DA    DA  
 EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 16.7.2012  
SWD(2012) 193 final 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
Ledsagedokument til 
RÅDETS AFGØRELSE 
om de oversøiske landes og territoriers associering med Den Europæiske Union 
{COM(2012) 362 final} 
{SWD(2012) 194 final}  
 
DA 2   DA ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
Ledsagedokument til 
RÅDETS AFGØRELSE 
om de oversøiske landes og territoriers associering med Den Europæiske Union 
1. P ROBLEMAFGRÆNSNING  
Ved fjerde del i traktaten om Den Europæis ke Unions funktionsmå de (EUF-traktaten) 
associeres de oversøiske lande  og territorier (OLT'er) med Den Europæiske Union (EU). 
I henhold til EUF-traktatens ar tikel 198 er formålet med EU-O LT-associeringen at fremme 
OLT'ernes økonomiske og sociale udvikling og at  oprette nære økonomiske forbindelser 
mellem dem og EU som helhed. Det fremgår også,  at associeringen først og fremmest skal 
åbne mulighed for at tjene befolkningernes in teresser i OLT'erne og øge deres velstand for 
herved at lede dem frem til den økonomiske,  sociale og kulturelle udvikling, som de 
tilstræber.  
Siden 1958 har Rådet for Den Europæiske Union fa stsat de nærmere regler  og procedurer for 
denne associering ved hjælp af  associeringsafgørelser. Den nuværende associeringsafgørelse1 
udløber den 31. december 2013. Revisionen af denne  afgørelse, som sker inden for rammerne 
af EUF-traktaten, er i gang og skal føre frem til et forslag til retsakt om en ny associeringsafgørelse, som ventes at træde i kraft den 1. januar 2014. Dette forslag til retsakt 
vil bygge på en samlet vurdering, som Europa-Kommissionen, OLT'erne, deres 
medlemsstater og andre interesserede parter har bidraget til, og som er et led i denne konsekvensanalyse. Forslaget til retsakt bør i tråd med Rådets konklusioner 17801/2009 af 
22. december 2009 om EU's forbindelser med OL T'erne forny associeringen, og samarbejdet 
bør fokusere på prioritetsområder, som alle parter anerkender er af fælles interesse.  
I henhold til artikel 203 i EUF- traktaten fastsætter forsla get til retsak t de nærmere 
retningslinjer og procedurer fo r alle OLT'ers associering med EU, uanset deres velstand eller 
andre særlige forhold i de enkelte OLT'er . Forslaget fastlægger retsgrundlaget og de 
overordnede rammer for EU-OLT-associeringen,  de mulige områder for samarbejde mellem 
EU og OLT'erne, den handelsordn ing, som vil gælde for samhandel og samarbejde på dette 
område mellem OLT'erne og EU, samt de forskellige finansielle instrumenter, som OLT'erne vil få adgang til (11. EUF og de horisontale pr ogrammer). Denne overordnede ramme vil med 
hensyn til EU's finansielle bistand blive præc iseret i programmeringsfasen sammen med det 
enkelte OLT for at udpege de samarbejdsområde r, hvor EU's bistand mest effektivt vil kunne 
opfylde associeringens mål. Der vil i den forbindelse blive lagt  særlig vægt på det berørte 
OLT's specifikke økonomiske, sociale og miljømæssige situation og behov.  
                                                
 
1 Rådets afgørelse 2001/822/EF af 27. november 2001 om de oversøiske landes og territoriers associering 
med Det Europæiske Fællesskab (EFT L 314 af 30.11.2001, s. 1), ændret ved afgørelse 2007/249/EF 
(EUT L 109 af 26.4.2007, s. 33). 
 
DA 3   DA Forslaget til Rådets afgørel se indgår i Europa-Kommissione ns arbejdsprogram for 2012. 
Siden vedtagelsen af den nuvæ rende associeringsafgørelse i 2001 har den regionale og 
internationale situation, som OLT'erne befinder sig i, ændret sig markant. Nye politikområder 
prioriteres på europæisk og internationalt pl an (bl.a. miljø, klimaændringer og bæredygtig 
forvaltning af naturressourcer), og der er sket ændringer i de globale handelsmønstre. Europa-
Kommissionen har fore slået en strategi2, som kredser om tre prioritetsområder: intelligent 
vækst, bæredygtig vækst og inklusiv vækst – som en reaktion på den økonomiske og finansielle krise. 
OLT'erne står for deres vedkommende fort sat over for økonomiske og sociale problemer 
og/eller kæmper for at skabe et holdbart gr undlag for deres økonomier. De oplever en række 
problemer, som er forbundet med deres sårbar e situation og behovet fo r at garantere det 
miljømæssige aspekt af bæredygtig udvikling.  
Gennem offentlige høringer er en  række overordnede spørgsmål blev et afklaret, bl.a. er der et 
ønske om at fjerne fokus fra fattigdomsbekæmpelse inden for rammerne af udviklingssamarbejde og skabe et mere ge nsidigt forhold. Denne ændring vil gennem 
associeringen gøre det muligt at gribe ind på  dette område og sikre anerkendelsen af 
OLT'ernes særlige forhold, mangfoldighed og sårbarhed samt deres betydning med hensyn til 
biodiversitet. Denne ændring vil også afspej le den omstændighed, at OLT'ernes største 
problem ikke er fattigdom som sådan. 
Den største udfordring er  at få slået OLT'ernes økonomier  og samfund ind på en bæredygtig 
udviklingskurs ved at forbedre konkurrenceevne n, mindske sårbarheden, fremme samarbejdet 
med nabolandene og sikre deres inte grering i den regionale økonomi og/eller 
verdensøkonomien. 
De underliggende årsager til ovennævnt e problem kan sammenfattes således: 
1) OLT'erne har vanskeligt ved at klare hi ndringer, som skyldes deres fysiske forhold 
(isoleret og fjern beliggenhed, lille ar eal og eksklusive økonomiske zoner af 
forskellige størrelse) 
2) de formår ikke at mindske den st ore sårbarhed, som er forbundet med deres 
geografiske forhold (beliggenhed i områ der, hvor der er risiko for cykloner og 
jordskælv, og som er ramt af konsekvenserne af klimaændringerne, f.eks. blegning af koralrev og forhøjet vandstand, og som er  yderst afhængige af import af fossile 
brændstoffer til høje fragtpriser) 
3) de kan knap klare små administrative opgave r på grund af deres lille størrelse, og de 
har som følge heraf vanskeligt ved at udforme og anvende politiske redskaber og udvikle infrastrukturer 
4) de formår ikke at udvikle deres mikr oøkonomier, som er kendetegnet ved strukturelle 
svagheder og en lille ikke diversificeret produktions base, hvor eksporten er 
koncentreret om nogle få sektorer
3 
                                                 
2 Meddelelse KOM(2010) 2020 endelig af 3. marts 2010 "Europa 2020 – En strategi for intelligent, 
bæredygtig og inklusiv vækst". 
3 Der findes en mere detaljeret analyse af  OLT'ernes økonomiske profiler i bilag 12. 
 
DA 4   DA 5) de rammes af præferenceerosion i de res handelsforbindelser med EU, og deres 
eksport udsættes for øget konkurrence på tredjelandes markeder, fordi større 
handelspartnere (EU, USA og Canada), so m er vigtige eksportmarkeder for visse 
OLT'er, indgår et stigende  antal frihandelsaftaler 
6) de kan indimellem ikke omfattes af in itiativer/aftaler, som indgås af EU og/eller 
deres medlemsstater med henblik på at lø se vigtige europæiske og internationale 
politiske spørgsmål, som er kommet på dagsor denen i løbet af de se neste ti år, f.eks. 
konsekvenserne af klimaændringerne i tredjelande, og det forringer OLT'ernes 
muligheder for at deltage i gl obale beredskabsmekanismer. 
2. A NALYSE AF NÆRHEDSPRINCIPPET  
EU's beføjelse til at handle på området "f orbindelser mellem EU og OLT'erne" udspringer 
primært af fjerde del i EUF-traktaten. Form ålet med EU-OLT-associeringen, som er at 
fremme den økonomiske og sociale udvikling og oprette nære økonomiske forbindelser 
mellem OLT'erne og EU som helhed, kan i kke opfyldes ved hjælp af tiltag på 
medlemsstatsligt plan. Med hensyn til OLT-handelsordningen vil medlemsstatslige tiltag desuden ikke være mulige, da den fælles hande lspolitik falder ind under EU's enekompetence 
(femte del, afsnit II, i EUF-tr aktaten). I henhold til artikel 206 skal EU's handelspolitik 
bidrage til en harmonisk udvikling af verdenshandelen, til en gradvis afskaffelse af restriktionerne for den intern ationale handel og udenlandske investeringer og til en sænkning 
af toldskranker og andre hindringer. Beste mmelserne vedrørende den præferentielle 
samhandel mellem EU og OLT'erne er reguleret  af principperne i afsnit II i femte del i 
EUF-traktaten om EU's handelspolitik. 
Som det fremgår af artikel 203 i EUF-traktaten vedtager Rådet for Den Europæiske Union de 
nærmere retningslinjer, ordninger og procedur er for OLT'ernes associering med EU. Det 
drejer sig bl.a. om handelsspørgsmål og ha ndelsrelaterede spørgsmål, toldordninger, 
folkesundhed, den offentlige sikkerhed og den offentlige orden samt arbejdskraftens frie 
bevægelighed i alle OLT'er og i alle medlem sstater. De forventes at være i tråd med 
principperne i EUF-traktaten vedrørende fastlæ ggelse og gennemførel se af EU-politikker og 
-tiltag, bl.a. vedrørende miljø og ligesti lling mellem mænd og kvinder (første del i 
EUF-traktaten). 
I lyset af de stadig mere komplekse udfordringer vil inge n af målene for EU's egne 
prioritetsområder – sikkerhed, intelligent, inklusiv og bære dygtig vækst og jobskabelse, 
klimaændringer, adgang til ener gi, ressourceeffektivitet, herunder beskyttelse af biodiversitet, 
forsvarlig vandforvaltning og affaldshåndt ering, sundhed og pandemier samt uddannelse – 
kunne nås på egen hånd uden inddrag else af resten af verden. 
I kraft af 27 medlemsstater, der handler på grundlag af fælles po litikker og strategier, har EU 
alene en kritisk masse til at imødegå globale udfordringer såsom klimaæ ndringer. De enkelte 
medlemsstaters indsats kan derim od være begrænset eller fragme nteret. Denne kritiske masse 
betyder også, at EU er bedre i stand til at føre en politisk dialog med partnerregeringer i OLT'erne. 
EU er i sin eksterne indsats opsat på at udbrede sine standa rder og dele sin ekspertise. 
OLT'erne kan blive strategiske forposter for EU  i hele verden. Hvis OLT'ernes lovgivning og 
standarder hæves til EU-niveau , kan det øge OLT'ernes indfl ydelse og dermed også EU's 
indflydelse i de re spektive regioner.  
 
