Forslag til Rådets afgørelse om det femte rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom) indsats inden for forskning og uddannelse (1998-2002) (97/C 173/12) (EØS-relevant tekst) KOM(97) 142 endelig udg. - 97/0120(CNS)

(Forelagt af Kommissionen den 30. april 1997)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 7,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

Der kan i overensstemmelse med traktatens artikel 7 vedtages et flerårigt rammeprogram, som omfatter samtlige aktioner, herunder demonstrationsaktioner, vedrørende forskning og uddannelse inden for kernekraft, som gennemføres ved hjælp af forsknings- og uddannelsesprogrammer;

det er hensigtsmæssigt at vedtage et nyt rammeprogram for perioden 1998-2002 for at sikre kontinuiteten i de forsknings- og uddannelsesaktioner, der gennemføres inden for kernekraft;

ifølge artikel 4, stk. 2, i Rådets afgørelse nr. 94/268/Euratom af 26. april 1994 om et rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs indsats inden for forskning og uddannelse (1994-1998) (1), ændret ved Rådets afgørelse nr. 96/253/Euratom (2), skal Kommissionen foretage en ekstern evaluering af forvaltningen og gennemførelsen af Fællesskabets aktioner i løbet af de fem år, der går forud for denne evaluering, inden den forelægger sit forslag til det femte rammeprogram; denne evaluering og dens konklusioner er sammen med Kommissionens bemærkninger blevet meddelt til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg;

Kommissionen vedtog den 10 juli 1996 en meddelelse (3) om de første retningslinjer for det femte rammeprogram, hvori den understregede, at det er vigtigt, at det først og fremmest svarer til de økonomiske og samfundsmæssige behov; denne meddelelse blev fulgt op af et første arbejdsdokument den 20. november 1996 (4), som indeholder en række præciseringer af de efterstræbte mål og beskrivelse af gennemførelsesmidlerne, og dernæst af et andet arbejdsdokument den 12. februar 1997 (5), som indeholder en mere detaljeret gennemgang af det femte rammeprograms mulige indhold;

Det Europæiske Atomenergifællesskabs forskning inden for kernekraft skal ses på baggrund af det aktuelle behov for at udvikle sikre og acceptable energisystemer, hvor der tages hensyn til standarder og miljø, og som på længere sigt er konkurrencedygtige for så vidt angår produktionsomkostningerne;

det femte rammeprogram bør koncentreres om områder, der omfatter forskningsaktiviteter og aktiviteter til udvikling af generiske teknologier, en aktion som samler denne form for aktiviteter i en sammenhængende helhed, strategisk målrettet mod et fælles bærende emne (i det følgende benævnt »nøgleaktioner«) og støtte til forskningsinfrastrukturer;

det femte rammeprogram bør endvidere ud over tematiske aspekter også omfatte tværgående aspekter vedrørende samarbejdet med tredjelande og internationale organisationer, formidling og nyttiggørelse af resultater fra forsknings- og uddannelsesaktiviteterne samt forskeres uddannelse og mobilitet;

denne metode forudsætter, at det videnskabelige, tekniske og teknologiske ekspertisepotentiale, der findes i Fællesskabet, holdes ved lige og styrkes idet der samtidig tages hensyn til de store internationale partneres indsats; dette potentiale vedrører både de fysiske og immaterielle infrastrukturer og de menneskelige ressourcer;

samarbejdet med samtlige tredjelande og internationale organisationer bør styrkes, navnlig i bestræbelserne på at nå frem til fredelig udnyttelse af kerneenergien; det er vigtigt, at Fællesskabet fortsætter med at indtage en vigtig rolle inden for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission, blandt andet over for de central- og østeuropæiske lande og stater i det tidligere Sovjetunionen; det er ligeledes vigtigt at fortsætte det eventuelle internationale samarbejde med tredjelande inden for kontrolleret termonuklear fusion;

i medfør af traktatens artikel 4, stk. 1, skal Fællesskabets forsknings- og undervisningsaktiviteter på kerneenergiområdet supplere medlemsstaternes indsats, Fællesskabets indsats skal derfor tilrettelægges således, at den øger værdien af medlemsstaternes aktiviteter;

ved fastlæggelsen af kriterierne for at vælge de områder, der indgår i det femte rammeprogram, samt de videnskabelige og teknologiske mål, som de er forbundet med, er der taget hensyn til de ovenfor beskrevne principper; de samme kriterier bør også anvendes ved iværksættelsen af det femte rammeprogram af hensyn til sammenhængen;

Det Fælles Forskningscenter bidrager til gennemførelsen af rammeprogrammet inden for de områder, hvor det yder neutral og uafhængig ekspertisebistand samt teknisk-videnskabelig støtte, der er nødvendig for gennemførelsen af Fællesskabets forskellige politikker; det deltager desuden, inden for konsortier, i gennemførelsen af forsknings- og uddannelsesaktiviteter;

den årlige rapport, som Kommissionen skal forelægge Rådet i henhold til traktatens artikel 7, bør også forelægges for Europa-Parlamentet; på linje med anbefalinger om gennemsigtighed og en god og effektiv forvaltning bør der endvidere vedtages bestemmelser, som giver mulighed for systematisk at kontrollere, hvor langt gennemførelsen af det femte rammeprogram er nået;

i denne afgørelse fastlægges der et finansielt referencebeløb, jf. punkt 2 i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens erklæring af 6. marts 1995 (6) for hele programmets løbetid, hvilket dog ikke berører budgetmyndighedens traktatmæssige beføjelser;

af hensyn til sammenhængen mellem de forskningsaktiviteter, der gennemføres i medfør af Euratom-traktaten, og dem, der gennemføres i medfør af traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, bør afgørelsen vedrørende rammeprogrammet for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration vedtages samtidig med nærværende rammeprogram og for samme periode;

Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hørt -

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

1. Et flerårigt rammeprogram for Fællesskabets samlede indsats inden for forskning, herunder demonstration, og uddannelse inden for kernekraft i det følgende benævnt »femte rammeprogram«, vedtages hermed for perioden 1998-2002.

2. Det femte rammeprogram omfatter kontrolleret termonuklear fusion og energisystemer forbundet med nuklear fission.

Disse to områder omfatter ud over tematiske aspekter også tværgående aspekter vedrørende samarbejde med tredjelande og internationale organisationer, formidling og nyttiggørelse af resultater fra forsknings- og uddannelsesaktiviteter samt fremme af forskeres uddannelse og mobilitet i Fællesskabet.

3. De kriterier, der har ført til udvælgelsen af områderne i stk. 2, og målene herfor er angivet i bilag I. De skal anvendes ved gennemførelsen af det femte rammeprogram.

4. Områdernes overordnede aktionslinjer, deres videnskabelige og teknologiske mål samt prioriteringen heraf er angivet i bilag II.

Artikel 2

Det finansielle referencebeløb for gennemførelsen af dette rammeprogram i perioden 1998-2002 udgør [. . .] mio. ECU (7).

De årlige bevillinger fastlægges af budgetmyndigheden inden for rammerne af finansieringsoverslagene.

Artikel 3

1. Det femte rammeprogram iværksættes ved hjælp af to forsknings- og uddannelsesprogrammer, hvoraf det ene er et særprogram for Det Fælles Forskningscenter.

I hvert forsknings- og uddannelsesprogram fastsættes nærmere bestemmelser for dets gennemførelse, dets løbetid samt de midler, der skønnes nødvendige.

2. Til iværksættelsen af det femte rammeprogram kan der om nødvendigt vedtages supplerende programmer. Der kan desuden indgås aftaler med tredjelande eller internationale organisationer i overensstemmelse med traktatens artikel 101.

Artikel 4

For Det Europæiske Atomenergifællesskabs finansielle deltagelse i det femte rammeprogram gælder de nærmere bestemmelser om bevillinger til forskning og teknologisk udvikling i finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, som suppleret ved bilag III til denne afgørelse.

Artikel 5

1. Kommissionen undersøger hvert år med bistand fra uafhængige eksperter med passende kvalifikationer, hvor langt gennemførelsen af femte rammeprogram og dets forsknings- og uddannelsesprogrammer er nået navnlig sammenholdt med kriterierne i bilag I. Den vurderer navnlig, om målene, prioriteringen og de finansielle midler stadig er i overensstemmelse med situationens udvikling. Den forelægger om nødvendigt forslag med henblik på at tilpasse eller supplere rammeprogrammet og/eller forsknings- og uddannelsesprogrammerne.

2. Inden Kommissionen forelægger sit forslag til det sjette rammeprogram lader den uafhængige højtstående eksperter foretage en ekstern evaluering af gennemførelsen af de områder, der er nævnt i artikel 1, stk. 2, og som er realiseret i løbet af de fem år, der går forud for evalueringen, navnlig sammenholdt med kriterierne i bilag I. Den meddeler konklusionerne fra evalueringen forsynet med sine bemærkninger hertil til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg.

3. Valget af de uafhængige eksperter, der er nævnt i stk. 1 og 2, foretages af Kommissionen, der tager hensyn til de forskellige forskningsmæssige beslutningstagere på en afbalanceret måde.

4. Kommissionen forelægger i begyndelsen af hvert år en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet. Denne rapport vedrører navnlig de forsknings- og uddannelsesaktiviteter, der er gennemført det foregående år og arbejdsprogrammet for det løbende år.

(1) EFT nr. L 115 af 6. 5. 1998 1994, s. 31.

(2) EFT nr. L 86 af 4. 4. 1996, s. 72.

(3) KOM(96) 332, endelig udg.

(4) KOM(96) 595, endelig udg.

(5) KOM(97) 47, endelig udg.

(6) EFT nr. C 102 af 4. 4. 1996, s. 4.

(7) Heraf [. . .] ECU til FFC.

BILAG I

KRITERIER FOR UDVÆLGELSE AF OMRÅDER OG MÅL

Gennemførelsen af Euratoms politik på kernekraftområdet bygger på to grundlæggende principper, nemlig videnskabelig og teknologisk ekspertise og forskningens og uddannelsens relevans for målsætningerne i traktaten om Det Europæiske Atomenergifællesskab.

Ud fra en omkostningseffektiv synsvinkel om optimal fordeling af de europæiske offentlige midler foretages valget af det femte rammeprograms emner og de hermed forbundne mål på grundlag af en række fælles kriterier, der fordeler sig på tre kategorier.

Kriterier forbundet med samfundets behov

- forbedring af beskæftigelsessituationen

- bedre livskvalitet og sundhed

- bevarelse af miljøet

for at nå EF's vigtigste sociale målsætninger, dvs. imødekomme befolkningens forventninger.

Kriterier forbundet med den økonomiske udvikling og de videnskabelige og teknologiske fremtidsperspektiver

- områder, som understøtter bæredygtig vækst

- områder, hvor de europæiske virksomheder kan og skal øge deres konkurrenceevne

- områder, hvor der åbner sig muligheder for vigtige teknologiske fremskridt.

Kriterier forbundet med den europæiske »merværdi« og nærhedsprincippet

- krav om, at der nås op over en »kritisk masse« i form af menneskelige og økonomiske ressourcer, og om forening af komplementær knowhow, som findes i de forskellige lande

- områder, der kan yde et væsentligt bidrag til gennemførelsen af en eller flere fællesskabspolitikker

- problemer, der opstår på EF-europæisk niveau, eller spørgsmål vedrørende standardiseringsforhold og udviklingen i det europæiske område,

for kun at udvælge mål, der ikke kan nås ved en rent privat forskningsindsats, men forfølges mest effektivt på europæisk plan og nås lettest gennem projekter, der gennemføres i denne størrelsesorden.

Disse kriterier vil blive anvendt og om nødvendigt suppleret ved gennemførelsen af det femte rammeprogram til fastlæggelse af forsknings- og uddannelsesprogrammer og udvælgelse af aktiviteter inden for forskning, herunder demonstrationsaktioner, og uddannelse.

BILAG II

OMRÅDER I HOVEDTRÆK VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MÅL

Kerneenergien står for over 35 % af EU's elproduktion og udsender ingen CO2. Den bidrager væsentligt til spredningen af energiforsyningskilderne.

Indsatsen for at udvikle sikkerheden i og omkring kerneenergisystemerne styrker EU's industrielle konkurrenceevne på kort og mellemlangt sigt. De teknologiske fremskridt kan bl.a. udnyttes med nye eksportmarkeder for øje.

På længere sigt kræver de teknologier, hvis fremtidsudsigter er lovende, at der gøres en stor forskningsindsats på EU- og verdensplan.

I. DET FEMTE RAMMEPROGRAMS OMRÅDER OG STRUKTUR

1. Det femte rammeprogram omfatter kontrolleret termonuklear fusion og energisystemer i forbindelse med nuklear fission.

2. Hvad angår tematiske aspekter er rammeprogrammet opbygget omkring følgende elementer:

- En »nøgleaktion«, der er fastlagt på grundlag af EF's udtrykkeligt formulerede økonomiske og samfundsmæssige mål. Målet for denne nøgleaktion er at iværksætte globale fremgangsmåder på europæisk plan trækkende på et bredt spektrum at fagområder, teknologier og knowhow.

- Forskningsaktiviteter og aktiviteter til udvikling af generiske teknologier.

- Aktiviteter til støtte for forskningsinfrastrukturen.

3. De tværgående aspekter omfatter:

- Samarbejde med tredjelande og internationale organisationer.

- Formidling og udnyttelse af resultaterne af forsknings- og undervisningsaktiviteterne.

- Forskeruddannelse og forskermobilitet.

4. Det Fælles Forskningscenters aktiviteter

Det Fælles Forskningscenter er et organ, som Kommissionen har brug for i udøvelsen af sine beføjelser. De videnskabelige og teknologiske mål for dets aktiviteter skal findes på de områder, hvor der er brug for en neutral og uafhængig ekspertise på europæisk plan, og på de områder, der svarer til Euratoms politiske hovedmål.

Disse aktiviteter svarer til de i det følgende beskrevne videnskabelige og teknologiske mål for det femte rammeprogram, men de skal desuden følge med udviklingen i de forskellige EF-politikker og opfylde de krav, disse stiller, når der bliver tale om bestemte behov for forskning og udvikling, og især når der er brug for den neutralitet, som Det Fælles Forskningscenter kan fremvise.

II. VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MÅL

a) »Nøgleaktion«: Kontrolleret termonuklear fusion (1)

Denne aktion omfatter alle forskningsaktiviteter, som sigter mod udnyttelse af fusionsenergi, i medlemsstaterne og i Schweiz. Dens langsigtede mål er at man i fællesskab skal bygge reaktorprototyper som forløbere for elværker, der opfylder samfundets behov: sikkerhed under drift, miljøvenlighed og økonomisk levedygtighed.

Den planlagte strategi frem mod dette langsigtede mål omfatter bygning af en forsøgsreaktor (Next Step) og derefter en demonstrationsreaktor (DEMO).

På baggrund af de hidtidige fremskridt er det teknisk gennemførligt og strategisk nødvendigt at tage fat på bygningen af Next Step i løbet af det kommende årti. Arbejdet bør helst finde sted inden for rammerne af det internationale samarbejde ITER (International Thermonuclear Experimental Reactor).

For perioden 1998-2002 forudsætter strategien følgende:

- Aktiviteter inden for fusionsfysik og fusionsteknologi med henblik på i de associerede laboratorier og europæisk industri at udvikle kapacitet til at realisere Next Step og forberede dens udnyttelse. Den europæiske deltagelse i detailprojekteringen af ITER fortsætter med henblik på eventuel opførelse.

- Aktiviteter inden for fysik med sigte på forbedring af grundprincipperne for fusionsanlæg.

- Aktiviteter inden for teknologi, som på længere sigt er afgørende for, om der gøres fremskridt mod udnyttelse af fusionsenergi.

Driften af Joint European Torus (JET), som er hovedinstrumentet for ekstrapolation i retning af forsøgsreaktoren, gøres færdig. Når fællesforetagendet er afviklet, kan JET-anlægget eventuelt benyttes til at samle viden, der kan være nyttigt for driften af Next Step.

Denne aktion omfatter desuden: en ny evaluering af sikkerhedsapekterne og miljøvirkningerne, en uddybning af undersøgelserne af de socioøkonomiske aspekter, samordning i form af teknologiovervågning af de civile nationale forskningsaktiviteter på området intertiindeslutning, formidling af resultater og oplysning til befolkningen.

b) Forskningsaktiviteter og aktiviteter til udvikling af generisk teknologi (2)

Forskningsarbejdet koncentreres om følgende hovedområder:

- Eksisterende anlægs driftssikkerhed, herunder spørgsmål i forbindelse med forlængelse af reaktorers driftssikkerhed, teknologiske aspekter af alvorlige ulykker samt strategier og teknikker til håndtering af situationen under og efter ulykker.

- Brændselskredsløbets sikkerhed; en fælles og videnskabeligt funderet fremgangsmåde for forvaltning, bortskaffelse og minimering af affald.

- Strålingsbeskyttelse med særlig vægt på forståelsen og opfattelsen af risikoen ved ioniserende stråling, herunder især virkningerne af lavdosisstråling og håndtering af nukleare katastrofesituationer og genopretning af forurenede miljøer.

- Undersøgelser vedrørende nye nukleare anlæg, avancerede og mere ydedygtige brændsler, nye systemer og principper med det dobbelte sigte at forbedre sikkerheden i hele det nukleare kredsløb og at øge industriens konkurrenceevne, navnlig på undenlandske markeder. Disse undersøgelser omfatter sikkerhedsanalyse, analyse af virkninger for mennesker og miljø og analyse af de teknologisk og økonomisk mest lovende fremgangsmåder med sigte på bæredygtig udvikling.

- Udvikling af teknologier og metoder til kontrol med nukleart materiale med henblik på de nye udfordringer: udviklingen i brændselskredsløbet, den kraftige udvidelse af lagrene af fissile materialer efter nedrustningen, de øgede forpligtelser i medfør af nye internationale aftaler, den ulovlige handel med fissile materialer.

- Stimulering af samarbejdet med landene i Øst- og Centraleuropa og de stater, der er udgået af det tidligere Sovjetunionen: udvikling af særlige forskningsaktiviteter inden for det internationale samarbejde for at forbedre kernereaktorernes sikkerhed, affaldsforvaltningen i disse lande, strålingsbeskyttelsen og kontrollen med fissile materialer; udvikling af aktiviteter for samordning og internationalt samarbejde inden for rammeprogrammet. Euratom kan afsætte midler til at finansiere denne deltagelse efter bestemmelser, der skal vedtages i beslutningen om særprogrammet.

c) Støtte til forskningsinfrastruktur

Her sigtes der mod optimal udnyttelse på fællesskabsplan af forsøgsanlæg til kerneenergiforskning, især de anlæg, der spiller en vigtig rolle for denne energiforms sikkerhed og konkurrenceevne.

(1) Denne aktivitet supplerer nøgleaktionen »konkurrence- og bæredygtig vækst (v): avancerede energisystemer og -tjenester«, som er beskrevet i det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling under EF-traktaten.

(2) Disse forskningsaktiviteter supplerer, på området for kerneenergi, forskning og udvikling af generisk teknologi under det tematiske program »Fremme af en konkurrence- og bæredygtig vækst«, der indgår i forslaget til det femte rammeprogram under EF-traktaten.

BILAG III

BETINGELSER FOR FINANSIERINGSBIDRAG FRA EURATOM

Det Europæiske Atomenergifællesskab bidrager økonomisk til aktiviteter for forskning, herunder demonstration, og undervisning (FDU), i det følgende benævnt »indirekte FDU-aktioner«, som gennemføres i henhold til et af programmerne for iværksættelse af rammeprogrammet. Desuden gennemfører Fællesskabet selv aktiviteter for forskning, herunder demonstration, og undervisning, i det følgende benævnt »direkte FDU-aktioner«.

Nøgleaktionen, forskningsaktiviteterne og aktiviteterne for udvikling af generiske teknologier, støtten til forskningsinfrastruktur samt de aktiviteter, der gennemføres under de tværgående temaer, som beskrevet i bilag II, iværksættes gennem indirekte FDU-aktioner og direkte FDU-aktioner.

1. Indirekte FDU-aktioner

De indirekte FDU-aktioner omfatter fem kategorier: aktioner med omkostningsdeling, uddannelsesstipendier, støtte til net, samordnede aktioner og ledsageforanstaltninger. Aktioner med omkostningsdeling er hovedinstrumentet til gennemførelse af programmerne.

Euratom bidrager til disse aktioner med følgende støttesatser:

a) Aktioner med omkostningsdeling

- Forsknings- og teknologiudviklingsprojekter, demonstrationsprojekter og integrerede projekter

Forsknings- og teknologiudviklingsprojekter er projekter, der kan frembringe ny viden, som kan være nyttig, dels i forbindelse med udformning af nye produkter, processer eller tjenester eller væsentlig forbedring af eksisterende, dels til at imødekomme samfundsmæssige behov. Finansieringstilskuddet beløber sig principielt til 50 % af de støtteberettigede omkostninger. Hvor der er tale om organisationer, der ikke anvender et formålsbestemt budgetregnskab, dækkes de støtteberettigede ekstraudgifter, som forskningen medfører dog 100 %.

Demonstrationsprojekter er projekter, hvis formål er at påvise teknologiernes tekniske levedygtighed, idet markedsføringen ikke kan gennemføres i den øjeblikkelige situation. Finansieringstilskuddet beløber sig til 35 % af de støtteberettigede omkostninger.

Integrerede projekter både omfatter en forsknings- og teknologiudviklingsdel og en demonstrationsdel. Finansieringstilskuddet beløber sig til det vejede gennemsnit af de satser, der gælder for hver af de to dele.

- Støtter for at lette adgangen til forskningsinfrastruktur

Der ydes støtte til eksisterende forskningsinfrastrukturer for at gøre det lettere her at modtage forskerhold fra Euratom, så disse kan få de bedst mulige vilkår for deres forskningsarbejde.

Euratom bidrager til den bedst mulige udnyttelse af infrastrukturer med 100 % af de støtteberettigede ekstraudgifter, der opstår ved at modtage forskerhold fra Euratom og stille anlægget til rådighed.

b) Uddannelsesstipendier

Fællesskabssystemet af Marie Curie-stipendier til støtte for forskeruddannelse og forskermobilitet omfatter flere kategorier: stipendier til unge forskere med dokumenteret erfaring, stipendier til unge forskere med henblik på et uddannelsesophold i en virksomhed og udviklingsstipendier.

Som stipendier til unge forskere med dokumenteret forskningserfaring modtager stipendiaterne et beløb, der udelukkende skal dække deres leveomkostninger, herunder udgifter til en passende social sikring. Desuden modtager de et beløb, der skal dække deres flytteomkostninger.

I forbindelse med samarbejdet med tredjelande giver stipendieordningen mulighed for at tilbyde unge forskere fra tredjelande mulighed for et ophold i EF-laboratorier.

Euratom kan finansiere op til 100 % af de støtteberettigede udgifter til stipendiet og yde et bidrag til de støtteberettigede udgifter for den institution, der modtager stipendiaten, når institutionen ligger i EU.

c) Støtte til net

De tematiske net samler fabrikanter, brugere, universiteter, forskningscentre og organisationer for innovationsformidling eller -overførsel omkring et fælles teknisk-videnskabeligt mål for at lette integration og overførsel af viden, samarbejde mellem forskere og forskningsbrugere, for at sikre en bedre hensyntagen til markedets behov og for at gøre den videnskabelige og teknologiske ekspertise mere dynamisk. Euratom kan finansiere op til 100 % af de støtteberettigede ekstraomkostninger ved samordning og iværksættelse af tematiske net.

Nettene for forskeruddannelse etableres på avancerede eller nye forskningsområder og forskerne vælger frit, hvilke emner de skal omfatte. De sigter hovedsagelig mod uddannelse af unge forskere, som er på vej mod eller har taget ph.d.-graden. Euratom kan finansiere op til 100 % af de støtteberettigede ekstraomkostninger, der er forbundet med etablering og vedligeholdelse af nettet.

d) Samordnede aktioner:

Samordnede aktioner går ud på at samordne nationale FTU-projekter, der i forvejen er finansieret, for at udveksle erfaringer, forstærke den forskningsindsats, der gøres forskellige steder, for at nå op på en kritisk masse, formidle resultater og gøre brugere opmærksomme på dem. Euratom kan finansiere op til 100 % af de støtteberettigede ekstraomkostninger, der er forbundet med samordningen.

e) Ledsageforanstaltninger

Ledsageforanstaltninger bidrager til gennemførelsen af særprogrammer eller forberedelsen af kommende aktioner med det sigte at nå eller fastlægge de strategiske mål. I øvrigt sigter de mod at forberede eller understøtte andre indirekte aktioner. Foranstaltninger, hvis formål er at bringe produkter, processer eller tjenester i handelen, at gennemføre marketingaktiviteter eller salgsfremstød, kommer ikke i betragtning. Euratom kan finansiere op til 100 % af de støtteberettigede udgifter ved foranstaltningerne.

I beslutningerne om særprogrammer til gennemførelse af det femte rammeprogram kan ovenstående satser for Euratom-finansieringen kun fraviges i særlige, behørigt begrundede tilfælde for den pågældende aktion, især tilfælde, som falder ind under punkt 3. I disse beslutninger kan de ovenfor beskrevne indirekte FDU-aktioner dog præciseres, suppleres eller underkastes yderligere betingelser eller begrænsninger.

Øvrige nærmere bestemmelser om finansieringsbidrag fra virksomheder, forskningscentre og universiteter til indirekte FDU-aktioner fastsætter af Rådet i de finansieringsregler, der vedtages i medfør af traktatens artikel 7.

2. Direkte FDU-aktioner

De direkte FDU-aktioner, som skal gennemføres af Det Fælles Forskningscenter (FFC), omfatter institutionelle forskningsaktiviteter og institutionelle aktiviteter til videnskabelig og teknisk støtte. Institutionelle forskningsaktiviteter er aktiviteter, som FFC's kompetence eller anlæg giver centeret særlig eller ligefrem unikke muligheder for at udføre i Euratom, og som bidrager til gennemførelsen af Euratoms FDU-politik. Institutionelle aktiviteter til videnskabelig og teknisk støtte er aktiviteter, som er nødvendige for udformningen og gennemførelsen af fællesskabspolitikker og for Kommissionens traktatmæssige opgaver, som skal udføres af en neutral instans som FFC. Euratom finansierer normalt udgifterne til direkte FDU-aktioner 100 %.

3. Andre aktioner

De nærmere regler for Fællesskabets deltagelse i fællesforetagendet JET, i ITER-aktiviteterne, i associeringskontrakterne og i visse opgaver, som kun kan udføres af industrien, fastlægges i de respektive forsknings- og undervisningsprogrammer.