[pic] | EUROPA-KOMMISSIONEN |

Bruxelles, den 24.2.2010

KOM(2010)68 endelig

2008/0247 (COD)

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET

i henhold til artikel 294, stk. 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde vedrørende Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et europæisk banenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport

2008/0247 (COD)

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET

i henhold til artikel 294, stk. 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde vedrørende Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et europæisk banenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport (EØS-relevant tekst)

BAGGRUND

Forslag fremsendt til Europa-Parlamentet og Rådet (dokument KOM(2008) 852 endelig - 2008/0247 (COD)): | 11.12.2008 |

Udtalelse afgivet af Europa-Parlamentet ved førstebehandlingen: Udtalelse afgivet af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg: Udtalelse afgivet af Regionsudvalget: Rådets førstebehandlingsholdning vedtaget med enstemmighed: | 23.4.2009 15.7.2009 7.10.2009 22.2.2010 |

FORMÅLET MED KOMMISSIONENS FORSLAG

Forslaget til forordningen har til formål at få medlemsstaterne og især jernbaneinfrastrukturforvalterne til at udvikle et europæisk jernbanenet "til konkurrencedygtig godstransport" bestående af internationale godstogskorridorer.

Disse korridorer skal sørge for, at der er togkanaler af høj kvalitet til rådighed for godstransporten, så den bliver mere pålidelig og konkurrencedygtig. Etableringen af korridorerne skal desuden frigøre yderligere kapacitet til jernbanegodstransport.

Med henblik på etableringen af godstogskorridorerne foreslår Kommissionen at sætte ind på fire områder:

- Styrket samarbejde mellem infrastrukturforvalterne, både hvad angår forvaltning af infrastrukturernes drift og hvad angår investeringer. Det forudsætter navnlig, at der etableres en ledelsesstruktur for hver korridor.

- Øget pålidelighed af den infrastrukturkapacitet, der allokeres til godstog i korridorerne.

- Fremme af en bedre samordning mellem driften af jernbaneinfrastrukturen og driften af godsterminaler (søhavne og indenlandske havne, rangerbanegårde osv.).

- Sikring af en ligelig adgang til korridorerne for alle operatører.

GENERELLE BEMÆRKNINGER TIL RÅDETS HOLDNING

Rådets førstebehandlingsholdning følger i det væsentlige Kommissionens oprindelige forslag. Der er dog sket en svækkelse på visse punkter, f.eks. hvad angår udpegningen af korridorer, samarbejdet mellem infrastrukturforvaltere og fortrinsstillingen for godstog.

Herudover er andre bestemmelser bortfaldet. Det gælder f.eks. bestemmelserne om godkendte ansøgere og forpligtelsen til at ansøge om tildeling af en grænseoverskridende kanal via en one-stop-shop.

Til trods herfor mener Kommissionen dog, at Rådets førstebehandlingsholdning stadig er i overensstemmelse med målene i det oprindelige forslag.

DETALJEREDE BEMÆRKNINGER TIL RÅDETS FØRSTEBEHANDLINGSHOLDNING

Vigtigste ændringer i forhold til Kommissionens forslag

- Udpegning af godstogskorridorer (artikel 3) I Kommissionens oprindelige forslag var der tale om etablering af 1 til 3 korridorer pr. medlemsstat udvalgt på grundlag af begrundede forslag fra medlemsstaterne og jernbaneinfrastrukturforvalterne. Rådet foreslår en strategi med to faser: Der udvælges en første gruppe korridorer ved den fælles beslutningsprocedure, og de etableres inden for tre år efter beslutningens vedtagelse; derefter udvælges andre korridorer (mindst én pr. medlemsstat) på grundlag af medlemsstaternes begrundede forslag.Den første gruppe korridorer fastlægges i henhold til politiske synspunkter. Dette står i modsætning til forslagets mål, som er at etablere korridorer på grundlag af markedsbehovene. Denne politiske fremgangsmåde strider mod det oprindelige sigte med forslaget, nemlig at sørge for en forbedret grænseoverskridende forvaltning af infrastruktur i stedet for at konstruere ny infrastruktur.

