-ir -ir 
-ir -Cr 
•b *r KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 09.10.1995 
KOM(95) 458endclig udg. 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET 
LINGUA-PROGRAMMET 
AKTIVITETSRAPPORT 1994 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
INDLEDNING 4 
I. GENEREL ANALYSE 8 
A. UNIONENS OG LINGUAS SPROGPOLITIK 8 
B. LINGUA MØDER OG ARRANGEMENTER I 1994 14 
C. UNDERSØGELSER OG PUBLIKATIONER 17 
D. OPFØLGNING OG EVALUERING 18 
E. UDBREDELSE AF RESULTATERNE OG AF MATERIALET 19 
F. OMRÅDER DER SKAL STYRKES 20 
G. KONKLUSION - LINGUAS FREMTID 21 
II. STATISTISK ANALYSE AF PROGRAMMETS AKTIONER 23 
A. DE DECENTRALISEREDE AKTIONER 23 
1. Efter- og videregående uddannelse af sproglærere 
inden for rammerne af mobilitetsstipendier (Aktion IA) 23 
2. Mobilitet for unge mellem 16 og 25 år 
inden for rammerne af fælles uddannelsesprojekter (Aktion IV) 25 
B. DE CENTRALISEREDE AKTIONER 29 
1. Efter- og videreuddannelse af sproglærere inden 
for rammerne af europæiske samarbejdsprogrammer (Aktion IB) 31 
2. Sprog og erhvervslivet (Aktion III) 35 
3. Stipendier til foreninger og tekniske undersøgelser (Aktion VA) 40 
4. Styrkelse af fremmedsprog, der sjældent undervises i, 
og som er mindst anvendt (Aktion VB) 41 
C. AKTION "VIDEREGÅENDE UDDANNELSE" 45 
Fremme af tilegnelse af fremmedsprog på universiteterne (Aktion II) 45 
3 

INDLEDNING 
LINGUA1 var i sin indledende fase mellem 1. januar 1990 og 31. december 1994 et aktionsprogram 
til kvantitativ og kvalitativ fremme af de ni officielle sprog samt de to ikke-officielle nationalsprog i 
Fællesskabet, der undervises i, eller som tilegnes som fremmedsprog. Budgettet for iværksættelsen 
af programmet var sat til 200 MECU, og der er blevet i praksis blevet tildelt lidt over 153 MECU. 
LINGUA har fra starten haft til formål: 
1) at hjælpe til at forbedre sprogindlæringen og -undervisningen, idet der lægges vægt på en evaluering 
af de sproglige behov og færdigheder; denne evaluering har haft betydning for verden generelt, men 
i særlig udpræget grad erhvervslivet, 
2) at opnå flest mulige fordele fra sproglige praktikantophold, fremme udbredelsen og anvendelsen 
af de af Unionens fremmedsprog, der mindst undervises i, og som er mindst anvendt. 
I 1994, hvor der var afsat et budget på MECU 44,2, blev LINGUAs iværksættelse og aktiver 
konsolideret, og der blev iværksat en lang række nye projekter (se fremlæggelsen af 1994-budgettet 
på næste side). 
1 LINGUA-programmet blev vedtaget ved Rådets afgørelse 89/489/EØF af 28. juli 1989, offentliggjort i De 
Europæiske Fællesskabers Tidende nr. L 239/24. 
LINGUA-budgettet for 1994 
Med hensyn til den faglige bistand til programmet blev budgettet, der blev udarbejdet i 1994, fordelt 
på følgende måde mellem de forskellige aktioner: 
ACTION IA 
Videreuddannelse af sproglærere 
(individuelle stipendier) MECU 8,0 
ACTION IB 
- Videreuddannelse af sproglærere 
(europæiske samarbejdsprogrammer og forberedende 
besøg i forbindelse med disse programmer) MECU 2,2 
ACTION II 
- Mobilitet for studerende og lærere 
ved højere uddannelsesinstitutioner inden for rammerne 
af de interuniversitære samarbejdsprogrammer MECU 8,5 
ACTION III 
- Styrkelse af sprogindlæringen inden for erhvervslivet 
(støtte ti projekter vedrørende sprogrevision, 
undervisningsmaterialer og attestering samt forberedende 
besøg i forbindelse med disse projekter) MECU 8,3 
ACTION IV 
- Mobilitet for unge mellem 16 og 25 år inden for rammerne 
af de fælles uddannelsesprojekter MECU 11,5 
ACTION VA 
- Stipendier til foreninger, seminarer, publikationer, 
(herunder støtte til de nationale LINGUA-kontorer) MECU 1,9 
ACTION VB 
- Styrkelse af undervisningen i de fremmedsprog, der 
sjældent undervises i, og som er mindst anvendt i Unionen) MECU 3,8 
5 I alt MECU 44,2 
LINGUA 1994 
Oversigt over nogle vigtige tal 
I 1994: 
* Programmets decentraliserede aktioner (Aktion IA og IV) har gjort det muligt 
- for 6.802 lærere at følge et efter- og videreuddannelseskursus i det land, hvis 
sprog de underviser i 
- for 29.837 unge og 3.319 lærere at deltage i fælles uddannelsesprojekter 
gennem 1.460 partnerskaber mellem uddannelsesinstitutioner i de tolv 
medlemsstater 
* Programmets centraliserede aktioner (Aktion IB og III - herunder de 
forberedende besøg - Aktion VA og VB) har gjort det muligt 
- for 276 forskellige partnerskaber bestående af 1.357 forskellige partnere at 
blive etableret for gennem udarbejdelse og gennemførelse af ambitiøse projekter 
med stor multiplikatoreffekt at forbedre videreuddannelse af sproglærere og 
sprogkundskaber i erhvervslivet eller i samfundet som helhed. 
- for over 55% af det samlede antal målsprog, som er foreslået gennem disse 
projekter, at være 'fremmedsprog, der sjældent undervises i, og som er mindst 
anvendt' i Unionen 
* Aktion 'Videregående uddannelse' (Aktion II) har gjort det muligt 
- for 225 interuniversitære samarbejdsprogrammer bestående af 1.277 
forskellige partnere at træde i kraft og derved give 10.378 studerende mulighed 
for at deltage i udvekslinger 
* Samtlige centraliserede projekter (herunder de interuniversitære 
samarbejdsprojekter) 
- universitetsinstitutioner udgjorde henved 66% af de berørte partnerskaber 
* Uden for de interuniversitære samarbejdsprogrammer 
- universitetsinstitutionerne udgjorde 34% af partnerskaberne og 
virksomhederne, de faglige sammenslutninger og de erhvervsmæssige 
uddannelsesinstitutioner henved 21%. 
LINGUA de 1990 à 1994 
Oversigt over nogle vigtige tal 
På fire år: 
* Programmets decentraliserede aktioner (Aktion IA og IV) har gjort det muligt 
- for 19.000 lærere at følge et efter- og videreuddannelseskursus i det land, hvis 
sprog de underviser i 
- for næsten 83.000 unge og over 8.000 lærere at deltage i fælles 
uddannelsesprojekter gennem henved 4.000 partnerskaber mellem 
uddannelsesinstitutioner i de tolv medlemsstater 
* Programmets centraliserede aktioner (Aktion IB og III - herunder de 
forberedende undersøgelser - Aktion VA og VB) har gjort det muligt 
- for 800 partnerskaber bestående af 3.800 'partner-år' at blive etableret for 
gennem udarbejdelse og gennemførelse af ambitiøse projekter med stor 
multiplikatoreffekt at forbedre videreuddannelse af sproglærere og 
sprogkundskaber i erhvervslivet eller i samfundet som helhed. 
- for over 55% af det samlede antal målsprog i de projekter, der var foreslået af 
disse 801 partnerskaber, at være fremmedsprog, der sjældent undervises i, og 
som er mindst anvendt i Unionen 
* Aktion 'Videregående uddannelse' (Aktion II) har gjort det muligt 
- for næsten 900 interuniversitære samarbejdsprogrammer bestående af henved 
4.300 'partner-år' at træde i kraft og derved give over 32.000 studerende 
mulighed for at deltage i udvekslinger 
7 
I. GENEREL ANALYSE 
A. UNIONENS OG LINGUAS SPROGPOLITIK 
Den nye Europa-Kommission, som har fungeret siden januar 1995, har med al tydelighed vist 
sin vilje til at styrke kontakten til borgerne, at komme dem nærmere, at sætte sig bedre ind 
i deres daglige behov og hjælpe dem finde løsninger på de problemer, som de står overfor. 
En måde at nå ud til borgerne på bør være at giver alle, der har behov for det, de midler, der 
skal til for at kommunikere med deres medmennesker i andre medlemsstater. Med forbedret 
kommunikation vil europæerne kunne lære hinanden bedre at kende og dermed også forstå 
hinanden bedre og have et kulturelt, socialt og økonomisk samkvem. 
Arbejdet for udviklingen af flersprogetheden i Unionen er således en vigtig bestanddel i 
konstruktionen af et Europa, der skal tage hensyn til alle sine bestanddele og alle sine 
medlemmer. 
Dette centrale spørgsmål i den europæiske problematik har været frembragt ved flere 
lejligheder i 1994, blandt andet ved LINGUA-kollokviet i Bonn, Tyskland, hvor de ansvarlige 
politikere måtte gøre flersprogethed og lige muligheder for alle sprog til en af hovedakserne 
i deres indgreb. 
Det var også et centralt emne i de diskussioner, der både i Rådet og i Parlamentet gik forud 
for vedtagelsen af de nye programmer SOCRATES og LEONARDO, hvor sprogene får en 
placering, der svarer til deres betydning. 
A.l. OPLÆRING, UDDANNELSE OG EVALUERING AF BEHOV OG 
FÆRDIGHEDER 
A.l.l. Sprogindlæring og -undervisning 
Hovedmålsætningen med LINGUA-programmet var en kvalitativ og kvantitativ styrkelse af 
sprogindlæring og -undervisning. Kommissionen har på denne baggrund iværksat nogle 
konkrete initiativer, der skal øge dels antallet af mennesker, som kan drage nytte af en 
sproguddannelse, og dels udbuddet af undervisningsmateriale til at dække de stigende behov. 
Kommissionen har desuden stærkt opfordret medlemsstaterne til at udvide udbuddet af 
fremmedsprog i undervisningen i de forskellige institutionelle eller halvinstitutionelle 
strukturer i medlemsstaterne. 
8 
De, der ønsker at påbegynde en uddannelse, har nu adgang til en lang række nyudviklede 
undervisningsværktøjer, og hele emneområder er nu dækket, som ikke var det førhen. Nu 
hvor dette materiale er ved at blive udbredt gennem mere effektive foranstaltninger, vil et 
stigende antal brugere kunne drage nytte af dem. 
De foranstaltninger, der er iværksat for at fremme de sproglige færdigheder, omfatter især 
følgende områder: 
a) mobilitet på forskellige niveauer og i forskellige sektorer 
b) fremme af sprogmetoder og moderne undervisnings- og uddannelsesprogrammer, der kan 
anvendes i samtlige uddannelsesinstitutioner: børnehaver, grundskoler, gymnasieskoler og 
højere uddannelsesinstitutioner, men også i handelsskoler på indledende og videregående 
niveau samt i uddannelsescentre for erhvervslivet. 
c) indførelse af en tidlig sproglig uddannelse og udarbejdelse af pædagogiske 
undervisningsmaterialer til at understøtte den 
d) en styrkelse af den sproglige dimension uden for det almene uddannelsessystem, særlig 
inden for tekniske og faglige uddannelser 
Disse foranstaltninger er beskrevet i det efterfølgende og omhandler både den sproglige 
indlæring og undervisning. De har haft stor indflydelse på kvaliteten af denne indlæring og 
undervisning og har bidraget til at styrke dem. Ud over disse foranstaltninger har en lang 
række institutioner og foreninger, som specielt beskæftiger sig med sprogproblematikken, 
afholdt aktiviteter, som et stort antal lærere har deltaget i (værkstedskurser, konferencer, 
seminarer, kollokvier, symposier, diverse møder osv.)2. Disse aktiviteter har skabt en 
berigende debat, skabt et net af kontakter på tværs af grænserne og en frugtbar 
erfaringsudveksling. 
a) Mobiliteten 
Over en periode af fem år har programmet medvirket til en udveksling af næsten 200000 
personer. 
. over 120.000 unge har opnået et førstehåndskendskab til forholdene i andre lande gennem 
se "Statistisk analyse af programmets aktioner", Aktion VA, s. 35 
besøg eller udvekslinger i forbindelse med fælles pædagogiske projekter, der strakte sig over 
flere måneder, og som omhandlede et bestemt tema fastlagt af partnerne i fællesskab (de 
fælles uddannelsesprogrammer)3. 
. over 30.000 studerende har i forbindelse med de interuniversitære samarbejdsprogrammer4 
kunnet gennemføre en del af deres studier på et universitet i et andet medlemsland, hvor disse 
studier var godkendt af deres eget universitet 
. og over 40.000 lærere har takket være særlige stipendier kunnet forbedre deres kundskaber 
(sproglige, pædagogiske og kulturelle) i det land, hvis sprog de underviser i5, og 
universitetslærere har kunnet deltage i udvekslingsordninger gennem de interuniversitære 
samarbejdsprogrammer beskrevet i ovenstående punkt. 
Programmet har desuden i forbindelse med forberende besøg og udforskningsbesøg bidraget 
til mobiliteten blandt flere tusinde andre, herunder 
. lærere i forbindelse med iværksættelse af fælles uddannelsesprojekter, 
. potentielle partnere i de europæiske samarbejdsprogrammer 
. og potentielle partnere i sprogorienterede projekter for erhvervslivet. 
Uden denne mobilitet, som i de senere år i stigende grad er rettet mod de lande, hvis sprog 
der sjældent undervises i, og hvis sprog er mindst anvendt, ville der ikke være nogen 
europæisk integration. I LINGUA har denne mobilitet fundet sted i stort omfang under 
forhold, der sikrer et højt kvalitets- og effektivitetsniveau. Der er ingen tvivl om, at 
mobiliteten ikke ville have nået et sådant omfang uden Fællesskabets initiativ og materielle 
bistand. 
b) Undervisnings- og uddannelsesmetoder og programmer 
Gennem utallige projekter er der udviklet nye former for undervisningsmateriale og 
pædagogiske støtteværktøjer, for størstedelens vedkommende ved hjælp af moderne 
uddannelsesteknologier. Disse teknologier, som gør det muligt at lave motiverende og variede 
multimediasoftware, giver ofte det frembragte undervisningsmateriale en større pædagogisk 
effektivitet og gør det muligt at personalisere uddannelsesprocessen og generere en mere 
omfattende økonomisk aktivitet. Mange projekter benytter sig også af de muligheder, der 
3 se "Statistisk analyse af programmets aktioner", Aktion IV, s. 24 
se "Statistisk analyse af programmets aktioner", Aktion II, s. 40 
5 se "Statistisk analyse af programmets aktioner", Aktion IA, s. 22 
10 
tilbydes gennem åben undervisning og fjernundervisning, det eneste hensigtsmæssige alternativ 
til en gennemført udbredelse af sprogundervisning og -indlæring og dermed af deres 
demokratisering. 
