ARCHIVESHISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEEDES
DOCUMENTS "COM"
COM(79)313
Vol.1979/0119

Disclaimer
Conformément aurèglement(CEE,Euratom)n°354/83duConseildu1erfévrier1983
concernantl'ouvertureaupublicdesarchiveshistoriquesdelaCommunauté économique
européenne etdelaCommunauté européenne del'énergieatomique(JOL43du15.2.1983,
p.1),telquemodifiéparlerèglement(CE,Euratom)n°1700/2003du22septembre2003
(JOL243du27.9.2003,p.1),cedossierestouvertaupublic.Lecaséchéant,lesdocuments
classifiésprésentsdanscedossierontétédéclassifiés conformément àl'article5dudit
règlement.
Inaccordance withCouncilRegulation(EEC,Euratom)No354/83of1February1983
concerningtheopeningtothepublicofthehistoricalarchivesoftheEuropeanEconomic
Community andtheEuropeanAtomicEnergyCommunity (OJL43,15.2.1983,p.1),as
amendedbyRegulation(EC,Euratom)No1700/2003of22September2003(OJL243,
27.9.2003,p.1),thisfileisopentothepublic.Wherenecessary,classifieddocuments inthis
filehavebeendeclassified inconformitywithArticle5oftheaforementioned regulation.
InÜbereinstimmung mitderVerordnung(EWG,Euratom)Nr.354/83desRatesvom1.
Februar1983überdieFreigabederhistorischen ArchivederEuropäischen
Wirtschaftsgemeinschaft undderEuropäischen Atomgemeinschaft (ABI.L43vom15.2.1983,
S.1),geändertdurchdieVerordnung (EG,Euratom)Nr.1700/2003vom22.September2003
(ABI.L243vom27.9.2003,S.1),istdieseDateiderÖffentlichkeit zugänglich.Soweit
erforderlich,wurdendieVerschlusssachen indieserDateiinÜbereinstimmung mitArtikel5
dergenanntenVerordnungfreigegeben.

KOMMISSIONEN FORDEEUROPAEISKE FAELLESSKABER
KOM(79)313 endelig udg.
. 'i !
/
/£'
,r
V.
Χ-.· .·;
'X^ /'/^TA'Vnvwi ZK~\
cfA
CcOlBruxelles /den25*Juli 1979
TREDJE BERETNING OMFÆLLESSKABETS
PROGRAM FOR ENERGIBESPARELSE
(Meddelelse til Rådet fra Kommissionen )
KOM(79)313endelig udg .

TREDJE EgRETNING OMFÆLLESSKABETS PROGRAM
TORENERGIBESPARELSE •
Indholdsfortegnelse
Afsnit , S
1.UDFORDRINGEN IDAG , • 1
2.RESUME AFMEDLEMSSTATERNES PROGRAMMER FOR
ENERGIBESPARELSE . .2
3.DETEUROPÆISKE FÆLLESSKABS PROGRAM FOR
ENERGI BESPAHEX»aE ' 3
4.DEVIGTIGSTE SPØRGSMÅL IENERGIBESPARELSESPOLITIKKEN 5
–Energiprispolitik 6
–Investering iindustrien 7
–Investering ihandels -ogindustribygninger 7
–Investering ihjemmet • ' 8
–Energibesparelse somforretningsmulighed 9
.« •
-Standarder oglovgivningsmæssige krav 10
•nyebygninger 10. ;
•motorkøretøjer # , 11 ,V
•rationel produktion oganvendelse afvarme
ogkraft 14
–Oplysning ogundervisning 15
5.NYERETNINGSLINJER FORFÆLLESSKABETS PROGRAM ./
FOR ENERGIBESPARELSE 15
5.1.Målsætning forenergibesparelse 16
-målsætning forenergibesparelse for1990 *.16
–forpligtelse til åtvedtage programmer'
forenergibesparelse medsammenlignelige '
viricninger * 16+bilag 3
–energiprispolitik - 16
–statistiske indikatorer . '*17
5.2.Koordinering ogudveksling afinformation .\17
–bygninger . 17
–industri .18
•reuropæisk teknologisk databank 18
–rationel produktion oganvendelse af
varme ogkraft ' 18
5*3*Nyespecifikke fællesskabsaktioner 18
–frivillige vejledende målformotorkøretøjer 19
–frenskyndelBa afarbejdet iinternationale
organer ,dereransvarlige forstandarder' 19
–standarder .fornyebygninger 19Side
1
2+bilag 1og2
3+bilag 4

THSDJE BSH5TWIKG OMFÆLLESSKABETS PROGRAM
FORENERGIBESPARELSE
1.Udfordrin /ren idag
1<>1# ForFællesskabet somhelhed anslås detj atenergibesparelser svaren e
tilca.8foafdetsamlede "behov forprimærenergi eller 70-80mil-
'lioner tons olie (Mto)blev opnået i1977 .Manskønt detlangsigtede
potentiel foryderligere energibesparelser mentes atværemeget stort 5
voksede tvivlen om,hvorvidt energibesparelser kunne opnås isamme
takt ifremtiden .Medentilbagevenden tilentilsyneladende rigelig –
hedogfaldende realpriservarderendog nogle ,dertvivlede på?at
devirkelig varnødvendige ,
I1978gjorde ensnæver forbindelse æelleni økonomisk vækst (2,8/o)og
stigninger ienergiforbruget sigatter gældende –forførste gang
siden 1973~*k risen *Enlignende forbindelse blev forudsagt for1979®
1.2.Nylige begivenheder harændret disse betingelser :forbrugerne står
nuover forknaphed ogstigende priser ?,Pererderxoretfornyet
incitament tilatreducer© energibehovet ,menmargenen foratforhindre
spild ernumindre enddenvari1974 «Fremtidige besparelser vili
stigende omfang kræve investering inytudstyr eller bygninger elxer
modifikation afdetgamle ogkræve mereenergibevidst ^edfærdsfsåvel
investorer som forbrugere s
1.3,Døtindses nu,atvedvarende økonomisk vækst erefhænglg afeneffek­
tivogrationel produktion ogT?rug afenergi *Torlande somIrland og
Italien ?hvor industrialisering ogsocial velfærd stadig ernu.no.re
udviklet end iandre dele afFællesskabet ,erdetsærlig vigtigt at
fremme enadskillelse mellem økonomisk vakst ogenergibehov ,eftersom
økonomiske ogsociale tendenser almindeligvis begunstiger enforøgelse
afenergiintensiteten aføkonomisk aktivitet .Fordalande ,hvor
industriel restrukturering ogvæksten iservicesektoren gårireuxing
afatfremme enadskillelse aføkonomisk .vækst ogenergi forDrug ,tnå
opgaven være atkonsolidere det ,derallerede eropnået ,oggå •videre
frem modenendnu større adskillelse *Kødet iD©teuropæiske R&di

Parisdea12.og13.marts1979erkendtedettevedatunderstrege 4
behovetforenergiskenyebestræbelser foratspareenergiogfor
ligeligebestræbelseriallemedlemsstater .
• * *
1.4*Enrækkekortsigtedeaktionerernødvendige.MangeafdiBSeaktioner
kanimidlertidikraftafselvederesartkunanvendesmidlertidigt
ogvilikkefremkaldeenergibesparelse på.etpermanentgrundlag.
•Derformå.viikke,samtidigmedatvigennemførerdisseumiddelbare
aktioner,glemmedetmerelangsigtede.
1.5.Denneberetningvedrørerspørgsmålene pålængeresigt.Herigivesen
vurderingafdeforanstaltninger ,somindtildatoertruffetafmed­
lemsstaterne ogpåfællesskabsplan .Heriundersøgesdevigtigstepolitiske
■valgmuligheder medhensyntilfremtidigeaktioner.Endeligundersøges .
muligenyeretningslinjer forFællesskabets indsats.
1.6.Deterdentredjeirækkenafberetninger .omIfellesskabets program
forrationeludnyttelseafenergi,somerfastsatiRådetsresolution
af17.december1974*^•3Denførsteberetningblevudsendtijanuar
1976^,ogdenandenimarts1977^*
2.Resuméafmedlemsstaternes programmerforenergibesparelse
2.1.Iløbetafdesidstetreårharmedlemsstaterne indførtdegrundlæg­
■gendeforanstaltninger ,ogprocedurerforderes.programmerforenergi-
besparelse.Bilag1viserdefremskridt,dersiden1975ergjortmed
atindførenogleafdevigtigstespeoifikkeforanstaltninger til
energibesparelse .Detnederlandske ,detdanske,dettyske,detbri­
tiske"ogdetfranskeprogramharenbetydelig,omendikkealtomfat­
tendedækning.Belgien,Luxembourg,ItalienogIrlandharikkesiden
1975gjortfremskridtsvarendetildeandremedlemsstaters *
1)Rådetsresolutionaf17.december1974omhandlingsprogram forFsllesskar-.
.betvedrørendedenrationelleudnyttelseafenergi.- -–
2)Førsteberetningomfællesskabets programvedrørendedenratj.nelleudnyt­
telseafenergi,Bruxelles,januar1976.-- "~•
3)Andenberetningomprogrammetvedrørendedenrationelleudnyttelseaf
energi,Bruxelles,marts1977« •

-3-
{ .
Bette "billede mifuldstændiggøres vedentabel ,derviser deoffent­
lige rnidler {dererafsat tilenergibesparelse i1978 .Petervanske­
ligt atangive nøjagtige tal,fordi mange programmer haradskillige
mål ,hvoraf energibesparelse bare erli,ogfordi debudgetmæssige
følger afskattefordele ervanskelige atberegne nøjagtigt iBilag 2
viser debedste skøn for1978 «
2.2.-Udover specifikke foranstaltninger frastatens sideharenergipri -
serne haft enbetydningsfuld indflydelse påenergibesparelse .Dekan
styrke virkningen afspecifikke foranstaltninger ,eller inogen grad
kompensere fermangelen herpå ..Fådenanden sidekanenutilstrække­
ligprispolitik medvirke tila' ::-danne modvægt imod ,eller endog
under-minere ,beslutsomme programmer "bestående afspecifikke foran­
staltninger .
Kommissionens tjenestegrene harforetaget enanalyse afel-oggas-
tariffer ogdrøftet resultaterne m?dDeexiropaiske Fællesskabers
Energiudvalg .Yderligere arbejde ernødvendigt foratfinpudse data
ogindføje oli©produkt erisammenligningen ;ferendslxge konklusioner
Kandrages .Ikkedesto adndre siår 3etfast ,*tdereridentificeret
etbetydeligt antal tilfælde shvor priserr,© åbenbart erdalet ifaste
'•termer 5oghvor salgsfrecraende tariffer stadig tilbades#
3,Petem-opaiske Fallesskg.bs program forenergibesp arelse
Psteuropæiske Fællesskabs program forsna-glhespar -eXsebarudviklet
følgende hovedretningslinjer foraktivitets
3,1.Benførste aktivitet erenregelmæssig gennemgang afdeenkelte star­
ters programmer ogmålsætninger inden forraæraen afalmindelige
retningslinjer ogspecifikice forarstaltningerj nenstiixinger siler
direlct-iv erssomvedtages s.fI-fénist&rTå&et «&nxaicts'iaB'&.ig forts&iislsi ?
over disse retningslinjer ogforanat sl*fcjunge runozs x,bixag 4®
3,2«Ferdetandet foretager Kcumiseionsn studier afenr&kke teaaer af
Rimen interesse forallease&lemsstj-terjKomissionen narindleat en
kulegravning afenergipriserne påmarkedet 5ogdererforelagt rappor­
terforEnergiudvalget .Konsnissionen udarbejder kort-oglangsigtede
markedsprognoser ogscenarier (hvori udviklingen ienergibehovet un­
dersøges idetaljer /bgmargenerne for^algudforskes .

4
' •
Endelig "bekosterKommiBøionenenundersøgelse medtitlea"Lavenergi-
vækstsamfund",hvoriderskalundersøgesmåder,hvorpåsamfundets
økonomiske,socialeogmiljømæssigemålvilkunnenåsudenstorefor­
øgelserafprimærenergi# Enførsterapportforventesijuni1979«
3.3.FordettredjeharFællesskabetvedtagetetprogram,somskalfremme
anvendelsenafgennemprøvetteknologiogkonstruktion,ogsomskal
udvikleetmarkedforenergibesparende udstyrogmaterialerpåeuro­
pæiskplanvedatydefinansielstøttetildemonstrationsprojekter
påområdetenergibesparelse «Somendelafstyringenafdenneplan
opretholdesderensnæverkoordineringmellemdenneognationale
planer.
3.4.Herudover "begynderekspertgrupper ,somledesafKommissionenstjene­
stegrene,atopbyggesammenlignelige' skønaflønsomhedenafspecifikke
foranstaltninger tilenergibesparelse ibygninger,udvalgteindustri­
er,husholdningsapparater ogmotorkøretøjer .
• «
.'•
3,5.Pådetdermedbeslægtedeforsknings-egudviklingsområde styrerKon>-
missionenstjenestegrene etforsknings-ogudviklingsprogram for
Stellesskabet påområdetenergibesparelse .Etførstefir&rsprogram
-nærmersignusinafslutning,oget2.firårsprogramerforeslået
Ministerrådet*^.Kommissionenstjenestegrenearrangererligeledes
regelmæssige møder,somskaltilskyndetilbedrekoordination mellem
deenkeltestatersprogrammerogbidragetilsammenligning afpriori­
teterogresultater.
3*6.EndeligharKommissionentilhensigtatstøtteinvesteringienergi-
besparelsegennemfsllesskabskilder tilfinansieringaflån,eventuelt
kombineret medtilskud,rentenedsættelse ellerordningermedskatte-
fordelesompraktiseresafmedlemsstaterne !f.eks.serdetudtil,at
denførsterækkeprojekter,dervilfåstøttefradetnyefinansie-
ringsinstrument (Ortoli-faciliteten)' forfællesskabet,vilomfatte
projekterforenergibesparelse « . ,
l)KOM(78)388endeligudg.

-5-
3,7.MinisterrådetharnutruffetafgørelseromalleforslagfraKommis­
sionensomledidetarbejdsprogram ,sombegyndtei1977.Derer
såledesidesidstetoårgjortgcdefremskridtmedudbygningenaf
Itellesskabets prcgraro,ssntidenernuindetilattræffeafgørelse
oraeådarmeændringerafvægtogorient-ring,somforekomrnødven­
digeoDettebørgøresmedhensyntildevigtigstespørgsmålienergi–
■besparelsespolitikken idetnærmesteparår„
4»Devi.rti-^tespørgsmålic/:':;rfribqeparelBecpolitil£^en
Portidshorisonten år2000~2020erdeterkendt,atdettekniske
potentielforenergibesparelse ermegetstort.UndersøgelseriDet
forenedeKongerige,Frankrig,Tysklandcgandrestederharvist,at
generaliseretanvendelseafgennemprøvetoglønsom.teknologiogkon­
struktionafidagtildentidvilkunnespares ■
15_35$afbehovetforprimærslutanvendelseiindustrien
.20.-35%afbehovetforprimærslv.tajxveftdels®itransport
«.indtil50$afbehovetforprimærslutanvendelseihusholdningssek-
tor-enogdentertiæresektor
Energibesparelser ,dsrskyldasbredereøkonomiskecgsocialekræfter
–f»eks0oretruktureringenafinduetriogvæksteniserv:?cesektoren–
forventesligeledesatvrøébetydi•.ingsfulde,menervanskeligeat
skønne.
Energibesparelser idetnærmesteparårvilimidlertidikkeafhænge
afdetlangsigtedepotentiel,menafvirksomheders oghusstandestil­
bøjelighedtilattilpassesigaktuellemarkedsforhold ,støttetaf
besparelsesfremmenderegnringsforanstaltninger .
Betteafsnitbehandlermeregenereltvirksomheders oghusstandestil­
bøjelighedtilattilpae.sesigskiftendemarkedsforhold ..Devigtigste
spørgsmålert
-energiprispolitik
l)KOM(77)39endeligudg»"IntensiveringafFællesskabets program
forenergibesparelse ".

-investeringstakten inyt *energieffektivt udstyr ogbygninger ,,©lier
imodifikation afdeteksisterende $
-udviklingen afenergibesparelse somforretningsmulighed ;
-problemet standarder og'lovgivningsmæssige kravj
-oplysning oguddannelse .
4*1*Energiprispolitik
Energipriserne spiller ennøglerolle ienergibesparelsespolitikken «
Uhensigtsmæssige prisfastsættelser vilunderminere indvirkningen af*
specifikke foranstaltninger tilatspare energi .Foratenergipriser
kangive korrekte oplysninger tilsåvel forbrugere sominvestorer i
energibesparelse børdeafspe jlefølgende principper :
a)Afgiften påenergi børopretholdes eller endog forhøjes forataf­
spejle knapheden påenergi somenproduktionsfaktor }
b)energipriserne børsammenkobles meddelangsigtede omkostninger
vederstatning ogudvikling afenergiressourcer ;
o)energipriserne påmarkedet børvære undergivet denstørst mulige
grad afgennemsigtighed .Oplysning omenergipriser samt priserne
påogforbruget af.energikrævende udstyr børudbygges videst
muligt . ♦
Derbørofres særlig opmærksomhed påatundersøge tilfælde ,hvor
prispolitikken tilskynder tiløget forbrug ,f.eks .hvor salgsfremmende
»
takster tilbydes ,
Inogle medlemsstater ermange energipriser underkastet godkendelse
frastatens eller ettilsyns side ..Fremgangsmåden eralmindeligvis
pådenne måde atholde priserne nede udfrabredere økonomiske og
sociale betragtninger ,undertiden ilangvarige perioder .Derefter kan
enpludselig ,inflatorisk justering blive nødvendig .Selv omenergi -
priserne ikkekangives helt fri,måenergipolitiske betragtninger ,
især energibesparelse ,idetmindste tillægges behørig vægt .
Virkningen afprisforhøjelser afsvækkes undertiden afdenau -matiske
eller halvautomatiske pristalsregulering aflønforhøjelser fter
energipriser gennem detailpristallet ,ogvedmuligheden foratopveje
visse energikøb védskattefradrog (f.eks .firmabilen ).

-7-
Betydningen afdisse virkninger ,ognavnlig samraenhængon mellem
stigninger ienergipriser oginflation ,børundersøges yderligere *
Ialmindelighed ersaajmenhængen mellem energipriser ogforbruger -og
inveBtbradfærd ikke helt klart forstået ,ogdetvilkunne lønne sig .
atundersøge denindgående *
! •
! .
4.2.Investering j
I
4„2.1*Detervelkendt ,a:hinvestering ienergibesparelse i"industrien
støder påenrække forhindringer *
-ledelsen anvender undertiden strengere kriterier for"om-
kostningsnedskærende "investeringer' ienergi endfornedskæ­
ring aflønomkostninger (somudgør enmeget større andel af
desamlede produktionsomkostninger ),eller forinvestering
i"markedsudvikling ",selv omvirkningen påfortjenestemu -
ligheden erdirekte sammenlignelig ;
« • *
-idefleste industrier foretages ,investeringer afenhver art
kun ,hvis dererkorte indtjeningsperioder .Imodsætning
hertil erenergiindustrien vant tilattage lange indtje -
ningsperioder ibetragtning ,nårinvesteringer ienergifor­
syning overvejes 5
•»isor erderblandt mindre ogmellemstore virksomheder stadig
; enmangel på,kendskab tilenergibesparende teknologi ogkon­
struktioner .Derfindes ingen enkel ogomfattende reference -
kilde ,somkanvise teknikere ogbeslutningstagere vejtil
denbedste praksis $
-erfaringerne harvist ,atmange afdeteoretiske fordele ved
investering ienergibesparelse gårtabt ,medmindre deledsa­
gesafdenrette uddannelse ogtilsyn ..
Afdisse grunde erøkonomiske >incitamenter påkrævet forattil­
skynde tilinvestering ienergibesparelse inden forindustrien .
Deterimidlertid vigtigt ,atdertages direlcte fatpåovenstå­
ende hindringer medhenblik påatBikre denbedste anvendelse
afoffentlige midler .
4*2.2«Investering ienergibesparelse ihandels -ogindustribygninger
støder påmange afdeemnme hindringer sominvestering inden
forindustrien ,menmeddetyderligere problem forbygherren

eller ejeren ,atdenaltbetydende faktor ofte er"rentabilite­
ten"afhans ejendom .Detsynes iEuropa atvære sådan ,at
"driftsudgifterne "tilbygningen afsåvel bygherre somlejer
ofte behandles sometmndre vigtigt ejpørgsmål .Betydningen
af"driftsudgifter "ogdermed energiforbrug måforstås bedre
afmarkedet .Denoffentlige sektor kangøre meget ved atvise •
eteksempel ,både Bominspirator ,ejer ogbruger afmange byg­
ninger ogsomenvigtig indflydelseskilde pådetprivate ud­
lejnings marked .
Ienhensigtsmæssig udformet bygning uden overdreven belysning ,
vilmekanisk støttet udluftning normalt være tilstrækkelig til '
køling omsommeren itempererede klimaer ,ogindeklimaanlæg
kanundværes ialle tilfælde pånogle fåundtagelser nær .
Omfattende propaganda fordenbedste praksis –f.eks .nyere
kontorbygninger medhele deres varmebehov dækket vedgenvinding
ø
afspildvarme –kanogså fremme større aftpågivenhed over for
driftsudgifter . .|
Investering ienergibesparelse ihjemmet støder endnu engang ,
påVanskeligheder ,somskyldes snævre tidshorisonter ogen
tilbøjelighed til atforetrække enløbende udgift frem foren
kapitaludgift .Der e.rproblemer medadgang tilfinansiering
pårimelige vilkår ,meddisponibiliteten afbillig ogpålidelig
ekspertise og,forlejet ejendom ,afenadskillelse afmotivar -
tion ,ansvar ogfordel .Hver afdisse hindringer måtages under
behandling .
Mendetstørste problem menes ofte atvære lønsomhed ,navnlig
hvor detdrejer sigomeksisterende bygnings ,r.Daenrække
medlemsstater nuer^gået igang medstore støtteprogrammer for
modernisering afeksisterende boliger ,vilenfornuftig drøf­
telse afsådanne programmers effektivitet ,baseret påindhøste­
deerfaringer ,istigende grad være mulig «
 . •V
Dermådrages fuld fordel afdennn\lighed ,Bomskabes afoy*-
forayelsesprogrammer eller progrr aner ,derskal afbøde :>vttig-
domilanddistrikter *Hvis en-røsentlig fornyelse erpåkrævet ,
vildeekstra udgifter vedforbedring afvarmeisolering og
fyringsanlæg ,sompårette måde afspejler "bagningens ryttigs
"levetid "efter fornyelse ,vare små.
»

Nårinvesteringskerprimærtmedhenblikpåenergibesparelse ,
erderstadigstærkeargumenterfor"betydeligoffentligstøtte.
HVisforanstaltningerne omhyggeligt afpassesefterdesærlige
omstændigheder vedhverenkeltbolig,villønsommeforanstalt­
ningerbli'-eidentificeret ,Deterimidlertidyderstvigtigt,
atforanstaltningerne på,retteiaådatilpasseshverenkelt
situation }heraffølgerbetydningenafbilligogpålidelig
konsulentbistand .,
'Kravetomstørre "boligk-jrafort sideløbende medstigendeleve­
standardkanbliveenvigtigkildetilvækstienergibehovet
påmellemlangsigt«Medennscdemiseringstakt på3$afden
ringesteboligmasse omåret,vildetsandsynligvis tageti
tilfemtenårimangemedlemsstater ,indendengennemsnitlige
energiydeevne iboligerertilpassetbareenergiprisenidage
Energibesparelsesonforretningsmulighed
Enafdestørstevanskeligheder fer"-egeriugerer,atdeikkekan
føreendialogompolitikjreder?energibesparende industripåsaerne
Diådesommeddenenergi?,9vexendeindns!--ri»Regeringerkananspore
udviklingenafenenergiber.!parendgindustrivedf.eks.atbekoste
udstillinger ogmesseromdettesax-reogvedatførederelevante
industrier samroeniarbejdsgruppe •medregeringen «Rentfaktisker
deralleredeenrækkevirksomheder ,derundersøgerenergibesparelse
somenforretningsmulighed –isærnoglea.fdestoreolieselskaber ,
isolerings–ogglasfabrikanter ,ogproducenterafoplysninger ogkon­
trolsystemer –menenafbalanceret udviklingvilogsålerarvskraftig
medvirkenframindreogmellemstore virksomheder .
Enmindresplittetenergisparende industrivilleogsåværetilhjælp
fordenspotentielle kunder.F,eks„ihjemmeterdetvanskeligtfor
enprivatperson atvælgemellemdemodstridende påstandefrasælgere
afisolering,varmeregulering ,hulrumsfyld ogdobbeltruder .Detville
værebedre,omhankunnehenvendesigtiletfirma,somikkesælger
detteellerhintenkelteprodukt,menentroværdigaltomfattende
service.

-10-
• • ' • ' :
/
i ' .
I
Detervigtigt atfremme undervisning oguddannelse afforhandlere og
fagfolk foratbibringe demenfagkundskab ,dérerioverensstemmelse
meddetmarked ,soranuerun/erudvikling .IFrankrig udsendes der
kataloger over energibesparende udstyr ,klassificeret efter aftagende
lønsomhed .1enrække medlemsstater erderogså taget skridt tilat
inddrage deenergileverende industrier -navnlig offentlige gas-og
elværker -iattilbyde service ogekspertise tilindustrien og
boliger .IUSAkræves detnuafoffentlige værker ,atdetilbyder
deres kunder råd ogbistand ,herunder -påanmodning –bistand ,til
atopnå dennødvendige lånefinansiering ogtilatfinde egnede
entreprenører .Derharværet tilfælde ,hvor statslige tilsyns -
organer harafslået ansøgninger omtakstforhøjelser fraoffentlige
værker ,indtil dervariværksat energispareprogrammer ,,somefter
disse organers opfattelse vartilfredsstillende .
Banker kunne tilskyndes til atofre energibesparelse mere opmærksomhed
.«
nårdevurderer låntilfirmaer oghusstande ,ogtilatforetage en
mere generel udvikling afordninger forleasing afenergibesparende
»
udstyr .
*
Endelig vilenhurtig indførelse afvirkningsfulde ,menbillige nye
påle-ogreguleringssystemer oggeneraliseret anvendelse afop-
lysningssystemer kunne være enbetydningsfuld støtte tilenergibe -
sparelse ,rent bortset fradevidere industripolitiske betragtninger .
Dekanskabe ennøjagtig regulerings -ogovervågningsfunktion ogfor­
bedre menneskers vekselvirkning medbygninger ogudstyr .Datamat –
a
støttet konstruktion kanlette vedtagelsen .aflovgivningsmæssige
standarder forenergiydelser .
•Standarder oglovgivningsmæssige krav
4.4*1*Obligatoriske funktionskrav accepteres somnødvendige fornye
bygninger .Pågrund afvorbegrænsede forståelse afde
faktorer ,sompåvirker bygningers "termiske ydeevne -især de
menneskelige faktorer -ogafmulige bivirkninger fra .maget
høje krav ,sættes obligatoriske sri.andarder iDeteurop Aske
Fællesskab (medundtagelse afTyskland ogDanmark )ic?.dler–
tidstadig tilmeget forsigtige niveauer «

-11-
I ' ,
Detvilvare mango årfførdørfindes detstatistiske og
teoretiske grundlag foransættelse afhøje funktionskrav ved
"beregning ,Iumiddelbar fremtid kanhøjere kravsættes på
grundlag afdenempiriske iagttagelse ,atderallerede findes
talrige eksempler .,påbygninger ,somopfylder meget højere
standarder enddetlovmæssige minimum ,ogsoafungerer til­
fredsstillende ogikke koster mere endgennemsitsbygningen
(hverken medhensyn tilførstegangsudgiften eller på"leve­
tids-basis")' Benførste prioritet måvære atsikre ,atalla
medlemsstater harpåbudte minimumsstandarder ikraft fornye
bygninger tilbolig -ogkontor brug-Belgien ogIrland må
vare særlig opmærksomme herpå -..Derefter kanderpålægges eh
forpligtelse tilgradvis athar,redeobligatoriske standarder ,
indtil niveauet forbedste eksisterende praksis ernået ,eller ■
indtil mannårenstørre industriel eller anden hindring ,som
kræver entænkepause .Fællesskabet børnu .undersøge regelmæssige
ogforudsigelig© forbedringer -ufkroede standarder istedet
for .sjældne ,store ændringer m-ddenforstyrrelse ,deInde­
bærer .
4.4,2 .Påtransportområdet ,ogmerepræcist jppotorkøretø^er ,er
situationen noget anderledes ,Lmdlertid viltransportsektoren #
inogle årfremover være énafdestore vækstsektorer i
'energiforbruget ,selvomderpålængere sigtregnes medmætning -
effekter .Eftersom der *idennærmeste fremtid ikke ernogen
erstatning forbenzin -eller dieselmotoren medindre for­
brænding isigte ,vilvæksten ienergibehovet dreje eigom
olieprodukter eller dyre syntetiske brændstoffer «.Derer-
risiko for,atknaphed påflydende brændstof vilværesærlig
akutvedudgangen afindeværende århundrede .
Dapersonvogne oglette lastvogne udgør langt denstørste
delafvejkøretøjer ,haropmærksomheden været koncentreret
cmdisse .
Sigtet erheratfremme købogbrugafbrændstofbesparende
køretøjer .Somdensenere tidallerede harvist ,kander
spares brændstof vedatbruge motorer ,somharmindre effekt ,
eller somvedtekniske konstruktionsforbedringer forbruder deres
brændstof mere effektivt ,eller helst vedenkombination af
.begge dele .

I
4«4«2.'1«Etandet"bidragtil*brændstofbesparelse villevar«at
fremmeperson-oglastvognemeddieselmotor ,derforbruger
mindrebrændstofendtilsvarendemodellermedbenzinmotor ,
navnligitættrafik.Tilsvarende måmulighedenforat
fremmebrugenafflydendegas(LPG)ipersonvogneoglast­
vogneundersøges ,grundigereibetragtningafdenforventede
»forøgelseiforsyningen meddettebrændstof.Dererimidler­
tidbehovforyderligerearbejdeforatfastslådefølger
formiljøforureningen ,somskyldesvalgetmellemdiesel–y.
LPQ-ogbenzindrevne person-oglastvogne.
i
4.4.2.2.Anvendelsenafskattemæssige foranstaltninger ,ogderfor
prismekanismen ,erblevetundersøgtafensærligekspert­
gruppe.Foreliggende materialeviser,atpriselasticiteten
forkøbogbrugafmotorkøretøjer erlille.Iensådan
situationvildetværenødvendigt *atbrændstof-ogkøre-
tøjsafgifter ,deralleredeinogletilfældeerhøje,for­
højesmegetbetydeligtforatopnåmærkbarebrændstof-
besparelser }detvilkunneblivepolitiskvanskeligtat
motivereoggennemføre ,sådqnneforhøjelser.Daenaf
.hovedårsagernetildenlavepriselasticitet imidlertider
ejerensmangelpåforståelseafdereelleomkostninger
vedbrugenafbilen,børderudfoldesbestræbelser på
atøgedenneforståelse.
Imellemtidenbørskatterpåkøretøjerogafgifterpå
brændstof,idetmanforfølgerdetmålatmindskebrænd­
stofforbruget ,fortsatanvendeskombinderetforidet
mindsteatopretholdeudgiftenvédmotorkørsel ,ifaste
priser.Hvisforståelsenafomkostninger kanøges,vilså­
danneforanstaltninger fåstørreindvirkningpåhvert
enkeltniveau.Endvideremåbeskatningenafdieseldrevne
"køretøjerogbrændstofhertil,idenudstrækningderskal
••tilskyndestilkøbafsådannekøretøjer,idetmindste
svaretilellermuligvisVæregunstigereendfor"benzx>1drevne
køretøjer;påtilsvarendemådebørdenskattemæssige be­
handlingafLGP-brandstofogLPu-dravnekøretøjer m".æ
nyvurderes.Enforeløbigrapportomskattemæsssige jran-
.staltningervilforeliggehenimodmidtenaf1979.ogdeter
hensigtenatgåvidereKedanalyseafnyttevirlcvuigenog
konsekvenserne afbil*ogbrandebfbeskatning.

-13-
ι
.4*2.3*USA,somergåetovertilforanstaltninger ,dørberører
icotoriiidustrion selv;harvedtagetobligatoriske standarder
forbrandstofforbrugforattilskyndetil,atderhurtigere
opnåsenforbedretbrandstoføkonomi.'Derrejsersigdet
spørgsmål,omderfindesgyldigeargumentertilfordelfor,
at.Beteuropæiske "Fællesskabgørligeså.
Kommissionentrorikke,atetsådantskridtvilvsrebe~°
rettiget,førandreforanstaltninger harfåetenchancefor
atbevisesigselv,fordi?.
braaidstofvirkningsgrad eretvigtigtsalgsargument ,og
europæiskekøretøjerklarersigudmærketoverforderes
konkurrenter påverdensmarkederne idag?
-europæiskefabrikantersynssatvsreudmærketklarover
nødvendigheden afatder.påkonkurrerendemarkederopnås
yclorligoreforbediingoraf^ntndstofVirkningsgraden ,og
dotvides,atderer"bet'tin?ngsfuldeudviklingsbostræbeiser
igang.
Xdetlangeløbkanstreng©obligatoriskeforanstaltninger
kimwtåå&s,hvisiréustrienfc«cqwi««betydeligeresultater
somfølgeafdensegenindsaxe.Xdennesituationvilbåd©
regeringogindustrinyetsfordelafforhandlingenomfri­
villige,menrealistiskevejlsdnedemålforbrændstof-
virkningsgraden ,somtagerhensyntilenergisparepoli tikken,
tildenhurtigeforbedringafbrar'ds1,cfvirkrdngagraden,som
konkurrenteriUSAogandrestederregnermedatopnå,ogtil
eventuelleudviklingerilovgivningtilbeskyttelseafmiljøet
Foratmuliggøre'korrektesaEinienligninger underc/er™*
vågningenafsådannemålerenhurtigaftalepåfællesskabs-
planomenstandardmetodetiltrålingaf"brændsbof.forbruget
nødvendigæedhensyntilbrugsegenskaberne forhverenkelt
køretøjstype .Tomedlemsstater (FrankrigogDetforenede
Kongerige)haralleredevedtagetstandardmåleroetoder ,ud™
vikletafGKPA1^iGeneve,sonberegningsgrundlag .Forbunds­
republikkenTysklandagterattxlskyndetilbrugenafden
sammemetodepåfrivilligtgrundlag.Disseanliggender
undersøgesafekspertgruppen"Motorkøretøjer ".
l)GroupedeRapporteursPollutionatmosphérique »

-14-
>i
.4.3*Undereverskrif-feen lovgivningsmæssige kravek&ldette
afsnitslutteafmednpglefåkorte"bemærkninger omden
rationelle produktion oganvendelsenafvarmeogkraft«
Trevigtigelovgivningsmæssige hindringer "måtagesibe-
, »
tragtning.Fordetførstekandevedtægtsmæssige pligter,
derpåhvilermangeselskaber,vanskeliggøre denrationelle
produktionoganvendelseafvarmeogkraft.Offentligeel­
værkerharf.eks.oftevedtægtsmæssig pli^ttilunderden
eneellerandenforaatimødekommeefterspørgslen efterel
tildenlavestepris.
Fordetandetkander,nårdistributionsnet .ogproduktions-
facilitetererunderforenetejerskab,opståensituation,
hvoralle"udenforstående "producenter ,somønskerfor­
bindelseunderenellerandenformmeddistributionsnettet ,
prinoipieltbetragtessomenfaktor,derforstyrrerden
effektiveforvaltningafsystemet,ogbehandlesioverens­
stemmelsehermed*
Fordettredjebetyderdenførstekapitaludgift ,ogfølger
forplanlægningen affjemvarmeplaner ,atdissesudformning
oginstallering bedstforetagesisnæverkoordination med
byplanlægningsprocedurer .Idelande,hvorbyplansmyndig –
hederneikkehartraditionforattagedelifjernvanne-
planer,ellerudtrykkeligerforhindretderiiflg.lov,op­
stårderenbetydningsfuld hindringfortidviklingenafså­
danneplaner*

-15-
» ■ ,4«5 »Oplysning os;-undervisning
Oplysning ogundervisning forstærker prisincitamenter tilenergi –
"besparelse ogkanpålængere sighjælpe medtilatfremme sociale
værdier ,sombidrager tiletenergibesparende samfund .
Defleste medlemsstater harstøttet omfattende energisparekampagner .
Deterimidlertid vigtigt atfortsætte indsatsen ,eftersom lektien
hurtigt glemmes ,medmindre denkonstant "bliver gentaget .Dermå
ogsåtidvises meredisciplin ioffentlig ogprivat -finansieret
propoganda ,somvirker iretning afatfremme energiforbrug ,hvia
dette ikke skal "underminere bestræbelserne påattilskynde til
energibevidst adfærd .
Mereprincipielt børdernuiskolen udfoldes større bestræbelser
foratuddanne fremtidige generationer tilatværemere energibe -
vidste såvel hjemme somiarbejdet ,ogpåuniversiteter ogtekniske
skoler atefteruddanne dem ,dervirker ierhvervslivet ,tilat
antage dentværfaglige holdning ,somernødvendig .
„iTveretnin.TP 1•*"707*^TVnlTesekabets program forenergibeBgarelse
Meget afdet,der -erbeksrevet idetforegående afsnit ,måhenhøre under
medlemsstaternes programmer .Deterimidlertid ifælles interesse ,at
.medlemsstaterne allebidrager tilvirkeliggørelse afpolitiske retnings -^
linjer ,dererfastlagt forFællesskabet somhelhed .Koordinering på
fællesskabsniveau samt-hvor detanses fornødvendigt -specifikke
fællesskabsaktioner kanbidrage tilbedre resultater endmedlemsstaternes
programmer .Inogle tilfælde kankonflikt srmellem medlemsstaters
måleller foranstaltninger ogandre fællesskabsmål ,såsom varers og
tjenesteydelsers friabevægelighed ogkor-kurrene evilkår ,undgås .
Fællesskabets program børomfattes
-forpligtelser ,sommedlemsstaterne harpåtaget sigkollektivt ,her­
under overvågning afresultater ;
-koordinering afenkeltstaternes politik ,udveksling afinfozmat ioner
ogerfaringer ,hurtig udbredelse overalt iFællesskabet afbedste
praksioj ' 1
-specifikke fællesskabsaktioner .

16-
,1»M&lBDrbning-for energibesparelse . '
I
5.1.1 .Målfor1985 ervedforskellige lejligheder blevet fastsat ogbe­
kræftet afMinisterrådet eller Deteuropæiske Råd .Ennymål­
sætning påmellemlang eigt "børvedtages for1990 «Kommissionen
foreslår detmal atreducere forholdet mellem vækst ibrutto -
energiforbrug ogøkonomisk vakst gradvis tilvinder 0,7senest
1990 . 1
Taget vinder etmeddetmål ,som .blev vedtaget afDeteuropæiske
Rådallerede ijuli 1978 »atbegrænse ovennævnte forhold til0,8
inden 1985 ,vildette kunne betyde ,atdersom manantager samme
hastighed iøkonomisk vakst somden ,derligger tilgrund for
prognoser udarbejdet afmedlemsstaterne ,vilenergiforbruget i
Fællesskabet i19&5 kunne være godt 20Mtoe lavere endnuforud­
sagtfor1985 ,ogmindst 80Mtoe lavere endnuforudsagt for1990 «
Kvantitative målforsektorer ,vedtaget påfællesskabsbasis ,fore­
slås ikke pådette stadium pågrund afforskellene imedlems­
staternes energiforbrugsstruktur ogdenrelative mangel påerfaring
iatforetage statistiske skøn over deindividuelle bidrag til
opnåelse affællesskabets mål .De~6erkensigten senere attage
denne idéoptilfornyet undersøgelse .
5*1*2 *Målforenergibesparelse påmellemlang oglang sigt erderkun
mening i,hvis dekanomsættes tilumiddelbar handling .Sigtet
medFællesskabets program måvære atopretholde etstøt fremskridt ,
hvor hvert årbygger pådetforegående .For .atnådefor1985
fastsatte målmåderpåpermanent grundlag opnås gennemsnitlige
årlige besparelser påmere end1$afdet .samlede behov for
primærenergi .
Derfor børderafalle medlemsstater indgås enforpligtelse til ,
senest 1980 ,atvedtage programmer forenergibesparelse med
sammenlignelige virkninger under behørig hensyntagen tilnationale
forskelle .
Enhensigtsmæssig prispolitik erenyderst vigtig delafsådanne '
programmer forenergibesparelse .Derfor foreslås dettillige ,at

derindføreaen regelmæssig 'gennemgang afmedlemsstaternes «energi -
prispolitik ,baseret påde-iafsnit 4°1° udviklede betragtninger .
5.I.3 «Ovennævnte forpligtelse børvedtages formelt afMinisterrådet .
Denvilkunne være enrettesnor formedlemsstaterne ,mendetstår
hvert enkelt land frit atfinde balancen mellem sektorer ogmellem
depolitiske instrumentér ,sombedst passer tildets behov og
situation .Enmulig skitse for etgrundlæggende program for energi -
besparelse ergivet ibilag 3». .
Mange afdeforanstaltninger ,som .ermedtaget idetgrundlæggende
program forenergibesparelse ,omfattes allerede afinitiativer
(henstillinger eller direktiver ),soraervedtaget afMinisterrådet .
Imidlertid afviger gennemførelsesgraden betydeligt framedlems­
stat til medlemsstat .
5.I.4 «Enregelmæssig ogdetaljeret serie afstatistiske 'indikatorer bør
ligeledes udvikles som etredskab forevaluering affremskridt mod
falles mål .Det .erkendes ,atsådanne indikatorer al.tidbørfor–
"tolkes medstor varsomhed ,navnlig nårderindgår internat ionede
sammenligninger deri .Devilikks desto mindre stadig udgøre et
værdifuldt diskussionsgrundlag .
Koordinering ogudveksling afinformation .Mimwifcl «!«!Ilull II1>111 1–1»mlllw ■S1b1MI*IIIHI «II1IUIIII»»h!■!Hill«11I|W«||–|HMIHHF»>»||– IL11■mlW–11–WlllllBMt
Alle enkeltstaternes programmer forenergibesparelse ,selv demere frem­
skredne ,erfaktisk stadig itilblivelsesprocessen .Udveksling afin­
formationer kanikke alene muliggøre enbedre forståelse afgraden af
samstemmighed afnational politik ,menkan ,hvad dererlige såvigtigt ,
give etværdifuldt fingerpeg omvanskeligheder ogmåder atløse dempå
ved attrække påpraktiske erfaringer .
Koordinering børdogrettes modområder ,hvor enfælles analyse kanbi­
drage tilsamstemmighed afmedlemsstaternes politik ogresultere ibe­
tydelige fordele forFællesskabet somhelhed .
DeterKommi 3sionens hensigt atkoordinering .ogudveksling afinformationer
skal koncentreres omfundamentale spørgsmål ,såsom demdererbeskrevet
iafsnit 4afdette dokument ,somerafinteresse formange eller alle
medlemsstater «

5.2.1«Enhelrækkefællesskabshenstillinger omfatterenergibeaparalger
ibyfmin^er.Heriindgårprocedurerforrevision.Dissepro­
cedurerviltilvejebringe detfundament,hvorpåmankanbasere.
koordinering oginformationsudveksling påfællesskabsplan .
Kommissionens tjenestegrene ,viludvikl?sinpraksispådett*e
feltunderhensyntagen ,tildesynspunkter ,dertidligereer
kommettiludtrykidettedokument,ogtilordlydenafdehen­
stillinger,.derer.vedtagetafMinisterrådet .
5.2.2.Pådetindustrielle områdebørderudføresensammenlignende
analyseaferfaringernefragennemførelsen afdenationaleplaner,
derbyderpåforskellige foxmerfor"incitamenter -tilinvestering
ienergibesparelse *Denneanalyseekullekunnemedvirketilat
identificere demestlønsomme.foranstaltninger ogkanvære '
,1
offentligemyndighedertilhjælpvedfordelingenafknappe
offentligemidler. . *
5.2.3.Endviderebørmanundersøgegennemførligheden afatudvikle
eneuropæiskteknol'ogiskdatabank,sompåeuropæiskniveau
.samlerdeerfaringer,medlemsstaterne harindhøstetianvendelse
»
•afenergibesparende teknologiogkonstruktion ,bådepåbygninger
ogudvalgtudstyr.Oplysningerne vilkunneværetilgængelige som
•offentligserviceforarkitekter,ingeniørerogandreinteresse­
redeprofessioner ogerhvervsgrene .Detvildogværeenuover­
kommeligopgave,hvisalleaspekterblevtagetunderbehandling
påengang.Ibegyndelsenvildetværebedstatbegrænseunder­
søgelsentilnyeogeksisterende bygningertilbolig-ogkontor­
brug,ogtilresultaterne afenkeltstaters ogFællesskabets
programmerpåområdetenergibesparelse .
5.2.4*Medhensyntildenrationelleproduktionoganvendelseafvarme
ogkraftvilKommissionens tjenestegrene indenforrammerneaf
denhenstilling ,derervedtagetafRådet,fortsættederesgennem–
m
gangafdenatxonaleforanstaltninger medstøtteafnationale
eksperter.
Nyespecifikkefællesskabsaktioner
5*3*1*Dereralleredeenrækkespeoifikkefællesskabsaktioner *1gang
(jf.bilag4)ellerplanlagt(etnytHcU-prograraforFællesskabet,
et2.direktivomvarmegeneratorer ,yderligeregennemførelses-
direktivervedrørendemærkningafhusholdningsapparater )*Idette

-19-
ιafsnitforeslåsnyespecifikkeaktionerpafællesskabsplan .
*
5.3,2«Motorkøret0,1er?Dermåværesnarverkoordinering mellemenkelt­
staternespolitikogenvisgradaffællesaktion,eftersom
ca«enfjerdedelafdeautomobiler ,derfremstillesiFælles­
skabet,eksporterestilandremedlemsstater ,ogyderligereen
fjerdedelellersåeksporterestiltredjelande .
Derforbørdernuindenforenfællesskabsramme påbe,?yndes
drøftelser medautoraobilindustrien vedrørendefastsættelsen
affrivilligevejledende målforpersonvognes oglettelast–
vognesbrandstofforbrug underhensyntagentildefremskridt,
deralleredeergjortilignendedrøftelserpånationaltplan*
Drøftelserne børføresmedhenblikpåensnarligafgørelse om
fastsættelse afsådannemål.
Detarbejde,deralleredeergjortafdenbeståendeekspert­
gruppemedhensyntilatfastlæggeenacceptabelmetodetil.
målingafbrændstofforbrug ,somtagerhensyntildeteuropæiske
markedsstruktur,vilblivefremskyndet .Stedfindende arbejde
.vedrørendeskattemæssige aspekterbørligeledesværetilende­
bragtsenestvedmidtenaf1979*
5»3»3*Standarder ?Kommissionen agter,medmedlemsstaternes hjælp,at
bestræbesigpåatfremskyndearbejdetiinternationale organer,
somerbeskæftiget medmålestandarder iforbindelse medenergi­
forbrug.Dervilblivegivetprioritettilstandarder,derstår
iforbindelse medgennemførelsen afdirektiverne vedrørende
varmegeneratorer ogvedrørendeoplysendemærkningafhusholdnings
apparater.
5»3»4*Højerestandarderfornyebygningervil"bliveundersøgtiover­
ensstemmelse meddenfremgangsmåde ,dererbeskrevetiafsnit
4.4.I.ovenfor.
I

Bilag1 Grundlæggende energibesDarende foranstaltninger :sammenligning af.ianuar1979cedjuli1975
A.VARMEISOLER IlTCfΒ
7579.D
1579DK
75"79Ρ
7579I
7579KL
7579IRL
7579UK
7579LI7579I
1)Hyebygninger
Revideredebygningsreglementer
(påbudte)boligbyggeri χXXXX X X XXX
industri x X X X X
kontorbyggeri (D(1χ X X X
andet x X X I*"
Bestemmelser vedrørendetilsyns-ogkon­
trolsystemeribygninger,dertjener
flereformål
•i.χx "X
2)Eksisterendebygninger
Propagandakampagner χ XXXXX XXXXX
Rådgivningscentre -konsulenttilskud χ
"Tilskudtil
*,efterisolering -boligbyggeri χ XX XXX XX X X
–industribyggeri χ X
-andet x
Mønsterprogramforoffentligebygninger χ χ X
B.VAHMEANUB3
Pâbudteinstallâtionsnormèr χχ XX.XXX X
Tilskudtilgodkendtarbejdevedrørende
•forbedringellerudskiftningafvarmeanlæg χxXX
Obligatoriskkontrolafvedligeholdelse
.afvarmesystemer χχ X XX *«
X
(l)Kunoffentligebygninger.

Oplysningskampagner
Standardiserede afprøvninger af
brændstoffor'brug
Kontrolmedpropaganda
D.DIDUSTRIPHOCESSER
Oplysningskampagner
Tilskudtilrådgivningogkonsulentbistandtilmindreogmellemstore virksomheder
Tilskudtildemonstrationsprojekter
ogtekniskerisici
.indreikke-apecifi02redatilskud
E.ffilSJIOTj^fiwupPA^ÂTER
Standardiserede afprøvninger af
forbrug5mærknu1g
P.RATIONEL PRODUKTION' OGANVENDELSE
■AFVAR.?'BCGKllA.'-""!'
Foran.staltnj .ngertiltilskyndelsetil
samarbejdemellemoffentligeværker
ogselvproducerende
(2)Ingenstørreinitiativervarnødvendige.DK FI 1TLIRL UK L
75797579|7579
!–[7579757975797579
xxX XX
I!
x !I
x IX
I
i
!
i
iXX I
II
i
II
Xj
!
i
S
"I
XXi
!!
*i
I
ίx!
Xi
IjXXj
1 iI
Ixxs
i
xi
ixi
11x^
1 i!zi
i' !Xil
a
iI
f
XI |
!xi
! iχI !X1
4
«S
Ixxi
!
i
i
i
!
i
j
I
!
s
•!xx|
i
1
|
!
xx!
i
î
i
|
!I
X
i
!
i3 !
i*i
ι
1
j
j
■j
!
1
i
•!
i
tXX
J
!?
3
i
I
!
|
i
i
(2)(2)i
i
i
\
i
i
|
i
i
1x
i
i|
X
i
1
!
!!
i
i
i
!
i
[I
i
I X
h

BILAG 2
OFFENTLIGE SEKTORS BUDGET 1978 :ENERGIBESPARENDE PROGRAMMER
(mioERE)
I~Β D I
IDK Ρ I IRL L NL UKIALT
EØF Bra3e ret
11.Generelle oplysnings­ kampagner . 4,4 0,3 2,3 0,4 1.5 4,2 13,1
12.Istandsættelse af"bestående bygninger 288 41 0,35 35 .. 35(3)399,4
13«Tilskud tilinvestering iindustrien 23 29 34 27 83)121
!4*Dsraonstrationsprojekter ■ 20(1) 58 1 3 37 4
I5.Forskning ogudvikling 4 ' 33 3 42 10 0,2mm 15 4Q 147,2 4
I6.Andet 5(1 )30(2)
i35 •m
I_ .IAW 4 368,4 78,3 86,7 10 0,6 84,5 120,2 752,7 + '8
Ialtpr.toeafbruttoenergi -
forbrug i1978 (ERE/toe) 0,09 1,37 3,76 0,46 0,07 0,07 1,1I
•0,56 0,79
fl)Hovedsagelig kombineret varme ogkraft ,fjernvarme ogspildvarme ,
(2)Hovedsagelig energibesparelse ioffentlige bygninger .
(3)Derforeligger ingen skønoverværdien afskattelettelser ,
fremskyndet nedskrivning . ;Kilder :Spørgeskema vedrørende medlemsstat easaes
energiprogrammer ,april 1978
Svar påspørgeskema rundsendt afGDIV
den25.8.1978 .
Ekspertgruppers arbejde .
Befolkning :EUROSTAT .

2
Skitse -til etgrundlæggende program for energibesparelse «
Bom anbefales 'alle medlemsstater iDet europæiske Fællesskab
* ι
A»Energiprispolitik
Energiprispolitikken børafspejle følgende princippen
(i).Afgifterne påenergi børopretholdes eller endog forhøjes forataf­
spejle knapheden påenergi somenproduktionsfaktor .
(ii)Energipriserne børsammenkobles meddelangsigtede omkostninger ved
erstatning ogudvikling afenergiressourcer .
(iii)Energipriserne påmarkedet børvære undergivet denhøjst mulige grad
afgennemsigtighed# Oplysninger omenergipriser samt priserne påog
forbruget afenergikrævende udstyr børudbygges ividest muligt om-
o
fang .
Φ
B.Specifikke foranstaltninger ,der skal tilskynde til rationel brug afenergi
I
1.Energibesparelse ih.iemmet
-Enbetydelig revision iopadgående retning afdeobligatorisk «krav
omtermisk ydeevne fornyebygninger ogfyringsanlæg !
-bestemmelser ,derskal sikre individuel måling afforbrug ogafregning
samt kontrol afvarmeanlæg ietageejendomme ;
.-ydelsesstandarder ogkontrol medeftersyn afvarmeanlæg ;
-propagandakampagner ogrådgivningscentre forenergibesparelse ihjemmet ;
-finansiel støtte tilnødvendig modernisering afeksisterende huBe tet
mønsterprogram foroffentligt ejede boliger ;
-mærkning tilangivelse afhusholdningsapparaters energiforbrug .
2.Energibesparelse iindustrien
–Krav cmenergirevisioner ,isser ienergitunge industrier ;

-2-
-finansielstøttetilrådgivningogkonsulentbistand formindreogmel­
lemstorevirksomheder ,propagand&kampagnerj
-finansielstøtte,skattelettelser tilstøtteforinvesteringienergi-■
"besparelse ;
-finansielstøttetilfremme -aferhvervsmæssig udnyttelseafnytekno­
logi,udstyr,konstruktionertilenergibesparelse (demonstrationspro-
jekter).
3.Energibesparelse ikontoreroglignende
-Etmønsterprogram fordenoffentligesektorj
-obligatoriske byggenormerfornyekontorer;
-ydelsesstandarder ogkontrolmedvedligeholdelse afvarme–,køle-og
ventilationsanlæg .
4.Energibesparelse indenfortransport
-Oplysnings-ogpropagandakampagner j
-gennemførelse af'standardafprøvninger 'afvirkningsgraden afbrandstof-
forbruget,propaganda ;
-drøftelsermedindustrienvedrørende'frivilligemålforvirkningsgraden •
afnyebilersbrandstofforbrug .
5.Energiproduktion
-Foranstaltninger ,derskaltilskyndetilrationelproduktionoganven­
delseafvarmeogkraft.
6.Oplysningoguddannelse
-Vedvarendeprogrammerforenergisparepropaganda !
-undervisningsprogrammer iskoler,teknika,læreanstalter samtforfag­
ligefteruddannelse .
7.Vedvarendeindsatsindenforforskning,udviklin/yogdemonstration

Bilag4
FortegnelseoverFællesskabets retningslinjer ogepaoifikkeforan­
staltninger.somalleredeervedtagetpåområdetenergibesparelse
A.RETWINGSLINJER .
Konklusioner afmødetmellemstatsoverhoveder ogregeringschefer iDeteuro­
pæiskeFællesskab,Paris,12.–13*marts1979*
Konklusioner afmødotmellemstatsoverhoveder ogregeringschefer iDeteuro­
pæiskeFællesskab,Bremen,6,og7*juli1978«
EFTnr.C289af9.12.1975
Rådetsresolution omfastsættelse afmålpåkortsigtforenergibesparelse
1976-1977.
EFTnr.C153af9.7.1975 »s.9,
Rådetsresolution omfastsættelse afetmålpåkortsigtforbegrænsningaf
mineralolieforbruget .
EFTnr.C153af9»7.1975fs.5» • '
Rådetsresolutionaf17.december1974omhandlingsprogram forFællesskabet
vedrørendedenrationelleudnyttelseafenergi.
»
B,SPECIFIKKE FORMSTALTNDTGER .
!
EFTnr..
Rådetsdirektivaf14.maj1979omoplysningvedhjælpafmærkningranhushold­
ningsapparaters energiforbrug .
EFTnr.
Rådetsdirektivaf14«maj1979omanvendelsen påelektriskeovneafdirektivet
omoplysningvedhjælpafmærkningomhusholdningsapparaters energiforbrug .
EFTnr.L37,79/167/EKSF,EØF,EURATGM
Rådetshenstillingaf5«februar1979omnedsættelseafbehovetforenergii
bygningeriFællesskabet .
EFTnr.LI58
Rådetsforordning(EØF)nr.1303/78afjuni1978omydelseaffinansielstøttetildemonstrationsprojekter tilenergibesparelser .
EFTnr.L52,78/170/EØF .
Rådetsdirektivaf13.februar1978omydelsenivarmeproducerende anlæg,der
anvendestilboligopvarmning ogproduktionafvarmtvandinyeellerallerede
eksisterende ikke-industrielle bygningersamtomisoleringenaffordelingen
afvarmeogvarmtbrugsvandiikke-industrielt nybyggeri «

EFTnr.L295,ll/ll2/WF '
Rådetshenstillingaf25.oktober1977o®varmeregulering ,produktionafvarnrt
.vandogmålingafvarmeinybyggeri.
EPTnr.L295»77/713/EØF
Rådetshenstillingaf25.oktober1977omrationeludnyttelseaf-energii
industrivirksomheder . ' •
••
•EFTnr.L295,77/714/EØF "
Rådetshenstillingaf25.oktober1977omoprettelseafrådgivendeorganer
ellerudvalgimedlemsstaterne medhenblikpåatfremmekombineretproduktion
afvarråeogkraftogudnyttelsenafspildevand.
EFTnr.L140,76/492/EØF
Rådetshenstillingaf4.maj1976omrationelenergiudnyttelse vedforbedret
varmeisolation afbygninger.
EFTnr.L140,76/493/EØF
Rådetshenstillingaf4.maj1976omrationelenergiudnyttelse ivarmeanlægi
eksisterende bygninger.
EFTnr.L140,76/494/EØF
Rådetshenstillingaf4»maj1976omrationeludnyttelse -afenergi,derfor­
brugesafmotorkøretøjer ,vedforbedringafførerensadfærd.
EFTnr.LI40,76/495/EØF
Rådetshenstillingaf4«maj1976ranrationeludnyttelseafenergi,derfor­
brugesvedpassagerbefordring ibymæssigeområder.
EFTnr.L140,76/496/EØF
Rådetshenstillingaf4*maj.1976omrationelenergiudnyttelse vedbrugenaf
elektriskehusholdningsapparater .. .
EFTnr.L231,75/510/eøF
Rådetsafgørelseaf22.august1975omfastsættelseafetforsknings-ogud­
viklingsprogram påenergiområdet .