Kommissionen sikrer, at EU-budgettet tjener borgerne. Takket være de effektive værktøjer og den proaktive forvaltning af EU-budgettet har Kommissionen været i stand til at opfylde sine politiske mål og reagere på krisen. Kommissionen har givet sine støttemodtagere, gennemførelsespartnere og medlemsstaterne den nødvendige grad af fleksibilitet, samtidig med at den sikrer en forsvarlig økonomisk forvaltning og opretholder et passende niveau af sikkerhed for forvaltningen af EU-budgettet.

Kommissionen vil supplere medlemsstaternes kontrol. For at skabe sikkerhed vil Kommissionen basere sig på medlemsstaternes kontrol og supplere dem med sin egen kontrol, hvor det er nødvendigt. Disse vil blive anvendt i tre faser: i forbindelse med vurderingen af medlemsstaternes genopretnings- og resiliensplaner, i forbindelse med vurderingen af medlemsstaternes betalingsanmodninger og efter udbetalinger. Ud over kontrol af opfyldelsen af milepæle og mål kan Kommissionen foretage risikobaserede kontroller for at verificere, at der ikke forekommer alvorlige uregelmæssigheder (dvs. svig, korruption eller interessekonflikter) eller alvorlige overtrædelser af forpligtelserne. Kommissionen vil om nødvendigt inddrive forholdsmæssigt afpassede beløb, hvis medlemsstaterne ikke har gjort det, eller kræve førtidig tilbagebetaling af lånene.

I 2021 vil Kommissionen foretage de første udbetalinger under genopretnings- og resiliensfaciliteten. I 2020 gjorde Kommissionen en ekstraordinær indsats for at få oprettet faciliteten på rekordtid. Dette omfattede indførelse af en særlig forvaltningsstruktur og de relevante interne processer og kontrolstrategier. Disse er skræddersyet til, at udbetalinger til medlemsstaterne er baseret på opfyldelsen af forud fastsatte milepæle og mål. Betalingerne vil derfor ikke være underlagt kontrol af de omkostninger, som medlemsstaten rent faktisk har afholdt. I modsætning til delt forvaltning er medlemsstaterne modtagere af EU-midler, som, når de er udbetalt, bliver fungible i de nationale budgetter. Medlemsstaterne har ansvaret for at sikre, at faciliteten gennemføres i overensstemmelse med EU-reglerne og de nationale regler og med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning.

·Forbedrede procedurer for vurdering af gennemførelsespartnernes kontrolsystemer, inden de får tildelt EU-midler, for at opnå sikkerhed for, at de giver samme grad af sikkerhed som Kommissionens egne kontrolsystemer.

·Det fælles datamining-værktøj, som Kommissionen stiller til rådighed for medlemsstaterne til kontrol- og revisionsformål under de europæiske struktur- og investeringsfonde, vil blive udvidet til den fælles landbrugspolitik og genopretnings- og resiliensfaciliteten. Dette værktøj vil gøre det muligt at identificere uregelmæssigheder og svig på tværs af alle fonde.

·Den nye vejledning om undgåelse af interessekonflikter ( ), som skal hjælpe forvaltere af EU-midler med at undgå interessekonflikter og opretholde en ensartet fortolkning og anvendelse af reglerne blandt alle interessenter, samt gennemførelsen af forordningen om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget ( ), hvorved EU for første gang har et specifikt redskab til at beskytte sit budget mod overtrædelser af retsstatsprincippet.

Kommissionen er fast besluttet på løbende at forbedre sine forvaltnings- og kontrolsystemer. For 2021 vil Kommissionen fortsætte sine bestræbelser på at afhjælpe de svagheder, der fører til udstedelse af forbehold og højere risikoniveauer, navnlig for samhørighedsfondene og forskningsprogrammet for perioden 2014-2020. Da pandemien stadig er i gang, overvåges de dermed forbundne risici og afbødende foranstaltninger konstant, og dette vil fortsætte, så længe krisen varer.

Ud over at anvende finansielle korrektioner og inddrivelser træffer Kommissionen foranstaltninger for at afhjælpe de svagheder, der fører til mellemhøje og højere risici. Dette omfatter målrettede afhjælpende foranstaltninger såsom at øge kendskabet til gældende EU-regler blandt støttemodtagere og gennemførelsespartnere, som er mere udsatte for fejl. Det betyder også bedre brug af kontroller og revisionsresultater til at justere kontrolstrategierne og målrette dem mod udgifter, øge kapaciteten hos de nationale myndigheder, der har mangler i deres forvaltnings- og kontrolsystemer, og anvende de indhøstede erfaringer på de fremtidige programmer.

Navnlig indebærer følgende udgifter med en højere risiko: nogle operationelle programmer for fondene under samhørighedspolitikken, der udviser alvorlige mangler og/eller har en fejlfrekvens på over 2,5 %, tilskuddene til forskningsprogrammet Horisont 2020, betalingsorganerne for de landbrugsrelaterede direkte betalinger og markedsforanstaltninger og udvikling af landdistrikterne, der har fejlfrekvenser på over 2,5 %, og andre komplekse tilskud (). Hvis risikoniveauet fortsat er højt, indberettes dette på en gennemsigtig måde gennem udstedelse af forbehold (). For 2020 er der 19 forbehold med en samlet finansiel virkning på 1 219 mio. EUR, hvilket er mindre end 1 % af de samlede udgifter. De svarer til de udgifter, der er identificeret som højrisikoudgifter.

Kommissionen bestemmer, hvilke programmer der er forbundet med en højere risiko, så den kan målrette sin indsats, hvor den har størst betydning. Kommissionen har i kraft af sin grundige empiriske tilgang solid dokumentation, der viser den differentierede situation for de forvaltede midler. På grundlag af risikoen ved betaling kan Kommissionen opdele de årlige udgifter præcist i lavere risiko ved betaling (hvor risikoen er under 1,9 %), mellemhøj risiko ved betaling (mellem 1,9 % og 2,5 %) og højere risiko ved betaling (over 2,5 %) (se bilag 2, punkt 2.2.3). For så vidt angår naturressourcer og samhørighed, sker denne analyse også for de enkelte betalingsorganer og operationelle programmer i medlemsstaterne. Dette gør det muligt for Kommissionen at koncentrere sin indsats, yde sin støtte effektivt og afhjælpe specifikke svagheder selv i forbindelse med politikker, der globalt set er lave, f.eks. den fælles landbrugspolitik.

Risiko ved betaling og ved afslutning for Kommissionen for 2014-2020.

For 2020 anslås risikoen ved afslutning til 0,9 %. Da dette er under tærsklen på 2 % — som også anvendes af Revisionsretten, mener Kommissionen, at budgettet som helhed er effektivt beskyttet. Dette bekræftes af den interne revisors udtalelse ().

Kommissionens prognose for fremtidige korrektioner er baseret på det historiske gennemsnit af korrektionerne. Dette gennemsnit justeres for at tage hensyn til elementer, der ikke længere er relevante for fremtiden, for at opnå det bedste og mest konservative skøn.

Samlet set ligger risikoniveauet ved betaling under væsentlighedstærsklen på 2 %. Kommissionen anslår, at den resterende fejlprocent — dvs. risikoen på betalingstidspunktet — efter den forebyggende kontrol er 1,9 %, hvilket er et fald i forhold til 2019. I betragtning af finansieringsprogrammernes flerårige karakter gør Kommissionen en betydelig indsats for at foretage kontrol efter betalingerne og fortsætte med at foretage korrektioner indtil afslutningen af programmerne. Disse bestræbelser afspejles i den anslåede risiko ved afslutningen af programmerne. Dette svarer til risikoen ved betaling minus Kommissionens forventede fremtidige korrektioner, som anslås til 1 % i 2020 (se bilag 2, punkt 2.2.2).

Der gennemføres forebyggende og korrigerende foranstaltninger. På grundlag af sine kontroller anvender Kommissionen finansielle korrektioner og inddrivelser. I 2020 har den kontrol, der blev udført før betalingerne sammen med andre forebyggende foranstaltninger, gjort det muligt at spare 301 mio. EUR. For de kontroller, der blev foretaget efter betalingerne, beløb de anvendte korrektioner og inddrivelser sig til 596 mio. EUR og 5,2 mia. EUR kumulativt siden 2017.

De grundlæggende årsager til fejl identificeres og håndteres. Det detaljerede informationsniveau gør det muligt for Kommissionen som forvalter af EU-midler at finde systemsvagheder, identificere de grundlæggende årsager (f.eks. reglernes kompleksitet) og træffe målrettede korrigerende foranstaltninger. Det styrker også forebyggende foranstaltninger og sikrer, at eventuelle indhøstede erfaringer indgår i udformningen af de fremtidige finansielle programmer.

Hundredtusindvis af betalinger blev kontrolleret, og der blev foretaget systemrevisioner. Kommissionen opbygger sin sikkerhed fra bunden og på et detaljeret niveau. Det betyder, at hundredtusindvis af betalinger kontrolleres hvert år af Kommissionen og medlemsstaterne, som deler forvaltningen af 70 % af midlerne med Kommissionen.

Kommissionens kontrolramme stod sin prøve. Kommissionen baserer sig på sine flerårige kontrolstrategier for at forebygge, opdage og korrigere fejl og svagheder. Disse strategier er risikodifferentierede, hvilket vil sige, at de tilpasses de forskellige forvaltningsmetoder, involverede aktører, politikområder og/eller finansieringsordninger og de dermed forbundne risici. Denne differentiering af kontrolstrategierne er nødvendig for at sikre, at kontrollerne fortsat er omkostningseffektive, dvs. at der skal være den rette balance mellem en lav fejlfrekvens (virkningsfuldhed), hurtige betalinger (effektivitet) og fornuftige omkostninger (økonomi).

Kommissionen hjalp støttemodtagerne og medlemsstaterne med at gennemføre budgettet under vanskelige omstændigheder. Den forlængede fristerne for gennemførelse af projekter eller inddrivelser og støttede medlemsstaterne ved at give en vis fleksibilitet i den måde, hvorpå de gennemfører og kontrollerer EU-midler, uden at sænke sikkerhedsniveauet. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig udstedte målrettet vejledning til tjenestegrenene for at hjælpe dem med at identificere og imødegå nye trusler fra svindlere, der misbrugte de muligheder, som covid-19-pandemien gav.

En hurtig risikovurdering sikrede, at der var styr på, at EU-budgettet blev anvendt effektivt og virkningsfuldt. Inden sommeren 2020 analyserede Kommissionen risiciene som følge af covid-19-pandemien og sikrede, at der var indført passende afbødende foranstaltninger. For eksempel blev revisioner på stedet erstattet af skrivebordskontrol og fjernrevision, hvilket viste sig at være effektivt. I løbet af året overvågede alle tjenestegrene risiciene nøje og i realtid med støtte og tilsyn fra Kommissionens forvaltningsorganer (bilag 2, punkt 2.1.2).

Stærk organisation sikrede en hurtig og effektiv reaktion — på trods af omstændighederne omkring covid-19-pandemien. Takket være et godt kriseberedskab fortsatte Kommissionen arbejdet på fuldt blus, og næsten 30 000 mennesker giver over til hjemmearbejde inden for få dage. Dette gjorde det muligt for Kommissionen at spille en ledende rolle i alle aspekter af kriseberedskabet, lige fra folkesundhed til den økonomiske genopretningsplan.

Selv under hidtil usete og udfordrende omstændigheder fungerede den solide kæde af sikkerhed og ansvarlighed. I det forvaltningssystem, som Kommissionen anvender, uddelegerer kommissærkollegiet den daglige operationelle forvaltning til de 51 generaldirektører og kontorchefer. Dette sikrer en klar ansvarsfordeling, et veldefineret ledelsesansvar og solid rapportering (se nærmere i bilag 2, punkt 2.1.3).

Kommissionen har vedtaget en meddelelse om resultatrammen for EU-budgettet (). Meddelelsen redegør for rammens vejledende principper, beskriver de seneste forbedringer og skitserer planer for dens videre udvikling i forbindelse med gennemførelsen af den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 og derefter.

Kommissionen er klar over det ansvar, der følger med det øgede budget. Den flerårige finansielle ramme spiller en afgørende rolle med hensyn til at støtte den økonomiske genopretning og omstilling. Kommissionen forventer og glæder sig over interessenternes øgede kontrol af effektiviteten af EU's udgifter. Denne effektivitet er kernen i det arbejde, som Kommissionen allerede har gjort for at opbygge en solid resultatramme for EU-budgettet. En sådan ramme er afgørende for at overvåge budgetgennemførelsen, styre budgettet i retning af dets mål, reagere hurtigt og effektivt på uforudsete begivenheder og generere data og oplysninger, der viser, hvordan EU-budgettet giver EU-borgerne konkret værdi.

