[ISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
C0M(94) 16 endelig udg. 
Bruxelles, den 04.02.1994 
MEPPEULSE FRA KOMMISSIONEN Til RÅPET OG EURQPA-PARIAMENTET 
om status over arbejdet med harmonisering af BNI-opgørelserne 
og om evaluering af en finansiel støtte 
meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet 
om status over arbejdet med harmonisering af BNI-opgørelserne 
og om evaluering af en finansiel støtte 
1. Resume og konklusion 
Beslutningerne fra Det Europæiske Råd i Edinburgh vedrørende finansieringen af Fællesskabet i 
perioden 1993-1999 tager sigte på gradvis i perioden 1995-1999 at lade den fjerde indtægt, baseret på 
BNI, erstatte den tredje indtægt, baseret på momsen, som vigtigste kilde til finansieringen af 
Fællesskabet. I lyset heraf er det derfor nødvendigt at fremskynde arbejdet med at gøre grundlaget for 
beregning af finansieringen af EF-budgettet så solidt og retfærdigt som muligt. 
Det arbejde, Kommissionen bistået af BNI-udvalget har gjort, har kastet lys over de eksisterende 
mangler for så vidt angår sammenligneligheden mellem medlemsstaternes BNI-niveau. 
1. Kommissionen har allerede vedtaget et par beslutninger med henblik på at præcisere visse definitioner 
vedrørende principperne i det europæiske nationalregnskabssystem (ENS) samt at sikre, at disse 
anvendes på ensartet vis i samtlige medlemsstater. Der vil blive stillet forslag om yderligere 
beslutninger. 
Når det drejer sig om pålideligheden af BNI-opgørelserne indskriver de forbedringer, der er behov for 
på to områder (udvikling af nationale virksomhedsregistre og udvidelse af statistikken til også at 
omfatte markedsmæssige tjenester), sig i EF's statistiske programs målsætninger. Der er allerede taget 
initiativer på disse to områder. 
2. Indsatsen bør nu først og fremmest koncentreres om værdiansættelse af undergrundsøkonomien og 
inddragelse af denne i nationalregnskaberne. 
De initiativer, de forskellige medlemsstater har taget for at dække denne del af økonomien, er meget 
uens, og dette gælder selv de lande, hvis statistiksystemer befinder sig på samme udviklingsniveau. 
Kommissionen har vedtaget et arbejdsprogram om dette problem tillige med en tidsplan med henblik 
på at opnå pålidelige resultater inden den 1. oktober 1995, som er datoen for BNI-indberetning til 
Kommissionen (direktivets artikel 3). 
3. Med henblik på at undersøge muligheden af at få korrektionen af de forskellige former for 
skatteunddragelse medregnet i de nuværende opgørelser omfatter programmet et punkt vedrørende 
udnyttelse af resultaterne af den kontrol, skattemyndighederne udfører. Da de fleste af de i BNI-
udvalget deltagende delegationer fra medlemsstaterne har henledt opmærksomheden på 
vanskelighederne ved at få adgang til sådanne resultater, opfordrer Kommissionen de kompetente 
nationale myndigheder til at lette samarbejdet mellem skattemyndigheder og statistikmyndigheder. 
4. Dette arbejdsprogram vil ikke kunne gennemføres, hvis ikke medlemsstaterne og Fællesskabet er i 
stand til at finansiere den indsats, som i de forskellige lande er nødvendig for at forbedre 
værdiansættelsen af undergrundsøkonomien. 
Kommissionen opfordrer på det kraftigste medlemsstaterne til at sørge for, at de nationale statistiske 
kontorer bevilges de økonomiske midler, som er nødvendige for programmets gennemførelse. 
Kommissionen bør støtte denne indsats. Fællesskabets finansiering er anslået til 3 mio. ECU, hvoraf 1 
mio. allerede er afsat af Kommissionen i de bevillinger, der er tildelt Eurostat(1) for 1993. 
2. Indledning 
2.1 Medlemsstaternes bruttonationalindkomster har siden 1988 dannet grundlag for en ny egen indtægt for 
Fællesskaberne. Det er på denne baggrund, at der med Rådets direktiv om harmonisering af 
fastlæggelsen af bruttonationalindkomsten i markedspriser (BNI)(2) indførtes en procedure for kontrol 
og vurdering af sammenlignelighed og repræsentativitet af EFs medlemsstaters BNI beregnet i 
overensstemmelse med de principper, som er fastsat i det europæiske nationalregnskâbssystem (ENS). 
Det Europæiske Råd drøftede på sit møde i Edinburgh (11.-12. december 1992) Fællesskabets 
finansiering i perioden 1993-1999 og vedtog særligt en ændring af strukturen af de egne indtægter, 
som indebærer, at BNI-indtægten får større vægt. 
Dermed bliver betydningen af at have rådighed over sammenlignelige og repræsentative BNI-data, som 
omhandlet i BM-direktivet, endnu større. 
2.2 Kommissionen forelagde den 31. marts 1992, i overensstemmelse med artikel 10 i direktivet, en 
rapport om gennemførelsen af dette direktiv for Rådet. 
Rapporten indeholder en overordnet vurdering af, hvor langt man er nået med harmoniseringen af 
medlemsstaternes BNI-opgørelser. Vurderingen er baseret på en første analyse af de oversigter over 
statistiske kilder og metoder anvendt til beregning af BNI, som medlemsstaterne i henhold til artikel 4 
har fremsendt til Kommissionen. Hovedindholdet i vurderingen er følgende: 
For hovedparten af medlemsstaternes vedkommende er der i rimelig grad opnået 
sammenlignelighed, når det drejer sig om de regulære økonomiske aktiviteter, dvs. 
økonomiske aktiviteter, som finder sted inden for rammerne af den økonomiske og sociale 
lovgivning. 
I visse medlemsstater består der imidlertid problemer, som der er taget skridt til at løse. 
Det synes nødvendigt at forbedre nationalregnskabernes dækning af de økonomiske aktiviteter 
med henblik på at opnå en mere præcis beskrivelse af de aktiviteter, som af forskellige årsager 
ikke figurerer i de løbende statistiske opgørelser, og at få bedre hold på de aktiviteter, som 
ikke finder sted inden for rammerne af den økonomiske og sociale lovgivning. Man er blevet 
enige om at betegne denne del af økonomien som undergrundsøkonomien. 
2.3 Det arbejde, som gøres, tager sigte på at opnå en højere grad af harmonisering af BNI-opgørelserne. 
Spørgsmålet om, hvorledes dette mål nås, har været genstand for drøftelse i det udvalg, som er nedsat i 
henlioid til direktivet. 
(1) Det Statistiske Kontor for De Europæiske Fællesskaber 
(2> Rådets direktiv af 13. februar 1989 (89/130/EØF), Euratom) 
Der er blevet udpeget en række specifikke temaer, inden for hvilke der skal træffes punktuelle 
beslutninger med henblik på gradvis at udvide det område, som er dækket af BNI. Der er 
blevet stillet forslag om sådanne tiltag, hvis formål er at tydeliggøre visse ENS-definitioner og 
at sikre, at de anvendes på ensartet vis i samtlige medlemsstater, og visse af disse tiltag er 
allerede blevet vedtaget. 
- Kommissionen(3) har på grundlag af oversigterne og supplerende kontakter udarbejdet en 
rapport for hvert land. Af disse rapporter fremgår det i særdeleshed, at pålideligheden af BNI-
opgørelser afhænger af elementer, som i vid udstrækning ligger uden for 
nationalregnskabstjenesternes umiddelbare kompetenceområde. Dette viser, hvor nødvendigt 
det er at udvikle centrale virksomhedsregistre og at udvide statistikken til også at omfatte 
markedsmæssige tjenester. 
Selv om alle landene har gjort en indsats for at få hold på undergrundsøkonomien, er 
resultaterne uens. Medlemsstaterne er bevidste om det arbejde, de hver især skal gøre for at 
udbedre manglerne på dette felt. 
Det af Kommission udarbejdede arbejdsprogram vedrørende problemet med at få alle aspekter af 
økonomien med i BNI-opgørelserne vil kun kunne fuldføres inden 1995, såfremt der såvel fra nationalt 
hold som fra fællesskabshold stilles de nødvendige økonomiske ressourcer til rådighed for 
medlemsstaterne. 
Der erindres om, at følgende erklæring angående direktivets artikel 7 i forbindelse med vedtagelsen af 
direktivet blev optaget i Rådets mødeprotokol: "Rådet og Kommissionen erklærer, at udvalget skal 
koncentrere sit arbejde om at få draget en større del af den -såkaldte parallelle økonomi ind i de 
nationale regnskaber." 
2.4 I henhold til artikel 10, stk. 8, i Rådets forordning nr. 1552/89 om de egne indtægter*4* er BNI-dataene 
for 1988 blevet definitive undtagen på de punkter, hvor Kommissionen inden den 30. september 1992 
har givet meddelelse om korrektioner. Således har Kommissionen for hver medlemsstat udtrykt en 
række forbehold vedrørende punkter, som skal forbedres. I kraft af disse forbehold vil det være muligt 
med tilbagevirkende kraft at korrigere medlemsstaternes finansielle bidrag. 
For øvrigt aflægger repræsentanter for Kommissionen som led i artikel 19 i Rådets forordning nr. 
1552/89 besøg i hver enkelt medlemsstat med henblik på at fastlægge en arbejds- og tidsplan for 
løsning af de udestående problemer. Disse besøg vil være afsluttet inden udgangen af 1994. 
2.5 Forbedringen af kvaliteten af opgørelserne har nydt godt af det i direktivets artikel 8 anførte 
finansielle bidrag. De 6 mio. ECU, som på det tidspunkt skønnedes nødvendige, er således blevet 
stillet til rådighed for medlemsstaterne ved udgangen af regnskabsårene 1989, 1990, 1991 og 1992. I 
et bilag til nærværende meddelelse er der en opgørelse af, hvordan disse midler er blevet anvendt. 
Til videreførelsen af BNI-harmoniseringsarbejdet, særligt for så vidt angår inddragelsen af 
undergrunds økonomien med henblik på at kunne råde over ensartede data inden udgangen af 1995, er 
der behov for et supplerende finansielt bidrag på 3 mio. ECU. Dette bidrag skal anvendes til den 
indsats, der i hver medlemsstat skal gøres under de nationale statistikmyndigheders ansvar. 
O) De Europæiske Fællesskabers Statistike Kontor (Eurostat) 
(4) Rådets forordning af 29. maj 1989, EFT nr. L 155 af 7.6.89, s.l. 
3. Harmonisering af MI 
3.1 Det igangværende arbejde 
BNI-harmoniseringsarbejdet har forudsat, at medlemsstaterne forudgående udarbejdede oversigter over 
de statistiske metoder og kilder, som anvendes ved beregning af deres BNI. 
På grundlag af disse oversigter og supplerende kontakter har Kommissionen for hvert af landene 
udarbejdet en rapport, som blev forelagt for BNI-udvalget på dets møder i juli og september 1992. 
Rapporterne drejer sig i vid udstrækning om værdiansættelsen inden for det regulære økonomiske 
område af de ikke-landbrugsmæssige og ikke-finansielle markedsmæssige aktiviteter, bortset fra 
boligtjenester. Ud over en kritisk vurdering indeholder rapporterne præcise henstillinger med henblik 
på at forbedre kvaliteten af de værdiansættelser, som foretages i øjeblikket på dette område af 
økonomien. 
Der er formuleret tre typer henstillinger: 
- en række henstillinger vedrører korrektioner, medlemsstaten kan foretage meget hurtigt; ofte 
drejer det sig om overholdelse af ENS-principperne; 
- i forbindelse med andre henstillinger efterlyses en sammenholdelse af resultater, som stammer 
fra forskellige kilder; for samtlige medlemsstaters vedkommende skal den værdiansættelse af 
husholdningernes konsum, som foretages som led i opgørelsen af nationalregnskabet, valideres 
med enten resultaterne af de seneste familiebudgetundersøgelser eller produktionsstatistikken 
for detailhandelen; 
- endelig opfordres flertallet af medlemsstaterne i en tredje type henstillinger til at udarbejde 
centrale virksomhedsregistre og til at udvide statistikken til også at omfatte markedsmæssige 
tjenester. 
På grundlag af rapportens henstillinger har Kommissionen for hver medlemsstat kunnet formulere en 
række såkaldt særlige forbehold i modscetning til de forbehold, som vedrører samtlige lande, og som 
drejer sig om enten tværsnitsanalyser (jf. slutningen af afsnit 4) eller problemet med at få alle aspekter 
af økonomien med i BNI-opgørelserne (jf. slutningen af afsnit 6). 
For øvrigt aflægger repræsentanter for Kommissionen som led i artikel 19 i Rådets forordning nr. 
1552/89 om de egne indtægter besøg i hver enkelt medlemsstat med henblik på at fastlægge en arbejds-
og tidsplan for løsning af de problemer, der ligger bag disse særlige forbehold. Disse besøg vil være 
afsluttet inden udgangen af 1994. 
3.2 De vigtigste harmoniseringsproblemer 
Definitionen af såvel BNI-begrebet som alle begreber, der har med nationalregnskabet at gøre, følger 
visse principper; opgørelsen af nationalregnskabet er på sin side resultatet af et statistisk arbejde. 
Sammenligneligheden medlemsstaternes BNI imellem forudsætter derfor, at landene overholder,et sæt 
fælles registreringsprincipper, ligesom den afhænger af kvaliteten af de anvendte statistiske kilder og 
målingsmetoder. 
1. De fælles registreringsprincipper er beskrevet i det europæiske nationalregnskabssystem (ENS). 
Medlemsstaterne overholder stort set ENS-principperne, som har betydning for BNI-opgørelsen. 
Der er tillige et rent statistisk aspekt af overholdelsen af ENS. Det drejer sig informationskildernes 
muligheder for at sætte korrekte tal på de grundlæggende begreber. I særdeleshed kan data, som 
stammer fra de enkelte aktørers egne opgørelser, være beregnet efter særlige principper, hvilket kan 
gøre det nødvendigt at tilpasse disse data, inden de kan indgå i nationalregnskabet. 
2. Hvor stor en del af de økonomiske aktiviteter der er dækket i nationalregnskabet, afhænger af de 
statistiske kilder og af de målingsmetoder, som anvendes ved opgørelse dette regnskab. Ideelt set bør 
dækningen både være fuldstændig, hvilket vil sige, at alle produktionsskabende transaktioner er 
medregnet, og pålidelig, hvilket forudsætter, at BNI-opgørelsen er så præcis som muligt. 
I EFs medlemsstater finder hovedparten af de økonomiske aktiviteter sted helt åbenlyst og i 
overensstemmelse med de gældende skatteregler og regler vedrørende social sikring. Men der er også -
i et omfang, der kan variere fra land til land - økonomiske aktører, som holder en del af deres aktivitet 
og indtægt skjult for myndighederne. Det forekommer endda, at hele produktionsenheder opererer i 
fuldstændig hemmelighed. 
De problemer, man står overfor, når man skal måle henholdsvis den regulære økonomi og 
undergrundsøkonomien, er ikke af samme karakter: 
- For førstnævntes vedkommende er pålidelighedsaspektet afgørende. 
Nationalregnskabstjenesterne råder over informationssystemer, baseret på indberetninger fra 
aktørerne, vedrørende den udførte produktion, udbetalt eller modtaget løn og det forbrug, der 
er afholdt takket være denne løn. De informationer, som således er indsamlet, ekstrapoleres 
derpå til den samlede population af økonomiske enheder, hvorpå de om muligt sammenholdes 
med opgørelser, som er foretaget efter andre kriterier. 
- Formålet med at inddrage undergrundsøkonomien er at korrigere BNI-opgørelsen for 
virkningen af aktørernes for små indberetninger samt at forsøge at få kvantificeret den 
økonomiske aktivitet, der udfoldes af de ikke-indberettende økonomiske enheder. I sagens 
natur kan de metoder, som anvendes på dette område, kun være indirekte, og man kan ikke 
forvente en lige så høj grad af pålidelighed, som det er muligt at opnå i opgørelsen af den 
regulære økonomi. 
3.3 Den overordnede strategi for løsning af harmoniseringsproblemerne 
Den ideelle fremgangsmåde ville bestå i en gruppering af alle de problemer, som har rejst sig i 
forbindelse med BNI-opgørelserne, i en række temaer. Inden for hvert af disse temaer skulle 
analysearbejdet og udarbejdelsen af forslag så foregå simultant for alle tolv medlemsstater. I 
betragtning af de store forskelle i de statistiske kilder og opgørelsesmetoder er det imidlertid ikke 
muligt systematisk at anvende denne fremgangmåde. 
Derfor er det blevet besluttet at kombinere to fremgangmåder, den tematiske og en landespecifik, 
afhængigt af karakteren af det givne problem. I det følgende benævnes den tematiske fremgangsmåde 
også tværsnitsfremgangsmåden for at angive, at det givne problem behandles simultant for alle tolv 
medlemsstater. 
I afsnit 4 af denne meddelelse gøres der status over arbejdet med de enkelte temaer, som er udvalgt i 
forbindelse med tværsnitsfremgangsmåden. 
I afsnit 5 beskrives det, hvor langt arbejdet med at forbedre pålideligheden af BNI-opgørelserne er 
kommet. Særligt understreges det, hvilke statistiske redskaber der bør forbedres i de fleste af 
medlemsstaterne. 
I afsnit 6, som omhandler problemet med at få alle aspekter af økonomien med i BNI-opgørelserne, 
redegøres der for det arbejde, som er blevet gjort på dette område, herunder særligt det af 
Kommissionen udarbejdede arbejdsprogram samt en tidsplan for indsatsen. 
I afsnit 7 gøres der kort rede for de aktioner, som på anmodning og med opbakning af Kommissionen 
og de nationale statistiske kontorer i visse medlemsstater er blevet iværksat i tre lande (Grækenland, 
Portugal og Luxembourg) med henblik på en betragtelig forbedring af de metoder, som ligger til grund 
for udarbejdelsen af nationalregnskaberne. 
4. Temaer, som behandles efter tværsnitsprincippet: status over arbejdet 
4.1 Et antal temaer, som vedrører samtlige medlemsstater, er allerede blevet taget op : 
a. Fastlæggelsen af medlemsstaternes økonomiske områder er genstand for en kommissionsbeslutning*5*, 
som markerer afslutningen på BNI-udvalgets drøftelser. Af beslutningen fremgår det, at Frankrigs 
oversøiske departementer fremover regnes med i Frankrigs økonomiske område, samt at Madeira og 
Acorerne regnes med i Portugals økonomiske område. 
b. Klassificeringen af skatter og subsidier: på et møde den 16. juni 1993 forelagde Kommissionen i 
henhold til artikel 6 i BNI-direktivet to udkast til kommissionsbeslutninger for BNI-udvalget, som for 
den enes vedkommende præciserer visse skattebegreber og for den andens vedkommende præciserer 
visse subsidiebegreber; efter at udvalget har afgivet en positiv udtalelse, er de to beslutninger ydermere 
blevet vedtaget. 
Beslutningerne vil for visse medlemsstater føre til en ændring af de BNI-data, de i henhold til artikel 3 
i BNI-direktivet hvert år meddeler Kommissionen. 
c. Spørgsmålet vedrørende værdiansættelse af boligtjenester har været taget op i BNI-udvalget, og det 
ventes færdigbehandlet i midten af 1994 på grundlag af retningslinjer foreslået af Kommissionen. 
d. Spørgsmålet om overgangen fra BNP til BNI: den meningsudveksling, som fulgte fremlæggelsen af et 
første arbejdsdokument i BNI-udvalget, vedrørte navnlig de problemer, som er forbundet med 
integreringen af data, der stammer fra betalingsbalancestatistikker, i nationalregnskabet; derfor 
besluttedes det at indhente en udtalelse fra udvalget for penge-, kreditmarkeds- og 
betalingsbalancestatistik; dette spørgsmål forventes ligeledes færdigbehandlet inden midten af 1994. 
4.2 I løbet af 1994 forventes følgende temaer behandlet efter tværsnitsprincippet: 
den offentlige forvaltning 
finansinstitutioner 
(5) Kommissionens bestlutning af 26. juli 1991 (91/450/EØF, Euratom) 
landbrug 
grænsedragning mellem endeligt forbrug og forbruget af rå- og hjælpestoffer 
- private non-profit organisationer. 
I overensstemmelse med artikel 10, stk. 8, i Rådets forordning nr. 1552/89 om de egne indtægter har 
Kommissionen for hver medlemsstat formuleret et forbehold svarende til hvert af ovennævnte 
tværsnitstemaer, bortset fra det, som vedrører landbrug. Takket være disse forbehold kan der med 
tilbagevirkende kraft tages hensyn til ændringerne i BNI for 1988, der som tidligere nævnt er blevet 
definitive den 30. september 1992 undtagen på de punkter, hvor Kommissionen har formuleret 
forbehold. 
5. Pålideligheden af BNI-opgørelserne: status over arbejdet 
Af alle de henstillinger, som er formuleret for hver enkelt medlemsstat, er det efter alt at dømme dem, 
der vedrører udvikling af centrale virksomhedsregistre og udvidelse af statistikken til også at omfatte 
markedsmæssige tjenester, der vil få størst betydning for BNI-opgørelserne. 
a. Virksomhedsregistre 
En af de vigtigste betingelser for en forbedring af opgørelsernes pålidelighed er overblikket over den 
samlede population af statistiske enheder. Af forskellige årsager er det nemlig ikke samtlige 
produktionsenheder, der udgør det statistiske kildegrundlag for udarbejdelsen af nationalregnskaberne. 
Derfor skal de observationer, som gøres på grundlag af de produktionsenheder, som indgår i det 
løbende kildegrundlag, ekstrapoleres til helheden af eksisterende produktionsenheder, eller i det 
mindste dem, som ikke forsætligt søger at unddrage sig registrering. Heraf følger, at det er nødvendigt 
at have kendskab til den samlede population af produktionsenheder. 
Bortset fra i Danmark, Frankrig og Nederlandene eksisterer der ikke i medlemsstaterne udtømmende 
og centrale virksomhedsregistre. 
I Danmark er der opbygget et register på grundlag af de omsætningstal, virksomhederne indberetter til 
brug for momsberegning, og af de årlige lønindberetninger, arbejdsgiverne er forpligtet til at aflevere. I 
Nederlandene er registeret over statistiske enheder og undersøgelsesapparatet, hvori 
produktionsstatistikkerne spiller en sammenkædende rolle, nært forbundne. I Frankrig er der etableret 
et virksomhedsregister, som er fælles for de forskellige forvaltningsinstanser. 
Dog er der i de øvrige medlemsstater dannet registre med henblik på gennemførelse af undersøgelser 
inden for visse aktivitetsområder. 
I Tyskland gennemføres der samtidig med folketællingen en registrering af lokale produktionsenheder. 
På samme måde organiseres der i Italien regelmæssige virksomhedsregistreringer. 
I Luxembourg forsyner registermyndighederne Statec med en fortegnelse over momspligtige 
virksomheder. I Belgien findes der ligeledes inden for visse områder et register baseret på 
momsindberetninger, som anvendes ved gennemførelse af produktionsundersøgelser. 
I Grækenland udgør regelmæssige optællinger i industrien det eneste referencegrundlag, de løbende 
undersøgelser sammenholdes med. Dette var også situationen i Spanien og Portugal, hvor man på det 
seneste har gjort en indsats for at etablere et register over statistiske enheder. Denne indsats er mundet 
ud i etableringen i Spanien af "Directorio Central de Empresas", udarbejdet på grundlag af 
administrative kilder - skatteforvaltningen og socialsikringen - og i Portugal af "Ficheiro Central de 
Empresas e Estabelecimentos". De anvendes allerede ved gennemførelse af visse 
virksmhedsundersøgelser. 
De britiske statistikmyndigheder er i samarbejde med arbejdsministeriet ligeledes i færd med at 
udvikle et virksomhedsregister, som er fælles for de forskellige forvaltningsinstanser, primært på 
grundlag af momsregistret og virksomhedernes indtjeningsindberetninger. Dette register vil på et 
senere tidspunkt blive suppleret med andre virksomhedsregistre, som anvendes af centralforvaltningen 
i statistisk øjemed. 
b. Statistik over markedsmæssige tjenester 
I Frankrig anvendes data, der er forbundet med virksomhedernes indberetninger til skattevæsenet, og 
derfor er samtlige ikke-landbrugsmæssige og ikke-finansielle virksomheder dækket. I Nederlandene 
blev der ved revisionen af regnskaberne i 1987 taget hensyn til udvidelsen af produktionsstatistikkerne 
på tjensteydelsesområdet. 
I de øvrige medlemsstater er de markedsmæssige tjenester, bortset fra tjenester produceret af offentlige 
virksomheder og finansinstitutioner, derimod ikke dækket fuldstændigt af de regelmæssige, specifikke 
undersøgelser. Der gennemføres i visse medlemsstater delundersøgelser, men de giver ikke mulighed 
for en udtømmende registrering af de markedsmæssige tjenester. 
I nogle tilfælde kompenseres der herfor ved at anvende momsstatistikker, hvilket i det mindste er 
tilfældet i Danmark og Tyskland. 
Det skal understreges, at opfyldelsen af disse to målsætninger ikke direkte afhænger af 
nationalregnskabstjenesterne alene, men også af, hvor udviklede de nationale statistiske systemer er, 
og denne udvikling er på sin side en langsigtet opgave, der indskriver sig i EFs statistiske programs 
målsætninger. Dets hovedmålsætning er at iværksætte aktioner med henblik på at forbedre kvalitet og 
sammenlignelighed af medlemsstaternes statistikker. 
For så vidt angår registre og markedsmæssige tjenester, er der allerede taget visse initiativer. 
På forslag af Kommissionen vedtog Rådet den 18. juni 1992 et toårigt program (1992-1993) for 
udvikling af europæiske tjenesteydelsesstatistikker(6), og den 22. juli 1993 vedtog det at etablere et 
harmoniseret system af virksomhedsregistre( 7 ). 
(6) Rådets bestlutning af 18. juni 1992 (92/326/EØF), EFT nr. L 179 af 1.7.92, s. 131. 
(?) Rådets forordning (EØF) nr. 2186/93, EFT nr. L 196 af 5.8.93, s.l. 
6. Problemet med at få alle aspekter af økonomien med i BNI-opgørelserne: arbejdsprogram 
Spørgsmålet om nationalregnskabernes dækningsgrad, og særligt inddragelsen af 
undergrundsøkonomien, har været taget op på møder i BNI-udvalget, hvor det er blevet foreslået : 
- at foretage en sammenfattende beskrivelse af, i hvilket omfang undergrundsøkonomien er 
medtaget i de forskellige landes nationalregnskaber; 
at udarbejde er arbejdsprogram på dette område. 
Den sammenfattende beskrivelse er indeholdt i rapporten om direktivets gennemførelse. 
Arbejdsprogrammets indhold såvel som en tidsplan for arbejdet følger nedenfor. 
6.1 Arbejdsprogrammets indhold 
Kommissionen har stillet fire forslag til arbejdsprogrammets indhold: 
a. Få overblik over, hvilke korrektioner der foretages i nationalregnskaberne for at få 
undergrundsøkonomien med. 
Det er nemlig muligt, at der foretages korrektioner, der ikke har været nævnt i de oversigter over 
statistiske kilder og metoder anvendt til beregning af BNI, medlemsstaterne har afleveret, og som 
derfor ikke figurerer i den sammenfattende beskrivelse. Det kan tillige tænkes, at lokal anvendelse af 
særlige metoder gør det muligt at inddrage en del af undergrundsøkonomien.Derfor bør 
medlemsstaterne uddybe oplysningerne, således at overblikket over den aktuelle situation bliver så 
præcist som muligt. 
b. Sammenligne de oplysninger om præsteret arbejdsmængde, der stammer fra demografiske kilder, med 
den præsterede arbejdsmængde, der implicit ligger til grund for BNI-opgørelserne. 
Målet er at forsøge at måle den del af arbejdsmængden, der foregår sort. Uanset hvilken metode der 
anvendes til beregning af BNI, ligger der implicit en bestemt arbejdsmængde, nemlig summen af den 
af de opgivne enheder præsterede arbejdsmængde, til grund for resultatet. Denne arbejdsmængde skal 
sammenlignes med den arbejdsmængde, som kan udledes af resultaterne af undersøgelser af 
husholdningerne (folketællinger, beskæftigelsesundersøgelser). Det er i øvrigt indlysende, at 
spørgsmålet om dobbeltarbejde skal undersøges. 
c. Udarbejde en beskrivelse af skattebestemmelser og statistiske korrektioner, der anvendes, når det 
drejer sig om naturalieydelser og drikkepenge. 
d. Korrigere virkningen af skatteunddragelse i opgivelser fra producenter og indtægtsmodtagere i 
forbindelse med statistiske undersøgelser. 
I denne sammenhæng anbefales det at undersøge muligheden af at benytte resultaterne af den kontrol, 
skattemyndighederne udfører. Kommissionen finder det hensigtmæssigt at de kompetente nationale 
myndigheder letter statistikmyndighedernes adgang til disse kontrolresultater. 
10 
Hvis ovennævnte initiativer gør det klart, at visse produktive aktiviteter ikke er dækket på udtømmende 
vis, skal medlemsstaterne foretage et skøn over den eller de aktiviteter, som har vist sig at være 
utilstrækkeligt dækket i BNI. 
Dette forudsætter, at der på forhånd er fastlagt metoder for, hvordan resultaterne af den indsats, som er 
nævnt under punkt a, b, c og d, særligt værdiansættelsen af det arbejde, som udføres sort, skal 
inddrages i BNI-opgørelserne. Kommissionen er i færd med at behandle dette vigtige spørgsmål og gav 
i september 1993 BNI-udvalget en redegørelse desangående. 
6.2 Tidsplan for arbejdet 
Med henblik på inden udgangen af 1995 at kunne disponere over harmoniserede BNI-data, særligt for 
så vidt angår registrering af undergrundsøkonomien, er der for hvert af arbejdsprogrammets moduler, 
dvs.: 
- Oversigt over korrektionsmetoder 
Sammenligning af arbejdsmængden 
Beskrivelse af naturalieydelser og drikkepenge 
Udnyttelse af resultaterne af skattekontrollen 
blevet foreslået nedennævnte tidsplan: 
Medlemsstaterne afleverer deres resultater for hvert modul: senest den 30. juni 1994 
Resultaterne analyseres af BNI-udvalget: andet halvår af 1994. 
Som resultat af den høring af medlemsstaterne, der foretoges som led i mødet i BNI-udvalget i 
september 1993, har Kommissionen truffet forholdsregler vedrørende indholdet af arbejdsprogrammet 
og tidsplanen for gennemførelsen af samme. 
I overensstemmelse med artikel 10, stk. 8, i forordning nr. 1552/89 om de egne indtægter har 
Kommissionen for hver medlemsstat formuleret et forbehold for så vidt angår BNI-opgørelsernes 
dækningsgrad, særligt inddragelsen af undergrundsøkonomien, hvilket gør det muligt på dette felt med 
tilbagevirkende kraft at korrigere de finansielle bidrag. 
11 
7. Pen specifikke indsats 
Allerede inden beskrivelsen foreligger, har Kommissionen tilbudt at bistå Grækenland og Portugal 
med arbejdet med at revidere deres opgørelser, et arbejde, som er fuldført i efteråret 1993. 
Det græske nationalregnskabssystem udviste synlige mangler. For at udbedre disse har Kommissionen 
anmodet eksperter fra statistikmyndighederne i Frankrig om at medvirke med henblik på 
gennemførelse af en omfattende revision med tre hovedmålsætninger: referencen ved udarbejdelse af 
nationalregnskabet skal være ENS, der skal udvikles mere pålidelige metoder for værdiansættelse og 
de økonomiske aktiviteter skal dækkes bedre. Data indsendt e oktober 1993 hav medført en betragtelig 
opskrivning af den græske BNI. 
På tidspunktet for vedtagelsen af direktivet stod INE (de portugisiske statistikmyndigheder) overfor at 
gennemføre en revision af landets nationalregnskabsstatistik med henblik på at ajourføre denne. For 
bedre at kunne tage hensyn til målsætningerne i direktivet udskød INE denne revision. Kommissionen 
følger nøje revisionsarbejdet. Der er ventes en ikke ubetydelig justering af Portugals BNI. 
Efter anmodning af de luxembourgske statistikmyndigheder har Kommissionen anmodet en ekspert fra 
de tyske statistikmyndigheder samt tyske universitetsfolk om teknisk bistand med henblik på 
gennemførelse af en revision af nationalregnskabet. Dette arbejde er fuldført med udgangen af 1993. 
Der er tale om en betydelig opskrivning af BNI. 
•12 
BILAG 
Opgørelse af, hvordan de i direktivets artikel 8 omtalte bevillinger er anvendt 
ANVENDELSE AF "BNI-BEVILLINGERNE" 
(Artikel 8 i Rådets direktiv af 13. februar 1989) 13 
Enhed : Ecu 
Bevillingernes anvendelse 
Belgien 
Udarbejdelse af oversigterne 
Arbejde med forbedring 
[alt 
Danmark 
Udarbejdelse af oversigterne 
Arbejde med forbedring 
lait 
Tyskland 
Udarbejdelse af oversigterne 
Arbejde med forbedring 
lait 
Spanien 
Udarbejdelse af oversigterne 
Arbejde med forbedring 
lait 
Frankrig 
Udarbejdelse af oversigterne 
Arbejde med forbedring 
lait 
Grecia 
Udarbejdelse af oversigterne 
Arbejde med forbedring 
Teknisk støtte 
lait 
Irland 
Udarbejdelse af oversigterne 
Arbejde med forbedring 
lait 
Italien 
Udarbejdelse af oversigterne 
Arbejde med forbedring 
lait 1989 
71750 
71750 
80 000 
80 000 
80 000 
80 000 
80 000 
100 000 
180 000 
80 000 
80 000 
80 000 
80 000 
80 000 
70 000 
150 000 
80 000 
80 000 1990 
8 250 
8 250 
200 000 
200 000 
320 000 
320 000 
225 000 
225 000 
100 000 
100 000 
230 000 
28 000 
258 000 1991 
88 000 
88 000 
300 000 
300 000 
250 000 
250 000 
150 000 
150 000 
20 100 
330 000 
350 100 
180 000 
57 699 
237 699 
100 000 
100 000 
300 000 
300 000 1992 
119 996 
119 996 
120 000 
120 000 
115 000 
115 000 
115 000 
115 000 
115 000 
115 000 
165 000 
72 175 
237 175 
200 000 
200 000 
120 000 
120 000 I ALT 
80 000 
207 996 
287 996 
80 000 
620 000 
700 000 
80 000 
685 000 
765 000 
80 000 
590 000 
670 000 
100 100 
545 000 
645 100 
80 000 
575 000 
157 874 
812 874 
80 000 
370 000 
450 000 
80 000 
420 000 
500 000 
14 
Bevillingernes anvendelse 
Luxembourg 
Udarbejdelse af oversigterne 
Teknisk støtte 
lait 
Nederlandene 
Udarbejdelse af oversigterne 
lait 
Portugal 
Udarbejdelse af oversigterne 
Arbejde med forbedring 
lait 
Det Forenede Kongerige 
Udarbejdelse af oversigterne 
Arbejde med forbedring 
I alt 
Støtteforanstaltninger 
SUBTOTAL 
Udarbejdelse af oversigterne 
Arbejde med forbedring 
Teknisk støtte 
Støtteforanstaltninger 
SUBTOTAL 1989 
45 000 
45 000 
80 000 
80 000 
80 000 
80 000 
80 000 
80 000 
916 750 
170 000 
1 086 750 1990 
250 000 
250 000 
8 250 
1 325 000 
28 000 
1 361 250 1991 
62 900 
62 900 
100 000 
20 100 
1 698 000 
120 599 
100 000 
1 938 699 1992 
50 300 
50 300 
5 400 
5 400 
200 000 
200 000 
177 100 
177 100 
38 330 
5 400 
1 447 096 
122 475 
38 330 
1613 301 TOTALE 
45 000 
113 200 
158 200 
85 400 
85 400 
80 000 
450 000 
530 000 
80 000 
177 100 
257 100 
138 330 
950 500 
4 640 096 
271 074 
138 330 
6 000 000 
ISSN 0254-1459 
KOM(94) 16 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 09 17 
Katalognummer : CB-CO-94-019-DA-C 
ISBN 92-77-64590-3 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg