KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(94) 230 end«Iig udg. - SYN 469 
BttlXJllM. tf*!) 09.06.1904 
Ændret forslag t i I 
RÅDETS DIREKTIV 
om beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed 
under arbejdet i forbindelse med kemiske agenser 
(forelagt af Kommissionen i henhold til EF-traktatens 
artikel 189 A, stk. 2) 
<i 
BEGRUNDELSE 
Ændret forslag til Rådets direktiv 
om beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed 
under arbejdet i forbindelse med kemiske agenser 
Kommissionen fremsender efter at have modtaget Europa-Parlamentets udtalelse efter 
førstebehandlingen d. 20. april 1994, i henhold til artikel 189a(2), i EF-traktaten, et ændret forslag 
til direktiv til Rådet 
De foreslåede ændringer kan opdeles i: 
Den første type ændringer præciserer det oprindelige forslag og gør det tydeligere. 
Den anden type ændringer er af mere generel karakter og har til formål at styrke 
beskyttelsen af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet i forbindelse med 
kemiske agenser. 
Kommissionens ændrede forslag bevarer strukturen og målsætningerne i det oprindelige forslag, 
men tydeliggør og styrker nogle af bestemmelserne. 
Af Europa-Parlamentets 38 ændringsforslag har Kommissionen ikke vedtaget 4, og 1 
ændringsforslag er kun vedtaget delvist. 
Kommissionen har ikke accepteret en udvidelse af anvendelsesområdet til også at omfatte 
selvstændige. Forslaget er et særdirektiv i henhold til rammedirektiv 89/391/EØF, der kun 
omfatter arbejdstagere og arbejdsgivere. En lavere biologisk grænseværdi for bly for kvindelige 
arbejdstagere blev ikke accepteret, fordi en sådan kun er berettiget under graviditet Direktivet 
om foranstaltninger til beskyttelse af gravide arbejdstagere tager allerede højde herfor. En 
graduering af risikovurderingen baseret på det udefinerede begreb "ubetydelig" blev ikke 
accepteret, fordi artikel 3 i det oprindelige forslag allerede indeholder bestemmelser om 
proportionalitet mellem risiko og kontrol og forébyggelsesforanstaltninger. 
Den nye betragtning om referencemetoden, der er taget fra afsnit B 3 og 4 i bilag Ha til direktiv 
88/642/EØF, er en direkte følge af, at de tilsvarende ændringsforslag fra Europa-Parlamentet er 
blevet vedtaget 
Tilføjelsen af stk. 8 til artikel 8 er nødvendig for at skabe overensstemmelse mellem biologiske 
grænseværdier og grænseværdier. Europa-Parlamentets ændringsforslag indeholder kun 
proceduren med henblik på fastsættelse af biologiske grænseværdier, men ikke en forpligtelse for 
medlemsstaterne til at indføre sådanne værdier. 
^-W^ 
Kommissionens forslag 
(EFT C 1^5 at 16.06.93) 
TIDLIQERE TEKST ÆNDRET TEKST 
RÅDET FQR DE EUROPÆISKE 
FÆLLESSKABER HAR-
under henvisning til traktaten om 
oprettelse af Elet; Eurppæjske økonomiske 
Fællesska]), særljg artikel J18 A, 
under henvisning tøj forslag fra 
Kommissionen, udarbejdet efter høring af 
Det Rådgjyende Udvalg fpr Sikkerhed, 
Hygiejne pg Sundhe4sbeskytteise på 
Arbejdspladsen, 
i samajrbejde med Europa-Parlamentet, 
under henvisning til udtalelse fra Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg, pg 
ud fra følgende befra^njnger: 
I henhojd ti| trakeens artikel 118 A skal 
Rådet, ved udstedelse ai" cUrektiver, 
vedtage røininiunisfprslkrifter med henblik 
på at forbedre navnlig arbejdsmiljøet for 
at sikre et højere niveau for beskyttelse af 
arbejdstagernes sikkerhed pg sundhed; 
i henhold £jl denne artjkel skal det i 
direktiverne undgås, at der pålægges 
administrative, finansielle og retlige byrder 
af en sådan art, at de hæmmer oprettelse pg 
udvikling af små og mellemstore 
virksombpa'er; 
fprbedrjngen af arbejdstagernes sikkerhed, 
hygiejne pg sundhed på arbejdspladsen er et 
mål, <jer ikke bør underordnes rent 
økonorniske betragtninger; RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE 
UNION 
under henvisning til tzaktatcu c?m 
oprettelse af Dat Europæiske 
fællesskab Kærlig aitikftl 1 !8 ^ 
overholdelsen af minimumskrav om 
beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og 
sundhed mod de risici, der er forbundet 
med kemiske agenser, sikrer ikke alene 
beskyttelsen af hver enkelt arbejdstagers 
sikkerhed og sundhed, men giver desuden 
alle arbejdstagere i Fællesskabet et 
mindstemål af beskyttelse, som hindrer 
enhver mulig konkurrenceforvridning; 
et passende niveau af beskyttelse mod risici 
hidrørende fra kemiske agenser må 
etableres for Fællesskabet som helhed, og 
dette beskyttelsesniveau skal etableres ikke 
gennem detaljerede krav, men gennem en 
ramme af generelle principper, som gør det 
muligt for medlemsstaterne at anvende 
minimumskravene konsekvent; 
en arbcjdsaktivitct, der indebærer 
anvendelse af en kemisk agens, må anses 
for at udsætte arbejdstagerne for en særlig 
høj risiko; 
Rådets direktiv 80/1107/EØF af 27. 
november 1980 om beskyttelse af 
arbejdstagere mod farerne ved at være udsat 
for kemiske, fysiske og biologiske agenser 
under arbejdet, senest ændret ved 
Rådets direktiv 88/642/EØF, Rådets 
direktiv 82/605/EØF af 28. juli 1982 om 
beskyttelse af arbejdstagere mod farerne 
ved under arbejdet at være udsat for 
metallisk bly og dettes ionforbindelser 
(første særdirektiv i henhold til artikel 8 i 
direktiv 80/1107/EØF), og Rådets 
direktiv 88/364/EØF af 9. juni 1988 om 
beskyttelse af arbejdstagere ved forbud mod 
bestemte agenser og/eller arbejdsaktiviteter 
(fjerde særdirektiv i henhold til artikel 8 i 
direktiv 80/1107/EØF) bør, for så vidt 
angår konsekvens og klarhed, samt af 
tekniske grunde revideres og indarbejdes i 
et enkelt direktiv om minimumsforskrifter 
for beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed 
og sundhed under arbejde, til hvilket der 
anvendes kemiske agenser; disse direktiver 
kan derefter sættes ud af kraft; en arbcjdsaktivitct, der indebærer 
anvendelse af en kemisk agens, må anses 
for at udsætte arbejdstagerne for risiko, 
dette direktiv er et særdirektiv i henhold til 
artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/39l/EØF af 
12. juni 1989 om iværksættelse af 
foranstaltninger til forbedring af 
arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under 
arbejdet; 
bestemmelserne i rammedirektivet gælder 
derfor fuldt ud for arbejdstagere, der 
udsættes for kemiske agenser, med 
forbehold af strengere og/eller mere 
specifikke bestemmelser indeholdt i dette 
direktiv; 
i Rådets direktiv 67/548/EØF af 27. juni 
1967 om indbyrdes tilnærmelse af de ved 
lov og administrativt fastsatte bestemmelser 
om klassificering, emballering og 
etikettering af farlige stoffer, senest 
ændret ved Rådets direktiv 92/32/EØF, 
Rådets direktiv 78/63 l/EØF af 26. juni 
1978 om tilnærmelse af medlemsstaternes 
lovgivning vedrørende klassificering, 
emballering og etikettering af farlige 
præparater (pesticider) og Rådets 
direktiv 88/379/EØF af 7. juni 1988 om 
indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes 
love og administrative bestemmelser om 
klassificering, emballering og etikettering af 
farlige præparater, som ændret ved Rådets 
direktiv 90/492/EØF, defineres og 
fastlægges et system for specifik 
informering om farlige stoffer og 
præparater i form af sikkerhedsdatablade, 
hovedsagelig med sigte på industrielle 
brugere for at sætte dem i stand til at træffe 
de nødvendige foranstaltninger for at sikre 
beskyttelsen af arbejdstagernes sikkerhed og 
sundhed; 
i Rådets direktiv 92/58/EØF af 24. juni 
1992 om minimumsforskrifter for 
signalgivning i forbindelse med sikkerhed 
og sundhed under arbejdet etableres et 
system for mærkning af beholdere og 
rørsystemer indeholdende farlige stoffer 
eller præparater; 
målet for Rådets direktiv 82/501/EØF af 24. 
