ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende C 383/99

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ophævelse af Rådets direktiv 76/621/EØF om fastsættelse af det maksimale indhold af erucasyre i olier og fedtstoffer og Rådets forordning (EF) nr. 320/2006 om en midlertidig ordning for omstrukturering af sukkerindustrien

(COM(2015) 174 final — 2015/0090 (COD))

(2015/C 383/14)

Europa-Parlamentet og Rådet besluttede henholdsvis den 27. april 2015 og den 11. maj 2015 under henvisning til artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ophævelse af Rådets direktiv 76/621/EØF om fastsættelse af det maksimale indhold af erucasyre i olier og fedtstoffer og Rådets forordning (EF) nr. 320/2006 om en midlertidig ordning for omstrukturering af sukkerindustrien«

(COM(2015) 174 final — 2015/0090 (COD)).

Da EØSU går ind for forslagets indhold og ikke har nogen bemærkninger, besluttede det på sin 509. plenarforsamling den 1.—2. juli 2015, mødet den 1. juli, enstemmigt at afgive en udtalelse til støtte for Kommissionens forslag.
3.1.1.

EØSU bemærker, at bedre forbindelser mellem EU og ENP-landene afhænger af fire grundlæggende forudsætninger: stabilitet, gennemsigtighed, reglerne for det frie marked og en langsigtet strategi. Den reviderede europæiske naboskabspolitik bør fokusere på at skabe betingelserne for en bæredygtig økonomisk og social udvikling i de europæiske naboskabslande. En bedre beskæftigelse og en åben økonomi skaber en stor merværdi for samfundet som helhed og udgør dermed et grundlag for stabilitet, sikkerhed og sågar en demokratisering. EU bør i højere grad fokusere på mere solidt finansierede instrumenter, der kan støtte: de økonomiske tilpasninger, som vil være nødvendige for at styrke konkurrenceevnen, initiativer til bæredygtige erhvervsinvesteringer og tilpasninger af produktionen, der har til formål at skabe beskæftigelse af højere kvalitet. Der bør lægges særlig vægt på at styrke den økonomiske gennemslagskraft hos unge, kvinder og marginaliserede grupper. Initiativer til økonomisk vækst og beskæftigelse skal modtage tilstrækkelige midler og ledsages af skræddersyede programmer. Gennemførelsen af sådanne programmer kan tage udgangspunkt i bedste praksis fra programmet om social samhørighed, der blev iværksat inden for rammerne af stabilitetspagten for Sydøsteuropa (1).
6.3.

Det haster med at få TEN-E-forordningen fuldt gennemført. Det er særdeles nødvendigt at gøre en indsats for at afkorte godkendelsesprocedurerne. Dette er tillige et område, hvor man bør se på alle muligheder for at smidiggøre og accelerere processerne gennem inddragelse af lokale aktører. Med dette for øje har EØSU bl.a. foreslået at etablere en europæisk energidialog. Dette bør tages i betragtning i forbindelse med udvikling af forslaget om et energiinfrastrukturforum.
5.14.

De beskrevne problemer med CO2-lækage og lav CO2-lækage indgår ikke i COP 21-forhandlingerne. EU skal derfor på alle niveauer sikre, at der etableres markedsbaserede mekanismer, der tager højde for f.eks. produktrelaterede emissioner i forbindelse med globale handelsspørgsmål. Der må træffes yderligere foranstaltninger for at imødegå kulstoflækage, f.eks. ved hjælp af justering af CO2 ved grænsen, dvs. et system, der skal reducere CO2-emissioner, samtidig med at man sikrer lige konkurrencevilkår. I et sådant system vil prisen for importerede varer blive øget ved grænsen på grundlag af en beregning af emissionsmængden for de pågældende varer. Modeller i en nylig undersøgelse viser, at justering af CO2 ved grænsen kan reducere kulstoflækage betydeligt i de relevante sektorer (17).
7.1.

