[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 10.1.2007

KOM(2006) 835 endelig

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

Om gennemførelsen af Rådets afgørelse 1999/784/EF af 22. november 1999, som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2239/2004/EF, om Fællesskabets deltagelse i Det Europæiske Observationsorgan for det Audiovisuelle Område [SEK(2006) 1806]

INDHOLDSFORTEGNELSE

Forord 3

I. Indledning 4

II. Fællesskabets deltagelse 4

III. Gennemførelse af Rådets afgørelse 5

3.1. Formalisering af deltagelsen 5

3.2. Fællesskabets økonomiske bidrag 6

IV. Observationsorganets virksomhed 8

4.1. Marked og økonomi 8

4.2. Juridiske emner 8

4.3 Den europæiske platform for tilsynsmyndigheder (EPRA) 9

V. Formidling af Observationsorganets virksomhed. 9

5.1. Marked og økonomi 9

5.2. Juridiske emner 10

5.3. Internet 11

5.4. Andre formidlingsaktiviteter og konferencer 11

VI. Konklusioner 12

FORORD

1. Denne rapport omhandler gennemførelsen af Rådets afgørelse 1999/784/EF[1], som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2239/2004/EF[2], om Fællesskabets deltagelse i Det Europæiske Observationsorgan for det Audiovisuelle område. Der er tale om den endelige rapport i henhold til artikel 4 i Rådets afgørelse. Den beskriver de bilaterale forbindelser mellem Kommissionen og Observationsorganet og illustrerer organets hovedaktiviteter siden 1999.

2. Kapitel II indeholder begrundelserne for Fællesskabets deltagelse i Observationsorganet.

3. Kapitel III i rapporten opsummerer de vigtigste retsakter vedrørende Fællesskabets medlemskab og indeholder en kort finansiel rapport.

4. Kapitel IV indeholder et overblik over Observationsorganets samlede virksomhed fra slutningen af 1999 til medio 2006. De hovedområder, der behandles, er markedsanliggender og økonomiske og retlige anliggender.

5. I kapitel V vurderes formidlingen blandt de vigtigste faggrupper af de oplysninger, der er indsamlet og analyseret af Observationsorganet.

6. Kapitel VI indeholder en generel vurdering af Fællesskabets deltagelse under hensyntagen til de mål, der blev fastsat i 1999, og gennemførelsen af de bilaterale forbindelser mellem Kommissionen og Observationsorganet.

I. In DLEDNING

Rapporten omhandler gennemførelsen af Rådets afgørelse 1999/784/EF om Fællesskabets deltagelse i Det Europæiske Observationsorgan for det Audiovisuelle område. Den omfatter både Kommissionens bilaterale forbindelser med Observationsorganet og organets hovedaktiviteter i forbindelse med av-industriens og de offentlige myndigheders informationskrav. Rapporten dækker perioden fra slutningen af 1999, hvor Rådets afgørelse blev vedtaget, til november 2006.

II. FÆLLESSKABETS DELTAGELSE

I december 1992 oprettede Europarådet Observationsorganet for en indledende periode på tre år[3] og bekræftede i marts 1997, at Observationsorganet fortsætter sin virksomhed på ubestemt tid[4].

Retsgrundlaget for Fællesskabets deltagelse i Observationsorganet er artikel 157, stk. 3, i traktaten (tidligere artikel 130). Denne henviser til Fællesskabets indsats med henblik på at bistå industrisektorerne med at tilpasse sig strukturforandringerne, fremme udviklingen af virksomheder, navnlig små og mellemstore virksomheder, fremme samarbejdet mellem virksomheder og fremme udnyttelsen af politikkerne for forskning og udvikling og innovation.

I overensstemmelse med disse mål har Fællesskabets beslutning om at deltage fuldt ud i Observationsorganet været medvirkende til at forsyne den europæiske av-industri med meget vigtige og detaljerede oplysninger inden for områder som marketing, finansiering, lovgivning og praksis.

Observationsorganet har vist sig at være særdeles effektivt med hensyn til omgående at behandle informationsforespørgsler og formidle sådanne oplysninger til offentligheden, især små og mellemstore virksomheder.

