[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 28.6.2006

KOM(2006) 364 endelig

2005/0043 (COD)

2005/0044 (CNS)

Ændret forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013)

Ændret forslag til

RÅDETS AFGØRELSE

om Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratoms) syvende rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2007-2011)

(forelagt af Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 250, stk. 2)

BEGRUNDELSE

Den 6. april 2006 fremlagde Kommissionen forslagene til afgørelser om henholdsvis Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) og Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratoms) syvende rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2007-2011)[1]. Senere har Kommissionen tilpasset de budgetmæssige aspekter af disse forslag efter aftalen den 17. maj 2006 om finansieringsrammen for 2007-2013.

Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget har gennemgået forslagene.

Parlamentet vedtog med stort flertal sin udtalelse om begge forslagene den 15. juni 2006 og stillede der et stort antal ændringsforslag.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog enstemmigt en udtalelse den 14. december 2005, og Regionsudvalget vedtog sin udtalelse den 16. november 2005.

For at fremskynde enigheden om rammeprogrammerne fremsætter Kommissionen nu reviderede forslag, som er udbygget med ændringsforslag fra Parlamentet og synspunkter fra Rådet. Da Parlamentets udtalelse og Rådets standpunkter følger de centrale principper i det oprindelige kommissionsforslag, genspejler disse ændrede forslag ånden og indholdet i, omend ikke altid den nøjagtige ordlyd af, en stor del af de standpunkter de andre institutioner har indtaget.

De vigtigste af de rejste spørgsmål vedrører forslaget til rammeprogram for EF. Hvad Kommissionens stillingtagen angår, kan følgende punkter fremhæves:

- Med hensyn til temaernes omfang og videnskabelige og tekniske indhold accepterer Kommissionen mange af de tydeliggørelser og tilføjelser, der anmodes om, når de afspejler væsentlige behov, ikke hindrer opretholdelse af den samlede fokusering af hovedpunkterne og ikke medfører overskridelse af rammeprogrammets beskårne budget.

- Hvad angår de fælles teknologiinitiativer accepterer Kommissionen ændringer af kriterierne for identifikation af potentielle fælles teknologiinitiativer samt af deres art og gennemførelse.

- Med hensyn til Det Europæiske Forskningsråd accepterer Kommissionen væsentlige tydeliggørelser, herunder hvad angår Det Videnskabelige Råds embedsperiode, fornyelse og rolle, Det Europæiske Forskningsråds ledelse og personaleordning samt gennemførelsen af en uafhængig undersøgelse i 2010 af Det Europæiske Forskningsråds struktur og mekanismer.

- I særprogrammet Mennesker er der tilføjet henvisninger til dette programs forbindelser med andre dele af rammeprogrammet og andre fællesskabsprogrammer, hvorved den internationale dimension af denne del af programmet ekspliciteres, og der peges på sikringen af hensigtsmæssige arbejdsvilkår for forskere og gives anvisninger vedrørende samfinansieringssystemet.

- Under særprogrammet Kapacitet har den sammenhængende politikudvikling nu fået status som en særskilt del, hvad der stemmer overens med områdets store betydning. Endelig er kriterierne for støtte til ny forskningsinfrastruktur blevet mere detaljerede, og betydningen af at tage regionale hensyn når der skal bygges nye infrastrukturanlæg, er nævnt udtrykkeligt.

Hvad budgettet angår, holder Kommissionen fast ved de beløb, den foreslog i de tilpassede forslag af 24. maj 2006.

2005/0043 (COD)

Ændret forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 166, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen[2],

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[3],

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget[4],

efter proceduren i traktatens artikel 251[5], og

ud fra følgende betragtninger:

1. Fællesskabet har sat sig som mål at opbygge et vidensamfund ved at udvikle knowhow og styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for Fællesskabets industri erhvervsliv, herunder serviceerhvervene, med det formål at og sikre en stærk konkurrenceevne. Det anerkender derfor, at forskerne har ansvaret for i uafhængighed at fastlægge hovedlinjerne i forskningen ved grænserne for den kendte viden, og fremmer det alle de forskningsaktioner, der skønnes nødvendige, særlig ved at opmuntre virksomheder, herunder små og mellemstore virksomheder, forskningscentre og universiteter i deres indsats for forskning og teknologisk udvikling; det giver forrang til de området og projekter, hvor europæisk finansiering og samarbejde har særlig stor betydning og øger udbyttet af indsatsen. Gennem sin støtte til frontlinjeforskning, anvendt forskning og innovation søger Fællesskabet at fremme samspillet mellem forskningsaktiviteterne i Europa og dermed stabilisere grundlaget for det europæiske forskningsrum. En sådan indsats vil bidrage positivt til det sociale og økonomiske fremskridt i alle medlemsstater.

2. At forskningen spiller en central rolle anerkendte Det Europæiske Råd på sit møde i Lissabon, hvor det betonede viden og innovation som nøglefaktorer og satte et nyt strategisk mål for det kommende årti: at blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, en økonomi, der kan skabe bæredygtig økonomisk udvikling med sigte mod fuld beskæftigelse, flere og bedre job og større social samhørighed.

3. Syvende rammeprogram spiller en central rolle for opfyldelsen af det strategiske mål fra Lissabon-mødet, hvorefter Europa skal blive verdens mest konkurrencedygtige og dynamiske, videnbaserede økonomi. Videntrekanten - forskning, uddannelse og innovation - er et hovedredskab til opfyldelse af dette mål.

4. På mødet i Lissabon anerkendte Det Europæiske Råd, at viden og immaterielle goder er nøglefaktorer for produktionen af økonomisk, social og kulturel rigdom. I et videnbaseret samfund foregår innovation og videnproduktion aldeles ikke i toppen af et forskningshierarki, hvorfra resultatet breder sig nedad i samfundet, men spredt ud i hele samfundet og i stigende grad som processer, der starter nedefra. Fællesskabet ønsker at mobilisere og styrke hele denne forsknings- og innovationsevne .

5. I overensstemmelse med Lissabon-strategien opstillede Det Europæiske Råd på Barcelona-mødet det mål at hæve forskningsindsatsen til 3 % af EU's BNP, og deraf skulle to tredjedele komme fra private investeringer.

6. For at nå det mål bliver mange medlemsstater nødt til at intensivere deres forskningsindsats, så de kan være med til at gøre styrkelsen af forskningen under det syvende rammeprogram til en succes.

7. Hele rammeprogrammets overordnede mål må være at bidrage til at gøre Den Europæiske Union til verdens førende forskningsregion. Det forudsætter, at rammeprogrammet får et stærkt fokus på at fremme og investere i forskning i verdensklasse . Derfor er det afgørende, at gennemførelsen af særprogrammerne først og fremmes bygger på principperne for fremragende forskningskvalitet. Kun ved at skabe muligheder for forskning af højeste karat kan EU blive verdens førende forskningsregion .

8. Europa-Parlamentet har gentagne gange understreget betydningen af forskning og teknologisk udvikling og den stadig større rolle, viden spiller for den økonomiske vækst og borgenes sociale og miljømæssige velfærd, senest i de retningslinjer, det vedtog i marts 2005 for EU's forskningsstøttepolitik[6].

9. Fællesskabet bør opstille de videnskabelige og teknologiske mål, der skal nås under det syvende rammeprogram i perioden 2007-2013, under hensyntagen til forskningsbehovene i forbindelse med alle Fællesskabets politikker og med basis i den udbredte støtte fra europæisk erhvervsliv, forskersamfundet, universiteterne og andre interesserede kredse.

10. Af særlig relevans for erhvervsforskningen er de europæiske teknologiplatforme og de fælles teknologiinitiativer. Europæiske teknologiplatforme kan udvikle sig til at blive et generelt redskab til fremme af konkurrenceevnen i Europa .

11. Målene bør bygge på det sjette rammeprograms resultater med at udbygge det europæiske forskningsrum og føre dem videre mod etableringen af en videnbaseret økonomi og et videnbaseret samfund i Europa. Følgende mål har særlig stor betydning:

12. Der bør ydes støtte til tværnationalt samarbejde i alle skaler i hele EU.

13. Europæisk forskning ved grænserne for den kendte viden bør tilføres øget dynamik, kreativitet og kvalitet. På den baggrund bør det være et højt prioriteret mål for rammeprogrammet at finansiere mere spekulativ grundforskning.

14. Det menneskelige potentiale inden for forskning og teknologisk udvikling i Europa bør styrkes kvantitativt og kvalitativt; bedre uddannelse, også af forskere, samt lettere adgang til forskningsmuligheder og anerkendelse af forskning som "erhverv" er hovedvirkemidler til at opfylde dette mål, ikke mindst ved at sørge for at kvinder i langt større grad medvirker i forskningen og ved at tilskynde til forskermobililtet og karriereudvikling. Til den ende bør medlemsstaterne opfordres til at gennemføre Det Europæiske Charter for Forskere og Adfærdskodeks for Ansættelse af Forskere, for begge disse redskaber er nødvendige for opbygningen af et ægte europæisk forskerarbejdsmarked. Desuden bør europæiske forskningsinstitutioners og universiteters høje kvalitet videreudvikles og styrkes yderligere.

15. Dialogen mellem videnskab og samfund i Europa bør uddybes med det formål at tilrettelægge en videnskabs- og forskningsdagsorden, som tager afsæt i de spørgsmål der optager borgerne, også ved at fremkalde kritisk debat, og som har til formål at genoprette borgernes tillid til videnskaben.

16. Det gælder særlig om at være opmærksom på at lette den videnskabelige karriere for forskere i deres mest produktive alder. Debuterende forskere og forskere i begyndelsen af deres karriere bør blive en primær drivkraft for videnskaben i Europa.

17. Forsknings- og innovationskapaciteten bør øges i hele Europa og udnyttes optimalt.

18. Med henvisning til protokollen om dyrebeskyttelse og dyrevelfærd, der er knyttet til Amsterdam-traktaten, bør forskning i alternative teststrategier, herunder især metoder uden forsøgsdyr, på alle forskningsområder fremmes og intensiveres, således at forbruget af dyr til forskning og forsøg reduceres med det formål til sidst at erstatte det med andre muligheder.

19. For at nå disse mål er det nødvendigt at fremme fire typer af aktiviteter: tværnationalt samarbejde inden for politisk fastsatte programmer (Samarbejde), forskerinitieret forskning, der bygger på initiativer fra forskerkredse (Idéer), støtte til den enkelte forsker (Mennesker) og støtte til forskningskapacitet (Kapacitet).

20. Under programmet Samarbejde bør der ydes støtte til tværnationalt samarbejde i passende skalaer i EU og med tredjelande inden for en række temaer, som modsvarer vigtige områder for videnskabelige og teknologiske fremskridt, hvor forskningen bør støttes og styrkes over for sociale, økonomiske, miljømæssige, sundhedsmæssige og erhvervsmæssige udfordringer i Europa, tjene almenvellet og bistå udviklingslandene. I den udstrækning det er muligt, sikrer programmet fleksibilitet til opgaveorienterede planer, der går på tværs af de opstillede temaer. Programmet bør endvidere sikre, at EU kan fastholde sin førerstilling inden for den sociologiske og humanistiske forskning i samspillet mellem mennesker og ny teknik og i teknologiens betydning for samfundsudviklingen som helhed.

21. Under programmet Idéer bør aktiviteterne gennemføres af et europæisk forskningsråd, som bør besidde en udstrakt selvstændighed. Det er helt afgørende, at der på EU-plan oparbejdes frontlinjeforskning på meget højt niveau, der bygger på europæisk topekspertise og hæver den europæiske profil på internationalt plan. Det Europæiske Forskningsråd bør holde sig i regelmæssig kontakt med de europæiske institutioner og forskningsmiljøet for at sikre, at det har opbakning til sin indsats, og at dets interesser fremmes i offentligheden.

22. Under programmet Mennesker bør den enkelte tilskyndes til at tage forskerfaget op, europæiske forskere bør tilskyndes til at blive i Europa, forskere fra hele verden bør tiltrækkes til Europa, som bør gøres mere attraktiv for de bedste forskere. På grundlag af de gode erfaringer med de foregående rammeprogrammers Marie Curie-aktiviteter bør programmet Mennesker tilskynde de talentfulde til at blive forskere, strukturere udbuddet af og valgmulighederne inden for forskeruddannnelser, herunder hvad angår færdighedskravene, tilskynde europæiske forskere til at blive i eller vende tilbage til Europa, tilskynde til mobilitet mellem sektorer og tiltrække forskere fra hele verden til Europa. Derfor bør der gøres anstrengelser for at forbedre den gensidige anerkendelse af diplomer og faglige kvalifikationer, som er opnået i EU henholdsvis i tredjelande. Forskermobiliteten er ikke kun vigtig for forskernes karrierer; den har også stor betydning delingen og overførslen viden mellem lande og sektorer og for sikringen af, at innovativ frontlinjeforskning på forskellige fagområder varetages af engagerede og kompetente forskere og får flere midler til rådighed.

