ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (83) 107 
 
 
 
Vol. 1983/00 34 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation. 
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen 
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983, 
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003 
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit 
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5 
der genannten Verordnung freigegeben. 
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FÆLLESSKABER
KOM(83) 107 endelig udg.  
Bruxelles, den ?· mart« 1983
DET FÆLLES FORSKNINGSCENTERS  
FREMTIDIGE AKTIVITETER
(Meddelelse til Rådet fra Kommissionen)
KOM(83) 107 endelig udg.

DET FÆLLES FORSKNINGSCENTERS FREMTIDIGE AKTIVITETER
Indholdsfortegnelse
Side
INDLEDNING 1
I. FØRSTE DEL: FFC's særlige rolle og karakteristika 3
1. FFC's aktiviteter skal være væsentlige 3
2. FFC's aktiviteter skal ikke være isolerede 3
3. FFC og Fællesskabets samlede F&U-strategi 4
4. FFC's beslutningsproces 5
II. ANDEN DEL: Begrundelse for og indhold af FFC-aktiviteterne 6
1. Sikkerhed og miljø 7
1.1. Nuklear sikkerhed 8
1.2. Ikke-nuklear sikkerhed og miljø 15
2. Termonuklear fusionsteknologi 17
3. Andre forskningsområder 18
3.1. Anvendelse af teledetektion inden for landbruget
og i  udviklingslandene 18
3.2. Støtte til industrien: materialer, målinger og
standarder 19
3.3. Vedvarende energikilder og energistyring 21
3.4. Datamatik 22
4. Andre aktiviteter 23
4.1. Drift af HFR-reaktoren 23
4.2. Udbredelse af viden 24
5. FFC: samlingssted for store maskiner og internationale hold 25
III. TREDJE DEL: FFC's midler 27
1. FFC's aktivitetsniveau for perioden 1984-1987 27
2. Renovering af infrastrukturerne 28
3. Personalefornyelse og mobilitet 28
KONKLUSION 29
BILAG A :  Anvendelse af de ressourcer, der oprindeligt blev afsat  
til Super-SARA-projektet
BILAG B :  Nedlukning af ESSOR-reaktoren

INDLEDNING
Rådet har modtaget en meddelelse fra Kommissionen om retningslinjerne for  
FCC's prpgram for perioden 1984-1987, dokument K0M(82) 250 endelig udg.  
(7359/82 - ATO 46 af 28.5.1982), en meddelelse fra Kommissionen om revision  
i  1983 af programmet 1980-1983, dokument K0MC82) 489 endelig udg. (9107/82  
- ATO 72 af 6.8.1982), og en rapport fra De faste repræsentanters Komité, 
dokument 11550/82 - ATO 94 af 9.12.1982, som dannede grundlag for drøftel­
serne den 13. december 1982.
Rådet (forskningsministrene) drøftede på mødet den 8. februar den rapport,  
som er udarbejdet af de tre eksperter, Kommissionen på Rådets foranledning  
har konsulteret, og anmodede på grundlag af denne rapport Kommissionen om  
på Rådets næste møde at forelægge det detaljerede forslag til et program  
for FFC, som ikke omfatter Super-SARA.
I overensstemmelse hermed forlægger Kommissionen i  dag forslag til program-  
retningslinjer, som efter dens opfattelse skulle sikre> at FFC virkelig  
kommer til at spille "en central rolle i  Fællesskabets forskningsstrategi",  
og at det tillægges "opgaver af fælles interesse på grundlag af det nuvæ­
rende ressourceniveau".
Disse forslag er udarbejdet efter de "hovedlinjer, der er anført i  Kommis­
sionens arbejdsdokument", og omfatter også "foranstaltninger med henblik på  
forbedring af personalets mobilitet".

-  2 -
De nye retningslinjer for programmet for FFC præges især af en betydelig  
udbygning af forskningen vedrørende sikkerhed i  almindelighed, nuklear  
og ikke-nuklear, og af lovende initiativer med hensyn til termonukleare  
fusionsreaktorer og teledetektion, idet der lægges vægt på mulighederne  
for, at der ved Ispra-anlægget kan installeres eller udvikles store maski­
ner af betydning for Fællesskabet.
I bilag A redegøres nærmere for Kommissionens forslag til anvendelse af  
de ressourcer, der oprindelig var tiltænkt Super-SÅRA-projektet.
Bilag B indeholder nærmere enkeltheder om de foranstaltninger, der skal  
træffes med hensyn til ESSOR-reaktoren.
Kommissionen har desuden på grundlag af Rådets konklusioner udarbejdet  
konkrete forslag til forbedring af beslutningsprocessen for FFC. Disse  
forslag er indeholdt i  et særskilt dokument.
Disse meddelelser fra Kommissionen vil også blive tilstillet Europa-Parla-  
mentet, således at det kan følge arbejdet fra starten og allerede nu begyn­
de at forberede sit bidrag til de vigtige beslutninger, der skal træffes  
om Det fælles Forskningscenters fremtidige rolle i  udviklingen af Fælles­
skabet .

- 3 -
I. FØRSTE DEL - FFC's SÆRLIGE ROLLE OG KARAKTERISTIKA
Rådet har bekræftet, at FFC fortsat bør spille en central rolle i  Fællesskabets  
forskningsstrategi. FFC's hovedopgave er således at fremme og/eller forestå  
væsentj.i_cje aktiviteter af cent ra_l_ka rakte r, som Fællesskabet ønsker gennemført  
på fællesskabsgrundlag og med et særligt bidrag fra FFC. Denne hensigt kan kun  
virkeliggøres, såfremt Rådet engagerer sig og erkender, at følgende betingelser  
skal være opfyldt:
1. FFC's aktiviteter skal være væsentlige
FFC's program skal ikke være et program sammenstillet af en lang række mindre  
aktiviteter. Det skal tværtimod være lagt an på den betydelige dimension af  
de midler, der står til rådighed for Fællesskabet inden for FFC. Aktionerne  
skal have en dimension, som stemmer overens med FFC's dimension som helhed  
og også med de enkelte anlægs dimension. Det vil ved en gennemgang af pro­
grammet bemærkes, at de projekter, der påtænkes gennemført ved Ispra-anlæg-  
get, i  langt de fleste tilfælde har en dimension, som ville overstige et  
hvilket som helst af de tre andre anlægs kapacitet.
2. FFC's aktiviteter skal  ikke være isolerede
Det er ikke alene et spørgsmål om for FFC at fastlægge aktioner, som det  
er i  stand til at gennemføre. Det skal også være aktioner, som er af betyd­
ning i  forbindelse med de øvrige tilsvarende bestræbelser, der er i  gang i  
Fællesskabet, eller uden for Fællesskabet. På baggrund af dette behov for

sammenhæng mellem de aktioner, der gennemføres i  Fællesskabet, vil Kommis­
sionen søge at få FFC til at virke som samlingspunkt for visse aktioner,  
der gennemføres på nationalt plan, eller endog at få det til at virke som  
katalysator for udvikling af nye nationale aktiviteter. Det er en rolle,  
der svarer til den, FFC hidtil har spillet i  forbindelse med teledetektion  
fra rummet.
3. ££C^s_akt i,viteter_ska L__være_en_integrerende_del_af_Fællesskabets_samlede
De programaktiviteter for FFC, der er beskrevet i  dette dokument, er alle  
sammenfaldende med emneområder, som indgår i  rammeprogrammet for fastlæg­
gelse af Fællesskabets samlede F&U-strategi.
De pågældende aktiviteter svarer til følgende emneområder i  rammeprogrammet:
a) Landbrugets_konkurrenceevne
- Teledetektion: undersøgelse af jordarealers anvendelse,
styringsmodeller for landbrugsområder,
vinavlsregistre,
substitutionsmodeller.
b) Industriens kgnkurrenceevne
- Referencematerialer og -metoder
- Afprøvning af solenergikomponenter
- Materialer til højtemperaturanvendelser
- Datamatik.
c)  Bedre_forvaltn 2ng_af_energikilder
- Nuklear sikkerhed
- Fusionsteknologi
- Vedvarende energiformer og energistyring
- Materialer til højtemperaturanvendelser.

- 5 -
d) Videnskabelig £g-_t^kni£k_udvi_k_lingsbi_st_and:
- Teledetektion:  1andbrugsprodukt ivitet (Sahel)
ørkendannelse
skovbeskyttelse
- Uddannelse.
e) Arbejds-_o£ l_evevi_lkår:
- Nuklear og ikke-nuklear sikkerhed
- Miljøbeskyttelse.
Kommissionens F&U-aktiviteter fastlægges i enkeltheder i de "handlings­
programmer" ,  som er under udarbejdelse.
Den forskning, FFC skal gennemføre, vil udgøre en integrerende del af 
disse handlingsprogrammer.
4. Beslutningsprocessen må forbedres
Hvis FFC skal spille den rolle, Rådet pålægger det, må det have samme 
muligheder for at træffe beslutninger, både på det tekniske og det 
forvaltningsmæssige område, som andre forskningsvirksomheder i alminde­
lighed, og også europæiske foretagender som JET eller CERN. På grundlag 
af Rådets konklusioner vedrørende dette særlige punkt har Kommissionen 
udarbejdet forslag, der som tidligere nævnt forelægges i form af en 
særskilt meddelelse.

-  É >  -
II. ANDEN DEL - BEGRUNDELSE FOR OG INDHOLD AE AKTIVITETERNE
De programretningslinjer for FFC, som forelægger her, adskiller sig 
fra de tidligere foreslåede (jf. ÅTO 46), idet de ikke længere omfatter 
Super-SARA-projektet,  og Kommissionen foreslår af grunde, som vil 
fremgår senere i dokumentet, at den smidighed, dette giver, udnyttes 
i følgende retninger:
a) En væsentlig del af midlerne anvendes til forskning i sikkerhed i 
almindelighed,  nuklear og ikke-nuklear,  som bliver programmets 
hovedemne.
b) Området termonuklear fusionsteknologi udbygges også i særlig grad.
c) Forskningen på de øvrige områder videreføres på nogenlunde samme 
niveau som hidtil, bortset fra at programmet "hydrogen", som er 
fuldført i overensstemmelse med målene, ikke fortsættes, og pro­
grammet "teledetektion" udbygges.
Disse aktiviteter vil være koncentreret om:
- udvikling af teledetektionsmetoder og anvendelse af disse på 
problemer inden for miljø, landbrug og udviklingsbistand;
- støtte til industrien på området referencematerialer og -stoffer;
- solenergi og energistyring;
- datamatik.
Forskningen på disse områder udgør FFG's specifikke bidrag til 
Fællesskabets almindelige F&U-politik, således som den er fastlagt 
i rammeprogrammet.
a)Derudover viderefører FFC andre aktiviteter,  som allerede er i gang, 
herunder drift af HFR-reaktoren og uddannelse.

1. Sikkerhed og miljø
I det arbejdsdokument (SEC(83) 198), Kommissionen har forelagt Rådet,  
er der omtalt flere muligheder, som især Europa-Parlamentet har  
påpeget, for at udfylde visse nuværende lakuner i fællesskabsforsknin­
gen.
Parlamentet har især peget på:
- sikkerhed i almindelighed (nuklear og ikke-nuklear);
- agentur for innovation og opfinderbistand;
- fremme af avancerede centre.
På baggrund af de klarlagte forskningsbehov, PPC's eksisterende 
kapacitet og de igangværende aktiviteter mener Kommissionen, at emne­
området "sikkerhed i almindelighed" foreløbig er det mest nærliggende 
at tage fat på.
PPC har i en årrække spillet en central rolle i undersøgelserne af 
nuklear sikkerhed. Det gennemfører således i snæver forbindelse med 
medlemsstaterne forsøg eller undersøgelser af central karakter og 
generel betydning, som ikke gentages i medlemsstaternes laboratorier. 
P.eks. kan nævnes LOBI-forsøget,  de kerneinterne PAHR-undersøgelser,  
udvikling af en europæisk uheldskode for hurtige reaktorer, tilveje­
bringelse af en europæisk databank for kernekraftværkkomponenters 
pålidelighed og vurdering af risici i forbindelse med fastlandsoplag­
ring af radioaktive affaldsstoffer.
I retningslinjerne for programmet I 984-I987 foreslås det at udvide 
erfaringerne fra disse sikkerhedsundersøgelser til det ikke-nukleare 
område.
Der er Kommissionens opfattelse, at forskningsbehovene inden for sik­
kerhed i almindelighed hidtil ikke er blevet tilgodeset i tilstrække­
ligt omfang, og at det er berettiget, at en væsentlig del af PPC's 
midler koncentreres om dette emne, som bliver programmets hovedemne.

-  8 -
Europa—Parlamentet har med sin massive tilslutning til Linkohr—betænk­
ningen om den fælles forskningspolitik tilskyndet PPC til at gennemføre 
undersøgelser vedrørende sikkerhed i almindelighed.
Kommissionen mener, ligesom Europa—Parlamentet,  at forskning af denne 
art hør nyde godt af den uafhængige stilling, fællesskahscentret,  dvs. 
PPC, indtager.
De forskningsområder, der vil komme til at indgå i det næste program, 
er følgendes
- reaktorsikkerhed;
- sikkerhed ved hrændselskreds1øhet;
- sikkerhed i forbindelse med industrielle aktiviteter, som frembyder 
høj risiko (kemi, biologi osv.).
Hele denne aktion vedrørende sikkerhed i almindelighed tegner sig for 
over 60% af PPC's samlede aktiviteter.
1.1. Nuklear sikkerhed
Dette emne vil tegne sig for 45-50i° af FPC's aktiviteter.
1.1.1. Reakt orsikkerhed
De hovedaktiviteter, som tidligere har indgået i programmet, bortset 
fra Super-SARA (jf. forslag til omlægning ATO 46), vil for største­
partens vedkommende blive styrket eller udviklet.
De vil tegne sig for 25-30 fo af PPC's aktiviteter.

_ y  -
a) Vandreaktorer
Uden Super-SARA-projektet vil det være af stor betydning, at EP ad 
andre veje opnår den viden, som dette projekt skulle have givet.
Med henblik herpå foreslår Kommissionen, at der nedsættes en inter­
national gruppe til analyse og vurdering af de forventede resultater 
af større forsøg i verden, såsom LOBI, REBECCA, PHEBUS, PBF, NRU osv.
Dette blev anbefalet af de tre uafhængige eksperter, Kommissionen 
konsulterede i forbindelse med evalueringen af Super-SARA-projektet.
Der skal iværksættes nye undersøgelser i forbindelse med sikkerheden 
ved indeslutningen:
- der skal navnlig foretages undersøgelser af strukturernes reaktioner 
over for dynamiske belastninger som følge af overtryk forårsaget af 
tab af kølemiddel, gaseksplosion eller ude fra kommende begivenheder 
(missiler, jordskælv).
Det skal desuden undersøges, om der bør installeres et stort ryste- 
bord til studie af de dynamiske og seismiske virkninger på struktu­
rerne. Et sådant bord vil kunne bruges til tilsvarende undersøgelser 
inden for ikke-nuklear sikkerhed, som vi senere vil beskæftige os 
med.
Desuden skal indeslutningens evne til at tilbageholde fissionspro­
dukter og aerosoler undersøges.
De igangværende projekter af central betydning skal videreføres og 
styrkes med en del af personalet fra Super-SARA-projektet, og der er 
navnlig tale om følgende projekter:
- Pålidelighed og risikovurdering: hovedvægten skal lægges på indsam­
ling og analyse af pålidelighedsdata fra kraftværker (European 
Reliability Data System), på "benchmark"-øvelser vedrørende visse 
systemers pålidelighed, forbedring af metoderne for sandsynligheds- 
analyser (PRA) med henblik på at anvende disse metoder i et europæisk 
system for sandsynlighedsanalyse af risiko i samarbejde med UNIPEDE.

-  10  -
- Undersøgelser af tab-af-kølemiddel-uheld i LOBI-anlægget. Det  
nuværende program skal udvides til også at omfatte undersøgelser  
af særlige transienter og grænseflade mellem menneske og maskine.  
Endvidere deltagelse i afprøvning af europæiske uheldskoder (f.eks.  
CATHARE, DRUFAN).
- Undersøgelser vedrørende brudmekanik, diagnosticeringsmetoder (PISC)  
analyse af komponenternes levetid. Undersøgelserne skal udvides til  
også at omfatte bestrålede komponenter fra nedlukkede reaktorer.
b) Hurtige reaktorer
De aktiviteter, Kommissionen i sit forslag om omlægning af programmet
(ATO 46) havde påtænkt at opgive, vil blive videreført og styrket.
FFC skal koncentrere sig om:
- udvikling af den europæiske uheldskode (EAC) i samarbejde med de  
nationale projekter. Por at gøre denne kode så realistisk som  
muligt, foreslås det, at Ispra-holdet medvirker ved evalueringen  
af resultaterne af store europæiske bestrålingsforsøg (Cadarache,  
Mol);
- udvikling af fysiske modeller og eksperimentel validering heraf på  
hidtil lidet kendte uheldssekvenser;
- undersøgelse af fænomener i forbindelse med delvis nedsmeltning  
af kernen:

- 11 -
Der er her navnlig tale om, at de kerneinterne PAHR-forsøg i  
reaktorerne i Grenoble og Mol allerede ved påbegyndelsen af det nye  
program skal overgå til gennemførelsesfasen. På EF-plan skal der  
nedsættes en gruppe, der skal analysere resultaterne af disse forsøg.
Også de kerneeksterne PAHR-forsøg i FARO-anlægget i Ispra vil kunne  
påbegyndes ved programmets start.
- Desuden skal undersøgelsen af materialers og mekaniske komponenters  
adfærd videreføres. Der skal gøres en særlig indsats inden for  
udvikling af to- eller tredimensionale strukturkoder.

-  1 2  -
1 .1 .2 . BrændseJ^skreds Løbets_si_kkerhed
Denne d e l a f om rådet n u k le a r s ik k e rh e d  s k a l o p fy ld e  to  fo rm å l i 
F æ lle sska b e ts samlede p o l i t i k ,  n em lig  k o n tro l med og fo r v a ltn in g  a f 
r a d io a k t iv t  a f f a ld  samt E u ra to m -s ik k e rh e d s k o n tro l med ik k e -s p re d n in g  
a f f i s s i l e  m a te r ia le r . Den o m fa tte r desuden a k tin id e fo r s k n in g  og 
fo r s k n in g  i a k tin id e k re d s lø b e ts  s ik k e rh e d , som e r e t om råde, hvor 
I n s t i t u t t e t  f o r  T ra n s u ra n e r i K a rls ru h e  e r b le v e t fø re n d e .
D e tte  fo rs k n in g s a rb e jd e  te g n e r s ig  f o r  ca. 20-25% a f FFC's samlede 
v i rksom hed.
a) Programmet "ra d i_ o a k t;n /t_ a ffa ld " in d g å r i E F's t o lv å r ig e  h a n d lin g s ­
p la n  (1 9 8 0 -1 9 9 2 ). D e tte  program  s k a l s ty rk e s  l i d t  i fo r h o ld  t i l  det 
t i d l i g e r e  fo r s la g  (ATO 4 6 ). S ty rk e ls e n  s k a l ske inden f o r  undersø­
g e ls e r med h e n b lik  på en bedre b e h a n d lin g  a f a f f a ld ,  n a v n lig  med 
hensyn t i l  s e p a ra tio n  a f a lfa - k o n ta m in e re t a f f a ld .  FFC v i l  t i l  d is s e  
u n d e rs ø g e ls e r kunne anvende ESSOR-kompleksets ADECO-hot c e lls .
Kom m issionen f o r e s lå r  desuden a t u d v ik le  m etoder t i l  ik k e - d e s tr u k tiv e  
u n d e rs ø g e ls e r in d e n  f o r  k v a lit e t s k o n t r o l med k o n d itio n e re t ra d io ­
a k t i v t  a f f a ld .  Også d e r v i l  ESSOR-kompleksets hot c e lls  kunne bruges 
som fo rs ø g s la b o ra to riu m .
Den re s te re n d e  d e l a f a rb e jd e t s k a l k o n c e n tre re s  om:
-  R is ik o a n a ly s e  i fo r b in d e ls e  med o p la g rin g  a f a f f a ld  i k o n tin e n ta le  
g e o lo g is k e  fo r m a tio n e r. Der s k a l lægges s æ rlig  vægt på a t få  t i l ­
v e je b ra g t en database og på e k s p e rim e n te l v a lid e r in g  a f de m o d e lle r, 
d e r e r u d a rb e jd e t f o r  de f o r s k e llig e  b a r r ie r e r .
-  G ennem fø rlighed og s ik k e rh e d  i fo r b in d e ls e  med n edgravning a f 
a f f a ld  i a f l e j r in g e r  på den dybe havbund. Der e r her t a le  om lang­
v a r ig t  fo r s k n in g s a rb e jd e , som kræ ver o m fa tte n d e  in t e r n a t io n a lt  
sam arbejde. Et sådant sam arbejde e r a lle re d e  in d le d t a f NEA, h v is  
a rb e jd s g ru p p e  "sub-seabed d is p o s a l"  t je n e r  som re fe re n c e .

-  13 -
b) Programmet "S ik k e rh e d s  kon t r o  i._ 02_ fo r \/a U n i> Q 2_ af _ f I s s H e  jn a te ri_ a le r"  
har t i l  fo rm å l a t g iv e  Euratoms s ik k e rh e d s k o n tro l og europæ iske 
d r if t s le d e r e  den nødvendige v id e n  t i l ,  a t de kan o p fy ld e  deres f o r ­
p lig t e ls e r  i henhold t i l  E u ra to m -tra k ta te n  og ik k e - s p r e d n in g s tr a k ta te n .
I  programmet s k a l hovedvægten i fre m tid e n  lægges på te k n o lo g is k  
o v e r fø r s e l a f m etoder og in s tru m e n te r, d e r e r u d v ik le t  i la b o r a t o r ie r ,  
t i l  in d u s tria n læ g g e n e . Der s k a l gøres en s tø r r e  in d s a ts  ind en  f o r  u d v ik ­
lin g  a f m a te r ie l t i l  b e h a n d lin g  og tra n s m is s io n  a f d a ta  vedrø rende 
m a te ria le re g n s k a b e r og u n d e rs ø g e ls e r med h e n b lik  på sa m lin g  a f a lle  
s ik k e r h e d s k o n t r o la k t iv it e t e r n e .
De v ig t ig s t e  p r o je k t e r  o m handler:
-  m etoder og in s tru m e n te r t i l  bestem m else a f f i s s i l e  m a te r ia le r  samt 
in d e s lu tn in g  og o v e rv å g n in g  a f f i s s i l e  m a t e r ia le r ,
-  b e h a n d lin g , tra n s m is s io n  og v a lid e r in g  a f m a te ria le re g n s k a b s d a ta ,
-  sa m lin g  a f a lle  s ik k e r h e d s k o n t r o la k t iv it e t e r .
c) Programmet "N ukleart_bræ ndsel_og_akti_ni_deforskni_n 2" gennem føres a f 
I n s t i t u t t e t  f o r  T ra n s u ra n e r i K a rls ru h e . D e tte  i n s t i t u t  e r i ø je b lik k e t  
fø re n d e  i Europa med hensyn t i l  a k tin id e f o r s k n in g .  Det e r Kom missionens 
h e n s ig t, a t K a rls ru h e -a n læ g g e t s k a l s p i l l e  en ledende r o lle  med hensyn 
t i l  grundlæ ggende b ræ n d s e ls u n d e rs ø g e ls e r. Med h e n b lik  herpå s k a l d e tte  
la b o ra to riu m  gennem føre de u n d e rs ø g e ls e r vedrø rende k ild e n  og f r i ­
g ø re ls e  a f fis s io n s p r o d u k te r  i t ilf æ ld e  a f SFD (s e v e re  f u e l dam age), 
d e r s k a l ledsage de a n a ly s e r a f b ræ n d se lsa d fæ rd , som e r nævnt i 
programm et vedrø rende re a k to rs ik k e rh e d  ( I I . 1 . 1 . 1 . ) .
M id le rn e  t i l  d e tte  program  e r uæ ndrede.

-  14 -
Programmet o m fa tte r fø lg e n d e  f i r e  p r o je k t e r :
-  D rifts m æ s s ig e  græ nser f o r  n u k le a re  m a te r ia le r .
-  A k tin id e k re d s lø b e ts  s ik k e rh e d .
-  A k tin id e fo r s k n in g  med hovedvægten la g t på t e o r e t is k  og e k s p e rim e n te lt 
a rb e jd e  vedrø rende k ry s ta lk e m i og f a s t s t o f f y s ik .
-  U n d e rsø ge lse r vedrørende k ild e n  t i l  og f r ig ø r e ls e n  a f f is s io n s ­
p ro d u k te r i t ilf æ ld e  a f u h e ld .

-  15 -
1 .2 . Ikke-nu kle a r_ sikke rh e d _ o c}_ m i l^ø
(10-15% a f FFC's samlede virksom hed)
På d e tte  område f o r e s lå r  Kommissionen a t g iv e  de a k t i v i t e t e r  og t e k n ik k e r ,  
som b le v  påbegyndt under f le r e  a f de t i d l i g e r e  program m er, en ny og mere 
sammenhængende d im e n s io n , med h e n b lik  på i overensstem m else med Europa­
p a rla m e n te ts  r e s o lu tio n  a t få u d a rb e jd e t e t n y t program  f o r  s ik k e rh e d e n  i 
ik k e -n u k le a re  anlæ g, som både v e d rø re r b e s k y tte ls e  a f mennesket og m iljø e t .
Programmet o m fa tte r desuden t r e  su pp le re nd e  a s p e k te r:
-  te k n o lo g is k  v u rd e rin g  a f den d if f u s e  r i s i k o ,
-  te k n o lo g is k  v u rd e rin g  a f den p u n k tu e lle  r i s i k o ,
-  f o r v a lt n in g  a f f a r l i g t  i n d u s t r ia f f a l d .
1 .2 .1 . Ved und e rsø g else  a f den d if fu s e  r is i k o  e r d e r t a le  om a t u d v ik le  te k ­
n ik k e r t i l  v u rd e rin g  a f de te k n o lo g ie r ,  som kan fø re  t i l ,  a t d e r i m iljø e t  
fr ig ø r e s  p ro d u k te r , d e r e r f a r l i g e  f o r  mennesket og ø ko syste m e t.
D e tte  program  m edtager i v id  u d stræ kn in g  de a k t i v i t e t e r ,  d e r va r in d e h o ld t 
i m iljø p ro g ra m m e t f o r  1980-83 samt h a v o v e rv å g n in g s a k tiv ite te rn e  under 
te le d e te k tio n s -p ro g ra m m e t, s a m tid ig  med a t a rb e jd e t i fo r b in d e ls e  med 
det c e n tra le  emne " ik k e - n u k le a r  s ik k e rh e d ”  s ty rk e s  ( lu ftfo r u r e n e n d e  
mi k r o s t o f f e r ,  su r re g n , k y s t a f le jr in g e r  o s v .) .
1 .2 .2 . U ndersø gelserne i fo r b in d e ls e  med te k n o lo g is k  v u rd e rin g  a f den p u n k tu e lle  
r is i k o  e r derim od en ny a k t i v i t e t ,  som e r in s p ir e r e t  a f de t e k n ik k e r ,  der 
b le v  u d v ik le t  i fo r b in d e ls e  med programmet vedrø rende n u k le a r s ik k e rh e d .
De o m fa tte r s a n d s y n lig h e d s a n a ly s e r, d a ta b a n ke r ve drø rende p å lid e lig h e d ,  
m e ka niku n de rsø g e lse r og d e te k tio n  a f s v ig t  i m a te r ia le r  og s t r u k t u r e r  
i in d u s trip ro c e s s e r under krævende d r i f t s v i l k å r  (h ø je  te m p e ra tu re r, 
v ib r a t io n e r ,  u d e fra  kommende k a ta s tr o fe r  og d is s e s  v ir k n in g e r  på 
n u k le a re  og ik k e -n u k le a re  s t r u k t u r e r ) ,  o v e rv å g n in g  a f anlæggene og 
kom m unikation m ellem  menneske og m a skin e , e v a lu e rin g  a f " k ild e - b e g r e b e t"  
og f r ig ø r e ls e  i m iljø e t  a f f a r l i g e  s t o f f e r ,  d e r e r o m fa tte t a f EF- 
d ir e k t i v e r .

-  16 -
1 .2 .3 . U n d ersø gelserne vedrø rende g e n v in d in g , k o n d itio n e rin g  og o p la g rin g  a f 
f a r l i g t  in d u s t r ia f f a l d  e r n a t u r lig v is  a fle d t  a f de te k n ik k e r , der er 
u d v ik le t  i fo r b in d e ls e  med r a d io a k t iv t  a f f a ld :  v u rd e rin g  a f a f f a ld s ­
b eh o ld e rn e s p å lid e lig h e d  ( i t i d ) ,  u ndersø gelse a f va nd rin g en  a f f a r lig e  
s t o f f e r  t i l  de g e o lo g is k e  fo r m a tio n e r, h v o ri a f f a ld e t  d eponeres, gen­
v in d in g  a f s t o f f e r ,  som u fo r s æ t lig t  e r b le v e t u d le d t i m iljø e t ( f . e k s .  
Seveso) med h e n b lik  på r e h a b ilit e r in g  a f jorden..
*  *  *  
*  *
*
Den mest iø jn e fa ld e n d e  omlæ gning på k o rte re  s ig t  a f FFC-programmet e r ske t 
inden f o r  ik k e -n u k le a r s ik k e rh e d , og den s k a l a lle re d e  i dag bane v e je n  fo r  
den la n g s ig te d e  om læ gning, som e r en a f h o v e d lin je rn e  i Kommissionens 
f o r s la g .

-  17 -
2 -  Termonuk^ea^fusionsteknoJ-ogi
Det europæ iske program  f o r  te rm o n u k le a r fu s io n  o m fa tte r a lle  f o r s k n in g s a k t iv i­
t e t e r  på d e tte  område i E uropa, herun d er J E T - p r o je k te t, h v is  gennem fø relse e r 
in te g r e r e t på fæ lle s s k a b s p la n .
FFC d e lta g e r i fusion sp ro gram m et på fø lg e n d e  om råder:
-  K o n c e p ts tu d ie r vedrø rende e fte r-J E T -m a s k in e r (INTO R/NET). FFC v i l  n a v n lig  yde 
e t b e ty d n in g d fu ld t b id ra g  t i l  N E T -p ro je k tg ru p p e n  i form  a f " s y s te m s tu d ie r" .
-  U ndersø gelser og u d v ik lin g  a f m a te r ia le r  t i l  den fø r s t e  væg i e ft e i—JET- 
m a skin erne . D isse m a te r ia le r s  adfæ rd under b e s t r å lin g :  fo rs ø g  i H F R -re a kto re n  i 
P e tte n  og c y c lo tro n e n  med le t t e  io n e r i Is p r a . Med hensyn t i l  b e s t r å lin g s ­
u n d e rs ø g e ls e r s k a l Kom m issionen e n d v id e re  u d v ik le  en p o l i t i k  f o r  anvendelse
a f in te n s e  n e u tr o n k ild e r  (under o p fø re ls e  i USA e l l e r  p la n la g t i E u ro p a ). 
Kommissionen f o r e s lå r ,  a t FFC t i l d e l e s  en c e n tr a l r o l l e  i und e rsø g elsen  a f 
d e tte  p ro b le m .
-  U n d ersø ge lse r vedrø rende den f e r t i l e  kappe. FFC k o n c e n tre re r s in  virksom hed 
om fly d e n d e  f e r t i l e  kapper ( f . e k s .  L i- P b ) .
Kommissionen a g te r a t u d vid e  FFC's v i r k e f e l t  ind en  fo r  d e tte  program  og fo re ta g e  
en b e ty d e lig  udbygning a f u n d e rs ø g e ls e rn e  vedrø rende fu s io n s r e a k to r s ik k e r h e d , 
som i d e t nuværende program  kun e r i s in  fø r s te  b e g y n d e ls e .
FFC v i l  anvende de m etoder t i l  r is ik o a n a ly s e , som e r u d v ik le t  i fo r b in d e ls e  
med f is s io n s r e a k to r s ik k e r h e d , og v i l  v u rd e re  g e n n e m fø rlig h e d e n  a f s ik k e rh e d s ­
fo rs ø g  i s ig n if ik a n t  m å le s to k ; u n d e rs ø g e ls e rn e  v i l  d r e je  s ig  om s y s te m s tu d ie r 
og n a v n lig  om kom binerede r i s i c i .
D isse u n d e rs ø g e ls e r e r så meget mere p re s s e re n d e , da d e r h i d t i l  e r g jo r t  meget 
l i d t  i F æ lle sska be t med hensyn t i l  godkendelse a f fu s io n s r e a k to r e r . Kommis­
sio n en  f o r e s lå r ,  a t FFC t i l d e l e s  en ledende r o l l e  i b e h a n d lin g e n  a f d e t s æ rlig e  
spørgsm ål "g o d k e n d e ls e ".
I g n it o r
Da I g n it o r - f o r s ø g e t  har væ ret genstand f o r  en g e n n e m fø rlig h e d s u n d e rs ø g e ls e , 
som e r b le v e t gennemgået a f det a f Kom m issionen n e d s a tte  " I g n i t o r  Assessment P a n e l", 
og da p a n e le t har e rk e n d t b e ty d n in g e n  a f denne m askine og a n b e fa le t iv æ rk ­
s æ tte ls e  a f en d e t a ilp r o je k t e r in g  på b a s is  a f den nævnte g e n n e m fø rlig h e d s u n d e r­
s ø g e ls e , v i l  Kommissionen fo relæ gg e  Det rå d g ive n d e  F u sio n su d va lg  e t fo r s la g  om, 
at en p r o je k te r in g  fo re ta g e s  a f e t in t e r n a t io n a lt  p r o je k th o ld  med sæde i Is p r a .

-  18 -
Problemet i forbindelse med tritium. I modsætning til, hvad der er sket i  
andre dele af verden (USA og USSR), har Fællesskabet endnu ikke en ikke-  
militær løsning på problemet med håndtering af tritium i fusionsreaktorer.  
Kommissionen agter at uddybe undersøgelsen af dette problem. Konklusionerne  
af denne undersøgelse vil blive forelagt Det rådgivende Fusionsudvalg med  
henblik på eventuelt at give FFC til opgave at oprette et speciallaborar-  
torium for tritium-håndtering.
FFC's bidrag til fus i ons programmet vil da udgøre lO^c af centrets samlede  
virksomhed, som programmet ser ud nu.
3. Andre forsknin^sbmråder
Denne titel dækker teledetektion, nye energiformer, støtte til industrien  
og datamatik. Af disse fire områder vil kun teledetektionsprogrammet  
blive udbygget i væsentlig grad.
De tre andre områder udvides således ikke, men bliver genstand for interne  
ændringer med sigte på at igangsætte eller forstærke den tekniske udvik­
ling henimod større overensstemmelse med rammeprogrammet og handlingspro­
grammerne. Disse aktiviteter vil tilsammen dække 25-30^ af FFC*s samlede  
virksomhed.
3.1. Anvendelse__af teledetektion inden for landbruget_og i_ udviklingslandene
Da en del af dette område nu indgår i kapitlet om ikke-nuklear sikker­
hed (II.1.2.1.), og da resten af programmet, der i højere grad vedrører  
landbruget og udviklingslandene, er mindst lige så omfattende som hele  
det foregående program, er det klart, at forskning på basis af denne  
særlige teknik er i stærk vækst.
Dette program ligger til grund for flere betydelige europæiske projek­
ter, i forbindelse med hvilke en lang række nationale laboratorier er  
knyttet til FFC's forskning.
Da der snart vil blive opsendt mere avancerede observationssatellitter,  
og da de ansvarlige for den fælles landbrugspolitik og udviklingslandene  
har vist stigende interesse for denne nye teknologi, har FFC forberedt  
nye projekter, der tager sigte på en hurtig udvikling fra pilotprojekt­
stadiet til stadiet for demonstration af næsten driftsklare systemer.

- 19 -
3.1.1. Med henblik på udvikling af et europæisk system for landbrugsinfor­
mation agter Kommissionen at udvikle en model til beskrivelse af EF's  
semi-aride områders dyrkningsegnethed.
Med en sådan model kan der skabes et bedre beslutningsgrundlag for  
investeringer til forbedring af dyrkningsmulighedeme (f.eks. over­
rislingsanlæg) , udskiftning af afgrøder, indførelse af dobbeltafgrøde  
(f.eks. oliventræer i forbindelse med visse tidlige grønsager eller  
frugter), idet cost-benefitanalyse og vurdering af eventuelle (f.eks.  
sociale og økonomiske) problemer i tilknytning hertil gøres nemmere.
3.1.2. Med hensyn til udviklingsbistand foreslår FFC, at de nuværende akti­
viteter i Niger-området udvides til at omfatte en undersøgelse af  
vandforholdene, som er bestemmende for landbrug og fiskeri i dette  
område. I overensstemmelse med Kommissionens forslag om sultens  
bekæmpelse (KOM(82) 320 endelig udg.) vil FFC undersøge høstprogno­
serne i Sahel- og Sudan-områdeme ved at indsamle data om vandfor­
holdene og ved at opbygge en prognosemodel på grundlag af disse data  
samt data om meteorologiske forhold og jordbundsforhold.
3.2. JJtøtte til indus t ri en :_mat_er i al.e r, _mål inge r og standarder
FFC har ikke tidligere haft en fremtrædende rolle på dette område.  
Kommissionen har i sit nye forslag understreget sit ønske om at  
opmuntre, igangsætte og fremme anvendt forskning ved FFC på områder,  
der kan hæve Fællesskabets teknologiske niveau.

-  20  -
3.2.1. Området nukleare referencematerialer og -teknikker, som omfatter  
tilvirkning af disse materialer, der er uundværlige for kerneenergi-  
industrien og for sikkerhedskontrol, er et veletableret forsknings­
område ved PPG's anlæg i Geel. Det samme er tilfældet med området  
målinger af nukleare konstanter.
Det er Kommissionens hensigt at udnytte den af CBKM indhentede  
erfaring på dette forsknings- og serviceområde, hvorfor den påtænker  
at udvide anlæggets virksomhed til også at omfatte referencestoffer  
og -metoder på det ikke-nukleare område inden for rammerne af BCR-  
programmet.
3.2.2. På området højtemperaturmaterialer tager programmet sigte på at dække  
industriens behov for materialer, der kan tåle langvarig anvendelse
i agressivt miljø. Den valgte fremgangsmåde består i at fremme, sam­
ordne og udføre undersøgelser med henblik på at vurdere materialernes  
opførsel under de vilkår, der findes i de kritiske zoner af omfattende  
industriprocesser. Programmet omfatter således en videnskabelig  
tjeneste bestående i information om materialer, behandling af data  
og programmer i form af direkte forsknings aktioner, der tager sigte  
på udvikling af stål og legeringer, som opfylder den moderne teknolo­
gis voksende krav om bestandighed mod korrosion, mekanisk spænding  
osv. Forskningen skal ligeledes omfatte keramik, og der vil blive  
gjort en særlig indsats med hensyn til udvikling af oplysningstje-  
nesten til gavn for industrien.

-  21  -
3.3· Vedvarende energikilder £g_energistyring
PPG's sagkundskab vil blive koncentreret om et mere begrænset antal  
emner (rationel energiudnyttelse i boliger, afprøvnings- og progno­
sticeringsmetoder for solenergi) for at øge PPC's indflydelse på  
samordningen af medlemsstaternes forskning på disse områder.
Solenergi er stadig et højt prioriteret område, både som eksport­
teknologi og som bidrag til det mere generelle og presserende problem  
med energibesparelser, bl.a. i boliger, landbrugsbedrifter og lev­
nedsmiddelvirksomheder.
3.3.1. Som følge af solenergiforskningen er der i Ispra oprettet et  
centralt prøveanlæg for solenergimaterialer, som er specialiseret  
i afprøvning af komponenternes kvalitet og holdbarhed; ud over at  
yde service til industrien er dette prøvecenter et center for de  
nationale prøvelaboratorier med hensyn til udvikling og indbyrdes  
sammenligning af referenoemetoderne for kontrol af ydelse, kvalitet  
og holdbarhed.
Vægten vil blive lagt på industriel udnyttelse af prøveanlæggene.
3.3.2. Programmet ’’solenergi i boliger" skal efterhånden udvides til at  
omfatte det mere generelle område vedrørende rationel energiudnyt­
telse i boliger og udvikling af metoder til energisyn, hvor anlægget  
i Ispra hurtigt kan samle forskere og metoder, således at et problem  
kan løses på fællesskabsplan (undersøgelser af energisystemer anvendt  
i sektorvise pi1otkampagner).

-  22  -
3.4· Datamatik
Den hurtige udvikling i datamatikteknologierne og den internationale  
konkurrence er særlig markant på områderne mikroelektronik, program­
mel og alle anvendelserne heraf, hl.a. inden for kommunikation.
PPC's virksomhed er koncentreret programmelaspekterne og især om  
kommunikation.
3.4.1· På linje med Kommissionens øvrige aktiviteter har FFC gradvis
flyttet tyngdepunktet for sin datamatikforskning henimod kommuni­
kation med databankerne (fælles forespørgselssprog), forskrifter  
på højt niveau for kommunikationen mellem datamaskiner på de  
kommercielle teledatanet (FFC forvalter reference- og test-centret  
for disse forskrifter, EURONET), og endelig undersøgelser af  
interne net og net med stor hastighed (via satellitter eller lys­
ledere). Der lægges særlig vægt på forsøg med nye anvendelser af  
telematik på kontorautomatik og kommunikation i almindelighed  
(normer og standarder).
3.4.2. Det bør bemærkes, at datamatikforslaiingen i PPC ligeledes finder
sted på to andre områder, ikke som egentlig edb—forskning, men som  
led i forskningsprogrammerne "nuklear sikkerhed" og "teledetektion";  
det drejer sig om områderne kunstig intelligens (ekspertsystemer  
og kommunikation menneske/maskine) og om billedbehandling og møn­
stergenkendelse ("teledetektion fra rummet" og overvågning i  
forbindelse med "forvaltning af fissile materialer").
Udvidelsen af disse to områder vil om nogle år kunne foranledige  
PPC til at foreslå, at denne forskning udvides til robotteknik,  
hvor Pællesskabet er forholdsvis godt placeret med hensyn til  
mikromekanik, men for ringe stillet med hensyn til "intelligente"  
robotter.

-  23 -
4. Andre a k t i v i t e t e r  (c a . 1 0 % a fF F C 's  samlede virkso m h e d)
D e tte  k a p ite l o m fa tte r to  a k t i v i t e t e r ,  som bør betegnes som tje n e s te y d e ls e r  
sn arere  end fo r s k n in g :
-  d r i f t  a f H F R -reaktoren
-  u d b re d else  a f v id e n .
F æ llesskabet fin d e r  s å le d e s , a t d e t e r v i g t i g t ,  a t de in v e s te r in g e r ,  d e r f o r e ­
tages i fo r b in d e ls e  med de f o r s k e llig e  a k t i v i t e t e r ,  u d n y tte s  t i l  fo r d e l f o r  
F æ llesskabet som h e lh e d .
Det d r e je r  s ig  d e r fo r  d e ls  om a t opnå d e t s tø r s t m u lig e  u d b y tte  a f d r if t e n  a f et 
s t o r t  b e s trå L in g s a n læ g , d e ls  om  a t udbygge m etoderne t i l  d ir e k t e  v id e n o v e r fø r s e l.
4 .1 . D r i f t  a f H F R -reaktoren
H F R -reaktoren i P e tte n  e r en a f de f i r e  s tø rs te  re a k to re r f o r  a fp rø v n in g  
a f m a te r ia le r  (MTR) i F æ lle s s k a b e t. Den e r e n k e lt k o n s tru e re t og e n ke l at 
anvende, h v o r fo r den e r uhyre p å l id e li g  og g iv e r  m ulig h ed  f o r  e x c e p tio n e lle  
fo rs ø g .
Kommissionen har t i l  s ta d ig h e d  søgt a t fo rb e d re  anlæ gget f o r  a t holde  d et a 
jo u r med den seneste te k n o lo g is k e  u d v ik lin g .  I de seneste å r e r H F R -re akto re n  
b le v e t u d n y tte t i f u ld  u d s træ k n in g .
D r i f t  a f denne re a k to r v i l  ik k e  læ ngere være genstand f o r  e t su pp le re nd e  
program , men v i l  indgå i det fæ lle s  program .
Ik k e  d e sto  m indre f in d e r  d r i f t  a f H F R -re akto re n  ste d  på kom m erciel b a s is , id e t 
t a r i f f e r  f o r  b e s t r å lin g  og tje n e s te y d e ls e r  re g u le re s  re g e lm æ s s ig t, så le de s 
a t der s ik re s  en 100% dækning a f d rifts o m k o s tn in g e rn e , som kun fin a n s ie r e s  
f o r e lø b ig t  o ve r b u d g e tte t.

-  24 -
4 .2 . U dbredelse a f v id e n
4 .2 .1 . En a f måderne t i l  d ir e k te  v id e n o v e rfø rs e l b e s tå r i s p e c ia lis e r e t ,  k o r tv a r ig  
p o s t- u n iv e r s itæ r  u n d e rv is n in g  c e n tre re t om  de d is c ip lin e r  og m e tod e r, der 
n a v n lig  e r u d v ik le t i FFC; d e t d r e je r  s ig  om  " Is p r a - k u r s e r n e " . A n ta lle t a f 
k u rs e r v i l  b liv e  ø g e t, n a v n lig  fo r  a t dække de s æ rlig e  behov i la n d e , der 
e r k n y tte t t i l  F æ llesskabet ved s a m a rb e jd s a fta le r.
4 .2 .2 . E rfa rin g e n  har v i s t ,  a t det e r h en sig tsm æ ssig t at in te g re re  det fo rm e lle  
system  f o r  u d ta g n in g  a f p a te n te r og indrøm m else a f lic e n s e r på FFC's 
o p fin d e ls e r  ved a t u d v ik le  og t ilp a s s e  proceduren t i l  den pågældende 
in d u s t r is  s æ rlig e  behov; denne u d v ik lin g  og t ilp a s n in g  p å h v ile r  i fø rs te  
række o p fin d e r la b o r a to r i e t . Der e r d e r fo r  i programmet 1980-1983 b le v e t 
in d f ø je t  e t a f s n it  om " u d n y tte ls e  a f fo r s k n in g s r e s u lt a t e r " ,  som s tra k s  
har g iv e t g lim re n d e  r e s u lt a t e r .
Kom m issionen f o r e s lå r  d e r f o r ,  a t den beskedne, men b e ty d n in g s fu ld e  in d s a ts  
på d e tte  område øges.

- 25 -
5. FFC: s a m lin g sste d  f o r  s to re  m askiner og in te r n a t io n a le  h o ld
Kommissionen fin d e r  d e t n ø d ve n d ig t a t o v e rv e je  m uligheden f o r ,  a t s to re  i n t e r ­
n a tio n a le  p r o je k te r  på o m rå d e r, d e r b e rø re r F æ lle sska b e ts fo r s k n in g s s tr a te g i i 
a lm in d e lig h e d  e l l e r  FFC's virksom hed i sæ rdeleshed, p la c e re s  på FFC-anlæggenes 
område: e rfa rin g e n  har v i s t ,  a t man i de f le s t e  t ilf æ ld e  skaber en s t r u k t u r  t i l
in t e r n a t io n a l u d fø re ls e  (fæ lle s fo re ta g e n d e , a s s o c ie rin g  o s v ..............) t i l  at s ty re
de s to re  fo r s k n in g s in s tru m e n te r, som s id e n  in s t a lle r e s  ved e t n a t io n a lt  e l l e r  
in t e r n a t io n a lt  anlæg a l t  e f t e r  om stæ ndighederne.
E fte r en lig n e n d e  fo rm e l kunne fre m tid e n s  m askiner p la c e re s  på FFC's om råde, 
n a v n lig  i Is p r a , som har et b e t y d e lig t  modtage l s e s p o te n tie  l . Hermed s k u lle  d et 
b liv e  m u lig t :
-  at gøre en in f r a s t r u k t u r  r e n ta b e l, der i ø je b lik k e t  e r b e k o s te lig , f o r d i den 
s k a l a fs k r iv e s  o ve r en v id e n s k a b e lig  a k t i v i t e t ,  der k la r t  u n d e ru d n y tte r anlæ ggets 
k a p a c ite t,  id e t d e tte  va r u dfo rm e t med h e n b lik  på meget a m b itiø s e  program m er;
-  som en n a t u r lig  t in g  a t lade de således p la c e re d e  p r o je k t e r  nyde godt a f s tø tte  
f r a  det v id e n s k a b e lig e  og te k n is k e  p e rs o n a le  ved FFC og tje n e s te y d e ls e r  i form  
a f s p e c ia lb is ta n d  (r e g n e c e n tr e t, væ rkste d e r o s v . . . . ) ;
-  a t le t t e  tilp a s n in g e n  f o r  d e t m u ltin a tio n a le  p e rs o n a le , d e r samles i denne 
a n le d n in g , id e t FFC kan t ilb y d e  rammer, hvor s p ro g lig e  og s o c ia le  p ro b le m e r 
( f . e k s .  børns skole ga n g) b le v  k la r e t  f o r  længe s id e n .
Man kunne f o r e s t i l l e  s ig  m a s k in e r, h v is  anvendelse f a ld e r  inden f o r  området 
u o rg a n is k e  e l l e r  o rg a n is k e  m a te r ia le r  (ESRF) , e l l e r  inden f o r  fu s io n  (NET 
og IGNITOR) e l l e r  endog inden f o r  s tu d ie r  a f s tr u k tu r e r s  adfæ rd under dynam iske
x) European S y n c h ro tro n  R a d ia tio n  F a c i l i t y .  E fte rso m  d e r ved Is p ra  fin d e s  
en b e ty d e lig  a fd e lin g  f o r  m a t e r ia le r ,  v i l  FFC lig e le d e s  b liv e  °n a f 
h ovedbrugerne.

-  26 -
b e la s tn in g e r ( s t o r t  r y s te b o r d ) . På lang s ig t  v i l l e  man kunne fo r v e n te , at 
F æ lle s s k a b e t, h v is  d e t en dag s k u lle  b e s lu tte  at o p fø re  NET, fin d e r  d et n o rm a lt 
a t p la c e re  d e t på e t fæ lle sska b so m rå d e .
Af tid s m a n g e l har Kommissionen ik k e  kunnet uddybe undersø gelsen a f d is s e  
s æ rlig e  m u lig h e d e r e l l e r  a f andre m u lig h e d e r. I det s æ rlig e  t ilf æ ld e  IGNITOR 
kan Kom missionen dog a lle re d e  nu o p ly s e , a t den har t i l  h e n s ig t a t f o r e s lå ,  
a t der o p r e tte s  e t in t e r n a t io n a lt  p r o je k te r in g s h o ld , og a t p la c e re  det i Is p ra  
( j f .  I I ,  2 ) .

-  27 -
III. TREDJE DEL - FFC's MIDLER
1. FFC's a k t iv it e t s n iv e a u  f o r  pe r i oden 1 9 8 4 -1987
Det i de foregående k a p it le r  b eskrevne program  anvender sam let samme 
re s s o u rc e r på å rs b a s is  som den g e n n e m s n itlig e  virksom hed på å rs b a s is  i 
programmet 1980-1983.
1 .1 . D isse re s s o u rc e r b e s tå r a f 2 260 p e rs o n e r og 174 mio ECU i 1 9 8 3 - p r is e r :
Som a n fø rt i Kom m issionens su pp le re n d e  m ed de le lse  t i l  Rådet den 7 . december 
1982, s t k .  5 b ) ,  fremkommer d e t å r lig e  fin a n s ie r in g s b e lø b  på fø lg e n d e  måde:
G e n n e m s n itlig t b ru tto b u d g e t ( j f .  ra p p o rt f r a  atom gruppen n r .  7 61 4 /1 /8 2  
re v . 1 , ATO 4 7 , b ila g  I a f 16. ju n i 1982) ........... .. 167,5 mio ECU
G e
n n e m sn itlig e  in d tæ g te r f r a  I t a l i e n  . . . . . . . . . . . . . . .  2 m io ECU
G e n n e m sn itlig e  in d tæ g te r f r a  F o rb u n d s re p u b lik k e n
T yskla n d  ............................................................................................................ 1 ,5  mio ECU
K o rre k tio n  a f d et å r lig e  lø n n in g s b e lø b  som fø lg e  a f
Dom stolens a fg ø re ls e  ..................... ....................................................... 3 mio ECU
17
4 mio ECU
1 .2 . S rs b u d g e tte t v i l  h v e rt å r b liv e  r e v id e r e t f o r  a t tag e  hensyn t i l  d e ls  
Rådets b e s lu tn in g e r om lø n n in g e r, d e ls  økonom iske u d s v in g , f o r  så v id t  
de angår de andre u d g if t e r .

-  28 -
B£Q2¥££lQ2_ § i _ iQ il2s tru k tu re rn e
FFC's g e n e re lle  tje n e s te y d e ls e r og te k n is k e  s t ø t te t je n e s t e r  samt in f r a -  
s tr u k tu r e r n e , som under de foregående f le r å r ig e  programmer e r b le v e t 
f o r r in g e t  v i l  i p e rio d e n  1984-1987 på ny b liv e  b ra g t op på e t n iv e a u , 
h v o r:
a) fo rskn in g sp ro g ra m m e t kan gennemføres under gode fo r h o ld ;
b) FFC's k a p a c ite t fo rb e d re s , så der kan modtages in te r n a tio n a le  h old  
og s to re  m a s k in e r.
Pe rsona J.ef o J L  s e_o 2_mobi_^. i_t e t
Kommissionen m inder om de f o r a n s ta ltn in g e r  vedrørende m o b ilit e t  og u d s k ift 
n in g  a f kom petencer, der e r a n fø rt i arbejdsdokum ent SEC(83) 198:
at
M id le r t id ig  overbem anding med a f v ik lin g s f o r a n s t a lt n in g e r ,  der b rin g e r 
p e rs o n a le t t ilb a g e  på g e n n e m sn itsn ive a u e t på 2 260 p e rson e r ved udgangen 
a f 1985.
S e lv fø lg e lig  kan de nærmere bestem m elser f ø r s t  o p s t ille s  h e lt p ræ c is t i 
d e t a lje r ,  når de v ig t ig s t e  r e t n in g s lin je r  og om fanget a f programmet f o r  
1984-1987 kendes.
M o b ilit e t  f o r  fo rs k e re  v i l  lig e le d e s  b liv e  fo rs ø g t gennem u d v e k s lin g  af 
p e rs o n a le  mellem FFC, la b o ra to rie rn e  i medlemslandene og in d u s tr ie n ; en 
fo rø g e t tils t r ø m n in g  a f v id e n s k a b e lig e  gæ ster og p r a k tik a n te r  på FFC v i l  
b liv e  en in te g re re n d e  d e l a f fo rs la g e n e  f o r  p e rio d e n  1984-1987.

KONKLUSION
Kommissionen ø n s k e r, a t Rådet på s i t  næste møde, i ly s e t a f den r o l l e ,  som 
det har t i l  h e n s ig t a t pålægge FFC, godkender fo rs la g e n e  vedrø rende FFC's 
fre m tid ig e  virk s o m h e d , som f o r e la g t  i d e tte  dokum ent, id e t d e t e r und e r­
f o r s t å e t ,  a t:
-  de fo re s lå e d e  emner s v a re r t i l  e t v a lg , der både e r i overensstem m else 
med F æ lle sska be ts p r io r it e r e d e  emneområder og f o r  den v æ s e n tlig s te  d e l 
med k a p a c ite te n  på FFC;
-  balancen m ellem de f o r s k e llig e  a ktio n se m n e r v i l  b liv e  nærmere anf,'‘ ■ '" ·■  ** 
Kommissionen ved fo re læ g g e ls e  a f FFC's program  f o r  1984-1987, og Ra^
v i l  b liv e  bedt om a t t ilr e t t e læ g g e  s i t  a rb e jd e  s å le d e s , a t programmet f o r  
1984-1987 kan vedtages fo r m e lt se ne st i lø b e t a f november måned og under 
a lle  om stæ ndigheder fø r  andenbehandling a f 1 9 8 4 -b u d g e tte t;
-  fo rb e d rin g e n  a f FFC's egen b e s lu tn in g s p ro c e s , der e r b e h a n d le t i e t sær­
s k i l t  dokum ent, lig e le d e s  v i l  b liv e  f o r e la g t  på næste rådsmøde t i l  p r in ­
c ip a fg ø r e ls e , og med h e n b lik  på fo rm e l b e s lu tn in g  på mødet i ju n i;
-  de f o r  1983 t i l  rå d ig h e d  s t i l l e d e  re s s o u rc e r v i l  b liv e  anvendt som Kommis­
s io n e n  f o r e s lå r  det i b ila g  A.

BILAG A
A nyende_Lse_af_de_ressourcer(t_der_ogri_nde_li2t_bLe\/_af sa t_ tU _ S u g e r^S A R A -g ro 2e k te t
1. Personage
Kommissionen f o r e s lå r :
a) s tra k s  a t b e s k æ ftig e  det p e rs o n a le , der s v a re r t i l  S u p e r-S A R A -p ro je kt- 
h o ld e t (90 p e rs o n e r), med s ik k e r h e d s a k t iv it e t e r :  40 person e r med re a k­
to r s ik k e r h e d , 10 p e rso n e r med s ik k e rh e d  ved b ræ n d s e ls k re d s lø b e t og 40 
p e rs o n e r med ik k e -n u k le a r s ik k e rh e d ;
b) a t anvende de su pp le re nd e  57 s t i l l i n g e r ,  der a lle re d e  e r o p fø rt på
19 8 3 -b u d g e tte t, t i l  fo rs k n in g  vedrø rende s ik k e rh e d , som Kommissionen 
v i l  anmode om, når d e tte  emneområde e r b le v e t godkendt a f Rådet;
c) a t anvende det p e rs o n a le , d e r g ra d v is  f r ig ø r e s  f r a  ESSO R-reaktoren, 
t i l  a t s ty rk e  de te k n is k e  s t ø t t e t je n e s t e r  og a t fo rb e re d e  ISPRA t i l
a t kunne t ilb y d e  s i t  område t i l  én e l l e r  f le r e  v id e n s k a b e lig e  m askiner 
a f fæ lle s s k a b s in te re s s e  (s a n d s y n lig v is  på fu s io n s o m rå d e t).
2. §ev Hunger
De b e v i l l i n g e r ,  der v i l  b liv e  s t i l l e t  t i l  rå d ig h e d , e r dem, der d ir e k te  
e r a fs a t t i l  S u p e r-S A R A -p ro je k te t, og som ved udgangen a f 1983 belø b s ig  
t i l  ca . 23,34 mio ECU.
D e tte  t a l  fremkommer på fø lg e n d e  måde:
-  s æ rlig e  b e v illin g e r  t i l  p r o je k te t på 19 8 3 -b u d g e tte t : 2 ,1 9  mio ECU
-  b e v illin g e r  o v e r fø r t f r a  foregående regnskabsår : 3 ,8 8  mio ECU
-  fo rb e re d te  men ik k e  a fg iv n e  o r d re r : 17,27 mio ECU
Fra d e tte  samlede belø b s k a l træ kkes bø debeløbet f o r  k o n tra k to p h æ v e ls e r, 
som h ø js t s k u lle  b liv e  på 2 mio ECU.
Der e r desuden m u lighed f o r  a t f r ig ø r e  belø b på n o g le  andre k o n tr a k te r , men 
d e r e r måske s ta d ig  b e t a lin g e r ,  der s k a l fo re ta g e s  f o r  ydede t je n e s t e r ,  og 
de b e lø b , der kan f r ig ø r e s ,  kunne v is e  s ig  m indre end de tils y n e la d e n d e  
f r i e  b e lø b .
Sam let kan der a fs æ tte s  e t belø b på 21 mio ECU i re s e rv e . Kommissionen fo r e ­
s l å r ,  a t b e lø b e t anvendes t i l  u d g if t e r ,  der p å lø b e r ved r e v e rs ib é l n e d lu k ­
n in g  a f E S S O R -reaktoren, og f o r  i 1983 a t s ty rk e  v is s e  a k tio n e r vedrørende 
n u k le a r s ik k e rh e d .

BILAG B
N e d lu k n in g  a f ESSOR-reaktoren
1. Form ålet med n e d lu k n in g e n  e r a t b rin g e  re a k to re n  i en t i l s t a n d ,  der på le g a l 
v is  f r ig ø r  d r i f t s - ,  s ik k e rh e d s - og v e d lig e h o ld e ls e s p e rs o n a le t og t i l l a d e r  
adgang uden hverken k o n tr o l e l l e r  s æ rlig e  fo r h o ld s r e g le r  t i l  en d e l a f lo k a ­
le rn e  og anlæ ggene.
2. Man kan o v e rv e je  f o r s k e llig e  g ra d e r a f n e d lu k n in g  f r a  ganske e n k e lt a t ud­
tage de s æ rlig e  m a te r ia le r  (bræ ndsel og tu n g t vand) og t i l  fu ld s tæ n d ig  ned­
lu k n in g , hvorved genanvendelse a f om rådet b liv e r  m u lig . T i l  hver n e d lu k ­
n in g s g ra d  s v a re r s p e c ifik k e  o m k o s tn in g e r, k o rte re  e l l e r  læ ngere v a rig h e d , 
s tø r r e  e l l e r  m indre m u lig h e d e r f o r  genanvendelse a f lo k a le r .
3 . I  1982 f i k  Kom missionen på g ru n d la g  a f en in d le d e n d e  u nd e rsø g else  f r a  1978 
u d a rb e jd e t e t u dka st t i l  n e d lu k n in g , der o m fa tte d e  fu ld s tæ n d ig  d em ontering 
a f re a k to re n  og e t b e ty d e lig t d e k o n ta m in e rin g s a rb e jd e , der uden a t anfæ gte 
s tr å lin g s b e s k y tte ls e n  m u lig g ø r genanvendelse a f s tø rs te d e le n  a f ESSOR-komplek- 
s e ts  b y g n in g e r. Denne lø s n in g  fø r e r  t i l  e t n e d lu k n in g s p ro g ra m  på 4 å r t i l  en 
sa m le t om kostning på 4 6,5  mio ECU (med en margen på 15,5 mio ECU).
4 . Under hensyntagen t i l  behovet f o r  a t f r ig ø r e  p e rs o n a le  t i l  gennem fø relse af 
d e t nye program  f o r e s lå r  Kommissionen nu en anden lø s n in g , som ik k e  t i l l a d e r  
en d e f i n i t i v  n u k le a r n e d lu k n in g , men som derim od så h u r t ig t  som m u lig t f r i ­
gør s tø rs te d e le n  a f d r i f t s - ,  s ik k e rh e d s - og v e d lig e h o ld e ls e s p e rs o n a le t ved 
ESSO R -reaktoren.
Ved denne lø s n in g  begrænses n edlukningsprogram m et t i l  2 å rs  v a rig h e d , og 
a lle re d e  f r a  1985 v i l  en s to r  d e l a f p e rs o n a le t kunne anvendes t i l  de to  
a lt e r n a t iv e r  t i l  Super-SARA, som Kommissionen har f o r e s lå e t ,  d vs. i fø r s te  
omgang:
a) s ty rk e  de te k n is k e  s t ø t t e t je n e s t e r  og fo rb e re d e  Is p ra -a n læ g g e t t i l  på 
s i t  område a t modtage en e l l e r  f le r e  v id e n s k a b e lig e  m askiner a f fæ lle s ­
s k a b s in te re s s e , og d e r e f t e r :
b) u d v ik le  nye a k t i v i t e t e r  vedrø rende s ik k e rh e d  i a lm in d e lig h e d .
O m kostningerne fo rb u n d e t med denne n e d lu k n in g s  lø s n in g  e r ved a t b liv e  b ereg ­
n e t; de s k u lle  i a lle  t ilf æ ld e  lig g e  under de b e v i l l i n g e r ,  der i 1983 re s te ­
r e r  f r a  S u p e r-S A R A -p ro je k te t.

-  2 -
5 . Den begrænsede og r e v e r s ib le  n e d lu k n in g s lø s n in g  kan k a ra k te ris e re s  e f t e r
fø lg e n d e  r e t n i n g s lin je r :
5 .1 . a fla d e  re a k to rk e rn e n  og t ils t o p p e  a lle  adgange (lægge i m ølpose);
5 .2 . udtømme de s p e c ie lle  m a te r ia le r  ( f i s s i l e  m a te r ia le r  og tu n g t va n d );
5 .3 . ændre system erne t i l  a t s ik r e  d rifts u a fh æ n g ig h e d e n  f o r  de la b o ra ­
t o r i e r  f o r  h ø j, m id d e lh ø j og la v  a k t i v i t e t  i ESSOR-komplekset, h v is  
d r i f t  v i l  b liv e  f o r t s a t ;
5 .4 . sammen med de it a lie n s k e  sikke rh ed sm yn d ig he d er a t fin d e  frem  t i l  en 
o p tim a l lø s n in g  vedrø rende godkendelse a f n u k le a r d r i f t ,  der gør det 
m u lig t både a t nedskære o v e rv å g n in g s p e rs o n a le t t i l  e t minimum og at 
bevare r e tte n  t i l  e v e n tu e lt a t la n c e re  andre n u k le a re  fo rs ø g  inden 
f o r  ESSOR-komplekset. Denne lø s n in g , som v i l l e  kunne være a f in t e r ­
esse f o r  a d s k illig e  program m er, v i l  b liv e  undersø gt n ø je .
Den i ø je b lik k e t  gældende d r i f t s t i l l a d e l s e  gæ lder på ubestem t t i d ,  
men e r u n d e rla g t r e v is io n  h v e rt 5 . å r ; næste re v is io n  s k a l netop 
fo re ta g e s  i 1983.