Endvidere udgør Observationsorganets arbejde et vigtigt aktiv for EU's av-industri, da det omfatter en lang række lande, herunder kandidatlandene samt EØS-lande og de fleste andre europæiske stater. Medio 2006 havde Observationsorganet 37 medlemmer: 36 lande[5] og Fællesskabet.

Det brede spektrum af oplysninger, som Observationsorganet har gjort tilgængelige, og dets evne til at fremskaffe "skræddersyet" forskning, er ikke kun vigtigt for av-industrien, men har også vist sig at være væsentligt for politikere, både på nationalt plan og på fællesskabsplan.

Observationsorganet er ikke den eneste kilde til statistiske oplysninger om den audiovisuelle sektor. Navnlig har Eurostat siden 1999[6] udviklet statistiske oplysninger på EU-plan. Sagkyndige fra Observationsorganet og Eurostat afholdt regelmæssige møder for at undgå overlapning inden for de områder, der hører ind under begge institutioners kompetenceområde, navnlig inden for markedsstatistik.

III. GENNEMFØRELSE AF RÅDETS AFGØRELSE

Artikel 1 i Rådets afgørelse fastlægger, at Fællesskabet er medlem af Det Europæiske Observationsorgan for det Audiovisuelle Område, en deloverenskomst under Europarådet. Artikel 2 i afgørelsen fastlægger, at Kommissionen repræsenterer Fællesskabet i dets forbindelser med Observationsorganet. Artikel 5 fastlagde oprindeligt, at Fællesskabets deltagelse ville vare indtil udgangen af 2004, men dette blev ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2239/2004/EF, som forlængede deltagelsen indtil udgangen af 2006.

3.1. Formalisering af deltagelsen

I begyndelsen af 2000 indledte Kommissionen forhandlinger med Europarådet og Observationsorganet med henblik på at gennemføre Rådets afgørelse. De væsentligste punkter, der blev drøftet, vedrørte de nærmere bestemmelser for Fællesskabets deltagelse i Observationsorganet. To spørgsmål skulle løses. For det første var Fællesskabet ikke medlem af Eureka-Audiovisuel, som det var tilfældet med alle andre medlemmer. For det andet skulle medlemskabet tilgodese visse af Kommissionens særlige finansielle krav med hensyn til især anvendelsen af uanvendte midler og forpligtelser i tilfælde af, at Kommissionen trækker sig ud af Observationsorganet.

For at tilgodese Kommissionens krav ændrede Europarådet Observationsorganets vedtægter og finansforordning i september 2000[7].

I henhold til Europarådets resolution fik Viviane Reding som kommissionsmedlem med ansvar for den audiovisuelle politik bemyndigelse[8] til at formalisere Fællesskabets deltagelse i Det Europæiske Observationsorgan for det Audiovisuelle Område gennem en aftale i form af en brevveksling med Europarådets Generalsekretær.

Brevvekslingen i november 2000 indeholdt en revisionsbestemmelse for perioden efter 2004, eftersom Rådets afgørelse 1999/784/EF kun var gældende indtil den 31. december 2004. For at dække årene 2005 og 2006 gav Kommissionen derfor igen formelt Viviane Reding bemyndigelse[9] til at formalisere Fællesskabets deltagelse i Det Europæiske Observationsorgan for det Audiovisuelle Område i en periode på yderligere to år. Aftalen var i form af endnu en brevveksling med Europarådet i juli og september 2005. Der blev igen medtaget en revisionsbestemmelse for perioden efter udløbet af gyldigheden af afgørelse 2239/2004/EF, dvs. den 31. december 2006.

Til begge brevvekslinger blev der vedlagt et "aftalememorandum" (MoU). Det fastlagde en række særlige betingelser med hensyn til Kommissionens årlige finansielle forpligtelser. De to efterfølgende versioner af dokumentet blev ajourført og bekræftet hvert år af Kommissionen og Observationsorganet.

