:oavMissIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(94) 531 endelig udg. 
Bruxelles, den 25.11.1994 
Henstilling med henblik på 
RÅDETS AFGØRELSE 
med henblik på undertegnelse af protokollen om energieffektivitet 
og de hermed forbundne miljøaspekter, knyttet til 
den europæiske energichartertraktat 
(forelagt af Kommissionen) 
Henstilling med henblik på 
RAnFTS AFGØRELSE 
med henblik på undertegnelse af protokollen om energieffektivitet 
og de hermed forbundne miljøaspekter, knyttet til 
den europæiske energichartertraktat 
1. Formanden for Den Europæiske Energicharterkonference (i det følgende benævnt 
konferencen) forelagde den 21. september 1994 parterne i forhandlingerne om den 
europæiske energichartertraktat (i det følgende benævnt chartertraktaten) et udkast 
til en protokol om energieffektivitet og de hermed forbundne miljøaspekter (i det 
følgende benævnt energieffektivitetsprotokollen). Udkastet til denne protokol, der er 
knyttet til chartertraktaten, er forhandlet sideløbende med forhandlingerne om selve 
chartertraktaten. 
2. Proceduren for De Europæiske Fællesskabers undertegnelse af chartertraktaten er 
allerede indledt1*. Det vil være hensigtsmæssigt, hvis De Europæiske Fællesskaber 
kan undertegne energieffektivitetsprotokollen samtidig med charterprotokollen i 
forbindelse med undertegnelsesceremonien i Lissabon den 17. december 1994 . 
3. Under forhandlingerne af energieffektivitetsprotokollen var det vanskeligt at nå 
frem til formuleringer, som de forskellige parter i forhandlingerne kunne nå til 
enighed om. Nogle ønskede en erklæring uden bindende virkninger, mens andre 
ønskede en aftale med meget ambitiøse forpligtelser, bl.a. med hensyn til 
samarbejdet med de østeuropæiske lande, og med vidtgående krav til rationel 
energiudnyttelse og beskyttelse af miljøet. I betragtning af situationen i størstedelen 
af de central- og østeuropæiske lande og i det tidligere Sovjetunionens republikker 
har De Europæiske Fællesskaber søgt at nå frem til en kompromisløsning, hvorefter 
disse lande på længere sigt vil kunne realisere væsentlige fremskridt på 
energieffektivitetsprotokollens anvendelsesområder, uden at der er tale om 
urealistiske forpligtelser. 
Kommissionen mener, at det vedlagte udkast til protokol om energieffektivitet, som 
formanden for konferencen har forelagt, imødekommer dette ønske om ligevægt 
mellem de forskellige hensyn. De Europæiske Fællesskabers undertegnelse af 
protokollen vil i øvrigt bidrage betydeligt til at virkeliggøre Kommissionens mål 
med de bistandsprogrammer (PHARE og TACIS), der er udviklet til fordel for 
disse lande, for så vidt angår de af protokollen omfattede områder. 
i) Jf. Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet af 21.9.1994, ref. KOM(94) 405 endelig 
udg. 
-2-
4. Protokollen er blevet vedtaget ved skriftlig procedure på grundlag af de af 
konferencen fastsatte bestemmelser. Som led i denne skriftlige 
vedtagelsesprocedure har repræsentanterne for formandskabet og Kommissionen 
ladet generalsekretæren for konferencen vide, at De Europæiske Fællesskaber og 
deres medlemsstater betragtede forhandlingerne om energieffektivitetsprotokollen 
som afsluttede og teksten til protokollen, vedlagt som bilag, som værende i fuld 
overensstemmelse med forhandlingsresultatet. Kommissionen bekræfter derfor sin 
vurdering af, at De Europæiske Fællesskaber som følge af dette forhandlingsresultat 
kan undertegne energieffektivitetsprotokollen samtidig med undertegnelsen af 
• chartertraktaten i Lissabon den 17. december 1994. 
5. Kommissionen foreslår derfor Rådet: 
at træffe afgørelse om undertegnelse af protokollen på De Europæiske 
Fællesskabers vegne 
og 
at bemyndige Rådets formand til at udpege de personer, der har beføjelse til 
at undertegne protokollen på De Europæiske Fællesskabers vegne. 
BILAG 3 
ENERGICHARTERPROTOKOL OM ENERGIEFFEKTIVITET 
OG DE HERMED FORBUNDNE MILJØASPEKTER 
PRÆAMBEL 
DE KONTRAHERENDE PARTER i denne protokol, 
som henviser til det europæiske energicharter, der er blevet vedtaget i det afsluttende 
dokument fra Haag-konferencen om det europæiske energicharter, undertegnet i Haag den 
17. december 1991, samt navnlig til de heri fremsatte erklæringer om, at der er behov for 
samarbejde på området energieffektivitet og miljøbeskyttelse i forbindelse hermed, 
som endvidere henviser til energichartertraktaten, der er åben for undertegnelse fra den 17. 
december 1994 til den 16. juni 1995, 
som er opmærksomme på det arbejde, der gøres i internationale organisationer og fora 
vedrørende energieffektivitet og de miljømæssige aspekter ved energikredsløbet, 
som er klar over, hvilke forbedringer i forsyningssikkerheden og hvilke betydelige 
økonomiske og miljømæssige fordele gennemførelsen af omkostningseffektive energi­
effektivitetsforanstaltninger medfører, og som er klar over disse foranstaltningers 
betydning for omstrukturering af økonomien og forbedring af levestandarden, 
som erkender, at forbedringer i energieffektiviteten mindsker energikredsløbets skadelige 
miljøvirkninger, herunder global opvarmning og forsuring, 
- 2 -
som er overbevist om, at energipriserne så vidt muligt skal afspejle et konkurrencepræget 
marked, der sikrer markedsorienteret prisdannelse, herunder en mere fuldstændig med­
regning af miljøomkostninger og -fordele i energipriserne, og som erkender, at en sådan 
prisdannelse er afgørende for øget energieffektivitet og hermed forbundet miljøbeskyttelse, 
som er klar over, hvilken afgørende rolle den private sektor, herunder små og mellemstore 
virksomheder, spiller for fremme og gennemførelse af energieffektivitetsforanstaltninger, 
og som ønsker at sikre en gunstig institutionel ramme for økonomisk rentable investeringer 
i energieffektivitet, 
som erkender, at kommercielle former for samarbejde i visse tilfælde må suppleres med 
regeringssamarbejde, navnlig inden for udformning og analyse af energipolitiske foran­
staltninger såvel som på andre områder, der er væsentlige for forbedret energieffektivitet, 
men som ikke er egnet til privat finansiering, og 
som ønsker at træffe samarbejdsbaserede og samordnede foranstaltninger på området 
energieffektivitet og hermed forbundet miljøbeskyttelse og at vedtage en protokol, der 
fastsætter rammerne for anvendelse af energi så økonomisk og effektivt som muligt, 
ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE: 
- 3 -
DEL I 
INDLEDNING 
ARTIKEL 1 
PROTOKOLLENS ANVENDELSESOMRÅDE OG MÅL 
(1) I denne protokol opstilles principperne for fremme af energieffektivitet i dennes 
egenskab af vigtig energikilde og for den dermed forbundne begrænsning af 
energisystemernes negative miljøvirkninger. Protokollen indeholder endvidere 
retningslinjer for udvikling af energieffektivitetsprogrammer, og den opstiller en 
række samarbejdsområder samt en ramme for udvikling af samarbejdsbaserede og 
samordnede foranstaltninger. Disse foranstaltninger kan omfatte prospektering og 
efterforskning efter samt fremstilling, omdannelse, oplagring, transport, distribution 
og forbrug af energi og kan vedrøre en hvilken som helst erhvervssektor. 
(2) Målene med denne protokol er følgende: 
(a) at fremme energieffektivitetsforanstaltninger, der er forligelige med en 
bæredygtig udvikling; 
(b) at skabe rammebetingelser, som foranlediger producenter og forbrugere til at 
anvende energi så økonomisk, effektivt og miljøforsvarligt som muligt, 
navnlig ved at oprette effektive energi markeder og sørge for, at miljøom­
kostninger og -fordele i højere grad medregnes i energipriserne; og 
(c) at fremme samarbejde på området energieffektivitet. 
r 
-4-
ARTIKEL 2 
DEFINITIONER 
I denne protokol forstås ved: 
(1) "Charter": det europæiske energicharter, der blev vedtaget i det afsluttende 
dokument fra Haag-konferencen om det europæiske energicharter, undertegnet i 
Haag den 17. december 1991; undertegnelse af det afsluttende dokument betragtes 
som undertegnelse af charteret. 
(2) "Kontraherende part": en stat eller en regional organisation for økonomisk integra­
tion, som har indvilliget i at være bundet af denne protokol, og for hvilken proto­
kollen er i kraft. 
(3) "Regional organisation for økonomisk integration": en organisation oprettet af 
stater, som har tildelt organisationen kompetence vedrørende visse anliggender, 
hvoraf nogle er omfattet af denne traktat, herunder bemyndigelse til at træffe 
bindende beslutninger vedrørende disse anliggender. 
(4) "Energikredsløb": hele energikæden, herunder aktiviteter i forbindelse med 
prospektering og efterforskning efter samt fremstilling, omdannelse, oplagring, 
transport, distribution og forbrug af de forskellige energiformer, og behandling og 
bortskaffelse af affald såvel som nedlukning, standsning eller lukning af disse 
aktiviteter, under hensyn til kravet om minimering af skadelige miljøvirkninger. 
(5) "Omkostningseffektivitet": virkeliggørelse af et nærmere bestemt mål til de lavest 
mulige omkostninger eller opnåelse af den størst mulige fordel til en given 
omkostning. 
(6) "Forbedring af energieffektiviteten": bevarelse af den samme produktionsenhed (af 
en vare eller tjenesteydelse) uden at mindske dens kvalitet eller ydeevne, samtidig 
med at den energimængde, der kræves til at fremstille den pågældende produktions­
enhed, reduceres. 
- 5 -
(7) "Miljøvirkning": en virkning forårsaget af en given aktivitet på miljøet, herunder 
menneskers sundhed og sikkerhed, planter, dyr, jordbund, luft, vand, klima, 
landskaber og historiske monumenter eller andre anlæg eller vekselvirkninger 
mellem disse faktorer; herunder også de virkninger på kulturarven eller på de 
socioøkonomiske vilkår, som ændringer i disse faktorer forårsager. 
-6 -
DEL II 
PRINCIPPER 
ARTIKEL 3 
GRUNDLÆGGENDE PRINCIPPER 
De kontraherende parter skal følge nedenstående principper: 
(1) De kontraherende parter skal samarbejde om og i givet fald bistå hinanden med at 
opstille og gennemføre energieffektivitetsforanstaltninger, -love og -bestemmelser. 
(2) De kontraherende parter skal opstille energi effekti vi tetsstrategi er og passende 
juridiske og regulerende rammer, som bl.a. fremmer: 
(a) effektivt fungerende markedsmekanismer, herunder markedsorienteret 
prisdannelse og en mere fuldstændig medregning af miljøomkostninger og 
-fordele i priserne 
(b) mindskelse af hindringerne for energieffektivitet, hvilket samtidig virker 
investeringsfremmende 
(c) mekanismer for finansiering af initiativer til forbedring af energieffekti­
viteten 
(d) undervisning og folkeoplysning 
(e) videreformidling og overførsel af teknologi 
(0 gennemsigtige juridiske og regulerende rammer. 
(3) De kontraherende parter skal bestræbe sig på at realisere den størst mulige energi­
effektivitet i hele energikredsløbet. I dette øjemed skal de, så vidt det er dem 
muligt, opstille og gennemføre energieffektivitetspolitikker og samarbejdsbaserede 
eller samordnede foranstaltninger baseret på omkostningseffektivitet og økonomisk 
effektivitet, under behørig hcnsyntauen til miljøaspekterne. 
1 
(4) Energieffektivitetspolitikkenskal både omfatte kortsigtede foranstaltninger til 
justering af tidligere praksis og langsigtede foranstaltninger til forbedring af 
energieffektiviteten i hele energikredsløbet. 
(5) Når de kontraherende parter samarbejder om at nå målene med denne protokol, 
skal de tage hensyn til deres indbyrdes forskelle, for så vidt angår de skadelige 
virkninger og bekæmpelsesomkostningerne. 
(6) De kontraherende parter erkender den private sektors afgørende rolle. De ansporer 
kraftværker, myndigheder og specialiserede organer til at gøre en indsats og til 
snævert samarbejde mellem virksomheder og myndigheder. 
(7) I forbindelse med samarbejdsbaserede eller samordnede foranstaltninger skal der 
tages hensyn til de relevante principper herfor i internationale aftaler, som tager 
sigte på beskyttelse og forbedring af miljøet, og som de kontraherende parter er 
parter i. 
(8) De kontraherende parter udnytter fuldt ud de kompetente internationale eller andre 
organisationers arbejde og sagkundskab og søger at undgå overlapninger. 
ARTIKEL 4 
ANSVARSFORDELING OG SAMORDNING 
Enhver kontraherende part skal bestræbe sig på at sikre, at energieffektivitetsforanstalt­
ninger samordnes mellem alle partens ansvarlige myndigheder. 
ARTIKELS 
STRATEGIER OG POLITISKE MÅL 
De kontraherende parter skal opstille strategier og politiske mål for forbedring af energi­
effektiviteten og den dermed forbundne mindskelse af energikredsløbets miljøvirkninger, i 
givet fald under hensyntagen til deres egne særlige energivilkår. Disse strategier og poli­
tiske mål skal være gennemsigtige for alle de berørte parter 
- 8 -
ARTIKEL 6 
FINANSIERING OG FINANSIELLE INCITAMENTER 
(1) De kontraherende parter skal fremme brugen af nye fremgangsmåder og metoder til 
finansiering af investeringer i energieffektivitet og energirelateret miljøbeskyttelse, 
såsom joint venture-aftaler mellem energibrugere og eksterne investorer (i det 
følgende benævnt "finansiering fra tredjemands side"). 
(2) De kontraherende parter skal bestræbe sig på at udnytte og fremme adgangen til 
private kapitalmarkeder og eksisterende internationale finansieringsinstitutioner med 
henblik på at fremme investeringer i bedre energieffektivitet og dermed forbundet 
miljøbeskyttelse. 
(3) De kontraherende parter kan, med forbehold af bestemmelserne i energicharter­
traktaten og andre internationale juridiske forpligtelser, indrømme energibrugerne 
skattemæssige eller finansielle incitamenter, så energieffektivitetsteknologier, 
-produkter og -tjenesteydelser hurtigere kan få indpas på markedet. De skal 
bestræbe sig på at gøre dette på en måde, der både sikrer gennemsigtighed og 
mindsker forvridningen af de internationale markeder videts muligt. 
ARTIKEL 7 
FREMME AF ENERGIEFFEKTIV TEKNOLOGI 
(1) I overensstemmelse med bestemmelserne i energichartertraktaten skal de kontra­
herende parter fremme handel med og samarbejde om energieffektive og miljø­
venlige teknologier, energirelaterede tjenesteydelser og ledelsesformer. 
(2) De kontraherende parter skal fremme anvendelsen af sådanne teknologier, 
tjenesteydelser og ledelsesformer i hele energikredsløbet. 
jf *+. 
-9-
ARTIKEL 8 
PARTERNES PROGRAMMER 
(1) For at nå de politiske mål, der er opstillet i overensstemmelse med artikel 5, skal 
hver kontraherende part udvikle, gennemføre og regelmæssigt ajourføre sådanne 
energieffektivitetsprogrammer, som bedst passer til den pågældende parts særlige 
omstændigheder. 
(2) Disse programmer kan omfatte følgende aktiviteter: 
(a) opstilling af scenarier for energiefterspørgsel og -forsyningen på lang sigt til 
støtte for beslutningstagning 
(b) vurdering af foranstaltningernes energimæssige, miljømæssige og økono­
miske virkninger 
(c) fastsættelse af standarder til forbedring af eldrevet udstyrs effektivitet og 
bestræbelser på at harmonisere disse standarder på internationalt plan for at 
undgå forvridning af handelen 
(d) udvikling og fremme af private initiativer og industrielt samarbejde, her­
under joint ventures 
(e) fremme af anvendelsen af de mest energieffektive teknologier, som samtidig 
er økonomisk rentable og miljøvenlige 
i 
(f) fremme af nye fremgangsmåder for investeringer i energieffektivites-
forbedringer, såsom finansiering fra tredjemands side og samfinansiering 
(g) udvikling af passende energibalancer og databaser, feks. med tilstrækkeligt 
detaljerede data om energiefterspørgslen og data om teknologier til forbed­
ring af energieffektiviteten 
s* 
- 10-
(h) fremme af oprettelsen af rådgivende tjenester, som kan drives af offentlige 
eller private virksomheder eller foretagender, og som giver oplysninger om 
energieffektivitetsprogrammer og -teknologier og bistår forbrugere og virk­
somheder 
(i) støtte til og fremme af kraft-varmeproduktion og af foranstaltninger til at 
effektivisere fjernvarmeproduktion og distributionssystemer til bygninger og 
virksomheder 
(j) oprettelse af specialiserede energieffektivitetsorganer på passende niveauer, 
som har tilstrækkelige midler og personale til at udvikle og gennemføre 
energipolitiske foranstaltninger. 
(3) Når de kontraherende parter gennemfører deres energieffektivitetsprogrammer, skal 
de sikre sig, at der forefindes passende internationale og juridiske infrastrukturer. 
/> 
- 11 -
DELHI 
INTERNATIONALT SAMARBEJDE 
ARTIKEL 9 
SAMARBEJDSOMRÅDER 
Samarbejde mellem de kontraherende parter kan finde sted i en hvilken som helst pas­
sende form. Bilaget indeholder en liste over mulige samarbejdsområder. 
O 
- 12-
DEL IV 
ADMINISTRATIVE OG JURIDISKE ARRANGEMENTER 
ARTIKEL 10 
CHARTERKONFERENCENS ROLLE 
(1) Alle afgørelser, der træffes af charterkonferencen i overensstemmelse med denne 
protokol, træffes kun af de kontraherende parter i energichartertraktaten, som er 
kontraherende parter i denne protokol. 
(2) Charterkonferencen bestræber sig på inden 180 dage efter denne protokols 
ikrafttræden at vedtage procedurer for overvågning og fremme af gennemførelsen 
af protokollens bestemmelser, herunder rapporteringskrav, såvel som procedurer for 
udpegning af samarbejdsområder i overensstemmelse med artikel 9. 
ARTIKEL U 
SEKRETARIAT OG FINANSIERING 
(1) Det sekretariat, der er oprettet i henhold til artikel 35 i energichartertraktaten, skal 
yde charterkonferencen al nødvendig bistand med udøvelsen af dens opgaver i 
henhold til denne protokol samt eventuelt yde andre tjenester til støtte for proto­
kollen, på betingelse af charterkonferencens godkendelse heraf. 
(2) Sekretariatets og charterkonferencens omkostninger i tilknytning til denne protokol 
afholdes af de kontraherende parter i protokollen i overensstemmelse med deres 
betalingsevne, fastsat efter det fordelingssystem, som er anført i bilag B til energi­
chartertraktaten 
i** 
- 13 -
ARTIKEL 12 
AFSTEMNING 
(1) Der kræves enstemmighed mellem de kontraherende parter, der er til stede og 
afgiver stemme på charterkonferencens møder, hvor der skal træffes afgørelse om 
(a) vedtagelse af ændringer til denne protokol og 
(b) godkendelse af tiltrædelser til denne protokol i henhold til artikel 17. 
De kontraherende parter gør deres yderste for at nå til enighed ved konsensus om 
alle andre spørgsmål, de skal træffe afgørelse om i henhold til denne protokol. Hvis 
der ikke kan nås til enighed ved konsensus, skal afgørelser om ikke-budgetmæssige 
spørgsmål træffes med tre fjerdedeles flertal af de kontraherende parter, der er til 
stede og afgiver stemme på det møde i charterkonferencen, hvor sådanne spørgsmål 
skal afgøres. 
Afgørelser om budgetspørgsmål træffes med kvalificeret flertal af de kontraherende 
parter, hvis pålignede bidrag som omhandlet i artikel 11, stk. 2, tilsammen udgør 
mindst tre fjerdedele af det pålignede samlede bidrag. 
(2) I denne artikel forstås ved "kontraherende parter, der er til stede og afgiver 
stemme," kontraherende parter i denne protokol, som er til stede, og som afgiver 
ja- eller nej-stemme, dog således at charterkonferencen kan vedtage en forretnings­
orden, hvorefter de kontraherende parter kan træffe sådanne afgørelser pr. brev. 
(3) Ingen afgørelse som omhandlet i denne artikel er gyldig, medmindre den har til­
slutning fra et simpelt flertal af de kontraherende parter, jf. dog stk. 1 vedrørende 
budgetspørgsmål. 
(4) Når regionale organisationer for økonomisk integration afgiver stemme, råder de 
over et antal stemmer svarende til antallet af deres medlemsstater, der er kontra­
herende paner i denne protokol; disse organisationer anvender ikke deres stemme­
ret, såfremt deres medlemsstater anvender deres stemmeret, og vice versa. 
/r 
14 -
(5) Er en kontraherende part til stadighed bagud med opfyldelsen af sine finansielle 
forpligtelser i henhold til denne protokol, kan charterkonferencen helt eller delvis 
ophæve vedkommende kontraherende parts stemmeret. 
ARTIKEL 13 
FORHOLDET TIL ENERGICHARTERTRAKTATEN 
(1) I tilfælde af uoverensstemmelse mellem bestemmelserne i denne protokol og 
bestemmelserne i energichartertraktaten har bestemmelserne i energichartertraktaten 
forrang. 
(2) Artikel 10, stk. 1, og artikel 12, stk 1-3. finder ikke anvendelse på afstemninger i 
charterkonferencen om ændringer til denne protokol, hvorved charterkonferencen 
eller sekretariatet tildeles forpligtelser eller opgaver, som energichartertraktaten 
indeholder bestemmelser om. 
/t 
-15-
DEL V 
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER 
ARTIKEL 14 
UNDERTEGNELSE 
Denne protokol er åben for undertegnelse i Lissabon fra den 17. december 1994 til den 16. 
juni 1995 for stater og regionale organisationer for økonomisk integration, hvis 
repræsentanter har undertegnet charteret og energichartertraktaten. 
ARTIKEL 15 
RATIFIKATION, ACCEPT OG GODKENDELSE 
Denne protokol forelægges signatarerne til ratifikation, accept eller godkendelse. 
Ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstrumenterne deponeres hos depositaren. 
ARTIKEL 16 
TILTRÆDELSE 
Denne protokol er åben for tiltrædelse, fra den dato, hvor protokollen lukkes for under­
tegnelse, for stater og regionale organisationer for økonomisk integration, som har 
undertegnet charteret, og som er kontraherende parter i energichartertraktaten, på be­
tingelser, der skal godkendes af charterkonferencen. Tiltrædelsesinstrumenterne deponeres 
hos depositaren. 
ARTIKEL 17 
ÆNDRINGER 
(1) Alle de kontraherende parter kan foreslå ændringer til denne protokol. 
(2) Sekretariatet meddeler de kontraherende parter teksten til en foreslået ændring til 
denne protokol mindst tre måneder inden den dato, hvor ændringen foreslås ved­
taget af charterkonferencen. 
/?-
- 16 -
(3) Sekretariatet meddeler depositaren ændringer til denne protokol, som er vedtaget af 
charterkonferencen, og depositaren forelægger alle de kontraherende parter 
ændringerne med henblik på ratifikation, accept eller godkendelse. 
(4) Ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstrumenterne af ændringer til denne 
protokol deponeres hos depositaren. Ændringer træder i kraft mellem kontraherende 
parter, der har ratificeret, accepteret eller godkendt dem, på den tredivte dag, efter 
de pågældende ændringers ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstrumenter er 
deponeret hos depositaren af mindst tre fjerdedele af de kontraherende parter. 
Derefter træder ændringerne i kraft for enhver anden kontraherende part på den 
tredivte dag, efter at den pågældende part har deponeret sit instrument til 
ratifikation, accept eller godkendelse af ændringerne. 
ARTIKEL 18 
IKRAFTTRÆDEN 
(1) Denne protokol træder i kraft på den tredivte dag efter datoen for deponering af det 
femtende ratifikations-, accept-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstrument fra en 
stat eller en regional organisation for økonomisk integration, som er signatar af 
charteret og kontraherende part i energichartertraktaten, eller på ikrafttrædelses­
datoen for energichartertraktaten, afhængigt af hvilken dato der er den seneste. 
(2) For hver stat eller regional organisation for økonomisk integration, for hvilken 
energichartertraktaten er trådt i kraft, og som ratificerer, accepterer, godkender eller 
tiltræder denne protokol, efter at protokollen er trådt i kraft i overensstemmelse 
med stk. 2, træder protokollen i kraft på den tredivte dag efter den dato, hvor den 
pågældende stat eller regionale organisation for økonomisk integration deponerede 
sit ratifikations-, accept-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstrument. 
M 
-17-
(3) For så vidt angår stk. 1, kan intet instrument, der deponeres af en regional 
organisation for økonomisk integration, føjes til de instrumenter, som med­
lemsstater af den nævnte organisation allerede har deponeret. 
ARTIKEL 19 
FORBEHOLD 
Der må ikke tages forbehold over for denne protokol. 
ARTIKEL 20 
OPSIGELSE 
(1) En kontraherende part kan når som helst, efter at denne protokol er trådt i kraft for 
den pågældende part, opsige protokollen ved skriftlig meddelelse til depositaren. 
(2) Kontraherende parter, som opsiger energichartertraktaten, anses for også have 
opsagt denne protokol. 
(3) En opsigelse i henhold til stk. 1 får virkning 90 dage efter depositarens modtagelse 
af meddelelsen herom. En opsigelse i henhold til stk. 2 far virkning på samme dato 
som den dato, hvor opsigelse af energichartertraktaten far virkning. 
ARTIKEL 21 
DEPOSITAR 
Den portugisiske Republiks regering er depositar for denne protokol. 
n 
- 18 -
ARTIKEL 22 
AUTENTISKE TEKSTER 
Til bekræftelse heraf har undertegnede, som er behørigt bemyndiget hertil, undertegnet 
denne protokol på engelsk, fransk, italiensk, russisk, spansk og tysk, idet hver enkelt 
sprogversion er lige autentisk, i ét originaleksemplar, som deponeres hos Den Portugisiske 
Republiks regering. 
Udfærdiget i Lissabon, den syttende december nittenhundrede og fire og halvfems. 
?JT\ 
-19-
BILAG 
IKKE-UDTØMMENDE LISTE OVER EKSEMPLER TIL 
BELYSNING AF MULIGE SAMARBEJDSOMRÅDER 
I OVERENSSTEMMELSE MED ARTIKEL 9 
Udarbejdelse af energieffektivitetsprogrammer, herunder kortlægning af hindringer og 
muligheder for energieffektivitet, og udvikling af energimærkning og effektivitets-
standarder. 
Vurdering af energikredsløbets virkninger på miljøet. 
Udvikling af økonomiske, lovgivningsmæssige og regulerende foranstaltninger. 
Teknologioverførsel, teknisk bistand og industrielle joint ventures, under hensyntagen til 
internationale regler om ejendomsret og andre relevante internationale aftaler. 
Forskning og udvikling. 
Uddannelse, undervisning, oplysning og statistik. 
Opstilling og vurdering af foranstaltninger, f.eks. fiskale eller andre markedsbaserede 
instrumenter, herunder salgbare forureningsrettigheder, som middel til at tage hensyn til 
eksterne, navnlig miljømæssige, omkostninger og fordele. 
Energianalyse og udformning af energipolitiske foranstaltninger: 
vurdering af mulighederne for energieffektivitet 
analyse af energiefterspørgslen og statistik 
udvikling af lovgivningsmæssige og regulerende foranstaltninger 
integreret ressourceplanlægning og styring af efterspørgslen 
vurdering af virkningerne på miljøet, herunder store energiprojekter. 
Vurdering af økonomiske instrumenter til forbedring af energieffektiviteten samt 
miljømålsætninger. 
K 
-20-
Analyse af energieffektiviteten inden for raffinering, omdannelse, transport og distribution 
af carbonhydrider. 
Forbedring af energieffektiviteten inden for elproduktion og -transmission: 
kraft-varmeproduktion 
anlægskomponehter (kedler, turbiner, generatorer osv.) 
netintegration. 
Forbedring af energieffektiviteten i byggesektoren: 
standarder for varmeisolering, passiv solenergi og ventilation 
rumopvarmnings- og luftkonditioneringssystemer 
lav-NOx-brændere med høj effektivitet 
varmemålingsteknologi og individuel varmemåling 
husholdningsapparater og belysning. 
Tjenesteydelser i kommuner og lokalsamfund 
fjernvarmesystemer 
effektive gasdistributionssystemer 
energi pi anl ægni ngsteknol ogi 
samarbejde mellem byer eller andre relevante områder 
energistyring i byer og offentlige bygninger 
affaldshåndtering og energimæssig udnyttelse affald. 
Forbedring af energieffektiviteten i industrisektoren: 
joint ventures 
energikaskade, kraft-varmeproduktion og genvinding af spildvarme 
energi syn. 
Forbedring af energieffektiviteten i transportsektoren: 
ydeevnestandarder for motorkøretøjer 
udvikling af effektive transportinfrastrukturer. 
2.2. 
-21-
Information: 
bevidstgørelse 
databaser: adgang, tekniske specifikationer, informationssystemer 
videreformidling, indsamling og bearbejdning af teknisk information 
adfærdsundersøgel ser. 
Undervisning og uddannelse: 
udveksling af energiteknikere, ledende personale, ingeniører og studerende 
afholdelse af internationale uddannelseskurser 
Finansiering: 
udvikling af lovgivningsmæssige rammer 
finansiering fra tredjemands side 
joint ventures 
samfinansiering. 
2-3 
IH 
ISSN 0254-1459 
KOM(94) 531 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 14 12 
Katalognummer : CB-CO-94-552-DA-C 
ISBN 92-77-82688-6 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg