Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om de principper, prioriteter, mellemliggende mål og betingelser, der skal indgå i tiltrædelsespartnerskabet med Estland

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

På sit møde i Luxembourg i december 1997 besluttede Det Europæiske Råd, at tiltrædelsespartnerskabet skulle udgøre hovedaksen i den styrkede førtiltrædelsesstrategi, idet det danner en samlet ramme om alle former for bistand til ansøgerlandene. På den måde målretter Fællesskabet sin bistand efter de enkelte ansøgerlandes specifikke behov, således at der ydes støtte til at løse særlige problemer med henblik på tiltrædelse.

Der blev truffet afgørelse om det første tiltrædelsespartnerskab for Estland i marts 1998. I overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EF) nr. 622/98 [1] (artikel 2) blev partnerskabet tilpasset en første gang i december 1999, således at der blev taget hensyn til den videre udvikling i Estland. På grundlag af analysen i Kommissionens periodiske rapport fra 2001 om Estlands fremskridt mod medlemskab finder Kommissionen, at tiden er inde til at foretage endnu en revision af de prioriteter og mellemliggende mål, der er fastlagt i tiltrædelsespartnerskabet. Nærværende forslag til en sådan revision bygger på konklusionerne i Kommissionens periodiske rapport fra 2001 om Estlands fremskridt mod tiltrædelse.

[1] EFT L 85 af 20.3.1998, s. 1

Vedlagte til afgørelse har ingen finansielle virkninger.

På baggrund af ovenstående anmoder Kommissionen Rådet om at vedtage vedlagte til afgørelse.

Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om de principper, prioriteter, mellemliggende mål og betingelser, der skal indgå i tiltrædelsespartnerskabet med Estland

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 622/98 af 16. marts 1998 om bistand som led i førtiltrædelsesstrategien til de stater, der har ansøgt om tiltrædelse af Den Europæiske Union, og navnlig om etablering af tiltrædelsespartnerskaber [2], særlig artikel 2,

[2] EFT L 85 af 20.3.1998, s.1

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Det Europæiske Råd i Luxembourg udtalte, at tiltrædelsespartnerskabet er et nyt instrument, som udgør hovedaksen i den styrkede førtiltrædelsesstrategi.

(2) I forordning (EF) nr. 622/98 fastlægges det, at Rådet med kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen træffer afgørelse om de principper, prioriteter, mellemliggende mål og betingelser, der skal indgå i hvert tiltrædelsespartnerskab, og som forelægges hvert ansøgerland, samt om senere væsentlige tilpasninger heraf.

(3) Fællesskabets bistand er betinget af, at en række væsentlige elementer iagttages, herunder navnlig overholdelse af de forpligtelser, der følger af Europaaftalerne, og at der gøres fremskridt i retning af opfyldelse af Københavnskriterierne. Hvis et væsentligt element ikke er til stede, kan Rådet med kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen træffe passende foranstaltninger med hensyn til enhver form for førtiltrædelsesbistand.

(4) Det Europæiske Råd i Luxembourg besluttede, at gennemførelsen af tiltrædelsespartnerskabet og fremskridtene med overtagelsen af regelværket skal gennemgås i Europaaftalens organer.

(5) I Kommissionens periodiske rapport fra 2001 gives der en objektiv analyse af Estlands forberedelser til medlemskab og indkredses en række prioriterede områder, hvor der skal gøres en yderligere indsats.

(6) Estland bør for at forberede sig til medlemskab fortsat ajourføre sit nationale program for overtagelsen af regelværket; dette program bør indeholde en tidsplan for virkeliggørelsen af de prioriteter og mellemliggende mål, der er fastlagt i tiltrædelsespartnerskabet.

(7) Estland vil skulle sikre, at de relevante retlige og administrative strukturer til programmering, koordination, forvaltning, kontrol og evaluering af EF-førtiltrædelsesmidlerne er på plads.

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

I overensstemmelse med artikel 2 i forordning (EF) nr. 622/98 er de principper, prioriteter, mellemliggende mål og betingelser, der skal gælde for tiltrædelsespartnerskabet for Estland, fastlagt i bilaget hertil, som udgør en integrerende del af denne afgørelse.

Artikel 2

Gennemførelsen af tiltrædelsespartnerskabet gennemgås i Europaaftalens organer og gennem de relevante organer i Rådet, som Kommissionen regelmæssigt skal aflægge rapport til.

Artikel 3

Denne afgørelse får virkning på tredjedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den [...]

På Rådets vegne

Formand

[...]

BILAG

1. Indledning

På sit møde i Luxembourg i december 1997 besluttede Det Europæiske Råd, at tiltrædelsespartnerskabet skulle udgøre hovedaksen i den styrkede førtiltrædelsesstrategi, idet det danner en samlet ramme om alle former for bistand til ansøgerlandene. På den måde målretter Fællesskabet sin bistand efter de enkelte ansøgerlandes specifikke behov, således at der ydes støtte til at løse særlige problemer med henblik på tiltrædelse.

Der blev truffet afgørelse om det første tiltrædelsespartnerskab for Estland i marts 1998. I overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EF) nr. 622/98 (artikel 2) blev tiltrædelsespartnerskabet revideret en første gang i december 1999, således at der blev taget hensyn til den videre udvikling i Estland. Denne revision er baseret på et forslag fra Kommissionen efter konsultation med Estland og bygger på analysen i Kommissionens periodiske rapport fra 2001 om Estlands fremskridt mod tiltrædelse.

2. Mål

Formålet med tiltrædelsespartnerskabet er inden for en enkelt ramme at fastlægge de prioriterede områder for den yderligere indsats, der er identificeret i Kommissionens periodiske rapport fra 2001 om Estlands fremskridt mod medlemskab af Unionen, tillige med de finansielle midler til at hjælpe Estland med at realisere disse prioriteter samt vilkårene for bistanden. Tiltrædelsespartnerskabet danner grundlag for en række policy-instrumenter, som vil blive benyttet til at hjælpe ansøgerlandene i deres forberedelser til medlemskab. De omfatter bl.a. det reviderede nationale program for overtagelsen af regelværket, der er udarbejdet af Estland, finanstilsynsproceduren forud for tiltrædelse, det økonomiske førtiltrædelsesprogram, førtiltrædelsespagten om organiseret kriminalitet samt de nationale udviklingsplaner, planerne for udvikling af landdistrikter, en national beskæftigelsesstrategi i overensstemmelse med Den Europæiske Beskæftigelsesstrategi og andre sektorspecifikke planer, der kræves for deltagelse i strukturfondene efter medlemskab og for gennemførelse af ISPA og SAPARD før tiltrædelsen. Hvert af disse instrumenter er af forskellig art og forberedes og implementeres efter specifikke procedurer og kan støttes med førtiltrædelsesbistand. De udgør ikke en integrerende del af partnerskabet, men de prioriteter, de indeholder, vil være forenelige med det.

3. Principper

De vigtigste prioriterede områder, der er indkredset for hvert ansøgerland, vedrører dets evne til at påtage sig forpligtelserne til at opfylde Københavnskriterierne, ifølge hvilke det for medlemskab kræves, at:

* ansøgerlandet skal have oprettet stabile institutioner, der kan garantere demokratiet, retsstaten, menneskerettighederne og respekten for og beskyttelsen af mindretal

* ansøgerlandet skal have en fungerende markedsøkonomi og være i stand til at modstå konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen

* ansøgerlandet skal være i stand til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab og bl.a. tilslutte sig målene for politisk, økonomisk og monetær union.

På sit møde i Madrid i 1995 understregede Det Europæiske Råd, at ansøgerlandene skulle tilpasse deres administrative strukturer for at sikre en harmonisk anvendelse af Fællesskabets politikker efter tiltrædelsen, og i Luxembourg i 1997 fremhævede det, at omsætning af Fællesskabets regelværk i national lovgivning var en nødvendig, men ikke i sig selv tilstrækkelig betingelse; det er også nødvendigt at sikre, at det faktisk anvendes. På Det Europæiske Råds møder i Feira og Göteborg i henholdsvis 2000 og 2001 blev det bekræftet, at det var af afgørende betydning, at ansøgerlandene var i stand til at gennemføre og håndhæve regelværket, og at dette krævede en væsentlig indsats fra ansøgerlandenes side med hensyn til at styrke de administrative og retlige strukturer.

4. Prioriteter og mellemliggende mål

I Kommissionens periodiske rapporter understreges det foruden de fremskridt, der allerede er gjort, hvilken indsats ansøgerlandene endnu skal gøre på visse områder for at forberede sig på tiltrædelse. Dette betyder, at prioriteterne skal fordeles på mellemliggende stadier, hvert med præcise mål, som skal fastlægges i samarbejde med de berørte stater, og hvis indfrielse vil være betingende for omfanget af den bevilgede bistand og fremskridtene i igangværende forhandlinger med Estland. De prioriteter, der er opført i det reviderede tiltrædelsespartnerskab, er blevet udvalgt på det grundlag, at det er realistisk at forvente, at Estland kan indfri dem fuldt ud eller sikre en væsentlig udvikling i løbet af de næste to år (2002-2003). Blandt de angivne prioriteter er de anliggender, der kræver en særlig hurtig indsats, blevet fremhævet som sådan. Fremskridtene med realiseringen af prioriteterne i tiltrædelsespartnerskabet for 1999 er vurderet i den periodiske rapport fra 2001 [3]. Denne vurdering ligger til grund for prioriteterne for det aktuelle partnerskab.

[3] Fremstillingsrækkefølgen er den, der er anvendt i den periodiske rapport fra 2000.

Estland forelagde den 12. april 2001 en ajourført version af det nationale program for overtagelsen af regelværket (NPAA). NPAA indeholder en tidsplan for virkeliggørelsen af prioriteterne og de mellemliggende mål, som er baseret på tiltrædelsespartnerskab for 1999, med angivelse af de fornødne administrative strukturer og finansielle ressourcer.

I tiltrædelsespartnerskabet angives de prioriterede indsatsområder for Estlands forberedelser til medlemskab. Estland vil ikke desto mindre skulle tage fat om alle de punkter, der er indkredset i den periodiske rapport fra 2001. Det er også vigtigt, at Estland opfylder forpligtelserne med hensyn til tilnærmelse af lovgivning og gennemførelse af regelværket i henhold til de forpligtelser, der er indgået i Europaaftalen og inden for rammerne af forhandlingsprocessen. Det skal nævnes, at indarbejdningen af regelværket i lovgivningen ikke i sig selv er tilstrækkeligt; det er også nødvendigt at sikre, at det faktisk anvendes efter samme standarder som dem, der gælder i EU. På alle nedenfor anførte områder er det nødvendigt med en troværdig og effektiv implementering og håndhævelse af regelværket.

På grundlag af analysen i Kommissionens periodiske rapport fra 2001 er der indkredset følgende prioriteter og mellemliggende mål for Estland.

Politiske kriterier

Demokrati og retsstatsforhold

- Fortsætte med at forbedre retsvæsenets effektivitet og uafhængighed. En særlig indsats for at nedbringe domstolenes arbejdsbyrde og puklen af verserende retssager; forbedre domstolenes infrastruktur og datamatisering; sikre, at domstolenes afgørelser håndhæves; forbedre borgernes adgang til domstolene; udvide adgangen til retshjælp.

Menneskerettigheder og beskyttelse af mindretal

- Fortsætte integrationen af personer uden estisk statsborgerskab med konkrete foranstaltninger, herunder sproguddannelse af ikke-estisktalende; bevilge den nødvendige finansielle støtte til gennemførelsen af disse foranstaltninger.

- Sikre, at sproglovgivningen gennemføres på linje med både internationale standarder og Europaaftalen og overholder principperne om berettiget almen interesse og proportionalitet.

Økonomiske kriterier

- Fortsætte med at forbedre arbejdsmarkedets behovsopfyldelsesevne, særlig ved at modernisere uddannelse og erhvervsuddannelse, for dermed at nedbringe arbejdsløsheden.

- Fortsætte med at forbedre vilkårene fort oprettelse og udvikling af private virksomheder.

- Gennemføre omstruktureringsplanen for olieskifersektoren.

- Fremskynde jordreformen, særlig med hensyn til registrering af landbrugsjord.

Evne til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab

Frie varebevægelser

- Fuldføre overtagelsen og gennemførelsen af direktiverne om den nye metode og den traditionelle sektorlovgivning.

- Styrke det nationale akkrediteringssystem og markedstilsynssystemet; sikre, at målingsorganisationen er fuldt operativ.

- Fortsætte med overtagelsen af EN-standarder.

- Fortsætte screeningen af lovgivningen på det ikke-harmoniserede område og sikre, at den er i overensstemmelse med artikel 28 til 30 i EF-traktaten, og færdiggøre de administrative ordninger for den fremtidige overvågning på dette område.

Fri bevægelighed for personer

- Med hensyn til erhvervskvalifikationer, der er erhvervet før harmoniseringen, skal Estland sætte særlig ind med foranstaltninger til at sikre, at alle fagfolk fra og med tiltrædelsen kan opfylde kravene i henhold til direktiverne.

- Fuldføre tilpasningen i forbindelse med gensidig anerkendelse af erhvervskvalifikationer og eksamensbeviser og fortsætte med at etablere de fornødne administrative strukturer, uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammer.

- Styrke de relevante administrative strukturer til koordinering af den sociale sikring.

Fri udveksling af tjenesteydelser

- Fuldføre tilpasningen af lovgivningen om finansielle tjenesteydelser.

- Styrke tilsynet med finansielle tjenesteydelser, særlig værdipapirmarkederne.

- Fuldføre tilpasningen af lovgivningen om databeskyttelse og sikre tilsynsmyndighedens uafhængighed.

Frie kapitalbevægelser

- Behov for særlig hurtig indsats: tilpasse lovgivningen om betalingssystemer og sikre effektiv implementering.

- Tilpasse lovgivning om direkte investeringer i sektorer, som stadig er omfattet af begrænsninger (sikkerhedstjenester).

- Sikre efterlevelse af henstillingerne fra Financial Action Task Force.

Selskabslovgivning

- Behov for særlig hurtig indsats: fuldføre tilpasningen i forbindelse med intellektuel og industriel ejendomsret, og styrke administrationens og domstolenes kapacitet til at modvirke piratkopiering og varemærkeforfalskning.

Konkurrencepolitik

- Sikre, at anti-trust- og statsstøtteregler anvendes til fulde; bevidstgøre markedsaktørerne og støtteydere om reglerne; intensivere uddannelsen inden for retsvæsenet på konkurrenceområdet.

Landbrug

- Styrke de administrative strukturer til udformning, gennemførelse, forvaltning, overvågning, kontrol og evaluering ved tiltrædelsen af EF-finansierede programmer for udvikling af landdistrikter.

- Modernisere landbrugsadministrationens kapacitet og fuldføre forberedelserne til gennemførelse og praktisk anvendelse af den fælles landbrugspolitiks forvaltningsmekanismer, særlig det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem og det udbetalende organ.

- Fuldføre moderniseringen af levnedsmiddelforarbejdningsindustrien, særlig for mejeriprodukter, kød og fisk, på linje med EF's fødevaresikkerhedsstandarder; styrke levnedsmiddelkontrolmyndighederne.

- Fuldføre systemet med identifikation af dyr; implementere kvalitetskontrolsystemer (risikoanalyse af kritiske kontrolpunkter), behandling af animalsk affald, programmer for kontrol med restprodukter og zoonose.

- Fuldføre tilpasningen af lovgivningen om dyre- og plantesundhed og modernisere inspektionsordningerne med særlig vægt på forbedring af laboratoriepraksis med henblik på at kunne føre kontrol med den indenlandske produktion og ved de fremtidige ydre grænser.

Fiskeri

- Fuldføre etableringen af passende administrative strukturer med tilstrækkelige institutionelle ressourcer og udstyr på centralt og regionalt plan til at varetage gennemførelsen af den fælles fiskeripolitik, herunder forvaltningsressourcer, inspektion og kontrol af fiskeri, markedspolitik, strukturprogrammer, der samfinansieres af det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet, et fiskerfartøjsregister og en forvaltningsplan for flådekapaciteten i overensstemmelse med de disponible ressourcer.

Transportpolitik

- Fuldføre lovgivningstilpasningen inden for søtransport og særlig styrke implementeringen af standarder for sikkerhed til søs.

- Fuldføre lovgivningstilpasningen og styrke den administrative kapacitet inden for transport ad indre vandveje, vejtransportsektoren, særlig med hensyn til sikkerhed, farligt gods og beskatning, samt jernbanesektoren med sigte på implementering af regelværkets reviderede bestemmelser om jernbaner, særlig ved at oprette et uafhængigt tildelings- og afgiftsorgan; fuldføre lovgivningstilpasningen inden for luftfart og især etablere en uafhængig flyhavarimyndighed.

Beskatning

- Fuldføre tilpasningen med regelværket om beskatning, hvad angår moms (nulsats og overgangsmomsordningen), punktafgifter og direkte beskatning.

- Sikre, at lovgivningen er i overensstemmelse med principperne i adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning.

- Styrke den administrative kapacitet og kontrolprocedurerne og forbedre det administrative samarbejde og den gensidige bistand.

- Udvikle IT-systemer med henblik på elektronisk dataudveksling med Fællesskabet og dets medlemsstater.

Statistik

- Yderligere forbedre den statistiske kvalitet og dækning; sikre passende ressourcer til en yderligere styrkelse af den statistiske kapacitet, også på regionalt plan.

Socialpolitik og beskæftigelse

- Fuldføre tilpasningen og sikre en effektiv anvendelse af EF-lovgivningen, særlig med hensyn til ligebehandling af mænd og kvinder. Styrke de håndhævende instansers kapacitet, særlig i det nationale arbejdsinspektorat, og sikre sammenhæng og koordination mellem dem. Vedtage lovgivning om ikke-diskrimination og fastlægge en tidsplan for dens gennemførelse.

- Fuldføre overtagelsen og fortsætte med at implementere Fællesskabets regelværk vedrørende folkesundhed og udvikle et nationalt system for tilsyn og kontrol.

- Fortsætte med at støtte arbejdsmarkedets parters kapacitetsopbygningsbestræbelser, særlig med henblik på deres fremtidige rolle ved udarbejdelsen og gennemførelsen af EU-beskæftigelses- og socialpolitik, også Den Europæiske Socialfond, navnlig gennem en uafhængig topartsdialog mellem parterne.

- Udarbejde en national strategi, herunder indsamling af data, med sigte på den fremtidige deltagelse i den europæiske strategi for social integration.

Energi

- Fortsætte forberedelserne til det indre energimarked og fuldføre tilpasningen efter gas- og el-direktiverne; oprette en uafhængig transmissionssystemoperatør (el); fjerne resterende prisfordrejninger og garantere en markedsåbning på niveau med regelværket.

- Styrke den administrative kapacitet hos den uafhængige energitilsynsmyndighed.

- Gøre fremskridt med opbygningen af olielagre, herunder med de nødvendige investeringer, til at dække 90 dages forbrug og udvikle passende administrative strukturer.

- Forbedre energieffektiviteten, fremme anvendelsen af vedvarende energikilder og styrke de relevante institutioner på området.

- Gennemføre henstillingerne i Rådets rapport om nuklear sikkerhed i udvidelsessammenhæng med særlig opmærksomhed på prioriteterne i rapporten.

Telekommunikation og informationsteknologi

- Fuldføre overtagelsen og gennemførelsen af Fællesskabets regelværk, herunder liberalisering af abonnentkredsløb. sikre, at det liberaliserede marked fungerer effektivt gennem en effektiv regulering i forbindelse med samtrafik og adgang til operatørforvalgsfaciliteter.

Kulturpolitik og av-politik

- Styrke den administrative kapacitet og koordinationen hos de relevante myndigheder for at garantere, at Fællesskabets regelværk gennemføres.

Regionalpolitik og koordination med strukturinstrumenterne

- Sikre en effektiv koordination mellem ministerier og passende partnerskaber med henblik på både programmering og gennemførelse; udarbejde et enhedsprogrammeringsdokument som omhandlet i strukturfondsforordningerne, inkl. forhåndsevaluering.

- Sikre, at den udpegede forvaltningsmyndighed og de udbetalende myndigheder gradvis opbygger deres kapacitet til ved tiltrædelsen at påtage sig deres ansvar og udføre de opgaver, der tillægges dem i henhold til strukturfondsforordningerne.

- Oprette overvågnings- og evalueringssystemer; afpasse finansforvaltnings- og kontrolprocedurerne efter de specifikke krav i strukturfondsforordningerne.

- Foretage de tekniske forberedelser af projekter, der kan finansieres med bistand fra struktur- og samhørighedsfondene.

Miljø

- Fuldføre overtagelsen af Fællesskabets regelværk, særlig med hensyn til vandkvalitet og affaldsforvaltning.

- Fortsætte gennemførelsen af Fællesskabets regelværk, særlig med hensyn til deponering af affald (udforme affaldsforvaltningsplaner og finde bæredygtige løsninger på håndtering af affald fra udvinding, brænding og raffinering af olieskifer), til deponering af farlige stoffer i vandmiljøet (udforme forureningsbekæmpelsesprogrammer) og til nitraforurening fra landbruget; styrke bestræbelserne på at opfylde de mikrobiologiske parametre for drikkevand.

- Fortsætte med at styrke den administrative kapacitet, særlig på regionalt og lokalt plan.

- Fortsætte med at integrere miljøbeskyttelseskravene ved fastlæggelse og gennemførelse af alle andre sektorpolitikker med sigte på at fremme bæredygtig udvikling.

Forbruger- og sundhedsbeskyttelse

- Fuldføre lovgivningstilpasningen og styrke markedstilsynet og håndhævelsesmyndighederne

Samarbejde om retlige og indre anliggender

- Sikre, at Schengen-handlingsplanen gennemføres.

- Forbedre koordinationen mellem lovhåndhævelsesinstanserne og domstolene; fortsætte bekæmpelsen af organiseret kriminalitet; styrke kapaciteten til at tackle hvidvaskning af penge.

- Fortsætte forberedelserne til den fremtidige deltagelse i Schengen-informationssystemet med oprettelse af forskellige nationale databaser og registre.

- Tage de nødvendige skridt til at sikre anvendelsen af Fællesskabets instrumenter vedrørende domstolssamarbejde i civilsager.

- Fortsætte bekæmpelsen af narkotika med gennemførelse af den nationale narkotikastrategi og styrkelse af de administrative organer, der er inddraget i dens gennemførelse; træffe forberedelse til fuld deltagelse i det europæiske overvågningscenter for narkotika og narkotikamisbrug.

- Tilpasse lovgivningen om visum, lovlig migration og asyl; gennemføre lovgivning om grænser og migration for at forhindre ulovlig indvandring; gennemføre flygtningeloven korrekt.

- Fortsætte grænsedemarkationen med Rusland; styrke grænseovervågningen og kontrollen, også på havet.

- Fuldføre tilpasningen af lovgivningen til konventionen om beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser og protokollerne hertil.

Toldunion

- Sikre en effektiv gennemførelse af toldmæssige og ikke-toldmæssige foranstaltninger; yderligere tilpasse lovgivningen om kulturgoder og prækursorer; fortsætte med at bekæmpe svig og korruption; fortsætte med at realisere politikken for toldetik.

- Styrke den administrative og operationelle kapacitet, også i forbindelse med grænsekontrol; udbygge kapaciteten i forbindelse med opkrævning af indtægter og alle toldprocedurer med berøring til toldsatser; forbedre koordinationen mellem de relevante organer, hvad angår anvendelse og opkrævning af told; forbedre toldlaboratoriernes kapacitet.

- Fortsætte gennemførelsen af den estiske toldadministrations IT-strategi; udvikle IT-systemer med henblik på elektronisk dataudveksling mellem EF og Estland.

Eksterne forbindelser

- Tage de nødvendige skridt til at sikre, at alle internationale traktater eller aftaler, herunder bilaterale investeringsaftaler, der er uforenelige med Fællesskabets regelværk, genforhandles eller opsiges ved tiltrædelsen.

Finanskontrol

- Sikre, at den nye lovgivning om offentlig intern finanskontrol gennemføres; fortsætte med at oprette afdelinger for intern revision/kontrol i udgiftsinstanser; styrke ledelsesansvarliggørelsen og de offentlige finanskontrolfunktioner med adækvat personale, uddannelse og udstyr.

- Fuldføre lovgivningen om ekstern revision; formalisere arbejdsforbindelserne mellem statsrevisionen og parlamentet.

- Indlede et effektivt samarbejde med OLAF gennem det udpegede centrale kontrolsted.

- Udvide bekæmpelsen af bedrageri.

- Fortsætte indsatsen for at sikre korrekt brug, overvågning og evaluering af EF's førtiltrædelsesfinansiering som en nøgleindikator for Estlands evne til at anvende regelværket om finanskontrol.

5. Programmering

For perioden 2000-2006 omfatter den finansielle bistand til Estland foruden Phare støtte til førtiltrædelsesforanstaltninger inden for landbrug og udvikling af landdistrikter gennem førtiltrædelsesinstrumentet SAPARD (Rådets forordning (EF) nr. 1268/99, EFT L 161 af 26.6.1999, s. 87) og støtte til infrastrukturprojekter på områderne miljø og transport gennem strukturinstrumentet ISPA (Rådets forordning (EF) nr. 1267/99, EFT L 161 af 26.6.99, s. 73), hvorunder foranstaltninger i lighed med samhørighedsfonden prioriteres i førtiltrædelsesperioden. Estland kan inden for rammerne af disse nationale tildelinger også finansiere en del af sin deltagelse i EF-programmer, herunder rammeprogrammer for forskning og teknologisk udvikling og programmer på områderne uddannelse og virksomheder. Desuden vil Estland få adgang til finansiering fra multilandeprogrammer og horisontale programmer, der direkte relaterer til Fællesskabets regelværk. Der kræves systematisk samfinansiering med ansøgerlandene i forbindelse med alle investeringsprojekter. Kommissionen har siden 1998 arbejdet sammen med Den Europæiske Investeringsbank og de internationale finansieringsinstitutioner, navnlig Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling og Verdensbanken, med henblik på at lette samfinansiering af projekter med relation til førtiltrædelsesprioriteterne.

6. Betingethed

Fællesskabets bistand til finansieringen af projekter gennem de tre førtiltrædelsesinstrumenter Phare, ISPA og SAPARD er betinget af, at Estland overholder sine forpligtelser i henhold til Europaaftalen, træffer yderligere foranstaltninger for at opfylde Københavnskriterierne og især gør fremskridt for at realisere de specifikke prioriteter i dette reviderede tiltrædelsespartnerskab. Indfries disse almindelige betingelser ikke, vil Rådet kunne træffe afgørelse om suspension af den finansielle bistand på grundlag af artikel 4 i forordning (EF) nr. 622/98.

7. Tilsyn

Der føres tilsyn med implementeringen af tiltrædelsespartnerskabet inden for rammerne af Europaaftalen. Som det blev fremhævet af Det Europæiske Råd i Luxembourg, er det vigtigt, at Europaaftalens institutioner fortsat danner ramme for undersøgelsen af vedtagelsen og implementeringen af EU's regelværk. De forskellige dele af tiltrædelsespartnerskabet drøftes i de relevante underudvalg. Associeringsudvalget drøfter udviklingen generelt, fremskridt og problemer med opfyldelse af partnerskabernes prioriteter og mellemliggende mål tillige med mere specifikke anliggender, som indbringes for det af underudvalgene.

Phare-forvaltningsudvalget drager omsorg for, at foranstaltninger, der finansieres inden for rammerne af samtlige tre førtiltrædelsesinstrumenter, Phare, ISPA og SAPARD, både er indbyrdes forenelige og forenelige med tiltrædelsespartnerskaberne som fastlagt i samordningsforordningen (Rådets forordning (EF) nr. 1266/99, EFT L 161 af 26.6.99, s. 68).

Tiltrædelsespartnerskabet kan om fornødent fortsat ændres i overensstemmelse med artikel 2 i forordning (EF) nr. 622/98.