan for at undga administrative 
26 Forslag af 13. december 1991, EFT nr. C 46 af 20. februar 1992. 
17 
komplikationer, nar situationen ikke berettiger anvendelsen af tunge procedurer (f.eks. 
i tilfrelde af mobilitet af kortere varighed), g0re brug af ovennrevnte undtagelser, der 
netop fastslar de oodvendige smidigg0relser. 
Grnnbogen foreslar aktionsomrade 1 og 3. b, side 29 og 31. 
4. Social sikring 
Opkrrevningen af socialbidrag (se punkt 3.2) giver ret til social sikring. Men for 
personer i mobilitet viser denne sikring sig undertiden at vrere utilstrrekkelig. 
4.1 Tab af ret tit arbejdsloshedsunderstottelse for ledige under uddannelse, der 
deltager i mobilitet 
Ledige, der deltager i en foranstaltning pa tvrers af grrenserne, og som er under 
uddannelse eller i virksomhedspraktik, vii i en rrekke medlemsstater miste den 
ledighedsstatus, der g0r det muligt for dem at oppebrere socialsikringsdrekning og 
arbejdsl0shedsunderst0ttelse. 
I alle medlemsstater er ledighedsstatus forbeholdt personer, der har boprel i den 
pagreldende stat, og som er tilmeldt som arbejdss0gende i henhold til lovgivningen og 
den nationale praksis. 
Imidlertid g0r en bestemmelse i frellesskabslovgivningen pa socialsikringsomradet27 
det muligt for borgerne i Det Europreiske Frellesskab fortsat at oppebrere 
arbejdsl0shedsunderst0ttelse i en periode af max. tre maneders varighed, hvis de 
udvider deres jobs0gning til en anden medlemsstat og der tilmelder sig som 
jobs0gende. 
Personer, der deltager i en mobilitetsaktion i forbindelse med en uddannelse, anses 
ikke for at opfylde dette kriterium, idet de ikke er jobs0gende i vrertslandet. Det er 
saledes ikke muligt for dem at bevare deres ledighedsstatus i denne periode og ej heller 
den underst0ttelse og sociale sikring, der er forbundet hermed. I visse medlemsstater 
har det imidlertid vreret muligt at gere en rrekke undtagelser for deltagerne 
frellesskabsprogrammer takket vrere en smidig fortolkning af de greldende lovtekster. 
I en rrekke medlemsstater vii et andet problem kunne rejse sig, nar disse personer ved 
deres hjemkomst til hjemlandet skal til at gennemga en "prnvetid "/karensperiode for 
officielt at fa deres rettigheder tilbage. 
Tabet af disse rettigheder udg0r en vresentlig hindring for de lediges deltagelse i 
ophold i andre medlemsstater i forbindelse med uddannelse eller virksomhedspraktik; 
27 Artikel 69 i R<idets forordning (E0F) 1rr. 1408171 af 14. juni 1971. En konsolideret version offentliggjordes 
i EFT nr. C 325 af 10. decemher 1992. 
18 
disse personer er saledes forment den erfaring, kompetence og de kvalifikationer, som 
sadanne foranstaltninger kan give. 
H vad ledige under uddannelse i andre medlemsstater angar, foreslar Gmnbogen 
aktionsomrade 3.a, side 31. 
4.2 Manglende social drekning i vrertslandet 
Forordning nr. 1408171 om anvendelse af de sociale sikringsordninger (se 3.2) finder 
ikke anvendelse pa srerlige ordninger for funktionrerer eller ligestillet personale. 
F0lgelig er lrerere og forskere, der har status af funktionrerer, drekket som forsikrede, 
men de kan kun nyde godt af samordningen af de sociale sikringsordninger, for sa vidt 
som de er eller har vreret tilknyttet en almindelig socialsikringsordning i deres 
hjemland, hvilket ikke altid er tilfreldet, langt fra. Det folger heraf, at lrerere og 
forskere, der er tilknyttet en srerlig funktionrerordning, nyder godt af deres ydelser i 
det land, hvor de er tilknyttet ordningen, og ikke i vrertslandet. 
Lad os henlede opmrerksomheden pa, at studerende som sadan er udelukket fra 
personanvendelsesomradet i denne forordning. En meget ny lig rendring af forordning 
nr. 1408171 gor det muligt for alle frellesskabsborgere, der er forsikret i medfor af 
lovgivningen i en medlemsstat save I som deres familiemedlemmer, der bor sammen 
med dem, at nyde godt af akut sygehjrelp, der ydes af institutionen pa opholds- eller 
boprelsstedet28. Dette grelder ligeledes for praktikanter og volonrorer. Kommissionen 
har lige fremsat et forslag, der sigter pa at fjerne betingelsen vedmrende ak:ut 
sygehjrelp for studerende og personer under erhvervsuddannelse, for sa vidt som disse 
personer henhorer under forordningens personanvendelsesomrade29
. 
Tredjelandsborgere med gyldig opholdsret i et medlemsland i Det Europreiske 
Frellesskab eller i Det Europreiske 0konomiske Samarbejdsomrade star over for en 
anden praktisk hindring af en vis st0rrelsesorden, nar de vii gennemfore en 
mobilitetsaktion i andre medlemsstater. For den greldende frellesskabslovgivning pa 
socialsikringsomradet3° grelder nemlig k:un for Frellesskabets borgere. 
I praksis betyder dette, at disse borgere ikke er omfattet af bestemmelserne om 
socialsikring, herunder de bestemmelser, der fastsretter behandling af pludselig 
opstaede sygdomstilfrelde (ved hjrelp af blanket "E 111 ") under deres udveksling, 
uddannelsesophold eller virksomhedspraktik31 i andre medlemsstater. 
28 (ved hjrelp af blanket "E 111 ") 
Forordning (EF) nr. 3095/95 indforte en ny artikel 22 bi forordning (E0F) nr. 1408171 (se EFT nr. L 335 
af 30. december 1995) 
29 . KOM(96) 452 endehg. 
30 Artikel 2 i forordning nr. 1408/71/E0F. 
31 Hvad udelukkende ang:ir behandling af pludseligt opstaende sygdomstilfrelde i forbindelse med ophold i en 
anden medlemsstat end den bemyndigede stat, har Kommissionen som folge af udtalelse fra Europa­
Parlamentet om forslag tit "diverse rendringsforslag for 1994" (der er blevet tit forordning (E0F) nr. 
3095/95) fremsat et rendret forslag til forordning, der indeholder en hestemmelse, der sigter pa at udvidc 
19 
Grnnbogen foreslar aktionsomrade 3.b og 6, side 31 og 33. 
5. Anerkendelse, certificering, godskrivning 
Manglende anerkendelse og transparens af eksamens- og uddannelsesbeviser savel som 
manglende certificering eller godskrivning af praktikperioder gennemfort i en anden 
medlemsstat kan stille deltagerne i mobilitetsaktioner ringere32. 
Manglende anerkendelse ved hjemkomsten fra en uddannelsesperiode udg0r en bremse 
for mobiliteten, da det kan betyde, at de pagreldende er oodt til at skulle tage de 
uddannelsesperioder om, som de har gennemfort i udlandet. Dette kan ligeledes fa 
indvirkninger pa mulighederne for at finde arbejde i vrertslandet eller i hjemlandet. 
a) Elever/studerende/unge: 
Inden for rammerne af SOCRA TES/ERASMUS-programmet er akademisk 
anerkendelse en absolut betingelse for mobiliteten. 
Det sakaldte ECTS-system (European Credit Transfer System), der er et system for 
tildeling og overforsel af merit, udg0r en interessant model, der er fuldt ud baseret 
pa et samarbejde mellem universiteter, der samarbejder af egen fri vilje for at lette 
den akademiske anerkendelse af studieperioder gennemfort pa en 
uddannelsesinstitution i en anden medlemsstat. Derimod er akademisk anerkendelse 
uden for dette program, der henh0rer under medlemsstaternes kompetenceomr:ide, 
langt fra almindelig udbredt. Der er imidlertid grund til at fremhreve den indsats, 
der g0res af NARIC ("National Academic Recognition Information Centres")33. 
Situationen ser endnu vrerre ud med hensyn til anerkendelse af 
erhvervsuddannelse34
. 
anvendelsesomradet for bestemmelserne i artikel 22, stk. l a) og c) til ogsa at grelde for arbejdstagere fra 
tredjelande. Dette forslag blev ikke vedtaget af Radet ved dets m0de i december 1995. 
32 I Europa-Parlamentets forhandlinger har man skelnet mellem flere typer anerkendelse (EFT nr. 4.470/14 af 
13. novemher 1995): 
-anerkendelse af studieperioder, 
-anerkendelse af eksamensheviser med henhlik pa studier i udlandet 
-anerkendelse af udenlandske eksamensbeviser med henhlik pa erhvcrvelse af en national titel, 
-anerkendelse af eksamensheviser med henhlik pa erhvervsuoovclse. 
:n NARIC-nettct, dcr hlev etahlcrct pa EF-Kommissioncns initiativ i 1984, har til f(mrn\I at forhcdre den 
akademiske anerkendelse af eksamensbeviser og studieperioder gennemfort i Det Europa:iskc Fa:llesskabs 
og EFT A's medlemslande. Nettet udg0r en de! af SOCRATES/ERASMUS-programmet. 
34 En undemJgelse, der hlev gennemfort i 1994 pa foranledning af Det Radgivende Udvalg for PETRA­
programmet om "Anerkendelse og godskrivning af uddannelses- og praktikperioder gennemfort i en anden 
medlemsstat", tog sit udgangspunkt i nationale unders0gelser, der var foretaget i de 12 medlcmsstater 
vedrnrende anerkendelse og godskrivning af de praktikperioder, som unge i grundlreggende 
erhvervsuddannelser havde gennemfort inden for rammerne af PETRA-programmet i en 
uddannelsesstruktur eller virksomhed i en anden medlemsstat. 
20 
Selv om godskrivning af praktik-og uddannelsesperioder gennemfort i en anden 
medlemsstat stadig udg0r et problem, har Kommissionen rent faktisk taget flere 
initiativer for at na frem til transparens og erhvervsmressig anerkendelse af 
kvalifikationer pa tvrers af grrenserne. 
Inden for de ikke-lovregulerede erhvervs omrade findes der ingen retlige hindringer 
for mobiliteten, men den kendsgerning, at det er yderst vanskeligt at anvende 
kvalifikationer pa tvrers af grrenserne udg0r en betydelig hindring. Derfor 
igangsatte Europa-Kommissionen i 1985 med stette fra CEDEFOP en rrekke 
aktioner, der sigtede pa en sterre sammenlignelighed, en sterre gennemsigtighed 
(transparens) og anerkendelse af kompetencer og kvalifikationer35. Disse mal 
forfolges stadig inden for rammerne af LEONARDO-programmet. 
En meddelelse fra Kommissionen36 bar i 0vrigt identificeret den synergieffekt og de 
skridt, der b0r tages for at na frem til et samarbejde inden for omradet anerkendelse 
af eksamensbeviser37
. 
Denne rapport konkluderede, at medlemsstaternes systemer endnu ikke var "rede" til at integrere og 
anerkende disse mobilitetsaktioner i deres undervisningsforl0b. Den medgik dog, at ans0gninger tilde 
nationale myndigheder fra personer, der 0nskede at uddanne sig, kunne virke fremmende med henblik pa at 
fa dem ti! at anerkende 110dvendigheden af, at praktikophold pa tvrers af grrenserne fik tildelt en vis status, 
og at systemerne gradvist integrerede og anerkendte dem. 
35 Sammenlignelighedsprojektet gjorde det muligt fra 1989 ti! 1993 at offentliggme komparative oversigter i 
EFf, der omfattede 209 erhverv pa "faglrert niveau" fordelt pa 19 sektorer. 
Der er i 0Vrigt blevet etableret en model for en "individuel kompetence-portfolio", der fremmer 
kompetencers og kvalifikationers transparens pa tvrers af grrenserne, og som er blevet afprnvet pa 
europreisk plan (jfr. "Individual portfolio project: final report", NCVQ 1995). 
I 1994 gjorde en indkaldelse af forslag til, hvordan man kan "Fremme initiativer inden for omradet gensidig 
anerkendelse af kvalifikationer" det muligt at sllitte 35 tvremationale projekter, der sigtede pa 
sammenligning, transparens eller anerkendelse af kvalifikationer. 
36 . 9 . . KOM(94)596 endehg af 13. december 19 4. Meddelelsens anvendelsesomrade begrrenser s1g t1l 
kvalifikationer pa universitetsniveau, men dokumentet anbringer denne problematik i den mere generelle 
sammenhreng af anerkendelse af kvalifikationer i Det Europreiske Frellesskab. 