DA 5   DA 3. EU- INITIATIVETS MÅL  
De overordnede mål med associeringen er på gr undlag af artikel 198 og 199 i EUF-traktaten: 
– at fremme OLT'ernes økonomi ske og sociale udvikling 
– at oprette nære økonomiske forbindelser  mellem OLT'erne og EU som helhed 
– at åbne mulighed for at tjene befolkninge rnes interesser i OLT'erne og øge deres 
velstand for herved at lede dem frem  til den økonomiske, so ciale og kulturelle 
udvikling, som de tilstræber 
– at give OLT'erne adgang til den samme handelsmæssige behandling, som 
medlemsstaterne indrømmer hinanden  
– at fremme fastlæggelsen og gennemførelsen af miljøpolitikker i O LT'erne, hvilket er 
en af de tre grundsten for bæredygtig udvikling (sammen med økonomisk og social 
udvikling). 
Gennem hele høringsforløbet og i de eksterne unde rsøgelser har der været klar enighed blandt 
både de interesserede parter, ek sterne evaluatorer og politikere om , at formålet med og målene 
for associeringen som fastlagt i artikel 198 og 199 i EUF-traktaten skal omsættes til de mål, 
som Kommissionen har udpeget som væsentlige for denne ramme, og som Rådet for Den 
Europæiske Union har tilsluttet sig4. De specifikke mål for den næ ste associeringsaftale vil 
derfor være følgende: 
– at bidrage til fremme af EU's væ rdier og standarder i hele verden 
– at etablere et mere gensidigt forhold me llem EU og OLT'erne på grundlag af fælles 
interesser 
– at forbedre OLT'ernes konkurrenceevne 
– at styrke OLT'ernes modstandsdygtighe d og mindske deres økonomiske og 
miljømæssige sårbarhed 
– at fremme OLT'ernes samarbejde med tredjelande 
– at integrere de nyeste prioriterede områder på EU's politiske dagsorden 
– at tage hensyn til ændringer i de globale handelsmønstre og EU's handelsaftaler med 
tredjelande. 
                                                 
4 KOM(2009) 623 og Rådets konklusioner 17801/09. 
 
DA 6   DA 4. A LTERNATIVER  
4.1. Forkastede alternativer 
4.1.1. Ingen handling fra EU's side  
Muligheden "ingen handling fra EU's side" er ikke blevet analyseret i denne 
konsekvensanalyse, da fjerde del i EUF-trakta ten i sig selv forpligter EU til at handle.  
4.1.2. To særskilte rådsafgørelser:  en for handelsordningen og en for samarbejdet om 
bæredygtig udvikling   
Denne mulighed blev forkastet, fordi den vi l forringe muligheden for at fastlægge en 
omfattende ramme for alle OLT'er. Den vil desuden øge EU-institutionernes 
lovgivningsbyrde og begrænse synli gheden af EU-OLT-partnerskabet.  
4.2. Alternativ 1: Status quo – forlængels e af den nuværende associeringsafgørelse 
uden ændringer 
Under alternativ 1 vil strukturen og indholde t i den gældende associeringsafgørelse blive 
fastholdt i perioden 2014-2020.  
4.3. Alternativ 2: Fornyelse af associerings afgørelsen og tilpasning til EU's politiske 
rammer 
Alternativ 2 sikrer en fornyelse og tilpasni ng af associeringsafgørelsen til EU's politiske 
rammer. Afgørelsens mål og principper vil blive revideret under hensynta gen til de politiske 
retningslinjer fra Det Europæ iske Råd, OLT'ernes og deres medlemsstaters ønsker som 
fremsat ved forskellige lejligheder samt  resultaterne af eksterne undersøgelser. 
Med dette alternativ vil EU-OLT-samarbejdet få særligt fokus på områder af fælles interesse, 
bl.a. klimaændringer, bevarelse af biodive rsitet og forskning og i nnovation, sådan som de 
interesserede parter ønskede, og som det blev a nbefalet i de eksterne undersøgelser, og det gør 
det muligt at tage hensyn til de internationale  politiske prioritetsområder, som er fremkommet 
i løbet af de seneste ti år, og som er i tråd med Europa 2020-dagsordenen. Med dette alternativ 
vil EU-OLT-associeringen desuden bidrage til at  fremme EU's interesser og værdier, idet 
OLT'erne bliver forposter for EU i deres regioner. 
Med alternativ 2 vil handelsordningen fortsat gi ve OLT'erne told- og kvotefri adgang til EU-
markedet. De nye bestemmelser vil ligeledes fo rbedre vilkårene for OLT'ernes adgang til EU-
markedet gennem en ændring af  præferenceoprindelsesreglerne5. Med alternativ 2 vil 
ordningerne for handel med tjenest eydelser og for etablering de suden blive revideret, og 
OLT'erne vil blive indrømmet me stbegunstigelsesbehandling, hvor de i dag behandles på linje 
med almindelige tredjelande (GATS).  
                                                 
5 For eksempel ved at fjerne nationalitetskravet for besætningen på fartøjer, der fisker uden for 
territorialfarvande, og ved at indføre nye eller klar ere definitioner af fuldt ud fremstillede produkter og 
mindstebehandlinger, lempeligere administrative krav  til dokumentation for direkte transport af OLT-
varer mellem OLT'ernes område og EU, nye muligheder for kumulation, mere fleksible administrative 
procedurer for indrømmelse af undtagelser fra oprindelsesreglerne, hvor gyldighedsperioden fastsættes 
på grundlag af den konkrete sag, osv. 
 
DA 7   DA Endelig vil der med alternativ 2 blive indfør t nye bestemmelser, som vil sikre den korrekte 
forvaltning af handelspræferencer og pr æcisere OLT'ernes, medlemsstaternes og 
EU's respektive ansvar med hens yn til administrative fejl og svig. 
4.4. Alternativ 3: Indgåelse af forskellige partnerskabsaftaler 
Alternativ 3 vil medføre en diversificering af forbindelserne mellem EU og OLT'erne. På 
området handel og økonomisk samarbejde vil der blive anvendt to tilgange. Visse OLT'er kan omfattes af andre bilaterale EU-handelsordninger, enten økonomiske partnerskabsaftaler 
(ØPA'er) eller frihandelsaftaler (FTA'er), hvor det er relevant og muligt. For de øvrige OLT'er 
vil der inden for rammerne af a ssocieringen blive oprettet en  handelsordning svarende til 
alternativ 1 eller 2. Selv om  denne ordning ikke dækker det handelsmæssige og økonomiske 
samarbejde med de OLT'er, som vil være omfa ttet af andre handelsaf taler, kunne den dække 
samarbejdet med alle OLT'er på alle de øvrige områder. En anden mulighed vil være at samle 
alt samarbejde med de OLT'er, som kan omfattes af en ØPA eller FTA, inden for rammerne af 
disse aftaler. Det vil betyde, at den finansie lle bistand også vil blive ydet uden for rammerne 
af associeringssamarbejdet. 
5. K
ONSEKVENSANALYSE  
5.1. Vurdering af alternativ 1 
5.1.1. Sociale og økonomiske virkninger  
Forværring af OLT'ernes adgang til EU-markedet: Enhver handelsrelateret virkning vil 
udspringe af den øgede konkurrence, som OLT'er ne risikerer at blive udsat for på EU-
markedet som en konsekvens af, at EU-par tnertredjelande opnår bedre markedsadgang for 
deres varer og tjenesteydelser (f.eks. gennem en FTA eller en multilateral aftale). Hvis et OLT 
mister konkurrenceevne, kan det svække de økonomiske forbindelser mellem EU og OLT'erne. Alternativ 1 kan også indebære, at handelsreglerne ikke sikrer tilstrækkelige 
incitamenter til at sk abe nære økonomiske forbindelser med EU for de OLT'er, som i dag ikke 
har sådanne forbindelser. Det er derfor usandsyn ligt, at handelsreglern e under alternativ 1 vil 
fremme OLT'ernes økonomiske diversificering. OLT'ernes regionale in tegration vil blive 
undergravet, eftersom oprindelses reglerne ikke vil sikre nye muligheder for OLT'er for at 
skaffe rå- og hjælpestoffer fra deres nabola nde og dermed øge samhandelen med dem. 
5.1.2. Miljøvirkninger  
Hvis status quo fastholdes, vil EU-OLT-asso cieringen ikke udløse en større positiv 
miljøvirkning for OLT'erne. Hvis miljø og klimaæ ndringer ikke anerkendes som et område af 
fælles interesse for EU og OLT' erne, vil det hindre udviklingen på disse områder, hvor kun 
nogle få OLT'er har valgt at samarbejde med EU.  
Alternativ 1 vil desuden ikke give EU mulighed for at fre mme sin politiske dagsorden og sine 
internationale forpligtelser
6 med hensyn til biodiversitet, grøn energi, klimaændringer og 
katastroferisikobegrænsning i OLT'erne, og OLT' erne vil ikke bidrage til at udbrede EU's 
værdier og standarder på disse områder i resten af verden. 
                                                 
6 Meddelelse KOM(2010) 2020 endelig af 3.3.2010 "Europa 2020 – En strategi for intelligent, 
bæredygtig og inklusiv vækst" og meddelelse KOM(2011) 500 endelig af 29.6.2011 "Et budget for 
Europa 2020". 
 
DA 8   DA 5.1.3. Administrative virkninger  
Dette alternativ vil hverken påvirke EU 's eller OLT'ernes administrative byrde. 
Programmeringsprocessen og retsgr undlaget forbliver det samme. Med dette alternativ vil det 
være vanskeligt at tage hensyn til anmodni ngerne og anbefalingerne fra de eksterne 
evaluatorer om at fremme sama rbejdet mellem OLT'erne og de res nabolande, bl.a. gennem en 
bedre koordinering af de respektive finansielle instrumenter, som OLT'erne, AVS-staterne og 
regionerne i EU's yderste periferi har adgang til (Den Europæiske Fond for Regionaludvikling 
– EFRU). Alternativ 1 vil des uden ikke gøre det muligt at tilp asse reglerne og procedurerne 
for programmering af EU's finansielle bistand. 
5.2. Vurdering af alternativ 2 
5.2.1. Sociale og økonomiske virkninger  
Alternativ 2 kan forventes at have positive sociale og økonomiske virkninger på OLT'erne 
som følge af forbedringen af betingelserne  for markedsadgang for OLT-varer, bedre 
muligheder i EU for OLT-udbydere af tjenesteydelser og OLT-investorer samt mulighed for 
mere målrettede kapacitetsopbygni ngsforanstaltninger. Alternat iv 2 indeholder således en 
mulighed for større økonomisk di versificering og jobskabelse i sektorer såsom vedvarende 
energi, forvaltning af økosystemer, innova tion osv. De foreslåede ændringer af 
oprindelsesreglerne forventes at føre til, at OLT'erne vil udnytte eksportmulighederne i 
henhold til OLT-handelsordningen mere effektivt.  
Enklere og lempeligere betingelser, stør re gennemsigtighed og sammenhæng med andre 
handelspartneres oprindelsesregler forventes at  medføre større effektivitet, gøre det mere 
attraktivt og juridisk sikke rt at investere i økonomiske se ktorer, som er afhængige af 
præferenceadgang til markedet, og mindske den ad ministrative byrde for OLT-virksomheder 
og -myndigheder. Diversificeringen af mulighe derne for kumulation v il gøre det muligt at 
forbedre OLT-virksomhedernes forsyningsmulighede r, hvilket vil have en positiv indvirkning 
på deres konkurrencemæssige stilling og ka n stimulere udviklingen af de økonomiske 
forbindelser mellem OLT'erne og andre tredjelande.  
Gennem teknisk bistand og kapacitetsopbygning ka n OLT'erne få hjælp til at overholde 
tekniske regler og sundheds- og pl antesundhedsregler, som er en af de største hindringer for 
OLT-eksportens adgang til EU-markedet. I servicesektoren vil OLT'erne opnå markante fordele.  
For det første vil den omstændighed, at EU-mar kedet bliver åbent for OLT'ernes udbydere af 
tjenesteydelser, blive understreget af EU's mestbegunstigelsesbehandling, som efterfølgende 
automatisk forbedres, hver ga ng EU indrømmer andre tredjela nde en gunstigere behandling
7. 
De servicesektorer, som vil få størst gavn af  fjernelsen af begræn sningerne, vil være 
tjenesteydelser inden for bygge- og anlægsvirk somhed, miljøvirksomhed og det rekreative 
område, som alle er af interesse  for OLT'erne. Ved at åbne sine  servicesektorer yderligere for 
OLT-udbydere vil EU fremme den videre udvikling af nye eller eksistere nde sektorer ved at 
skabe flere eksportmuligheder, bl.a. handel på  tværs af grænserne ved hjælp af moderne 
kommunikationsteknologier. Alte rnativ 2 vil endvidere give  OLT'erne mulighed for at 
                                                 
7 Det vægtede gennemsnit for adgang til EU-markedet svar er til en faktor 34 for GATS Mode 1, 2 og 3, 
men svarer til en faktor 57 (og 74 for etableri ng) under en præferenceordning som f.eks. den 
økonomiske partnerskabsaftale med Cariforum. Se tillæg 2 om associeringsafgørelsens handelsaspekter 
og handelsrelaterede aspekter. 
 