En styrket indsats for at opnå resultater

Mere generelt har EU tilsluttet sig FN's mål for bæredygtig udvikling. De er allerede i vid udstrækning og dybt integreret i EU-budgettet. I 2020 bidrog 46 EU-udgiftsprogrammer, svarende til 75 % af det samlede beløb, til mindst ét af de 17 mål for bæredygtig udvikling. Disse 46 programmer tegnede sig for 96 % af det samlede EU-budget.

EU-budgettet bidrager til at fremme EU's værdier, både i EU og i bredere forstand. For Erasmus+ var 2020 et år med enorme udfordringer som følge af covid-19-pandemien, som resulterede i, at næsten 30 % færre mennesker rejste til udlandet. Ikke desto mindre gav Erasmus+ stadig næsten 700 000 mennesker mulighed for at opleve livet på en anden måde, inden for videregående uddannelse, erhvervsuddannelse og gennem forskellige andre udvekslingsmuligheder.

Ekspertise inden for forskning og innovation bidrager til en økonomi, der tjener alle. Horisont 2020 er en del af denne EU-succeshistorie. Nobelprisen i kemi i 2020 blev tildelt Horisont 2020-alumner, dr. Emmanuelle Charpentier sammen med Jennifer A. Doudna, for deres udvikling af en metode til genomredigering. Dr. Charpentier er den 10. Horisont 2020-finansierede forsker, der har fået tildelt en Nobelpris.

Investering i fremtiden kræver ikke blot en grøn, men også en digital omstilling. Covid‑19-krisen har yderligere fremskyndet digitaliseringstendensen. EU-budgettet er vigtigere end nogensinde før i en tid med nedlukning og har støttet investeringer i højhastighedsinternetforbindelser, f.eks. gennem samhørighedsfondene og Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, som forbinder næsten 25 mio. husstande med internettet gennem disse to programmer. Digitalisering er også en vigtig drivkraft for innovation. For at styrke EU's industrigrundlag finansierer EU-budgettet vigtige projekter såsom satellitbaserede tjenester (bl.a. Galileos rumbaserede lokaliseringstjeneste eller den innovative klimaændringstjeneste, der leveres af Copernicus) eller kunstig intelligens (finansieret af Horisont 2020).

·EU har brugt 8 % af sit budget for 2014-2020, eller 85 mia. EUR, på initiativer, der støtter eller beskytter biodiversiteten. Dette er i overensstemmelse med EU's stærke engagement i at standse og vende biodiversiteten, der er nedfældet i den europæiske grønne pagt. EU's biodiversitetsstrategi () skitserer omfanget af de store investeringer, som EU-budgettet kan yde et væsentligt bidrag til.

·EU har brugt 20,1 % af sit budget for 2014-2020 eller 216 mia. EUR på bekæmpelse af klimaændringer og opfyldte målet om at investere mindst 20 % af budgettet for 2014-2020 på dette område.

EU's mål om at blive klimaneutralt inden 2050 som led i den europæiske grønne pagt ( ) er et godt eksempel. Hvis dette mål skal nås, vil det kræve, at man udnytter alle tilgængelige midler, både lovgivningsmæssige og finansielle, på tværs af forskellige politikområder og programmer som følger:

EU-budgettet er meget mere end summen af dets bestanddele. Hvert udgiftsprogram er udformet med henblik på at tackle en række særlige udfordringer. EU-budgettet er dog stærkest, når programmerne arbejder sammen om at frigøre synergier, katalysere privat og offentlig finansiering og konsekvent fremme de overordnede politiske prioriteter, som er centrale for von der Leyen-Kommissionens overordnede ambitioner ().

Kommissionen sikrer, at alle programmer bliver ved med at give resultater frem til afslutningen. Større programmer som f.eks. de europæiske struktur- og investeringsfonde og Connecting Europe-faciliteten vil fortsat fungere som finansieringskilde i en årrække. Tilsammen tegner disse programmer sig for ca. 50 % af budgettet. Og selv om hele 2020-budgettet blev brugt, er næsten 28 % af de samlede betalinger under rammen for 2014-2020 stadig udestående. Det betyder, at disse programmer fortsat vil give resultater i de kommende år. Kommissionen vil samarbejde med alle, der er involveret i budgetgennemførelsen, for at sikre, at disse programmer fortsat yder et stærkt bidrag til EU's prioriteter (yderligere oplysninger findes i bilag 2). En fuldstændig vurdering af programmerne for 2014-2020 vil først være mulig efter denne periode — på grundlag af endelige evalueringer.

Fremskridtene med gennemførelsen af EU-budgettet overvåges ved hjælp af de nyeste kontrol- og resultatrammer. Oversigten over udbyttet af programmer i bilag 3 indeholder en detaljeret rapportering om de fremskridt, der er gjort, og om de skridt, der er taget for at overvinde udfordringerne i forbindelse med gennemførelsen. De oplysninger, der forelå ved udgangen af 2020 i oversigten over udbyttet af programmer, viser, at langt de fleste programmer — 40 ud af 61 — generelt gør store fremskridt med hensyn til at nå deres mål. Disse programmer svarer til 92 % af budgettet udtrykt i beløb i euro.

Samtidig med, at EU bekæmpede pandemien, fortsatte det med at opfylde sine politiske prioriteter. I 2020, som er det sidste år i den flerårige finansielle ramme for 2014-2020, blev der gjort store fremskridt hen imod programmålene for perioden 2014-2020 som helhed. På trods af forsinkelserne i iværksættelsen af nogle programmer er der nu gjort hurtigere fremskridt over hele linjen.

EU's kriseberedskab får muligheder ud af udfordringerne. I 2020 brugte EU ikke bare sit budget for 2020 effektivt, men vedtog også sit langsigtede budget for 2021-2027 på 1 074 mia. EUR i 2018-priser, understøttet af det midlertidige genopretningsinstrument, NextGenerationEU, som gav yderligere 750 mia. EUR i 2018-priser. Denne stimuluspakke på 1,8 mia. EUR, som er den største pakke, der nogensinde er finansieret over EU-budgettet, vil sikre de nødvendige ressourcer og det ambitionsniveau, der kræves for at hjælpe til at rette op på de økonomiske og sociale skader forårsaget af covid‑19-pandemien og skabe grundlaget for et grønnere, mere digitalt og mere modstandsdygtigt EU.

·Gennem Team Europe vedtog EU et bredere perspektiv og ydede støtte uden for sine grænser. Team Europe sikrede finansiel støtte til partnerlande på i alt mere end 40 mia. EUR, herunder 15 mia. EUR fra EU-budgettet. Team Europes fokus på at tage hånd om de umiddelbare sundhedskriser og humanitære behov styrkede partnerlandenes sundheds-, vand- og sanitetssystemer samt forsknings- og beredskabskapaciteten og afbødede de socioøkonomiske konsekvenser.

·SURE ydede finansiering til medlemsstaterne til fordelagtige priser for at lette presset på økonomien og støtte beskæftigelsen. Budgettet er på op til 100 mia. EUR, og ved udgangen af 2020 var der blevet anmodet om mere end 90 mia. EUR i lånestøtte, som var blevet tildelt medlemsstaterne. Der var allerede udbetalt 40 mia. EUR, hovedsagelig til støtte for kortsigtede beskæftigelsesordninger i de støttemodtagende medlemsstater. I begyndelsen af 2021 havde mellem 25 og 30 mio. ansatte nydt godt af støtte under SURE — en betydelig del af arbejdsmarkedet i de støttemodtagende medlemsstater, hvilket gav en besparelse på ca. 5,8 mia. EUR i rentebetalinger.

·Investeringsaktiviteterne som reaktion på coronavirusset gav medlemsstaterne fleksibilitet til at omfordele 23,3 mia. EUR () til de mest presserende behov, hvor alle tilgængelige midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde blev brugt. Gennem denne foranstaltning blev der inden juni 2021 omfordelt 8,4 mia. EUR til sundhedsrelaterede foranstaltninger såsom indkøb af medicinsk udstyr, testning og ansættelse af yderligere sundhedspersonale. For at inddæmme spredningen af krisen og de skader, den forårsagede, blev der stillet 12,8 mia. EUR til rådighed i direkte støtte til virksomheder og 3,9 mia. EUR til mennesker, herunder arbejdstagere og sårbare grupper ().

For EU ophører solidariteten ikke ved grænsen. Kommissionen var fast besluttet på at gøre vacciner tilgængelige globalt. EU førte an i den globale indsats for at finansiere en levedygtig vaccine og stille den til rådighed på verdensplan, da Kommissionen afholdt en global donorkonference den 4. maj 2020, hvor der blev indsamlet næsten 15,9 mia. EUR inden udgangen af december 2020, herunder et bidrag på 1,4 mia. EUR fra EU-budgettet som led i den bredere indsats fra Team Europe (). Med over 2,2 mia. EUR er Team Europe en af de førende bidragydere til COVAX, som er en platform, der fører an i bestræbelserne på at sikre retfærdig og lige adgang til covid-19-vacciner i lav- og mellemindkomstlande.

·Den 18. juni blev Kommissionen og medlemsstaterne enige om, at Kommissionen skulle indkøbe vacciner på vegne af alle medlemsstater. Denne helt nye type aftale demonstrerede den stærke solidaritet mellem medlemsstaterne og deres tillid til EU-budgettets smidighed og til Kommissionen som dets forvalter. Den koordinerede tilgang sikrede, at medlemsstaterne kunne dele den iboende risiko ved at investere i en indtil videre udokumenteret udvikling af vacciner og dermed havde adgang til en bred vifte af potentielle vaccineteknologier og virksomheder.

·Allerede den 31. januar 2020 offentliggjorde Horisont 2020 en hasteindkaldelse for at støtte forskning i forbindelse med den nye sygdom.

Sikring af en sikker og effektiv vaccine var hjørnestenen i Kommissionens strategi for at dæmme op for sundhedskrisen og muliggøre et stærkt økonomisk opsving.

·Der blev gennemført 1 500 fragtflyvninger ad luft-, vej-, jernbane- og søvejen, hvilket bragte vigtige medicinske forsyninger ind i EU på et tidspunkt, hvor der var alvorligt begrænsede muligheder for godstransport

Finansieringen af disse foranstaltninger krævede mobilisering af alle midler og al fleksibilitet. I alt blev budgettet for 2020 forhøjet med 10,2 mia. EUR i betalinger, hvilket aktiverede alle resterende ressourcer under den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 og omdirigerede i alt 70 mia. EUR til håndtering af covid-19-krisen. Navnlig har investeringsinitiativerne som reaktion på coronavirusset gjort det lettere for medlemsstaterne at udnytte likviditet og omdirigere samhørighedsmidler hurtigt, mens nødhjælpsinstrumentet gav Kommissionen mulighed for at koordinere og bistå den indkøbsindsats, der er nødvendig for at bekæmpe krisen.

Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Kommissionen arbejdede gnidningsløst og hurtigt sammen om at vedtage disse foranstaltninger på rekordtid, og de var trådt i kraft ved udgangen af april 2020. Det meget innovative SURE-program trådte i kraft den 19. maj 2020.

·Et nyt instrument for finansiel bistand — europæisk instrument for midlertidig støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation (SURE) — med et budget på op til 100 mia. EUR.

·Udvidelse af EU's Solidaritetsfond til at omfatte større sundhedskriser ud over naturkatastrofer.

·Investeringsinitiativerne som reaktion på coronavirusset (CRII) under samhørighedspolitikken, der fremmer fleksibilitetsordninger og mobiliserer ca. 23 mia. EUR i likviditet til medlemsstaterne. Initiativerne hjælper med at bekæmpe covid-19-pandemien ved at støtte sundhedssektoren, små virksomheder og arbejdstagere.

EU-budgettet stod i centrum for denne indsats. Det tog kun Kommissionen tre uger, fra Verdenssundhedsorganisationen den 11. marts 2020 klassificerede covid-19-udbruddet som en pandemi, til den fremsatte forslag til en koordineret og omfattende indsats gennem EU-budgettet. Dette indebar, at der hurtigt og fleksibelt blev mobiliseret finansiering for at imødekomme de mest presserende behov uden at indgå kompromiser med hensyn til at anvende de højeste standarder for finansiel forvaltning. Denne reaktion omfattede følgende foranstaltninger (flere oplysninger i bilag 1):

EU stod over for hidtil usete udfordringer som følge af covid-19-pandemien og baserede sig på sin stærke solidaritet. Det reagerede hurtigt og beslutsomt for at beskytte liv og levebrød.

EU-budgettet og indsatsen over for covid-19-pandemien

·Del III indeholder tekniske bilag til støtte for rapporten. Det indeholder bilag 3 med detaljerede oplysninger om performance for hvert program i "Programgennemførelsesoversigt ".

·Del II giver et mere omfattende billede af gennemførelsen af EU-budgettet. Bilag 1 indeholder en overordnet oversigt over EU-budgettets performance i 2020. Bilag 2 giver en overordnet oversigt over den interne kontrol og finansielle forvaltning.