37 "Radet (undervisningsministrene) opfordrer i dets konklusioner af 6. maj 1996 medlemsstateme og 
Kommissionen til at tilskynde til en hedre koordination mellem de nationale strukturer med ansvar for 
formidling af oplysninger om de to omrader af anerkendelse, som f.eks. NARIC, EF­
radgivningskontoreme osv., samt udbygge databaseme som f.eks. ORTELIUS, for derved at 0ge 
gennemsigtigheden inden for de videregaende uddannelser; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med 
medlemsstaterne at vurdere, om det pa frivillig basis er muligt at indfore et europreisk supplement til 
eksamensheviser, i form af ct administrativt hi lag. Dcttc hi lag kunne hcsta af en heskrivclsc af de studier. 
indehaveren af eksamenshcvisct har gennemfmt, og skulle 0ge gennemsigtigheden af uddannelsen samt 
Jette anerkendelsen af den i andre medlemsstater end den, hvor uddannelsen er gennemfort; det skulle tage 
hensyn til erfaringer, der er gjort pa omradet af andre organisationer, som f.eks. Europaradet og 
UNESCO; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at vurdere, om det pa nationalt 
niveau eller pa frellesskabsniveau vii Va!re hensigtsmressigt at fastlregge og udbrede kendskabet til 
procedurer, der kan g0re det lettere at finde en mindelig l0sning pa tvister vedrnrende anerkendelse af 
eksamensbeviser, som svar pa individuelle henvendelser, der enten er fremsendt direkte ell er heist gennem 
NARIC-nettet eller nettet af koordinatorer for de forskellige direktiver". 
21 
b) Lrerere og erhvervslrerere 
Lrerererhvervet, isrer ved de offentlige uddannelsesinstitutioner, er lovreguleret i 
de fleste lande i Det Europreiske Frellesskab38. Fra ikrafttrredelsen af direktiv 
89/48/E0F om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og til slutningen af 
1994 har mindst 11. 000 personer, og heraf 5. 000 lrerere (grundskole-, gymnasie­
savel som universitetslrerere) opnaet anerkendelse af deres eksamensbeviser i en 
anden medlemsstat. Anvendelsen af direktivet har imidlertid gjort det muligt at 
pa vise visse hindringer. For det forste har ikke alle Jande endnu omsat dette 
direktiv til national lovgivning. Saledes har Belgien og Grrekenland endnu ikke 
fuldfort omsrettelsen af dette direktiv til national lovgivning. I disse to lande 
forbliver de ans0gninger om anerkendelse, der er forelagt af lrerere fra andre 
medlemsstater, blokeret, mens de venter pa vedtagelsen af 
gennemforelsesforanstaltningerne. I Tyskland har tre delstater (Baden­
Wiirtemberg, Brandenburg og Sachsen-Anhalt) endnu ikke vedtaget 
bestemmelser til omsrettelse af direktiv 89/48/E0F for lrerere. 
I Tyskland anerkender man ikke beviser for lrereruddannelser, der er erhvervet 
ved andre h0jere uddannelsesinstitutioner end universiteter. Direktivet ligestiller 
for sa vidt angar anerkendelse eksamensbeviser erhvervet ved universiteter, 
h0jere lrereanstalter og andre uddannelsesinstitutioner pa samme niveau. 
Alligevel far lrerere med eksamensbeviser erhvervet ved de 0strigske 
predagogiske akademier, visse britiske "Colleges" og andre lignende institutioner 
i Nederlandene og Danmark afvist deres ans0gning om anerkendelse i Tyskland. 
Direktivet finder heller ikke anvendelse pa lrerere i Frankrig. 
Visse lande krrever, at en lrerer, der underviser klassetrin 7 til 13, skal vrere i 
besiddelse af et eksamensbevis, der kvalificerer ham/hende til at undervise i 
mindst "to fag" (f.eks. matematik og fysik, historie og geografi). 
Endelig ma der konstateres en vis indirekte forskelsbehandling. Selv om 
lrererens aktivitet er af en art, der begrunder krav om sprogkundskaber i 
vrertslandets sprog, sa indeholder visse nationale lovgivninger, isrer i Tyskland 
og Grrekenland, nogle sprogkrav, der er belt ude af proportioner, og som udg0r 
en indirekte forskelsbehandling. Dette er sa meget desto mere paradoksalt, nar 
der er tale om en lrerer, der skal undervise i sit modersmal som fremmedsprog i 
vrertslandets skoler. 
Grnnbogen foreslar aktionsomrade 4 og 8, side 32 og 35. 
6. Mauglende adgang til at medbringe nationale stipendier til studier i udlandet 
38 Inden for de sakaldte "lovregulerede" erhvervs omrade er der gjort adskillige fremskridt i medfor af artikel 
57, 49 og 66 i EF-Traktaten. Disse artikler bar gjort det muligt for Det Europreiske Frellesskah at vedtage 
"direktiver, der sigter pa gensidig anerkendelse af diplomer, eksamensheviser og andre 
kvalifikationsheviser". Saledes har direktiv 89/48/E0F og 92/51/E0F indfort en generel ordning for 
anerkendelse af eksamensbeviser, der gm det muligt for den mobilitetsstuderende at fa sin kvalifikation 
anerkendt i en anden medlemsstat end den, hvor den er erhvervet. 
22 
For den sakaldte "spontane" mobilitet kan den manglende adgang til at tage sit 
nationale stipendium med til studier i udlandet udg0re en vresentligt hindring. Uden 
for SOCRA TES/ERASMUS-programmet, hvor der er taget fuld lwjde for medtagelse 
af det nationale stipendium, er det i de tleste medlemsstater vanskeligt for studerende 
at medbringe studiestette til et fuldt studium i udlandet. Man kan konstatere en sterre 
abning hos medlemsstateme imod geografisk nrerliggende regioner. Denne hindring 
reducerer i vresentlig grad mulighedeme for adgang til mobilitet betragteligt isrer for 
mindre gunstigt stillede studerende. 
Grnnbogen foreslar aktionsomrade 5, side 33. 
7. Sociookonomjske hindrioger 
7 .1 Sikkerhed i ansrettelsen 
En arbejdstager, der 0nsker at gennemfore et praktik-eller efteruddannelsesophold i en 
anden medlemsstat, har ikke altid nogen garanti for at fa sit job tilbage, nar han/hun 
vender hjem. Hvor denne garanti findes, er den ikke altid greldende for praktikanter, 
der vender hjem fra en anden medlemsstat. 
7 .2 Utilstrrekkelig okonomisk stotte 
Den enestaende udvikling i mobiliteten inden for rammeme af ERASMUS­
programmet viser begejstringen for studenterudvekslinger. De begrrensede bel0b har 
hidtil betydet, at visse udvalgte studerende ikke bar kunnet benytte sig af tilbuddet om 
mobilitet. 
Det samme ger sig greldende for lrererne, der alt for ofte modtager utilstrrekkelig 
0konomisk stette. For de fleste, der bevarer deres boprel i hjemlandet, er 
mobilitetsomkostningeme ofte tunge at brere. Uden for frellesskabsprogrammerne 
afurenger lrererens situation naturligvis af den nationale lovgivning og af de aftaler, der 
matte vrere indgaet, og som f.eks. fastsretter en bevarelse af 10nnen under mobiliteten. 
Situationen er srerlig alvorlig for de ledige, der risikerer at miste retten til 
arbejdsl0shedsunderst0ttelse i deres hjemstat. I den henseende befinder unge 
universitetskandidater pa et hvilket som heist niveau, nar de befinder sig pa 
arbejdsmarkedet for forste gang, i en endnu vanskeligere situation. 
Grnnbogen foreslar aktionsomrade 7, side 34. 
8. Administrative hindrioger forbuodet med skolernes og universiteternes 
organisation 
8.1 Skolearets/det akademiske ars tilrettelreggelse 
23 
Det akademiske ars tilrettelreggelse er betinget af bestemmelser, der snart er vedtaget 
pa nationalt plan, snart af uddannelsesstrukturen selv. Og dette kan forarsage 
problemer, nar den ikke er den samme i hjemlandet og i vrertslandet39• 
I den anledning har Ministemidet40 allerede 0nsket "en udvikling henimod en srorre 
konvergens hvad angar det akademiske ars begyndelsestidspunkt ved de lwjere 
uddannelsesinstitutioner, hvilket ogsa ville kunne fremme en vis synkronisering af 
kontrollen inden for det akademiske ar". 
8.2 Eksaminer 
Studerende i mobilitet har undertiden ikke lrengere mulighed for at befinde sig i 
vrertslandet pa det tidspunkt, hvor eksaminerne finder sted, eller de kan ikke, eftersom 
de ikke er til stede, aflregge eksaminer pa deres hjeminstitution, hvilket skaber 
problemer med hensyn til opnaelse af eksamensbeviset. Desuden anerkendes 
eksaminer taget i vrertslandet ikke altid i hjemlandet. Endelig athrenger muligheden for 
at ga op til eksaminer pa en uddannelsesinstitution i nogle medlemsstater undertiden 
af, hvor mange undervisningstimer, den studerende har fulgt gennem he le aret. 
Desuden er det forbudt i visse lande, at eleverne er vrek i perioder inden eksamen og i 
selve eksamensperioden, hvilket i h0j grad indskrrenker mulighederne for mobilitet 
isrer af lrengere varighed. 
8.3 Praktikperioder, der ikke udgor en del af en uddannelse 
Nogle medlemsstater anerkender ikke praktikperioder for elever som en integrerende 
del af deres uddannelse, og mobiliteten ma derfor kombineres med ferien, da man 
ellers, nar aret er gaet, risikerer, at skolearet og det endelige eksamensbevis ikke 
anerkendes. 
8.4 Manglende vikar i forbindelse med fravrer 
I de fleste tilfrelde erstattes lrerere/erhvervslrerere ikke under deres mobilitet. Det 
betyder, at de, nar de vender tilbage, ma "indhente" det fors0mte i undervisningen. 
Dette udg0r en ekstra belastning bade for dem selv og for de uddannelsess0gende. 
Grnnbogen foreslar aktionsomrade 9, side 36. 
9. Sproglige og kulturelle bjndringer 
39 Saledes begynder en studerende fra et land i Nordeuropa for eksempel normalt det nye akademiske ar pa sit 
hjemuniversitet i august-maned, hvorimod man i Vest-og Sydeuropa normalt starter i oktoher. 
Rektorforsamlingen: "Tilrettelreggelse af det akademiske ar", Forhindelsesudvalget for de europreiske 
rcktorforsamlinger, Bruxelles, maj 1993. 
40 Ministerradet'> konklusioner (EFT nr. C 321 af 12. december 1991). 
24 
Manglende kendskab til fremmedsprog udg0r en af de vresentligste hindringer for 
mobiliteten. Det samme grelder visse kulturelle aspekter, der b0r forst:is bedre for dels 
at tilskynde til mobilitet og dels fa fuldt udbytte af en studieperiode i udlandet. Man 
ma konstatere, at en stor del af mobiliteten er koncentreret inden for trekanten 
Tyskland/Frankrig/UK. Lreringen af de mindst udbredte sprog udg0r derfor en garanti 
for en sterre spredning af studenterstrnmmene og saledes en sterre rigdom i 
udvekslingeme 41• 
Grnnbogen foreslar aktionsomrade 8, side 35. 
10. Praktiske bjndringer 
Disse hindringer hremmer ofte gennemferelsen af en kvalitetsmobilitet og udg0r endog 
undertiden en sadan hremning, at de modfaldne deltagere ikke rejser ud eller vender 
tilbage til deres hjemland uden at have benyttet sig af de muligheder for mobilitet, der 
blev tilbudt dem. Vanskelighederne viser sig for kandidaterne inden, under og efter 
opholdet: 
a) Der kan f.eks. vrere tale om problemer forbundet med maoglende information 
inden afrejsen til udlandet (om uddannelsesmuligheder, administrative krav og 
levevilkarene i vrertslandet). Dette aspekt er srerligt 0mfindtligt for handicappede 
studerende, navnlig i tilfrelde af manglende modtagelses- og 
boliganvisningstjenester 42. 
b) Manglen pa vrertsvirksomheder udg0r et vresentligt problem for personer, der 
0nsker en erhvervsuddannelse og/eller et praktikophold. Virksomhederne er ikke 
altid rede til at modtage en praktikant (hvilket kan have organisatoriske arsager, 
sproglige arsager eller skyldes, at de far ansvar for den pagreldendes ophold, ... ). 
Frellesskabets forskerstipendiater, der gennemforer en uddannelse i et 
erhvervsmilj0, steder pa et begrrenset udvalg af forskningsprojekter, der tilbydes 
41 En rrekke pilotprojekter, der sigter pa at give SOCRATES/ERASMUS-studerende til Portugal, 
Grrekenland, Italien, Danmark og Finland en intensiv sproglig forberedelse, er i 0Vrigt igangsat med dette 
for 0je for studiearet 1996-97. 