juli 1982 om risikoen for større uheld i 
forbindelse med en række industrielle 
aktiviteter er en begrænsning af følgerne af 
sådanne uheld for mennesker og miljø samt 
at sikre et højt niveau af beskyttelse mod 
sådanne uheld og deres følger i 
Fællesskabet; 
for at sikre et højere beskyttelsesniveau 
gennem arbejdstagernes adgang til 
fuldstændige oplysninger er det vigtigt, at 
arbejdstagerne og disses repræsentanter 
informeres om de risici, som kemiske 
agenser kan frembyde for deres sikkerhed 
og sundhed, og om de foranstaltninger, der 
er nødvendige for at begrænse eller helt 
fjerne disse risici, samt at de har mulighed 
for at kontrollere, at de nødvendige 
beskyttelsesforanstaltninger træffes; 
arbejdsgiverne skal følge med i den seneste 
teknologiske udvikling med henblik på at 
forbedre beskyttelsen af arbejdstagernes 
sikkerhed og sundhed og regelmæssigt 
vurdere denne udviklings virkninger for 
arbejdstagernes sikkerhed og sundhed; 
selv om den videnskabelige viden i nogle 
tilfælde ikke er tilstrækkelig til, at der kan 
etableres en tærskelværdi for 
udsættelse for en kemisk agens, under 
hvilken der ikke længere er nogen risiko for 
helbredet, vil en begrænsning af udsættelsen 
for kemiske agenser under alle 
omstændigheder indskrænke disse risici; 
i Kommissionens direktiv 91/322/EØF er 
der fastsat grænseværdier i henhold til 
direktiv 80/1107/EØF om beskyttelse af 
arbejdstagere mod farerne ved at være udsat 
for kemiske, fysiske og biologiske agenser 
under arbejdet, og dette direktiv bør fortsat 
indgå i den nuværende ramme; 
Kravene i direktiv 88/642/EØF ophæves af 
bestemmelserne i artikel 14 i dette direktiv, og 
ved hjælp af referencemetoden i bilag Ha til 
direktiv 88/642/EØF, navnlig afsnit 3 og 4 heri, 
klarlægges en procedure til måling af 
koncentrationen af et kemisk agens i luften på 
arbejdspladsen, og de to ovennævnte afsnit 
således medtages i dette direktiv, idet disse 
metoder skal tages op til fornyet behandling 
inden for 5 år under hensyntagen til moderne 
standarder for generelle krav til måleprocedurer 
og måleanordninger, der anvendes til målinger 
på arbejdspladsen. 
udarbejdelsen af de tekniske 
gennemførelsesforanstaltninger i forbindelse 
med dette direktiv bør overlades til 
Kommissionen i tæt samarbejde med 
medlemsstaterne og i henhold til den 
procedure, der beskrives i artikel 13; 
dette direktiv er et konkret bidrag til 
skabelsen af det indre markeds sociale 
dimension -
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: 
AFSNIT I 
ALMINDELIGE BESTEMMELSER 
Artikel 1 
Emne 
1. I dette direktiv, som er det [ ] 
særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 
1, i direktiv 89/391/EØF, fastsættes 
minimumsforskrifter for beskyttelse af 
arbejdstagerne mod risici for deres 
sikkerhed og sundbed, som opstår eller 
kan opstå som følge af udsættelse for 
kemiske agenser, som findes på 
arbejdspladsen, eller som følge af en 
arbejdsaktivitet, i hvilken der indgår 
kemiske agenser. 
2. Direktivets bestemmelser finder 
anvendelse på alle kemiske agenser på 
arbejdspladsen, dog med forbehold dels 
af andre fællesskabsbestemmelser i 
henhold til direktiv 82/50 l/EØF, med 
senere ændringer, om risikoen for større 
uheld i forbindelse med en række 
industrielle aktiviteter, dels af 
bestemmelserne om kemiske agenser, 
som er omfattet af foranstaltninger 
vedrørende strålingsbeskyttelse i henhold 
til direktiver vedtaget i medfør af 
traktaten om oprettelse af Det 
Europæiske Atomenergifællesskab. 
For kræftfremkaldende stoffer i 
arbejdsmiljøet gælder bestemmelserne i 
Rådets direktiv 90/394/ EØF, hvor disse 
er gunstigere for arbejdstagernes 
sikkerhed og sundhed under arbejdet. 
Bestemmelserne i direktiv 89/39l/EØF 
finder fuldt ud anvendelse på hele det i 
stk. 1 nævnte område, for så vidt der 
ikke er fastsat skærpede og/eller mere 
specifikke bestemmelser i dette direktiv. 
De kompetente myndigheder skal 
regelmæssigt kontrollere, at 
arbejdsgiverne har taget de fornødne 
forholdsregler til at beskytte 
arbejdstagernes sikkerhed og sundhed 
under arbejdet og sørget for at redvidere 
risikovurderingen som anført i artikel 3, 
stk. 2. 
Artikel 2 
Definitioner 
I dette direktiv forstås ved: 
a) »kemisk agens«: ethvert kemisk element 
eller forbindelser eller blandinger deraf, 
som det forekommer i naturlig tilstand 
eller frigøres under en given 
arbejdsproces, uanset om dette er 
tilsigtet, og uanset om det markedsføres 
b) »aktivitet, hvori der indgår kemiske 
agenser«: ethvert arbejde, til hvilket der 
anvendes eller tænkes anvendt kemiske 
agenser, uanset i hvilken arbejdsproces, 
herunder produktion, håndtering, 
oplagring, transport eller bortskaffelse og 
behandling, eller hvor sådanne agenser 
er et resultat af et sådant arbejde 
c) »erhvervsmæssig grænseværdi«: 
(medmindre andet er udtrykkeligt anført) 
den koncentration af en kemisk agens i 
den luft på arbejdspladsen, der indåndes 
af en arbejdstager, herunder 
»grænseværdi« og »erhvervsmæssig 
referenceværdi«; c) »erhvervsmæssig grænseværdi«: 
(medmindre andet er udtrykkeligt anført) 
i dette direktiv) den koncentration af en 
kemisk agens i den luft pa arbejdspladsen, 
der indåndes af en arbejdstager, herunder 
»grænseværdi« og »erhvervsmæssig 
referenceværdi«; 
d) »biologisk grænseværdi«: 
koncentrationsgrænsen for en given 
agens i et givet biologisk miljø, dens 
metabolit eller en effektindikator 
e) »fare«: de egenskaber, som en kemisk 
agens besidder i henseende til potentiel 
skadelighed 
f) »risiko«: sandsynligheden for, at en 
potentielt skadelig agens bliver skadelig 
under anvendelsen af den og/eller 
udsættelsen for den 
g) »kompetent person«: enhver person, som 
er i besiddelse af den viden, erfaring, 
evne eller færdighed, der er nodvendig 
for at udføre den pågældende opgave 
h) »affald«: en kemisk agens, der bliver 
tilbage efter en kemisk proces, eller 
enhver genstand eller ethvert materiale, 
som er kontamineret af en kemisk agens, 
og som skal bortskaffes 
i) »helbredskontrol«: tilsyn med den 
enkelte arbejdstager for at vurdere denne 
persons helbredstilstand. 
AFSNIT II 
ARBEJDSGIVERNES FORPLIGTELSER 
Artikel 3 
Generelle forpligtelser 
1. For at beskytte arbejdstagernes sikkerhed 
og sundhed skal arbejdsgiveren i 
forbindelse med aktiviteter, hvori der 
indgår kemiske agenser, træffe alle 
nødvendige foranstaltninger, herunder 
sørge for, at specifikke opgaver 
overdrages til en kompetent person, 
således at: 1. For at beskytte arbejdstagernes sikkerhed 
og sundhed skal arbejdsgiveren i 
forbindelse med aktiviteter, hvori der 
indgår kemiske agenser, træffe alle 
nødvendige forebyggende foranstaltninger, 
der er fastlagt i artikel 6, stk. 1 og 2, 
i direktiv 89/39l/EØF, således at: 
a) arbejdstagerne kan udføre det arbejde, 
de får pålagt, uden at bringe deres 
egen og/eller andre arbejdstageres 
sikkerhed og sundhed i fare 
b) arbejdspladsens drift skal, når 
arbejdstagerne er tilstede, finde sted 
under en tjenstgørende persons ansvar 
c) arbejde, der indebærer en særlig 
risiko, kun betros kompetent 
personale, samt at det udføres i 
overensstemmelse med de givne 
anvisninger 
d) der indføres effektive ordninger 
vedrørende ulykker og nødsituationer, 
herunder at enhver relevant øvelse 
vedrørende sikkerhed gennemføres 
med regelmæssige mellemrum c) arbejde kun betros kompetent 
personale, samt at det udføres i 
overensstemmelse med de givne 
anvisninger 
d) der indføres effektive ordninger 
vedrørende skader, ulykker og 
nødsituationer, herunder at enhver 
relevant øvelse vedrørende sikkerhed 
gennemføres med regelmæssige 
mellemrum 
e) alle instruktioner om sikkerhed og 
sundhed er forståelige for de berortc 
arbejdstagere 
f) der findes passende 
førstehj ælpsfacil iteter. 
Arbejdsgiveren skal være i besiddelse af 
en risikovurdering vedrørende sikkerhed 
og sundhed, som er indført i et 
dokument, herefter kaldet »sikkerheds-
og sundhedsdokumentet«, som skal 
holdes ajourført. 
