EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 29.9.2017 COM(2017) 559 final 2017/0242(COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om yderligere makrofinansiel bistand til Georgien {SWD(2017) 321 final}



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET •Forslagets begrundelse og formål Georgien står fortsat over for ugunstige internationale konjunkturer, der som følge af nedgangen i eksporten og pengeoverførslerne har bidraget til den forholdsvis svage vækst i BNP på 2,7 % i 2016 (sammenlignet med 2,9 % i 2015 og 4,6 % i 2014). Væksten i BNP forventes i 2017 – båret af forbrug og investeringer – at stige gradvis til 3,5 %. Den regionale og globale vækst forventes også at tiltage i 2017, men vil fortsat være underlagt risici i forbindelse med geopolitisk ustabilitet, protektionisme og udsving på de finansielle markeder. Georgiens underskud på de offentlige finanser er fortsat betydeligt (4,1 % af BNP både i 2016 og – ifølge Den Internationale Valutafonds (IMF) skøn – i 2017). Den offentlige gældskvote er steget fra 35,6 % i 2014 til 44,6 % i 2016, hvilket hovedsagelig skyldes, at ca. 80 % af den offentlige gæld er i fremmed valuta, og at den nationale valuta, den georgiske lari (GEL), faldt kraftigt i denne periode. Desuden er Georgiens betalingsbalancesituation fortsat sårbar som følge af et meget stort underskud på de løbende poster (12,4 % af BNP i 2016) og en høj udlandsgæld (111,8 % af BNP i 2016). Georgiens valutareserver har siden 2011 i absolutte tal været nogenlunde stabile og lå ved udgangen af 2016 på i alt 2,8 mia. USD, men behovet for reserver er ifølge IMF's sammensatte indikator steget. Derfor ligger reserverne i øjeblikket under det niveau, som IMF anser for passende. Georgien fortsætter også med at tilpasse sig til kravene i DCFTA (det vidtgående og brede frihandelsområde) -aftalen med EU, som giver muligheder, men også medfører tilpasningsomkostninger. På den baggrund nåede Georgien og IMF den 12. april 2017 til enighed om en treårig (2017-2020) udvidet aftale under den udvidede lånefacilitet. Den udvidede lånefacilitet udgør 100 % af Georgiens kvote i fonden (210,4 mio. SDR eller ca. 285 mio. USD). Formålet med den udvidede lånefacilitet er at støtte et økonomisk reformprogram, der vil hjælpe Georgien med at mindske den økonomiske sårbarhed og fremme en højere og mere inklusiv økonomisk vækst. Den 16. juni 2017 anmodede Georgiens regering desuden om makrofinansiel bistand fra EU. På baggrund af denne anmodning og set i lyset af den økonomiske situation i landet forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet et forslag om makrofinansiel bistand til Georgien, der er baseret på artikel 212, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Forslaget vedrører et beløb på op til 45 mio. EUR, hvoraf 35 mio. EUR ydes i form af lån og 10 mio. EUR i form af tilskud. Den foreslåede, nye makrofinansielle bistandsforanstaltning er den tredje efter Georgiens militære konflikt med Rusland i august 2008. I oktober 2008 gav EU ved den internationale donorkonference i Bruxelles tilsagn om to makrofinansielle bistandsforanstaltninger på hver 46 mio. EUR. Den første af disse foranstaltninger (46 mio. EUR, udelukkende i form af tilskud) blev gennemført i 2009-2010, og den anden (igen 46 mio. EUR, halvdelen i form af tilskud og halvdelen som lån) i 2015-2017. Den sidste rate af den makrofinansielle bistandsforanstaltning for perioden 2015-2017 blev udbetalt i maj 2017. Den foreslåede, nye makrofinansielle bistand fra EU vil hjælpe Georgien med at dække en del af landets behov for ekstern finansiering i perioden 2017-2020, som anslås til 752 mio. USD (671 mio. EUR). Med denne foranstaltning vil økonomiens kortsigtede sårbarheder i forhold til betalingsbalancen og de offentlige finanser blive mindsket. Foranstaltningen udformes og gennemføres samordnet med de tilpasnings- og reformprogrammer, som Georgien har aftalt med IMF og Verdensbanken, og med de reformer, som er aftalt i forbindelse med EU's budgetstøtteforanstaltninger og DCFTA-aftalen. Som nærmere beskrevet i Kommissionens arbejdsdokument, der ledsager dette forslag, finder Kommissionen bl.a. på grundlag af vurderingen af den politiske situation foretaget af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, at de politiske og økonomiske forudsætninger for den foreslåede makrofinansielle bistandsforanstaltning er opfyldt. •Generel baggrund De makroøkonomiske udsigter for Georgien er fortsat usikre. Den igangværende finanspolitiske konsolidering kan svække den indenlandske efterspørgsel og bremse den økonomiske vækst i Georgien. Desuden står den georgiske økonomi over for andre, mere omfattende risici, der skyldes de usikre regionale og globale økonomiske udsigter, uligevægt på betalingsbalancen (navnlig et stort og stadig voksende underskud på de løbende poster og en betydelig udlandsgæld) samt utilstrækkelige internationale reserver. Den økonomiske afmatning i regionen og det forhold, at de vigtigste handelspartneres valutaer er faldet kraftigt siden slutningen af 2014, har tynget Georgiens eksport og pengeoverførsler. Det har bidraget til, at den økonomiske vækst er aftaget fra 4,6 % i 2014 til 2,9 % i 2015 og 2,7 % i 2016. Georgiens vækst i BNP i 2016 kunne hovedsagelig tilskrives investeringer, mens det private forbrug fortsat var afdæmpet, hvilket afspejlede nedgangen i den disponible indkomst som følge af værdistigningen i egen valuta af husholdningernes tilbagebetalingsforpligtelser på lån i USD i en situation, hvor larien er faldet markant. Væksten i BNP forventes i 2017 – båret af forbrug og investeringer – at stige gradvis til 3,5 %, og til 5,0 % i 2020 (hvor den nyligt vedtagne aftale med IMF ophører). Vekselkursen (USD/GEL, middelkurs) steg fra 1,77 i 2014 til 2,27 i 2016 svarende til en nedskrivning af den georgiske lari på ca. 22 %. Virkningerne af disse udsving blev yderligere forstærket af den georgiske økonomis fortsat høje dollarisering, idet 70 % af indskuddene og 65 % af lånene i 2016 var i USD. Selv om arbejdsløsheden i Georgien (11,8 % ved udgangen af 2016) har været faldende siden 2009 (16,9 %), udgør den stadig en stor udfordring. Til trods for at der er blevet skabt beskæftigelsesmuligheder i nye vækstsektorer, særligt inden for turisme og andre tjenesteydelser, er der fortsat høj arbejdsløshed som følge af problemer i forbindelse med manglende overensstemmelse mellem udbudte og efterspurgte kompetencer og store regionale forskelle. Desuden findes der i Georgien ikke en ordning for arbejdsløshedsunderstøttelse. Hvad angår udenrigshandelen, forværredes Georgiens underskud på de løbende poster yderligere i 2016 til 12,4 % af BNP (fra 12,0 % af BNP i 2015 og 10,6 % i 2014). Som tidligere nævnt udgør dette underskud stadig en væsentlig sårbarhed. Underskuddet på de løbende poster voksede i perioden 2014-2016 til trods for opbremsningen i den økonomiske vækst, da den svage eksport mere end opvejede den lave indenlandske efterspørgsel efter import, hvilket førte til et større underskud på varebalancen. Underskuddet på de løbende poster forventes ifølge IMF's programprognoser at forværres yderligere til 12,9 % i 2017 for derefter at falde lidt til 11 % i 2020. Det meget store underskud på de løbende poster kan hovedsagelig tilskrives underskuddet i handelen med varer, som kun delvis opvejes af overskuddet i handelen med tjenesteydelser og af indkomster og overførsler fra udlandet, herunder pengeoverførsler. Underskuddet på betalingsbalancens løbende poster er hovedsagelig finansieret med udenlandske direkte investeringer, men det forventes at disse investeringer falder en smule, fra 11 % af BNP i 2016 til 10,3 % af BNP i 2017, og derefter holder sig på dette niveau indtil 2020. Endvidere har en gældsskabende kapitaltilstrømning bidraget til at finansiere underskuddet på de løbende poster. Derfor er Georgiens udlandsgæld, der i perioden 2008-2014 udgjorde omkring 80 % af BNP, i de efterfølgende år steget betydeligt og nåede ved udgangen af 2016 op på 111,8 % af BNP. Udlandsgælden forventes at stige yderligere til 120,2 % i 2020. Da det meste af udlandsgælden er i USD, har nedskrivningen af larien spillet en vigtig rolle i denne stigning. Georgiens nationalbank har generelt afholdt sig fra større interventioner på valutamarkedet og har tilladt, at larien er faldet i værdi. Derved er de internationale bruttoreserver overordnet set forblevet stabile. Ved udgangen af februar 2017 udgjorde de i alt 2,7 mia. USD (svarende til ca. 3 måneder af det følgende års import). I det nyligt vedtagne IMF-program sigtes der mod en stigning i reserverne på 54 %, fra 2,8 mia. USD ved udgangen af 2016 til 4,2 mia. USD i 2020 (svarende til importen i ca. 4 måneder). Den gennemsnitlige inflation (forbrugerprisindekset) faldt i 2016 til 2,1 % i forhold til 4,0 % i 2015. Forbrugerprisindekset ventes at stige til 5,7 % i 2017 i overensstemmelse med forhøjelsen af punktafgifterne, der trådte i kraft i januar 2017, men forventes at falde til 3,0 % i 2018 og forblive på dette niveau i 2019 og 2020.