23. Under programmet Kapacitet bør udnyttelsen og udbygningen af forskningsinfrastrukturen optimeres, små og mellemstore virksomheders innovationsevne og evne til at få udbytte af forskning bør styrkes, udviklingen af regionale forskningsbaserede kompetenceklynger bør støttes, forskningspotentialet i EU's konvergensregioner og fjernområder bør frigøres, videnskab og samfund bør bringes i tættere indbyrdes kontakt, så det bliver muligt at integrere videnskab og teknologi harmonisk i det europæiske samfund, og der bør iværksættes tværgående foranstaltninger til støtte for internationalt samarbejde.

24. Det Fælles Forskningscenter har den vigtige opgave at yde kundestyret videnskabelig og teknisk bistand til planlægningen, udarbejdelsen, iværksættelsen og opfølgningen af EU's politik. Der bør løbende ydes støtte til Det Fælles Forskningscenter, således at det kan fungere som et EU-referencecenter for videnskab og teknologi uafhængigt af private og nationale interesser .

25. Kommissionen har ved mange lejligheder givet udtryk for den erkendelse, at regionerne har en vigtig rolle at spille for gennemførelsen af det europæiske forskningsrum [7] .

26. Det syvende rammeprogram supplerer medlemsstaternes aktiviteter og andre fællesskabstiltag, som er nødvendige led i den samlede strategiske satsning på Lissabon-målene, herunder navnlig initiativerne vedrørende strukturfondene, landbrug, uddannelse, konkurrenceevne og innovation, industri, beskæftigelse og miljø.

27. Aktiviteter vedrørende innovation og små og mellemstore virksomheder, som støttes af dette rammeprogram, bør supplere aktiviteterne under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation.

28. Alle relevante oplysninger bør offentliggøres og stilles til rådighed i god tid og på en brugervenlig måde for alle potentielle deltagere, så det bliver lettere at deltage i dette rammeprograms aktiviteter.

29. Det presserende behov for gradvis at udvidefordoble EU's forskningsbudget viser sig, når man ser på den brede opbakning til udvidelsen af rammeprogramaktiviteterne, bevillingernes løftestangsvirkning for nationale og private investeringer, nødvendigheden af at sætte Fællesskabet i stand til at tage nye videnskabelige og teknologiske udfordringer op og udnytte sine forskeres potentialer uden nogen form for forskelsbehandling, fællesskabsindsatsens store betydning som faktor for større effektivitet i det europæiske forskningssystem og det bidrag, et udvidet syvende rammeprogram kan yde til indsatsen for at finde løsninger på problemerne med klimaændringer og bæredygtighed og med den europæiske befolknings sundhed samt til indsatsen for at sætte fornyet gang i Lissabon-strategien[8].

30. Under hensyntagen til midtvejsrevisionen af anvendelsen af de nye instrumenter under sjette rammeprogram og femårsevalueringen af rammeprogrammet er der fastlagt en ny fremgangsmåde, som nu skulle gøre det lettere at nå de politiske mål for EU's forskningspolitik mere effektivt og på en smidigere måde. Med dette for øje bør der anvendes et mindre sæt enklere "finansieringsordninger", som kan udnyttes hver for sig eller i kombination med hinanden med større smidighed og frihed til støtte for de forskellige indsatsformer, og der bør levnes deltagerne større ledelsesmæssig selvstændighed.

31. Målene for de aktioner, der skal iværksættes i henhold til traktatens artikel 163 for at bidrage til etableringen af et videnbaseret samfund og en videnbaseret økonomi i Europa, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette syvende rammeprogram ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

32. Gennemførelsen af syvende rammeprogram kan medføre, at der udarbejdes supplerende programmer, hvori kun nogle af medlemsstaterne deltager, at Fællesskabet deltager i programmer, der iværksættes af flere medlemsstater, eller at der oprettes fællesforetagender eller andre ordninger, jf. traktatens artikel 168, 169 og 171.

33. Fællesskabet har indgået en række internationale aftaler på forskningsområdet, og der bør gøres bestræbelser på at styrke det internationale forskningssamarbejde for at høste det fulde udbytte af internationaliseringen inden for F&U, for at bidrage til produktionen af offentlige goder på verdensplan og for yderligere at integrere Fællesskabet i det verdensomspændende forskningsmiljø.

34. Der findes allerede megen videnskabelig viden, som kan føre til drastiske forbedringer af tilværelsen for dem, der bor i udviklingslande, og hvor der er mulighed for det, vil rammeprogrammet bidrage til opfyldelsen af FN's udviklingsmål i 2010.

35. Det syvende rammeprogram bør medvirke til at fremme vækst, bæredygtig udvikling og miljøbeskyttelse.

36. Forskningsaktiviteter, der støttes af dette rammeprogram, skal gennemføres under overholdelse af grundlæggende etiske principper, herunder dem som kommer til udtryk i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Der bliver og vil fortsat blive taget hensyn til udtalelser fra Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik inden for Naturvidenskab og Ny Teknologi. Forskning med sigte på kloning af mennesker, arvelige ændringer af det menneskelige genom [9] og produktion af menneskelige embryoner alene for at frembringe stamceller bør ikke støttes gennem dette program. Forskning i menneskelige stamceller kan eventuelt blive finansieret gennem dette rammeprogram afhængigt af både de videnskabelige forslags indhold og retsgrundlaget i de berørte medlemsstater .

37. Under syvende rammeprogram vil der blive truffet passende foranstaltninger for aktivt at fremme taget behørigt hensyn til kvinders rolle i videnskab og forskning, for at tilskynde flere til at gå ind på dette område og for yderligere at fremme deres aktive medvirken i forskningen.

38. Denne retsakt fastlægger for hele programmets varighed en finansieringsramme, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren.

39. Desuden bør der træffes passende foranstaltninger - som står i et rimeligt forhold til Det Europæiske Fællesskabs finansielle interesser - til forebyggelse af uregelmæssigheder og svig, og de nødvendige skridt bør tages for at kræve tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med Rådets forordninger (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser[10], (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder[11] samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) [12].

40. Det er vigtigt at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning af syvende rammeprogram og dets gennemførelse på en måde, der er så effektiv og brugervenlig som muligt, samtidig med at retssikkerhedshensynet varetages og adgangen til programmet lettes og at lette adgangen til det for alle deltagere. Overholdelsen af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget må sikres; samtidig må det sikres, at kravene om forenkling og bedre lovgivning opfyldes. Forenklingen af procedurerne for gennemførelse af det syvende rammeprogram vil medvirke til at sikre, at deltagelsesreglerne kommer til at omfatte smidige gennemførelsesmetoder.

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Vedtagelse Fastlæggelse af rammeprogrammet

Fællesskabets rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstration, i det følgende benævnt "syvende rammeprogram", vedtagesfastlægges hermed for perioden 1. januar 2007 til 31. december 2013.

Artikel 2

Mål og aktiviteter

41. Syvende rammeprogram yder støtte til aktionerne i stk. 2-5. Målene for og hovedlinjerne i disse aktioner fastsættes i bilag I.

42. Samarbejde: Der ydes støtte til hele spektret af forskningsaktiviteter, som gennemføres i et tværnationalt samarbejde inden for følgende temaer:

43. sundhed

44. fødevarer, landbrug og bioteknologi

45. informations- og kommunikationsteknologi

46. nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi

47. energi

48. miljø (inklusive klimaændringer)

49. transport (inklusive luftfartsteknik)

50. samfundsvidenskaber og humaniora

51. sikkerhed og rummet.

52. Idéer: Der ydes støtte til "forskerinitieret" forskning på alle felter, udført af individuelle nationale eller tværnationale forskerhold i indbyrdes konkurrence på europæisk plan.

53. Mennesker: Der sigtes mod at styrke det menneskelige potentiale inden for forskning og teknologi i Europa, både kvantitativt og kvalitativt, og mod at tilskynde til mobilitet.

54. Kapacitet: Der ydes støtte til centrale aspekter af den europæiske forsknings- og innovationskapacitet, herunder forskningsinfrastruktur, regionale forskningsbaserede kompetenceklynger, udvikling af et alsidigt forskningspotentiale i Fællesskabets konvergensregioner og fjernområder, forskning til fordel for små og mellemstore virksomheder (smv'er), spørgsmål om "forholdet mellem videnskab og samfund", støtte til sammenhængende politikudvikling og tværgående internationalt samarbejde.

55. Syvende rammeprogram yder desuden støtte til Det Fælles Forskningscenters (FFC's) direkte aktioner inden for videnskab og teknik på det ikke-nukleare område, jf. bilag I.

Artikel 3

Syvende rammeprogram gennemføres ved hjælp af særprogrammer. I disse programmer fastlægges der præcise mål og detaljerede gennemførelsesbestemmelser.

Artikel 4

Det samlede maksimumbeløb og dets fordeling på programmerne

1. Det samlede maksimumbeløb for Fællesskabets finansieringsbidrag under syvende rammeprogram er 50.521 72726 mio. EUR. Beløbets fordeling mellem aktionerne, jf. artikel 2, stk. 2 til 6, fastsættes således (i mio. EUR):

Samarbejde | 32 29244432 |

Idéer | 7 46011862 |

Mennesker | 4 7277129 |

Kapacitet | 4 2917486 |

Det Fælles Forskningscenters indsats på det ikke-nukleare område | 1 7511817 |

2. Beløbenes vejledende fordeling mellem temaerne inden for hver af aktionerne i stk. 1 er anført i bilag II.

3. De nærmere regler for Fællesskabets finansieringsbidrag i henhold til dette rammeprogram er anført i bilag III. Ovenstående beløb ændres, når de finansielle overslag for dette rammeprograms løbetid revideres.

Artikel 5

Beskyttelse af Fællesskabernes finansielle interesser

I forbindelse med den fællesskabsindsats, der finansieres i henhold til denne afgørelse, finder forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 og forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 anvendelse over for enhver overtrædelse af fællesskabsbestemmelser - herunder overtrædelser af kontraktlige forpligtelser, der er fastsat på grundlag af programmet - som kan tilskrives en økonomisk beslutningstagers handling eller undladelse, der skader eller kunne skade De Europæiske Fællesskabers almindelige budget eller budgetter, der forvaltes af De Europæiske Fællesskaber, ved afholdelse af en uretmæssig udgift.

Artikel 6

56. Alle forskningsaktiviteter, der iværksættes under syvende rammeprogram, gennemføres under overholdelse af grundlæggende etiske principper.

57. Til følgende forskningsområder ydes der ikke støtte under dette rammeprogram:

58. forskning i reproduktiv kloning af mennesker

59. forskning, der sigter mod at ændre menneskers arvemasse på en måde, der gør ændringerne arvelige[13]

60. forskning, der sigter mod at skabe menneskelige embryoner alene til forskningsformål eller for at fremskaffe stamceller, herunder ved kerneoverførsel mellem kropsceller.

61. Der kan eventuelt ydes finansiering til forskning i menneskelige stamceller, både voksne og embryonale, afhængigt af både de videnskabelige forslags indhold og retsgrundlaget i de berørte medlemsstater. Ansøgninger om finansiering af forskning i menneskelige embryonale stamceller skal efter forholdene omfatte nærmere oplysninger om, hvilke foranstaltninger medlemsstaterne har truffet med hensyn til tilladelse og kontrol, og om, hvilken eller hvilke etiske godkendelser der vil blive forelagt. Hvad angår derivering af humane embryonale stamceller, skal institutionerne, organisationerne og forskerne være underlagt strenge krav om tilladelse og kontrol efter retsgrundlaget i den eller de berørte medlemsstater.

62. Forud for dette programs anden fase (2010-2013) skal de i stk. 2 omhandlede forskningsområder tages op til fornyet overvejelse i lyset af videnskabens fremskridt.

Artikel 7

Tilsyn, evaluering og redegørelse

63. Kommissionen fører løbende og systematisk tilsyn med gennemførelsen af rammeprogrammet og de tilhørende særprogrammer og skal regelmæssigt aflægge rapport og formidle resultaterne af dette tilsyn.

64. Senest i 2010 gennemfører Kommissionen med bistand fra eksterne eksperter en evidensbaseret foreløbig evaluering af rammeprogrammet og særprogrammerne på grundlag af den efterfølgende evaluering af sjette rammeprogram. Evalueringen skal bedømme kvaliteten af den igangværende forskning, kvaliteten af implementeringen og forvaltningen samt fremskridtene mod de opstillede mål.Kommissionen fremsender evalueringens konklusioner med sine bemærkninger samt forslag til tilpasning af dette rammeprogram, hvis det er relevant, til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget.Forud for den foreløbige evaluering udarbejdes der en statusrapport, så snart der foreligger tilstrækkelige oplysninger, med en første vurdering af effektiviteten af de nye aktiviteter, der er indledt under syvende rammeprogram, og de forenklingsbestræbelser, der er gjort.

65. To år efter rammeprogrammets gennemførelse, lader Kommissionen uafhængige eksperter foretage en ekstern evaluering af programmets grundlag, gennemførelse og resultater.Kommissionen fremsender evalueringens konklusioner med sine bemærkninger til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

Formand Formand

[…]

BILAG I

VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MÅL SAMT HOVEDLINJER FOR TEMAERNE OG AKTIONERNE

Syvende rammeprogram gennemføres for at arbejde hen imod de generelle mål, der er anført i traktatens artikel 163 [14], nemlig at styrke industriens konkurrenceevne og opfylde andre fællesskabspolitikkers forskningsbehov, på en sådan måde at det bidrager til opbygningen af et vidensamfund på grundlag af et europæisk forskningsrum og supplerer aktiviteterne på nationalt og regionalt plan. Det skal styrke øge kvaliteten i den videnskabelige og teknologiske forskning og i den teknologiske udvikling og demonstration ved hjælp af følgende fire programmer: Samarbejde, Idéer, Mennesker og Kapacitet.

I SAMARBEJDE

Under denne del af syvende rammeprogram ydes der støtte til tværnationalt samarbejde under forskellige former i enhver skala i EU og med tredjelande. Der er tale om samarbejde inden for en række temaer, som modsvarer vigtige områder for videnskabelige og teknologiske fremskridt, hvor den bedste forskningen må støttes og styrkes over for sociale, økonomiske, miljømæssige og erhvervsmæssige udfordringer i Europa. Størstedelen af denne indsats tager sigte på at forbedre industriens konkurrenceevne med en forskningsdagsorden, der afspejler brugernes behov i hele Europa.

Det fælles sigte for alle temaer er at bidrage til en bæredygtig udvikling.

Der er fastlagt følgende ni temaer for EU's indsats:

66. sundhed

67. fødevarer, landbrug og bioteknologi

68. informations- og kommunikationsteknologi

69. nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi

70. energi

71. miljø (inklusive klimaændringer)

72. transport (inklusive luftfartsteknik)

73. samfundsvidenskaber og humaniora

74. sikkerhed og rummet.

Temaerne defineres bredt, på et relativt højt niveau, så de kan tilpasses til behovsudviklingen og til muligheder, der måtte dukke op senere i det syvende rammeprograms løbetid. For hvert tema er der udvalgt en række aktiviteter, der viser hovedlinjerne for den påtænkte EU-støtte. Aktiviteterne er udvalgt ud fra, hvordan de bidrager til EU’s Fællesskabets mål, herunder overgangen til vidensamfundet, det relevante europæiske forskningspotentiale og merværdien af EU-fællesskabsstøtte til netop disse emner.

Der vil blive lagt særlig vægt på at sikre en effektiv samordning mellem temaerne og på højt prioriterede forskningsområder, der går på tværs af temaerne, f.eks. havforskning og -teknologi.

Der vil blive tilskyndet til tvær- og multifaglighed gennem tværtematiske tilgange til forsknings- og teknologiemner med relevans for mere end ét tema, og fælles indkaldelser bliver en vigtig tværtematisk samarbejdsform.

Hvad særlig angår områder af interesse for erhvervslivet, har man ved udvælgelsen af emner bl.a. henholdt sig til arbejdet i de forskellige "europæiske teknologiplatforme", der er oprettet på områder, hvor Europas konkurrenceevne og økonomiske vækst og velstand afhænger af fremskridt inden for forskning og teknologi på mellemlangt til langt sigt. I de europæiske teknologiplatforme samles berørte parter for under erhvervsmæssig ledelse at fastlægge og gennemføre en strategisk forskningsdagsorden. Rammeprogrammet vil bidrage til at gennemføre disse strategiske forskningsdagsordener, hvis de rummer en reel europæisk merværdi. De europæiske teknologiplatforme kan være med til at lette virksomheders deltagelse i forskningsprojekter, der vedrører deres særlige område.

Derudover omfatter de ni temaer forskning, der er nødvendig for at underbygge udformningen, gennemførelsen og evalueringen af EU-fællesskabspolitikker på områder som sundhed, sikkerhed, forbrugerbeskyttelse, energi, miljø, udviklingsbistand, fiskeri, søfart, landbrug, dyrevelfærd, transport, uddannelse, beskæftigelse, socialpolitik, samhørighed samt indførelse af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed retslige og indre anliggender, foruden den standardforberedende og standardiseringsledsagende forskning, der har betydning for en forbedring af interoperabiliteten samt standardernes kvalitet og deres gennemførelse.

Under hvert tema vil der ved siden af disse aktiviteter blive mulighed for at tage taget to typer af muligheder og behov op på en åben og fleksibel måde:

- Fremvoksende behov Fremtidige og fremspirende teknologier: Her kan der ydes Her er det formålet at støtte forskning, der sigter mod at afgrænse eller udforske nye videnskabelige og teknologiske muligheder inden for et givet felt og/eller i kombination med andre relevante områder og discipliner gennem særlig støtte til spontane forskningsforslag, herunder også ved brug af fælles indkaldelser; endvidere er det formålet at fremme nye idéer og radikalt nye anvendelser og udforske nye muligheder som led i køreplaner for forskning, der sigter mod at afgrænse eller udforske nye videnskabelige og teknologiske muligheder inden for et givet felt og/eller i grænselandet mellem flere fagområder, ikke mindst når de stiller væsentlige gennembrud i udsigt; der sørges for en hensigtsmæssig koordinering med de aktiviteter, der gennemføres under programmet Idéer, således at der undgås overlapning og sikres en optimal anvendelse af midlerne.

- Uforudsete politikbestemte behov: Formålet er at kunne reagere smidigt på nye politikbestemte behov, som måtte opstå i rammeprogrammets løbetid, f.eks. uforudsete udviklinger eller begivenheder, der kræver hurtig reaktion, som f.eks. nye epidemier, nye problemer med fødevaresikkerhed eller reaktioner på naturkatastrofer.

Formidling og videnoverførsel er en vigtig gevinst ved EU's forskningsindsats, og der vil blive truffet foranstaltninger til at øge erhvervslivets, politikernes og hele samfundets brug af resultaterne af forskningen. Formidling vil blive betragtet som en integrerende del af opgaverne under For at styrke spredningen og anvendelsen af EU-forskningens resultater vil der blive ydet støtte til videnformidling og resultatoverførsel, også til politiske beslutningstagere, inden for alle temaerne, dog med passende begrænsninger inden for temaet sikkerhed på grund af fortrolighedsaspekterne i forbindelse med aktiviteterne, og herunder. Herunder vil der bl.a. blive ydet tilskud til netværksinitiativer, seminarer og arrangementer, ekstern ekspertbistand samt informationstjenester og elektroniske tjenester, særlig CORDIS.

Der vil blive sørget for komplementaritet og synergi mellem dette program og andre fællesskabsprogrammer. Foranstaltninger til støtte for innovation vil blive iværksat under programmet for konkurrenceevne og innovation.

Der bør især lægges vægt på at sikre en passende deltagelse af små og mellemstore virksomheder[15], navnlig videnintensive smv'er, i det tværnationale samarbejde. Der vil blive iværksat konkrete foranstaltninger, herunder støtteforanstaltninger, der skal lette smv'ernes deltagelse, inden for hvert enkelt tema under programmet Samarbejde, og disse foranstaltninger vil blive ledsaget af kvantitativ og kvalitativ overvågning. Endvidere vil der blive ydet støtte til initiativer, der skal stimulere dialogen om videnskabelige spørgsmål og forskningsresultater med den bredest mulige en bredere offentlighed ud over forskersamfundet, og om videnskabsformidling og –uddannelse, herunder, hvor det er relevant, initiativer til inddragelse af civilsamfundsorganisationer eller netværk af sådanne organisationer. Der vil blive taget hensyn til etiske principper og kønspolitiske forhold. Kønsaspektet og ligestilling mellem kønnene vil blive integreret i alle forskningsområder.

For at øge den europæiske forsknings konkurrenceevne er det nødvendigt, at potentialet i hele det europæiske forskningsrum udnyttes fuldt ud. Derfor skal projekterne sigte mod at tilvejebringe fremragende videnskabelig kvalitet. De skal også fremme et reelt europæisk forskningsrum gennem bredt baserede konsortier og ved at undersøge mulighederne for en optimal anvendelse af de menneskelige og økonomiske ressourcer.

På tværs af alle disse temaer vil der blive ydet støtte til tværnationalt samarbejde via:

- forskningssamarbejde

- fælles teknologiinitiativer

- samordning af forskningsprogrammer

- internationalt samarbejde.

Forskningssamarbejde

Kernen i og den overvejende del af EU’s Fællesskabets forskningsstøtte vil blive ydet til forskningssamarbejde. Målet er på hovedområderne for videnskabelige fremskridt at starte forskningsprojekter og -netværk af høj kvalitet, som kan tiltrække forskere og investeringer fra Europa og hele verden.

Det skal opnås ved at yde støtte til forskningssamarbejde med en række forskellige finansieringsordninger: samarbejdsprojekter, ekspertisenet og samordnings- og støtteaktiviteter (se bilag III).

Fælles teknologiinitiativer

I et meget begrænset antal tilfælde er et FTU-mål så omfattende og ressourcebehovet så stort, at det kan berettiger til etablering af længerevarende offentlig-private partnerskaber i form af fælles teknologiinitiativer. Denne nye fremgangsmåde, der hovedsagelig baseres på de aktiviteter, som tilrettelægges og sættes i gang af Disse initiativer, som hovedsagelig udspringer af de europæiske teknologiplatformes arbejde og, vil omfatter en enkelt eller et lille antal udvalgte aspekter af forskningen på disse platformes område., vil omfatte investeringer fra den private sektor i kombination med national og europæisk finansiering, herunder tilskud fra forskningsrammeprogrammet og lån fra Den Europæiske Investeringsbank. Sådanne Ffælles teknologiinitiativer vil der blive truffet afgørelse om enkeltvis, og de vil blive oprettet kan der træffes afgørelse om på grundlag af traktatens artikel 171. De skal kombinere offentlige og private midler, der kan omfatte lån fra Den Europæiske Investeringsbank, blandt andet finansieret via finansieringsfaciliteten for risikodeling, hvor det er passende. (dette kan betyde, at der oprettes et fællesforetagende) eller på grundlag af afgørelserne om særprogrammer i overensstemmelse med traktatens artikel 166, stk. 3.

Potentielle fælles teknologiinitiativer vil blive udvalgt åbent og gennemskueligt på grundlag af en evaluering, hvor der anvendes en række kriterier:

- hvor stor merværdien bliver ved støtte på europæisk plan, målt i fremragende kvalitet

- hvorvidt der er et reelt samfundsmæssigt behov og kan opnås et tilsvarende udbytte

- hvor vanskeligt det vil være at nå målet med eksisterende instrumenter

- hvor store virkninger det vil få for industriens konkurrenceevne og vækst

- hvor detaljeret og klart de tilstræbte mål og resultater er defineret

- hvor stærkt erhvervslivet har engageret sig med økonomiske og andre ressourcer

- hvor store virkninger det vil få for industriens konkurrenceevne og vækst

- i hvor høj grad bidraget vil medvirke til opfyldelsen af bredere politiske målsætninger

- hvor store mulighederne er for at tiltrække yderligere national støtte og øge erhvervslivets tilførsel af midler nu og i fremtiden.

- hvor vanskeligt det vil være at nå målet med eksisterende instrumenter

De fælles teknologiinitiativers indhold skal defineres klart, især hvad angår:

- de finansielle forpligtelser

- varigheden af deltagernes forpligtelser

- betingelserne for indgåelse og udtrædelse af kontrakten

- intellektuel ejendomsret.

I betragtning af de fælles teknologiinitiativers store rækkevidde og særlige kompleksitet vil der blive gjort en væsentlig indsats for at sikre, at forvaltningen er gennemskuelig og i overensstemmelse med princippet om fremragende kvalitet. Enhver tildeling af fællesskabsmidler over de fælles teknologiinitiativer vil ske på grundlag af rammeprogrammets principper om fremragende kvalitet og åbenhed. Særlig opmærksomhed vil blive rettet mod den overordnede sammenhæng og samordning mellem fælles teknologiinitiativer og nationale programmer og projekter på samme område, men under overholdelse af de gældende gennemførelsesprocedurer. Ved gennemførelsen af fælles teknologiinitiativer bør der tages hensyn til smv’er og til mulighederne for teknologioverførsel, og det er nødvendigt at tage højde for de uddannelsesbehov, der skal opfyldes, for at initiativernes mål kan nås. Desuden bør det sikres, at deltagelse i projekterne er åben for en bred vifte af deltagere fra hele Europa, navnlig smv'er. Desuden kan de erfaringer, som Eureka-kompetenceklyngerne har gjort, være relevante for fælles teknologiinitiativer inden for lignende områder.

Samordning af andre forskningsprogrammer end EU-programmer

På dette område vil indsatsen hovedsagelig foregå ved hjælp af to virkemidler: ERA-NET-ordningen og fællesskabsstøtte til nationale forskningsprogrammer, der gennemføres i fællesskab (traktatens artikel 169). Den kan omfatte emner, der ikke er direkte knyttet til de ni temaer, hvis de kan opvise tilstrækkelig EU- europæisk merværdi. Derudover vil denne aktivitet blive anvendt til at øge komplementariteten og synergien mellem rammeprogrammet og arbejdet i mellemstatslige strukturer som Eureka og Cost[16].

ERA-NET-ordningen vil videreudvikle og styrke samordningen af national og regional forskning ved:

- at udstikke en ramme for de aktører, der gennemfører offentlige forskningsprogrammer, således at de kan øge koordineringen af deres aktiviteter. I den forbindelse vil der blive ydet støtte til nye ERA-netværk og til at udbygge eksisterende ERA-netværk i bredden og dybden, f.eks. ved at udvide antallet af partnerskaber samt ved at åbne deres programmer gensidigt. Hvor det er hensigtsmæssigt, kan ERA-net anvendes til programkoordinering mellem europæiske regioner og små og mellemstore medlemsstater for at muliggøre et samarbejde med stort anlagte initiativer.

- i et begrænset antal tilfælde at yde ekstra EU-fællesskabstilskud til de deltagere, der lægger ressourcer i en fælles pulje opretter en fælles fond med henblik på fælles forslagsindkaldelse for deres respektive nationale og regionale programmer ("ERA-NET Plus").

Tilskud fra Fællesskabet til nationale forskningsprogrammer, der gennemføres i fællesskab på grundlag af artikel 169, er særligt relevante for europæisk samarbejde i stor skala, hvor deltagerkredsen skifter efter medlemsstaternes fælles behov og/eller interesser. Sådanne artikel 169-tiltag vil i klart afgrænsede tilfælde blive lanceret på områder, der udpeges i tæt samarbejde med medlemsstaterne, evt. også i samarbejde med mellemstatslige programmer, på grundlag af en række kriterier:

- hvor relevante de er for EU’s Fællesskabets mål

- om de har et klart defineret mål, som er relevant for rammeprogrammets mål

- om der på forhånd er et grundlag at gå ud fra (igangværende eller påtænkte nationale forskningsprogrammer)

- hvilken europæisk merværdi et samarbejde vil indebære

- om der opnås kritisk masse, for så vidt angår størrelsen og antallet af involverede programmer og ligheden mellem de aktiviteter, de omfatter

- om artikel 169-samarbejde vil være effektivt og det mest velegnede middel til at nå målene.

Internationalt samarbejde

Under denne del af rammeprogrammet vil der blive iværksat internationalt samarbejde på følgende måder følgende internationale samarbejdsaktiviteter, som må udvise en klart defineret europæisk merværdi:

- Alle aktiviteter under temaerne åbnes for forskere og forskningsinstitutioner fra alle tredjelande, som vil blive kraftigt tilskyndet til at benytte denne mulighed, dog med passende begrænsninger i forbindelse med temaet sikkerhed.

- Under hvert tema vil der blive iværksat specifikke samarbejdsaktiviteter for tredjelande, hvor der foreligger en gensidig interesse i samarbejde om bestemte emner, der udvælges på grundlag af deres videnskabelige og teknologiske niveau og behovene. I nær tilknytning til de bilaterale samarbejdsaftaler eller multilaterale dialoger mellem EU og disse lande eller landegrupper vil sådanne aktiviteter være et hovedværktøj for gennemførelse af samarbejdet mellem EU og disse lande. Der vil navnlig blive tale om Disse aktiviteter skal ikke blot tjene formål af fælles interesse, men vil også omfatte aktiviteter, der skal styrke kandidatlandenes og nabolandenes forskningskapacitet, og aktiviteter om samarbejde rettet mod udviklingslande og nye vækstlande med fokus på disses særlige behov på områder som f.eks. sundhed, landbrug, fiskeri og miljø og med økonomiske gennemførelsesvilkår, der er tilpasset deres kapacitet.

Denne del af rammeprogrammet omfatter internationalt samarbejde inden for hvert tema og på tværs af temaerne. Gennemførelsen vil blive samordnet med indsatsen under programmerne Mennesker og Kapacitet.

TEMAER

1. Sundhed

Mål

At forbedre sundheden for europæiske borgere og, styrke konkurrenceevnen og fremme innovationsevnen i europæiske sundhedsrelaterede erhverv og virksomheder, samtidig med at også globale sundhedsspørgsmål tages op, herunder nye epidemier . Vægten vil blive lagt på translationel forskning (omsætning af grundlæggende opdagelser til kliniske anvendelser, herunder videnskabelig validering af forsøgsresultater ), udvikling og validering af nye behandlingsmetoder, metoder til sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse, herunder fremme af sund aldring , diagnoseværktøjer og medicinske teknologier samt bæredygtige og effektive sundhedssystemer.

Grundlag

Sekventeringen af det humane genom og de seneste fremskridt inden for post-genomforskningen har revolutioneret forskningen i menneskers sundhed og sygdomme. For at kunne integrere de umådelige mængder af data og forstå de underliggende biologiske processer og udvikle nøgleteknologier for sundhedsrelaterede bio-erhverv er det nødvendigt at samle ekspertviden og ressourcer på forskellige områder for at tilvejebringe en kritisk masse, som ikke findes på nationalt plan, med henblik på at udvikle viden og evne til at foretage indgreb.

Skal der ske reelle fremskridt inden for translationel sundhedsforskning, som er afgørende for, at den biomedicinske forskning munder ud i praktisk anvendelige resultater og bedre livskvalitet, kræves der endvidere en tværfaglig og paneuropæisk tilgang med inddragelse af diverse interessegrupper. Herved vil Europa kunne bidrage mere effektivt til den internationale indsats for at bekæmpe sygdomme af global betydning.

Klinisk forskning i mange sygdomme (f.eks. kræft, hjerte-kar-sygdomme og infektionssygdomme, mentale og neurologiske lidelser, navnlig aldersbetingede lidelser, såsom Alzheimers og Parkinsons sygdom) er kun mulig gennem internationale multicenterforsøg, hvor der kan skaffes rådighed over det fornødne antal patienter på kort tid. Den epidemiologiske forskning kan kun nå frem til signifikante konklusioner, hvis den har adgang til et bredt spektrum af befolkningsgrupper og internationale net. Også ved udvikling af nye diagnose- og behandlingsmetoder til sjældne lidelser og ved epidemiologisk forskning i sådanne lidelser må flere lande inddrages i projekterne, så de enkelte undersøgelser kan råde over et tilstrækkeligt antal patienter. Med en sundhedspolitisk orienteret forskning på europæisk plan er det endvidere muligt at foretage sammenligninger mellem modeller, systemer, data og patientmateriale, der findes i de nationale databaser og biobanker.

En stærk EU-baseret biomedicinsk forskning vil medvirke til at styrke konkurrenceevnen for de europæiske virksomheder inden for sundhedsrelateret bioteknologi, medicinsk teknologi og lægemidler. EU's samarbejde med udviklingslande vil gøre det muligt for disse lande at udvikle forskningskapacitet. EU må også spille en aktiv rolle for at skabe et innovationsfremmende miljø i de dele af den offentlige sektor og lægemiddelsektoren, som beskæftiger sig med behov inden for folkesundhed, navnlig for at maksimere resultaterne inden for klinisk forskning. Forskningsbaserede smv'er er de vigtigste økonomiske drivkræfter inden for sundhedsrelateret bioteknologi og medicinsk teknologi. Selv om Europa nu har flere bioteknologiske virksomheder end USA, er de fleste af dem små og ikke så modne som deres konkurrenter. Offentlig-privat forskning på EU-plan vil gavne udviklingen af disse virksomheder. EU's forskning vil også bidrage til udformningen af nye normer og standarder, der kan danne grundlag for en passende lovramme for ny medicinsk teknologi (f.eks. regenerativ medicin). Forskning og udvikling inden for alternative forsøgsstrategier, især metoder uden anvendelse af forsøgsdyr, vil sætte Europa i stand til at tage føringen, når det gælder om at imødekomme borgernes og interesseparternes betænkeligheder ved fortsat brug af forsøgsdyr til biomedicinsk forskning, og kan desuden skabe et marked for visse erhvervssektorer.

Nedenfor beskrives de aktiviteter, der vil blive tale om, og som omfatter forskning, der er afgørende for opfyldelsen af de politikbestemte behov. To De strategiske emner, børns sundhed og den aldrende befolknings sundhed, vil blive behandlet på tværs af de forskellige vil der blive lagt særlig vægt på de i alle forskningsaktiviteter. Der kan i relevante tilfælde ydes støtte til de langsigtede forskningsdagsordener som dem, der er opstillet af de europæiske teknologiplatforme, f.eks. platformen for innovativ medicin. For at supplere disse og imødekomme nye politikbestemte behov kan der ydes støtte til yderligere foranstaltninger, f.eks. inden for sundhedspolitiske emner og inden for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen.

Etiske, juridiske og socioøkonomiske spørgsmål vil blive taget i betragtning under hver af de følgende aktiviteter.

Aktiviteter

- Bioteknologi, generiske værktøjer og medicinske teknologier på sundhedsområdet

- Højkapacitetsforskning . Katalysere udviklingen inden for genom- og post-genomforskning samt biomedicinsk forskning ved at fremme generering, standardisering, indsamling og analyse af data.

- Detektion, diagnose og overvågning. Der lægges vægt på non-invasive eller minimalt invasive metoder.

- Forudsigelse af behandlingsmetoders egnethed, sikkerhed og effektivitet. Udvikle og validere biologiske markører, in vivo- og in vitro-metoder og -modeller, herunder simulation, farmakogenomik, målretnings- og leveringsmetoder og alternativer til dyreforsøg

- Innovative behandlingsformer og indgreb . Forske i, konsolidere udviklingen og sikre videreudvikling af avancerede behandlingsformer og -teknologier, der har anvendelsesmuligheder i forbindelse med mange sygdomme og lidelser, såsom nye terapeutiske redskaber til regenerativ medicin.

- Omsætning af forskning i sundhedsøjemed

- Integrering af biologiske data og processer: storskala-dataindsamling, systembiologi (herunder modellering af komplekse systemer). Generere og analysere de store datamængder, vi behøver for bedre at kunne forstå de komplekse regulerende net af tusinder af gener og genprodukter, der styrer vigtige biologiske processer i alle relevante organismer og på alle organisationsniveauer

- Hjerneforskning og forskning i hjernesygdomme, i menneskets udvikling og i aldringsprocessen. Undersøge processen for sund aldring, og hvordan gener og miljø samspiller med hjerneaktiviteten, både under normale omstændigheder og ved hjernesygdomme og relevante aldersbetingede sygdomme (f.eks. demens)

- Translationel forskning i infektionssygdomme. Finde en løsning på problemet med resistens over for lægemidler, de globale trusler fra hiv/aids, samtidig infektion med hepatitis C, malaria og tuberkulose samt mulige nye og genopblussede epidemier (f.eks. sars og højpatogen influenza)

- Translationel forskning i vigtige sygdomme: kræft, hjerte-karsygdomme, diabetes/fedme; sjældne sygdomme; andre kroniske sygdomme, herunder rheumatoide sygdomme (f.eks. osteoarthritis). Udvikle patientorienterede strategier, fra forebyggelse til diagnose med særlig vægt på og behandling, herunder klinisk forskning.

- Optimering af sundhedsydelserne til europæiske borgere

- Omsætning af kliniske forsknings resultater til klinisk praksis . Skabe en videnbase om Forstå den kliniske beslutningsproces og om, hvordan resultaterne af klinisk forskning kan omsættes til klinisk praksis, med fokus på patientsikkerhed og bedre lægemiddelanvendelse (herunder visse aspekter af lægemiddelovervågning og videnskabeligt testede komplementære og alternative lægemidler) samt de særlige forhold, der gør sig gældende for børn, kvinder og ældre.

- Sundhedssystemernes kvalitet, effektivitet og solidaritet, herunder sundhedssystemer, der er under omstilling. Omsætte effektive indgreb til ledelsesbeslutninger, vurdere omkostninger, effektivitet og fordele ved de forskellige indgreb, herunder med hensyn til patienternes sikkerhed, indkredse behovet og betingelserne for sikre tilstrækkelige menneskelige ressourcer, analysere faktorer, der har indflydelse på mulighederne for lige adgang til sundhedsydelser af høj kvalitet (også for ugunstigt stillede grupper), herunder foretage analyser af befolkningsændringer (f.eks. aldring, mobilitet og migration, ændrede arbejdsforhold).

- Øget sygdomsforebyggelse og bedre lægemiddelanvendelse. Udvikle effektive folkesundhedspolitiske indgreb med fokus på et bredere spektrum af sundhedsdeterminanter (f.eks. stress, kost, livsstil og miljøfaktorer samt deres samspil med lægemidler). Indkredse succesfulde indgreb i forskellige sundhedstjenestemiljøer med henblik på at forbedre medicinordinering og patienternes medicinanvendelse (herunder lægemiddelovervågning og samspillet mellem lægemidler)

- Hensigtsmæssig anvendelse af nye sundhedsbehandlinger og -teknologier. De langsigtede sikkerhedsaspekter ved og Vurdering af sikkerheden og effektiviteten på lang sigt samt overvågning af storskala-anvendelse af nye medicinske teknologier (herunder udstyr) og avancerede behandlinger til sikring af et højt sundhedsbeskyttelsesniveau og væsentlige fordele for folkesundheden.

2. Fødevarer, landbrug og bioteknologi

Mål

At opbygge en europæisk videnbaseret bioøkonomi[17] ved at bringe videnskab, industri og andre parter sammen, udnytte nye og opdukkende forskningsmuligheder til at imødegå sociale, miljømæssige og økonomiske udfordringer: den voksende efterspørgsel efter sikrere og bedre fødevarer og bæredygtig anvendelse og produktion af vedvarende bioressourcer; den voksende risiko for epizootiske og zoonotiske sygdomme og fødevarerelaterede lidelser; truslen mod en bæredygtig og sikker landbrugs-, akvakultur - og fiskeriproduktion, blandt andet navnlig som følge af klimaændringerne; og den stigende efterspørgsel efter fødevarer af høj kvalitet, der er fremstillet under hensyntagen til dyrevelfærd, lokale kyst- og landbrugsforhold og forbrugernes særlige behov.

Grundlag

For landbruget, fiskeriet, foder- og fødevareindustrien, sundhedsindustrien og skovbruget og dertil knyttede industrier vil innovation og øget viden inden for bæredygtig forvaltning, produktion og anvendelse af biologiske ressourcer (mikroorganismer, planter og dyr) være udgangspunkt for nye bæredygtige, sikrere, miljøeffektive og konkurrencedygtige produkter. Dette vil i tråd med den europæiske strategi for biovidenskab og bioteknologi[18] bidrage til at styrke konkurrenceevnen for det europæiske landbrug og de europæiske bioteknologi-ske virksomheder, frø- og fødevarevirksomheder, navnlig små og mellemstore højteknologiske virksomheder, og samtidig øge velfærd og livskvalitet. Forskning i fødevare- og foderkædens sikkerhed, kostrelaterede sygdomme, fødevarevalg og fødevarernes og ernæringens betydning for sundheden vil bidrage til bekæmpelsen af fødevarerelaterede lidelser (f.eks. fedme og allergier) og infektionssygdomme (f.eks. overførbare spongiforme encephalopatier og aviær influenza) og vil samtidig spille en vigtig rolle for gennemførelsen af den nuværende og for udformningen af fremtidens politik og lovgivning inden for folkesundhed, dyre- og plantesundhed og forbrugerbeskyttelse.

De europæiske virksomheder på disse områder er stærkt forskelligartede og i overvejende grad små. Dette kan have store fordele, men fører også ofte til, at der vælges forskellige løsninger på de samme problemer. Disse problemer løses imidlertid bedre gennem øget samarbejde og udveksling af ekspertviden, f.eks. om nye metoder, teknologier, processer og standarder, som skyldes ændringer i EU-fællesskabslovgivningen.

En række europæiske teknologiplatforme bidrager hertil ved at opstille fælles forskningsprioriteringer på områder som plantegenomik og bioteknologi, skovbrug og træ- og papirindustrien, dyresundhed globalt set, husdyropdræt, fødevarer og industriel bioteknologi. Forskningen vil også skabe det fornødne videngrundlag til støtte for[19]: den fælles landbrugspolitik; landbrugs- og handelsrelaterede spørgsmål; lovgivning om fødevaresikkerhed; den europæiske skovstrategi; fællesskabsEU-standarder for dyresundhed, bekæmpelse af dyresygdomme og dyrevelfærd; reformen af den fælles fiskeripolitik, der sigter mod bæredygtig udvikling inden for fiskeri og akvakultur samt sikre fødevarer fra havet. Der er også taget højde for, at nye politikbestemte behov kan imødekommes på en fleksibel måde, navnlig hvad angår nye udviklinger på det sociale og økonomiske område.

Aktiviteter

- Bæredygtig produktion og forvaltning af biologiske ressourcer fra land-, skov- og vandmiljø: Støtteforskning (enabling research), herunder "-omik-teknologier" som genomik, proteomik og metabolomik, samt systembiologi samt bioinformatik og konvergerende teknologier med sigte på mikroorganismer, planter og dyr, herunder udnyttelse og bæredygtig anvendelse af deres biodiversitet. Hvad angår landbaserede biologiske ressourcer, vil forskningen især blive rettet mod følgende: jordens frugtbarhed; forbedrede afgrøder og produktionssystemer af enhver art, herunder økologisk landbrug, kvalitetsproduktionsordninger og overvågning og vurdering af virkningerne fra gmo'er på miljøet og på mennesker; plantesundhed; bæredygtigt, konkurrencedygtigt og multifunktionelt landbrug og skovbrug; integreret udvikling af landdistrikterne; dyrs[20] sundhed og velfærd, opdræt og husdyrproduktion, herunder forskning i vaccine og diagnose; plantesundhed; bæredygtigt og konkurrencedygtigt fiskeri og akvakultur; infektionssygdomme hos dyr, bl.a. epidemiologiske undersøgelser, herunder zoonoser og deres patogene mekanismer samt sygdomme, som er forbundet med dyrefoder; andre trusler mod fødevareproduktionens bæredygtighed og sikkerhed, herunder klimaændringer; sikker bortskaffelse af animalsk affald; Hvad angår biologiske ressourcer fra vandmiljøer, skal forskningen støtte fiskeriets bæredygtighed og konkurrenceevne, skabe et videnskabeligt og teknisk grundlag for fiskeriforvaltning og støtte en bæredygtig udvikling af akvakultur, herunder velfærd og opdræt; bevaring, forvaltning og udnyttelse af levende akvatiske ressourcer, udvikling af værktøjer til brug for beslutningstagere og andre aktører på områder som inden for landbrug, fiskeri og akvakultur samt udvikling af landdistrikterne (landskabs- og arealforvaltningsmetoder osv.). socioøkonomiske og etiske produktionssammenhænge.

- “Fra bord til jord”: Fødevarer, sundhed og velvære: De forbrugermæssige, samfundsmæssige, kulturelle, industrielle og sundhedsmæssige aspekter ved fødevarer og foder, herunder adfærdsvidenskab og kognitiv videnskab; ernæring, kostrelaterede sygdomme og lidelser, herunder fedme og allergi; visse fødevarers og diæters sundhedsfordele; innovative fødevare- og foderforarbejdningsteknologier (herunder emballering); forbedret kvalitet og sikkerhed ved fødevarer, drikkevarer og foder, i både kemisk og mikrobiologisk henseende; fødevarekædens integritet (og kontrol hermed); miljøvirkninger på og fra fødevare- og foderkæden; betydningen af og fødevarekædens modstandsdygtighed over for globale forandringer; konceptet om den samlede fødevarekæde (herunder fisk og skaldyr); sporbarhed.

- Biovidenskaber og bioteknologi til fremme af bæredygtige non-food produkter og -processer: Forbedrede afgrøder og skovressourcer, råvarer, marine produkter og biomasse (herunder marine ressourcer) til brug for energifremstilling, miljøbeskyttelse, fremstilling af materialer og kemikalier, herunder nye landbrugssystemer, bioprocesser og bioraffineringskoncepter; biokatalyse, nye og forbedrede mikroorganismer og enzymer; skovbrug og skovbaserede produkter og processer; bioremediering udbedring af miljøskader og renere bioforarbejdningsteknik; anvendelse af agroindustrielt affald og biprodukter.

3. Informations- og kommunikationsteknologi

Mål

At forbedre det europæiske erhvervslivs konkurrenceevne og At sætte Europa i stand til at styre og forme den fremtidige udvikling inden for informations- og kommunikationsteknologi (ikt), så de samfundsmæssige og økonomiske behov opfyldes. Aktiviteterne skal styrke Europas videnskabelige og teknologiske grundlag og sikre Europa en ledende stilling på verdensplan inden for ikt, sætte gang i innovation og kreativitet, både inden for produkter, tjenesteydelser og processer, gennem brug af ikt og sikre, at fremskridt på ikt-området hurtigt omsættes i fordele for Europas borgere virksomheder, industri og myndigheder.

Grundlag

Informations- og kommunikationsteknologi er af kritisk betydning for Europas fremtid og et grundlæggende redskab i gennemførelsen af Lissabon-strategien. Ikt virker som en katalysator på tre centrale områder: produktivitet og innovation, modernisering af den offentlige sektor og fremskridt inden for videnskab og teknologi. Halvdelen af produktivitetsstigningen i vores økonomier skyldes effekten af ikt på varer, tjenesteydelser og forretningsprocesser. Ikt er den vigtigste faktor, når det gælder fremme af innovation og kreativitet samt styring af ændringer i værdikæderne på tværs af industri- og servicesektorerne. Ikt er afgørende for, at vi kan imødekomme den stigende efterspørgsel efter sundhedsydelser og sociale tjenester, navnlig blandt befolkningsgrupper med særlige behov, herunder det stigende antal ældre, og modernisere tjenesterne på en række områder af offentlig interesse som f.eks. uddannelse, kulturarv, læring, social integration, samhørighed, sikkerhed, energi, transport og miljø, samt øge tilgængeligheden og åbenheden i forbindelse med forvaltning og udvikling af politikker. Ikt spiller en vigtig rolle i forvaltning af og kommunikation om forskning og teknologisk udvikling og sætter samtidig også gang i fremskridt på andre videnskabelige og teknologiske områder, fordi den ændrer forskernes måde at forske, samarbejde og nytænke på.

De voksende økonomiske og samfundsmæssige krav, den fortsatte integration af ikt overalt i samfundet og behovet for at flytte teknologiens grænser yderligere samt for at udvikle innovative, ikt-baserede produkter og tjenesteydelser af høj værdi betyder, at dagsordenen for forskningen bliver mere og mere omfattende. Hvis teknologien skal tættere på borgerne og opfylde organisatoriske behov, er det nødvendigt at skjule dens kompleksitet og kun vise funktioner, når der er behov for dem. Endvidere skal teknologien gøres funktionel, yderst enkel at anvende, lettilgængelig og prismæssigt overkommelig, og der skal udvikles nye ikt-baserede applikationer, løsninger og tjenester, som brugerne har tillid til, som er pålidelige, og som kan tilpasses til brugernes særlige forhold og præferencer. Som følge af ønsket om mere-for-mindre deltager ikt-forskerne i dag i et verdensomspændende kapløb om at miniaturisere yderligere, få kontrol over sammensmeltningen mellem it, kommunikations- og medieteknologi, herunder skabe større interoperabilitet mellem de forskellige systemer, og over sammensmeltningen med andre relevante videnskaber og discipliner samt om at opbygge systemer, der er i stand til at lære og udvikle sig. Ud af disse forskelligartede bestræbelser vokser en ny stribe af teknologier frem. Ikt-forskningen vil også trække på og bidrage til en bredere vifte af videnskabelige og teknologiske discipliner, herunder biologi, kemi og biovidenskab, psykologi, pædagogik, kognitiv videnskab, samfundsvidenskab og de humanistiske fag.

Ikt er en af de mest forskningsintensive sektorer. Ikt-indsatsen i den offentlige og den private sektor udgør tilsammen en tredjedel af den samlede forskningsindsats i alle førende økonomier. Selv om Europa allerede industrielt og teknologisk set indtager en førerposition på centrale ikt-områder, halter det bagefter sine største konkurrenter, når det gælder investering i ikt-forskning. Kun gennem en fornyet og mere intensiv indsats for at forene kræfterne på europæisk plan vil vi kunne udnytte de muligheder fuldt ud, som fremskridt på ikt-området byder på.

Forskningsaktiviteterne inden for ikt vil blive nøje koordineret med politiske tiltag for at udbrede brugen af ikt og med reguleringsforanstaltninger som led i en omfattende helhedsstrategi. Prioriteringen af emner er sket efter omfattende høringer, herunder bidrag fra en række europæiske teknologiplatforme og erhvervsinitiativer på områder som nanoelektronik, indlejrede systemer, mobil og trådløs kommunikation, elektroniske medier, fotonik, robotteknologi og software, tjenester og Grid-net.

Aktiviteter

Forskning i fremtidige og fremspirende teknologier har en særlig rolle at spille i forbindelse med dette tema med henblik på at støtte frontlinjeforskning i centrale ikt-teknologier og i, hvordan disse kan kombineres med andre relevante områder og discipliner, samt give næring til nye idéer og radikalt nye anvendelser og udforske nye muligheder som led i køreplaner for ikt-forskning, herunder udnyttelse af kvantevirkninger, systemintegration og intelligente systemer.

- Ikt-nøgleområder :

- Nanoelektronik, fotonik og integrerede mikro-/nano-systemer : her er der følgende opgaver og emner: at flytte grænserne for miniaturisering, integration, varietet, lagring og tæthed; at øge ydeevnen og mulighederne for fremstilling til lavere omkostninger; at lette indarbejdelsen af ikt i en række anvendelsesområder; grænseflader; generisk forskning, der kræver udforskning af nye koncepter.

- Fuldt udbredte kommunikationsnet med ubegrænset kapacitet : netadgang overalt via heterogene net – fastnet, mobilnet, trådløse net og radio-/tv-net, der strækker sig fra det personlige plan til det regionale og verdensdækkende plan – og som muliggør sømløs levering af stadig stigende mængder data og tjenester hvor som helst og når som helst.

- Indlejrede systemer, databehandling og styring : kraftige, sikre og distribuerede, pålidelige og effektive databehandlings-, lagrings- og kommunikationssystemer og -produkter, der indlejres i objekter og fysiske infrastrukturer, og som kan føle, styre og tilpasse sig omgivelserne; interoperabilitet mellem diskrete og kontinuerte systemer.

- Software, Grid-net, sikkerhed og pålidelighed : dynamiske, fleksible, pålidelige softwareprodukter og tjenester, som brugerne har tillid til, software- og tjenesteplatforme, komplekse systemer, samt nye databehandlingsarkitekturer og levering af sådanne som hjælpeværktøj.

- Viden, kognitive systemer og læringssystemer : semantiske systemer; uddragning og udnyttelse af viden, der er indbygget i web- og multimedieindhold; kunstige systemer inspireret af biologiske systemer, der opfatter, forstår, lærer, udvikler sig og handler selvstændigt; menneskers og brugervenlige maskiners måde at lære på, baseret på en bedre indsigt i den menneskelige erkendelsesevne.

- Simulering, visualisering, interaktion og blandet virkelighed (mixed reality): værktøjer til innovativt design og kreativitet i produkter, tjenester og digitale medier samt til naturlig, talebaseret og kontekstrig interaktion og kommunikation.

Nye perspektiver for ikt, der opstår ved at trække på andre videnskabelige og teknologiske discipliner, herunder fysik, bioteknologi, materiale- og biovidenskab, matematik. Der er her tale om at miniaturisere ikt til størrelser, der er forenelige med og kan indgå i en vekselvirkning med levende organismer, at gøre systemteknik og informationsbehandling mere effektiv og brugervenlig og at modellere og simulere den levende verden.

- Integration af teknologi:

- På personplan : individuelt tilpasset kommunikations- og databehandlingsudstyr, tilbehør, wearables, implantater; disses grænseflader og tilslutning til tjenester og ressourcer.

- I hjemmet: kommunikation, overvågning, kontrol, assistance; sømløs interoperabilitet og brug af alle apparater; interaktivt digitalt indhold og tjenester.

- Robotsystemer: avancerede selvstyrende systemer; kognition, kontrol, handlefærdigheder, naturlig interaktion og samarbejde; miniaturisering, humanoidteknologi.

- Intelligent infrastruktur : værktøjer, der gør infrastruktur, som er af kritisk betydning i hverdagen, mere effektiv og brugervenlig, nemmere at tilpasse og vedligeholde, mere robust og fejlresistent.

- Anvendelsesforskning:

- Ikt, der opfylder samfundsmæssige behov : Nye systemer, nye materialer, strukturer, teknologier og tjenester inden for områder af almen interesse, der giver øget kvalitet, effektivitet, adgang og integration i samfundet; brugervenlige applikationer, integration af nye teknologi og nye initiativer såsom intelligente omgivelser.

- På sundhedsområdet : forbedret sygdomsforebyggelse og bedre sundhedsydelser, tidlig diagnose, behandling og individuelt tilpasset behandling tilpasning; patienters uafhængighed, sikkerhed, overvågning og mobilitet; sundhedsinformationssystemer og -tjenester til at opdage ny viden.

- Aktiviteter for at forbedre integration og lige deltagelse samt forebygge it-kløfter; støtteteknologi til ældre og handicappede; design for alle.

- Med hensyn til mobilitet : intelligente ikt-baserede transportsystemer og køretøjer og intelligente serviceløsninger for turister, således at mennesker og varer kan transporteres sikkert, økologisk, komfortabelt og effektivt.

- Til gavn for miljøet , risikostyring og en bæredygtig udvikling: aktiviteter for at forebygge eller reducere sårbarheden over for og afbøde følgerne af naturkatastrofer, og industriulykker og menneskelige aktiviteter i forbindelse med økonomisk vækst.

- Til gavn for offentlige administrationer : øget effektivitet, åbenhed og ansvarlighed, for at skabe en offentlig administration i verdensklasse, der er tæt på borgerne og erhvervslivet, således at demokratiet styrkes og alle får adgang til oplysninger.

- Ikt til fremme af indhold, kreativitet og personlig udvikling:

- Nye medie paradigmer og nye former for indhold, herunder underholdning; fremstilling af interaktivt digitalt indhold; forbedrede brugeroplevelser; omkostningseffektiv indholdslevering; forvaltning af digitale rettigheder; hybridmedier.

- Teknologistøttet læring ; fleksible læreformer, afpasset efter sammenhængen; aktiv læring.

- Ikt-baserede systemer, der støtter fremtidssikret adgang til og brug af digitale kulturelle og videnskabelige ressourcer og aktiver i et flersproget og multikulturelt miljø.

- Ikt til støtte for virksomheder og erhvervslivet:

- Nye former for dynamiske netværks- og samarbejdsbaserede virksomhed sprocesser, digitale økosystemer især for små og mellemstore organisationer; optimeret, distribueret arbejdstilrettelæggelse og samarbejdsrammer, såsom videndeling og interaktive tjenester (f.eks. for turister).

- Fremstilling , herunder traditionelle industrier: hurtig og fleksibel konstruktion, produktion og levering af varer med en høj grad af individuel tilpasning; digital og virtuel produktion; modellerings-, simulerings-, optimerings- og præsentationsværktøjer; miniaturiserede og integrerede ikt-produkter.

- Tillidsfremmende ikt : identitetsstyring; autentificering og autorisering; privatlivsfremmende teknologier; forvaltning af rettigheder og aktiver; beskyttelse mod internettrusler.

- Fremtidige og fremspirende teknologier: Aktiviteterne på dette område har følgende formål: at støtte frontlinjeforskning i centrale ikt-teknologier og i, hvordan disse kan kombineres med andre relevante områder og discipliner; at give næring til nye ideer og radikalt nye anvendelser og udforske nye muligheder som led i køreplaner for ikt-forskning.

4. Nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi

Mål

At forbedre europæisk erhvervslivs konkurrenceevne og skabe viden, der kan sikre omstillingen fra en ressourceintensiv til en videnintensiv industri ved at fremdrive banebrydende trinvise videnændringer og gøre brug af afgørende viden til nye applikationer i grænseområdet mellem forskellige teknologier og discipliner. Dette bliver til gavn både for nye højteknologiske virksomheder og for traditionelle videnbaserede højværdivirksomheder, idet der særligt fokuseres på relevant formidling af FTU-resultater til smv'er. Disse aktiviteter vedrører hovedsagelig støtteteknologi, der berører alle virksomhedssektorer og mange andre temaer under rammeprogrammet.

Grundlag

De stigende vanskeligheder, der rammer mange industriaktiviteter, Nedgangen i industriaktiviteten lader nu ikke længere til kun at være begrænset til traditionelle, meget arbejdskraftintensive sektorer; den ses nu også i mellemsektorerne – traditionelt den europæiske industris store styrke – og i nogle højteknologiske sektorer. Det er nødvendigt at fastholde et stærkt industrigrundlag ved at styrke videnindholdet i den eksisterende industri og Denne tendens kan og skal vendes ved at etablere en stærk videnbaseret og videnintensiv industri i Europa, idet der særligt lægges vægt på udnyttelse af grundforskningen til industrielle formål. Det kræver bl.a., at eksisterende smv'er moderniseres, og at der oprettes nye videnbaserede smv'er gennem udbredelse af viden og ekspertise via samarbejdsprogrammer.

Erhvervslivets konkurrenceevne i fremtiden kommer i vid udstrækning til at afhænge af nanoteknologien og dens anvendelser. Den FTU, der er påbegyndt på en række områder inden for nanovidenskab og nanoteknologi, kan fremskynde forvandlingen af den europæiske industri. EU har en førende stilling inden for områder som nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og produktionsteknologi, som må styrkes for at sikre og forbedre EU's position i den hårde globale konkurrence.

Industrirelevante prioriteter og disses integration med henblik på anvendelsen i forskellige sektorer kan opstilles og realiseres ved hjælp af aktiviteter som f.eks. europæiske teknologiplatforme på områder som nanoelektronik, fremstilling, stål, kemi, transporterhverv, bygge og anlæg, arbejdssikkerhed, tekstiler, papir og papirmasse skovbrugsbaseret industri og nanomedicin. Dette vil bidrager til fastlæggelsen af fælles forskningsprioriteter og -mål. Desuden Ud over brancherelevante prioriteter og disses integration med henblik på anvendelsen i forskellige sektorer behandles også relevante spørgsmål vedrørende politik, regulering, standardisering og virkninger, idet der reageres fleksibelt på hvilket også omfatter en fleksibel reaktion i forbindelse med nye politikbestemte behov, der opstår i syvende rammeprograms løbetid.

Aktiviteter

- Nanovidenskab og nanoteknologi

- Generering af ny viden om grænseflade- og størrelsesafhængige fænomener, kontrol over materialeegenskaber på nanoniveau med henblik på nye applikationer, integration af teknologier på nanoniveau, selvsamlende egenskaber, nanomotorer, maskiner og systemer, metoder og værktøjer til bestemmelse og manipulation på nanoniveau, nano- og højpræcisionsteknologi i kemien, til fremstilling af grundmaterialer og komponenter; indvirkning på menneskers sikkerhed og sundhed samt på miljøet; metrologi, overvågning og anvendelse af sensorer, nomenklatur og standarder; samt udforskning af nye koncepter og tilgange i forbindelse med anvendelsen i forskellige sektorer, herunder integration og konvergens mellem fremspirende teknologier. Aktiviteterne skal også undersøge nanoteknologiens indvirkning på samfundet og nanovidenskabens og teknologiens relevans for løsning af samfundsproblemer.

- Materialer

- Generering af ny viden om højperformante overflader og materialer til nye produkter og processer, videnbaserede materialer med individuelt tilpassede egenskaber og forudsigelig ydeevne, mere pålidelig udformning og simulation, datamodellering; større kompleksitet, miljøkompatibilitet, integration af nano-, molekylær- mikro- og makrofunktionerniveauet inden for kemisk teknologi og materialebearbejdning, nye nanomaterialer, herunder nanokompositmaterialer, biomaterialer, kunstige materialer med elektromagnetiske egenskaber, der ikke findes i naturen, og hybridmaterialer, herunder design og kontrol af deres bearbejdning, egenskaber og ydeevne. Materialer med nye egenskaber er nøglen til europæisk industris konkurrenceevne i fremtiden og grundlaget for teknisk fremskridt på mange områder såsom sundhed, elektronik, energi, transport og sikkerhed.

- Ny produktionsteknologi

- Tilvejebringelse af vilkår for og aktiver til bæredygtig videnintensiv produktion, herunder konstruktion, udvikling og validering af nye paradigmer, som opfylder nye industrielle behov og fremmer moderniseringen af det europæiske industrigrundlag, udvikling af generiske produktionsaktiver til fleksibel, netværkskoblet og videnbaseret produktion, udvikling af nye konstruktionskoncepter, der udnytter teknologikonvergensen (f.eks. nano-, bio- og informationsteknologi samt kognitiv teknologi og de dermed forbundne konstruktionskrav), til den næste generation af stærkt værdiforøgede produkter og tjenester, samt tilpasning til ændrede behov. indførelse af produktionsteknologi med høj kapacitet.

- Integration af teknologi til industrielle formål

- Integration af ny teknologi og viden, nano- og mikroteknologi, om nanoniveauet, materialer og produktion i sektoropdelte og tværsektorielle applikationer, navnlig for at opfylde de behov, der konstateres af relevante europæiske teknologiplatforme. som sundhed, bygge og anlæg, transport, energi, kemi, miljø, tekstiler og beklædning, papir og papirmasse samt maskinteknik.

5. Energi

Mål

At tilpasse ændre det nuværende energisystem, som bygger på fossile brændstoffer, så det bliver til et mere bæredygtigt energi system , som er mindre afhængigt af importerede brændstoffer og bygger på flere forskellige energikilder og energibærere, med særlig vægt på energiteknologi, der medfører mindre eller ingen CO2-emissioner, kombineret med øget energieffektivitet og energibevarelse. Formålet er med sigte på at finde en løsning på presserende problemer som forsyningssikkerhed og klimaændringer, samtidig med at de tn europæiske erhvervslivs energisektors konkurrenceevne øges.

Grundlag

Energisystemerne står over for store problemer. Det haster med at identificere og finde hensigtsmæssige og rettidige løsninger på grund af de alarmerende tendenser inden for den globale energiefterspørgsel, udtømmelsen af de konventionelle olie- og gasreserver og (forventet stigning på 60% over de kommende 30 år) behovet for at skære voldsomt ned på udledningen af drivhusgasser for at afbøde konsekvenserne af klimaændringer, de skadelige udsving i oliepriserne (navnlig for den stærkt olieafhængige transportsektor), og ustabile geopolitiske forhold i leverandørområderne. Energiforskningen bidrager til at sikre borgerne og virksomhederne energipriser, de kan betale. Der er brug for forskning og demonstration med sigte på at tilvejebringe de mest miljøvenlige og omkostningseffektive teknologier og foranstaltninger, som gør EU i stand til at opfylde sine forpligtelser i henhold til Kyoto-protokollen og videre frem samt til at realisere sine energipolitiske målsætninger som beskrevet i grønbogen fra 2000 om energiforsyningssikkerhed [21] , grønbogen fra 2005 om energieffektivitet og grønbogen fra 2006 om en europæisk energistrategi: bæredygtighed, konkurrenceevne og forsyningssikkerhed.

Europa er blevet førende inden for en række energiteknologier energiproduktions- og energieffektivitetsteknologier. Bl.a. er der tale om en pionérrolle inden for moderne teknologi til vedvarende energi, f.eks. solenergi, bioenergi og vindenergi. EU er også en af lederne på verdensplan, når det gælder el-produktions- og distributionsteknologi og har herudover en stærk forskningskapacitet inden for kulstofopfangning og -binding. Imidlertid står EU nu over for alvorlig konkurrence Disse positioner trues dog stærkt af konkurrenterne (navnlig fra USA og Japan). Europa må derfor fastholde og udbygge sin førerposition, hvilket kræver en stor indsats og internationalt samarbejde.

En radikal omstilling af energisystemerne til et pålideligt, konkurrencedygtigt og bæredygtigt energisystem, der udsender mindre eller intet CO2, forudsætter nye teknologier med risici, der er for store, og et udbytte, der er for usikkert, hvis risici er for store, og hvis udbytte er for usikkert til at private virksomheder kan tilvejebringe hele det nødvendige investeringsbeløb til forskning, udvikling, demonstration og indførelse. Offentlig støtte bør derfor spille en afgørende rolle i forbindelse med mobiliseringen af private investeringer, og den europæiske indsats og ressourcerne bør kombineres på en mere sammenhængende og effektiv måde, så der er mulighed for at tage konkurrencen op mod lande, som hele tiden investerer stort i lignende teknologier. Europæiske teknologiplatforme spiller en vigtig afgørende rolle i denne sammenhæng, idet de mobiliserer den nødvendige forskningsindsats på en koordineret måde. Nedenfor beskrives de aktiviteter, der skal bidrage til at nå målet. Der er medtaget en særlig aktivitet vedrørende videngrundlaget for energipolitiske beslutninger, og den kan også anvendes ved nye politikbestemte behov, der opstår, f.eks. i forbindelse med den europæiske energipolitiks rolle i udviklingen af internationale foranstaltninger til bekæmpelse af klimaændringer, svingende energipriser eller svigtende forsyninger.

Aktiviteter

- Brint- og brændselsceller

Integreret indsats med sigte på at tilvejebringe et solidt teknologisk grundlag for konkurrencedygtige EU-industrier inden for brændselsceller og brint, både til stationære og mobile anvendelser samt transport. Den europæiske teknologiplatform for brint og brændstofceller fremmer denne aktivitet ved at komme med forslag til en integreret forsknings- og indførelsesstrategi.

- El-produktion med vedvarende energi

Teknologi, som sigter mod at forbedre konversionseffektiviteten, omkostningseffektiviteten og pålideligheden generelt, så omkostningerne i forbindelse med el-produktion på grundlag af hjemlige vedvarende energikilder sænkes, herunder bionedbrydeligt affald, og udvikling og demonstration af teknologier, der er egnede til forskellige regionale forhold.

- Brændstofproduktion ud fra vedvarende energikilder

Integreret konversionsteknologi og brændstofproduktionssystemer: som skal bidrage til at tvinge enhedsprisen ned på faste, flydende og gasformige (herunder brint) brændstoffer, der produceres ud fra vedvarende energikilder, herunder biomasse og bionedbrydeligt affald, med sigte på en omkostningseffektiv produktion, lagring, distribution og udnyttelse af kulstofneutrale brændstoffer, herunder navnlig biobrændstoffer til transport.

- Vedvarende energikilder til opvarmning og køling

Forskning i og udvikling og demonstration af teknologi og udstyr, herunder lagringsteknologi, som øger udnyttelsesgraden og tvinger prisen ned på aktiv og passiv opvarmning og køling med vedvarende energikilder, og sikring af deres anvendelse under forskellige regionale forhold.

- CO 2 -opsamlings- og lagringsteknologier til emissionsfri el-produktion

Forskning i og udvikling og demonstration af teknologi til en drastisk nedbringelse af den skadelige miljøpåvirkningen fra anvendelsen af fossile brændstoffer ved hjælp af højeffektive og omkostningseffektive el- og/eller dampproduktionsanlæg med næsten-nul-emission på grundlag af CO2-opsamlings- og lagringsteknologier, især underjordisk oplagring.

- Rene kulstofteknologier

Væsentlig forbedring af anlægs effektivitet og driftssikkerhed samt færre omkostninger ved hjælp af forskning, udvikling og demonstration af rene kulstofkonversionsteknologier til konversion af kulstof og andet fast brændsel, hvorved der også produceres sekundære energibærere (herunder brint) og flydende og gasformige brændstoffer.

- Snilde energinet

Forskning i og udvikling og demonstration af, hvordan det er muligt at øge effektiviteten, sikkerheden, pålideligheden og kvaliteten i de europæiske el- og gassystemer og -net, navnlig som led i et mere integreret europæisk energimarked, f.eks. ved at omdanne de nuværende elnet til et interaktivt (kunder/operatører) tjenestenet, udvikle nye energilagringsmuligheder og fjerne hindringer for storstilet anvendelse og effektiv integration af distribuerede og vedvarende energikilder.

- Energieffektivitet og -besparelser

Forskning i og udvikling og demonstration af nye koncepter, optimering af etablerede koncepter og teknologier til forbedring af energieffektivitet og yderligere reduktion af det endelige og primære energiforbrug -besparelser i bygninger, under hensyntagen til livscyklussen, samt i transport-, service- og industrisektoren. Dette omfatter bl.a. integration af strategier og teknologi vedrørende energieffektivitet (herunder kraftvarmeproduktion og kombineret produktion af forskellige energiformer), anvendelsen af ny teknologi og teknologi til vedvarende energikilder samt foranstaltninger og udstyr til styring af energiefterspørgslen, og demonstration af bygninger, der belaster klimaet minimalt.

- Videngrundlag for energipolitiske beslutninger

Udvikling af værktøjer, metoder og modeller til vurdering af de vigtigste økonomiske og sociale spørgsmål i forbindelse med energiteknologi og til tilvejebringelse af kvantificerbare mål og scenarier til mellem- og langsigtede prognoser (herunder videnskabelig støtte til politikudformning).

6. Miljø (herunder klimaændringer)

Mål

Bæredygtig forvaltning af miljøet og dets ressourcer baseret på øget viden om samspillet mellem klimaet, biosfæren, økosystemerne og menneskelige aktiviteter og på udvikling af nye teknologier, værktøjer og tjenester som udgangspunkt for en integreret tilgang til løsning af de globale miljøproblemer. Hovedvægten vil blive lagt på forudsigelse af ændringer i klimasystemet, det økologiske system og jord- og havsystemet; på værktøjer og teknologier til overvågning, forebyggelse , og afbødning og modificering af miljøbelastninger og -risici, herunder sundhedsrisici, og til bevaring og genoprettelse af det naturlige og menneskeskabte miljø.

Grundlag

Miljøproblemer overskrider landegrænser og kræver derfor en samordnet tilgang på paneuropæisk plan og ofte også på globalt plan. Jordens naturressourcer og det menneskeskabte miljø er under stærkt pres fra den voksende befolkning, urbanisering, den fortsatte vækst i landbrugs-, akvakultur-, fiskeri-, transport-, bygge- og energisektorerne samt klimaændringerne og opvarmningen på lokalt, regionalt og globalt plan. Europa må indgå i et nyt bæredygtigt forhold til miljøet og samtidig forbedre konkurrenceevnen på et miljøvenligt grundlag og styrke den europæiske industri. Miljøforskningens betydelige målestok, omfang og kompleksitet gør, at den nødvendige kritiske masse kun kan skabes gennem et EU-dækkende samarbejde. Et sådant samarbejde fremmer fælles planlægning, anvendelse af sammenkoblede og driftskompatible databaser og udvikling af sammenhængende og omfattende observations- og prognosesystemer. Forskningen bør fokusere på behovet for dataforvaltnings- og informationstjenester og på problemerne i forbindelse med dataoverførsel, -integration og -mapping.

Der er behov for forskning på EU-plan til gennemførelsen af internationale forpligtelser, som f.eks. De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og den dertil knyttede Kyoto-protokol, FN-konventionen om den biologiske mangfoldighed, FN-konventionen om bekæmpelse af ørkendannelse, Stockholm-konventionen om persistente organiske miljøgifte og målsætningerne fra verdenstopmødet om bæredygtig udvikling 2002, herunder EU's vandinitiativ, og bidragene til Det Mellemstatslige Panel for Klimaændringer (IPCC) og jordobservationsinitiativet. Der kræves desuden en betydelig forskningsindsats med henblik på gennemførelsen af den nuværende og kommende politik på EU-plan, sjette miljøhandlingsplan og de dertil knyttede temastrategier (f.eks. EU's havstrategi), handlingsplanerne, programmerne og direktiverne vedrørende miljøteknologi og miljø og sundhed, samt diverse direktiver, f.eks. vandrammedirektivet og Natura 2000.

EU må styrke sin stilling på verdensmarkederne for miljøteknologi. Miljøteknologi bidrager til bæredygtigt forbrug og produktion og dermed til bæredygtig vækst ved at levere miljøeffektive løsninger på miljøproblemer i forskellig målestok og ved at beskytte vores kultur- og naturarv. Miljøkrav stimulerer innovationsindsatsen og kan give nye forretningsmuligheder og forbedre konkurrenceevnen, samtidig med at de kommende generationer sikres en mere bæredygtig fremtid. De europæiske teknologiplatforme for vandforsyning og sanitet og for bæredygtig kemi bekræfter, at der er behov for en indsats på EU-plan, og deres forskningsdagsordener er taget i betragtning ved opstillingen af aktiviteterne nedenfor. Andre fora (f.eks. bygge og anlæg samt skovbrug) har en vis berøring med miljøspørgsmål og er derfor også taget i betragtning. Socioøkonomiske forhold påvirker i særlig høj grad udviklingen og indførelsen af miljøteknologier på markedet og den efterfølgende anvendelse af disse teknologier f.eks. i forvaltningen af vandressourcerne. Aktiviteterne skal tage hensyn til politikkernes og den teknologiske udviklings socioøkonomiske aspekter, når det er relevant for emnet.

Nedenfor er anført en række aktiviteter [22] , hvoraf mange har direkte relevans for opfyldelsen af politikbestemte behov. Der kan imidlertid ydes supplerende støtte til nyopdukkede politikbestemte behov, f.eks. i tilknytning til bæredygtighedsvurderinger af EU-politikker; opfølgning af post-Kyoto indsatsen til bekæmpelse af klimaændringerne; og nye miljøpolitikker, f.eks. i forbindelse med den europæiske jordstrategi og inden for søfartspolitik, -standarder og -regler.

Aktiviteter

- Klimaændringer, forurening og risici

- Miljøbelastninger og klima: Klimaets og jordsystemets, herunder polarområdernes, funktionsmåder; tilpasnings- og afbødningsforanstaltninger; luft-, jord- og vandforurening; ændringer i atmosfærens sammensætning og vandkredsløbet; globalt og regionalt samspillet mellem klimaet, atmosfæren, jordoverfladen, isen og havene; virkninger på biodiversiteten og økosystemerne, herunder den stigende havoverflades indvirkning på kystområder samt virkninger på særligt sårbare områder som f.eks. bjergregioner.

- Miljø og sundhed: Samspillet mellem miljømæssige stressfaktorer og sundhed, herunder identifikation af kilder, forskning i biomonitering med henblik på miljørelateret sundhed, indendørs luftkvalitet og sammenhæng med det indendørs miljø, bymiljø, emissioner fra biler samt virkninger og nye risikofaktorer, metoder til integreret risikovurdering af giftige farlige stoffer, herunder alternativer til dyreforsøg; kvantificering og cost-benefit-analyse af miljøbetingede sundhedsrisici og indikatorer til brug for forebyggelsesstrategier.

- Naturkatastrofer: Bedre forudsigelse og integrerede fare-, sårbarheds- og risikovurderinger af geologisk betingede katastrofer (f.eks. jordskælv, vulkanudbrud og tsunamier) og klimabetingede katastrofer (f.eks. storme, tørke, og oversvømmelser, skovbrande, jordskred, laviner og andre lignende ekstreme fænomener), samt virkningerne heraf; udvikle varslingssystemer og forbedre forebyggelses-, og afbødnings- og forvaltningsstrategier, også som led i en multirisikostrategi.

- Bæredygtig ressourceforvaltning

- Bevaring og bæredygtig forvaltning af naturressourcer og menneskeskabte ressourcer og biodiversitet: økosystemer; forvaltning af vandressourcerne; affaldshåndtering og affaldsforebyggelse; beskyttelse og forvaltning af biodiversiteten, herunder kontrol af invasive fremmede arter, jordbundsbeskyttelse, beskyttelse af havbund, laguner og kystområder, metoder til bekæmpelse af ørkendannelse og jordforringelse, samt landskabsbevarelse; bæredygtig udnyttelse og forvaltning af skove skovforvaltning; bæredygtig forvaltning og planlægning af bymiljøet, herunder postindustrielle områder; dataforvaltning og informationstjenester; vurdering og fremsyn i tilknytning til naturlige processer.

- Udviklingen i havmiljøet Havmiljø forvaltning: Menneskelige aktiviteters påvirkning af havmiljøet og dets ressourcer, forurening og eutrofiering i regionale have og kystområder; dybhavsøkosystemer; vurdering af udviklingen i havets biodiversitet, af økosystemprocesser og af havstrømmene; havbundsgeologi. Udvikling af strategier, koncepter og værktøjer med henblik på en bæredygtig udnyttelse af havet og dets ressourcer.

- Miljøteknologi

- Miljøteknologi til observation, simulation , forebyggelse, afbødning, tilpasning, udbedring af miljøskader og genoprettelse af det naturlige og det menneskeskabte miljø : i tilknytning til vand, klima, luft, hav, bymiljøet og det rurale miljø, jordbund, affaldsbehandling og -genanvendelse, renere produktionsprocesser og bæredygtige produkter, kemikaliesikkerhed, beskyttelse af kulturarven og af bygningsværker.

- Beskyttelse, bevaring og forbedring af kulturarven, herunder boligbebyggelser, bedre integrering af kulturarven i bymiljøet.

- Teknologivurdering, -verifikation og -afprøvning : Metoder og værktøjer til miljørisiko- og livscyklusvurdering af processer, teknologier og produkter, herunder alternative teststrategier og navnlig metoder til at afprøve industrikemikalier uden brug af forsøgsdyr; støtte til europæiske teknologiplatforme for bæredygtig kemi, skovbrugsbaseret teknologi, vandforsyning og sanitet[23]; de videnskabelige og teknologiske aspekter ved et fremtidigt europæisk program for verifikation og afprøvning af miljøteknologi, der supplerer uafhængige evalueringsværktøjer.

- Jordobservation og vurderingsværktøjer

- Jord- og hav observation ssystemer og overvågningsmetoder til gavn for miljøet og en bæredygtig udvikling: Bidrage til udvikling og integrering af observationssystemer til brug for miljø- og bæredygtighedsrelaterede spørgsmål inden for rammerne af GEOSS (som GMES supplerer); interoperabilitet mellem systemerne og optimering af informationerne med henblik på forståelse, modelberegning og forudsigelse af miljøfænomener samt vurdering, efterforskning og forvaltning af naturressourcer.

- Prognosticeringsmetoder og vurderingsværktøjer , der tager hensyn til de forskellige observationsskalaer, til støtte for en bæredygtig udvikling: modellering af forbindelserne mellem økonomi, miljø og samfund, herunder markedsbaserede styringsmidler, eksterne omkostninger, tærskler, og udvikling af videngrundlaget og af metodikker til brug for bæredygtighedsvurdering af vigtige emner, såsom arealanvendelse og havmiljø; byudvikling, sociale og økonomiske spændinger som følge af klimaændringer.

7. Transport (herunder luftfartsteknik)

Mål

At udnytte de teknologiske og operationelle fremskridt og EU's transportpolitik til at udvikle integrerede, sikrere, grønnere og mere intelligente paneuropæiske transportsystemer til gavn for alle borger n e og samfundet som helhed, under hensyntagen til miljøet og naturressourcerne ; at sikre og videreudvikle den konkurrenceevne førende rolle , de europæiske virksomheder har opnået på det globale marked.

Grundlag

Transportsektoren står stærkt i Europa – lufttransportsektoren tegner sig for 2,6 % af EU’s BNP (med 3,1 mio. ansatte) og overfladetransportsektoren for 11 % af EU’s BNP (med ca. 16 mio. ansatte). Transporten tegner sig imidlertid også for 25 % af EU’s samlede CO2-emissioner, hvorfor der er påtrængende behov for at gøre systemet grønnere, så transportmønstrene kan blive mere bæredygtige og i bedre overensstemmelse med vækstraterne, som fremstillet i hvidbogen “Den europæiske transportpolitik frem til 2010 - De svære valg”[24].

EU's udvidelse (arealet øget med 25% og befolkningen med 20%) og økonomiske udvikling betyder nye udfordringer, når det drejer sig om effektiv, omkostningseffektiv og bæredygtig transport af passagerer og gods. Transportsektoren har også direkte berøring med andre vigtige sektorpolitikker, f.eks. handel, konkurrence, miljø, beskæftigelse, samhørighed, energi, sikkerhed og det indre marked. En forudsætning for, at vi kan sikre os teknologiske konkurrencefordele på de globale markeder, er at der investeres i FTU inden for EU's transportindustri[25]. Aktiviteter på europæisk plan vil også sætte skub i omstruktureringen af industrien, herunder integrering af forsyningskædens forskellige led, navnlig smv’er.

De europæiske teknologiplatformes[26] forskningsdagsordener bekræfter, at der må anlægges et nyt helhedsperspektiv på transportsystemet, som tager samspillet mellem køretøjer eller fartøjer, transportnet eller infrastrukturanlæg og anvendelsen af trafikforbindelser i betragtning, og som kun kan udvikles på europæisk plan. FTU-omkostningerne på alle disse områder vokser stærkt, og samarbejde på EU-plan er en absolut forudsætning for, at der kan skabes en “kritisk masse” af forskellige FTU-leverandører, så vi kan løse de vidtrækkende og tværfaglige opgaver på en omkostningseffektiv måde og tage de politiske, teknologiske og socioøkonomiske udfordringer op, f.eks. fremtidens “rene og sikre bil”, sammenkoblingsmuligheder og intermodalitet med særligt fokus på sø- og jernbanetransporten, overkommelige priser, sikkerhed, kapacitet og miljøkonsekvenser i et udvidet EU. For gennemførelsen af den europæiske politik er det endvidere vigtigt, at der udvikles teknologier til støtte for Galileo-systemet og dets applikationer.

Nedennævnte temaer og aktiviteter har stor betydning for industrien og imødekommer også beslutningstagernes behov på en integreret måde, der både omfatter transportpolitikkens økonomiske, sociale og miljømæssige aspekter. Herudover ydes der støtte til, at både eksisterende og nye politikbestemte behov kan imødekommes, f.eks. i tilknytning til udviklingen inden for søfartspolitikken eller gennemførelsen af det fælles europæiske luftrum.

Aktiviteter

- Luftfartsteknik og lufttransport

- Grønnere lufttransport: reduktion af emissioner, herunder drivhusgasser, og støjgener, bl.a. ved forskning i motorer og alternative brændstoffer, strukturer og nye flykonstruktioner, lufthavnsdrift og lufttrafikstyring.

- Øget tidseffektivitet: effektivisering af flyveplaner, med særligt fokus på innovative lufttrafikstyringssystemer, i tråd med gennemførelsen af det fælles luftrum, hvor luft-, jord- og rumkomponenterne (herunder trafikstrømme og større flyrækkevidde) integreres..

- Større kundetilfredshed og -sikkerhed: forbedring af passagerernes komfort, innovative tjenester under flyvningen og mere effektiv passagerhåndtering, forbedring af samtlige sikkerhedsaspekter ved lufttransport, større udvalg af fly, fra store (wide body) til mindre små fly, der er egnede til forskellige formål.

- Øget omkostningseffektivitet: mindskelse af omkostningerne ved produktudvikling, fremstilling og drift, med særligt fokus på innovative og vedligeholdelses-, reparations- og eftersynsfrie fly, øget brug af automatisering og simulering.

- Beskyttelse af fly og passagerer: udvidede foranstaltninger til beskyttelse af rejsende, mandskab, fly og lufttransportsystem, f.eks. bedre data og identifikationsmetoder, beskyttelse af flyene mod angreb, selvreparation og forbedret sikkerhedsdesign af fly.

- Banebrydende forskning med sigte på fremtidens lufttransport: løsning af luftfartens langsigtede udfordringer med mere gennemgribende, miljøeffektive, lettilgængelige og innovative teknologikombinationer, som vil kunne betyde reelle fremskridt inden for lufttransporten.

- Bæredygtig overfladetransport (bane, vej og skib)

- Grønnere overf