3.2. Fællesskabets økonomiske bidrag

Finan sieringsoversigten, der var vedlagt forslaget til afgørelse 1999/784/EF, indeholdt et samlet skøn for forpligtelses- og betalingsbevillinger på 1 325 000 EUR over en seksårig periode med et årligt maksimumsbeløb på 235 000 EUR i 2004. Finansieringsoversigten i forbindelse med afgørelse 2239/2004/EF udvidede loftet for 2004 til årene 2005 og 2006.

På grund af langvarige forhandlinger kunne Fællesskabets deltagelse først formaliseres i november 2000, ca. et år efter vedtagelsen af Rådets afgørelse. For at undgå en afbrydelse af samarbejdet med Observationsorganet i den pågældende periode indgik Kommissionen derfor den 31. januar 2000 en tilskudsaftale med Observationsorganet for et samlet beløb svarende til det teoretiske vedtægtsbestemte bidrag, der ikke oversteg det beløb for 1999, der var anført i den finansieringsoversigt, som var vedlagt forslaget til Rådets afgørelse.

Bestemmelserne i denne tilskudsaftale var i overensstemmelse med bestemmelserne i Kommissionens finansforordning vedrørende tilskud. En sådan ordning adskiller sig fra indholdet i aftalememorandummet, idet beløbet på det årlige finansielle bidrag under aftalememorandummet ikke er direkte knyttet til de faktiske omkostninger, der er påløbet det samme år, men er et fast beløb, hvor det for meget betalte beløb fratrækkes det følgende års bidrag.

Anvendelsen af den finansielle mekanisme i tilskudsaftalen medførte betaling af et bidrag, der lå 8 528 EUR under det fastlagte maksimumsbeløb. Observationsorganet anmodede Kommissionen om at betale det fulde beløb. Kommissionen har altid afvist denne anmodning og anført, at den havde opfyldt alle sine finansielle forpligtelser i henhold til tilskudsaftalen. Efter en analyse foretaget af et ekspertpanel besluttede Observationsorganets forretningsudvalg i november 2002 enstemmigt at opgive kravet over for Kommissionen.

Takket være udviklingen i Observationsorganets supplerende indtægter, foruden medlemsbidragene, var forpligtelser og betalinger i årene 1999-2006 konsekvent lavere både nominelt og i procent end de beløb, der var planlagt i Kommissionens forslag til afgørelserne fra 1999 og 2004.

Værdier: EUR |1999 |2000 |2001 |2002 |2003 |2004 |2005 |2006 | |Maksimale forpligtelser |200 000 |215 000 |220 000 |225 000 |230 000 |235 000 |235 000 |235 000 | |Faktiske forpligtelser |198 184 |200 000 |219 945 |219 822 |220 080 |221 154 |232 150 |234 999 | |Faktiske betalinger |189 656 |200 000 |219 945 |219 822 |220 079 |221 154 |232 150 |234 999 | |Maksimal andel |12,25 % |12,25 % |12,25 % |12,25 % |12,25 % |12,25 % |12,25 % |12,25 % | |Faktisk andel |9,68 % |10,04 % |10,89 % |9,66 % |9,81% |9,68 % |8,96 % |9,52 % | | IV. OBSERVATIONSORGANETS VIRKSOMHED

I henhold til Observationsorganets vedtægter er formålet "at forbedre informationsudvekslingen inden for av-industrien og at gøre markedet lettere at overskue og mere gennemskueligt. I den forbindelse skal Observationsorganet især sørge for at sikre oplysningernes pålidelighed, overensstemmelse og sammenlignelighed" .

For at opfylde sin opgave har Observationsorganet udviklet sine aktiviteter omkring to hovedpunkter, nemlig offentliggørelse af årlige statistikker om de audiovisuelle markeder og offentliggørelse af periodiske juridiske nyhedsbreve. Endvidere er der ved forskellige lejligheder blevet offentliggjort en række ad hoc-undersøgelser og publikationer.

4.1. Mark ed og økonomi

Observationsorganet har fokuseret på indsamling og analyse af statistiske og økonomiske oplysninger om de forskellige segmenter af det audiovisuelle marked, den finansielle situation blandt virksomheder, der er involveret i audiovisuelle aktiviteter, og om offentlig støtte til film og audiovisuelle værker. Der har især været fokus på de udfordringer, der er forbundet med de nye teknologier, og behovet for at øge gennemskueligheden på de europæiske audiovisuelle markeder.

Publikationer som f.eks. årbogen (Yearbook), FOCUS og en række ad hoc-rapporter har bidraget med en lang række oplysninger til støtte for det arbejde, der udføres af mange aktører, faggrupper og offentlige myndigheder. Endvidere er der lanceret gratis onlinetjenester, som giver mere detaljerede, nyttige oplysninger, navnlig til SMV'er: LUMIERE-databasen om biografbesøgende til film, KORDA-databasen om offentlig finansiering, PERSKY-oversigten med systematiske lister over links til tusinder af tv-kanaler og kilder til information på de nationale tv-markeder.

I forbindelse med udførelsen af disse opgaver har Observationsorganet arbejdet sammen med forskellige specialiserede netværk af "dataleverandører", herunder nationale filmagenturer, brancheorganisationer, nationale statistiske institutter, branchetidsskrifter og markedsanalysevirksomheder.

4.2. Juridiske emner

De emner, som Observationsorganet behandler, omfatter digitalisering af medier og elektronisk kommunikation, konvergens og globalisering, og hvordan disse vil berøre områder som f.eks. menneskerettigheder og økonomiske friheder, kulturelle mål og værdier, ophavsretslovgivning, strafferet, handelsret, reklame, forbrugerbeskyttelse, fri adgang til information, statsstøtte og EU-støtteprogrammer, skatteordninger, gennemsigtighed, uddannelse osv.

For at kunne betjene såvel den samlede av-industri som lovgivere og offentlige administratorer i medlemslandene med omfattende ajourførte oplysninger og analyser etablerede Observationsorganet et netværk af nationale partnere og akademiske institutioner. Endvidere holdt organet regelmæssig kontakt med lovgivere, tilsynsmyndigheder og andre overnationale organisationer. Der blev lagt særlig vægt på at skabe et eksternt netværk med henblik på at sikre tilstrækkelige oversættelsesfærdigheder (herunder uddannelse af korrekturlæsere). Av-lovgivning er et vigtigt spørgsmål på et område med forskellige kulturer og en lang række sprog.

4.3 Den europæiske platform for tilsynsmyndigheder (EPRA)

Siden begyndelsen af 2006 har Observationsorganet været hjemsted for EPRA's sekretariat. En særlig aftale med dette organ blev underskrevet den 30. november 2005, efter at den var blevet godkendt af Observationsorganets forretningsudvalg i juni 2005. Udgifterne til EPRA's sekretariat opføres på Observationsorganets budget, men finansieres fuldt ud af EPRA selv.

V. FORMIDLING AF OBSERVATIONSORGANETS VIRKSOMHED

Tre grupper af aktører er hovedmålgrupperne for Observationsorganets produkter og tjenester:

- kerneindustrien (film, tv-radiospredning, video/dvd og multimedia) samt nabosegmenter (f.eks. telekommunikation)

- servicesektoren i forbindelse med kerneindustrien (konsulenter, advokater, finansielle serviceydelser, fagpresse osv.)

- nationale, europæiske og internationale beslutningstagere, myndigheder og den offentlige servicesektor generelt (ministerier, tv-radiospredningsmyndigheder, offentlige finansieringsorganer, internationale organisationer osv.).

Observationsorganet skal i henhold til vedtægterne lade brugerne betale for sine tjenester, men skal også som en offentlig serviceinstitution stille omfattende gratis tjenester til rådighed for medlemmerne og målgrupperne.

5.1. Marked og økonomi

Årbogen (Yearbook) er Observationsorganets væsentligste statistiske publikation; den er blevet offentliggjort siden 1994. I perioden 2002-2005 bestod årbogen af fem bind. (1. Økonomien i radio- og tv-industrien i Europa, 2. Av-udstyr i husstande – sendeudstyr – seertal, 3. Film og hjemmevideo, 4. Multimedia og nye teknologier, 5. Tv-kanaler – programproduktion og -distribution). I 2006 blev den offentliggjort i tre bind (1. Tv-landskabet i 36 europæiske lande, 2. Udviklingen af fjernsynet i Europa, 3. Film og video).

