[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 16.10.2009

KOM(2009)526 endelig

BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET

om opfølgning af decharge afgørelserne for 2007 (resumé), jf. Europa-Parlamentets beslutninger, udarbejdet i henhold il artikel 276, stk. 3, i EF-traktaten og artikel 180b i Euratom-traktaten, artikel 147 i finansforordningen og artikel 119, stk. 5, i finansforordningen for EUF {SEK(2009)1427}

INDHOLDSFORTEGNELSE

BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET om opfølgning af dechargeafgørelserne for 2007 (resumé), jf. Europa-Parlamentets beslutninger, udarbejdet i henhold il artikel 276, stk. 3, i EF-traktaten og artikel 180b i Euratom-traktaten, artikel 147 i finansforordningen og artikel 119, stk. 5, i finansforordningen for EUF [SEK(2009) xxx] 1

PRÆAMBEL 3

I – KOMMISSIONENS SVAR PÅ DE ANMODNINGER, SOM EUROPA-PARLAMENTET FREMSATTE I BESLUTNINGEN OM DECHARGE FOR DET ALMINDELIGE BUDGET 4

a) Horisontale spørgsmål 4

b) Sektorrelaterede spørgsmål 8

c) Revisionsrettens særberetninger 11

II – Europæiske udviklingsfonde 11

III – Anmodninger i beslutningerne vedrørende organerne 12

PRÆAMBEL

Dette er Kommissionens beretning til Europa-Parlamentet (EP) om opfølgning af dechargebeslutningerne for regnskabsåret 2007[1] i henhold til artikel 276, stk. 3, i EF-traktaten og artikel 180b i Euratom-traktaten, artikel 147 i finansforordningen og artikel 119, stk. 5, i finansforordningen for EUF. Af oversættelses- og tidshensyn offentliggøres denne beretning i resuméform på alle officielle EU-sprog. Kommissionens fuldstændige svar på hver enkelt af Parlamentets specifikke anmodninger findes i et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene[2], som offentliggøres på engelsk, fransk og tysk. Begge opfølgningsdokumenter vedrører Europa-Parlamentets beslutninger vedtaget den 23. april 2009 .

I alle kapitler[3] i dette resumé er der henvisninger til de relevante punkter i den fuldstændige udgave af arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene, som nævnes ovenfor. Disse henvisninger vil gøre det nemmere for læserne at finde alle anmodningerne (og de foranstaltninger, som Kommissionen har planlagt eller allerede har iværksat), der vedrører et bestemt kapitel, eller som er af særlig interesse for dem i arbejdsdokumentet.

I afgørelserne om decharge for det almindelige budget, EUF og organerne har Kommissionen registreret i alt 203 anmodninger fra Europa-Parlamentet til Kommissionen. Hvad angår 99 af disse, vil Kommissionen træffe de foranstaltninger, Parlamentet har anmodet om. Kommissionen mener, at de krævede foranstaltninger allerede er truffet eller iværksat for 96 anmodningers vedkommende, selv om det i nogle tilfælde vil være nødvendigt at vurdere de opnåede resultater. Af årsager, der er relateret til de eksisterende lovgivningsrammer eller dens institutionelle rammer, er der 8 anmodninger, som Kommissionen ikke kan tage til følge[4].

I – KOMMISSIONENS SVAR PÅ DE ANMODNINGER, SOM EUROPA-PARLAMENTET FREMSATTE I BESLUTNINGEN OM DECHARGE FOR DET ALMINDELIGE BUDGET

Dette er en sammenfatning af Kommissionens svar på de specifikke anmodninger fra Europa-Parlamentet i dets beslutninger om decharge for 2007. Den 15. maj 2009 videresendte næstformand Kallas en indledende reaktion vedrørende hvert enkelt punkt i beslutningen til ordføreren og formanden for budgetkontroludvalget.

a) Horisontale spørgsmål [5]

Revisionserklæring (arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, punkt 3-11)

Ligesom Europa-Parlamentet ser Kommissionen med tilfredshed på Revisionsrettens uforbeholdne udtalelse om 2007-regnskabet. Den vil fortsætte med at forbedre kvaliteten af sine regnskabsoplysninger og regnskaber, således som det anbefales af Revisionsretten.

Kommissionen er enig i, at høje fejlprocenter i de underliggende transaktioner til dels skyldes komplekse regler. Den er klar over, at forenkling bør indgå i en forbedret gennemførelse af EU-politikkerne og begrænsning af fejlprocenterne, men påpeger, at man ikke kan undgå en vis kompleksitet, hvad angår regler og støtteberettigelseskriterier, eftersom disse ofte fastsættes med henblik på at nå de opstillede politikmål og er resultatet af en kompleks lovgivningsprocedure. Der er gennemført forbedringer af lovgivningsgrundlaget for perioden 2007-2013. I maj 2009 blev der på baggrund af finanskrisen truffet yderligere forenklingsforanstaltninger for strukturfondene, f.eks. vedrørende muligheden for at opgive omkostninger på grundlag af faste satser, enhedsomkostninger og faste beløb. Konsekvenserne af forenklingen forventes at kunne mærkes på mellemlang til lang sigt. Kommissionen er desuden i færd med at afgrænse områder, hvor der eventuelt kan gennemføres yderligere forenklinger, navnlig i forbindelse med forberedelsen af den treårige revision af finansforordningen. Den kan fokusere på tilskud, navnlig reglerne for støtteberettigelse, forvaltningsmetoder med bestemmelser, der er blevet stadigt mere komplekse, og som har afgørende betydning for forbedring af effektiviteten og ydelse af navnlig ekstern bistand samt kontrolforanstaltninger. Støttereglernes kompleksitetsgrad hænger direkte sammen med omfanget af og omkostningerne ved den kontrol, der kræves for at opnå rimelig sikkerhed for transaktionernes lovlighed og regelmæssighed. Hvis der fastlægges forenklede regler for støtteberettigelse, og de gennemføres effektivt (f. eks. gennem øget anvendelse af faste beløb og faste satser, og godkendelse af anvendelse af nationale regler for støtteberettigelse ved medfinansiering fra medlemsstaternes side), vil der være mindre sandsynlighed for fejl i forbindelse med de underliggende transaktioner, og udgifterne til kontrol vil herved kunne begrænses. Kommissionen overvejer også begrebet "acceptabel fejlrisiko", hvormed det søges at fastlægge, hvilket kontrolomfang der er det mest omkostningseffektive, hvis der skal sikres en passende balance mellem omkostninger og fordele (begrænsning af fejlfrekvensen). Den vil også se nærmere på principperne for yderligere forenkling af sektorlovgivningen i forbindelse med den næste runde af basisretsakter - dvs. dem, der træder i kraft fra 2014.

Budgetforvaltning - finansielle korrektioner, tilbagebetalte beløb og suspension af betalinger (arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, pkt. 12-13)

Der blev foretaget ændringer af ABAC-regnskabssystemet i 2008 for at gøre det muligt at spore opkrævningerne tilbage til specifikke fejl eller uregelmæssigheder. Det har gjort det muligt for Kommissionen at fremlægge mere fuldstændige og pålidelige tal over tilbagebetalte beløb i 2008-regnskaberne. Kommissionen arbejder også på yderligere at forbedre pålideligheden og fuldstændigheden af de oplysninger, medlemsstaterne indberetter om deres finansielle korrektioner.

Kommissionen foretager endvidere finansielle korrektioner, når det er nødvendigt. Inden for rammerne af handlingsplanen af 19. februar 2008, som skal styrke Kommissionens overvågningsrolle med hensyn til delt forvaltning af strukturforanstaltninger, har Kommissionen truffet foranstaltninger, der skal sikre, at uregelmæssigheder, som konstateres i forbindelse med gennemførelsen af strukturfondene, afhjælpes så snart de påvises, og at der med det samme gennemføres finansielle korrektioner.

Årlige resuméer af revisioner og erklæringer, som er tilgængelige inden for rammerne af delt forvaltning og nationale forvaltningserklæringer (arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, pkt. 14-18)

I de årlige aktivitetsrapporter fra de berørte generaldirektorater finder man evalueringer af de årlige resuméer og deres bidrag til at skabe troværdighed med hensyn til anvendelsen af medlemsstaternes kontrolsystemer. Årlige resuméer kan udgøre vigtige bidrag - specielt hvor de indeholder en analyse af problemer eller en revisionserklæring, beskriver god praksis og foreslår løsninger. Kommissionen fortsætter sit samarbejde med medlemsstaterne om forbedring af de årlige resuméer. Sammenlignet med 2007 opfyldte alle medlemsstaterne for 2008 forpligtelsen til at indsende et årligt resumé, jf. artikel 53b, stk. 3, i finansforordningen, og efterlevede for de flestes vedkommende minimumskravene. Kommissionen fremlagde for 2008 nye og bedre retningslinjer for de årlige resuméer under strukturfondene. Den bifalder også, at syv medlemsstater har taget initiativ til at tilføje en revisionserklæring til deres årlige resuméer, således som det er foreslået i de reviderede retningslinjer.

Sammen med de fire nationale forvaltningserklæringer, der indkom for 2008, bringer det tallet for medlemsstater, der giver en vis national garanti, op på 11. Kommissionen vil også fortsætte med at støtte de medlemsstater, som frivilligt fremsender nationale erklæringer om EU-midler. Den er til det formål i gang med at analysere de erklæringer, der er lagt frem, med det formål at definere vigtige punkter med hensyn til format og rækkevidde, som kan forbedre dem.

Kontrolsystemer (arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, pkt. 19-33)

Kommissionen har i de seneste år gjort en betydelig indsats for at forbedre sine kontrolsystemer i forlængelse af Revisionsrettens henstillinger og anmodninger fra dechargemyndigheden. For at afhjælpe mangler, der er påvist gennem Kommissionens egen revision, eller af den eksterne revisor, iværksatte Kommissionen en handlingsplan til etablering af integrerede interne kontrolrammer (i 2006) og handlingsplanen til styrkelse af Kommissionens tilsynsrolle i forbindelse med strukturaktioner (i 2008). Kommissionen vedtog i starten af 2009 en rapport om effekten af handlingsplanen for en integreret struktur for intern kontrol (KOM(2009) 43), hvoraf det fremgik, at foranstaltningerne var gennemført. Der blev samtidigt vedtaget en rapport om gennemførelse af handlingsplanen til styrkelse af Kommissionens tilsynsfunktion i forbindelse med strukturforanstaltninger (KOM(209) 42). Kommissionen forbedrer fortløbende yderligere sine egne kontrolsystemer og partnernes kontrolsystemer, hvis den konstaterer mangler.

I den sammenfattende rapport, som udarbejdes på grundlag af tilsagn, der er givet, og forbehold, der er formuleret i de årlige aktivitetsrapporter, foretages der en vurdering af Kommissionens forvaltningsresultater de enkelte år. Den opfordrer Kommissionens tjenestegrene til at afhjælpe de mangler, der har givet anledning til formulering af forbehold i deres årlige aktivitetsrapporter, og til jævnligt at føre tilsyn med de resultater, der opnås.

Efter Kommissionens opfattelse kan man ved at operere med en tolerabel risiko sikre en passende balance mellem fejlprocenter og omkostningerne ved kontrol og herved fremme sund og effektiv forvaltning af EU-midlerne. Den forelagde en meddelelse herom i december 2008 (KOM(2008) 866), hvor strukturfondene og udvikling af landdistrikter blev brugt som illustrative eksempler. Kommissionen vil fremsætte konkrete forslag om tolerabel risiko inden for forskning, energi og transport og udvikling af landdistrikter i første halvdel af 2010 og om ekstern bistand, udvikling og udvidelse og administrative udgifter i sidste halvdel af 2010.

Åbenhed (arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, pkt. 34-40)

Kommissionen har etableret en ordning for finansiel gennemsigtighed, som omfatter søgbare og sammenlignelige oplysninger om modtagere af centralt forvaltede midler. Hvad angår delt forvaltning, kan der via en portal på Europa-hjemmesiden findes link til nationale hjemmesider, der er oprettet af medlemsstaterne, og hvor der findes oplysninger i overensstemmelse med de vedtagne gennemførelsesbestemmelser og retningslinjer.

En gruppe på højt plan sammensat af repræsentanter for EP og Kommissionen nåede den 22. april desuden til enighed om at oprette et fælles register for interesserepræsentanter.

Det er Kommissionens opfattelse, at der i den nuværende adfærdskodeks for Kommissionens medlemmer allerede findes nogle omfattende og dækkende regler om ansvar og etik. Der er dog fortsatte overvejelser i gang om yderligere forbedringer af de eksisterende rammer.

Finansforordningen (arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, pkt. 41)

Kommissionen fremlægger sit forslag til den fremtidige finansforordning i maj 2010 i overensstemmelse med de gældende bestemmelser. Som det har været tilfældet tidligere vil den fremtidige finansforordning blive drøftet og forhandlet i nært samarbejde med Europa-Parlamentet og Rådet. Hvis Lissabon-traktaten er trådt i kraft, vil Europa-Parlamentet og Rådet i fællesskab træffe beslutning om den fremtidige finansforordning.

Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, pkt. 42-46)

I overensstemmelse med de gældende forordninger har OLAF umiddelbar adgang til alle oplysninger, som Kommissionen ligger inde med, og som er nødvendige for at gennemføre en undersøgelse, herunder oplysninger i databaser.

Den anden protokol til Konventionen om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser trådte i kraft den 19. maj 2009. Den er ratificeret af de fleste medlemsstater og omhandler specifikt direkte samarbejde mellem Europa-Kommissionen og medlemsstaternes retlige myndigheder med henblik på beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser.

Hvad angår støttemodtagere i tredjelande, vil det fortsat være angivet i alle fremtidige kontrakter, at de nationale myndigheder skal samarbejde ubegrænset med OLAF.

Kommissionen gennemgår sin disciplinære praksis med henblik på at fremskynde proceduren, f.eks. gennem tættere samarbejde mellem OLAF og undersøgelses- og disciplinærkontoret (IDOC).

B) SEKTORRELATEREDE SPØRGSMÅL

Egne indtægter (arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, pkt. 47)

Kommissionen har truffet de krævede foranstaltninger med hensyn til anvendelsen af BNI-data, herunder FISIM, med henblik på beregning af Fællesskabets egne indtægter. Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om fordeling af indirekte målte finansielle formidlingstjenester (FISIM) til opgørelse af bruttonationalindkomsten (BNI) med henblik på De Europæiske Fællesskabers budget og egne indtægter (KOM(2009) 238 endelig vedtaget den 26. maj 2009) fastsætter retroaktiv fordeling af FISIM til BNI for så vidt angår egne indtægter fra 1. januar 2005.

Landbrug og naturressourcer (arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, pkt. 48-53)

Aftalen om sundhedstjekket af den fælles landbrugspolitik er ensbetydende med yderligere forenkling af enkeltbetalingsordningen (f.eks. begrænsning af antallet af muligheder for at opnå støtte og sammenkobling af muligheder) og mere afkobling af betalinger (f.eks. markafgrøder, frø, humle og dyrepræmier). Hvad angår administration, er yderligere afkobling ensbetydende med bedre kontrol, og at der ikke er behov for at kontrollere overholdelse af specifikke sektorkriterier, men kun af generelle enkeltbetalingsregler (dvs. at der ikke er behov for at verificere, at afgrøden reelt er produceret).

Kommissionen vil fortsat nøje overvåge IACS-proceduren i Grækenland. Grækenland har efterlevet sin handlingsplan og oprettet et nyt operationelt LPIS-system. De græske myndigheder vil tage det nye system i anvendelse for første gang i forbindelse med 2009-støtteproceduren.

Hvad angår udgifter til udvikling af landdistrikter, hvor de fleste fejl forekommer, er forvaltnings- og kontrolsystemerne for udgifterne under den nyligt oprettede europæiske landbrugsfond for udvikling af landdistrikter (ELFUL) bragt på linje med EFGL-garantiordningen pr. 2007 i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005. Fremover vil de bredt anerkendte fordele ved EFGL-systemet således også finde anvendelse på udgifter til udvikling af landdistrikter. Medlemsstaterne er desuden forpligtede til at sikre, at alle foranstaltninger til udvikling af landdistrikter kan kontrolleres, og at reglerne for støtteberettigelse overholdes. Kommissionen har også givet medlemsstaterne supplerende vejledning om gennemførelsen af miljøvenlige landbrugsforanstaltninger.

Fiskeristøtte (arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, pkt. 54-57)

Allerede med 2002-reformen af den fælles fiskeripolitik blev der gjort betydelige fremskridt frem mod bæredygtighed, navnlig ved at der i fiskeriforvaltningen tages større miljøhensyn og ved at fjerne noget af den finansielle støtte, der bidrog direkte til overkapaciteten. Med grønbogen om reformen af den fælles fiskeripolitik fra april 2009 blev der lanceret en offentlig høring, der stadig er i gang, og som navnlig vedrører spørgsmålet om offentlig finansiel støtte til fiskeri, der er i modstrid med målene for den fælles fiskeripolitik.

Samhørighed (arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, pkt. 58-70)

Kommissionen har i sin revisionsstrategi for 2009-2011 inkorporeret alle igangværende foranstaltninger under handlingsplanen til styrkelse af Kommissionens tilsyn i forbindelse med strukturforanstaltninger (f.eks. fuldstændiggørelse af nationale handlingsplaner til afhjælpning og suspensions- og korrektionsprocedurer). I rapporten om gennemførelse (KOM(2009) 42) beskrev Kommissionen, hvorledes handlingsplanen havde givet gode resultater og har forpligtet sig til i starten af 2010 at aflægge rapport om de indledende virkninger af handlingsplanen.

Kommissionens revisionsarbejde er baseret på en omfattende risikovurdering, som jævnligt opdateres. Der tages hermed hensyn til flere faktorer, herunder tidligere revisionsresultater og omfanget af finansielle korrektioner, og det fører til mere omhyggelig revision, hvor der er tale om områder og programmer med et større risikomoment. Disse oplysninger bør imidlertid fortolkes med forsigtighed, og navnlig er omfanget af finansielle korrektioner for en medlemsstat ikke i sig selv udtryk for den risiko, der er tale om.

Kommissionen har fortsat sit arbejde med at forenkle reglerne for perioden 2007-13, navnlig hvad angår ordningen til indberetning af uregelmæssigheder og muligheden for at opgive omkostninger på grundlag af faste satser, enhedsomkostninger eller faste beløb.

Interne politikker, herunder forskning (arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, pkt. 1 og pkt. 71-91)

Inden for forskning har Kommissionen fastlagt en flerårig kontrolstrategi for det sjette rammeprogram (FP6). Det er baseret på påvisning og korrektion af fejl, det ikke var muligt at konstatere ved skrivebordskontrol, inden en betaling blev foretaget. Dette sikres gennem en signifikant forøgelse af antallet af efterfølgende kontroller og inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb. Dette har allerede bidraget til en begrænsning af fejlprocenten i de senere år.

Det syvende rammeprogram (FP7) har resulteret i yderligere forbedringer og en række vigtige forenklinger. Indførelsen af deltagergarantifonden har medvirket til at sikre en betydelig begrænsning af antallet af forudgående finanskontroller og af beskyttelsesforanstaltninger. Den erstatter kontrahenternes kollektive finansielle ansvar som beskrevet i FP6. Deltagelsesreglerne under FP7 (artikel 31) fastsætter, at der kan anvendes gennemsnitsomkostninger, hvis de ikke afviger stærkt fra de faktiske udgifter.

Med ordningen med én enkelt registrering for deltagerne undgår man desuden gentagne anmodninger til støttemodtagerne, dataenes kvalitet forbedres, og der opnås øget kohærens i alle tilskudsforvaltningssystemer. Der vil blive opnået yderligere forbedringer gennem gradvis indførelse af fuldelektroniske udvekslingssystemer i hele kæden med forvaltning af forslag og tilskud inden for rammerne af e-FP7-iniativet.

Det vedlagte arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene indeholder detaljerede svar på Europa-Parlamentets anmodninger vedrørende konkrete områder af de interne politikker.

Eksterne foranstaltninger, ngo'er og udvikling (arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, pkt. 2 og pkt. 92-111)

Kommissionen har indført foranstaltninger til styrkelse af kontrollen med de gennemførende organisationer, navnlig de nye standardkrav til revisioner og udvikling af CRIS-Audit til opfølgning. Da disse foranstaltninger først er indført for nylig, forventer Kommissionen, at det fulde udbytte af sådanne foranstaltninger bliver klarere i fremtiden. Sideløbende hermed fortsætter Kommissionen sine bestræbelser på at forbedre sine systemer i overensstemmelse med Revisionsrettens anbefalinger. Den planlægger at indføre foranstaltninger som f.eks. udvikling af særlig vejledning, der skal hjælpe de gennemførende organisationer med at forvalte EF-midlerne bedre og efterleve EF-reglerne og herigennem styrke de forebyggende foranstaltninger.

Det er i forbindelse med nylige evalueringer af Kommissionens samarbejde med partnerlande via FN og af levering af bistand gennem EIB og udviklingsbankerne konkluderet, at dette giver værditilvækst og mærkbare resultater, navnlig for større trustfonde. Hertil kommer, at deltagelse i sådanne initiativer satte Kommissionen i stand til at intervenere på politisk følsomme områder, hvor det ellers ikke ville have være muligt at levere bistand. Kommissionen var i stand til at nyde godt af sine multilaterale partneres lokale tilstedeværelse og ekspertise i forbindelse med gennemførelsen. Kommissionen vil fortsat arbejde tæt sammen med FN for at forbedre resultaterne under kontrolmissionerne og for at øge gennemsigtigheden og synligheden af Fællesskabets bidrag til FN. På det sjette årlige møde i FAFA-arbejdsgruppen, som fandt sted i april 2009, blev der i den forbindelse fastlagt en arbejdsvejledning i forbindelse med kontrolmissioner. Denne vejledning er allerede anvendt med succes på forsøgsbasis i det seneste år.

Kommissionen har siden 2008 offentliggjort navnene på alle modtagere af støtte i forbindelse med eksterne foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 30, stk. 3, i finansforordningen. Denne liste er fuldstændig og derfor ikke begrænset til "ngo'er" - en generisk betegnelse, for hvilken der ikke er fastlagt en almindeligt anerkendt retlig definition. Hvad angår de kontraktlige aspekter i forbindelse med finansieringen, vurderer Kommissionen ikke-statslige aktørers berettigelse til EF-støtte på grundlag af deres egen nationale lovgivning.

Kommissionens svar på andre anmodninger vedrørende eksterne foranstaltninger, humanitær bistand og udviklingspolitik er omhandlet i vedlagte arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene under de punkter, der vedrører eksterne foranstaltninger og Den Europæiske Udviklingsfond.

Førtiltrædelsesstrategi (arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, pkt. 112-120)

Ved Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse den 1. januar 2007 blev der oprettet en samarbejds- og kontrolmekanisme for disse lande, der skal bidrage til dels at afhjælpe visse mangler i forbindelse med reformen af retsvæsenet, bekæmpelse af korruption og - for Bulgariens vedkommende - organiseret kriminalitet, dels at overvåge det fremskridt, der gøres på disse områder, gennem periodiske rapporter. De seneste rapporter blev vedtaget den 22. juli 2009 og forelagt Europa-Parlamentet (KOM(2009) 401 endelig og KOM(2009) 402 endelig).

Hvad angår kandidatlande og mulige kandidatlande, er bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet en hovedprioritet i forbindelse med alle tiltrædelsespartnerskaber og/eller europæiske partnerskaber. Kommissionen har også gjort det til en integrerende del af sin strategi i forbindelse med anvendelsen af instrumentet for førtiltrædelsesstøtte. I alle flerårige vejledende planer i tilknytning til dette instrument indgår bekæmpelsen af korruption nu som en prioritet. Der vil i samarbejde med OLAF blive foreslået og forberedt flere praktiske initiativer.

Administrationsomkostninger (arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, pkt. 121-126)

Kommissionens detaljerede svar på Europa-Parlamentets anmodninger vedrørende Europa-skolerne, personalespørgsmål og Fællesskabets bygninger findes i det vedlagte arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene. Der er fremlagt information om bygningsprogrammeringen i de foreløbige budgetforslag for 2008, 2009 og 2010 og i forbindelse med drøftelserne om overførsler for 2009[6], herunder om behovet for kontorarealer i de kommende år.

Opfølgningsforanstaltninger i lyset af dechargen (arbejdsdokument fra Kommissionen, pkt. 127)

Kommissionen foretager opfølgning af alle dechargeanmodninger, medmindre de ikke er på linje med den eksisterende lovgivning eller dens institutionelle beføjelser. I henhold til EF-traktatens artikel 276, stk. 3, og artikel 147 i finansforordningen aflægger den hvert år beretning til Europa-Parlamentet om de foranstaltninger, der er truffet på baggrund af Parlamentets bemærkninger og kommentarer i dets dechargeafgørelser.

c) REVISIONSRETTENS SÆRBERETNINGER

Europa-Parlamentets dechargebeslutning omfattede anmodninger til Kommissionen om en række af Revisionsrettens særberetninger fra 2007 og 2008. Kommissionens svar på disse anmodninger er omhandlet i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene (pkt. 128-169).

II – Europæiske udviklingsfonde

Hvad angår budgetstøtteprogrammerne, gøres der en stor indsats for at forbedre analysen af støtteberettigelsen og øge tydeligheden af finansieringsaftaler og betalingsafgørelser. Oplysningerne vedrørende alle budgetstøtteprogrammer, der er godkendt i 2008, fremlægges i resuméform i de årlige handlingsprogrammer for 2008[7].

For at opfylde kravet om endnu større åbenhed i forbindelse med budgetstøtten vil Kommissionen give en mere dybtgående dækning af budgetstøttespørgsmål i kommende beretninger om "Det Europæiske Fællesskabs udviklingspolitik og gennemførelsen af bistand til tredjelande".

Forudgående kontrol udgør en vigtig del af EuropeAid's nuværende kontrolstrategi, således at fejl, der påvises under denne form for kontrol, kan korrigeres, inden de endelige betalinger godkendes. Afhængigt af kontrakttypen/virksomheden omfatter den - om nødvendigt og hvis det er hensigtsmæssigt - revision eller specifik teknisk godkendelse af uafhængige eksperter, hvilket kan være ensbetydende med en omfattende kontrol i de gennemførende organer, navnlig før betaling.

I arbejdsdokumentet (pkt. 170-183) fra Kommissionens tjenestegrene findes der flere detaljerede oplysninger om alle anmodninger vedrørende EUF.

III - ANMODNINGER I BESLUTNINGERNE VEDRØRENDE ORGANERNE

Som det fremgår af fælleserklæringen fra 10. marts 2009 vil den interinstitutionelle arbejdsgruppe om reguleringsorganer tage fat på en række centrale spørgsmål, der er rejst af de deltagende institutioner, herunder organernes rolle og stilling inden for EU's institutionelle rammer, disse organers oprettelse, struktur og drift samt spørgsmål angående budgetter, tilsyn og styring. På det tekniske plan er der opstillet en liste over en række specifikke spørgsmål, som der er opnået enighed om. Der pågår arbejde i gruppen, og Kommissionen vil iværksætte de nødvendige foranstaltninger afhængigt af udkommet af disse drøftelser.

Kommissionens svar på Europa-Parlamentets anmodninger omhandlende forskellige generelle spørgsmål om reguleringsorganer og anmodninger vedrørende individuelle organer er omhandlet i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene (pkt. 184-203).

* * *

[1] Decharge for det almindelige budget for 2007, for EUF for 2007 og for organerne for 2007.

[2] Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, bilag til Kommissionens beretning til Europa-Parlamentet (EP) om opfølgning af dechargebeslutningerne for regnskabsåret 2007.

[3] Både nærværende sammenfattende beretning og det fuldstændige arbejdsdokument følger så vidt muligt strukturen i de beslutninger, som indeholder Europa-Parlamentets anmodninger.

[4] Jf. anmodning 7, 73, 93, 126, 134, 135, 167 og 182.

[5] De spørgsmål, der er rejst af Europa-Parlamentet i dets hovedkonklusioner, tages op i det følgende under de relevante punkter.

[6] Overførsler DEC5 og DEC24.

[7] Se http://ec.europa.eu/europeaid/work/ap/aap/2008_en.htm