42 Man ma i 0Vrigt konstatere, at de institutioner, der har ctahleret et ERASMUS-kontor, ofte har hedre held 
til at administrere programmet og give fyldestg0rende information til interesserede. Etablering af et 
"europreisk pol", der bestar af tlere uddannelsesinstitutioner og de lokale og regionale instanser, kan 
medfore betydelige stordriftsfordele. 
Anvendelse af va:rkrnjer sasom EURES-hasen, dcr er til radighed for Eurovcjlederne, kan ligeledes hista 
med at fremme mobiliteten ved at give nyttige oplysninger om heskreftigelsesmulighederne i de forskellige 
medlemsstater. 
25 
af virksomhederne savel som pa vanskeligheder med at offentligg0re resultaterne, 
der ofte er fortrolige. 
c) Manglen pa egnede eller prismressigt overkommelige boliger (lejebel.0b, 
depositum) kan udg0re et problem. Antallet af sadanne boliger er ofte begrrenset 
i universitetsbyerne og de store skolecentre. Nogle studerende eller lrerere, der 
rejser ud for en kort eller mellemlang periode, kan ofte ikke opgive deres bolig i 
deres hjemland af fare for ikke at finde nogen, nar de vender hjem, i det mindste 
til en overkommelig pris. 
d) Ofte er mobile studerende oodt til at tegne yderligere forsikringer 
(hjemrejseforsikring i forbindelse med sygdom/ulykke, ans var m. v.). 
e) Problemer af familiemressig karakter kan srette mange kandidaters mobilitet pa 
spil: vuggestue, bernehave, berns skolegang, regtefrelles beskreftigelse, ... 
f) Bankgebyrer og vekslingsgebyrer i forbindelse med overforsel af stipendier kan 
opsluge op til 20% af det individuelle stipendium for ikke at tale om 
omkostningen i forbindelse med de forsinkelser, der forarsages af langsommelige 
procedurer. 
Alle disse praktiske hindringer bliver endnu mere akutte for mindre gunstigt stillede 
personer eller handicappede. 
Grnnbogen foreslar aktionsomrade 9, side 36. 
26 
Del C AKTIONSOMRADER 
De initiativer, der skal tages, befinder sig pa forskellige niveauer. Man ma fors0ge at 
"udfylde de gra omrader" i frellesskabslovgivningen; kontrollere, i hvor h0j grad 
medlemsstateme har omsat frellesskabslovgivningen til national lovgivning og 
unders0ge de aktioner, der skal til for at fa dem til at g0re det. 
Det er af hensyn til subsidiaritetsprincippet i 0vrigt absolut oodvendigt, at 
medlemsstaterne, Kommissionen, de 0vrige frellesskabsinstanser og alle de bernrte 
akt0rer gar sammen og ser pa de midler, der skal ivrerksrettes pa de respektive 
niveauer for at tilskynde til og lette mobiliteten over grrenserne for det st0rst mulige 
antal. 
Kommissionen 0nsker at h0re de bernrte personer og milj0er ( offentlige myndigheder, 
arbejdsmarkedets parter, forskellige foreninger, organer for almen uddannelse, 
erhvervsuddannelse og forskning, ... ). lndvirkningen af denne Grnnbog, der vii blive 
udsendt til et bredt publikum, vii blive styrket af en rrekke arrangementer (kollokvier, 
konferencer, seminarer, ... ) , der vii blive atholdt pa alle niveauer. 
De opfordres til at meddele os Deres bemrerkninger og forslag eller sp0rgsmal pa f0lgende 
adresse: 
Europa-Kommissionen 
Generaldirektorat XXII-B2 
Almen uddannelse, Erhvervsuddannelse og Ungdom 
Grnnbog "Almen uddannelse -erhvervsuddannelse -forskning Hindringer for mobiliteten i 
Det Europreiske Frellesskab 
200, rue de la Loi 
Batiment Belliard 7 -5/39 
B-1049 Bruxelles 
E-mail: Alice.Copette@dg22.cec.be 
Fax: +32/2-295.78.30 
De ni foreslaede aktionsomrader er ikke udt0mmende men skal g0re det muligt at 
igangsrette en debat og pege pa andre problemer eller andre hindringer ledsaget af 
konkrete eksempler. 
Efter en h0ringsperiode pa 6 maneder vii Kommissionen udarbejde en synteserapport, 
der vii blive ledsaget af henstillinger. 
27 
Aktionsomr;ide 1: Praktikantens og volontorens status bor anerkendes 
(Se analyse af situationen under punkt B.1.a og b, 3.1.b og 3.2, side JO, 11, 16 og 17) 
* En srerlig retlig ramme, der er anerkendt bade i hjemlandet og i vrertslandet, skal 
garantere praktikanterne og volont0rerne mobilitetsbetingelser, der er lig dem, cier 
grelder for andre borgere i Den Europreiske Union. 
* Medlemsstaterne trreffer en rrekke foranstaltninger inden for opholdsrets-, 
socialsikrings- og skatteomnidet, der skal gere det muligt for praktikanterne og 
volont0rerne at deltage i tvrernationale aktiviteter under bedre vilkar. Sadanne 
foranstaltninger skal lette ivrerksrettelsen af for eksempel pilotprojektet vedrnrende en 
europreisk volont0rtjeneste, der blev forelagt af Kommissionen i 1996 med henblik pa at 
blive igangsat i 1997. 
* Informering og bevidstg0relse af praktikanter og volont0rer om deres rettigheder og 
pligter b0r udvides pa alle niveauer. 
* Det b0r overvejes at skabe en europreisk lrerlingestatus med henblik pa at muligg0re 
den fulde udvikling af en vekseluddannelse inden for erhvervsuddannelsesomradet i 
Europa. 
* For at fremme de unges indslusning ville det vrere meget nyttigt med et 
mobilitetsprogram for lrerlinge, der sigter pa at udvikle band mellem skolen og 
virksomheden, et sakaldt "lrerlinge-ERASMUS". 
Aktionsomr;ide 2: Der bor serges for en ensartet behandling af frellesskabets 
forskerstipendiater 
(Se analyse af situationen under punkt B. 2 og 3.1, side 12 og 14) 
For at komme den forskelsbehandling, der tynger frellesskabsstipendierne i de forskellige 
medlemsstater, til livs b0r der s0ges en l0sning: 
* ved en skattefritagelse af stipendier inden for rammerne af det retsinstrument, der 
fastsretter deres finansiering, 
* ved en samordning af de ordninger, der anvendes i de forskellige medlemsstater for 
10nnede forskere bade hvad angar direkte beskatning og socialbidrag. 
28 
Aktionsomnide 3: Der her serges for social sikring for alle, der deltager i mohilitet 
over grrenserne inden for uddannelsesomradet 
(se analyse af hindringerne under punkt B.4.1 og 4.2, side 19 og 20) 
a) Det her sikres, at ledige i erhvervsuddannelse i en anden medlemsstat bevarer 
retten til arbejdsloshedsunderstottelse 
* Man b0r for at sikre bevarelsen af forskellige ydelser for ledige under uddannelse i en 
anden medlemsstat straks vedtage Kommissionens forslag 43 om, at retten til ydelser 
bevares efter en forste 3 maneders periode, uden at den samlede periode for tildeling af 
ydelser eller disses samlede bel0b af den grund kan overskride den periode eller det 
bel0b, der er fastsat i lovgivningen i den medlemsstat, hvor den ledige s0ger arbejde 
eller den periode eller det bel0b, der er fastsat i hjemlandets lovgivning. 
h) Der her garanteres socialsikring i vrertslandet 
* For at garantere social sikring i vrertslandet b0r man sidestille ordningerne for personer 
under uddannelse og isrer studerende med ordningerne for 10nmodtagere, selvstrendige 
erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer. Desuden b0r der vedtages bestemmelser 
om en udvidelse af forordning nr. 1408/71 's personanvendelsesomrade til alle personer, 
der er forsikret i medfor af lovgivningen i en medlemsstat og udvide anvendelsesomradet 
som foreslaet af Kommissionen 44
. 
* Kommissionen har desuden foreslaet RAdet45
, at man ophrever betingelsen for akut 
sygehjrelp for personer omfattet af denne Grnnbog, der p.t. henh0rer under forordning 
nr. 1408/71 's personanvendelsesomrade, og som i studie0jemed opholder sig i en anden 
medlemsstat end den bemyndigede stat. 
43 KOM(95) 734 endelig af 10. januar 1996. 
44 
Er~f nr. C 46 af 20. fchruar 1992. 
45 KOM(96) 452af20. september 1996. 
29 
Aktjoosomoide 4: Der her skabes et europreisk kvalifikationsomrade 
(Se analyse af hindringerne under punkt B.5, side 21 til 24) 
* Den gensidige akademiske anerkendelse b0r udvikles gennem en udbredelse af 
anvendelsen af meritoverforselssystemet46. 
* Tilsvarende metoder b0r tages i brug inden for erhvervsuddannelsesomradet med det 
formal at na frem til en gensidig anerkendelse af erhvervsuddannelsesmoduler. Dette 
skridt b0r prioritere aftaler mellem uddannelsesinstitutioner samt mellem faglige 
brancher "47
• 
* Det er absolut nedvendigt at indfore et system til gensidig anerkendelse af 
"praktikophold" i medlemsstaterne savel som en integration af "praktikopholdet" i 
lreseplanerne. 
* Man b0r fremme alle forslag, der sigter pa at lette adgangen, kapitaliseringen og 
godskrivningen af kompetencer erhvervet gennem hele livet pa europreiske plan. 
* Man b0r fortsat i samarbejde med alle bernrte akrorer overveje, hvilke metoder der vii 
vrere de mest effektive til at g0re kompetencer og kvalifikationer gennemsigtige, saledes 
at man kan g0re det muligt for den enkelte at g0re sin evne til at varetage et givet 
arbejde greldende i hele Den Europreiske Union. 
* Srerlige aktioner b0r ivrerksrettes med henblik pa at lette anerkendelsen af 
kvalifikationer mellem de forskellige medlemsstater. Dette vil tilskynde 10nmodtagerne 
til at deltage i uddannelser uden for deres egen nationale sammenhreng. 
* Man b0r ligeledes overveje muligheden af i direktivet om de lovregulerede erhverv 
(direktiv nr. 89/48/E0F) at indfoje en pligt for vrertslandet til at tage erfaringer opnaet 
efter erhvervelse af eksamensbeviset i betragtning. 
* Kommissionen og medlemsstaterne b0r vurdere 48 muligheden for at finde frem til 
procedurer pa nationalt plan eller frellesskabsplan, hvorved man lettere kan opna 
mindelige l0sninger af konflikter hvad angar anerkendelse af grader som svar pa 
individuelle foresp0rgsler. 
* Man b0r konkretisere et af forslagene i Grnnbogen om Innovation 49
, nemlig forslaget 
om "at tildele betegnelsen "europreisk forsker" til forskere, der i vresentlig grad har 
deltaget i frellesskabsprogrammerne. 
46 Inspireret af ECTS-systemet -"European Credit Transfer System" 
47 Europa-Kommissionens Hvidhog "Undervise og here: Pa vej mod det kognitive samfund", side 58, Kontoret 
for De Europreiske Frellesskahers Officielle Publikationer (ISBN 92-827-5699-8). 
48 Uddrag af Radets (undervisningsministrenes) konklusioner, Bruxelles, den 6. maj 1996. 
49 "Gnmbog om Innovation", meddelelse vedtaget af Kommissionen den 20. december 1995, KOM(95)688 
endelig. 
30 
Aktionsomrade 5: Hindringerne for at medbringe stipendium og nationale 
stottemidler til studier i udlandet bor fjernes 
(Se analyse af hindringer under punkt B. 6, side 24) 
I lighed med frellesskabsprogrammerne, hvor deter fastsat, at man skal kunne medbringe 
stipendier (bevarelse af ret og udbetaling i tilfrelde af mobilitet), b0r det geres muligt at 
medbringe stipendier tildelt af nationale myndigheder eller andre instanser. 
Aktionsomrade 6: Den uddannelsesmressige stilling bor lettes for tredjelandsborgere 
med gyldig opholdsret i Det Europreiske Frellesskab 
(Se analyse af hindringer under punkt B.1.b og 4. 2, side 11 og 20) 
* I sin meddelelse fra februar 1994 om immigration og asyl understregede Kommissionen 
nedvendigheden af at forbedre situationen for tredjelandsborgere med gyldig opholdsret i 
en medlemsstat. Kommissionen har bl.a. understreget betydningen af at rade over frelles 
regler for tredjelandsborgeres adgang, herunder til at studere eller folge en 
erhvervsuddannelse, der isrer sigter pa rettigheder for personer med varigt ophold. Disse 
regler b0r fastsrettes i et stramt retsinstrument. 