Efter en lang periode med finanspolitisk konsolidering, der startede i 2009, begyndte underskuddet på de offentlige finanser i 2015 at vokse (3,8 % af BNP), til dels som følge af en stigning i de sociale udgifter til bekæmpelse af landets høje niveauer af fattigdom og ulighed, men det afspejlede også konjunkturnedgangens negative virkninger på skatteindtægterne. Budgetstillingen blev yderligere forværret i 2016. Som følge af både lavere indtægter end forventet og øgede udgifter forud for parlamentsvalget i oktober (hovedsageligt til forsvar, offentlig transport, infrastruktur og sundhedsvæsen) nåede det offentlige underskud ifølge IMF's skøn op på 4,1 % af BNP. Underskuddet på de offentlige finanser (som før godkendelsen af det nye IMF-program forventedes at stige yderligere til ca. 6 % af BNP i år) forventes i 2017 at forblive på det samme niveau (4,1 %) og derefter falde gradvist til 3,1 % i 2020. Også den offentlige gæld steg skønsmæssigt til ca. 44,6 % af BNP i 2016 (i forhold til 35,6 % i 2014) og forventes at stige yderligere og nå et højdepunkt på ca. 47 % i 2019 for derefter at falde gradvist. De georgiske myndigheders finanspolitiske strategi er baseret på yderligere konsolidering. De georgiske myndigheder har navnlig til hensigt at reducere de løbende udgifter (reduktion af lønudgifterne og administrationsudgifterne, effektivitetsforøgelse i sundhedsudgifterne samt en ny kontrol med udgifterne hos de lokale myndigheder) og vil samtidig øge anlægsudgifterne, navnlig til infrastruktur, og indføre en anden (finansieret) søjle i pensionssystemet. På indtægtssiden har de georgiske myndigheder forhøjet afgifterne (navnlig punktafgifter på tobaksvarer, køretøjer og brændstof) for at kompensere for indtægtstab som følge af selskabsskattereformen, der trådte i kraft i januar 2017, og er rede til om nødvendigt at træffe yderligere foranstaltninger. Den finanspolitiske konsolidering suppleres af strukturreformdagsordenen, der fokuserer på en forbedring af erhvervsklimaet, uddannelse og offentlig forvaltning samt investeringer i infrastruktur. Yderligere foranstaltninger er bl.a. finanspolitiske reformer (navnlig en forbedret forvaltning af de risici, der er forbundet med offentlig-private partnerskaber og statsejede virksomheder), en styrkelse af den finansielle sektor (f.eks. gennem indførelse af en indskudsgarantiordning og forbedring af lovgivnings-, tilsyns- og afviklingsrammen for banker) samt den løbende tilpasning til kravene i DCFTA-aftalen. IMF's prognoser fra marts 2017 peger i retning af betydelige behov for ekstern finansiering i perioden 2017-2020, idet det samlede eksterne finansieringsgab anslås til 752 mio. USD (256 mio. USD i 2017, 222 mio. USD i 2018, 183 mio. USD i 2019 og 91 mio. USD i 2020). Dette finansieringsgab kan hovedsageligt tilskrives tre forhold, nemlig: et relativt stort underskud på de løbende poster, behovet for at øge valutareserverne og forventningerne om en betydelig gældsafvikling. Den foreslåede makrofinansielle bistandsforanstaltning på 45 mio. EUR (ca. 50 mio. USD), foruden 23 mio. EUR (ca. 26 mio. USD), der blev udbetalt under den tidligere makrofinansielle bistandsforanstaltning i maj 2017, vil dække 10 % af det samlede anslåede finansieringsgab og 33 % af det resterende finansieringsgab (efter modregning af IMF's finansiering og den forventede udbetaling af lån med politisk konditionalitet fra Verdensbanken). Andre vigtige bidrag til dækning af det resterende finansieringsgab er bl.a. budgetstøtte fra AFD (det franske agentur for udviklingsbistand) (62 mio. USD i 2017) og Den Asiatiske Udviklingsbank (forventes at beløbe sig til 100 mio. USD i perioden 2018-2019). •Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører Den 12. august 2013 vedtog Europa-Parlamentet og Rådet afgørelse nr. 778/2013/EU om yderligere makrofinansiel bistand til Georgien for et beløb på 46 mio. EUR (halvdelen i form af tilskud og halvdelen i form af lån). Bistanden blev gennemført fuldt ud i perioden 2015-2017, og den sidste udbetaling fandt sted i maj 2017. •Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål EU og Georgien har i årenes løb udviklet nære politiske og økonomiske forbindelser, der har ført til indgåelsen af associeringsaftalen, herunder DCFTA-aftalen, der blev undertegnet i 2014 og trådte i kraft i juli 2016. Associeringsaftalen afløste den tidligere partnerskabs- og samarbejdsaftale og vil åbne mulighed for Georgiens politiske associering og økonomiske integration med EU. I EU's fælles støtteramme fastsættes de prioriterede samarbejdssektorer med Georgien, der finansieres under det europæiske naboskabsinstrument. Den fælles støtteramme for 2017-2020 er i øjeblikket ved at blive færdiggjort. Georgiens økonomiske bånd til EU er også veludviklede. I 2016 var EU Georgiens vigtigste handelspartner med en andel af handelen på 32,6 %, langt foran andre store handelspartnere (Tyrkiet og Rusland med en andel af handelen på henholdsvis 17,2 % og 8,1 %). EU er Georgiens vigtigste investeringspartner og donor. Lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, er berettigede til makrofinansiel bistand. EU's makrofinansielle bistand vil supplere de tilskud, der mobiliseres under det europæiske naboskabsinstrument og andre EU-programmer, og særligt bidrage til at opfylde betingelserne under de pakker for budgetstøtte, der gennemføres af EU. EU's makrofinansielle bistand vil øge merværdien ved og effektiviteten af EU's samlede finansielle interventioner, herunder andre finansielle instrumenter, idet den støtter de georgiske myndigheders indsats for at indføre passende rammer for den makroøkonomiske politik og strukturreformer. Georgien har konsolideret demokratiet og retsstaten samt yderligere styrket respekten for menneskerettighederne. Det seneste parlamentsvalg i oktober 2016 var velorganiseret og præget af konkurrence. For så vidt angår retsvæsenet har Georgiens reformer styrket uafhængigheden, professionalismen og ansvarligheden på dette område. På baggrund af ovenstående kan de politiske forudsætninger for tildeling af makrofinansiel bistand til Georgien, herunder aspektet politisk og økonomisk tilnærmelse til EU, anses for at være opfyldt. Kommissionens arbejdsdokument, som ledsager dette forslag, indeholder et bilag med en detaljeret vurdering af opfyldelsen af de politiske betingelser for makrofinansiel bistand udarbejdet af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil. 2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET •Resumé af forslaget Den påtænkte makrofinansielle bistandsforanstaltning vil beløbe sig til højst 45 mio. EUR. Kommissionen foreslår at yde bistanden i form af et mellemfristet lån på op til 35 mio. EUR og tilskud på op til 10 mio. EUR. I lyset af foranstaltningens foreslåede omfang overvejer Kommissionen at frigive bistanden i to rater. Den første rate ville bestå af en lånedel på 15 mio. EUR og en tilskudsdel på 5 mio. EUR, og den anden rate af en lånedel på 20 mio. EUR og en tilskudsdel på 5 mio. EUR. Bistanden vil blive forvaltet af Kommissionen. Der vil gælde specifikke bestemmelser om forebyggelse af svig og andre uregelmæssigheder i overensstemmelse med finansforordningen. Udbetalingerne under den foreslåede makrofinansielle bistandsforanstaltning vil være betinget af en vellykket evaluering inden for rammerne af IMF-programmet og Georgiens faktiske træk på midler fra IMF. Desuden vil Kommissionen – på EU's vegne – og de georgiske myndigheder fastlægge specifikke strukturreformforanstaltninger i et aftalememorandum. Disse reformforanstaltninger skal understøtte myndighedernes reformdagsorden og supplere de programmer, der er aftalt med IMF, Verdensbanken og andre donorer, samt de politiske programmer som led i EU's budgetstøtteforanstaltninger. De skal være i overensstemmelse med de vigtigste prioriteter for økonomiske reformer, som EU og Georgien er nået til enighed om inden for rammerne af associeringsaftalen, herunder DCFTA-aftalen og associeringsdagsordenen. Beslutningen om at udbetale ca. 22 % af den foreslåede bistand som tilskud (10 mio. EUR ud af i alt 45 mio. EUR) og resten som lån er begrundet i Georgiens økonomiske og sociale udviklingsniveau (målt som indkomst pr. indbygger – Georgien klassificeres af Verdensbanken som et land i den lavere mellemindkomstklasse – og forekomsten af fattigdom) samt af landets relativt høje gældsætning. Georgien er ganske vist ikke længere berettiget til finansiering på lempelige vilkår, hverken fra IMF eller fra Verdensbanken, men det har først været tilfældet relativt for nylig. Denne forbedring af landets status taler til fordel for at prioritere lånedelen.

•Retsgrundlag Retsgrundlaget for dette forslag er artikel 212, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. •Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence) Nærhedsprincippet er overholdt, eftersom målsætningerne om at genskabe den kortsigtede makroøkonomiske stabilitet i Georgien ikke i tilstrækkelig grad kan nås af medlemsstaterne på egen hånd og bedre kan nås af Den Europæiske Union. De vigtigste årsager er de budgetmæssige begrænsninger på nationalt plan og behovet for en stærk koordinering mellem donorerne for at maksimere bistandens omfang og virkning. •Proportionalitetsprincippet Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet: Det er begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at nå målsætningerne om kortsigtet makroøkonomisk stabilitet, og går ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. På grundlag af IMF's prognoser i forbindelse med den udvidede lånefacilitet har Kommissionen fastslået, at beløbet for den foreslåede, nye makrofinansielle bistand – ud over den sidste udbetaling under den tidligere makrofinansielle bistandsforanstaltning i maj 2017 – vil svare til 10 % af det samlede anslåede finansieringsgab for perioden 2017-2020 og 33 % af det resterende finansieringsgab (dvs. efter modregning af IMF's finansiering og den forventede udbetaling af lån med politisk konditionalitet fra Verdensbanken). Dette er i overensstemmelse med almindelig praksis for byrdefordeling i forbindelse med makroøkonomiske bistandsforanstaltninger under iagttagelse af den bistand, som Georgien har fået tilsagn om fra andre bilaterale og multilaterale donorer. •Valg af retsakt Projektfinansiering eller teknisk bistand vil ikke være egnet eller tilstrækkeligt til at opfylde disse makroøkonomiske mål. Den største merværdi ved makrofinansiel bistand i forhold til andre EU-instrumenter er, at den letter det eksterne finansieringspres og bidrager til at skabe en stabil makroøkonomisk ramme, bl.a. ved at fremme en holdbar betalingsbalance- og budgetsituation samt en passende ramme for strukturreformer. Ved at bidrage til indførelsen af en passende overordnet politisk ramme kan den makrofinansielle bistand øge effektiviteten af de aktioner, der finansieres i Georgien under andre og mere snævert fokuserede finansielle EU-instrumenter. 3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER •Høring af interesserede parter Den makrofinansielle bistand ydes som en integrerende del af den internationale støtte til økonomisk stabilisering i Georgien. Under udarbejdelsen af dette forslag om makrofinansiel bistand har Kommissionens tjenestegrene konsulteret IMF og Verdensbanken, som allerede har iværksat større finansieringsprogrammer og er i færd med at forberede nye programmer. Kommissionen har desuden været i løbende kontakt med de georgiske myndigheder. •Indhentning og brug af ekspertbistand I tråd med finansforordningens krav har Kommissionens tjenestegrene foretaget en operationel vurdering af Georgiens finansielle og administrative kredsløb for at fastslå, at de indførte procedurer for forvaltning af programbistand, herunder makrofinansiel bistand, tilvejebringer en tilstrækkelig garanti. De foreløbige resultater fra en tjenesterejse foretaget af et konsulentfirma med henblik på denne operationelle vurdering blev modtaget i september 2017. I vurderingen konkluderes det, at Georgiens aktuelle finansielle og administrative kredsløb er tilstrækkelige til at forvalte en ny makrofinansiel bistandsforanstaltning, selv om der fortsat er visse svagheder. Udkastet til den endelige rapport om den operationelle vurdering forventes at blive modtaget i november 2017. Udviklingen på dette område vil fortsat blive fulgt nøje, blandt andet via de regelmæssige statusrapporter om reformer af forvaltningen af de offentlige finanser, som udarbejdes af EU's delegation i Tbilisi. •Konsekvensanalyse EU's makrofinansielle bistand er et ekstraordinært nødinstrument til at håndtere alvorlige betalingsbalanceproblemer i tredjelande. Dette forslag om makrofinansiel bistand er derfor ikke underlagt et krav om gennemførelse af en konsekvensanalyse efter Kommissionens retningslinjer for bedre regulering, jf. SWD(2015) 111 final. Mere generelt bygger Kommissionens forslag om makrofinansiel bistand på erfaringer fra efterfølgende evalueringer foretaget i forbindelse med tidligere foranstaltninger i EU's naboskabsområde. Den nye makrofinansielle bistand og det økonomiske tilpasnings- og reformprogram, som er knyttet til den, bidrager til at lette Georgiens finansieringsbehov på kort sigt og samtidig støtte de politiske foranstaltninger, der tager sigte på at styrke betalingsbalancesituationen og den finansielle holdbarhed på mellemlang sigt samt styrke en holdbar vækst, og vil således supplere det program, der er indgået aftale om med IMF. Disse politiske betingelser bør være rettet mod nogle af de svagheder, der i årenes løb har vist sig i Georgiens økonomi og økonomiske styringssystem. Disse betingelser kan i princippet omfatte reformer til at styrke sociale sikkerhedsnet, forvaltningen af de offentlige finanser, styrke investeringsklimaet og støtte gennemførelsen af DCFTA-aftalen. 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET Den planlagte bistand vil blive ydet i form af lån og tilskud. Lånedelen vil blive finansieret via en lånoptagelsestransaktion, som Kommissionen vil gennemføre på vegne af EU. Lånebistandens virkninger for budgettet vil svare til tilførslerne til EU's garantifond for aktioner i forhold til tredjeland, til en sats på 9 % af de udbetalte beløb, fra budgetpost 01 03 06 ("Tilførsler til garantifonden"). Ud fra den antagelse, at de to udbetalinger af lånet (på 15 mio. EUR for den første rate og 20 mio. EUR for den anden rate) vil ske i 2018, vil tilførslerne i overensstemmelse med reglerne for garantifondmekanismen blive foretaget i budgettet for 2020 med et beløb på 3,15 mio. EUR. Tilskudsdelen af bistanden (5 mio. EUR for hver af de to rater, dvs. i alt 10 mio. EUR) vil blive finansieret over forpligtelsesbevillinger i 2018-budgettet opført på budgetpost 01 03 02 (Makrofinansiel bistand), og udbetalingerne finder ligeledes sted i 2018.

På grundlag af de aktuelle prognoser for udnyttelsen af budgetposterne 01 03 02 og 01 03 06 vurderer Kommissionen, at budgettet kan dække den foreslåede makrofinansielle bistandsforanstaltning for Georgien. 5.ANDRE FORHOLD •Fornyet gennemgang/revision/udløbsklausul Forslaget indeholder en udløbsklausul. Den foreslåede makrofinansielle bistand stilles til rådighed i to et halvt år regnet fra den første dag efter aftalememorandummets ikrafttræden. 2017/0242 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om yderligere makrofinansiel bistand til Georgien EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 212, stk. 2, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1)Forbindelserne mellem Den Europæiske Union (herefter "Unionen") og Georgien udvikles fortsat inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik og Det Østlige Partnerskab. Georgien tiltrådte Det Østlige Partnerskab i 2009, og der blev efterfølgende forhandlet en associeringsaftale mellem EU og Georgien. Denne aftale, der omfatter en gradvis indførelse af et vidtgående og bredt frihandelsområde (DCFTA), blev undertegnet i juni 2014 og trådte i kraft den 1. juli 2016. (2)Georgien står fortsat over for ugunstige internationale konjunkturer, der som følge af nedgangen i eksporten og pengeoverførslerne har bidraget til den forholdsvis svage vækst i BNP i 2016. Den regionale og globale vækst forventes at tiltage i 2017, men der er risiko for, at væksten vil falde igen. (3)Georgiens underskud på de offentlige finanser er fortsat betydeligt, og den offentlige gældskvote er stigende. Desuden er Georgiens betalingsbalancesituation fortsat sårbar som følge af et meget stort underskud på de løbende poster og en høj udlandsgæld. Georgiens valutareserver er forblevet stabile i absolutte tal, men i lyset af det stigende behov for reserver er de faldet til under det niveau, som Den Internationale Valutafond (IMF) anser for passende. Georgien fortsætter også med at tilpasse sig til kravene i DCFTA-aftalen med Unionen. (4)På den baggrund nåede de georgiske myndigheder og IMF i april 2017 til enighed om en treårig (2017-2020) udvidet lånefacilitet, der beløber sig til 285,3 mio. USD. Aftalen blev godkendt af IMF's bestyrelse den 12. april 2017. Formålet med den udvidede lånefacilitet er at støtte et økonomisk reformprogram, der vil hjælpe Georgien med at mindske den økonomiske sårbarhed og fremme en højere og mere inklusiv økonomisk vækst. (5)I betragtning af Georgiens resterende behov for ekstern finansiering har de georgiske myndigheder i juni 2017 anmodet om supplerende makrofinansiel bistand fra EU. (6)Siden den militære konflikt med Rusland i august 2008 har Unionen gennemført to makrofinansielle bistandsforanstaltninger til fordel for Georgien, som der blev givet tilsagn om ved den internationale donorkonference i Bruxelles i oktober 2008. Den første af disse foranstaltninger (46 mio. EUR, udelukkende i form af tilskud) blev gennemført i 2009-2010, og den anden (igen 46 mio. EUR, halvdelen i form af tilskud og halvdelen som lån) i 2015-2017. Unionen har også stillet 610-746 mio. EUR til rådighed for Georgien under det europæiske naboskabsinstrument for perioden 2014-2020, herunder budgetstøtte og teknisk bistand. Desuden har Georgien inden for rammerne af naboskabsinvesteringsfaciliteten modtaget bidrag på ca. 86 mio. EUR til projekter i Georgien i perioden 2008-2017.

(7)Eftersom Georgien er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, bør landet betragtes som berettiget til at modtage makrofinansiel bistand fra Unionen. (8)Unionens makrofinansielle bistand bør være et ekstraordinært finansielt instrument til ubunden og uspecificeret betalingsbalancestøtte, som sigter mod at dække modtagerens umiddelbare behov for ekstern finansiering, og bør understøtte gennemførelsen af et politisk program, der indeholder stærke øjeblikkelige tilpasnings- og strukturreformforanstaltninger for at forbedre betalingsbalancen på kort sigt. (9)Eftersom der stadig findes et stort resterende eksternt finansieringsgab på Georgiens betalingsbalance, som overstiger de midler, der stilles til rådighed af IMF og andre multilaterale institutioner, anses Unionens makrofinansielle bistand til Georgien, i kombination med IMF-programmet, under de nuværende ekstraordinære omstændigheder for at være en hensigtsmæssig reaktion på Georgiens anmodning om støtte til økonomisk stabilisering. Unionens makrofinansielle bistand støtter Georgiens økonomiske stabilisering og strukturreformdagsorden, idet den udgør et supplement til midler, der stilles til rådighed under IMF's finansielle ordning. (10)Unionens makrofinansielle bistand bør sigte mod at støtte genopretningen af en holdbar ekstern finansieringssituation for Georgien og derved støtte landets økonomiske og sociale udvikling. (11)Fastsættelsen af beløbet for Unionens makrofinansielle bistand er baseret på en omfattende kvantitativ vurdering af Georgiens resterende behov for ekstern finansiering og tager hensyn til landets evne til at finansiere sig selv med egne midler, navnlig med de internationale reserver, det har til rådighed. Unionens makrofinansielle bistand bør supplere programmerne og de midler, der stilles til rådighed af IMF og Verdensbanken. Fastsættelsen af bistandsbeløbet tager også højde for forventede finansielle bidrag fra bilaterale og multilaterale donorer og behovet for at sikre en retfærdig byrdefordeling mellem Unionen og andre donorer samt for den allerede eksisterende anvendelse af Unionens andre eksterne finansieringsinstrumenter i Georgien og merværdien af Unionens samlede engagement. (12)I betragtning af Georgiens resterende behov for ekstern finansiering, landets økonomiske og sociale udviklingsniveau, målt som indkomst pr. indbygger, og forekomsten af fattigdom samt landets gældssætning, bør en del af bistanden ydes i form af tilskud. (13)Kommissionen bør sikre, at Unionens makrofinansielle bistand juridisk og indholdsmæssigt er i overensstemmelse med de vigtigste principper, mål og foranstaltninger, der træffes som led i de forskellige eksterne foranstaltninger, og andre af Unionens relevante politikker. (14)Unionens makrofinansielle bistand bør understøtte Unionens udenrigspolitik over for Georgien. Kommissionens tjenestegrene og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil bør arbejde tæt sammen under hele den makrofinansielle bistandsforanstaltning med henblik på at koordinere og sikre sammenhæng i Unionens udenrigspolitik. (15)Unionens makrofinansielle bistand bør understøtte Georgiens tilslutning til fælles værdier med Unionen, herunder demokrati, retsstat, god regeringsførelse, respekt for menneskerettighederne, bæredygtig udvikling og bekæmpelse af fattigdom, samt landets tilslutning til principperne om åben, regelbaseret og fair handel. (16)Det bør være en forudsætning for tildeling af Unionens makrofinansielle bistand, at Georgien respekterer effektive, demokratiske mekanismer – herunder et parlamentarisk flerpartisystem – og retsstatsprincippet samt sikrer respekt for menneskerettighederne. Derudover bør de specifikke målsætninger for Unionens makrofinansielle bistand styrke effektiviteten, gennemsigtigheden og ansvarligheden af systemerne til forvaltning af offentlige finanser i Georgien og fremme strukturreformer, der har til formål at støtte en holdbar og inklusiv vækst, jobskabelse og finanspolitisk konsolidering. Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil bør regelmæssigt føre kontrol med, såvel at forudsætningerne opfyldes, som at disse mål nås. (17)For at sikre, at Unionens finansielle interesser i forbindelse med denne makrofinansielle bistand beskyttes effektivt, bør Georgien vedtage hensigtsmæssige foranstaltninger til at forebygge og bekæmpe svig, korruption og andre uregelmæssigheder i forbindelse med bistanden. Derudover bør det fastsættes, at Kommissionen gennemfører kontrol, og at Revisionsretten foretager den fornødne revision. (18)Unionens makrofinansielle bistand stilles til rådighed med forbehold af Europa-Parlamentets og Rådets bemyndigelse (som budgetmyndighed). (19)Størrelsen af den makrofinansielle bistand, der ydes i form af tilskud, og størrelsen af den hensættelse, der kræves til den makrofinansielle bistand i form af lån, bør stemme overens med budgetbevillingerne i den flerårige finansielle ramme. (20)Unionens makrofinansielle bistand bør forvaltes af Kommissionen. For at sikre, at Europa-Parlamentet og Rådet er i stand til at følge gennemførelsen af denne afgørelse, bør Kommissionen regelmæssigt holde dem underrettet om udviklingen i forbindelse med bistanden og forsyne dem med den relevante dokumentation. (21)For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne afgørelse bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011. (22)Unionens makrofinansielle bistand bør ledsages af økonomisk-politiske betingelser, som nedfældes i et aftalememorandum. For at sikre ensartede gennemførelsesbetingelser, samt af effektivitetshensyn, bør Kommissionen gives bemyndigelse til at forhandle om disse betingelser med de georgiske myndigheder under tilsyn af et udvalg sammensat af repræsentanter for medlemsstaterne i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 182/2011. I henhold til denne forordning bør rådgivningsproceduren som hovedregel finde anvendelse i alle tilfælde, medmindre andet er fastsat i forordningen. I betragtning af den potentielt store betydning af bistand på mere end 90 mio. EUR vil det være hensigtsmæssigt, at undersøgelsesproceduren anvendes for transaktioner over denne tærskel. I betragtning af størrelsen af Unionens makrofinansielle bistand til Georgien bør rådgivningsproceduren finde anvendelse på vedtagelsen af aftalememorandummet og på enhver reduktion, suspendering eller annullering af bistanden — VEDTAGET DENNE AFGØRELSE: Artikel 1 1. Unionen stiller makrofinansiel bistand på højst 45 mio. EUR til rådighed for Georgien ("Unionens makrofinansielle bistand") for at støtte Georgiens økonomiske stabilisering og omfattende reformdagsorden. Af dette maksimumbeløb ydes op til 35 mio. EUR i form af lån og op til 10 mio. EUR i form af tilskud. Frigivelsen af Unionens makrofinansielle bistand er betinget af, at Europa-Parlamentet og Rådet godkender Unionens budget for det relevante år. Bistanden skal bidrage til at dække Georgiens betalingsbalancebehov som angivet i IMF-programmet. 2. Til finansiering af lånedelen i Unionens makrofinansielle bistand bemyndiges Kommissionen til på Unionens vegne at låne de nødvendige midler på kapitalmarkederne eller fra finansielle institutioner og videreudlåne dem til Georgien. Lånene skal have en gennemsnitlig løbetid på højst 15 år.

3. Kommissionen forvalter frigivelsen af Unionens makrofinansielle bistand på en måde, der er i overensstemmelse med de aftaler eller overenskomster, der er indgået mellem IMF og Georgien, og med de centrale principper og målsætninger i de økonomiske reformer, som er fastlagt i associeringsaftalen mellem EU og Georgien, herunder DCFTA-aftalen inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik. Kommissionen holder regelmæssigt Europa-Parlamentet og Rådet underrettet om udviklingen i Unionens makrofinansielle bistand, herunder udbetalingen heraf, og forsyner i god tid disse institutioner med den relevante dokumentation. 4. Unionens makrofinansielle bistand stilles til rådighed i en periode på to et halvt år regnet fra den første dag efter ikrafttrædelsen af det aftalememorandum, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1. 5. Sker der i løbet af den periode, hvor Unionens makrofinansielle bistand udbetales, et afgørende fald i Georgiens finansieringsbehov i forhold til de oprindelige prognoser, nedsætter Kommissionen efter rådgivningsproceduren i artikel 7, stk. 2, størrelsen af bistanden eller suspenderer eller annullerer den. Artikel 2 1. Det er en forudsætning for tildeling af Unionens makrofinansielle bistand, at Georgien respekterer effektive, demokratiske mekanismer – herunder et parlamentarisk flerpartisystem – og retsstatsprincippet, samt sikrer respekt for menneskerettighederne. 2. Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil kontrollerer, at disse forudsætninger overholdes i hele den periode, hvor Unionen yder makrofinansiel bistand. 3. Denne artikels stk. 1 og 2 anvendes i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2010/427/EU. Artikel 3 1. Kommissionen aftaler efter rådgivningsproceduren i artikel 7, stk. 2, med de georgiske myndigheder klart definerede økonomisk-politiske og finansielle betingelser, der fokuserer på strukturreformer og sunde offentlige finanser, som Unionens makrofinansielle bistand skal være underlagt, og disse betingelser fastlægges i et aftalememorandum ("aftalememorandummet"), som omfatter en tidsramme for betingelsernes opfyldelse. De økonomisk-politiske og finansielle betingelser i aftalememorandummet skal være i overensstemmelse med de aftaler eller overenskomster, der henvises til i artikel 1, stk. 3, herunder de makroøkonomiske tilpasnings- og strukturreformprogrammer, som Georgien har gennemført med støtte fra IMF. 2. Betingelserne omhandlet i stk. 1 har især til formål at styrke effektiviteten, gennemsigtigheden og ansvarligheden af systemerne til forvaltning af offentlige finanser i Georgien og for anvendelsen af Unionens makrofinansielle bistand. Fremskridt med hensyn til gensidig markedsåbning, udvikling af regelbaseret og fair handel samt andre prioriteringer i sammenhæng med Unionens udenrigspolitik skal også tages med i betragtning ved udformningen af de politiske foranstaltninger. Kommissionen fører regelmæssigt kontrol med de fremskridt, der gøres i retning af disse mål. 3. De detaljerede finansielle vilkår for Unionens makrofinansielle bistand fastlægges i en låneaftale og en tilskudsaftale, der indgås mellem Kommissionen og de georgiske myndigheder. 4. Kommissionen kontrollerer regelmæssigt, om betingelserne i artikel 4, stk. 3, fortsat er opfyldt, herunder om Georgiens økonomiske politik er i overensstemmelse med målene for Unionens makrofinansielle bistand. I den forbindelse arbejder Kommissionen tæt sammen med IMF og Verdensbanken og, når det er nødvendigt, med Europa-Parlamentet og Rådet. Artikel 4 1. På de i stk. 3 nævnte betingelser stiller Kommissionen Unionens makrofinansielle bistand til rådighed i rater, der hver består af en låne- og en tilskudsdel. Raternes størrelse fastsættes i det aftalememorandum, der er omhandlet i artikel 3. 2. Den del af Unionens makrofinansielle bistand, der ydes i form af lån, stilles om fornødent til rådighed i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 480/2009. 3. Kommissionen frigiver den anden rate under forudsætning af, at alle følgende betingelser er opfyldt: a)forudsætningen i artikel 2 er opfyldt b)kontinuerlig tilfredsstillende gennemførelse af et politikprogram, der omfatter stærke tilpasnings- og strukturreformforanstaltninger støttet af en ikkeforebyggende IMF-låneaftale og c)tilfredsstillende gennemførelse af de økonomisk-politiske og finansielle betingelser i aftalememorandummet.

Anden rate frigives i princippet ikke tidligere end tre måneder efter frigivelsen af første rate. 4. Såfremt betingelserne i stk. 3 ikke opfyldes, skal Kommissionen midlertidigt suspendere eller annullere udbetalingen af Unionens makrofinansielle bistand. I sådanne tilfælde underretter den Europa-Parlamentet og Rådet om årsagerne til denne suspendering eller annullering. 5. Unionens makrofinansielle bistand udbetales til Georgiens nationalbank. Under iagttagelse af de bestemmelser, der fastlægges i aftalememorandummet, herunder en bekræftelse af de resterende budgetfinansieringsbehov, kan Unionens midler udbetales til Georgiens finansministerium som den endelige modtager. Artikel 5 1. De lånoptagelses- og långivningstransaktioner, der vedrører lånedelen i Unionens makrofinansielle bistand, gennemføres i euro med samme valørdato, og må for Unionen ikke indebære nogen ændring af løbetiden eller udsætte den for eventuelle valutakurs- eller renterisici eller nogen anden kommerciel risiko. 2. Tillader omstændighederne det, og anmoder Georgien herom, kan Kommissionen træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at der i lånebetingelserne indføjes en klausul om førtidig tilbagebetaling, og at betingelserne for lånoptagelsestransaktionerne indeholder en tilsvarende klausul. 3. Tillader omstændighederne en forbedring af rentesatsen på lånet, og anmoder Georgien herom, kan Kommissionen beslutte at refinansiere hele eller en del af sin oprindelige lånoptagelse eller omlægge de tilsvarende finansielle betingelser. Refinansierings- eller omlægningstransaktioner gennemføres i overensstemmelse med stk. 1 og 4 og må ikke resultere i en forlængelse af løbetiden for de pågældende lån eller i en forhøjelse af restgælden på datoen for refinansieringen eller omlægningen. 4. Alle Unionens omkostninger, som vedrører de lånoptagelses- og långivningstransaktioner, der er omfattet af denne afgørelse, afholdes af Georgien. 5. Kommissionen underretter Europa-Parlamentet og Rådet om udviklingen i de transaktioner, der er omhandlet i stk. 2 og 3. Artikel 6 1. Unionens makrofinansielle bistand gennemføres i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012. 2. Unionens makrofinansielle bistand gennemføres ved direkte forvaltning. 3. Låneaftalen og tilskudsaftalen, der indgås med de georgiske myndigheder, skal indeholde bestemmelser, der: d)sikrer, at Georgien regelmæssigt kontrollerer, at midler modtaget fra Unionens budget er blevet anvendt efter hensigten, træffer passende foranstaltninger til at forhindre uregelmæssigheder og svig og om nødvendigt tager retlige skridt til at inddrive eventuelt misbrugte midler, der er udbetalt i henhold til denne afgørelse e)sikrer beskyttelsen af Unionens finansielle interesser og navnlig fastlægger specifikke foranstaltninger til at forhindre og bekæmpe svig, korruption og andre uregelmæssigheder, der kan påvirke Unionens makrofinansielle bistand, jf. Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95, Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2185/96 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 f)udtrykkeligt bemyndiger Kommissionen, herunder Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig, eller dens repræsentant til at foretage kontrol og inspektion på stedet g)udtrykkeligt bemyndiger Kommissionen og Revisionsretten til at foretage revision i og efter rådighedsperioden for Unionens makrofinansielle bistand, herunder dokumentrevision og revision på stedet, f.eks. operationelle vurderinger h)sikrer, at Unionen har ret til førtidig tilbagebetaling af lånet og/eller fuld tilbagebetaling af tilskuddet, hvis det konstateres, at Georgien i forbindelse med forvaltningen af Unionens makrofinansielle bistand har været involveret i svig eller korruption eller andre illegale aktiviteter, som skader Unionens finansielle interesser. 4. Inden gennemførelsen af Unionens makrofinansielle bistand undersøger Kommissionen ved hjælp af en operationel vurdering, om Georgien råder over forsvarlige finansielle ordninger, administrative procedurer samt interne og eksterne kontrolmekanismer, der er relevante for denne bistand. Artikel 7

1. Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011. 2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011. Artikel 8 1. Senest den 30. juni hvert år forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af denne afgørelse i det foregående år, herunder en evaluering af denne gennemførelse. I rapporten: i)gennemgås de fremskridt, der er gjort med hensyn til gennemførelsen af Unionens makrofinansielle bistand j)vurderes Georgiens økonomiske situation og udsigter samt fremskridt med at gennemføre de i artikel 3, stk. 1, omhandlede politiske foranstaltninger k)redegøres der for forbindelsen mellem de økonomisk-politiske betingelser, der er fastlagt i aftalememorandummet, Georgiens aktuelle økonomiske og finanspolitiske situation og Kommissionens afgørelser om frigivelse af raterne af Unionens makrofinansielle bistand. 2. Senest to år efter udløbet af den rådighedsperiode, der er omhandlet i artikel 1, stk. 4, forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en efterfølgende evalueringsrapport, som vurderer resultaterne og effektiviteten af Unionens gennemførte makrofinansielle bistand, og i hvilket omfang den har bidraget til bistandens mål. Artikel 9 Denne afgørelse træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Udfærdiget i Bruxelles, den . På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne Formand Formand FINANSIERINGSOVERSIGT 1.FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1.Forslagets/initiativets betegnelse 1.2.Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen 1.3.Forslagets/initiativets art 1.4.Mål 1.5.Forslagets/initiativets begrundelse

1.6.Varighed og finansielle virkninger 1.7.Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r) 2.FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1.Bestemmelser om kontrol og rapportering 2.2.Forvaltnings- og kontrolsystem 2.3.Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder 3.FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1.Berørt(e) udgiftspost(er) på budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme 3.2.Anslåede virkninger for udgifterne 3.2.1.Sammenfatning af de anslåede virkninger for udgifterne 3.2.2.Anslåede virkninger for aktionsbevillingerne 3.2.3.Anslåede virkninger for administrationsbevillingerne 3.2.4.Forenelighed med indeværende flerårige finansielle ramme 3.2.5.Tredjemands bidrag til finansieringen 3.3.Anslåede virkninger for indtægterne FINANSIERINGSOVERSIGT 1.FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1.Forslagets/initiativets betegnelse Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om makrofinansiel bistand til Georgien 1.2.Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen

Politikområde: Afsnit 01 – Økonomiske og finansielle anliggender Aktivitet: 03 – Internationale økonomiske og finansielle anliggender 1.3.Forslagets/initiativets art X Forslaget/initiativet vedrører en ny foranstaltning 1.4.Mål 1.4.1.Det eller de af Kommissionens flerårige strategiske mål, som forslaget/initiativet vedrører "Nyt skub i beskæftigelse, vækst og investeringer: at fremme velfærd uden for EU" Der er følgende aktivitetsområder med relation til GD ECFIN: (a)støtte makrofinansiel stabilitet og fremme vækstfremmende reformer uden for EU, bl.a. gennem regelmæssige økonomiske dialoger med centrale partnere og ved at yde makrofinansiel bistand og (b)støtte udvidelsesprocessen, gennemføre EU's naboskabspolitik og EU's prioriteter i andre tredjelande ved at foretage økonomiske analyser samt ved evalueringer af politikker og rådgivning. 1.4.2.Specifikke mål og berørte ABM/ABB-aktiviteter Specifikt mål "At fremme velfærd uden for EU" Berørte ABM/ABB-aktiviteter (a)støtte makrofinansiel stabilitet og fremme vækstfremmende reformer uden for EU, bl.a. gennem regelmæssige økonomiske dialoger med centrale partnere og ved at yde makrofinansiel bistand og (b)støtte udvidelsesprocessen, gennemføre EU's naboskabspolitik og EU's prioriteter i andre tredjelande ved at foretage økonomiske analyser samt ved evalueringer af politikker og rådgivning. 1.4.3.Forventede resultater og virkninger Den foreslåede bistand består af et EU-lån på op til 35 mio. EUR og et tilskud på op til 10 mio. EUR til Georgien. Formålet med bistanden er at bidrage til en mere holdbar betalingsbalancesituation. Bistanden, der skal udbetales i to rater, forventes at hjælpe landet igennem den vanskelige økonomiske situation og betalingsbalancesituation, som det står overfor. Den vil også fremme strukturreformer, som skal styrke den holdbare økonomiske vækst, mindske de makroøkonomiske sårbarheder og forbedre forvaltningen af de offentlige finanser. 1.4.4.Virknings- og resultatindikatorer Myndighederne skal regelmæssigt indberette en række indikatorer til Kommissionens tjenestegrene og aflægge detaljeret rapport om opfyldelsen af de aftalte politikbetingelser forud for udbetalingen af alle rater af bistanden. Kommissionens tjenestegrene vil løbende overvåge forvaltningen af de offentlige finanser efter den operationelle vurdering af de finansielle kredsløb og administrative procedurer i Georgien, der er foretaget i forbindelse med forberedelsen af denne foranstaltning. EU's delegation i Tbilisi vil også foretage regelmæssige indberetninger om emner, der er relevante for overvågningen af bistanden. Kommissionens tjenestegrene vil holde tæt kontakt med IMF og Verdensbanken for at drage fordel af den indsigt, de har fået i forbindelse med deres igangværende aktiviteter i Georgien.

Den foreslåede lovgivningsmæssige afgørelse indeholder bestemmelser om årlig rapportering til Rådet og Europa-Parlamentet, som skal omfatte en vurdering af gennemførelsen af denne foranstaltning. Der vil blive foretaget en uafhængig efterfølgende evaluering af bistanden inden for to år efter rådighedsperiodens udløb. 1.5.Forslagets/initiativets begrundelse 1.5.1.Behov, der skal opfyldes på kort eller lang sigt Udbetalingen af bistanden er betinget af, at der opnås tilfredsstillende resultater ved gennemførelsen af det økonomiske program mellem Georgien og IMF, der blev godkendt af IMF's bestyrelse den 12. april 2017. Derudover aftaler Kommissionen med de georgiske myndigheder specifikke politikbetingelser, som er opført i et aftalememorandum og skal opfyldes, før den anden rate frigives af Kommissionen. 1.5.2.Merværdien ved en indsats fra EU's side Den foreslåede makrofinansielle bistand vil hjælpe Georgien med at overvinde følgerne af de ugunstige internationale konjunkturer, der som følge af nedgangen i eksporten og pengeoverførslerne har bidraget til en forholdsvis svag vækst i BNP i 2016, samt mindske sårbarheden af landets betalingsbalance og tilpasse sig kravene i DCFTA-aftalen. Derved vil den foreslåede makrofinansielle bistand bidrage til at fremme makroøkonomisk stabilitet og strukturreformer i landet. Ved at supplere de ressourcer, der stilles til rådighed af de internationale finansielle institutioner, andre EU-instrumenter og andre donorer, vil den bidrage til den samlede effektivitet af den finansielle hjælpepakke fra det internationale donorsamfund. Det foreslåede program vil også styrke regeringens reformbestræbelser og dens ønske om nærmere forbindelser med EU. Dette kan bl.a. nås ved at fastlægge hensigtsmæssige betingelser for udbetalingen af bistanden. Set i en større sammenhæng vil programmet desuden sende et signal til de øvrige lande i regionen om, at EU er rede til at støtte lande, der iværksætter politiske reformer i perioder med økonomiske vanskeligheder. 1.5.3.Erfaringer fra lignende foranstaltninger Siden 2004 er der gennemført mere end femten efterfølgende evalueringer af makrofinansielle bistandsforanstaltninger. I disse evalueringer konkluderes det, at makrofinansielle bistandsforanstaltninger reelt – om end nogle gange i beskedent og indirekte omfang – bidrager til at forbedre den økonomiske stilling over for udlandet og den makroøkonomiske stabilitet samt til gennemførelsen af strukturreformer i modtagerlandet. I de fleste tilfælde har de makrofinansielle bistandsforanstaltninger haft en positiv indvirkning på modtagerlandets betalingsbalance og bidraget til at lempe budgetmæssige begrænsninger. Den førte også til en lidt større økonomisk vækst. 1.5.4.Sammenhæng med andre relevante instrumenter og eventuel synergivirkning EU er Georgiens største donor. EU's bistand til Georgien under det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI) i perioden 2007-2013 beløb sig til 452 mio. EUR. I perioden 2014-2020 vil EU's bistand til Georgien under det europæiske naboskabsinstrument kunne spænde mellem en minimumstildeling på 610 mio. EUR og maksimalt 746 mio. EUR. Disse midler suppleres af finansiering fra andre EU-instrumenter såsom naboskabsinvesteringsfaciliteten. Foruden de bilaterale samarbejdsprogrammer får Georgien støtte fra forskellige regionale programmer, hovedsageligt inden for transport, energi og miljø. Georgien deltager desuden i initiativer, som er åbne for alle naboskabslande, f.eks. Erasmus+, TAIEX og SIGMA. Foruden det europæiske naboskabsinstrument er Georgien berettiget til finansiering under EU's tematiske instrumenter og programmer: det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR), instrumentet til sikring af stabilitet og fred samt programmerne om civilsamfundsorganisationer og lokale myndigheder, menneskelig udvikling og migration og asyl. Den Europæiske Investeringsbank har desuden ydet lån på 1 267 mio. EUR siden 2010. Den største merværdi ved makrofinansiel bistand i forhold til andre EU-instrumenter er, at den bidrager til at skabe stabile makroøkonomiske rammer, blandt andet ved at fremme en holdbar betalingsbalance- og budgetsituation, samt en hensigtsmæssig ramme for strukturreformer. Makrofinansiel bistand udgør ikke en løbende finansiel støtte til den langsigtede økonomiske og sociale udvikling i modtagerlandene. Den skal ophøre, så snart landets eksterne finansielle situation er blevet bragt tilbage på en holdbar kurs. Derefter afløses den af EU's almindelige samarbejdsbistandsinstrumenter. Den makrofinansielle bistand er også beregnet til at supplere interventioner fra de internationale finansielle institutioner, navnlig de tilpasnings- og reformprogrammer, der er støttet af IMF's udvidede lånefacilitet og Verdensbankens udviklingspolitiske lån. 1.6.Varighed og finansielle virkninger X Forslag/initiativ af begrænset varighed X Forslag/initiativ gældende i to et halvt år fra aftalememorandummets ikrafttræden som angivet i afgørelsens artikel 1, stk. 4 X Finansielle virkninger forventes fra 2017 til 2020 1.7.Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r) X Direkte forvaltning ved Kommissionen 2.FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER

2.1.Bestemmelser om kontrol og rapportering Denne bistand er af makroøkonomisk karakter og er udformet i overensstemmelse med det IMF-støttede økonomiske program. Kommissionens overvågning af foranstaltningen finder sted på grundlag af udviklingen i gennemførelsen af IMF-programmet og de specifikke reformforanstaltninger, der skal fastlægges i et aftalememorandum med de georgiske myndigheder (jf. også punkt 1.4.4.). 2.2.Forvaltnings- og kontrolsystem 2.2.1.Konstaterede risici Den foreslåede makrofinansielle bistandsforanstaltning er forbundet med risici af både forvaltningsmæssig og politisk karakter. Der er risiko for, at den makrofinansielle bistand kan anvendes på svigagtig vis. Da den makrofinansielle bistand ikke er øremærket til bestemte udgifter afholdt af Georgien, er denne risiko relateret til faktorer som den generelle kvalitet af forvaltningssystemerne i nationalbanken og finansministeriet og tilstrækkeligheden af den interne og eksterne revisionskapacitet. En anden risiko hænger sammen med muligheden for, at Georgien ikke vil kunne efterkomme de finansielle forpligtelser over for EU, der udspringer af den foreslåede makrofinansielle bistand i form af lån (risiko for misligholdelse eller kreditrisiko). En sådan situation kan f.eks. forårsages af en væsentlig yderligere forringelse af betalingsbalancen og landets budgetstilling. En yderligere væsentlig risiko ved foranstaltningen skyldes den geopolitiske situation i regionen, navnlig på grund af Georgiens fortsat vanskelige forhold til Rusland og løsrivelsesområderne Abkhasien og Sydossetien. En forværring af den regionale geopolitiske situation kan have en negativ indvirkning på Georgiens makroøkonomiske stabilitet og dermed på en tilfredsstillende gennemførelse af IMF-programmet samt udbetalingen og/eller tilbagebetalingen af den foreslåede makrofinansielle bistand. Endelig står den georgiske økonomi over for andre, mere omfattende risici, der skyldes de usikre regionale og globale økonomiske udsigter. Den regionale og globale vækst forventes at tiltage i 2017, men vil fortsat være afdæmpet og underlagt risici i forbindelse med protektionisme, udsving på de finansielle markeder og en mulig yderligere opskrivning af den amerikanske dollar. Hvis disse risici realiseres, kan de bremse den økonomiske vækst i Georgien, hvilket i forbindelse med en vedvarende høj grad af ulighed og et relativt begrænset socialt sikkerhedsnet kan veje tungt på budgettet og svække den nationale støtte til strukturreformer. 2.2.2.Påtænkt(e) kontrolmetode(r) Den makrofinansielle bistand vil blive verificeret, kontrolleret og revideret på Kommissionens ansvar af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig og af Den Europæiske Revisionsret. 2.2.3.Omkostninger og fordele ved kontrollen og omfanget af sandsynlig misligholdelse Basisomkostningerne for Kommissionen i forbindelse med verificering og kontrol er beskrevet i tabel 3.2.1. Der er desuden omkostninger for Den Europæiske Revisionsret og i forbindelse med mulige interventioner fra Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig. Den operationelle vurdering af Georgiens finansielle og administrative kredsløb, som Kommissionens tjenestegrene – med hjælp fra eksterne konsulenter – skal afslutte i 2017, bidrager til at vurdere risici for misbrug af midlerne, og giver som en yderligere fordel nyttige oplysninger om de nødvendige reformer inden for forvaltningen af de offentlige finanser, som kan afspejles i de politiske betingelser, der er knyttet til foranstaltningen. Med hensyn til omfanget af sandsynlig misligholdelse vurderes risikoen for misligholdelse (i form af manglende tilbagebetaling af lånet eller misbrug af midlerne) at være lav på grundlag af de erfaringer, der er gjort med instrumentet for makrofinansiel bistand siden dets indførelse. 2.3.Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder For at mindske risiciene for svigagtig anvendelse af midlerne vil der blive truffet en række foranstaltninger: For det første vil låneaftalen og tilskudsaftalen indeholde en række bestemmelser om inspektion, forebyggelse af svig, revisioner og inddrivelse af midler i tilfælde af svig eller korruption. Bistanden vil desuden blive indbetalt på en særlig konto i Georgiens nationalbank. For det andet er Kommissionens tjenestegrene i øjeblikket med hjælp fra eksterne konsulenter ved at afslutte et udkast til en operationel vurdering af pålideligheden af Georgiens finansielle kredsløb og administrative procedurer, der er relevante for denne type bistand. Konsulenterne konkluderer i deres foreløbige resultater, som blev fremsendt i september 2017, at Georgiens aktuelle finansielle og administrative kredsløb er tilstrækkelige til at forvalte en ny makrofinansiel bistandsforanstaltning, selv om der fortsat er visse svagheder. Endelig vil bistanden blive verificeret, kontrolleret og revideret på Kommissionens ansvar af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig og af Den Europæiske Revisionsret. 3.FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1.Berørt(e) udgiftspost(er) på budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme

·Eksisterende udgiftsposter på budgettet 01 03 02: Makrofinansiel bistand 01 03 06 – Tilførsler til Garantifonden I samme rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme og budgetposterne. Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme Budgetpost Udgiftens

art Bidrag Nummer

[Betegnelse………………...……….] OB/IOB

() fra EFTA-lande fra kandidatlande fra tredjelande iht. finansforordningens artikel 18, stk. 1, litra aa) 4 01 03 02 Makrofinansiel bistand OB NEJ NEJ NEJ NEJ 4 01 03 06 Tilførsler til Garantifonden IOB NEJ NEJ NEJ NEJ Garantifonden for aktioner i forhold til tredjeland skal i henhold til forordningen om oprettelse af fonden tilføres midler fra budgetpost 01 03 06 ("Tilførsler til Garantifonden") med en sats på 9 % af de samlede udestående forpligtelser. Tilførselsbeløbet beregnes ved begyndelsen af år "n" som differencen mellem målbeløbet og fondens nettoaktiver ved udgangen af år "n-1". Dette tilførselsbeløb opføres i år "n" i budgetudkastet for år "n+1" og indbetales i én transaktion ved begyndelsen af år "n+1" fra budgetposten "Tilførsler til Garantifonden" (01 03 06). Det betyder, at 9 % (maks. 3,15 mio. EUR) af det reelt udbetalte beløb vil blive taget med i betragtning i målbeløbet ved udgangen af år "n-1" med henblik på beregningen af tilførselsbeløbet til fonden. Nye budgetposter, som der er søgt om: ikke relevant. 3.2.Anslåede virkninger for udgifterne 3.2.1.Sammenfatning af de anslåede virkninger for udgifterne Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme

4 i mio. EUR (tre decimaler) GD: ECFIN År 2017 År

2018 År

2019 År

2020 År

2021 I ALT • Aktionsbevillinger Budgetpost 01 03 02 Makrofinansiel bistand Forpligtelser (1) 10 10 Betalinger (2) 10 10 Budgetpost 01 03 06 Tilførsler til Garantifonden Forpligtelser (1a) 3,15 3,15 Betalinger (2a) 3,15 3,15 Operationel vurdering og efterfølgende evaluering Budgetpost 01 03 02 Makrofinansiel bistand Forpligtelser (3) 0,07 0,15 0,22 Betalinger (3a) 0,07 0,15 0,22 Bevillinger I ALT

til GD ECFIN Forpligtelser (4) = 1+1a+3 0,07 10 3,3 13,37 Betalinger (5) = 2+2a +3 0,07 10 3,15 0,15 13,37 Bevillinger I ALT

under UDGIFTSOMRÅDE 4

i den flerårige finansielle ramme Forpligtelser =4 0,07 10 3,3 13,37 Betalinger =5 0,07 10 3,15 0,15 13,37



Hvis flere udgiftsområder påvirkes af forslaget/initiativet: i mio. EUR (tre decimaler) Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme

5 "Administration" År

2017 År

2018 År

2019 År

2020 År

2021 I ALT GD: ECFIN • Menneskelige ressourcer 0,041 0,058 0,006 0,010 0,010 0,125 • Andre administrationsudgifter 0,010 0,020 0,030 I ALT GD ECFIN Bevillinger 0,051 0,078 0,006 0,010 0,010 0,155 Bevillinger I ALT

under UDGIFTSOMRÅDE 5

i den flerårige finansielle ramme (Forpligtelser i alt = betalinger i alt) 0,051 0,078 0,006 0,010 0,010 0,155 i mio. EUR (tre decimaler) År

2017 År

2018 År

2019 År

2020 År

2021 I ALT Bevillinger I ALT

under UDGIFTSOMRÅDE 1-5

i den flerårige finansielle ramme Forpligtelser 0,121 10,078 0,006 3,310 0,010 13,525 Betalinger 0,121 10,078 0,006 3,16 0,16 13,525 3.2.2.Anslåede virkninger for aktionsbevillingerne –◻ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af aktionsbevillinger –X Forslaget/initiativet medfører anvendelse af aktionsbevillinger som anført herunder:

Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (tre decimaler) 3.2.3.Anslåede virkninger for administrationsbevillingerne 3.2.3.1.Resumé –◻ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af administrationsbevillinger –X Forslaget/initiativet medfører anvendelse af administrationsbevillinger som anført herunder: i mio. EUR (tre decimaler) År

2017 År

2018 År

2019 År

2020 År 2021 I ALT UDGIFTSOMRÅDE 5

i den flerårige finansielle ramme Menneskelige ressourcer 0,041 0,058 0,006 0,010 0,010 0,125 Andre administrationsudgifter 0,010 0,020 0,030 Subtotal UDGIFTSOMRÅDE 5

i den flerårige finansielle ramme 0,051 0,078 0,006 0,010 0,010 0,155 Uden for UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme Menneskelige ressourcer Andre udgifter

af administrativ art Subtotal

uden for UDGIFTSOMRÅDE 5

i den flerårige finansielle ramme I ALT 0,051 0,078 0,006 0,010 0,010 0,155 Administrationsbevillingerne vil blive dækket ved hjælp af de bevillinger, der i forvejen er afsat til generaldirektoratets forvaltning af aktionen, og/eller ved intern omfordeling i generaldirektoratet, eventuelt suppleret med yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige generaldirektorat i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. 3.2.3.2.Anslået behov for menneskelige ressourcer –◻ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af menneskelige ressourcer –X Forslaget/initiativet medfører anvendelse af menneskelige ressourcer som anført herunder: Overslag angives i årsværk År

2017 År

2018 År 2019 År 2020 År 2021 • Stillinger i stillingsfortegnelsen (tjenestemænd og midlertidigt ansatte) XX 01 01 01 (i hovedsædet og i Kommissionens repræsentationskontorer) 0,30 0,42 0,04 0,07 0,07 XX 01 01 02 (i delegationer) XX 01 05 01 (indirekte forskning) 10 01 05 01 (direkte forskning) • Eksternt personale (i årsværk) XX 01 02 01 (KA, V, UNE under den samlede bevillingsramme) XX 01 02 02 (KA, V, JED, LA og UNE i delegationerne) XX 01 04 yy - i hovedsædet - i delegationer XX 01 05 02 (KA, UNE, V – indirekte forskning) 10 01 05 02 (KA, UNE, V – direkte forskning) Andre budgetposter (skal angives) I ALT 0,30 0,42 0,04 0,07 0,07 XX angiver det berørte politikområde eller budgetafsnit. Personalebehovet vil blive dækket ved hjælp af det personale, som generaldirektoratet allerede har afsat til aktionen, og/eller interne rokader i generaldirektoratet, eventuelt suppleret med yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige generaldirektorat i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. Omkostningerne til det nødvendige personale anslås på grundlag af 30 % af de årlige udgifter til en tjenestemand i lønklasse AD5-AD12. Opgavebeskrivelse: