BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Begrundelse og formål

I henhold til artikel 395, stk. 1, i direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem (herefter "momsdirektivet") kan Rådet med enstemmighed på forslag af Kommissionen give en medlemsstat tilladelse til at indføre særlige foranstaltninger, der fraviger bestemmelserne i nævnte direktiv, for at forenkle momsopkrævningen eller for at undgå visse former for momsunddragelse eller momsundgåelse.

Ved breve registreret i Kommissionen den 23. december 2014 og den 8. maj 2015 anmodede Ungarn om tilladelse til at anvende en foranstaltning, der fraviger artikel 193 i momsdirektivet. I overensstemmelse med momsdirektivets artikel 395, stk. 2, underrettede Kommissionen ved brev af 2. juli 2015 de øvrige medlemsstater om Ungarns anmodning. Kommissionen underrettede ved brev af 7. juli 2015 Ungarn om, at den rådede over alle de oplysninger, som den fandt nødvendige for at kunne vurdere anmodningen.

Ungarn har underrettet Kommissionen om, at landet oplever svig i sektoren for levering af personale, navnlig for så vidt angår vikarbureauer og organisationer, der leverer lignende tjenesteydelser, såsom skolekooperativer, hvis medlemmer udfører arbejde for tredjemand. Omkring 1 000 virksomheder er registreret som vikarbureauer i Ungarn.

En række virksomheder i denne sektor er medlem af nationale sammenslutninger i Ungarn (f.eks. Ungarns nationale sammenslutning af vikarbureauer og Ungarns nationale sammenslutning af skolekooperativer), og medlemskab af disse sammenslutninger giver ifølge Ungarn en vis garanti for, at virksomhederne driver forretning på lovlig vis. Men et betydeligt antal virksomheder er ikke medlem af en national sammenslutning, og det er navnlig i denne kategori, at 40 % til 50 % af virksomhederne ifølge Ungarn er villige til at begå svig.

Dette svig har forskellige former, såsom fiktiv levering af tjenesteydelser eller falske fakturaer, men den vigtigste form for momsunddragelse består i, at der faktureres leverancer, hvorefter den pågældende leverandør forsvinder uden at overføre moms til skattevæsenet, men samtidig efterlader kunden med en gyldig faktura, der giver ret til fradrag. Ifølge Ungarns beregninger beløb momssvindlen i denne sektor sig i 2014 til ca. 22 500 000 Euro.

Et af kendetegnene ved levering af denne type tjenesteydelser er, at der ikke kræves store investeringer eller specialiseret viden. Det er derfor forholdsvis let at oprette en sådan virksomhed, som efterfølgende forsvinder efter en kort periode. På grund af begrænsede investeringer overstiger den moms, som virksomhederne har modtaget fra kunder, ofte betragteligt den moms, der kan fradrages for disse investeringer eller, mere generelt, den indgående moms. Den ikke-fradragne indgående moms udgør derfor kun et lille omkostningselement, når disse virksomheder med få eller ingen aktiver forsvinder. Det samlede ubetalte momsbeløb bliver vanskeligt eller umuligt at inddrive.

Uanset indførelsen af visse kontrolforanstaltninger (f.eks. øget tilsyn og kontrol med registrering af nye virksomheder) har Ungarn erklæret, at man ikke vil være i stand til at bekæmpe svig i denne sektor effektivt. Ungarn anmoder derfor om tilladelse til, som en undtagelse fra den generelle regel i artikel 193 i momsdirektivet, at anvende ordningen for omvendt betalingspligt på denne sektor, ifølge hvilken det ikke er leverandøren, men den afgiftspligtige kunde, som i sin momsangivelse angiver den skyldige moms for leverancen. Forudsat at vedkommende kunde har fuld fradragsret, vil denne opgive og samtidig fradrage momsen for den pågældende leverance. Derved vil statskassen ikke modtage nogen indbetaling af moms. Dette forhindrer, at svigagtige leverandører forsvinder med momsen. På grundlag af de oplysninger, som Ungarn har givet, erfarer Kommissionen, at brugerne af tjenesteydelserne generelt er bedre til at overholde reglerne end disse leverandører. Den foreslåede foranstaltning vil derfor også have den virkning, at momsforpligtelser overføres fra mindre og mindre pålidelige virksomheder til større afgiftspligtige personer, der er bedre til at overholde reglerne. Samtidig er der ikke konstateret nogen risiko for overførsel af svig til andre medlemsstater, der ikke anvender denne foranstaltning. På samme måde forventes der ingen overførsel af svig til detailleddet, idet denne type tjenesteydelse normalt ikke er beregnet til endeligt forbrug.

Det skal bemærkes, at momsdirektivet allerede indeholder bestemmelser om en valgfri anvendelse af ordningen for omvendt betalingspligt ved levering af personale (artikel 199, stk. 1, litra b), i momsdirektivet). Denne mulighed er begrænset til ejendomssektoren (momsdirektivets artikel 199, stk. 1, litra a)), men baggrunden for muligheden i direktivet er sammenlignelig med baggrunden for den foreliggende anmodning. Den foreslåede undtagelse bør derfor kun gælde for situationer, der ikke allerede er omfattet af momsdirektivet.

Endelig har Kommissionen fået oplyst, at Ungarn allerede er begyndt at anvende den undtagelse, der anmodes om, uden at have afventet vedtagelsen af Rådets afgørelse på grundlag af dette forslag.