- Forvaltning af godstogskorridorer (artikel 7) Det oprindelige forslag omfattede en forvaltning, hvor infrastrukturforvalterne stod i centrum, idet der skulle oprettes et ledelsesorgan med en direktør og status som en uafhængig juridisk person. Rådet har ønsket en lettere struktur for dette organ (uden en direktør og ikke en uafhængig juridisk person) og ønsket - med udgangspunkt i erfaringerne fra visse ERTMS-korridorer - at tilsynet udføres af medlemsstaterne ved hjælp af en bestyrelse bestående af repræsentanter fra medlemsstaterne.Kommissionen kan acceptere indførelsen af en sådan tilsynsordning, såfremt den ikke stiller spørgsmålstegn ved infrastrukturforvalternes uafhængighed.

- One-stop-shop til ansøgning om infrastrukturkapacitet (artikel 12) I det oprindelige forslag indgik, at alle ansøgninger om infrastrukturkapacitet i godstogskorridorer, som krydser mindst én grænse, skulle fremsættes over for en one-stop-shop. I Rådets førstebehandlingsholdning gøres brugen af denne one-stop-shop frivillig. Kommissionen kan acceptere denne ændring.

- Tildeling af kapacitet til godstog (artikel 13) Denne artikel er forordningens centrale del. Forslaget har til formål at garantere, at der er pålidelig og ekstra kapacitet til rådighed til godstog ved at fastlægge en passende procedure, som skal imødekomme brugernes behov. Efterspørgslen efter godstogskapacitet er afhængig af markedsbehovene og kan ikke på forhånd fastlægges for det kommende år, som det er tilfældet med passagertog.Det er derfor, at Kommissionens forslag opererer med en forud fastlagt kapacitet, som bruges, når de årlige køreplaner udarbejdes, og en reservekapacitet inden for de årlige køreplaner, så det er muligt at efterkomme ad hoc-efterspørgsel efter godstogskorridorer.Selv om Rådet fulgte Kommissionens forslag og endda gjorde det mere effektivt (ved på forhånd at fastlægge togkanaler), så ønsker det at begrænse virkningen af den forud fastlagte reservekapacitet ved at indføje en henvisning til passagertransportens behov.

- Styring af trafikken i tilfælde af forstyrrelser (artikel 15) Kommissionens forslag går ud på, at et tog, som er punktligt, forbliver punktligt i tilfælde af forstyrrelser af togtrafikken. I Rådets førstebehandlingsholdning foreslås det, at man også skal søge at " minimere den samlede nødvendige genstartstid" (A) for alle transporttyper (B).Rådets tilføjelse (del A) svarer i indhold til direktiv 2001/14/EF. Del B er ikke en tilstrækkelig klar og letforståelig retlig bestemmelse. Den kan give anledning til fortolkninger, som kan være i modstrid med forordningens mål.

- Ændring af listen over kriterier for oprettelse eller ændring af korridorer I Kommissionens forslag og den politiske aftale af 11. juni 2009 blev der åbnet mulighed for med en komitologiprocedure (forskriftsprocedure med kontrol) at ændre denne liste over kriterier, der er opstillet i bilag II.Efter ikrafttrædelsen af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde er komitologiproceduren afløst af delegerede retsakter. Kommissionen indtager følgende holdning i den forbindelse:

- Rammer for Kommissionens beføjelser: Rådet ønskede at sætte rammer for Kommissionens beføjelser vedrørende delegerede retsakter ved at pålægge Kommissionen at overholde afledt ret og tage væsentlige elementer af jernbanepolitikken i betragtning.Rådets tilføjelse er ikke i overensstemmelse med kravene til delegerede retsakter. Denne tilføjelse er derudover overflødig, fordi det er indlysende, at Kommissionen i sin egenskab af traktaternes vogter vil overholde afledt ret.

- Uddelegering og indsigelse mod delegerede retsakter: I overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om anvendelse af artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og på grundlag af en analyse af specifikke foranstaltninger, som er fastsat i Rådets holdning, og i lyset af tilbagekaldelsesretten i Rådets tekst foretrækker Kommissionen, at beføjelserne uddelegeres i en tidsubegrænset periode, men kan acceptere Rådets fremgangsmåde (5 år med stiltiende forlængelse). Desuden beklager Kommissionen, at Rådet under førstebehandlingen indførte en indsigelsesfrist for Europa-Parlamentet og Rådet på tre måneder. Kommissionen foretrækker en indsigelsesfrist på to måneder, der kan forlænges med en måned på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. Dette ville bidrage til at forbedre procedurernes effektivitet uden at rejse tvivl om princippet om en periode på i alt tre måneder.

- Høring af eksperter: Kommissionen har noteret sig den betragtning, der pålægger Kommissionen at høre eksperter under sit forberedende arbejde med delegerede retsakter. Kommissionen er af den opfattelse, at grupper af eksperter ikke kan gives en formel institutionel rolle. En sådan betragtning vil heller ikke kunne indføjes i basisretsaktens tekst. Kommissionen henholder sig i den sammenhæng ligeledes til sin meddelelse af 9. december 2009.

Parlamentsændringer, som helt eller delvist er medtaget i Rådets førstebehandlingsholdning

- Forvaltning af godstogskorridorer Forvaltningen af godstogskorridorer løses af to forskellige organer: Ledelsesudvalget, som består af infrastrukturforvalternes repræsentanter, og bestyrelsen, som er sammensat af medlemsstaternes repræsentanter (ændringsforslag 31). I Kommissionens forslag var der kun tale om et enkelt organ bestående af infrastrukturforvalternes repræsentanter.Et styrket tilsyn fra medlemsstaterne er mulig i det omfang, det ikke sætter spørgsmålstegn ved infrastrukturforvalternes uafhængighed.

- Styring af trafikken Både Europa-Parlamentet (ændringsforslag 62) og Rådet har opblødt reglerne for styring af trafikken i tilfælde af forstyrrelser. Kommissionen kan ikke acceptere en systematisk regel, men i stedet en regel der siger, at ”et tog, som er punktligt, forbliver punktligt i det omfang, det er muligt”.Kommissionen kan derimod ikke acceptere, at en sådan regel ikke skal gælde i spidsbelastningsperioder, dvs. netop på de tidspunkter af dagen, hvor reglen kan tænkes at skulle anvendes. Kommissionen mener desuden, at princippet om hurtigst muligt at vende tilbage til en normal situation allerede er dækket af den bestående lovgivning. Det er derfor ikke nødvendigt at medtage det i teksten.

Parlamentsændringer, som er godkendt af Kommissionen, men ikke medtaget i Rådets førstebehandlingsholdning

- Kapacitetstildeling Parlamentets ændringsforslag (ændringsforslag 52 og 54-58) ændrer ikke substansen i Kommissionens oprindelige forslag. Derimod omfatter Rådets førstebehandlingsholdning henvisninger til personbefordring, som gør budskabet mere vagt og ikke synes passende i lovgivning, der har til formål at tilvejebringe flere garantier til godstog.

- Udpegning af godstogskorridorer Rådets førstebehandlingsholdning er forskellig fra Parlamentets holdning, idet Rådets holdning har en liste over korridorer, der vedtages ved fælles beslutningstagning, som bilag.

KONKLUSION

Kommissionen mener, at Rådets førstebehandlingsholdning, som er enstemmigt vedtaget, kan bidrage til opfyldelse af de generelle mål i Kommissionens forslag, også selv om den fælles holdning i for høj grad er en politisk orienteret strategi, der ikke i tilstrækkelig grad tager hensyn til markedets behov, og som ikke går tilstrækkelig langt, når det gælder de yderligere garantier, som infrastrukturforvalterne bør give godstog.

Kommissionen har udtrykt forbehold over for den ramme, som Rådet indførte angående indsigelse mod Kommissionens delegerede retsakter, således som det er angivet i artikel 4, stk. 8.

Kommissionen kan derfor støtte Rådets førstebehandlingsholdning.