Denne udvikling af nye værktøjer har berørt sprogindlæringen generelt, men også 
sprogundervisningen blandt unge inden for tekniske fagområder samt blandt alle dem, der 
ønsker at benytte sig af deres mobilitet under de bedst mulige betingelser6. Det har også 
bidraget til at forbedre sproguddannelsen blandt ansatte i virksomhederne7. Mange 
undervisningsmaterialer og -programmer, hvor de kan anvendes, står nu til rådighed for 
interesserede. De omfatter samtlige sprog i Unionen og vedrører stort set alle niveauer. 
Visse partnerskaber har gjort en stor indsats for at uddybe de muligheder, der gemmer sig i 
udviklingen af kundskaber knyttet til sprogforståelsen (tale sit eget sprog, blive forstået af sine 
medmennesker og forstå andre, når de udtrykker sig på deres sprog), og for at udarbejde 
effektive undervisningsmaterialer, der kan anvendes til at fremme disse kundskaber. 
De europæiske samarbejdsprogrammer har bidraget til at udvikle efter- og videreuddannelsen 
af lærere8. Disse programmer har bidraget til at skabe en række nye uddannelsesprocesser 
inden for partnerskaber, der for størstedelens vedkommende består af de største europæiske 
institutioner specialiseret i uddannelse af sproglærere. Disse uddannelsesinstitutioner har sat 
sig sammen i stadig større og stadig mere sammenvoksede grænseoverskridende net, hvilket 
bidrager til en kollektiv debat og en fælles udnyttelse af forskellige menneskelige og materielle 
ressourcer. De europæiske samarbejdsprogrammer har bidraget til en større professionalisme 
i sproglærerfunktionen og samtidig til en væsentlig forbedring af undervisningens kvalitet og 
effektivitet. De har desuden fremmet indførelsen af en ægte europæisk dimension i 
uddannelsen af disse lærere, som selvfølgelig efterfølgende er overført til deres undervisning. 
Med hensyn til udarbejdelsen af undervisningsmaterialer har fællesskabsinitiativet også 
bidraget til at gennemføre projekter, der ville have været svære at gennemføre i et enkelt land 
eller i forbindelse med bilaterale partnerskabsforhold. 
c) Uddannelse af børn 
Uddannelse af børn har været en prioritet i LINGUA-programmet. Både inden for de 
se "Statistisk analyse af programmets aktioner", Aktion VB, s. 36 
se "Statistisk analyse af programmets aktioner", Aktion III, s. 31 
o 
se "Statistisk analyse af programmets aktioner", Aktion IB, s. 28 
11 
europæiske samarbejdsprogrammer, i forbindelse med projekter, der vedrører udarbejdelsen 
og produktionen af undervisningsmaterialer, og i programmer, der specielt er rettet mod 
uddannelse af børn, har man sat sig for at støtte en lang række partnerskaber, der bidrager 
til at fremme udviklingen på dette område. 
LINGUA har således medvirket til en officiel inddragelsen i medlemsstaterne af denne form 
for uddannelse i programmerne i visse institutioner. 
d) Sprogkundskaberne inden for de tekniske og faglige uddannelser 
De tekniske og faglige uddannelser har i lang tid brugt meget få kræfter på sprogene i deres 
programmer, og i de fleste medlemsstater var de studerende i disse fag generelt set dårligere 
stillet end deres medstuderende inden for de almene uddannelser. Men de virksomheder, hvor 
disse unge skulle udøve deres fag, havde et stigende behov for medarbejdere, der i en eller 
anden udstrækning kunne tale og forstå et eller flere sprog. Der var således et klart misforhold 
mellem udbud og efterspørgsel, som det var nødvendigt at gribe ind overfor. 
De fælles uddannelsesprojeketer, som blev diskuteret tidligere, har gjort titusindvis af unge 
inden for de tekniske og faglige uddannelser i stand til direkte eller på afstand at komme i 
kontakt med deres medstuderende i andre medlemsstater. Det forhold, at arbejdet forud for 
gennemførelsen af disse udvekslinger er blevet integreret i deres sædvanlige studier, og at 
dette arbejde ofte generer nogle undervisningsværktøjer, der er specielt tilpasset den sektor, 
som uddannelsesprojektet dækker (værktøjer, der er udarbejdet af de unge selv med hjælp fra 
deres lærere, og som kan anvendes af andre) giver adgang til en ny og motiverende dimension 
i sprogenes anvendelse og til at integrere anvendelsen af disse sprog, ikke blot i 
undervisningen af så forskellige fag som historie, geografi, matematik og fysik, men også 
inden for de fag, som er specielt knyttet til udøvelsen af den fremtidige erhvervsaktivitet. 
Nogle europæiske samarbejdsprogrammer er desuden specialiseret i efter- og videreuddannelse 
af sproglærere ved tekniske skoler og andre erhvervsuddannelsesinstitutioner, idet der tages 
hensyn til de pågældende myndigheders særlige behov og det anvendte sprog (specialesproget), 
og idet der foreslås nogle særlige 'undervisningspakker'. 
Den opmærksomhed, som LINGUA-programmet har givet disse typisk sprogligt tilbagestående 
befolkningsgrupper i visse medlemsstater, har muliggjort en revurdering af sprog i nogle 
sektorer, hvor de har fået en stadig større betydning. LINGUA har også bidraget til at give 
et stort antal unge et bredere perspektiv, samtidig med at det har gjort dem i stand til bedre 
at forstå og værdsætte deres europæiske modparter. 
12 
A. 1.2. Evaluering af de sproglige behov og kundskaber 
Udarbejdelsen af en vedkommende og effektiv handlingsplan på sprogområdet fordrer 
nødvendigvis en præcis opgørelse af behovene i målsprogene og en evaluering af de fordele, 
som de iværksatte foranstaltninger har genereret. 
Der har i LINGU A-programmet altid været taget hensyn til disse to dimensioner inden for alle 
aktioner omkring udarbejdelse og produktion af undervisningsmaterialer Ved fastlæggelsen 
af, hvilke projekter der burde støttes, har Kommissionen hele tiden lagt størst vægt på to 
elementer, som den har anset for grundlæggende: for det første nødvendigheden at, at 
partnerskaberne på forhånd undersøger behovet for deres fremtidige projekter, og for det andet 
nødvendigheden af at finde en metode til at afprøve effektiviteten af deres produkter og 
evaluere resultaterne i form af borgernes forbedrede sprogkundskaber. 
I forbindelse med programmets aktion over for erhvervslivet har Kommissionen desuden 
støttet projekter omkring definitionen af analysemetoder til undersøgelse af virksomhedernes 
sproglige behov i den samlede strategi (en sproglig revision). Kommissionen har desuden 
foretaget en opgørelse over de eksisterende metoder til evaluering af sprogkundskaber og 
overvejet, hvordan man kan rationalisere de forskellige niveauer af sprogforståelse og de 
tilsvarende mundtlige kundskaber (attestering). 
Kommissionen har endvidere deltaget i nogle seminarer og værkstedskurser organiseret af 
Europarådet omkring problemer med anerkendelsen af sproglige kundskaber generelt og 
omkring attesteringsspørgsmål og modsat inviteret Europarådet til at deltage i møder, som den 
selv har organiseret om emnet. Under disse møder kunne eksperter fra medlemsstaterne i 
fællesskab diskutere problemerne og give passende anbefalinger. 
Komissionen har således inden for LINGUA-programmet konstant opmuntret til initiativer, 
der kunne bidrage til at fastlægge behovsanalysemetoder og til at fremme debatten omkring 
oprettelsen af homogene og gennemsigtige evalueringssystemer og systemer, til anerkendelse 
af sprogkundskaber. 
A.2. UDBREDELSE AF FREMMEDSPROG, DER SJÆLDENT UNDERVISES I, OG 
SOM ER MINDST ANVENDT 
En undersøgelse af hvilke sprog, medlemsstaterne tilbyder sprogstuderende i indledende eller 
videregående uddannelsesinstitutioner, viser, at antallet af sprog i det store og hele er 
stigende, og at selvom situationen endnu ikke er ideel, så har den i det mindste forbedret sig. 
Dette udbredelsesfænomen skyldes især LINGUA-programmet, og at medlemsstaterne havde 
forpligtet sig til at levere et større udbud af sprog i deres undervisnings- og 
13 
uddannelsesprogrammer. 
Under alle omsta^ndigheder blev der i alle de aktioner, der modtog støtte fra LINGUA-
programmet, lægt særlig vægt på den sproglige spredning. 
Som fastlagt i Rådets beslutning af juli 1989 blev der i projektudvælgelsen, der skulle modtage 
støtte, specielt fokuseret på projekter, der i handlingsplanen havde indlagt et tilstrækkeligt 
stort udbud af sprog, eller som kunne garantere en let overgang til andre sprog end de 
oprindelig planlagte. 
Med hensyn til de mindre udbredte og mindre underviste sprog er den politiske vilje til at 
videreføre konstruktionen af et multikulturelt og flersproget Europa derfor mundet ud i nogle 
målrettede strategier, der gør det muligt at undervise i alle sprogene i Unionen der, hvor der 
eksisterer et behov, og hvor der findes et tilstrækkelig stort ønske herom. 
Berettigelsen af at styrke de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og hvis sprog er mindst 
anvendt, er i lige så høj grad af politisk og kulturel som af akademisk og økonomisk art. 
Hovedkonklusionen er, at argumenterne alle taler til fordel for en videreudvikling af disse 
sprog. 
Efter denne samlede analyse følger afsnittet "Statistisk analyse af programmets aktioner", der 
viser, at LINGUA har bidraget til at fremme den sproglige forskellighed, og at de elleve 
sprog, som programmet omfatter i sin første fase, alle har været inddraget i samtlige aktioner. 
Det ses også, at de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og hvis sprog er mindst anvendt, 
alle har været inddraget i de projekter, som har modtaget støtte i forbindelse med aktionen, 
der er iværksat specielt med henblik på at fremme deres udvikling. 
B. LINGUA MØDER OG ARRANGEMENTER I 1994 
B.l. LINGUA-UDVALGET, NATIONALE KONTORER 
LINGU A-Udvalget mødtes to gange i Bruxelles i 1994, første gang den 11.-12. april og anden 
gang den 14. november. 
Ved den sidste lejlighed ønskede Kommissionen, at Udvalget og de nationale LINGUA-
kontorer skulle mødes, hvilket gav anledning til nogle interessante diskussioner. De nationalt 
programansvarlige fik mulighed for at indbyrdes og med Kommissionen at diskutere 
LINGU As fremtid og overgangen til de nye programmer SOCRATES og LEONARDO. 
14 
De to møder gav desuden Udvalget mulighed for at foretage en opgørelse over de forskellige 
programaktioner og planlægge fremtidige strategier. Endelig gav det deltagerne chancen for 
at diskutere mulighederne for at fremme af de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og 
hvis sprog er mindst anvendt, samt undersøge og diskutere Kommissionens rapport om 
fremmedsprogsundervisningen i Unionen, der indeholdt en grundig gennemgang af 
medlemsstaternes egne statusrapporter. Udvalgets medlemmer havde som sædvanlig mange 
gode forslag, som Kommissionen tog til efterretning. 
De nationale LINGU A-kontorer mødtes to gange i 1994, første gang i Spetses i Grækenland 
den 30.-31. maj og anden gang i Bruxelles den 14.-15. november, hvor den 14. november 
samtidig var fælles mødedag for Udvalget og de nationale kontorer (se ovenfor). 
De nationale kontorer koncentrerede sig ved disse møder om den operationelle gennemførelse 
af programaktionerne. De blev samtidig orienteret om udviklingen i processen omkring 
vedtagelsen af de nye programmer. Endelig fik de mulighed for at diskutere deres indbyrdes 
forhold med hinanden og deres netværkssamarbejde. 
Kontorernes andet møde gav endvidere de delegerede mulighed for at mødes med deres 
fremtidige kolleger fra de nye medlemsstater og fra landene i Østeuropa. 
B.2. ARRANGEMENTER 
B.2.1. Arrangementer i medlemsstaterne 
Der blev organiseret tre store arrangementer i medlemsstaterne i 1994. 
a) Saarbriicken 
Det første arrangement fandt sted i Saarbriicken den 27.-28. februar. Temaet var en sproglig 
revision og analyse af de sproglige behov i erhvervslivet. 
Arrangementet gav anledning til 
. at fremskynde udarbejdelsen af et koncept for sproglig revision på grundlag af principper, 
der er anerkendt af alle potentielle brugere 
. at udvikle en metode til at udvide anvendelsen af de analyseværktøjer, der er udviklet i 
forbindelse med LINGUA, og tilrettelægge de nye projekter i henhold til resultaterne fra disse 
analyser 
. at fastlægge normer, metoder og hjælpeværktøjer for regional, branchemæssig og 
virksomhedsspecifik revision. 
15 
b) Gent 
Det andet arrangement fandt sted i Gent den 24.-25. juni. Der fokuseredes ligesom ved 
symposiet i Veldhoven i 1991 de europæiske samarbejdsprogrammer. 
Ved denne lejlighed opnåede man 
. at evaluere, hvilke resultater der var indhøstet inden for efter- og videreuddannelse af 
sproglærere siden symposiet i Veldhoven 
. at lade koordinatorerne for de løbende programmer stifte bekendtskab med hinanden og 
foretage en opgørelse af de opnåede resultater 
. at udveksle synspunkter omkring mulighederne for at etablere et netværkssamarbejde mellem 
de løbende projekter i uddannelsesinstitutionerne i de forskellige medlemsstater 
. at diskutere mulighederne for at opnå anerkendelse af efter- og videreuddannelse af 
sproglærere. 
c) Bonn 
Det tredje arrangement blev organiseret i Bonn den 28.-29. november. Deltagerne skulle 
diskutere problemerne omkring indlæringen af fremmedsprog, "som er af central betydning 
for kommunikationen og mobiliteten i et fælles Europa". 
Det mundede ud i følgende: 
. en gennemgang af de fem år, LINGUA-programmet havde eksisteret 
. en række forslag til, hvordan man kunne forbedre sprogindlæringen og -undervisningen i 
forbindelse med de nye programmer SOCRATES og LEONARDO. 
. en diskussion af alternative muligheder for at fremme sprogindlæringen og -undervisningen 
i Europa uden for disse programmer 
B.2.2. Andre møder i medlemsstaterne 
I alle medlemsstaterne (undtagen Grækenland, Luxembourg og Holland, hvor der er planlagt 
møder i 1995) organiseredes møder om de europæiske samarbejdsprogrammer, som havde 
deltagelse af projektkoordinatorer, samarbejdspartnere, potentielle ansøgere til de nye 
programmer, politiske beslutningstagere og repræsentanter for de nationale kontorer og 
Kommissionen. Målet med disse møder var at lade de grupper, der arbejdede inden for samme 
land stifte bekendtskab med hinanden, og således bidrage til at etablere et nationalt 
netværkssamarbejde omkring de løbende projekter, samt stifte bekendtskab med institutioner 
specialiseret i efter- og videreuddannelse af sproglærere. 
16 
Der organiseredes endvidere en række 'partnerskabssammenkomster' i visse af 
medlemsstaterne. Disse sammenkomster gav de nationale kontorer, som havde specialiseret 
sig i fælles uddannelsesprojekter, og institutioner med interesse for sådanne projekter mulighed 
for at skabe kontakt til institutioner i andre medlemsstater, der måtte være interesseret i 
initiativet, med henblik på at lade deres elever iværksætte fælles studieprojekter. 
B.2.3. Møderne i Bruxelles 
Der blev organiseret tre store sammenkomster i Bruxelles. 
Den 20. januar blev der afholdt et møde i en arbejdsgruppe bestående af repræsentanter for 
de nationale kontorer og eksperter fra de forskellige medlemsstater for dels at diskutere 
problemerne omkring de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og hvis sprog er mindst 
anvendt, dels hvilken indvirkning LINGUA-programmet havde haft på dette område, og hvilke 
yderligere tiltag der kunne bringes i anvendelse for at styrke dem. 
Den 4. februar mødtes en ekspertgruppe for at udarbejde en strategi for udbredelsen af det 
undervisningsmateriale, der var udviklet i forbindelse med LINGUA-programmet, så flest 
mulig studerende kunne få glæde af dem. 
Endelig mødtes en særlig gruppe bestående af operatører i LINGUA-programmet og 
repræsentanter for Europarådet den 9. februar for at diskutere komplementarieteten af det 
arbejde, der er iværksat af Kommissionen og af Europarådet omkring attestering og 
gennemsigtighed i anerkendelsen af erhvervede sprogkundskaber. 
C. UNDERSØGELSER OG PUBLIKATIONER 
Cl. UNDERSØGELSER 
De fire undersøgelser, der var planlagt i 1993-rapporten og iværksat i slutningen af samme 
år, blev videreført i 1994, og disse resultater blev overdraget til Kommissionen. 
Der mindes om, at den første undersøgelse omhandlede efter- og videreuddannelse af 
sproglærere, institutioner med speciale på området og de forskellige former for uddannelser, 
som institutionerne udbyder. Den anden undersøgelse var centreret omkring de 
undervisningsmaterialer, der var udviklet til ansatte i små og mellemstore virksomheder. Den 
tredje undersøgelse vedrørte nationale og grænseoverskridende foreninger, der arbejder for 
at fremme udbredelsen af sprog, og endelig gik den fjerde undersøgelse ud på at udarbejde 
en fortegnelse over det vigtigste af det eksisterende materiale, der var blevet produceret i og 
uden for LINGUA, til undervisning i de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og hvis 
17 
sprog er mindst anvendt. 
C.2. PUBLIKATIONER 
* fremkommet i 1994: 
. Rapport om sprogundervisningen i Unionen (kritisk gennemgang af de af medlemsstaterne 
indleverede rapporter, som var krævet i henhold til Rådets beslutning af 28. juli 1989) -
revideret udgave af juli 1994 
. Oversigt over fælles uddannelsesprojekter 
. Sproglig revision og behovsanalyse (dokumenter fra symposiet i Saarbriicken) 
. Kompendium over LINGU A-projekter 1993 
. Rapport over LINGU A-aktiviteter 1993 
* under udarbejdelse (udgives i 1995): 
. Dokumenter fra den europæiske konference i Bonn ("Indlæring af fremmedsprog: af central 
betydning for kommunikationen og mobiliteten i et fælles Europa") 
. Dokument fra symposiet i Gent ("De europæiske samarbejdsprogrammer - det 2. 
symposium") 
. Katalog over LINGUA-undervisningsmateriale 
. Kompendium over LINGU A-projekter 1994 
D. OPFØLGNING OG EVALUERING 
Som i de foregående år har Kommissionen regelmæssigt foretaget både opfølgning og 
evaluering. 
Kommissionen har allerede i år gennemført opfølgning og evaluering af de centraliserede 
aktioner på grundlag af mellemliggende og afsluttende statusrapporter fra 
projektkoordinatorerne, der blev omhyggeligt analyseret. Der blev desuden afholdt 
projektgrupperingsmøder (med obligatorisk deltagelse af koordinatorerne, men også hyppigt 
med deltagelse af partnerne), som blev organiseret âf Kommissionen i samarbejde med de 
nationale kontorer i alle medlemsstaterne og for samtlige aktioner. Disse sammenkomster var 
en god lejlighed til at foretage opfølgning på stedet og gav anledning til nogle berigende 
diskussioner mellem partnerskaberne indbyrdes og mellem partnerskaberne og Kommissionen. 
Disse undersøgelser af rapporter og møder blev opfuldt i 1994 med hyppige besøg hos de 
18 
enkelte projektkoordinatorer. Disse besøg hjalp Kommissionen med at sikre sig, at der var et 
rimeligt forhold mellem projektforslagenes indhold i de oprindelige ansøgninger og de faktiske 
resultater. 
For de decentraliserede aktioners vedkommende har Kommissionen gennemført en effektiv 
opfølgning og evaluering gennem hyppige kontakter med de nationale LINGUA-kontorer, 
enten i form af møder i Bruxelles eller ved besøg i medlemsstaterne, og gennem regelmæssige 
aktivitetsrapporter udarbejdet af disse kontorer på Kommissionens forespørgsel. 
E. UDBREDELSE AF RESULTATERNE OG AF MATERIALET 
Nu hvor langt størstedelen af de understøttede projekter under programmets centraliserede 
aktioner er afsluttet, opleves en konstant stigning i mængden af undervisningsmateriale, som 
disse partnerskaber har udviklet. 
De to aktioner "Sprog og erhvervslivet" og "Styrkelse af fremmedsprog, der sjældent 
undervises i, og hvis sprog er mindst anvendt" har i grove træk genereret 314 papirbaserede 
produkter, 196 audioprodukter, 116 videoprodukter og 308 edb-baserede produkter (heraf 67 
multimedieprodukter, der kombinerer tekst, billede og lyd) ved den seneste opgørelse i 1995. 
For at alle de, der ønsker det, kan drage fordel af resultaterne fra LINGUA, skal disse 
produkter nu i første omgang udsendes til de oprindelige målgrupper, men også til andre 
grupper, der kunne være interesseret. 
Det er i den forbindelse nødvendigt, at så mange potentielle brugere som muligt gøres 
opmærksom på LINGU A-produkternes eksistens. Kommissionen har derfor besluttet at 
udarbejde et katalog over disse produkter i form af en database, hvor kataloget for hvert 
produkt giver nøjagtige oplysninger om målsprogene, undervisningssprogene, de forskellige 
niveauer, de opnåede kundskaber, undervisningsforholdene, undervisningsmaterialet, de 
anvendte teknologier samt de tiltænkte målgrupper og -sektorer. Der er i 1995 produceret tre 
tusinde eksemplarer af dette katalog, der er stillet til rådighed for forskellige ressourcecentre, 
hvor katalogerne er tilgængelige. 
Kommissionen har således etableret kontakt med de ansvarlige i nettet af Euro Info-centre. 
Disse centre kunne fungere som fordelagtige partnere i udbredelsen af LINGU A-produkter, 
og de potentielle brugere ville dér kunne finde de nødvendige oplysninger om det producerede 
undervisningsmateriale. Man kunne også forestille sig, at brugerne dér ville have mulighed 
for at se en demonstration af visse af produkterne. 
Kommissionen planlægger ligeledes andre mulige udbredelsesmetoder (universiteter, 
19 
dokumentationscentre osv.). 
F. OMRADER DER SKAL STYRKES 
LINGUA-programmets aktuelle aktioner befinder sig alle i programmerne SOCRATES og 
LEONARDO. Inden for disse nye rammer vil Kommissionen sørge for at fremme bestemte 
områder eller opmuntre til, at de styrkes, så initiativerne omkring styrkelse af 
sprogindlæringen og -undervisningen kan blive så virkningsfulde som mulig. 
Nedenstående punkter har hele tiden været højt prioriteret. De repræsenterer konstant 
tilbagevendende opgaver, og det er derfor vigtigt, at de fortsat tildeles stor betydning: 
. integrering af de fælles uddannelsesprojekter i uddannelsesinstitutionernes almindelige 
undervisningsplaner, så deltagerne kan opleve dem som værende fuldt og officielt anerkendt 
og ikke som en tilvalgsaktivitet 
. etablering af forbindelser mellem de europæiske samarbejdsprogrammer og stipendierne til 
efter- og videreuddannelse af lærere 
. udvikling af unges og sproglæreres mobilitet i retning af lande, hvis sprog der sjældent 
undervises i, og hvis sprog er mindst anvendt 
. oprettelse af et netværkssamarbejde inden for de europæiske samarbejdsprogrammer og 
mellem institutioner, der tilbyder efter- og videreuddannelse af sproglærere (det var en af 
hovedmålsætningerne ved symposiet i Gent) 
. etablering af sammenhæng mellem sproglæreres grunduddannelse og deres efter- og 
videreuddannelse (i forbindelse med en udvidelse af aktionens virkefelt og de europæiske 
samarbejdsprogrammers målområde) 
. integrering af en stærk sproglig dimension i uddannelsen af lærere, som ikke er sproglærere 
sikring af brugernes tilstedeværelse i alle de partnerskaber, der genererer 
undervisningsmateriale 
udvikling af undervisningsmateriale til undervisning i de af det eksisterende 
undervisningsmateriale dårligst dækkede sprog, som der sjældent undervises i, og hvis sprog 
er mindst anvendt 
. udvikling af undervisningsmateriale og -moduler, der er beregnet på at udvikle eller forbedre 
de kundskaber, der er knyttet til sprogforståelsen, så alle de fremmedsprog, der sjældent 
undervises i, og hvis sprog er mindst anvendt, kan drage nytte heraf 
Hertil skal føjes; problemer omkring evaluering og udbredelse, som det er vigtigt også at være 
opmærksom på: 
20 
. en kritisk analyse af, hvilken indvirkning de iværksatte foranstaltninger inden for efter- og 
videreuddannelse af lærere har haft på kvaliteten af sprogundervisningen i 
uddannelsesinstitutionerne 
. en kritisk analyse af, hvilken indvirkning de fælles uddannelsesprojekter har haft på 
uddannelsesinstitutionerne og disses sprogundervisning 
. udvikling af evalueringsmetoder og -systemer, der er så gennemsigtige og sammenlignelige 
som mulige, for de studerendes og virksomhedernes ansattes evner og færdigheder 
. den voksende udbredelse af LINGUA-undervisningsmaterialet 
Endelig er der to punkter omkring medlemsstaternes og deres direkte kompetence: 
. et generelt system til erstatning af lærere, der benytter sig af deres mobilitet i forbindelse 
med efter- og videreuddannelse, så de kan deltage i praktikantophold i et helt skoleår og ikke 
blot i ferierne 
. undervisning af et stort antal sprog i uddannelsesinstitutionerne og udvikling af en 
undervisning på begynderniveau 
G. KONKLUSION - LINGUAS FREMTID 
SOCRATES-programmet, der blev vedtaget gennem en beslutning i Europa-Parlamentet og 
i Rådet den 14. marts 1995, og LEONARDO-programmet, der blev vedtaget ved en 
beslutning i Rådet den 6. december 1994, har begge en vigtig sproglig dimension. 
Størstedelen af det aktuelle LINGUA-program befinder sig i øjeblikket i SOCRATES-
programmet, hvor der desuden er planlagt en række nye foranstaltninger. 
I LINGUA-delen af SOCRATES planlægges det, at Fællesskabet skal yde støtte til følgende 
nært forbundne aktioner: 
. Aktion A: de europæiske samarbejdsprogrammer (Aktion IB LINGUA) 
. Aktion B: praktikantophold for sproglærere (Aktion IA LINGUA) og for andre lærere end 
sproglærere 
. Aktion C: hjælpelærerstillinger (ny foranstaltning) 
. Aktion D: udarbejdelse af undervisningsmateriale (Aktion VB LINGUA) og værktøjer til 
evaluering og anerkendelse af sprogkundskaber 
. Aktion E: udveksling af unge i forbindelse med de fælles uddannelsesprojekter (Aktion IV 
LINGUA) 
. Komplementære aktioner: fremme af det europæiske samarbejde inden for sproguddannelse 
(Aktion VA LINGUA) 
21 
Den sproglige dimension vil i øvrigt også forefindes i andre dele af SOCRATES, specielt i 
de dele, der vedrører de højere uddannelser (ERASMUS) (Aktion II LINGUA) og 
grundskoleuddannelsen (COMENIUS). Der er ligeledes etableret forbindelser med arbejdet 
for at fremme åben undervisning og fjernundervisning samt voksenundervisning (elementer, 
der allerede findes i LINGUA). 
Ændringerne og de supplerende støtteordninger i forhold til det aktuelle LINGUA-program 
findes især form af foranstaltninger vedrørende grund- og videreuddannelse af lærere, 
oprettelse af hjælpelærerordninger og udarbejdelse af metoder til måling af sprogkundskaber. 
Den eneste del af programmet, der ikke er medtaget i SOCRATES vedrører styrkelsen af de 
sproglige færdigheder i erhvervslivet. Hele denne del befinder sig i LEONARDO-programmet. 
Som det ses, er alle fordelene ved LINGUA altså bevaret, og programmets aktioner er kraftigt 
videreudviklet og styrket i de nye programmer, fordi de både findes 'lodret' i en sproglig del, 
men også 'vandret', idet sprogene også indgår som et centralt element i alle de andre aktioner. 
