ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (84) 307 
 
 
 
Vol. 1984/0 141 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the openi ng to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this f ile is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 198 3 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom 27 .9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
K 0 M (8 4 ) 307 endelig udg. 
Bruxelles, den 16. juli 1984
Å R S B E R E TN IN G  O M
K O M M I S S I O N E N S  V I R K S O M H E D  P S  I N F 0 R M A T I K 0 M R 8 D E T
1 9  8  3
(Bericht til Rådet og Europa-Parlamentet fra Kommissionen)
K O M (84) 307 endelig udg.

ÅRSBERETNING
OM KOMMISSIONENS VIRKSOMHED PÅ INFORMATIKOMRÅDET
1983

ANVENDELSEN AF INFORMATIK I KOMMISSIONENS 
TJENESTEGRENE

INDHOLDSFORTEGNELSE
DEL A: Anvendelsen af informatik i Kommissionens tjenestegrene
INDLEDNING
1. MÅLSÆTNING OG RETNINGSLINJER
2. ORGANISATION, PERSONALE OG UDDANNELSE
3. INFORMATIKPROGRAM
4. DATACENTRE
5. INTEGREREDE INFORMATIONSSYSTEMER
6. UDVIKLING AF INFRASTRUKTUR
7. UDVIKLING AF APPLIKATIONER
8. TVÆRINSTITUTIONELT SAMARBEJDE OG INSIS
9. KVALITETSSTYRING OG INTERN KONTROL
10. BUDGET FOR INFORMATIKOMRÅDET
11. KONKLUSIONER OG PERSPEKTIVERING
-4*
DEL B: Anvendelsen af informatik i det fælles forskningscenter 
INDLEDNING
1. ANLÆG - UDVIKLING - PROGNOSER PÅ KORT OG LANG SIGT
2. DATACENTRETS MASKINEL
3. PERSONALE, BASISPROGRAMMEL OG DRIFT
4. BRUGERSERVICE
5. BUDGET
6. KONKLUSION
TABEL A: OVERSIGT OVER BRUGERSERVICEN 
TABEL B: OVERSIGT OVER OMKOSTNINGERNE 
TABEL C: DATACENTRETS KONFIGURATION
BILAG :  Bilag 1: ORGANISATION
Bilag 2: DET DISTRIBUEREDE UDSTYRS ARKITEKTUR 
Bilag 3: DATABASEFORVALTNING 
Bilag 4: FORKORTELSESLISTE

INDLEDNING
Styrelsesudvalget for databehandling i Kommissionen (CDIC) besluttede 
sidste år at ændre indholdet i årsberetningerne ved at medtage planerne 
for området på kort og mellemlang sigt, som samtidig indeholder en spe­
cificeret oversigt over de nødvendige personalemæssige ressourcer.
Årsberetningen for 1983 har samme struktur som beretningen for 1982. Der 
er sket en ajourføring af oplysningerne i den plan, der var indeholdt i 
sidste årsberetning. Det betyder, at nærværende beretning indeholder de 
faktiske oplysninger vedrørende 1983 og prognoser for de følgende år.
Det må stå klart, at de planlagte udgifter, der er angivet i dette doku­
ment, blot er vejledende, og at de derfor på ingen måde kan være forplig­
tende for Kommissionen i forbindelse med de forslag, den forelægger bud­
getmyndighederne .
Denne beretning omfatter følgende hovedelementer:
budgettet for 1984 dækker kun 86% af de ønskede bevillinger, og derfor 
har de fastlagte målsætninger og retningslinjer for 1984 måttet korri­
geres i overensstemmelse hermed (kap. 1).
Indførelsen af udstyr til kontorautomatisering og distribueret databe­
handling vil forløbe langsommere end planlagt, og forøgelsen af produk­
tiviteten vil således også ske i en langsommere takt.
Første fase af den planlagte tværinstitutionelle elektroniske posttjene­
ste vil først være driftsklar i 1985-86 og ikke som forventet i 1984.
Kommissionen vil være nødt til i stigende grad at anvende færdige pro­
grampakker, der kan købes på markedet, for derved at reducere den tid, der 
går til udvikling af nye applikationer. Som følge heraf vil det være nød­
vendigt at foretage en betydelig udvidelse af støtten til anvendelse af 
det programmel, der implementeres på det fælles og det distribuerede ma­
skinel. Samtidig vil der være behov for en kraftigt forøget indsats på 
uddannelsesområdet.
Det anslas, at man for øjeblikket må vente ca. 4 år på udviklingen af nye 
projekter under forudsætning af, at de ønskede budgetmæssige ressourcer 
faktisk bevilges. Sker dette ikke, vil ventetiden blive forøget med 
næsten et år.

-  2 -
Den stigende anvendelse af ny teknologi til administrative opgaver fører 
efterhånden til, at jobfunktionerne ændres. Dette berører i første række 
Direktoratet for Databehandling, og man har i direkte kontakt med det in­
volverede personale igangsat nogle forsøgsaktiviteter. De erfaringer, der 
derved gøres, vil senere blive anvendt til at lette den nødvendige tilpas­
ning i de forskellige generaldirektorater, idet man er klar over, at der 
også der vil være behov for en stor indsats på uddannelsesområdet.
Der er undertegnet en aftale med de belgiske og luxembourgske post- og tele­
grafvæsner med henblik på anvendelse af det offentlige pakkekommunikations­
net .
Databehandlingskapaciteten i datacentrets centrale konfigurationer er øget 
med 60% i 1983. Denne forøgelse gør det muligt at overføre applikationer, 
der nu er i drift i eksterne computercentre, og dette vil medføre væsent­
lige besparelser.
Der blev i 1983 offentliggjort to udbud med henblik på at iværksætte en 
sammenhængende politik for anvendelse af udstyr i de kommende 3 år:
- det første udbud drejede sig om fornyelse af de konfigurationer, der be­
nyttes af samtlige brugere i fællesskab, og de nye kontrakter skulle i 
1987 føre til en samlet kapacitet på 48 mips og 205 gigabytes.
- det andet udbud drejede sig om det distribuerede udstyr, der installeres 
direkte hos brugerne.
En ny databasepolitik er under udformning, og den forventes iværksat i 1984.
Denne plan viser ligesom sidste år, at det er muligt at administrere ekspan­
sionen på informatikområdet i Kommissionen på grundlag af stabile bevilling­
er, når blot der opnås en minimal forøgelse på 5,5 MECU.
Under hensyntagen til de eksisterende økonomiske vanskeligheder vil det være 
muligt at realisere denne målsætning i to omgange. Dertil kommer, at det 
vil være muligt at foretage en overproportional reduktion af de ønskede be­
villinger, hvis Direktoratet for Databehandling får tildelt et betydeligt 
antal stillinger på budgettet, og dette vil samtidig mindske direktoratets 
afhængighed af ekstern arbejdskraft.

I .  MÅLSÆTNING OG RETNINGSLINJER
I 1983 er brugerservicen på infonnatikområdet gennemsnitligt steget med 
32% på grundlag af en budgetforøgelse på 4% i faste 1982-ECU. Denne stig­
ningstakt er højere end den oprindelige målsætning på 25 - 30% vækst om 
året, og derfor har det været muligt at indhente en stor del af de forsink- 
.  eiser, der tidligere gjorde sig gældende.
Det har for størstedelens vedkommende været muligt at realisere de spe­
cifikke målsætninger for 1983, således som de er fastlagt i den tidligere 
plan for informatikområdetxx ,  og de følgende kapitler i denne beretning 
rummer en nærmere redegørelse herfor:
- installation af et nyt datakommunikationsnet til at dække behovene i 
årene 1984-1990 (kap. 6)
- igangsættelse af et stort antal applikationsprojekter (kap. 7)
- samråd med personalet om den ny tekniks integration i arbejdsmiljøet 
(kap. 2)
- forbedring af edb-kapaciteten (kvalitet, sikkerhed, cost/benefit-analyser,  
produktiviteten i udviklingsfasen) (kap. 9)
- udformning af en ny politik for databaseforvaltning (kap. 5)
x) :  Ved "informatik" forstås al informationsbehandling, bl.a. ved hjælp 
af kontormateriel (kontorautomatisering) og telekommunikation (tele­
matik), der udvikles fortløbende henimod en integration af data, tekst, 
billede og tale.
xx) :  Dokument KOM (83) - 240 endelig af 30. maj 1983.

-  2 -
Til gengæld ma målsætningerne for 1984 og de følgende år ændres, fordi 
de ønskede ressourcer for 1984 - dvs. 35,5 mio ECU fra kapitel 21 - ikke 
er blevet bevilget, men skåret ned til 30,5 mio ECU.
De vigtigste konsekvenser af denne beslutning bliver:
- Indførelsen af automatisk kontormateriel og distribueret edb—udstyr vil 
forega i et langsommere tempo end oprindeligt planlagt, og den forventede 
produktiv!tetstigning vil derfor også blive mindre.
Første fase af den tværinstitutionelle elektroniske postservice vil ikke 
kunne være driftsklar før 1985 i stedet for som forventet i 1984.
Denne plan adskiller sig fra den foregående ved en forøget satsning på an­
vendelse af færdige programpakker, der kan fås på markedet, til udvikling 
af applikationer. Det skulle være muligt herved at reducere udgifterne til 
udvikling betydeligt og i særdeleshed skulle det være muligt at reducere 
den overdrevne og ofte farlige afhængighed af eksternt personale55).
Opprioriteringen af programpakker øger imidlertid behovet for brugerstøtte 
til anvendelse af programmellet og organisering af adækvate uddannelses­
aktiviteter. Der ma desuden iværksættes et omfattende uddannelsesprogram 
som støtte til indførelsen af disse programpakker og til underbygning af 
den udvikling af jobfunktioner og jobroller, som indførelsen af den ny tek­
nologi i arbejdsmiljøet medfører.
Desuden ma den nuværende databaseforvaltning moderniseres under hensyntagen 
til databasernes hurtige vækst og den stadigt stigende brug, Kommissionens 
tjenestegrene gør af både interne og eksterne databaser.
x) :  samme dokument som foregående fodnote - kap. 2

- 3 -
Disse nye elementer fører til følgende ændring af målsætningerne for 1984 
og 1985-86:
1984 :  - Oprettelse af et bibliotek over programpakker; iværksættelse
af et program for uddannelse af og støtte til det centrale ud­
viklingspersonale og brugerne (kap. 2, 4, 5, 6 og 7).
- Udvælgelse af materiel og programmel med henblik på integra­
tion af automatisk kontorudstyr og telematik hos brugerne og 
igangsættelse af installeringen af dette udstyr (kap. 3, 5 og 
6).
- Program for støtteforanstaltninger i forbindelse med de ændrede 
jobfunktioner ved den ny teknologis integrering i arbejdsmil­
jøet (kap. 2).
- Igangsættelse af moderniseringen af databaseforvaltningen 
(kap.  6).
- Gradvis indførelse af den kommunikations infrastruktur, der skal 
bruges i årene 1986-1990 (kap. 8).
1985-86 :  - De første faser af den elektroniske post (kap. 6).
- Udformning af et stort antal nye.applikationer på grundlag af 
indkøbte programpakker (kap. 7)x .
- Opbygning af telematiktjenester og applikationer i samarbejde 
med andre institutioner og medlemsstaternes administrationer 
(kap. 8 - INSIS-CADDIA).
- Fortsat udbygning af den kommunikationsinfrastruktur,  der skal 
anvendes i årene 1986-90 (kap. 8).
x) :  samme dokument som foregående fodnote - tabel 9.

II. ORGANISATION, PERSONALE OG UDDANNELSE
ORGANISATION
Den organisation af informatikområdet, som fremgår af årsberetningen om Kom­
missionens virksomhed pa informatikområdet i 1982, har ikke undergået ænd­
ringer i 1983, og oversigten gentages i bilag 1.
PERSONALE
Tabel 1 nedenfor giver en oversigt over det personale, der var beskæftiget 
på informatikområdet i Kommissionen i 1982 og 1983.
PERSONALE 1982/1983x)—
LX. BXL TOTAL
DI/IPA/QA 1982 7 21 28
1983 7 24 31
CC 1982 88—88
1983 81 - 81
SII 1982 27 194 221
1983 32 195(+) 227(+)
II 1982 28 4 32
1983 29 5 34
DA 1982 41 2 43
1983 42 2 44
I alt Direktoratet for 
Databehandling
Generaldirektoraterne
Eksternt personale1982
1983
1982
1983
1982
1983191
191
60
72
80
108221
226
71
86
45
76412
417
131
158
125
184
x) jfr. forkortelseslisten i bilag 3
+ tallet dækker ikke 3 lokalt ansatte og 6 vikarer i telextjenesten og 
telefoncentralen. Disse personers ansættelsesmæssige vilkår er blevet 
forbedret i 1983.

-  2 -
Ved sammenligning af tallene for 1982 og 1983 bemærker man en mindre for­
øgelse af Kommissionens eget personale på de ikke-tekniske områder. Dette 
skyldes overflytning af tjenestemænd fra brugertjenestegrene, især GD IX.
I modsætning hertil er der tale om en kraftig forøgelse af det eksterne 
personale (+ 47%). Hovedårsagen hertil er, at det har været vanskeligt at 
få bevilget nye faste stillinger, samtidig med at den service, Direktoratet 
for Databehandling yder, er vokset kraftigt i omfang under pres fra bruger­
ne. Den omfattende anvendelse af eksternt personale medfører betydelige 
ulemper. For det første er det dyrt (gennemsnitligt 40% dyrere end en 
tjenestemand på samme lønniveau).  For det andet skaber det en farlig af­
hængighed, og dertil kommer, at kontraktansættelser i højere og højere grad 
strider mod ånden i sociallovgivningen.
Generaldirektoraterne har forøget deres informatikpersonale med 20% først 
og fremmest ved at rekruttere informatikere til stillinger, som er blevet 
ledige. Dette vidner om den betydning, generaldirektoraterne tillægger de 
muligheder, der er indeholdt i den ny teknologi. Samtidigt viser det, at 
der gøres fremskridt i retning af en decentral organisering af informatik­
ken i Kommissionen.
MANGE AKTIVITETER I STÆRK UDVIKLING
Forøgelsen af generaldirektoraternes informatikpersonale viser frem imod 
fortsatte og mere omfattende bevægelser og dybtgående forandringer af de 
administrative opgaver, eftersom brugen af informatikkens redskaber bliver 
mere udbredt. Disse forandringer i brugernes tjenestegrene vil skabe behov 
for en udvidet støtte fra de centrale databehandlingstjenester.
Direktoratet for Databehandling vil derfor være nødt til at reallokere sine 
ressourcer med henblik på at opfylde disse nye behov for støtte og uddan­
nelse. Dertil kommer, at der må gennemføres en intern reallokering af res­
sourcer fra infrastrukturarbejder og udvikling af applikationer til en ud­
videt finansiering af faste stillinger til varetagelse af de opgaver, som 
er for vigtige til som nu at blive betroet eksternt personale.
x) Dette omfatter ikke personale, som er beskæftiget med datafangst eller 
inddatering af tekster, idet disse opgaver i stadigt stigende grad inte­
greres i andre administrative opgaver, og det omfatter heller ikke hverken 
brugere, der selv forvalter indholdet af databaser, eller tjenestemænd, 
der anvender computere til egne beregninger (statistik, økonometri osv.).

- 3 -
Det eksterne personales utrygge ansættelsesforhold og manglen på styring 
af arbejdet med applikationer er faktorer, som fører til, at dette per­
sonale efterhånden i mindre grad anvendes ved udvikling af applikationer 
og i stedet i
- brugerstøttegrupper, som har til opgave at støtte og uddanne brugerne 
af programmel, hvad enten dette er implementeret på distribueret eller 
centralt materiel,
- specielle aktiviteter, som ikke er dækket af den interne ekspertise.
Parallelt hermed har den tekniske udvikling indflydelse på en række tradi­
tionelle funktioner i den centraliserede databehandling, idet den muliggør 
nye arbejdsformer. Skrivestuer til inddatering er ved at forsvinde, og be­
hovet for driftspersonale daler. Det er en proces, som allerede er begyndt, 
hvilket kan ses af, at datacentrets faste bemanding er faldet med 7 på et
oar.
Man kan altså iagttage en dobbeltbevægelse, der på den ene side betyder, at 
en række funktioner forsvinder, og på den anden side skaber nye behov for 
støtte til og uddannelse af brugere. Med henblik på at styre denne dobbelte 
bevægelse har Direktoratet for Databehandling iværksat et forsøg, som i løbet 
af 1984 skulle kunne føre frem til et konverteringsprogram, der især omfat­
ter ad hoc-uddannelsesaktiviteter.
SAMRÅD MED PERSONALET
Iværksættelsen af et program for udvikling af jobfunktionerne i Direktoratet 
for Databehandling har ikke kunnet ske, uden at man på forskellige niveauer, 
herunder også på individuelt niveau, har inddraget de direkte involverede 
tj enes temænd.
De erfaringer, som indhøstes under dette forsøg, vil senere kunne anvendes 
til at lette den nødvendige tilpasning i generaldirektoraterne, hvor auto­
matiseringen af en række opgaver vil medvirke til, at mange jobfunktioner 
forandres.
Der er også regelmæssigt blevet holdt møder med personalets repræsentanter 
med henblik på at drøfte problemerne på informatikområdet, i særdeleshed 
problemer af menneskelig eller social art. Inden for rammerne af dette 
samarbejde er der blevet taget initiativ til at udarbejde og diskutere et 
dokument om de ergonomiske aspekter af arbejdet ved skærmterminaler.

- 4 -
UDDANNELSE
Den samlede uddannelsesindsats på informatikområdet udgjorde i 1983 3 500
"elevdage", hvilket er en forøgelse på 17% i forhold til 1982.
Disse aktiviteter er delvist gennemført på grundlag af bevillinger hertil 
på uddannelsesbudgettet (ca. 6 millioner bfr.). Det har dog også været nød­
vendigt at søge hjælp hos Kommissionens eget personale. Det gælder især 
uddannelsen i søgning i databaser (940 elevdage i 1983) .
På tekstbehandlingsområdet har generaldirektoraterne udvalgt en række tjene­
stemand, som er blevet uddannet til at fungere som instruktører for deres 
kolleger. Denne uddannelse har givet positive resultater og bør fortsættes 
i 1984.
De eksterne ressourcer, der afsættes til støtte og uddannelse, vil i øvrigt 
betyde en kraftig forøgelse af uddannelsesmulighederne. Fra andet halvår 
af 1984 skulle det være muligt at fordoble uddannelsesaktiviteten på infor­
matikområdet. Denne tendens skulle kunne fastholdes i 1985 på grundlag af 
de ekstra midler, der afsættes til disse aktiviteter (15 mand-år i 1984 til 
støtte og uddannelse og 36 mand-år i 1985) .
Der bliver således tale om omfattende uddannelsesaktiviteter, og da man inden 
for rammerne af INSIS-projektet har haft stor succes med etableringen af 
et informatikværksted (se kap. 6), vil der blive etableret en undervisnings- 
infrastruktur med samlinger af udstyr (mikrocomputere, tekstbehandlingsan­
læg osv.) og pædagogisk materiale (selvinstruerende programmel, video-støt- 
temateriale osv.). Denne investering i både personale og materiel er nødven­
dig, hvis man ønsker en vellykket informatisering af de nævnte aktiviter.

III. INFORMATIKPROGRAM
De generelle retningslinjer, der blev fastlagt i årsberetningen for sidste 
år, har i alt væsentligt stadig gyldighed. De danner grundlaget for et do­
kument, der fastlægger det distribueredes udstyrs arkitektur* ,  og som her 
er medtaget som bilag.
Der blev i 1982 udformet en politik for indkøb af informatisk udstyr og 
t jenesteydelserxx-',  og i overensstemmelse med denne politik har man i 1983 
offentliggjort to udbud. De afgivne tilbud forventes behandlet i 1984.
-Det ene udbud er et rammeudbud med det formål at finde frem til, hvilke 
leverandører der i de kommende 3 år skal levere det distribuerede ud­
styr lige fra mini- og mikrocomputere til tekstbehandlingsanlæg med en 
eller flere terminaler og programmel, som er funktionelt tilpasset de 
forskellige brugergruppers specifikke behov.
- Det andet udbud vedrører fornyelsen af de fælles konfigurationer under 
hensyntagen til Kommissionens behov på informatikområdet i perioden 1985- 
87, både hvad angår programmel, udstyr og/eller service (se kap. 4).
På det tekniske plan er disse udbud et meget velegnet middel til at sørge 
for, at gældende standarder indføres i den grad, de er anvendt i det udstyr, 
der er tilgængeligt på markedet.
x) Dette dokument bygger på en videreførelse af principperne i bilag 1 til 
sidste årsberetning.
xx) Jfr. bilag 2 til beretningen fra sidste år KOM (83) - 240 endelig af 
30. maj 1983.

-  2 -
Det er Kommissionens politik på standardiseringsområdet, at de internationale 
standarder skal respekteres. Der er indgået en aftale med de belgiske og 
luxembourgske post- og telegrafvæsner om anvendelse af deres offentlige 
pakkekommunikationsnet under overholdelse af CCITT's5 5  X.25-standard.  Kom­
missionen ønsker at undgå at skulle etablere tilgange til netværk, som ikke 
overholder de internationale standarder, og producenterne må tilgodese dette 
hensyn ved at udarbejde en strategi, som fungerer i overensstemmelse hermed.
Selv om det således er muligt at fastlægge reglerne for en fremtidig arki­
tektur, må man være klar over, at den infrastruktur og de internationale 
standarder, der er nødvendige for at etablere en sådan arkitektur, først vil 
være til rådighed om nogle år. På mellemlangt sigt bør der derfor gennem­
føres overgangsløsninger, som forbinder de umiddelbare behov og den plan­
lagte udvikling på en sådan måde, at de fremtidige standarder "opfanges".
I bilaget fastlægges retningslinjerne for den distribuerede arkitektur, både 
ud fra et organisatorisk synspunkt og i forhold til de tjenester, værter, 
terminaler, netværk og kommunikationsstandarder, den dækker.
Det er planlagt at iværksætte en undersøgelse af standardiseringsproblemet 
inden for rammerne af INSIS i samarbejde med GD III (Task Force "Ny infor­
mationsteknologi") og Det fælles Forskningscenter i ISPRA med henblik på 
at
- bestemme behovet for standarder;
- fastlægge foreløbige regler for de områder, som ikke dækkes af de eksi­
sterende standarder;
- iværksætte verifikation og kontrol af overholdelsen af standarderne i for­
bindelse med den faktiske drift.
Synkroniseringen med INSIS-programmet udstrækkes til også at dække et antal 
mindre infrastrukturprojekter, som skal gennemføres, bl.a. det elektroniske 
postprojekt INSEM, og disse projekter suppleres med forsøg med elektronisk 
arkivering som et led i kontorautomatiseringen samt med informatikværkstedet 
(se kap. 6). Disse projekter koordineres på interinstitutionelt plan (se 
kap.  8).
Man har på forsøgsmæssig basis på en mikrocomputer udviklet et flerspro­
get tastatur, som dækker samtlige latinske sprog og græsk. I 1984 vil man 
ligeledes på forsøgsmæssig basis konstruere en grænseflade, som giver 
simultan adgang til en række forskellige former for oversættelsesstøtte 
(termbanken Eurodicautom, dokumentationsdatabaser, avanceret tekstbehand­
ling, det automatiske oversættelsessystem SYSTRAN). Desuden vil SYSTRAN 
blive sat i ordinær drift.
x) Jfr. bilag 4.

- 3 -
Et af informatikprogrammets centrale elementer er at reducere udgifterne 
til lokal konvertering til et minimum ved at fastlægge meget stramme 
regler for programmellet, således at det bliver så uafhængigt som muligt 
af valget af materiel (kompatibilitet eller "transportabilitet") .  Tid­
ligere valgte man programmel ud fra, hvilke computere man havde til rådig­
hed, men i fremtiden må man i stadig højere grad koncentrere sig om at 
vælge et bestemt programmel og derefter sikre, at materiellet faktisk kan 
anvendes til implementering af dette programmel.
Der må gøres en særlig indsats for at lette anvendelsen af programpakker, 
især ved udformning af udbudsbetingelser, som kan give optimale betingel­
ser for at vælge programpakker, og ved at oprette et bibliotek over, hvilke 
programpakker der er disponible på de forskellige former for materiel.
Der er også udformet forslag til en ny politik for databaseforvaltning, 
idet dette er det største applikationsfelt i Kommissionen (se kap. 5).

IV. DATACENTRE
I 1983 er der sket et stort antal ændringer af udstyret og driftsformerne. 
Takket været en kontinuert forbedring af forholdet mellem udstyrets pris 
og ydeevne har det været muligt i betydeligt omfang at forøge den databe­
handlingskapacitet, datacentrene stiller til rådighed.
Denne kapacitet omfatter selve computernes databehandlingskapacitet, lager­
kapaciteten (disks og magnetbånd), en lang række færdige programmer, direk­
te brugerstøtte og tilhørende service (læsere, skrivere, raikroformater osv.).
Den sammenlagte databehandlingskapacitet udtrykt i Mips (millioner instruk­
tioner pr. sekund) er steget fra 10,5 Mips ved årets begyndelse til 17 Mips 
ved årets udgang (heri er medregnet den kapacitet, der leveres af eksterne 
servicebureauer) (tabel 2, punkt 1), medens lagerkapaciteten på disks udtrykt 
i gigabytes (milliarder lagrede karakterer) steg fra 40 gb til 60 gb i samme 
periode (tabel 2, punkt 2).
Der er sket følgende ændringer:
- ICL 2976 (1,4 Mips) blev erstattet af ICL 2966D (1,8 Mips), som derefter 
på stedet er blevet ombygget til en 2988 Super Dual (3,8 Mips, som vil 
være tilgængelige fra januar 1984);
- SIEMENS 7551 og 7760 (hver med 1,25 Mips) er blevet erstattet af en 7571 
(med 4,5 Mips);
- Installering og øjeblikkelig igangsætning (november 1983) af en IBM-kompa- 
tibel konfiguration (AMDAHL, IBM, ITT) med en kapacitet på 3,8 Mips, hvil­
ket vil muliggøre en betydelig reduktion af udgifterne til eksterne cen­
tre i 1984, når først man får gennemført den allerede påbegyndte overfør­
sel af applikationer til Kommissionens eget udstyr.

-  2 -
Det ma papeges, at målsætningen for udstyrets grad af disponibilitet (97%) 
ikke har kunnet realiseres i 1983 (tabel 2, punkt 4), hvilket delvist 
skyldes det store antal ændringer af udstyret men i endnu højere grad en 
lang række fejl i klimaanlægget, som først måtte sættes ud af funktion 
(februar 1983) og derefter repareres, udbygges og ændres (pulsationsluftens 
retning). I forbindelse med reparationsarbejderne var det nødvendigt at 
lukke Datacentret i LUXEMBOURG fuldstændigt i nogle dage (slutningen af 
oktober 1983), idet man pa grund af presserende opgaver ikke havde kunnet 
foretage en sådan lukning i februar.
Takket været et omfattende oplysningsarbejde var det muligt at holde bruger­
ne underrettet om processens forløb, og de første måneders drift efter ombyg­
ningen har vist, at det ændrede system fungerer stabilt.
Selv om der er sket en betydelig forøgelse af den databehandlingskapacitet, 
datacentrene tilbyder, og selv om man har indført et ekstra driftssystem 
(IBM-kompatibelt),  er det samlede driftspersonale på Datacentret i LUXEM­
BOURG (tjenestemænd + kontraktansatte) alligevel faldet fra 138 personer 
i december 1982 til kun 113 personer i januar 1984 (tabel 2, punkt 6 og 7) 
(efter indførelse af et tredje skift uden operatørkontrol ("unattended")), 
og dette er sket ved en betydelig reduktion af det kontraktansatte perso­
nale .
Ved forhandlinger med BULL i 1983 opnåede man en forbedring af betingelserne 
for benyttelse af servicebureauet EURIS. Disse betingelser giver frem til 
udløbet af den nuværende kontrakt (31.12.1984) en besparelse på 30% af abon­
nementsafgiften. Dette skal ses i lyset af, at on line-brugen af databaserne 
inden for rammerne af den gældende kontrakt voksede med 30% i 1983.
Da der i et distribueret databehandlingssystem ikke er nogen grund til at 
centralisere forvaltning og inddatering, er disse aktiviteter så vidt muligt 
blevet omorganiseret med henblik på at forbedre den direkte brugerservice.
Afdelingen Datacentret har således mulighed for at orientere sine aktivi­
teter i retning af områder, som i højere grad tjener til at opfylde alle 
brugeres behov, især støtte til anvendelse af programmel, oplysning og ud­
dannelse, teknisk støtte, kontrol af de enkelte elementers funktion og yde­
evne, tildeling af ressourcer og kontrol af deres anvendelse, implementering 
og vedligeholdelse af nyt programmel, udarbejdelse og distribuering af manu­
aler og meddelelser, styrkelse af datasikkerheden gennem dertil egnede red­
skaber og procedurer osv. Disse aktiviteter vil blive udvidet og forstærket 
i 1984.

- 3 -
Man indledte som planlagt i slutningen af 1983 en undersøgelse af proce­
durer og metoder til arkivering af information, og de første resultater 
vil indgå i arbejdet i 1984. På mellemlang sigt (1985-1986) vil der sand­
synligvis blive foretaget mere dybtgående ændringer efter en undersøgelse 
(planlagt til 1984) af de tekniske muligheder for at forbedre forvalt­
ningen af det stigende antal medier (ca. 75 000 magnetbånd ved udgangen 
af 1983). Disse muligheder (super-kanal, bulklager, optiske disks) skal 
gøres til genstand for en særlig undersøgelse under hensyntagen til Kom­
missionens meget heterogene informatiske udstyr.
Det er også planlagt, at der i løbet af 1984 skal tages endelig beslutning 
om anskaffelse af nyt udstyr til erstatning for det, der nu anvendes til 
fremstilling af mikrofiches (KOM), og de relevante forundersøgelser er 
indledt. Samtidig skal mulighederne for benyttelse af laserskrivere ud­
vides, idet det nuværende udstyr snart vil være udnyttet maksimalt.
I betragtning af, at løbetiden for en af kontrakterne med ICL (2982-com- 
puteren) og kontrakten med servicebureauet EURIS (en BULL-computer) er ved 
at være slut, vil året 1984 især blive præget af arbejdet med at gennemgå 
de tilbud, der er indkommet efter udbudet af nye kontrakter i januar 1984, 
hvor udbudsbetingelserne specificerer Kommissionens behov for databehand­
lingskapacitet i perioden 1985-1987, både med hensyn til programmel, udstyr 
og/eller service. Da alle de nuværende kontrakter udløber i 1987, og da 
der er behov for ekstra databehandlings- og lagerkapacitet til nye applika­
tioner, vil de nye kontrakter komme til at omfatte 48 Mips og 205 gigabytes 
i 1987.

TABEL 2
Datacentre ' enhed----
82 8
3 84 | 35 ! 861
87 i
!
1.1
Databehandlingskapacitet 1
|nrps(b) 10.5 1 7 20 26 361
48 1
2.Lagerkapacitet !
1Gb (c) 40 60 75 110 150 205 1  
1
3.Simultane brugertilslutninger1 antal 247 297 352 4 38 555 700 i
4.1
Computernes driftstid 1
1X 97 95 97 97 97.5 98 |
5.Udgifter til udstyr '  I
1M ECU(d) 10.51 9.96 9.88 10.18 10.181
10.18 1
6.1
Kommissionens personale | antal 88 8 1 81 81 8 11
81 1
7.1
Kontraktansat personale |
|antal 50 43 33 30 301
30 I
8.1
Udgifter til kontraktansat j M ECU(d) 3.05 2.00 1.60 1.40 1.401
1.40 |
personale i1
9.Udgifter til servicebureauer 11H E C U ( d ) 4.29 4.24 3.38 2.67 2.67 2.67 j
1 0 .1
Samlede udgifter (a) |M E C U ( d ) 17.85 16.20 14.86 14.25 14.251
14.25 1
1
(a) Samlede udgifter til punkterne 5, 8 og 9
(b) MIPS = Millioner instruktioner pr. sekund. Den leverede maskintid fra servicebureauer­
ne angives som en computers ækvivalente databehandlingskapacitet
(c) Gb = Gigabyte = 1 milliard karakterer
(d) Faste 1984-priser.

TABEL
Anvendelse a f datacentrene Behändl i  ngskapac i te t  
(G IN S /år)(a)Lagerkapacitet  
(M a-år)(b)
°R. APPLIKATION
1. Adm inistrative systemer
2. Finanssystemer
3. S ta tis tis k e  systemer
4. Dokumentationssystemer
5. Kontrolsystemer
6. Modeller
7. Andre app likatio ner
8. Udvikling og vedligeholdelse
9. Computerdrift (c)
10. Fremtidige app likatio n er (d)
11. Reservekapacitet (e)
12. Samlet nettokapacitet (f)
PR. B R U G ER  (g)
1. SCIC
2. EUROSTAT
3. TU
4. G D  I I
5. G D  I I I
6. G D  IV
7. G D  VI
8. G D  IX
9. G D  XI
10. G D  X II
11. G D  X I II
12. G D  XIV
13. G D  XVII
14. G D  X V III
15. Andre G D
16. Anvendelse -  a lle  G D
17. Udvikling og vedligeholdelse
18. Computerdrift
19. Fremtidige ap p likatio n er (d)
20. Reservekapacitet (e)
21. Samlet n ettokapacitet (f)
Eksisterende app likatio ner  
Nye planlagte app likatio ner  
Fremtidige ap p likatio n er  
Reservekapacitet  
Samlet n ettokapacitet ( i)1  3 3 :  H 41------
p c—
9
7H
8  ■ > 3 4 8 8--------------r
p r 5  '
1419 1209 2084 1749 1110 4349 4403 3287 9795 112·;
i  2192 3C 99 3782 4472 4363 532 693 786 938 102;
!  314 C 5033 7027 8733 11088 9660 21291 30926 34628 ■.0614 ■
!  2974 3803 6164 7712 9453 8414 10361 13913 1  7455 20970
!  1447 1931 3077 4236 4943 1137 1740 2390 3132 2520
1  1467 1822 2209 2682 3391 2039 2500 2973 3733 4335
1  279 324 367 411 472 324 395 457 521 543
1  1571 1722 1577 1688 1940 2686 3214 3462 373 1 3947 1
1  1701 1959 2205 2547 2678 10939 12726 14063 15570 1  5  725
I- 1805 9683 20771 - - 10200 35900 69C00
1  8860 17117 18003 21187 2^986 19920 17677 2543 2597 40 C C  1
1  25150 
13801C 48300 85100 88200 60000 75000 90000 128000 17600C 1  
1
1
1  '595 2 3 2 7 3 3 3 6 535 648 770 91311
972 1
I  3140 5033 7027 8733 11079 9660 21291 30926 34628 40587 1
!  44 47 5 1 5 4 6 2 115 122 127 132 143 j
1  965 1216 1564 1992 2595 1903 2331 2784 3519 4119 1
1  1303 1504 1887 2189 2260 300 409 541 675 743 1
1  1 9 5 1 8 3 145 185 7 5 110 205 320 379 1
!  245 239 342 482 606 819 1097 1270 1566 1793 !
1  959 1740 4334 4770 5014 4004 44 7 3 9869 12472 14583 1
1  104 119 137 177 205 117 139 160 192 200 1
1  472 566 595 625 712 86 104 104 104 114 1
1  9 2 1 0 1 1 1 1 128 105 80 9 2 101 116 122 !
1  1 .  8 609 1210 1600 2 7 3 4 239 344 423 1
!  5 110 112 163 224 27 134 139 244 301 !
1  1388 2188 2620 2959 2380 360 447 459 500 525 I
1  841 1112 1424 1791 2309 247 402 558 705 838 1
1  2735 3155 3787 4544 5444 8100 9550 11480 13772 16522 1
1  1671 1722 1577 1588 .  1949 2686 3214 3462 3731 3947 !
!  1701 1 1959 I 2205 2547 2678 10939 12726 14063 15570 16689 1
1  - !11805 9683 20771 - - 10200 35900 69000 !
!  8860 1 17117 ! 18003 21187 27986 19920 1  7677 2543 2597 4000 1
1  25150 1
1  138010 I  
148300
!65100 88200 60000 75000 90000 128000 176000 1
!
BATCH-kapacitet CGINS/ir)(h)
- i 8 3 8 4 8 5 8 6
!  52204 I  61143 !  6535C  !  66399
I  - I  6995 i  25845 j  36686
1  -  '  6995 i  3?84C
'  3996 I  24172 I  19110 |  22175
1  61200 1  92 3  1 0  1 1  1  1 300 f!  5é1 0 0
:  I8 7
72834
46490
69546
25330
214200
(a) G iga-in stru ktio n er p r. år ii n t e r a k t i v  d r if t  
Cb) Mn-ar = I m illio n  karakterer lag ret i 1  år
< C >  i r S ^ T d e t t e ^ k t . ^  er * *  3bne la9er <la9erplads'  so"  a™endes t i l  forelebige f i l e r ,  f.eks. ved sortering)
< d >  b ^ X Â T ^ * ' *  * n  W U k a t W '  ikte « · e ‘^ gt ,  «a beretningen skrives, øen son v il  
(f) “f r  pS.9n' ’d af batchkørsel p3 nogle naskiner. ,
<g> F o ï X ï s e s U s S T b 4  5  9 ln S /a r e r b le “ e * ■
(h) Giga instructions p r. I r  i batchkørsel.
(i) Pa grundlag a f to  s k ift med operatører + et s k ift uden operatører (22.00 t i l  7.00).

V .  INTEGREREDE INFORMATIONSSYSTEMER
Afdelingen Integrerede Informationssystemer varetager en lang række for­
skellige opgaver ,  idet man her har samlet forskellige former for bruger­
støtte, især i forbindelse med brugen af databaser, ansvaret for forvalt­
ning af de tekniske infrastrukturer,  som anvendes til telekommunikation, 
og distribueret udstyr.
Af de statistiske oversigter i kapitel 2 og 7 fremgår det, at generaldirek­
toraterne fortsat udvikler deres organisation på informatikområdet. Det 
drejer sig ikke længere om et mindre antal generaldirektorater, som på grund 
af deres opgaver eller deres personales særlige kvalifikationer forlængst 
har indledt automatiseringen af deres aktiviteter (EUROSTAT, GD II, ...).
Der kommer nye generaldirektorater til, hvoraf nogle allerede har etableret 
et solidt grundlag bestående af kompetente informatikere (GD III, VI, IX, 
XIV, XVI, XVII, TU, Publikationskontoret, og også SCIC er på vej). Frem­
skridtene i den distribuerede databehandling viser sig også i en udbygning 
af det edb-udstyr, der installeres i generaldirektoraterne, selv om de bud­
getmæssige ressourcer ikke har tilladt en fuldstændig gennemførelse af det 
program, der blev lagt i 1982.
DET DISTRIBUEREDE UDSTYR
Tabel 4 viser den planlagte udvidelse af det distribuerede udstyr, både for 
edb-udstyrets og det mere traditionelle udstyrs vedkommende.
Der var i 1983 en meget stor efterspørgsel efter udstyr, og de budgetmæssige 
begrænsninger kombineret med producenternes leveringsfrister har ikke gjort 
det muligt at efterkomme ønskerne for alle udstyrskategoriers vedkommende. 
Dette gælder især tekstbehandlingsanlæg, men antallet af anlæg er dog vokset 
med 41% (tabel 4, punkt 5).
x) Dette omfatter også telefoncentralerne og telextjenesten, som sammenlagt 
i Bruxelles og Luxembourg beskæftiger lidt over halvdelen af afdelingens 
personale.

-  2 -
Der er andre vækstrater, som også fortjener at nævnes:
- ikke-intelligente terminaler (+ 49%) (tabel 4, punkt 3);
- fjernskrivere (+ 71%) (tabel 4, punkt 10);
- lokale skrivere (+ 84%) (tabel 4, punkt 12).
Installeringen af minicomputere har dog kunnet gennemføres som planlagt i 
1982, men under hensyntagen til den forøgede efterspørgsel vil^det være 
nødvendigt at foretage en vis udbygning i 1984 og de følgende år.
Det oprindelige program for installering af mikrocomputere har ikke kunnet 
gennemføres i 1983, og de planlagte anskaffelser er udskudt et år. Der vil, 
som det fremgår af tabel 4, blive gjort en særlig indsats for at opfylde 
den oprindelige prognose i slutningen af 1985 (dvs. 120 mikrocomputere) 
(tabel 4, punkt 4).
Denne udvikling, som medfører en stærk vækst i mængden af avanceret udstyr, 
giver den centrale organisation ekstra opgaver, og her står man over for 
en række vanskelige ressourceproblemer. Når brugerne anvender det dispo­
nible programmel på dette udstyr, skulle det imidlertid føre til en pro­
duktivitetsstigning i generaldirektoraterne og for mange funktionærers ved­
kommende til en udvidelse af de faciliteter, som star til rådighed.
Ved at anvende rammeudbud i forbindelse med distribueret udstyr er det mu­
ligt at udforme en sammenhængende udstyrspolitik for generaldirektoraterne, 
og støttegrupperne vil som allerede understreget blive styrket med henblik 
på at sikre den nødvendige uddannelse og støtte til brug af det programmel, 
som implementeres på udstyret (tekstbehandling, grafik, tabelprogrammel, 
elektroniske postbokse osv.).
TELEKOMMUNIKATION
Den oprindeligt fastsatte målsætning for datakommunikationsnettet blev hoved­
sageligt realiseret gennem en aftale mellem Kommissionen som repræsentant 
for de europæiske institutioner og de belgiske og luxembourgske teleadmini- 
strationer om anvendelse af de belgiske og luxembourgske offentlige pakke- 
kommunikationsnet (DCS og LUXPAC).
Det må fremhæves, at man herved undgår at skulle foretage betydelige 
investeringer, som havde været nødvendige, hvis Kommissionen skulle have 
etableret sit eget datatransmissionsnet. Desuden har værtslandene under 
forhandlingerne fremsat tilbud, som på det økonomiske plan underbygger 
det valg, de europæiske institutioner har truffet.

TABEL 4
DISTRIBUERET UDSTYR
1. Skrivemaskiner
2. Bordregnemaskiner
3. Ik k e -in te lliy e n te  terminal
4. Arbejdsplads med mikrocomputer
5. Tekstbehandlingsanlæg
6. Telex
7. Teletex
8. Inddateringsterm inal
9. Mikrofichelæser
10. Fjernskriver
11. Fotokopimaskine
12. Lokal skriver
13. Højhastighedsskriver
. Telekonferencestudier  
. Fjernindlæsningsterminal(RJE)  
16. Minicomputere
17. Programmel
18. Leverancer og fly tn in g
19. Specialudstyr
20. Andet
21. PrisindeksBUDG.j  
ART. :M Æ N G D E
" I '
220 > 
220 !  
211 |  
222 i  
211 !  
222 I  
23 1  |
211 j
211 i
220 !
222 j
222 I  
211 | 
222 j  
211 j
222 I  
231 I
211 I
211 j
222 j  
211 |  
211 j  
2 2 2 | 
211 i
220 I  
211 I
211 |5060
2290
685
26
7
281
35
174
96
278
381
ilo
7
1
2
21
2084 !  85 !  86
506C
2350
825
26
40
411
88
10
35
201
116
290
450
110
9
1
4
23
23
95100
2410
930
28
120
"511
75
30
2B
226
146
300
520
120
11
1
6
25
25
115100
2460
1100
28
200
600
70
40
25
230
160
310
590
130
13
1
8
27
28
13UDGIFTER 84(a)
251
31
493
218
800
80
SO
96
3
44
600
113
52
44
ISO623
390
210
260
215
750
42
63
28
22
322
2100
650
900180
40
460
7
50
300
20
10
120
53
35
170
200
16
16431
71
1576
7
268
1490
210
100
260
60
215
870
191
35
63
28
25
366
2100
820
800
113
200
900
68
60
150UDGIFTER 83(a)
366
26
535
2
72
754
40
60
95
47
317
220
300
77
44
100724 !
379
204
256
185
720
43
49
25
20
406
1616
644
350
566172
*2
475
6
24
244
103
52
30
146
40
18
100137
20·
25·
4
18! 
88'  
19f 
3( 
4‘ 
2\ 
2( 
406 
161 f 
691 
3i: 
22C  
796 
566 
117 
62
BUDG.
ART.i f t e r·· U d gifter 84 (a)
83 84 85 86
Udgifter (mECU)Ca) 22
23
24
25211 | 5898 | 6747
220 | 807 | 630
222 | 4198 I  3665
231 I  235 | 235
I  !8170
7 9 0
2008300
900
5450
1 7 04433
384
800
3
Program, som  ikke kan gennemføres  
i 1984 p i grcnd af manglende be­
v illin g e r22?  j  Tekstbehandlingsanlæg
i
2 2 2 |  Specialudstyr600 
;  300ifter 83 (a)
1715
2033
232599
246
8328747
630
3665
235
250600
5501453
535
12223847
2420
235598 | 5898
272 I  807 
556 I  419e 
!  235
(a) U dgifter i 1  O C X ) ECU (fa ste  1984-ECU)  
I  = køb
L = le je  in k l. vedligeholdelse  
V = vedligeholdelse  
T = Total

TABEL 5
TELEKOM M UNIKATION | enhed j831
1  84
185 i 36
1
TELEFONNETTETI  I  
I  I1
i1
i
1. Interne lin je rI  I
| antal j13000i
1  14000 15000 !i
16000 1
2. Eksterne lin je r | an tal | 1012 !  1072 1112 I 1200 |
3. Interne sam taler/år (i m illio n e r) | an tal | 20 1  24 30 | 36 1
4. Indgående sam taler/år ( i m illio n e r) | an tal | 8!  io 14 1 16 !
5. Udgående sam taler/år (i m illio n e r) I an tal It  1| I13 1  15 18 I 20 1
TELEXNETTET!  1  
1  11
1É1
I
6. L in je r1  1  
| antal |
I  I1941
| 207
I198 !1
198 |
I
DAT AK0IV MUNI KATIONSNETTET1  1
1  1  | I1
1|1
i
7. Eksterne lin je r1  I 
I  an tal | 181
!  20 (*)17 |1
{a) 12 |
8. Ekstern t r a f ik  (b) 1  Kb/s | 240 1  288 317 | 350 |
9. Interne lin je r  1.200 b/s 1  antal | 268 1  350 440 | 540 !
10. 2.400 b/s 1  antal 1 90 I  100 u o  j 120 !
11. 4.800 b/s 1  an tal I 70 1  85 loo I 115 |
12. 9.600 b/s 1  an tal I 1 5 0 | 180 210 | 200 |
13. 48.000 b/s 1  an tal 1 1 1
14. In tern  t r a f ik  (b) 1  Kb/s |
1  12340 | 2796 
I3252 | 3600 |
15. U d gifter i a lt  (c ): a r t. 211*  1  
| «ECU | 14271
| 1853 2000 j1
2150 |
16. a r t. 222 !  »ECU I 352 | 205 300 | 315 |
17. a r t. 231 i «ECU t  
!  17225 | 8158
17890 i 8930 j
1
(a) Deme t r a f ik  foregar hovedsageligt t i l  og fra  B ruxelles. Den plan lag te reduktion af a n ta lle t  
a f lin je r  skyldes etab lerin g  af X 2 5-n ettet, som  gradvist træder i stedet.
(b) Udtrykt i 1  000 b it s , id et 1  b it e r en basal informationsenhed (0 e lle r  1 ).
(c) U d gifter i 1000 ECU (fa s te  1984-ECU).