I sikkerheds- og sundhedsdokumentet 
skal bl.a. registres: 
- en vurdering af de risici, 
arbejdstagerne udsættes for i 
forbindelse med enhver aktivitet, 
hvori der indgår kemiske agenser, og 
at det er en kompetent person, der har 
foretaget denne vurdering; når en 
kemisk agens har været genstand for 
en specifik vurdering vedrørende 
risici for brugere heraf som led i 
behandling af en ansøgning om 
markedsføringstilladelse, skal der ved 
risikovurderingen tages hensyn til f) der findes passende 
fø rstehj æl psfaci 1 iteter 
og specialuddannet personale. 
I sikkerheds- og sundhedsdokumentet 
skal opføres enhver risiko under arbejdet som 
følge af agensernes indre egenskaber, alene eller 
sammensat, eksponeringen og de forhold under 
arbejdet, der omfatter kemiske agenser, og skal 
bl.a. registrere: 
resultaterne af den pågældende 
vurdering 
- at der vil blive truffet passende 
foranstaltninger med henblik på at nå 
direktivets mål og især eventuelle 
sikkerhedsforanstaltninger til 
beskyttelse af arbejdstagernes 
sikkerhed og sundhed, som er 
omhandlet i anden 
fællesskabslovgivning 
- at udformning, anvendelse og 
vedligeholdelse af arbejdspladsen og 
det udstyr, der anvendes i forbindelse 
med kemiske agenser, er sikker 
- at der forefindes en ajourført liste 
oyer de kemikalier, der anvendes eller 
tænkes anvendt på arbejdspladsen. 
Sikkerheds- og sundhedsdokumentet 
skal være udarbejdet forud for arbejdets 
påbegyndelse, og skal ajourføres, navnlig 
hvis der er sket større ændringer, som 
kunne gøre det forældet. 
Arbejdsgiveren skal sikre, at 
arbejdstagerne underrettes om indholdet 
af sikkerheds- og sundhedsdokumentet, 
når som helst en større ændring på 
arbejdspladsen fører til en ændring i 
dokumentet. 
3. Arbejdsgiveren skal sikre, at den fare for 
arbejdstagernes sikkerhed og sundhed, 
der hidører fra en kemisk agens, fjernes 
eller reduceres, samt at defte sker 
fortrinsvis ved at fjerne risikoen ved 
kilden eller ved at søge at tilvejebringe 
den størst mulige nedsættelse af risikoen 
gennem kollektive 
beskyttelsesforanstaltninger, herunder 
især ved at anvende renere teknologier 
og udnytte den seneste udvikling på det 
teknologiske område, frem for gennem 
individuelle beskyttelsesforanstaltninger. at der er truffet passende 
foranstaltninger med henblik på at nå 
direktivets mål; 
at arbejdssystemer, udformning og 
vedligeholdelse af arbejdspladsen og 
det udstyr, der anvendes i forbindelse 
med kemiske agenser, er sikker 
3 Arbejdsgiveren skal sikre, at den fare for 
arbejdstagernes sikkerhed og sundhed, 
der hidører fra en kemisk agens, fjernes 
eller reduceres, samt at dette sker 
fortrinsvis ved at fjerne risikoen ved 
kilden eller ved at søge at tilvejebringe 
den størst mulige nedsættelse af risikoen 
gennem kollektive 
beskyttelsesforanstaltninger, herunder 
især ved at anvende renere teknologier 
og andre organisatoriske og tekniske 
foranstaltninger, efterhånden som disse 
bliver mulige, fremfor gennem 
individuelle beskyttelsesforanstaltninger. 
4. For visse særlige aktiviteter i 
virksomheden eller institutionen, som 
10 
f.eks. vedligeholdelse, i forbindelse med 
hvilken det kan forudses, at der kan 
finde en potentielt betydelig udsættelse 
sted, eller som kan resultere i en 
forringelse af sikkerhed og sundhed af 
andre grunde, selv efter at alle tekniske 
foranstaltninger er truffet, skal 
arbejdsgiveren efter at have hørt 
arbejdstagerne eller deres repræsentanter 
i virksomheden eller institutionen afgøre, 
hvilke foranstaltninger der er nødvendige 
for at reducere varigheden af 
arbejdstagerens eksponering til det 
mindst mulige og for at sikre 
beskyttelsen af arbejdstagerne, mens de 
er beskæftiget med sådanne aktiviteter. 
Arbejdsgiveren skal sikre, at disse 
aktiviteter kun finder sted i områder, der 
er klart afgrænset og afmærket, samt at 
personer, der ikke har udtrykkelig 
tilladelse til at færdes i sådanne områder, 
med andre midler hindres i at færdes 
der. 
De foranstaltninger, der træffes af 
arbejdsgiveren for at imødekomme 
bestemmelserne i dette direktiv, skal 
være forenelige med krav om beskyttelse 
af folkesundhed og miljø. 
Artikel 4 
Særlige foranstaltninger til beskyttelse og 
forebyggelse 
Arbejdsgiveren skal under hensyntagen til 
risikoens karakter træffe passende 
foranstaltninger og forholdsregler til at: Arbejdsgiveren skal under hensyntagen til 
karakteren af risikoen på arbejdspladsen 
træffe passende foranstaltninger og forholdsregler til 
at: 
- sørge for uddannelse og sikre arbejdsmetoder; 
- fremskaffe passende beskyttelsesudstyr og -
faciliteter til brug for arbejdstagerne; 
fremskaffe hensigtsmæssige og sikre 
anlæg og udstyr til arbejdsprocesserne 
11 
begrænse mængden af farlige kemiske 
agenser på arbejdspladsen samt til at 
adskille inkompatible kemiske agenser 
hindre, opdage og bekæmpe eventuelle 
udbrud og spredning af brand og 
eksplosioner, og 
hindre forekomsten af eksplosionsfarlig 
og/eller sundhedsfarlig luft. - begrænse og indeslutte mængden 
af farlige kemiske agenser på 
arbejdspladsen til det for den 
pågældende proces absolut 
nødvendige samt adskille inkompatible 
kemiske agenser, hvis inkompatibilitet 
indebærer en sundheds- og sikkerhedsrisiko; 
- hindre, opdage og bekæmpe eventuelle 
udbrud og spredning af brand samt 
tab af indeslutning, og 
Artikel 5 
Kommunikations-, advarsels- og 
alarmsystemer 
Arbejdsgiveren skal træffe de nødvendige 
foranstaltninger for at etablere de 
advarsels- og andre 
kommunikationssystemer, der kræves for at 
gøre opmærksom på en forøget risiko for 
sikkerhed og sundhed, således at bistand, 
evakuering og redningsaktioner kan sættes i 
gang øjeblikkelig, hvis der er behov for 
det. Arbejdsgiveren skal træffe de nødvendige 
foranstaltninger for at etablere de 
advarsels- og andre 
kommunikationssystemer, der kræves for at 
gore opmærksom på en foroget risiko for 
sikkerhed og sundhed, saledes at der kan 
reageres på passende vis og iværksættes 
hjælpeaktioner, bistand, 
evakuering og redningsaktioner øjeblikkeligt, 
hvis der er behov for det. 
Artikel 6 
Underretning af arbejdstagerne 
1. For så vidt ikke andet er fastsat i artikel 
10 i direktiv 89/391/EØF skal 
arbejdstagerne og/eller deres 
repræsentanter have: 
- underretning om kemiske agenser, 
som angivet under stk. 9 i bilaget, i 
en forståelig form og tilpasset den 
enkelte arbejdstagers behov 
- underretning om passende 
forholdsregler og foranstaltninger, der 
skal træffes, for at arbejdstageren kan 
beskytte sig selv og andre - underretning om passende 
forholdsregler og foranstaltninger, der 
skal træffes, for at arbejdstageren kan 
beskytte sig selv og andre 
12 
arbejdstagere på arbejdspladsen 
- skriftlige informationer i de tilfælde, 
hvor den vurdering, der skal foretages 
i henhold til artikel 3, stk. 2, viser, at 
det er nødvendigt, og de skal 
ajourføres. 
2. Arbejdsgiveren skal sikre, at de 
beholdere, der anvendes til kemiske 
agenser på arbejdspladsen, forsynes med 
sikkerhedsmærkning, eller at det fremgår 
af beholdernes mærkning, hvilke agenser 
beholderne indeholder, samt hvilke risici 
der knytter sig til disse agenser. Såfremt 
der ikke ved agensernes levering 
medfølger et mærkat med 
sikkerhedsdata, skal arbejdsgiveren 
skaffe sig de relevante oplysninger fra 
leverandøren eller fra andre kilder. 
Sådanne kemiske agenser må ikke 
anvendes, før de relevante informationer 
foreligger og står til rådighed for 
arbejdstagerne. arbejdstagere på arbejdspladsen 
- skriftlige informationer i de tilfælde, 
hvor den vurdering, der skal foretages 
i henhold til artikel 3, stk. 2, viser, at 
sådanne informationer er nodvendige, 
og de skal ajourføres. 
2. Arbejdsgiveren skal sikre, at de 
beholdere, der anvendes til kemiske 
agenser på arbejdspladsen, forsynes med 
sikkerhedsmærkning, eller at det fremgår 
af beholdernes mærkning, hvilke agenser 
beholderne indeholder, samt hvilke risici 
der knytter sig til disse agenser, eller at 
beholderne uden vanskelighed kan 
identificeres for så vidt angår deres art og 
tilknyttede risici. Såfremt der ikke ved 
agensernes levering 
medfølger et sikkerhedsdatablad, 
skal arbejdsgiveren 
skaffe sig de relevante oplysninger fra 
leverandøren eller fra andre kilder. 
Sådanne kemiske agenser nm ikke 
anvendes, før de relevante informationer 
foreligger og står til rådighed for 
arbejdstagerne. 
AFSNIT III 
DIVERSE BESTEMMELSER 
Artikel 7 
Forbud 
1. Fremstilling eller anvendelse under 
arbejdet af de nedenfor anførte kemiske 
agenser samt nedennævnte 
arbejdsaktiviteter er forbudt som an fort. 
Forbuddet gælder ikke, hvis den 
pågældende kemiske agens er til stede i 
en anden kemisk agens eller som en 
bestanddel af affald, forudsat at den 
individuelle koncentration af agensen i 
affaldet ligger under den fastsatte 
grænse. 
13 
fclNECSnr.(') 
202-010-4 
202-177-1 
202-199-t 
202-204-7 CAS nr. (•) 
91-59-8 
92-67-1 
92-17-5 
92-9J-Î A|«nKM navn 
2-naphthylamin 
og talte deraf 
4-aminodiphenyl 
og talte deraf 
Benzidin og talte 
deraf 
4-niirodiphenyl Koncentration!-
frsiuc (or 
friu(clie 
0,1 % w/w 
0,1 Vo w/w 
0,1 % w/w 
0,1 Vo w/w 
(1) EINECS: European Inventory of 
Existing Chemical Substances. 
(2) CAS: Chemical Abstract Service. 
2. Efter anmodning fra en arbejdsgiver kan 
medlemsstaterne tillade specifikke 
afvigelser fra de i stk. 1 anførte krav i 
følgende tilfælde: 
- til rent videnskabelige formål, 
herunder forskning, afprøvning og 
analyse 
- til arbejdsaktiviteter, der gennemføres 
med det formål at eliminere de 
forbudte kemiske agenser 
- når produktionen eller brugen 
gennemføres i et lukket system, og 
den kemiske agens ikke findes 
længere, når processen er tilendebragt. 
3. Ændringer, der kræves vedrørende de 
kemiske agenser og arbejdsaktiviteter, 
der allerede dækkes af denne artikel, 
fastsættes og vedtages i henhold til den i 
artikel 13 anførte procedure. 
Artikel 8 
Grænseværdier for erhvervsmæssige 
eksponering 
1. Grænseværdier for erhvervsmæssig 
eksponering skal udarbejdes under 
hensyntagen til den til rådighed stående 
information, herunder videnskabelige og 
tekniske data, i henhold til den i artikel Grænseværdier for erhvervsmæssige 
eksponering og biologiske grænseværdier 
1 Grænseværdier for erhvervsmæssig 
eksponering udarbejdet på 
fællesskabsplan efter evaluering af 
de seneste tilgængelige videnskabelige 
data vedrørende helbredspåvirkninger 
14 
13 anførte procedure. og måleaspekter på arbejdspladsen, 
etableres eller ajourføres efter høring af Det 
Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og 
Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen i 
overensstemmelse med proceduren i artikel 13.1 
dette direktiv vil disse erhvervsmæssige 
grænseværdier blive benævnt "erhvervsmæssige 
referenceværdier". 
For alle kemiske agenser, for hvilke der 
er angivet en grænseværdi i bilaget 
(punkt 10), skal medlemsstaterne 
fastsætte en tilsvarende grænseværdi for 
erhvervsmæssige eksponering, som ikke 
må overskrides. udgår 
3. Grænseværdier for erhvervsmæssige 
eksponering etableret som vejledende 
grænseværdier i direktiv 91/322/EØF 
skal betragtes som erhvervsmæssige 
referenceværdier i dette direktivs 
forstand. 2 Grænseværdier for erhvervsmæssige 
eksponering etableret som vejledende 
grænseværdier i direktiv 91/322/EØF 
skal betragtes som erhvervsmæssige 
referenceværdier i dette direktivs 
forstand. 
Medlemsstaterne skal tage hensyn til 
erhvervsmæssige referenceværdier, når 
de fastsætter grænseværdier for 
erhvervsmæssige eksponering på deres 
eget område. 3 Medlemsstaterne skal tage hensyn til 
erhvervsmæssige referenceværdier, når 
de fastsætter grænseværdier for 
erhvervsmæssige eksponering på deres 
eget område. 
De skal informere arbejdstager- og 
arbejdsgiverorganisationerne om de 
erhvervsmæssige referenceværdier. 
Medlemsstaterne skal endvidere i samarbejde med 
disse organisationer fastlægge den nødvendige 
tidsplan med henblik på at bringe de nationale 
grænseværdier i overensstemmelse med de 
erhvervsmæssige referenceværdier. 
4 Grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering 
udarbejdet på fællesskabsplan efter evaluering af 
de seneste tilgængelige videnskabelige data 
vedrorende helbredspåvirkningerog måleaspekter, 
og under hensyntagen til de tekniske og 
praktiske muligheder samtidig med, at 
målsætningen om sikring af arbejdstagernes 
sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen opfyldes, 
etableres eller ajourføres efter høring af Det 
Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og 
Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen i 
overensstemmelse med de procedurer, der er 
fastlagt i artikel 118A i traktaten. I dette direktiv 
15 
vil disse erhvervsmæssige grænseværdier blive 
benævnt "grænseværdier". 
5 For alle kemiske agenser, for hvilke der er 
angivet en grænseværdi, skal medlemsstaterne 
fastsætte en tilsvarende national grænseværdi for 
erhvervsmæssig eksponering, som skal være 
baseret på, men ikke må overskride Fællesskabets 
minimumskrav. 
6 Kommissionen skal tage hver enkelt 
erhvervsmæssig referenceværdi op til revision 
inden for 5 år fra dens vedtagelse med henblik på 
enten at foreslå en grænseværdi eller fastholde 
dens status. 
7 Biologiske grænseværdier skal tage hensyn til den 
til rådighed stående information, herunder 
videnskabelige og tekniske data, og fastsættes 
efter høring af det Rådgivende udvalg for 
Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på 
Arbejdspladsen i overensstemmelse med 
proceduren i traktatens artikel 118A. 
8 For alle kemiske agenser, for hvilke der er 
angivet en biologisk grænseværdi, skal 
medlemsstaterne fastsætte en tilsvarende national 
biologisk grænseværdi, som skal være baseret på, 
men ikke må overskride Fællesskabets 
minimumskrav. 
5. Når en medlemsstat indfører eller 
reviderer grænseværdierne for 
erhvervsmæssig eksponering for en 
kemisk agens på grundlag af nye 
oplysninger, skal den meddele 
Kommissionen og de andre 
medlemsstater dette og tilsende dem de 
relevante videnskabelige og tekniske 
data. Når en medlemsstat indfører eller reviderer 
en national erhvervsmæssig grænseværdi 
eller biologisk grænseværdi for et kemisk 
agens på grundlag af nye data, skal den 
underrette Kommissionen og de andre 
medlemsstater herom og tilsende dem de 
relevante videnskabelige og tekniske data. 
Artikel 9 
Helbredskontrol 
Medlemsstaterne skal i overensstemmelse 
med artikel 15 i direktiv 89/39l/EØF 
etablere ordninger, der sikrer, at 
arbejdstagere underkastes en 
16 
helbredskontrol, der står i et passende 
forhold til de risici for sikkerhed og 
sundhed, de udsættes for under 
arbejdet. 
Artikel 10 
Høring af arbejdstagerne samt 
arbejdstagerdeltagelse 
Høring af arbejdstagerne og/eller deres 
repræsentanter samt deres deltagelse skal 
foregå i overensstemmelse med artikel 11 i 
direktiv 89/39l/EØF i forbindelse med 
spørgsmål, der omhandles i dette direktiv. 
Arbejdsgiveren skal især søge at fremme 
arbejdstagernes og/eller deres 
repræsentanters deltagelse i bedømmelsen 
af deres arbejdsplads og ved fastsættelsen 
af de forholdsregler, der skal træffes, når 
der er tegn på, at et niveau for 
erhvervsmæssig eksponering eller en 
biologisk grænseværdi er 
overskredet. 
Artikel 11 
Minimumskrav vedrørende sikkerhed og 
sundhed 
1. Ved indførelse af en ny aktivitet, der 
indebærer brug af kemiske agenser første 
gang efter, at dette direktiv er trådt i 
kraft, jf. artikel 14, skal 
minimumskravene vedrørende sikkerhed 
og sundhed, som omhandles i bilaget, 
være opfyldt. 
2. Ved en aktivitet, der indebærer brug af 
kemiske agenser, og som allerede er 
indført inden datoen for dette direktivs 
ikrafttræden, jf. artikel 14, skal 
minimumskravene, som omhandles i 
bilaget, opfyldes så snart som muligt og 
senest fem år efter denne dato. Ved en eksisterende aktivitet, 
der indebærer brug af 
kemiske agenser, og som allerede er 
indført inden datoen for dette direktivs 
ikrafttræden, jf. artikel 15, skal 
minimumskravene, som omhandles i 
bilaget, opfyldes så snart som muligt og 
senest fem år efter denne dato. 
Artikel 12 
17 
Tilpasninger til bilaget 
1. Tekniske tilpasninger til bilaget, der er i 
overensstemmelse med: 
- vedtagelse af direktiver om teknisk 
harmonisering og standardisering af 
kemiske agenser 
og/eller 
- tekniske fremskridt, udviklingen inden 
for internationale bestemmelser eller 
specifikationer og ny viden om 
kemiske agenser 
kan vedtages i medfør af proceduren i 
artikel 13. 
2. Udførlige regler om teknisk vejledning 
vedrørende gennemførelse af 
bestemmelserne i nærværende direktiv 
vedtages i henhold til proceduren i 
artikel 13. Tilpasninger til bilaget og gennemførelse i praksis 
2 Udførlige regler om teknisk vejledning 
vedrørende de praktiske aspekter af 
gennemførelse af bestemmelserne 
i nærværende direktiv vedtages, 
efter horing af arbejdsmarkedets 
parter, i henhold til proceduren i 
artikel 13. 
3 Bestemmelserne i bilagets punk 12 skal inden for 
fem år fra direktivets vedtagelse tages op til 
revision i lyset af de tekniske fremskridt. 
Artikel 13 
Udvalg 
1. Kommissionen bistås af det i artikel 17, 
stk. 1, i direktiv 89/39l/EØF nævnte 
udvalg. 
2. Når der henvises til proceduren i 
nærværende artikel skal spørgsmålet 
henvises til udvalget af formanden enten 
på eget initiativ eller efter anmodning fra 
repræsentanten for en medlemsstat. 
Kommissionens repræsentant forelægger 
udvalget et udkast til de foranstaltninger, 
der skal træffes. Udvalget afgiver en 
udtalelse om dette udkast inden for en 
18 
frist, som formanden kan fastsætte under 
hensyntagen til det pågældende 
spørgsmåls hastende karakter. Det 
udtaler sig med det flertal, som er fastsat 
i traktatens artikel 148, stk. 2, for 
vedtagelse af de afgørelser, som Rådet 
skal træffe på forslag af Kommissionen. 
Under afstemninger i udvalget tillægges 
de stemmer, der afgives af 
repræsentanterne for medlemsstaterne, 
den vægt, der er fastlagt i nævnte artikel. 
Formanden deltager ikke i afstemningen. 
Kommissionen vedtager de påtænkte 
foranstaltninger, når de er i 
overensstemmelse med udvalgets 
udtalelse. 
Er de påtænkte foranstaltninger ikke i 
overensstemmelse med udvalgets 
udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen 
udtalelse, forelægger Kommissionen 
straks Rådet et forslag til de 
foranstaltninger, der skal træffes. Rådet 
træffer afgørelse med kvalificeret flertal. 
Har Rådet efter udlobet af en frist på tre 
måneder regnet fra forslagets 
forelæggelse for Rådet, ikke truffet 
nogen afgørelse, vedtages de foreslåede 
foranstaltninger af Kommissionen. 
Artikel 14 
Ophævelse 
1. Følgende direktiver ophæves på datoen 
for dette direktivs ikrafttræden: 
- direktiv 80/1107/EØF, som ændret 
ved direktiv 88/642/EØF, om 
beskyttelse af arbejdstagere mod 
farerne ved at være udsat for 
kemiske, fysiske og biologiske 
agenser under arbejdet 
- direktiv 82/605/EØF om beskyttelse 
af arbejdstagere mod farerne ved 
under arbejdet at være udsat for 
19 
metallisk bly og dettes ionforbindelser 
- direktiv 88/364/EØF om beskyttelse 
af arbejdstagere ved forbud mod 
bestemte agenser og/eller 
arbejdsaktiviteter. 
2. Henvisningen i 
- artikel 15, stk. 1, i direktiv 
83/477/EØF og artikel 1, stk. 5, i 
direktiv 91/382/EØF om ændring af 
direktiv 83/477/EØF om beskyttelse 
af arbejdstagere mod farerne ved 
under arbejdet at være Udsat for 
asbest 
- artikel 12, stk. 2, i direktiv 
86/188/EØF om beskyttelse af 
arbejdstagere mod risici ved at være 
udsat for støj under arbejdet 
til proceduren, der omhandles i artikel 
10 i direktiv 80/1107/EØF, skal opfattes 
som en henvisning til den procedure, der 
omhandles i artikel 13. 
3. Enhver anden henvisning i 
- direktiv 83/477/EØF, som ændret ved 
direktiv 91/382/EØF, om beskyttelse 
af arbejdstagere mod farerne ved 
under arbejdet at være udsat for 
asbest 
- direktiv 86/188/EØF om beskyttelse 
af arbejdstagere mod risici ved at 
være udsat for støj under arbejdet 
- direktiv 91/322/EØF om indførelse af 
vejledende grænseværdier ved 
gennemførelse af Rådets direktiv 
80/1107/EØF om beskyttelse af 
arbejdstagere mod farerne ved at være 
udsat for kemiske, fysiske og 
biologiske agenser under arbejdet 
til direktiv 80/1107/EØF, som ændret 
ved direktiv 88/642/EØF, er 
ugyldig. 
20 
Artikel 15 
Afsluttende bestemmelser 
1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige 
love og administrative bestemmelser i 
kraft for at efterkomme dette direktiv 
senest den 30. juni 1996. De underretter 
straks Kommissionen herom. 
2. Når medlemsstaterne vedtager de i stk. 1 
nævnte love og bestemmelser, skal de 
indeholde en henvisning til dette 
direktiv, eller de skal ved 
offentliggørelsen ledsages af en sådan 
henvisning. De nærmere regler for denne 
henvisning fastsættes af 
medlemsstaterne. 
3. Medlemsstaterne meddeler 
Kommissionen teksten til de nationale 
retsforskrifter, som de allerede har 
udstedt, eller som de udsteder på det 
område, der er omfattet af dette direktiv. 
4. Medlemsstaterne forelægger hvert femte 
år Kommissionen en rapport om den 
praktiske gennemførelse af dette direktiv 
med anførelse af de af arbejdsgivere og 
arbejdstagere fremførte synspunkter. 
Kommissionen giver 
Europa-Parlamentet, Rådet og Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg 
underretning herom. 
Artikel 16 
Dette direktiv er rettet til 
medlemsstaterne. 
BILAG 
MINIMUMSKRAV VEDRØRENDE SIKKERHED OG SUNDHED, DER ER OMHANDLET I 
ARTIKEL 11 I DIREKTIVET 
1. Indledende bemærkning 
21 
De forpligtelser, der er omhandlet i 
bilaget, gælder i alle de tilfælde, hvor 
det måtte være påkrævet på grund af 
forholdene på arbejdspladsen, 
arbejdsaktivitcten, omstændighederne 
eller en særlig risiko. 
2. Tilsynsforpligtelser 
2.1. Tj enstgørende person 
En ansvarlig og kompetent person, 
som er udpeget af arbejdsgiveren i 
overensstemmelse med national 
lovgivning og/eller praksis, skal til 
enhver tid være tjenstgørende på hver 
enkelt arbejdsplads, hvor der er 
kemiske agenser og arbejdstagere til 
stede. 
Arbejdsgiveren kan personligt påtage 
sig ansvaret for den i forste afsnit 
omhandlede arbejdsplads, hvis han 
har de fornødne færdigheder og den 
fornødne kompetence hertil i 
overensstemmelse med national 
lovgivning og/eller praksis. 
2.2. Tilsyn 
For at varetage arbejdstagernes 
sikkerhed og sundhed under 
udførelsen af alle arbejdsopgaver, skal 
der føres det fornødne tilsyn af 
kompetente personer, der har den for 
opgaven nødvendige viden og erfaring 
og de nødvendige færdigheder i 
overensstemmelse med national 
lovgivning og/eller praksis, og som er 
udpeget af arbejdsgiveren og handler 
på hans vegne. 
Arbejdsgiveren kan personligt føre det 
i første afsnit omhandlede tilsyn, hvis 
han har de fornødne færdigheder og 
den fornødne kompetence hertil i 
overensstemmelse med national 
lovgivning og/eller praksis. 
3. Beskyttelsesforanstaltninger 
22 
3.1. Der skal træffes foranstaltninger til 
vurdering af tilstedeværelsen af 
skadelige og/eller muligt eksplosive 
stoffer i atmosfæren og til måling af 
koncentrationen af sådanne stoffer. 3.1. Der skal træffes foranstaltninger til 
vurdering af tilstedeværelsen af 
skadelige og/eller muligt eksplosive 
stoffer i luften og til måling 
og registrering af koncentrationen 
af sådanne stoffer. 
Hvor det er påkrævet ifølge 
sikkerheds- og sundhedsdokumentet, 
skal der forefindes 
overvågningsanordninger, der på 
særlige steder automatisk og 
kontinuert måler gaskoncentrationcr, 
automatiske alarmer og anordninger, 
der automatisk afbryder forbindelsen 
fra elektriske installationer og interne 
forbrændingsmotorer. 
Hvor der foretages automatiske 
målinger, skal måleresultaterne 
registreres og opbevares som fastsat i 
sikkerheds- og sundhedsdokumentet. 
3.2. Arbejdsgiveren sorger for, at enhver 
kemisk agens, som i henhold til 
kriterierne i bilag VI i direktiv 
67/548/EØF opfylder kravene om at 
skulle klassificeres som en kræftfremkaldende, 
en mutagen eller en kemisk agens, 
som er reproduktionstoksisk, i 
kategori 1 eller 2, i så vid 
udstrækning, som dette er teknisk 
muligt, fjernes eller erstattes af en 
kemisk agens eller proces, som under 
de pågældende anvendelsesbetingelser 
ikke er farlig eller, alt efter 
omstændighederne, er mindre farlig 
for arbejdstagernes sikkerhed og 
sundhed. Hvor det ikke er teknisk 
muligt at erstatte den kemiske agens 
med en agens eller en proces, som 
ikke er farlig eller er mindre farlig for 
arbejdstagernes sikkerhed og sundhed, 
skal arbejdsgiveren begrænse risikoen, 
herunder ved fortrinsvis at lade 
fremstilling og brug af den kemiske 
agens foregå i et lukket system. 
3.3. Arbejdsgiveren sørger for, at 
arbejdstagere, der udsættes for en Hvor det er påkrævet ifølge 
sikkerheds- og sundhedsdokumentet, 
skal der forefindes passende 
overvågnings- og sikkerheds­
anordninger, der, om nødvendigt, kan 
afbryde produktionen. 
kemisk agens under arbejdet, ikke 
udsættes for mere end den 
grænseværdi, der er fastsat for den 
kemiske agens, under anvendelse af 
den procedure, der omhandles i 
artikel 8. 23 
3.4. Hvis arbejdstageme samtidig udsættes 
for flere end én kemisk agens, for 
hvilke der er fastsat grænseværdier, 
betragtes virkningen som additiv, 
medmindre man har kendskab til en 
mere præcis evaluering af den 
samlede virkning. 
3.5. Arbejdsgiveren foretager de målinger 
af kemiske agenser, som er 
nødvendige især med hensyn til 
grænseværdier, medmindre 
arbejdsgiveren på anden måde klart 
godtgør, at den fornøde beskyttelse er 
sikret. Alle målinger skal foretages af 
en kompetent person med anvendelse 
af anerkendte teknikker. 3.4. Hvis arbejdstagerne samtidig udsættes 
for flere end én kemisk agens, for 
hvilke der er fastsat erhvervsmæssige 
grænseværdier, betragtes virkningen 
som additiv, medmindre man har 
kendskab til en mere præcis 
evaluering af den samlede virkning. 
3.6. Målingerne udfores på en sådan 
måde, at det sikres, at resultatet er 
repræsentativt for arbejdstagerens 
eksponering for den pågældende 
agens eller de pågældende agenser. 
4. Beskyttelse mod særlige risici 
4.1. Med henblik på at beskytte 
arbejdstagernes sikkerhed og sundhed 
mod skader, ulykker eller 
overhængende fare, som der er 
sandsynlighed for vil medføre 
omstændigheder, der kan være til fare 
for arbejdstagernes sikkerhed og 
sundhed, udarbejder arbejdsgiveren 
forskrifter (handlingsplaner), der tages 
i anvendelse, når sådanne hændelser 
opstår, således at de fornodne 
forholdsregler kan træffes. 
4.2. I tilfælde af, at en sådan hændelse 
opstår, underretter arbejdsgiveren 
straks arbejdstagerne. Indtil 
situationen er blevet normal igen, og 
årsagen til de usædvanlige 
24 
omstændigheder er blevet fjernet: 
- skal arbejdsgiveren straks identificere 
årsagen og hurtigst muligt 
gennemføre foranstaltninger til 
afhjælpning af situationen 
- er det kun de arbejdstagere, som er 
uundværlige for reparationsarbejdet 
og andet nødvendigt arbejde, der må 
få tilladelse til at arbejde i det berorte 
område. 
4.3. De arbejdstagere, der må få tilladelse 
til at arbejde i det berørte område, 
forsynes med passende 
beskyttelsesbeklædning, personlige 
værnemidler samt specialudstyr og 
-anlæg, som de skal anvende, så 
længe situationen består; situationen 
må ikke være permanent. Ubeskyttede 
arbejdstagere må ikke opholde sig på 
det berørte område. 
4.4.1. Hvor skadelige stoffer ophobes eller 
kan ophobes i atmosfæren, skal der 
træffes passende foranstaltninger, 
således at de kan opsamles ved 
kilden og fjernes. 
For så vidt andet ikke er fastsat i 
bestemmelser om beskyttelse af 
folkesundheden og miljøet, må 
systemet kunne sprede disse farlige 
luftarter, således at arbejdstagerne er 
uden for fare. 
4.4.2. For så vidt andet ikke er fastsat i 
Rådets direktiv 89/656/EØF, 
skal der være et passende og 
tilstrækkeligt genoplivningsudstyr til 
rådighed i de områder, hvor 
arbejdstagerne kan udsættes for 
luftarter, som er sundhedsfarlige. 
I sådanne tilfælde skal der være et 
tilstrækkeligt antal arbejdstagere, 
der er oplært til at kunne anvende 
sådant udstyr, til stede på 
arbejdsstedet. 
25 
Udstyret opbevares og vedligeholdes 
på passende måde. 
4.4.3. Hvor der er eller kan være giftige 
luftarter til stede i atmosfæren, må 
der opbevares en beskyttelsesplan 
med en udførlig angivelse af, 
hvilket beskyttelsesudstyr der er 
tilgængeligt, og hvilke forebyggende 
foranstaltninger der er truffet, og 
denne plan skal være tilgængelig for 
de kompetente myndigheder. 4.4.3 Hvor der er eller kan være giftige 
kemiske agenser til stede i 
luften og det af 
risikovurderingen fremgår at 
være nødvendigt, må der vare 
en beskyttelsesplan til rådighed 
med en udførlig angivelse af, 
hvilket beskyttelsesudstyr der er 
tilgængeligt, og hvilke forebyggende 
foranstaltninger der er truffet, øg 
denne plan skal være tilgængelig for 
de kompetente myndigheder. 
4.5. Arbejdsgiveren sørger for, at de 
relevante interne eller eksterne 
ulykkes- eller nødtjenester efter 
anmodning modtager information 
om nødforanstaltninger vedrørende 
kemiske agenser. Denne information 
skal indeholde følgende: 
forliåndsmedtjelelse om relevante 
arbejdsrisici, foranstaltninger til 
fareidentifikation, forholdsregler og 
procedurer, således at nødtjenesterne 
kan forberede deres egne 
modforanstaltninger og 
forholdsregler, og 
alle tilgængelige oplysninger om 
særlige farer, der opstår eller kan 
opstå i forbindelse med ulykker 
eller nødsituationer, herunder 
oplysninger om den handlingsplan, 
der er udarbejdet i 
overensstemmelse med ovenstående 
pkt. 4.1. 
5. Oplysninger om dispensationer 
5.1. Arbejdsgivere, der ansøger om 
dispensation fra et forbud eller en 
begrænsning i henhold til artikel 7, 
stk. 2, skal oplyse de kompetente 
myndigheder om følgende: 
grunden til, at der ansøges om dispensation, 
26 
de mængder, der årligt skal bruges 
de aktiviteter, reaktioner eller 
processer, der skal finde sted 
det antal arbejdstagere, som vil 
kunne blive eksponeret 
de forholdsregler, der skal træffes 
for at beskytte de pågældende 
arbejdstageres sikkerhed og sundhed 
de tekniske og organisatoriske 
foranstaltninger, der skal træffes for 
at forebygge udsættelse eller 
eksponering af arbejdstagere. 
6. Vedligeholdelse af sikkerhedsudstyr 
Det fornødne sikkerhedsudstyr skal hele 
tiden være klar til brug og i god 
driftsklar stand. 
Vedligeholdelsen skal foretages under 
tilbørligt hensyn til driften. 
7. Særlige foranstaltninger vedrørende 
helbredskontrol 
Arbejdsgiveren sorger for, at alle 
arbejdstagere, der udsættes for: 
et kemikalie, som man ved kan 
forårsage sensibilisering 
følgende kemiske agenser: 
arsen og arsenforbindelser, 
beryllium, cadmium og 
cadmiumforbindelser, 
carbondisulfid, chromater (Cr6+), 
cobalt, bly og blyforbindelser, 
kviksølv og kviksølvforbindelser, 
organophosphorestere, 
tetrachlorethan 
skal, hvis han ønsker det, kunne få Personale, som skal anvende sikkerhedsudstyr, 
skal gennemgå kurser og øves i brugen heraf. 
27 
foretaget helbredskontrol. 
Når der gennemføres biologisk 
overvågning, skal denne indgå som en 
del af helbredskontrollen. Når arten af 
risikoen nødvendiggør det, skal biologisk 
overvågning anvendes til påvisning af 
prækliniske virkninger på 
arbejdstagernes helbred og således 
muliggøre indgriben for at forhindre 
klinisk forværring. Resultaterne af 
biologisk overvågning må ikke fore til 
diskriminering af arbejdstagerne. 
Biologiske grænseværdier og dermed 
forbundne krav skal overholdes i 
forbindelse med helbredskontrol. 
Hvis det på baggrund af en 
helbredskontrol viser sig, at en 
arbejdstager har en lidelse, som menes at 
hidrøre fra udsættelse eller eksponering 
for en kemisk agens, skal 
arbejdsgiveren: 
revidere sikkerheds- og 
sundhedsdokumentet, som er 
udarbejdet i henhold til artikel 3 
under hensyntagen til udtalelse fra 
læge eller sundhedsmyndighed 
gennemføre særlige foranstaltninger 
for at fjerne eller reducere 
eksponeringen, herunder cvt. tildele 
arbejdstageren andet arbejde med 
mindre risiko for eksponering Såfremt den i artikel 3, stk. 2, omhandlede 
risikovurdering peger i retning af en alvorlig 
sundhedsrisiko for arbejdstageren, skal en sådan 
helbredskontrol være obligatorisk. Arbejdstagere 
skal oplyses om dette krav, inden de sættes til et 
arbejde, der indebærer en sådan risiko. 
sorge for lobende helbredskontrol 
og for en revision af den 
helbredsstatus, der gælder for alle 
andre arbejdstagere, der har været 
eksponeret på lignende måde. I 
disse tilfælde kan den ansvarlige 
læge eller sundhedsmyndighed 
3* 
foic3lå, al eksponerede personer 
underkastes en lægeundersøgelse. 
Lægen eller sundhedsmyndigheden 
informel« aibcjdsuigeieu uai 
resultaterne af den personlige 
helbredskontrol og giver ham herunder 
oplysninger om og rådgiver ham 
vedrørende eventuelle 
hclUedsuudeisagelscf, som han bør få 
foretaget, når eksponeringen er ophørt. 
8. Journalføring 
8.1. Arbejdsgiveren sorger for, at 
sikkerheds- og 
. simrihftdçdolrnmftnTeî, som er 
udarbejdet ï henhold til artikel 3, er 
tilstrækkeligt detaljeret med hensyn 
dl dels de oplysninger, som 
dokumentet er baseret på, dels 
oplysninger om de metoder, der 
anvendes ved risikovurderingen, • 
sålede» al Jeu kompetente 
myndighed kan tage 3tilling til 
vurderingen og de foranstaltninger, 
der er truttet tor at fjerne eller 
reducere risiciene. 
Journalen opbevares i mindst fem ir 
fra. det tidspunkt, hvor den er blevet 
udarbejdet eller revideret, og den 
skal være tilgængelig for 
arbejdstagerne eller deres 
repræsentanter og for den 
kompetente myndighed efter 
anmodning. 
8.2. Medlemsstaterne, trxffcr 
foranstaltninger med henblik på at 
sikre, at der udarbejdes og 
ajourføres en personlig 
helbredsjournal for den enkelte 
arbejdstager, som gennemgår 
helbredskontrol i overensstemmelse 
. .med kravene i artikel 9. Denne 
helbredsjournal skal indeholde en 
sammenfatning af resultaterne af de 
helbredskontroller, der er blevet 
gennemfort, og af alle 
rftpræsenwrive rfara vedrørende den 8.2. Medlemsstaterne træffer. 
foranstaltninger med henblik pi ar 
sikre, at der udarbejdes og . " 
ajourføres eu personlig Helbreds-og , 
eteponeriugsioumal for den enkelte 
arbejdstager, som gennemgår 
helbredskontrol i overensstemmelse 
med kravene i artikel 9. Denne Helbreds-og. 
eksponeringsjouraal skal indeholde en 
sammenfatning af resuliaieme af de 
helbredskontroller, der er blevet 
gennemfort, og af alle 
repRRsenrarive dara. vedrørende den 
>y 
enkelte arbejdstagers eksponering. 
•Den skal, under hensyntagen til 
reglerne om lægelig tavshedspligt, 
fuies i yveieuastciiuuclse med 
national lovgivning og praksis. 
Helbredsjournalerne skal opbevares 
1 en periode på mindst fyrre âr fia 
tidspunktet for den sidste indførsel. 
Den kompetente myndighed 
modtager en kopi heraf cficr 
anmodning. Den enkelte 
Hibcjdslagei kau på auiiiudulug Ja 
udleveret en kopi af sin personlige 
helbredsjournal. 
Hvis en virksomhed indstiller sine 
akuviteter, gores helbredsjournalerne 
tilgængelige for den kompetente 
myndighed i overensstemmelse med 
narional lovgivning og praksis 
9. Underretning uni kemiske agcusei 
9.1. Den underretning om kemiske 
agenser, som arbejdstageren skal 
modtage, skal omfatte følgende: 
- ' identifikation af den agens, ibr 
hvilken der kan forekomme 
eksponering 
sikkerheds- og sundhedsrisici 
hidrørende fra àrbejdsaktïvïteten 
eller -processen eller fra mulig 
eksponering på arbejdspladsen 
de forholdsregler, som 
arbejdsgiveren har iværksat med 
henblik på at reducere risiciene, 
herunder oplysninger om 
indesluuilngsâciliLeicr, sikker 
oplagring og håndtering, transport 
og fjernelse af affald inden for 
virksomheden 
de forholdsregler, som 
arbejdstagerne skål ttæfTe fen ae 
begrænse eksponeringen, herunder 
anvendelse af personlige 
værnemidler enkelte arbejdstagers eksponering 
Den skal. under hensyntagen til ; 
reglerne om lægelig tavshedspligt, 
fores i overensstemmelse med ' 
national lovgivning og praksis. 
ficlbrcds-og cksponeringsjoumal skal 
opbevares i en pciiudc på luuidst fyuc 
år fia tidspunktet for den sidste 
indførsel. Den kompetente myndighed 
modragetr en kopi lienrf efter '. " • 
anmodning. Den enkelte 
iubejdsla&ei kau på aiuuoduiiig fa 
udleveret'en kopi af sin personlig* 
helbreds-og ' clcsponeringsjoutnal. 
Hvis en virksomhed indstiller sine 
ukuviictei. gwiei Helbicdà-og, 
cksponcringsjoumde tilgængelige for. den 
kompetente myndighed i overensstemmelse 
merinniiona! lovgivning og praksis. 
30 
relevante niveauer for 
erhvervsmæssig eksponering 
følgerne af enhver forudseelig 
unormal situation, herunder 
overeksponering, og de 
modforanstaltninger, der skal træffes 
udarbejdede handlingsplaner 
forstchjælpsforanstaltninger 
brandbekæmpelsesmetodcr 
foranstaltninger, der er truffet eller 
skal træffes i tilfælde af et udslip 
eller et uheld, en ulykke eller 
overhængende fare, hvori der indgår 
en kemisk agens 
enhver form for begrænsning 
vedrorende anvendelse af agenser, 
eller begrænsninger med hensyn til, 
hvilke områder der er adgang til, 
herunder angivelse af, hvordan 
sådanne områder er afmærket 
ajourførte oplysninger om 
esultaternc af eksponeringsmålinger. 
Hvis en kemisk agens er tilstrækkelig let at 
identificere på arbejdspladsen under dens 
generiske betegnelse eller varenavn, er 
anvendelsen af sidstnævnte betegnelse tilladt. 
9.2. Arbejdsgiveren skal sørge for, at 
beholdere og rør, der på 
arbejdspladsen anvendes til kemiske 
agenser: 
forsynes med sikkerhedsskiltning i 
overensstemmelse med direktiv 
92/58/EØF, når det drejer sig om 
kemiske agenser, der omfattes af 
definitionen af farlige stoffer eller 
præparater i direktiv 67/548/EØF og 
direktiv 88/379/EØF i ændret form. 
Der skal også enten ved hjælp af 
etiketter på beholderen eller på 
anden passende måde gives 
31 
oplysninger om indholdet og de 
dermed forbundne risici, om 
identitet og om risiko- og 
sikkerhcdsangivclscr i 
overensstemmelse med kriterierne i 
bilag VI til direktiv 67/548/EØF og 
i direktiv 88/379/EØF 
mærkes eller på anden måde 
forsynes med en angivelse af 
indholdets art, når det drejer sig om 
andre kemiske agenser. 
9.3. Arbejdsgiveren skal sikre, at 
beholdere, der anvendes til kemiske 
agenser, og som er forsynet med en 
etikette, når de leveres til 
arbejdsgiveren, bærer denne etikette 
på arbejdspladsen, sålænge der 
stadig er risici, der hidrører fra den 
kemiske agens. 
9.4. Arbejdsgiveren skal efter 
anmodning stille de 
sikkerhedsdatablade, der skal leveres 
af leverandøren i henhold til artikel 
10 i direktiv 88/379/EØF og artikel 
27 i direktiv 92/32/EØF, til rådighed 
for arbejdstageme eller disses 
repræsentanter, eller, hvor disse 
direktiver ikke finder anvendelse, 
datablade af lignende format og 
med lignende indhold og omfattende 
relevante data. Også mindre beholdere indeholdende kemiske 
agenser, som er overfort dertil fra et bulkparti. 
skal være forsynet med de nødvendige etiketter. 
9.5. Den kompetente myndighed sorger 
for, at arbejdsgiverne kan indhente 
oplysninger om kemiske agenser for 
således at beskytte arbejdstagernes 
sikkerhed og sundhed under 
arbejdet. 
10. Grænseværdier og biologiske 
grænseværdier 
32 
10.1. Grænseværdier (3) for 
erhvervsmæssig eksponering 
lINICS-nr.O CA&*>.(1 A* 
mcullisk bly og dcu 
ionfafatndcucr GrmKVKidi <*) 
««'«•0 
0.15 »"O 
-
(1) EINECS: European Inventory of 
Existing Chemical Substances. 
(2) CAS: Chemical Abstract Service 
Number. 
(3) Målt eller beregnet på baggrund af 
en referenceperiode på 8 timer, 
medmindre andet er anført. 
(4) mg/m3 = milligram pr. kubikmeter. 
(5) ppm = dele pr. million pr. volumen 
i luften (ml/m3). 
(6) Ved 20 °C og 101,3 KPa (760 mm 
kviksølvtryk). 
10.2. Biologiske grænseværdier (bly) 
Biologisk overvågning skal, bortset 
fra undtagelsen under punkt 11, litra 
b), omfatte måling af blyindholdet i 
blodet (PbB); den biologiske 
grænseværdi er: 
- 70 ug Pb/100 ml blod. 
Til gennemførelse af analyserne 
benyttes 
atomabsorptionsspektroskopi. 
11. Særlige foranstaltninger for bly 
a) Den biologiske overvågning kan 
også omfatte en eller flere af 
33 
følgende biologiske indikatorer: 
indholdet af delta-aminolævulinsyre 
i urinen (ALAU) 
zinkprotoporphyrin (ZPP) 
indholdet af 
delta-aminolævulinsyredehydratase i 
blodet (ALAD). 
De tilsvarende metoder, der kan 
anvendes til analyse af prøveudtagninger 
er: 
ALAy." Davis-metoden eller en 
tilsvarende metode 
ZPP: hæmatofluorimetri eller en 
tilsvarende metode 
ALAP: europæisk standardiseret metode 
eller en tilsvarende metode 
b) Målingen af indholdet af bly i 
blodet (PbB) kan erstattes af 
ALAU-målinger, når der er tale om 
arbejdstagere, der har været udsat 
for risici for et højt 
eksponeringsniveau i perioder på 
underen måned. I sådanne tilfælde 
anvendes følgende grænseværdier til 
ALAU: 
20 mg/g kreatinin. 
c) Biologisk overvågning udføres 
mindst hver sjette måned; dette kan 
reduceres til en gang om året, hvis: 
resultaterne afmålingerne for 
enkeltpersoner eller for grupper af 
arbejdstagere ved to tidligere på 
hinanden følgende lejligheder, hvor 
overvågningen blev foretaget, har 
vist en koncentration af bly i luften 
på mere end 0,075 mg/m3 og 
mindre end 0,1 mg/m3 
og samtidig PbB-nivcauct hos en 
34 
hvilken som helst arbejdstager ikke 
overskrider 50 pg Pb/100 ml blod. 
12. Krav til målemetoderne 
a) Målemetoden skal gøre det muligt at opnå 
resultater, der er repræsentative for 
arbejdstagernes udsættelse. 
b) Til vurdering af arbejdstagernes udsættelse 
på arbejdspladsen skal der så vidt muligt 
anvendes prøveudtagningsinstrumenter, der 
er fastgjort på arbejdstagerens krop. 
Hvis en gruppe arbejdstagere udfører samme 
eller næsten samme opgaver på samme sted 
og derfor er udsat for ensartet eksponering, 
kan der udtages prøven i gruppen, dog på en 
sådan måde, at prøveudtagningen er 
repræsentativ. 
Stationære målesystemer kan anvendes, hvis 
resultaterne af målingerne giver mulighed 
for at vurdere arbejdstagerens udsættelse på 
arbejdspladsen. 
Prøverne skal så vidt muligt udtages i højde 
med åndedrætsorganerne og i 
arbejdstagerens umiddelbare nærhed. 
1 tvivlstilfælde skal målingerne foretages på 
det sted, hvor risikoen er storst. 
c) Den anvendte målemetode skal være 
tilpasset den agens, der undersøges, den 
fastsatte grænseværdi og atmosfæren på 
arbejdspladsen. 
Resultatet af målingen skal angive 
koncentrationen af agensen nøjagtigt og i 
forhold til grænseværdien. 
d) Hvis den anvendte målemetode ikke er 
specifik for den agens, der skal måles, skal 
hele værdien gælde for den pågældende 
agens. 
e) Malemetodens måleområde, følsomhed og 
præcision skal være tilpasset grænseværdien. 
I) Det må sikres, at målemetoder er nøjagtig. 
35 
g) Den anvendte målemetode skal være 
afprøvet i praksis. 
h) Såfremt Den Europæiske 
Standardiseringsorganisation (CEN) 
offentliggør generelle krav, som skal 
opfyldes af de metoder og apparater, der 
anvendes til målingerne på arbejdspladsen, 
samt regler for kontrol hermed, skal der 
tages hensyn hertil i forbindelse med valget 
af egnede målemetoder. 
Særlige måletekniske bestemmelser vedrørende 
repræsentative grupper af partikler, der 
forekommer i luften på arbejdspladsen-
a) Ved enhver måling af koncentrationen af 
luftbårne partikler skal der tages hensyn til 
deres virkemåde; der skal derfor ved 
udtagning af prøver gås ud fra enten den 
inspirable del eller den respirable del. 
Dette forudsætter, at der opnås en opdeling 
af partiklerne efter deres aerodynamiske 
diameter, der svarer til aflejringen under 
vejrtrækningen. 
Da man endnu ikke råder over sådant udstyr 
til prøveudtagningen på arbejdspladsen, bør 
der fastsættes praktiske bestemmelser for en 
ensartet måling. 
b) Som inspirabel anses den del af de luftbårne 
partikler, der kan optages af arbejdstageren 
ved indånding gennem mund og/eller næse. 
Til gennemførelse af den praktiske måling 
anvendes til prøveudtagning f.eks. 
prøveudtagningsapparater med en 
iudsugningshastighed på 1,25 m/s +/- 10% 
eller prøveudtagningsapparater i 
overensstemmelse med ISO/TR 77Q8 1983 
(E). 
I det første af de to eksempler: 
ved anvendelse af personlige 
prøveudtagningsapparater skal 
indsugningsåbningen være parallel med 
arbejdstagerens ansigt under hele 
prøveudtagningen 
36 
ved anvendelse af stationære 
prøveudtagningsapparater skal åbningens 
placering og form give mulighed for en 
udtagning, der er repræsentativ for 
arbejdstagerens udsættelse ved forskellige 
lufttilførselsretninger. 
placeringen af apparatets indsugningsåbning 
har kun ringe betydning, når de omgivende 
luftstrømmes hastighed er meget lav 
når de omgivende luftstrømme har en 
hastighed på 1 m/s eller derover, anbefales 
en prøveudtagning i alle retninger på 
horisontalt plan. 
c) Den respirable del af de luftbårne partikler 
omfatter en gruppe, som passerer et 
udskillelsessystem, hvis virkning svarer til 
den teoretiske udskillelsesfunktion i en 
bundfældningsscparator, som udskiller 50% 
af de partikler, som har en aerodynamisk 
diameter på 5 m (Johannesburg­
konventionen af 1979). 
d) Såfremt CEN vedtager bestemmelser om 
indsamling af luftbårne partikler på 
arbejdspladsen, skal disse fortrinsvis 
anvendes. 
Andre metoder kan anvendes, forudsat at de, 
for så vidt angår overholdelsen af 
grænseværdierne, betyder, at der opnås 
samme eller et endnu bedre resultat. 
ISSN 0254-1459 
KOM (94) 230 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 04 
Katalognummer : CB-CO-94-243-DA-C 
ISBN 92-77-69573-0 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
Lr2985 Luxembourg