Den Europæiske Fond for Regionaludvikling har ydet 573 000 EUR til støtte for projektet "Gendered landscape — gender + equal + cities", som skaber opmærksomhed blandt byplanlæggere og beslutningstagere i syv byer i EU om, hvordan kønsspecifikke magtstrukturer videreføres i byerne, og hvordan man bruger denne viden til at sikre ligestilling i deres politikker og tjenester.

Med støtte fra instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde og i lyset af den kraftige stigning i vold i hjemmet mod kvinder og børn som følge af covid-19-krisen omdirigerede EU's og FN's Spotlight-initiativ i 2020 over 20 mio. EUR for at fremme forebyggelse og øge støtten til ofre og til kvindegræsrodsorganisationer, der leverer væsentlige tjenester.

Indsatsområdet "Politi" under Fonden for Intern Sikkerhed støttede aktiviteterne i den europæiske tværfaglige platform mod kriminalitetstrusler, hvoraf resultaterne i 2019 på området menneskehandel omfattede 825 anholdelser og 1 307 potentielle ofre.

Under Horisont 2020-arbejdsprogrammet "Videnskab med og for samfundet" er der afsat over 83 mio. EUR til mere end 40 samarbejdsprojekter og andre foranstaltninger vedrørende ligestilling mellem kønnene inden for forskning og innovation til gavn for omkring 300 organisationer.

"Nidi gratis"-initiativet ("gratis børnehave") i Lombardiet-regionen i Italien med et samlet budget på ca. 70 mio. EUR blev støttet af Den Europæiske Socialfond med henblik på at mindske kønsskævhederne på beskæftigelsesområdet. Indtil videre har det givet 30 000 lavindkomstfamilier gratis adgang til børnehaver for deres 0-3-årige børn.

Programmet for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder støtter WeGate-platformen med mere end 2 000 medlemmer, som skaber et netværk, hvor kvindelige iværksættere og potentielle iværksættere kan gøre forretning og drage fordel af tjenesteydelser, der kan hjælpe deres virksomheder med at vokse, såsom adgang til finansiering, mentorordninger og coaching, herunder om finansiel forståelse.

Under prioritet 6 i politikken for udvikling af landdistrikterne støtter Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne udviklingen af basale tjenester i landdistrikterne og lokale initiativer. Dette bidrager til at tackle de særlige udfordringer, som kvinder kan møde i nogle landdistrikter og i landbrugssektoren, såsom manglen på basale tjenester af god kvalitet (f.eks. børnepasning, bredbånd og transport).

Den 25. november 2020 vedtog kommissærkollegiet den fælles meddelelse om kønshandlingsplan III (2021-2025) () for at bidrage til at opnå ligestilling. I overensstemmelse med sit tilsagn i henhold til ligestillingsstrategien og som bekræftet i den interinstitutionelle aftale, der ledsager den flerårige finansielle ramme for 2021-2027, arbejder Kommissionen på at udvikle en metode til at måle udgifter vedrørende ligestilling mellem kønnene i det langsigtede budget for 2021-2027 med henblik på yderligere at styrke integrationen af kønsaspektet i programmeringsperioden efter 2020.

Kommissionens mangeårige engagement i ligestilling mellem kønnene er blevet bekræftet med vedtagelsen af strategien for ligestilling mellem kønnene 2020-2025 (), hvori det hedder, at Kommissionen er fast besluttet på at opnå en Union med ligestilling. Kommissionen har tilføjet integration af kønsaspektet i strategien og har indført ligestilling mellem kønnene og lige muligheder for alle som tværgående mål for alle politikområder. Strategien fastsætter politiske mål og foranstaltninger med henblik på at opnå betydelige fremskridt hen imod et Europa med ligestilling mellem kønnene inden 2025.

Galileos eftersøgnings- og redningstjeneste gør det muligt at reducere den tid, det tager at detektere nødradiosendere, til mindre end 10 minutter. Fra og med 2020 sendes der et svar til nødsignalet på mindre end 15 minutter, hvor det anerkendes, at anmodningen er modtaget, og at hjælpen er på vej, hvilket er et unikt nyt element, der kun tilbydes af Galileo.

Den Europæiske Fond for Regionaludvikling bidrog med 1,2 mio. EUR til projektet "Digitaliseringshuset" i Niederösterreich. Projektet støttede regionale virksomheder i at styrke deres muligheder for onlinehandel midt i covid-19-krisen gennem udvikling af en mobilapplikation, der giver små virksomheder mulighed for hurtigt og nemt at komme i gang med onlinehandel.

Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer har bidraget til at levere vedvarende energi til omkring 14,5 mio. husstande og spare over 7 150 gigawatt energi om året.

Erasmus Mundus-mastergraden i kvinde- og kønsstudier blev finansieret i 2019 med et samlet budget på 4,5 mio. EUR for de følgende fem år. Målet er at uddanne kønseksperter, der kan bidrage til større ligestilling mellem mænd og kvinder, og konsortiet består af seks universiteter i fire medlemsstater og Det Forenede Kongerige.

Under Connecting Europe-faciliteten blev der tildelt et maksimalt bidrag på ca. 14 mio. EUR til AMBRA-Electrify Europe-aktionen til støtte for etableringen mellem 2018 og 2022 af 6 458 strømforsyningspunkter på 3 169 ladestationer til elektriske køretøjer på seks hovednetkorridorer i det transeuropæiske transportnet i Spanien, Italien og Rumænien.

Takket være støtte fra Den Europæiske Socialfond på ca. 3,6 mio. EUR i Belgien har Technocité Competence Centre siden 2015 hjulpet mere end 9 000 mennesker med at udvikle nye færdigheder inden for informations- og kommunikationsteknologi gennem kvalificerende og løbende uddannelse på et af de 20 kurser på disse områder. Projektet løber indtil udgangen af 2021.

Matchmaking-platformen for materiale under LIFE gjorde det muligt at reducere affaldsmængden med ca. 60 000 ton (en reduktion på 10 % inden for rammerne af projektet) fra oktober 2016 til december 2019 gennem systematisk anvendelse af økodesignteknikker for at lette nyttiggørelse og genbrug af dele, der tidligere ville være blevet til affald.

EU's indsats for at forbedre kostvaner og amning, husholdningernes modstandsdygtighed, fødevaresikkerhed, sundhedspleje og reduktion af nedsat vækst nåede op på næsten 20 mio. kvinder, teenagepiger og børn i 2013-2019 under instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde.

Samhørighedsfonden bidrog med ca. 39 mio. EUR til Polens største projekt til udvikling af intelligente eldistributionsnet i syv polske provinser. Projektet giver færre netfejl, øget forsyningssikkerhed og bedre livskvalitet for næsten 3 mio. indbyggere, og det forventes at reducere primærenergiforbruget med 1 054 gigajoule/år, hvilket resulterer i besparelser på 98 megawatttimer om året.

Mellem 2014 og 2020 blev der investeret ca. 4,9 mio. EUR til støtte for testning og udryddelse af dyresygdomme såsom brucellose i lokale fåre-, gede- og kvægbesætninger og uddannelse af lokale dyrlæger gennem instrumentet for finansiel støtte til fremme af den økonomiske udvikling i det tyrkisk-cypriotiske samfund.

I forbindelse med gennemførelsen af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringens "Microsoft 2"-sag i Finland mellem 2017 og 2019 blev der mobiliseret 3,5 mio. EUR fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen til finansiering af foranstaltninger, der tilbydes 883 afskedigede arbejdstagere til støtte for arbejdskraftens mobilitet og i samarbejde med den europæiske portal for jobmobilitet (dvs. annoncer for udenlandske job og udveksling af erfaringer på onlinemøder).

EU og dets 27 medlemsstater har kraftigt øget deres officielle udviklingsbistand til partnerlande til 67 mia. EUR () i 2020. EU og dets medlemsstater befæster derved deres position som verdens førende donor og har taget et stort skridt fremad i retning af at nå det mål, de har forpligtet sig til for 2030.

Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden bidrog i 2020 med 7,5 mio. EUR til en indkaldelse under Grækenlands nationale program for at støtte driften af delvis selvstændige lejligheder til uledsagede mindreårige over 16 år. Den aktuelle indkaldelse omfatter indkvartering af 500 personer.

I lyset af den indbyrdes forbundne karakter af disse mål er de fleste af EU's budgetprogrammer udformet med henblik på at opfylde en række mål for bæredygtig udvikling. I øjeblikket bidrager næsten 75 % af programmerne på EU-budgettet (46 ud af 61) til disse mål. Disse 46 programmer tegnede sig for 96 % af det samlede EU-budget. Følgende infografik er en ikke-udtømmende illustration af et af de mange eksempler på, hvordan EU-programmerne bidrager til målene for bæredygtig udvikling. EU's sammenhængende tilgang støtter en række initiativer på en lang række politikområder i EU og verden over med det formål at fremme bæredygtig udvikling for alle.

EU har indledt en omstilling til en klimaneutral, ressourceeffektiv og cirkulær lavemissionsøkonomi, som går hånd i hånd med øget sikkerhed, velstand, lighed og inklusion. På denne baggrund har udformningen og gennemførelsen af EU's udgiftsprogrammer til formål at opfylde målene for de enkelte politikområder og samtidig fremme bæredygtighed gennem de relevante programmers aktioner og interventioner. Gennem den europæiske konsensus om udvikling har EU også tilpasset sin tilgang til international samarbejds- og udviklingspolitik med 2030-dagsordenen og har sat målene for bæredygtig udvikling og Parisaftalen i centrum for sin optræden udadtil.

EU er sammen med sine medlemsstater fast besluttet på at gå forrest i gennemførelsen af 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og sikre et nybrud inden 2030, som ikke lader nogen i stikken. 2030-dagsordenen er den fælles køreplan, der blev vedtaget inden for FN med henblik på at skabe en fredelig og velstående verden, og er af afgørende betydning for EU's værdier og Europas fremtid. EU har forpligtet sig til at gennemføre målene for bæredygtig udvikling () i både sine interne og eksterne politikker. Siden vedtagelsen af dagsordenen i 2015 har EU gjort betydelige fremskridt med hensyn til at nå målene for bæredygtig udvikling og styrker løbende sin indsats. Covid-19-pandemien har vist, at en fuldstændig gennemførelse af 2030-dagsordenen er afgørende for at genoprette til det bedre efter krisen. Målene for bæredygtig udvikling udgør den universelle plan for en bæredygtig genopretning.

I overensstemmelse med den europæiske grønne pagt er Parlamentet, Rådet og Kommissionen blevet enige om (), at biodiversitet også vil blive integreret i EU-budgettet med et årligt mål på 7,5 % for 2024, der sikrer, at bidraget ikke falder igen, og med et årligt mål på 10 % for 2026 og 2027. Kumulativt vil dette for det næste langsigtede budget resultere i et højere ambitionsniveau end i den foregående periode. Dette er i overensstemmelse med erklæringen i biodiversitetsstrategien for 2030 om, at kravene til tiltag vedrørende biodiversitet er mindst 20 mia. EUR om året fra "privat og offentlig finansiering på nationalt plan og EU-plan", hvoraf EU-budgettet vil være en vigtig katalysator.

I perioden 2014-2020 afsatte EU 85 mia. EUR til bekæmpelse af tab af biodiversitet eller kumulativt et gennemsnit på 8 % af den flerårige finansielle ramme. Bilag 4 indeholder flere eksempler på konkrete resultater finansieret over EU-budgettet, som bidrog til at beskytte biodiversiteten.

At standse og vende tabet af biodiversitet er et vigtigt mål for EU, som det også er fastsat i kommissionsformand Ursula von der Leyens politiske retningslinjer () og den europæiske grønne pagt. EU's biodiversitetsstrategi udstikker retningslinjer for finansiering af biodiversitet og mobilisering af ressourcer. EU finansierer beskyttelsen af biodiversitet ved at integrere målene i EU's biodiversitetsstrategi for 2030 i de vigtigste finansieringsinstrumenter.

Tiltag for at standse og vende tabet af biodiversitet

·ændring af, hvordan klimarelateret finansiering identificeres i EU-budgettet fra de hensigtsbaserede Riomarkører under Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling til EU's klimamarkører, der lægger større vægt på resultater.

·styrkelse af budgettets fokus på klima for programmer, der ikke direkte tackler klimaudfordringen, gennem styrket klimasikring og anvendelse af princippet om ikke at gøre væsentlig skade

For det langsigtede budget for 2021-2027 har EU øget sine ambitioner yderligere med hensyn til bekæmpelse af klimaændringer. Budgettet vil bidrage med mindst 30 % af midlerne fra den flerårige finansielle ramme og NextGenerationEU til at nå EU's klimamål. For at sikre, at EU-budgettet bliver en succes med hensyn til at nå dette mål, er der foretaget adskillige forbedringer gennem den aftalte pakke og under de politiske forhandlinger:

For at bekæmpe klimaændringer () og miljøforringelser og blive verdens første klimaneutrale økonomi inden 2050 er EU nødt til at fremskynde omstillingen til en mere bæredygtig økonomi. I perioden 2014-2020 integrerede EU 216 mia. EUR i udgifter til klimaindsatsen på tværs af alle sine programmer, navnlig samhørighedspolitikken, energi, transport, forskning og innovation og den fælles landbrugspolitik, sammen med EU's udviklingspolitik, hvilket gør EU-budgettet til en central drivkraft for bæredygtighed. I 2021 fortsatte Kommissionen med at revidere og ajourføre alle tilgængelige oplysninger, herunder yderligere konsolidering af eksisterende data og anvendelse af en mere detaljeret metode, hvor det er muligt. Samlet set blev 20,1 % af EU-budgettet afsat til foranstaltninger til bekæmpelse af klimaændringer, hvorved den politiske ambition om at afsætte 20 % af det langsigtede budget for 2014-2020 til bekæmpelse af klimaændringer blev nået.

Mainstreaming er integration af horisontale prioriteter og tværgående politikområder i udformningen, forberedelsen, gennemførelsen og evalueringen af programmer for både interne og eksterne foranstaltninger. Da den samme foranstaltning kan forfølge forskellige mål på samme tid, fremmer mainstreamingen i EU-budgettet synergier i anvendelsen af midler til et begrænset antal tværgående prioriteter, hvilket resulterer i øget sammenhæng og omkostningseffektivitet i udgifterne. I dette afsnit forklares det, hvordan EU-budgettet forfølger tværgående politikker for at bekæmpe klimaændringer, beskytte biodiversiteten, opfylde FN's mål for bæredygtig udvikling og fremme ligestilling mellem kønnene.

Gennem de nye udgiftsprogrammer indfører Kommissionen en mere omfattende og sammenhængende resultatramme for EU-budgettet (). Dette vil bygge på 1) integration af resultater i politikudformningen gennem programevalueringer, 2) solid overvågning og rapportering om de enkelte programmers resultater og fremskridt hen imod deres mål i den årlige budgetcyklus og 3) sikring af EU-budgettets bidrag til overordnede horisontale politiske mål såsom klima, det digitale område og økonomisk genopretning. Der vil blive anvendt en række strømlinede indikatorer af høj kvalitet til at overvåge resultaterne i alle faser af programgennemførelsen med en klar metode til estimering af referencescenarier og mål. En solid overvågnings- og evalueringsramme vil danne grundlag for udformningen af fremtidige finansielle programmer.

Overgangen til det langsigtede budget for 2021-2027 vil også udgøre endnu et stort skridt fremad for EU-budgettets resultatramme. Kommissionen har taget erfaringerne fra perioden 2014-2020 og henstillingerne fra Parlamentet, Rådet og Revisionsretten meget alvorligt.

Genopretningsbistanden til samhørighed og til områder i Europa (REACT-EU), der blev finansieret af NextGenerationEU i 2021 og 2022, vil bidrage til at bygge bro mellem den første reaktion på krisen og genopretningen på længere sigt. Yderligere 50,6 mia. EUR til de igangværende programmer under samhørighedspolitikken for 2014-2020 vil yde afgørende hurtig og supplerende støtte til medlemsstater og regioner. Genopretningsbistanden fortsætter nødhjælpen til sundhedssektoren, små og mellemstore virksomheder og kortsigtede beskæftigelsesordninger, samtidig med at der indføres mulighed for at øge de digitale og grønne investeringer som led i kriseafhjælpningen.

Størstedelen af midlerne under NextGenerationEU (op til 672,5 mia. EUR) fordeles gennem genopretnings- og resiliensfaciliteten. Denne facilitet vil yde omfattende finansiel støtte til offentlige investeringer og reformer på centrale områder som f.eks. den grønne og den digitale omstilling. For at modtage støtte fra genopretnings- og resiliensfaciliteten forelægger EU's medlemsstater genopretnings- og resiliensplaner for Kommissionen, hvori de forklarer, hvordan pengene vil blive brugt til at støtte genopretning og opbygge modstandsdygtighed. Planerne skal tage højde for de udfordringer, der er udpeget i det europæiske semester, samt udfordringerne i forbindelse med den grønne og digitale omstilling. Kommissionen vil vurdere disse planer, og denne vurdering vil derefter blive godkendt af Rådet. Finansieringen vil blive udbetalt i flere rater, når de milepæle og mål, som medlemsstaterne har forpligtet sig til, er nået.

NextGenerationEU er et midlertidigt genopretningsinstrument på 750 mia. EUR bestående af ikketilbagebetalingspligtig støtte og lånestøtte ud over EU's langsigtede budget med fokus på de første afgørende genopretningsår. Finansiering fra NextGenerationEU vil blive investeret i flere programmer, der bidrager til økonomisk genopretning.

·For at bidrage til den digitale omstilling vil EU søge at investere 20 % af midlerne fra genopretnings- og resiliensfaciliteten i dette område.

·EU vil arbejde hen imod målet om at bruge 10 % af det langsigtede budget i 2026 og 2027 på at standse og vende nedgangen i biodiversiteten.

·EU har sat sig som mål, at mindst 50 % af det langsigtede budget, herunder NextGenerationEU, skal anvendes til at støtte moderniseringen af Den Europæiske Union gennem forskning og innovation, en retfærdig klimaindsats og digital omstilling. beredskab, genopretning og modstandsdygtighed.

Dette vil være den største stimuluspakke, som nogensinde er blevet finansieret over EU-budgettet. I alt er der afsat 1,8 bio. EUR, som skal bidrage til at genopbygge Europa efter covid-19-krisen. Denne hidtil usete reaktion vil bidrage til at afhjælpe de økonomiske og sociale skader, som covid-19-pandemien har forårsaget, og lægge grunden til en moderne og mere bæredygtig fremtid for et grønnere, mere digitalt og mere modstandsdygtigt Europa.

Kommissionen fremsatte i maj 2020 reviderede forslag til EU's langsigtede budget for 2021-2027 (svarende til 1 074 mia. EUR), der skal kobles sammen med et midlertidigt genopretningsinstrument, NextGenerationEU (til en værdi af 750 mia. EUR). Disse forslag blev formelt vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet i december 2020.

·Støtte til landbrugere. Finansielle instrumenter under Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne kan yde selvstændig driftskapital på op til 200 000 EUR til små og mellemstore virksomheder i landbruget og landdistrikterne, der er ramt af covid-19, på gunstige vilkår, herunder meget lave rentesatser, færre krav til sikkerhedsstillelse, gunstige betalingsplaner osv.

·Støtte til fiskere og fiske- og skaldyrssektoren. Kommissionen fastsatte specifikke foranstaltninger til at afbøde virkningerne af coronavirusudbruddet, såsom støtte til fiskere i forbindelse med midlertidigt ophør af fiskeriaktiviteter, støtte til akvakulturbrugere i forbindelse med midlertidig indstilling af produktionen og støtte til producentorganisationer i forbindelse med oplagring af fiskevarer og akvakulturprodukter samt budgetmæssig fleksibilitet for medlemsstaterne til at tildele ressourcer med kort varsel.

Kommissionen gav også medlemsstaterne vejledning i, hvordan de kan gøre brug af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i situationen med covid-19-krisen til at støtte arbejdstagere, der har mistet deres job som følge af pandemien. Ved udgangen af 2020 var der modtaget fire covid-19-relaterede ansøgninger fra medlemsstaterne.

Covid-19-pandemien ramte den globale økonomi og EU's økonomier som et chok og havde alvorlige socioøkonomiske konsekvenser. Det førte til et fald på 7,4 procentpoint i EU's bruttonationalprodukt, som forventes at stige igen med 4,1 procentpoint i 2021 (). Samhørighedspolitikkens programmer blev også tilpasset og mobiliseret for at støtte kriseberedskabet gennem investeringsinitiativerne som reaktion på coronavirusset ( ). Kommissionen fokuserede på at øge fleksibiliteten i disse instrumenter i videst muligt omfang for at muliggøre en hurtig behandling af alle anmodninger med lettere og hurtigere procedurer. Dette omfattede en forhøjelse af den maksimale medfinansieringssats til 100 %, lettelse af overførsler mellem fonde og regioner og forøgelse af finansieringsrammerne gennem finansielle instrumenter. Samlet set har denne fleksibilitet gjort det muligt for initiativet at mobilisere indtil videre 23,3 mia. EUR () fra de europæiske struktur- og investeringsfonde. Disse initiativer hjalp med at opfylde de mest presserende behov for lægemidler og medicinsk udstyr og bidrog til at afhjælpe virkningerne af den økonomiske krise gennem kortsigtede arbejdsordninger, der har til formål at holde folk i beskæftigelse under pandemien, yde finansiel støtte til små og mellemstore virksomheder samt øjeblikkelig likviditetstilførsel.

Den globale vaccinealliance COVAX (Covid-19 Vaccines Global Access) fører an i bestræbelserne på at sikre retfærdig og lige adgang til covid-19-vacciner i lav- og mellemindkomstlande. Team Europe er en af de førende bidragydere til COVAX med over 2,2 mia. EUR. Kommissionen deltager i COVAX-faciliteten for lige adgang til økonomisk overkommelige covid-19-vacciner og bidrager med 1 mia. EUR i EU-tilskud og -garantier.

Derudover fremmer EU en global indsats mod coronavirusset med multilaterale partnere, som blev lanceret af præsident Ursula von der Leyen. Ved en international donorkonference blev der afgivet tilsagn på mere end 15,9 mia. EUR () for at sikre fælles udvikling og universel anvendelse af diagnostik, behandlinger og vacciner mod coronavirus.

EU har som global aktør og gennem en kollektiv indsats som Team Europe sikret finansiel støtte til partnerlande og sårbare befolkninger med et samlet beløb på mere end 40 mia. EUR (). De vigtigste bidrag fra Team Europe var 7 mia. EUR fra Den Europæiske Investeringsbank, 4 mia. EUR fra Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling, 15 mia. EUR fra EU-budgettet og 14 mia. EUR fra medlemsstaterne. Team Europes indsats fokuserer på at tackle den umiddelbare sundhedskrise og de deraf følgende humanitære behov, styrke partnerlandenes sundheds-, vand- og sanitetssystemer og deres forsknings- og beredskabskapacitet til at håndtere pandemien og afbøde de socioøkonomiske virkninger.

Udviklingen af en ny generation af vacciner — mRNA-vacciner () — støttes gennem adskillige Horisont 2020-tilskud. I det europæiske aidsvaccinationsinitiativ 2020 gjorde BioNTech brug af sin mRNA-teknologi til at udvikle og fremstille HIV-vaccinekandidater. Den finansielle støtte fra Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer hjalp BioNTech med at anvende denne mRNA-teknologi til udvikling af en covid-19-vaccine. Den forhåndsaftale, som Kommissionen formidlede, gjorde det yderligere muligt at fremstille BioNTech-Pfizer-vaccinen, som var den første til at opnå markedsføringstilladelse i EU.

Der blev mobiliseret offentlige og private investeringer for at udvikle sikre og effektive vacciner til alle i hele verden. Kommissionen har gennem Horisont 2020 rejst mere end 781 mio. EUR siden januar 2020 til udvikling af vacciner, nye behandlinger, diagnostiske prøver og medicinske systemer med det formål at redde liv og forhindre spredning af covid-19. Dette omfatter mobilisering af den særlige fond for forskning i nødsituationer, fællesforetagendet IMI 2 og 164 mio. EUR gennem en indkaldelse iværksat af pilotprojektet European Innovation Council.

Anvendelsesområdet for EU's Solidaritetsfond blev desuden udvidet fra den 1. april 2020 til at omfatte større folkesundhedsmæssige krisesituationer. I alt op til næsten 530 mio. EUR vil blive stillet til rådighed for medlemsstater i 2021 og kandidatlande, der er hårdt ramt af covid-19-krisen med henblik på at finansiere bistand til befolkningen (lægelige foranstaltninger, foranstaltninger inden for sundhedssektoren og inden for civilbeskyttelse) og de foranstaltninger, der træffes for at begrænse spredningen af virusset.

·Kommissionen oprettede clearingcentralen for medicinsk udstyr ( ), hvis vigtigste opgave var at få et overblik over de væsentlige behov for medicinsk udstyr i medlemsstaterne for at matche udbud og efterspørgsel på EU-plan. Den ydede også hjælp til industrien og interessenter, der var ramt af tekniske og reguleringsmæssige hindringer. Via EU-civilbeskyttelsesmekanismen blev der f.eks. sendt respiratorer, beskyttelsesdragter og desinfektionsmidler til lande i nød og udsendt medicinske nødhjælpshold. Der blev udsendt nationale medicinske nødhjælpshold under EU's civilbeskyttelsesmekanisme for at støtte Italien og Litauen i den første bølge af covid-19-krisen. På samme måde støttede lægehold fra EU også partnerlande som f.eks. Armenien og Aserbajdsjan. Under nødhjælpsinstrumentet gennemførte Kommissionen også en mobilitetspakke for at hjælpe med at finansiere transport af patienter, lægehold og vigtige medicinske forsyninger.

Budgettet for EU-civilbeskyttelsesmekanismen blev forhøjet med 415 mio. EUR i 2020 og støttede hospitaler i hele EU, hvoraf mange behandlede patienter fra andre lande. Der blev sendt mobile hold af sundhedspersonale ud for at dække de mest presserende behov.

Da mange medlemsstater stod over for en tredje smittebølge og nye varianter i første kvartal af 2021, blev nødhjælpsinstrumentet styrket i 2021 med yderligere 232 mio. EUR () i forpligtelsesbevillinger. Dette vil støtte nye tiltag såsom interoperabilitet mellem digitale grønne certifikater, et EU-system til overvågning af spildevand, videreudvikling af platformen til udveksling af Passenger Locator-formularer og indkøb af specialiserede test til identifikation af varianter til donation til medlemsstaterne.

Instrumentet finansierede også oprettelsen af en IT-platform for interoperabilitet mellem nationale sporingsapps, som nu er forbundet med 17 nationale apps (), sammen med et pilotsystem til udveksling af Passenger Locator-formularer.

·Nødhjælpsinstrumentet blev anvendt til at tilrettelægge 1 500 fragtoperationer, der omfattede mere end 1 000 flyvninger og 500 rejser ad vej, jernbane og søvejen mellem april og september 2020, med henblik på at bringe vigtige medicinske forsyninger ind i EU i en tid, hvor der var alvorligt begrænsede fragtmuligheder, transport af mere end 300 sundhedsmedarbejdere og patienter med henblik på behandling på tværs af grænserne, uddannelse af 3 500 sundhedsmedarbejdere i testteknikker, 75 mobile testteams, øget kapacitet på 150 lokale blod- eller plasmaindsamlingscentre og uddannelse i intensiv behandling for 15 000 sundhedsmedarbejdere på 750 hospitaler.

· Den vigtigste prioritet i 2020 var at sikre 2,6 mia. doser () af covid-19-vacciner, når det var konstateret, at de var sikre og effektive, gennem forhåndsaftaler om køb med vaccineproducenterne. Gennem disse aftaler erhvervede nødhjælpsinstrumentet købsrettigheder for EU-medlemsstaterne til op til 2,6 mia. vaccinedoser fra seks vaccineproducenter (AstraZeneca, BioNTech-Pfizer, CureVac, Johnson & Johnson, Moderna og Sanofi-GlaxoSmithKline) som led i EU's vaccinestrategi. Ved at diversificere porteføljen maksimerede Kommissionen chancerne for, at EU-borgere hurtigst muligt og i det nødvendige omfang kunne få adgang til en effektiv vaccine. Som følge heraf blev den første vaccine distribueret i EU inden udgangen af 2020 ( ). 86 % af de disponible midler fra EU-budgettet blev afsat hertil, og ved årets udgang stillede medlemsstaterne også bidrag til rådighed til denne aktion på i alt 750 mio. EUR i eksternt formålsbestemte indtægter. EU's koordinerede tilgang sikrede, at medlemsstaterne kunne dele den iboende risiko ved at investere i, hvad der på det tidspunkt var en udokumenteret udvikling af vacciner, og dermed havde adgang til en bred vifte af potentielle vaccineteknologier og virksomheder.

Ved fastsættelsen af prioriteter for de foranstaltninger, der skal finansieres, havde Kommissionen en regelmæssig dialog med medlemsstaterne for at forstå deres behov. På dette grundlag besluttede Kommissionen tidligt, at instrumentet kunne tilføre den største merværdi ved at støtte EU's vaccineinitiativ, som alle 27 medlemsstater deltager i.

Nødhjælpsinstrumentet blev reaktiveret i april 2020 med et budget på 2,7 mia. EUR til at yde behovsbaseret nødhjælp som supplement til medlemsstaternes indsats og bidragene fra andre EU-instrumenter til at bekæmpe covid-19-pandemien og hjælpe med at redde liv. Reaktiveringen gav mulighed for en meget bred anvendelse af dette instrument gennem målrettede foranstaltninger, der anvendes strategisk, hvor omfanget, hastigheden eller den grænseoverskridende karakter af de nødvendige løsninger bedst håndteres gennem en koordineret EU-indsats og nye, hurtige indkøbsmekanismer. Nødhjælpsinstrumentet forvaltes centralt af Kommissionen og gennemføres i vid udstrækning ved direkte forvaltning. Instrumentet blev også anvendt til indkøb af sundhedsrelateret materiale, bistand til sundhedspersonale og operationel støtte til mobil medicinsk beredskabskapacitet. Dette stiller sundhedspersonale og hold til rådighed, hvor der er mest brug for dem i Europa, og hjælper med at transportere gods.

·I begyndelsen af 2021 havde mellem 25 og 30 mio. ansatte nydt godt af støtte fra programmet til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation (SURE) — en betydelig del af arbejdsmarkedet i de støttemodtagende medlemsstater, hvilket gav en besparelse på ca. 5,8 mia. EUR i rentebetalinger.

Kommissionen mobiliserer også EU's ressourcer uden for det langsigtede budget, f.eks. gennem Den Europæiske Investeringsbank og andre instrumenter. Den Europæiske Unions midlertidige program for støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation (SURE) blev oprettet for at hjælpe medlemsstaterne med at beskytte arbejdspladser og arbejdstageres indkomster i forbindelse med covid-19-pandemien. Det yder finansiel bistand i form af lån fra EU til støtte for kortsigtede beskæftigelsesordninger og lignende foranstaltninger for at hjælpe medlemsstaterne med at beskytte arbejdstagere og selvstændige mod risikoen for arbejdsløshed og indkomsttab. Programmet er udtryk for en stærk solidaritet. For at afspejle denne sociale motivation ydes finansieringen i form af sociale obligationer. Budgettet er på op til 100 mia. EUR, og ved udgangen af 2020 var der allerede blevet udbetalt 40 mia. EUR () i lånestøtte til medlemsstaterne.

70 mia. EUR blev mobiliseret hurtigt og fleksibelt via EU-budgettet som led i en koordineret europæisk reaktion på covid-19-pandemien gennem en række foranstaltninger. Med henblik herpå blev budgettet for 2020 forhøjet med 10,2 mia. EUR (). Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Kommissionen ændrede forordningen om den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 så hurtigt som muligt for at give størst mulig fleksibilitet i gennemførelsen af budgettet for 2020. Desuden gav nødhjælpsinstrumentet Kommissionen mulighed for at koordinere og bistå de indkøbsbestræbelser, der er nødvendige for at bekæmpe krisen.

Covid-19-pandemien i Europa har ført til menneskelige tragedier, nedlukninger og en hidtil uset økonomisk afmatning (). EU handlede beslutsomt for at vise sin solidaritet i denne krise og beskytte liv og levebrød ved at fokusere på foranstaltninger, der sikrede en øjeblikkelig og effektiv reaktion. I løbet af 2020 vedtog Kommissionen over 1 350 foranstaltninger for at afbøde krisen, herunder 598 statsstøtteafgørelser, der gav europæiske virksomheder en livline og dermed opretholdt kontinuiteten i den økonomiske aktivitet under og efter udbruddet. Ved udgangen af 2020 havde medlemsstaterne mobiliseret omkring 3,1 bio. EUR () eller mere end 30 % af EU's bruttonationalprodukt for at afbøde virkningerne af krisen.

Disse besparelser er gennemført på et tidspunkt, hvor der stilles stadig større forventninger til Kommissionen om at skabe resultater på områder som den grønne og den digitale omstilling, industripolitikken, økonomisk og social genopretning, migration, retsstatsprincippet og forsvarssamarbejdet. Dette pres er blevet forstærket af den arbejdsbyrde, der er forbundet med at udarbejde og gennemføre en omfattende reaktion fra EU's side på covid-19-pandemien og dens eftervirkninger. På trods af dette har Kommissionen omfordelt et betydeligt antal medarbejdere for at støtte gennemførelsen af dens flagskibsinitiativer og en hurtig reaktion på pandemien. Budgetmæssige begrænsninger under den nye finansielle ramme vil kræve en endnu stærkere prioritering og yderligere effektivitetsforbedringer for at sikre, at EU fortsat er i stand til at opfylde sine prioriteter.

EU's administrationsbudget, som støtter både budgetforvaltningen og hele spektret af EU-institutionernes aktiviteter, tegnede sig for en lille del af det samlede budget i 2020. Sammen med de øvrige institutioner har Kommissionen taget skridt til at forbedre effektiviteten af alle sine aktiviteter og gennemførte betydelige besparelser under den finansielle ramme for 2014-2020, herunder ved at gennemføre en personalereduktion på 5 % mellem 2013 og 2017 (). Den Europæiske Revisionsret har bekræftet disse besparelser, men noterede sig de negative konsekvenser, de har haft for personalet ().

Budgettet for 2020 udviklede sig betydeligt i forhold til det budget, som budgetmyndigheden oprindeligt vedtog, hvilket primært skyldtes covid-19-relaterede foranstaltninger. De ændringer, som Europa-Parlamentet og Rådet vedtog, øgede EU-budgettet for 2020 med 10,2 mia. EUR () i betalingsbevillinger og 5,2 mia. EUR i forpligtelsesbevillinger til håndtering af covid-19-krisen, navnlig for at dække de yderligere behov for betalingsbevillinger til nødhjælpsinstrumentet til finansiering af covid-19-vaccinationsstrategien og de yderligere betalingsbehov for samhørighed efter vedtagelsen af investeringsinitiativerne som reaktion på coronavirusset. Betydelige midler er også blevet omprioriteret og omdirigeret til mål i forbindelse med covid-19-krisen.

Bæredygtig vækst: naturressourcer59 956 EURØkonomisk, social og territorial samhørighed58 646 EURKonkurrenceevne for vækst og beskæftigelse25 273 EUREt globalt Europa11 350 EURSikkerhed og medborgerskab7 152 EURAdministration6 046 EURI alt169 659 EURBæredygtig vækst: naturressourcer59 956 EURØkonomisk, social og territorial samhørighed58 646 EURKonkurrenceevne for vækst og beskæftigelse25 273 EUREt globalt Europa11 350 EURSikkerhed og medborgerskab7 152 EURAdministration6 046 EURI alt169 659 EUR

I det nye langsigtede budget er udgiftsområdernes struktur blevet revideret for at skabe større gennemsigtighed og sikre nøje overensstemmelse med de vigtigste politiske prioriteter. Den resultatanalyse, der præsenteres i afsnit 1.2-1.7 i dette bilag, er struktureret omkring de nye udgiftsområder for 2021-2027.

Endelig var 2020 det sidste år i den flerårige finansielle ramme for 2014-2020. Den nye og ambitiøse flerårige finansielle ramme for 2021-2027 blev sammen med det midlertidige genopretningsinstrument NextGenerationEU vedtaget i december, hvilket satte EU-budgettet i centrum for genopretningen og omstillingen til en mere bæredygtig og digital fremtid (se punkt 1.3 nedenfor).

2020 var på mange måder et afgørende år for EU-budgettet. Det var det første hele år for von der Leyen-Kommissionen. EU-budgettet for 2020 spillede en vigtig rolle med hensyn til at støtte von der Leyen-Kommissionens ambitiøse overordnede mål. Det hjalp f.eks. med at forberede den grønne og den digitale omstilling og med at fremme solidaritet og sikkerhed, ikke kun inden for EU, men også i samarbejde med vores internationale partnere. 2020 var også året for covid-19-udbruddet, som krævede hurtige og omfattende ændringer for kriseafhjælpning og -genopretning (se punkt 1.1.2 nedenfor).

1.1.1. EU-budgettet for 2020 — et budget til omstillingen

Selv om overvågningsoplysninger giver nyttig indsigt i fremskridtene, vil endelige konklusioner om udbyttet af programmerne først kunne drages på grundlag af detaljerede evalueringer efter afslutningen af de nuværende programmer. Ved en sådan vurdering skal der tages behørigt hensyn til virkningen af covid-19-pandemien og de skridt, der tages for at omdirigere og omprioritere EU-midlerne for at støtte kriseafhjælpning og genopretning.

På grund af EU-programmernes flerårige karakter kan resultaterne på området kun vurderes i en flerårig sammenhæng. Denne rapport bygger på de senest kendte resultater. De rapporteringsoplysninger, der var tilgængelige i slutningen af 2020, som fremgår af "Programgennemførelsesoversigten" i bilag 3, viser at de fleste programmer gør gode fremskridt i retning af de mål, der blev fastsat i begyndelsen af programmeringsperioden. F.eks. accelererer fremskridtene under programmet for samhørighedspolitikken hurtigt til trods for forsinkelser tidligere i perioden. Hvis der er specifikke problemer i forbindelse med gennemførelsen af bestemte programmer, redegøres der i "Oversigt over udbyttet af programmer" nærmere for, hvordan dette har påvirket udbyttet, og hvilke afhjælpende foranstaltninger der er truffet.

I november 2020 offentliggjorde Den Europæiske Revisionsret en ny beretning om EU-budgettets performance. Retten så nærmere på Kommissionens generelle effektivitetsrapporter og ni udgiftsprogrammer på tværs af budgettet. Retten konkluderede i beretningen, at Kommissionen har solide procedurer til udarbejdelse af effektivitetsrapporter, og bemærkede, at der er sket mange forbedringer, samtidig med at den pegede på målrettede områder, hvor der er behov for yderligere forbedringer.

Ligesom sidste år har Kommissionen vedlagt "Oversigt over udbyttet af programmer" som bilag til den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport for at fremhæve denne prioritet. Den har yderligere styrket den systematiske vurdering af programmernes resultater både i de programerklæringer, der ledsager budgetforslaget, og i "Oversigt over udbyttet af programmer".

Kommissionen prioriterer fortsat effektiviteten af EU's udgifter højest. Den er fast besluttet på at sikre, at EU-budgettet gennemføres i overensstemmelse med de stærkeste økonomiske forvaltningsstandarder og er så effektivt som muligt med hensyn til at nå sine mål.

2.1. Stærke redskaber til at forvalte EU-budgettet i et komplekst miljø 53

Annex 2 – Internal control and financial management 51

2.1. Stærke redskaber til at forvalte EU-budgettet i et komplekst miljø53

Annex 2 – Internal control and financial management 51

I 2020 spillede EU fortsat en central rolle med hensyn til at støtte de mest sårbare flygtninge med partnerlande i det sydlige naboskabsområde. I december 2020 havde EU's regionale trustfond som reaktion på den syriske krise nået direkte ud til mere end 7,8 mio. mennesker gennem tiltag for uddannelse, eksistensgrundlag og social bistand og foranstaltninger vedrørende sundhed, vand og sanitet samt beskyttelse, herunder navnlig i Irak, Jordan, Libanon og Tyrkiet.

·Over 3 400 ansatte i sundhedssektoren i Tyrkiet er ansat i 177 sundhedscentre for migranter. Der er gennemført over 14 mio. sundhedskonsultationer, og der er blevet givet over 4 mio. vaccinationsdoser til indvandrerbørn og gravide kvinder.

Erklæringen fra EU og Tyrkiet har også skabt sikre og lovlige migrationsveje til EU for over 28 621 mennesker med behov for international beskyttelse gennem genbosætning.

I 2020 var Kommissionen fortsat fast besluttet på at hjælpe de mest sårbare flygtninge i Tyrkiet og yde støtte til deres værtssamfund. I 2020 omfattede bistandsområderne støtte til basale behov, sundhedspleje, beskyttelse og kommunal infrastruktur samt uddannelse, beskæftigelse og virksomhedsudvikling for både flygtninge og sårbare lokalbefolkninger. Samme år afsluttede Kommissionen tildelingen og kontraktindgåelsen på 6 mia. EUR i driftsbudgettet til faciliteten for flygtninge i Tyrkiet for at sikre, at behovene hos flygtninge og værtssamfund i Tyrkiet håndteres på en omfattende og koordineret måde.

EU-budgettet havde et klart fokus på udviklingssamarbejde og navnlig på at forbedre forholdene for flygtninge i tredjelande og investere i deres sundhed, uddannelse og færdigheder og i infrastruktur, bæredygtig vækst og sikkerhed. Det hjælper også lande, der huser flygtninge, med at give dem humanitære vilkår, der værner om deres værdighed.

1.7.4. EU-budgettet hjælper med at tackle flygtningekrisen ved at tilbyde flygtninge værdighed og hjælp til at opfylde deres basale behov

EU's humanitære luftbro organiserede 67 flyvninger, som nåede ud til 20 lande på fire kontinenter for at levere mere end 1,2 ton medicinsk og humanitært udstyr og transportere mere end 1 700 lægeligt og humanitært personale og andre passagerer.

Et vigtigt aktiv for EU's humanitære indsats er en meget stærk tilstedeværelse på stedet og teknisk og operationel ekspertise i netværket af humanitære feltkontorer fordelt på næsten 40 lande. EU kanaliserer sin bistand gennem sit netværk af omkring 200 organisationer, herunder FN-agenturer, Den Internationale Røde Kors- og Røde Halvmåne-bevægelse og ikkestatslige organisationer, hvorigennem mennesker i nød kan modtage bistand selv i vanskeligt tilgængelige områder.

Sideløbende med den humanitære indsats bidrog EU-finansieringen også til katastrofeberedskab med det formål at opbygge kapacitet og modstandsdygtighed i sårbare eller katastroferamte samfund. I 2020 nød ca. 35 mio. mennesker verden over godt af katastrofeberedskabsforanstaltninger i katastroferamte regioner. Desuden styrkede EU sit tilsagn om at styrke beredskabskapaciteten med henblik på hurtig indsats over for sårbare eller katastroferamte samfund (f.eks. i Mozambique, Nepal og Filippinerne) gennem øremærkede midler.

I 2020 blev de fleste igangværende humanitære kriser yderligere forværret af virkningerne af covid-19 på kort og mellemlang sigt, som fik særlig fokus i 2020. Sideløbende hermed er EU fortsat med at imødekomme andre nye eller allerede eksisterende humanitære behov, herunder f.eks. bekæmpelse af ørkenudbrud i Østafrika, den humanitære nødsituation i syv lande i den øvrige Sahelregion eller behovet for støtte til de mest sårbare, der er ramt af krisen i Syrien.

EU's humanitære bistand, der er fast forankret i de centrale humanitære principper om medmenneskelighed, neutralitet, upartiskhed og uafhængighed, har bidraget til at redde liv og lindre menneskelige lidelser overalt i verden. Med alt fra langvarige konflikter i Afrika og Mellemøsten til alvorlige fødevarekriser stiger de humanitære behov hurtigere end de tilgængelige ressourcer, hvilket gør det vanskeligere at yde bistand til dem, der har størst behov. EU fortsatte sin humanitære mission ved at tildele mere end 2 mia. EUR i humanitær bistand i 2020 til lande, der er ramt af naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer. EU og dets medlemsstater er dermed tilsammen verdens største donor af humanitær bistand og bidrager med mere end 36 % af den samlede andel af bidragene til humanitær bistand.

·Der blev etableret 80 partnerskaber mellem byer i EU og lande uden for EU i Asien og Nord-, Syd- og Mellemamerika i forbindelse med den nye dagsorden for byerne under programmet for internationalt bysamarbejde i 2020 (partnerskabsinstrumentet).

EU's fokus på sine kerneværdier styrkes yderligere af Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder. Trods stadig flere angreb på det internationale menneskerettighedssystem og det internationale retssystem har Kommissionen fortsat støttet de centrale institutioner, herunder Den Internationale Straffedomstol og FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder. Menneskerettighedskrisefaciliteten under det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder sikrer en fleksibel finansieringsmetode til at reagere på situationer, hvor der er en alvorlig mangel på grundlæggende frihedsrettigheder, hvor menneskers sikkerhed er mest truet, hvor menneskerettighedsorganisationer og menneskerettighedsforkæmpere arbejder under ekstraordinært vanskelige forhold, eller hvor offentliggørelse af en indkaldelse af forslag ville være uhensigtsmæssig. F.eks. krævede gennemførelsen af EU's valgobservationsmissioner i 2020 fleksibilitet og tilpasningsevne til rejserestriktioner og udfordrende sundhedsmæssige forhold som følge af covid-19-pandemien.

I 2020 fortsatte EU's trustfond for Colombia, der delvist finansieres af instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde, med at støtte gennemførelsen af fredsaftalen mellem Colombias regering og FARC (Colombias Væbnede Revolutionære Styrker). Den omsatte EU's politiske støtte til fredsaftalen, navnlig med hensyn til elementerne vedrørende reform af landdistrikterne, jordreformer og social og økonomisk reintegration af tidligere FARC-kombattanter. I 2020 ydede fonden også støtte til 39 partnerlande for at gøre deres nationale sociale beskyttelsessystemer mere inklusive, finansielt bæredygtige og reaktionsdygtige over for chok såsom covid-19-krisen.

Partnerskabsinstrumentet fortsatte med at bidrage til EU's foranstaltninger over for tredjelande ved at støtte EU's udenrigspolitik og dække globale udfordringer såsom klimaændringer og miljøbeskyttelse, den internationale dimension af Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og forbedring af adgangen til markederne og fremme af handel, investeringer og offentligt diplomati.

Ikkesprednings- og nedrustningsaktioner finansieret over budgettet for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik bidrog til international fred og sikkerhed ved at styrke normerne mod spredning af masseødelæggelsesvåben. Dette blev opnået gennem fremskridt med hensyn til universel anvendelse, institutionel styrke og effektiv gennemførelse af de relevante traktater og mekanismer (f.eks. traktaten om et altomfattende forbud mod atomprøvesprængninger) og ved at forebygge og bekæmpe ulovlig ophobning af og handel med håndvåben og lette våben samt ammunition hertil. Den støttede også gennemførelsen af traktaten om våbenhandel og vedtagelsen af politikker for eksport af militærteknologi og -udstyr. Vigtige missioner inden for den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik og mandaterne for EU's særlige repræsentanter sikrede også, at stabiliteten blev opretholdt.

Under instrumentet, der bidrager til stabilitet og fred, blev der vedtaget 56 foranstaltninger som reaktion på krisesituationer i 2020, hvoraf 16 vedrørte covid-19-krisen. Instrumentet spillede en pionerrolle i reaktionen på de globale, tværregionale og nye trusler ved at gå ind på områder, der ikke tidligere var omfattet af EU's samarbejdsinstrumenter, gennem pilotaktioner, som i nogle tilfælde senere blev opskaleret under mere traditionelle instrumenter for udviklingssamarbejde såsom Den Europæiske Udviklingsfond. Relevante eksempler omfatter indsatsen i Sahel (politisamarbejde og terrorbekæmpelse), Afrikas Horn (forebyggelse og finansiering af terrorisme) og Latinamerika (politisamarbejde).

Menneskerettigheder og demokrati er under alvorligt pres i mange lande, hvilket er en situation, der er blevet yderligere forværret som følge af covid-19-krisen. I 2020 samarbejdede EU med konsortier af civilsamfundsorganisationer for at støtte journalister i Latinamerika og Afrika og finansierede oprettelsen af en global overvågning af covid-19-pandemiens indvirkning på demokrati og menneskerettigheder ( ).

Covid-19-pandemien har tvunget de globale ledere til at genoverveje uddannelsessystemerne og fremhævede betydningen af at investere i konnektivitet og digitalisering. Digitale teknologier og datateknologier har været en vigtig drivkraft for EU's indsats. Ca. 60 mio. EUR blev mobiliseret i en Team Europe-tilgang og omdirigeret til øjeblikkelige foranstaltninger for at yde nødhjælp til partnerlandenes socioøkonomiske systemer, hvilket gav folk mulighed for at fortsætte deres uddannelse og få adgang til sundhedsoplysninger og -tjenester.

Med hensyn til klimaindsatsen var EU i 2020 fortsat den førende globale leverandør af klimafinansiering og den mest progressive aktør i den internationale klimaforhandlingsproces. Kommissionen bidrog til at opfylde EU's forpligtelser i henhold til Parisaftalen om klimaændringer ved at støtte opgraderingen og gennemførelsen af partnerlandenes nationalt bestemte bidrag og ved at bistå dem med at opbygge deres kapacitet til at tilpasse sig klimaændringerne gennem oprettelse af et nyt program for katastroferisikoreduktion på 100 mio. EUR.

Team Europe-tilgangen blev lanceret som en fælles reaktion på covid-19 af EU, dets medlemsstater og europæiske finansielle institutioner, og det lykkedes at mobilisere 40 mia. EUR. Som led i den programmeringsproces, der blev iværksat i 2020, er der fremlagt omkring 150 idéer til Team Europe-initiativer. Der er tale om flagskibsprojekter for forandring, som vil blive udformet, finansieret og gennemført i fællesskab i en Team Europe-tilgang.

2020 bragte os også tættere på en ny partnerskabsaftale med de 79 medlemmer af Gruppen af Stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet. Den nye ambitiøse aftale, også kendt som "post-Cotonou", har ikke blot til formål at ændre partnernes forbindelser med særligt fokus på regionerne, men også at blive i stand til bedre at tackle globale udfordringer i de næste to årtier.

EU's forbindelser med Afrika var fortsat en nøgleprioritet i løbet af 2020. I marts blev meddelelsen om EU's partnerskab med Afrika og EU's vision om at styrke EU's alliance med Afrika udsendt i en fælles meddelelse sammen med EU-Udenrigstjenesten — "Frem mod en omfattende strategi for samarbejdet med Afrika".

Da verdens ledere vedtog FN's 2030-dagsorden, havde de forudset, at der var behov for en fælles ramme for at tackle flere globale udfordringer samtidig. Med pandemien og dens konsekvenser blev det pludselig presserende at sikre fremskridt med hensyn til bæredygtig udvikling. I 2020 forværrede covid-19 de eksisterende uligheder og vendte flere års fremskridt. Ved at fremme en forandringsdagsorden begyndte EU sammen med sine partnere at gennemføre et globalt genopretningsinitiativ, der har til formål at mindske uligheder og fremme menneskelig udvikling og retfærdig, grøn omstilling på globalt plan.

Som en global styrke for fred, retsstatsprincippet, demokrati og bæredygtig udvikling søger EU at udbrede disse mål og værdier på verdensplan. Det sker gennem forskellige instrumenter og trustfonde, der har til formål at mindske fattigdom og konfliktpotentiale, øge den økonomiske udvikling og fremme menneskerettigheder og ligestilling mellem kønnene.

·Adgangen til tjenesteydelser inden for vand-, sanitets- og hygiejnesektoren er blevet forbedret for 483 704 personer, navnlig med hensyn til drikkevandskilder og hygiejnefremme, og 265 kommunale/regionale vand- og spildevandsanlæg er blevet opført eller genoprettet.

EU's støtte til () Palæstina nåede f.eks. op på 55 000 modtagere på Vestbredden og sikrede lønninger og pensioner til Den Palæstinensiske Myndigheds civile arbejdstagere. Den ydede også kontant bistand til 22 000 fattige og sårbare familier på Vestbredden og 65 000 sådanne familier i Gazastriben. Desuden bidrog Kommissionen til betaling af lægehenvisninger til hospitaler i Østjerusalem, idet den opretholdt tilgængeligheden af, adgangen til og bæredygtigheden af vigtige tertiære sundhedsydelser for den palæstinensiske befolkning, hvoraf de fleste ikke er tilgængelige andre steder i Palæstina. I Syrien blev der også ydet støtte til sundhedssektoren, herunder 1,8 mio. primære sundhedskonsultationer, 15 085 henvisninger, 6 751 fødsler, genopbygning af otte primære sundhedsklinikker, støtte til 320 medarbejdere i den primære sundhedspleje og solid kapacitetsopbygning for at øge sundhedspersonalets kompetencer på tværs af flere behovsbaserede områder.

I de østlige nabolande er Ukraine fortsat et centralt fokus for støtten, da landet står over for fortsat intern og ekstern aggression. EU støttede Ukraine i at øge dets modstandsdygtighed for at mindske den skadelige indflydelse. EU's bistand bidrog til Ukraines omfattende reformprogram og til stabilisering af landets økonomi med hidtil usete bistandspakker (ca. 1,6 mia. EUR i bilateral bistand mellem 2014 og 2020). Der blev ydet bistand gennem programmer om bl.a. decentralisering (Ukraines program for lokal myndiggørelse, ansvarlighed og udvikling), bekæmpelse af korruption (Den Europæiske Unions initiativ til bekæmpelse af korruption), retsstatsforhold (Pravo-Justice) og reform af den offentlige forvaltning (støtte til en omfattende reform af den offentlige forvaltning i Ukraine).

Det østlige partnerskab blev lanceret i 2009 med det formål at fremme en mere grundig demokratisk og økonomisk udvikling og foranstaltninger til bekæmpelse af korruption i tidligere lande i Sovjetunionen. Der er ingen klare udsigter til EU-medlemskab på nuværende tidspunkt, og fremskridtene med at gennemføre foranstaltninger til støtte for EU's principper har til tider været langsomme i flere partnerskabslande. Dette er især tilfældet med hensyn til demokrati, ytringsfrihed og foranstaltninger til bekæmpelse af korruption. Ikke desto mindre har EU støttet over 125 000 virksomheder, støttet lån til en værdi af 2 mia. EUR, opretholdt over 250 000 arbejdspladser og bidraget til at skabe omkring 34 000 nye arbejdspladser, siden partnerskabet begyndte.

Instrumentet til førtiltrædelsesbistand er den måde, hvorpå EU med finansiel og teknisk bistand støtter reformer i udvidelseslandene. Midlerne opbygger udvidelseslandenes kapacitet gennem tiltrædelsesprocessen med en deraf følgende gradvis positiv udvikling i regionen. I perioden 2014-2020 blev der nået væsentlige milepæle. Kommissionen vedtog sin udtalelse om Bosnien-Hercegovinas ansøgning i maj 2019 og identificerede 14 nøgleprioriteter, som landet skal opfylde med henblik på at indlede EU-tiltrædelsesforhandlinger. I juli 2018 bekræftede Kommissionen, at Kosovo () havde opfyldt alle udestående benchmarks for visumliberalisering. I marts 2020 godkendte Det Europæiske Råd beslutningen om at indlede tiltrædelsesforhandlinger med Albanien og Nordmakedonien. Siden januar 2014 er der indledt forhandlinger med Serbien om 18 kapitler, mens to er blevet foreløbigt afsluttet. I 2020 var der 33 åbne kapitler med Montenegro. For at støtte den langsigtede økonomiske genopretning og fremskynde konvergensen med EU i regionen fremlagde Kommissionen i oktober 2020 en økonomisk plan og en investeringsplan for Vestbalkan, som mobiliserer op til 9 mia. EUR i tilskud, samtidig med at en ny garantifacilitet for Vestbalkan forventes at generere investeringer på op til 20 mia. EUR. Planen fremmer også en stærk regional integration gennem et fælles regionalt marked, som lederne på Vestbalkan godkendte i november 2020 (). I 2020 fortsatte Kommissionen med at støtte de sociale og økonomiske reformer i regionen gennem de økonomiske reformprogrammer og også gennem 1) fremme af anvendelsen af principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder i disse lande, 2) styrkelse af det regionale samarbejde i partnerskab med Den Internationale Arbejdsorganisation og Det Regionale Samarbejdsråd og 3) udrulning af den gældende EU-ret.

Planen for europæiske eksterne investeringer på 5,1 mia. EUR har til formål at generere investeringer på over 50 mia. EUR i EU's nabolande og i Afrika. Den hjælper allerede enkeltpersoner, lokalsamfund og små virksomheder. I 2020 blev planen omlagt for at bidrage til indsatsen mod covid-19-pandemien, herunder 400 mio. EUR i finansiering af COVAX.

EU yder bistand til naboskabslande og kandidatlande, ikke kun gennem institutionel støtte, men også gennem økonomisk støtte og infrastrukturudvikling, der fungerer som centrale byggesten for at sikre stabilitet, velstand og bæredygtighed. De vigtigste budgetmidler til støtte for naboskabspolitikken og udvidelseslandene i 2020 var det europæiske naboskabsinstrument og instrumentet til førtiltrædelsesbistand II.

Den europæiske naboskabspolitik søger at etablere særlige forbindelser med 16 af EU's naboer i det sydlige Middelhavsområde og det østlige partnerskab og fokuserer på fire prioriterede områder (god regeringsførelse, demokrati, retsstatsprincippet og menneskerettigheder, økonomisk udvikling, sikkerhed og migration og mobilitet) med det formål at øge modstandsdygtigheden i EU's nabostater og samfund. Udvidelsespolitikken vejleder, støtter og overvåger reformer i lande, der ønsker at tiltræde EU, i overensstemmelse med EU's værdier, love og standarder. Den fremmer fred og stabilitet og bidrager til at forbedre borgernes livskvalitet.

1.7.1. EU stræber efter at opnå et frit og velstående naboskab

COVAX fører an i bestræbelserne på at sikre retfærdig og lige adgang til covid-19-vacciner i lav- og mellemindkomstlande. Team Europe er en af de førende bidragydere til COVAX med næsten 2,5 mia. EUR. Kommissionen deltager i COVAX-faciliteten for lige adgang til økonomisk overkommelige covid-19-vacciner og havde i januar 2021 bidraget med 1 mia. EUR i garantier. COVAX-faciliteten har til formål at indkøbe mindst 2 mia. doser covid-19-vacciner — nok til at mindst 20 % af befolkningen kan vaccineres i hvert land.

Gennem sine programmer vedrørende foranstaltninger udadtil fremmer EU sine kerneværdier i hele verden og finansierer foranstaltninger til fremme af demokrati, fred, solidaritet, stabilitet, fattigdomsudryddelse, velstand og bevarelse af naturressourcer i EU's nabolande og resten af verden. Desuden er EU's engagement i konnektivitet en del af Unionens arbejde for at fremme den dobbelte grønne og digitale omstilling internationalt. EU-budgettet bidrager til at fremme en bæredygtig økonomi, social og digital udvikling og beskyttelse af menneskerettighederne, god regeringsførelse og retsstatsprincippet. Både den strategiske hensigt og den praktiske gennemførelse af EU's konnektivitet vil fortsat stå i centrum for EU's geopolitiske dagsorden. I det langsigtede budget for 2021-2027 er initiativerne på dette område samlet under overskriften "Naboområder og verden".

Efterhånden som udfordringerne bliver stadig mere globale, skal EU spille en mere aktiv rolle og have en stærkere stemme i verden ved at styrke sin position som forkæmper for demokrati og fremme åben og fair handel, partnerskab, multilateralisme og en regelbaseret verdensorden. Målet er at styrke forbindelserne med partnerlandene, fremme bæredygtig udvikling og opbygge EU's krisestyringskapacitet.

·406 værktøjer er blevet indført eller opgraderet for at lette medlemsstaternes beskyttelse af kritisk infrastruktur i alle økonomiske sektorer.

·287 fælles efterforskningshold og operationelle projekter under den europæiske tværfaglige platform mod kriminalitetstrusler blev støttet af Fonden for Intern Sikkerhed i 2014-2020.

Indsatsområdet "politi" under Fonden for Intern Sikkerhed () bidrager til bekæmpelsen af kriminelle trusler, terrorisme og sikkerhedstrusler. Der er oprettet i alt 21 EU-netværk for at styrke den gensidige tillid og informationsudveksling mellem de nationale myndigheder, og denne del finansierer oprettelsen af nationale passagerlistesystemer, som gør det muligt for de nationale retshåndhævende myndigheder at udveksle oplysninger om mistænkelige flypassagerer. Desuden kæmper EU for at beskytte religionsfriheden. Der blev således i 2020 stillet 23 mio. EUR til rådighed for medlemsstaterne og religiøse samfund for at beskytte religiøse steder og offentlige steder. Den nye dagsorden for terrorbekæmpelse () udstikker vejen frem for tiltag på EU-plan med henblik på bedre at foregribe, forebygge, beskytte mod og reagere på terrortrusler.

EU-institutionerne sigter mod at styrke sikkerheden i Den Europæiske Union ved at lette det grænseoverskridende samarbejde og udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder, hvilket muliggør interoperabilitet mellem de relevante EU-sikkerhedsinformationssystemer. Dette sker gennem Fonden for Intern Sikkerhed, som også fremmer fælles operationer og gør det muligt at opgradere sikkerhedsrelevante faciliteter og fremme gennemførelsen af strategien for den indre sikkerhed og samarbejdet om retshåndhævelse.

For at støtte forsvarsindustrien under covid-19-krisen blev både den forberedende foranstaltning vedrørende forsvarsforskning og programmet for udvikling af den europæiske forsvarsindustri gennemført fuldt ud gennem undertegnelse af tilskudsaftaler og forfinansiering af alle projekter, der blev udvalgt til finansiering. Men for at tage højde for krisens virkninger i procedurer og samarbejdsaftaler blev det besluttet at forlænge fristen for indsendelse af forslag i 2020 til december 2020 uden indvirkning på den finansielle gennemførelse af programmet i 2020.

For at afhjælpe fragmenteringen af forsvarsindustrien i EU og med henblik på at opbygge den næste generation af kritiske forsvarskapaciteter blev programmet for udvikling af den europæiske forsvarsindustri vedtaget i juli 2018 for en periode på to år indtil den 31. december 2020 med et budget på 500 mio. EUR. Det styrkede forsvarsindustriens konkurrenceevne og innovationskapacitet i EU og samarbejdet mellem medlemsstaterne i udviklingsfasen for forsvarsprodukter og -teknologier og fremmede dermed en bedre udnyttelse af stordriftsfordele. Ved at støtte udviklingsfasen bidrager programmet til en bedre udnyttelse af resultaterne af forsvarsforskning og til at dække hullet mellem forskning og produktion. Da programmet navnlig har til formål at styrke samarbejdet mellem virksomheder på tværs af medlemsstaterne, er de eneste aktiviteter, der er støtteberettiget under programmet, dem, der gennemføres af et konsortium bestående af mindst tre virksomheder, der er hjemmehørende i mindst tre forskellige medlemsstater. Programmet fremmer et samarbejde mellem aktører i forsvarsindustrien i medlemsstaterne, hvor EU's finansielle bidrag frigør forsvarsprojekter, som ellers ikke ville være påbegyndt på grund af deres finansieringsbehov eller de involverede teknologiske risici. Næsten 40 % af de støttemodtagere, der modtager støtte efter indkaldelserne under programmet for udvikling af den europæiske forsvarsindustri i 2019, er små og mellemstore virksomheder, som er en vigtig del af den europæiske forsvarsindustri. Et andet pilotprogram er den forberedende foranstaltning vedrørende forsvarsforskning. I 2020 ydede den 23 mio. EUR i støtte til 10 forsvarsforskningsprojekter. Programmerne baner vejen for en egentlig europæisk forskningsfond, som fra 2021 vil bidrage til at skabe et integreret forsvarsindustrigrundlag i EU.

En stærk forsvarsindustri er kernen i et mere selvstændigt EU på sikkerhedsområdet. Forskning i sikkerhed og fremme af innovation understøtter en koordineret EU-reaktion på komplekse udfordringer og giver mulighed for at tage konkrete skridt til at afbøde risici. Sikkerhedsunionen var et af fire fokusområder under arbejdsprogrammet for Horisont 2020 for 2018-2020, som tegnede sig for 50 % af den samlede offentlige finansiering af sikkerhedsforskning i EU.

I løbet af de seneste mange år er udfordringerne på sikkerhedsområdet blevet større. EU har i stigende grad oplevet situationer, der har ført til en styrkelse af sikkerhedskapaciteten. Følgende initiativer er vigtige på dette område: programmet for udvikling af den europæiske forsvarsindustri, den forberedende foranstaltning vedrørende forsvarsforskning og indsatsområdet "Politi" under Fonden for Intern Sikkerhed. I det langsigtede budget for 2021-2027 er initiativerne på dette område samlet under overskriften "Sikkerhed og forsvar".

I den nye pagt om migration og asyl bebudes en ny strategi til styrkelse af frivillig tilbagevenden og reintegration, og det fastsættes, at der skal udpeges en koordinator for tilbagesendelse med støtte fra et nyt netværk på højt plan for tilbagesendelse. Dette vil bidrage til at sikre, at tilbagesendelse er et fælles ansvar og forvaltes på en sammenhængende måde.

Tilbagesendelsesprocenten er dog fortsat utilfredsstillende. Udsigterne til forbedring afhænger både af et bedre samarbejde mellem lande uden for EU og af medlemsstaternes effektivitet med hensyn til at gennemføre tilbagesendelser. I den forbindelse bidrager Schengenevalueringer, der finansieres af Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden på tilbagesendelsesområdet, til at lede medlemsstaterne i retning af specifikke foranstaltninger, der skal prioriteres for at nå de fastsatte mål. Der gøres også en indsats for at styrke Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtnings rolle: I 2020 blev 12 072 tredjelandsstatsborgere tilbagesendt gennem flyvninger koordineret af agenturet på trods af de alvorlige restriktioner som følge af covid-19-pandemien.

EU-budgettet støtter medlemsstaterne i gennemførelsen af de afgørelser om tilbagesendelse, som de udsteder for migranter uden ret til ophold via Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden og Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning.

Hvis EU's asylsystem skal være troværdigt, skal migranter uden ret til ophold sendes tilbage til deres oprindelseslande. I 2020 fortsatte Kommissionen med at træffe foranstaltninger til at øge tilbagesendelsesprocenten, f.eks. ved yderligere at forbedre samarbejdet med vigtige oprindelseslande og presse på for at få vedtaget det omarbejdede tilbagesendelsesdirektiv.

Kommissionen indførte en ny ad hoc-genbosætningsordning for 2020-2021 med et mål om at genbosætte 20 000 personer, som resulterede i, at medlemsstaterne kollektivt gav tilsagn om at genbosætte næsten 30 000. Dette bekræfter medlemsstaternes engagement i genbosætning og deres vilje til at styrke sikre og lovlige veje til beskyttelsei EU. EU's kollektive tilsagn for 2020 udgør næsten 50 % af de globale tilsagn.

Den koordinerede genbosætningsindsats, der udgør en sikker og lovlig måde at nå til EU på for mennesker med behov for international beskyttelse, er øget gradvist siden 2015. Den nye pagt om migration og asyl, der blev offentliggjort den 23. september 2020, bekræftede betydningen af at skabe sikre lovlige migrationsveje, og i de senere år har der i stigende grad været fokus på lovlig migration og integration rettet mod forskellige målgrupper samt etablering af lovlige migrationsveje på EU-plan som supplement til og udvikling af medlemsstaternes indsats. Der blev afsat næsten 1 mia. EUR til genbosætning i programmeringsperioden 2014-2020.

De grundlæggende årsager til migration, herunder lokale konflikter, fattigdom og ulighed, der er forværret af covid-19-krisen og klimaændringer (), vil fortsætte. Kommissionen arbejder tæt sammen med lande uden for EU om at tackle irregulær migration. Under EU's Nødtrustfond for Stabilitet og Håndtering af de Grundlæggende Årsager til Irregulær Migration og til Fordrivelse af Personer i Afrika bidrog finansiel støtte til Marokko til at nedbringe antallet af irregulære migranter på den vestlige Middelhavsrute. Der blev også finansieret oplysningskampagner i tredjelande for at informere om risiciene ved irregulær migration og smugling af migranter.

Mindskelse af incitamenterne for migranter til at ankomme ulovligt og etablering af lovlige migrationsveje

Den Europæiske Union har investeret betydeligt i en effektiv kontrol af de ydre grænser gennem de forskellige informationssystemer () på EU-plan og deres interoperabilitet, hvilket giver grænsevagter og politifolk adgang til ajourførte oplysninger. Fonden for Intern Sikkerhed har også bidraget til at styrke medlemsstaternes myndigheders grænseforvaltningskapacitet, der fungerer som de nationale komponenter i den europæiske grænse- og kystvagt, primært ved at finansiere deres tekniske kapacitet og infrastruktur. I 2020 var der også forberedende arbejde med indsættelsen af de første hold fra den europæiske grænse- og kystvagts stående korps i 2021. Desuden udarbejdede Kommissionen den afledte ret, der er nødvendig for at gøre det muligt for Den Europæiske Unions Agentur for den Operationelle Forvaltning af Store IT-systemer inden for Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed at påbegynde udformningen og udviklingen af de nye informationssystemer og deres interoperabilitet.

Kommissionen arbejdede i 2020 på at sikre stærke ydre grænser og en harmoniseret gennemførelse af den fælles visumpolitik, som vil muliggøre et fuldt fungerende Schengenområde, som er en vigtig drivkraft for vores velstand, sikkerhed og frihedsrettigheder.

For at imødekomme behovet for en strukturel reform af EU's migrationspolitik og bygge videre på de fremskridt, der er gjort på dette område siden 2016, fremlagde Kommissionen en ny pagt om migration og asyl og en række lovgivningsforslag, som Kommissionen vedtog i september 2020. Initiativet omfatter alle de elementer, der er nødvendige for en samlet EU-tilgang til migrationsstyring, baseret på solidaritet og en retfærdig ansvarsfordeling.

I 2020 finansierede Kommissionen efter de brande, der ødelagde modtagelses- og identifikationscenteret Moria på Lesbos i september, overførslen af 406 uledsagede mindreårige fra Moria til fastlandet og flyttede også uledsagede børn på andre øer i sikkerhed. Kommissionen ydede nødbistandskontrakter til en værdi af 121 mio. EUR til opførelse af tre nye centre på øerne Samos, Kos og Leros. Desuden har Kommissionen i fuld forståelse med de græske myndigheder og med henblik på at støtte migrationsstyringen i Grækenland på en bæredygtig måde oprettet en taskforce, som gennemfører et fælles pilotprojekt for en ny modtagelsesfacilitet på Lesbos.

I løbet af 2020 fortsatte folk med at flygte fra forfølgelse i deres hjemlande for at søge et bedre liv. Med støtte fra EU-budgettet bistod medlemsstaterne mere end 2 mio. asylansøgere mellem 2014 og 2020. Der blev lagt særlig vægt på de mest sårbare, navnlig uledsagede mindreårige.

Da migranter fortsat ankommer over Middelhavet, kan frivillig solidaritet på kort sigt gennem omplacering af asylansøgere og modtagere fra én medlemsstat til en anden bidrage til at skabe tillid blandt medlemsstaterne. Siden 2019 har Kommissionen koordineret den frivillige flytning af asylansøgere, der er sat i land i Italien og Malta efter redningsoperationer i det centrale Middelhavsområde, til andre medlemsstater, der frivilligt udviser solidaritet. I marts 2020 begyndte den frivillige omplacering også i Grækenland, hvor 2 213 af de mest sårbare ansøgere allerede er blevet omplaceret.

På trods af, at de involverede fonde er relativt små i forhold til de store udfordringer, er de vigtigste fordele ved en indsats på EU-plan fordelene ved byrdefordeling. Medlemsstater, der var under et større migrationspres, modtog støtte til at forbedre deres asylsystemer og modtagelseskapacitet og fik akut og strategisk operationel støtte for at sikre en retfærdig ansvarsfordeling. Ved udgangen af januar 2021 var det samlede nødhjælpsbeløb, der var blevet ydet siden 2014, nået op på over 2,4 mia. EUR (), hvilket gjorde det muligt for flere medlemsstater, herunder Grækenland, Spanien og Italien, at redde liv til søs, forbedre modtagelsesfaciliteterne for ankomne migranter, yde grundlæggende sundhedspleje og beskytte sårbare grupper. Nødhjælpsinstrumentet under den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 vil fortsat spille en afgørende rolle i håndteringen af uforudsete begivenheder i forbindelse med den ustabile migrationssituation.

I 2020 blev der afsat mere end 1,7 mia. EUR () til migration og grænseforvaltning gennem Asyl, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og fire agenturer etableret på området for migration og indre anliggender: Det Europæiske Asylstøttekontor, Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning, Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde og Den Europæiske Unions Agentur for den Operationelle Forvaltning af Store IT-systemer inden for Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed. I det langsigtede budget for 2021-2027 er initiativerne på dette område samlet under overskriften "Migration og grænseforvaltning".

En særlig "Adapting to COVID-19 Award" gik til Italiens LIFE Prepair-projekt for dets arbejde under covid-19-krisen. Dette projekt tackler luftforurening forårsaget af trafik, boligopvarmning, industri og energiproduktion.

Fiskeri og akvakultur var også blandt de sektorer, der var mest umiddelbart berørt af forstyrrelserne som følge af covid-19-udbruddet. Den første pakke af støtteforanstaltninger blev vedtaget i marts 2020 som led i investeringsinitiativet som reaktion på coronavirusset, mens den midlertidige lempelse af konkurrencereglerne gennem den covid-19-specifikke statsstøtteramme bidrog til at sikre, at der fortsat var tilstrækkelig likviditet til rådighed på markedet.

Som reaktion på covid-19-pandemien gav markedsforanstaltningerne den nødvendige støtte til at sikre en bæredygtig landbrugsindkomst og øge fødevaresikkerheden. EU-budgettet finansierede støtte til privat oplagring af mejeriprodukter og kødprodukter for at stabilisere markederne ved midlertidigt at reducere udbuddet. Den midlertidige lempelse af konkurrencereglerne gennem en covid-19-specifik statsstøtteramme bidrog yderligere til at rette op på den alvorlige ubalance på markedet og hjalp dermed landbrugerne og deres sammenslutninger i de hårdest ramte sektorer (f.eks. mælk, kartofler, blomster, vin). Ekstraordinære markedsforanstaltninger gav mulighed for større fleksibilitet i markedsstøtteprogrammer (f.eks. frugt, grøntsager, oliven og olivenolie, biavl, vin). Der blev også skabt fleksibilitet i EU's skolefrugt-, grøntsags- og mælkeordning på grund af skolelukninger samt i forvaltningen af handelen. Programmerne for udvikling af landdistrikterne fik større fleksibilitet, og reglerne blev forenklet for at yde ekstraordinær midlertidig støtte under Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne.

Eksempler på konkrete foranstaltninger, der blev truffet i 2020 for at støtte den fælles landbrugspolitik i håndteringen af covid-19-krisen.

I 2020 viste både landbrugs- og fiskerifondene sig at være smidige, når det gjaldt om at løse de problemer, som covid-19-krisen skabte. I landbrugssektoren blev der truffet en række foranstaltninger til forenkling og større fleksibilitet for at undgå negative konsekvenser.

·Som en del af Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne havde 1,5 mio. støttemodtagere taget erhvervsuddannelse i landbruget ved udgangen af 2019 — med det mål at nå ud til 3,6 mio. støttemodtagere inden 2023.

Flere facetter af kystsamfundene modtog støtte gennem Den Europæiske Hav- og Fiskerifond. Ved udgangen af 2019 støttede fonden næsten 15 % af den aktive fiskerflåde og mere end 4 000 fartøjer i kystfiskeri af mindre omfang. Fonden tager også fat på de udfordringer, som regionerne i den yderste periferi står over for, navnlig for at sikre, at fiskeri- og akvakulturprodukter, der produceres i disse regioner, nyder godt af lige konkurrencevilkår.

Ud over landbrugssektoren skaber Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne også titusindvis af arbejdspladser via sine projekter med det formål at sikre social inklusion og fattigdomsbekæmpelse. Dette er en del af fondens målsætning om at s