EUROPA-KOMMISSIONEN Strasbourg, den 23.10.2018 COM(2018) 800 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET EMPTY

























Kommissionens arbejdsprogram for 2019

















































Vi opfylder vores løfter og forbereder os på fremtiden































































I.Vi opfylder vores løfter og forbereder os på fremtiden De næste måneder bliver afgørende for Den Europæiske Union. Til maj næste år skal europæerne stemme til Europa-Parlamentet. Som formanden for Kommissionen understregede i sin tale om Unionens tilstand den 12. september 2018, vil de beslutninger, de træffer, afspejle deres tillid til, at EU kan finde løsninger på de udfordringer, der ikke kan håndteres af nogen af vores medlemsstater alene. Udfordringer såsom at sikre, at alle reelt nyder godt af Europas tilbagevenden til økonomisk vækst, hvilket betyder, at vi skal investere i fremtidens job og udnytte de muligheder, som den digitale omstilling og omstillingen til en lavemissionsøkonomi giver. Udfordringer i forbindelse med migration, der — selv om de er nedbragt betydeligt i forhold til kriseårene 2015-2016 — være der et stykke tid endnu og kræver bæredygtige europæiske løsninger. Udfordringer for vores demokratiske samfund, vores værdier og vores sikkerhed, som opstår på grund af terror- og cyberangreb og også i stigende grad desinformationskampagner. Udfordringer, der opstår på grund af en global situation, der bliver stadig mere ustabil, og hvor demografi, konkurrence om ressourcer og klimaforandringer kræver en fælles kraftanstrengelse for at opnå bæredygtighed, samtidig med at nogle sætter spørgsmålstegn ved deres bidrag til de institutioner og regler, som har sat et positivt præg på verdensordenen i de seneste 50 år. Mere end nogensinde har Europa brug for at vise, at Unionen er forenet, stærk og demokratisk: kun sammen kan vi finde løsninger på disse udfordringer og således beskytte, styrke og forsvare vores borgere. I vores årlige arbejdsprogrammer har vi i Kommissionen siden begyndelsen af vores mandatperiode haft fokus på de største udfordringer, hvor vi mener, at europæiske tiltag vil kunne gøre en forskel. Med de initiativer, der blev præsenteret samtidig med talen om Unionens tilstand, har vi nu fremlagt alle de lovforslag, der er nødvendige for at skabe positive forandringer inden for alle Europa-Kommissionens ti prioriteter for 2014-2019. Sammen med Europa-Parlamentet og Rådet er vi indtil videre nået til enighed om næsten halvdelen af disse forslag, og yderligere 20 % er langt fremme i lovgivningsprocessen. Vores vigtigste mål er nu at omsætte resten af forslagene, herunder de prioriterede lovgivningsforslag, der er udpeget i de fælles erklæringer, i lovgivning og dernæst at gennemføre den effektivt. Den dialog, som Kommissionen har haft med Europa-Parlamentet og Rådet i forbindelse med udarbejdelsen af dette arbejdsprogram, har bekræftet, at der er et delt engagement i at opretholde og yderligere øge tempoet. Nu er det tid at vise, at vi kan skabe resultater sammen. For at fastholde fokus på det, der allerede er på bordet, fremlægger Kommissionen med det nye arbejdsprogram kun et begrænset antal nye initiativer, som sammen med dem, der blev fremlagt i forbindelse med talen om Unionens tilstand, er afgørende for fuldt ud at gennemføre de 10 prioriteter. Disse initiativer vedrører udestående udfordringer, der kræver fælles og resolut handling: fuldførelsen af arbejdet inden for migration, styrkelsen af den økonomiske og monetære union, håndteringen af stigende spændinger inden for det globale handelssystem, håndteringen af fortsatte udfordringer for retsstaten i nogle medlemsstater og opnåelsen af en aftale med Det Forenede Kongerige om dets udtræden af Unionen. Kommissionen vil også holde øje med, at den lovgivning, der er vedtaget, bliver gennemført i praksis, og at evaluere gældende ret for at forberede sig på fremtiden, og vi foreslår, at en række forældede lovforslag og love trækkes tilbage eller ophæves. Endelig viderefører dette arbejdsprogram gennemførelsen af køreplanen frem til Sibiu, som fandt stærk støtte i Europa-Parlamentet og blev optaget på EU-ledernes dagsorden. Topmødet i Sibiu vil finde sted på Europadagen den 9. maj 2019, seks uger efter Brexit og to uger før valget til Europa-Parlamentet. For EU-27 bliver topmødet af afgørende betydning for årene frem til 