KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 21.04.1997 
KOM(97) 160 endelig udg. 
Forslag til 
RÅDETS FORORDNING (EF) 
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af 
ubleget stof af bomuld med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik, 
Egypten, Indien, Indonesien, Pakistan og Tyrkiet 
(forelagt af Kommissionen) 

Begrundelse 
( 1 ) Ved forordning (EF) nr. 2208/96 ' indførte Kommissionen den 20. november 1996 
en midlertidig antidumpingtold på importen af ubleget stof af bomuld med 
oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik, Egypten, Indien, Indonesien, Pakistan 
og Tyrkiet. 
(2) Efter indførelsen af den midlertidige told fik berørte parter lejlighed til at 
fremsætte bemærkninger og til at blive hørt, hvis de anmodede herom. 
(3) På grundlag af flere anmodninger fra eksportører og importører besluttedes det at 
holde forbindsgaze uden for undersøgelsen i betragtning af denne vares særlige 
fysiske egenskaber og meget specielle anvendelsesformål. 
(4) Kommissionen imødekom nogle eksportørers anmodninger vedrørende 
fastsættelsen af dumpingmargenerne og ændrede i relevant omfang 
dumpingberegningerne i overensstemmelse hermed. Virkningen heraf var en 
generel nedsættelse af dumpingmargenerne. De endelige gennemsnitsmargener 
fastsattes til mellem 13 og 15%. Den største nedsættelse af dumpingmargenen 
fandt sted for Pakistan, hvor gennemsnittet faldt fra 27,9% til 14,3%. 
(5) På grundlag af bemærkninger fra eksportørerne ændredes metoden for beregning 
af underbudsmargenerne under hensyntagen til de forskellige varetyper. Ved 
beregningerne efter den nye metode bekræftedes det imidlertid, at der var tale om 
betydelige prisunderbud. 
1 EFTnr. L 295 af 20.11.1996, s. 3. 
i 
(6) I betragtning af den pågældende vares strategiske placering i produktionskæden 
og på baggrund af bemærkninger fra de berørte parter, blev der foretaget en 
indgående undersøgelse af de aspekter af proceduren, der vedrører Fællesskabets 
interesser. Undersøgelsen bekræftede, at indførelsen af foranstaltninger ville have 
gunstige virkninger for EF-erhvervsgrenen, for så vidt som de ville gøre det 
muligt for den at øge produktionen, reducere omkostningerne og genskabe 
rentabiliieten, hvorimod de ikke ville have væsentlige negative virkninger for 
senere led i produktionskæden. De foreløbige konklusioner om, at 
antidumpingforanstaltninger ikke er i modstrid med Fællesskabets interesser som 
helhed bekræftedes derfor. 
(7) Kommissionen foreslår derfor i overensstemmelse med artikel 9 i Rådets 
forordning (EF) nr. 384/96, at Rådet indfører endelig antidumpingtold på 
importen af ublegede stoffer af bomuld med oprindelse i Den Kinesiske 
Folkerepublik, Egypten, Indien, Indonesien, Pakistan og Tyrkiet. I betragtning af 
omfanget af den forvoldte skade anbefales det endvidere, at den midlertidige 
antidumpingtold opkræves endeligt i et omfang svarende til den endelige told, der 
indføres. 
<L 
RÅDETS FORORDNING (EF) NR /97 
af.... 
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af 
ubleget stof af bomuld med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik, 
Egypten, Indien, Indonesien, Pakistan og Tyrkiet 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, 
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om 
beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske 
Fællesskab1, særlig artikel 9, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen forelagt efter høring af Det Rådgivende 
Udvalg, og 
ud fra følgende betragtninger: 
A. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER 
(1) Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2208/962, i det følgende benævnt 
"forordningen om midlertidig told", indførtes der en midlertidig antidumpingtold 
på importen til Fællesskabet af ubleget stof af bomuld, henhørende under KN-
H1T nr. 1, 56 af 6.3.1996, s. 1, i det følgende benævnt "grundforordningen". 
EFT nr. L 295 af 20.11.1996, s. 3. 
-J-L 
kode 5208 11 - 5208 19 og 5209 11 - 5209 19 og med oprindelse i Den Kinesiske 
Folkerepublik, Egypten, Indien, Indonesien, Pakistan og Tyrkiet. 
B. EFTERFØLGENDE PROCEDURE 
(2) Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for 
nødvendige med henblik på den endelige fastlæggelse af de faktiske 
omstændigheder, og den aflagde kontrolbesøg hos importører i Fællesskabet, som 
var forretningsmæssigt forbundne med producenter/eksportører i de berørte lande, 
nemlig: 
- Eurotex Trading Corp. GmbH, Hamburg, Tyskland 
- Mafatlal Limited, Romaga AG (UK and Switzerland), Lancashire, Det Forenede 
Kongerige. 
(3) Som anført i betragtning 13 i forordningen om midlertidig told undersøgte 
Kommissionen nærmere, om gaze burde holdes uden for denne procedure, og den 
aflagde kontrolbesøg hos følgende selskaber i Fællesskabet: 
- Torval, Torras Valenti S.A., Navarcles, Barcelona, Spanien 
- Texpol, Textil Planas Oliveras S.A., Manresa, Barcelona, Spanien. 
(4) Efter indførelsen af de midlertidige antidumpingforanstaltninger fremsatte nogle 
af de berørte parter skriftlige bemærkninger. 
(5) Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt af Kommissionen. 
(6) På anmodning underrettedes parterne om de vigtigste kendsgerninger og 
betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at anbefale indførelse af 
endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der var 
stillet sikkerhed i form af midlertidig told. Parterne indrømmedes desuden en 
frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger efter ovennævnte 
underretning. 
(7) Der blev taget stilling til de berørte parters mundtlige og skriftlige bemærkninger, 
og i det omfang, det ansås fbr påkrævet, blev det taget hensyn hertil ved den 
endelige fastlæggelse af de faktiske forhold. 
C. DEN AF UNDERSØGELSEN OMFATTEDE VARE OG SAMME VARE 
(8) Det skal erindres, at den foreliggende procedure omfatter alle fladvævede, 
ublegede stoffer af bomuld med indhold af bomuld på 85 vægtprocent eller 
derover. Ubleget stof af bomuld fremstilles i mange forskellige typer eller 
"konstruktioner", som defineres ved en kombination af garnnummer (vægt) og 
antal tråde i både kæde og skud samt sammenfletningsmåden for trådene. 
Desuden kan mange producenter almindeligvis på bestilling fremstille enhver 
konstruktion af ubleget bomuldsstof. 
(9) På grundlag af de oplysninger, der forelå ved gennemførelsen af den foreløbige 
undersøgelse, fastslog Kommissionen, at de til hjemmemarkedet og til eksport 
fremstillede typer fra de pågældende lande var samme vare i henhold til 
definitionen i artikel 1, stk. 4, i grundforordningen, jf. betragtning 12 i 
forordningen om midlertidig told. Kommissionen fandt endvidere, at de typer, der 
solgtes på det indiske hjemmemarked, og de typer, der eksporteredes af kinesiske 
selskaber, var samme varer, og de typer, der eksporteredes fra alle de berørte 
lande, og de typer, der fremstilledes af EF-producenterne, var ligeledes samme 
varer. 
(10) Efter offentliggørelsen af resultaterne af den foreløbige undersøgelse blev der 
indgivet adskillige anmodninger om at holde særlige typer af ubleget bomuldsstof 
uden for proceduren. Der var tale om stoffer i forskellige konstruktioner og med 
forskellige særlige anvendelsesformål. Disse typer indbefattede bl.a. visse stoffer, 
der anvendes til broderi, stoffer til pudseskiver og stoffer til fremstilling af 
forbindsgaze, i det følgende benævnt "gaze". 
(11) Hvad angår gaze fastslog Kommissionen at: 
- gazestoffer har andre fysiske egenskaber i betragtning af de særligt lette 
konstruktioner, som almindeligvis gør dem uegnede til andre anvendelsesformål, 
således at de ikke kan erstatte de konstruktioner, der f.eks. anvendes i 
beklædnings- og boligsektoren, 
- gazestoffer har særlige hygiejniske/pharmaceutiske anvendelsesformål, som er 
forskellige fra de øvrige stoffer, der anvendes i tekstilindustrien, eftersom denne 
vare kun kan anvendes til fremstilling af medicinsk gaze, der er defineret i 
"European Pharmacopoeia" fastsat af Europarådet (KN-kode 3005 90 31), og som 
skal overholde strenge hygiejneforskrifter, 
- eftersom stoffer til medicinsk gaze tariferes særskilt i KN-kode 5208 1110, kan 
de klart identificeres som en særlige vare, og de kan derfor holdes uden for 
proceduren, uden at berøre effektiviteten af eventuelle foranstaltninger, der 
indføres. Omgåelse af eventuelle foranstaltninger ved urigtige varebeskrivelser vil 
være vanskelig og let at opdage. 
Stoffer til fremstilling af forbindsgaze henhørende under KN-kode 5208 11 10 
holdes uden for den foreliggende procedure. Midlertidig antidumpingtold, der 
måtte være pålagt denne vare, bør følgelig frigives eller tilbagebetales. 
(12) For så vidt angår andre stoftyper, for hvilke der er modtaget anmodninger om 
udelukkelse fra denne procedure, skal det understreges, at de ganske klart falder 
ind under ovennævnte definition af samme vare. De omfattes følgelig af 
proceduren. 
D. EKSPORTØRER OG PRODUCENTER I OPRINDELSESLANDENE 
1. Individuel undersøgelse som led i stikprøve 
(13) Flere tyrkiske parter gjorde gældende, at det var selvmodsigende på den ene side 
at fastslå, at en stikprøve, der kun omfatter to selskaber, vil være repræsentativ for 
tyrkisk produktion og eksport af den pågældende vare, og på den anden side at 
afslå at indrømme en individuel undersøgelse af de selskaber, der anmoder herom. 
Med dette argument sammenblandes spørgsmålet om den tyrkiske stikprøves 
repræsentativitet med spørgsmålet om, hvorvidt anmodninger om individuel 
undersøgelse kan accepteres, hvilket afhænger af den byrde, der er forbundet med 
antallet af anmodninger om individuel undersøgelse, som modtages fra alle de 
lande, der er omfattet af undersøgelsen. 
Det konkluderedes således allerede i betragtning 26 - 28 i forordningen om 
midlertidig told, at der under henvisning til artikel 17, stk. 3, i grundforordningen 
ikke kunne indrømmes nogen individuel behandling, fordi antallet af 
producenter/eksportører i en sag, der omfattede flere hundrede eksportører i seks 
lande, var så stort, at en individuel undersøgelse ville være urimeligt byrdefuld og 
hindre en rettidig afslutning af undersøgelsen. 
E. DUMPING 
1. Normalværdi 
(a) Lande med markedsøkonomi 
(i) Metode til fastsættelse af den normale værdi 
i« 
(14) To egyptiske producenter/eksportører stillede spørgsmålstegn ved anvendelsen af 
en beregnet normal værdi i tilfælde, hvor de hjemmemarkedspriser, der 
beregnedes af en anden producent/eksportør i stikprøven, kunne være benyttet til 
fastsættelse af den normale værdi for tilsvarende konstruktioner. 
Det skal anføres, at selv om nogle varer havde samme konstruktion, indebar de 
forskellige spindemetoder, vævenes effektivitet og de forskellige 
bomuldskvaliteter, der benyttedes i Egypten, så store omkostningsvariationer for 
slutproduktet, at det ikke ville have været rimeligt at benytte en anden 
producents/eksportørs pris som grundlag for fastsættelsen af den normale værdi. 
(15) To indiske producenter/eksportører gjorde gældende, at den normale værdi var 
blevet fastsat på et fejlagtigt grundlag, fordi hjemmemarkedssalget af varer af 
sekundakvalitet var blevet holdt uden for beregningen af den normale værdi. 
I betragtning af at eksporten til Fællesskabet omfattede varer af første kvalitet, 
måtte den normale værdi i henhold til artikel 1, stk. 2, i grundforordningen 
beregnes på grundlag af prisen på samme vare, dvs. varer af første kvalitet, der 
solgtes på hjemmemarkedet i eksportlandet. 
(16) Flere parter anfægtede anvendelsen af to forskellige tærskelværdier, nemlig 5% 
og 10%, med henblik på at vurdere spørgsmålet om repræsentativitet for 
henholdsvis hjemmemarkedssalg og rentabilitet. En part gjorde gældende, at hvis 
hjemmemarkedssalget ikke ansås for repræsentativt i henseende til fortjeneste, 
burde det heller ikke anses for repræsentativt i henseende til salgs- og 
administrationsomkostninger og andre generalomkostninger. 
Med dette argument forveksles de forskellige tærskelværdier, som Kommissionen 
har benyttet med henblik på at fastslå, (i) om hjemmemarkedspriserne bør 
anvendes som grundlag for fastsættelsen af den normale værdi, og (ii) om 
hjemmemarkedssalget er fortjenstgivende. Der henvises til betragtning 29 - 36 i 
forordningen om midlertidig told, hvor Kommissionen nærmere redegør for den 
metode, den har benyttet i overensstemmelse med fast praksis og med artikel 2 i 
grundforordningen. Som en præcisering bør det bemærkes, at det forhold, at en 
del af salget, eller for den salg skyld hele salget, er tabsgivende, indebærer ikke, 
at de pågældende salgs- og administrationsomkostninger og andre 
generalomkostninger ikke kan anses for pålidelige med henblik på fastlæggelse af 
den korrekte normale værdi. Omvendt er det Kommissionens praksis at anse hele 
salget på hjemmemarkedet for ikke at finde sted i normal handel, hvis mindre end 
10% af dette salg målt i mængde et fortjenstgivende (jf. betragtning 33 i 
forordningen om midlertidig told). Denne tærskelværdi anvendes også for at 
fastslå, om den fortjeneste, der er opnået på hjemmemarkedet, kan anses for at 
være et rimeligt grundlag for beregning af den normale værdi. 
(ii) Produktionsomkostninger 
(17) To egyptiske producenter/eksportører anfægtede Kommissionens beslutning om 
at forhøje de indberettede udgifter til indkøb af råbomuld. 
I ét tilfælde skete dette, for den pågældende producenter/eksportører havde 
undladt at tage hensyn til de faktiske priser, der var betalt, og som afspejlede den 
særligt store stigning i markedsprisen for råbomuld i løbet af høståret 1994/1995 
(der omfattede det meste af undersøgelsesperioden). I et andet tilfælde blev det 
foretaget en justering, fordi de indberettede råbomuldspriser var baseret på 
regnskabsåret, og ikke på undersøgelsesperioden. De foreløbige 
undersøgelsesresultater bekræftes derfor. 
(iii) salgs- og administrationsomkostninger og andre 
generalomkostninger (SA&G) 
(18) Flere parter anfægtede indregningen af finansieringsomkostninger i beregningen 
af den normale værdi. 
Det bør i den forbindelse bemærkes, at det har været Kommissionens faste praksis 
ved fastsættelsen af den normale værdi at indregne alle omkostninger, der påløber 
ved fremstilling og salg af den pågældende vare på hjemmemarkedet, herunder 
finansieringsomkostninger. De indberettede finansieringsomkostninger indgik 
derfor i beregningen af den normale værdi. 
(19) To indonesiske producenter/eksportører med dermed forbundne forhandlere på 
hjemmemarkedet gjorde gældende, at Kommissionen fejlagtigt havde taget 
hensyn til disse forhandleres omkostninger, og de anmodede om en nedsættelse af 
SA&G, så de afspejlede disse forbundne selskabers begrænsede aktiviteter. 
Det skal i den forbindelse anføres, at det anses for normalt at behandle 
salgsselskaber og den producent/eksportør, hvormed de er forretningsmæssigt 
forbundne, som en enkelt økonomisk enhed, for så vidt som de pågældende 
salgsselskaber i den foreliggende sag varetager funktioner på hjemmemarkedet, 
som i det væsentlige er identiske med dem, der varetages af et datterselskab eller 
en salgsafdeling. Eftersom Kommissionen fandt, at ovennævnte betingelser var 
opfyldt i det foreliggende tilfælde med hensyn til disse forbundne forhandlere, 
blev disses omkostninger beregnet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 5, i 
grundforordningen og taget i betragtning ved beregningen af den normale værdi 
for de pågældende to producenter/eksportører. 
(iv) Fortjenstmargen på hjemmemarkedet 
(20) Hvad angår den fortjenstmargen, der benyttedes ved beregning af den normale 
værdi, gjorde nogle producenter/eksportører gældende, at rentabiliteten på 
hjemmemarkedet kun burde fastlægges på grundlag af de konstruktioner, der både 
solgtes på hjemmemarkedet og på EF-markedet. 
I artikel 2, stk. 2, i grundforordningen fastsættes imidlertid, at "salget af samme 
vare bestemt til forbrug på hjemmemarkedet normalt anvendes som grundlag for 
fastsættelsen af den normale værdi". Alt salg på hjemmemarkedet bestemt til 
forbrug på hjemmemarkedet benyttedes derfor som grundlag for fastsættelsen af 
fortjenstmargenen på hjemmemarkedet, uanset om den pågældende konstruktion 
også eksporteredes til Fællesskabet. 
10 
(21) De pakistanske producenter/eksportører anførte, at Kommissionen ved 
beregningen af fortjenstmargenen på hjemmemarkedet for den eneste 
producent/eksportør med hjemmemarkedssalg i normal handel fejlagtigt holdt 
visse transaktioner uden for beregningen med den virkning, at fortjenstmargenen 
lå på et kunstigt højt niveau. De gjorde endvidere gældende, at denne 
fortjenstmargen ikke var repræsentativ for det pakistanske marked og ikke burde 
have været benyttet ved beregningen af den normale værdi for de øvrige tre 
selskaber, der indgik i stikprøven, eftersom ingen af dem opnåede fortjeneste på 
deres hjemmemarkedssalg af den pågældende vare. 
Ifølge artikel 2, stk. 3, i grundforordningen skal den fortjeneste, der opnås pii 
fortjenstgivende salg på hjemmemarkedet i normal handel, anvendes ved 
beregning af den normale værdi for selskaber med et utilstrækkeligt eller intet 
salg på hjemmemarkedet af samme vare i normal handel. Den metode, der er 
benyttet i forordningen om midlertidig told, bekræftes således. 
Kommissionen konstaterede imidlertid ved en ny gennemgang af sine 
beregninger, at visse transaktioner, som var blevet udelukket i den foreløbige 
undersøgelse, faktisk burde indregnes i omsætningen. Der beregnedes derfor en 
ny fortjenstmargen, som blev anvendt ved beregningen af den normale værdi for 
den pågældende producent/eksportør og for de øvrige tre producenter/eksportører, 
som ikke havde noget salg eller et utilstrækkeligt salg på hjemmemarkedet. 
11 
(b) Land uden markedsøkonomi: Den Kinesiske Folkerepublik 
(22) Repræsentanterne for de kinesiske producenter/eksportører gjorde gældende, at 
Den Kinesiske Folkerepublik nu er et land med markedsøkonomi, og det var 
derfor ikke påkrævet at benytte et referenceland for at fastsætte den normale 
værdi, idet de kinesiske hjemmemarkedspriser og/eller produktionsomkostninger 
burde anses for pålidelige. 
Kommissionen erkender, at økonomiske reformer er på vej i Kina, og at Den 
Kinesiske Folkerepubliks økonomi er inde i en overgangsfase fra statsstyret 
planøkonomi til en delvis markedsorienteret økonomi. I henhold til artikel 2, 
stk. 7, i grundforordningen, som finder anvendelse på Den Kinesiske 
Folkerepublik, kunne anmodningen ikke imødekommes, og konklusionerne af 
betragtning 47 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor. 
2. Eksportpris 
(23) For så vidt angår den eneste med Kina forbundne importør i Fællesskabet anførtes 
det, at dumpingberegningerne ikke var korrekte, eftersom de indbefattede alle 
kinesiske varer, som den forbundne importør solgte på EF-markedet, og ikke blot 
de varer, der købtes fra den producent/eksportør i stikprøven, med hvilken 
importøren var forretningsmæssigt forbundet. 
Det skal i den forbindelse anføres, at eftersom alle tre kinesiske 
producenter/eksportører, der indgik i stikprøven, var direkte eller indirekte 
forbundne via den kinesiske stat, blev deres samlede eksport af den pågældende 
vare behandlet, som om den hidrørte fra én eksportør. Alle tre 
producenter/eksportører ansås følgelig for at være forbundet med den pågældende 
importør, og alle deres eksportpriser beregnedes i overensstemmelse hermed. 
12 
(24) Det blev også gjort gældende, at eftersom ovennævnte forbundne importør i 
Fællesskabet kun optrådte som agent, var den fortjenstmargen på 5%, som 
Kommissionen benyttede med henblik på den foreløbige afgørelse, for høj. 
Det konstateredes, at de funktioner, som det forbundne selskab varetog, var 
sådanne, som typisk udføres af en importør. Med henblik på den endelige 
fastlæggelse af de faktiske omstændigheder benyttedes der en fortjenstmargen på 
4,4% svarende til det gennemsnit, der konstateredes for to uafhængige importører 
i Fællesskabet. 
(25) To indiske producenter/eksportører, der var en del af samme koncern og solgte en 
del af deres produktion til Fællesskabet via tre med dem forbundne 
handelsselskaber, gjorde gældende, at Kommissionen fejlagtigt havde beregnet 
eksportpriserne ved anvendelse af fortjenstmargener og SA&G, som ikke stod i et 
rimeligt forhold til de funktioner udelukkende af handelsmæssig karakter, som de 
forbundne importører udførte. 
Efter at have efterprøvet de oplysninger, som de tre forbundne selskaber 
fremlagde, beregnede Kommissionen eksportpriserne på grundlag af en ny 
beregning af de omkostninger, der påløb mellem indførsel og videresalg. Det var 
nødvendigt at foretage denne nye beregning, fordi de tre forbundne selskaber ikke 
var i stand til at påvise, at den omkostningsfordeling, de havde forelagt for 
Kommissionen, traditionelt var blevet benyttet, eller at den på behørig vis 
afspejlede de omkostninger, der havde tilknytning til den pågældende vare. 
Kommissionen foretog derfor en ny fordeling af omkostningerne på grundlag af 
omsætningen og et rimeligt skøn over de omkostninger, der påløb for 
forarbejdede og ikke-forarbejdede tekstilvarer i Fællesskabet. Fortjenstmargenen, 
som oprindeligt var fastsat til 5%, ændredes til 4,4% i overensstemmelse med 
oplysninger fra uafhængige importører i Fællesskabet (jf. betragtning 24). 
13 
(26) En indisk producent/eksportør gjorde gældende, at Kommissionen burde behandle 
såkaldte "master-kontrakter" og ikke fakturaer som individuelle transaktioner, 
idet det anførtes, at eksportprisen fastsattes ved master-kontrakten, og at de deri 
aftalte priser var afhængige af det såkaldte "ready quota"-system, der var 
gældende i Indien 
Det fremgik af efterprøvningen af de foreliggende oplysninger, at 94 master­
kontrakter var gældende i undersøgelsesperioden. Priserne i disse master­
kontrakter på identiske typer af ubleget bomuldsstof til den samme kunde 
varierede i et sådant omfang fra kontrakt til kontrakt, at der slet ikke kunne fæstes 
lid til dem. Det fremgik endvidere af en stikprøvekontrol, at priserne svingede 
betydeligt mellem fakturaer og master-kontrakter. Det konkluderedes derfor, at 
master-kontrakter ikke kunne anvendes som et pålideligt grundlag for fastsættelse 
af eksportpriserne, som derfor fastsattes på grundlag af de fakturapriser, der 
faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, når den solgtes til 
eksport til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. 
3. Sammenligning 
(27) I overensstemmelse med betragtning 54 i forordningen om midlertidig told blev 
der kun foretaget justeringer med henblik på at sikre en rimelig sammenligning 
mellem den normale værdi og eksportprisen, når krav herom blev fremsat inden 
for de dertil fastsatte frister, og når den pågældende part kunne påvise, at påståede 
forskelle påvirkede priserne og disses sammenlignelighed. 
(28) Flere producenter/eksportører anfægtede Kommissionen afvisning af en justering 
for forskelle i handelsled. 
14 
Ifølge artikel 2, stk. 10, litra d), i grundforordningen skal det kunne påvises, at 
forskelle i handelsled har påvirkes prisernes sammenlignelighed, og dette påvises 
ved konsekvente og tydelige forskelle i sælgerens funktioner og priser i de 
forskellige handelsled på eksportlandets hjemmemarked. Da sådanne forskelle 
ikke kunne dokumenteres, afvistes de pågældende krav. 
(29) Alle egyptiske producenter/eksportører anfægtede Kommissionens afvisning af en 
justering af den normale værdi for kreditomkostninger. 
Som anført i betragtning 57 i forordningen om midlertidig told, blev der ikke 
fremlagt dokumentation for, at betalingsbetingelserne var blevet aftalt på 
salgstidspunktet, og der blev ikke fremlagt bevis for, at kreditbetingelserne var en 
faktor, der var blevet taget hensyn til ved fastsættelsen af de pågældende priser. 
Alle tre producenter/eksportører erkendte således, at priserne ikke varierede i 
forhold til betalingsbetingelserne. Desuden var de pågældende krav ukorrekte i 
henseende til antal dage og rentesatser, og resultaterne af den foreløbige 
undersøgelse bekræftes derfor. 
(30) Tre indonesiske producenter/eksportører påstod, at der burde være foretaget en 
justering for deres salg af sekundavarer til Fællesskabet. 
For en af dem blev der taget hensyn til dette krav ved beregning af en justeret 
normal værdi, der var sammenlignelig med eksportpriserne for sekundavarer til 
Fællesskabet. 
15 
For en anden producent/eksportør fremgik det af undersøgelsen, at 
eksportpriserne for varer af trykkvalitet ikke var forskellige fra priserne for varer 
af første kvalitet, og der var følgelig ikke behov for en justering. 
En tredje producent/eksportør anmodede om, at eksportsalget af sekundavarer 
blev holdt uden for dumpingberegningen, eller at der blev foretaget en justering 
for forskelle i fysiske egenskaber. I betragtning af, at de pågældende sekundavarer 
falder ind under definitionen af samme vare, besluttedes det ikke at holde de 
pågældende transaktioner uden for dumpingberegningen, men at foretage en 
justering af den normale værdi. 
(31) Flere producenter/eksportører gjorde gældende, at andre datoer, såsom ordredato, 
kontraktdato eller betalingsdato, burde anvendes i dumpingberegningen frem for 
fakturadatoen, idet disse datoer bedre afspejlede de væsentlige salgsbetingelser. 
Det skal anføres, at salgsdatoen ifølge artikel 2, stk. 10, litra j), i 
grundforordningen normalt bør være fakturadatoen, medmindre datoen på 
kontrakten, indkøbsordren eller ordrebekræftelsen mere korrekt afspejler de 
væsentlige salgsbetingelser. De pågældende producenter/eksportører kunne ikke 
påvise, at den dato, de foreslog, mere korrekt afspejlede de væsentlige 
salgsbetingelser. Der var derfor ingen grund til at afvige fra den faste praksis med 
at anvende fakturadatoen som salgsdato, og resultaterne af den foreløbige 
undersøgelse bekræftes derfor. 
16 
4. Dumpingmargen 
(a) Generel metode 
(32) Flere parter gjorde gældende, at den metode, som Kommissionen havde benyttet 
til fastsættelse af de foreløbige dumpingmargener, dvs. en sammenligning af den 
vejede gennemsnitlige normale værdi med priserne for alle individuelle 
transaktioner til Fællesskabet, afveg fra almindelig praksis og var urimelig. De 
anførte, at Kommissionen ikke havde påvist, at eksportpriserne udviste et 
mønster, som var meget forskelligt for forskellige købere, regioner eller perioder, 
og at metoden med sammenligning af vejede gennemsnit ikke i fuldt omfang 
afspejlede den dumping, der fandt sted. 
(33) Ifølge artikel 2, stk. 11, i grundforordningen skal dumpingmargenen normalt 
fastsættes på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet 
som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af priserne for alle 
eksporttransaktioner til Fællesskabet. Foreligger der imidlertid et 
eksportprismønster, som er meget forskelligt for forskellige købere, regioner eller 
perioder, og afspejler ovennævnte metode ikke i fuldt omfang den dumping, der 
finder sted, skal dumpingmargenen beregnes på grundlag af en sammenligning af 
den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og priserne for alle 
individuelle eksporttransaktioner til Fællesskabet. 
17 
(34) På grundlag af bemærkningerne fra adskillige producenter/eksportører gennemgik 
Kommissionen alle dumpingberegninger for de producenter/eksportører, der var 
blevet undersøgt, og nåede til den konklusion, at fastsættelse af 
dumpingmargenen på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi 
beregnet som et vejet gennemsnit og den vejede gennemsnitlige eksportpris, i 
fuldt omfang afspejlede den dumping, der finder sted, for så vidt angår alle 
producenter/eksportører i Den Kinesiske Folkerepublik, Egypten, Pakistan og 
Tyrkiet og nogle producenter/eksportører i Indien og Indonesien. Resultaterne af 
den foreløbige undersøgelse ændredes i overensstemmelse hermed. 
(35) Hvad angår alle øvrige producenter/eksportører i Indien og Indonesien 
bekræftedes det, at der forelå et mønster for eksportpriserne til Fællesskabet, som 
var meget forskelligt for forskellige købere, regioner eller perioder. Det 
konstateredes endvidere, at beregningen af dumpingmargenerne på grundlag af en 
sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og 
den vejede gennemsnitlige eksportpris ikke i fuldt omfang afspejlede den 
dumping, der finder sted. For disse producenter/eksportører bekræftedes 
resultaterne af den foreløbige undersøgelse, ifølge hvilke dumpingmargenerne 
skulle fastsættes på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi 
beregnet som et vejet gennemsnit og priserne for alle individuelle 
eksporttransaktioner til Fællesskabet. 
(b) Dumpingmargen for samarbejdsvillige, ikke undersøgte 
producenter/eksportører 
(36) Bestemmelserne i betragtning 67 i forordningen om midlertidig told bekræftes. 
Dumpingmargenerne for samarbejdsvillige producenter/eksportører, der ikke 
havde været udsat for kontrolbesøg, er fastsat på grundlag af gennemsnittet af de 
individuelle dumpingmargener, der med eksportomsætningen som 
vægtningsgrundlag beregnedes for de selskaber, der indgik i stikprøven. 
18 
(c) Restdumpingmargen 
(37) I betragtning af den meget betydelige samarbejdsvilje, der er udvist i den 
foreliggende procedure, ansås det for påkrævet at ændre de foreløbige 
undersøgelsesresultater med hensyn til beregningen af restdumpingmargenen, 
således at der for de ikke-samarbejdsvillige producenter/eksportører benyttes den 
højeste dumpingmargen, der er fastlagt for de producenter/eksportører, der indgik 
i stikprøven. 
(d) Metode for koncernselskaber 
(38) Alle tre egyptiske producenter/eksportører stillede spørgsmålstegn ved, men 
modsatte sig ikke, bestemmelserne i betragtning 72 i forordningen om midlertidig 
told, i henhold til hvilke de alle behandledes som en koncern, og de var dermed 
omfattet af den generelle regel for koncerner. 
Som følge af, at alle tre undersøgte producenter/eksportører havde samme ejer, 
nemlig staten, bekræftedes resultaterne af den foreløbige undersøgelse, og de tre 
egyptiske producenter/eksportører behandledes som en koncern for at hindre 
omgåelse af antidumpingforanstaltningerne gennem eksport til Fællesskabet via 
den producent/eksportør, for hvilken der var fastsat den laveste dumpingmargen. 
(39) En indisk producent/eksportør anfægtede anvendelsen af den generelle regel til 
beregning af en enkelt dumpingmargen for selskaber tilhørende samme koncern. 
Den pågældende gjorde gældende, at selv om selskaberne i koncernen teknisk set 
var forbundne (fælles aktiebeholdning), var selskaberne i koncernen særskilte 
økonomiske og retlige enheder. 
For at hindre omgåelse af antidumpinglbranstaltningerne gennem eksport til 
Fællesskabet fra producenter/eksportører i koncernen via den 
producent/eksportør, for hvilken der var fastsat den laveste dumpingmargen, 
benyttede Kommissionen den generelle regel vedrørende koncernselskaber på den 
indiske koncern. 
19 
(40) En indonesisk producent/eksportør anmodede om, at der fastsattes en global 
dumpingmargen for koncernen og ikke for hver producent/eksportør, som 
omhandlet i betragtning 69 i forordningen om midlertidig told. 
Eftersom det har været Fællesskabets faste praksis først at beregne en 
dumpingmargen for hver af de i koncernen undersøgte producenter/eksportører og 
derefter at benytte de fastlagte dumpingmargener til beregning af en enkelt 
margen for koncernen som helhed, afvistes anmodningen. 
(41) Den metode, der er omhandlet i betragtning 69 i forordningen om midlertidig 
told, bekræftes. 
(e) Endelige dumpingmargener 
(i) Den Kinesiske Folkerepublik 
(42) Den metode, der er omhandlet i betragtning 70 i forordningen om midlertidig 
told, bekræftes. 
(43) Den endelige dumpingmargen for Den Kinesiske Folkerepublik udtrykt i procent 
af importprisen, frit Fællesskabets grænse, udgør 18,9%. 
(ii) Egypten 
(44) Den endelige dumpingmargen for Egypten udtrykt i procent af importprisen, frit 
Fællesskabets grænse, udgør 13,0%. 
20 
(iii) Indien 
(45) For de producenter/eksportører eller koncernselskaber, der indgik i stikprøven, 
udgør de endelige dumpingmargener udtrykt i procent af importprisen, frit 
Fællesskabets grænse, følgende: 
Century Textiles & Industries Limited 17,2% 
Coats Viyella India Limited 12,3% 
Vardhman Spinning & General Mills Limited 5,1% 
Mafatlal Industries 12,6% 
Mafatlal Fine Spinning & Manufacturing Producer/exporter Ltd. 12,6% 
(46) Den endelige dumpingmargen for samarbejdsvillige, undersøgte 
producenter/eksportører udtrykt i procent af importprisen, frit Fællesskabets 
grænse, udgør 15,3%. 
(47) Restdumpingmargenen for Indien udtrykt i procent af importprisen, frit 
Fællesskabets grænse, udgør 17,2%. 
(tv) Indonesien 
(48) For de producenter/eksportører eller koncernselskaber, der indgik i stikprøven, 
udgør de endelige dumpingmargener udtrykt i procent af importprisen, frit 
Fællesskabets grænse, følgende: 
21 
P.T. Apac Inti Corpora / P.T. Kanindo Prima Perkasa 3,5% 
P.T. Argo Pantes 14,5% 
P.T. Daya Manunggal 14,5% 
P.T. Grand Textile Industries 14,5% 
P.T. Eratex Djaja 12,8% 
(49) Den endelige dumpingmargen for samarbejdsvillige, ikke undersøgte 
producenter/eksportører udtrykt i procent af importprisen, frit Fællesskabets 
grænse, udgør 13,5%. 
(50) Restdumpingmargenen for Indonesien udtrykt i procent af importprisen, frit 
Fællesskabets grænse, udgør 14,5%. 
(v) Pakistan 
(51) For de producenter/eksportører eller koncernselskaber, der indgik i stikprøven, 
udgør de endelige dumpingmargener udtrykt i procent af importprisen, frit 
Fællesskabets grænse, følgende: 
Diamond Fabrics Ltd 9,0% 
Amer Fabrics Ltd 9,0% 
Kohinoor Raiwind Mills Ltd 22,9% 
Kohinoor Weaving Mills Ltd 22,9% 
Lucky Textile Mills 15,5% 
Nishat Mills Ltd 9,2% 
Nishat Fabrics Ltd 9,2% 
22 
(52) Den endelige dumpingmargen for samarbejdsvillige, ikke undersøgte 
producenter/eksportører udtrykt i procent af importprisen, frit Fællesskabets 
grænse, udgør 14,2%. 
(53) Restdumpingmargenen for Pakistan udtrykt i procent af importprisen, frit 
Fællesskabets grænse, udgør 22,9%. 
(vi) Tyrkiet 
(54) For de selskaber, der indgik i stikprøven udgør de endelige dumpingmargener 
udtrykt i procent af importprisen, frit Fællesskabets grænse, følgende: 
Birlik Mensucat Ticaret ve Sanayi Isletmesi A.S. 13,6% 
Sôktas Pamuk ve Tarim Uriinlerini Degerlendirme Ticaret ve Sanayi A.S. 17,5% 
(55) Den endelige dumpingmargen for samarbejdsvillige, ikke undersøgte 
producenter/eksportører udtrykt i procent af importprisen, frit Fællesskabets 
grænse, udgør 15,2%. 
(56) Restdumpingmargenen for Tyrkiet udtrykt i procent af importprisen, frit 
Fællesskabets grænse, udgør 17,5%. 
23 
F. ERHVERVSGREN I FÆLLESSKABET 
(57) De kinesiske eksportører anfægtede Kommissionens metode til fastlæggelse af 
definitionen af den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet med den 
begrundelse, at de klagende EF-producenters repræsentativitet var fastlagt 
udelukkende pa grundlag af salget af samme vare i det åbne marked, medens der 
også burde tages hensyn til produktion i EU bestemt til internt brug i 
virksomhederne. Denne form for produktion vil f.eks. indbefatte produktionen af 
samme vare i integrerede selskaber med vævefaciliteter, der danner grundlag for 
de pågældende selskabers egen videreforarbejdning. 
Kommissionen undersøgte denne påstand, som ikke kan godtages. Det er, som 
bekræftet af Domstolen, EF-institutionernes praksis at holde virksomhedsintern 
produktion uden for beregningen af den samlede produktion i Fællesskabet, når 
der foreligger en klar adskillelse af "det bundne" og "det frie" marked. Eftersom 
den produktion i form af vævning til virksomhedsintern produktion, som de 
kinesiske eksportørers repræsentant henviser til, ikke sælges på det åbne marked 
og ikke konkurrerer direkte med importen af samme vare, fastslog 
Kommissionen, at produktion i EU i form af vævning til virksomhedsintern 
produktion ikke burde medregnes ved afgørelsen af, om EF-produktionen er 
repræsentativ. 
24 
(58) Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger modtog Kommissionen 
meddelelse om, at en af de klagende producenter ikke længere støttede klagen. 
Den pågældende producent blev følgelig holdt uden for definitionen af 
erhvervsgrenen i Fællesskabet, således at de klagende EF-producenter kun 
repræsenterede 56% af produktionen i Fællesskabet. Efter offentliggørelsen af de 
endelige undersøgelsesresultater meddelte den pågældende producent imidlertid 
skriftligt Kommissionen, at han fortsat støttede klagen. Efter en gennemgang af 
det foreliggende bevismateriale og efter direkte kontakt med producenten 
besluttede Kommissionen at reintegrere denne producent i definitionen af 
erhvervsgren i Fællesskabet. 
Det bekræftedes derfor, at klageren repræsenterer en betydelig del, nemlig ca. 
70% af EF-produktionen af den pågældende vare. 
(59) Som følge af udelukkelsen af forbindsgaze, som omhandlet i betragtning 12, og 
på grundlag af yderligere undersøgelser som led i den endelige undersøgelse er 
relevante data vedrørende spørgsmålet om skade blevet justeret for at tage hensyn 
hertil. 
G. SKADE 
5. Indledende bemærkninger 
(60) Efter ovenfor omhandlede ændringer af definitionen af samme vare er nogle af de 
data vedrørende spørgsmålet om den forvoldte skade, der er omhandlet i 
forordningen om midlertidig told, ændret som nærmere beskrevet i nedenstående 
betragtninger. Alle data i forordningen om midlertidig told, som ikke specielt 
tages op til ny vurdering, skal anses for at være bekræftet af Kommissionen. 
25 
6. Forbrug i Fællesskabet 
(61) Det synlige forbrug i Fællesskabet steg fra 265 984 tons i 1992 til 266 158 tons i 
1993 og 304 660 tons i 1994, hvorefter det faldt med 10% til 274 282 tons i 1995, 
dvs. undersøgelsesperioden. I perioden fra 1992 - 1995 steg forbruget i 
Fællesskabet med 3%. 
7. Dumpingimportens omfang og markedsandel 
(62) Den samlede dumpingimport til Fællesskabet af den pågældende vare med 
oprindelse i de af undersøgelsen omfattede lande steg med 16% mellem 1992 og 
1994, nemlig fra 104 330 tons i 1992 til 110 741 tons i 1993 og 121 501 tons i 
1994. I 1995 faldt importen til 104 987 tons, altså med 14%, hvilket stort set 
svarede til udviklingen i efterspørgslen i Fællesskabet. 
Udviklingen i de importerede mængder set i forhold til forbruget i Fællesskabet 
viser, at de pågældende lande opretholdt en betydelig andel af EF-markedet, 
nemlig 39,2% i 1992, 41,6% i 1993, 39,9% i 1994 og 38,3% i 
undersøgelsesperioden. 
26 
8. Priserne på dumpingvarerne 
(63) I betragtning 102 i forordningen om midlertidig told beregnedes prisunderbud på 
grundlag af en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af EF-
producenternes salgspriser og det vejede gennemsnit af hver enkelt 
producents/eksportørs eksportpriser for alle transaktioner vedrørende den 
pågældende vare. De berørte eksportører anfægtede denne metode, som de ikke 
fandt tilstrækkelig præcis. For at sikre en større præcision benyttede 
Kommissionen følgende kategorier i sin beregning af omfanget af de pågældende 
underbud: Ekstra groftvævet (garnnummer 0-10 Ne), groftvævet (11-20 Ne), 
medium (21-30 Ne), øvre medium (31-40 Ne), fintvævet (41-60 Ne) og ekstra 
lintvævet (61 Ne og derover). 
Det fremgik af sammenligningen, at der for alle de undersøgte eksporterende 
producenter var tale om prisunderbud, og for eksportørerne i hvert af de 
pågældende lande udgjorde de vejede gennemsnitlige margener beregnet på 
grundlag af alle kategorier op til: 
- Kina 34% 
- Egypten 37% 
- Indien 42% 
- Indonesien 49% 
- Pakistan 30% 
-Tyrkiet 21%. 
27 
9. EF-erhvervsgrenens situation 
(a) Data vedrørende EF-erhvervsgrenen som helhed 
(i) EF-erhvervsgrenens salg og markedsandel 
(64) EF-produccntcrnes samlede salg faldt med ca. 10% i perioden, nemlig fra 90 34S 
tons i 1992 til 80 692 tons i 1993, 81913 tons i 1994 og 81 873 tons i 
undersøgelsesperioden. I overensstemmelse med denne nedgang faldt den dertil 
svarende markedsandel fra 34% i 1992 til 30,3% i 1993, 26,9% i 1994 og 29,9% i 
undersøgelsesperioden, altså en relativ nedgang på 12% i den betragtede periode. 
(ii) Fabrikslukninger og nedgang i beskæftigelsen 
(65) I betragtning 106 i forordningen om midlertidig told henvistes der til 
fabrikslukninger og tab af arbejdspladser blandt producenterne af den pågældende 
vare. Det blev imidlertid gjort gældende, at nævnte tab af arbejdspladser 
indbefatter tab af arbejdspladser hos de integrerede produktionsvirksomheder, 
der, som anført i betragtning 57, ikke indgår i undersøgelsen af den forvoldte 
skade. Der foreligger imidlertid ikke nøjagtige oplysninger, på grundlag af hvilke 
Kommissionen vil kunne beregne den andel, som vil kunne tilskrives EF-
erhvervsgrenen som defineret i betragtning 89 i forordningen om midlertidig told. 
28 
(b) Data vedrørende EF-producenterne i stikprøven 
(66) Som anført i betragtning 89 i forordningen om midlertidig told anvendtes der 
stikprøveteknik med henblik på at undersøge den forvoldte skade. 
(i) Ændring i produktsammensætning 
(67) Som nævnt i betragtning 112 i forordningen om midlertidig told, undersøgte 
Kommissionen udviklingen på grundlag af fem basiskonstruktioner, som 
benyttedes for at undgå fordrejninger i forbindelse med prissammenligningerne 
forårsaget af ændringer i produktsammensætningen. Fordelen ved fortsat at 
anvende disse fem basiskonstruktioner sammen med de seks varekategorier, der 
er beskrevet i betragtning 63, er den, at der for førstnævnte foreligger oplysninger 
for perioden 1992-1995. Tre af disse fem basiskonstruktioner falder sammen med 
stofkategorierne "groftvævet", "medium" og "øvre medium", og kan betragtes 
som basiskonstruktioner med lav værditilvækst, men fremstillet i store mængder. 
Disse tre kategorier tegner sig alene for 80% af importen fra de pågældende 
lande. Udviklingen i de solgte mængder af disse tre basiskonstruktioner udviser et 
betydeligt fald, som er væsentligt større end nedgangen i de af stikprøven 
omfattede producenters samlede salg. Salget af de tre basiskonstruktioner, som 
tegnede sig for ca. 21% af salget i 1992, faldt med 43% mellem 1992 og 1995. 
29 
De af stikprøven omfattede EF-producenter havde gjort gældende, at de havde 
været nødsaget til at mindske produktionen af basiskonstruktionerne og gå over til 
at fremstille nicheprodukter som følge af de betydelige prisunderbud i forbindelse 
med dumpingimporten fra de eksporterende producenter. De mindre 
produktionsserier af nicheprodukter indebærer imidlertid mindre mængder, 
længere perioder mellem produktionsserierne, hvor maskinerne står stille, og 
følgelig højere enhedsomkostninger. 
10. Konklusion vedrørende spørgsmålet om skade 
(68) Ovennævnte konklusioner og konklusionerne i betragtning 116 i forordningen om 
midlertidig told bekræftes. 
H. ÅRSAGSSAMMENHÆNG 
11. Følgevirkningerne af dumpingimporten fra de berørte lande 
(69) Eksportørerne gjorde gældende, at for at der kan siges at være forvoldt skade, må 
der være sket betydelige ændringer i både importens omfang og markedsandel, og 
der må også have været tale om en nedgang i eksportpriserne for den pågældende 
vare. Eftersom den pågældende vare er omfattet af kontingenter og frivillige 
eksportbegrænsningsordninger, ændrede nogle af ovennævnte faktorer sig ikke 
væsentligt. Det anførtes derfor, at der ikke kan være forvoldt skade. 
30 
Det skal i den forbindelse erindres, at ifølge artikel 3, stk. 2 og 3, i 
grundforordningen er ingen af de i denne bestemmelse anførte faktorer, dvs. 
importens omfang og markedsandel og importpriserne, nødvendigvis 
udslagsgivende for afgørelsen af spørgsmålet om skade. 
Hvad angår importens omfang og markedsandel i den foreliggende sag, var der 
rent faktisk ikke tale om nogen væsentlig stigning. Denne situation skal ses i 
sammenhæng med, at der foreligger en kontingentordning, som begrænser 
importen, og det er konstateret, at kontingenterne konsekvent er blevet udnyttet 
næsten fuldtud i den betragtede periode (i 1995 var den vejede gennemsnitlige 
udnyttelsesgrad for de pågældende lande således 95%). Det fremgår af 
statistikkerne, at nogle eksportlande endog har lånt mængder fra andre 
tekstilkategorier med henblik på eksport af den pågældende vare. 
I betragtning af omfanget af den pågældende import målt i absolutte tal og de lave 
importpriser i den foreliggende sag og i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2 og 
3, i grundforordningen er der forvoldt skade i form af utilstrækkelig rentabilitet 
for EF-producenterne som følge af pristryk og manglende mulighed for at hæve 
priserne (jf. betragtning 116 i forordningen om midlertidig told og betragtning 67 
ovenfor). Prisniveauet forklares ved funktionsmåden for den gældende 
kontingentordning, som givet selskaberne i eksportlandene et incitament til at 
konkurrere med henblik på tildeling af kontingenter og dermed eksportkunder. 
31 
Det kan endvidere fastslås, at der kan forvoldes skade, selv om eksportpriserne 
stiger, idet disse priser skal ses i forhold til EF-producenternes priser. Når der 
foreligger betydelige prisunderbud som i dette tilfældet, og nar de pågældende 
eksportører tegner sig for ca. 40% af EF-markedet, er det klart, at uanset om 
priserne på dumpingvarerne stiger eller ej, vil de stadig hindre prisstigninger 
og/eller trykke priserne med eventuelle skadelige virkninger til følge. 
(70) Kommissionens undersøgelse af basiskonstruktionerne som beskrevet i 
betragtning 66 dokumenterer yderligere dumpingimportens følgevirkninger. Det 
fremgår klart af disse data, at salget af de konstruktioner, der ligger nærmest dem, 
der importeres i det største omfang, faldt kraftigere end det samlede salg, hvilket 
viser de direkte følgevirkninger af de betydelige prisunderbud, der er konstateret 
for disse varetyper. 
12. Følgevirkningerne af andre faktorer 
(71) Flere eksportører og brugere af den pågældende vare i senere produktionsled 
anfægtede undersøgelsesresultaterne vedrørende årsagssammenhæng i 
forordningen om midlertidig told, idet de pegede på andre faktorer som årsagen til 
den skade, der var påført EF-erhvervsgrenen. 
32 
(i) Nedgang i det synlige forbrug 
(72) Nogle eksportlande gjorde gældende, at det var nedgangen i forbruget af samme 
vare mellem 1994 og 1995, som var den vigtigste enkeltårsag til den væsentlige 
skade, der var påført EF-erhvervsgrenen. 
Kommissionen undersøgte dette argument nærmere. Forbruget af den pågældende 
vare faldt med 10% mellem 1994 og 1995, og importen faldt ligeledes. I perioden 
fra 1992 til 1995 holdt dumpingimporten fra de lande, der er omfattet af denne 
procedure, sig imidlertid på et stort set uændret niveau med en høj markedsandel 
(ca. 40%) i 1995, og dumpingvarerne solgtes til priser, der var væsentligt lavere 
end EF-erhvervsgrenens priser. Selv om det således står klart, at EF-
erhvervsgrenen ikke var upåvirket af tilbagegangen i efterspørgslen efter samme 
vare, påførte dumpingimporten således EF-producenterne væsentlig skade. 
(ii) Import fra andre tredjelande 
(73) Visse berørte parter henviste til virkningerne af import fra andre tredjelande som 
en årsag til væsentlig skade, men der blev ikke fremlagt oplysninger, der kunne 
give anledning til at ændre de undersøgelsesresultater, som er omhandlet i 
betragtning 120 - 123 i forordningen om midlertidig told. Disse 
undersøgelsesresultater bekræftes derfor. 
33 
(iii) Stigninger i priserne på råbomuld 
(74) Nogle eksportører satte spørgsmålstegn ved Kommissionens 
undersøgelsesresultater, som omhandlet i betragtning 124 i forordningen om 
midlertidig told, med den begrundelse, at stigningen i råvarepriserne ikke 
påvirkede hele EF-erhvervsgrenen på samme måde, idet nogle producenter 
angiveligt berørtes mindre end andre. Endvidere anførtes det, at stigningen i 
råbomuldsprisen delvis er blevet overvæltet på spinderisektoren, som leverer 
bomuldsgarn til EF-erhvervsgrenen. (Spinderisektoren beskrives nærmere i 
betragtning 80). 
Kommissionen har undersøgt disse argumenter nærmere. Selv om 
følgevirkningerne for EF-erhvervsgrenen af stigningen i prisen på råbomuld kan 
have været mere eller mindre alvorlige for den enkelte producent i Fællesskabet, 
ansås de generelt for at have været betydelige. Denne konklusion understøttes af 
den kendsgerning, at nogle af de EF-producenter, der indgik i stikprøven, 
registrerede stigninger i garnomkostningerne på ca. 50% mellem 1992 og 1995. 
Kommissionen har ikke fået forelagt dokumentation for, at stigningen i 
råbomuldspriserne delvis er overvæltet på spinderisektoren. 
13. Konklusion vedrørende årsagssammenhængen 
(75) De undersøgelsesresultater, der er omhandlet i betragtning 125 i forordningen om 
midlertidig told, bekræftes. 
34 
I. FÆLLESSKABETS INTERESSER 
14. Undersøgelse af Fællesskabets interesser 
(76) På grundlag af de foreliggende oplysninger og under hensyntagen til de mulige 
pris- og mængdemæssige ændringer af dumpingimporten efter indførelsen af 
endelige foranstaltninger undersøgte Kommissionen virkningerne af 
antidumpingforanstaltninger på de forskellige sektorer af Fællesskabets 
bomuldstekstilindustri. 
Med henblik herpå og for at få et så klart overblik over situationen som muligt 
sendte Kommissionens tjenestegrene et spørgeskema til alle de parter (brugere, 
leverandører, importører), som havde givet sig til kende i løbet af proceduren, til 
forskellige erhvervssammenslutninger, som videresendte skemaerne til deres 
medlemmer, og til andre parter, der anmodede herom. 
(77) Det skal bemærkes, at i de tilfælde, hvor der ikke forelå nøjagtigere statistiske 
oplysninger vedrørende den pågældende vare, som har et indhold af bomuld på 
over 85%, benyttedes der statistikker vedrørende bomuldstekstiler med et indhold 
at bomuld på mindst 50%. Stoffer med et indhold af bomuld på over 50% 
betegnes i det følgende som "majoritetsbomuldsstoffer". 
De pågældende økonomiske aktører i denne analyse 
(78) De forskellige led i produktionskæden i Fællesskabets bomuldstekstilindustri er 
nedenfor anført i fire hovedkategorier. 
(79) En betydelig del af denne industri er vertikalt integreret og indbefatter mindst to 
af aktiviteterne i følgende fire kategorier. 
35 
(i) Leverandører 
(80) Spinderier: Det vigtigste råmateriale, råbomuld, importeres fra de producerende 
lande og spindes til garn. Spinding er en stærkt automatiseret proces, og 
garnproducenterne i EU har nået et højt effektivitetsniveau, især i kraft af den 
almindeligt udbredte anvendelse af såkaldt open-end spindeteknologi. 
(ii) EF-erhvervsgrenen 
(81 ) Væverier: Ubleget garn væves til stof. Dette ublegede stof skal derefter undergå 
en yderligere, særskilt færdigforarbejdning, hvor det bleges og trykkes eller 
farves. 
(iii) Brugere 
(82) Færdigforarbejdningsvirksomheder: Disse virksomheder tager sig af blegning, 
trykning og farvning af ublegede bomuldsstoffer. Det ublegede stof vaskes først 
for at klargøre det til optagning af farve eller tryksværte, hvorefter det trykkes 
eller farves. Disse funktioner udføres almindeligvis, men ikke altid, af den samme 
virksomhed. 
(83) Konfektionsvirksomheder: Det færdige stof tilskæres og syes med henblik på 
fremstilling af beklædning, boligtekstiler eller industrivarer. Dette er den mest 
arbejdskraftintensive fase, navnlig i beklædningsindustrien, hvor 
produktionsprocesserne normalt ikke er automatiseret. 
36 
(iv) Importører/kon verteringsvirksomh eder 
(84) Importører/konverteringsvirksomheder: Disse parter leverer stof til Fællesskabets 
konfektionsvirksomheder; de køber ubleget stof, ofte importeret, og engagerer 
færdigforarbejdningsvirksomheder med henblik på forarbejdning af stoffet i 
overensstemmelse med konfektionsvirksomhedernes specifikationer. 
15. EF-erhvervsgrenen 
(a) Beskaffenhed og struktur 
(85) Den samlede produktion i Fællesskabet i 1995 af den pågældende vare udgjorde 
94 000 tons. Som anført i betragtning 58 tegner EF-erhvervsgrenen sig for 70% af 
dette tal. 
(86) EF-erhvervsgrenen består hovedsagelig af små og mellemstore virksomheder. 
Produktionen er kapitalintensiv og stærkt automatiseret. Det skal anføres, at 
ubleget bomuldsstof er et mellemprodukt, som i høj grad er standardiseret og 
prisfølsomt for så vidt angår de mest almindelige basiskonstruktioner, men 
påvirket af modeændringer, især på markedets nicheområder. 
(87) Bomuldsvæveindustrien som helhed, indbefattet EF-erhvervsgrenen og 
integrerede producenter (jf. nedenfor) beskæftiger 115 000 personer. Det er ikke 
muligt nøjagtigt at henføre antallet af beskæftigede til den pågældende vare, da 
den fremstilles af de samme virksomheder og på de samme maskiner, som 
fremstiller hovedparten af bomuldsstofferne. 
37 
(b) EF-erhvervsgrenens levedygtighed 
(88) Som anført i betragtning 108 i forordningen om midlertidig told rationaliserede 
EF-erhvervsgrenen i den periode, der ligger til grund for undersøgelsen af den 
forvoldte skade, sin produktionsproces gennem en betydelig udskiftning af 
maskinparken. 
(89) Selv om EF-erhvervsgrenen hovedsagelig er orienteret mod EF-markedet (mindre 
end 15% af det samlede salg af den pågældende vare eksporteres), øgedes 
eksporten med 12% mellem 1992 og 1995, nemlig fra 10 904 tons til 12 247 tons. 
Kommissionen ser dette som et vigtigt tegn på, at Fællesskabets væveindustri er 
levedygtig og konkurrencedygtig på det internationale marked. 
(c) Forventede følgevirkninger for EF-erhvervsgrenen af indførelsen af 
antidumpingforanstaltninger 
(90) Som grundlag for sin analyse af følgevirkningerne for EF-erhvervsgrenen af 
indførelsen af antidumpingforanstaltninger benyttede Kommissionen 
oplysningerne fra de EF-producenter, som indgik i stikprøven. 
(91) For at vurdere antidumpingforanstaltningernes indvirkning på EF-erhvervsgrenen 
er det nødvendigt først og fremmest at undersøge alle de mulige reaktioner fra de 
eksporterende producenter i de berørte lande. Det er i den forbindelse forudsat, at 
efterspørgslen har været konstant. 
(92) Det kan forventes, at prisen på den importerede samme vare vil stige efter 
indførelsen af told. Denne prisstigning vil give anledning til en nedgang i de 
importerede mængder og dermed i udbuddet på markedet, således at EF-
erhvervsgrenen får mulighed for at øge produktionen, navnlig af de 
basiskonstruktioner, der er mest udsat for konkurrence fra dumpingimporten, jf. 
38 
betragtning 67 og 70 ovenfor. EF-erhvervsgrenens priser vil kunne forventes at 
stige, men absolut ikke i et omfang svarende til tolden. Stigningen i mængderne 
skulle imidlertid åbne mulighed for en reduktion af produktionsomkostningerne 
pr. enhed og gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at rette op på sin finansielle 
situation. 
(d) Bemærkninger til ovenstående 
(i) Bemærkninger fra EF-erhvervsgrenen 
(93) EF-erhvervsgrenen har understreget, at Fællesskabets bomuldstekstilindustri er af 
stor betydning for Fællesskabets bomuldsvæveindustri. Det er et spørgsmål om at 
opretholde konkurrence og beskæftigelse og at hindre afhængighed af import. 
Den pågældende erhvervsgren har også gjort gældende, at dens fortsatte beståen 
vil være til fordel for spindeindustrien, idet der sikres en betydelig efterspørgsel 
efter garn. Det anføres endvidere, at en diversificering af udbuddet er til fordel for 
senere led i produktionskæden. 
(94) Der blev også fremsat mange bemærkninger fra brugere og importører vedrørende 
foranstaltningernes indvirkning på EF-erhvervsgrenen. Sammenfattende blev det 
gjort gældende, at foranstaltningerne ikke ville have nogen væsentlig positiv 
indvirkning på deres situation. 
39 
(ii) Konkurrence fra anden import 
(95) Det blev gjort gældende, at hvis antidumpingforanstaltningerne medfører, at 
efterspørgslen efter dumpingvarerne falder, vil der blive tale om øget 
efterspørgsel efter importeret ubleget bomuldsstof fra andre tredjelande. 
(96) Hvad angår import af ubleget bomuldsstof fra andre tredjelande konstateredes det, 
at det ikke kan udelukkes, at der inden for rammerne af gældende 
handelsordninger kan blive tale om en stigning efter indførelsen af 
foranstaltninger; ca. 30% af markedet dækkes således af import, som ikke vil 
blive omfattet af antidumpingforanstaltninger. Eksportørerne i disse lande vil 
antagelig søge at øge deres markedsandel på bekostning af deres konkurrenter i de 
lande, der er omfattet af den foreliggende procedure. 
Nogle brugere påpegede, at andre tredjelande ikke i øjeblikket er i stand til at 
levere stoffer af samme kvalitet som dem, der fremstilles af EF-erhvervsgrenen 
og af de eksporterende producenter i de berørte lande. Selv om der ikke blev 
fremlagt dokumentation herfor, må det fremgå, at import fra andre tredjelande 
således ikke vil hindre EF-erhvervsgrenen i at drage fordel af 
antidumpingforanstaltningeme. 
(iii) EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet ogforsyningsknaphed 
(97) Det blev gjort gældende, at antidumpingforanstaltningeme ville medføre 
forsyningsknaphed, eftersom EF-erhvervsgrenen ikke har kapacitet til at 
tilfredsstille efterspørgslen i Fællesskabet efter den pågældende vare. 
40 
(98) Kommissionen fastslog, at EF-erhvervsgrenen ganske rigtigt kørte med en meget 
høj kapacitetsudnyttelse i den betragtede periode. Det skal imidlertid bemærkes, 
at EF-erhvervsgrenen i denne periode også reducerede sin maksimale kapacitet 
målt i maskintimer pr. år. Dette skyldtes bl.a. en nedgang i antallet af 
arbejdstimer, hvilket er ensbetydende med, at Fællesskabets væverier i tilfælde af 
øget efterspørgsel vil være i stand til at øge kapaciteten ved at øge antallet af 
arbejdstimer. 
Det bør også nævnes, at eftersom ubleget bomuldsstof fremstilles ved anvendelse 
af de samme anlæg og den samme arbejdskraft som andre stoffer, vil EF-
producenterne kunne overføre produktionskapacitet til den pågældende vare i 
tilfælde af øget efterspørgsel efter indførelsen af foranstaltninger. 
(iv) Importsubstitution mod blegedef farvede og trykte stoffer 
(99) Nogle brugere anførte, at antidumpingforanstaltningeme ikke vil få nogen 
virkning, fordi importørerne ganske enkelt vil gå over til at importere blegede og 
færdigforarbejdede stoffer. Der blev imidlertid ikke fremlagt nogen 
dokumentation for denne påstand. Det er dog værd at erindre, at blegede stoffer 
også er omfattet af internationale handelsordninger. 
De eneste data, som Kommissionen råder over vedrørende importen af ublegede 
stoffer, er Eurostat-tallene, hvoraf det fremgår, at der i 1995 kun importeredes 
ubetydelige mængder af ublegede stoffer (10 610 tons) set i forhold til det 
41 
samlede EF-marked for ublegede bomuldsstoffer, som udgjorde 464 000 tons. 
Ifølge Eurostat var der desuden tale om en gennemsnitsværdi pr. ton i 1995 på 
6,72 ECU pr. ton, hvilket er næsten det dobbelte af den gennemsnitlige Eurostat-
importværdi af ublegede stoffer. Under alle omstændigheder er der noget, der 
tyder på, at færdigforarbejdningsvirksomhederne af kvalitetskontrolhensyn 
foretrækker selv at kontrollere blegningsproccssen. 
Spørgsmålet om overgang til import af færdigforarbejdede stoffer undersøges 
nærmere i betragtning 130 ff. 
(e) Følgevirkningerne af ikke at indføre foranstaltninger 
(100) Som anført i betragtning 127 i forordningen om midlertidig told vil den negative 
udviklingstendens for EF-erhvervsgrenen fortsætte, hvis der ikke indføres 
endelige foranstaltninger, og der vil være risiko for EF-erhvervsgrenens fortsatte 
beståen. De 6 200 beskæftigede i EF-erhvervsgrenen vil være de umiddelbart 
mest berørte. I den forbindelse tages nedgangen i beskæftigelsen i de selskaber, 
der indgår i stikprøven, som omhandlet i betragtning 115 i forordningen om 
midlertidig told, til efterretning. 
(i) Konklusioner 
(101) Den forventede efterspørgselsfremgang for EF-erhvervsgrenen skulle sætte den i 
stand til at fastlægge en strategi, der sikrer, at den kan afhjælpe den nuværende 
situation med finansielle tab. 
(102) Selv om EF-erhvervsgrenens priser næppe kan hæves i et omfang svarende til 
tolden, kan det forventes, at den vil kunne forøge salget og genvinde 
markedsandele for basiskonstruktionerne. En sådan forøgelse af de solgte 
mængder vil medføre en nedgang i enhedsomkostningerne og øge rentabiliteten. 
42 
(103) På grundlag af analysen af EF-erhvervsgrenens situation kan det konkluderes, at 
den er strukturelt levedygtig, og at indførelsen af foranstaltninger vil have en 
positiv virkning, for så vidt som de vil gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at 
afhjælpe den skade, der er forvoldt (jf. betragtning 130 i forordningen om 
midlertidig told). Det er derfor i EF-erhvervsgrenens interesse, at der indføres 
foranstaltninger. 
16. Forsyningsindustrien 
(a) EF-spindeindustriens situation 
(104) Spinderierne i Fællesskabet beskæftigede ca. 72 000 personer i 1994 (tallet 
vedrører EU-12). Den samlede gamproduktion i Fællesskabet indbefattet alle 
fibre udgør 1,2 mio. tons. Skønsmæssigt 25% heraf gik til fremstilling af samme 
vare, hvilket lader formode, at 18 000 arbejdstagere er beskæftiget med at spinde 
garn til fremstilling af den pågældende vare. 
(105) I perioden 1992-1996 steg de af undersøgelsen omfattede selskabers salg af 
bomuldsgarn mængdemæssigt med 8%. Produktionskapaciteten øgedes med 8% 
og kapacitetsudnyttelsesgraden var, omend den var svagt faldende, stadig ca. 81% 
i 1996. Der forelå ikke tilstrækkelige oplysninger til at fastlægge 
udviklingstendensen for produktionsomkostningerne, men der er tegn på en 
stigning i de variable omkostninger i 1995. Dette skyldtes højst sandsynligt de 
stigende råbomuldspriser, som allerede er omhandlet i betragtning 124 i 
forordningen om midlertidig told, og som nogle parter anførte som en vigtig 
faktor til den manglende stabilitet. Råbomuld repræsenterer således ca. 50% af 
spinderiernes samlede omkostninger. Dette kunne også forklare den dårlige 
rentabilitet (en gennemsnitlig indtjening på -0,31% i 1995 og -0,93% i 1996). 
Beskæftigelsen faldt med ca. 9%. 
43 
(b) Følgevirkningerne af at indføre / ikke at indføre foranstaltninger 
(106) Tages dem samlede bomulds væveindustri i Fællesskabet, dvs. indbefattet 
integrerede producenter, i betragtning, repræsenterer den garnandel, der anvendes 
ved fremstilling af samme vare, over 25% af spinderiernes produktion. Dette er 
ensbetydende med, at selv om spinderierne kan finde andre afsætningsmuligheder 
for deres produktion (blandingsstoffer, trikotage osv.) vil en betydelig nedgang i 
EF-produktionen af den pågældende vare berøre dem i væsentligt omfang. 
( 107) Indføres der antidumpingforanstaltninger, vil EF-væveriemes forbedrede situation 
begunstige spinderierne, for så vidt som de vil bibeholde en vigtig salgskanal med 
deraf følgende større salg og muligheden for at forhandle mere rentable priser. 
Indføres der derimod ikke foranstaltninger, står spinderierne over for risikoen for 
en betydelig nedgang i efterspørgslen, ikke alene fra de klagende parter, men også 
fra de integrerede væverier, der er omhandlet nedenfor. 
17. Brugere, importører og konfektionsvirksomheder 
(108) De senere led i produktionskæder, som vil blive undersøgt i det følgende, består 
af integrerede producenter, konverteringsvirksomheder/importører, færdigforar­
bejdningsvirksomheder og konfektionsvirksomheder. Selv om disse parter måske 
udøver virksomhed på forskellige trin i produktionskæden i betragtning af den 
integrationsgrad, der kendetegner denne industri, anses det for hensigtsmæssigt at 
undersøge dem sammen. 
44 
(a) Integrerede producenter 
(i) Beskrivelse 
(109) Integrerede producenter er i den foreliggende sammenhæng parter, som væver 
og/eller konfektionerer færdigforarbejdede varer. De anvender hele eller 
hovedparten af deres stofproduktion til internt brug eller til salg til forbundne 
selskaber, og de sælger kun lejlighedsvis til uafhængige kunder. Selv om 
integrerede producenter ikke udgør en del af den klagende erhvervsgren i 
Fællesskabet, eftersom de ikke konkurrerer direkte med dumpingimporten, kan de 
anses for at have en interesse i den foreliggende procedure, da de måske også 
lider under konkurrencen fra færdigforarbejdede stoffer eller konfektionerede 
varer, som er fremstillet på grundlag af ublegede stoffer solgt til dumpingpriser. 
(110) Den samlede produktion i Fællesskabet af vævede majoritetsbomuldsstoffer 
udgjorde 464 000 tons i 1995, hvoraf den pågældende vare ifølge erhvervsgrenens 
skøn tegnede sig for 325 000 tons. De integrerede producenter tegnede sig for 
skønsmæssigt 72% af disse tal. 
(ii) Følgevirkningerne af at indføre foranstaltninger 
(111) Eftersom integrerede producenter er indirekte berørt af dumpingimporten, vil de 
kunne forventes indirekte at drage fordel af antidumpingforanstaltninger. Deres 
færdigforarbejdede stoffer og konfektionerede varer forventes at blive mere 
konkurrencedygtige i forhold til varer, der fremstilles på grundlag af 
dumpingvarerne. Når priserne på dumpingvarerne stiger, bliver det desuden mere 
attraktivt for dem at anvende ublegede stoffer af egen produktion med positive 
følger for beskæftigelsen i vævesektoren. 
45 
(112) Nogle integrerede væverier, som har koncentreret deres virksomhed om 
færdigforarbejdning eller konfektionering, og som dækker hovedparten af deres 
behov for ublegede stoffer gennem import, modsætter sig indførelsen af 
foranstaltninger. Følgevirkningerne af indførelsen af foranstaltninger for denne 
del af industrien er imidlertid forskellig alt efter den enkelte virksomheds 
afhængighed af import fra de berørte lande, og der kan derfor ikke drages nogen 
klar konklusion vedrørende følgevirkningerne for denne sektor. 
I betragtning af den betydelige del af de i Fællesskabet vævede stoffer, der 
anvendes til internt forbrug (72%), og den betydelige andel, de tegner sig for i 
Fællesskabets færdigforarbejdningsindustri (48% som beskrevet nedenfor), kan 
det imidlertid konkluderes, at den samlede virkning af 
antidumpingforanstaltninger vil være positiv for de integrerede væverier. 
(iii) Følgevirkningerne af ikke at indføre foranstaltninger 
(113) Indføres der ikke foranstaltninger, vil integrerede producenter fortsat være 
omkostningsmæssigt ugunstigere stillet end konkurrenter i EU, som anvender 
dumpingvarer. Som følge heraf kunne deres interne vævefunktion vise sig 
urentabel, så de måtte se sig nødsaget til at indstille væverivirksomheden. 
Det skal i den forbindelse bemærkes, at den samlede væveproduktion i 
Fællesskabet af majoritetsbomuldsstoffer, både til virksomhedsinternt brug og til 
salg, faldt fra 515 600 tons i 1992 til 464 000 tons i 1995, og i samme periode 
lukkede 88 væverier i Østrig, Frankrig, Tyskland, Italien, Spanien og Det 
Forenede Kongerige, og 8 625 arbejdspladser gik tabt. Indføres der ikke 
foranstaltninger vil den generelle nedgangslinje for denne sektor derfor fortsætte 
med deraf følgende yderligere nedgang i beskæftigelsen. 
46 
(b) konverterings- og færdigforarbejdningsvirksomheder 
(i) Indledning 
(114) Efter indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger indgik der mange 
indsigelser fra brugere og importører, som gentog de påstande, der er omhandlet i 
betragtning 128 i forordningen om midlertidig told. Foranstaltningerne ville 
angiveligt i væsentlig grad berøre EF-færdigforarbejdningsvirksomhedemes 
konkurrencemæssige stilling over for eksportører i tredjelande med deraf følgende 
nedgang i omsætning og tab af arbejdspladser, fordi importerede ublegede stoffer, 
som færdigforarbejdedes i EU, ville blive substitueret med stoffer importeret i 
færdigforarbejdet stand. Det anførtes, at nævnte foranstaltninger endog kunne 
medføre udslettelse af Fællesskabets færdigforarbejdningsindustri. 
(ii) Den pågældende industris struktur og størrelse 
(115) Undersøgelsen vedrørende brugerne gennemførtes på grundlag af oplysninger fra 
færdigforarbejdningsvirksomheder, både uafhængige og integrerede, importører 
og konverteringsvirksomheder samt generelle oplysninger vedrørende den 
pågældende sektor. 
(116) Ved analysen af antidumpingforanstaltningemes følgevirkninger for den 
pågældende industri må der tages hensyn til dennes særlige struktur. De ublegede 
stoffer købes sædvanligvis ikke direkte af de parter, der forarbejder dem, men 
gennem en mellemmand (konverteringsvirksomhed), som benytter EU-væverier 
eller import som forsyningskilde. Konverteringsvirksomheden videregiver 
derefter stofferne til færdigforarbejdningsvirksomheden, som normalt ikke køber 
varerne, men arbejder på provisionsbasis. 
47 
(117) Færdigforarbejdningsindustrien er kapitalintensiv og meget konkurrencedygtig på 
prisen. Sammenlignet med ubleget stof har det færdigforarbejdede stof imidlertid 
flere muligheder for differentiering, en højere værditilvækst og kræver mere 
knowhow. Omend der findes visse simple mønstre og farver, som er ret 
standardiserede, er varen modefølsom, og der er en tendens til, at mønstrene 
varierer fra år til år. Dette øger betydningen af sådanne faktorer som leveringstid 
og kunaens mulighed for at diskutere og ændre det endelige resultat. Ifølge de 
indgivne oplysninger er dette sammen med prisen de vigtigste faktorer ved valget 
af færdigforarbejdningsvirksomheden. Dette forklarer, hvorfor stoffer, der 
færdigforarbejdes i Fællesskabet, i modsætning til ublegede stoffer kan forventes 
at fastholde en fordel sammenholdt med importerede færdigforarbejdede stoffer. 
(118) Som anført i betragtning 110, skønnedes færdigforarbejdningssektorens 
produktion at andrage 464 000 tons af den samlede produktion af vævede 
majoritetsbomuldsstoffer i EU. Lægges hertil den samlede import af ublegede 
stoffer (221 000 tons) og blegede stoffer (10 000 tons), og fradrages eksporten af 
ublegede stoffer (12 700 tons), er den samlede mængde majoritetsbomuldsstoffer, 
der trykkes og farves i EU, 682 000 tons. Stoffer med et indhold af bomuld på 
over 85% tegner sig for 78% af dette tal. 
(119) Importen af færdigforarbejdede stoffer udgjorde 37 700 tons i 1995 med en 
stigende tendens i den undersøgte periode (+ 17% for EU-12 fra 1992 til 1995), 
svarende til en markedsandel på 5% af det samlede marked for færdigvarer. 
48 
(120) Den samlede beskæftigelse i færdigforarbejdningssektoren skønnedes at udgøre 
150 000 i 1995. Beskæftigelsen i denne sektor er faldende i overensstemmelse 
med den generelle udviklingstendens i tekstilindustrien (- 9% mellem 1992 og 
1994). I betragtning af, at den pågældende vare kun repræsenterer en del af den 
samlede færdigforarbejdningssektor i Fællesskabet, og under hensyntagen til 
færdigforarbejdning i integrerede virksomheder, anslås det, at antallet af 
arbejdspladser i uafhængige færdigforarbejdningsvirksomheder vedrørende den 
pågældende vare udgør ca. 23 000. 
(121) Det er ikke muligt at anslå, hvor mange personer der beskæftiges af importører og 
konverteringsvirksomheder. Da disse selskaber imidlertid er handels- og 
servicevirksomheder med beskedne kapitalinvesteringer, må beskæftigelsen anses 
for at være ret lille. 
(iii) Antidumpingforanstaltningernes indvirkning på priserne på 
færdigforarbejdede stoffer 
(122) Det forventes, at antidumpingforanstaltningeme vil medføre en stigning af 
salgspriserne på færdigforarbejdede stoffer, eftersom prisen på råmaterialer skulle 
være steget. 
(123) Det anføres i betragtning 92, at EF-erhvervsgrenens prisforhøjelser sandsynligvis 
ikke vil afspejle toldens fulde beløb. Nogle importører og brugere gjorde 
gældende, at efter indførelsen af foranstaltninger vil priserne på ubleget 
bomuldsstof, der ikke er omfattet af foranstaltningerne, også stige med et beløb 
omtrent svarende til tolden. Denne påstand må imidlertid anses for ubegrundet, 
idet den betydelige konkurrence på markedet for ublegede stoffer ikke 
sandsynliggør, at producenter, der ikke er omfattet af foranstaltningerne (svarende 
til 60% af markedet i 1995) frit vil kunne hæve deres priser. Det konkluderes 
derfor, at den gennemsnitlige prisstigning for ublegede stoffer vil være betydeligt 
lavere end den gennemsnitlige told. 
49 
(124) For at anslå foranstaltningemes indvirkning på priseme på færdigvarerne 
beregnede Kommissionen de ublegede stoffers gennemsnitlige andel af 
produktionsomkostningerne og af prisen på det færdigforarbejdede stof. Det 
fremgik af en gennemgang af svarene på spørgeskemaerne, at denne størrelse var 
vidt forskellig alt afhængig af vægten og kvaliteten af det benyttede ublegede stof 
og færdigforarbejdningens kvalitet. For selskaber, der besvarede 
spørgeskemaerne, beregnedes der en gennemsnitlig andel på 45% for alle 
færdigforarbejdede stoffer. I betragtning af de store udsving mellem selskaberne 
(fra 22 - 67%) og forskelligartetheden af de pågældende varer besluttedes det 
imidlertid at basere Kommissionens konklusioner på et gennemsnit mellem 45% 
og et tal meddelt af de tyske færdigforarbejdningsvirksomheders sammenslutning, 
som anslår at den gennemsnitlige andel af de fulde omkostninger, som kan 
henføres til ubleget stof, udgør 36%, hvortil lægges en fortjenstmargen på 6%, 
som anslås på baggrund af de fortjenstmargener, der er indberettet af 
konverteringsvirksomhederne. 
(125) Det fremgik af undersøgelsen af de fremlagde data, at den gennemsnitlige 
fortjeneste på salget i 1995 udgjorde ca. 15% for 
færdigforarbejdningsvirksomheder, der arbejdede på provisionsbasis, og ca. 6% 
for konverteringsvirksomheder. Begge fortjenstmargener anses for tilstrækkelige i 
betragtning af den pågældende sektors art (færdigforarbejdningsvirksomhederne 
er en kapitalintensiv industri og konverteringsvirksomhederne er kendetegnet ved 
handel og servicevirksomhed), og, om nødvendigt, under hensyntagen til en 
delvis overvæltning af omkostningsstigninger efter indførelsen af endelige 
antidumpingforanstaltninger. Påstanden om, at både konverteringsvirksomheder 
og færdigforarbejdningsvirksomheder arbejder med lave fortjenstmargener og 
derfor ikke kan bære en omkostningsforhøjelse, der skyldes indførelsen af told, 
kunne derfor ikke bekræftes. 
50 
(126) Der opstilledes forskellige scenarier under hensyntagen til markedets forskellige 
reaktionsmuligheder. I et "maksimal-scenario" forudsattes det, at alle 
leverandører hævede prisen med toldens fulde beløb, som i gennemsnit udgør 
15,7%, og konverteringsvirksomheder og færdigforarbejdningsvirksomheder 
bærer ikke nogen del heraf. I dette tilfælde beregnes den gennemsnitlige 
prisforhøjelse til 7,1% baseret på en forholdsmæssig andel på 45% og til 5,6% pa 
grundlag af en andel på 36%. 
(127) Situationen beregnedes også på grundlag af et "minimal-scenario", hvor det 
forudsattes, at leverandører, der ikke er berørt af antidumpingtolden, ikke hæver 
priserne, og den gennemsnitlige prisforhøjelse for leverandørerne bringes dermed 
ned på 6,3%. Det forudsættes desuden, at både konverterings- og 
færdigforarbejdningsvirksomheder bærer en del af tolden svarende til et fald i 
deres fortjenstmargen på 1%. Den således beregnede prisforhøjelse pa 
færdigforarbejdede stoffer udgør henholdsvis 0,7% og 1,3% for ovennævnte to 
forholdsmæssige andele. 
(128) Ovennævnte to beregninger anses for at være yderpunkterne i en række 
muligheder. Kommissionen anser et gennemsnitsscenario for mest sandsynligt, 
hvor der finder en moderat prisforhøjelse sted hos de leverandører af ublegede 
stoffer, der ikke er berørt af antidumpingtolden, og hvor der bliver tale om en 
overvæltning af antidumpingtolden med 1%, som nævnt ovenfor. 
På grundlag af den mindste prisforhøjelse, der er nødvendig for at udligne de tab, 
som er omhandlet i betragtning 114 i forordningen om midlertidig told, 
beregnedes den gennemsnitlige prisforhøjelse for EF-producenterne til 2%. 
For andre eksportører i tredjelande benyttede Kommissionen ud fra den antagelse, 
at de ikke er prisførende, en forhøjelse på 10,2%, dvs. et vejet gennemsnit af den 
gennemsnitlige antidumpingtold, 15,7%, og den beregnede prisforhøjelse på 2% 
for EF-producenterne. 
51 
Den deraf følgende prisforhøjelse for færdigforarbejdede stoffer beregnes til 
mellem 2 og 3%, alt efter den forholdsmæssige andel, der lægges til grund. 
(iv) Indvirkning på konverteringsvirksomheder 
(129) Konverteringsvirksomhederne er den part, der direkte bærer 
omkostningsstigningen og må beslutte, om de vil overvælte den på kunderne eller 
helt eller delvis bære den selv. Det blev gjort gældende, at 
konverteringsvirksomhederne i betragtning af deres lave fortjenstmargen og 
priskonkurrencen i den pågældende sektor vil blive klemt mellem den ikke 
foreliggende mulighed for at bære omkostningsstigningen og det umulige i at 
overvælte den på kunderne. 
Hvad angår mulighederne for at bære omkostningsstigningen henvises til 
Kommissionen synspunkter som omhandlet i betragtning 125. Endvidere lader 
konverteringsvirksomhedernes hidtidige politik formode, at de i betydeligt 
omfang er i stand til at overvælte omkostningsstigninger på deres kunder. Mellem 
1994 og 1995 var konverteringsvirksomhederne således i stand til at hæve deres 
priser med 6,66% som reaktion på en generel stigning i 
råmaterialeomkostningerne og nedgang i efterspørgslen (råbomuld steg således 
med ca. 15% og EF-væverieme hævede deres priser med 8,6%). I betragtning af 
værditilvæksten på dette trin i produktionskæden var denne stigning tilstrækkelig 
til at udligne omkostningsstigningen og til at fastholde rentabiliteten i den 
pågældende sektor trods tilbagegangen i efterspørgslen. 
Som et alternativ vil konverteringsvirksomhederne også kunne gå over til varer, 
der ikke er berørt af foranstaltningerne, såsom produktion i Fællesskabet, import 
fra andre tredjelande eller blandingsstoffer. De har også den valgmulighed at 
importere færdigforarbejdede stoffer direkte, omend nedenstående analyse peger i 
retning af, at dette ikke er sandsynligt. Det konkluderes derfor, at det for så vidt 
angår konverteringsvirksomhederne kan det være nødvendigt i nogen grad at 
justere antidumpingforanstaltningerne, som dog ikke forventes at berøre dem i 
urimeligt omfang. 
52 
(v) Indvirkning på færdigforarbejdningsvirksomhederne 
(130) Færdigforarbejdningsvirksomheder, som ikke vil blive direkte finansielt berørt af 
foranstaltningerne, da de ikke køber den pågældende vare, vil kunne lide skade i 
form af nedgang i aktiviteten, hvis der bliver tale om et væsentligt skift i 
efterspørgslen mod import af færdigforarbejdede stoffer (en såkaldt 
"substitutionseffekt"). 
(131) På grundlag af de fremlagte oplysninger vurderede Kommissionen 
efterspørgselsreaktionen på markedet ved en prisstigning på stoffer, der 
færdigforarbejdes i Fællesskabet, for at nå frem til et skøn over den mulige 
substitutionseffekt. 
I perioden 1992-1996 steg de mængder, der færdigforarbejdedes af 
færdigforarbejdningsvirksomhederne i Fællesskabet udtrykt i indekstal fra 100 til 
108 mellem 1992 og 1994, hvorefter der var tale om en nedgang til 99 i 1995 og 
97 i 1996. Priserne på de færdigforarbejdede stoffer, som 
konverteringsvirksomheder solgte i samme periode, steg fra 100 i 1992 til 115 i 
1995, hvorefter de faldt til 99 i 1996. 
Det fremgår af tallene, at der ikke foreligger nogen klar forbindelse mellem de 
priser, der er opnået, og færdigforarbejdningsvirksomhedernes aktivitetsniveau. 
Medens markedet således i 1995 reagerede stærkt på prisstigninger, afspejledes 
prisfaldet i 1996 ikke i en stigning i mængderne. På tilsvarende måde hindrede 
den moderate prisstigning i 1994 ikke en stigning i mængderne på over 6%. 
53 
(132) På gmndlag af de data, der er analyseret, kan der ikke fastslås nogen klar 
forbindelse mellem EF-produktionen af færdigforarbejdede stoffer og importen af 
disse varer fra tredjelande. Importen udviser en støt stigende tendens til faldende 
priser. På den anden side udgør de importerede mængder kun 5% af de mængder, 
der er færdigforarbejdet i Fællesskabet. Disse tal understøtter ikke påstanden om 
en sandsynlig substitutionseffekt. Kommissionen modtog således ingen 
dokumentation for, at der forelå en betydelig overskydende kapacitet til 
færdigforarbejdning i noget tredjeland, og der foreligger heller ingen tegn på, at 
denne kapitalintensive og knowhov-krævende industri vil kunne opbygges inden 
for overskuelig fremtid. Endvidere er importen af færdigforarbejdede stoffer 
omfattet af kontingent- og licensordninger, hvilket er ensbetydende med, at 
væksten i denne import nødvendigvis er begrænset i øjeblikket. 
På baggrund af ovenstående og i modstrid med påstanden om en væsentlig 
substitutionseffekt konkluderedes det, at en anslået stigning i prisen på 
færdigforarbejdede stoffer på mellem 2 og 3% ikke forventes at forårsage et 
betydeligt skift i efterspørgslen fra EF-forarbejdede stoffer til import fra 
tredjelande. 
(133) Det anførtes også, at for en så kapitalintensiv industri som 
færdigforarbejdningsindustrien kan selv en beskeden nedgang i de forarbejdede 
mængder give anledning til en sådan stigning i enhedsomkostningerne, at det vil 
være urentabelt at fortsætte produktionen. De undersøgte 
færdigforarbejdningsvirksomheder var imidlertid i stand til at opretholde høje 
fortjenestmargener, selv når de forarbejdede mængder faldt; i 1995 opnåede de 
således en indtjening på 15% trods en nedgang i de forarbejdede mængder på 
9,7%. 
54 
(134) Kommissionen konkluderer derfor, at det ikke er sandsynligt, at indførelsen af 
antidumpingforanstaltninger vil medføre, at stoffer, der færdigforarbejdes i 
Fællesskabet, erstattes af import. De af brugerne fremførte påstande om 
betydelige forstyrrelser af Fællesskabets færdigforarbejdningsindustri ansås 
følgelig for stærkt overdrevne. 
(vi) Følgevirkninger for beskæftigelsen 
(135) I betragtning af ovenstående kan det ikke forventes, at 
antidumpingforanstaltningerne får væsentlige følgevirkninger for konverterings-
og færdigforarbejdningsvirksomhedernes aktivitetsniveau og beskæftigelse. 
Omfanget af eventuelle følgevirkninger vil imidlertid også afhænge af den 
strategi, som konverteringsvirksomhederne vælger; beslutter de således at gå over 
til at forhandle færdigforarbejdede stoffer, vil følgevirkningerne være mere 
følelige for færdigforarbejdningsvirksomhederne. Men som anført i betragtning 
132 - 134 synes overgang til import af færdigforarbejdede stoffer ikke at være et 
troværdigt alternativ for konverteringsvirksomhederne. 
(136) Det kan imidlertid forventes, at visse dele af industrien, som i højere grad er 
afhængig af dumpingimport, vil registrere en nedgang i aktivitetsniveauet, men 
det er meget vanskeligt at forudsige omfanget heraf. Dette vil afhænge af, i 
hvilket omfang det vil være muligt for disse dele af industrien at overvælte tolden 
og finde andre forsyningskilder. På den anden side ser det også ud til, at 
eventuelle tab, som disse færdigforarbejdningsvirksomheder måtte lide, vil kunne 
opvejes af forbedringer for integrerede færdigforarbejdningsvirksomheder eller af 
de parter, der hovedsagelig anvender EF-fremstillede ublegede stoffer, som vil 
blive mere konkurrencedygtige efter indførelsen af endelige foranstaltninger. 
55 
(vit) Følgevirkninger af ikke at indføre foranstaltninger 
(137) Hvis der ikke skulle indføres endelige foranstaltninger, ville nogle brugere fortsat 
kunne udnytte fordelene ved import til dumpingpriser og dermed opnå en 
konkurrencemæssig fordel i forhold til de parter, der anvender EF-frcmstiIlede 
varer eller som er integreret i vævning. Hvis Fællesskabets væveindustri 
imidlertid lider alvorlig skade, vil hele markedet for færdigforarbejdning lide 
skade, eftersom mere end to tredjedele af den samlede færdigforarbejdning i 
Fællesskabet finder sted på grundlag af ubleget stof fremstillet i Fællesskabet. 
(c) Konfektionsvirksomheder 
(i) Industriens kendetegn 
(138) Konfektionssektoren er den del af bomuldsindustrien, der beskæftiger det største 
antal mennesker. På grundlag af denne sektors samlede størrelse og den mængde 
bomuld, der er anvendt, skønnes det, at 390 000 er beskæftiget med 
konfektionering af bomuldsvarer. 
(139) Konfektionering er også det trin i produktionskæden, der er forbundet med den 
største værditilvækst, omend den svinger meget fra vare til vare. F.eks. kan den 
værdi, der tilføres det færdigforarbejdede stof, være meget lav for almindeligt 
sengelinned (kun 25% af de samlede omkostninger indbefattet tilskæring, syning 
og emballering), men væsentligt højere for beklædningsgenstande, såsom 
skjorter, hvor værditilvæksten kan andrage 70%. Der er derfor tale om en 
betydelig forskel mellem basisvarer med lav værditilvækst, som er meget 
prisfølsomme, og hvis produktion i vid udstrækning Hyttes til lande med lave 
arbejdskraftomkostninger, og modevarer med stor værditilvækst. 
56 
(ii) Følgevirkninger af at indføre antidumpingforanstaltninger 
(140) Nogle brugere har gjort gældende, at de negative følgevirkninger af indførelsen af 
foranstaltninger også vil ramme konfektionsvirksomhedeme, eftersom deres 
omkostninger vil stige med en deraf følgende forringelse af 
konkurrencedygtigheden i forhold til importen af beklædningsgenstande og 
boligtekstiler fra tredjelande. 
(141) På grundlag af de fremlagte oplysninger konstateredes det, at de 
færdigforarbejdede stoffer i gennemsnit tegnede sig for indtil 50% af 
salgspriserne. Med den gennemsnitlige stigning på 2 - 3% for færdigforarbejdede 
stoffer, som beregnedes i betragtning 128, vil prisen for ovennævnte i værste fald 
stige med mindre end 2%, uden at der overhovedet er taget hensyn til en eventuel 
overvæltning. 
(142) På baggrund af ovenstående og under hensyntagen til de foreliggende oplysninger 
fastslog Kommissionens tjenestegrene, at antidumpingforanstaltningeme ikke vil 
have negative følger for EF-konfektionsvirksomhedernes økonomiske situation. 
18. Konklusion 
(143) På gmndlag af oplysninger modtaget fra de berørte parter og andre foreliggende 
oplysninger kunne Kommissionen i overensstemmelse med artikel 21, stk. 1, i 
grundforordningen vurdere de forskellige interesser, der er involveret, og de 
samlede følgevirkninger af at indføre eller ikke at indføre 
antidumpingforanstaltninger. 
Ved gennemførelsen af denne undersøgelse lagde Kommissionen særlig vægt på 
behovet for at afhjælpe den skadevoldende dumpings handelsfordrejende 
virkninger og genskabe en situation med effektiv konkurrence. 
57 
(144) Hvad angår den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet kan foranstaltningerne 
forventes at medføre, at den får mulighed for at genskabe rentabiliteten og 
forblive aktiv i sektoren for ubleget bomuld med deraf følgende gunstige 
virkninger for beskæftigelsen og konkurrencevilkårene på EF-markedet. 
(145) EF-spinderiemes påstand om, at de er stærkt afhængige af EF-væverierne, 
understøttedes ikke i fuldt omfang af resultaterne af undersøgelsen. Det påvistes 
imidlertid, at forbedringer af EF-væveriernes situation ville kunne forventes al 
have en positiv indvirkning på spinderierne. 
(146) Det skal tilføjes, at foranstaltningernes positive virkninger ikke begrænses til at 
omfatte EF-erhvervsgrenen, men vil også omfatte hele væveindustrien i 
Fællesskabet og de dermed integrerede senere led i produktionskæden. 
(147) Påstandene om forstyrrende virkninger for de senere led i produktionskæden er 
enten ikke blevet dokumenteret, eller det konstateredes, at de var overdrevne, især 
hvad angår den påståede substitutionseffekt, omend der ikke kan udelukkes visse 
negative virkninger for en del af færdigforarbejdningsindustrien. 
(148) Tages der hensyn til alle involverede sektorers situation, kan det ikke på grundlag 
af de fremlagte oplysninger klart konkluderes, at anvendelsen af 
antidumpingforanstaltninger vil være i modstrid med Fællesskabets generelle 
interesser. 
(149) På baggrund af ovenstående bekræftes de konklusioner vedrørende Fællesskabets 
interesser, der er omhandlet i betragtning 130 i forordningen om midlertidig told. 
58 
J. ENDELIG TOLD 
(150) På gmndlag af ovennævnte konklusioner vedrørende dumping, skade, 
årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser undersøgte Kommissionen 
formen og omfanget af de antidumpingforanstaltninger, der skal træfibs. 
(151) l betragtning af de mange forskellige konstruktioner fra de pågældende lande er 
Kommissionen af den opfattelse, at den mest hensigtsmæssige form for 
antidumpingforanstaltning er en værditold. 
(152) Med henblik på fastsættelsen af størrelsen af den endelige told er der taget hensyn 
til de fastlagte dumpingmargener og den told, der er nødvendig for at afhjælpe 
den skade, der er påført EF-erhvervsgrenen. 
(153) Eftersom der hovedsagelig er forvoldt skade i form af manglende mulighed for at 
foretage prisforhøjelser, i form af tab af markedsandel og især utilstrækkelig 
rentabilitet eller tab, jf. betragtning 133 i forordningen om midlertidig told, er det 
for at afhjælpe skaden påkrævet, at den pågældende erhvervsgren bringes i en 
position, hvor det er muligt at hæve priserne til et fortjenstgivende niveau. For at 
nå dette mål må priserne på de pågældende dumpingvarer med oprindelse i de 
lande, der er omfattet af undersøgelsen, forhøjes i overensstemmelse hermed. 
(154) Med henblik på at beregne den nødvendige prisforhøjelse fastslog Kommissionen, 
at de faktiske priser på dumpingvarerne måtte sammenlignes med en salgspris, 
der mere korrekt afspejler EF-producentemes produktionsomkostninger plus en 
rimelig fortjenstmargen. 
59 
(155) Flere eksportører anfægtede den fortjenstmargen på 8% af omsætningen, der er 
anført i betragtning 133 i forordningen om midlertidig told, med den begrundelse, 
at den er for høj sammenlignet med den fortjeneste, der er opnået de seneste år; 
den gunstigste fortjenstmargen for de EF-producenter, der indgik i stikprøven, var 
således for nylig ca. 2%. Kommissionen kan imidlertid ikke godtage dette 
argument, fordi en margen på 2% er utilstrækkelig til at sikre en kapitalintensiv 
industris overlevelse. I løbet af proceduren konstateredes der fortjenstmargener på 
5% og derover i sektorer inden for bomuldstekstilindustrien med meget lave 
kapitalkrav. På baggmnd heraf finder Kommissionen, at en margen på 8% er 
rimelig for bomuldsvæverisektoren. 
(156) De vejede gennemsnitlige salgspriser, som EF-erhvervsgrenen opnåede i 
undersøgelsesperioden for hver af de seks kategorier, der er beskrevet i 
betragtning 63, forhøjedes for at nå frem til den samlede mindstefortjeneste, der 
er påkrævet. De således fastlagte priser sammenlignedes med priserne på de 
importerede dumpingvarer, der benyttedes til beregning af underbud, jf. ovenfor. 
(157) Forskellen mellem disse to priser, udtrykt som vejede gennemsnit og beregnet i 
procent af prisen, frit Fællesskabets grænse, udgjorde: 
Kina 45% 
Egypten 49% 
Indien 34 - 73% 
Indonesien 41 -81% 
Pakistan 46 - 54% 
Tyrkiet 11 - 25%. 
60 
(158) I de tilfælde, hvor de fastlagte dumpingmargener for en bestemt eksporterende 
producent er lavere end den tilsvarende eksportprisforhøjelse, der er nødvendig 
for at afhjælpe skaden, som beregnet ovenfor, skal den endelige told begrænses til 
et beløb svarende til den fastlagte dumpingmargen. Dette var tilfælde for alle de 
berørte selskaber på nær ét. 
Den antidumpingtold, der foreslås for samarbejdsvillige selskaber, som ikke blev 
undersøgt, er den gennemsnitlige dumpingmargen for stikprøven eller den 
gennemsnitlige margen, der er nødvendig for at afhjælpe skaden, alt efter hvilken 
af de to der er lavest. 
Antidumpingtolden for ikke-samarbejdsvillige selskaber er enten lig med den 
højeste dumpingmargen, der er fastlagt, eller den højeste dumpingmargen, der er 
nødvendig for at afhjælpe som beregnet for de producenter/eksportører, der indgik 
i stikprøven, alt efter hvilke af de to der er lavest. Den højeste dumpingmargen 
benyttedes for alle landene. 
K. AFSLUTTENDE BESTEMMELSER 
(159) Flere tyrkiske parter gjorde indsigelse mod, at Tyrkiet er blevet behandlet som 
ethvert andet tredjeland på trods af, at landet har en toldunion med Fællesskabet. 
I artikel 44, stk. 2, i afgørelse 1/95 truffet af Associeringsrådet EF/Tyrkiet 
fastsættes, at de bestemmelser om gennemførelsen af 
antidumpingforanstaltninger, som er fastsat i artikel 47 i tillægsprotokollen til 
associeringsaftalen, fortsat er gældende. Proceduren i artikel 47 i 
tillægsprotokollen til associeringsaftalen blev således bragt i anvendelse, og 
Associeringsrådet og Toldunionens blandede udvalg er blevet holdt underrettet. 
61 
(160) Den 18. januar 1996 blev Associeringsrådet EF/Tyrkiet formelt underrettet om, at 
Kommissionen havde modtaget en klage med påstand om, at importen af 
ublegede stoffer af bomuld fra bl.a. Tyrkiet fandt sted til dumpingpriser, hvorved 
den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet påførtes skade. 
Den 23. februar 1996 underrettedes Associeringsrådet EF/Tyrkiet endvidere om 
indledningen af proceduren, og det fik forelagt en ikke-fortrolig udgave af klagen. 
Rådet underrettedes også om, at det var besluttet af anvende stikprøveteknik. 
Som foreskrevet i artikel 47, stk. 1, i tillægsprotokollen til associeringsaftalen tik 
Associeringsrådet den 8. august 1996 formelt forelagt en anmodning, efter at det 
på gmndlag af undersøgelsen var påvist, at de tyrkiske producenter/eksportører 
eksporterede den pågældende vare til dumpingpriser. Sidstnævnte opfordredes 
desuden til at afgive tilsagn i overensstemmelse med artikel 8 i 
grundforordningen, hvis de skulle ønske dette. 
Efter udløbet af den frist på tre måneder, der er fastsat i artikel 47, stk. 2, litra a), i 
ovennævnte aftale underrettede Kommissionen den 20. november 1996 
Associeringsrådet om, at den havde besluttet at indføre midlertidige 
antidumpingforanstaltninger. 
Desuden var Toldunionens blandede udvalg den 19. november 1996 også blevet 
underrettet om, at Kommissionen agtede at indføre midlertidige 
antidumpingforanstaltninger. 
Den 21. november 1996 sendtes der et eksemplar af forordningen om midlertidig 
told til Associeringsrådet. 
62 
(161) Endelig blev Associeringsrådet underrettet og fik forelagt oplysninger om den 
endelige fastlæggelse af de faktiske omstændigheder og undersøgelsesresultater, 
som omhandlet i artikel 47, stk. 2, i tillægsprotokollen til associeringsaftalen 
EF/Tyrkiet. Toldunionens blandede udvalg blev underrettet om, at det påtænktes 
at indføre endelige antidumpingforanstaltninger. 
(162) En tyrkisk part begærede ved Retten i Første Instans annullering af den 
foreliggende procedure3. Ved kendelse af 16. december 1996 bekræftede Retten i 
Første Instans, som afviste begæringen, at indledningen af proceduren mod 
Tyrkiet under ovennævnte omstændigheder ikke var uforenelig med 
bestemmelserne i associeringsaftalen. 
(163) Flere producenter/eksportører lod i deres bemærkninger til de foreløbige 
undersøgelsesresultater forstå, at de måske ville være interesseret i at afgive 
tilsagn, inden der indførtes endelige antidumpingforanstaltninger. Da der ikke er 
afgivet noget tilsagn, er alle producenter/eksportører omfattet af de 
antidumpingforanstaltninger, der indføres ved denne forordning. 
3 Sag T-75/96, Sôktas mod Kommissionen. 
63 
L. OPKRÆVNING AF DEN MIDLERTIDIGE TOLD 
(164) I betragtning af størrelsen af de dumpingmargener, der er fastlagt for de 
pågældende eksporterende producenter og lande, og på baggrund af den alvorlige 
skade, der er påført EF-erhvervsgrenen, anses det for påkrævet, at de beløb, for 
hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold for 
transaktioner omfattende den pågældende vare, opkræves endeligt med en sats 
svarende til den endelige told -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
Artikel 1 
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af flad vævet, ubleget stof af 
bomuld, henhørende under KN-kode 5208 11 90, 5208 12 - 5208 19 og 5209 11 -
5209 19 og med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik, Egypten, Indien, 
Indonesien, Pakistan og Tyrkiet. 
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til nedenstående satser beregnet af 
nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, dog med undtagelse af de 
eksportører, der er anført i tabel 3 og 4 og i bilaget til denne forordning. 
64 
TABELI: 
Land Toldsats Taric-tillægskode 
Den Kinesiske Folkerepublik 18,9% 89ÔÔ 
Egypten 13,0% 89ÔÔ 
Indien 17,2% 89ÔÔ 
Indonesien 14,5% 89ÔÔ 
Pakistan 22,9% 89ÔÔ 
Tyrkiet 17,5% 89ÔÔ 
For de eksportører, der er anført i bilaget til denne forordning, gælder følgende 
antidumpingtoldsatser: 
TABEL 2: 
Land Toldsats Taric-tillægskode 
Indien 15,5% 8909 
Indonesien 13,5% 89ÎÔ 
Pakistan 14,2% 89Û 
Tyrkiet 15,2% 89Ï2 
For nedenstående selskaber gælder følgende antidumpingtoldsatser: 
65 
TABEL 3: 
Land 
Indien Producent 
Coats Viyella India Ltd 
Vardhman Spinning & General Mills Ltd 
Mafatlal Industries 
Mafatlal Fine Spg. & Mfg. Toldsats 
12,3% 
5,1% 
12,6% 
12,6% Taric-
tillægskode 
8914 
8915 
8916 
8917 
TABEL 4: 
Land 
Indonesien Producent 
P.T. Apac Inti Corpora / P.T. Kanindo 
Prima Perkasa 
P.T. Eratex Djaja Toldsats 
3,5% 
12.8% Taric-
tillægskode 
8918 
8922 
TABEL 5: 
Land 
Pakistan Producent 
Diamond Fabrics Ltd 
Amer Fabrics Ltd 
Lucky Textile Mills 
Nishat Mills Ltd 
Nishat Fabrics Ltd Toldsats 
9,0% 
9,0% 
15,5% 
9,2% 
9,2% Taric-
tillægskode 
8923 
8924 
8927 
8928 
8929 
66 
TABEL 6: 
Land 
Tyrkiet Producent 
Birlik Mensucat Ticaret ve Sanayi 
Isletmesi A.S. 
Sôktas Pamuk ve Tarim Degerlendirme 
Ticaret ve Sanayi A.S. Toldsats 
13,6% 
11,4% Taric-
tillægskode 
8930 
8931 
3. Medmindre andet er fastsat, finder gældende bestemmelser for told anvendelse. 
Artikel 2 
1. De beløb, for hvilke der i henhold til forordning (EF) nr. 2208/96 er stillet 
sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, opkræves endeligt. 
2. De beløb, der er stillet som sikkerhed for den midlertidige told, og som overstiger 
den endelige antidumpingtold, frigives. 
3. De beløb, der er stillet som sikkerhed for den midlertidige told på ubleget 
forbindsgaze henhørende under KN-kode 5208 1110, frigives. 
67 
Artikel 3 
Hvis en producent forelægger Kommissionen tilstrækkelige beviser for, at han 
ikke i undersøgelsesperioden har eksporteret de varer, der er beskrevet i artikel 1, 
stk. 1, at han ikke er forretningsmæssigt forbundet med eksportører eller 
producenter, som er omfattet af de foranstaltninger, der indføres ved denne 
forordning, og at han har eksporteret de pågældende varer efter udløbet af 
undersøgelsesperioden, eller at han har indgået en uigenkaldelig kontraktlig 
forpligtelse til at eksportere betydelige mængder til Fællesskabet, kan Rådet med 
simpelt flertal på forslag fra Kommissionen, som forelægges efter høring af Det 
Rådgivende Udvalg, ændre artikel 1, stk. 2, ved at indføje den pågældende 
producent på listen over de parter, der er anført i bilaget. Den pågældende 
producent vil derefter være omfattet af den told, der er anført i tabel 2 i artikel 1, 
og som er gældende for producenter i Indien, Indonesien, Pakistan og Tyrkiet, 
eller den told, der er anført i tabel 1, og som gælder for producenter i Kina og 
Egypten. 
Artikel 4 
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver 
medlemsstat. 
I Jdfærdiget i Bruxelles, den 1997 
På Rådets vegne 
68 
Bilag 
Indien 
A.S.P.G. Subbiah Nadar & Sons, Dhalavaipuram 
All India Handloom Fabrics Marketing Co-operative Society Ltd, Madras 
Alpha Mills Pvt Ltd, Karur 
Amex Exports, Karur 
Anglo French Textiles, Pondicherry 
Arcot Textile Mill Ltd, Madurai 
Arun Fabrics, Timpur 
Arun Textiles, Rajapalayam 
Ashima Fabrics, Bombay 
A.S. Marimuthu, Samusigapuram 
Atlas Export Enterprises, Karur 
Ayyappan Textiles Ltd, Madurai 
B.K.S. Mills, Timpur 
B.N. Sardar & Sons, Calcutta 
Bharat Vijay Mills, Kalol 
Bhiwani Denim & Apparels Ltd, Faridabad 
Bonanza Overseas Pvt. Ltd, Bombay 
Chhaganlal Kasturchand & Co. Ltd, Bombay 
Emperor Trading Co., Tirupur 
Esskay International, Bombay 
Forbes Gokak Ltd, Bombay 
Garden Weaves Pvt. Ltd, Tirupur 
69 
GDJD Exports, Madras 
Govindji Trikamdas & Co., Bombay 
I A Intercontinental, Madras 
Ideal Expo Fabrics, Salem 
Inter Globe Services, Bombay 
Indra Exports, Jalandhar 
Kanoria Chemicals & Industries Ltd, Ahmedabad 
Karamal Garment Exports, Madras 
Keshavlal Talakchand, Bombay 
Kishandas Kikani, Bombay 
Kothari Industrial Corporation Ltd, Madras 
Loyal Textile Mills Ltd, Kovilpatti 
M.S. Mathivanan, Komarapalayam 
M.U.A. Ammugapemmal & Sons, Chatrapatti 
Maharashta State Textile Corporation Ltd, Bombay 
Naatchiar Textile Producers/producer/exporters, Chatrapatti 
Navnitlal & Producer/exporter, Bombay 
Niyati Overseas, Madras 
Nowrosjee Wadia & Sons Ltd., Bombay 
N.W. Exports, Bombay 
Parag Trading Corporation, Bombay 
Patodia Syntex Ltd, Bombay 
Piramal Sons Ltd, Bombay 
Pothys Cotton Products PVT.LTD., Srivilliputtur 
Pradeep Investments Pvt. Ltd, Bombay 
Prathishta Weaving & Knitting Producer/exporter Ltd, Coimbatore 
70 
Preemier Textile, Timpur 
Preeti Impex, Timchengodu 
Premier Enterprises 
Premier Mills Ltd, Coimbatore 
Premier Textile Producers/producer/exporters, Chatrapatti 
R. D. Traders, Bombay 
Rajnarayan Hosiery Exports Pvt Ltd, Coimbatore 
Rama Qualitex Ltd, Bangalore 
Ramkumar Mills Ltd, Bangalore 
Rawsitasa Exports, New Delhi 
Rega Textiles, Komarapalayam 
Ruchi Fabrics Ltd, Indore 
S. Nikhil, Bombay 
Sadhaka Exports 
Sajjan Textiles Mills Ltd, Bombay 
Sajjan Udyog Export Ltd, Bombay 
Senthil Textiles, Tirupur 
Shanker Kapda Niryat Pvt. Ltd, Bombay 
Sheela Apparel Exports Pvt. Ltd, Bombay 
Sheth Exports, Bombay 
Sheth Investments & Trading Producer/exporter Ltd, Bombay 
Singhania Exports, Bombay 
Sitalakshmi Mills Ltd, Madurai 
Sivakkumar Mills, Palladam 
Sree Rangsan Textiles Pvt. Ltd, Komarapalayam 
Sri Adhilakshmi Warping & Sizing Mills, Erode 
71 
Sri Balaji Fabric, Timpur 
Sri Dhavamani Textiles, Erode 
Sri Rajasekar Textiles, Chatrapatti 
Sri Rani Lakshmi Gng. Spg. & Wvg. Mills P. Ltd, Madurai 
Sri Saravanaa Exports Producer/exporter, Tamil Nadu 
Srinivasa Textiles, Chatrapatti 
Standard Industries Ltd, Bombay 
Sudha Mills (India) Pvt. Ltd, Bombay 
Supreme Bandages, Chatrapatti 
Tamarai Mills Ltd, Coimbatore 
Texcot Exports Pvt Ltd, Bombay 
The Bombay Dyeing & Manufacturing Co. Ltd, Bombay 
The Hindoostan Spinning & Weaving Mills Ltd, Bombay 
The Lakshmi Mills Producer/exporter Ltd, Coimbatore 
The Morarjee Gokuldas Spinning & Weaving Producer/exporter Ltd, Bombay 
The Ruby Mills Ltd, Bombay 
The Western India Cottons Ltd., Kerala 
Thiagarajar Mills Ltd, Madurai 
Trident Textile Mills Ltd, Madras 
Vadivel Sizing & Weaving Mills Pvt. Ltd, Timpur 
Varadhalakshmi Mills Ltd, Madurai 
Virudhunagar Textile Mills Ltd, Madurai 
World-Tex Limited, Chaziabad 
Yarn Syndicate Ltd, Calcutta 
72 
Indonesien 
PT. Tyfountex Indonesia, Solo 
PT. Sandratex, Jakarta 
PT. Batik Keris, Jakarta 
PT. Danliris, Jakarta 
PT. Catur Jantra, Jakarta 
PT. Panca Bintang, Jakarta 
Gabungan Koperasi Batik Indonesia, Jakarta 
PT. Primatexco, Jakarta 
PT. Bina Nusantara Prima, Bandung 
PT. Batam Textile, Jakarta 
PT. Tata Adi Pratama, Bandung 
PT. Pacific Express, Denpasar 
PT. Bintang Agung, Jakarta 
PT. Adetex, Bandung 
PT. Maha Mujur Textile, Bandung 
PT. Five Star Industries, Bandung 
PT. Bandung Djaja Textile Mills, Bandung 
Pakistan 
Abdur Rahman Corporation Ltd, Karachi 
Adamjee Enterprise 
ACME Mills (Pvt) Ltd, Karachi 
Ajaz Enterprise 
Akhtar Textile Industries 
73 
Al-Aziz Hosiery International, Faisalabad 
Al-Karam Textile Mills, Karachi 
Al-Shahid Weaving Industries 
Al-Rehmat Traders (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Anjum Textile Mills (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Arshad Corporation (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Arzoo Textile Mills Ltd, Faisalabad 
Asjad Textile (Pvt) Ltd 
Associated Knitwear (Pvt) Ltd, Karachi 
Ayaz Textile Mills Ltd, Lahore 
Aziz Sons 
Be Be Jan Pakistan (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Bism i Hah Fabrics (Pvt) Ltd 
Bismillah Textiles (Pvt) Ltd 
Chawala Enterprises 
Chenas Fabrics & Processing 
Colony Sarhad Textile Mills Ltd, Karachi 
Cotton Arts (Pvt) Ltd 
Dawood Textile Printing Indu 
Decent Industries, Faisalabad 
Decent Textiles, Faisalabad 
Elahi Enterprises Limited, Lahore 
Elahi Spinning & Weaving Mills Ltd, Lahore 
En Em Industries Ltd 
Excel Textile Mills, Karachi 
Fabrics International 
74 
Fabtex Corporation, Karachi 
Faizan Shehzad (Pvt) Ltd 
Falcon Textile Corporation 
Fazal Abdullah Exports (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Fine Fabrics (Pvt) Ltd 
First Textile Ltd 
Ghazi Fabrics International Ltd, Lahore 
Globe Managements (Pvt) Ltd 
Gohar Enterprises 
Gul Ahmed Textile Mills Ltd, Karachi 
Gulistan Weaving Mills Ltd, Karachi 
Gulshan Weaving Mills Ltd, Karachi 
H.A. Industries (Pvt) Ltd, Faisalabad 
H.K. M. Exports (Pvt) Ltd 
Haj i Khuda Bux Amir Umer 
Hajra Textiles, Karachi 
Husein Ind., Karachi 
ICC Textiles Ltd, Lahore 
Image Fabrics (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Imran Textiles 
Ishan Yousuf Textile (Pvt) Ltd 
Ishaq Textile Mills Ltd, Faisalabad 
J.K. Brothers Pakistan (Pvt) Ltd, Faisalabad 
J.K. Sons (Pvt) Ltd, Karachi 
Jetex Industries (Pvt) Ltd, Karachi 
Kam International, Karachi 
75 
Kausar Textile Industries (Pvt) Ltd 
LatifHansel(Pvt)Ltd 
Linox International (Pvt) Ltd 
Lucky Impex, Karachi 
Lucky Tex,, Karachi 
M.A.S. Textiles (Pvt) Ltd 
M.F.M.Y. Industries Ltd, Karachi 
M.K. Sons (Pvt) Ltd, Faisalabad 
M.N. Textiles (Pvt) Ltd, Karachi 
Mabro Tex Industries 
Mahmood Textile Mills Ltd, Multan 
Majeeda Textiles (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Master Textile Mills Ltd, Lahore 
Megatex Limited, Karachi 
Mian Textile Industries Ltd, Lahore 
Modem Textile Mills, Karachi 
Mohammad Farooq Textile Mills Ltd, Karachi 
Mohib Exports Ltd, Lahore 
Mohib Fabric Industries Ltd, Lahore 
Mohib Textile Mills Ltd, Lahore 
Mukati Corporation 
Mutual Trading Corporation, Karachi 
Nakshbandi Industries Ltd, Karachi 
Nash Garments (Pvt) Ltd, Karachi 
Naveed Industries (Pvt) Ltd, Karachi 
Naveena Industries (Pvt) Ltd, Karachi 
76 
Nisar Textiles Corporation 
Nishatex Enterprises 
Nu-Tex (Pvt) Ltd 
Oberoi Textile Mills, Lahore 
Orient Textile Pakistan (Pvt) Ltd 
Parsons Industries (Pvt) Ltd, Karachi 
Prosperity Weaving Mills Ltd, Lahore 
Regency Textiles Ltd, Lahore 
Reliance Weaving Mills Ltd, Multan 
Reliance Exports Ltd, Multan 
Rizwan Enterprises 
Roomi Enterprises (Pvt) Ltd, Multan 
S.S. Textiles 
Saaqis Fabrics 
Saba Textiles (Pvt) Ltd, Karachi 
Sadaqat Textile Mills (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Sadiq Sons Textiles (Pvt) Ltd 
Sakina Textile Industries (Pvt) Ltd, Karachi 
Samin Textiles Ltd, Lahore 
Saya Weaving Mills (Pvt) Ltd, Karachi 
Service Fabrics Ltd, Lahore 
Shahzad Siddique (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Shams Textile Mills Ltd, Karachi 
Shahraj Fabrics (Pvt) Ltd, Lahore 
Sharif Textile Industries (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Sitara Textile Industries 
77 
Sleep & Style, Karachi 
Sumira Fabrics (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Suraj Cotton Mills Ltd, Karachi 
Syncotex Agencies, Karachi 
Tana Textile (Pvt) Ltd, Karachi 
Tanveer Weavings (Pvt) Ltd, Lahore 
Tariq Enterprises 
Tex Arts, Faisalabad 
The Cresent Textile Mills Limited, Faisalabad / Karachi 
United Textile Printing Industries (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Worldover Enterprises (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Xebec Textiles, Faisalabad 
Yakoob Trading Co., Karachi 
Yousaf Weaving Mills Ltd, Lahore 
Yunus Brothers, Karachi 
Zahidjec Fabrics (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Zahoor Industries (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Zamzam Weaving & Processing Mills, Faisalabad 
Zaur Textile Mills, Karachi 
Zebtex Corporation 
78 
Tyrkiet 
Bossa Ticaret ve Sanayi Isletmeleri T.A.S., Adana 
Exsa Export Sanayi Mamulleri Satis ve Arastirma A.S., Adana 
Teksmobili Tekstil Sanayi ve Ticaret A.S., Istanbul 
Kipas - Kahramanmaras Iplik Pamuk Ticaret ve Sanayi A.S., Kahramaninaras 
Kipas Textile Industries Inc., Kahramanmaras 
Burdur Mensucat Sanayii ve Ticaret A.S., Ulus/Ankara 
Ataç Anteks Dokuma Fabrikasi Hikmet Ataman ve Ortaklari Tic. ve San. A.S. 
Yenikôy/Antalya 
79 
ISSN 0254-1459 
KOM(97) 160 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 02 11 
Katalogniimmcr : CB-CO-97-I48-DA-C 
ISBN 92-78- 18327-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
l.-2l)85 Luxembourg 
e o