Sammendrag Opfattelsen af retsvæsenets uafhængighed i Danmark er fortsat meget høj, og der er iværksat en række initiativer for yderligere at forbedre retssystemets effektivitet og kvalitet. Domstolsstyrelsen har iværksat flere tiltag, der har til formål at afhjælpe de mangler i forbindelse med digitaliseringen af retssystemet, der allerede er identificeret i retsstatsrapporten fra 2020. Regeringen træffer også lovgivningsmæssige og finansielle foranstaltninger for at nedsætte sagsbehandlingstiden i straffesager. Domstolene står dog stadig over for visse udfordringer henset til deres begrænsede ressourcer, og gennemførelsesprocenten er faldet i de seneste år. Beslutningsprocessen i forbindelse med lukningen af domstolene i marts 2020 i forbindelse med covid-19-pandemien har givet anledning til spørgsmål med hensyn til respekten for retsvæsenets uafhængighed. Regeringen og Domstolsstyrelsen har som følge heraf erkendt betydningen af at kommunikere med domstolene på en måde, der fuldt ud anerkender deres uafhængighed. Danmark opfattes fortsat som et af de mindst korrupte lande i Den Europæiske Union og i verden. Indsatsen over for korruption er i vid udstrækning baseret på generelle regler om etik og integritet, sociale normer og offentlig kontrol. De udfordringer, der er konstateret i forbindelse med gennemførelsen af internationale henstillinger vedrørende rammerne for bekæmpelse af korruption, består fortsat. Selv om tjenestemænd er underlagt omfattende etiske standarder og regler om interessekonflikter, er anvendelsesområdet for de retlige rammer, der gælder for ministre og topembedsmænd, fortsat snævert. Svingdørs- og lobbyvirksomhed er fortsat ikke reguleret. Der er indført en ny mekanisme til beskyttelse af whistleblowere i statsadministrationen. Der vil blive oprettet en ny national enhed til efterforskning af grov kriminalitet i begyndelsen af 2022, som vil blive sammensat af både anklagere og politifolk med det formål at opnå en mere effektiv og koordineret tilgang til grov kriminalitet. Den nationale medietilsynsmyndighed, Radio- og tv-nævnet, har fået nye opgaver som led i gennemførelsen af det reviderede direktiv om audiovisuelle medietjenester. Folketinget, uafhængige forskere, Ombudsmanden og en række journalister har - også i forbindelse med covid-19-pandemien, - fortsat givet udtryk for betænkeligheder med hensyn til undtagelserne fra loven om aktindsigt i offentlige administrative dokumenter, som begrænser retten til adgang til oplysninger i visse tilfælde. Regeringen har indtil videre ikke bebudet nogen planer om at revidere loven. De retlige rammer for beskyttelse af journalister er stærke. Justitsministeriet arbejder på et lovforslag om indførelse af strengere straffe for trusler mod personer, der benytter deres ret til ytringsfrihed. Regeringen har ydet statsstøtte for at kompensere mediesektoren for faldende reklameindtægter under covid-19-pandemien. Folketingets rolle i ordningen med magtadskillelse er kommet i fokus under covid-19-pandemien. Det har hastebehandlet et større antal lovforslag i 2020 og 2021. En ny epidemilov blev vedtaget i februar 2021 som en ramme for foranstaltninger i forbindelse med covid-19-pandemien med styrkede tilsynsbeføjelser for Folketinget. Loven erstatter den tidligere epidemilov fra marts 2020, hvorefter sundhedsministeren var blevet tillagt betydelige beføjelser uden en et passende parlamentarisk kontrolsystem. Der er indført en ny ordning med granskningskommissioner. En første kommission vil undersøge lovligheden af regeringens handlinger i forbindelse med beslutningen om at aflive alle mink i slutningen af 2020 for at hindre spredningen af covid-19. Civilsamfundet har modtaget finansiel støtte fra regeringen i forbindelse med covid-19-pandemien.



I.Retssystemet

Det danske retssystem består af 24 byretter, to landsretter (appeldomstole) og en højesteret samt to specialretter. Domstolsstyrelsen, der er uafhængig, forestår forvaltningen og udbygningen af domstolene, hvilket omfatter fastlæggelse af domstolenes budgetter og forvaltning af bygninger og IT-systemer. Dommerudnævnelsesrådet, der ligeledes er uafhængigt, afgiver uforbindende indstillinger til justitsministeren vedrørende besættelse af dommerstillinger, hvorefter ministeren foreslår dem til formel beskikkelse af regeringen (dronningen). Rådet kan alene indstille én ansøger til en ledig stilling. Der har ikke været tilfælde, hvor regeringen ikke fulgte indstillingen. Disciplinære foranstaltninger kan træffes af retspræsidenterne eller Den Særlige Klageret. Anklagemyndigheden er en selvstændig institution under justitsministeriets tilsyn, der ledes af rigsadvokaten. Advokatrådet er det uafhængige organ, der har til opgave at sikre advokaternes integritet og uafhængighed.

Uafhængighed

Opfattelsen af retsvæsenets uafhængighed har konstant været høj for den brede offentlighed og meget høj for virksomhederne. Samlet set opfatter 74 % af den almindelige befolkning og 83 % af virksomhederne graden af domstolenes og dommernes uafhængighed som "rimelig eller meget god" i 2021. Dette høje niveau for opfattelsen af retsvæsenets uafhængighed har generelt ligget stabilt mellem 2016 og 2020, men er faldet for den brede offentligheds vedkommende i forhold til 2020, mens tallet for virksomhederne er steget en smule i forhold til sidste år.

Beslutningsprocessen i forbindelse med lukningen af domstolene i marts 2020 i forbindelse med covid-19-pandemien har givet anledning til en undersøgelse med hensyn til respekten for retsvæsenets uafhængighed. Henset til covid-19-pandemien meddelte Domstolsstyrelsen den 12. marts 2020, at kun de mest kritiske funktioner for domstolene blive opretholdt, og hastende og kritiske sager ville blive prioriteret. Den udpegede også en krisestab. Folketinget har efterfølgende bedt en uvildig ekspertgruppe om at undersøge processen i forbindelse for denne afgørelse og navnlig spørgsmålet om, hvorvidt den måde, hvorpå den blev meddelt domstolene, var i overensstemmelse med grundlovens principper om retsvæsenets uafhængighed. Denne ekspertgruppe, der fik til opgave at udrede håndteringen af covid-19-pandemien, fandt i sin rapport, der blev fremlagt i januar 2021, at der kunne sættes spørgsmålstegn ved, om de instrukser, som Domstolsstyrelsen havde sendt til de enkelte domstole, og som var blevet udfærdiget efter justitsministeriets anmodning, var i overensstemmelse med domstolenes grundlovssikrede uafhængighed. Regeringen og Domstolsstyrelsen er af den opfattelse, at deres meddelelser til domstolene i spørgsmålet havde karakter af en henstilling, men erkender, at ekspertgruppens konklusioner har øget bevidstheden om behovet for at udvise særlig omhu i relation til domstolenes uafhængighed i kommunikationen med dem. Ved genåbningen af domstolene i april 2020 og alle yderligere skridt tillagde man sig en mere forsigtig kommunikationsstil. Efter en intern læringsproces vedrørende det fremtidige kriseberedskab understregede en arbejdsgruppe nedsat af Domstolsstyrelsen i december 2020 yderligere, at krisestaben (bestående af Domstolsstyrelsen og en række dommere) kun kan give instrukser inden for rammerne af Domstolsstyrelsens kompetenceområde og ellers skal begrænse sig til retningslinjer og henstillinger.

Kvalitet

Domstolene står over for udfordringer med hensyn til deres knappe ressourcer, navnlig i betragtning af den forventede stigning i antallet af retssager. Udgifterne til retsvæsenet er fortsat meget lave i Danmark (0,16 % af BNP), og det samme gælder antallet af dommere pr. 100 000 indbyggere (6.5), hvilket bekræfter en længerevarende tendens. Domstolene har fået tildelt yderligere ressourcer i 2020, navnlig til at håndtere behovene i forbindelse med covid-19-pandemien og udfordringerne i forbindelse med digitaliseringen. Der er afsat yderligere 1.75 mio. EUR (13 mio. DKK) om året i perioden 2021-23. Den 24. juni 2021 bekendtgjorde regeringen, at den ville bevilge yderligere 3.5 mio. EUR (25 mio. DKK) i 2021 og ca. 6.5 mio. EUR (47.5 mio. DKK) i 2022 til nedbringelse af sagsbehandlingstiden ved domstolene. Interessenterne har imidlertid gentaget, at dette er utilstrækkeligt til at tackle de mere strukturelle ressourcemæssige udfordringer, især fordi oprettelsen af nye dommerembeder vil kræve en mere langsigtet tildeling af ressourcer. Interessenterne har også udtrykt bekymring for, at de relativt lave lønninger inden for retsvæsenet ikke kan konkurrere med job i den private sektor og andre juridiske erhverv, hvilket kan påvirke domstolenes evne til at tiltrække nye dommere.

Yderligere ressourcer til politi og anklagere har sammen med lovændringer til formål at reducere behandlingstiden for straffesager. Med den nye aftale om politi og anklagemyndighed for 2021-23 blev der indført yderligere ressourcer til oprettelse af 310 fuldtidsækvivalente stillinger (til politibetjente, anklagere og kontorfunktionærer) specifikt til behandling af straffesager. I den forbindelse er der opstillet konkrete mål for politiets sagsbehandlingstid og retsforfølgningen for alle straffesager og specifikke kategorier (såsom voldsforbrydelser). Dette er en del af en bredere indsats for at nedsætte sagsbehandlingstiden for straffesager, som også omfatter en række ændringer af lovgivningen, og som omfatter forskellige foranstaltninger, der har til formål at strømline straffesager og fjerne visse overflødige processuelle skridt. Disse lovændringer blev vedtaget af Folketinget i juni 2021 og trådte i kraft den 1. juli 2021. Selv om disse mål generelt er blevet hilst velkommen, har interessenterne også fremhævet, at disse bestræbelser hovedsagelig fokuserer på politi og retsforfølgelse, men ikke på domstolene, hvor behandlingstiden for straffesager fortsætter med at stige.

Initiativer til afhjælpning af en række konstaterede mangler i forbindelse med digitaliseringen af Retsvæsenet er undervejs. I retsstatsrapporten fra 2020 blev der allerede konstateret visse mangler med hensyn til digitalisering. Selv om der findes digitale kommunikationsværktøjer for domstole og Anklagemyndigheden, er der stadig en række mangler med hensyn til digitaliseringen af retssystemet. Procedurereglerne for digitale værktøjer er kun delvist på plads for civile sager, forvaltningssager og straffesager, og den digitale adgang til retssager er meget begrænset for forvaltnings- og straffesager, f.eks. med hensyn til muligheden for at få adgang til sagsakter i verserende og afsluttede sager online. Selv om der er indført et nyt elektronisk registreringssystem for civile sager, er systemet for straffesager ifølge interessenterne forældet, og selv om man er ved at udarbejde et nyt system, skal der stadig sikres finansiering. Domstolsstyrelsen er også i gang med at udvikle en ny onlinedatabase for domme, som vil omfatte ordninger for maskinlæsbarhed, som skal være tilgængelig inden udgangen af 2021 eller i begyndelsen af 2022, og som vil forbedre den nuværende situation med hensyn til adgang til retsafgørelser online. Domstolsstyrelsen har endvidere indført et nyt dataforvaltningssystem, der gør det muligt at udtrække mere komplekse data, f.eks. for at identificere den gennemsnitlige varighed af en verserende sag og således bedre identificere årsagerne til lange sagsbehandlingstider.

Retshjælpsordningen er under revision. Som reaktion på en række undersøgelser foretaget af interessenter, der afslørede visse svagheder i retshjælpssystemets funktion, nedsatte justitsministeriet i april 2020 et lovforberedende udvalg, der skal gennemgå den gældende ordning med retshjælp og fri proces. Det består af repræsentanter for forskellige relevante ministerier og myndigheder (såsom Domstolsstyrelsen og Institut for Menneskerettigheder) samt sagkyndige (herunder en forhenværende landsdommer og en universitetslærer), og det bistås af en følgegruppe for at inddrage erfaringer fra praktikere. Udvalget skulle oprindeligt afslutte arbejdet inden sommerferien 2022, men fristen vil sandsynligvis blive udsat på grund af covid-19-pandemien. Som reaktion på Advokatsamfundets kritik af den nugældende ordning offentliggjorde Justitia, en tænketank, der arbejder med retlige spørgsmål, i oktober 2020 en række anbefalinger til reform af retshjælpsordningen, navnlig vedrørende adgangen til retshjælpskontorer (henset til de regionale forskelle), retshjælp i forvaltningssager samt behovet for at præcisere retshjælpsforsikringernes dækning. Interessenterne har generelt hilst den revisionsproces, som regeringen har iværksat, velkommen, men har beklaget, at den er gået i stå på grund af covid-19-pandemien.

Effektivitet

Retssystemet er generelt stadig effektivt, men står over for visse udfordringer med hensyn til gennemførelsesprocenten. Den tid, det forventes at tage for at afgøre tvister på det civil- og handelsretlige område er i gennemsnit steget en smule i alle instanser i 2019 sammenlignet med 2018 (fra 207 til 222 dage for førsteinstanssager). Gennemførelsesprocenten for civil- og handelsretlige sager er desuden fortsat med at falde fra 95 % i 2018 til 91,8 % i 2019. Antallet af verserende sager er ikke desto mindre stadig lavt, navnlig for så vidt angår tvister i civil- og handelsretlige sager. Domstolsstyrelsen har oplyst, at der i 2020 har været en betydelig stigning i antallet af indkommende sager, idet domstolene modtog 20 % flere sager i 2020 end i 2017. Domstolene har imidlertid behandlet 97 % af det samlede antal sager, dvs. et procentpoint mere end i 2019.

II.Ramme for bekæmpelse af korruption

Danmark har ikke en særlig strategi for korruptionsbekæmpelse eller et specialiseret organ, der beskæftiger sig med korruptionsspørgsmål. Indsatsen over for korruption er i vid udstrækning baseret på almindelige regler om etik og integritet samt sociale normer og offentlig kontrol. Flere myndigheder deltager i arbejdet med forebyggelse af korruption, fremme af god forvaltningsskik og overholdelse af lovgivningen. Dette gælder bl.a. Finanstilsynet, Ombudsmanden og Rigsrevisionen. Medarbejder- og Kompetencestyrelsen og Statsministeriet varetager opgaver vedrørende fremme af embedsmænds og ministres retskaffenhed. Justitsministeriet sikrer samarbejde mellem de nationale myndigheder ved udarbejdelsen af foranstaltninger til bekæmpelse af korruption. Der findes i det store og hele regler om forebyggelse af interessekonflikter for tjenestemænd.