2025. Med dette for øje er det vigtigt, at der opnås politisk enighed om Kommissionens forslag om en mere enkel og fleksibel fremtidig budgetramme forud for Sibiu. Derudover vil Kommissionen de næste måneder udarbejde en række fremadrettede bidrag til forberedelsen af topmødet, således at EU-lederne kan skabe fornyet tillid til fremtiden for EU-27. II.Fuld gennemførelse af Juncker-Kommissionens 10 prioriteter før valget til Europa-Parlamentet Nyt skub i beskæftigelse, vækst og investeringer Den europæiske økonomi klarer sig godt. I 2017 nåede væksten et rekordniveau for de sidste ti år. Beskæftigelsen og investeringerne er tilbage på niveauet fra før krisen, og de offentlige finansers tilstand er forbedret betydeligt. Den økonomiske, sociale og skattemæssige situation er dog stadig forskellig fra medlemsstat til medlemsstat. Eftersom de globale økonomiske forhold ændrer sig, må vi bruge det nuværende momentum til at fortsætte med at fremme politikker, der sætter os i stand til at gribe de nye økonomiske muligheder, og som forbereder økonomien på at kunne modstå de udfordringer, som vi vil komme ud for. Dette betyder, at vi fortsat skal investere i reformer, der er nødvendige for at holde Unionen på en stabil og bæredygtig vækstkurs. Kommissionens moderne, retfærdige og afbalancerede forslag til den næste flerårige finansielle ramme for EU-27 vil underbygge opfyldelsen af fælles mål for Unionen for det næste årti. De har fokus på de områder, som EU-lederne opnåede enighed om i Bratislava og Rom, og hvor Unionen bedst er i stand til at skabe resultater. De gør det muligt for os at håndtere større udfordringer såsom arbejdsløshed, migration, sikkerhed, teknologisk og digital omstilling samt overgangen til en mere bæredygtig lavemissionsøkonomi. Topmødet i Sibiu bør bekræfte den politiske enighed om det fremtidige budget. Dette vil vise, at EU-27 er forenet, arbejder hen imod et klart mål og er parat og i stand til at tage skæbnen i egen hånd og skabe resultater for sine borgere. Offentlige midler spiller en rolle med hensyn til at stimulere den rette type investering, men i sidste ende er det virksomhederne, der skaber job og vækst. Vi skal derfor fortsat udnytte de tilgængelige ressourcer. Investeringsplanen for Europa, Junckerplanen, har allerede frembragt 344 mia. euro i supplerende investeringer og dermed overgået sit oprindelige mål på 315 mia. euro. Den forventes at skabe 1,4 mio. job og øge EU's bruttonationalprodukt med 1,3 % inden 2020. Junckerplanen er blevet styrket og udvidet for at mobilisere et skønsmæssigt beløb på 500 mia. euro i supplerende investeringer inden udgangen af 2020. Kommissionen vil gøre status over fremskridtene og pege på yderligere muligheder for at fremme investering, herunder som led i det fremtidige InvestEU-program. Vi skal også nå til enighed om de resterende forslag for at sætte skub i overgangen til en cirkulær økonomi, der støtter innovation, jobskabelse og vækst og fremmer en bæredygtig anvendelse af vores knappe ressourcer. En hurtig aftale om forslaget om engangsplast er nødvendig for at nedbringe mængden af skadelig plast i vores oceaner og have og for at give virksomhederne et stærkt incitament til at søge efter bæredygtige og innovative alternativer. Dette vil tilskynde til europæisk innovation og give europæiske virksomheder en teknologisk førende rolle i forhold til deres globale konkurrenter og dermed fremme bæredygtig vækst og jobskabelse i fremtiden. Et forbundet digitalt indre marked Det digitale indre marked skaber allerede fordele for europæerne: roaminggebyrerne er afskaffet, borgerne kan nu få adgang til deres abonnementer på film, sportsbegivenheder, musiktjenester, computerspil og e-bøger, uanset hvor i EU de befinder sig, og fra december i år vil de kunne handle online uden ubegrundet diskriminering på basis af, hvor de bor. Af de 30 lovgivningsmæssige initiativer, som Kommissionen har fremsat for det digitale indre marked, er 18 blevet vedtaget. Det er nu afgørende at vedtage de resterende forslag, herunder om ophavsret, e-databeskyttelse og aftaleret. Det er vigtigt hurtigt at oprette Det Europæiske Kompetencecenter for Cybersikkerhed inden for Industri, Teknologi og Forskning samt Netværk af Nationale Koordinationscentre for at hjælpe EU med at bevare og udvikle den teknologiske og industrielle kapacitet inden for cybersikkerhed, som er nødvendig for at sikre vores digitale indre marked.

Vi vil fortsat arbejde på de stigende udfordringer for kunstig intelligens ved at muliggøre en koordineret indsats i hele EU og ved at følge op på de forskellige tiltag, der er fastsat tidligere på året. Kommissionen og den højtstående repræsentant vil også præsentere en ny fælles handlingsplan til bekæmpelse af den gennemgribende spredning af desinformation på nettet i Europa, der underminerer europæernes tillid til demokratiske processer og institutioner samt til vores uafhængige og frie medier. Dette er et emne, der er særlig vigtigt at håndtere forud for næste års valg til Europa-Parlamentet. Vi vil også udarbejde en henstilling om fastlæggelse af et format for udveksling af europæiske elektroniske patientjournaler. Dette vil lette udveksling af patientdata på tværs af grænserne. Det vil være til gavn for patienter og sundhedstjenesteydere og bidrage til at fremme medicinske fremskridt gennem digitalisering af sundhedstjenester. Inden for offentlig sundhed vil vi også fremlægge en omfattende ramme for hormonforstyrrende stoffer. En modstandsdygtig energiunion med en fremadskuende klimapolitik I de seneste fire år har EU investeret i vores egen energiunion for at fremme bæredygtig, uafhængig og sikker energiforsyning til borgerne. Vi har ført an i den globale kamp mod klimaændringer og er den eneste større økonomi, der lovgiver for at nedbringe udledning af drivhusgasser med mindst 40 % inden 2030 i overensstemmelse med Parisaftalen. Vi skal fortsætte med at arbejde på at sikre enighed mellem Europa-Parlamentet og Rådet om de resterende forslag i pakken om ren energi for alle europæere. Med henblik på at forbedre EU's indre energimarkeds funktion og øge solidariteten mellem medlemsstaterne er det også afgørende, at Europa-Parlamentet og Rådet når til enighed om fælles bestemmelser om gasrørledninger, der er tilkoblet det europæiske gasmarked, og at de færdiggør den nye lovgivning om elektricitetsmarkeder. Det er også nødvendigt at opnå enighed om Kommissionens forslagspakker om "et mobilt Europa" for at sikre en rettidig gennemførelse af dagsordenen for sikker, ren og opkoblet mobilitet og om Kommissionens forslag om bæredygtig finansiering, der har til formål at mobilisere den nødvendige private kapital til støtte for EU's dagsorden for klima og bæredygtig udvikling. En rettidig vedtagelse af disse foranstaltninger vil sikre, at støtteværktøjerne og den retlige ramme for EU's klimapolitik for 2030 er på plads. Tilsammen vil disse klima- og energipolitikker nedbringe de samlede drivhusgasemissioner med ca. 45 % inden 2030 og dermed overgå EU's forpligtelser i henhold til Parisaftalen om at nedbringe emissionerne med mindst 40 % inden 2030 i sammenligning med 1990. De vil også lede os på en kurs frem mod opnåelsen af projekterede emissionsreduktioner på ca. 60 % inden 2050. Dette er dog ikke tilstrækkeligt for EU til at bidrage til Parisaftalens temperaturmål. Den seneste særberetning fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer bekræfter utvetydigt klimaændringernes negative indvirkninger, og på den baggrund vil Kommissionen foreslå en EU-strategi for langsigtede nedbringelser af drivhusgasemissionerne forud for konferencen om klimaændringer i Katowice i december 2018. Vi vil også rapportere om energiunionen og de fremskridt, der er gjort for at fremme Europas rolle som førende inden for batterisektoren. Et dybere og mere retfærdigt indre marked med et styrket industrigrundlag 2018 markerer 25-året for det indre marked. Det indre marked, som tegner sig for en femtedel af verdensøkonomien, er unikt og er et af Europas stærkeste aktiver, der danner grundlag for at skabe økonomisk vækst og hjælpe de europæiske virksomheder til at trives, innovere og skabe job. Vores kollektive vægt gør, at vi i praksis kan sætte standarden og være et globalt referencepunkt inden for emner som databeskyttelse, big data, kunstig intelligens og automatisering og således eksportere vores værdier og forme den globale økonomi. Vi er nu nødt til at opfylde vores løfte om at udnytte det indre markeds potentiale fuldt ud på alle dets områder. Det er afgørende at opnå enighed om udestående forslag i pakken om varer og tjenesteydelser for at garantere sikre produkter og styrke tilliden til det indre marked. Vi må øge vores bestræbelser på at nå til enighed om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag og om forslagene om en retfærdig og effektiv beskatning af den digitale økonomi, således at alle virksomheder, store og små, betaler deres del af skatten dér, hvor deres overskud skabes. Det er også på tide at opnå enighed om forslagene om retfærdige og effektive momsregler for at forenkle systemet, især for små virksomheder, at beskytte det mere effektivt mod svig og at modernisere systemet for fastsættelse af reducerede momssatser. Der skal også skabes enighed om selskabslovgivningsforslagene for at sikre, at virksomhedernes ret til at flytte og vokse ud over de nationale grænser ikke misbruges af nogle få til at undgå skat og underminere arbejdstagernes rettigheder. Der skal desuden omgående opnås enighed om lovgivningsforslagene vedrørende nye aftalebetingelser for forbrugerne. Med disse nye aftalebetingelser vil forbrugerlovgivningen blive moderniseret og forenklet, og der vil blive indført styrket individuel klageadgang gennem repræsentative søgsmål. En fuldt ud fungerende kapitalmarkedsunion med dybe og likvide markeder er afgørende for finansiel stabilitet, for at støtte det indre marked og for at diversificere finansieringskilderne for de europæiske virksomheder, herunder for mindre virksomheder. Det er på høje tid at nå til enighed om forslagene om det paneuropæiske personlige pensionsprodukt, reformen af den europæiske markedsinfrastruktur, forbedringen af EU's finansielle tilsynsstruktur og forslaget om virksomheders insolvens, rekonstruktion og muligheden for en ny chance. Der skal også opnås enighed om andre forslag vedrørende kapitalmarkedsunionen om crowdfunding, dækkede obligationer, lettere distribution af investeringsfonde på tværs af grænserne, fremme af børsnotering af små og mellemstore virksomheder og mere forholdsmæssige og effektive bestemmelser for investeringsvirksomheder. I lyset af de seneste alvorlige afsløringer af hvidvask af penge i den finansielle sektor er det også afgørende at opnå hurtig enighed om forslagene vedrørende fastlæggelse af et skærpet tilsyn med bekæmpelse af hvidvask af penge for at sikre, at reglerne overvåges og håndhæves bedre i hele EU. Udover at skabe resultater for virksomhederne er det indre marked også garant for høje sociale standarder og beskyttelse af arbejdstagere. For et år siden på det sociale topmøde i Göteborg proklamerede Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen den europæiske søjle for sociale rettigheder. Kommissionen har inden for sit kompetenceområde truffet foranstaltninger til at følge op med konkrete initiativer. Det er nu nødvendigt med enighed om oprettelsen af en europæisk arbejdsmarkedstilsynsmyndighed og om forslagene om at skabe en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv og mere gennemsigtige og forudsigelige arbejdsbetingelser for alle, herunder personer, der er ansat med atypiske kontrakter. Vi er nødt til at blive enige om revisionen af bestemmelserne om koordinering af medlemsstaternes socialsikringssystemer, om beskyttelse af arbejdstagere mod kemikalier, som forårsager kræft, og om adgang til social beskyttelse. Det er også på høje tid at færdigbehandle den europæiske lov om tilgængelighed, således at handicappede mere effektivt kan udøve deres lige ret til at deltage fuldt ud i samfundet og arbejdsmarkedet. Opretholdelsen, styrkelsen og uddybningen af det indre marked er en løbende opgave. Vi skal udfylde de resterende huller og forbedre den måde, hvorpå det fungerer. Det er derfor af allerstørste betydning at opnå enighed om verserende lovgivningsforslag og sikre en korrekt gennemførelse af lovgivningen i medlemsstaterne. Med henblik på ledernes drøftelser på Det Europæiske Råds møde i december vil Kommissionen udarbejde en meddelelse, der har fokus på at fjerne de resterende hindringer og på mulighederne for tiltag for at sikre, at Europa griber de nye muligheder ved et foranderligt globalt miljø. En dybere og mere retfærdig økonomisk og monetær union Den 1. januar 2019 fejrer vi 20-året for vores fælles valuta. 340 millioner europæere anvender euroen hver dag i 19 af vores medlemsstater. Euroområdet tegner sig for næsten 85 % af bruttonationalproduktet i EU-27. Euroen har været udsat for den værste finansielle krise i vores levetid og er kommet stærk tilbage. Tiden er nu inde til at fokusere mere klart på den strategiske rolle, som euroen bør spille på den globale scene, og at styrke dens grundlag. Gennemførelsen af kapitalmarkedsunionen er særlig vigtig i denne forbindelse. Det er også afgørende at få vedtaget de forslag, der er en del af køreplanen for uddybningen af Europas Økonomiske og Monetære Union, herunder de budgetinstrumenter, som blev foreslået som led i den næste flerårige finansielle ramme. Dette vil ruste Den Økonomiske og Monetære Union, især den europæiske stabiliseringsfunktion og støtteprogrammet for strukturreformer, til at sikre større makroøkonomisk resiliens og til at fortsætte med strukturreformerne og styrke konvergensen. I juni 2018 på eurotopmødet, hvor alle medlemsstaterne deltog, blev lederne enige om at gennemføre bankunionen, bl.a. ved at indføre en fælles bagstopperordning til Den Fælles Afviklingsfond og gøre fremskridt frem mod en europæisk indskudsforsikringsordning. De blev også enige om at styrke og udvikle den europæiske stabilitetsmekanismes rolle yderligere som et krisestyringsværktøj. Det er vigtigt at videreføre dette arbejde, samtidig med at der nu kræves hurtig enighed, især om forslagene om reduktion af risici i banksektoren samt pakken om reduktion af misligholdte lån. Et robust euroområde kræver robuste medlemsstater og styrket økonomisk og social konvergens. Med dette mål for øje vil Kommissionen fortsat styrke og målrette det europæiske semester for at støtte og vejlede medlemsstaterne, så de opnår bæredygtig, inklusiv og langsigtet vækst. Handel: En afbalanceret og progressiv handelspolitik til styring af globaliseringen Vores omfang, fælles værdier og formål betyder, at Den Europæiske Union er den eneste, der har handelsaftaler med 69 lande i hele verden, der udgør 40 % af det globale bruttonationalprodukt. Men stigende spændinger og en stigende mangel på forudsigelighed i den globale handelsorden betyder, at vi fortsat er nødt til at bekræfte vores engagement i at bevare og styrke det regelbaserede internationale system. En hurtig indgåelse af den økonomiske partnerskabsaftale mellem EU og Japan, den største handelsaftale, der nogensinde er blevet forhandlet af Den Europæiske Union, vil være et stærkt signal om dette engagement. Vi vil også arbejde på at sikre en hurtig ikrafttræden af aftalerne med Singapore og Vietnam og afslutte de forhandlinger, hvor en aftale i princippet er indgået (Mexico), eller som allerede er på et fremskredent stadium såsom med Chile og MERCOSUR. Vi må også gøre så store fremskridt som muligt i de andre igangværende handelsaftaleforhandlinger, bl.a. med Australien og New Zealand. Vi har al grund til at være trygge og selvsikre i vores handelsforbindelser, men vi skal ikke være naive. Det er vigtigt, at Europa-Parlamentet og Rådet hurtigt opnår enighed om forslaget om screening af udenlandske direkte investeringer med henblik på at overvåge og forhindre udenlandske overtagelser, der kan skade EU's interesser. Det er også tid for medlemsstaterne at skride til handling vedrørende forslaget om et internationalt instrument for offentlige udbud, således at vi kan forebygge forskelsbehandling af EU-virksomheder på tredjelandes markeder for offentlige udbud, og at blive enige om reformen af bestemmelserne om dobbelt anvendelse, således at handel aldrig kan misbruges som dække for varer, der kan anvendes til at overtræde de grundlæggende menneskerettigheder.

Et område med retfærdighed og grundlæggende rettigheder baseret på gensidig tillid Sikring af de grundlæggende rettigheder og sikkerheden har været en høj prioritet i de seneste fire år. For at kunne færdiggøre arbejdet med at skabe en effektiv sikkerhedsunion er det nu afgørende at opnå enighed om forslagene om retshåndhævende myndigheders grænseoverskridende adgang til elektronisk bevismateriale, om markedsføring og brug af sprængstofprækursorer, om forbedring af sikkerhedselementerne i identitetskort og om fremme af retshåndhævende myndigheders grænseoverskridende adgang til og anvendelse af finansielle data. Vi må også gå længere for at afskære terrorister fra at kunne handle ved at vedtage foranstaltninger om forebyggelse af udbredelse af terrorrelateret indhold på nettet og ved at udvide den europæiske anklagemyndigheds mandat til at omfatte bekæmpelse af grænseoverskridende terrorisme. For at sikre, at EU's informationssystemer inden for sikkerhed, migration og grænseforvaltning samarbejder på en bedre og mere effektiv måde, bør der hurtigt opnås enighed om forslaget om interoperabilitet mellem disse systemer samt om ajourføringerne af for eksempel det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre, Eurodac og visuminformationssystemet. Afsløringer fra Dieselgate til Luxleaks, fra Panama-papirerne til Cambridge Analytica-sagen har vist, at whistleblowere spiller en vigtig rolle i afdækningen af ulovlige aktiviteter, der skader offentlige interesser og borgernes velfærd. Vi skal derfor opnå enighed om en bedre beskyttelse af whistleblowere, der indberetter overtrædelser af EU-retten. Vi må også sikre, at EU kan yde en mere effektiv støtte til ofre for naturkatastrofer ved at blive enige om forslaget om oprettelse af rescEU inden for rammerne af EU-civilbeskyttelsesmekanismen. Overholdelsen af retsstatsprincippet som en af Unionens værdier er afgørende for demokratiet og for overholdelsen af de grundlæggende rettigheder. Det er også en vigtig garanti for Den Europæiske Unions funktion – som et indre marked og som et område, hvor lovgivning anvendes på et harmoniseret grundlag, budgettet anvendes korrekt, og hvor medlemsstaterne og deres borgere kan arbejde sammen i en ånd af gensidig tillid frem mod fælles målsætninger. Proceduren, der er fastsat i traktaterne, for fastlæggelse af, om der er en klar risiko for en alvorlig overtrædelse af værdier, og især retsstatsprincippet, er blevet udløst for to medlemsstater. Der er også stigende bekymring for visse andre medlemsstater. Som følge heraf er der en voksende forståelse for, at Den Europæiske Union og dens medlemsstater skal gøre mere for at opretholde og udøve retsstatsprincippet. I denne forbindelse har Kommissionen til hensigt at fremlægge et initiativ med henblik på yderligere at styrke retsstatsrammen fra 2014. Mod en ny migrationspolitik Migrationspresset er fortsat en af europæernes største bekymringer, til trods for at krisen er overstået. Korrekt migrationsforvaltning vil være en udfordring i de kommende år og kræver en omfattende indsats. Antallet af irregulære migranter i Den Europæiske Union er faldet med 95 %, siden det toppede i oktober 2015. Det forløbne år har dog også vist, at det er vigtigt at udvise årvågenhed på alle ruter, idet der er sket med et betydeligt fald på de centraleuropæiske ruter, men stigninger på ruterne i det østlige og især i den vestlige del af Middelhavsområdet. Migrationsruterne og drivkræfterne bag dem ændrer sig hele tiden, og vi er nødt til at være forberedte på fremtiden. Topprioriteten er fortsat at opnå enighed om et velfungerende fælles europæisk asylsystem, der er baseret på principperne om ansvar og solidaritet. Der er opnået midlertidig eller delvis enighed om fem ud af de syv oprindelige forslag om at reformere systemet, og der bør nu tages de sidste skridt frem mod vedtagelsen med integrering af ændringerne for at styrke det nye europæiske asylagenturs operationelle kapacitet, som foreslået i forbindelse med talen om Unionens tilstand. Vi skal samtidig fokusere vores bestræbelser på at opnå enighed om de resterende to forslag: reformen af Dublinsystemet og asylprocedureforordningen. En troværdi migrationspolitik betyder, at borgerne skal være sikre på, at vi forvalter vores ydre grænser effektivt, og at vi både kan beskytte dem, der er i nød, og sende dem tilbage, der ikke er. Det er afgørende at styrke sammenhængen og effektiviteten i vores tilbagesendelsespolitik og begrænse incitamenterne til irregulær migration, og Kommissionen har fremlagt de nødvendige forslag for at gøre dette. Ligeledes skal vi hurtigt opnå enighed om reformen af tilbagesendelsesdirektivet og styrke kapaciteten i Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning ved at oprette et korps på 10 000 EU-grænsevagter senest i 2020, styrke dets beføjelser med hensyn til tilbagesendelser samt gøre det muligt for agenturet at operere mere bredt i partnerlande uden for EU. Samtidig skal Europa gøre mere inden for lovlig migration. Vi er nødt til at være i stand til at håndtere passende arbejdsmarkedsbehov og manglen på kvalifikationer i fremtiden, idet EU's interesser forfølges. Det er derfor afgørende at opnå enighed om den reviderede ordning med det blå EU-kort, som vil gøre det nemmere og mere tiltrækkende for højt kvalificerede tredjelandsstatsborgere at komme til Europa for at arbejde og bidrage til vores økonomier. Senest i december 2018 offentliggør Kommissionen en meddelelse om gensidighed på visumområdet for at gøre status over situationen og de mulige løsninger med hensyn til den manglende gensidighed på visumområdet med USA. En stærkere global aktør Når vi står sammen, har Europa den nødvendige vægt for at være en stærk global aktør, der arbejder frem mod fred, bæredygtig udvikling, sikkerhed og stabilitet, samtidig med at den støtter demokrati, forsvarer menneskerettighederne og fremmer retsstatsprincippet. For at sikre, at dette er tilfældet, og sideløbende med bestræbelserne på at opnå enighed om de foreslåede finansieringsprogrammer for at styrke Europas rolle som global aktør, vil Kommissionen fortsat opfordre til hurtig opfølgning på sit initiativ om mere effektiv beslutningstagning inden for EU's fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik. Den vil også fortsætte arbejdet med gennemførelsen af den globale strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik, navnlig med hensyn til Indien, Latinamerika og Centralasien. Gennemførelsen af forslaget om en ny alliance mellem Afrika og Europa med fokus på bæredygtige investeringer og job vil blive videreført. Med dette for øje vil EU's plan for eksterne investeringer kunne operationaliseres yderligere og gennemføres for at nå det ambitiøse mål at mobilisere op til 44 mia. euro i bæredygtige investeringer senest i 2020. Det vil fortsat være en hovedprioritet at gennemføre vores naboskabspolitik både i øst og syd. Med hensyn til udvidelsen af EU vil Kommissionen udgive de særlige årsrapporter om de fremskridt, der er gjort i forholdet til de berørte parter. Desuden vil Kommissionen vurdere og vedtage en udtalelse om Bosnien-Hercegovinas ansøgning om at blive kandidat til medlemskab. En Union med demokratiske forandringer

I de sidste fire år har Kommissionen søgt at gøre Den Europæiske Union mere demokratisk, for eksempel ved at åbne op for, at borgerne kan give input til politikudformning, ved at fremme gennemsigtigheden ved møderne mellem Kommissionens beslutningstagere og interesserepræsentanter, ved at offentliggøre forhandlingsmandater til handelsaftaler og ved at integrere principperne om bedre regulering i politikudformningen. Der er gennemført vigtige revisioner af bestemmelserne om finansiering af europæiske politiske partier, hvilket vil øge gennemsigtigheden af forbindelserne mellem de europæiske politiske partier og deres medlemspartier, forbedre den demokratiske legitimitet med en finansiering, der bedre afspejler vælgernes valg, og styrke håndhævelsen for at forebygge misbrug med de offentlige finanser. Vi skal garantere, at det kommende valg vil finde sted på en fri og retfærdig måde for at beskytte vores demokratiske værdier, og det er derfor, vi meget hurtigt må opnå enighed om forslagene vedrørende en bedre beskyttelse af vores demokratiske processer mod manipulationer fra tredjelande eller private interesser. Vi bør også som en prioritet vedtage forslaget om at kunne indføre sanktioner over for de europæiske politiske partier i tilfælde af brud på persondatasikkerheden med henblik på bevidst at påvirke resultatet af Europa-Parlamentsvalget. De europæiske borgerinitiativer er et enestående og innovativt middel for borgerne til at deltage i fastlæggelsen af dagsordenen på EU-plan ved direkte at bede Kommissionen om at træffe foranstaltninger på et område, som interesserer dem. For at gøre instrumentet mere brugervenligt og udnytte dets fulde potentiale er det vigtigt at nå til en hurtig aftale om reformen af forordningen for at gøre det lettere for borgerne at iværksætte og støtte nye initiativer. Vi reagerer også på de ønsker, som borgerne har givet udtryk for i offentlige høringer, for eksempel med hensyn til forslaget om at afskaffe den halvårlige tidsomstilling. Kommissionen har fra begyndelsen af sit mandat understreget behovet for en union med et stærkere fokus på vigtige sager og behovet for at forbedre Unionens demokratiske legitimitet. Et vigtigt aspekt af dette er at sikre overholdelsen af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet. Kommissionen fremlægger sammen med sit arbejdsprogram en meddelelse om, hvordan vi agter at styrke den rolle, som nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet spiller i EU's politikudformning, på baggrund af de mange input, som er modtaget fra Taskforcen om Nærhedsprincippet, Proportionalitetsprincippet og "Mindre, men Mere Effektivt". I overensstemmelse med taskforcens synspunkter vil dette blive gennemført som en del af den bredere dagsorden for bedre regulering, herunder i den planlagte statusopgørelse. Meddelelsen ledsages af Kommissionens årsrapporter om forbindelserne mellem Europa-Kommissionen og de nationale parlamenter og om anvendelsen af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet.



III.Et solidt fremtidsperspektiv for alle europæere Topmødet i Sibiu den 9. maj 2019 finder sted på et afgørende tidspunkt, seks uger efter Brexit og to uger før valget til Europa-Parlamentet. Det bliver øjeblikket, hvor lederne vil skabe fornyet tillid til fremtiden for den nye union bestående af 27 medlemsstater. Kommissionen vil bidrage til den proces, der fører frem til og ud over topmødet med en række rapporter og meddelelser med et perspektiv frem mod 2025. Den har forelagt eller vil forelægge initiativer, der tager sigte på: ·at styrke euroens internationale rolle som en del af de globale bestræbelser på at styrke Europas suverænitet ·at øge anvendelsen af afstemning med kvalificeret flertal og muliggøre en mere effektiv beslutningstagning på vigtige områder af beskatnings- og socialpolitikken, således at EU's lovgivning om det indre marked kan følge med de økonomiske og samfundsmæssige forandringer, samt på udvalgte områder af vores eksterne forbindelser for at give vores fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik de rette beslutningstagningsværktøjer ·at reflektere over vejen frem mod et bæredygtigt Europa inden 2030 for at følge op på FN's mål for bæredygtig udvikling, herunder Parisaftalen om klimaændringer ·at bane vejen for en ny institutionel ramme for vores energi- og klimapolitik ved at skitsere mulighederne for en øget anvendelse af afstemning med kvalificeret flertal og en mulig reform af Euratomtraktaten ·at yderligere styrke retsstatsrammen fra 2014 ·at skitsere, hvordan vi kan kommunikere om Unionen, så den fremstår mere forenet, stærkere og mere demokratisk. IV.Brexitforberedelserne Samtidig med at der gøres betydelige bestræbelser på at sikre indgåelsen af en aftale om Det Forenede Kongeriges velordnede udtræden af Den Europæiske Union og en ramme for det fremtidige forhold mellem EU og Det Forenede Kongerige, vil visse foranstaltninger være nødvendige for at tilpasse EU-retten i forbindelse med Det Forenede Kongeriges udtræden, uanset resultatet af forhandlingerne. Udover de seks retsakter, der allerede er til forhandling hos Europa-Parlamentet og Rådet, vil Kommissionen fremlægge endnu to lovforslag om forberedelsen af Brexit, dels om britiske statsborgeres visumstatus efter Det Forenede Kongeriges udtræden og dels om tilpasning af tallene for primærenergiforbrug og endeligt energiforbrug i lovgivningen om energieffektivitet. Forslagene vil blive fremsat i november 2018, således at Europa-Parlamentet og Rådet har tilstrækkelig tid til at vedtage dem før udtrædelsesdatoen. Kommissionen forelægger også før udgangen af 2018 en række delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er påkrævet i forbindelse med forberedelserne til Brexit. Den vil fortsat overvåge situationen tæt, efterhånden som forhandlingerne skrider frem, og vil om nødvendigt foreslå yderligere foranstaltninger, således at Europa-Parlamentet og Rådet har den nødvendige tid til at fuldføre deres arbejde. V.Bedre regulering og gennemførelsen og håndhævelsen af EU-retten