31 
Aktionsomra<le 7: De sociookonomiske hindringer her fjernes 
(Se analyse af hindringer under punkt B. 7, side 24) 
* Med henblik pa at fremme mobiliteten bor der tilskyndes til udvikling af forskellige 
finansielle stmteordninger pa forskellige niveauer (nationalt, regionalt, lokalt, privat 
m. v .), idet der tages hensyn til alles budgetmressige stramninger. 
* Det er absolut oodvendigt, at der fores en egentlig national politik til fordeling af 
SOCRA TES/ERASMUS-stipendierne, saledes at der kan tages hensyn til de srerlige 
nationale sreregenheder. Ved at skabe forbindelser mellem de inteme 
uddannelsesst0tteordninger og SOCRA TES/ERASMUS-stipendiet vii man na frem til en 
bedre tilpasning af det samlede beleb, som den studerende modtager under sin mobilitet, 
og man undgar en "strndaseeffekt", der er skadelig for mobiliteten. 
* Hvad angar de unge modtagere af stotte fra frellesskabsprogrammerne pa 
erhvervsuddanneJsesomrAdet, b0r der tiJskyndes til en samfinansiering fra 
uddannelsesstrukturerne, vrertsvirksomhederne eller -foreningeme, fagforeningeme, de 
regionale myndigheder eller bankerne. 
* Skattefordele tildelt af de kompetente myndigheder vii kunne tilskynde virksomhedeme 
til at tage praktikanter eller personer under uddannelse. 
* De organer, der er beskreftiget med udvekslingsaktiviteter, b0r rAde over srerlige 
midler, der gor det muligt for dem at etablere modtagelses-, overvagnings- og 
evalueringsstrukturer, der giver mobiliteten flest mulige chancer for at lykkes -isrer for 
de unge. 
Aktionsomrade S:_De sproglige og kulturelle hindringer her reduceres 
(Se analyse af situationen under punkt B. 9, side 26) 
* Lrering af mindst to frellesskabssprog er en absolut betingelse, hvis borgerne i Unionen 
skal kunne udnytte de erhvervsmressige og personlige muligheder, der abner sig ved 
gennemforeJsen af det indre marked. 
* Enhver mobilitetsaktion b0r indledes med en sproglig forberedelse. 
* Uddannelsen b0r ledsages af en kulturel forberedelse og en indforing i vrertslandets 
levevilkar og arbejdsmilj0. 
* Der b0r udvikles fors0gsaktioner i medlemsstaterne med henblik pa at bevidstg0re de 
unge isrer over for den "europreiske statsborgerret" og respekten for kulturelle og sociale 
32 
forskelle. 
* De nationale f rellesskabsprogramstetteorganer b0r yde endnu mere stette til personer, 
der 0nsker at gennemfore en uddannelse i en stat, hvor der tales et af "de mindst 
udbredte og mindst underviste sprog" . 
Aktjonsomrade 9: Den tilgrengelige information og administrative praksis bor 
forbedres 
(Se analyse af situationen under punkt B. l 0, side 26) 
* K valiteten og fuldstrendigheden af de informationer, der er tilgrengelige i Frellesskabet 
inden for omraderne almen uddannelse, erhvervsuddannelse og forskning 110dvendigg0r 
en bedre koordinering af de ansvarlige strukturer. 
* Informationer om muligheder og betingelser for at gennemfore mobilitet i Frellesskabet 
b0r spredes mere hensigtsmressigt og tage mere hensyn til de forskellige brugere. 
* Alle oplysninger, der er nyttige for personer i mobilitet under deres uddannelse, b0r 
vrere tilgrengelige pa Internettet og det samme grelder europreiske databaser som 
EURES50, ORTELIUS, CORDIS, NARIC og EURYDICE. 
* Der b0r tilskyndes til anvendelse af de vrerktejer, der hidrnrer fra 
informationssamfundet. 
* Der b0r forega en omfattende spredning af de nationale vejledninger og 
informationsblade, der forklarer borgernes rettigheder og pligter under initiativet 
"Borgerne forst". 
* Der b0r tilskyndes til etablering og ivrerksrettelse af en god uddannelse i frellesskabsret 
for ansvarlige og sagsbehandlere i de enkelte medlemsstaters administrationer, der st0tter 
sig pa erfaringer fra Kommissionens uddannelsesprogrammer inden for omradet. 
* Uddannelsesinstitutionerne b0r tilskyndes til at vrere bedre til at oplyse om deres 
uddannelsers kvalitet og formal pa europreiske plan. 
* Mobilitetsstuderende i en anden medlemsstat b0r, hvor det er oodvendigt, gives 
mulighed for at aflregge visse eksaminer pr. korrespondance, idet der s0rges for, at 
eksaminerne fore gar under passende overvagning. 
* Der b0r tilskyndes til partnerskaber mellem universiteter og virksomheder51 
50 EURES, "European Employment Services" tilhyder information om udhud og eftersp0rgsel p:\ 
hcskreftigelsesomnidct. For at lcttc adgangcn til informationen er dcr clahlcrct ct net af curovcjlcdcrc. 
51 Man kan her citerc de anhefalinger, som IRDAC (Industrial Research And Development Advisory Committee 
ncdsat af Kommissionen i 1984) fremsatte i sin rapport "Kvalitet og rekvivalens" af 25. marts 1994. 
33 
BJLAG 
Bilag 1: Definition af de bcrorte personcr 
Definitionerne af de forskellige kategorier, der er nrevnt nedenfor, er vanskeligere at 
forctage og kan undertiden forveksles, fordi de er hlevet udarhejdet til forskelligc 
planlagte instrumenter, der ikke selv har noget personanvendelsesomrade. De 
definitioner, vi foreslar, hidrnrer rent faktisk fra de radsaf g0relser, der ligger til grund 
for frellesskabsprogrammerne. 
A. Eleyer: Personer, der er indskrevet som elever i en skole52. 
Studereode: 
I Radets og Europa-Parlamentets afg0relse om ivrerksrettelse af SOCRATES­
programmet53 forstas der ved "studerende" en person, der er indskrevet ved et 
universitet, uanset studieomracte, med henblik pa at gennemfore videregaende 
studier, som afsluttes med erhvervelse af et eksamensbevis, ogsa 
doktorathandlingsniveau". 
Der er imidlertid grund til at tage hejde for en bredere definition i forbindelse med 
vandrende arbejdstageres socialsikring, hvor termen "studerende"54 betegner alle 
andre personer end arbejdstagere, selvstrendige erhvervsdrivende eller deres 
familiemedlemmer, der er indskrevet som ordinrere studerende ved en 
uddannelsesinstitution, der er anerkendt eller godkendt af de nationale myndigheder 
i en medlemsstat, med henblik pa at gennemfore videregaende studier eller en 
52 Denne definition er givet i Europa-Parlamentets og Radets afg0relse om ivrerksrettelse af Frellesskabet~ 
handlingsprogram SOCRATES (artikel 2), og det samme grelder definitionen for "skole", der er alle former 
for skoler, uanset om det drejer sig om almen, erhvervsmressig eller teknisk uddannelse samt undtagelsesvis 
uddannelsesinstitutioner uden for skolesystemet, som tilbyder erhvervsmressig grunduddannelse, for sa vidt 
angar fremme af foranstaltninger, navnlig elevudvekslinger, i forbindelse med sprogprojekter, EFT nr. L 87 
af 20. aprit 1995. 
I direktiv 93/96 om ophotdsret for studerende fastslar artikel I: "For at fastlregge hetingetser, der skat g0re 
det lettere at ud0ve ophotdsretten, og for at sikre adgang til erhvervsuddannelse uden forsketsbehandling for 
en statshorger i en medtemsstat, som er hlevct optaget pa en erhvervsuddannetse i en anden medtemsstat, 
giver medlemsstaternc opholdsret til enhver studercnde, som er statshorger i en medlemsstat, og som ikke 
har denne ret pa grundtag af en anden frellesskahsretlig hestemmetse, samt til den pagretdendes regtefrelle og 
deres fors0rgetsesherettigede h0rn. Den studeren<le skat afgive en erktrering eller pa anden tilsvaren<le m[1de 
efier eget vatg forsikre den ansvarlige nationate myndighed om, at vedkommende rader over sadanne midler, 
at de under opholdet ikke vii vrere vrertsmedlemsstatens sociale system til hyrde. Deter en forudsretning, at 
den studerende er indskrevet ved en anerkendt uddannetsesinstitution med henblik pa hovedsagetig at fotge 
en erhvervsuddannelse. Den studerende skal desuden vrere omfattet af en sygeforsikringsordning, der drekker 
samtlige risici i vrertsmedlemsstaten", EFT nr. L 317af18. december 1993. 
53 Europa-Parlamentets og Radets afg0relse om ivrerksrettelse af Frellesskabets handlingsprogram SOCRATES af 
14. marts 1995, EFT nr. L 87af20. aprit 1995. 
"Universitet": alle former for h0jere uddannelsesinstitutioner, hvor man kan erhverve kvalifikationer eller titler 
pa universitetsniveau, uanset deres respektive hetegnelse i medlemsstaterne. 
54 Denne definition opnaede delegationernes tilslutning ved meJdet i det Administrative Udvalg ti.lr vandrende 
arbejdstageres socialsikring (CASSTM) i 1988. 
34 
erhvervsmressig grunduddannelse, og som er sikret inden for rammerne af en srerlig 
socialsikringsordning, der grelder for studerende. 
B. llnge: 
Programmet UNGDOM FOR EUROPA henvender sig til alle unge mellem 15 og 
24 ar, der har fast boprel i Den Europreiske Union savel som pa Island, i 
Lichtenstein og i Norge. Denne aldersramme anvendes traditionelt af 
Kommissionen, nar den taler om "unge" eller "ungdommen" Qfr. EUROSTATs 
statistikker). 
I LEONARDO-programmet55 forstar man dog ved "unge": "enhver person under 
uddannelse, i beskreftigelse eller jobs0gende pa under 28 ar". Programmet 
henvender sig bade til unge i grundlreggende erhvervsuddannelse og til unge 
arbejdstagere. 
I forbindelse med stmte til programmer, der omfatter virksomhedspraktikophold, 
kan der ligeledes vrere tale om "personer under uddannelse ved et universitet eller 
kandidater inden forste ansrettelse". Disse programmer falder ind under 
samarbejdsaftalerne mellem universiteter og virksomheder. 
Den studerende, eleven eller den unge kan vrere familiemedlemmer til en 
unionsborger, der ud0ver sin ret til fri bevregelighed for personer, hvilket giver 
ham eller hende ret til lige behandling med borgerne i vrertslandet (navnlig lige 
behandling med de nationale borger hvad angar tildeling af stipendier og andre 
sociale goder). 
C. Volonterer: 
Volont0r- eller ul0nnet tjeneste er en srerlig aktivitet, der b0r skelnes fra l0nnet 
arbejde og de traditionelle erhvervsuddannelsessystemer. Den muligg0r erhvervelse 
af almendannende erfaring gennem frivillig deltagelse i almennyttige eller 
individuelle aktiviteter. 
Selv om volont0rarbejdet tiltrrekker deltagere i alle aldersklasser, sa er det den 
erfaring, som volontertjenesten giver de unge, der er anerkendt i flere 
medlemsstater. For sterstepartens vedkommende er disse erfaringer af en begrrenset 
varighed og forer ikke til multilaterale aktioner. Volont0raktiviteterne pa tvrers af 
grrenserne for de unge i Europa har imidlertid oplevet et vist opsving i de senere 
0 56 ar . 
55 Radets afg0relse nr. 94/819/EF af 6. december 1994, EFf nr. L 340 af29. december 1994 om oprettelse af 
EF-handlingsprogrammet Leonardo da Vinci; aldersgrrense prreciseret i vejledning for ans0gere, 1995-udgave. 
S<i Pa fa:llesskahsplan har programmcl U ngdom for Europa siden 1992 muliggjort en ra:kkc crfaringcr inden for 
dette omrade. Pa grundlag af disse erfaringer har Kommissioncn i 1996 igangsat aktionen "Europreisk 
volonl0rtjeneste for unge". 
Denne aktion sigter pa at gme <let muligt for omkring 2500 unge med boprel i en af medlemsstaterne i Den 
Europreiske Union at gennemfore en almennyttig aktivitet i en anden medlemsstat inden for rammerne af et 
projekt pa lokalt plan og ti.lf en varighed af mellem et halvt og et helt :ir. Kommissionen har planer om at 
udvikle denne aktion og hi.a. etahlere et tlerarigt program for volonwrtjeneste for unge. 
35 
D. Sprogassjstenter: 
SOCRATES/LIN GU A-assistenten er en fremtidig sproglrerer (studerende eller ung 
kandidat), der underviser ved en vrertsinstitution i en anden medlemsstat i en 
periode af mere end tre og mindre end otte maneders varighed. Den pagreldende 
erhverver saledes en uddannelse og erhvervserfaring, der g0r det muligt for ham 
eller hende at blive en bedre sproglrerer57. 
E. Forskere: 
I denne grnnbog behandles kun forskere under uddannelse og i mobilitet. Isrer i 
Frellesskabets FTU-programmer bliver forskere under uddannelse og i mobilitet, de 
sakaldte "Marie Curie-stipendiater", rubriceret i en af folgende kategorier i henhold 
til Radets afg0relse om et program for forskeres uddannelse og mobilitet (FMC)58: 
personer med afsluttet universitetseksamen: ung forsker med afsluttet eksamen 
fra et universitet eller en institution pa lignende niveau, som giver direkte 
adgang til arbejde pa phd-niveau eller lignende. 
personer pa post-doktoralt niveau: ung forsker med phd-, doktorgrad eller 
lignende eller med mindst fire ars heltidsforskning efter afsluttet 
universitetseksamen. 
erfaren forsker: forsker med mindst otte ars forskningsarbejde pa heltid efter 
afsluttet universitetseksamen. 
Uden for stipendieordningen, der er tilrettelagt og struktureret inden for rammerne 
af FMC-programmet, er mange forskere og navnlig de unge ogsa involveret i 
frellesskabsuddannelses- og mobilitetsaktioner, der foregar i regi af konsortier ell er 
netvrerk under FTU-srerprogrammerne. 
F. Lrerere og erhyervslrerere: 
Ved "lrerere/undervisningspersonale"59 forstas personer, som i kraft af deres 
arbejde deltager direkte i undervisningsprocessen i medlemsstaterne alt efter deres 
respektive uddannelsessystemers opbygning. 
Termen "erhvervslrerer"60 betegner bade lrerere inden for erhvervsuddannelserne, 
grundlreggende savel som videregaende, og lrererne ved lrerlingecentre og i 
virksomheder. 
57 Jfr. Europa-Parlamentets og Ractets afg0relse om ivrerksrettelse affrellesskabsprogrammet SOCRATES. 
58 Program for forskeres uddannelse og mobilitet (FMC), Radetli heslutning 94/916/EF af 15. december 1994, 
EFT nr. L 361 af 31. december 1994. 
59 SOCRATES-programmet -Europa-Parlamentets og Radets atg0rclse nr. 819/95/EF af 14. marts 1995, EFT 
nr. L 87af20. april 1995. 
36 
60 Leonardo da Vinci-programmet, Rcidetli afg0relse nr. 94/819/EF af 6. december 1994, EFT nr. L 340 af 29. 
decemher 1994. 
37 
Bilag 2a: Mobiliteteo i Det Europrejske Frellesskab jodeo for rammeroe af 
frellesskabsprogrammeroe 
De tal, der er angivet nedenfor, viser det stigende antal personer, der benytter sig af 
mobiliteten over grrenserne inden for rammerne af frellesskabsprogrammer. 
* ERASMUS (RAdsafg0relse, 1987) 
Bernrte personer: 
1987I1988 3. 000 studerende 
1988/ 1989 7 45 lrerere 1995/1996 
1995/1996 170. 000 studerende 
14.000 lrerere 
* LINGUA (lrerere-eleyer) (Rcidsafg0relse, 1989) 
Efteruddannelse af lrerere: 
U nge inden for rammerne af et 
frelles uddannelsesprojekt (fup) 
Lrerere inden for rammerne af et 
frelles uddannelsesprojekt 
*SOCRATES 1990/1991 (pilotfase) 516 
1994/1995 7.450 
1990/1991 
1994/1995 
1990/1991 
1994/1995 4.018 
32.109 
317 
3.580 
I 1996/97 godkendtes der 150. 482 studentermobilitetsans0gninger og 12. 77 5 
lrerermobilitetsans0gninger. 
Fra 1997 /98 vii disse aktiviteter antage en ny dimension, eftersom de vii st:.0tte sig pa det 
enkelte universitets politik, idet samarbejdet vii vrere styret af en "institutionskontrakt" 
mellem den videregaende uddannelsesinstitution og Europa-Kommissionen. 
Enny aktion til fremme af fremmedsprogsundervisningen og -lreringen er indfort i 
SOCRA TES-programmet. Denne aktion vedrnrende ophold som undervisningsassistent for 
sproglrerere g0r det muligt for fremtidige fremmedsprogslrerere at uddanne sig inden for 
en nrermere fastsat periode som sprogassistent ved en vrertsinstitution i et andet land end 
deres eget. I fors0gsaret 1995/96 deltog over 200 sprogassistenter i denne aktion. Dette tal 
forventes at stige til 600 i det akademiske ar 1996/97. 
I 1995/96 fandt der inden for rammerne af aktionen vedrnrende partnerskaber mellem 
skoleinstitutioner under SOCRA TES/COMENIUS-programmet 689 lrererudvekslinger og 
215 virksomhedspraktikophold for lrerere sted. Fra sommeren 1996 vii lrerere fra EF­
landene og de tre E0S-lande kunne begive sig til andre lande i EF og E0S for at deltage i 
efteruddannelseskurser atboldt af europreiske lrererhold. 
38 
* UNGDOM FOR EUROPA III (Europa-Parlamentets og Radets beslutning, 1995) 
Udvekslinger 
U ngdomsinitiativer 
Volont0rtjeneste 
Udvekslinger med 
tred jelande 
(*forel0bigt tal) 1995 
1995 
1995 
1995 50.000 deltagere* 
930 deltagere 
75 deltagere 
2.805 deltagere 
* DEN EUROPIEISKE VOLONT0RTJENESTE FOR UNGE (Pilotaktion) 
U nge volont0rer 1996/1997 ca. 2.500 deltagere 
* COMETT II (samarbejde mellem universiteter og virksomheder, studerende i 
virksomhedspraktik) 
Radsafg0relse: 
Bernrte personer 1988 
1990 
1994 4. 400 studerende I praktik I andre lande 
8. 700 studerende i praktik i andre lande 
Ialt 75% af de virksomheder, der deltog i COMETT-projekteme, var sma og mellemstore 
virksomheder (SMV). 
* PETRA II (unge i grundlreggende erhvervsuddannelse og unge arbejdstagere) 
Radsafg0relse: 
Bernrte personer: 1991 
1992-1994 23. 566 unge i grund-lreggende er­
erhvervsuddannelse 
13.053 unge arbejdstagere 
39 
* LEONARDO DA VINCI 
LEONARDO DA VINCl-programmet, der blev etableret ved Radets afg0relse af 6. 
december 1994, fastslar tre aktionstyper, herunder praktik-og udvekslingsprogrammer pa 
tvrers af grrenseme. lndkaldelsen af forslag, der fandt sted i 1995, viste, at det navnlig er 
de unge, der benytter sig af mobilitetsaktioneme. 
Radsafg0relse: 
Bernrte personer: 
Bernrte personer: 1994 
1995 
1996 11. 564 unge i grundlreggende erhvervsuddannelse 
4. 826 unge arbejdstagere 
5 .175 unge universitetsstu-derende og kandidater 
2.300 lrerere 
Sk0n 11. 564 unge i grundlreggende erhvervsuddannelse 
4. 826 unge arbejdstagere 
5.175 unge universitetsstu-derende og kandidater 
2.369 lrerere 
FORSKERES UDDANNELSE OG MOBILITET 
* 2. Rammeprogram 1987-1991 
srerprogrammer 
* 3. Rammeprogram 1990-1994: 2. 300 stipendier inden for forskellige 
(FTU) 
-Program for menneskelige ressourcer og mobilitet 
-Andre srerprogrammer (FTU) 
* 4. Rammeprogram 1994-1998 
Marie Curie-stipendier: 
-Program for forskeres ud­
dannelse og mobilitet: 
-andre srerprogrammer (FTU) 1. 800 individuelle stipendier og 
760 institutionsstipendier (svarende til ca. 2.000 
swttemodtagende forskere) 
700 stipendier 
1. 300 allerede uddelte stipendier 
200 allerede uddelte stipendier 
40 
Bilag 2b: Beskrjvelse af frellesskabsprogrammerne jodeo for omradet almen uddannelse 
og erhvervsuddannelse 
A. ALMEN UDDANNELSE 
Fra 1976 og "de frelles studieprogrammer", der fastlagde de forste hovedpunkter for 
uddannelsessamarbejdet i Frellesskabet, gik Kommissionen videre til ERASMUS- og 
LINGUA-programmeme, der fokuserede pa de studerendes og lreremes fysiske mobilitet. 
Derefter blev mobiliteten forankret i den europreiske dimension i undervisningen og saledes 
sat i forgrunden for frellesskabsprogrammet SOCRATES, der nu grelder. 
I. ERASMUS (1987-1994) 
Radets afg0relse af 15. juni 1987, EFT nr. L 166 af 25. juni 1987, 
Radets afg0relse af 14. december 1989, EFT nr. L 395 af 30. december 1989, 
Radets afg0relse af 28. oktober 1991, EFT nr. L 322 af 3. december 1991. 
Frellesskabets handlingsprogram til fremme af universitetsstuderendes og lrereres mobilitet, 
ERASMUS, gjorde det muligt at fremme samarbejdet mellem universiteterne og saledes at 
forbedre den gensidige anerkendelse af kvalifikationer og tilskynde til en st0rre studenter-61 og 
lrerermobilitet inden for Det Europreiske Frellesskab. I 1992 abnedes programmet ogsa for 
landene i Det Europreiske 0konomiske Samarbejdsomrade (E0S). 
Programmet var opbygget omkring folgende aktioner: 
Aktion 1 : Etablering af et europreisk net for samarbejde mellem universiteter ved 
samfinansiering af frelles samarbejdsprogrammer indgaet mellem universiteter i Frellesskabet 
om udveksling af studerende for en periode af mellem 3 og 12 maneders varighed og 
tilrettelreggelse af lrerermobilitetsprogrammer af mellem en uges og et ars varighed. 
Aktion 2: Direkte 0konomisk st0tte til studerende ved hjrelp af ERASMUS-stipendier, der 
skulle drekke udgifteme i forbindelse med mobiliteten (sprogkurser, rejseudgifter og 
leveomkostninger). 
Aktion 3: ECTS-pilotprojektet (" det europreiske meritoverforselssystem", der var greldende i 
hele Det Europreiske Frellesskab) blev etableret for at lette_ den akademiske anerkendelse af 
studieperioder gennemfort i udlandet. 
Eastl E.aK_.2: 
Budget 1987-1989: 93, 7 MECU Budget 1990-1994: 426,1 MECU 
61 For handicappede ERASMUS-studerende bliver der isrer taget hensyn til aspekterne 
vejledning, modtagelse, fysiske adgangsmuligheder, predagogisk og teknisk ledsagelse 
samt finansiering af merudgifterne. Se Vejledning i god praksis for ERASMUS­
programmet. I forbindelse med SOCRA TES-programmet overvages disse aspekter 
ligeledes for at muligg0re en reel europreisk mobilitet for handicappede studerende. 
41 
II. LINGUA 
Radets afg0relse af 28. juli 1989, EFT nr. L 239 af 16. august 1989 
Frellesskabets handlingsprogram til fremme af kendskabet til fremmedsprog i Det Europreiske 
Frellesskab, omfattede folgende aktioner: 
Aktion 1: Foranstaltninger til fremme af fremmedsprogslreremes efter-og videreuddannelse. 
Aktion 2: Foranstaltninger til fremme af tilegnelse af fremmedsprog pa universiteterne og 
navnlig af udbygning af fremmedsprogslrerernes grunduddannelse. 
Aktion 3: Foranstaltninger til fremme af kendskabet til fremmedsprog, som anvendes fagligt 
og inden for erhvervslivet. 
Aktion 4: Foranstaltninger til fremme af udviklingen inden for udveksling af unge under 
faglig, erhvervsmressig eller teknisk uddannelse i Frellesskabet. Disse udvekslinger 
tilrettelregges inden for rammerne af aftaler indgaet mellem de deltagende 
uddannelsesinstitutioner. 
Budget 1990-1994: 153,893 MECU 
III. SOCRATES ( 1995-1999) 
Radets og Europa-Parlamentets afg0relse af 14. marts 1995, EFT nr. L 87 af 20. april 1995 
Frellesskabets handlingsprogram SOCRATES fremmer samarbejdet mellem medlemsstaterne 
inden for omradet skoleuddannelse (COMENIUS/partnerskaber mellem skoler) og 
videregaende uddannelse (ERASMUS/tilskyndelse til mobilitet blandt de studerende), fremme 
af sprogkundskabeme (LINGUA) og forbedring af undervisningspersonalets kvalifikationer. 
Programmet henvender sig til elever, studerende, lrerere, administrativt personale ved 
universiteteme, erhvervslrerere og b0m af vandrende arbejdstagere, ikke-bofaste personer og 
sigojnere. 
Budget 1995-1999: 850 MECU 
IV. UNGDOM FOR EUROPA (fra 1988 til 1999) 
Radets afg0relse af 16. juni 1988, EFT nr. L 158 af 26. juni 1988 
Radets afg0relse af29. juli 1991, EFT nr. L 217af6. august 1991 
Radets og Europa-Parlamentets afg0relse af 14. marts 1995, EFT nr. L 87 af 20. april 1995. 
UNGDOM FOR EUROPA-programmet bar bl.a. ved en styrkelse af samarbejdet mellem 
medlemsstaterne til hovedformal at bidrage til de unges uddannelsesproces ved udvikling af 
udvekslinger og supplerende aktiviteter uden for rammeme af de formelle strukturer for 
42 
almen uddannelse og erhvervsuddannelse. Programmet muligg0r saledes udvekslinger af unge 
med fast boprel i Det Europreiske Frellesskab (savel som i Island, Lichtenstein eller Norge) 
eller unge fra visse tredjelande (aktiviteter, der finder sted enten i medlemsstateme eller i 
tredjelande: lande i Central- og 0steuropa, SNG, Middelhavslandene, landene i Central- og 
Latinamerika, AVS-landene), ungdomsinitiativer, volont0rtjeneste (der for fremtiden vii 
koncentrere sig om aktiviteter af kortere varighed for ikke at skabe sammenblanding med Den 
Europreiske Volont0rtjeneste) og uddannelse af ungdomsledere. 
Der b0r rettes en srerlig opmrerksomhed pa en forbedring af adgangen til programmeme for 
de mest ugunstigt stillede unge, dvs. unge, der bar st0rst vanskeligheder med at deltage i 
frellesskabs-, nationale, regionale eller lokale programmer af bl.a. kulturelle, 
socio0konomiske, fysiske ell er geografiske arsager. 
Programmet henvender sig ogsa til ungdomsledere, til ansvarlige for ungdomsorganisationer 
og til lrerere og forskere inden for ungdomsomrcidet. 
Budget for 1994: 11 MECU 
Budget for 1995: 24,4 MECU 
Budget for 1995-1999: 126 MECU 
V. TEMPUS (1990-1995) 
Hovedformalet med TEMPUS-programmet er at skabe og fremme det internationale 
samarbejde inden for de h0jere uddannelser mellem Den Europreiske Union og landene i 
Central-og 0steuropa, SNG-landene og Mongoliet. 
TEMPUS bistar ved omstruktureringen af de videregaende uddannelsessystemer og ved 
etahleringen af nationale og institutionelle politiske strategier i landene i Central- og 
0steuropa og SNG. Det er et fleksibelt program, der dels tilpasser sig nye behov sasom 
kvalitetssikring, uddannelse og ledelse af universitetspersonale og projektledelse og dels til 
den nylige optagelse i programmet af lande sasom Bosnien-Herzegovina, Makedonien og 
Turkmenistan. 
Siden 1990 har omkring 12.000 projekter og 500 institutioner og fakulteter modtaget st0tte fra 
TEMPUS-programmet. TEMPUS-programmet har endvidere gjort det muligt at skabe eller 
tilpasse omkring 15. 000 uddannelser og producere omkring 6. 000 predagogiske dokumenter. 
Budget TEMPUS PHARE (1990-1996): 601,8 MECU 
Budget TEMPUS TACIS (1993-1995): 52 MECU. 
B. ERHVERVSUDDANNELSE 
I. PETRA (1988-1994) 
Rcidets afg0relse af 1. december 1987, EFT nr. L 346 af 10. december 1987 
Rcidets afg0relse af 21. juli 1991, EFT nr. L 214 af 2. august 1991. 
43 
Frellesskabets handlingsprogram for erhvervsuddannelse for unge og forberedelse af unge til 
arbejds-og voksenlivet, PETRA, patog sig at supplere og stmte medlemsstaternes politikker 
med henblik pa at lwjne niveauet og kvaliteten af den grundlreggende erhvervsuddannelse. 
Programmet var opbygget omkring 4 aktioner: 
Aktion la: Uddannelsesophold for unge i grundlreggende erhvervsuddannelse 
For unge i de grundlreggende erhvervsuddannelser havde opholdene til formal at give deres 
uddannelse en europreisk dimension, der ville goTe de muligt for dem at komme i kontakt med 
nye uddannelsesmetoder, nyt udstyr, et nyt indhold og forskellige uddannelsesformer. 
Aktion lb: Uddannelsesophold for unge arbejdstagere, der er i arbejde eller som star til 
radighed for arbejdsmarkedet, og unge, der er gang med 
virksomhedspraktik/erhvervsuddannelse i en anden medlemsstat. 
Uddannelsesopholdene for unge arbejdstagere, der er i arbejde eller som star til radighed for 
arbejdsmarkedet, havde til formal at bibringe deltagerne ny erhvervserfaring eller uddannelse, 
der kunne hjrelpe dem med at opna en mere konkret opfattelse af arbejdsmarkedet. 
Aktion 2: Finansiel og teknisk stette til tvrernationale projekter udviklet af 
erhvervsuddannelsesorganer, virksomheder og arbejdsmarkedets parter med henblik pa 
skabelsen af et europreisk net af partnerskaber, der muliggjorde en frelles udvikling af 
uddannelsesmoduler for unge savel som uddannelse af erhvervslrerere. 
Ak:tion 3: Etablering af arbejdsrelationer mellem de nationale erhvervsorienteringssystemer og 
uddannelse af erhvervsvejledere. 
II. COMETT (1987-1994) 
Radets afg0relse, EFT nr. L 222 af 8. august 1996, 
Radets afg0relse, EFT nr. L 13af17. januar 1989. 
Programmet for samarbejde mellem universiteter og virksomheder om uddannelse pa 
teknologiomradet, COMETT, havde til formal at styrke uddannelsen inden for de mest 
avancerede teknologier, udviklingen af h0jt kvalificerede menneskelige ressourcer og herved 
forbedre det europreiske erhvervslivs konkurrenceevne ved hjrelp af universiteters og 
virksomheders initiativer til frelles udvikling af uddannelsesprogrammer. 
Ak.tion 1: Det Europreiske Net 
Oprettelsen af konsortier mellem virksomheder og universiteter havde dels et regionalt og dels 
et sektorbestemt sigte. Struktureme skulle primrert udg0re et uddannelseskonsortium, et 
partnerskab mellem universitetsverdenen og erhvervslivet. 
Aktion 2: Udveksling og ophold tvrers over grrenserne 
Ivrerksrettelse af et program til etablering af praktikophold for studerende i virksomheder, 
videregaende studieophold for unge kandidater og udveksling af virksomhedernes og 
uni versiteternes personale. 
44 
Aktion 3: Frelles tvrernationale programmer vedrnrende efter-og videreuddannelse 
Udvikling af frelles tvrernationale uddannelsesprogrammer, der kunne antage form af korte 
uddannelsesseminarer eller undervisningsmateriale, der henvendte sig til forskellige 
eksisterende medier og teknologier. 
Budget 1987-1992: 206,6 MECU 
Budget 1990-1994: 230 MECU 
III. EURQTECNET (1990-1994) 
Radets afg0relse af 18. december 1989, EFT nr. L af 30. december 1989 
Det var EUROTECNET-programmets mal at fremme nyskabelser inden for omraderne 
grundlreggende erhvervsuddannelse og efter-og videreuddannelse med henblik pa at tage 
h0jde for igangvrerende og fremtidige teknologiske forandringer og deres indvirkning pa 
beskreftigelsen, arbejdet og de erhvervede kvalifikationer og kompetencer. 
Programmet indeholdt to former for supplerende foranstaltninger: 
a) medlemsstaterne igangsatte og ivrerksatte en rrekke nyskabende projekter med 
henblik pa at udvikle og forbedre erhvervsuddannelsespolitikkerne og -systemerne; 
b) Europa-Kommissionen st0ttede disse projekter ved at skabe relationer mellem dem i 
form af et europreisk net, der fremmede udvekslinger, overf0rsel af ekspertise og 
viden og udvikling af en synergieffekt mellem projekterne. 
IV. FORCE (1991-1994) 
Radets afg0relse af 29. maj 1990, EFT nr. L af 21. juni 1990. 
Handlingsprogrammet til udvikling af efter-og videreuddannelse, FORCE, havde til formAl -
gennem fornyelse og erfaringsudveksling -at forbedre udbuddet og kvaliteten af de efter-og 
videreuddannelsesaktiviteter, der var rettet mod arbejdstagere i virksomheder, ved hjrelp af 
nyskabelser og erfaringsudveksling. 
Programmet bestod af to komplementrere dele: 
a) en frelles ramme bestaende af retningslinier, der havde til formal at stmte og 
supplere de politikker og foranstaltninger, som medlemsstaterne vedtog med henblik 
pa at fremme en sammenhrengende udvikling af erhvervsuddannelsen i 
medlemsstaterne; 
b) en rrekke foranstaltninger pa tvrers af grrenseme, der blev ivrerksat pa 
frellesskabsplan, og som havde til formal at st0tte og komplettere de aktiviteter, der 
var sat i gang af og i medlemsstaterne. 
Budget: 83 ,4 MECU. 
45 
V. LEONARDO DA VINCI (1995-1999) 
RAdets afg0relse af 6. december 1994, EFT nr. L 340 af 29. december 1994. 
Frellesskabets handlingsprogram til gennemforelse af en erhvervsuddannelsespolitik, 
LEONARDO, bar til formal at forbedre kvaliteten af erhvervsuddannelsessystemerne og -
ordningeme i Det Europreiske Frellesskab samt at forbedre erhvervsuddannelsesaktioneme, 
bl.a. gennem samarbejde mellem universiteter og virksomheder. Programmet stmter ligeledes 
udvikling af sprogkundskaber, viden og spredning af nyskabelser inden for 
erhvervsuddannelsesomradet. 
Programmet henvender sig til alle i arbejde eller arbejdss0gende savel som til de ansvarlige 
for grundlreggende erhvervsuddannelse og efter-og videreuddannelse. 
Omrade 1 : Stmte til forbedring af erhvervsuddannelsessystemerne og -ordningerne 
medlemsstaterne 
De tvrernationale pilotprojekter omhandler samarbejde inden for omradet forbedring af den 
grundlreggende erhvervsuddannelse og videre-og efteruddannelse. De stmter ligeledes 
erhvervsorientering og -vejledning og fremme af lige muligheder for mrend og kvinder og 
forbedring af kvaliteten af erhvervsuddannelsesordninger for de mindst gunstigt stillede pa 
arbejdsmarkedet. 
Der tildeles frellesskabsst0tte til tvrernationale programmer for uddannelsesophold for unge 
under grundlreggende erhvervsuddannelse og uddannelsesophold for unge arbejdstagere savel 
som til programmer for udveksling af erhvervslrerere pa tvrers af grrenserne. 
Omrade 2: Stmte til forbedring af erhvervsuddannelsesaktioner for virksomheder og 
arbejdstagere, herunder gennem samarbejde mellem universiteter og virksomheder 
De tvrernationale pilotprojekter omhandler fornyelse i erhvervsuddannelserne med henblik pa 
at tage h0jde for de teknologiske forandringer og deres indvirkning pa arbejdet og de 
oodvendige kvalifikationer og kompetencer. LEONARDO-programmet st0tter ligeledes 
tvrernationalt samarbejde inden for omradet investering i arbejdstagernes efter-og 
videreuddannelse, overforsel af teknologiske fornyelser inden for rammerne af et samarbejde 
mellem virksomheder og universiteter og fremme af lige muligheder for erhvervsuddannelse 
for mrend og kvinder. 
Der tildeles frellesskabsst0tte til tvrernationale praktik-og udvekslingsprogrammer mellem pa 
den ene side virksomheder og pa den anden side universiteter eller 
erhvervsuddannelsesorganer save I som tvrernationale udvekslinger af 
erhvervsuddannelsesansvarl ige. 
Omnide 3: Srotte til udvikling af sprogkundskaber og af kendskabet tit og udbredelsen af 
nyskabelser pa erhvervsuddannelsesomradet 
Denne streng st0tter samarbejdet med henblik pa en forbedring af sprogkundskaberne ved 
udformning og gennemforelse af tvrernationale pilotprojekter og udvekslingsprogrammer, 
vidensudvikling gennem unders0gelser og analyser og ved udveksling af sammenlignelige data 
inden for erhvervsuddannelsesomradet. Denne streng tager ogsa h0jde for spredningen af 
46 
nyskabelser inden for erhvervsuddannelsesomradet ved multiplikatorprojekter og 
tvrernationale udvekslingsprogrammer. Sidstnrevnte udvekslingsprogrammer ivrerksrettes 
inden for rammeme af det studiebes0gsprogram, som administreres af CEDEFOP. 
Omni.de 4: Ledsageforanstaltninger 
Denne streng vedrnrer driften og overvagningen af programmet via etableringen af en 
samarbejdsnet mellem de lande, der deltager i programmet og ved hjrelp af informations-, 
overvagnings- og evalueringsforanstaltninger. 
Budget 1995-1999: 620 MECU. 
47 
Bilag 3: Sammenhrengen og frellesslcabsprogrammerne yedrerencle frellesskabstipendier 
ti1 forskeres uddannelse og mobilitet (MARIE CURIE-stipendier). 
A. Frellesskabsaktioner for forskeres uddannelse og mobilitet 
1. Oversigt over udviklingen af aktionerne 
Det Europreiske Frellesskab bar en lang tradition for forskeruddannelse og -mobilitet, 
der bl.a. stammer belt tilbage fra EURATOM. Aktiviteterne til forskeres uddannelse og 
mobilitet har udviklet sig over tre faser, der kendetegnes af forskellige politiske 
holdninger og styring savel som af mere og mere omfattende bevillinger. 
1. fase, der gar fra igangsrettelsen af EURATOMs FTU-aktiviteter indtil 1985. I denne 
periode blev der uddelt 50 stipendier om aret over en srerlig budgetpost. 
Forskningsprojekterne drekkede FTU-programmernes tematiske omrader. 
2. fase, der fulgte efter budgetmyndighedens beslutning om at "opdele 
forskeruddannelsesaktiviteterne i sektorer", og som i 1986 forte til ivrerksrettelsen af en 
frelles ordning for alle Frellesskabets FTU-programmer. Denne fase drekker isrer 
perioden for det andet rammeprogram (1987-1991), der gjorde det muligt at finansiere 
omkring 2. 300 stipendiater, hvilket svarer til en samlet tilde ling pa omkring 100 
MECU fordelt pa de forskellige programmer. 
3. fase, der startede med ivrerksrettelsen af det 3. rammeprogram i 1992. Et 
srerprogram, "Menneskelige ressourcer og mobilitet" (CHM) blev vedtaget med henblik 
pa forskeres uddannelse og mobilitet. Dette program har gjort det muligt at finansiere: 
* · omkring 1. 800 individuelle stipendier 
* omkring 760 institutionsstipendier (hvilket svarer til --2.000 forskere med finansiel 
stette) 
Ud over dette program har de andre FTU-srerprogrammer, herunder CCR-programmet, 
henlagt en procentdel af deres bevillinger til forskeruddannelses- og -mobilitetsaktioner 
og finansieret omkring 700 stipendier. 
I sin helhed har det 3. rammeprogram gjort det muligt at tildelc omkring 1.500 
stipendier om aret af en gennemsnitsvarighed pa to ar. 
I l0bet af de sidste fem ar (1990-1995) er der sket en kraftig forngelse i frellesskabets 
forskeruddannelses- og mobilitetsaktiviteter malt i budget og tildelte stipendier. Det 
anslas, at frellesskabets indsats pa dette omrade udg0r en betydelig procentdel ( -10%) 
af de finansielle ressourcer, som medlemsstaterne vier til dette formal. 
2. Aktionerne til f ordel for forskeres uddannelse og mobilitet 
Rammeprogram (1994-1998) Det Fjerde 
Alle FTU-srerprogrammerne under Det Fjerde Rammeprogram fastslar finansiering af 
forskeres uddannelses- og mobilitetsaktiviteter, 
48 
enten som ledsageforanstaltning til f0rste, anden og tredje aktions programmer; 
eller som hovedforanstaltning til fjerde aktions program (Forskeres uddannelse og 
mobilitet -FMC). 
Deter sidstnrevnte program, der er 110gle-og referenceprogrammet pa dette omrade, og 
som definerer de operationelle enkeltheder for den frelles ordning, der grelder for de 
andre FTU-programmer, isrer programmeme under den forste aktion62• 
3. Srerprogrammet: Forskeres uddannelse og mobilitet (FMC) (1994-1998)63 
Budget: 792 MECU 
MM: 
at udvikle de menneskelige ressourcer i Europa bade kvalitativt og kvantitativt, 
at forsyne Frellesskabet med et videnskabeligt personale af hej standard, 
at fremme unge (under 35 ar) forskeres deltagelse i programmets forskellige 
aktiviteter. 
Der er folgende hovedaktiviteter: 
Forskningsnetvrerk 
Formal: 
At gere det muligt for de europreiske forskningsorganer at udveksle eller rekruttere 
unge forskere pa postdoktoralt niveau til projekter af hej standard. 
At tilskynde til samarbejde mellem europreiske laboratorier. 
Antal projekter: 
Foregaende program (Menneskelig kapital og mobilitet): finansiering af 700 netvrerk 
omfattende 6. 000 forskere. 
Nuyrerende program (Forskeres uddannelse og -mobilitet): 200 netvrerk omfattende 
1. 200 forskere. 
Marie Curie-forskerstipendierne 
Hovedformal 
62 Europa-Parlamentets og Rftdets afg0relse om Det Europreiske Frellesskabs 4. 
rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling samt demonstration for perioden 
1994-1998, EFT nr. L 126/32af18. maj 1994. 
63 Rftdets beslutning om vedtagelsen af programmet for forskeres uddannelse og mobilitet 
(FMC) for perioden 1994-1998, EFT nr. 361 af 31. december 1994. 
49 
At g0re det muligt for unge forskere (under 35 ar) og fortrinsvis forskere pa 
postdoktoralt niveau at gennemfere et forskningsprojekt i en anden f rellesskabsstat. 
4. Den forelebige ordning for FMC-programmet 
Den greldende forel0bige ordning fastsretter netto-og bruttobel0b for de stipendier, som 
stipendiaterne modtager, saledes at de kan nyde godt af vilkcir, der er lig dem, der grelder 
for nationale forskere pa samme niveau. Disse bel0b er blevet fastsat af de nationale 
delegationer i FMC-programkomiteen. De adskiller sig betragteligt fra den ene 
medlemsstat til den anden som folge af den retlige status, der tildeles stipendiaterne (isrer 
hvad angar bruttobel0bet) og de nationale 10npolitikker for forskere (isrer hvad angar 
nettobel0bet). Alt efter de nationale lovgivninger i vrertslandene og forskernes niveau kan 
frellesskabsstipendiaterne underkastes folgende ordninger: 
-studenterordningen 
-l0nmodtagerordningen 
-ordningen for selvstrendige erhvervsdrivende. 
Det frellesskabsstipendiebel0b, der udbetales til vrertsinstitutionen inden for rammerne af 
en forskeruddannelseskontrakt, indeholder: 
a) et bel0b, der tildeles stipendiaten, og som omfatter: 
et bruttobel0b, der skal drekke opholdsudgifter, herunder de obligatoriske skatte-og 
socialbidragsopkrrevninger 
en mobilitetsgodtg0relse (pa 400 ECU pr. maned for postdok-stipendiater og pa 300 
ECU pr. maned for doktorstuderende) 
en engangsgodtg0relse af rejseudgifter 
b) et engangsbidrag pa 830 ECU pr. maned, der tildeles vrertsinstitutionen til drekning af 
forsknings- og administrationsomkostninger. 
I visse lande kan mobilitets- og rejsegodtg0relserne sidestilles med indtregter og palregges 
obligatoriske opkrrevninger. 
50 
Udtrykt i ECU pr. maned 
LAND KAT.20 STATUS KAT. 30 STATUS 
(stip. -> dok.stud.) (stip. -> postdok.) 
BRUTTO NETTO BRUTTO NETTO 
(vejl.) (vejl.) 
Tyskland 2194 1050 L 4388 2100 L 
0strig 2547 1450 L 3057 1700 L 
Belgien 3797 1400 L 4947 1700 L 
Danmark 3439 1500 L 4251 1700 L 
Spanien 1301 1100 s 3111 1600 L 
Finland 2748 1200 L 3765 1550 L 
Frankrig 2397 1200 L 3390 1600 L 
Grrekenland 1622 950 L 2206 300 L 
Irland 1523 900 L 2944 1500 L 
I tali en 1505 1050 SE 2468 1800 SE 
Luxembourg 2781 1800 L 3951 2300 
L 
Nederlandene 2584 1500 L 3336 1800 L 
Portugal 2258 1150 L 3377 1700 L 
UK 1071 1050 s 2546 1400 L 
Sverige 1236 1200 s 1905 1900 s 
Island 2158 1200 L 3150 1800 L 
Norge 2540 1450 L 3245 1750 L 
Schweiz 2956 1900 L 4714 2900 L 
L0nmodtager = L, Stipendiat = S, Selvstrendig erhvervsdrivende = SE 
Denne ordning, der blev vedtaget af Kommissionen den 31. oktober 1992, grelder for alle 
forskeruddannelses- og -mobilitetsaktioner, der er fastsat i det 4. rammeprogram. 
lnden for rammerne af denne ordning forstar man ved: 
Associeret stat: et tredjeland, der finansielt deltager i et FTU-srerprogram i henhold til en 
aftale indgaet med Frellesskabet. 
Deltagere: stipendiaten og institutionen, der deltager i projektets udforelse. 
Forskeruddannelsesstipendium (MARIE CURIE-stipendier): den faste pengeydelse, der 
udskilles fra Frellesskabets FTU-programmers bevillinger, og som udbetales til en institution 
inden for rammerne af en kontrakt, der omhandler modtagelse, uddannelse og mobilitet for en 
forsker ( stipendiaten). 
Kontrakt: den kontrakt, som indgas mellem Kommissionen og institutionen med henblik pa 
finansiering af projektet. 
51 
Projekt: det FTU-forskeruddannelsesprojekt, som stipendiaten deltager i. 
Stipendiat: den person, der modtages af institutionen, og som skal udfore et 
forskningsprojekt inden for rammeme af en aftale, der indgas mellem deltageme, og til hvem 
en del af stipendiet tildeles. 
Vrertsinstitution: en enhed med status af juridisk person, hvis hovedformal er at udf0re 
forskning, isrer et universitet, et forskningscenter eller en virksomhed, der modtager 
stipendiaten og lever op til de fastsatte egnethedskriterier. 
Vrertslaboratoriet: en forskningsenhed, der retligt henlwrer under institutionen, og som 
enten er beliggende inden for dennes omrade, i den stat, hvor denne er beliggende, i en anden 
medlemsstat eller i en associeret stat. Forskningsenheden tilbyder de 110dvendige betingelser 
for projektets udf0relse. 
V rertslandet: den medlemsstat eller associerede stat, hvor projektet udf0res. 
B. Ekspertgruppens rapport om "Frellesskabsstipendier til forskeres uddannelse og 
mobilitet 
1. For at na frem til en definition af en frelles ordning, der var i overensstemmelse med 
erklreringeme i referatet fra forskningsministrenes nwde i Radet den 1. december 1994, 
nedsatte Europa-Kommissionen i oktober 1994 en ekspertgruppe udpeget af 
medlemsstateme, delegerede i CREST under forsrede af Dr. H. Pfeiffert og bestaende af 
reprresentanter for medlemsstatemes forsknings- og finansministerier. Ekspertgruppens 
rapport og anbefalinger godkendtes af eksperterne den 4. maj 1995. Dens konklusioner er 
gengivet nedenfor. 
2. Resume 
Denne rapport til Kommissionen er udarbejdet af en "Ekspertgruppe" (EG) bestaende af 
reprresentanter for finans-og forskningsministerierne i medlemsstateme og de 
associerede lande (Norge) (MS/AS). EG blev nedsat for at unders0ge mulighedeme for 
en ny stipendieordning til brug for den tredje aktion i programmet for forskeres 
uddannelse og mobilitet. 
EG noterede sig, at den nye ordning til gennemf0relse af denne aktion skulle vrere 
baseret pa f0lgende princip som defineret af Radet, nemlig: 
"en fcelles ordning -eller lignende foranstaltning -vii blive vedtaget og ivcerksat med 
henblik pa at skabe betingelser for forskerstipendiaterne, som er indbyrdes 
sammenlignelige i de forskellige medlemsstater, og som svarer tit de betingelser, der 
gcelder for vcertslandets egne forskere pa samme niveau ". 
EG atholdt fire plenarnwder. Information om de nationale beskatnings- og 
socialordninger s0rgede MS/ AS-reprresentanterne for. Der blev dreftet tlere mulige 
52 
ordninger, som i store trrek kan opdeles i to: de ordninger, der er baseret pa 
eksisterende national lovgivning, og de ordninger, der krrevede et lovgivningsmressigt 
initiativ fra Frellesskabet. 
EG naede frem til folgende konklusioner: 
Forskellene i skattebehandlingen i de forskellige MS/ AS udg0r i al almindelighed 
ikke nogen hindringer for mobiliteten og rejser ikke nogen problemer, der krrever 
en indgriben fra Frellesskabets side; 
Den "forel0bige ordning", der er baseret pa de nationale lovgivninger, viser sig 
efter mulige forbedringer p. t. at vrere den mest anvendelige ordning for programmet 
for forskeres uddannelse og mobilitet. 
Men det blev erkendt af flertallet af medlemmer i EG, at en frellesskabsaktion ville 
kunne vrere gavnlig bade med henblik pa at definere en frelles ordning, der garanterede 
sammenlignelighed mellem EF-stipendiater og med henblik pa at forenkle 
administrationen af stipendieordningen. En sftdan ordning burde overvejes i forbindelse 
med vedtagelsen af det 5. rammeprogram. 
EG formulerede folgende anbefalinger: 
Den endelige ordning for programmet for forskeres uddannelse og mobilitet b0r 
tage hensyn til nationale beskatnings- og socialsikringsordninger og baseres pa den 
"forel0bige ordning" fra 1995. 
Den forel0bige ordning b0r tages op igen i 1996, hvilket vii gere det muligt at 
revidere de finansielle bestemmelser for 1995 og atter unders0ge 
styringsmekanismerne. 
Kommissionen b0r straks bestnebe sig pa at foresla en frelles l0sning, der sigter pa 
at anvende en frellesskabsstatus for EF-stipendiaterne, som skat ivrerksrettes fra 
begyndelsen af det 5. rammeprogram. D, DK og FR udtrykte strerk modstand mod 
et lovgivningsmressigt initiativ fra Frellesskabet om ligestilling af EF-stipendiaternes 
retlige status. 
Der b0r trreffes foranstaltninger til at 0ge EF-forskningsstipendieprogrammets 
synlighed og identitet. 
53 
Bilag 4. Referencetekster 
Retsakter, forordninger, direktiver, frelles udtalelser fra arbejdsmarkedets parter samt 
studier og undersogelser finansieret af Kommissionen 
OPHOLD 
Direktiv nr. 68/360/E0F af 15. oktober 1968 om afskaffeJse af restriktioner om rejse og 
op hold inden for Frellesskabet for medlemsstaternes arbejdstagere og deres familier, EFT nr. 
L 257 af 19. oktober 1968; 
Forordning nr. 1612/68 af 15. oktober 1968 om arbejdskraftens frie bevregelighed inden for 
Frellesskabet, EFT nr. L 257af19. oktober 1968; 
Direktiv nr. 73/148 af 21. maj 1973 om afskaffelse af restriktioner om rejse og ophold inden 
for Frellesskabet for medlemsstaternes borgere inden for omradet etablering og 
tjenesteydelser, EFT nr. L 172 af 28. juni 1973; 
Direktiv nr. 90/364 af 28. juni 1990 om opholdsret, EFT nr. L 180 af 13. juli 1973; 
Direktiv 93/96 af 29. oktober 1993 om opholdsret for studerende, EFT nr. L 317 af 18. 
december 1993. 
SOCIAL SIKRING FOR VANDRENDE ARBEJDSTAGERE 
Forordninger 
* Radets forordning (E0F) nr. 1408/71 af 14. juni 1971 om anvendelse af de sociale 
sikringsordninger pa arbejdstagere og deres familiemedlemmer, der flytter inden for 
Frellesskabet, som rendret og ajourfort ved forordning (E0F) nr. 2001/83 af 2. juni 1983 
(EFT nr. L 230 af 22. august 1983) og som senere rendret ved elleve ractsforordninger 
mellem 1985 og 1992; 
* Radets forordning (E0F) nr. 574/72 af 21. marts 1972 om gennemforelsesbestemmelser 
for de sociale sikringsordninger for arbejdstagere og deres familiemedlemmer, som tlytter 
inden for Frellesskabet. 
54 
Bilag 5: Arbejdsmarkedets parters frelles udtalelse 
, "Ftelles udtalelse om etablering af et europceisk omrdde for erhvervsm<£ssig og geografisk 
mobilitet og en forbedring af arbejdsmarkedets made at fungere pd i Europa", 13. februar 
1990: 
"Arbcjdsmarkcdets parter undcrslreger, at ctahlcringcn af cl frellcsskahsomdidc fr>r mohililcl 
udg0r en dynamisk faktor for den europreiske 0konomi i dens dobbelte, erhvervsmressige og 
geografiske, dimension, hvor begge har deres egne mekanismer og determinanter. Pa et 
europreisk territorium uden indre grrenser, et sandt europreisk mobilitetsomnide, inden for 
hvilket enhver arbejdstager har ret til frit at vrelge sit aktivitetssted, findes der imidlertid 
stadig talrige forhindringer, der begrrenser valgmulighederne. Disse forhindringer er af 
folgende art: 
a) lovgivningsmressige: forskelle i relation til den frie bevregelighed og 
socialsikringsordningerne (manglende mulighed for at overfore supplerende pensioner og 
visse andre sociale ydelser; manglende ligestilling af ensartede kvalifikationer og gensidig 
anerkendelse af eksaminer; begrrensninger hvad angar adgangen til den offentlige sektor; 
forskellige beskatningssystemer; 
b) 0konomiske og kulturelle: omkostninger forbundet med flytning og bosrettelse; 
sprogvanskeligheder m. v. 
H vad angar de aktioner, der b0r fremmes i relation til stette til den geografiske og 
erhvervsmressige mobilitet, overforsel af supplerende pensioner, ligestilling af 
erhvervskvalifikationer og sprogundervisning erklrerer arbejdsmarkedets parter sig rede til 
inden for deres kompetenceomrade at bidrage til en l0sning af disse problemer. De finder, at 
personer, der 0nsker at bevrege sig, skal rade over alle praktiske oplysninger om mobilitet, 
levevilkar og arbejde i vrertslandet." 
"F<£lles udtalelse om grunduddannelse og grundlt;eggende erhvervsuddannelse og 
voksenuddannelse" af 19. }uni 1990: 
"Man b0r 0ge bestrrebelserne pa at tilskynde lrerere og erhvervslrerere til at deltage i 
udvekslingsprogrammer og i praktisk uddannelse, at gere dem fortrolige med den seneste 
udvikling i virksomhederne og de ny teknologier." 
"Ftelles udtalelse om de betingelser, der skal opfy!des for at muliggnre den stnrst mulige 
adgang til uddannelse" af 20. december 1991: 
"Det indre markeds succes athrenger i hej grad af 10nmodtagernes kvalifikationer og deres 
virksomheders konkurrenceevne. Derfor er det af stor betydning, at Frellesmarkedets 
arbejdskraft bar en sa vid adgang som mulig til uddannelsesmuligheder med henblik pa at 
udvide allerede eksisterende kvalifikationer og erhverve nye". 
55 
Bilag 5. Hindringer, som modtagere af frellesskabsstotte fra de central- og 
osteuropreiske lande er stodt pa i Det Europreiske Frellesskab og j Det 
Europreiske 0kooomiske Samarbejdsomrade 
Ti lande i Central- og 0steuropa (Polen, Ungarn, Den Tjekkiske Republik, Den Slovakiske 
Republik, Bulgarien, Rumrenien, Letland, Litauen, Estland, Slovenien) bar underskrevet eller 
star over for at skulle underskrive associeringsaftaler med Den Europreiske Union. I 
forbindelse med "fertiltrredelses"-strategien vii disse lande blive konfronteret med problemet 
at skulle omsrette foranstaltninger vedrnrende det indre marked til national lovgivning. 
Mellem 1990 og 1996 bar omkring 23.000 studerende og 30.000 lrerere fra disse lande 
gennemfert mobilitetsophold i lande i Den Europreiske Union. Antallet er tilpas omfattende til 
her at angive nogle af de vresentligste vanskeligheder, som man er srodt pa i forbindelse med 
denne aktivitet. Denne opg0relse er sa meget desto mere pa sin plads, eftersom disse lande 
gradvist vii blive tilknyttet SOCRATES- og LEONARDO-programmerne. 
I. VISUM 
Man konstaterer en lang rrekke illustrative tilfrelde. Indbyggerne i visse lande i Central- og 
0steuropa belwver ikke visum for at begive sig til visse stater i Det Europreiske Frellesskab. I 
de lande, som krrever visum, sker det, at de bliver udstedt med stor forsinkelse, bvilket 
risikerer at bringe mobiliteten i fare. En manglende ambassade for det EF-land, hvor 
mobilitetsans0geren skal studere, krrever undertiden, at denne ma begive sig til et tredjeland 
for at fa udstedt visum. 
II. SOCIAL SIKRING 
I mangel af bilaterale aftaler mellem flere deltagende lande og medlemsstaterne har det vreret 
oodvendigt i programmet at ty til individuelle sygeforsikringer greldende for hele opholdets 
varighed. 
De nationale informationskontorer og universiteternes kompetente tjenestegrene er 
almindeligvis i stand til at oplyse stipendiaterne om de ordninger, der bedst kan betale sig. 
III. PROBLEMER, DER SKYLDES STIPENDIERNE SELV 
Det stipendiebel0b, som de studerende modtager, anses almindeligvis som vrerende 
tilstrrekkeligt, men der er en rrekke EF-lande med h0je leveomkostningerne (D, NL, UK), 
hvor de ikke synes helt sa tilstrrekkelige. 
IV. ANERKENDELSE AF STUDIEPERIODER 
Alt for ofte opnar studerende fra Central- og 0steuropa ikke fuld anerkendelse af 
studieopholdet og er derfor tvunget til at forlrenge deres studietid i hjemlandet for at kunne fa 
udstedt deres diplom. En sadan situation er beklagelig. Ganske vist er problemet 10st, rulr 
mobiliteten finder sted i 5. studiear ( der er viet til udarbejdelsen af en hovedopgave eller et 
56 
speciale), men denne 10sning er utilfredsstillende, for mobiliteten b0r kunne finde sted pa alle 
studieniveauer. 
Det er f0rst og fremmest op til de institutioner, der sender de studerende ud, at indf0re en 
sterre smidigbed og fleksibilitet i tilrettelreggelsen af deres uddannelsesforl0b. Dernrest burde 
den gradvise indf0relse af ECTS-systemet senere yde de studerende en mere fuldstrendig 
garanti. 
V. SPROGKUNDSKABER 
Sprogproblemet bar ikke fremstaet som noget srerligt stort problem ved tilrettelreggelsen af 
mobilitetsopbold for studerende fra landene i Central- og 0steuropa til Det Europreiske 
Frellesskab, eftersom kendskabet til fremmedsprog er ret sa udbredt blandt 
universitetsstuderende i disse lande, og eftersom sprogbeberskelse er et af elementerne for 
udvrelgelse af studerende og lrerere til disse stipendier. Men to problemer fortjener at blive 
fremhrevet: 
-det beskedne antal studerende fra Central-og 0steuropa, der taler andre fremmedsprog 
end engelsk, fransk og tysk, ger mobilitetsopbold i visse lande i Unionen objektivt 
vanskelige; 
omvendt kan det, at der bidtil under TEMPUS-programmet, bvilket vii blive udviklet i 
SOCRA TES-programmet, kun bar vreret et begrrenset antal studerende fra Det 
Europreiske Frellesskab til de central- og 0steuropreiske lande, bl.a. tilskrives 
sprogbarrieren. 
57 
Bilag 7: Glosar 
CEDEFOP: Det Europreiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse 
ECTS: Det Europreiske Meritoverforselssystem (European Credit Transfer 
System) 
EF: Det Europreiske Frellesskab 
EU: Den Europreiske Union 
EURES: European Employment Services 
E0S: Det Europreiske 0konomiske Samarbejdsomrade 
FMC: Program for forskeres uddannelse og mobilitet 
FTU: Forskning og Teknologisk Udvikling 
IRDAC: Industrial Research Development Advisory Committee 
NARIC: Nationale informationscentre vedrerende akademisk anerkendelse 
(National Academic Recognition Information Centres) 
OECD: Organisationen for 0konomisk Samarbejde og Udvikling 
58 
ISSN 0254-1459 
KOM(96) 462 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA -16 15 04 
Katalognummer : CB-C0-96491-DA·C 
ISBN 92-78-09736-5 
Kontoret for De Huropziske Fellesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg