KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 05.05.1995 
KOM(95) 40 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET 
EVALUERING AF FISKERIETS BIOLOGISKE INDVIRKNING 
1. Baggrund 
Følgende erklæring blev fremsat på fiskeriministrenes møde i Rådet for Den Europæiske 
Union i december 1993: 
"Kommissionen og Rådet bekræfter, at det er nødvendigt at finde frem til en 
rationel og ansvarlig udnyttelse af havets levende ressourcer. Ved udnyttelsen må 
der tages hensyn til bæredygtighed og virkningen af fiskeri generelt og 
industrifiskeri specielt på havets økosystem. Der må sættes mål for det 
forestående arbejde med den fælles fiskeripolitik samt foretages en prioritering. 
I forbindelse hermed vil Kommissionen i løbet af første kvartal 1994 nedsætte en 
gruppe af eksperter i havøkologi og fiskeribiologi. Gruppen skal have til opgave 
at finde midler til kvalitativt og kvantitativt at forbedre de oplysninger, som 
lægges til grund for styringen af fiskeriaktiviteterne, især oplysninger om 
bifangster og genudsætninger. Den skal desuden søge bedre at beskrive de 
forskellige former for fiskeredskabers virkning på fiskeyngel, ikke-kommercielle 
arter, havbundsflora og -fauna samt havfugle og små hvaler. " 
Efter denne erklæring nedsatte Kommissionen en arbejdsgruppe, som holdt møde på 
instituttet for Danmarks Fiskeri- og Havundersøgelser i Charlottenlund i perioden 6.-10. 
maj 1994. 
Arbejdsgruppen fik følgende opgaver: 
1. At fastlægge, hvilke(n) database(r) der er påkrævet til et kvantitativt skøn 
over fiskeriets effekt på alle relevante biota og over alle relevante biotas 
effekt på fiskeriet. 
2. At redegøre for de(n) påkrævede database(r)s nuværende status og specielt 
anvise områder, hvor der ikke foreligger data, eller hvor det er nødvendigt 
at udbygge eksisterende data. 
3. At fastlægge prioriterede undersøgelsesområder. 
4. At aflægge beretning om mødet til Kommissionen. 
Arbejdsgruppens mødeprotokol er blevet rundsendt som et arbejdsdokument fra 
Kommissionens tjenestegrene med titlen 
"Report on the Meeting on the Data Base for Evaluation of Biological Impact of Fisheries 
- Charlottenlund, Denmark, 6-10 May, 1994 SEC(94)1453, Brussels 07.09.94" 
I dette dokument gives der et resumé af den videnskabelige rapport og en redegørelse for 
mulige fremtidige udviklingsforløb. 
»ÉM^taq^tftffcMiMfilfftMMtte 
2. Resumé af den videnskabelige rapport 
2.1. Diskussionsgrundlag 
Gruppen fastslog, at fiskeriets største miljøeffekt på det marine økosystem rammer 
målarterne for fiskeriet. Man har et ret godt overblik over, hvilke midler der skal til, for 
at kvantificere disse påvirkninger, og en række internationale organisationer (f.eks. ICES) 
anvender for øjeblikket sådanne metoder i deres rutinemæssige vurdering af, hvor hårdt 
fiskebestandene udnyttes. Derfor koncentrerede gruppens arbejde sig om fiskeriets effekt 
på ikke-målarter og ikke-målarters effekt på fiskeriet. 
Drøftelserne begrænsede sig til biotagrupper, som direkte har været med i den offentlige 
debat, f.eks. fisk, fugle, pattedyr og bentos (organismer, som lever på eller under 
havbunden). 
Man drøftede ikke de eventuelle effekter af havbrug og fiskeplejeprogrammer. 
2.2. Fiskeriets effekt på økosystemet 
Arbejdsgruppen så på samspillet mellem fiskeriet og fire grupper organismer: 
fisk 
fugle 
pattedyr 
bentos 
Der blev i gruppen redegjort for tilfælde, hvor fiskeriet direkte har fjernet organismer, 
fiskeriets effekt på fødetilgængeligheden og ændringer af habitat affødt af fiskeriet. 
Gruppen nævnte også et antal andre vekselvirkninger mellem fiskeriet og forskellige biota. 
2.2.1. Fiskeriets direkte fjernelse af organismer 
Fiskeriet går ud på direkte at fjerne fisk, skaldyr m.v. af forskellige arter fra deres 
respektive populationer. For øjeblikket fjernes der for mange arters vedkommende for 
store procentdele. Dette fører til udbyttesatser, der ligger under dem, man ellers havde 
kunnet opnå, og endog til udtynding af bestandene til niveauer, hvor der er fare for, at 
de ikke kan genopbygges gennem reproduktion. Hvis fiskeriet gennem en årrække fjerner 
fisk inden for specifikke størrelseskategorier, vil fiskebestandenes genetiske 
sammensætning desuden kunne påvirkes. 
Fugle, pattedyr og bentiske organismer fjernes også fra deres respektive populationer som 
følge af fiskeriaktiviteter. Fugle, pattedyr og bentiske organismer fanges og dræbes, 
normalt utilsigtet, i fiskeredskaber, og bentiske organismer kan blive knust, når 
fiskeredskaber passerer hen over havbunden. Der er eksempler på, at fugle og pattedyr 
er blevet filtret ind i efterladte fiskeredskaber. 
|MiMaMillMMtiaUHHiiH*l«MHààa 
2.2.2. Effekten på fødetilgængeligheden 
Fjernelse af fisk fra en bestand kan forventes at have komplekse følger for dens 
prædatorer, konkurrenter og byttedyr. Mange byttedyr er andre fiskearter, som selv 
udnyttes af fiskeriet. Desuden kan andre arter end fisk i visse tilfælde blive påvirket. 
Disse følgers art og størrelsesorden afhænger af de forskellige elementers respektive 
positioner i fødenettet og af de "regler", som er afgørende for arten af interaktion dels 
mellem dem selv, dels med fiskeriet. 
Følgerne af denne interaktion mellem arterne, kommer til udtryk på forskellige måder. 
Ynglekolonier af fugle og pattedyr kan påvirkes af fiskeriet, som de konkurrerer med med 
hensyn til de arter, som de er afhængige af. Nedsat fødetilgængelighed kan føre til 
forringet ynglesucces hos fugle og pattedyr. Ændringer i tilgængeligheden af et bestemt 
byttedyr kan måske få rovfisk til at rette deres prædation mod andre arter og dermed øge 
disses arters dødelighed. 
Fiskeriet kan også forsyne visse organismer med ekstra føde. Udsmid og affald, der 
produceres i det kommercielle fiskeri, er en fødekilde for ådselsfugle, som de ellers ikke 
ville have. Forskellige arter fisk æder måske også udsmid og affald. Indsamling af skaldyr 
i tidevandszonen kan blotlægge føde, som fuglene ellers ikke havde adgang til Nogle 
bunddyr, såsom søstjerner og eremitkrebs, er forholdsvis immune over for skadevirkninger 
fra trawl m.v. og udnytter andre organismer, som er blevet blotlagt, beskadiget eller dræbt 
ved fiskeredskabers passage. 
2.2.3. Ændringer af habitat 
Nogle typer bentiske organismer, både flora og fauna, er vækstpladser for æg, larver og 
ungdyr af forskellige typer organismer, og beskadigelse af bentos af denne type kan have 
uheldige miljøeffekter. Nogle bentiske organismer danner samfund, som stabiliserer det 
sediment, de gror på, og beskadigelse af disse samfund kan føre til erosion af 
underliggende sedimenter. 
Skibstrafikken kan påføre havpattedyr skader, så de dør eller afsvækkes. For sælers 
vedkommende kan tilknytningen mellem moderdyr og unger blive ødelagt gennem 
forstyrrelser fra fiskeri og andre aktiviteter på havet. Havpattedyr kan også blive påvirket 
af forskellige støjkilder, herunder ekkolod. 
2.2.4. Andre vekselvirkninger 
Nogle dyrearter kan betragtes som havende en negativ virkning på fiskeriet. Sæler æder 
hele fisk eller stykker af fisk, som er fanget i faststående fiskeredskaber. Store 
populationer af fiskeædende havpattedyr og fugle kan opfattes som konkurrenter til 
fiskeriet. Sæler er værter for det præreproduktive livsstadium for mindst to parasitter, som 
kan smitte mennesker. Parasitternes præreproduktive faser findes i forskellige fiskearter. 
Øgede populationer af pattedyr vil føre til øget inficering af fisk med deraf følgende 
højere sandsynlighed for smitte af mennesker. 
qttipNèriAMpptrtrtfeMtMpAMMmtfbA 
2.2.5. Arbejdsgruppens anbefalinger 
Gruppen fremsatte 23 anbefalinger, som er gengivet i bilaget til denne rapport. 
2.3. Problemer 
2.3.1. Databehovet 
Data, der kan danne basis for et skøn over fiskeridødeligheden for de forskellige arter, 
bliver i mange tilfælde rutinemæssigt indsamlet af fiskeribiologerne og danner grundlag 
for årlige vurderinger af fiskebestandenes tilstand. Man har imidlertid altid kun undersøgt 
de kommercielt mest betydningsfulde arter/bestande, og derfor foreligger der kun få eller 
ingen oplysninger om mange fiskebestande. Hertil kommer, at der i de seneste år er afsat 
færre midler til dataindsamling til brug ved rutinemæssige bestandsvurderinger, hvilket 
har ført til, at man nu har et noget ringere kendskab til disse forhold. 
Data, der kan danne basis for skøn over fjernelsesprocenten for andre biota, er generelt 
ikke-eksisterende eller mangelfulde eller er blevet indsamlet med henblik på specifikke 
videnskabelige projekter. 
2.3.2. Datas anvendelighed og sammenlignelighed 
Foreliggende data er ofte af stort omfang og er afpasset efter det oprindelige 
anvendelsesformål. Disse data er imidlertid vanskelige at sætte sammen i en fælles 
database og er derfor uegnede til opbygning af en mere tilbundsgående viden om 
fiskeriets miljøeffekt. 
Hovedproblemet i denne forbindelse er, at data, der indsamles til undersøgelse af et givet 
problem, er af midlertidig eller specifik geografisk interesse, hvilket gør dem uegnede til 
undersøgelse af andre problemer. F.eks. indsamles data til brug ved bestandsvurdering 
normalt på kvartals- eller årsbasis for store geografiske områder såsom Nordsøen. Sådanne 
data er ikke til megen nytte ved analyse af effekten af eventuel udtynding af 
fødemængderne i den umiddelbare nærhed af en ynglekoloni af fugle, der kun befinder 
sig på stedet få uger eller måneder hvert år. 
2.3.3. Valg af arter eller grupper af arter, der skal undersøges 
Det forekommer usandsynligt, at der nogen sinde vil være tilstrækkelige midler til at 
undersøge alle relevante forhold. Derfor må der foretages en udvælgelse af 
undersøgelsesområder. 
Fra et rent videnskabeligt synspunkt kan det forekomme ønskeligt at undersøge de arter, 
som formodes at spille en dominerende rolle i de marine samfund. På den anden side 
foretrækker projektlederne en mere problemorienteret approach, hvor undersøgelsen rettes 
mod arter eller samfund, som er specielt sårbare eller af særlig interesse for 
offentligheden. I begge tilfælde er det sandsynligt, at den undersøgte art vil ændre sig som 
følge af øget viden eller ændringer i offentlighedens holdning. 
•Mta^MfHhMMqrtMlivMtt 
2.3.4. Forsøg 
For at skelne mellem naturlige og menneskeskabte effekter (herunder fiskeriet) på 
økosystemet er det ønskeligt så vidt muligt at foretage direkte forsøg. Der er allerede 
foretaget forsøg for at klarlægge fiskeriets effekt på bentos. Lignende forsøg for at fastslå 
fiskeriets effekt på andre typer organismer kan måske være vanskeligere at gennemføre. 
2.3.5. Matematiske analyser 
Der kan overvejes to grundlæggende matematiske metoder. Med den holistiske metode 
søger man at kvantificere forholdene på økosystem-/samfundsniveau, og den kan benyttes 
til at finde ud af, hvordan forskellige indekser for populationskompleksitet og -interaktion 
vil kunne ændre sig efter indførelse af forvaltningsforanstaltninger i fiskeriet. 
Med den reduktionistiske metode søger man at beskrive systemets komponenter og disses 
indbyrdes afhængighed, og den egner sig til modeller af specifik interaktion mellem 
forskellige grupper arter som f.eks. effekten af at frede områder i nærheden af 
fuglekolonier. 
Det er nødvendigt at videreudvikle begge metoder. 
2.3.6. Definition af risikobegrebet 
Den formelle videnskabelige definition af risiko omfatter begreber såsom "tab af 
nytteeffekt" og er derfor vanskeligt forståelig for offentligheden. Generelt forstås risiko 
som sandsynligheden for, "at noget uønsket vil ske". Dette begreb fortolkes imidlertid 
meget bredt. Det kan betyde, at en art uddør, eller at en population kommer under en 
bestemt nedre grænse. Der er helt klart behov for en godkendt definition af risiko, da man 
tager stilling til, om eventuelle forvaltningsforanstaltninger er hensigtsmæssige, på 
baggrund af risikoen. 
3. Kommissionens kommentarer 
To vigtige forhold fremgår klart af arbejdsgruppens rapport: 
(i) Selv om videnskabsmændene har en klar idé om, hvilken indsats der er påkrævet 
i fremtiden, er de generelt ikke for øjeblikket i stand til at give svar på mange af 
de spørgsmål, de vil kunne komme ud for. 
(ii) Hvis videnskabsmændene skal blive i stand til besvare alle sandsynlige spørgsmål, 
er det nødvendigt med en stor koordineringsindsats og et meget stort budget (der 
endnu ikke er fastlagt) for at etablere og videreføre en sådan fond af viden. 
em)àmtmtittm9m4f*(l 
Disse bemærkninger må ikke forstås sådan, at videnskabsmændene ikke kan gøre noget 
for øjeblikket. I en række specifikke tilfælde ser det ud til, at det forudgående arbejde 
allerede er gjort, og at der er mulighed for at give et tilstrækkeligt udtømmende svar på 
særlige problemer. 
For øjeblikket er der imidlertid betydelig offentlig opmærksomhed om en række 
potentielle problemer. Kommissionen er indstillet på at imødekomme offentlighedens 
ønsker som højeste prioritet. På denne baggrund og med henblik på at udvikle egnede 
metoder til at føre kontrol med og overvåge fiskeriets miljøeffekt bør arbejdet i den 
nærmeste fremtid være koncentreret om kvantitative undersøgelser af følgende emner: 
1. Fiskeriets indvirkning på hvaler, sæler, krybdyr og fugle. 
2. Industrifiskeriets direkte og indirekte indvirkning på fugle og rovfiskearter på 
øverste niveau. 
3. Fiskeriets direkte og indirekte indvirkning på de bentiske samfund. 
På grundlag af arbejdsgruppens anbefalinger vil arbejdet på disse områder fokusere på 
indsamling og standardisering af data om de forskellige arters livsforløb, udbredelse og 
dødelighedsprocent, forsøgsmetoder og vurderingsredskaber og inkorporering af sådanne 
elementer i eksisterende eller nye modeller. 
Sådanne arbejdsprogrammer bør koordineres på internationalt plan og have et 
fyldestgørende finansielt underlag. Efter Kommissionens opfattelse vil Det Internationale 
Havundersøgelsesråd (ICES) være den videnskabelige organisation, der bedst vil kunne 
påtage sig den centrale rolle med at koordinere sådant arbejde i Nordøstatlanten og 
Østersøen, mens Det Almindelige Råd for Fiskeriet i Middelhavet (GFCM) vil kunne 
udføre de samme opgaver for Middelhavets vedkommende. Kommissionen vil tage 
kontakt med disse organisationer for at anmode om assistance. 
Efterhånden som arbejdet skrider frem, er det Kommissionens hensigt at fremsætte 
forslag, således at de fastlagte operationelle mål og foranstaltninger kan blive optaget i 
EF's fiskeriforskrifter. 
Forskningen kræver et tilstrækkeligt budgetunderlag. Kommissionen regner med at 
indkræve bidrag til budgettet fra medlemsstaterne og fra tredjelande, i det omfang disse 
er involveret i forskningsprogrammerne. Kommissionen vil undersøge mulighederne for 
at få støtte fra EU. 
?Ê^mto*»ilf\M*M)WÏmiiiMmii\ 111*2 
BILAG : Arbejdsgruppens anbefalinger 
Arbejdsgruppen fremsatte 23 anbefalinger, som gengives nedenfor: 
Øjeblikkelige problemer 
1. Der bør gennemføres undersøgelser (a) for at se på eksisterende datasæts 
anvendelighed til at besvare spørgsmål om fiskeriets mere langtrækkende effekter og 
(b) for at fastslå, i hvilket omfang eksisterende dataindsamlingsprocedurer med 
rimelighed kan ændres med henblik på øget anvendelighed. 
2. Man bør fremme initiativer til udvikling af effektive strategiske modeller, der skal 
yde forvaltningsrådgivning på problemområder. 
Deskriptorer for økosystem og samfund (overordnede svstemkarakteristika) 
3. Anvendeligheden af disse summariske parametre bør undersøges gennem komparative 
studier af størrelsesstruktur, biodiversitet, trofisk struktur, stabilitet/reetableringsevne 
og ændringer i energistrømmen i historiske tidsserier og mellem områder. 
4. For at kunne sætte disse resultater i relation til fiskerieffekt bør man foretage en 
evaluering af fiskeridødeligheden efter størrelseskomponenter i økosystemet. 
5. Der bør gennemføres empiriske forsøg til belysning af, hvordan samfundene reagerer 
på ændringer i fiskeritrykket. 
6. Systemdeskriptorernes egnethed bør undersøges gennem udarbejdelse af modeller 
over retningen og størrelsesordenen af ændringer i forbindelse med hypotetiske 
fiskeriordninger. 
Datakompatibilitet 
7. Der bør ydes støtte til udvikling af databaser på internationalt plan, som giver adgang 
til ugrupperede data og mulighed for gruppering af data til fælles arealer. ICES-
rektangel og måned vil være egnede enheder for ugrupperede data. 
Fiskeriets effekt på økosystemets komponenter og interaktion mellem komponenter 
Fiskeridødelighed og risiko; effekten af direkte fjernelse 
8. For alle ordener bør der udvikles egnede metoder og data til vurdering af dødelighed, 
som skyldes landinger, udsmid og andre faktorer end fangst. 
9. Alle landede arter bør registreres i EU-logbøger. 
f\\\\\mvt\>mmt^¥Êliimfmmmf«ti 
10. Der bør udarbejdes skøn over fangstlethedskoefficienten (andelen af populatio^nen, 
der fanges pr. fiskeriindsatsenhed) for standardundersøgelsesredskaber med hensyn 
til relevante fiskearter, således at der kan foretages et skøn over 
populationshyppigheden. 
11. Man bør fortsætte med at overvåge og forbedre vurderingen af havpattedyrs og 
havfugles hyppighed, udbredelse og populationsstruktur. 
12. Der bør gennemføres undersøgelser af dødelighed i trawls slæbespor og 
livshistorieparametre for bentiske arter. 
13. Når det er muligt, bør der udarbejdes tidsserier eller kompileres historiske data. Der 
bør gives prioritet til arter, som anses for at være i fare for at blive nedfisket, og 
arter i en kritisk situation. 
14. Der bør foretages et skøn over fiskeririsikoen for arter i en .kritisk situation. Dette 
indebærer, at der foretages skøn over egnede livshistorieparametre og alternative 
kilder til dødelighed. 
15. Der bør gennemføres populationsgenetiske undersøgelser med hensyn til arter, hvor 
der foregår en intens størrelsesselektering. 
16. Nye fiskerier (f.eks. efter dybhavsarter) har ofte konsekvenser for relativt uændrede 
økosystemer. Man bør undersøge interaktionen mellem disse fiskerier og økosystemet 
på et tidligt udnyttelsesstadium. 
Effekter, der skyldes fødekædeinteraktion 
17. Der bør gennemføres undersøgelser af små fisks populationsstruktur, mobilitet og 
livshistorie. Det bør identificeres og kvantificeres, hvilke energikilder disse fisk har 
brug for, og hvor store procentdele der fjernes af henholdsvis prædatorer og fiskeriet. 
Der må indsamles data på lokalt og regionalt plan. Der bør udvikles modeller til 
forudsigelse af fiskeriets indvirkning på disse fisks rolle i økosystemet. 
18. Udsmid bør kvantificeres ifølge en standardmetode efter art, størrelse og tidsmæssig 
fordeling samt frembringelsesmåde. 
19. Der bør gennemføres undersøgelser af udsmids og affalds videre skæbne især under 
vandoverfladen. 
20. Eksistervilde flerartsmodeller (som f.eks. MSVPA - Multispecies Virtual Population 
Analysis) bør udvikles, så der også tages hensyn til rumlige forhold og højere 
prædatorer. De foreliggende skøn over havfugles og havpattedyrs kost bør revurderes. 
Der bør foretages skøn over, hvor store procentdele der fjernes af højere prædatorer, 
i en størrelsesorden, der egner sig til flerartsmodeller. 
p«f«aM<a*paMM*ataapto 
21. Der bør udvikles generelle modeller til vurdering af interaktion mellem biota og 
fiskeriet på lokalt niveau. Disse anvendes på udvalgte lokale problemer. 
Effekten på habitater 
22. Udvalgte bentiske samfund (flora og fauna) bør overvåges for at vurdere fiskeriets 
effekt på fastboende samfund og rekrutteringen af andre biota. 
23. Der bør foretages bestemmelse af karakteristika for kritiske habitater for havpattedyr 
og af havpattedyrs adfærd under forstyrrede og uforstyrrede forhold. 
pltpøelrtlMWtWMNM^MNMMie 
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 40 «idelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 03 14 
Katalognummer : CB-CO-95-052-DA-C 
ISBN 92-77-85591-6 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
M>