RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om kvaliteten af de budgetdata, medlemsstaterne indberettede i 2014 /* COM/2015/088 final */





RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om kvaliteten af de budgetdata, medlemsstaterne indberettede i 2014 INDHOLDSFORTEGNELSE 1. Baggrund. 3 2. Vigtigste konstateringer vedrørende indberetningen for 2014 af det offentlige underskud og den offentlige gæld. 3 2.1. Aktualitet, pålidelighed og fuldstændighed. 3 2.1.1. Aktualitet 3 2.1.2. Pålidelighed. 4 2.1.3. Skemaernes fuldstændighed og supplerende oplysninger 5 2.1.4. Supplerende skemaer vedrørende finanskrisen. 6 2.1.5. Spørgeskema om mellemstatslig långivning. 6 2.2. Overholdelse af regnskabsregler og de statistiske datas konsistens. 7 2.2.1. Udveksling af oplysninger og redegørelser 7 2.2.2. Dialogbesøg og metodologiske besøg. 7 2.2.3. Særlig rådgivning ydet af Eurostat 8 2.2.4. Iværksættelse af en undersøgelse, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1173/2011 om en effektiv håndhævelse af budgetovervågningen i euroområdet 8 2.2.5. Nyere metodologiske spørgsmål 9 2.2.6. Overensstemmelse med de tilgrundliggende offentlige regnskaber 9 2.3. Offentliggørelse. 10 2.3.1. Offentliggørelse af overordnede tal og detaljerede indberetningsskemaer 10 2.3.2. Forbehold vedrørende dataenes kvalitet 10 2.3.3. Ændring af de indberettede data. 10 2.3.4. Offentliggørelse af metadata (oversigter) 11 3. Konklusioner. 11 1. Baggrund Ifølge artikel 8, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 om gennemførelse af den protokol om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (EDP), der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab[1], som ændret, skal Kommissionen (Eurostat) (i det følgende benævnt "Eurostat") regelmæssigt aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om kvaliteten af de faktiske data, der indberettes af medlemsstaterne. I denne årlige rapport gives der en generel vurdering af dataenes aktualitet, pålidelighed, fuldstændighed, overensstemmelse med regnskabsreglerne og konsistens. Den foregående rapport (om indberetningerne for 2013) blev vedtaget af Kommissionen den 7. marts 2014[2]. Eurostat vurderer regelmæssigt kvaliteten af de faktiske data, som medlemsstaterne indberetter, og af de tilgrundliggende regnskaber for sektoren offentlig forvaltning og service, som første gang blev udarbejdet i oktober 2014 i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 549/2013 af 21. maj 2013 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Den Europæiske Union (ENS 2010)[3]. Der fokuseres på de faktorer, der forklarer det offentlige underskud/overskud og variationer i den offentlige gæld. Medlemsstaterne indsender disse oplysninger til Eurostat to gange om året i forbindelse med EDP-indberetningsskemaerne og de supplerende oplysninger i spørgeskemaerne vedrørende EDP-indberetningsskemaerne, i det "supplerende skema vedrørende finanskrisen" og via bilaterale redegørelser fra medlemsstaterne. Eurostat aflægger også regelmæssige EDP-dialogbesøg for at være i løbende dialog med medlemsstaterne. Denne rapport tager udgangspunkt i de vigtigste resultater og konstateringer vedrørende medlemsstaternes EDP-indberetninger i 2014 med særlig vægt på den seneste indberetning (i oktober 2014). Når det er relevant, sammenlignes der med indberetningen fra april 2014 og med indberetningerne fra 2013. 2. Vigtigste konstateringer vedrørende indberetningen for 2014 af det offentlige underskud og den offentlige gæld 2.1. Aktualitet, pålidelighed og fuldstændighed 2.1.1. Aktualitet Medlemsstaterne skal underrette Eurostat om deres forventede og faktiske EDP-data to gange om året inden den 1. april og den 1. oktober[4]. I 2014 dækkede EDP-indberetningerne årene 2010 til 2014. Tallene for 2014 er de af de nationale myndigheder forventede tal, mens tallene for 2010-2013 er de faktiske data[5]. I overensstemmelse med artikel 8, stk. 1, i forordning (EF) nr. 479/2009 vurderer Eurostat de faktiske data, som medlemsstaterne indberetter, men ikke de forventede data. Indberetningsfristerne overholdes stort set. I 2014 indberettede alle medlemsstater deres faktiske data inden den fastsatte frist for begge EDP-indberetningerne. Hvad angår de forventede data, leverede nogle lande forventede data for 2014 senere end de faktiske data. 2.1.2. Pålidelighed Ændringer mellem indberetningerne i april 2014 og oktober 2014 skyldtes hovedsagelig indførelsen af det nye ENS 2010 og andre statistiske ændringer. I modsætning til tidligere år blev gældskvotienten ændret mere end underskudskvotienten, hovedsagelig på grund af omklassificeringen af offentlige enheder, så de medregnes til den offentlige sektor, og betydelige stigninger i BNP. Med det nye ENS 2010 blev der indført tre vigtige metodologiske ændringer: · Ændring af de kriterier, der anvendes til at fastlægge, hvad der er omfattet af den offentlige sektor, hvilket kan føre til omklassificering af enheder, så de medregnes eller ikke medregnes til den offentlige sektor. · Ændring af registreringen af engangsbetalinger til det offentlige i forbindelse med overførsel af pensionsmidler. · Fjernelse af en korrektion for nettorentestrømme i forbindelse med swaps og fremtidige rentesikringsaftaler. Oktobers pressemeddelelse indeholdt et detaljeret skema med oplysninger om de vigtigste ændringer pr. medlemsstat og år[6]. De største positive ændringer[7] i 2013-underskuddet i procent af BNP fandt sted i Irland (+1,5 procentpoint), Luxembourg (+0,6 procentpoint), Cypern (+0,5 procentpoint) og Grækenland (+0,5 procentpoint). Den største negative ændring[8] i underskuddet fandt sted i Litauen (-0,5 procentpoint), og for fem medlemsstater var ændringen -0,3 procentpoint. Ændringer i BNP påvirker normalt ikke den offentlige underskudskvotient væsentligt, men som følge af ENS 2010 og andre ændringer (i nogle tilfælde ændringer af benchmarks) har en række medlemsstater revideret deres BNP væsentligt (for det meste opjusteringer). Opjusteringerne af BNP har betydet en væsentlig forbedring af underskudskvotienterne for 2013 i Cypern (+0,5 procentpoint), Irland (+0,4 procentpoint), Slovenien (+0,4 procentpoint) og Det Forenede Kongerige (+0,3 procentpoint). Hvad angår ændringer i 2013-underskuddet som følge af indførelsen af ENS 2010, noteres den største positive ændring i Irland (+0,9 procentpoint) og Grækenland (+0,3 procentpoint), mens de største negative ændringer registreredes i Litauen (-0,5 procentpoint) og Det Forenede Kongerige (-0,4 procentpoint). Andre store ændringer i 2013-underskuddet (ikke relateret til indførelsen af ENS 2010 i offentlige regnskaber eller ændringer i BNP) blev bemærket i Luxembourg (+0,5 procentpoint), Slovakiet (+0,3 procentpoint), Estland (-0,3 procentpoint) og Belgien (-0,4 procentpoint). En række medlemsstater har revideret deres gældskvotient for 2013 betydeligt. Nævnereffekten af ændringer af BNP er normalt større for den offentlige gældskvotient end for den offentlige underskudskvotient. En opjustering af BNP har en væsentlig sænkende virkning på gældsratioen (navnlig hvis gælden er høj). Ni medlemsstater har revideret deres gældskvotienter for 2013 med 2 procentpoint af BNP eller mere: Cypern (-9,5 procentpoint), Nederlandene (-4,9 procentpoint), Italien (-4,8 procentpoint), Det Forenede Kongerige (-3,3 procentpoint), Malta (-3,2 procentpoint), Sverige (-2,0 procentpoint), Belgien (+3,0 procentpoint), Østrig (+6,7 procentpoint) og Kroatien (+8,6 procentpoint). Virkningen af ændringer af BNP på gældskvotienten var især tydelig i Irland og Cypern, skønt virkningen i Irland i det store og hele blev opvejet af virkningen af ENS 2010 (dette var ligeledes tilfældet i Portugal). Ændringen i gælden (tæller) som følge af indførelsen af ENS 2010 var helt klart mere markant end de ændringer, der skyldtes andre grunde, i alle EU-lande undtagen Danmark. Ikke desto mindre havde disse andre ændringer en relativt stor indvirkning i Belgien (+1,7 procentpoint), Danmark (+1,1 procentpoint) og Frankrig (+0,9 procentpoint). 2.1.3. Skemaernes fuldstændighed og supplerende oplysninger Det er lovpligtigt at udfylde indberetningsskemaerne, og det er nødvendigt, hvis Eurostat skal vurdere datakvaliteten på en passende måde. Det er i artikel 8, stk. 2, i forordning (EF) nr. 479/2009, som ændret, fastsat, at medlemsstaterne skal give Eurostat relevante statistiske oplysninger, hvilket "(…) omfatter især: a) data fra nationalregnskaber b) oversigter c) skemaer til indberetning af data vedrørende proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud d) yderligere spørgeskemaer og præciseringer i forbindelse med indberetningerne." Der er fire centrale EDP-indberetningsskemaer. Skema 1 dækker det offentlige underskud/overskud og den offentlige gæld, skema 2A til 2D indeholder data, der forklarer sammenhængen mellem nationale definitioner af den offentlige saldo og underskuddet/overskuddet for hver offentlig delsektor, skema 3A til 3D indeholder data, som forklarer, hvorledes det offentlige underskud/overskud og andre relevante faktorer har bidraget til variationen i den offentlige gæld og konsolideringen af gælden. Skema 4 omfatter hovedsagelig data om handelskreditter og forudbetalinger[9]. Det er lovpligtigt at udfylde EDP-skema 1-3. Skema 1 og 2A (statslig forvaltning og service) dækker årene 2010 til 2014, mens de øvrige skemaer dækker årene 2010 til 2013[10]. De fleste medlemsstater udfyldte alle EDP-indberetningsskemaerne[11]. Alle medlemsstater gav i forbindelse med EDP-indberetningsskema 2 fra oktober 2014 oplysninger om sammenhængen mellem de offentlige budgetters saldo og det offentlige underskud/overskud for alle delsektorer. I Det Forenede Kongerige anses de offentlige budgetters saldo for at være på ENS 2010-basis. Derfor indberettes der meget få korrektioner med henblik på at ændre de offentlige budgetters saldo til underskud/overskud i overensstemmelse med ENS. En række andre lande indberettede også kun et begrænset antal korrektionsposter. Hvad angår EDP-skema 3 leverede ikke alle medlemsstater samtlige underopdelinger. Navnlig blev de krævede oplysninger vedrørende "lån" og "ejerandele" ikke altid indberettet. Selv om der er sket forbedringer i nogle medlemsstater, er EDP-skema 4's dækning i mange tilfælde stadig mangelfuld. Navnlig er der flere lande, der ikke forelægger fuldstændige data for beholdningen af passiver i forbindelse med handelskreditter og forudbetalinger, hvilket er med til at give et mere fuldstændigt billede af det offentliges passiver. EDP-skemaernes fuldstændighed kan stadig forbedres. De resterende problemer forventes dog at have ringe indvirkning på datakvaliteten. Alle medlemsstaterne besvarede spørgeskemaet vedrørende indberetningsskemaerne[12]. Selv om besvarelsernes dækning og kvalitet fortsat er blevet forbedret i forhold til tidligere år, skal der stadig gøres fremskridt, da nogle lande ikke gav alle de oplysninger, som krævedes i spørgeskemaet. Dette gælder især for data om den offentlige sektors fordringer og gældseftergivelser, underopdelingerne af andre forfaldne ikke-betalte mellemværender, registreringen af statsgarantier (hovedsagelig dækningen af delsektoren offentlig forvaltning og service på delstatsniveau) og data om kapitaltilførsler. 2.1.4. Supplerende skemaer vedrørende finanskrisen Eurostat har siden den 15. juli 2009 indsamlet data om finanskrisen i et supplerende skema. Dataene indsamlet i 2014 vedrørte perioden 2007-2013. Alle medlemsstater på nær otte (Bulgarien, Estland, Kroatien, Malta, Polen, Rumænien, Slovakiet og Tjekkiet) indberettede statslige indgreb i forbindelse med finanskrisen i perioden 2007-2013. Eurostat har parallelt med sine EDP-pressemeddelelser offentliggjort materiale, hvor disse data analyseres[13]. 2.1.5. Spørgeskema om mellemstatslig långivning Medlemsstaterne leverer også data om mellemstatslig långivning, som sædvanligvis finder sted i sammenhæng med finansielle støtteprogrammer. EDP-pressemeddelelsen indeholder disse oplysninger samt oplysninger om mellemstatslig långivning i forbindelse med den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF). I 2013 vedrørte disse data hovedsagelig Grækenland, Irland og Portugal. Denne form for bilateral mellemstatslig långivning og mellemstatslig långivning inden for rammerne af EFSF tog i væsentlig grad til i forbindelse med finanskrisen. Den trækkes fra ved beregningen af EU-28- og euroområdeaggregaterne efter Maastrichtkriterierne[14], da begge vises på konsolideret basis. Som følge af denne konsolidering er EU-28- og euroområdeaggregaterne ikke den aritmetiske sum af medlemsstaternes gæld (dvs. for at undgå dobbelttælling indgår ovennævnte mellemstatslige långivning ikke). De tal, der blev indberettet for 2011, 2012 og 2013 for medlemsstaterne, indbefatter således beløbene i tilknytning til EFSF. 2.2. Overholdelse af regnskabsregler og de statistiske datas konsistens 2.2.1. Udveksling af oplysninger og redegørelser I indberetningsperioden (mellem indberetningsfristen den 1. oktober og offentliggørelsesdatoen den 21. oktober 2014) tog Eurostat kontakt til de nationale statistikmyndigheder i alle medlemsstaterne for at anmode om yderligere oplysninger og præcisering af, hvordan regnskabsreglerne er blevet anvendt i forbindelse med bestemte transaktioner. Denne proces indebar flere runder korrespondance mellem Eurostat og de nationale myndigheder. Den første runde anmodninger om præcisering blev sendt til alle lande inden den 4. oktober. Den næste runde anmodninger blev sendt til 21 lande, og den tredje runde til fem lande. En fjerde og femte runde blev sendt til én medlemsstat. For nogle landes vedkommende anmodede Eurostat om reviderede indberetningsskemaer. 2.2.2. Dialogbesøg og metodologiske besøg Der er i forordning (EF) nr. 479/2009, som ændret, fastsat bestemmelser om dialogbesøg og metodologiske besøg. Der aflægges regelmæssigt dialogbesøg i medlemsstaterne, hvor formålet er at gennemgå de indberettede data, undersøge metodologispørgsmål, drøfte de statistiske kilder og vurdere overholdelsen af de relevante regnskabsregler, f.eks. afgrænsning af den offentlige sektor, registreringstidspunktet og klassifikationen af offentlige transaktioner og forpligtelser. I de senere år er hyppigheden af de regelmæssige EDP-dialogbesøg øget, og det besluttes på grundlag af en procedure for landerisikovurdering, som er udarbejdet af Eurostat, hvor ofte der skal aflægges besøg. Hvis der tages et særligt vigtigt spørgsmål op med medlemsstaten, som kun kan løses ved et fysisk møde med de berørte myndigheder, aflægges der et ad hoc-besøg i medlemsstaten, som led i en afkortet procedure. Indtil november 2014 havde Eurostat aflagt følgende EDP-dialogbesøg: Bulgarien (22.-23. januar), Belgien (3.-5. februar), Tyskland (26.-27. februar), Grækenland (20.-21. marts), Malta (20.-21. maj), Ungarn (10.-11. juni), Frankrig (25.-26. juni), Østrig (7.-8. juli), Grækenland (22.-23. september), Cypern (24.-25. september), Danmark (24.-25. september), Portugal (10.-11. november), Tjekkiet (19.-20. november) og Irland (26.-28. november). Endvidere blev der aflagt ad hoc-besøg i Belgien (13.-14. februar), Polen (2. september), Rumænien (8. september) og Luxembourg (18. september). Eurostat aflagde et teknisk besøg i Kroatien den 2.-4. juni, et besøg forud for indførelsen af euroen i Litauen den 5.-6. marts og et uddannelsesbesøg i Kroatien (8.-9. september). De endelige resultater af hvert dialogbesøg, herunder en beskrivelse af de aftalte aktionspunkter, og status for besøget sendes til Det Økonomiske og Finansielle Udvalg og offentliggøres på Eurostats websted. Gennemførelsen af disse aktionspunkter forbedrer med tiden datakvaliteten. Metodologiske besøg finder normalt kun sted, når Eurostat konstaterer betydelige risici eller problemer i forbindelse med dataenes kvalitet, navnlig hvad angår anvendte metoder, begreber eller klassificeringer. Der blev ikke foretaget nogen metodologiske besøg i 2014. 2.2.3. Særlig rådgivning ydet af Eurostat Medlemsstaterne spørger regelmæssigt Eurostat til råds om forskellige nationalregnskabstekniske spørgsmål vedrørende fremtidige eller allerede gennemførte transaktioner. Eurostat yder rådgivning i overensstemmelse med de eksisterende retningslinjer. I overensstemmelse med princippet om åbenhed i forordning (EF) nr. 479/2009, som ændret, offentliggør Eurostat sine råd[15], medmindre den pågældende medlemsstat gør indsigelse. I 2014 offentliggjorde Eurostat 16 forhåndsråd. 2.2.4. Iværksættelse af en undersøgelse, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1173/2011 om en effektiv håndhævelse af budgetovervågningen i euroområdet Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1173/2011 giver Kommissionen beføjelse til at iværksætte en undersøgelse, hvis der er mistanke om manipulation af statistikkerne ved bevidst fejlindberetning eller grov uagtsomhed. Ved forordning (EU) nr. 1173/2011 indføres der undersøgelsesprocedurer, og der gives mulighed for finansielle sanktioner (op til 0,2 % af BNP), hvis der manipuleres med statistikker. Den 11. juli 2014 besluttede Europa-Kommissionen at iværksætte en formel undersøgelse af en mulig manipulation af statistikker i regionen Valencia (Comunidad Valenciana) i Spanien[16]. Det skal undersøges, om en bevidst eller groft uagtsom fejlindberetning af udgifter i regionen medførte, at Spaniens data om den offentlige gæld og det offentlige underskud var misvisende i perioden 1988-2011. Det er første gang, at Kommissionen benytter sig af sine nye beføjelser i henhold til pakken om økonomisk styring ("sixpack") til at undersøge en mistanke om manipulation af en medlemsstats data om gæld og underskud. Hvis Kommissionen mener, at undersøgelsen bekræfter, at der er tale om en misvisende fremstilling af data, kan den henstille, at Rådet pålægger medlemsstaten en bod. Undersøgelsen pågår stadig. Kommissionen betvivler ikke de nuværende EDP-statistikkers nøjagtighed i Spanien. 2.2.5. Nyere metodologiske spørgsmål Som sædvanlig vurderede Eurostat den korrekte anvendelse af reglerne i ENS 2010, navnlig i lyset af sine seneste beslutninger i overensstemmelse med artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 479/2009. Disse beslutninger indgår i Manual on Government Deficit and Debt (MGDD), hvis seneste udgave blev offentliggjort i august 2014[17]. Den nye udgave er i otte dele, men kun nogle af kapitlerne skal opdateres, så de bliver i overensstemmelse med ENS 2010. Eurostat stiller yderligere metodologisk vejledningsmateriale om regnskabsreglerne for EDP og GFS, som supplerer ENS 2010's generelle bestemmelser, til rådighed. Der udsendes vejledninger under Eurostats ansvar og efter høring af medlemsstaterne. Eurostat offentliggjorde i 2014 tre vejledninger: - The classification of Central Stockholding Entities (CSEs) in ESA 2010 - Deferred Tax Assets (DTAs) and recording of tax credits related to DTAs in ESA 2010 - Treatment of Claw-back clauses in the sales of assets by government in national accounts. Siden januar 2013 har Eurostat haft dokumentet "Inventory of EDP processes" på sit websted. Formålet med dokumentet er at beskrive, hvilke procedurer og principper Eurostat anvender i processen med at verificere EDP-dataene. 2.2.6. Overensstemmelse med de tilgrundliggende offentlige regnskaber Indberetningsfristerne, som ved forordning (EF) nr. 479/2009, som ændret, er fastsat til den 1. april og den 1. oktober, blev indført for at sikre overensstemmelse med de tilgrundliggende årlige og kvartårlige regnskaber for den offentlige sektor som meddelt i forskellige ENS-indberetninger til Eurostat. Eurostat analyserer systematisk EDP-indberetningernes overensstemmelse med de tilgrundliggende regnskaber for den offentlige sektor. Eksempelvis bør de samlede udgifts- og indtægtsbeløb være i overensstemmelse med de indberettede underskud. For de offentlige finansielle kvartalsregnskaber ligger fristen for indberetning af foreløbige data for landene i euroområdet dog før EDP-indberetningen og er fastsat til t+85 dage. EDP-dataenes overensstemmelse med de indberettede ENS 2010-regnskaber for den offentlige sektor er blevet forbedret i de senere år og er generelt bedre for ikke-finansielle data end for finansielle data. I indberetningen fra oktober 2014 var der overensstemmelse mellem EDP-tallene og hovedaggregaterne for offentlig forvaltning og service på årlig og kvartårlig basis (ENS-skema 2 og 25) for de ikke-finansielle data og den kvartårlige offentlige gæld. Der er dog stadig behov for en yderligere indsats i medlemsstaterne for at sikre overensstemmelse mellem EDP- og ENS-skemaerne for så vidt angår finansielle data. Der var betydelige forskelle mellem EDP-dataene og de finansielle kvartalsregnskaber i indberetningerne fra oktober 2014 for fem medlemsstater (Belgien, Tyskland, Grækenland, Luxembourg og Østrig). Der blev konstateret mindre forskelle for fire lande. 2.3. Offentliggørelse 2.3.1. Offentliggørelse af overordnede tal og detaljerede indberetningsskemaer I artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 479/2009, som ændret, hedder det: "Kommissionen (Eurostat) fremlægger dataene om det faktiske offentlige underskud og den faktiske offentlige gæld med henblik på anvendelsen af protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud senest tre uger efter udløbet af indberetningsfristerne (…). Fremlæggelsen af dataene sker ved offentliggørelse." Tallene for det offentlige underskud og den offentlige gæld blev offentliggjort den 23. april[18] og den 21. oktober[19] 2014 sammen med samtlige indberetningsskemaer, som medlemsstaterne havde indsendt. Siden februar 2012 har Eurostat regelmæssigt udsendt en pressemeddelelse om gælden efter Maastrichtkriterierne på kvartalsbasis, ca. T+115 dage. Siden februar 2014 har Eurostat også udsendt en pressemeddelelse om det kvartårlige offentlige underskud. Ifølge forordning (EF) nr. 479/2009, som ændret, skal medlemsstaterne offentliggøre deres faktiske data om underskud og gæld. Alle medlemsstater offentliggør data om underskud og gæld på nationalt plan. De fleste medlemsstater har indberettet til Eurostat, at de offentliggør alle deres EDP-skemaer. Seks medlemsstater (Bulgarien, Italien, Luxembourg, Malta, Polen og Slovakiet) offentliggør kun nogle af indberetningsskemaerne, og én medlemsstat, Frankrig, offentliggør ikke nogen af EDP-skemaerne på nationalt plan. 2.3.2. Forbehold vedrørende dataenes kvalitet Eurostat tog forbehold vedrørende de data, som Nederlandene indgav i EDP-indberetningen i april 2014, på grund af usikkerheden i forbindelse med de virkninger, som de statslige indgreb i forbindelse med nationaliseringen og omstruktureringen af SNS Reaal in 2013, ville få for statistikkerne. Dette spørgsmål blev afklaret med de nederlandske statistiske myndigheder, og Eurostat trak forbeholdet tilbage i EDP-indberetningen i oktober 2014. Eurostat trak i april 2014 også et forbehold tilbage vedrørende de data, som Østrig indgav i EDP-indberetningen i oktober 2013, på grund af usikkerheden i forbindelse med de virkninger, konklusionerne i forbundsrevisionskontorets rapport om delstaten Salzburg, ville få for statistikkerne. Efter de østrigske statistiske myndigheders undersøgelser blev de nødvendige ændringer indført i de indberettede tal for underskud og gæld. 2.3.3. Ændring af de indberettede data Eurostat ændrede ikke de data, som medlemsstaterne indberettede i EDP-indberetningerne i april og oktober 2014. 2.3.4. Offentliggørelse af metadata (oversigter[20]) Det fremgår af forordning (EF) nr. 479/2009, som ændret, at EDP-oversigterne er blandt de statistiske oplysninger, som medlemsstaterne skal levere, for at Eurostat kan kontrollere overensstemmelsen med ENS-reglerne. Desuden er det heri fastsat, at offentliggørelse af disse oversigter i medlemsstaterne er obligatorisk. Eurostat indførte et opdateret format for EDP-oversigterne, som indebar en række strukturelle ændringer og krævede mere detaljerede oplysninger. De opdaterede EDP-oversigter blev offentliggjort den 12. december 2013[21]. De nye EDP-oversigter for tyve medlemsstater findes på Eurostats websted. For de resterende medlemsstater, Belgien, Kroatien, Irland, Luxembourg, Nederlandene, Østrig og Det Forenede Kongerige, er arbejdet med de nye oversigter stadig i gang. Eurostat er i løbende dialog med medlemsstaterne om deres gennemførelsesplaner. Forsinkelserne forklares med, at indførelsen af ENS 2010 har fået førsteprioritet. Man er nået til enighed om en ny skabelon for oversigter, der er tilpasset ENS 2010, og som forventes offentliggjort hen imod slutningen af 2015. 3. Konklusioner Eurostat anerkender de generelle forbedringer i de indberettede datas konsistens og fuldstændighed. Der er dog stadig problemer, og medlemsstaterne bør gøre en større indsats for at forbedre dækningen og kvaliteten af de indberettede handelskreditter og nå op på samme kvalitetsniveau, som gælder for beregningen af andre offentlige forpligtelser. Dette er navnlig tilfældet for Belgien, Danmark, Tyskland, Irland, Grækenland, Frankrig, Kroatien, Italien, Cypern, Malta, Nederlandene og Det Forenede Kongerige. I 2014 tog Eurostat forbehold vedrørende de data, der blev indgivet i EDP-indberetningen i april 2014 for Nederlandene. Dette forbehold blev trukket tilbage i oktober 2014. Der var ingen andre forbehold eller ændringer vedrørende de indberettede data i EDP-pressemeddelelsen fra oktober 2014, som var den første EDP-indberetning i overensstemmelse med ENS 2010. Indførelsen af ENS 2010 retfærdiggjorde fuldt ud revisionen af tidligere data om underskud og gæld. Alt i alt konkluderer Eurostat, at kvaliteten af indberetningen af budgetdata igen blev forbedret i 2014. Generelt har medlemsstaterne leveret bedre oplysninger både i EDP-indberetningsskemaerne og i andre statistiske indberetninger. [1] EUT L 145 af 10.6.2009, s. 1. [2] COM(2014) 122 final. [3] EUT L 174 af 26.6.2013, s. 1. [4] Artikel 3, stk. 1 og 3, i forordning (EF) nr. 479/2009, som ændret. [5] Faktiske data kan være endelige, næsten endelige eller estimerede tal. [6] Se http://ec.europa.eu/eurostat/documents/1015035/2022675/Revisions-gov-deficit-debt-2010-2013.pdf/e1fb4083-c18a-4f69-9dbc-138fb73ad9a5. [7] Fald i underskuddet. [8] Stigning i underskuddet. [9] Se erklæringerne til Rådets mødeprotokol af 22. november 1993: https://webgate.ec.europa.eu/fpfis/mwikis/gfs/images/e/e7/Statements_9817.en93.pdf. [10] Fremlæggelse af forventede data i andre EDP-skemaer end skema 1 og 2A kræves ikke eksplicit i Rådets forordning (EF) nr. 479/2009, som ændret. [11] Medlemsstaternes EDP-indberetningsskemaer findes på Eurostats websted. Se: http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/excessive-deficit-procedure/edp-notification-tables. [12] Spørgeskemaet omfatter tretten dele, hvor der anmodes om kvantitative og undertiden kvalitative oplysninger inden for flere områder, bl.a. transaktioner i forbindelse med skatter og bidrag til sociale ordninger, EU, afholdelse af militærudgifter, statsgarantier, gældseftergivelser, offentlige kapitaltilførsler til offentlige selskaber, offentlig-private partnerskaber osv. [13] Se: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/1015035/2022675/Background-note-fin-crisis-Oct-2014-final.pdf. [14] Ifølge protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaterne, er den offentlige gæld hele den offentlige sektors konsoliderede bruttogæld, der er udstående ved årets afslutning (til pålydende værdi). I henhold til forordning (EF) nr. 479/2009, som ændret ved Kommissionens forordning (EU) nr. 220/2014, indbefatter den følgende kategorier: sedler og mønter samt indskud (AF.2), gældsværdipapirer (AF.3) og lån (AF.4) som defineret i ENS 2010. [15] Se: http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/methodology/advice-to-member-states. [16] C(2014) 4856 final. [17] Se: http://ec.europa.eu/eurostat/web/products-manuals-and-guidelines/-/KS-GQ-14-010. [18] Se: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/5178982/2-23042014-AP-EN.PDF/83e13609-68f7-4cac-9dd7-0ccf92663564?version=1.0. [19] Se: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/5182258/2-21102014-AP-EN.PDF/497e3b55-dca0-482f-93e0-d82f81bc92d7?version=1.0. [20] Oversigter over metoder, procedurer og kilder, der er anvendt til at indsamle data om det faktiske underskud og den faktiske gæld og de tilgrundliggende offentlige regnskaber. [21] http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/excessive-deficit-procedure/edp-inventories.