- 3 -
Til transmission af data benytter Kommissionen på det tekniske plan to 
multipleksere, som er installeret i Kommissionens lokaler, en i Bruxelles 
og en i Luxembourg, og forbundet via internationale offentlige datanet. Den­
ne tekniske løsning vil blive suppleret ved anskaffelse af koncentratorer, 
hvortil terminalerne i de forskellige bygninger vil blive koblet.
Som det fremgår af tabel 5, udvikler telefonnettet sig stadig i jævnt tempo, 
og ekspansionen skyldes delvist en forøgelse af datatransmissionsaktivi­
teterne (telekopier ...). I 1983 blev der registreret 8 millioner opkald, 
og tallet forventes at stige til 10 millioner i 1984 (tabel 5, punkt 4).
Den nye telefoncentral i Bruxelles (kapacitet: 20 000) fungerer absolut 
tilfredsstillende, og de nye faciliteter, der hermed er skabt, udnyttes i 
høj grad af Kommissionens tjenestegrene.
Forøgelsen af trafikken på telexnettet (tabel 5, punkt 6) er mere beskeden 
end i de foregående år. Takket været forbedringen af systemet SACHEM giver 
dette net imidlertid også brugerne stadig større muligheder. Dertil kommer, 
at telefon, telex og fjernskrivere fra juli 1983 fungerer 24 timer i døgnet 
(herunder også weekender og helligdage).
DATABASER
Der kan konstateres en stærk vækst i efterspørgslen på dette område, og som 
det fremgår af tabel 6, punkt 21 og 23, regnes der med en forøgelse af ba­
sernes volumen på 50% fra 1983 til 1984. Derfor har det været nødvendigt at 
udforme nye principper for databaseforvaltningen således, at disse prin­
cipper i 1984 kan anvendes på nye baser, som er under opbygning, og ved re­
generering af baser, som allerede er i funktion, såfremt den nuværende for­
valtning frembyder svagheder.
Man kan iagttage en dobbelt bevægelse:
- for det første vokser medlemsstaternes interesse for indholdet i Kommis­
sionens databaser,
- for det andet er der et voksende ønske blandt Kommissionens tjenestemænd 
om at kunne konsultere eksterne databaser.
Denne dobbeltbevægelse er ikke noget paradoks. Den skyldes simpelthen infor­
mationsbehovenes stadig mere centrale placering i offentlige og private 
organisationer i vore industrialiserede samfund.
x) Jfr. bilag 3.

- 4 -
Der er derfor behov for en dobbelt indsats:
- på den ene side skal forvaltningen af de interne databaser forbedres med 
henblik på at udbygge medlemsstaternes muligheder for at få adgang hertil,
- på den anden side skal der på det interne niveau ske en udvikling af akti­
viteterne i den såkaldte "data information service". Som meddelt i beret­
ningen for sidste år blev denne service oprettet i begyndelsen af 1983.
På trods af de begrænsede ressourcer har "data information service" taget 
fat på at udbrede de tilgængelige informationer om databaserne ved systema­
tiske præsentationer og uddannelseskurser, som både omfatter søgeteknikken 
og detaljerede redegørelser for basernes indhold. Der er også etableret en 
brugerstøtteservice. På grundlag af efterspørgslen fra tjenestegrenene er der 
skabt mulighed for at benytte nye eksterne baser, således at det samlede antal 
eksterne baser, der nu kan konsulteres af brugerne, er oppe på 360 (fordelt 
på 20 værter).
Der er gjort betydelige fremskridt i databaseforvaltningen i 1983:
- Det automatiske fællesskabsretlige dokumentationssystem CELEX indeholdt 
ved udgangen af 1983 næsten 60 000 tilgængelige dokumenter. Desuden ind­
ledte man i årets løb inddateringen af retsakternes fulde tekst. Databasen 
benyttes af eksterne abonnenter i 13 europæiske lande, og antallet af til- 
slutninger til CELEX udefra blev næsten fordoblet i 1983. Denne positive 
udvikling skyldes tildels, at den engelske version af CELEX er blevet sat
i kommerciel drift. Den tyske version er også sat i drift, men er endnu 
ikke kommercielt tilgængelig. Den oprindelige plan for etablering af ver­
sioner pa flere sprog er imidlertid blevet forsinket, og der er iværksat 
foranstaltninger med henblik på at indhente disse forsinkelser og overholde 
de indgåede forpligtelser.
Aktualitetsbasen ACTU, der indeholder ca. 90 000 dokumenter, blev regenerere! 
i september med henblik på at forøge kvaliteten og lette brugen. Basen er 
nu blevet udvidet, idet generalsekretariatets dokumenter er blevet inklu­
deret, i første omgang på forsøgsbasis.
- Den kritiske gennemgang af Kommissionens største interne dokumentations­
database ECØ 1 (220 000 dokumenter ved udgangen af 1983), der blev ind­
ledt i slutningen af 1982, blev fortsat i 1983. Der er sket betydelige 
fremskridt, men fødningen af basen er endnu ikke fuldstændig centrali­
seret, og det skaber en række problemer med informationens dækningsgrad 
og kvalitet. For at afhjælpe disse vanskeligheder har den gruppe, der 
varetager databaseforvaltningen, påtaget sig selv at behandle et stort an­
tal dokumenter og styrke den kontrol, der foretages ved fødningen.

- 5 -
I 1983 er der blevet gjort en betydelig indsats for at konsolidere data­
basen CRONOS.  Denne indsats indebar en forbedring af systemets pålidelig­
hed og en første revision af indholdet, hvilket har ført til en reduktion 
af antallet af serier (fra 1,4 til 1,3 millioner). Ca. 30 eksterne "kunder" 
har adgang til CRONOS og dennes dokumentationsdatabase CADOS via de na­
tionale netværk. Databasen SIENA (udenrigshandel) har været igennem en 
voldsom udvikling i Kommissionen og er nu i stand til at opfylde en række 
behov, der tidligere måtte tilfredsstilles ved konsultation af eksterne 
databaser (COMEXT ...). Den såkaldte "Data shop" i Bruxelles stabiliseres 
mere og mere i sin rolle som støtte for generaldirektoraterne og hurtig le­
verandør af data til brugerne.
Der er etableret en række andre databaser i forbindelse med udviklingen af 
projekter til dækning af Kommissionens interne behov. Det gælder personale­
området (SYSPER - tabel 6, punkt 1) finansforvaltning og regnskabsføring 
(CRIMSON - tabel 6, punkt 3 ...) og kontrolforanstaltninger (tekstiler - 
tabel 6, punkt 14). Disse applikationer omtales i kapitel 7, Udvikling af 
applikationer, og gøres ikke til genstand for nærmere omtale i dette kapitel.

T A B E L  6
D E VIGTIGSTE INTERNE DATABASER..................
I
1Volu
men (M3) (b)
1  8 3  !
!  11
8 4  |
t!8 5  !
i86
1. Personaleadninistrationssystem (SYSPER)
2. Automatiseret adresseringssystem og ad n in istratio n  a f publika­
tio n er (SAGAP)
3. Regnskab over lån og investeringer (CRIMSCN)I 5 6 0  i 
1  2 3 0  |
1  1 
Å * 6 5  |15 6 0  | 2 4 0  |
19 5  |!
5 6 0  ! 2 5 0  |
1i1 5 0  I5 6 C2 6 0
2 0 0
4. Kronologiske s ta tis tis k e  s e rie r (CRONOS)
5. Udenrigshandel (SIENA)
6. Tilgangssystem t i l  databanken fo r europæiske nomenklaturer
(SABINE)
7. In stitu tio n ern es ju rid is k e  dokumentation (CELEX)
8. Kommissionens interne dokumentation (ECØ 1)
9. Terminologisk databank (EURODICAUTOM)
10. Fællesskabets finansieringsinstrum enter (IFC)
11. Kontrol med gennemførelsen a f d ire k tiv e r (ASMODEE)
12. Automatiseret bibliotekskatalogiseringssystem  (ECLAS)1  1 
I 2 4 0 0  1 
i 1 5 0 0  | 
I 9 4 0  1 
1  1 
I 1 1 8 0  1
1  6 5 5  1
I 2 0 0  |
1  5 1  | 
I 5 0  | 
1  7 0  |12 4 0 0  | 2 5 0 0  j1 1 0 0  j  
11 3 0 0  | 7 5 0  | 2 4 0  | 9 5  | 6 0  | 8 0  |12 4 0 0  i 3 0 0 0  | 1 4 2 0  |
1 4 5 0  I 8 5 0  | 2 8 0  | 1 0 5  I 6 5  1 9 0  |2 4 0 03 3 0 01 7 0 0
1 6 5 09 5 03 3 01 2 07 0
9 5
13. Mi kroøkonomi sk dokumentation (DOME)
14. Teksti Ikontrol
15. In tern  aktualitetsdatabase (ACTU)
16. Forslag, h e n s tillin g e r og meddelelser t i l  Rådet (PERSEE)I  3 9  I  
| 4 0 0  |
i  1 0 0  I1  7 0  I15 1  | 4 0 0  | 1 1 5  ! 8 0  !6 6  ! 4 5 0  | 1 3 0  j 9 0  |8 24 5 01 4 51 0 0
17. Forvaltning a f undersøgelser (CERES)
18. Forvaltning a f G D  111's undersøgelser (Persephone)1  1  1  3 5  1
1  2 0  I
I 115 4  |
2 5  I17 2  | 3 0  I9 03 5
19. Kommissionens dokumentationsservice (SCAD)I  11  5 0  119 0  |11 2 0  I 1 5 0
20. Forsknings- og dem onstrationsprojekter i energisektoren
(SESAME)1  1
!  4 0  |
1  1  I i16 0  1  
118 0  | 
11 1 0
TOTAL:i  11  8 .8 4 6  I11 0 .6 4 5  |11 2 .0 6 8  1 1 3 .2 4  7
22. Databaser under udvikling1  1
1  1 
1  I13 .1 3 5  |
I4 .2 6 0  i5 .3 0 C
SAMLET TOTAL:J  1 
i I
I I11 3 .7 8 0  |11 6 .3 2 8  !1 8 .5 4 7
24. U dgifter t i l  eksterne databaser (a)
25. U dgifter t i l  dokumentanalyse (a)!  1 1  0 .3 8 6  ! 1  0 .7 6 7  !  
!  1  !  !10 .2 3 0  ! 
0 .9 2 C  I  
1  
110 .4 5 0  |  
0 .9 2 0  1  10 .4 5 0
0 .9 2 C
(a) U d gifter i m illio n e r ECU (fa s te  1984-ECU)
(b) M B  =1 m illio n  karakterer.

VI. UDVIKLING A F  INFRASTRUKTUR
Efter undertegnelsen af aftalen med de belgiske og luxembourgske post- 
og telegrafvæsner om benyttelse af datatransmissionsnettet (se kap. 5) 
er undersøgelses- og udvælgelsesarbejdet afsluttet (tabel 7, punkt 1).
Der vil i 1984 blive gjort forsøg med at anvende den såkaldte lokale net­
værksteknologi som almindelig udbredt infrastruktur til al lokal kommuni­
kation af data og tekster.
Med henblik på udvikling af mulighederne for at overføre betydelige mængder 
data mellem computere af forskelligt fabrikat finansierer Kommissionen ud­
viklingen af en type programmel, der kan anvendes ved overførsel af filer.
De samlede udgifter hertil er 1,5 mio. ECU. Protokollen er udformet i over­
ensstemmelse med OSI-arkitekturen i 7 lag (5., 6. og 7. lag) og udgør der­
med en midlertidig standard, som kan benyttes, indtil en international stand­
ard endeligt vedtages. Kommissionen har indgået kontrakter med de enkelte 
computerproducenter om udviklingen af dette programmel, og der er nedsat et 
udvalg, hvori producenterne er repræsenteret, til at behandle de fortolk­
ningsproblemer, der kan opstå undervejs.
Der er gennemført et stort standardiserings- og certificeringsarbejde i for­
bindelse med tilkobling af TTY-kompatible terminaler, det europæiske alfa­
bet og magnetbånd. Dette arbejde fortsættes og udvides i 1984, i særdeleshed 
med henblik på etablering af teletexforbindelser og udformning af en page- 
mode-protokol for terminaler.
INSIS-programmet omfatter udvikling af et interinstitutionelt elektronisk 
postsystem (se kap. 8). Dette projekt påbegyndes i 1984 med en række fore­
løbige installationer og feasibilityundersøgelser af den første operationel­
le fase i 1985 og 1986. Som det fremgår af tabel 7 (punkt 4) er der planlagt 
en betydelig indsats af personale i 1985. Hvis de ønskede budgetmæssige res­
sourcer ikke bevilges, vil mulighederne for at gennemføre projektet være 
stærkt begrænsede.

-  2 -
Af punkt 5 og 6 i tabel 7 fremgår det, hvilke ressourcer der er afsat 
til udformning og offentliggørelse af udbud og analyse af de indkomne 
bud på distribueret udstyr til brugerne (se kap. 3). Der er indkommet 
en række bud som reaktion på et udbud, der vil gøre det muligt at fast­
lægge en udstyrspolitik frem til 1986. Fra og med 1985 vil det imidler­
tid være nødvendigt at indlede de forberedende arbejder med henblik på 
den nye generation af materiel i 1987.
Informatikværkstedet (tabel 7, punkt 7), der blev etableret i 1983, fun­
gerer som ramme omkring afprøvningen af nyt distribueret materiel og 
undersøgelsen af bedre grænseflader for adgangen til informationer samt 
forskellige forsøg inden for INSIS-programmet.
Den konsolidering af statistikprogrammellet, der er indledt i 1983, skulle 
kunne afsluttes i 1984, og dermed skulle det være muligt fremover at re­
ducere vedligeholdelsesarbejdet.
I overensstemmelse med de nye retningslinjer, der er beskrevet i beretning­
ens kapitel om målsætninger (kap. 1) lægges der stigende vægt på program­
pakker som et vigtigt middel til højnelse af produktiviteten. De infrastruk­
turarbejder, der er planlagt i forbindelse hermed, omfatter dels udarbejdel­
se af udbudsbetingelser med henblik på valg af det bedst egnede programmel 
i forhold til den samlede mængde disponibelt udstyr og dels udarbejdelse af 
tekniske retningslinjer for udviklingen af applikationer, herunder også an­
vendelsen af programpakker.
Der er planlagt nye projekter med henblik på at højne datakvaliteten og -sik 
kerheden. Det drejer sig om etablering af databaser over disponibelt program 
mel og udstyr, om et system til forvaltning af applikationsmiljøerne og et 
system til kontrol med adgangen til informatikområdets ressourcer.

TABEL 7
UDVIKLING AF INFRASTRUKTUR
1. Datakommunikationsnet
2. Lokale netværk
3. Udstyrets kompatibilitet
4. Tværinstitutionel elektronisk post 
og automatisk arkivering (a)
5. Lokale konfigurationer 1984
6. Lokale konfigurationer 1987
7. Informatikværksted og eksperimen­
telle projekter (a)
8. Grænseflader for adgang til in­
formation (a)
9. Konsolidering af statistisk pro­
grammel
10. Driftsprogrammel
11. Udviklingsprogrammel
12. Støtte til forvaltning af kvali­
tet/ sikkerhed
13. Forvaltning,INSIS-koordinering (a) 
undersøgelser, planlægning
SAMLET TOTAL:
15. heraf eget personale:
16. eksternt personale (mand-år):MAND-ÅR
83
2.0
1.3
2.7
5.8 
0.7
5.8
16.3
5.8
4.5
7.8
52.7 
34.0
18.784
0.2
0.7
4.2
7.6
5.3
3.0
1.0
10.3
4.1
2.7
1.7
6.2
47.0
30.085
0.5
5.0 
16.5
5.0
5.0
2.0
1.5
7.0
5.5
4.0
5.0
5.086
62.0 
30.0 
17.0 i 32.00.5
4.0
15.5
10.0
2.0
5.5
7.0
4.5
3.0
5.0
5.0
62.0
30.0
32.0
(a) Bidrag til INSIS-programraet

VII. UDVIKLING AF APPLIKATIONER
I forbindelse med udviklingen af applikationer må indsatsen koncentreres om 
at opfylde den stigende efterspørgsel fra brugerne, samtidig med at man und­
går, at ventetiden på udvikling af nye applikationer forlænges i retning 
af det helt uantagelige.
Hvis dette skal nås inden for de ressourcemæssige rammer, der er beskrevet 
i kapitel 2, kræver det en produktivitetsforøgelse i udviklingsarbejdet. 
Denne problemstilling er taget under behandling i et særligt projekt, og 
man har først og fremmest undersøgt to mulige løsninger, nemlig indførelsen 
af programpakker, som er tilgængelige på markedet, og metoder til udformning 
af applikationsprogrammel.
Imidlertid er der behov for store investeringer i uddannelse og brugerstøt­
te, hvis programmel af den type skal implementeres (tabel 8, punkt 1) og 
disse midler skal tages fra bevillingerne i artikel 214 til udvikling af 
applikationer. Derfor er det vigtigt, at det foreslåede budget godkendes.
Denne politik vil kunne give følelige resultater fra 1985, men allerede i 
1983 har man kunnet konstatere, at alle løbende projekter og projekter, som 
skal udvikles inden for Direktoratet for Databehandling, bygger på eksi­
sterende programpakker eller programpakker, som man er i færd med at anskaf­
fe.
Af den generelle inddeling i applikationsområder i tabel 8, punkt 2: "Ved­
ligeholdelse, forbedringer og almindelig støtte" fremgår det, hvilke perso­
nalemæssige ressourcer der er afsat til disse opgaver .  Oplysningerne i 
tabel 8 kan ikke sammenlignes med oplysningerne i den tilsvarende tabel i 
beretningen for sidste år, fordi de i år også omfatter arbejdet i general­
direktoraterne. Denne bemærkning gælder i øvrigt også de andre punkter i ta­
bel 8, undtagen punkt 3 (Produktiviteten i udviklingen af applikationer).
x) Planlægningsproceduren var i 1982 ikke tilstrækkelig udviklet til, at d 
kunne gives en detaljeret oversigt over personaleforbruget i general­
direktoraterne. Det var kun muligt at anslå et samlet personaleforbrug 
(55 mand-år).

-  2 -
Det ses (af total 2 i tabel 8), at der i 1983 blev ofret betydelige ressour­
cer på vedligeholdelse og forbedring af applikationer, idet denne post 
omfatter 43% af de samlede ressourcer. Der er derfor god grund til at fore­
tage en modernisering og tilpasning af de gamle applikationer, især ved an­
vendelse af programpakker med henblik på at reducere denne andel. Det er 
på denne baggrund, man skal se de prognoser, som er indeholdt i tabel 8 
(en nedgang på mere end 25% frem til 1986) .
Det er også vigtigt, at udviklingsmetoderne bliver forbedret, og at det per­
sonale, der foretager udviklingen af applikationerne, gives datamatiske red­
skaber, som kan hjælpe dem i deres arbejde. Dette er formålet med punkt 3 
Produktiviteten i udviklingen af applikationer". De investeringer, der gøres 
i 1984 og 1985, skulle stort set være tjent ind igen i 1986. De anførte tal 
vedrører udelukkende Direktoratet for Databehandling, men deres effekt på 
generaldirektoraterne skulle kunne beregnes næste år.
Punktet "Projekter under udarbejdelse" (tabel 8, punkt 4) omfatter en liste 
over projekter, der nu er under udarbejdelse, dvs. de indledende analyser 
eller feasibilityundersøgelser er afsluttet. Det vil være alt for omfattende 
at kommentere dette punkt linje for linje, men ved en gennemlæsning vil man 
kunne forvisse sig om, at informatikken indtager en central position inden 
for en række forskellige aktivitetsområder. Den medvirker til rationaliser­
ing af den interne administration og finansforvaltning.  Samtidig muliggør 
computernes lagerkapacitet, at der oprettes og udvikles store statistiske 
databaser og dokumentationsdatabaser .
Desuden er informatikken blevet et uundværligt redskab for Kommissionen i 
dennes rolle som traktaternes vogter. Applikationer af typen "kontrol" er 
blevet uundværlige redskaber for Kommissionens politik på forskellige om­
rader som industripolitik, landbrugspolitik, konstatering af uregelmæssig­
heder i forhold til Fællesskabets forordninger, handelsforbindelser med 
tredjelande osv.
Punkt 5 "Planlagte projekter" omfatter projekter, der bygger på afsluttede 
eller løbende feasibilityundersøgelser, og som kan igangsættes i løbet af 
1984. Til disse projekter er der i 1984 afsat 20 mand-år (total 5). Det be­
tyder, at der næsten ikke er ressourcer tilovers (1 mand-år) til nye udvik­
linger. Denne problematiske situation skyldes, at de ønskede ressourcer for 
1984 ikke er blevet bevilget.
Tabel 9 indeholder en liste over nye projekter, som skal udvikles i fremtiden. 
Blandt disse projekter bemærker man især nogle enkelte, som er af stor betyd­
ning, enten på det politiske plan eller for Kommissionens funktion. Det drejer 
sig om: kontrol med nationale støtteordninger, konsolidering af CELEX, det 
nye regnskabssystem SINCOM, CEDIN, "aflønning i henhold til vedtægten", for­
valtning af post og arkivering..... .

- 3 -
Den samlede indsats udtrykt i mand-år udgør 257,85, men de disponible res­
sourcer frem til udgangen af 1986 er kun på 160,09 mand-år. Den forsinkelse, 
der derved opstår, vil først kunne indhentes ved udgangen af 1987, og dette 
forudsætter ovenikøbet, at der ikke føjes nye ønsker til listen inden da, 
hvilket er yderst usandsynligt. Det er derfor af afgørende vigtighed, at 
de ønskede budgetmæssige ressourcer bevilges, idet ventetiden for brugerne 
i modsat fald hurtigt vil nærme sig det uacceptable.

TABEL 8
U D V IK L IN G  A F  A P P L IK A T IO N E RM A N D -Å R
83 84 85 86
1.U D D A N N E L S E  O G  S T Ø T T E  TIL B R U G  A F  P R O G R A M P A K K E R 5.00 15.00 36.00 37.00
2.V E D L IG E H O L D E L S E , F O R B E D R IN G E R  O G  A L M IN D E L IG  S T Ø T T E
2.1 Administrative systemer 29.69 15.96 9.02 5.172.2 Finanssystemer 13.87 16.44 14.45 14.47
2 .3 Statistiske systemer 25.19 22.51 22.48 23.91
2.4 Dokumentationssystemer 10.14 11.24 10.94 10.842.5 Kontrolsystemer25.89 25.40 22.98 21.19
T O T A L  2.104.78 91.55 79.87 75.58
3.P R O D U K T IV IT E T E N  I U D V IK L IN G E N  A F  A P P L IK A T IO N E R 1.52 1.41 -8.16
4.P R O JE K T E R  U N D E R  U D A R B E JD E L S E
Spørgsmål fra parlamentarikerne (ROGER)(Tværinstitutionelt) 0.91 1.28
Direktivdatabase (A S M O D E E  II)(alle G D )1.36 0.46
Offentligt tilgængelig juridisk dokunentaticn (C E L E X ) 4.90 0.10
Statistiske undersøgelser (E U R O S T A T ,G D  VII, XI,XVIII) 4.55 4.44 0.30 0.30
Udenhandelsstatistik (E U R O S T A T ) 6.19 4.76 3.88 2.19
Forhandlinger inden for G A T T  (E U R O S T A T , G D  I, T U ) 5.74 4.37 2.74
0.55(a)Statistiske databaser S IE N A (E U R O S T A T ) 3.42 3.57 7.65 3.29Forvaltning af toldtariffen (T A R IC  II)(TU, G D  VI) 1.43 0.15 0.15 0.20
Styring af tolketildelingen (SAFIR)(SCIC)2.0(a)
11.04 11.79 4.86 1.27Stalkontrol (G D  III)7.10 5.35 5.31Tekstilkontrol (G D  III)5.50 0.22Socialfonden (fase 1)(G D  V )1.29 0.26 0.14 0.14E U G F L  - udvikling + F E O P A Y  (G D  VI) 1.52 2.32 0.48 0.21
Administration af udviklingsfonds t i l  støtte t i l  tredjelande0.40(a)
(PICS +  FIM PICS) (G D  VIII)2.90 2.95 1.37 0.70
Forvaltning af programmer for fødevarehjælp (G D  VIII) 1.11 0.72 0.20 0.20Konsulentfirmaer (G D  VIII)1.08
Administration og personale (SY SPER ,M IN ISY SPER ,A FL)(G D  IX) 8.98 11.93 4.97 0.49
Forvaltning af kontrakter (D IO D C N  II, G D  XII) 1.15 1.50 0.50
D en europæiske Fond for Regional Udvikling (E F R U ) (G D  X V I) 2.67 0.30 0.14
Forsknings- og demonstrationsprojekter i energisektoren (S E S A M E ) (G D X V II 0.33 0.26
Regnskab over lån og investeringer (C R IM S O N ) (G D  XVIII) 3.81 2.26 1.95 1.95
Budgetbibliotek (G D  X IX ) 2.00 1.31 0.50
Konstatering af uregelmæssigheder (G D  III, VI, XIX, X X ,T U ) 0.40 2.07 0.78
3.00(a)
Overtrædelse af gældende bestemmelser (SG, G D  III, G D  VI) 0.84 1.44 0.22
Periodika (G D  VI) N11.66(a)
D en terminologiske databank E U R O D IC A U T O M  (G D  IX) 1.08
Database - energi S IR E N E  (G D  XVII, E U R O S T A T ) 2.50 2.50
Scndhedsinspektion (G D  VI) 0.94
Database - alle informationer offentliggjort af og o m  de europæiske
institutioner (S C A D , C E D IN ) (Tværinstitutionel) 1.18 0.57
Landøkonomisk bogføring (IN LB) (G D  VI) 5.55
Andre applikationer vedrørende alle G D 6.40 8.63 12.32 15.56
1.90(a)
T O T A L  4 81.92 84.59 52.59 29.24
5.P L A N L A G T E  P R O JE K T E R  (Indledende analyse og feasibiLityundersøgelse
afsluttet)
Base t i l  forbehandling af udenrigshandelsdata (E U R O S T A T ) 5.67 2.10
Energidatabase (SIREN E)(G D  X V II)(E U R O ST A T ) 6.11 2.71
Socialfonden -  fase 2 (G D  V ) 0.76 0.76 0.76
E U S F L  -  fisk (G D  X IV ) 2.42 2.01
Forvaltning af bankindeståender (C R IM SO N -FIN A N S F O R V A L T N IN G )(G D X V III) 1.09
Forvaltning og offentliggørelse af stålpriser (GDIII,PLtolikationskontore t) 3.71
T O T A L  5. 19.76 7.58 0.76
6.R E S S O U R C E R  TIL N Y E  P R O JE K T E R  (kumuleret 84/86: 160,09) 1.06 45.75 113.28
7.S A M L E T  T O T A L : 191.70 213.48 223.20 247.70
Heraf: 7.1 - personale i Direktoratet for Databehandling 49.60 50.15 47.70 47.70
7.2 -  Generaldirektoraternes personale 54.10 58.33 65.00 75.00
7.3 -  Eksternt personale (mand-år) 88.00 105.00 110.50 125.00
(a) CADDIA-budgettet.

TABEL 9
NYE PROJEKTERM"Åns Laet 'nø d ven d i g udvik^·  
! L in g s in d s a ts  i m a n d -ir
K o n tro l med n a tio n a le  s tø tte o r d n in g e r  (SAMIS)(GD IV , V I ,  V I I ,  X IV , GS)
N yt regnskabssystem  SINCOM (GD X IX , XX, a l l e )
K o n s o lid e rin g  a f  den fæ lle s s k a b s r e tlig e  d atab ase (CELEX)
C ED IN -databasen: in fo rm a tio n e r o f f e n t l i g g j o r t  a f  in s t it u t io n e r n e  (T v æ r in s t itu t io n e l)  
CEDIN SATELLITTER (h e ru n d er EPOS og E u ry d ic e )
SIPA (GD IX ) In t e g r e r e t  p la n læ g n in g s - og a d m in is tra tio n s s y s te m
A flø n n in g  i henhold t i l  vedtæ gten -  lø n , t je n e s t e r e js e r , s y g e s ik rin g  (GDIX + tv æ rin s t  
A d n in is tr a tio n  a f  f a s t  ejendom , in v e n ta r o s v . (SYSBIEN)(GD IX )
V e d tæ g ts b ib lio te k
P e rs o n a le a d m in is tra tio n  (SYSPER) fa s e  I I  
O v e rs æ tte Is e s fo rv a Itn in g  
P r a k tik a n te r
Åbning a f  baserne f o r  e k s te rn e  b ru g e re  
K o n to ra u to m a tis e rin g  t i l  GS  
SEKRETARIAT/MEDDELELSESPLIGT (GD IV )
B u d g e tte rin g  (GD X)
INFRASTRUCTURE EVALUATION SYSTEM GD V I I  
Database o v e r d a ta b a s e r  
F o rv a ltn in g  a f  p o st og a r k iv e r in g
EUROSTAT: U n d e rs ø g e ls er: P r is e r  i b yg g esekto ren
T ra n s p o rt  
S tå lfo r b r u g  
V in s e k to re n  
Den s o c ia le  s e k to r  
D atab a se r: K ø b e k r a fts p a r ite te r  
P r is n iv e a u e r  
M e ta -d a ta
Thésaurus o v e r s ta tis tik n o m e n k la tu r e r  
A n alyse og fo r v a lt n in g  a f s t a t i s t is k e  t a b e lle r  
In t e g r e r e t  no m en klatu rsystem  f o r  a k t i v i t e t e r  og p ro d u k te r (SINAP)
User f i  le  management  
Ad hoc a n a ly s e
A p p lik a tio n e r , som u d v ik le s  a f  g e n e r a ld ir e k to r a te r n e :
G D I ~
GD I I  
GD I I I  
GD V I  
GD V I I  
GD V I I I  
GD IX  
GD X  
GD X I  
GD X I I I  
GD X IV  
GD XVI  
GD X V II  
(GD XX)
Den ju r id is k e  T je n e s te  
SCIC  
TU
Andre GD
DISPONIBLE RESSOURCER FREM  TIL 1986 IFØLGE TABEL 8  
UNDERSKUD I  PERIODEN 1984-1986TOTAL:11.«)
8. 4 C
1.50 
2.00 
8.30
5.50 
7.55
3.50
2.00
3.50
5.00
1.00 
1.00
3.00
3.00 
0.50 
5.25
5.00
10.00
00
50
00
00
8.00
00
00
6.00
7.00
5.00
8.00 
2 .0 0  
5.00
3.00
6.00
3.80
22.00
2.30 
7.90 
0.95
7.00
2.00
9.30
7.00 
4.95
4.00 
6.15 
2.40 
0.40 
0.20
10.00
257.85
160.09
5 7 . 7 6

VIII. TVÆRINSTITUTIONELT SAMARBEJDE O G  I  N  S  I  S
Formålet med INSIS-programmet er at forberede etableringen af et tværinstitutio- 
nelt integreret kommunikationssystem, som dækker hele Fællesskabet. Det er hen­
sigten, at systemet ved en passende anvendelse af ny teknologi skal forbedre ud­
vekslingen af information mellem Fællesskabets institutioner og medlemsstaternes 
administrationer.
Den ny teknologi vil kunne anvendes effektivt, hvis de fremtidige INSIS-brugere 
i rette tid tager initiativ til at sikre, at informationsudvekslingssystemerne 
gøres kompatible i alle led fra afsender til modtager. En forudsætning for at nå 
frem til en sådan kompatibilitet er, at brugerne indgår og respekterer indbyrdes 
aftaler, der gør det muligt at udveksle informationer under overholdelse af 
internationale standarder, men uafhængigt af udstyrets oprindelse.
Desuden bør INSIS-programmet kunne få en positiv indflydelse på to af de centrale 
aktører i den elektroniske revolution, nemlig post- og telegrafvæsnerne og indu­
strien, og stimulere til gennemførelse af en koordineret række af pilotprojekter.
Udformningen af disse projekter er vidt fremskreden, og der er blevet ført for­
handlinger herom i Det rådgivende Udvalg, der består af repræsentanter for med­
lemsstaterne og Fællesskabets institutioner og organer.
De fire projekter, som er udviklet inden for rammerne af INSIS, er:
- INSEM-projektet*^,  der drejer sig om en gradvis indførelse af en almindelig 
elektronisk posttjeneste i institutionerne, således at de faciliteter, der 
hermed etableres, også kan anvendes til udveksling af informationer med medlems­
staterne. De elektroniske postbokssystemer, der nu gøres forsøg med, skal senere 
kunne integreres i dette projekt.
- STRADA-projektet*'1  ,  der har til formål at erstatte den daglige ekspedition
af tusindvis af sider fra institutionerne til medlemsstaterne via de faste re­
præsentationer med et elektronisk system til hurtig overførsel af tekst. På 
længere sigt (1987) skal STRADA integreres i INSEM.
*) Se bilag 4

-  2 -
- Et videokonferenceprojekt igangsat af Kommissionen i forbindelse med 
CEPT's EVE-program ,  som i pilotfasen omfatter etablering af en for­
søgsforbindelse mellem fællesskabsinstitutionerne i Bruxelles og Luxem­
bourg. Ved hjælp af dette projekt skulle det være muligt at undersøge 
videokonferencens funktionelle, ergonomiske og psykologiske aspekter.
- Projektet "informatikværksted", som er omtalt i kapitel VI.
Disse projekter gør det muligt inden for rammerne af INSIS at anvende og 
fremme brugen af de internationale standarder. Hvor sådanne standarder ik­
ke eksisterer, vil der blive vedtaget midlertidige standarder i overens­
stemmelse med den strategi, som er fremlagt i kapitel 3.
Det egentlige INSIS-budget er relativt beskedent (ca. 3,25 mio ECU i 1984), 
idet den supplerende finansiering sikres af brugerne.
Det tværinstitutionelle Datamatikudvalg (CII) er direkte impliceret i INSIS- 
programmet, eftersom det kontrollerer programmets tværinstitutionelle aspekter. 
Udvalget har nedsat brugerudvalg for det elektroniske postprojekt og video- 
konferenceprojektet,  og formandskabet i begge disse udvalg varetages af 
Europa-Parlamentet.
CII støtter i øvrigt udviklingen af andre initiativer med tværinstitutionel 
koordinering. Institutionerne har vedtaget en fælles politik for indkøb af 
udstyr med henblik på at garantere maksimal kompatibilitet mellem deres ma­
teriel. De udbud af kontrakter om levering af distribueret udstyr, der er 
nævnt i kapitel 3 og 5, er et godt eksempel på dette samarbejde. Det samme 
er Kommissionens underskrivelse på samtlige institutioners vegne af aftalen 
med de belgiske og luxembourgske post- og telegrafvæsner om anvendelsen af 
det offentlige datatransmissionsnet.
Dette frugtbare samarbejde omkring infrastrukturer og udstyr bør udvides til 
også at dække applikationer.
Der er nedsat et udvalg med henblik på at støtte CII i arbejdet med at rea­
lisere denne målsætning. Det er blevet besluttet af koordinere en række ap­
plikationer på forskellige aktivitetsområder med henblik på at sikre, at de 
er kompatible (personaleadministration, udbetalinger, det automatiske ud­
budssystem osv.).
x) Se bilag 4.

- 3 -
Der er aftalt andre fælles initiativer, som især drejer sig om uddannelse.
Endelig har Kommissionen i år oprettet et tværinstitutionelt dokumentations­
kontor, hvor alle informationer, der kan tænkes at være af fælles interesse 
for institutionerne, samles. Der er udformet nøjagtige regler for adgangen 
til disse informationer og for inddeling af brugerne i forskellige katego­
rier .
Sammenlagt kan man konkludere, at det tværinstitutionelle samarbejde efter 
igangsættelsen i 1982 har givet sine første positive resultater i 1983. Det 
synes helt sikkert, at dette samarbejde fremover vil udgøre et væsentligt 
element i institutionernes funktion på informatikområdet.

IX. KVALITETSSTYRING O G  INTERN KONTROL
En af målsætningerne for Kommissionens virksomhed på informatikområdet i 
1983 var en forøgelse af ydeevnen og højnelse af kvaliteten. På grundlag 
af de aktiviteter, der blev gennemført i 1983, er det lykkedes at:
- udarbejde en kvalitetsplan med kvalitetsmålsætninger (computernes drifts­
tid, svartid ved terminalerne osv.);
- gennemføre en analyse af sikkerhedsaspektet på informatikområdet, udar­
bejde et dokument om principperne for datasikkerhedspolitikken og udnævne 
en person til posten som ansvarlig for datasikkerhed;
- i samarbejde med repræsentanter for personalet at udarbejde et dokument 
med titlen "ergonomi i forbindelse med edb", som er godkendt af Udvalget 
for Arbejdssikkerhed- og Hygiejne og offentliggjort med henblik på en 
gradvis gennemførelse af de beskrevne ergonomiske principper i Kommis­
sionens tjenestegrene;
- gennemføre stikprøvekontrol af bestemte applikationer og projekter.
Med den således fastlagte ramme for kvalitetsstyringen og datasikkerheden 
vil det være muligt i det kommende år at sikre en hurtig udvikling i over­
ensstemmelse med følgende retningslinjer:
- iværksættelse af kvalitetsplaner inden for de enkelte tjenestegrene og kon­
trol med numeriske kvalitetsindikatorer;
hensyntagen til ergonomiske aspekter ved valg af udstyr og møbler og ved 
udvikling af applikationer;
- fastlæggelse af ansvaret for og udvikling af vigtige projekter i for­
bindelse med kontrollen med adgangen til ressourcerne på informatikområdet 
og forvaltningen af konfigurationerne;
risikoanalyse og udformning og afprøvning af en nødplan (contingency plan) 
for de mest udsatte applikationer;
- udpegning af kontaktpersoner på området datasikkerhed med henblik på at 
kontrollere gennemførelsen af datasikkerhedspolitikken i tjenestegrenene.

-  2 -
Udviklingen af kvalitetsstyring og datasikkerhed, som i stadig stigende 
grad vil komme til at omfatte operationelle aspekter, bør ikke forhindre 
en udvidelse af "kontrolaktiviteterne", som fremover også bør omfatte ud­
arbejdelsen af en 3-års plan og gennemførelsen af stikprøvekontrol, især 
af store projekter og databaser.

X. BUDGET FOR INFORMATIKOMRÅDET
De planlægningsmetoder, der blev indført i 1982, har muliggjort en mere 
detaljeret indsigt i tildelingen af ressourcer til de enkelte projekter 
i generaldirektoraterne og givet et bedre grundlag for opstilling af be­
hovsprognoser for de kommende år. Tabel 10 fra sidste års beretning er i 
denne årsberetning opdelt i to tabeller:
- i den første tabel anføres udgifterne i faste 1984-ECU og løbende ECU 
artikel for artikel med underopdeling i hver artikel i henhold til 
punkterne i andre tabeller (angivet ved referencer).
- i den anden tabel er anført forpligtelsesbevillinger, der kun vedrører
et enkelt budgetår, samt faktiske udgifter inkl.  overførte bevillinger ar­
tikel for artikel.
Det var planlagt, at der i 1983 gradvist skulle indføres analytisk regnskabs­
føring på informatikområdet. Dette projekt har imidlertid på grund af mang­
lende ressourcer ikke kunnet udvikles så hurtigt som planlagt, og det er der­
for ikke muligt at fremlægge de første resultater deraf i denne beretning.
Det har i 1983 været muligt at øge væksten i brugerservicen (32%) .  Dette re­
sultat vil imidlertid ikke kunne gentages i 1984 på grund af de utilstrække­
lige bevillinger. Det må påpeges, at den kritiske minimums tærskel for be­
villingerne i kapitel 21 var fastsat til 33,2 mio ECU*' (1983-niveau),  medens 
det bevilgede budget kun er på 30,5 mio ECU.
Sammenlagt vil udgifterne i 1984 kun vokse med 9,4% i forhold til 1983, og 
det er en vækst på kun 2,4% i faste priser. Denne vækst er som vist for 
svag til, at de oprindelige målsætninger for 1984 kan realiseres.
x) Jfr. beretningen for sidste år - dokument KOM (83)240 endelig, kap. 10.

-  2 -
Ved en nærmere betragtning af tabel 10 vil man se, at væksten i de ønskede 
bevillinger fra 1984 til 1985 skyldes nogle bestemte budgetartikler (211,
2U, 220,^222). Driftsudgifterne på informatikområdet (210, 212, 213) ligger 
derimod på et stabilt niveau.
En stabilisering af udgifterne til udvikling af applikationer og indkøb af 
distribueret udstyr kræver, at der i første omgang foretages betydelige in­
vesteringer med henblik pa at nå op på et niveau, hvor udgifterne kan stabi­
liseres. Dette fremgår også af en nærmere betragtning af tabel 10.
Bevillingerne til kapitel 21 bør på grundlag af en ajourføring af bevillinger­
ne fra sidste ar forøges med mindst 5,5 mio ECU (1984-niveau).  Da udarbejdel­
sen af budgetforslaget for 1985 sker på et tidspunkt, der er præget af økono­
miske vanskeligheder, foreslas det, at denne målsætning realiseres i to om­
gange.
Hvis dette ikke sker, vil en række vigtige investeringer ikke kunne foretages, 
og følgen bliver, at:
- ventetiden på nye applikationer vokser i risikabel grad, idet der skal læg­
ges et underskud pa 50 mand—ar oveni det underskud, der allerede nu skal 
overvindes, før nye projekter kan sættes igang.
- installeringen af distribueret udstyr (automatisk kontorudstyr, mikrocomputere 
osv.) forsinkes, og tjenestegrenenes muligheder for produktivitetsforbedring­
er formindskes.
de første faser af det interinstitutionelle elektroniske postsystem forsinkes 
pa ny, og at hele projektets fremtid derved bringes i fare.
Det må i øvrigt også understreges, at der kan gennemføres besparelser ved be­
villing af et større antal faste stillinger. Antallet af eksternt ansatte, 
som udfører opgaver af permanent karakter, kan omregnet sættes til 93 mand-år, 
hvilket betyder, at det vil være muligt at spare 1,7 mio ECU, hvis udførelsen’  
af disse funktioner overlades til fastansatte tjenestemænd.
Endelig ma det atter en gang papeges, at budgetnomenklaturen endnu ikke er 
tilpasset den integration, der efterhånden sker af de forskellige former for 
automatisk informationsbehandling. Denne uoverensstemmelse er ikke just posi­
tiv for administrationen af området, og den udgør helt sikkert en barriere 
for produktivitetsforøgelsen i de administrative tjenestegrene.

TABEL 1 0
UDGIFTER T IL  INFORMATIKOMRÅDET i m illio n e r faste 1984-ECU
1
n e r
!  :a)T
!  ftrt.
iI  TEKST
1|  8 3 8 4 8 5 8 61
I  £ 7  1
1
2.51
1  2 1 0 i D a ta c e n tre ts  d r i f t I  9 .9 6 9 .8 8 10.18 10.181
1  1 0.13 '
11  211  
11
i D atanetvæ rk
!  4 .22|  D is tr ib u e r e t u d s ty r|  5 .9 0 6 .7 5 8 .1 7 8 .3 0 1  8 .3 0
15.15 1 !  T eleko m m u n ikatio n su d styrI  1 .43 1 .8 5 2 .0 0 2 .1 5 1  2 . 15 i
ii 1 T o ta l1  7 .3 3 8 .6 0 10.17 10.45 !  1 0.45 1  
|  1
11
!  212j  D rifts p e rs o n a le j  i
'2.6 1I  E k s te rn t p e rs o n a le| 2 .0 0 1 .6 0 1 .4 0 1 .4 0 !  i . 4 0  1
|j  D r ifts p e r s o n a le  -  d is t r ib u e r e t  u d s ty r1  0 .6 5 1.08 0 .8 7 0 .8 7 I  0 .8 7  1
i 1
1I  T o ta l «1  2 .6 5 2 .6 8 2 .2 7 2 .2 7 !  2 .2 7  !
1
i!
!  213| D r ifts o p g a v e r , som v a re ta g e s  a f e k s te r n t p e rs o n a le |  1
1  2 .9 1| S e rv ic e b u re a u e rI 4 .2 4 3 .3 8 2 .6 7 2 .6 7 1  2 .6 7  I
I  6.24 1|  E k ste rn e  d a ta b a s e r 'I 0 .3 8 0 .2 3 0 .4 5 0 .4 5 |  0 .4 5  !
i
i1
1|  T o ta l
I|  4 .6 2 3.61 3.12 3 .12 I  3 .1 2  1
i1
!  2141
|  A nalyse og program m ering samt fo r a n a ly s e  og s æ rlig e  p r o -1  1  
1  |
1 1|  j e k t e r ,  som u d fø re s  a f  e k s te r n t p e rs o n a le|  |
17.16 1 j  In f r a s t r u k t u r  (e )I 1 .19 1 .1 0 2.11 2.11 I 2.11  1
18.3 i|  U d v ik lin g  a f  a p p lik a tio n e r  (e )1  5 .3 5 6 .7 8 7 .2 9 8 .2 2 I 8 .2 2  I
1
11
I| T o ta l
I1  6 .5 4 7 .8 8 9 .4 0 10.33 j1 0.33 |
|  I
I  6 .25
I1
1  215
I1
|  D okunentanalyse u d fø r t a f  e k s te r n t p e rs o n a le 1  0 .7 7 0 .9 2 0 .9 2 0 .9 2 !  0 .9 2  1
1
1
|1  21 j I  a l t  kap . 21 j 3 1 .8 7 3 3 .5 7 3 6.0 6 3 7.271  1 
1  3 7.2 7  |
i i
14.23
1|  220  
1|  K o nto rm askin er (b )
|I 0.81 0 .6 3 0 .7 9 0 .9 01  1 
| 0 .9 0  1
11 | 222I
l T ekn isk m a te r ie l og in s t a lla t i o n e r  (d  + b)i !
14 .2 4 1 !  D is tr ib u e r e t u d s ty r 1  4 .2 0 3 .6 7 5 .3 8 5 .4 5 1  5 .4 5  |
15.16 1 I T elekom m unikation 1  0 .3 5 0 .2 8 0 .3 0 0.31 I 0 .3 1  1
i1
Ij  T o ta l  
I1  4 .5 5 3 .9 5 5 .6 8 5 .7 6 [  5 .7 6  !
1 | 231I
| P o rto  og te le k o m m u n ik a tio n s g e b y re r (b  + c)i 1  
I I
|  4 .2 5 1 i U d styr1  0 .2 3 0 .2 3 0 .2 0 0 .1 7 !  0 .1 7  I
15.17 1 | T elekom m unikationI 7 .2 3 8 .1 6 7 .8 9 8 .9 3 |  8 .9 3  |11!I  T o ta l1  7 .4 6 8 .3 9 8 .0 9 9 .1 0 I 9 . IC 1
ii
!l I  a l t  kap. 2 1 , 2 2 , 23
III 4 4.6 9 4 6 .5 4 |5 0 .6 2 5 3.0 3 !  5 3.0 3  !
j t
(a) Referencerne henviser t i l  de foregående ta b e lle r. Det fø rste  t a l angiver tabellens numier og det e lle r  de  
følgende t a l ,  det enkelte punkt i tab e lle n .
(b) Tallene dækker ikke b e v illin g e r t i l  andet end informat ikområdet, der er indeholdt i sam m e a r tik e l.
(c) Tallene dækker kun’ b e v illin g e r t i l  telekom m unikationsafgifter.
(d) Indbetalinger t i l  telefon cen tralen  i 1983 er ikke medregnet.
(e) Tallene svarer t i l  a n ta lle t a f mand-år ydet a f eksternt personale, som er anført i tabel 7 og 8. Udgifterne  
t i l  et mand-år er fas ts at t i l  66 000 ECU i budgetprognosen (1985-87), 65 000 ECU i 1984 (på grund af over­
fø rs le r fra  1983) og 61 300 ECU i 1983 (den re e lle  værdi fo rh ø jet med in fla tio n s ra te n  med h erb lik på at
nå frem t i l  fa s te  1984-ECU).

T A B E L 10 a
BEVILLINGER TIL INFORMATIKOMRÅDET i m illio n e r løbende ECU ( f)
'A r t .  ' TEKSTF  -  F o rp lig telser (a)  
B = B etalinger (a)8 3
O C  i  Datacentrets d r if t
211 !  Datanetværk
212 I  DriftspersonaleF
B
F
B
F
B
2 1 3 j  D riftsopgaver, scrn varetages a f ekstent personaleF
214 !  A nalyse og program m ering samt fo ra n a ly s e  og  
s æ rlig e  p r o je k t e r , som u d fø re s  a f  e k s te rn t  
p e rs o n a le
215 | D o kin e n ta n aly se  u d fø r t a f  e k s te rn t p erso n ale
2 1 | I  a lt  kap. 21 (b)
220 | Kontormaskiner (c)
ii
I
222 | Teknisk m ateriel og in s ta lla tio n e r (c + e)  
23i | Ftorto og telekommunikat ionsgebyrer (c + d)  
I  a lt  kap. 21, 22, 237.93
9 .4 8
6 .7 7
6 .9 7
2 .3 0
2 .5 2
4 .2 2
4 .4 0
6.00
6.22
0.78  
0.73
28.00
30.32
0.77
0.77
5 .1 0  
4 .3 3
7.40
7.10
41.27
42.528 4
9 .43
9 .8 8
7 .75
8 .6 0
2 .6 5
2.68
3 .61
3.61
6.22
7.88
0.84
0.92
30.50
33.57
0.63
0.63
3.15
3.95
8.09
8.39
42.37
46.548 5
10.17  
10.70
10. 16
1 0.69
2 .3 8
2 .3 8
3 .2 7
3 .2 7
9 .5 6
9 .8 8
0 .9 6
0 .9 6
3 6.5 0
3 7.88
0 .8 3
0 .8 3
5.97
5.97
8.50
8.50
51.80
53.1886
10.72
11.27
11.01
11.56
2.51
2 .5 1
3 .4 5
3 .4 5
11.43
1 1.43
1.02
1.02
4 0 .1 4
4 1 .2 4
1.00
1.00
6 .3 7
6 .3 7
1 0.0 7
10.07
5 7.5 8
5 8 .6 88 7
11.25  
1! .83
11.56
12. K
2 .6 4
2 .6 4
3 .6 3
3 .6 3
12.00
12.00
1 .0 7
1 .0 7
4 2.1 5
4 3.31
1.05
1 .0 5
6 .6 9
6 .6 9
10.57
10.57
6 0.4 6
6 1 .6 2
(a) Forskellen skyldes overførte bevi lin g er (se teksten)
(b) Bevillingsønskerne (fo rp lig te ls e s b e v illin g e r) blev forøget t i l  30,5 mio ECU fo r 1982, 32,5 mio ECU  
fo r 1983 og 35,52 mio ECU fo r 1982.
(c) Tallene dækker ikke b e v illin g e r t i l  andet end informatikområdet, der er indeholdt i sarnne a r tik e l.
(d) Tallene dækker kun b e v illin g e r t i l  telekonmunikationsgebyrer.
(e) Indbetalinger t i l  telefoncentralen i 1983 er ikke medregnet.
( f )  Ctnregningen fra  faste 1984-ECU t i l  løbende ECU er sket på grundlag a f følgende in fla tio n s ra te r:  
1984/83: + 5,1%, 1985/84: + 5,1%, 1986/85: + 5,3%, 1987/86: + 5%.

XI. KONKLUSION O G  PERSPEKTIVERING
Væksten i brugerservicen er opretholdt i 1983 (+ 32%), selv om bevillingerne 
til informatikområdet kun blev forøget med 4%. Det er et resultat, som bør 
fremhæves, fordi udviklingen på informatikområdet giver sig udslag i en pro­
duktivitetsforøgelse i Kommissionen som helhed, idet det bliver muligt at 
"lave mere" med et næsten uændret antal ansatte.
Vækstraten er også et tegn på, at der er sket fremskridt. Det vigtigste ele­
ment i årene 1983 og 1984 er imidlertid, at der er blevet eller vil blive 
taget beslutninger af betydning for fremtiden om netværksinfrastrukturen og 
det centrale og distribuerede udstyr.
Det har været muligt at indhente en del af de tidligere opståede forsinkelse 
Men hvis Kommissionen skal realisere de målsætninger, den har sat sig på det 
te område, er det af afgørende betydning, at der foretages investeringer i 
distribueret udstyr (kontorautomatisering, mikrocomputere) og udvikling af 
nye applikationer i 1985.
Det må også påpeges, at Kommissionens virksomhed på informatikområdet i be­
tydelig grad afhænger af eksternt personale (anslået 184 mand-år i 1983). 
Denne situation bliver ikke mindre foruroligende af, at den til en vis grad 
dækker over en afhængighed på områder, som er af central betydning for vor 
organisation. Ved bevilling af et antal nye faste stillinger vil det være 
muligt at foretage en overproportional reduktion af udgifterne, samtidig med 
at organisationen styrkes på en række af sine vigtigste felter.

D E L  B
ANVENDELSEN A F  INFORMATIK 
I  DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER

-  1 -
INDLEDNING
Størstedelen af behovene for videnskabelig, teknisk og administrativ data­
behandling ved centret i Ispra dækkes af Datacentret.
Derudover findes der i forskellige laboratorier specielle minicomputere, der 
anvendes til registrering og forbehandling af eksperimentelle data samt til 
højt specialiseret databehandling som f.eks. billedbehandling, eller som lo­
kale dataanlæg forbundet ved hjælp af datacentrets netværk. Dette spørgsmål 
er nærmere behandlet i bilag I.
Centrets udvikling på informatikområdet følger en plan, som blev udarbejdet 
i 1974-1980 med henblik på FFC's program 1980-1983.
Afdelingen for datamatik under Institut A har ud over at dække de projekter, 
der har med informatik at gøre, til opgave at styre Datacentret og afdeling­
ens kontorchef er ansvarlig for Datacentret.
Der findes et "brugerudvalg", hvis medlemmer er udpeget af anlæggets direktør, 
og som i princippet består af de forskellige institutters og direktoraters 
direktører samt de radgivere, som disse medlemmer har fundet det adækvat at 
medtage i udvalget.  Udvalget afholder regelmæssigt møder, som indkaldes af 
direktøren for Institut A, der også er formand for udvalget, og det fremlæg­
ger forslag til de overordnede retningslinjer for Datacentret med henblik på 
den bedst mulige opfyldelse af brugernes behov.
Desuden har hver enkelt kontorchef udnævnt en "brugerrepræsentant", hvis funk­
tion er at opretholde kontakten mellem afdelingens personale og den ansvar­
lige for Datacentret.
Datacentrets budget har form af en samle-konto (1.30.2), der modtager bidrag 
ra de forskellige programmer i det omfang, disse programmer trækker på Data­
centrets service. Dette betyder, at ydelserne til de forskellige brugere 
faktureres.

-  2 -
Datacentrets aktiviteter dækker:
- den egentlige computerdrift, herunder også det interne datatransmissions- 
net ;
- implementering og vedligeholdelse af basisprogrammellet;
- implementering og vedligholdelse af videnskabelige og tekniske biblio­
teker, herunder også meget store, generelt anvendte programmer, især på det 
ingeniørvidenskabelige område;
- brugerstøtten består af:
.  direkte mundtlige oplysninger;
.  organisering af kurser og seminarer;
.  distribution af detaljerede skriftlige oplysninger (10 årlige publika­
tioner) ;
.  udformning af oversigtshåndbøger om tekniske emner.
Maskinel- og programmelbehovene undersøges regelmæssigt gennem forespørgsler 
hos brugerne, idet svarene derefter sammenholdes med den foreliggende viden 
om Datacentrets udvikling og den faktiske brug af de informatikhjælpemidler, 
centret stiller til rådighed.
Datacentret indkøber maskinellet efter udbud af indkøbskontrakter og ind­
hentning af udtalelser fra CDIC og CCAM (Det rådgivende Udvalg for Indkøb og 
Kontrakter) - FFC.
Ved valget af maskinel baserer Datacentret sig på overensstemmelse med de 
standarder, der fremgår af henstillingerne fra Udvalget for Normer og Stan­
darder (S.I.C .) .

\
- 3 - ï
//
1. ANLÆG, UDVIKLING, PROGNOSER PÅ KORT OG LANG SIGT ■
Det eksisterende maskinel er udvalgt efter udbud i årene 1979 og 1980.
Installeringen af maskinellet startede i august 1980 og fortsatte i 1981 
og 1982 i takt med udviklingen af de reelle behovi
Den installerede databehandlingskapacitet er efterhånden blevet for lille 
til at opfylde brugernes behov, og der bør udarbejdes en langsigtet plan for 
udvikling af FFC's databehandlingskapacitet. En sådan plan er skitseret i 
bilag II. Til gennemførelse af planen vil der være behov for økonomiske og 
personalemæssige ressourcer af et omfang, som ikke for øjeblikket er til 
rådighed.
De bevilgende myndigheder godkendte i slutningen af 1983 to udbud, som blev 
offentliggjort.
Udbudene indgår i en plan på kort sigt til dækning af de mest umiddelbare 
behov i den kommende fireårsplan, der blev vedtaget den 13. december, og de 
holder sig inden for de strenge budgetmæssige begrænsninger, der er blevet 
fastsat.
Det er planlagt dels at foretage en udvidelse af den eksisterende databe­
handlingskapacitet og dels at skabe større variation i de ressourcer, der 
stilles til rådighed for brugerne.
Brugerne har nemlig udtrykt ønske om at kunne køre deres videnskabelige og 
tekniske programmer på netop den type computere, programmerne er udformet 
til, for derved at undgå konverteringsproblemer, der i nogle tilfælde kan 
være særdeles komplicerede.
I forbindelse med udvidelsen af den eksisterende databehandlingskapacitet 
må det bemærkes, at de foreliggende statistikker, der dækker en periode på 
mere end 10 år, viser, at efterspørgslen efter databehandling i den centrale 
procesenhed hvert år i praksis vokser med 30% i forhold til det foregående 
år. Denne vækst kan betragtes som normal i sammenligning med, at man i forsk­
ningscentrene tillader en almindelig årlig vækst på 25 - 35%.
Hvad angår behovet for perifer lagerkapacitet dækker de foreliggende sta­
tistikker en kortere årrække, men de viser også en udvidelseskoefficient på 
ca. 1,3 pr. år.
Af hensyn til den tid, der må gives leverandørerne til at udforme tilbudene, 
vil resultaterne af udbudene næppe foreligge før en gang i løbet af første 
kvartal af 1984.

- 4 -
2. DATACENTRETS MASKINEL
Datacentrets maskinel består hovedsageligt af en AMDAHL 470/V8 computer 
med en kapacitet på 6,5 Mips samt en betydelig mængde perifere enheder og 
et netværk bestående af 7 SOLAR 16 computere.
Der findes omkring 160 ikke-intelligente terminaler og ca. 20 minicomputere, 
der udgør de intelligente terminaler, i de forskellige bygninger i anlægget 
i Ispra.
Tabel C giver en detaljeret oversigt over den eksisterende konfiguration.
Tilgangen til computeren lettes af et internt netværk, der består af
7 SOLAR 16/65 computere af fransk fabrikat (SEMS), som udover deres anvendelse 
i telematikprojektet giver adgang til den centrale computer via EURONET.
En af disse minicomputere blev i slutningen af 1982 installeret i GD XII, 
og den har i høj grad lettet samarbejdet mellem Kommissionens tjenestegrene 
og FFC.
Dette projekt blev gennemført i samarbejde med GD IX og GD XII-Bruxelles.
Datacentrets maskinel har ikke undergået nogen væsentlige ændringer i 1983. 
Fire forældede pladestationer, en pladestation med fast hoved, 1 kortlæser 
og hullemaskine samt en båndlæser blev taget ud af drift og tilbageleveret 
til leverandøren, da man ikke længere fandt dem brugbare. Den eneste videre­
udvikling, der er sket, angår datasikkerheden, idet man har installeret og 
afprøvet et nyt branddetekteringssystem og nyt' brandslukningsmateriel· med 
HALON-gas.

- 5 -
3. PERSONALE, BASISPROGRAMMEL OG DRIFT
3.1 Personale
Datacentrets personale omfattede i januar 1982 30 personer, men er fra 
november 1983 reduceret til 29 personer. Det lå i hele perioden under 
det budgetterede personale på 36 personer.
Personalet fordeler sig som følger:
JANUAR DECEMBER
Admi nistration 2 2
Operatørvirksomhed 10 10
Datafangst 3 3
Basisprogrammel 8 7
Netværk 2 2
Brugerstøtte 5 5
30 29
I årets løb har personalet deltaget i en række specialkurser og seminarer 
som forberedelse af den fremtidige udvikling. For det driftspersonale, der 
vanskeligt har kunnet sendes på kurser andre steder, er der blevet af­
holdt interne kurser i form af seminarer med anvendelse af audiovisuelt 
udstyr.
3.2 Basisprogramel
Computerens driftssystem var frem til december 1982 det absolut forældede 
MVT.
Det blev først muligt at gå over til et andet system, da der i 1980 blev 
installeret en computer af en senere generation.
Overgangen til det nye system efter installering af den nye computer 
blev forberedt omhyggeligt for at undgå at skabe vanskeligheder for 
brugerne både under installeringen og igangsættelsen, og det tog lang 
tid at organisere og gennemføre denne proces.

-  6 -
Det nye driftssystem (MVS) blev igangsat den 1. januar 1983, og de to 
systemer arbejdede parallelt i en seksmåneders periode således, at 
brugerne gradvist og gnidningsløst kunne gå fra det ene system til 
det andet.
Det gamle system (MVT) blev derudover videreført i endnu tre måneder 
alene for de administrative tjenestegrenes skyld for at garantere en 
maksimal kontinuitet i driften af disse tjenestegrenes applikationer.
I perioden fra igangsættelsen af MVS-systemet frem til MVT-systemet blev 
taget ud af brug, arbejdede de to systemer parallelt under et tredje 
system (VM), der garanterede en ligelig ressourcemæssig fordeling mellem 
de to driftssystemer og en økonomisk forsvarlig overgang uden anvendelse 
af ekstra maskinel.
Installering og vedligeholdelse af driftssystemerne er praktisk taget 
udelukkende blevet varetaget af Datacentrets eget personale.
3.3 Drift
Computeren drives i:
- 2 skift med operatørkontrol fra kl. 7.00 til 24.00;
- 1 skift uden operatørkontrol fra kl. 24.00 til 7.00.
Derudover anvendes lørdag formiddag til vedligeholdelse af filer på 
disks. Dette arbejde udføres som overtimer.
Under "unattended" (dvs. uden operatør) drift køres dele af meget store 
programmer uden operatørstøtte, som i øvrigt heller ikke er disponibel 
i denne periode.

- 7 -
4. BRUGERSERVICE
4.1 Databehandling
I 1982 har Datacentret ydet følgende service:
C.P.U.-timer som faktureret nyttetid 2 700
heraf Batch-kørsel 
og interaktiv drift (TSO)2 272 
428
hvilket dækker 129 600 Batch-opgaver
og 119 800 opgaver i Time Sharing
Brugen af den centrale computer er kun forøget med ca. 12% i forhold 
til 1982. Dette skyldes i alt væsentligt anvendelse af et mere effek­
tivt programmel i det nye driftssystem. Der er tale om en produktions­
forøgelse i forhold til 1982 på
Fordelingen af denne service på de forskellige programmer og samle­
konti (administration) er angivet i tabel A.
Det lader sig let konstatere, at 88,5% af Datacentrets aktivitet be­
står af serviceydelser til forskningsprogrammer, medens 10% dækker 
generelle tjenesteydelser og lidt mindre end 1,5% eksterne kontrakter, 
hvoraf nogle er indgået med andre af Kommissionens organer.
4.2 Brugerstøtte
Efter ibrugtagningen af det nye driftssystem har brugerstøtten især 
været koncentreret om hjælp til konvertering af applikationer tilhøren­
de Datacentrets brugere.
Til dette formål blev der også organiseret et kursus i de væsentligste 
forskelle mellem den nye version af FORTRAN (FORTRAN 77) og den gamle 
(FORTRAN VI).31%
56%Batch-kørsel og 
Time Sharing-opgaver.

-  8 -
Ud over de 10 årlige numre af "Computing Centre Newsletter" blev der ud­
givet et specialnummer med titlen
"Using the IMSL and NAG libraries" (september 1983)
samt et orienterende blad om Datacentrets faciliteter til distribution i 
Kommissionens tjenestegrene.
Datacentret og dets faciliteter blev præsenteret i Bruxelles pa et møde 
med repræsentanter for en lang række generaldirektorater, som blev organi­
seret i april af GD XII.
Der blev i skoleferien organiseret et 15 timers introduktionskursus til in­
formatikken for elever ved Europaskolen.
I forbindelse med en arbejdsweekend blev der arrangeret et seminar om infor­
mationsdistribution og indføring i informatikken, især for ledende personale 
(direktører, kontorchefer og sektionschefer) og personale med tværgående 
organisatoriske forpligtelser (ansvarlige for programmer og projekter).
I slutningen af året afholdt man seks gange et kursus om anvendelse af de 
nye faciliteter under TSO med sammenlagt 72 deltagere. Kurset omfattede og­
så praktiske øvelser.

- 9 -
5. BUDGET
5.1 Udgifter
Udover det sekundære budget, der vedrører personalets lønninger, 
disponerer Datacentret over et primært budget, der dækker alle 
andre udgifter, såsom leje af maskinel, programmel, indkøb, ved­
ligeholdelse, materiale, der forbruges osv.
Datacentrets bevillinger fordelte sig i 1983 som følger (i tusind 
ECU):
Tabel B viser i store linjer, hvorledes hovedparten af udgifterne 
er fordelt.
5.2 Pris/ydeevne
Datacentret kontrollerer nøje forholdet mellem maskinellets pris 
og ydeevne.
Størstedelen af kontrakterne er på fastprisbasis i hele lejemålets 
løbetid, og i modsat fald er de udtrykt i lire. Ved omregning af den 
sidstnævnte form for kontrakter til ECU er der på grund af veksel­
kursens udvikling næsten ikke tale om prisstigninger, hvilket for­
klarer, hvorfor beløbene næsten ikke er steget og for nogles ved­
kommende sågar faldet fra 1982 til 1983.
Kontrollen gav i 1983 følgende resultat:primært
sekundært2 580 
1 430
I alt 4 010
den centrale computers ydeevne 
årets omkostninger
1 Mips pr. år = 129 200 ECU6,5 Mips 
810 000 ECU
diskkapacitet 
årets omkostninger10,8 Gigabytes 
370 000 ECU
1 Gigabyte pr. år = 34 400 ECU
Det kan en passant bemærkes, at anlægget omfatter ca. 2 Gigabytes 
perifert lager pr. Mips i den centrale computer.

-  10  -
Under hensyntagen til Datacentrets totale omkostninger fremgår det, at
6,5 Mips + 10,8 Gigabytes i alt koster 4 010 000 ECU.
Prisen pa 1 Mips + 1,7 Gigabytes pr. år ligger i størelsesordnen 617 000 
ECU eller 28,4 millioner FB, dvs. 2 370 000 FB/måned.
C.P.U.-timerne (2 700 timer) kostede 4 010 000 ECU, hvilket er det samme 
som 0,0635 ECU eller ca. 2,92 FB pr. million instruktioner.
Der er tale om et mindre prisfald i forhold til 1982 (10%), og det er en 
særdeles favorabel pris sammenlignet med servicebureauernes priser.

KONKLUSION
Datacentrets aktiviteter i 1983 har været karakteriseret af, at materiel  
let har udvist en høj pålidelighed samtidig med, at driftsprogrammellet  
er blevet væsentligt mere effektivt.
Den ydede brugerservice er forøget med 30% pa basis af en forøgelse pa  
kun 12% af brugen af maskinellet.
Vi nærmer os imidlertid det punkt, hvor bade den centrale computer og de  
perifere lagerenheder udnyttes maksimalt, og det er da også allerede plan­
lagt at udvide faciliteterne og gøre dem mere varierede.

-  12  -
TABEL A
OVERSIGT OVER BRUGERSERVICEN FORDELT PÂ  
PROGRAMMER OG SAMLEKONTI
73001
73003
73004
73005  
T otal
73011
73012
73013
73014
Total
73021
73022
T o tal
73041
73046
T o tal
1.20
1.30.3
1.40.2
1.50.1
T o tal
1.94.0Reaktorsikkerhed
Sikkerhed i forb.med nukleare materialer
Safeguards og forvaltning af fissile stof  
fer
Super-SARA Test Program SSTP
Solenergi
Brintproduktion, energioplagring og  
transport
Termonuklear fusionsteknologi  
Høj temperaturforsøg
Miljøbeskyttelse
Teledetektion fra luften og rummet
Informatik
Uddannelse
Administration og teknisk service - ISPRA
Centralværkstedet - ISPRA  
ESS0R
De videnskabelige afd. - databaseforvalt­
ning
Ekstern brugerservice41,94%
2,21%
1,06%
18,17%
2,21%
0,0 2%
2,75%
0,37%
5,09%
1,48%
3,04%
0,78%
9,40%
0,25%
0,36%
9,47%
1 0 0,00%
i

-  13 -
TABEL B
UDGIFTSFORDELING
1  :----------------------------------------------------------
jL
eje og vedligeholdelse af main-frame computer  
|810.000I
E C U s  I 
I
1
Leje og vedligeholdelse af on line perifere enheder 370.000I
E C U s  I 
|
jLeje og vedligeholdelse af andet maskinel  
1570.000I
E C U s  I 
I
Leje af programmel 255.000I
E C U s  I 
I
Elektricitet 170.000I
E C U s  I 
I
Lokalevedligeholdelse (brandsikring osv.) 20.000I
E C U s  I 
I
(Materiale, som forbruges120.000I
E C U s  I 
I
1  Mindre investeringer (modemer, racks, osv.) 125.000I
E C U s  I  
I
1  Forskellige kontraktarbejder 140.000I
E C U s  I  
I
I
2.580.0001
1
E C U s  1
1
1

- 14 -
TABE L  C
DATACENTRETS KONFIGURATION
1AMDAHL 470/V8 med en kapacitet på 6,5 Mips
16 pladestationer med mobilt hoved, magnetisk belæg  
og udskiftelige plader med en kapacitet på 3,2 Gigabytes
24 pladestationer med mobilt hoved, magnetisk belæg  
og faste plader med en kapacitet på 7,6 Gigabytes
1on line perifer enhed med en kapacitet på 23 Megabytes
6båndstationer med høj tæthed (6250/1600 bpi)
3båndstationer med middel tæthed (1600/800 bpi)
1kortlæser/hullemaskine
3skrivere med en sammenlagt kapacitet på 4000  
1injer pr.  minut
2styreenheder til telekommunikation hver omfatten­
de 96 kommunikationslinjer med direkte forbindel­
se til mere end 160 ikke-intelligente terminaler  
og ca. 10 intelligente terminaler (nogle intelli­
gente terminaler sammenkobler andre intelligente  
eller ikke-intelligente terminaler)

- 15 -
BILAG I
BESTANDEN AF MINICOMPUTERE I FFC'S ANLÆG I ISPRA
Af fortegnelsen over materiel i anlægget i Ispra fremgår det, at man råder  
over ca. 250 mini- og mikrocomputere. De fleste af disse maskiner er i-  
midlertid fuldstændigt integreret i centralt laboratorieudstyr og er så­
ledes ikke til rådighed for generel databehandling, ja ofte kan de endog  
slet ikke anvendes dertil.
En undersøgelse foretaget i 1983 hos forskellige afdelinger i anlægget i  
Ispra drejede sig specielt om bestanden af egentlige minicomputere, dvs.  
programmerbare maskiner, der anvendes i laboratorierne til dataregistrering  
og databehandling.
Det viste sig, at hovedparten af materiellet var af mærket "DIGITAL EQUIP-  
MENT CORPORATION" enten af typen PDP11 eller en af VAX-typerne, men pro­
ducenter, som BULL, HEWLETT PACKARD og WANG var også godt repræsenteret.
Undersøgelsen viste en samlet bestand på 51 minicomputere (se tabel I-a).
Datacentret har med henblik på at øge mulighederne for sammenkobling af  
disse computere systematisk inkorporeret dem i det interne netværk (INET)  
bestående af Datacentrets 7 SOLAR 16/65 computere og den centrale computer.
Man må huske, at INET er koblet til EURONET, og det betyder, at de tilkob­
lede minicomputere kan anvende databehandlingsfaciliteter, der er distri­
bueret over hele Fællesskabets område.

- 16 -
TABEL I  -  a
MINICOMPUTERE I ANLÆGGET I ISPRA
D ig ita l Equi pæ nt Corporation Hew lett Packard
PDP11/03
PDP11/05
PDP11/23
PDP11/34
PDP11/34A
PDP11/44
PDP11/60
PDP11/70
VAX 11/7508
3
8HP 1000 F 
HP 1000 L 
HP 3000/30 
HP 85 F 
HP 9845.B2
1
1
1
2
I B M
IBM 433129 B u l l
SOLAR 16/40 
SOLAR 16/65
W A N G
WANG 2200 VP 
WANG 2200 MVP 
WANG 2200 T

BILAG I I
INFORMATIKPROGRAM FREM TIL 1990
Computere anvendes i stadigt større omfang til mange forskellige applika­
tioner, og man kan ikke forestille sig, at alle slags applikationer kan  
sættes i drift på en enkelt type computer.
Til løsning af bestemte problemer er selv de største eksisterende computere  
ikke hurtige nok, men andre applikationer kan fungere på basis af lokal data­
behandling med mulighed for fra tid til anden at trække på mere omfattende  
ressourcer. Anvendelsen af informatik i anlægget i Ispra er allerede nu ba­
seret på både Datacentrets centrale computer og minicomputere, som er pla­
ceret i de forskellige laboratorier. Det er planlagt, at der snarest skal  
ske en fordobling og måske endda en tredobling af den centrale databehand­
lingskapacitet og gives adgang til eksterne ressourcer som f.eks. meget  
store computere, især dette tiårs nyeste produkt de såkaldte "vector proces­
sors" .
Hvis FFC's programmer skal gennemføres, og hvis Centret fortsat skal samar­
bejde med andre forskningscentre, der allerede råder over dette meget effek­
tive, men også meget kostbare udstyr, må Centret selv have adgang til lignen­
de udstyr.
Behovet for traditionel databehandlingskapacitet er hastigt stigende, men vi  
anser det for overordentlig sandsynligt, at der bliver behov for computere  
af typen "vector processors", som kan bruges til behandling af den form for  
problemer, der opstår ved simulering af komplekse systemer.
Behovet for selv på stedet at have rådighed over sådant udstyr vil givetvis
blive akut omkring 1987.
Installering af den slags maskinel vil kræve opførelse af en ny bygning, der  
kan rumme både det nye og det gamle materiel, idet det gamle materiel stadig  
vil være nødvendigt og samtidig fungere som front-end-processor i forhold til  
supercomputerne.

-  1 8  -
Ud over udgifterne til køb eller leje af dette nye materiel må man også  
regne med udgifter til driftspersonale både på programmel- og materiel­
siden.
Dertil kommer en vurdering af behovet for mini- og især mikrocomputere, og  
det vil særligt sige tekstbehandlingsanlæg og udstyr til en tilfredsstil­
lende forbehandling eller lokal databehandling, i forhold til behovet for  
distribueret databehandling og kontorautomatisering.

UDVALGET FOR NORMER OG STANDARDER
Årsberetning 1983
Takket være Det tværinstitutionelle Datamatikudvalgs (CII) effektive mel­
lemkomst anerkendes Udvalget for Normer og Standarder nu både indenfor og  
udenfor Kommissionens tjenestegrene og de øvrige fællesskabsinstitutioner.  
Udvalget har fastlagt en forretningsorden for de månedlige møder og ud­
videt sine aktiviteter for at dække de mange forskellige opgaver, det har.  
Udvalgets kommissorium er beskrevet og offentliggjort i to interne meddel­
elser fra Datacentret med titlen: "Composition, Compétence et Saisine du  
Comité des Normes et Standards" (Guide d'Informatique, Luxembourg; Compu-  
ting Centre Newsletter, Ispra) .
Dertil kommer, at Udvalget er blevet et veletableret forum, hvor nye ideer  
og nye udviklinger diskuteres, og det bliver ofte spurgt til råds. I 1983  
ha.r Udvalget hovedsageligt beskæftiget sig med følgende aktiviteter:
I lighed med de foregående år har hovedvægten været lagt på udtalelser  
som reaktion pa specifikke forespørgsler fra Kommissionens tjenestegrene  
og fællesskabsinstitutioner (der blev afgivet 32 udtalelser i løbet af  
1983) .
Der er sket en betydelig udvidelse af de tekniske beskrivelser af stan­
darder i udbud siden Udvalget blev dannet. Dette hænger bl.a. sammen med 
Udvalgets indsats for at fa direkte kontakt med brugerne.
- I videreførelse af tidligere praksis organiserede Udvalget et seminar for  
alle Kommissionens tjenestegrene og fællesskabsinstitutionerne i Luxem­
bourg. Formålet med disse seminarer er at gøre det klart for brugerne,  
hvorfor standarder er så vigtige i informationsteknologien. 24 kolleger  
deltog i seminarerne.

-  2 -
- Udvalget har skabt en omfattende dokumentsamling med henblik på at støtte  
udformningen af udbud (2 specifikationer, 1 udkast til specifikation, 5  
udkast til forslag til specifikationer og 7 vejledninger i udformning af  
specifikationer), og denne samling ajourføres løbende af en særlig tjene­
ste, som er etableret af GD III's Task-force I.T. Denne dokumentsamling  
fungerer også som bindeled til eksterne nationale organisationer ved ko­
ordinering af offentlige indkøb i Europa. I 1983 blev der føjet to nye  
emner til samlingen (KEF krav til FORTRAN, Internationale Standarder for  
Magnetband) og 8 nye dokumenter blev drøftet.
Dette arbejde kræver et omfattende samarbejde med teknikere både i og  
uden for institutionerne.
Det var^ikke muligt at gennemføre alle planerne for 1983, idet man ikke  
havde rådighed over tilstrækkeligt mange specialister.
Denne mangel spillede også ind i forsøgene på at finde kontrahenter til  
at tage sig af de problemer (testning af TTY-kompatibilitet, compiler  
testing), Udvalget ønskede behandlet i 1983. Det lykkedes kun at udli­
citere compiler testing'en.
- Det lykkedes Udvalget at gennemføre undersøgelsen af magnetbånds overens­
stemmelse med internationale standarder. Resultaterne heraf var meget  
overraskende og til stor hjælp i arbejdet med at forbedre udvekslingen af  
data via magnetband. Mange forskellige organer og også leverandører af  
informationsteknologisk udstyr har ønsket at se den afsluttede rapport.

BILAG
BILAG 1 :  ORGANISATION
BILAG 2 :  DET DISTRIBUEREDE UDSTYRS ARKITEKTUR
BILAG 3 :  DATABASEFORVALTNING
BILAG 4 :  FORKORTELSESLISTE

BILAG 1
ORGANISATION
Efter nyorganiseringen af informatikområdet i slutningen af 1981 dækkes  
området af følgende forvaltningsudvalg :
- Styrelsesudvalget for Databehandling i Kommissionen (CDIC),  hvis formand  
er generaldirektøren for personale og administration (GD IX), og som i  
øvrigt består af generaldirektørerne for GD XIII, EUROSTAT, GD XVII samt  
en repræsentant for Generalsekretariatet, den assisterende generaldirektør  
for GD III og direktøren for Institut A i FFC i Ispra.
Dette udvalg fastlægger under ansvar over for Kommissionen strategi, ret­
ningslinjer, organisering og budget på grundlag af forslag fra direktøren  
for Direktoratet for Databehandling.
CDIC bistås af 2 hovedudvalg, hvis formand er direktøren for Direktoratet  
for Databehandling:
- Brugerudvalget (CU), som er sammensat af de ansvarlige fra de GD, der er  
brugere af Databehandlingsdirektoratets faciliteter, og som har til op­
gave at tage sig af spørgsmål, der vedrører brugerne, især planlægning,  
prioritering, budgetter og projekter.
- Udvalget for Edb-teknologi (CTI) er et rådgivende organ for CDIC og den  
såkaldte "permanent nucleus", der beskæftiger sig med industriel innova­
tion, og det sammensættes af direktørerne for Institut A ved FFC i Ispra
og GD XIII/B og har til opgave at udforme henstillinger vedrørende teknolo­
giske spørgsmål i forbindelse med retningslinjerne for indførelse af di­
stribueret databehandling.
- CTI assisteres af Udvalget for Normer og Standarder (SIC), hvis formand  
er direktøren for Institut A ved FFC i Ispra, og som har til opgave at  
overvåge, om normer og standarder overholdes og respekteres.
- Personaleudvalget har nedsat et underudvalg for databehandling,  der regel­
mæssigt mødes med direktøren for Direktoratet for Databehandling og dennes  
medarbejdere med henblik på drøftelse af de personalemæssige problemer,  
der opstår ved indførelse af informatik i tjenestegrenene.
x) Forkortelsesliste i bilag 4.

-  2 -
- Til disse interne kommissionsudvalg skal tilføjes Det tværinstitutionelle  
Datamatikudvalg (CII), hvis formand er direktøren for Kommissionens Direk­
torat for Databehandling, og som består af repræsentanter for de enkelte  
institutioner. Dette udvalg har udformet et tværinstitutionelt samarbejds­
program og udvidet sit arbejdsområde til også at omfatte INSIS-programmet  
(se kap.  8).
Lirektoratet for databehandling (DI) er det centrale element i den nye orga­
nisatoriske struktur på informatikområdet. Det består af følgende afdelinger  
og særlige tjenester:
- Planlægning og administration (IPA): ansvarlig for koordinering af planer  
og budgetter, administration af bevillinger, administrative og kontraktmæs­
sige aspekter i forbindelse med indkøb samt brugerudvalgets sekretariat.
- Kvalitetsstyring og intern kontrol (QA) udformer på grundlag af analyser  
henstillinger med henblik på forbedring af kvaliteten, sikkerheden, udbyt­
tet og de ergonomiske aspekter af edb-servicen.
- Datacenteret (CC) stiller driftstid på de centrale computere til rådighed  
for brugerne og varetager samtidig de hertil knyttede tjenesteydelser i  
form af "system engineering", brugerstøtte, datafangst og datamanagement,  
idet de to sidstnævnte aktiviteter dog i stigende grad bør decentraliseres.
- Integrerede informationssys terner (Sil):  ansvarlig for telekommunikation,  
distribueret udstyr og kontorautomatisering samt tilgang til interne og  
eksterne databaser. Samtidig ydes brugerstøtte i forbindelse med denne  
service, herunder også til udformning og styring af projekter.
- Datateknik (II) har til opgave at planlægge edb-servicens infrastruktur og  
sætte den i drift. Samtidig varetages her de fremtidsorienterede opgaver i  
form af indføring af nye metoder og tekniske faciliteter.
- Udvikling af applikationer (DA): ansvarlig for planlægning, udformning og  
vedligeholdelse af centralt udviklede applikationer.
I generaldirektoraterne er der indført lokale organisatoriske strukturer  
pa informatikområdet.  Deres størrelse og ansvarsområde varierer i forhold  
til graden af automatisering af arbejdsgangen i generaldirektoraterne.
I generaldirektoraterne er der udnævnt en ansvarlig direktør for organisa­
tionen' på informatikområdet samt en "information system manager" (ISM),  
der har det daglige ansvar for informatikken i generaldirektoratet.

-  3 -
Disse personer udgør pa administrations- og styringsområdet forbindelses-  
linjerne mellem den centrale organisation og brugerne, og de er medlemmer  
af brugerudvalget, hvor generaldirektoraternes problemer på informatikom-  
radet behandles. Direktoratet for Databehandling udøver en faglig autoritet  
i forhold til generaldirektoraternes personale, især i medfør af de retnings­
linjer, der er optrykt i Guide Informatique.

BILAG 2
DET DISTRIBUEREDE UDSTYRS ARKITEKTUR
Nærværende dokument giver først en oversigt over Kommissionens politik på om­
rådet distribueret databehandling og derefter en væsentlig mere teknisk be­
skrivelse af den arkitektur, der skal følges ved installeringen af det di­
stribuerede udstyr.
1. POLITIK
DISTRIBUERET DATABEHANDLING
I 1980 besluttede Kommissionen at indføre distribueret databehandling med hen­
blik på af økonomiske årsager at arbejde frem mod en integrering af behand­
lingen af data, tekst, billeder og tale på brugerens niveau (multifunktionel-  
le arbejdspladser). De stadigt faldende priser på mini- og mikrocomputere  
(ca. 20% om året) gør det muligt at placere sådanne maskiner i brugerens mil­
jø. De store computere, som benyttes af alle brugere, indrettes først og frem­
mest til drift af store databaser. Det centrale element i informatikarkitek­
turen bliver dermed telekommunikationsnettet, der sammenkobler computerne og  
terminalerne og sikrer adgang til værtscomputere uafhængigt af afstanden. En  
nødvendig betingelse for, at dette kan lade sig gøre, er, at alt det anvendte  
materiel og programmel uanset oprindelse er kompatibelt.
UDSTYRETS KOMPATIBILITET
Kommissionen må kræve, at de forskellige producenters materiel kan kobles  
sammen, da den i modsat fald ville være nødt til at lade en enkelt leveran­
dør dække alle sine behov på informatikområdet og således blive stærkt af­
hængig af denne ene leverandør. Det er ikke kun Kommissionen, men også alle  
andre store kunder i Europa, der står over for dette problem, og det er net­
op Kommissionens hensigt at blive et eksempel til efterfølgelse ved at udforme  
en egnet indkøbspolitik for informatikudstyr. Dette problem lader sig kun  
løse ved indførelse og overholdelse af internationale standarder.

-  2 -
DE TEKNISKE MULIGHEDER
Dels på grund af manglen på standarder og dels på grund af økonomiske vanske­
ligheder trænger de nye produkter ikke så hurtigt ind på markedet, som man  
skulle forvente, hvis man alene så på den teknologiske udvikling.
I perioden 84-86 vil det være nødvendigt at begrænse sig til følgende ny­
skabelser: integrering af tekst og data, etablering af et digitalt netværk  
parallelt med det analoge telefonnet, første fase af den elektroniske post  
(på basis af teletex og en hurtig vækst i brugen og forbedring af kvali­
teten af telekopiering) samt forbedring og udvidelse af den eksisterende  
service. Minicomputerne vil stadig spille en vigtig rolle, men fremkomsten  
af arbejdspladser med mikrocomputere vil sætte en grænse for deres udbredel­
se. Den samlede udvikling i perioden 84-86 vil især give sig udslag i kontor­
automatisering .
Efter gennemførelsen af pilotprojekter i perioden 84-86 vil der i 86-90 blive 
indført lokale bredbåndsapplikationer, som muliggør integrering af statiske  
billeder og tale samt lokale netværk og arkivering på optiske disks kombineret  
med fuldstændig elektronisk post. Det må imidlertid endnu engang bemærkes,  
at mulighederne for at etablere nye lokale konfigurationer fra 1986 i høj  
grad afhænger af, om de internationale standarder, der stadig diskuteres, til  
den tid er indført.
I mellemtiden videreudvikles de tekniske muligheder for afholdelse af tele­
konferencer via parallelle kommunikationskanaler (telefon, kabel, satellit),  
idet der indbygges telekopiering og overførsel af statiske billeder, og hen­
sigten er at nå frem til den fuldt udbyggede videokonference så snart, der  
er økonomisk grundlag herfor.
Det forventes ikke, at der bliver tale om en fuldstændig integration af al  
kommunikation i et integreret digitalt netværk (ISDN) i Kommissionen før  
1990.
FLERSPROGETHED
Fællesskabernes behov for flersprogethed kan kun opfyldes gennem en overordent­
lig stor teknisk og økonomisk indsats, men til gengæld skulle der være omfat­
tende anvendelsesmuligheder for resultaterne af en sådan indsats.

- 3 -
2. STRUKTUR
Retningslinjerne for udformning af maskinel- og programmelkonfigurationer  
er forskellige, alt efter om de ses fra organisationens,  brugerservicens,  
værtens eller netværkets synspunkt.
Arbejdspladser og værter (computere) sammenkobles ved hjælp af netværk.  
Arbejdspladserne kan anvendes direkte af de enkelte brugere, medens vær­
terne kun er tilgængelige gennem arbejdspladserne.
Brugerservice leveres af tjenester gennem grænseflader til brugerne.  Bruger­
servicen bygger på forskellige kombinationer af samarbejdende tjenester  
(programmel). Hver enkelt vært kan rumme mange forskellige tjenester.
Lokale konfigurationer (Local Support Units (LSU)) består af arbejdspladser  
lokale værter og kommunikationsfaciliteter samlet i et lokalt brugermiljø.
Fælles konfigurationer (Common Support Units - CSU) består af værter, som  
via et telekommunikationsnetværk betjener alle institutionens (institu­
tionernes) brugere. CSU'er ikke nødvendigvis geografisk samlede enheder,  
men de befinder sig som oftest fjernt fra brugeren. Der kan være indbygget  
en særlig LSU i en CSU til varetagelse af kontrol og vedligeholdelse.
Der bør arbejdes frem imod det mål,  at al brugerservice kan ydes gennem  
den enkelte arbejdsplads (multifunktionel arbejdsplads), uden at brugeren  
behøver at bekymre sig om, hvorledes servicen er distribueret på de (under­
tiden mange) forskellige tjenester.
Implementeringen af tjenester på de enkelte værtscomputere bør følge et  
så fleksibelt mønster som muligt med henblik på at minimere udgifterne til  
konvertering og/eller afhængigheden af enkelte leverandører. Som følge  
heraf er det et væsentligt element i en god arkitektur, at de enkelte  
tjenester er kompatible med (lader sig transportere mellem) så mange vær­
ter som muligt.
Den fremtidige arkitektur for værter/kommunikationslinjer bør således tek­
nisk set så vidt muligt bestå af frit sammenkoblelige elementer, dvs. ar­
bejdspladser og lokale og centrale værter skal kunne forbindes med hinanden  
på en sådan måde, at forbindelsen er transparent eller i hvert fald simpel  
i anvendelseslaget (any-to-any Communications). Det vil med andre ord sige,  
at Open System Interconnection (OSI) ikke blot skal anvendes på det be­
grebsmæssige plan, men som en formel standard (ingen uforenelige defini­
tioner inden for OSI).

- 4 -
Det er muligt at fastlægge retningslinjer for den ønskede arkitektur (der  
bliver gennemførlig på grund af den teknologiske udvikling), men man må være  
klar over, at den infrastruktur og de internationale standarder, der er nød­
vendige, hvis arkitekturen skal implementeres, endnu ikke foreligger og mu­
ligvis først vil foreligge om adskillige år. I mellemtiden må der udarbejdes  
overgangsløsninger (der kan være i modstrid med den ønskede arkitektur). Så­
danne løsninger må udformes som rimelige kompromiser mellem de umiddelbare  
behov og de forventede omkostninger ved den fremtidige udvikling.
3. ORGANISATION
Den tekniske arkitektur skal være så fleksibel, at den kan tilpasses den or­
ganisatoriske struktur og brugernes behov.
Det er væsentligt, at den brugergruppe, der benytter en bestemt LSU, er karak­
teriseret af nære arbejdsmæssige relationer således, at der kan etableres  
en rimelig lokal brugerstøtte og forvaltning. Disse nære relationer bør om­
fatte en intensiv vekselvirkning (kommunikation) og et specifikt sæt af  
brugerserviceelementer og applikationer. Samtidig bør LSU'en dog med det  
samne udstyr give adgang til de fælles tjenester. Hvis en LSU ikke kan drives  
økonomisk på dette grundlag, bør man undersøge, om dens struktur burde ændres.
Dette betyder, at en lokal brugergruppe som oftest er det samme som en or­
ganisatorisk enhed samlet på et enkelt sted.  "Sted" betyder ikke nødvendig­
vis "bygning". Der kan etableres underopdelinger inden for den enkelte byg­
ning eller lokale forbindelseslinjer til tilstødende bygninger med henblik  
på etablering af enheder.
I Kommissionen er den organisatoriske struktur på informatikområdet således  
udformet, at en lokal konfiguration (LSU) normalt betjener brugergruppen i  
et generaldirektorat (GD) på et sted (helst i samme bygning) og under opsyn  
af Information Systems Manager'en (ISM) i det pågældende GD. I enkelte til­
fælde kan et GD have flere LSU'er. Størrelsen af den enkelte LSU (arbejds­
pladser, kapacitet osv.) afhænger af behovene som de er defineret i Kommis­
sionens retningslinjer for indførelse af distribueret databehandling.
De lokale konfigurationer bør ikke blot udformes til at opfylde brugernes  
behov, men også således, at de gør det muligt for Information Systems Manager'en  
og den centrale databehandlingsservice, der yder teknisk støtte til alle LSU'er,  
at kontrollere, at udstyret anvendes på en økonomisk måde.
De enkelte GD'er (og dermed de enkelte LSU'er) forventes ikke at yde bruger­
service til andre GD'er (ikke engang i GD'er med tværgående ansvarsområder),  
fordi det er de fælles konfigurationers opgave at yde en sådan service, og  
de forvaltes af Direktoratet for Databehandling. De er placeret i data­
centre eller telekommunikationscentre.

- 5 -
BRUGERSERVICE
Der må skelnes mellem applikationer og generel brugerservice (eller bare  
brugerservice). Applikationer skræddersys til opfyldelse af bestemte bruger­
behov, men bør i øvrigt anvende infrastrukturen i den foreliggende (generel­
le) brugerservice med henblik på at holde udgifterne til software-udvikling  
på et minimum. En applikation har normalt den samme distribuerede struktur  
som brugerservicen.
Brugerservice kan opdeles i to kategorier:
- Person-til-person service såsom telefon, audio- og videokonferencer direkte  
fra en arbejdsplads til en anden via kommunikationsfaciliteterne ("end-to-  
end" og tidstro). I denne service indgår ingen tjenester.
- Værtsservice som er baseret på kommunikationen mellem bruger og vært og  
derfor ikke omfatter person-til-person dialog.
Undertiden anvendes person-til-person service og værtsservice samtidigt.
En terminalgrænseflade til brugeren består af et eller flere input/output-  
instrumenter (f.eks. tastatur, skærm, skriver, kopimaskine). Formålet her­
med er at give brugeren adgang til så mange former for service som muligt  
gennem den samme grænseflade (serviceintegration i multifunktionelle arbejds­
pladser). Valget af brugergrænseflade afhænger af brugerens aktivitet og  
de ergonomiske og flersproglige behov samt den tid, der anvendes ved arbejds­
pladsen, idet disse faktorer er tæt forbundne med udgifterne til den enkelte  
arbejdsplads. Arbejdspladserne inddeles i følgende typer:
BRUGERGRÆNSEFLADE  
(anvendelse i % af  
arbejdstiden)BRUGERSERVICE
1.Ledelse
(20 % )- Søgning i databaser
- Elektronisk postbox
- Personlige filer
- Kontorapplikationer (aftalekalender)
- Simpel tekstbehandling
2.Almindelig administration  
(60%)- Dokument input/output
- Tekst- og databehandling
- Elektronisk post og arkivering
3.Fagspecifik brug  
(20-80%)- Personal Computing  
(herunder applikationspakker)
- Brugerservice af type 1
4.Speciel brug  
(80%)- Særlig brugerservice  
(f.eks. inddatering)
Grænseflader af type 1 har et enkelt tastatur, type 2 og 3 har ^udvidet tasta­
tur og type 4 kan eventuelt have et specielt tastatur.

-  6 -
Ved et samarbejde mellem forskellige private, lokale og fælles tjenester  
kan det lade sig gøre at yde den samme brugerservice i integreret form  
ved grænsefladen til brugeren. Ved afgørelsen om tjenesternes sammensæt­
ning benyttes følgende kriterier:
a) Det teknologiske udviklingstrin
Industrien gør kun langsomme fremskridt og i forskellige retninger, når  
det drejer sig om at fremstille produkter, som muliggør integreret bruger­
service (integration af tekst og data i arbejdspladser og lokale værts­
computere). Derfor er antallet af mulige løsninger og produkter stadig  
begrænset.
b) Individuel og kollektiv brugerservice
Brugerservice, som ikke funktionelt og fysisk kan opdeles i forhold til  
de enkelte brugere, kan kun ydes af lokale og fælles tjenester afhængigt  
af, hvilken brugergruppe det drejer sig om. De fleste af disse service­
former drejer sig om information, som er fælles for en given brugerpopu-*  
lation, f.eks. institutionelle og lokale databaser over for personlige  
filer. Dette betyder, at distributionen af tjenester stort set vil følge  
distributionen af data (jfr. punkt 4).
c) Økonomi
Med de faldende priser på maskinel går udviklingen i retning af at flytte 
opgaver fra fælles tjenester til lokale og private tjenester. Jo tættere  
tjenesten befinder sig på brugeren, desto mindre bliver udgifterne til  
kommunikation, men desto større bliver også investeringen pr. bruger.
Dette regnestykke er stadigvæk ikke til gunst for en maksimal invester­
ing i arbejdspladser. En stadig mere betydningsfuld faktor ved fordelingen  
af arbejdsbyrden mellem lokale og fælles tjenester er udgifterne til  
driftspersonale.
d) Brugerservicens kvalitet
Det er afgørende, at der er tale om en rimelig svartid og pålidelighed.  
Overbelastning af værtscomputere og kommunikationslinjer er hovedfjenden  
på dette område (f.eks. spidsbelastninger ved behandling af interaktive  
opgaver).
e) Standarder (jfr. punkt 6)
På grundlag af disse kriterier er det muligt at udarbejde retningslinjer  
for de opgaver, den centrale databehandlings tjeneste skal tage sig af  
både i relation til personaleudgifter, kommunikationsudgifter, computer­
kapacitet, overbelastning osv.
Interaktive opgaver udført af fælles tjenester via netværk bør indskrænkes  
til kun at omfatte informationssøgning, databaseforvaltning og speciel tal­
behandling (number crunching).

- 7  -
Det er vanskeligt på det nuværende udviklingstrin at udforme faste retnings­
linjer for fordelingen mellem private tjenester og lokale tjenester. Sammen­
sætningen af en og samme brugerservice varierer fra år til år på grund af  
det teknologiske fremskridt, besparelser ved fælles programmel og fælles  
lagerplads og integration af tekst, data, grafik og statiske billeder. Under  
disse omstændigheder må man foretrække at udforme specifikationer for den  
service, der er behov for, i stedet for at forsøge at bestemme LSU'ernes in­
terne arkitektur og hver enkelt konfigurationskomponents tekniske karakteri­
stika.
GENEREL BRUGERSERVICE (x) PRIVATE OG LOKALE TJENESTER FÆLLES TJENESTER
Søgning i databaser Små og lokale databaser Store og fælles data­
baser
Arkivering og søgning af  
data, tekst, billeder,  
osv.Personlige og lokale filer Centrale filer og  
back-up
Kontorapplikationer Aftalekalender
Forretningsgang
Follow-upAftalekalender
Forretningsgang
Follow-up
Dokument input/output Kontorskrivere og teleko-  
pieringMasseudskrifter og  
specialudskrifter
Integreret tekst- og  
databehandlingInteraktiv databehandling  
(inddatering, udfyldning  
af skemaer, validering,  
rapportskrivning, editer­
ing)
mindre batch-kørslerBatch-kørsler, opdater­
ing af databaser (så  
få time-sharing op­
gaver som muligt)  
Publicering
Elektronisk post Lokal post Institutionspost
Personal computing APL-BASIC, osv. Kun etablerede pro­
grammer
x) Applikationerne er, afhængigt af deres karakteristika, underkastet de samme  
regler som den generelle brugerservice, de er relaterede til.

-  8 -
5. ARBEJDSPLADSER O G  VÆRTER
Tidligere udviklede man software til generelle tjenester og applikationer  
eller indkøbte den specielt til værtscomputere, medens det i dag er en mere  
logisk fremgangsmåde at vælge værtscomputere og arbejdspladser således, at  
de kan anvendes til implementering af de ønskede tjenester og samtidig er  
forsynet med de nødvendige kommunikationsgrænseflader. Dette skifte skyldes,  
at kunderne i dag ønsker at beskytte deres investeringer i programmel og  
grænseflader til brugerne mod mulige maskinelkonverteringer.
Når man betragter de varierende arkitekturer i de CSU'er og LSU'er, der kan  
fås på markedet, synes det at være den bedste fremgangsmåde at basere ud­
bud af værtskontrakter på specifikationer af CSU- eller LSU-service og egnede  
kommunikationsfaciliteter og kompatibilitet. Det burde således være muligt  
at skabe konfigurationer af udstyr af flere forskellige fabrikater.
Det betyder imidlertid, at der for hver af de serviceformer, der er nævnt i  
punkt 4, må udformes en specifikation, der løbende opdateres i forhold til  
udviklingen. Det er ikke nødvendigt, at alle LSU'er omfatter hele menuen af  
lokal og fælles service. Valget afhænger af den enkelte brugergruppes behov.
Problemet med arbejdspladserne er til en vis grad af en anden karakter, fordi  
grænsefladen til brugerne bør være standardiseret i højere grad end LSU'erne.  
Dertil kommer, at man på en arbejdsplads med mikrocomputer kan få den samme  
service fra private tjenester (hvilket må være den foretrukne løsning, så­
snart den bliver økonomisk praktisabel) eller fra fælles tjenester på en lokal  
værtscomputer (terminalklynger). Individuel service ydet af fællestjenester  
bør langsomt udgå.
Fysiske adresser og brugernes placering bør være uafhængige af hinanden.
6. N E T V Æ R K
Det er svært at forudsige, hvornår og hvordan det bliver muligt at integrere  
tekst, data, billede og tale i det samme netværk (ISDN). Det står langt fra  
klart, hvilken teknologi, hvilke private digitale automatiske linjevælgere  
(PABX),  eller hvilke spredningsnet (broadcast networks) der i den sidste  
ende vil blive de dominerende. Uanset hvordan udviklingen bliver, vil midler­
tidige løsninger dog ikke føre til blokering af den centrale integrering af  
serviceformer i grænsefladen til brugeren. Der vil mindst frem til 1990 være  
tale om en blanding af parallelle og sammenkoblede datanetværk, telefonnet  
og nye former for videonetværk (koaxial-kabler,  optiske fibre, satellitter).  
De eksisterende analoge telefoncentraler vil få en levetid af ca. samme  
længde. Derfor kan sammenkobling af arbejdspladser og tjenester foregå gen­
nem forskellige netværkstyper.

- 9 -
Som følge af den distribuerede databehandlings organisatoriske tilrettelæg­
gelse forventes det, at størstedelen af den kommende trafik til og fra ar­
bejdspladser vil være intern LSU-trafik. Dette vil begunstige etableringen  
af lokale netværk (Local Communication Networks - LCN) som forbindes via  
mindst et fælles netværk (Common Communication NetWork - CCN) til (tvær)in­
stitutionel trafik og tilgang til offentlige netværk.
Væksten i den interne LSU-trafik vil imidlertid først blive markant efter  
1984 med indførelsen af lokal bredbåndskommunikation. 1 mellemtiden vil det  
blive det fælles netværk, der oplever væksten i trafikken i form af søgning  
i databaser, fjernindlæsning ( R J E),  overførsel af filer og tekst. I denne  
periode vil de lokale netværks struktur være primitiv og midlertidig.
Det fælles datanetværk (CCN) bliver et pakkekommunikationsnet (PSDN med X25-  
protokol).  Alt efter hvilken løsning der økonomisk og operationelt set er  
den bedste, kan der blive tale om et privat netværk eller anvendelse af of­
fentlige netværk.
På det basale plan er der ingen forskel i sammenkoblingen af udstyr i LSU'er  
og CSU'er. Den tekniske fleksibilitet, som er nødvendig af hensyn til udvik­
lingen, muliggør følgende former for kommunikation:
a) Lokale netværk (bus, ringnet eller digital PABX)
Med disse løsninger kan der skabes uafhængige, fuldt sammenkoblelige bred­
båndsnetværk. Disse netværk vil blive etableret, så snart det er teknisk  
og økonomisk gennemførligt (hvilket forventes at ske i 1984). Adgang til  
CCN kan etableres gennem en internetport,  der eventuelt kan indbygges i  
en lokal værtscomputer.
b) Direkte kobling (klyngekommunikation)
Direkte sammenkoblede udstyrselementer benævnes herefter udstyrsenheder  
(Equipment Units - EU). De kan omfatte arbejdspladser (herunder skærm,  
tastatur og skriver) og lokale værtscomputere (herunder perifere enheder  
og tilkoblede terminalklynger). Af årsager til at etablere direkte kobling  
kan nævnes effektivitetshensyn (stærk vekselvirkning), design (fælles  
logik for ikke-intelligente terminaler), manglende adgang til et LCN  
eller brugerønsker, som ikke kan løses på anden måde med det udstyr,  
der er tilgængeligt på markedet.
Den enkelte EU skal have en grænseflade til LCN'et eller, hvis et sådant  
endnu ikke findes, til CCN'et. Ideelt set bør en grænseflade til CCN og­
så kunne benyttes som grænseflade til LCN.
En LSU eller en CSU kan bestå af en eller flere EU'er, men hvis der er  
tale om en terminalklynge i en EU, bør grænsefladen give mulighed for  
"gennemgang" til den brugerservice, der ydes af CSU'erne og LSU'erne.
Direkte kobling af LSU-arbejdspladser til CSU-mainframe computere (uden  
om CCN) bør ikke finde sted, og hvor sådanne koblinger eksisterer, må de  
afvikles.

-  10  -
c) Lokal kommunikation via CCN
Denne løsning kan accepteres, hvis der ikke findes noget LCN, og hvis den  
institutionsdækkende trafik er mere omfattende end den lokale trafik  
(RJE og søgeterminaler).  Udgifterne til etablering af linjer og kommuni­
kation kan reduceres ved installering af lokale koncentratorer.
Kombinationen af kommunikationsformer ved etablering af lokale arkitekturer  
afhænger af faktorer, der vil undergå omfattende ændringer i de kommende år,  
såsom udbudet af udstyr (værtscomputere, arbejdspladser), som kan anvendes  
til implementering af nye tjenester, internationale kommunikationsstandarder,  
udbudet af grænseflader til LCN'er og CCN og investeringer i linjer og kom­
munikation.
KOMMUNIKATIONS STANDARDER
Open System Interconnection (OSI) må tages i anvendelse, ikke blot som en be­
grebsmæssig model, men som en formel standard (dvs. ingen uforenelige defini­
tioner inden for OSI).
Da der ikke findes nogen internationale standarder for de fleste højniveau­
protokoller (OSI - lag 4 til 7), er det uomgængeligt nødvendigt i en årrække  
at anvende midlertidige standarder i arkitekturen, da alternativet hertil vil  
være at standse udviklingen. De fleste store computerfirmaer har udviklet  
deres egne gensidigt inkompatible OSI-lignende protokoller (DSA, DECNET,
SNA, IPA, CNA, TRANSDATA, DCA osv.), der ikke lader sig anvende som midler­
tidige standarder. Der er i den forbindelse to problemer, som må løses:
- Hvorledes vælges og implementeres højniveauprotokoller (OSI - lag 4 til 7),  
som endnu ikke er standardiserede, således at konverteringsomkostningerne  
bliver minimale, når en international standard vedtages?
- Hvorledes kan man på samme tid fremme den teknologiske udvikling med hen­
blik på integration af tekst, data, billede og tale (hvilket i første om­
gang berører LSU'erne) og standardisere protokollerne?
Ved etablering af midlertidige standarder må følgende retningslinjer over­
holdes :
a) Eksisterende internationale standarder skal anvendes og må ikke modar­
bejdes,
b) Kompatibiliteten med offentlige datatransmissionsnetværk skal sikres, og  
det betyder, at de internationale standarder for OSI - lag 1 til 3 (X25,  
X29, X28, X3) skal anvendes i fuldstændig uændret form ved etablering af  
CCN (ingen andre protokoller i netværket. Kommunikation, som ikke følger  
X25/X29, reduceres gradvist til nul).

-  11  -
c) Når standardiserede protokollér svarende til OSI - lag 4 til 7 vedtages,  
vil de blive obligatoriske. Indtil da etableres forbindelser mellem LSU'er  
og CSU'er i alle de tilfælde, hvor der ikke foreligger en international  
standard, i overensstemmelse med midlertidige standarder, der skal god­
kendes af SIC. Den brugerservice, der skal dækkes, er: søgning i data­
baser (TTY- og page-mode protokoller), tekstoverførsel (teletex), over­
førsel af filer og RJE (NIFTP).  Det er nødvendigt at vedtage midlertidige  
standardprotokoller for kommunikation mellem LSU'er og CSU'er med henblik  
pa at undgå, at alle brugere i Kommissionen bliver afhængige af producen­
ternes protokoller, hvilket vil føre til massive udgifter til konvertering  
i fremtiden.
d) Producenternes protokoller kan accepteres, når det drejer sig om intern  
kommunikation i en LSU, og når der ikke foreligger internationale standar­
der, under forudsætning af at OSI—strukturen følges, og der implementeres  
protokoller for adgang til CSU'er (protokoladaptering) således, at LSU'-  
ernes grænseflader under alle omstændigheder rummer muligheder for gen­
nemgang til CSU'er i henhold til de standarder, som er nævnt i punkt c).
De kommende internationalt standardiserede LCN vil antageligt adskille  
sig fra de nuværende, hvilket betyder, at ingen kunde, som i dag ønsker
at benytte sig af avanceret lokal kommunikation, kan undgå udgifterne til  
konvertering. Derfor kan producenternes protokoller midlertidigt accep­
teres i lokale netværk under forudsætning af, at de er fleksible nok til  
at inkorporere den tekniske udvikling.
e) Der defineres arbejdspladsspecifikationer for grænsefladen til brugeren  
(tastaturer, karaktersæt, kommandoer osv.) og for databehandling i over­
ensstemmelse med punkt c) ovenfor. Arbejdspladserne bør kunne kobles til  
CSU'ernes grænseflader enten enkeltvis (f.eks. mikrocomputere) eller
i klynger (EU), enten direkte eller gennem LCN. En kobling til CCN bør  
også kunne anvendes som kobling til LCN. Under alle omstændigheder bør  
det være muligt for en arbejdsplads at få tilgang til de almindeligste  
former for brugerservice via et offentligt netværk.
De producentprotokoller, som anvendes i mange eksisterende terminaler (de  
fleste synkrone terminaler), der er direkte koblet til CSU'er, accepteres  
midlertidigt, idet det afventes, at de interaktive opgaver efterhånden  
flyttes over til LSU-arbejdspladser.
KOMPATIBELT (MASKINUAFHÆNGIGT) PROGRAMMEL
Med henblik på at undgå store udgifter til konvertering og afhængighed af  
enkelte leverandører vil Kommissionen udforme standardiserede grænseflader  
for separate maskinel- og programmellag, værter og tjenester således, at man  
maksimalt udnytter markedskonkurrencen på begge sider af grænsefladen. En  
tjeneste bør f.eks. kunne sættes i drift på en række forskellige computer­
mærker, og en computer bør kunne anvendes til implementering af det størst  
mulige antal forskellige tjenester, som kan fås på markedet.

-  12  -
Inden man anskaffer maskinel/programmel og iværksætter sin egen udvikling  
af programmel, bør der udformes kompatibilitetsstandarder. Programmelud­
viklingen vil, når som helst det er muligt, blive baseret på højniveausprog  
i overensstemmelse med internationale standarder. Man vil her foretrække  
certificerede kompilere for højniveausprog. I de tilfælde, hvor der ikke  
foreligger standarder (operativsystemer, programpakker osv.), vil der blive  
foretaget en omhyggelig udvælgelse af de bedst egnede produkter under hen­
syntagen til de ovenfor anførte principper.

BILAG 3
DATABASEFORVALTNING
1 .  INDLEDNING
Uanset hvilken informationspolitik man følger, vil den kun kunne gen­
nemføres, hvis den bygger på en god dataforvaltning .  I nærværende do­
kument beskrives grundlaget for en effektiv databaseforvaltning. De an­
førte retningslinjer vil senere blive tilpasset til også at gælde for­
valtningen af post og arkivering af dokumenter under særlig hensyntagen  
til udviklingen af automatisk kontorudstyr.
De principper, der er fastlagt i nærværende tekst, er både relevante  
for nye databaser og for eksisterende baser, hvis brug undertiden lider  
under en forældet struktur. Spørgsmålet om, hvor strengt disse princip­
per skal overholdes, afhænger ikke blot af basernes betydning, omfang og  
kompleksitet, men også af sammensætningen af de brugergrupper, som an­
vender baserne, og det personale, som føder baserne.
Man kan skelne mellem forskellige typer databaser, som stiller stadigt  
større krav til forvaltningen, jo mere åbne og sammensatte brugergrupper­
ne bliver:
- lokal base
- base som er fælles for flere tjenestegrene
- base, som er fælles for flere institutioner
- offentlig base.
x) Dåta e Y ittføWHåtionsbærende karakterer, tal, symboler, ord, sætninger osv.  
Information er den betydning, der tillægges en samling af data i en kon­
tekst.

-  2 -
Når det drejer sig om lokale databaser, befinder både brugerne og database­
producenterne sig inden for samme organisatoriske enhed. Baser, som er  
fælles for flere tjenestegrene, benyttes kun internt i Kommissionen. Baser,  
som er fælles for flere institutioner, og offentlige baser er imidlertid  
åbne for andre fællesskabsinstitutioner, nationale institutioner, medlems­
staternes administrationer, andre private og offentlige organisationer og  
den brede offentlighed.
2. ANSVARSFORDELING
Det er af central betydning, at der foreligger en klar definition af de
enkelte involverede instansers ansvar.
2.1. Data Base Owner
Informationen tilhører organisationen, men forvaltningen af information­
en er delegeret ud i tjenestegrenenes hierarki. Derfor er det overordnede  
ansvar for hver enkelt database placeret hos en Data Base Owner, som kan  
være en tjenestemand eller et styrelsesudvalg med en fast ledelse. Data  
Base Owner'ens ansvar omfatter følgende:
- fastlæggelse af databasens formål og indhold og afgrænsning af bruger­
gruppen;
- udformning af en distributions- og produktionsstrategi samt det nød­
vendige sikkerheds- og kvalitetsniveau;
- tilvejebringelse af de nødvendige ressourcer på grundlag af en cost/  
benef it-analyse.
2.2. Data Base Administrator
Databaseadministratoren fungerer som organisator med følgende opgaver:
- at udforme en detaljeret redegørelse for basens indhold og logiske  
struktur med henblik på at sikre opfyldelse af brugernes behov og en  
rationel produktion;
- at fastlægge specifikke regler for databaseforvaltningen;
- at fungere som projektleder ved oprettelsen af databasen;
- at sikre en økonomisk forsvarlig forvaltning af basens produktion  
og drift på et optimalt kvalitets- og sikkerhedsniveau.

- 3 -
2.3. Data Producers
Store og komplekse databaser bør opdeles i "områder" eller sub-data-  
baser med en homogen struktur både i relation til indholdet og fød-  
ningen.
X ^ ·  ·Områdeforvalteren kontrollerer produktionen af sin egen sub-database  
i henhold til retningslinjer, som er fastlagt af databaseadministra­
toren (validering af nye data, autorisering af data til distribution,  
tildeling af passwords, kopiering og databasedistribution samt slet­
ning af forældede data).
Producenterne føder basen i overensstemmelse med områdeforvalterens  
ins truktioner.
2.4. Brugerne
Brugerne bør indgå en dialog med databaseadministratoren med henblik  
på at sikre en rimelig hensyntagen til deres behov. I denne sammenhæng  
kan de støtte sig til deres "Information Officers" og den såkaldte  
"Data Information Service" (se punkt 2.6.).
2.5. Data Base System Administrator
Systemadministratoren er ansvarlig for forvaltningen af databasens  
nødvendige driftsprogrammel. Systemadministratoren er ansat i den cen­
trale databehandlingsservice og yder teknisk og anden støtte til data­
baseadministratoren (den fysiske datastruktur, implementering af de  
nødvendige forvaltningsredskaber, kontrol med brugen af databehandlings­
ressourcerne og deres ydeevne, gennemførelse af sikkerhedsforanstalt­
ninger) .
2.6. Information Officers og Data Information Service
Der findes i hvert generaldirektorat en eller flere "Information Of­
ficers", der kan hjælpe brugerne med at søge data. Disse Information  
Officers kender de eksisterende databaser og deres funktion, og de sup­
pleres af den såkaldte "Data Information Service" i Direktoratet for  
Databehandling, hvis opgave det er at indsamle oplysninger om de til­
gængelige data (både interne og eksterne) og at koordinere de enkelte  
Information Officers' aktivitet og funktion.
x) Denne funktion må ikke sammenblandes med applikationsforvalterens, som  
ikke omtales i dette dokument.

- 4 -
3. KVALITET O G  SIKKERHED
3.1. Informationssystemets kvalitet  
Kvalitetsaspektet omfatter:
- Indholdets overensstemmelse med de informationsbehov, der skal op­
fyldes, og dets dækningsgrad i forhold til disse behov, herunder fler-  
sprogethedsaspektet.
- En simpel adgangsprocedure og informationssøgningsprocedure samt er­
gonomisk korrekt udformning.
- Driftstiden for den computer, hvorpå basen er implementeret, skal  
ligge så tæt på 100% som muligt.
Mange baser etableres først som lokale baser eller til dækning af pro­
ducenternes eget behov, idet producenterne også er de første brugere.  
Derefter udvikles baserne ved gradvist at blive åbnet for andre bruger-  
grupper uden for den organisatoriske enhed, producenterne tilhører. Man  
glemmer ofte, at disse nye brugergrupper har en anden sammensætning. Det  
er en af grundene til, at der ikke tages tilstrækkeligt hensyn til  
brugernes behov, og at mange brugere finder, at adgangsproceduren til  
baserne er for kompliceret.
Brugerne kræver en enkelt grænseflade til alle de baser, de ønsker at  
konsultere, og dette indebærer en standardisering af adgangsprocedurer  
og søgesprog.
Et sådant sprog med navnet Coramon Command Language (CCL) anbefales til  
brug i de dokumentationsdatabaser, der er tilgængelige via EURONET-  
DIANE.  Det er nødvendigt, at dette sprog efterhånden indføres i Kommis­
sionens dokumentationsdatabaser.
Desuden må der indføres grænseflader, som indeholder selvinstruerende  
og øvelsesprægede elementer, samt simplere sprog, også selv om disse be­
grænser søgemulighederne, og alle disse elementer må standardiseres og  
baseres på egnede programpakker. Et udmærket eksempel herpå er data­
baser af typen "VIDEOTEX".
3.2. Datakvalitet  
Datakvalitetsaspektet omfatter:
- Datas korrekthed og s a m m e n h æ n g .
- Datas dækningsgrad.
- Datas aktualitet.

Man undervurderer alt for ofte de ressourcer og metoder og den styring  
og disciplin, som er nødvendig for at opretholde en adækvat fødning af  
en database. Arbejdet med at producere en database for en usynlig kunde­
kreds, som ikke tilhører samme organisatoriske enhed som producenterne,  
skattes ikke altid efter fortjeneste. Dette indebærer en risiko for, at  
personalets motivation forsvinder, især når en faldende datakvalitet på  
grund af mangel på systematisk kvalitetskontrol først bemærkes efter et  
vist tidsrum. Konsekvensen er, at brugerne mister tiltroen til basens  
værdi og søger de nødvendige oplysninger ad andre veje. Opretholdelsen  
af parallelle informationskredsløb betyder ganske klart, at der udføres  
dobbelt arbejde, og samtidig er det ironisk nok manglen på ressourcer,  
der fremføres som grund til den manglende kvalitet. Det er derfor nød­
vendigt, at dobbeltarbejdet med fremstilling af konkurrerende informa­
tion ophører. Det kan kun ske, hvis man sikrer, at de data, baserne  
indeholder, er korrekte, ajourførte og har en dækningsgrad, der gør, at  
brugeren ikke kan håbe at finde bedre information andre steder.
3.3. Sikkerhed
Sikkerheden har to hovedaspekter, nemlig fortrolighedsaspektet, dvs. de  
større eller mindre begrænsninger i distributionen, og integritetsaspektet,  
dvs. risikoen for at data ændres eller ødelægges.
De centrale principper, der må følges i sikkerhedsspørgsmålet, er først  
og fremmest kun at give de personer, der virkelig har behov for basens  
oplysninger, adgang til basen, at være i stand til at fastslå "hvem der  
har haft adgang til hvad, hvornår" og at kunne genskabe data i deres op­
rindelige tilstand, såfremt der sker ændringer eller ødelæggelse. Disse  
principper bør lægges til grund for præcise instrukser, som er tilpasset  
værdien af de data, der skal beskyttes (klassificering), og som både om­
fatter lagring, arkivering og nødplaner.
METODER
4.1. Databaseforvaltningens informationsgrundlag
Den første kategori af oplysninger, som er nødvendige for basens for­
valtning, er en beskrivelse af dens indhold: datanavne, synonymer samt  
datadefinitioner og -formater. En sådan beskrivelse kræver en forud­
gående analyse af de enkelte datas præcise betydning. Det er ikke mu­
ligt at etablere en ny database, før der er fundet en holdbar defini­
tion på de enkelte datas betydning. Nogle data er fælles for flere  
baser, hvilket kræver koordinering på et højere niveau, hvis man vil  
undgå inkompatible definitioner og forskellige formater til de samme  
data.

-  6 -
Pa grund af risikoen for, at en central kontrolinstans ville kunne ud­
vikle sig i alt for bureaukratisk retning, bør denne koordinering sikres  
inden for hvert enkelt kompetenceområde, således at f.eks. EUROSTAT har  
ansvaret for de statistiske baser, GD IX for personalebaserne, General­
sekretariatet for alle de baser, det er impliceret i, CADDlA-gruppen for  
EUROSTAT's, GD VI's og TU's fælles baser osv. Samtidig bør man selvfølge­
lig» for sa vidt dér findes standarder på internationalt, europæisk  
eller tværinstitutionelt niveau, anvende disse standarder således, at  
mere udbredte standarder foretrækkes frem for mindre udbredte.
Den anden kategori omfatter informationer, som er nødvendige for data­
forvaltningen. Tendensen til først at etablere en databases primære funk­
tioner (dataregistrering, inddatering, opdatering, adgangsprocedurer)  
og derefter etablere et forvaltningssystem, når basen er sat i drift,  
ma modarbejdes. En base lader sig ikke administrere, hvis ikke de nød­
vendige informationer og det nødvendige system foreligger, og dette sy­
stem, som bygger pa en forudgående udarbejdelse af metoder og procedurer,  
må etableres samtidig med basens indhold.
I et forsøg på at fremme harmoniseringen vil den tidligere omtalte Data 
Information Service (se 2.6.) oprette en "databasernes database", som 
for hver enkelt database indeholder det nødvendige minimumssæt af op­
lysninger, som brugerne og administratorerne har behov for.
4.2. Adskillelse af godkendte data og arbejdsdata
Med henblik på at undgå enhver form for sletning eller utidig distribu­
tion af data ma de godkendte data afgræns es og beskyttes gennem formelt 
fastlagte fremgangsmader. Disse data udgør basens indhold under database-  
administratorens og områdeforvalternes direkte kontrol.
I modsætning hertil kontrolleres arbejdsdata direkte af producenten og  
ingen anden har adgang til dem. Disse data er ikke formelt validerede og  
kan kun gøres til genstand for en stærkt begrænset distribution i form  
af udkast (draft). Sådanne data kan administreres med en vis smidighed,  
hvis der er behov for det, nar blot man overholder de nødvendige for—  
trolighedskrav.
4.3. Adskillelse af ansvaret for udarbejdelse og ansvaret for distribution  
af data
I lighed med finansforordningssystemet, hvor den udbetalende myndighed  
er adskilt fra den anvisningsberettigede myndighed, bør man undgå, at  
den samme person har adgang til at udarbejde data (producent) og god­
kende data til distribution (områdeforvalter). Der bør fastlægges en  
formel procedure for områdeforvalterens styring af de successive faser  
i de enkelte datas liv.

- 7 -
Under udarbejdelse (In Preparation):  Data registreres, formaterne  
fastlægges og producenten udfører den forberedende bearbejdning.
Under validering (In Validation): Dette betyder, at data "fastfryses"  
i validerings-/godkendelsesfasen, som styres af områdeforvalteren.
Godkendt (Released): Områdeforvalteren har godkendt data til distri­
bution, og de står nu til rådighed for brugerne.
Annulleret (Cancelled): Data eksisterer stadig, men er ikke længere til­
gængelige for brugerne.
Slettet (Deleted): De fysiske data slettes.
Af praktiske grunde tilrådes det, at data samles i formelt fastlagte  
successive grupper, som er daterede og homogene i forhold til udarbej­
delses- /dis tribut ionsr eglerne.
Det kan også være nødvendigt at arkivere oplysninger om de formelt  
fastsatte trin, hvor der foretages ændringer af data.
4.4. Adskillelse af primære data fra afledte data
Når kravet om sammenhæng skal opfyldes (jfr. punkt 3.2.), må de godkendte  
data inddeles i primære data og afledte data, som er opstået ved trans­
formation af primærdata.
Sådanne transformationer ændrer ikke datas betydning, men kun deres form  
(kopiering, reformatering, fotosats, udskrift osv.), og de bør ikke kun­
ne give anledning til fejl. Transformationer behandles ikke i nærværende  
dokument.
Der bør indføres strenge sikkerhedsforanstaltninger med henblik på at  
undgå, at sammenhængen mellem primærdata og afledte data går tabt. Hvor  
der er tale om automatisk transformation, afhænger sikkerhedsforanstalt­
ningerne af en fagligt korrekt udformning af databasens forvaltnings­
system. Det kan imidlertid også forekomme, at transformationerne indgår  
i manuelle operationer, og sammenhængen afhænger i så fald af den men­
neskelige databaseforvaltnings kvalitet og den organisatoriske tilret­
telæggelse.
Det tilrådes især, at man sikrer, at den interne sammenhæng i transfor­
mationsreglerne ikke er brudt, inden der indlæses nye primærdata, og at  
primærdata valideres efter så strenge kriterier som muligt, inden der  
foretages afledning.

-  8 -
Der vil nødvendigvis være en midlertidig mangel på sammenhæng i perioden  
mellem indlæsningen af primærdata og gennemførelsen af samtlige de afledninger,  
der følger heraf. Hvis det ikke kan forhindres, at godkendte data konsul­
teres i denne periode, må brugerne informeres om denne mangel på sammenhæng.
Når transformationer iværksættes af brugere uden for det organisatoriske  
felt, som kontrolleres af "The Data Base Owner", er der en række obligatoriske  
regler, som må overholdes:
- såfremt informationens samlede betydning ikke ændres, skal der indhentes  
tilladelse fra "The Data Base Owner" og kilden skal citeres,
- i modsat fald skal der gives en klar beskrivelse af de foretagne trans­
formationer, og disse transformationer skal føre til en reel forbedring  
af den pågældende information,
- brugeren bærer ansvaret for fejl, der måtte fremkomme som resultat af trans­
formationerne.
5. REDSKABER  '
Uden at foruddiskontere de tekniske valg gives her en kort beskrivelse af
de forskellige funktioner, som de involverede parter skal kunne udføre med
de valgte redskaber.
- Databaseadministratoren skal have rådighed over redskaber til analyse og  
modellering af data. Administratoren skal desuden have adgang til oplys­
ninger om databaseforvaltningen.
- Områdeforvalteren skal kunne kontrollere tildelingen af passwords og au­
tomatisk registrere al tilgang til basen. Der er desuden behov for ana­
lysefaciliteter til efterkontrol og udarbejdelse af oplysninger af sta­
tistisk og/eller regnskabsmæssig art. Områdeforvalteren bør have adgang  
til de funktioner, der muliggør implementering af kvalitetskontrol.
- Hovedopgaverne for databasens systemadministrator er især at sikre datas  
integritet, dvs. anvende beskyttelsesforanstaltninger til at sikre, at  
data opbevares og erstattes i tilfælde af ødelæggelse. Desuden er det  
systemadministratorens opgave gennem statistisk kontrol og pakning af data  
at sikre en optimal udnyttelse af ressourcerne samt kontrollere, at graden  
af fortrolighed respekteres, hvilket betyder, at systemadministratoren og­
så har interesse i mulighederne for chiffrering.
- Producenten skal have adgang til redskaber, der gør det muligt at fore­
tage interaktiv bearbejdning, dokumentation og den strengest mulige kon­
trol af data. I de tilfælde, hvor produktionen af data er en krævende  
opgave, må der desuden foretages en omhyggelig afvejning af redskabernes  
(herunder materiellets) ergonomiske kvalitet.

- 9 -
- Brugeren (og dette gælder også "Information Officers") er især interes­
seret i at konsultere data og herunder først og fremmest at søge de da­
ta, som er af interesse for brugeren. Der bør derfor forefindes bruger­
redskaber, som gør det muligt at foretage en interaktiv søgning på grund­
lag af nøgleord, menuer, kontekst osv., og brugeren skal have adgang til  
de såkaldte fjerdegenerationssprog, der gør det muligt på en enkel måde  
at finde frem til den søgte information på grundlag af de eksisterende  
data.
Fvis alle disse redskaber skal kunne stilles til rådighed, skal der vælges  
et sæt af standardiserede programpakker, der normalt kendes under navnet  
Data Base Management Systems (DBMS), og som indeholder en Data Dictionary  
(DDS), søgesprog og dertil hørende redskaber.
Valget af egnede programpakker vil blive underkastet en særlig behandling  
i et andet dokument (ref.).
Det er systemkonstruktørens (System Supplier) opgave efter aftale med data­
baseadministratoren i dennes funktion som projektleder at fremstille alle  
de redskaber, som er nødvendige for basens drift og forvaltning på grund­
lag af de bedst egnede standardiserede programpakker, der kan fås på mar­
kedet.
6. DATABASEPROJEKTER
Databaseprojekter skal styres lige som alle andre projekter ikke blot, når  
det drejer sig om at oprette nye baser, men også hver gang en base skal åbnes  
for nye brugergrupper (se punkt 3.1.). Dette gælder især de tværinstitutionel­
le og offentlige baser, som er af betydning for Kommissionens image. Når der  
gennemføres en feasibilityundersøgelse af projektet, bør den afsluttende rap­
port vise, at de regler for god dataadministration, der er fastlagt i dette  
dokument, er overholdt.
Valget af databaseprojekter styrer prioriteringen af databaser og dermed og­
så tildelingen af ressourcer til oprettelse af databaser. Dette gælder:
1. Det nødvendige personale til fødning af basen, brugerstøtte og oplys­
ningsarbejde. Det er "The Data Base Owners" opgave at tilvejebringe dis­
se ressourcer.
2. De nødvendige databehandlingsressourcer, som forvaltes af Styrelsesud­
valget for Databehandling i Kommissionen (CDIC) i overensstemmelse med  
et regelsæt, Udvalget har udarbejdet
r) Jfr. Management of Informatics Projects, Guide Informatique, ref.: 003.  
xx) Jfr. Priorities and Informatics Resource Management, Guide Informatique,  
ref.: 008.

BILAG 4
FORKORTELSESLISTE
C C Datacentret
CCITT Den internationale rådgivende komité for Telegraf- og ,  Telefonvæsen
FFC Det fælles Forskningscenter
CDIC Styrelsesudvalget for Databehandling i Kommissionen
CEPT Den europæiske konference af Post— og Teleadministrationer
CII Det tværinstitutionelle Datamatikudvalg
CTI Udvalget for Edb-Teknologi
c u Brugerudvalget
DA Tjenesten for udvikling af Applikationer
DI Direktoratet for Databehandling
EVE Det europæiske videokonferenceforsøg
II Afdelingen for Datateknik
INSEM Tværinstitutionel elektronisk postservice
INSIS Interinstitutional System of Integrated Services
IPA Tjenesten "Planlægning og Administration"
EUROSTAT '  Det statistiske Kontor
QA Tjenesten "Kvalitetsstyring og Intern Kontrol"
SCIC Den fælles tjeneste for Tolkning og Konferencer
GS Generalsekr etariatet
SIC Udvalget for normer og standarder
SIIAfdelingen "Integrerede Informationssystemer"
SJ Den juridiske Tjeneste
STRADA System til elektronisk overførsel af administrative dokumenter
TU Tjenesten for Toldunionen

BILAG 4  ( 2 )
GENERALDIREKTORATER
GD I Forbindelser méd tredjelande
GD II Økonomiske og finansielle spørgsmål
GD III Det interne marked og industrien
GD IV Konkurrence
GD V Beskæftigelse og sociale anliggender
GD VI Landbrug
GD VII Transport
GD VIII Udvikling
GD IX Personale og administration
GD X Information
GD XI Miljø, forbrugerbeskyttelse og nuklear sikkerhed
GD XII Videnskab, forskning og udvikling
GD XIII Informationsmarked og innovation
GD XIV Fiskeri
GD XV Penge og finansieringsinstitutter samt skattespørgsmål
GD XVI Regionalpolitik
GD XVII Energi
GD XVIII Lån og investering
GD XIX Budgetter
GD XX Finanskontrol