BEGRUNDELSE

1.FORSLAGETS GENSTAND

Nærværende forslag vedrører afgørelsen om bemyndigelse af medlemsstaterne til i Den Europæiske Unions interesse at undertegne anden tillægsprotokol vedrørende forstærket samarbejde og videregivelse af elektronisk bevismateriale til Europarådets Budapestkonvention om IT-kriminalitet ("protokollen"). Formålet med protokollen er at fastsætte fælles regler på internationalt plan for at styrke samarbejdet om bekæmpelse af cyberkriminalitet og indsamlingen af bevismateriale i elektronisk form i forbindelse med strafferetlige efterforskninger eller retsforfølgninger.

Kommissionen vil også forelægge et forslag til afgørelse fra Rådet for Den Europæiske Union ("Rådet") om bemyndigelse af medlemsstaterne til i Den Europæiske Unions interesse at ratificere protokollen.

Cyberkriminalitet udgør fortsat en betydelig udfordring for vores samfund. Uanset de retshåndhævende og judicielle myndigheders indsats er cyberangreb, herunder ransomwareangreb, stadig mere udbredte og komplekse. På grund af internettets grænseløse karakter foregår efterforskninger af cyberkriminalitet næsten altid som grænseoverskridende efterforskninger, der kræver et tæt samarbejde mellem myndighederne i forskellige lande.

Elektronisk bevismateriale får stadig større betydning i strafferetlige efterforskninger. Kommissionen anslår, at de retshåndhævende og judicielle myndigheder nu har brug for adgang til elektronisk bevismateriale i 85 % af de strafferetlige efterforskninger, bl.a. vedrørende cyberkriminalitet. Bevismaterialet for enhver strafbar handling opbevares i stigende grad i elektronisk form af serviceudbydere i udenlandske jurisdiktioner, og til en effektiv strafferetlig reaktion kræves der passende foranstaltninger til fremskaffelse af sådant bevismateriale for at opretholde retsstatsprincippet.

Det tilstræbes at forbedre den grænseoverskridende adgang til elektronisk bevismateriale i forbindelse med strafferetlige efterforskninger i hele verden, på nationalt plan, på EU-plan og på internationalt plan, herunder i kraft af protokollen. Det er vigtigt at sikre kompatible regler på internationalt plan for at undgå lovkonflikter, når der ønskes grænseoverskridende adgang til elektronisk bevismateriale.

2.BAGGRUND FOR FORSLAGET

2.1.Baggrund

Europarådets Budapestkonvention om IT-kriminalitet (CETS nr. 185) ("konventionen") har til formål at lette bekæmpelsen af strafbare handlinger ved brug af computernetværk. Den 1) indeholder bestemmelser, der harmoniserer nationale materielle strafferetlige elementer af strafbare handlinger og tilknyttede bestemmelser inden for cyberkriminalitet, 2) indeholder bestemmelser om nationale strafferetlige processuelle beføjelser, der er nødvendige for efterforskning og retsforfølgning af sådanne strafbare handlinger samt andre strafbare handlinger, der begås ved hjælp af et computersystem, eller hvor bevismaterialet er i elektronisk form, og 3) tager sigte på at indføre en hurtig og effektiv ordning for internationalt samarbejde.

Konventionen er åben for Europarådets medlemsstater og efter indbydelse også for stater, der ikke er medlemmer. På nuværende tidspunkt er 66 lande parter i konventionen, herunder 26 EU-medlemsstater. I konventionen er der ikke taget højde for, at Den Europæiske Union kan tiltræde den. Den Europæiske Union er imidlertid anerkendt som en observatørorganisation i komitéen for konventionen om IT-kriminalitet (T-CY).

På trods af bestræbelserne på at forhandle sig frem til en ny konvention om cyberkriminalitet på FN-plan er Budapestkonventionen fortsat den vigtigste multilaterale konvention til bekæmpelse af cyberkriminalitet. Unionen støtter konsekvent konventionen, også inden for rammerne af finansieringen af kapacitetsopbygningsprogrammer.

Efter forslag fra Cloud Evidence Group vedtog komitéen for konventionen om IT-kriminalitet en række henstillinger om, bl.a. ved at føre forhandlinger om en anden tillægsprotokol til konventionen om IT-kriminalitet vedrørende forstærket internationalt samarbejde, at håndtere den udfordring, der består i, at elektronisk bevismateriale vedrørende cyberkriminalitet og andre strafbare handlinger i stigende grad besiddes af serviceudbydere i udenlandske jurisdiktioner, mens retshåndhævelsesbeføjelserne fortsat er begrænset af territoriale grænser. I juni 2017 godkendte komitéen for konventionen om IT-kriminalitet mandatet for udarbejdelsen af den anden tillægsprotokol i perioden fra september 2017 til december 2019. På baggrund af behovet for mere tid til at afslutte drøftelserne samt begrænsningerne som følge af covid-19-pandemien i 2020 og 2021 forlængede komitéen for konventionen om IT-kriminalitet efterfølgende mandatet to gange, indtil december 2020 og derefter indtil maj 2021.

Efter opfordringen fra Det Europæiske Råd i dets konklusioner af 18. oktober 2018 vedtog Kommissionen den 5. februar 2019 en henstilling med henblik på Rådets afgørelse om bemyndigelse af Kommissionen til på Den Europæiske Unions vegne at deltage i forhandlingerne om en anden tillægsprotokol til Europarådets konvention om IT-kriminalitet. Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse afgav udtalelse om henstillingen den 2. april 2019. Ved afgørelse af 6. juni 2019 bemyndigede Rådet for Den Europæiske Union Kommissionen til på Den Europæiske Unions vegne at deltage i forhandlingerne om anden tillægsprotokol.

Som det fremgår af strategien for EU's sikkerhedsunion fra 2020, EU-strategien for cybersikkerhed for det digitale årti fra 2020 og EU-strategien for bekæmpelse af organiseret kriminalitet fra 2021 har Kommissionen arbejdet intenst på at opnå en hurtig og vellykket afslutning på forhandlingerne om protokollen. Europa-Parlamentet anerkendte også behovet for at afslutte arbejdet med protokollen i sin beslutning fra 2021 om EU's strategi for cybersikkerhed for det digitale årti.