DA 9   DA foretage investeringer i andet e nd tjenesteydelser (etablering), som ikke er omfattet i dag. Det 
vil også bidrage til at gøre OLT'erne mere at traktive for udenlandske direkte investeringer. 
Hvis OLT'erne automatisk udvider den behand ling, som de indrømmer større økonomier 
såsom USA og Kina, til også at omfatte EU, v il det understrege de særlige forbindelser 
mellem EU og OLT'erne, og princippet om gensidighed vil komme til udtryk.  
Inden for rammerne af en bilateral dialog har EU  mulighed for at tilsk ynde OLT'erne til at 
fremme virksomhedernes sociale ansvar blandt de virksomheder, som investerer og opererer 
på deres område. Det vil have en positiv vi rkning på OLT'ernes sociale og miljømæssige 
standarder. 
Den fortsatte, målrettede og koordinerede støtte  til OLT'ernes strategi er, kapacitet og retlige 
og institutionelle rammer, som foreslås under altern ativ 2, forventes at øge EU's involvering i 
OLT'ernes politikker, reguleri ngsmodeller og lignende. Der åbne s mulighed herfor via de nye 
bestemmelser om handelssamarbejdet mellem EU og OLT'erne, som tilsigtes med alternativ 2. 
EU's støtte til OLT'ernes kapacitetsopbygni ng kan også vedrøre udformning og/eller 
gennemførelse af socialpolitikker (f.eks. vedrør ende arbejdsløshed eller erhvervsuddannelse) 
som støtte til deres strate gier for økonomisk vækst. 
5.2.2. Miljøvirkninger  
Der rettes fokus på regionale/tematiske tildeli nger med henblik på bedre at kunne sætte ind på 
områder, der er kommet på dagsordenen i løbe t af det seneste årti, og som er af fælles 
interesse for alle OLT'erne og EU, hvilket v il sikre et mere passende hensyn til OLT'ernes 
særlige forhold hvad angår miljø, klimaændringer og biodiversitet. Tildelingen af en særlig 
bevillingsramme for miljø og klimaændringer v il være i tråd med prioriteterne på EU's 
politiske dagsorden og fremme EU's værdier. Investeringer i et bedre naturmiljø og bedre 
miljøkvalitet vil desuden have mærkbare økonomiske og sundhedsmæssige virkninger. 
5.2.3. Administrative virkninger  
Hvis EU automatisk indrømmer OLT'erne me stbegunstigelsesbehandling på området for 
tjenesteydelser, vil det betyde, at gennemførelse n af dette alternativ ikke lægger yderligere 
pres på OLT'ernes begrænsede administrativ e kapacitet, da langva rige og komplicerede 
forhandlinger vil kunne undgås. Fo rslaget om at planlægge de n tekniske bistand for hele 
programmeringsperioden vil skabe større klarhe d og efterfølgende sikre en mere effektiv 
administration af de strategier  og programmer, der er udvalgt med henblik på samarbejde. Det 
vil sikre sammenhæng og udveksling af knowhow mellem lokale fo rvaltninger og eksterne 
eksperter.  
Kortere leveringstid for EU's fi nansielle bistand og hurtigere gennemførelse af EU-bistanden 
vil fremme udviklingen af OLT'ernes ka pacitet inden for politikudformning og på 
lovgivningsområdet. 
Alternativ 2 forventes også at  gøre programmeringen mere rettid ig takket være  den mulighed, 
der foreslås i forbindelse med de "omfattende territoriale udviklingspl aner" eller "omfattende 
udviklingsplaner", som OLT'erne og de medlemsst ater, som de hører unde r, er blevet enige 
om. Der vil blive taget højde for disse planer i forbindelse med fastlæggels en af strategien for 
samarbejdet mellem OLT'erne og EU. 
 
DA 10   DA 5.3. Vurdering af alternativ 3 
5.3.1. Sociale og økonomiske virkninger  
Virkningen af alternativ  3 vil afhænge af resultaterne af  forhandlingerne mellem OLT'erne, 
EU og de(t) berørte tredjeland(e ). Virkningen vil således være forskellig fra forhandling til 
forhandling. Generelt kan OLT'ernes samhandel med tredjelande under dette alternativ blive 
større. På den anden side risikerer OLT-virkso mhederne at blive udsat for større konkurrence 
på deres hjemmemarkeder, da der bliver  adgang til billigere importerede produkter. 
Forbrugerne vil have fordel af denne udvikling. I de tilfælde, hvor de billigere produkter kan 
anvendes som rå- og hjælpestoffer i forarbejdn ingsindustrierne, kan disse industrier have 
fordel heraf og blive mere konkurrencedygtige på grund af de lavere omkostninger. De mest 
følsomme produkter kan blive undtaget fra liberal iseringen. Toldindtæg terne kan falde, og 
OLT'erne vil dermed være nødt til at finde alternative indtægtskilder, som er mindre afhængige af varehandelen. Dett e alternativ kan de rfor have alvorlige konsekvenser for de 
offentlige udgifter i OLT'erne. 
De sociale og økonomiske virkninger  af eventuelt at omfatte de  OLT'er, der er beliggende i 
Stillehavet, af en ØPA, kan fremme udvikli ngen i forarbejdningsindustrien (f.eks. fisk/tun), 
hvilket muligvis vil tiltrække fl ere udenlandske investeringer på  andre partneres bekostning. 
Det kan også føre til en vertikal integr ation af de forskell ige industrier. EU's 
forarbejdningsindustrier på de  relevante områder kan drage fordel af denne udvikling, hvis 
den fører til en regelmæssig forsyning af disse produkter til EU. EU's industrier kan imidlertid 
også blive negativt påvirket af den større konkurre nce, som de vil blive udsat for. Det kan i 
værste fald føre til tab af arbejdsplads er og lukning af virk somheder i visse EU-
medlemsstater.  
OLT'er, der giver deres nabolande adgang til de res marked for tjenesteydelser og etablering, 
kan muligvis tiltrække flere udenl andske direkte investeringer el ler midlertidige udbydere af 
tjenesteydelser, og dette kan samtidig åbne ma rkeder for OLT-udbydere af  tjenesteydelser og 
OLT-investorer. Det afhænger dog af resultatet af forhandlingerne me d tredjelande og af, 
hvilke sektorer OLT'erne vælger at liberal isere. På grund af begrænset administrativ 
forhandlingskapacitet i OLT'erne bliver de r behov for et tæt samarbejde og støtte under 
forhandlingerne for at undgå en  for tidlig liberalisering af  sektorer, hvor den nationale 
regulering endnu ikke er tilstræ kkelig udviklet til at sikre forb rugerbeskyttelsen. Hvis visse 
OLT'er omfattes af EU-frihandelsaftaler (e ventuelt med en multilateral forhandling om 
tjenesteydelser og etablering), og hvis partnerl andenes interesse i OLT-markederne ikke er 
særlig stor, kan det betyde, at EU's frihande lspartnere vil anmode EU om kompensation i 
form af yderligere forpligtelser. Det risikerer at  bringe aftalen mellem EU og partnerlandene i 
ubalance.  
De OLT'er, som tiltræder ØPA'er, kan opnå a dgang til nominelt stø rre handelsrelateret 
finansiel bistand under 11. Europæ iske Udviklingsfond, men de vil ikke have nogen garanti 
for, at der afsættes tilstrækkelige finansie lle midler til at dække  deres behov, eftersom 
hensynet til større partnerlan de og udviklingslandene kan veje  tungere. Denne virkning kan 
modvirkes, hvis OLT'erne inden fo r deres regioner alli erer sig med AVS-stater såsom Antigua 
og Barbuda, Fiji, Guyana og Palau, som er små udvi klingsøstater, der står over for nogle af de 
samme udfordringer som OLT'erne
8. OLT'erne vil få adgang til disse midler, men de vil blive 
afskåret fra andre finans ieringskilder, som de kunne have fået adgang til under 
                                                 
8 FN's liste over små udviklings østater kan findes på denne ad resse: http://www.un.org/special-
rep/ohrlls/sid/list.htm . 
 
DA 11   DA associeringsafgørelsen, f.eks. de interne horis ontale programmer og pos ter på EU-budgettet. 
Dette vil også være tilfældet for OLT'er, som integreres eller associeres i andre frihandelsaftaler. For dem vil dette tab imidlertid ikke blive kompenseret af adgang til ekstra midler under eksterne programmer for deres region. 
5.3.2. Miljøvirkninger  
I betragtning af OLT'ernes størrelse vil de m iljømæssige virkninger af at inkludere nogle af 
dem i andre handelsaftaler sandsynligvis være  begrænsede, og det vil ikke fremme de 
miljøvirkninger, der allerede er påpeget for disse  aftaler. Miljøvirkningerne af at åbne sit 
marked for et naboland kan også være større end ved at åbne markedet for EU alene, da det 
kan forventes at øge transportrelaterede virkninge r, selv om disse nabolande oftest vil være 
tættere beliggende på OLT'et end EU. Nettovi rkningen (sammenlignet med status quo og de 
forbedrede ordninger under altern ativ 2) vil være forskellig fra OLT til OLT og afhænge af, 
hvilken aftale det bliver omfattet af, og af situ ationen i OLT'erne inden for bestemte sektorer 
forud for forhandlingerne. For de OLT'er, so m fortsat vil være omfattet af handelsordningen 
under associeringsafgørelsen, vil miljøvirkninger ne svare til dem, der er beskrevet under 
alternativ 1 og 2. Negative miljøpåvirkninger kan afbødes gennem et samarbejde med EU om 
miljøspørgsmål. 
5.3.3. Administrative virkninger  
Forhandlingerne og gennemførelsen af alternat iv 3 vil være vanskelige og komplicerede for 
både OLT'erne, deres medlemsstater, EU's ha ndelspartnere og EU. Processen vil skulle 
gentages for hver enkelt handelsaftale, som skal  ændres for at omfatte bestemte OLT'er. 
6. S
AMMENLIGNING AF ALTERNATIVERNE  
6.1. Alternativ 1 
Fastholdelsen af status quo kan med rette overvej es som et reelt alternativ for den fremtidige 
EU-OLT-associering, for det blev vurderet, at  de nuværende ordninger har været gavnlige for 
OLT'ernes sociale og økonomiske udvikling, bl.a. i kraft af fri adgang t il det store EU-marked 
og mulighed for at støtte udnyt telsen af de dermed for bundne eksportmuligheder. EU-OLT-
samarbejdet i perioden 1999-2009 blev i eksterne  undersøgelser vurderet at have været i 
overensstemmelse med både associeringens mål og OLT'ernes politiske prioritetsområder, og 
det blev konkluderet, at der ikke havde væ ret nogen markante uoverensstemmelser eller 
uforeneligheder mellem EU-OLT-samarbejdet og EU's  øvrige politikker. Selv om alternativ 1 
er i overensstemmelse med fjerde del i EUF- traktaten og dens præambel, opfylder dette 
alternativ ikke OLT'ernes, deres medlemsstaters og Europa-Kommissionens fælles ambition om at omforme og forny forbindelserne mellem EU  og OLT'erne på gensidig basis. I stedet 
for at forny forbindelserne og skabe et mere gensidigt partnerskab, der giver bedre mulighed 
for at tage højde for fælles interesser, vil donor/støttemodtagermodelle n, som traditionelt har 
dannet grundlag for forbindelserne me llem EU og OLT'erne, blive fastholdt. 
Adgangen for OLT'ernes varer og tjenesteydels er til EU vil fortsat være underlagt de 
nuværende regler og vil medføre en ringere  markedsadgang for OLT'erne (på grund af 
præferenceerosion). Det vil have en negativ indvirkning på OLT'ernes sociale og økonomiske 
stilling. 
 
DA 12   DA 6.2. Alternativ 2 
Alternativ 2 vil styrke samarbejdet mellem EU og OLT'erne på gr undlag af de fælles 
interesser, som de interesserede parter udpeg ede i løbet af hørings processen. Det vil også 
fremme et mere effektivt samarbejde genne m en mere målrettet og koordineret indsats 
mellem EU, OLT'erne og deres medlemsstater. Der vil blive ydet større EU-støtte til de 
samarbejdsområder, som OLT'erne priorite rer (f.eks. bevarelse af biodiversitet og 
økosystemtjenester, forskning og innovation). 
Under alternativ 2 vil EU støtte  OLT'erne i deres indsats for at  løse følsomme spørgsmål, der 
undergraver deres bæredygtige udvikling, f.eks. k limaproblematikken, som de ikke kan takle 
alene. Øområder kan ikke på egen hånd udvik le effektive foranstaltninger til at imødegå 
sådanne udfordringer, men er nødt til at finde partnere og deltage i globale løsninger. 
Alternativ 2 vil give OLT'erne en fornyet handelsordning med EU, som 1) vil medføre 
forbedrede oprindelsesregler og 2) med hensyn til handel med tjenesteydelser og etablering garantere en behandling, som ikke er mindr e gunstig end den, som EU indrømmer andre 
tredjelande, hvilket ikke er tilf ældet med den nuværende afgørelse. 
Alternativ 2 vil være i overensstemmelse med fjerde del i EUF-traktaten og dens præambel. 
Det vil også være i tråd med de politiske retningslinjer fra Det Europæiske Råd vedrørende de 
tre mål om konkurrenceevne, modstandsdygtighed og samarbejde. Under alternativ 2 vil der inden for rammerne af associeringen blive tage t højde for den seneste politiske udvikling og 
de drøftelser, som har fundet st ed i det seneste årti. Dette al ternativ vil sikre og styrke 
sammenhængen mellem politikker. De social e, økonomiske og miljømæssige virkninger vil 
desuden være mere positive end under alternativ 1. 
Alternativ 2 vil bedre afspejle idéen om gensidig e interesser, end det i øjeblikket er tilfældet. 
Det vil gøre det muligt at integrere de vigt igste punkter på EU's politiske dagsroden i 
forbindelserne mellem EU og OLT'erne, og det v il øge EU's merværdi som en global partner i 
nye globale spørgsmål. Derved vil OLT'erne i høj ere grad fremme EU's værdier og standarder 
i resten af verden. 
6.3. Alternativ 3 
Ved at integrere eller associere OLT'er i andr e handelsaftaler kan nogle  af målene for EU-
OLT-associeringen blive opfyldt. Det vil dog ske uden for associeringen som sådan. 
Alternativ 3 kan endvidere muligvis ikke fuldt ud tilpasses til behovene og forholdene i de fleste eller endog alle OLT'er. Der kan også væ re negative virkninger for EU selv, hvis der 
bliver behov for en væsentlig kompensation for at  inddrage OLT'erne i eksisterende aftaler. 
Hvis OLT'erne integreres i andre handelsaftaler, vil de associerede lande og territorier, der forfatningsmæssigt hører under en medlemsstat , retligt og i praksi s ophøre med at være 
OLT'er. Da gennemførelsen af alte rnativ 3 kan føre til, at EU vil skulle udforme løsninger for 
oprettelse af forskellige typer forbindelser med hvert enkelt OLT, bliver det juridiske arbejde 
meget kompliceret og vil skulle gentages med hvert OLT. Det vil sands ynligvis skabe større 
forvirring med hensyn til OLT'ernes og deres ind byggeres status. Visse af de regler, som i dag 
er indeholdt eller behandlet i de  forskellige aftaler, vil muli gvis ikke finde anvendelse på 
OLT-indbyggere, fordi de er EU-borgere. 
6.4. Overensstemmelse 
De tre alternativer er i overensstemmelse med fjerde del i EUF-traktaten.  
 
DA 13   DA Alternativ 2 og 3 vil være i overensstemmelse med de politiske dagsordener og de politiske 
prioriteter, som er fremkommet i løbet af de se neste ti år, hvorimod alternativ 1 hverken vil 
medføre en tilpasning af associer ingen efter den seneste udvikling eller en fuld integrering af 
de tre centrale mål om konkurrenceevne, modstandsdygtighed og samarbejde, som Kommissionen har foreslået, og som Rådet fo r Den Europæiske Uni on har tilsluttet sig 
politisk (jf. afsnit 1.3 ovenfor).  
6.5. Effektivitet 
Alternativ 1 giver ikke mu lighed for at fastsætte mål og målsætninger, der er i 
overensstemmelse med de politi ske prioritetsområder, som Kommissionen udpegede i sin 
meddelelse
9 om elementer til et nyt partnerska b mellem EU og OLT'erne, og som Rådet10 har 
tilsluttet sig. Med alternativ 1 bliver associer ingsafgørelsen ikke revideret i lyset af de nye 
udfordringer, som både EU og OLT'erne står ov er for. Desuden vil associeringsafgørelsen 
ikke give mulighed for at tage højde for ændr inger i EU's handelsafta ler med tredjelande, 
hvilket vil mindske EU's muligheder for at nå målet om en fornyet ramme for EU-OLT-
samarbejdet. 
Med alternativ 2 foreslås det derimod at ændre associeringsrammen for at tage fuldt hensyn til 
associeringens formål og mål som fastsat i fjer de del i EUF-traktaten, de politiske prioriteter, 
der er fremkommet siden 2001, og de tre centrale mål om konkurrenceevne, 
modstandsdygtighed og samarbejde. Det vil give mulighed for et tættere samarbejde om miljø 
og klimaændringer, skabe synergier og således øge OLT'ernes miljømæssige 
modstandsdygtighed og have en positiv virkning på deres sociale og økonomiske udvikling samt øge konkurrenceevnen. 
Alternativ 3 vil i teorien gøre det muligt at gi ve OLT'erne en "skræddersyet" løsning på 
handelsområdet, men kan ikke skabe en samlet ramme for et holistisk partnerskab mellem EU 
og OLT'erne. 
6.6. Virkninger 
Kommissionen har som nævnt ovenfor  tilkendegivet, at den agter at foreslå en fornyelse af 
EU-OLT-associeringen. Alternat iv 1 synes i den forbindelse ikke at være den mest 
hensigtsmæssige løsning. Alterna tiv 1 afhjælper ikke på en effe ktiv måde behovet for at forny 
partnerskabet mellem OLT'erne og EU, eftersom det ikke vil være muligt at tage højde for 
den løbende liberaliserin g af den internationale handel, O LT'ernes potentiale som fortalere for 
EU's værdier eller muligheden for at fokusere på  områder af fælles interesse og rette særlig 
opmærksomhed mod områder som miljø og regional integration. 
Alternativ 2 er den mest passende løsning på  Kommissionens ønske om en fornyet ramme for 
associeringen mellem EU og OLT'erne. Alternativ  2 vil desuden indebære mere fleksible og 
lempeligere administrative krav og procedurer på handelsområdet. 
Virkningerne af alternativ 3 ka n blive berørt, hvis der etableres to parallelle rammer for 
samarbejde (handelsforbindelser under en  ØPA eller FTA på den ene side og 
associeringsafgørelsen for de øvrige områder på de n anden side), da det vil medføre en større 
administrativ byrde. Gennemførelsen af dette alte rnativ vil være en va nskelig og kompliceret 
                                                
 
9 KOM(2009) 623 endelig af 6.11.2009. 
10 Rådets konklusioner 17801/09 af 22.12.2009 om EU's forbindelser med OLT'erne. 
 
DA 14   DA opgave for OLT'erne, deres medlemsstater, EU 's handelspartnere og EU. Disse ulemper 
forventes at øge de administrative udgifter for både EU og OLT'erne. 
7. D ET FORETRUKNE ALTERNATIV  
På grundlag af analysen og sammenligninge n af de forskellige alternativer er alternativ 2  det 
foretrukne alternativ , da det bedst vil afspejle: 
a) Europa-Kommissionens, OLT'ernes, dere s medlemsstaters og EU's fælles ambition 
om at gennemgå og revidere EU-OLT-asso cieringen og skabe et mere gensidigt 
partnerskab på grundlag af fælles interess er og under hensyntagen til de forskellige 
udfordringer, som OLT'erne står over for 
b) formålet og de overordnede mål med EU-O LT-associeringen som fastsat i fjerde del 
i EUF-traktaten om EU's fo rbindelser med OLT'erne 
c) de specifikke mål for den næste a ssocieringsramme so m fastsat ovenfor. 
Alternativ 2 vil således betyde, at associer ingsafgørelsen fornys og tilpasses efter EU's 
nuværende politikramme. Alternativ  2 vil efterfølgende gøre det muligt bedre at fokusere på 
de tre grundsten for bæredygtig udvikling ( økonomisk, social og miljømæssig udvikling) og 
lægge større vægt på de internationale pol itiske prioritetsområder såsom klimaændringer, 
miljø og energi, som er fremkomme t inden for de seneste ti år. 
Med hensyn til handelsreglerne vil alternativ 2 gøre det muligt fortsat at give OLT'erne told- 
og kvotefri adgang til EU-markedet og samtidig  (modsat alternativ 1) indføre bedre 
betingelser for OLT'ernes markedsadgang. I henhol d til alternativ 2 forslås det desuden at 
revidere ordningerne for handel med tjenesteyde lser og for etablering og indrømme OLT'erne 
mestbegunstigelsesbehandling, hvor de i dag beha ndles på linje med al mindelige tredjelande 
(GATS). 
Med hensyn til finansiel bistand foreslås det under alternativ 2 at øge andelen af den regionale 
tildeling inden for den samlede finansielle tild eling, der er afsat til OLT'erne for perioden 
2014-2020. Det vil gøre det muligt finansielt at støtte OLT'ernes indsats for at takle 
problemer, som er opstået i det seneste årti, og so m er af fælles interesse for alle OLT'erne og 
EU. Alternativ 2 vil samtidig fremme målet om et øget samarbejde mellem OLT'erne og deres 
nabolande samt målet om at udvide EU's indfly delse i verden via OLT'erne og fremme EU's 
politiske dagsorden som en global aktør. 
8. O VERVÅGNING OG EVALUERING  
Associeringsafgørelsen er den retsakt, hvorve d Rådet fastsætter de retlige rammer for 
OLT'ernes associering med EU. Det er en tekst, som definerer EU's eksterne forbindelser med 
disse lande og territorier, og som sådan kan de r ikke foretages en vurdering af dens 
gennemførelse ved hjælp af nøgleindikatorer.  
Hvad angår det EU-finansierede samarbejde vil associeringens virkninger blive overvåget i 
forbindelse med revisioner og evalueringer. De  nærmere bestemmelser vedrørende denne 
overvågning fastsættes i en kommissionsforord ning til gennemførelse af Rådets afgørelse. 
Input- og outputindikatorer fastlægges inden for rammerne af det enkelte program vedrørende 
 
DA 15   DA det EU-finansierede samarbejde, som indgå s mellem Kommissionen og det enkelte OLT. 
Disse evalueringer vil være i tråd med de be stemmelser, som vedrører gennemførelsen af 
11. EUF.