* it KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 29.11.1995 
KOM(95) 609 endelig udg. 
RAPPORT 
OM 
DET NUVÆRENDE SAMARBEJDE 
OG SAMARBEJDSPERSPEKTIVERNE 
I 
ØSTERSØREGIONEN 
(Forelagt af Kommissionen) 

INDHOLD 
1. Baggrund 4 
1.1 Retningslinjer 4 
1.2 Rådets konklusioner 5 
1.3 Rapportens opbygning 6 
2. Den Europæiske Union - PHARE- og TACIS-programmerne 
.samt Fællesskabets bistand 7 
2.1 Nationale PHARE-programmer - de baltiske stater og Polen 7 
2.1.1 Estland 8 
2.1.2 Letland 8 
2.1.3 Litauen 9 
2.1.4 Polen 9 
2.1.5 Infrastrukturstøtte gennem PHARE (transeuropæiske net) 10 
2.2 Samarbejde internt i regionen 10 
2.2.1 PHARE's flerlandeprogrammer 11 
2.2.2 Grænseoverskridende PHARE-programmer 11 
2.2.3 Horisontale PHARE-programmer 12 
2.2.4 Stabilitetspagten 13 
2.3 Fællesskabets makrofinansielle bistand 13 
2.4 fællesskabsprogrammer 14 
2.5 TACIS-programmer 15 
2.5.1 Skt. Petersborg 16 
2.5.2 Kaliningrad 16 
3. EU-strukturfondene 16 
3.1 Generelt 16 
3.2 INTERREGII 16 
3.3 ECOS-Ouverture 17 
3.4 HELCOM 17 
4. EU-medlemsstaternes programmer 18 
4.1 Danmark 18 
4.2 Finland 18 
4.3 Tyskland 19 
4.4 Sverige 19 
4.5 Andre EU-medlemsstater 20 
5. Internationale finansieringsinstitutioner 20 
5.1 Den Europæiske Investeringsbank (EIB) 20 
5.2 Den Nordiske Investeringsbank (NIB) 20 
5.3 Den Europæiske Bank for genopbygning og Udvikling (EBRD) 21 
5.4 Den Internationale Bank for genopbygning og Udvikling (IBRD) 21 
5.5 Den Internationale Valutafond (IMF) 22 
6. Andre G-24 medlemmer (ikke EU) 22 
7. Alle donorer 22 
8. Udsigter 22 
9. Opfølgning 23 
Bilag 1 Østersøregionen - bistand fra EU's medlemsstater 24 
Bilag 2 Østersøregionen - bistand fra de internationale 
finansieringsinstitutioner 29 
Bilag 3 Østersøregionen - bistand fra andre G-24-medlemmer 
(uden for EU) 31 
Bilag 4 Østersøregionen - opsummering af de vigtigste donorers 
tidligere (1990-94), nuværende og forventede (1995-99) 
programmer (i mio. ECU) 32 
Denne rapports oprindelse skal lindes i en meddelelse fra Kommissionen til Rådet om 
retningslinjerne for Unionens holdning til Østersøregionen (25. oktober 1994), som blev 
vedtaget af Rådet i dets konklusioner om Den Europæiske Unions politik over for 
Østersøregionen (DS 268, rev. 1; maj 1995). I konklusionerne opfordrer Rådet 
Kommissionen til at udarbejde en rapport om det nuværende samarbejde og 
samarbejdsperspektiverne i Østersøregionen. På topmødet i Cannes blev der igen udtrykt 
interesse for en sådan rapport. 
Rapporten er af oplysende karakter og bør ikke opfattes som et budgeldokuinent. Det er et 
sammendrag, der angiver: (a) de forskellige eksisterende og anslåede bidrag for perioden 
1991-94, og (b) en overslag over de vejledende bidrag, der forventes ydet til 
Østersøregionen fra forskellige kilder i perioden 1995-99. De finansielle ressourcer fra 
fællesskabet og medlemsstaterne, der kan fordeles til forskellige programmer i perioden 
1995-99, skal hvert år godkendes af de relevante budgetmyndigheder. 
Rapporten giver derfor en oversigt over den samlede udenlandske bistand, der er ydet til de 
baltiske stater (Estland, Letland og Litauen), Polen (for så vidt angår landets Østersøkyst) 
og Den Russiske Føderation (nærmere bestemt Skt. Petersborg-regionen og Kaliningrad). 
Den omfatter de midler, der er stillet til rådighed af EU, medlemsstaterne (på bilateralt 
grundlag), de øvrige medlemmer af G-24 og de internationale linansieringsinstitutioner 
(IFI). Oversigter omfatter såvel gavebistand som kreditter, der er ydet i perioden 1990-94. 
Desuden forsøger rapporten at drage konklusioner vedrørende del samlede omfang og arten 
af den bistand, der kan stå til rådighed for Østersøregionen i perioden fra 1995 til 1999. 
1. Baggrund 
1.1 Retningslinjer 
På baggrund af Finlands og Sveriges tiltrædelse af Den Europæiske Union, Europaaftalen 
med Polen, undertegnelsen af Europaaftaler med de tre baltiske stater (juni 1995), de 
associerede landes ofte gentagne ønske om at blive betragtet som potentielle fremtidige 
medlemmer af EU samt partnerskabs- og samarbejdsaftalen med Den Russiske Føderation 
skitserer retningslinjerne: 
* de historiske bånd mellem landene i Vesteuropa og Østersøregionen; 
* igangværende foranstaltninger, som støttes af EU, medlemsstaterne, G-24 og IFI og 
skal styrke den regionale dimension af det politiske og økonomiske samarbejde; og 
* mulighederne for en større samordnet indsats, der skal føre til øget udvikling og 
bedre samvirke gennem en integreret regional samarbejdsstrategi for regionen. 
Retningslinjerne peger på, at Unionen har muligheder for at udvikle en sådan specifikt 
regional strategi for landene i Østersøregionen, baseret på en uddybning af Unionens egne 
bilaterale forbindelser og støttet af en aktiv opmuntring af og støtte til inter- og 
underregionalt samarbejde. 
I retningslinjerne angives en række midler til at gennemføre dette: 
* en forbedring af den politiske dialog med de baltiske stater inden for multilaterale 
rammer om spørgsmål af fælles interesse med henblik på at fremme stabiliteten og 
sikkerheden i Østersøregionen; 
* behandling af spørgsmål i forbindelse med stabiliteten og sikkerheden i 
Østersøregionen i Unionens politiske dialog med Rusland; 
* videreførelse af Kommissionens aktive deltagelse i Østersørådets arbejde som fuldt 
medlem; 
* en øget koordination inden for regionale rammer af de igangværende bi- og 
multilaterale bistandsprogrammer for landene i regionen; 
* prioritering af infrastruktur, miljø og investeringsfremmende foranstaltninger, idet 
det bemærkes, at Unionens midler til området fra strukturfondene, PHARE og 
TACIS bør bidrage supplerende til sådanne projekter i Østersøregionen; 
* stimulering af og støtte til de økonomiske aktørers aktiviteter på regionalt, 
underregionalt, lokalt og privat niveau; og 
* opmuntring af regionalt og underregionalt samarbejde for de regioner i Rusland, der 
grænser op til Østersøen. 
1.2 Rådets konklusioner 
I sine konklusioner tager Rådet med tilfredshed retningslinjerne til efterretning og erklærer, 
at Den Europæiske Union er enestående placeret til at bidrage til stabiliteten i regionen som 
følge af de forbindelser, den har oprettet med landene op til Østersøen, og som kommer til 
udtryk i oprettelsen af talrige kanaler for politisk dialog (herunder den strukturerede dialog 
med de associerede lande, partnerskabs- og samarbejdsaftalen med Rusland og dialogen 
med Norge inden for rammerne af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde). I 
konklusionerne henvises der endvidere til vedtagelsen af Stabilitetspagten (marts 1995), 
den ledende rolle som Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) nu 
spiller deri samt behovet for at følge denne proces nært for så vidt angår regionen. 
I konklusionerne understreges Østersørådets betydning, og Kommissionen opfordres til at 
udarbejde forslag vedrørende den rolle, som Kommissionen kan spille i dette forum. 
Konklusionerne henleder opmærksomheden på behovet for at fremme det økonomiske 
samarbejde i regionen og for at skabe tætte handelsmæssige forbindelser (især til stater, der 
ikke er medlem af EU), det ønskelige i at sætte tilvejebringelsen af bistand til de 
pågældende lande ind i en regional sammenhæng, behovet for at opnå regional enighed om 
prioriteterne for bistanden samt behovet for at styrke koordinationen af denne (idet der 
henvises til fora, der er egnede for G-24 og Østersørådet). 
Konklusionerne afsluttes med ønsket om, at Den Europæiske Unions aktiviteter i regionen 
vil bidrage til og supplere det regionale samarbejde og gode naboforbindelser. Rådet 
opfatter følgende områder som prioriteter: 
* handel; 
* infrastruktur (herunder transport); 
investeringer; 
miljø; 
energi og nuklear sikkerhed; og 
udvikling af aktiviteter af lokale organer og den private sektor. 
1.3 Rapportens opbygning 
I denne rapport anvendes der en bred klassificering af programtyper1 : 
* økonomisk infrastruktur og - transport, kommunikation, 
tjenesteydelser miljø og energi; 
* social infrastruktur og tjenesteydelser - uddannelse, sundhed og offentlig 
administration; 
* produktionssektorer - landbrug, industri, handel, 
bankvæsen og turisme; og 
* multisektorale programmer - makroøkonomisk bistand, 
betalingsbalancestøtte, 
strukturtilpasning og gælds-
forvaltning. 
Desuden nævnes følgende bistandsformer: 
* faglig bistand og uddannelse; 
* eksportkreditter; 
* privat investeringsstøtte; og 
* sektorstøtte og anden bistand (herunder økonomiske reformer og offentlige 
investeringer). 
I afsnit 2 til 7 herunder redegøres der kort og efter sektor eller indsatsområde for tidligere 
og igangværende programmer i Østersøregionen, finansieret af EU og andre. I bilag 1, 2 og 
3 findes der tabeller med detaljerede og summariske tal om vigtige donorers tildeling af 
bistand til regionen i tidsrummet fra 1990 til 1994. 
Det er vanskeligt at vurdere forskelle i orienteringen mellem de 
bistandsprogrammer, der er finansieret af de forskellige donorlande og 
organisationer og rettet mod Østersøregionen, på grund af forskellige definitioner 
af bistandsformer. 
I afsnit 8 og bilag 4 redegøres der for de ressourcer, der sandsynligvis vil være til rådighed i 
perioden 1995-99, og i afsnit 9 omhandles en mulig opfølgning af rapporten. 
2. Den Europæiske Union - PHARE- og TACIS-programmerne samt 
Fællesskabets bistand 
2.1 Nationale PHARE-programmer - de baltiske stater og Polen 
Mellem 1990 og 1994 modtog de tre baltiske lande (Estland, Letland og Litauen) samt 
9 
Polen i alt 1 218 mio. ECU i form af bistand i forbindelse med de nationale PHARE-
programmer, der finansieres af Den Europæiske Union" . Det anslås, at gennemsnitlig 15% 
(eller 152 mio. ECU) af den samlede bistand til Polen i denne periode (1 012 mio. ECU) 
var til fordel for Polens Østersøregion. Dette giver som resultat, at de nationale PHARE- og 
TACIS-programmidler for Østersøregionen i perioden beløb sig til 358 mio. ECU, heraf i 
alt 206 mio. ECU til de tre baltiske lande. 
Disse programmer vedrører hovedsagelig makroøkonomisk stabilisering og dækkede 
tilvejebringelsen af faglig bistand, finansiel støtte (SMV-kreditlinjer), uddannelse og 
begrænset levering af udstyr på en lang række områder, herunder alle infrastruktursektorer, 
privatisering/omstrukturering, bankvæsen og offentlige finanser, udvikling af menneskelige 
ressourcer, herunder de sociale sektorer (undervisning, sundhed, social sikkerhed og 
arbejdsmarkedet), offentlig forvaltning og styring af gælden til udlandet. 
Der er i øjeblikket ved at blive udarbejdet flerårige indikativprogrammer (MIP) for de tre 
baltiske lande for perioden 1995-99, som dækker en samlet anslået bevilling på 430 mio. 
ECU. Der vil sandsynligvis blive afsat 750 mio. ECU til Polen, hvoraf det anslås, at 15% 
(omkring 115 mio. ECU) vil gå til landets kystregioner. Det samlede beløb til 
Østersøregionen fra EU's multilaterale fonde under de nationale PHARE-programmer vil 
derfor sandsynligvis nå op på 545 mio. ECU. 
MIP vil være mere koncentrerede end de tidligere programmer og forventes at fokusere på: 
* tiden forud for tiltrædelsen (gennemførelse af frihandels og Europaaftalerne; 
vedtagelse af gældende fællesskabsret om det indre marked samt forberedelse af 
tiltrædelsen af Unionen); 
* mellemfristet omstrukturering (økonomisk udvikling efter stabiliseringen); 
De fleste tal i denne rapport er - undtagen hvor det er relevant - afrundet til 
nærmeste mio. ECU. 
Det samlede beløb på 1 218 mio. ECU omfatter 15 mio. ECU fra TACIS-
programmet, der blev ydet til de baltiske stater i 1991, før de blev tilsluttet PHARE-
programmet i 1992. 
Gennemsnittet på 15% er baseret på en beregning af den andel af midlerne til Polen, 
som direkte eller indirekte har gavnet de to første rækker "voivoder" mod 
Østersøen. Der foreligger ingen samlede oplysninger vedrørende dette overslag. 
* infrastrukturinvesteringer; og 
* regionalt samarbejde. 
2.1.1 Estland 
Med en samlet finansiering på næsten 48,5 mio. ECU for perioden 1990-94 var 
programmet for Estland hovedsagelig koncentreret om økonomisk stabilisering og 
omstrukturering, og der blev desuden finansieret en række strategiske undersøgelser og 
forundersøgelser vedrørende energi, miljø og transport. Der blev ikke lagt særlig stor vægt 
på udviklingen af menneskelige ressourcer og den sociale sektor i det første år, hvor der 
blev tildelt bistand. 
For perioden 1995-99 vil fokus for tildelingen fra det indikative nationale PHARE-program 
(vejledende i alt 105 mio. ECU) skifte til forberedelse af offentlige og private økonomiske 
investeringer (navnlig i landbrug og regional udvikling). Den vigtigste årsag til dette ligger 
i behovet for at opveje den tidligere vægtning af udviklingen af byerne, hvor 
landdistrikterne blev forfordelt. 
Det forventes, at MIP - ud over til europæisk integration og infrastrukturudvikling - vil 
afsætte betydelige midler til aktiviteter på områderne: 
* eksportudvikling; 
* regional udvikling; og 
* forvaltning af den offentlige sektor. 
2.1.2 Letland 
Hovedparten af det samlede beløb på 67,5 mio. ECLr , der blev stillet til rådighed for 
Letland i perioden fra 1991 til 1994, gik til at støtte den makroøkonomiske 
stabil i seringsproces (privatisering, omstrukturtering af industrien samt udvikling af finans-
og banksektoren). 
I tiden fra 1995 til 1999 (og baseret på en vejledende samlet bevilling på 135 mio. ECU) vil 
denne finansieringsform støtte omstruktureringen af industrien og landbruget betydeligt. En 
del af PHARE-bistanden vil gå til at støtte infrastrukturudvikling, både gennem faglig 
bistand og delvis finansiering af de lokale omkostninger i forbindelse med de internationale 
finansieringsinstitutioners lånebaserede finansiering af offentlige investeringer. PHARE's 
kriterier for infrastrukturinvesteringer vil blive anvendt, navnlig skal investeringerne tilføje 
noget nyt og have en supplerende effekt . 
Ud over europæisk integration og infrastrukturudvikling forventes MIP at afsætte 
betydelige ressourcer til: 
Inkl. 4 mio. ECU fra TACIS-programmet i 1991. 
Inkl. 5 mio. ECU fra TACIS-programmet i 1991. 
Debatoplæg - "PHARE Infrastructure Investments", Bruxelles januar 1995. 
* udvikling af den private sektor (privatisering, bankvæsen, SMV, 
investeringsfremme); 
* landbruget; 
* institutionel udvikling og udvikling af menneskelige ressourcer; 
* den sociale sektor. 
2.1.3 Litauen 
Der er anvendt samme retningslinjer for programmerne for Litauen i perioden 1991-94 som 
for Estland og Letland; programmernes samlede værdi var 90 mio. ECU8. I Litauens 
tilfælde blev der benyttet PHARE-midler til at finansiere forberedelsen af 3 store strategiske 
undersøgelser inden for landbrug, transport og energi. 
I perioden 1995-99 er der planlagt fortsat bistand (vejledende i alt 190 mio. ECU) til såvel 
økonomiske investeringer (landbruget, omstrukturering af industrien og SMV-udvikling) 
som infrastrukturudvikling (energi, miljø, transport), herunder finansiering af lokale 
omkostninger i forbindelse med regeringens program for offentlige investeringer. 
Ud over at støtte aktiviteter, som vedrører den europæiske integration, forventes MIP for 
Litauen at fokusere på: 
* økonomiske reformer (landbruget, privatisering/omstrukturering, SMV-udvikling 
(kreditlinjer), investeringsfremme, bank- og finansvæsen); og 
* den sociale sektor og udvikling af menneskelige ressourcer (erhvervsfaglig 
uddannelse, offentlig administration, arbejdsmarkedet, sundhed og det civile 
samfund). 
2.1.4 Polen 
De samlede PIIARE-ressourcer til programmer for Polen i liden fra 1990 til 1994 udgjorde 
1 011,6 mio. ECU (heraf anslået 152 mio. ECU til regionerne ved Østersøkysten)9 og 
omfattede programmer i alle nøglesektorer, idet indsatsen var målrettet mod vigtige 
politiske spørgsmål. Der var vigtige programmer for: 
* infrastruktur (transport, miljø, energi og telekommunikation); 
* økonomiske investeringer (landbrug (kooperativer, kreditlinjer), finans- og 
bankvæsen (beskatning, nationalbanken, budgetforberedelse), omstrukturering og 
privatisering af industrien samt udvikling af den private sektor (regional udvikling 
og SMV-udvikling); og 
* udvikling af menneskelige ressourcer (arbejdsmarkedet, undervisning, 
sundhedspleje, told, statistik, offentlig forvaltning og højere uddannelse (stipendier, 
udvekslingsprogrammer). 
Inkl. 6 mio. ECU fra TACIS-programmet i 1991. 
Se fodnote 4. 
Prognoserne for perioden 1995-99 er basere! på en bevilling på 750 mio. ECU (hvoraf del 
anslås, at 115 mio. ECU vil gå til regionerne ved Østersøkysten) med programmer pa 
områderne for: 
* beskæftigelse (energi, infrastruktur, landbrug, miljø); 
* institutionelle reformer; og 
* forbedring af konkurrenceevnen (regional udvikling, deltagelse i 
fællesskabsprogrammer, højere uddannelse). 
2.1.5 Infrastrukturstøtte gennem PHARE (transeuropæiske net) 
Skønsmæssigt 30% af de samlede nationale PHARE-bevillinger for perioden 1990-94 blev 
afsat til at udvikle infrastrukturen i Østersøregionen i form af faglig bistand, uddannelse og 
ledelsesstøtte i de infrastrukturorienterede sektorer: energi, miljø, transport og 
telekommunikation. 
I perioden 1990-94 udgjorde den faglige bistand og relaterede støtte til 
infrastrukturudvikling i regionen skønsmæssigt 107 mio. ECU som led i og omfattet af de 
ovennævnte nationale PHARE-programmer. 
Efter topmøderne i København og Essen kan der nu afsættes op til 25% af de årlige 
PHARE-programmidler til infrastrukturinvesteringer. I betragtning af de begrænsninger, 
der afstikkes af de tilgængelige midler vedrørende omfanget af den betydelige 
udbedringsindsats og de nye infrastrukturbehov, vil en sådan direkte finansiering skulle 
supplere den lånebaserede finansiering, der ydes af IFI. 
Det forventes, at der i alt vil blive bevilget 350 mio. ECU til transeuropæiske net (som en 
integreret del af både de nationale PHARE-programmer og flerlandeprogrammerne) for 
partnerlandene i regionen i perioden 1995-99. Bistanden vil hovedsagelig blive ydet i form 
af forberedende faglig bistand og bidrag, til finansiering af lokale omkostninger i 
forbindelse med lånebaserede programmer finansieret af IFI, kombineret med bevillinger 
fra de respektive statsbudgetter. 
Der overvejes større programmer vedrørende: 
* havneudvikling; 
* Via Baltica og Via Hanseatica; 
* jernbanen mellem Gdynia og Katowice (E-67); 
* motorvejen mellem Gdynia og Katowice (Al ); 
* grænseovergangssteder; 
* gasrørledningen fra Rusland via Belarus og Polen til EU; 
* den baltiske elektricitetsforbindelse; og 
* telekommunikationsforbindelser. 
2.2 Samarbejde internt i regionen 
2.2.1 PHARE's flerlandeprogrammer 
Ud over de nationale PHARE-programmer deltager de fire partnerlande i PHARE's 
flerlandeprogrammer pâ en række områder. Programmerne skal fremme det regionale 
samarbejde mellem alle 1 1 PHARE-lande om spørgsmål af fælles interesse. Den samlede 
bevilling til flerlandeprogrammer i tidsrummet 1992-94 udgjorde 314,2 mio. ECU og 
omfattede bl.a. betydelige programmer på områderne for: 
* makroøkonomisk forskning (22,5 mio. ECU); 
* toldsamarbejde (16,5 mio. ECU); 
* energinet (25 mio. ECU); 
* miljø (46 mio. ECU); og 
* nuklear sikkerhed (35 mio. ECU). 
Desuden var der programmer vedrørende narkotikabekæmpelse, kvalitetssikring og 
standarder, telekommunikation, transport, statistisk samarbejde, fremme af joint ventures, 
videnskab og forskning samt offentlig administration. 
Skønt der ikke kan sættes tal på de endelige tildelinger til enkelte lande (som afhænger af 
hvert lands reaktion på flerlandeprogrammerne), anslås det, at af de samlede midler til 
flerlandeprogrammer på næsten 280 mio. ECU gik omkring 30% eller 94 mio. ECU til 
partnerlandene i Østersøregionen (herunder Polens Østersøkyst). 
For perioden 1995-99 skønnes det, at der (for omtrent de samme områder) vil kunne stilles 
30% af 476 mio. ECU til rådighed, dvs. 143 mio. ECU (afrundet). 
2.2.2 Grænseoverskridende PHARE-programmer 
De grænseoverskridende samarbejdsaktiviteter i de baltiske lande blev indledt i 1994 med 
en samlet bevilling for det pågældende år på 11 mio. ECU. Programmet fokuserer på miljø 
og transportinfrastrukturer. Desuden omfatter det nogle mindre projekter i den sociale 
sektor. 
Det grænseoverskridende samarbejdsprogram for 1995-99 har et aftalt regionalt grundlag, 
der omfatter Estland, Letland og Litauen samt Polens Østersøkyst. Programmet er tæt 
forbundet med aktiviteter i Danmark og Finland under INTERREG li-programmet. 
Bevillingen for 1995 er fastsat til 16 mio. ECU (herunder en facilitet på 5 mio. ECU for 
mindre projekter i Østersøområdet, som for tiden er ved at blive udarbejdet). Ved en 
fremskrivning vil den samlede bevilling for perioden 1995-99 udgøre 80 mio. ECU . 
10 Bestående af 3 mio. ECU fra INTERREG II (artikel 10) og 2 mio. ECU fra 
PHARE. 
Bestående af 5 årlige bevillinger på 3 mio. ECU til Estland, 3 mio. ECU til Letland, 
4 mio. ECU til Litauen og 4 mio. ECU til de polske kystregioner samt et bidrag på 2 
11 
Vægten i MIP for grænseoverskridende samarbejde i Østersøregionen fra 1995 til 1999 
ligger på: 
* infrastruktur (energi, miljø, telekommunikation og transport); og 
* udvikling af menneskelige ressourcer. 
Programmet for grænseoverskridende samarbejde giver betydelige muligheder for effektivt 
at kombinere PHARE- og fACIS-midler til grænseoverskridende projekter mellem 
partnerlandene i regionen. Rådet drøfter for øjeblikket en ny TACIS-forordning, der vil 
gøre det muligt at gennemføre grænseoverskridende samarbejdsprogrammer under TACIS-
programmet. 
2.2.3 Horisontale PHARE-programmer 
Der lindes en række mindre programmer omfattende liere lande, som giver mulighed for at 
finansiere aktiviteter i Østersøregionen. Disse programmer er beskrevet nedenfor og 
afhænger (med undtagelse af demokratiprogrammet) af finansiering fra PHARE og TACIS, 
ofte kombineret med finansiering fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling. 
PH ARE's og TACIS' demokratiprogram 
Programmet skal føre til en bedre demokratisk praksis i de central- og østeuropæiske lande 
og de nye ualhængigc stater samt understrege vigtigheden af retsstatsprincippet. Del 
fokuserer på otte aktivitetsområder og støtter projekter, der er bragt i forslag af ikke-
statslige organisationer (NGO), på områderne: (1) parlamentarisk praksis og organisation, 
(2) gennemsigtighed i den offentlige administration og forvaltning, (3) udvikling af NGO 
og repræsentative strukturer, (4) uafhængige, pluralistiske og ansvarlige medier, (5) 
bevidsthedsskabelse og undervisning i samfundsforhold, (6) fremme og overvågning af 
menneskerettigheder, (7) civil overvågning af sikkerhedsstrukturer, og (8) mindretals 
rettigheder, lige muligheder og ikke-diskriminatorisk praksis. 
LIEN-programmet 
LIEN-programmet sigter mod at hjælpe ikke-statslige organisationer i de central- og 
østeuropæiske lande og de nye uafhængige stater med at etablere et sikkerhedsnet for de 
befolkningsgrupper, som er mest sårbare under den igangværende overgangsproces. Det 
yder bistand til personer, der har begrænset adgang til sundhedsmæssige og sociale tjenester 
og beskæftigelse, så de kan forbedre deres stilling, status, uddannelse og 
beskæftigelsesmuligheder; det bidrager til at reintegrere arbejdsløse og marginaliserede dele 
af befolkningen (medlemmer af mindretal, handicappede) i samfundet; og det skal fremme 
en bæredygtig sundhedsmæssig og social støtte af visse målgrupper (ældre, hjemløse, 
gadebørn, narkomaner, AIDS-ramte osv.). 
mio. ECU fra PHARE til faciliteten for mindre projekter i Østersøområdet; alle tal 
er foreløbige. 
12 
Partnerskabsprogrammet 
Delle program har til formål at fremme den socioøkonomiske udvikling ved at oprette 
bæredygtige partnerskabsforbindelser mellem låglige sammenslutninger, repræsentative 
organer, frivillige organisationer, erhvervsfonde og andre tilsvarende institutioner i EF og 
de central- og østeuropæiske lande. Det yder støtte til initiativer, som opmuntrer til lokal 
økonomisk udvikling og institutionel styrkelse, defineret som skabelse eller forbedring af 
den operationelle kapacitet i institutioner, som spiller en rolle i forbindelse med den 
økonomiske udvikling. Det fokuserer på fem aktivitetsområder: (1) regional udvikling, (2) 
lokal udvikling, (3) erhvervs- og virksomhedsudvikling, (4) udvikling af menneskelige 
ressourcer og undervisning, og (5) institutionel styrkelse, når det fremmer den økonomiske 
reformproces og den lokale socioøkonomiske udvikling. 
Dette program blev finansieret med 10 mio. ECU i 1993 og 11 mio. ECU i 1995. Det 
anslås, at partnerlandene i Østersøregionen modtog omkring 15% af disse midler. 
Programmer for udvikling af et civilt samfund 
Disse programmer skal bistå NGO i det civile samfund med at styrke og udvide deres 
kapacitet og spændvidden i deres aktiviteter og engagement. De forvaltes af en styrelse 
bestående af repræsentanter for NGO, uafhængige enkeltpersoner og repræsentanter for 
regeringerne. 
2.2.4 Stabilitetspagten 
De ovennævnte intraregionale programmer bidrager til Stabilitetspagtens mål. 
Der findes betydelige muligheder for at udvide denne programform, navnlig på området for 
demokrati (f.eks. sprogundervisning for mindretal i Estland og Letland), udvikling af ikke-
statslige organisationer og det civile samfund. 
2.3 Fællesskabets makrofinansielle bistand 
I 1992 indledte de tre baltiske stater ambitiøse stabiliserings- og reformprogrammer og 
indgik lånetilsagnsaftaler med IMF. G-24 blev opfordret til at bidrage til at dække det 
resterende forventede betalingsbalanceunderskud for den indledende programperiode 
(midten af 1992 til midten af 1993), der blev anslået til 105 mio. $ for Estland, 210 mio. $ 
for Letland og 285 mio. $ for Litauen. 
I november 1992 godkendte Rådet makrofinansiel bistand på op til 220 mio. ECU til de tre 
lande (Estland 40 mio. ECU, Letland 80 mio. ECU og Litauen 100 mio. ECU) til støtte for 
deres tilpasnings- og strukturreformprogrammer. Hovedparten af den resterende bilaterale 
støtte blev ydet af G-24-lande uden for EU, navnlig Japan og EFTA-lande. I begyndelsen af 
1993 blev der undertegnet låneaftaler og aftalememoranda mellem Fællesskabet og hvert af 
modtagerlandene. Kommissionen udbetalte første tranche (50%) i marts 1993 til Estland og 
13 
Letland og i juli 1993 til Litauen. Et beløb på 25 mio. ECU fra anden tranche af 
lånefaciliteten til Litauen blev udbetalt i august 1995. 
2.4 Fællesskabsprogrammer 
Der er et stigende pres fra partnerlandene i Østersøregionen for at kunne deltage i 
fællesskabsprogrammer. De partnerlande, der ønsker en sådan deltagelse, forventes selv at 
betale omkostningerne i forbindelse hermed fra deres egne statsbudgetter. Om nødvendigt 
kan PHARE supplere dette finansielle bidrag med op til 10% af de nationale PHARE-
bevillinger. 
Det flerårige indikativprogram (MIP) for Polen for 1995-99 har afsat en bevilling på 8% til 
deltagelse i fællesskabsprogrammer; dette er imidlertid ikke knyttet til potentielle projekter 
i en regional sammenhæng. 
Under de igangværende planlægningsdrøftelser om MIP for 1996-99 har ingen af de tre 
baltiske lande overvejet muligheden for at anmode om finansiel bistand fra PHARE til 
deltagelse i fællesskabsprogrammer. Det forventes imidlertid, at der ved fremtidige årlige 
revisioner af de respektive MIP vil blive afsat en del af de tilgængelige midler til 
fællesskabsprogrammer, navnlig på uddannelsesområdet. 
På området for videnskab og teknologi deltog de tre baltiske stater og Polen i 
forskningsprojekter under tredje og fjerde rammeprogram i 1994 (PECO), og de var også 
berettigede til at deltage i indkaldelsen af fælles finansierede forskningsprojekter og 
samordnede aktioner i henhold til COPERNICUS-programmet for 1994. Desuden var Polen 
berettiget til at deltage i PECO 1992 og PECO 1993. TACIS-programmets interventioner i 
forbindelse med forskning og teknologisk udvikling kan også nævnes. I 1993 gennemførte 
Kommissionen (GD XII) en forundersøgelse for at vurdere anvendelsen af STRIDE-
modellen for forskning og teknologisk udvikling i centraleuropæiske lande. 
Under det fjerde rammeprogram er alle fire lande berettigede til EU-finansiering via INCO 
til deltagelse i andre specifikke programmer under det fjerde rammeprogram og 
COPERNICUS 1995. 
Det vil muligvis være hensigtsmæssigt at overveje en ydeligere og mere dybtgående 
inddragelse af forskning og teknologisk udvikling i regionale udviklingsordninger for at 
styrke Østersøregionens konkurrenceevne. 
LIFE-programmet 
Under LIFE I-programmet, der sigter mod at (a) bidrage til at styrke de administrative 
strukturer, der er ansvarlige for at gennemføre miljøbestemmelser, (b) kontrollere og 
nedbringe forskellige former for forurening, og (c) beskytte udsatte områder i EU, er 5% af 
det samlede budget (450 mio. ECU for 1992-95) øremærket til aktiviteter i tredjelande i 
Østersø- og Middelhavsområdet (se næste afsnit). LIFE II (1996-99), som er under 
forberedelse, vil muliggøre en bredere inddragelse af de associerede lande i Central- og 
14 
Østeuropa, herunder Polen og de baltiske stater, i programmet. I princippet vil disse lande 
få adgang til alle aktiviteter, som støttes af programmet, omend kun gennem bidrag fra 
deres respektive nationale budgetter eller gennem anvendelse af (en del af) deres PHARE-
tildelinger. De generelle principper vedrørende finansiering af de central- og østeuropæiske 
landes deltagelse vil finde anvendelse. 
LIFE's "gren for tredjelande" 
Siden 1993 har LIFE-programmet bidraget med 3,6 mio. ECU til tre miljøcentre for 
administration og teknologi (ECAT) i Østersøregionen (Kaliningrad, Riga og Skt. 
Petersborg). ECAT er fælles projekter mellem et central- eller østeuropæisk administrativt 
organ for miljøbeskyttelse og en vesteuropæisk modpart. Modtagerne drager tilsammen 
med yderligere 1 mio. ECU. Et fjerde ECAT ventes åbnet i Vilnius i maj 1996. 
ECAT har til formål at bistå lokale myndigheder, ikke-statslige organisationer, 
erhvervslivet og uddannelsesinstitutioner med at udarbejde og gennemføre projekter, 
handlingsprogrammer og politiske instrumenter til beskyttelse af miljøet. ECAT tiltrækker 
international bistand til miljøinitiativer og letter strømmen af oplysninger på miljøområdet 
mellem central- og østeuropæiske lande og Den Europæiske Union. 
Det baltiske miljøforum 
Et nyoprettet baltisk miljøforum (BEF) med aktiviteter i de tre baltiske stater skal styrke det 
regionale samarbejde på miljøområdet og støtter de pågældende landes integration i Den 
Europæiske Union. Kommissionens støtte udgør 0,5 mio. ECU. BEF modtager yderligere 
finansiering fra den tyske forbundsregering samt fra Schleswig-Holstein og det finske 
miljøministerium. BEF's aktiviteter omfatter workshops og seminarer på opfordring fra 
Østersørådet eller ministerier i Østersøområdet. Det støtter endvidere de baltiske stater med 
at udarbejde og gennemføre nationale miljøhandlingsprogrammer og -strategier. 
SYNERGY- og SAFE-programmet 
Energisamarbejdsprogrammet for tredjelande, SYNERGY (4-5 mio. ECU om året til de 
central- og østeuropæiske lande og de nye uafhængige stater), støtter stadig 
Østersøregionen gennem konferencer om energipolitik og faglige bistandsprojekter. SAVE 
I I-programmet for energibesparende foranstaltninger blev for nylig åbnet for deltagelse af 
de associerede lande i Central- og Østeuropa og er også relevant for Østersøregionen. Alle 
landene i Østersøområdet har undertegnet Det Europæiske Energicharter, 
Energichartertraktaten og de dermed forbundne instrumenter og deltager fortsat i yderligere 
forhandlinger. Disse instrumenter vil vedblive med at udgøre de grundlæggende rammer for 
fri bevægelse af energi på det europæiske kontinent og for investeringer på energiområdet. 
2.5 TACIS-programmer 
To regioner i Østersøregionen modtager støtte fra EU's TACIS-program, nemlig Skt. 
Petersborg og Kaliningrad. 
15 
2.5.1 Skt. Petersborg 
Programmerne for Skt. Petersborg-regionen daterer sig tilbage til 1992, støttes med en 
samlet bevilling på 30 mio. ECU og vedrører: 
* landbruget; 
* energi; 
* transport; 
* virksomhedsstøtte; 
* finansielle tjenesteydelser; og 
* udvikling af menneskelige ressourcer. 
For øjeblikket overvejes et nyt program for Skt. Petersborg-regionen, hvortil der vil blive 
anvendt midler fra 1995-budgettet. 
2.5.2 Kaliningrad 
Programmet for Kaliningrad-regionen er på 10 mio. ECU, blev indledt i 1994 og omfatter: 
omstrukturering af virksomheder; 
udvikling af menneskelige ressourcer; 
fødevareproduktion og -distribution; og 
net (energi/transport). 
Der er endnu ikke truffet nogen beslutning om programmets retning og bevillingerne til det 
for perioden 1995-99. 
3. EU-strukturfondcne 
3.1 Generelt 
De af medlemsstaterne, der grænser op til Østersøen, har i tiden indtil 1993 modtaget 235 
mio. ECU fra strukturfondene. For perioden 1994-1999 er der afsat et samlet beløb på 5 300 
12 
mio. ECU til Østersøregionen (herunder fællesskabsinitiativer såsom INTERREG II). 
3.2 INTERREG II 
For perioden 1994-1999 udgør INTERREG-tildelingen til bilaterale og multilaterale 
aktiviteter i det grænseoverskridende samarbejde i regionen lidt over 170 mio. ECU. Et 
beløb på ca. 80 mio. ECU af disse INTERREG-midler er direkte afsat til regioner med et 
12 
Danmark, Finland, Tyskland (delstaterne Mecklenburg-Vorpommern og Schleswig-Holstein) og 
Sverige. 
16 
potentiel for samarbejde som led i Phares program for grænseoverskridende samarbejde, 
heraf 8 mio. ECU til det multilaterale program for Østersøregionen. 
INTERREG I I-initiativet fokuserer på "bløde" grænseoverskridende samarbejdsprojekter, 
der gennemføres af regionale og lokale enheder. Disse projekter kan være meget 
forskellige, men koncentrerer sig alle om økonomisk udvikling, herunder samarbejde på 
områder, der støtter det primære fokus. 
Det nye INTERREG II-C tiltag for transnationalt samarbejde tegner til at blive et 
interessant instrument, der kan tilvejebringe supplerende finansiering (ikke over 15 mio. 
ECU) til programmet for grænseoverskridende samarbejde i Østersøregionen. Det skal 
støtte "bløde" foranstaltninger på et transnationalt grundlag inden for fysisk planlægning, 
optimal udnyttelse af de transeuropæiske net, forbedring af transportplanlægningen i 
periferiske regioner, miljø (særlig hav- og kystmiljø), bæredygtig udvikling, turisme og 
menneskelige ressourcer. 
3.3 ECOS-Ouverture 
Programmet vedrører initiativer baseret på artikel 10 i forordningen om Den Europæiske 
fond for Regionaludvikling (EFRU) og sigter på mellemregionalt samarbejde og 
netværksarbejde mellem mindst to regioner eller kommuner i EU og en partner i Phare-
partnerlandet. De relevante samarbejdsområder er modernisering af lokalforvaltningen, 
miljø og økonomisk udvikling, herunder støtte til små og mellemstore virksomheder. 
Lokale og regionale partnere i Østersøregionen har hidtil spillet en aktiv rolle i dette 
program. Der er hidtil bevilget et beløb på 25 mio. ECU til dette program i henhold til 
artikel 10. Det skal bemærkes, at de midler, der står til rådighed for Polen og de tre baltiske 
stater til dette program under PHARE, kommer til at udgøre 2 mio. ECU om året fra og 
med 1995. 
Fra 1996 vil partnere i Polen og de tre baltiske stater blive støttet inden for rammerne af 
programmet for grænseoverskridende samarbejde i Østersøregionen med en baltisk 
samarbejdsfond. 
3.4 HELCOM 
Konventionen om beskyttelse af havmiljøet i Østersøen (Helsinki-konventionen) blev 
undertegnet af Østersølandene i 1974, trådte i kraft i 1980 og blev revideret i 1992. Efter de 
politiske forandringer var Kommissionen på EU's vegne i stand til at deltage i 1992-
revisionen og blev kontraherende part i konventionen i 1994 efter Rådets indgåelse af den. 
Østersøkommissionen (HELCOM) har sit sekretariat i Helsinki. EF bidrager med 2,5% af 
administrationsbudgettet. 
17 
4. EU-medlemsstaternes programmer 
4.1 Danmark 
I perioden 1990-94 udgjorde den danske bistand til Østersøregionen (herunder mindre 
beløb til St. Petersborg- og Kaliningrad-regionen, og under den forudsætning, at 15% af 
bistanden til Polen er anvendt på den polske Østersøkyst) i all 177 mio. ECU, heraf ca. 72% 
i gavebistand. Bistanden har været rettet mod økonomisk infrastruktur og servicesektoren 
såvel som produktionssektoren. 15% af den samlede bistand tog form af faglig bistand, 
medens eksportkreditter og støtte af private investeringer hver tegnede sig for henholdsvis 
16% og 12%. 
De foreliggende tal for 1995 viser en samlet bistand til Østersøregionen i dette år på 10,1 
mio. ECU til faglig bistand alene. Hvis man går ud fra samme bistandsniveau i de 
efterfølgende år, vil den samlede bistand i form af faglig bistand til regionen i perioden 
1995-99 være på 50,5 mio. ECU. 
Den samlede danske bistand (af alle typer) for hele perioden 1995-99 anslås til 175 mio. 
ECU. 
Den danske bistand vil ændre sig med hensyn til sektordækning og indsatsområde, idet der 
vil blive lagt større vægt på processen for forberedelser til tiltrædelse af Den Europæiske 
Union. Desuden vil miljøprogrammer komme til at udgøre en stadig stigende del af den 
danske bistand. 
Bilag 1, tabel 1, giver de nærmere enkeltheder. 
4.2 Finland 
I perioden 1990-94 udgjorde den finske bistand til Østersøregionen (eksklusive St. 
Petersborg- og Kaliningrad-regionen, og under den forudsætning, at 15% af bistanden til 
Polen er anvendt på den polske Østersøkyst) i alt 183 mio. ECU, heraf et samlet beløb på 
62 mio. ECU (34%) i form af gavebistand. Finland koncentrerer hovedsagelig sit 
samarbejde om Estland (44% af den samlede bistand til regionen). 
Finlands bistand til de baltiske lande fokuserer på multisektorprojekter, strukturtilpasning 
og gældsomlægning (72%). Denne procentsats er stærkt påvirket af et betragteligt bidrag til 
gældsomlægning i Polen. Bistanden omfatter også et væsentligt element (19%) til 
investeringer i offentlig infrastruktur. Et andet vigtigt område er økonomisk infrastruktur og 
servicesektoren (20%). 
Finland har med hensyn til bistandstype koncentreret sig om sektorspecifik støtte (53%) og 
eksportkreditter (30%) og i mindre grad faglig bistand (10%). 
I perioden 1995-99 forventes det, at Finland vil være i stand til at øge sin bistand til 
regionen en smule (10%), hvorefter der kan forventes en tildeling for perioden på 200 mio. 
18 
ECU med større fokus på faglig bistand (25%) og sektorspecifik bistand (60%, 
hovedsagelig i form af investeringsstøtte). 
Bilag 1, tabel 2, giver de nærmere enkeltheder. 
4.3 Tyskland 
1 perioden 1990-94 udgjorde den lyske bistand til Østersøregionen (eksklusive Si. 
Petersborg- og Kaliningrad-regionen, og under den forudsætning, at 15% af bistanden til 
Polen, eksklusive gældsomlægning, er anvendt på den polske Østersøkyst) i alt 426 mio. 
ECU, heraf 45% i form af gavebistand. 
Når man ser bort fra gældsomlægning i Polen, har den tyske bistand fokuseret på 
multisektorprojekter og strukturtilpasning (79%) og social infrastruktur og service (15%). 
Blandt de tyske bistandstyper kan nævnes sektorspecifik bistand (34%, eksklusive 
gældsomlægning) og eksportkreditter (41%). Den faglige bistand tegnede sig for 13% af det 
samlede beløb. 
Det forventes, at Tyskland vil opretholde samme bistandsniveau for regionen i perioden 
1995-99, hvilket vil sige et samlet beløb på 425 mio. ECU til alle bistandstyper (eksklusive 
gældsomlægning). 
Bilag 1, tabel 3, giver de nærmere enkeltheder. 
4.4 Sverige 
1 perioden 1990-94 udgjorde den svenske bistand til Østersøregionen (eksklusive St. 
Petersborg- og Kaliningrad-regionen, og under den forudsætning, at 15% af bistanden til 
Polen, eksklusive gældsomlægning, er anvendt på den polske Østersøkyst) i alt 264 mio. 
ECU, heraf 56% i form af gavebistand. 
Når man ser bort fra gældsomlægning i Polen, har den svenske bistand fokuseret på 
multi sektorprojekter og strukturtilpasning (49%) og produktionssektoren (24%). 
Blandt de svenske bistandstyper kan nævnes sektorspecifik bistand (61%, eksklusive 
gældsomlægning) og faglig bistand (21%). Eksportkreditter tegnede sig for 17% af det 
samlede beløb. Et interessant træk ved den svenske bistand er, at Sverige er i stand til 
hurtigt at levere faglig bistand i tilslutning til forberedelserne til gennemførelsen af IFI-
lånefinansiering. 
Det forventes, at Sverige vil øge sit bistandsniveau for regionen i perioden 1995-99 med 
20%, hvilket vil resultere i et samlet beløb på 315 mio. ECU. Der forventes ingen 
ændringer i sammensætningen af bistanden. 
Bilag 1, tabel 4, giver de nærmere enkeltheder. 
19 
4.5 Andre El I-medlemsstater 
I perioden 1990-94 udgjorde den samlede bistand fra de andre 1 ilJ-medlemsstater til 
Østersøregionen (eksklusive St. Petersborg- og Kaliningrad-regionen, og under den 
forudsætning, at 15% af bistanden til Polen, eksklusive gældsomlægning, er anvendt på 
den polske Østersøkyst) i alt 488 mio. ECU, heraf 31% i form af gavebistand. 
Når man ser bort fra gældsomlægning i Polen, har de andre medlemsstaters bistand 
fokuseret på multisektorprojekter og strukturtilpasning (72%) og produktionssektoren 
(22%). 
Blandt de andre medlemsstaters bistandstyper kan nævnes eksportkreditter (59%) og 
sektorspecifik bistand (23%, eksklusive gældsomlægning). Den faglige bistand tegnede sig 
for 9% af det samlede beløb. 
Det forventes, at de andre medlemsstater vil opretholde samme bistandsniveau for regionen 
i perioden 1995-99, hvilket vil sige et samlet beløb på 490 mio. ECU til alle bistandstyper 
(eksklusive gældsomlægning). 
Bilag 1, tabel 5, giver de nærmere enkeltheder. 
5. Internationale finansieringsinstitutioner 
5.1 Den Europæiske Investeringsbank (EIB) 
I perioden 1990-94 bevilgede Den Europæiske Investeringsbank i alt 948 mio. ECU i lån til 
fire partnerlande i regionen (Estland, Letland, Litauen og Polen). Polen modtog størstedelen 
(93%) efterfulgt af Estland (5%). På basis af 15%-kriteriet udgør Østersøregionens andel 
(ekskl. St. Petersborg og Kaliningrad) af dette samlede beløb 194 mio. ECU, hovedsagelig 
til investeringsprojekter (84%) vedrørende økonomisk infrastruktur og servicesektoren 
(83%). 
Tabel 1 i bilag 2 angiver de samlede lånebeløb for hvert enkelt land. 
5.2 Den Nordiske Investeringsbank (NIB) 
Den Nordiske Investeringsbanks aktiviteter i Østersøområdet omfatter følgende: 
• et baltisk investeringsprogram (BIP) og 
• lån til nordiske selskaber til investering i de baltiske lande. 
BIP blev etableret i 1992 for en periode på 3 år, og dets mål er at kanalisere faglig bistand 
og investeringskapital til de baltiske lande til at skabe gunstige betingelser for lokale 
investeringer. NIB fik mandat til at administrere en fond for faglig bistand på 5 mio. ECU, 
som i hovedsagen er blevet anvendt i forbindelse med etableringen af de tre nationale 
20 
investeringsbanker i de baltiske stater. NIB administrerer desuden den 30 mio. ECU stærke 
baltiske investeringslånefond (BIL), hvis formål er at støtte små og mellemstore nordiske 
virksomheders investeringer i de baltiske lande såvel som de ovenfor nævnte tre nationale 
investeringsbankers investeringsaktiviteter. 
I perioden 1992-94 omfattede NIB's støtte til de baltiske lande et beløb på 63 mio. ECU i 
form af lån til virksomheder, der investerer i de baltiske lande. Investeringerne var 
hovedsagelig rettet mod forarbejdningsindustrien og telekom-sektoren. 
5.3 Den Europæiske Bank for genopbygning og Udvikling (EBRD) 
EBRD opererer i de lande i Central- og Østeuropa tillige og det tidligere Sovjetunionen, der 
tilslutter sig flerpartidemokrati, pluralisme og åbne markedsøkonomier. Dens formål er at 
befordre den økonomiske og demokratiske omstillingsproces og at fremme privat initiativ 
og igangsætterinitiativer i disse lande med lån, investering i selskabskapital og fagligt 
samarbejde. 
Den administrerer også de baltiske investeringsfonde og den særlige baltiske fond for faglig 
bistand. 
Nøjagtige tal vedrørende aktiviteterne i Østersøregionen er som sådan ikke umiddelbart 
tilgængelige, idet data vedrørende Polen og Rusland ikke er disaggregeret på passende 
måde. Banken bevilgede i perioden 1990-94 over 300 mio. ECU i finansieringsmidler i de 
tre baltiske stater alene. 
I betragtning af, at banken ikke ydede nogen lån før 1992, og at den først nu har nået sit 
egentlige funktionsniveau, kan man forvente en væsentlig udvidelse af dens aktiviteter i 
perioden 1995-99. 
Bilag 2, tabel 2, viser fordelingen af lånene pr. land. 
5.4 Den Internationale Bank for genopbygning og Udvikling (IBRD) 
I perioden 1990-94 optog de fire partnerlande i regionen lån på i alt 3 200 mio. ECU hos 
Verdensbanken, heraf ca. 620 mio. ECU i form af generel programbistand til Polen. Går 
man ud fra, at 15% af den polske andel af denne total er anvendt i landets kystområder, 
drejer det sig om et samlet beløb på omkring 700 mio. ECU til Østersøregionen (ekskl. St. 
Petersborg og Kaliningrad). Lånene blev anvendt til investeringsprojekter inden for 
økonomisk infrastruktur (28%) og produktionssektoren (33%). Desuden blev ca. 29% af det 
samlede beløb bevilget i form af rehabiliteringsbistand. 
Det antages, at Verdensbankens lånemængde til regionen i perioden 1995-99 vil forblive på 
samme niveau, dvs. ca. 700 mio. ECU med størstedelen af lånene til produktionssektoren 
og økonomisk infrastruktur og servicesektoren. 
Bilag 2, tabel 3, viser fordelingen af lånene pr. land. 
21 
5.5 Den Internationale Valutafond (IMF) 
Dcn-lnlcmulionule Valutafond har hicllil bevilget et samlet belub på ca. 3 800 mio. IX 11 lil 
de lire partnerlande i regionen som støtte til landenes makroøkonomiske 
tilpasningprogrammer og strukturreformprogrammer. 
Eftersom størstedelen af finansieringsmidler ikke anvendes direkte til investeringer i den 
offentlige eller private sektor, og hvad Polen angår, ikke specifikt kan tillægges 
Østersøkystregionerne, er de ikke videre behandlet i dette dokument. 
Bilag 2, tabel 4, viser fordelingen af lånene pr. land. 
6. Andre G-24 medlemmer (ikke EU) 
1 perioden 1990-94 udgjorde bistanden fra de andre G-24 medlemmer (ikke-EU) til 
Østersøregionen (eksklusive St. Petersborg- og Kaliningrad-regionen, og under den 
forudsætning, at 15% af bistanden til Polen, eksklusive gældsomlægning, er anvendt på 
den polske Østersøkyst) i alt 980 mio. ECU. 
Når man ser bort fra gældsomlægning i Polen, har de andre G-24 medlemmers bistand 
fokuseret på makro finansiel bistand (91%), medens der til de andre indsatsområder er givet 
ligelige andele af de resterende 9%. 
Blandt de andre G-24 medlemmers bistandstyper kan nævnes sektorspecifik bistand (52%, 
eksklusive gældsomlægning) og eksportkreditter (30%). Den faglige bistand tegnede sig for 
13% af det samlede beløb. 
Det forventes ikke, at gruppen af G-24 medlemmer (ikke-EU) vil opretholde samme 
bistandsniveau for regionen i perioden 1995-99, i betragtning af den omfattende 
betalingsbalancestøtte i 1992-93 som følge af særlige omstændigheder på det tidspunkt. Det 
er yderst vanskeligt at foretage et skøn, og det er i denne rapport begrænset til iet samlet 
beløb på 700 mio. ECU til alle former for bistand (eksklusive gældsomlægning). 
Bilag 3 giver en fordeling af G-24 bistanden pr. partnerland. 
7. Alle donorer 
Den samlede bistand af enhver type fra alle donorlande og organisationer til 
Østersøområdet for perioden 1990-94 kan anslås til 4 534 mio. ECU. 
I bilag 4 findes der et sammendrag. 
8. Udsigter 
22 
Det er ganske vist på nuværende stadium ikke muligt præcist at definere retningslinjerne og 
tildelingerne i forbindelse med den samlede bistand, der forventes at stå til rådighed for 
Østersøregionen, men den fremtidige bistand kan tentativt karakteriseres som følger: 
• den samlede bistand forventes ikke at blive mindre end i perioden 1990-94 og viser 
en stigende tendens både i absolutte beløb og omfang 
• omfanget af den faglige bistand (herunder sektorstøtte til økonomisk reform) 
forventes at blive reduceret til fordel for både låne- og gavebistandsbaserede 
investeringsmidler (herunder eksportkreditter, støtte til private investeringer og 
sektorstøtte til offentlige investeringer i infrastruktur) 
• foruden offentlige investeringer i infrastruktursektorerne forventes 
investeringsmidlerne i stigende grad at blive afsat til investeringer i udvikling af den 
private sektor: udvikling af SMV'er, omstrukturering af landbruget (herunder 
landbrugsforarbejdningsindustrien) og regionaludvikling og 
• hvad bistanden fra EU og medlemsstaterne (for sidstnævnes vedkommende på el 
bilateralt grundlag) angår, forventes den del af den faglige bistand, der specifikt er 
rettet mod støtte af den europæiske integrationsproces (gennemførelse af frihandels-
og Europaaftalerne, overtagelse af regelværket vedrørende det indre marked og 
relevante foranstaltninger forurd for tiltrædelse) at vokse betydeligt i forhold til 
andre former for faglig bistand. 
De i øjeblikket foreliggende oplysninger antyder, at det samlede beløb af midler, der vil 
kunne stilles til rådighed i perioden 1995-99 fra de forskellige donorer af bistand til 
Østersøregionen, andrager 4 655 mio. ECU. 
I bilag 4 findes der en fordeling. 
9. Opfølgning 
Rådet opfordres til at bemærke, at Kommissionen som medlem af Østersørådet på grundlag 
af de i øjeblikket lil rådighed værende ressourcer og de i denne rapport fremtrukne 
retningslinjer agter at lancere et Østersøregionsinitiativ på lang sigt. 
Dette regionale initiativ skal omfatte et bredt udvalg af muligheder for fremtidige 
programmer i mange prioriterede sektorer og vil således, hvis det vedtages, kunne danne 
ramme for bistand til regionen fra de enkelte donorer, herunder Unionen. 
Det vil blive forberedt i nært samarbejde med alle partnerlandene omkring Østersøen såvel 
som andre donorer og de internationale finansieringsinstitutioner, der er interesseret i at 
udvikle samarbejdet i Østersøregionen, med henblik på forelæggelse for stats- og 
regeringscheferne for disse lande på deres konference, der efter planen skal finde sted i 
Visby, Sverige i maj 1996. 
23 
BILAG 1 
ØSTERSØREGIONEN - bistand fra EU's medlemsstater 
Tabel 1 
DANMARK 
Programområde 
Økonomisk infrastruktur og 
tjenesteydelser 
Social infrastruktur og 
tjenesteydelser 
Produktionssektoren 
Andre områder 
lait 
heraf til: 
Faglig bistand 
Eksportkreditter 
Støtte til private 
investeringer 
Sektorspecifik og anden 
støtte Bevillinger (mio. ECU) 199I-9413 
Estland 
7,14 
9,72 
3,47 
20,33 
14,95 
0,34 
0,75 
4,29 Letland 
5,00 
9,83 
12,03 
26,86 
12,54 
5,83 
3,41 
5,08 Litauen 
18,97 
9,17 
6,92 
0,33 
35,39 
19,21 
11,20 
1,83 
3,16 Polen 
65,07 
9,11 
90,21 
115,54 
279,93 
45,38 
79,18 
57,40 
98,48 Skt. 
Petersb. 
0,1 
o,iM 
0,1 Kalinin­
grad 
0,2 
0,215 
0,2 
Vekselkurs DKR-ECU (hvor det er relevant) = 7,27 (august 1995). 
Vedrører kun tal for 1994; ingen oplysninger for perioden 1990-93. 
Vedrører kun 1994-tal; ingen oplysninger for perioden 1990-93. 
24 
BILAG 1 (fortsat) 
label 2 
FINLAND 
Programområde 
Økonomisk infrastruktur og 
tjenesteydelser 
Social infrastruktur og 
tjenesteydelser 
Produktionssektoren 
Andre områder 
lait 
heraf til: 
Faglig bistand 
Eksportkreditter 
Støtte til private 
investeringer 
Sektorspecifik og anden 
støtte Bevillinger (mio. ECU) 1991-9416 
Estland 
27,85 
10,39 
9,71 
32,53 
80,49 
10,98 
25,97 
4,22 
39,3418 Letland 
10,21 
1,03 
2,41 
33,96 
47,62 
3,79 
23,95 
4,22 
15,66 Litauen 
10,02 
0,78 
1,93 
15,90 
28,63 
3,17 
4,48 
4,22 
16,76 Polen 
16,88 
0,11 
1,03 
153,8017 
171,82 
0,66 
-
-
171,16 Skt. 
Petersb. Kalinin­
grad 
16 
17 
18 Vekselkurs FMK-ECU (hvor det er relevant) = 5,67 (august 1995). 
Heraf 142,88 mio. ECU (93%) i form af omlægning af lån. 
Heraf 7,48 mio. ECU (19%) i form af investeringsprojekter. 
25 
BILAG 1 (fortsat) 
ØSTERSØREGIONEN - bistand fra EUs medlemsstater 
Tabel 3 
TYSKLAND 
Programområde 
Økonomisk infrastruktur og 
tjenesteydelser 
Social infrastruktur og 
tjenesteydelser 
Produktionssektoren 
Andre områder 
lait 
heraf lil: 
Faglig bistand 
Eksportkreditter 
Støtte til private 
investeringer 
Sektorspecifik og anden 
støtte Bevillinger (mio. ECU) 199I-9419 
Estland 
2,69 
9,39 
1,60 
9,56 
23,25 
8,54 
1,91 
3,15 
9,65 Letland 
1,17 
10,31 
1,50 
20,55 
33,54 
8,77 
15,67 
0,10 
9,00 Litauen 
8,69 
10,77 
2,12 
58,54 
80,12 
17,89 
35,21 
19,45 
7,58 Polen 
18,05 
227,92 
24,49 
3979,12 
4250,18 
125,57 
807,86 
184,58 
3132,17 Skt. 
Petersb. Kalinin­
grad 
19 
20 Vekselkurs DM-ECU (hvor det er relevant) - 1,87 (august 1995). 
Heraf 2 325,81 mio. ECU (58%) i form af gældsomlægning. 
26 
BILAG 1 (fortsat) 
label 4 
SVERIGE 
Programområde 
Økonomisk infrastruktur og 
tjenesteydelser 
Social infrastruktur og 
tjenesteydelser 
Produktionssektoren 
Andre områder 
lait 
heraf til: 
Faglig bistand 
Eksportkreditter 
Støtte til private 
investeringer 
Sektorspecifik og anden 
støtte Bevillinger (mio. ECU) 1991-9421 
Estland 
14,86 
9,10 
25,17 
49,45 
98,58 
20,37 
20,31 
-
57,89 Letland 
6,45 
10,37 
3,21 
31,62 
51,65 
14,13 
0,38 
-
37,14 Litauen 
20,14 
6,02 
20,08 
45,35 
91,58 
11,86 
17,49 
-
62,23 Polen 
37,03 
7,84 
93,50 
22 504,53 
642,91 
53,02 
47,38 
26,44 
516,07 Skt. 
Petersb. Kalinin­
grad 
0,62 
1,72 
0,13 
2,47 
2,47 
21 Vekselkurs SKR-ECU (hvor det er relevant) = 9,52 (august 1995). 
Heraf 491,7 mio. ECU (98%) i form af gældsomlægning. 
27 
BILAG I (fortsat) 
ØSTERSØREGIONEN - bistand fra EUs medlemsstater 
Andre EU-medlemsstater 
Programområde 
Økonomisk infrastruktur og 
tjenesteydelser 
Social infrastruktur og 
tjenesteydelser 
Produktionssektoren 
Andre områder 
lait 
heraf til: 
Faglig bistand 
Eksportkreditter 
Støtte til private 
investeringer 
Sektorspecifik og anden 
støtte Bevillinger (mio. ECU) 1991-94 
Estland 
1,05 
1,07 
22,37 
13,29 
37,78 
5,42 
25,09 
0,05 
0,33 Letland 
1,43 
1,93 
22,52 
18,43 
44,69 
6,48 
23 
20,31 
-
17,90 Litauen 
1,43 
2,32 
22,40 
40,32 
66,47 
7,81 
36,38 
1,7324 
20,55 Polen 
81,39 
40,78 
256,03 
5170,84 
5549,04 
158,92 
1362,00 
248,13 
3779,99 Skt. 
Petersb. Kalinin­
grad 
23 Hele beløbet ydet af Spanien. 
24 Hele beløbet ydet af Frankrig. 
28 
BILAG 2 
ØSTERSØREGIONEN - bistand fra de internationale finansicringsinstitutioner 
Tabel 1 
EIB 
Programområde 
Økonomisk infrastruktur og 
tjenesteydelser 
Social infrastruktur og 
tjenesteydelser 
Produktionssektoren 
Andre områder 
lait 
heraf til: 
Investeringsprojekter 
Støtte til private 
investeringer 
Sektorspecifik støtte Lån (mio. ECU) 1991-94 
Estland 
42,00 
5,00 
47,00 
42,00 
5,00 Letland 
5,00 
5,00 
5,00 Litauen 
10,00 
10,00 
10,00 Polen 
723,00 
13,00 
150,00 
886,00 
736,00 
150,00 Skt. 
Petersb. Kalinin­
grad 
Tabel 2 
EBRD 
Programområde 
Økonomisk infrastruktur og 
tjenesteydelser 
Social infrastruktur og 
tjenesteydelser 
Produktionssektoren 
Andre områder 
lait 
heraf til: 
Investeringsprojekter 
Støtte til private 
investeringer 
Sektorspecifik støtte Lån (mio. ECU) 1991-94 
Estland 
80,56 
10,00 
90,56 
80,56 
10,00 Letland 
51,99 
10,90 
62,89 
61,49 
1,40 Litauen 
74,90 
1,80 
76,70 
74,90 
1,80 Polen 
167,40 
2,70 
356,81 
57,70 
584,61 
558,21 
26,40 Skt. 
Petersb. Kalinin­
grad 
29 
BILAG 2 (fortsat) 
ØSTERSØREGIONEN - bistand fra de internationale finansieringsinstitutioner 
Tabel 3 
Verdensbanken 
Programområde 
Økonomisk infrastruktur og 
tjenesteydelser 
Social infrastruktur og 
tjenesteydelser 
Produktionssektoren 
Andre områder 
lait 
heraf til: 
Investeringsprojekter 
Støtte til private 
investeringer 
Anden støtte Lån (mio. ECU) 1991-94 
Estland 
42,03 
23,11 
65,14 
64,14 Letland 
50,44 
34,67 
85,11 
85,11 Litauen 
28,08 
46,22 
74,30 
74,90 Polen 
829,92 
334,92 
1177,85 
619,87 
2962,56 
2342,69 
619,87 Skt. 
Petersb. Kalinin­
grad 
Tabel 4 
IMF 
Programområde 
Økonomisk infrastruktur og 
tjenesteydelser 
Social infrastruktur og 
tjenesteydelser 
Produktionssektoren 
Andre områder 
lait 
heraf til: 
Investeringsprojekter 
Støtte til private 
investeringer 
Sektorspecifik støtte Lån (mio. ECU) 1991-94 
Estland 
44,18 
44,18 
44,18 Letland 
141,49 
141,49 
141,49 Litauen 
316,57 
316,57 
316,57 Polen 
3337,65 
3337,65 
3337,56 Skt. 
Petersb. Kalinin­
grad 
30 
BILAG 3 
ØSTERSØREGIONEN - bistand fra andre G-24-medlemmcr (uden for EU) 
label I 
G-24 (uden for EU) 
Programområde 
Økonomisk infrastruktur og 
tjenesteydelser 
Social infrastruktur og 
tjenesteydelser 
Produktionssektoren 
Andre områder 
lait 
heraf til: 
Faglig bistand 
Eksportkreditter 
Støtte til private 
investeringer 
Sektorspecifik og anden 
støtte Bevillinger (mio. ECU) 1991 -9425 
Estland 
4,65 
5,70 
5,37 
104,28 
120,00 
22,33 
12,53 
1,43 
83,71 Letland 
4,62 
4,73 
7,93 
150,56 
167,84 
23,00 
55,27 
2,21 
87,36 Litauen 
7,54 
5,60 
7,92 
144,75 
165,81 
28,88 
33,95 
2,27 
100,71 Polen 
61,60 
66,45 
55,45 
7048,49 
7231,99 
382,10 
1252,43 
256,03 
5341,43 Skt. 
Petersb. Kalinin­
grad 
25 
26 Vekselkurs DKR-ECU (hvor det er relevant) = 7,27 (august 1995). 
Heraf 3 756,20 mio. ECU til gældsomlægning. 
31 
BILAG 4 
ØSTERSØREGIONEN - opsummering af de vigtigste donorers tidligere (1990-94), nuværende og 
27 
forventede (1995-99) programmer (i mio. ECU) 
Donor 
EU/PHARE Program 
Polen 
Estland 
Letland 
Litauen 
Flerlande 
Grænseovers. 
29 
samarbejde 
Horisontale 
30 
programmer 
Subtotal - EU/PHARE 
EU/TACIS (Skt. 
Petersborg) 
(Kaliningrad) 
Subtotal - EU/TACIS 
EU/struktur­
fonde INTERREG II 
ECOS-
Ouvcrture 
Andre Tildeling 
1990-94 
152 
48,5 
67,5 
90 
94 
11 
2,031 
465 
30 
10 
40 
1 
Forelig, ikke 
(235) p.m.33 Fokus 
EI/SO/PS/OS 
EI/SO/PS/OS 
EI/SO/PS/OS 
EI/SO/PS/OS 
EI/SO/PS 
EI/SO/PS 
EI/SO/PS 
El/PS 
EI/SO 
EI/SO 
Forelig, ikke Vejledende 
tildeling 1995-
99 
115 
105 
135 
190 
143 
80 
32 
2,0 
770 
Forelig, ikke 
Forelig, ikke 
p.m. 
170 
10 
(5120) p.m.34 Fokus 
EI/SO/PS/OS 
EI/SO/PS/OS 
EI/SO/PS/OS 
EI/SO/PS/OS 
EI/SO/PS 
EI/SO/PS 
EI/SO/PS/OS 
Forelig, ikke 
Forelig, ikke 
EI/SO 
EI/SO 
EI/SO/PS/OS 
27 
2K 
29 
30 
31 
32 
33 Afrundet til nærmeste tusinde. 
El = Økonomisk infrastruktur (transport, kommunikation, miljø, energi) 
SO = Social infrastruktur (undervisning, sundhed, offentlig forvaltning) 
PS = Produktionssektoren (landbrug, fiskeri, industri, handel, bankvæsen og 
turisme) 
OS = Andre sektorer (multisektorale initiativer, makroøkonomisk bistand, 
strukturtilpasning, gældsomlægning, fødevarehjælp og nødhjælp, støtte til 
NGO). 
Grænseoverskridende samarbejdsprogrammer indledt i 1994. 
PHARE har horisontale programmer for demokrati, LIEN, partnerskab og det civile 
samfund. 
Kun tildeling til partnerskabsprogrammet. 
Kun tildeling til partnerskabsprogrammet. 
Indtil 1993; alle mål; ikke inkluderet i denne tabels samlede resultat. 
32 
Subtotal - EU/strukturfonde 
OVERFØRT TIL NÆSTE 
SIDE 1 
506 180 
950 
34 Perioden 1994; alle mål; ikke inkluderet i denne tabels samlede resultat. 
33 
BILAG 4 (fortsat) 
ØSTERSØREGIONEN - opsummering af de vigtigste donorers tidligere (1990-94), nuværende og 
forventede (1995-99) programmer (i mio. ECU) 
Donor Program 
OVERFØRT 
EU/ 
fællesskabs­
programmer 
EU/ 
stabilitets­
pagten 
EU/betalings­
balancestøtte LIFE I & II 
Forskellige 
Centralbank­
reserver/ 
import 
Subtotal - EU 
Danmark 
Finland 
Tyskland 
Sverige Bilateralt; 
eksport­
garantier 
Bilateralt 
Forskellige 
BITS; SIDA; Tildeling 
1990-94 
506 
37 11 
39 p.m. 
40 
220 (p.m.) 
737 
177 
183 
426 
264 Fokus 
El 
SO/OS 
EI/SO/PS/OS 
EI/SO/PS/OS 
EI/SO/PS/OS 
EI/SO/PS/OS Vejledende 
tildeling 1995-
99 
950 
38 p.m. 
p.m. 
-
950 
175 
200 
425 
315 Fokus 
El 
SO/OS 
Forelig, ikke 
EI/SO/PS/OS 
EI/SO/PS/OS 
EI/SO/PS/OS 
EI/SO/PS/OS 
35 
36 
37 
39 
40 Afrundet til nærmeste tusinde. 
El = Økonomisk infrastruktur (transport, kommunikation, miljø, energi) 
SO = Social infrastruktur (undervisning, sundhed, offentlig forvaltning) 
PS = Produktionssektoren (landbrug, fiskeri, industri, handel, bankvæsen og 
turisme) 
OS = Andre sektorer (multisektorale initiativer, makroøkonomisk bistand, 
strukturtilpasning, gældsomlægning, fødevarehjælp og nødhjælp, støtte til 
NGO). 
Skøn baseret på en andel på 50% af en tildeling på 5% af 450 mio. ECU til 
programmer i Østersø- og Middelhavsregionen (der findes ingen særskilt bevilling 
for Østersøregionen, da finansieringen sker på grundlag af forslag om passende 
projekter). 
Der er ikke afsat separate midler til Østersøregionen; deltagelsen i LIFE-aktiviteter 
afhænger af bidrag fra de nationale budgetter og/eller PHARE. 
P.m. = pro memoria; ingen særskilte tildelinger, men finansiering fra eksisterende 
programmer. 
50% af en samlet tildeling på 585 mio. ECU; omfatter ikke den polske 
stabil i seringsfond og gældssanering for Polen; summen ikke inkluderet i det 
samlede beløb. 
34 
Andre FF-
medlems-
stater SwedeCorp; 
andre 
forskellige 
Subtotal - EU-medlemsstater 
IMF 
EIB 
EBRD 
IBRD 
(Verdensb.) 
NIB 
Subtotal - IFI43 
G-24 
(ikke-EU) 
SAMLET RESULTAT FOR 
ALLE DONORER 48K 
1538 
3800 (p.m.) 
194 
31841 
669 
98 
1279 
980 
4534 m/so/ps/os 
os 
EI/SO 
EI/SO 
EI/SO/OS 
El 
EI/SO/PS/OS 4<X) 
1605 
-
(p.m.) 
42 600 
700 
100 
1400 
700 
4655 EI/SO/PS/OS 
OS 
EI/SO 
EI/SO 
EI/SO/OS 
El 
EI/SO/PS/OS 
41 
42 
43 Skøn. 
Skøn. 
Omfatter ikke IMF's lånetilsagnsordninger og betalingsbalancestøtte fra EF/G-24. 
35 

ISSN 0254-1459 
KOM(95) 609 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA U 
Katalognummer : CB-CO-95-680-DA-C 
ISBN 92-77-97399-4 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg -o f~