"Jeg vil gerne slå til lyd for en ny europæisk politik for lovlig indvandring. Med en sådan politik kan vi afhjælpe manglen på bestemte færdigheder og tiltrække talenter, således at vi bedre kan klare de demografiske udfordringer i EU. Jeg ønsker, at Europa skal blive en destination, der er mindst lige så populær for migranter som Australien, Canada og USA. Jeg vil i første omgang se på lovgivningen om det blå EU-kort og den utilfredsstillende gennemførelse.

Jeg mener også, der er behov for at sætte hårdere ind over for ulovlig indvandring, bl.a. gennem et bedre samarbejde med tredjelande, herunder om tilbagetagelse."

Politiske retningslinjer for den næste Europa-Kommission, Jean-Claude Juncker, kandidat til posten som formand for Europa-Kommissionen, 22. oktober 2014

1.Indledning

Den globale migration og mobilitet er allerede og vil fortsætte med at være et centralt fænomen i det 21. århundrede. EU er i den forbindelse fast besluttet på fortsat at tage alle de nødvendige skridt til at sikre en fair og afbalanceret EU-migrationspolitik, der bygger på fælles værdier, og som effektivt forvalter både irregulære og regulære migrationsstrømme på en fyldestgørende måde. Det Europæiske Råd bekræftede i sine konklusioner fra juni 2018, at en forudsætning for en fungerende EU-migrationspolitik er en samlet tilgang, hvor foranstaltninger på både den interne og eksterne side går hånd i hånd med henblik på at sikre effektiv kontrol ved EU's ydre grænser, en fast tilbagesendelsespolitik og en velforvaltet politik for lovlig migration og visumpolitik.

De fælles bestræbelser på at tackle de irregulære migrationsstrømme har ført til solide fremskridt. Samme politiske vilje er nødvendig for at udvikle lovlige migrationsveje til Europa, og dette kræver en øget indsats. Kontrolleret lovlig migration, uanset om baggrunden er humanitær eller skyldes behov på arbejdsmarkedet, er og bør være en uomgængelig del af en afbalanceret og samlet migrationspolitik, således som det også er fastsat i den europæiske dagsorden for migration. Dette kræver, at der indføres en mere effektiv politik for lovlig migration, som gør det muligt at tage hensyn til behovene i den europæiske økonomi. Det kræver også en styrkelse af vores samarbejde med tredjelande, bl.a. vedrørende det løbende behov for at stille sikre og kontrollerede migrationsveje til rådighed via genbosætning. Sidst men ikke mindst kræver det, at politikken for lovlige migrationsveje også omfatter det sidste skridt i form af effektive integrationspolitikker for de tredjelandsstatsborgere, der lovligt opholder sig i EU.

Der sker en stadig forbedring af økonomien i EU, og det bør derfor være en politisk prioritet at sikre fuld aktivering, uddannelse og opkvalificering af EU's arbejdsstyrke. For at EU kan forblive konkurrencedygtigt i den globale økonomi, er det imidlertid også nødvendigt at tiltrække kvalificerede og talentfulde mennesker fra hele verden, men samtidig skal medlemsstaternes nationale kompetence til at afgøre, hvor mange arbejdsmigranter der må komme ind på deres område, respekteres fuldt ud.

Derfor bør vi øge vores indsats for at sikre lovlige migrationsveje. Vi bør arbejde for at gennemføre centrale foranstaltninger som f.eks. Kommissionens forslag til reform af det blå EU-kort, som vil kunne forbedre EU's evne til at tiltrække og fastholde højt kvalificerede tredjelandsstatsborgere. En sådan målrettet migration vil være en mulighed og en gevinst for økonomien og samfundet. Vi er nødt til at gøre lovlige migrationsveje til en væsentlig del af vores partnerskabsstrategi i forhold til tredjelande. Dette er en uundværlig del af den samlede tilgang.

2.Lovlige migrationsveje: CENTRALE ELEMENTER I EN BEDRE FORVALTNING AF MIGRATION

Siden 2003 har EU udviklet en bred vifte af instrumenter for at sikre en fælles ramme for forvaltningen af lovlig migration. Samtidig har medlemsstaterne fortsat kompetencen til at fastlægge det antal arbejdsmigranter fra tredjelande, som får tilladelse til indrejse. Disse rammer giver en række muligheder for tredjelandsstatsborgere, som ønsker at migrere lovligt til Europa, dvs. som arbejdstagere (herunder højt kvalificerede), studerende eller forskere eller i forbindelse med familiesammenføring. Der er i forbindelse med en kvalitetskontrol de seneste to år blevet foretaget en overordnet evaluering af EU-lovgivningen om lovlig migration, og Kommissionen vil offentliggøre resultaterne af denne evaluering på et senere tidspunkt. Derfor omhandler denne meddelelse ikke alle lovlige migrationsveje, men fokuserer på muligheden for humanitær genbosætning og mulighederne for arbejdsmigration.

2.1 Arbejdsmigration og det blå kort

En velforvaltet arbejdsmigration vil ikke blot bidrage til at mindske incitamenterne til at benytte irregulære ruter, den vil samtidig gøre det muligt for EU at tiltrække den rette blanding af talenter og færdigheder, således at indrejsetilladelserne matcher arbejdsmarkedets behov. Dette vil bidrage til den samlede velstand i EU.

Europas arbejdsmigrationspolitikker og integrationsstrategier bør udformes og afstemmes i forhold til aktuelle arbejdsmarkedsforhold, socialpolitikker og institutioner. Da arbejdsverdenen er under stadig forandring, er det vigtigt med politikker, der er afpasset arbejdsmarkedets behov og muliggør en fælles tilgang på tværs af de statslige myndigheder i EU.

Med Kommissionens forslag om at oprette en europæisk arbejdsmarkedsmyndighed kan EU gå et skridt videre i forbedringen af samarbejdet og koordineringen mellem de nationale arbejdsmarkedsmyndigheder og derigennem lette forvaltningen af et mere integreret europæisk arbejdsmarked. Myndigheden vil i første omgang omfatte en række eksisterende værtøjer og strukturer i forbindelse med grænseoverskridende mobilitet, herunder EURES (den europæiske portal for jobmobilitet), europæisk koordinering af de sociale sikringsordninger og det europæiske sygesikringskort. Dens aktiviteter vil omfatte tredjelandsstatsborgere, der har lovligt ophold i Unionen, f.eks. indehavere af det blå EU-kort, virksomhedsinternt udstationerede eller fastboende udlændinge og deres familiemedlemmer. Myndigheden vil også trække på den forhåndenværende ekspertise om beskæftigelsestendenser og -prognoser med henblik på at gennemføre arbejdsmarkedsanalyser. Dette vil skabe øget viden om, i hvilke sektorer og erhverv der er mangel på arbejdskraft i hele Europa.

Forbedringen af mulighederne for lovlig migration til Europa er endnu mere relevant og presserende i dag i lyset af de seneste og fremtidige tendenser.

Takket være indsatsen på alle niveauer har Europa i de seneste år nydt godt af en robust vækst og en stærk jobskabelse. Arbejdsløsheden i EU er den laveste i et årti, og antallet af beskæftigede har nået et rekordhøjt niveau. Selv om dette stadig ikke er jævnt fordelt over hele Europa, er der et stigende antal ubesatte stillinger i flere medlemsstater og tegn på strukturel mangel på kvalificeret arbejdskraft i visse økonomiske sektorer, bl.a. inden for informations- og kommunikationsteknologi og sundhed samt i specifikke erhverv. Andelen af arbejdsgivere, der har haft problemer med at få besat job, er stigende og har nået et gennemsnit på over 40 %. I Tyskland, Polen, Slovakiet og Ungarn er andelen endda over 50 %. De erhverv, hvor der er den største mangel på arbejdskraft, omfatter bl.a. håndværksfagene, ingeniører, teknikere og it-fagfolk, men det gælder også erhverv, hvor der kræves færre formelle kvalifikationer, f.eks. job som salgsrepræsentanter og chauffører.

Disse tendenser vil få stadig større betydning i fremtiden, eftersom EU står over for et gradvist fald i antallet af personer i den erhvervsaktive alder (15-64). Denne udvikling forventes at blive intensiveret: som følge af den demografiske aldring, også under hensyntagen til den seneste udvikling i migrationen, forventes den andel af befolkningen, der er i den erhvervsaktive alder, at falde med omkring 22 mio. (en reduktion på 7 %) i de næste to årtier. Selv om en højere andel af kvinder og ældre arbejdstagere på arbejdsmarkedet sandsynligvis delvis vil kunne kompensere for denne tendens, peger fremskrivningerne for den samlede arbejdsstyrke i samme retning: i den nærmeste fremtid (perioden 2015-2035) vurderes det, at arbejdsstyrken i EU vil falde med 18,3 mio. (en reduktion på 7,4 %).