Årbogen er endvidere tilgængelig i elektronisk format på abonnementsbasis. Dette gør det muligt for brugerne at få adgang til oplysningerne, inden den trykte udgave af årbogen offentliggøres, med yderligere mulighed for adgang til oplysningerne i Excel-format.

FOCUS – Trends of the World Film Market (om tendenser på det internationale filmmarked) offentliggøres hvert år i maj i forbindelse med Cannes Film Market (messe for fagfolk inden for av-industrien). Denne publikation indeholder en ajourført analyse af udviklingen ikke blot i Europa, men også i andre dele af verden. Den er nu anerkendt i vide kredse som et pålideligt og brugervenligt informationsværktøj.

Endvidere offentliggør Observationsorganet ad hoc-rapporter om specifikke emner. De offentliggøres enten som trykte publikationer eller gøres tilgængelige på internettet. Nogle udarbejdes direkte af Observationsorganets eksperter og analytikere, mens andre er bestilt hos eksterne eksperter.

5.2. Juridiske emner

Siden 1999 har Observationsorganet løbende øget mængden af juridisk information, der indsamles, behandles og formidles via forskellige publikationer under navnet "Iris".

Nyhedsbrevet "IRIS newsletter", der blev lanceret i 1995, udgives med 10 numre årligt. Det er ligeledes tilgængeligt på internettet. Over 3 600 artikler vedrørende love, domme, administrative afgørelser og politiske dokumenter er gennem årene blevet offentliggjort. Nyhedsbrevet dækker aktiviteter fra 56 forskellige lande og alle væsentlige overnationale organisationer.

"IRIS plus" udkom første gang i 2001. Det er et tematisk supplement, som er vedføjet hvert andet nummer af "IRIS newsletter". Det fokuserer på aktuelle emner af international betydning og sammenligner, hvordan forskellige spørgsmål behandles i henhold til forskellige landes lovgivning. De spørgsmål, der er behandlet i "IRIS plus", spænder fra ophavsret over statslig finansiering af film, konvergens, klassisk tv-radiospredning til nye medier og menneskerettigheder.

"IRIS Special" er omfattende publikationer på mellem 50 og 150 sider, som indeholder detaljerede oplysninger om de gældende lovrammer (europæisk og national lovgivning) samt eksempler på tilsynsmodeller. I mange tilfælde indeholder IRIS Special i sammenligningsøjemed også oplysninger om den amerikanske lovgivning. Det første nummer af "IRIS Special" blev offentliggjort i 1999 som en juridisk vejledning for de audiovisuelle medier i Europa. Siden da er der offentliggjort yderligere otte publikationer. De seneste numre af IRIS Special omfatter arbejde i forbindelse med "Gennemførelse af reguleringen af audiovisuelle medietjenester på tværs af grænserne", som blev offentliggjort ved udgangen af 2006.

5.3. Internet

To økonomiske og finansielle databaser og en online-oversigt er gratis tilgængelig på Observationsorganets websted.

Siden 1996 har LUMIERE-databasen givet detaljerede oplysninger om det årlige antal biografbesøgende til alle film, der er markedsført i alle de 27 europæiske lande, den dækker. Over 15 000 film indgår i LUMIERE. Denne database indeholder stærke redskaber til statistiske analyser (markedsandele, analyser efter genre osv.) og er dermed en effektiv informationskilde for fagfolk.

KORDA-databasen indeholder omfattende oplysninger om ca. 600 støtteordninger, der stilles til rådighed af over 200 offentlige finansieringsorganer i Europa. Et søgeværktøj gør det muligt for brugeren at finde frem til specifikke støtteordninger efter land, genre og produktionsfase.

PERSKY-oversigten indeholder systematiske lister over links til alle tv-kanaler, der findes i Observationsorganets 36 medlemsstater, samt til tilsynsmyndigheder på tv-radiospredningsområdet, kilder til information og nationale rapporter.

Siden 2003 har Observationsorganet tilbudt gratis adgang til en juridisk database ved navn "IRIS Merlin", som indeholder næsten 4 000 artikler og over 4 200 referencedokumenter (love, dekreter, retssager osv.). IRIS Merlin, som har en specifik søge- og filtreringsfunktion, indeholder ikke kun artikler fra "IRIS newsletter", men også artikler, der specielt er udarbejdet til databasen (f.eks. samlingen af koproduktionsafteler, offentliggjort i 2005).

På Observationsorganets webportal findes ligeledes en række juridiske artikler såsom landerapporter (f.eks. om Rusland, Tyrkiet og Schweiz) eller om andre særlige emner samt oversigtsskemaer med status over undertegnelsen og ratificeringen af europæiske konventioner og andre internationale traktater samt nationale oversigter vedrørende begivenheder af stor betydning for samfundet.

5.4. Andre formidlingsaktiviteter og konferencer

Observationsorganet har været med til at tilrettelægge 11 workshopper på det juridiske område i de seneste syv år. Den seneste, som fandt sted i november 2006, fokuserede på "Fremtiden for bredbåndsvideo" . Hver workshop er specifikt blevet behandlet i en IRIS-publikation. Endvidere bidrager Observationsorganet regelmæssigt til konferencer, workshopper og lignende arrangementer, der tilrettelægges af andre institutioner, EU-medlemsstaterne og Cannes Film Market.

For at man kan kontakte medlemmerne af de forskellige netværk, den internationale presse og nuværende og potentielle kunder, oprettede Observationsorganet i 2003 en kontaktdatabase ved navn "Oriel".

VI. KONKLUSIONER

Den positive vurdering af forbindelserne mellem Fællesskabet og Observationsorganet, der kom til udtryk i Kommissionens foreløbige rapport fra 2002[10] om Fællesskabets deltagelse i Observationsorganet, kan bestemt bekræftes. De gode resultater, der er opnået i forbindelse med publikationer og databaser som f.eks. årbogen, Iris og LUMIERE, har hævet Observationsorganet til en position, hvor det betragtes som en vigtig kilde til økonomisk og juridisk information blandt markedsaktører i de forskellige dele af av-industrien samt af offentlige myndigheder, både på nationalt plan og på fællesskabsplan.

Foruden de publikationer, der regelmæssigt offentliggøres, og de internetbaserede databaser har Observationsorganet været i stand til at offentliggøre præcise analyser, som det ville være vanskeligt at fremskaffe til så rimelige priser for industrien og, i betragtning af medlemsgebyrets størrelse, for de deltagende offentlige organer.

Observationsorganets evne til at etablere og opretholde effektive netværk af videnskabelige partnere er et af institutionens mest værdifulde aktiver og har vist sig at være af afgørende betydning for den fortsatte tilførsel af de meget forskelligartede input til Observationsorganets økonomiske og juridiske analyser gennem årene. Observationsorganet har på sin side stillet omfattende instrumenter, som gør markederne og lov-/reguleringsrammen lettere at overskue, til rådighed for den audiovisuelle sektor, og navnlig de små og mellemstore virksomheder.

Med henblik på fortsat at støtte Observationsorganets aktiviteter har Kommissionen foreslået, at Fællesskabets deltagelse i Observationsorganet fortsætter indtil 2013 som led i det nye Media 2007-program[11].

[1] EFT L 307 af 2.12.1999, s. 61.

[2] EUT L 390 af 31.12.2004, s. 1.

[3] Ministerkomitéens resolution (92) 70 af 15. december 1992.

[4] Ministerkomitéens resolution (97) 4 af 20. marts 1997.

[5] Medlemmerne af Observationsorganet er de 25 EU-medlemsstater og Albanien, Bulgarien, Kroatien, Island, Liechtenstein, Norge, Rumænien, Den Russiske Føderation, Schweiz, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Tyrkiet.

[6] Rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om audiovisuelle statistikker. KOM(2004)504 endelig af 16.7.2004.

[7] Ministerkomitéens resolution (2000) 7 af 21. september 2000.

[8] Beslutning K(2000) 3308, 15.11.2000, ikke offentliggjort.

[9] Beslutning K(2005) 1989, 5.7.2005, ikke offentliggjort.

[10] KOM(2002)619 endelig.

[11] KOM(2004)470 endelig.