Det er i beslutningerne planlagt, at de to nye programmer skal styres i sammenhæng med 
hinanden, så uddannelse kan anskues som et komplementært element ud fra parolen 
"uddannelse hele livet". Dette gælder selvfølgelig også de dele, der vedrører fremme af 
kommunikationsfærdighederne blandt Unionens borgere, og det er her vigtigt at huske, at 
Kommissionen ikke blot har sat sig for at sikre en samlet indgangsvinkel til alle de sproglige 
aktiviteter i hvert program, men også at sikre, at det er muligt at samordne behandlingen af 
den sproglige dimension i de to programmer. Det gælder om ikke at bruge for mange ord, 
men bevare den indre logik i LINGUA-programmet og sikre samhørigheden og den indbyrdes 
afhængighed mellem de forskellige programaktioner. Forbedringen af europæernes sproglige 
og kommunikationsmæssige færdigheder er en målsætning, som de ledende politikere i 
Unionen lægger stor vægt på, og den videreføres altså nu på effektiv vis, mens LINGUA 
kommer til at spille en stadig vigtigere rolle. 
22 
IL STATISTISK ANALYSE AF PROGRAMMETS AKTIONER 
LINGUA består af fem aktioner, der er opdelt i to kategorier alt efter, hvordan de styres: 
- De aktioner, der kaldes 'decentraliserede', forvaltes af medlemsstaterne i samarbejde med Europa-
Kommissionen. 
- De aktioner, der betegnes 'centraliserede', forvaltes i deres helhed af Europa-Kommissionen. 
A. DE DECENTRALISEREDE AKTIONER9 
A.l. Efter- og videreuddannelse af sproglærere i forbindelse med mobilitetsstipendier 
(Aktion IA) 
Antallet af deltagere er fortsat med at stige i forhold til det foregående år. I 1993/94 gav 
aktionen takket være et budget på 7,68 MECU og et gennemsnitligt LINGUA-stipendiebeløb 
på omkring 1 070 ECU mulighed for at lade 6.802 lærere benytte sig af praktikantophold for 
efter- og videreuddannelse i udlandet, eller en forhøjelse på over 12,5% i forhold til 1992/93, 
hvor antallet af lærerstipendier havde været 6 037. Siden begyndelsen af året 1991 har denne 
aktion berørt i alt 18.612 lærere. 
(Bemærk: i 1994 var det disponible budget for undervisningsperioderne 1994/95 på 8 MECU.) 
8000 
6000 
4000 
2000 mm "% 
r 
90/91 91/92 92/93 93/94 94/95 
Aktion IA -Udviklingen i antal deltagere mellem 1990 og 1995 
(Tallene svarer til søjlerne i figuren: 1990/91 - 516; 1991/92 - 5.257; 1992/93 - 6.037; 1993/94 - 6.802; anslået 
1994/95 - 7.500) 
Idet uddannelses- eller udvekslingsaktiviteterne fandt sted i løbet af et skoleår, blev de projekter, der blev inddraget 
i disse aktioner i 1994, afholdt mellem 1. oktober 1993 og 30. september 1994. Projekterne blev således finansieret af 
medlemsstaternes nationale LINGUA-kontorer på 1993-budgettet. 
23 
Som i de foregående år gav stipendierne et stigende antal lærere mulighed for at følge et 
praktikantophold i det land, hvis sprog de underviste i, hvilket således gjorde dem i stand 
til ligesom deres forgængere ikke blot at forbedre deres beherskelse af dette sprog og 
samtidig forbedre deres metodemæssige kompetence, men også uddybe deres forståelse af 
det pågældende lands kultur. De har derfor kunnet øge deres faglige knowhow. Derudover 
har praktikantopholdene givet dem mulighed for at få et godt indblik i den daglige 
virkelighed omkring det sprog, de underviser i, hvilket er en uundværlig betingelse for at 
kunne praktikere en levende undervisning, der er baseret på virkeligheden. LINGUA 
bidrager således til en mere effektiv udøvelse af sproglærernes faglige aktivitet. 
Selv om flertallet af forespørgsler fortsat vedrører Storbritannien og Frankrig efterfulgt af 
Tyskland og Spanien, er der sket en væsentlig stigning i antallet af lærere, der er taget på 
praktikantophold i lande, hvis sprog der sjældent undervises i, og hvis sprog er mindst 
anvendt, specielt Grækenland, Italien, Holland og Portugal. 
Det er rimeligt at forestille sig, at denne nye mobilitet af lærere mod de lande, hvis sprog der 
sjældent undervises i, og hvis sprog er mindst anvendt, ikke ville have fundet sted uden 
LINGUAs incitamentskabende foranstaltninger, og det er meget vigtigt, at man fortsætter 
indsatsen over for disse lande. 
24 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
total Udsendte lærere 
91/92 
202 
98 
2312 
73 
460 
480 
72 
613 
19 
121 
144 
663 
5257 92/93 
286 
112 
1957 
169 
625 
778 
101 
683 
7 
212 
243 
864 
6037 93/94 
265 
208 
2236 
240 
727 
741 
124 
921 
13 
217 
239 
871 
6802 Modtagne lærere 
91/92 
21 
4 
447 
35 
577 
1416 
114 
189 
1 
29 
8 
2416 
5257 % 
0.4 
0.1 
8.5 
0.7 
11.0 
26.9 
2.2 
3.6 
0.0 
0.6 
0.2 
46.0 
100.0 92/93 
32 
2 
581 
87 
588 
1434 
199 
283 
20 
62 
49 
2700 
6037 % 
0.5 
0.0 
9.6 
1.4 
9.7 
23.8 
3.3 
4.7 
0.3 
1.0 
0.8 
44.7 
100.0 93/94 
45 
12 
521 
79 
663 
1561 
435 
355 
5 
96 
51 
2979 
6802 % 
0.7 
0.2 
7.6 
1.1 
9.7 
23 
6.5 
5.2 
0.1 
1.4 
0.7 
43.8 
100.0 
Aktion IA - Antallet af lærere, der er udsendt og modtaget per land i 1991/92, 1992/93 og 1993/94 
A.2. Mobiliteten af unge mellem 16 og 25 år inden for de fælles uddannelsesprojekter 
(Aktion IV) 
Der er også sket en fortsat stigning i antallet af udvekslinger og besøg af unge i forbindelse 
med fælles uddannelsesprojekter (uddannelsesprojekter på sprogområdet mellem institutioner 
i forskellige lande) i 1992/93. I 1993/94 berørte det 29.837 elever (næsten 30% mere end i 
1992/93) og 3.319 lærere (over 36% mere end i 1992/93) eller i alt 33.156 deltagere takket 
være et budget på 10,5 MECU og et gennemsnitligt LINGUA-stipendiebeløb på lidt over 280 
ECU (bemærk, at der også findes nogle ikke-reciprokke projekter, hvis deltagere ikke er 
medtaget i disse statistikker). Til disse tal skal tilføjes 1.774 deltagere i 1.186 forberedende 
besøg ved igangsættelsen af projekterne. Siden starten af 1991 har denne aktion berørt i alt 
82.699 personer plus de 5.304 lærere, der har deltaget i forberedende besøg ved 
igangsættelsen af projekter. 
(Bemærk: i 1994 var budgettet for fælles uddannelsesprojekter i perioden 1993/94 11,5 
MECU.) 
25 
50000 
40000 
30000 Y 
20000 V 
ioooo y 1 
W •: "I "I -r —T ^ 
90/91 91/92 92/93 93/94 94/95 
Aktion IV - Udviklingen i antal deltagere mellem 1990 og 1994 
(Tallene svarer til søjlerne i figuren: 1990/91 - 4.335; 1991/92 - 19.909; 1992/93 - 25.488; 1993/94 - 33.156; 
anslået 1994/95 - 40.800) 
Man skal huske på, at fællesskabsfinansieringen af de fælles uddannelsesprojekter ligesom 
de foregående år aldrig overstiger 50% af de samlede omkostninger for operationerne 
(undtagen for projekter, der er beregnet på vanskeligt stillede befolkningsgrupper, eller der 
udelukkende vedrører sprog der sjældent undervises i, og hvis sprog er mindst anvendt. 
Disse projekter kan i så fald finansieres op til 75%). Restfinansieringen må i så fald findes 
uden for programmet. I visse tilfælde gives denne finansiering i form af statsstøtte fra de 
kompetente ministerier eller fra lokale organisationer, hvilket klart viser, at medlemsstaterne 
- stimuleret af LINGUA - har forstået vigtigheden af de fælles uddannelsesprojekter, og 
hverken holder sig tilbage fra at investere i unges mobilitet eller i forbedringen af deres 
sproglige færdigheder. 
Som i de foregående år har langt størstedelen af de fælles uddannelsesprojekter været af stor 
kulturel og pædagogisk interesse, både med hensyn til de behandlede studie- eller 
forskningsemner og med hensyn til det arbejde, som de unge og deres lærere har leveret. 
Dette arbejde repræsenterer stadigvæk en kombination af den samkulturelle dimension og 
den sproglige dimension. Det harmoniske samspil mellem disse to dimensioner bidrager i vid 
udstrækning til at give den pædagogiske indsats et ægte internationalt element og integrere 
en ægte europæisk dimension i uddannelsesinstitutionerne generelt, men også i 
undervisningen af andre fag end sprog. 
26 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
total Udsendte deltagere 
91/92 
418 
830 
3140 
304 
2851 
4860 
455 
2471 
0 
1434 
313 
2833 
19909 92/93 
665 
1124 
3120 
533 
5424 
4801 
895 
3212 
62 
1708 
715 
3229 
25488 93/94 
915 
1415 
3503 
808 
6413 
6120 
615 
7053 
172 
1499 
1251 
3392 
33156 Modtagne deltagere 
91/92 
689 
1130 
1777 
291 
1632 
4200 
548 
1417 
42 
418 
280 
7485 
19909 % 
3.5 
5.7 
8.9 
1.5 
8.2 
21.1 
2.8 
7.1 
0.2 
2.1 
1.4 
37.6 
100.0 92/93 
754 
1170 
2418 
627 
1889 
6052 
662 
2066 
72 
938 
551 
8289 
25488 % 
3.0 
4.6 
9.5 
2.5 
7.4 
23.7 
2.6 
8.1 
0.3 
3.7 
2.2 
32.5 
100.0 93/94 
843 
2399 
3137 
967 
2498 
7021 
953 
3469 
38 
1327 
1215 
9289 
33156 % 
2.5 
7.2 
9.5 
3.0 
7.6 
21.1 
2.9 
10.4 
0.1 
4.0 
3.7 
28.0 
100.0 
Aktion IV - Antallet af deltagere, der er udsendt og modtaget per land i 1991/92, 1992/93 og 1993/94'° 
Da denne udveksling udgør den største post på budgettet, har alle lande oplevet en fremgang 
i forhold til det foregående år, både med hensyn til antal udsendte og med hensyn til antal 
modtagne deltagere (for sidstnævntes vedkommende med undtagelse af Luxembourg). 
Udviklingen af mobiliteten i forhold til modtageland viser tydeligt, at Storbritannien og 
Frankrig er forblevet langt de mest besøgte lande, men deres tilbagegang er ikke desto 
mindre væsentlig i forhold til det foregående år, især for Storbritanniens vedkommende, også 
selvom man tager hensyn til den positive udvikling af tallene for Irland. Man konstaterer 
derimod, at der er sket en nettostigning i tallene for de lande, hvis sprog der sjældent 
undervises i, og hvis sprog er mindst anvendt, såsom Portugal (+121%), Danmark 
(+105 %), Grækenland ( + 55 %) og Holland (+42%). Italien oplevede på sin side en fremgang 
på 68% og Spanien 33%. Irland modtog 44% flere besøgene, men det er først og fremmest 
det engelske sprog, som har haft glæde af denne fremgang. 
10 Deltagere, unge og lærere der ledsager dem (sidstnævnte repræsenterer i gennemsnit 10% af den samlede størrelse) 
27 
Som sædvanlig er der nogen lande, der udsender lige så mange som de modtager (Belgien, 
Tyskland, Frankrig, Holland, Portugal), mens andre modtager flere unge, end de udsender 
til andre medlemsstater. Dette fænomen gælder især Storbritannien, hvor antallet modtagne 
deltagere er næsten tre gange højere end antallet af udsendte deltagere. Den manglende 
gensidighed er selvfølgelig fortsat et problem i udvekslingen med dette land. 
Det er ligeledes interessant at konstatere, at såvel Spanien som Italien - specielt sidstnævnte -
igen udsender mange flere unge end de modtager (dobbelt så mange i Italiens tilfælde). 
Ligesom i den foregående aktion er det i denne aktion tydeligt, at LINGUA-programmet 
spiller en stimulerende rolle ved at opmuntre til en sproglig spredning og en styrkelse af 
de sprog der sjældent undervises i, og hvis sprog er mindst anvendt, der ikke ville være 
fundet sted uden LINGUA. Principperne for de fælles uddannelsesprojekter (der i 1993 
var emnet i en publikation med titlen "Vejledning i fælles uddannelsesprojekter") og deres 
praktiske indvirkning udgør i øjeblikket en del af dagligdagen for et stort antal elever og 
lærere. 
28 
MELLEM 1990 OG 1995 
VIL 
LINGUA 
HAVE BIDRAGET TIL 
UDVEKSLING AF 
* henved 40.000 SPROGLÆRERE 
* over 120.000 UNGE 
B. DE CENTRALISEREDE AKTIONER 
I 1994 blev der indgivet 524 projekter. De omfattede 2.498 koordinatorer og partnere og 
vedrørte følgende aktiviteter: 
- Aktion IB : Efter- og videreuddannelse af sproglærere i forbindelse med de europæiske 
samarbejdsprogrammer (ECP) (42 grupper modtaget) 
- Aktion III Fremme af sprog i erhvervslivet (218 projekter modtaget) 
- Aktion VA Fremme af LINGUAs målsætninger blandt foreninger eller 
grænseoverskridende instanser (89 projekter modtaget) 
- Aktion VB : Udarbejdelse af generelle undervisningsmaterialer til undervisning i de sprog 
der sjældent undervises i, og hvis sprog er mindst anvendt i Unionen (78 
projekter modtaget) 
29 
De omfattede endvidere: 
- Studieophold og forberedende besøg til etablering af europæiske samarbejdsprogrammer 
ECP) eller sprogcentrerede projektaktioner i erhvervslivet (97 projekter modtaget). 
Ud af de 524 ansøgninger udvalgtes 276 projekter (der omfattede 1357 koordinatorer og 
partnere) (eller 52,5% af samtlige indleverede projekter). Denne talstørrelse repræsenterer 
i forhold til 1993 en stigning på næsten 12% i antallet af accepterede projekter. 
Som i 1993 var projekterne indgivet i 1994 i det store og hele af meget høj kvalitet, og 
hvis det ikke havde været for de budgetmæssige begrænsninger, ville et meget større antal 
projekter have fortjent at blive finansieret. Det har således kun været muligt at tage hensyn 
til og bistå de ansøgninger, der var af meget høj kvalitet, hvor projekterne kun ville have 
meget ringe chancer for at lykkes uden LINGU A-bistand, og hvor der blev foreslået nogle 
aktiviteter eller produkter af meget fornyende karakter, som mødte nogle meget klart 
definerede behov, både med hensyn til indholdet og med hensyn til de berørte målsektorer 
og -grupper. Der var således i 1994, ligesom i de foregående år, en meget streng 
udvælgelsesprocedure. 
De samlede omkostninger ved de 524 indgivne projekter i forbindelse med disse 
centraliserede aktioner var over 91 MECU og de tilsvarende støtteansøgninger nåede næsten 
43 MECU. Med hensyn til de 276 accepterede projekter udgjorde deres samlede 
omkostninger 48 MECU, ansøgningerne om støttebeløb udgjorde 22,5 MECU og 
Kommissionens deltagelse udgjorde næsten 15 MECU. 
Den gennemsnitlige finansieringsgrad for et accepteret projekt udgjorde således i 1994 lidt 
over 65% af det ansøgte beløb og omkring 31% af de samlede omkostninger. Som førhen 
repræsenterede den tildelte finansiering de minimale støttebeløb nødvendige for, at 
partnerskaberne kunne realisere de produkter eller iværksætte de aktiviteter, der var beskrevet 
i ansøgningsformularerne. For erfaringerne fra programmets første driftsår for en af de 
centraliserede aktioner havde vist, at en for generøs uddeling af fællesskabsstøtte til et stort 
antal projekter førte til, at en stor del af dem oplevede tilbagegang og partnerskaberne var 
tvunget til at opgive samarbejdet på grund af utilstrækkelig finansiering. 
Nedenstående tabel viser udviklingen i situationen i de centraliserede aktioner (alle aktioner 
samlet) mellem 1991, hvor de første projekter blev finansieret, og 1994 
30 
1991 
1992 
1993 
1994 
total Modtagne 
projekter" 
320 
306 
443 
427 
1496 Accepterede 
projekter12 
93 
148 
199 
227 
667 'Partner-år'11 
324 
714 
935 
1144 
3117 
Antal modtagne og accepterede projekter fra partnere i de projekter, der er accepteret siden 1991 
B.l. Efter- og videreuddannelse af sproglærere inden for rammerne af europæiske 
samarbejdsprogrammer (Aktion IB) 
- Der blev i 1994 indgivet 42 ansøgninger, heraf 25 forlængelsesansøgninger (eller mere end 
59% af det samlede antal ansøgninger), bestående af i alt 195 institutionspartnere. 
Ud af disse 42 ansøgninger blev 38 projekter accepteret (over 90% af det samlede antal 
ansøgninger og næsten 19% mere end i 1993), heraf 25 forlængelser (næsten 66% af antallet 
af accepterede projekter og 100% af antallet af ansøgninger om forlængelse). Disse projekter 
kunne etableres for en kontraktperiode løbende fra 1. september 1994 til 31. august 1995. 
Det støttebeløb, som disse 38 partnerskaber ansøgte om over for LINGUA-programmet, 
udgjorde 2 983 514 ECU (eller næsten 27% mere end i 1993), og der blev tildelt en 
fællesskabsstøtte på 2 236 893 ECU (næsten 75% af det søgte beløb - ca. 18% mere end i 
1993 - og lidt mindre end 27% af de samlede projektomkostninger). Der er i dette 
sidtnævnte beløb ikke taget hensyn til støtte, der er tildelt til de forberedende besøg. 
Medregnes denne støtte til besøg, når man frem til en samlet fællesskabsstøtte for Aktion 
IB på ca. 2 260 000 ECU. 
Ud over "Forberedende besøg" 
se note 11 
13 Tallene for partner-år' afspejler det forhold, at en partner, der deltager i et projekt, der varer mere end et år, 
medregnes lige så mange gange, som han forekommer i de indleverede ansøgninger. 
31 
Tabellen på denne side viser udviklingen i situationen i Aktion IB mellem 1991 og 1994 og 
omfatter for hvert år antallet af modtagne projekter, antallet af accepterede projekter og 
antallet af 'partner-år'. 
1991 
1992 
1993 
1994 
total Modtagne 
projekter14 
51 
62 
39 
42 
194 Accepterede 
projekter15 
12 
25 
(heraf 7 ekst.) 
32 
(heraf 22 ekst.) 
38 
(heraf 25 ekst.) 
107 
(heraf 54 ekst.) 'Partner-år"6 
40 
110 
130 
178 
458 
Aktion IB - Antal modtagne og accepterede projekter fra partnere i de projekter, der er accepteret siden 1991 
(i parentes: antal projektforlængelser) 
- I 1994 omfattede de 38 accepterede programmer 178 forskellige institutioner (næsten 
37% flere end i 1993). 
- Alle medlemsstaterne var repræsenteret i projekterne, enten som koordinatorer eller 
som partnere. Kun to medlemsstater optrådte ikke som koordinatorer, nemlig Danmark 
og Irland, men disse to lande er til gengæld involveret i seks partnerskaber, det er 
selvfølgelig ikke til at overse den kraftige repræsentation i partnerskaberne af de lande, 
hvor de mest udbredte sprog tales, men det skal desuden fremhæves, at en ny tendens 
tegner sig stadig tydeligere i begyndelsen af programmet: fremmedsprogspædagogik 
generelt set og de anvendte metodikker er ikke længere forbeholdt landene i Nordeuropa. 
De sydeuropæiske lande er vældig godt repræsenteret og meget aktive inden for de 
europæiske samarbejdsprogrammer: 21 institutioner i Spanien, 15 i Italien, 9 i Portugal 
og 7 i Grækenland. Det skal også bemærkes, at uddannelsesinstitutionerne - når der 
14 se note 11 
15 se note 11 
16 se note 13 
32 
tages hensyn til antallet af indbyggere i forhold til antal sproglærere og -studerende - er 
ret lige fordelt mellem de tolv medlemsstater. 
- Alle sprog, herunder irsk, der er målsprog i 4 programmer, og dansk i 3 programmer, 
idet letzeburgsk er eneste undtagelse, var repræsenteret i projekterne, og selvom engelsk, 
fransk og tysk stadig er de bedst repræsenterede sprog, følger spansk og italiensk lige i 
hælene og portugisisk, hollandsk og græsk har også en god placering. I betragtning af 
den indvirkning, som de europæiske samarbejdsprogrammer kan have på udbuddet af 
fremmedsprog, der udbydes i uddannelsesinstitutionerne, både i år og i de tidligere år, 
vil Kommissionen sørge for, at programmerne bidrager til den sprogmæssige spredning 
og at de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og hvis sprog er mindst anvendt, 
styrkes i forbindelse med udvælgelsen. Disse to elementer fremstår klart og tydeligt i de 
europæiske samarbejdsprogrammer, og deres tilstedeværelse forklares både af det 
varierede udbud af uddannelsesinstitutioner, der er impliceret i projekterne, og af de 
gode muligheder for at overføre de fleste europæiske samarbejdsprogrammer til andre 
sprog end dem, der oprindelig var påtænkt. 
- Med hensyn til typen af ansøgninger, er der to kategorier, der hver tegner sig for en 
tredjedel af projekterne: de lokale eller regionale undervisningsmyndigheder og de højere 
uddannelsesinstitutioner. De ansøgninger, der indgår i disse to grupper, er italienske 
IRRSAE, franske MAFPEN, tyske Landeinstitute samt de universiteter, der i visse lande 
såsom Spanien, Grækenland, Holland, Portugal og Storbritannien officielt har ansvaret 
for efter- og videreuddannelse af lærere. 
33 
I 1994 
DELTOG 
178 INSTITUTIONER 
MED SPECIALE I UDDANNELSE AF SPROGLÆRERE 
ECP 
DE EUROPÆISKE SAMARBEJDSPROGRAMMER 
ALLE DE STØRSTE INSTITUTIONER 
OG DE MEST REPRÆSENTATIVE I UNIONEN 
INDEN FOR DETTE OMRÅDE 
DELTOG I PARTNERSKABERNE 
- Udvælgelseskriterierne var i år som i de foregående år baseret på mange forskellige 
parametre, der specielt omhandlede følgende aspekter: 
. projekternes kvalitet, vurderet ud fra hvad de kan bidrage til forbedringen af 
efter- og videreuddannelsen af sproglærere, herunder på områderne metodik og 
innovation 
. prioriteringen af den fælles produktion af undervisningsprogrammer, af 
undervisningsmaterialer og/eller efter- og videreuddannelsesmoduler for sproglærere 
34 
. omfanget af de tværeuropæiske partnerskaber, herunder deltagelsen af efter-
og videreuddannelsesinstitutioner fra hver af medlemsstaterne, enten som koordinatorer 
eller som partnere 
- I de generelle tendenser for årgang 1994 af de europæiske samarbejdsprogrammer 
kunne man konstatere 
1. at de udvalgte projekter skulle have en stor indflydelse på kvaliteten af den 
faglige udvikling af lærere 
2. at mange projekter blev anbefalet, fordi de lagde vægt på integrationen af nye 
teoretiske modeller i uddannelsesprocessen 
3. at der også er givet forrang til projekter, der lægger grundlaget for en 
forbindelse mellem de to dele af aktionen "Efter- og videreuddannelse af sproglærere" 
(de europæiske samarbejdsprogrammer og mobilitetsstipendier - se Aktion IA i de 
decentraliserede programaktioner) 
4. størstedelen af de udvalgte projekter var bygget op om de syv hovedtemaer: 
den europæiske dimension, udarbejdelsen af undervisningsmateriale til efter- og 
videreuddannelse af lærere, indførelse af sprog i den første del af grundskolen, autonom 
indlæring i undervisningen, nye undervisningsteknologier, efter- og videreuddannelse for 
to-sproget uddannelse og efter- og videreuddannelse med henblik på undervisning i 
specialesprog. 
- Der blev finansieret 9 forberedende besøg i forbindelse med iva^rksættelsen af de 
europæiske samarbejdsprogrammer ud af 18 indleverede ansøgninger. 
B.2. Sprog og erhvervslivet (Aktion III) 
- Der blev i 1994 indgivet 218 ansøgninger, heraf 82 projektforlængelser (svarende til 
over 37,5% af det samlede antal ansøgninger) bestående af 1101 partnerinstitutioner. 
Ud af disse 218 ansøgninger blev 101 projekter accepteret (svarende til over 46% af det 
samlede antal ansøgninger og ca. 4% mere end i 1993), heraf 66 forlængelser (næsten 
65,5% af antallet af accepterede projekter og over 80% af antallet af ansøgninger om 
forlængelse). Disse projekter kunne igangsættes for kontraktperioder, der strakte sig fra 
1. juli 1994 til 30. juni 1995 for projekter, der blev indgivet i forbindelse med 
udvælgelsesfristen den 15. marts 1994, eller fra 1. januar til 31. december 1995 for 
projekter, der blev indgivet i forbindelse med udvælgelsesfristen den 15. september 1994. 
Det støttebeløb, sorn de 101 partnere anmodede LINGUA-programmet om, udgjorde 12 
931 909 ECU (ca. 10,5% mere end i 1993), og der blev tildelt et fællesskabsbidrag på 8 
175 000 ECU (over 63% af det samlede ansøgte støttebeløb - ca. 2% mere end i 1993 -
og næsten 30,5% af de samlede projektomkostninger). Der er i dette beløb ikke taget 
35 
hensyn til den støtte, der tildelt for de forberedende besøg. Medregnes støtten til disse 
besøg, når man frem til et samlet fællesskabsbidrag på 8 270 000 ECU. 
Tabellen på efterfølgende side viser udviklingen i situationen i Aktion III mellem 1991 
og 1994 og viser for hvert år antallet af modtagne projekter, antallet af accepterede 
projekter og antallet af 'partner-år'. 
1991 
1992 
1993 
1994 
total Modtagne 
projekter17 
185 
170 
254 
218 
827 Accepterede 
projekter18 
58 
86 
(heraf 34 ekst.) 
97 
(heraf 57 ekst.) 
101 
(heraf 66 ekst.) 
342 
(heraf 157 
ekst.) 'Partner-år'19 
195 
441 
509 
566 
1711 
Aktion III - Antal modtagne og accepterede projekter fra partnere i de projekter, der er accepteret siden 1991 
(i parentes: antal projektforlængelser) 
- I 1994 omfattede de 101 accepterede projekter 566 forskellige institutioner (+11% i 
forhold til 1993). 
De stærkest repræsenterede institutioner var universiteter eller halv-universitære 
organisationer' (167 eller ca. 29,5% af det samlede antal deltagende institutioner i 
projektet). Erhvervsmæssige grund- og videreuddannelsesintitutioner kom på 
andenpladsen (75 institutioner eller næsten 13,5%) efterfulgt af SMV'er og SMV's 
organisationer (67 eller næsten 12%). Derefter fulgte forlæggere og producenter og 
formidlere af undervisningsmateriale (40 institutioner eller lidt over 7%), og almennyttige 
sammenslutninger (36 institutioner eller næsten 6,5%). Andre, der deltog i 
17 se note 11 
18 se note 11 
19 se note 13 
36 
partnerskaberne, omfattede i prioriteret rækkefølge: Erhvervssammenslutninger og -
organisationer - heraf 3 lærerforeninger eller -sammenslutninger - (35 eller lidt over 6%), 
handelskamre (29 eller lidt over 5%) og sprogskoler- og centre (27 eller over 4,5%), en 
række officielle organer - nationale eller lokale sammenslutninger (25 eller næsten 4,5%) 
samt i mindre udpraîget grad attesteringsorganer (4) og store virksomheder (3). Der var 
desuden 58 organisationer og institutioner, der repræsenterede særskilte kategorier 
(f.eks. konsulentfirmaer). 
- Alle medlemsstaterne var repræsenteret i projekterne. 
- Alle sprogene indgik i projekterne: tysk, engelsk og fransk var med ca. 47,5% af det 
samlede antal målsprog klart førende, men med en væsentlig nedgang i forhold til den 
foregående periode (næsten 5% mindre), hvilket bekræftede og understregede de senere 
års tendens. Der er endnu engang sket et yderligere skift i partnerskabernes interesse i 
retning af de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og hvis sprog er mindst anvendt, 
og mod deres anvendelse i tilfælde, hvor andre sprog førhen var dominerende. Rent 
faktisk, selvom man udelukker spansk og italiensk, der med næsten 23% af totalen for 
målsprogene bekræftede deres placering som de mest udbredte sprog blandt de mindst 
udbredte og mindst underviste sprog i Unionen, repræsenterede de 6 andre sprog kun 
27% af totalen, oven i købet i en aktion, som ikke udelukkende er beregnet på dem. De 
eneste, der endnu engang er meget langt bagud, er irsk og letzeburgsk, som der stadig 
mangler at blive gjort en stor indsats overfor. 
- Den hyppigst indgivne form for projekt var i 1994 ligesom i de foregående år 
udarbejdelsen og produktionen af undervisningsmaterialer (83 projekter ud af 101). 
Langt efter følger en række projekter, der vedrører udarbejdelse af 
undervisningsprogrammer (6 projekter), revision og analyse af de sproglige behov (4 
projekter) og attestering (1 projekt). Man skal imidlertid huske på, at i næsten alle 
projekter omkring undervisningsmateriale, var der planlagt eller allerede gennemført en 
grundig analyse af de behov, som de pædagogiske produkter var beregnet på. 
Anvendelsen og udviklingen af nye uddannelsesteknologier integreret i 
undervisningsmaterialet er fortsat fremherskende. Langt størstedelen af de udvalgte 
projekter udvikler produkter, som gør brug af edb (interaktive multimedieprodukter, 
produkter der anvender hypermedia) og mange gør brug af optiske lagermedier, såsom 
CD-ROM, og telematiknet. Man skal også bemærke en stadig hyppigere anvendelse af 
lydkort, hvormed man kan indlægge den studerendes stemme i multimedieapplikationer. 
Endelig gør en række projekter brug af fjernsynstransmission via satellit og/eller 
videokonferencer. 
37 
Udviklingen af nye uddannelsesteknologier har haft en direkte dobbelt indvirkning: for 
det første er systemerne blevet mere komplekse, hvilket har medført en stigning i 
udviklings- og produktionsomkostningerne, men derudover har den voldsomme 
ekspansion af CD-ROM markedet, der har frembragt overkommelige priser, samt 
fremkomsten af netværk som Internet, gjort en mere omfattende distribution mere 
interessant for udgiveren. 
Aben undervisning og fjernundervisning er et centralt element i den mere 
individualiserede indlæring af fremmedsprog, og det er langt den stærkest 
repræsenterede indlæringsform. Det giver desuden adgang til en maksimal udbredelse 
af produkterne i andre medlemsstater eller i retning af andre erhvervssektorer en dem, 
der oprindelig var planlagt. Kommissionen fremhæver vigtigheden af denne 
indlæringsform i listen over parametre, der anvendes ved udvælgelsen af støtteberettigede 
projekter. 
- Udvælgelseskriterierne for projekterne er i det væsentlige baseret på de kriterier, der 
er optegnet i 'LINGUA-kandidatens vejledning1, nemlig: 
. påvisning af nødvendigheden af at gennemføre projektet og inddragelse af en række 
partnere, som er hjemhørende i andre medlemsstater, og som er specialiseret i projektets 
indhold 
. validering af de tilstræbte målsætninger, og undersøgelse af hvor realistiske de er i 
overensstemmelse med de generelle LINGUA-kriterier og prioriteter 
. kontrol af koordineringen, handlingsplanen og den finansielle plan 
. undersøgelse af partnerskabets karakter med hensyn til at være grænseoverskridende, 
at der findes en vis opgavefordeling og ekspertise, og at brugerne er ordentligt 
inddraget/repræsenteret 
. berettigelse af metodikken og - i givet fald - af den planlagte teknologi 
. sikring af udbredelsen af de færdige produkter 
Derudover skal nedenstående prioritetsmålsætninger også følges for at undgå, at nye 
projekter udfører det samme arbejde som eksisterende projekter og for at sikre den bedst 
mulige dækning af behovene. Projekterne skal således være baseret på: 
. de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og hvis sprog er mindst anvendt, i 
erhvervslivet 
. undervisningsmateriale beregnet på de dygtigste studerende i tilfældet de mest udbredte 
sprog 
. de målgrupper, der endnu ikke er dækket af de eksisterende projekter 
. en overførsel - efter en analyse af behovene - af allerede opnåede resultater og de 
frembragte produkter til en eller flere andre sprog, f.eks.: 
. tilpasningen af et projekt, hvor et sprog A undervises til personer med 
modersmål B, til studerende med modersmål C 
38 
. udnyttelse af innovative metoder og teknologier, der er udviklet i forbindelse 
med udarbejdelsen af undervisningsmateriale til et sprog A, i udarbejdelsen af 
undervisningsmateriale til et sprog B. 
PÅ 4 ÅR 
HAR PROJETER BEREGNET PÅ ERHVERVSLIVET 
- AKTION III -
INDDRAGET 
1754 INSTITUTIONER 
i 
339 PARTNERSKABER 
HVILKET INDTIL NU HAR RESULTERET I 
242 NYE 
UNDERVISNINGSPRODUKTER 
- De aktiviteter, der er understøttet af Aktion III under LINGUA-programmet, har i 
såvel 1994 som i løbet af de foregående år, fortsat med at spille en vigtig rolle i 
udbredelsen af interessen blandt virksomheder og deres personale for indlæring af sprog 
i erhvervslivet. 
- Der er finansieret 40 forberedende besøg som optakt til gennemførelsen af Aktion III 
projekter ud af 79 ansøgninger. 
39 
B.3. Stipendier til foreninger (Aktion VA) 
- Der er i 1994 indgivet 89 ansøgninger bestående af 386 institutionelle partnere. 
Ud af disse 89 ansøgninger kunne 42 projekter accepteres (lidt over 47% af det samlede 
antal ansøgninger og ca. 55,5% flere end i 1993) 
Det støttebeløb, som de 42 partnerskaber ansøgte LINGUA-programmet om, udgjorde 
726 317 ECU (næsten 31% mere end i 1993), og der blev tildelt et fællesskabsbidrag på 
525 424 ECU (næsten 72,5% af det samlede ansøgte støttebeløb 
1991 
1992 
1993 
1994 
total Modtagne 
projekter 
28 
22 
57 
89 
196 Accepterede 
projekter 
8 
14 
27 
42 
91 'Partner-år'20 
38 
70 
105 
184 
397 
Aktion VA - Antal modtagne og accepterede projekter fra partnere i de projekter, der er accepteret siden 1991 
-11994 omfattede de 42 accepterede projekter 184 forskellige institutioner (ca. 75% flere 
end i 1993). 
De bedst repræsenterede institutioner var de højere uddannelsesinstitutioner, 
universiteter eller universitetslignende institutioner (37 eller mere end 20% af det samlede 
antal institutioner i projekterne), almennyttige sammenslutninger (26 eller mere end 
14%) og kompetente ministerier eller ministerielle departementer (22 eller næsten 12%). 
- Alle medlemsstaterne var repræsenteret i projekterne. 
- På grund af aktionens art og dens målsætninger var samtlige sprog på den ene eller 
anden måde til stede i projekterne. 
- De hyppigst indgivne projekter vedrørte for det første organiseringen af konferencer 
20 se note 13 
40 
eller kollokvier (32 ud af 42 projekter), derefter publikationer (16 projekter) og 
organisations- og foreningsarbejde (10 projekter). 
De temaer, der blev behandlet ved arrangementerne, kollokvierne og andre seminarer, 
modtog en meget varieret fællesskabsstøtte. Det vedrørte især uddannelse af sproglærere, 
fremme af de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og hvis sprog er mindst anvendt, 
samt nye undervisningsteknologier. 
Andre initiativer var centreret om møder omkring opfølgning, evaluering og koordinering 
af projekter. 
- Alt i alt gav 1994 i endnu højere grad end 1993 Aktion VA mulighed for at udvide og 
sprede sine aktiviteter og indpasse dem endnu mere præcist i den overordnede 
programstrategi. 
Aktion VA har gennemgået en kraftig udvikling i 1994. Det er meget vigtigt, at de 
initiativer, der er genereret af denne slags aktion, for fremtiden kan fortsætte med at 
vokse både kvantitativt og kvalitativt og give europæiske operatører på sprogområdet 
mulighed for at mødes, så de kan udveksle ideer og erfaringer. Det er også vigtigt, at 
denne type aktion kan anvendes til at bistå i diskussionerne om de forskellige aktioner, 
som Kommissionen iværksætter på sprogområdet, og at understøtte udbredelsesstrategien 
for de sproglige, undervisningsmæssige eller andre produkter ved hjælp af 
fællesskabsfinansiering. 
B.4. Styrkelse af fremmedsprog, der sjældent undervises i, og som er mindst anvendt 
(Aktion VB) 
- Der blev i 1994 indgivet 78 ansøgninger, heraf 29 ansøgninger om forlængelse (mere 
end 37% af det samlede antal ansøgninger) omfattende 339 partnermstitutioner. 
Ud af disse 78 ansøgninger blev 46 projekter accepteret (næsten 59% af det samlede antal 
ansøgninger og næsten 7% mere end i 1993), heraf 26 forlængelser (ca., 56,5% af antallet 
af accepterede projekter og næsten 90% af antallet af ansøgninger om forlængelser). 
Disse projekter kunne iværksættes for kontraktperioder, der gik fra 1. juli 1994 til 30. 
juni 1995, for projekter indgivet i forbindelse med udvægelsesfristen den 15. marts 1994, 
eller fra 1. januar til 31. december 1995 for projekter indgivet i forbindelse med 
udvælgelsesfristen den 15. september 1994. 
Det støttebeløb, som de 46 partnere ansøgte LINGUA-programmet om, udgjorde 5 677 
790 ECU (ca. 16,5% mere end i 1993), og der blev tildelt et samlet fællesskabsbidrag på 
3 786 000 ECU (over 66,5% af det samlede ansøgte støttebeløb - næsten 15,5% mere end 
41 
i 1993 - og næsten 36,5% af de samlede projektomkostninger). 
1991 
1992 
1993 
1994 
total Modtagne 
projekter 
56 
52 
93 
78 
279 Accepterede 
projekter 
15 
23 
(heraf 7 ekst.) 
43 
(heraf 22 ekst.) 
46 
(heraf 26 ekst.) 
127 
(heraf 55 ekst.) 'Partner-år'21 
51 
93 
191 
216 
551 
Aktion VB - Antal modtagne og accepterede projekter fra partnere i de projekter, der er accepteret siden 1991 
(i parentes: antal projektforlængelser) 
- I 1994 omfattede de 46 accepterede projekter 216 forskellige institutioner (mere end 
13% i forhold til 1993). 
De stærkest repræsenterede institutioner var universiteter eller halv-universitære 
organisationer (125 eller ca. 58% af det samlede antal deltagende institutioner i 
projektet). Langt efter fulgte forlæggere og producenter og formidlere af 
undervisningsmateriale (19 eller næsten 9%), officielle organer - nationale eller lokale 
sammenslutninger (14 eller næsten 6,5%), sprogskoler- og centre (12 eller over 5,5%), 
almennyttige sammenslutninger (10 institutioner eller over 4,5%) og lærerforeninger eller 
-sammenslutninger (6 eller lidt under 3%). Andre, der deltog i partnerskaberne, 
omfattede ii prioriteret rækkefølge: Erhvervsmæssige grund- og 
videreuddannelsesinstitutioner (5), SM Ver og SMV's organisationer (Ugeledes 5) samt 
2 erhvervsorganisationer og 2 attesteringsorganer. Der fandtes desuden 16 organisationer 
og institutioner, som repræsenterede særskilte kategorier. 
- Alle medlemsstaterne var repræsenteret i projekterne. 
- Alle de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og hvis sprog er mindst anvendt 
indgik i projekterne. Italiensk repræsenterede næsten 13% af de sprog, projekterne var 
21 se note 13 
42 
beregnet på, spansk og græsk næsten 12% hver, hollandsk og portugisisk ca. 11% hver, 
dansk næsten 8,5%, irsk over 5,5% og letzeburgsk ca. 1%. Dette viser klart - som i de 
foregående år - resultaterne af beslutningen om at reservere Aktion VB til støtte for 
spredningen af undervisningen og indlæringen af de mindst udbredte og mindst 
underviste sprog i Unionen. 
1994 er 
DE 8 FREMMEDSPROG, DER SJÆLDENT 
UNDERVISES I, 
OG HVIS SPROG 
ER MINDST ANVENDT 
BLEVET INDDRAGET 
89 GANGE 
46 UDVALGTE 
PILOTPROJETER 
- Den hyppigst indgivne type projekt omhandlede udarbejdelsen og produktionen af 
undervisningsmateriale (44 ud af 46). De to andre projekter var hengivet udviklingen af 
undervisningsprogrammer. 
- Med hensyn til anvendelse og udvikling af nye teknologier, som skulle integreres i de 
af partnerskaberne producerede støttematerialer samt området ''Fjeniundei^dsning1', 
gælder de samme bemærkninger for Aktion VB som for Aktion III (se side 18). Disse 
elementer fremgår meget klart i næsten alle projekter og har stor indflydelse på deres 
43 
virkning og effektivitet. 
LINGUA - AKTION VB 
STYRKELSE 
AF 
DE FREMMEDSPROG, 
DER SJÆLDENT 
UNDERVISES I, 
OG HVIS SPROG 
ER MINDST 
ANVENDT 
OG AF DEN 
SPROGMÆSSIGE 
SPREDNING 
- Udvælgelseskriterierne for projekterne er også her i det væsentlige baseret på de 
kriterier, der er optegnet i 'LINGUA-kandidatens vejledning', og kun de projekter, der 
omhandlede udarbejdelse og produktion af undervisningsmateriale (og dets integration 
i uddannelsesprogrammerne) beregnet på de mindst udbredte og mindst underviste sprog, 
for hvilke der ikke eksisterer tilstrækkeligt med undervisningsmetoder eller 
undervisningsmateriale. 
Der blev desuden specielt fokuseret på projekter vedrørende en eller flere af følgende 
44 
indlæringssituationer: 
. selvindlæring 
. fjernundervisning 
. indlæring bistået af avanceret teknologi, herunder multimedieteknologi (kombineret 
anvendelse af edb, video og audio) og satellittransmission. Der blev desuden givet høj 
prioritet til projekter, der havde til hensigt at overføre resultater fra et igangværende 
eller afsluttet LINGU A-projekt til en eller flere af de fremmedsprog, der sjældent 
undervises i, og hvis sprog er mindst anvendt i Unionen. 
- Aktion VB indtager fortsat en vigtig plads i forbindelse med Kommissionens initiativer 
på sprogområdet, for spørgsmålet om, hvorvidt det skal lykkes at gennemføre en 
sproglige spredning og styrkelse af de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og hvis 
sprog er mindst anvendt, inden for alle de andre initiativer under fællesskabets 
programmer på uddannelsesområdet, afhænger for en stor del af denne aktion. Det er 
i vid udstrækning takket være dette initiativ, at det undervisningsmateriale, der bidrager 
til denne spredning og markedsføring, produceres. Den omfattende mængde 
undervisningsmateriale, der er produceret indtil nu, udgør allerede 88 
undervisningspakker, men der forventes andre som følge af de aktueMe projekter. Dette 
materiale består i næsten alle tilfælde af moderne undervisningsværktøjer, og disse 
hjælpeværktøjer er nøje tilpasset en effektiv indlæring af såvel de fremmedsprog, der 
sjældent undervises i, og hvis sprog er mindst anvendt. Fremover vil de dele af 
befolkningen, der ønsker at lære et mindre udbredt og mindre undervist sprog råde over 
en bred vifte af undervisningsmaterialer af høj kvalitet. 
C. AKTION "VIDEREGÅENDE UDDANNELSE" 
Fremme af indlæringen af fremmedsprog på universiteterne (Aktion II) 
Aktion II i LINGUA-programmet omhandler det interuniversitære samarbejde samt 
mobiliteten og udvekslingen af studerende og personale ved højere 
uddannelsesinstitutioner. De administrative procedurer ved denne aktion blev udarbejdet 
på baggrund af de procedurer, der blev anvendt i ERASMUS-programmet, og der blev 
iværksat nogle fælles foranstaltninger til administration af ERASMUS, Aktion II og 
LINGUA. 
Ansøgningerne blev som i de foregående år evalueret på en sådan måde, at udvælgelsen 
klart afspejlede LINGUA-programmets prioriteter. Der blev også lagt stor vægt på de 
fremmedsprog, der sjældent undervises i, og hvis sprog er mindst anvendt, og på 
projekter, der indebærer uddannelse af fremtidige sproglærere. I spørgsmålet om 
45 
besøgsstipendier blev der specielt fokuseret på de sproglige problemer som følge af den 
studerendes mobilitet og anvendelsen af nye uddannelsesteknologier til sprogindlæringen. 
Der blev desuden rettet opmærksomhed mod projekter, der indebar iværksættelse af 
kurser om studier af fremmedsprog som hovedfag sammenknyttet med studier inden for 
et andet fagområde. 
Igen som i de foregående år udgjorde udvælgelsespolitikken i 1994 en bekræftelse af de 
flerårlige engagementer, der blev taget over for de fleste programmer, som var blevet 
accepteret i 1993/94; samtidigt med at man fortsatte med at opfordre universiteterne til 
at udvikle nye interuniversitære samarbejdsinitiativer. 
Alle partnerne i de interuniversitære samarbejdsprogrammer, der ansøgte om en særlig 
fornyelse af deres kontrakt ved udløbet af den sædvanlige flerårlige cyklus på 3 år, skal 
levere yderligere oplysninger, og beslutningen om fornyelse træffes først, når de 
interuniversitaire samarbejdsprogrammer opfylder nogle helt bestemte resultatmæssige 
kriterier. 
Nedenstående figurer viser udviklingen i antallet af institutioner*, der er involveret i de 
interuniversitære samarbejdsprogrammer og antallet af mobilitetsstuderende fra 1990 til 
1995. 
90/91 91/92 92/93 93/94 94/95 
Aktion II- Udviklingen i antallet af institutioner, der er involveret i de interuniversitære samarbejdsprogrammer 
fra 1990 til 1994 
(tallene svarer til søjlerne i figuren: 1990/91, 215; 1991/92, 627; 1992/93, 972; 1993/94, 1147; 1994/95, 1277) 
46 
90/91 91/92 92/93 93/94 94/95 
Aktion II - Udviklingen i antallet af mobilitetsstuderende fra 1990 til 1994 
(tallene svarer til søjlerne i figuren: 1990/91, 1897; 1991/92, 4180; 1992/93, 6724; 1993/94, 8847; 1994/95, 
10378) 
- Ud af de 242 ansøgninger til de interuniversitære samarbejdsprogrammer (1,7% flere 
end det foregående år), blev der udvalgt 225 i 1994 for universitetsåret 1994/95 (svarende 
til en formindskelse på 0,4%- i forhold til året før). De omfattede 10378 studerende 
(17,3% fiere end i 1993/94) og 866 lærere (25,9% flere end i 1993/94),. 
- Med hensyn til stipendierne til studieophold blev 37 ansøgninger accepteret ud af 44. 
I alle de tilfælde ansøgningerne gav mulighed for det, blev ansøgninger om 
besøgsstipendier vedrørende de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og hvis sprog 
er mindst anvendt, samt de ansøgninger der beskæftigede sig med "Uddannelse af 
fremtidens lærere" givet en højere prioritet. 
Antallet af projekter, som blev udvalgt i 1994, er mindsket med 19% i forhold til 1993, 
og antallet af besøg er som i de foregående år forblevet på et meget lavt niveau. Dette 
skyldes til dels, at der i starten af programmet kun var få eller slet ingen ansøgninger 
eller praktikantophold, hvor de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og hvis sprog 
er mindst anvendt, udgjorde en væsentlig bestanddel af et kursus, hvor man 
kombinerede sprogene og en eller flere andre fagområder. 
47 
BILAG 
STATISTISK OVERSIGT 
1994 
. Bilag 1 til 4 omhandler de decentraliserede aktioner IA og IV 
. Bilag 5 til 11 omhandler de centraliserede aktioner IB, III, VA og VB samt de forberedende 
besøg 
. Bilag 12 omhandler Aktion II 
48 

LINGUA BILAG 1 - AKTION IA - LÆRERNES MOBILITET PR. MEDLEMSSTAT 
u 
D 
R 
E 
J 
S 
E 
L 
A 
N 
D Bg 
Bfr 
Bnl 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
I Alt 
% 
Rang VÆRTSLAND 
Bg Bfr 
12 
5 
21 
3 
41 Bnl 
4 
4 
45 
| 0,60 | 0,06 
0,66 
10 
B DK 
4 
1 
7 
12 
0,18 
1 1 
DK D 
1 
1 
31 
26 
19 
17 
BJ 
47 
65 
8 
17 
206 
521 
7,66 
4 
D GR 
36 
5 
32 
1 
2 
3 
79 
1,16 
8 
GR E 
14 
9 
33 
199 
109 
18 
20 
59 
202 
663 
9,75 
3 
E F 
3 
107 
49 
510 
36 
136 
53 
208 
9 
49 
96 
305 
1561 
22,95 
2 
F IRL 
11 
43 
198 
1 
69 
45 
4 
35 
29 
435 
6,40 
5 
IRL I 
2 
14 
18 
168 
2 
9 
23 
6 
H3 
355 
5,22 
6 
I L 
1 
4 
5 
0,07 
12 
L NL 
1 
70 
4 
20 
1 
96 
1,41 
7 
NL P 
34 
1 
1 
1 3 
1 
1 
51 
0,75 
9 
P UK 
1 
16 
54 
39 
1001 
181 
485 
477 
561 
4 
/M-
86 
2979 
43,80 
1 
UK 
VÆRTSLAND I ALT 
5 
45 
215 265 
208 
2236 
240 
727 
741 
124 
921 
13 
i. i / 
239 
871 
6802 
100 % 
0,07 
0,66 
3,16 3,90 
3,06 
32,87 
3,53 
10,69 
10,89 
1,82 
13,54 
0,19 
3,51 
12,81 
100 Rang 
6 
10 
1 
7 
5 
4 
1 1 
2 
12 
Q 
8 
3 Bg 
Bfr 
Bnl 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK U 
D 
R 
E 
J 
S 
E 
L 
A 
N 
n 
BILAG 2 - AKTION IA - INDGÅENDE OG UDGÅENDE STRØMME PR. MEDLEMSSTAT 
DK 
GR 
F 
I 
NL 
UK 
-3000 J=L 
-2000 -1000 
UDSENDTE LÆRERE 1000 2000 
MODTAGNE LÆRERE 3000 
LINGUA/RAP. 94/AN 1/2 
LINGUA 
0 BILAG 3 - AKTION IV - UNGES MOBILITET PR. MEDLEMSSTAT 
u 
D 
R 
E 
J 
S 
E 
L 
A 
N 
D Bg 
Bfr 
Bnl 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
P 
UK 
1 Alt 
% 
Rang VÆRTSLAND 
Bg 
10 
10 Bfr 
41 
35 
105 
10 
150 
16 
15 
20 
22 
414 Bnl 
60 
74 
40 
73 
15 
32 
42 
336 
760 
0,034 | 1,388 | 1,126 
2,547 
10 
B DK 
12 
58 
352 
68 
121 
464 
25 
630 
12 
87 
97 
233 
2159 
7,24 
12 
DK D 
26 
79 
202 
10 
16 
335 
492 
83 
675 
77 
148 
79 
592 
2814 
9,43 
4 
D GR 
22 
13 
93 
96 
226 
329 
30 
41 
20 
870 
2,92 
7 
GR E 
61 
78 
195 
69 
759 
58 
373 
23 
166 
12 
458 
2252 
7,55 
3 
E F 
20 
112 
124 
332 
124 
2270 
72 
226 
1815 
10 
244 
309 
691 
6349 
21,28 
2 
F IRL 
38 
40 
117 
33 
284 
20 
210 
46 
70 
858 
2,88 
6 
IRL I 
35 
44 
286 
228 
308 
419 
873 
72 
252 
110 
476 
3103 
10,40 
5 
I L 
20 
14 
34 
0,11 
1 1 
L NL 
31 
48 
94 
81 
218 
139 
22 
288 
19 
46 
198 
1 184 
3,97 
8 
NL P 
13 
69 
96 
55 
94 
164 
36 
209 
65 
286 
1087 
3,64 
9 
P UK 
152 
60 
383 
1557 
2049 
1860 
1709 
291 
306 
8367 
28,04 
1 
UK 
VÆRTSLAND I ALT 
20 
368 
435 823 
1284 
3183 
721 
5810 
5420 
552 
6403 
157 
1344 
1122 
3018 
29837 
100 % 
0,07 
1,23 
1,46 2,76 
4,30 
10,67 
2,42 
19,47 
18,17 
1,85 
21,46 
0,53 
4,50 
3,76 
10,11 
100 Rang 
9 
7 
4 
10 
2 
3 
1 1 
1 
12 
6 
8 
5 Bg 
Bfr 
Bnl 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK U 
D 
R 
E 
J 
s 
E 
L 
A 
N 
D 
BILAG 4 - AKTION IV - INDGÅENDE OG UDGÅENDE STRØMME PR. MEDLEMSSTAT 
DK 
GR 
F 
I 
NL 
UK 
-8000 -6000 -4000 -2000 
UDSENDTE UNGE 2000 4000 
MODTAGNE UNGE 6000 8000 10000 
LINGUA /RAP94/AN.3/4 
LINGUA, 
BILAG 5 - CENTRALISEREDE AKTIONER - MODTAGNE OG GODKENDTE PROJEKTER I 1994 PR. MEDLEMSSTAT 
Stat 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
!RL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
I ALT MODTAGNE PROJEKTER 
IB 
2 
6 
1 
1 
7 
9 
1 
3 
2 
10 
42 III 
10 
12 
30 
43 
20 
35 
4 
17 
1 
8 
4 
34 
218 VA 
7 
5 
11 
9 
9 
22 
9 
1 
3 
1 
12 
89 VB 
5 
5 
6 
. 18 
3 
9 
8 
4 
7 
3 
10 
78 BESØG 
4 
7 
13 
8 
14 
22 
1 
10 
3 
15 
97 1 ALT 
28 
29 
66 
79 
47 
95 
13 
49 
3 
24 
10 
81 
524 
Stat 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
I ALT GODKENDTE PROJEKTER 
IB 
2 • 
6 
1 
1 
6 
6 
1 
3 
2 
10 
38 III 
6 
4 
17 
12 
11 
11 
1 
11 
1 
6 
3 
18 
101 VA 
4 
4 
2 
4 
6 
12 
4 
1 
1 
4 
42 VB 
3 
4 
4 
7 
2 
7 
4 
2 
3 
3 
7 
46 BESØG 
1 
4 
8 
2 
7 
9 
3 
3 
12 
49 I ALT 
16 
16 
37 
26 
27 
45 
5 
26 
o 
\j 
16 
8 
51 
276 LU BESØG 
U VB 
• VA 
9 tu 
• IB 
B DK D GR 
• BESØG 
• VB 
• VA 
H III 
G IB 
B DK D GR E F IRL L NL P UK 
UNGUA/RAP 94/AN. 5 
LINGUA BILAG 6 - CENTRALISEREDE AKTIONER - FORDELING AF PROJEKTERNE 1994 PÀ STORE REGIONER 
1° 0 x- Tø^ 
v ^5> Guadeloupe (F) 
~ ~\ 
RC2 Açores (P) Martinique (F) 
R29 ^^ 
RC3 Madeira (P) Réunion [F) 
RB7 Canarias (E) Guyane (F) RI : BRD DEUTSCHLAND ; Total =37 i 
RI 1 : Schleswig-Holstein, R12:Hamburg 
RI3: Niedersachsen, RI4: Bremen, RT5: Nordrhein-Westfaten, 
RI 6: Hessen, RI 7: Rhetnland-Pfalz. RI 8: Baden-Wurttemberg, 
RI 9: Bayern, RI A Saarland, RIB: Berlin, RI C: Brandenburg, 
RID: MecWenbug-Vorpommern, RIE: Sachsen, 
R1F: Sachsen-Anhalt, RIG: Thuringen 
R2: FRANCE : Total = 45~1 
R21: »e de France, R22: Bassin Farisien, 
R23: Nord - Fas-de-Calais, R24: Est, R25: Ouest, R26:Sud-Ouest. 
R27: Centre-Est, R28: Méditerrannée, R29: Départem. dOutre-Mer 
R3:ITAUA : Total = 26 1 
R31 : Nord Ovest, R32: Lombardia, R33: Nad Est. 
R34: EmHia-Romagna, R35: Centro, R36: Lazb, R37: Campania. 