For at afhjælpe underrepræsentationen af kvinder og for en mere effektiv og grundig anvendelse af talentmassen blandt kvinderne på arbejdsmarkedet i transportsektoren, anbefaler EØSU følgende værktøjer til at opbygge kapaciteten blandt kvinder på alle niveauer. Dette kan ske gennem udvikling af EU's projekter inden for GD Transport eller i samarbejde med andre etablerede EU-projekter: partnerskaber: — udvikle en koordineret tilgang mellem institutioner, industrisammenslutninger, fagforeninger, interessenter, der arbejder i sektoren for at iværksætte en kampagne, der byder kvinder velkommen i transportbranchen og fremhæver merværdien for EU's økonomi og sociale sammenhængskraft, hvis kvinder i højere grad indlemmes i sektoren. Dette blev for nylig opnået af UK Transport for London, hvor 100 kvinder i transportsektoren deltog i en kampagne. Fejringen af deres succes har vist den vigtige rolle, som kvinder spiller i transport og motiverede, engagerede, inspirerede nuværende og fremtidige generationer af kvindelige arbejdstagere i transportsektoren — lighed i transportbranchen: Dette er ikke specifikt for sektoren, men undersøgelser viser, at uligheden i transportsektoren er en af de væsentligste årsager til, at kvinder ikke i højere grad overvejer at arbejde der. Følgende emner bør have førsteprioritet: — lige løn for lige arbejde — gennemsigtige ansættelsesprocedurer — fleksible arbejdsvilkår — herunder jobdeling og muligheder for deltidsarbejde — tiltrække talent — overveje såvel modne som unge kvindelige arbejdstagere både med og uden højere uddannelser — beslutningstagning — øge antallet af kvinder i virksomhedsbestyrelser, inden for forvaltningsstrukturer, i fagforeninger ud over medlemskabsniveau og på det politiske område.
3.2.

Direktivforslaget har til formål at sikre, at de kategorier af oplysninger, som er genstand for obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger, også kommer til at omfatte oplysninger om forhåndsgodkendte grænseoverskridende skatteafgørelser og forhåndsgodkendte prisfastsættelsesordninger. Virksomhederne beder ofte skatteforvaltningerne om sådanne afgørelser for at få bekræftet, at deres kommercielle aktiviteter er lovlige. Skatteafgørelserne udgør ikke et problem i sig selv, og de anvendes af en lang række medlemsstater. Imidlertid benytter virksomhederne dem ind imellem til at oprette strukturer, som gør, at de kan betale mindre i skat, hvilket betyder, at skattegrundlaget udhules i medlemsstaterne, og det indre marked bliver mindre effektivt. EØSU går ind for, at disse oplysninger skal omfattes af kravet om obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger, for så vidt som de er nødvendige for medlemsstaterne i forbindelse med disses indsats for at komme den aggressive skatteplanlægning til livs.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 332/81

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1236/2010 om en kontrol- og håndhævelsesordning for det område, der er omfattet af konventionen om det fremtidige multilaterale samarbejde vedrørende fiskeriet i det nordøstlige Atlanterhav

(COM(2015) 121 final — 2015/0063 (COD))

(2015/C 332/10)

Europa-Parlamentet og Rådet besluttede henholdsvis den 25. marts 2015 og den 23. marts 2015 under henvisning til artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1236/2010 om en kontrol- og håndhævelsesordning for det område, der er omfattet af konventionen om det fremtidige multilaterale samarbejde vedrørende fiskeriet i det nordøstlige Atlanterhav«

(COM(2015) 121 final — 2015/0063 (COD)).

Da EØSU allerede har behandlet dette emne i sin udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af særlige betingelser for fiskeriet efter dybhavsbestande i det nordøstlige Atlanterhav og bestemmelser for fiskeriet i internationale farvande i det nordøstlige Atlanterhav og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2347/2002«, vedtaget den 13. februar 2013 (1), og i sin udtalelse om »Handlingsplan for en havstrategi for atlanterhavsområdet — Grundlaget for intelligent og bæredygtig vækst for alle«, vedtaget den 18. september 2013 (2), besluttede det på sin 508. plenarforsamling den 27.—28. maj 2015, mødet den 27. maj, med 173 stemmer for, og 10 hverken for eller imod ikke at afgive en ny udtalelse om emnet, men at henvise til den holdning, det gav udtryk for i ovennævnte dokumenter.

Bruxelles, den 27. maj 2015. Henri MALOSSE Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) EUT C 133 af 9.5.2013, s. 41.

(2) EUT C 341 af 21.11.2013, s. 77.
3.3.

Det er ikke muligt konsekvent og effektivt at anvende en virkelig human aflivningsmetode under inuitternes og andre oprindelige samfunds jagt, heller ikke deres sæljagt. På baggrund af målet for forordning (EF) nr. 1007/2009 er det dog ikke desto mindre hensigtsmæssigt at gøre omsætning på EU-markedet af produkter, der stammer fra inuitsamfundenes og andre oprindelige samfunds traditionelle jagt, betinget af, at den udføres på en måde, der mindsker smerte, angst, frygt og andre former for lidelse for de nedlagte dyr mest muligt.
2.4.

EØSU er helt enigt i, at det lave investeringsniveau vanskeliggør genopretningen i Europa. Udvalget bifalder derfor Kommissionens hensigt om at styrke konkurrenceevnen og stimulere investeringerne med det formål at skabe beskæftigelse og bemærker, at »Investeringsplan for Europa« (5) er et skridt i den rigtige retning, men at planen er for begrænset, eftersom den ignorerer behovet for store offentlige investeringer og kun omfatter investeringer i infrastrukturer, men ikke nævner noget om sociale investeringer (6). EØSU anbefaler, at de fremtidige offentlige investeringer ikke medregnes i beregningen af underskuddet i henhold til EU's budgetregler, og understreger behovet for nye tilgange til mobilisering af ressourcer og for at finde frem til en måde, hvorpå overskuddet af ressourcer i nogle medlemsstater kan afbalanceres med underskuddet i andre medlemsstater.
7.2.

EØSU gentager, at det i sin udtalelse fra 2011 om køreplanen (14) lagde vægt på det enorme behov for at udvikle den offentlige transport i byer samt bylogistikken som led i en bæredygtig transportpolitik (se kommentarerne under punkt 31, 33 og 41 om køreplanen). Kommissionen synes imidlertid at arbejde ud fra princippet om, at den bedste løsning på problemerne i byerne er teknologisk innovation inden for produktion af renere køretøjer. Dette er i særdeleshed et langsigtet perspektiv i en tid, hvor der er behov for kortsigtede tiltag til at mindske luftforureningen og støjforureningen i byer. Den eneste måde, hvorpå man kan komme problemet med trafikpropper i byerne til livs, er under alle omstændigheder at fremme den offentlige transport.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 291/60

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse i henhold til forordning (EU) nr. 1306/2013 af tilpasningssatsen for direkte betalinger for kalenderåret 2015

(COM(2015) 141 final — 2015/0070 (COD))

(2015/C 291/09)

Rådet besluttede den 7. april 2015 under henvisning til artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse i henhold til forordning (EU) nr. 1306/2013 af tilpasningssatsen for direkte betalinger for kalenderåret 2015«

(COM(2015) 141 final — 2015/0070 (COD)).

Eftersom EØSU allerede har behandlet dette forslag i sin udtalelser EUT C 271 af 19.9.2013, s. 143, vedtaget den 22. maj 2013 (1), og EUT C 424 af 26.11.2014, s. 73, vedtaget den 5. juni 2014 (2), besluttede det på den 507. plenarforsamling den 22. og 23. april 2015 (mødet den 22. april) med 152 stemmer for, 2 imod og 7 hverken for eller imod ikke at afgive en ny udtalelse om emnet, men at henvise til den holdning, det gav udtryk for i ovennævnte dokumenter.

Bruxelles, den 22. april 2015. Henri MALOSSE Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) EØSU's udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af en tilpasningssats for direkte betalinger som fastsat i forordning (EF) nr. 73/2009 for så vidt angår kalenderåret 2013 (EUT C 271 af 19.9.2013, s. 143).

(2) EØSU's udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af en tilpasningssats for direkte betalinger som fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 73/2009 for så vidt angår kalenderåret 2014 (EUT C 424 af 26.11.2014, s. 73).
5.3.

EØSU mener, at EED spiller en dannende rolle gennem hele processen, og at den bør videreføres i forbindelse implementeringen og støtte til interessenterne, når først der er opnået enighed. Der er derfor ingen tid at spilde med hensyn til gennem et stærkt politisk lederskab at etablere EED som en tilknyttet grundlæggende proces, navnlig da forventningen er, at de nationale planer er vedtaget og implementeret inden 2020. EØSU har tidligere anbefalet, at energidialogen inkorporeres i meddelelsen om energiunionen, og er tilfreds med, at dette er sket: »Indgå i en energidialog med interessenter for at støtte den politiske beslutningstagning og det aktive engagement i forvaltningen af energiomlægningen« (3). Udvalget bemærker, at der fortsat ikke udpeges et specifikt forvaltningstiltag, som kan sikre det nødvendige grundlag for at etablere de relevante EED-støttestrukturer, og opfordrer til, at Rådet og Europa-Parlamentet råder bod på dette ved at vedtage de dialogtiltag, der foreslås i afsnit 6 af denne udtalelse.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 268/45

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse mod virkningerne af den eksterritoriale anvendelse af lovgivning vedtaget af et tredjeland og af foranstaltninger, som er baseret herpå eller er en følge heraf (omarbejdning)

(COM(2015) 48 final — 2015/0027 (COD))

(2015/C 268/08)

Europa-Parlamentet og Rådet besluttede henholdsvis den 12. februar 2015 og den 4. marts 2015 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse mod virkningerne af den eksterritoriale anvendelse af lovgivning vedtaget af et tredjeland og af foranstaltninger, som er baseret herpå eller er en følge heraf (omarbejdning)«

(COM(2015) 48 final — 2015/0027 (COD)).

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold og ikke har nogen bemærkninger, besluttede det på sin 506. plenarforsamling den 18.—19. marts 2015, mødet den 18. marts 2015, med 165 stemmer for, 1 imod og 6 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for Kommissionens forslag.
3.5.3.

Udvikling af iværksætterfærdigheder og multifunktionelle kvalifikationer kan være nyttigt, således at de unge bliver aktive og innovative borgere. Iværksætteri skal også betragtes som en bæredygtig vej til beskæftigelse for unge. Der skal træffes foranstaltninger for at fjerne de hindringer, som unge står over for, når de etablerer egen virksomhed, såsom manglende adgang til kredit, fraværet af et minimum af social beskyttelse for unge iværksættere samt manglende støtte fra uddannelses- og forvaltningsstrukturer.
EØSU mener ikke, at det er muligt at gennemføre en vækstplan, som støtter jobskabelsesforanstaltninger, uden investeringer. Det er derfor afgørende for Europa at skabe hensigtsmæssige vilkår for partnerskabsbaserede investeringer, der omfatter både den private og den offentlige sektor. Effektiviteten af kombinationen af de foreslåede politikker vil samlet set være det rette signal til at styrke tilliden, hvilket har afgørende betydning for investeringsniveauet. EØSU anser det for at være en alvorlig svaghed, at Kommissionen i sin ellers velkomne investeringspagt hovedsageligt fokuserer på private investeringer og i vid udstrækning ser bort fra behovet for offentlige investeringer. EØSU støtter den igangværende debat i Kommissionen om anvendelsen af den finansielle »golden rule«, dvs. at fremtidsorienterede offentlige investeringer ikke medregnes ved beregningen af statslige nettounderskud under ØMU'ens finanspolitiske regler (3).

EØSU påpeger ligeledes, at det, uanset hvem der står for investeringerne, er en forudsætning for succes, at der findes en klar definition af investeringstype og fremtidig bæredygtighed. I den henseende vil øgede langsigtede investeringer i uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer reelt gavne arbejdsmarkedet og sætte europæerne i stand til at forstå udfordringens sociale dimension.

Det er nødvendigt med en passende tilgang til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed, der er en beklagelig realitet i Europa, og medlemsstaterne skal samordne deres nationale politikker for at forebygge udstødelse og fremme ugunstigt stillede samfundsgruppers integration på arbejdsmarkedet.
4.4.6.

EØSU er enig med Kommissionen i, at regulerede priser må afskaffes. Det rigtige er at tillade fri prisdannelse — både i opadgående og nedadgående retning. Dette gør det muligt for markedet at reagere i det omfang, det er nødvendigt, og fremmer fleksibilitetsmuligheder som efterspørgselsstyring og lagring. EØSU mener, at EU's retningslinjer for støttetildeling, som fastsætter, at der ikke må ydes støtte i tider med negative elpriser, er et massivt indgreb i markedet, som ensidigt går ud over vedvarende energikilder og begunstiger miljøskadelige teknologier med højere marginalomkostninger. Den nuværende støttetildeling kompenserer for, at prissignalerne ikke fungerer, oftest fordi eksterne omkostninger ikke er internaliseret. Kommissionen kan afhjælpe dette ved at reformere sine retningslinjer for støttetildeling. EØSU forventer, at Kommissionen fremlægger en plan, som både tackler årsagerne til negative priser og gør det unødvendigt at yde støtte i fremtiden.
4.4.1.

Kommissionen nævner også, at »der opstår stadig flere kollektive ordninger og fællesskabsinitiativer … i en række medlemsstater. Flere og flere forbrugere deltager i kollektive egenproduktionsordninger og kooperative ordninger for bedre at forvalte deres energiforbrug. Denne innovation, skabt af forbrugerne, medfører også innovation for forbrugerne og skaber mulighed for nye forretningsmodeller. Energitjenesteselskaber, forsyningsvirksomheder, formidlere, databehandlingsvirksomheder, andre mellemmænd og ofte også forbrugerorganisationer hjælper forbrugerne med at opnå bedre energiaftaler, samtidig med at de fritager dem fra administrative procedurer og besværlig research. Dette skaber også nye muligheder for lokale samfund og myndigheder, hvis regionale og lokale energiinitiativer kan skabe et værdifuldt forbindelsesled mellem beslutningstagere, borgerne og innovatorer på lokalt plan« (14).
5.2.

EØSU foreslår, at der udarbejdes et nyt grafisk layout af energimærket for at modvirke forfalskning og undgå forvirring blandt forbrugerne, især i overgangsperioden. Endvidere vil det efter EØSU's mening være hensigtsmæssigt at lade farveskalaen stå i gråt for de klasser, som ikke opfyldes af produkter på markedet, for ikke at afskrække forbrugerne fra at købe. Dette bør ske både for de laveste klasser, hvis produkterne er trukket tilbage fra markedet i henhold til direktivet om miljøvenligt design, og for de højeste klasser, som endnu ikke opfyldes af produkter på markedet, eller som står tomme på grund af en nyskalering.
4.4.2.

EØSU påskønner, at disse politikker også er åbne for de intellektuelle erhverv og anerkender de europæiske næringsdrivendes afgørende betydning for vækst, for så vidt som disse i deres respektive sektorer sikrer et uundværligt bidrag i form af viden, som er nødvendig for at løse borgernes og virksomhedernes komplekse problemer. EØSU anbefaler også Kommissionen at fortsætte og om muligt øge indsatsen i den retning.
4.3.

Kommissionen foreslår at regulere udtrykket et selskabs »faste driftssted« bedre. EØSU mener, at beskatning af overskud fra aktiviteter, der udøves på en medlemsstats område, er den eneste mulighed for at fratage et selskab muligheden for under visse omstændigheder på kunstig vis at undgå at have en skattepligtig tilstedeværelse i medlemsstaten. Vedtagelse af OECD's BEPS-projekt vil i høj grad kunne reducere antallet af situationer, hvor virksomheder vil kunne undgå at betale selskabsskat under henvisning til bestemmelserne i gældende EU-lovgivning.
4.11.

Endvidere udelukker vedtagelsen af en forordning muligheden for, at asylansøgere kan anfægte opførelsen af et land på den sikre liste over for de nationale myndigheder, hvilket de nationale lister giver mulighed for. Der bør gives mulighed for, at menneskerettighedsorganisationer eller asylansøgere kan stille krav om en sådan ændring.
5.10.

Hvor landbrugsorganisationer ser et behov for forenkling, fleksibilitet og proportionalitet, ser miljøgrupper reelle risici. Set ud fra EØSU's synspunkt skyldes dette, at det ikke er lykkedes at forlige målene for miljøforbedring med målene for fødevareproduktion på familiebedrifter.
3.3.2.

EØSU roser den solidaritet, som dele af civilsamfundet og privatpersoner, der frivilligt har hjulpet asylansøgere, har udvist. Denne positive og spontane reaktion er imidlertid ikke tilstrækkelig til effektivt at kunne tage udfordringerne op. EØSU opfordrer medlemsstaterne til at anerkende og have forståelse for den rolle, som civilsamfundet spiller, og til at øge deres støtte til nationale NGO'er og civilsamfundet med henblik på at sikre en mere struktureret og effektiv indsats. Medlemsstaternes regeringer har et særligt ansvar for at identificere og skabe forbindelse med civilsamfundsaktørerne i deres respektive lande og for at øge deres bistand med henblik på at styrke aktørernes kapacitet.
3.6.

Det fremgår ikke tydeligt, hvordan tilflytningsmedlemsstaten vil blive tilskyndet til reelt at modtage og integrere de tilflyttende ansøgere. Infrastruktur, adgangen til tjenester, såsom lægehjælp og uddannelse, samt finansielle bevillinger vil have betydning for ansøgernes villighed til at flytte til et bestemt land. Kommissionen og de øvrige EU-institutioner er nødt til aktivt at bistå medlemsstaternes regeringer, så der skabes de rette betingelser og fremtidsudsigter for integration af de tilflyttende ansøgere.
4.4.7.

EØSU er enig i, at effektiviteten af EU's tilbagesendelsespolitik skal forbedres, og benytter denne lejlighed til at minde Kommissionen om udvalgets mange henstillinger om, at asylansøgeres menneskerettigheder til enhver tid skal respekteres, fra de reddes eller modtages, mens deres ansøgning behandles, og uanset om den enkelte person har krav på beskyttelsesstatus eller opholder sig ulovligt. Tilbagesendelsen af migranter skal ske i overensstemmelse med de vedtagne regler, som garanterer, at ingen kan udsendes, udvises eller udleveres til et land, hvor der er en alvorlig risiko for at blive idømt dødsstraf eller udsat for tortur eller anden umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf — »non-refoulement«-princippet. EØSU gentager sin modstand mod at tilbagesende uledsagede mindreårige, personer, der har brug for lægehjælp, og gravide kvinder.