R38: Abruzzi-Molise, R39: Sud, R3A: Scifia, R3B: Sardegna 
R4: NEDERLAND : Total = 16 \ 
R4l : Noord-Nedertand, R42: Oost-Nedertand, 
R45: Zuid-Nedertand, R47: West-Nederland 
R5: BELGIQUE-BELGIË : Total = 16 \ 
R5l : Vlaams Gewest, R52: Région Wallonne, 
R53: Bruxelles-Brussel 
R6: LUXEMBOURG : Total - 3 \ 
R7: UNITED KINGDOM : Total = 51 1 
R71 : North, R72: Yorkshire and Humberside, 
R73: East Midlands, R74: East Anglia, R75: South East, 
R76: South West, R77: West Midtands, R78: North West. 
R79: Wales, R7A: Scotland, R7B: Northern Ireland 
R8: IRELAND : Total = 5 \ 
R9: DANMARK : Total = 16 I 
RA: ELLADA I Total = 26 | 
RAl : Voreia Eliada, RA2: Kentriki Ellada, 
RA3: Attila, RA4: Nisia 
RB: ESPANA : Total = 27] 
RBI : Noroeste, RB2: Noreste, RB3: Madrid, 
RB4: Centro, RB5: Este, RB6: Sur, RB7: Canarias 
PORTUGAL : Total =1T\ 
l : Continente, RC2: Acores, RC3: Madeira 
UNGUA/RAP 94/AN. 7 
LINGUA 
BILAG 8 - CENTRALISEREDE AKTIONER - GODKENDTE PROJEKTER 11994 - ANTAL KOORDINATORER OG PARTNERE PR. MEDLEMSSTAT 
Stat 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
I Alt IB 
Koor 
2 
6 
1 -
1 
6 
6 
1 
3 
2 
10 
38 Part 
6 
6 
16 
7 
21 
26 
5 
15 
1 
7 
9 
21 
140 III 
Koor 
6 
4 
17 
12 
11 
11 
1 
11 
1 
6 
3 
18 
101 Part 
17 
31 
56 
39 
59 
76 
16 
60 
3 
18 
28 
62 
465 VA 
Koor 
4 
4 
2 
4 
6 
12 
4 
1 
1 
4 
42 Part 
16 
7 
17 
2 
12 
24 
5 
13 
4 
8 
7 
24 
139 VB 
Koor 
3 
4 
4 
7 
2 
7 
4 
2 
3 
3 
7 
46 Part 
9 
9 
10 
22 
20 
13 
6 
21 
2 
11 
10 
37 
170 BESØG 
Koor 
1 
4 
8 
2 
7 
9 
3 
3 
12 
49 Part 
13 
12 
15 
11 
13 
21 
23 
8 
1 
7 
16 
24 
164 I ALT 
Koor 
16 
16 
37 
26 
27 
45 
5 
26 
3 
16 
8 
51 
276 Part 
61 
65 
114 
81 
125 
160 
55 
117 
11 
51 
70 
168 
1078 
DKt1111 
D— 1 
GR ^=3 
E, ' 
F m ' 
IRL P 
I , ' 
NL P 
PP 
UK ^M p 
50 100 
UNULWHAF VB 
20 40 BESØG 
Bt=» DK i=J 
GRpP 
IRL =» 
Li 
NL ^ 
UK — | ' 
0 20 40 
LINGUA BILAG 9 - CEN' STORE REGIONE BRD DEUTSCHLAND ; Total = 114 
Schleswig-Holstein, Rl2:Hamburg 
RI3: Niedersochsen, RI4: Bremen, RT5: Nordrhein-Westfalen, 
RI6: Hessen, RI 7: Rheinland-Pfalz, RI 8: Baden-Wurttemberg, 
Rl9: Bayern, R1A: Saaitand, RIB: Berlin, RIC: Brandenburg, 
RID: MecWenbug-Vorpommern, RIE: Sachsen, 
RIF: Sachsen-Anhalt, RIG: Thuringen 
R2: FRANCE : Total = 16Ô\ 
R2l : lie de France, R22: Bassin Parisien, 
R23: Nord - Pas-de-Calais, R24: Est, R25: Ouest, R26:Sud-Ouest, 
R27: Centre-Est, R28: Méditerrannée, R29: Départem. dOutre-Mer 
: Total = 117] 
0 .• HFI 
^* «Si Guadeloupe (F) 
~ ~~% 
RC2 AçoresfP) Martinique (F) 
R29 >*' 
RC3 Madeira (P) Réunion (F) 
RB7 Canarias(E) Guyane (F) R31: Nord Ovest, R32: Lombardia, R33: Nord Est, 
R34: Emilia-Romagna, R35: Centra, R36: Lazto, R37: Campania, 
R38: Abruzzt-Molise, R39: Sud, R3A: Sciïa, R3& Sardegna 
\R4: NEDERLAND : Total = 51 \ 
R41 : Noord-Nedefland, R42: Oosf-Nedertand, 
R45: Zuid-Nedertand, R47: West-Nedertand 
\R5: BELGIQUE-BELGIË '.Total = 61 \ 
R51 : Vtaams Gewest, R52: Région Wallonne, 
R53: Bruxelles-Brussel 
Total = 11 
Total = 1681 
R7l : North, R72: Yorkshire and Humberside, 
R73: East Midlands, R74: East Anglb, R75: South East, 
R76: South West, R77: West Midlands, R78: North West, 
R79: Wales, R7A: Scotland, R7B: Northern Ireland 
Total = 55] 
LINGUA 
BILAG 10 - CENTRALISEREDE AKTIONER - GODKENDTE PROJEKTER I 1994 FORDELING EFTER KOORDINATOR- og PARTNERTYPE 
Koordinator/partnertype 
1 = Ministerium 
2 = Lokal myndighed 
3 = Regional eller lokal undervisningsmyndighed 
4 = Højere uddannelsesinstitution 
5 = Forskningscentre specialiseret i 
fremmedsprogsundervisning 
6 = Uddannelsesinstitution for fremmedsprogslærere 
7 = Skole 
8 = Sprogcenter 
9 = Sammenslutning eller forbund af fremmedsprogslærere 
10 = Sammenslutning for grundlæggende erhvervsuddannelse 
11 = Sammenslutning for erhvervsmæssig efteruddannelse 
12 = SMV-uddannefeesinstitution 
13 = Sammenslutning for voksen- eller arbejdstageruddannels 
14 = SMV 
15 = SMV-sammenslutning 
16 = Stor virksomhed 
17 = Sammenslutning af store virksomheder 
18 = Handels- eller industrikammer 
19 = Brancheorganisation 
20 = Faglig sammenslutning 
21 = Lønmodtagerorganisation 
22 = Fortag, softwarefirma 
23 = Eksaminerende myndighed 
24 = Sammenslutning med almennyttigt formål 
25 = Andre IB 
K 
3 
0 
12 
13 
4 
3 
1 
0 
1 
0 
0 
0 
3 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
1 
38 P 
7 
2 
27 
69 
2 
13 
4 
0 
12 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
4 
140 III 
K 
3 
2 
4 
20 
3 
0 
0 
5 
0 
3 
12 
9 
3 
1 
3 
0 
0 
2 
2 
2 
1 
8 
2 
11 
5 
101 P 
9 
3 
4 
125 
15 
4 
4 
18 
3 
5 
35 
20 
17 
27 
7 
3 
0 
27 
7 
15 
5 
32 
2 
25 
53 
465 VA 
K 
3 
3 
0 
4 
0 
0 
0 
2 
2 
1 
3 
1 
2 
1 
0 
0 
0 
0 
0 
1 
1 
2 
0 
12 
4 
42 P 
19 
3 
3 
33 
10 
0 
9 
4 
2 
0 
12 
2 
1 
0 
0 
0 
0 
3 
1 
6 
7 
4 
0 
14 
9 
142 VB 
K 
0 
0 
2 
17 
1 
0 
1 
2 
3 
0 
2 
0 
0 
1 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
7 
0 
3 
7 
46 P 
9 
1 
2 
99 
6 
2 
2 
7 
3 
0 
3 
0 
0 
4 
0 
0 
0 
0 
0 
2 
0 
12 
2 
7 
9 
170 Besøg 
K 
2 
1 
5 
8 
1 
2 
0 
3 
0 
3 
4 
4 
2 
3 
1 
0 
1 
3 
0 
0 
1 
1 
1 
1 
2 
49 P 
2 
0 
0 
2 
1 
0 
1 
3 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
3 
0 
7 
145 
164 I Alt 
K 
11 
6 
23 
62 
9 
S 
2 
12 
6 
7 
21 
14 
7 
6 
4 
0 
1 
5 
2 
3 
3 
18 
3 
27 
19 
276 P 
46 
9 
36 
328 
34 
19 
20 
32 
20 
5 
50 
22 
18 
31 
7 
3 
0 
30 
8 
23 
12 
51 
4 
53 
220 
1081 
UNGUA/RAP 94/AN. 10 
LINGUA 
BILAG 10 - CENTRALISEREDE AKTIONER - GODKENDTE PROJEKTER I 1994 FORDELING EFTER KOORDINATOR- og PARTNERTYPE 
"i IB 
1 ir I 
2j | 
5L 
6r 
7F 
8 ; 
9r 
10 ! 
11 ! 
12 : 
13! 
14! 
15 i 
16 : 
171 
18 ! 
19 i 
20 i 
21 | 
22 ! 
23 J 
24 i 
25 l 50 100 VA 
20 40 VB 
i p ; 
2» ! 
3,1 i 
5P I 
6 ' I 
7] | 
8? I 
9 i ! 
10 i 
11? I 
12) i 
13 f, 
14 J i 
15' ! 
16 i 
17 
18 ! 
19 
20 > 
21 
22 '? 
23 ' 
r,A n 
25 p | 
50 100 1 
2 
3 
4 
5 
6 
7 
8 
9 
10 
11 
12 
13 
14 
15 
16 
17 
18 
19 
20 
21 
22 f 
23 
24 
25 
0 BESØG 
50 100 150 
LINGLWRAP 94/AN. 10 
LINGUA 
BILAG 11 - CENTRALISERDE AKTIONER - GODKENDTE PROJEKTER I 1994 ANSØGTE OG TILDELTE BELØB PR. KONTRAHERENDE STAT 
O^l STAT l ANSØGT I TILDELT 
B 1,219,821 863,761 
DK 986,165 697,230 
D 3,162,644 2,040,418 
GR 2,978,503 1,772,423 
E 2,062,867 1,264,460 
F 3,153,723 2,089,312 
IRL 561,715 410,000 
I 2,320,409 1,627,294 
L 344,000 231,750 
NL 1,377,920 797,185 
P 859,623 570,640 
UK 3,469,295 2,474,136 
11 ALT 22,496,685 14,838,609 
3,500,000 
3,000,000 
2,500,000-
2,000,000-ANSØGT 
10% IRL 
2% 11% IRL 
3% TILDELT 
ANSØGT 
M TILDELT 
UNGUA/RAP 94/AN 11 
LINGUA 
BILAG 12 - AKTION II - GENEREL OVERSIGT 
ICP - deltagere 
ICP - programmer 
SM deltagere 
Studerende 
Studerende - måne 
SM - programmer 
LM - programmer 
LU - programmer 
IP - programmer 
ICP - deltagere 
ICP - programmer 
SM deltagere 
Studerende 
Studerende - måne 
SM - programmer 
LM - programmer 
LU - programmer 
IP - programmer 
ICP - deltagere 
ICP - programmer 
SM deltagere 
Studerende 
Studerende - måne 
SM - programmer 
LM - programmer 
LU - programmer 
IP - programmer 
ICP - deltagere 
ICP - programmer 
SM deltagere 
Studerende 
Studerende - måne 
SM - programmer 
LM - programmer 
LU - programmer 
IP - programmer Alle ansøgninger 
modtaget 
1,340 
242 godkendt 
1,277 
225 
Alle ansøgninger 
modtaget 
1,302 
10,734 
77,227 
233 
121 godkendt 
1,246 
10,378 
74,900 
218 
75 
Forlængelser 
Indgivne 
336 
69 godkendt 
336 
69 
Fleårige aktiviteter 
Indgivne 
330 
2,441 
17,023 
67 
10 godkendt 
330 
2,441 
17,023 
67 
10 
Første ansøgninger 
Indgivne 
214 
43 godkendt 
184 
36 
Første ansogninger 
Indgivne 
190 
1,402 
9,102 
38 
16 godkendt 
167 
1,235 
8,091 
33 
7 
Specielle forlængelser 
Indgivne 
790 
130 godkendt 
757 
120 
Specielle forlængelser 
Indgivne 
782 
6,891 
51,102 
128 
51 godkendt 
749 
6,702 
49,786 
118 
44 
-% 
godkendelse 
95.3 
93 
% 
godkendelse 
957 
967 
97 
93.6 
62 
% 
godkendelse 
100 
100 
% 
godkendelse 
100 
100 
100 
100 
100 
% 
godkendelse 
86 
83.7 
% 
godkendelse 
87.9 
88.1 
88.9 
86.8 
43.8 
% 
godkendelse 
95.8 
92.3 
% 
godkendelse 
95.8 
97.3 
97.4 
92.2 
86.3 godkendt 
1992/93 
1147 
226 
godkendt 
1992/93 
1,129 
8,874 
63,585 
220 
70 % stigning 
1993/94 
11.3 
-0.4 
% stigning 
1993/94 
10.4 
17.3 
17.8 
-0.9 
7.1 % godkendelse 
1993/94 
96.5 
95 
% godkendelse 
1993/94 
96.6 
96.5 
97.2 
94.8 
65.4 
Nye aktiviteter under forlængelserme 
modtaget 
0 
0 
0 
0 
16 godkendt 
0 
0 
0 
0 
5 % godkendelse 
31.3 
Første ansogninger + nye aktiviteter under forlængelserme og 
specielle forlængelser 
modtaget 
190 
1,402 
9,102 
38 
60 godkendt 
167 
1,235 
8,091 
33 
21 % godkendelse 
87.9 
88.1 
88.9 
86.8 
35 
Nye aktiviteter under specielle forlængelser 
modtaget 
0 
0 
0 
0 
28 godkendt 
0 
0 
0 
0 
9 % godkendelse 
32.1 
Notes: 
SM = Studentermobilitet 
LM = Lærermobilitet 
LU = Læseplansudvikling 
IP = Intensive programmer 
LINGUA/RAP94/AN. 12 
s? 


ISSN 0254-1459 
KOM(95) 458 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 
Katalognummer : CB-CO-95-502-DA-C 
ISBN 92-77-94036-0 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg