ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (85) 328 
 
 
 
Vol. 1985/01 33 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the openi ng to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this f ile is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 198 3 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom 27 .9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN
FOR DE
EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
Kommissionens SekretariatC O M (85) 328 endelig udg
B r u x e lle s , 4 juli 1985
meddelelse  fr a kommissionen  til rådet
O M  F O R N Y E L S E  A F  O V E R E N S K O M S T E N  O M  
IN T E R N A T IO N A L  H A N D E L  M E D  T E K S T IL V A R E R
C0M(85) 328 endelig u d g

M E D D E L E L S E  F R A  K O M M IS S IO N E N  TIL R Å D E T  O M  
F O R N Y E L S E N  A F  O V E R E N S K O M S T E N  O M  IN T E R N A T IO N A L  H A N D E L  M E D  T E K S T IL V A R E R
Indledning
Overenskom sten o m  international handel m e d  tekstilvarer (M F A ) udløber den  
31. juli 1986. I overensstemmelse m e d  denne overenskomsts artikel 10, stk. 5,  
skal G A TT's tekstilkomité holde m ø d e  i juli 1985 for at undersøge, o m  M F A  
bør forlænges, æ ndres eller ophøre. Drøftelserne o m  e n  ordning t il afløsning  
af det gæ ldende M F A  skal derfor indledes i juli i ir.
D et er ikke sandsynligt, at alle deltagere i juli-mødet i G ATT's tekstil­
komité har taget endelig stilling t i l ,  hvilken fremtidig ordning d e ønsker.  
Fællesskabet bør d o g  under alle om stæ ndigheder redegøre i brede linjer for  
sin stillingtagen, særlig fordi dette vil kunne indvirke pi andre deltager­
landes holdning o g  forløbet i almindelighed af d e k o m m e n d e  forhandlinger.
K om m issionen finder derfor, at tiden er m o d e n  t il i generelle termer at  
fastlægge Fællesskabets hovedmal. Dette forekom m er si m eget m ere nødvendigt,  
s o m  der efterhånden viser sig forskellige former for protektionisme i visse  
importerende industrilande. Vedvarende usikkerhed m e d  hensyn t i l  den frem­
tidige ordning for handelen m e d  tekstiler vil k u n  tjene t il at forværre  
denne tendens.
I denne meddelelse behandles udsigterne efter udløbet af gyIdighedsperioden  
for det gæ ldende M F A . D a  Fællesskabet p a  indeværende tidspunkt ku n  skal tage  
indledende stilling i almindelighed, nøjes K om m issionen m e d  at stille for­
slag t il Rådet o m , hvilke brede retningslinjer Fællesskabet bør foreslå p å  
m ø d et i juli i G A TT's tekstilkomité. Disse forslag bør læ ses s a m m e n  m e d  e n  
rapport o m , hvorledes M F A  har fungeret i d e første tre år, sam t en  rapport  
o m  situationen i Fællesskabets tekstilindustri. Disse rapporter oversendes  
t il Rådet særskilt.

- 2  -
Kom m issionen skal papege, at Rådet i d e k o m m e n d e  m åneder vil skulle behandle  
Kom m issionens henstillinger vedrørende detaljerede direktiver, ikke blot m e d  
henblik p å M F A  m e n  også d e bilaterale tekstilaftaler.
Inden udarbejdelsen af denne meddelelse t il Rådet havde Kom m issionen drøftel­
ser m e d  medlemsstaternes administrationer. D e n  havde ligeledes en  ræ kke kon­
takter m e d  repræsentanter for fagforeninger, industri o g  handel sam t for­
brugere. Yderm ere havde Kom m issionen uformelle samtaler m e d  d e  vigtigste  
partnere blandt d e importerende o g  eksporterende lande.
■  Situationen i Fællesskabets tekstil- o g  beklædningsindustri
Selv o m  antallet af arbejdspladser i Fællesskabets tekstil- o g  beklædningsindu­
stri i løbet af d e seneste tyve år er faldet m e d  næ sten 2  millioner, er dette  
erhverv stadig det største inden for forarbejdningssektoren. D er er beskæftiget  
ca. 2  650 000 personer i  erhvervet (ifølge 1982-statistikker), hvilket svarer  
t il over 1 0 %  af arbejdsstyrken i denne sektor (26,1 mio). H vad  angår produk­
tionen, tegner tekstil- o g  beklædningsindustrien sig for ca. 6 %  af værditil­
væ ksten i forarbejdningsindustrien s o m  helhed.
Fremstilling af tekstilvarer o g  beklædning, s o m  har været genstand for konjunk­
turudsving, nåede rekordniveauer i 1973, 1976 o g  1979. I de seneste få år har  
produktionen imidlertid været konstant aftagende, o g  trods et betydeligt op­
sving i 1984 ligger den stadig under niveauet i 1973 eller 1980. Forskellen  
m ellem d e to sektorer, hvad angar deres udvikling i referenceperioden o g  deres  
nuvæ rende tilstand, fremgår i detaljer af rapporten o m  situationen i erhvervet.
I s a m m e  periode har forbruget stort set været stagnerende.

- 3  -
Produktionsudsigterne for d e k o m m e n d e  få år afhænger af udviklingen i forbru­
get i Fællesskabet, hvor vækstraten forventes at forblive lav, sam t af pres­
set fra udenlandsk konkurrence. Importindtrængningen i 1984 var p å 45% , e n  af  
d e højeste procentsatser i d en  industrialiserede verden.
D e n  regulering af handelen, s o m  M F A  har bevirket, har gradvis øget tilliden  
o g  ført t il e n  vis stigning i investeringerne o g  en  forbedring af produktions­
teknologien i d e  sidste to år.
Samtidig er produktiviteten øget kraftigere en d  i forarbejdningsindustrien  
s o m  helhed.
Visse brancher inden for tekstilindustrien er allerede blevet m eget kapital­
intensive, m e n  selv o m  det er sandsynligt, at en  tilsvarende udvikling vil  
indtræffe inden for resten af erhvervet, er det en d nu  ikke muligt at forudse,  
hvornår det vil ske. Beklædningsbranchen er m eget arbejdskraftintensiv o g  er  
fortsat m eget såbar over for konkurrence fra lande m e d  lavere lønninger.
Størstedelen af d e nylig industrialiserede lande holder desuden deres markeder  
næ sten totalt lukket for-import af forarbejdede varer, s o m  de selv producerer,  
m e d e n s  d e fortsætter m e d  at ø ve pres p å d e traditionelle sektorer, et pres,  
s o m  bliver forstærket via eksporten fra nye producerende lande.
2- Udviklingen i handelsstrømmene
Importen af tekstilvarer o g  beklædningsgenstande i Fællesskabet har været i  
fortsat udvikling o g  voksede i m æ n g d e  m e d  4,7%  i 1983 o g  7,9%  i 1984 s a m m e n ­
lignet m e d  e n  gennemsnitlig årlig væ kst p å  3,5%  under M F A  11(1979-1982). D et  
skal bem æ rkes, at væ ksten i importen i 1984 var betydelig større en d  væ ksten  
i forbruget. D e n n e  stigning i importen skyldes voksende import fra d e fleste  
MFA-lande sa m t fra andre lande, s o m  Fællesskabet har præferenceaftaler m e d .
For MFA-landenes ved k o m m e n d e  voksede importen (800 000 t i 1984) m e d  4 %  i 1983  
o g  10,5%  i 1984, m e d e n s  importen fra præferencelande steg m e d  10,3%  i 1983 o g  
12,2%  i 1984.

- 3  -
Produktionsudsigterne for d e k o m m e n d e  få Ir afhæ nger af udviklingen i forbru­
get i Fællesskabet, hvor vækstraten forventes at forblive lav, sam t af pres­
set fra udenlandsk konkurrence. Importindtrængningen i 1984 var pi 45% , e n  af  
d e højeste procentsatser i den industrialiserede verden.
D e n  regulering af handelen, s o m  M F A  har bevirket, har gradvis øget tilliden  
o g  ført t il e n  vis stigning i investeringerne o g  en  forbedring af produktions­
teknologien i d e  sidste to Ir.
Samtidig er produktiviteten øget kraftigere en d  i forarbejdningsindustrien  
s o m  helhed.
Visse brancher inden for tekstilindustrien er allerede blevet m eget kapital­
intensive, m e n  selv o m  det er sandsynligt, at en  tilsvarende udvikling vil  
indtræffe inden for resten af erhvervet , ·er  det endnu ikke muligt at forudse,  
hvornår det vil ske. Beklædningsbranchen er m eget arbejdskraftintensiv o g  er  
fortsat m eget såbar over for konkurrence fra lande m e d  lavere lønninger.
Størstedelen af d e nylig industrialiserede lande holder desuden deres markeder  
næ sten totalt lukket for import af forarbejdede varer, s o m  de selv producerer,  
m e d e n s  d e  fortsætter m e d  at ø ve pres p å d e traditionelle sektorer, et pres,  
s o m  bliver forstærket via eksporten fra nye producerende lande.
2. Udviklingen i handelsstrømmene
Importen af tekstilvarer o g  beklædningsgenstande i Fællesskabet har været i  
fortsat udvikling o g  voksede i m æ n g d e  m e d  4,7%  i 1983 o g  7,9% i 1984 s a m m e n ­
lignet m e d  e n  gennemsnitlig årlig væ kst p å  3,5%  under M F A  11(1979-1982). D et  
skal bem æ rkes, at væ ksten i importen i 1984 var betydelig større end væ ksten  
i forbruget. D e n n e  stigning i importen skyldes voksende import fra d e fleste  
MFA-lande sam t fra andre lande, s o m  Fællesskabet har præferenceaftaler m e d .
F or MFA-landenes ved ko m m en d e voksede importen (800 000 t i 1984) m e d  4 %  i 1983  
o g  10,5%  i 1984, m e d e n s  importen fra præferencelande steg m e d  10,3%  i 1983 o g  
12,2%  i 1984.

- 4 -
Fællesskabets handelsbalance viser fortsat et underskud, hvad angår tekstil­
varer o g  beklædning. I 1984 var dette underskud p å  374 000 t, idet den s a m ­
lede import fra lande uden for E F  androg 1  729 000 t. D e n n e balance har ide se­
nere ar væ ret påvirket af visse forskydninger i handelsstrømmene. Mellem 1982 o g  1984  
blev underskuddet over for eksporterende lande m e d  lave omkostninger således  
forøget, m e d e n s  tekstil- o g  beklædningsbalancen over for d e industrialiserede  
lande har udvist et stigende overskud siden 1982, særlig over for D e  forenede  
Stater. Sidstnævnte tendens skyldes d en høje dollarkurs kombineret m e d  gen­
opsvinget i d en  amerikanske økonomi. D e n  nuvæ rende gunstige situation er  
derfor m eget prekær.
D er er grund t il betænkeligheder over det pres p å  Fællesskabets m arked i 1984,  
der skyldes importen. Presset vil kunne fortsætte o g  endog blive forstærket,  
hvis visse industrialiserede lande indfører m ere restriktive foranstaltninger,  
s o m  kan omdirigere eksporten fra lande m e d  lave omkostninger t il Fællesskabet.
3. D e n  generelle ra m m e  for Fællesskabets tekstilpolitik
K om m issionen er fortsat besluttet p å at fastholde princippet o m  e n  liberali­
sering af handelen m e d  tekstilvarer. I lyset af oven for omtalte udvikling  
o g  under hensyntagen t il situationen i erhvervet finder Kom m issionen det  
imidlertid nødvendigt i endnu en  periode at fastholde de hovedlinjer, der  
blev fastlagt for politikken i 1977 o g  bekræftet i 1981, hvor der samtidig  
blev indført e n  vis fleksibilitet. Ifølge Kom m issionens opfattelse  
m å  bestræbelserne for at omstrukturere industrien intensiveres, o g  d e beting­
elser, der giver mulighed herfor, m a  videreføres i endnu m a n g e  år.
Politikken for tekstilhandelen er imidlertid k u n  et af d e elementer, der er  
m e d  t il at skabe et klima, s o m  kan  virke befordrende p å  omstruktureringen.
D e n  m å  suppleres m e d  en  s a m m e n h æ n g e n d e  intern politik, der i første ræ kke  
sigter p å  opbygning af et æ gte internt EF-m arked af en  størrelse, s o m  er ube­
tinget nødvendig for industriens vækststrategi. M e d  sådanne udsigter bør F æ l­
lesskabet gradvis gøre det nuvæ rende system  m e d  regional fordeling af EF-  
kvoterne m ere fleksibelt m e d  henblik p å  en  endelig ophæ velse heraf. E n  sådan  
politik skulle også virke frem m ende for industriel innovation, både p å natio­
nalt plan o g  p å  fællesskabsplan.

- 5  -
4-  Generelle retningslinjer for Fællesskabets fremtidige tekstiLpoLitik
D e  mil for M F A , der er defineret i artikel 1, stk. 2, tilsigter i hovedsagen  
e n  udvidelse o g  en  liberalisering af handelen, en  reguleret udvikling, der  
k o m m e r alLe t il gode, uden at det medfører forstyrrelser p å markedet. K o m ­
missionen finder, at disse mil stadig er gyldige o g  henstiller, at Fælles­
skabet straks fra begyndelsen af d e k o m m e n d e  forhandlinger o m  ordningen  
for handelen m e d  tekstilvarer igen slår fast, hvilken betydning det t i l ­
læ gger næ vnte mål.
D et er Kom m issionens faste overbevisning, at e n  o m g åen d e tilbagevenden t il  
GATT-reglerne under d e nuvæ rende om stæ ndigheder vil kunne føre t i l  en  uhel­
dig situation, s o m  utvivlsomt vil forværre usikkerheden for erhvervslivet  
o g  få negative følger for d e mindst udviklede af d e eksporterende lande.
Hvis det desuden skulle føre t il et pludseligt o g  kraftigt opsving i im p o i—  
ten fra d e "dominerende "  eksporterende lande, s kan  det betyde, at resulta­
terne af 10 års omstrukturering af Fællesskabets tekstil- o g  beklædnings­
industri, bringes i fare.
D esud en  vil det protektionistiske pres, der klart er t il stede i visse impor­
terende lande, kunne vokse, såfremt der ikke foreligger et internationalt  
regelsæt, s å s o m  M F A , i henhold t il hvilket der kan  forhandles o m  løsninger,  
s o m  ikke far indflydelse p å  hele d en internationale handel. Det er derfor  
K om m issionens opfattelse, at der, uden at m a n  derfor taber det endelige mål,  
nemlig liberaliseringen af handelen m e d  tekstilvarer, af syne, bør opretholdes  
et passende regelsæt, der kan  bidrage t i l ,  at dette m ål en  gang m e d  tiden ka n  
opfyldes.
K om m issionen m en er dog, at Ordningen'for handelen m e d  tekstilvarer  
skal udform es p å  e n  sådan m åde, at der tages hensyn t i l  udviklingen i  
sektoren siden indførelsen af M F A . D e n  finder, at d e multilaterale bestem­
melser, der aftales, bør give mulighed for større fleksibilitet, særlig  
m e d  hensyn t il behandlingen af d e mindst udviklede blandt d e eksporterende  
lande. Fællesskabet bør kunne forvente, at de øvrige MFA-partnere vil følge  
e n  lignende linje. D et bør væ re muligt for alle lande, der deltager i d en  
internationale handel m e d  tekstilvarer, at yde et bidrag t il liberaliseringen  
af handelssystemet i forhold t il deres udviklingsniveau o g  deres økonom iske  
formåen.

- 6  -
5. Elementerne i Fællesskabets holdning
P a  baggrund af ovenstående finder Komm issionen, at følgende retningslinjer  
bør danne grundlag for Fællesskabets holdning, således s o m  d en indlednings­
vis skal tilkendegives p å  det k o m m e n d e  m ø d e  i G ATT's tekstilkomité i  
juli 1985:
- Fællesskabet giver tilsagn o m , at det i d en rette samarbejdsånd vil  
deltage konstruktivt i drøftelserne for at n å t i l  en  aftale m e d  samtlige  
lande, der deltager i d en internationale handel m e d  tekstilvarer, o m
e n  rimelig o g  retfærdig løsning;
det bekræftes p a  ny, at Fællesskabet fastholder det endelige mål, nemlig  
e n  liberalisering af handelen m e d  tekstilvarer;
- det anerkendes, at MFA har medvirket til at mindske vanskelighederne i  
tekstilsektoren ved at lette industriens omstruktureringsbestræbelser
• V
samtidig med en ordnet udvikling i  importen fra MFA-Landene, idet der  
dog fortsat er vanskeligheder i  denne sektor;
- det anføres, at der er behov for en  multiLateral ram m e, s o m  kan  sikre  
e n  ordnet udvikling af handelen m e d  tekstilvarer o g  derm ed åbne mulig­
hed for e n  fortsættelse af omstruktureringsbestræbelserne o g  skabe d e  
nødvendige betingelser for at o pnå e n  større liberalisering;
- det anføres, at det er Fællesskabets agt at afpasse d en fremtidige  
handelsordning efter udviklingen i sektoren, o g  at det giver tilsagn o m  
i form af konkrete foranstaltninger at anvende d e multilaterale o g  
bilaterale bestemmelser, der skal aftales, m ere fleksibelt, forudsat at  
de øvrige lande, der deltager i d en  internationale handel m e d  tekstil­
varer, parallelt herm ed udfolder bestræbelser for at åbne deres markeder,  
idet hvert land bidrager t il disse bestræbelser i forhold t il udviklings­
niveau o g  økonom isk formåen;
- der fastlægges et arbejdsprogram for GATT 1 s tekstilkomité for de kommende  
tolv måneder, som skal føre til, at der hurtigst muligt gøres fremskridt
i forhandlingerne p å  et konkret o g  realistisk grundlag.
6. Kom m issionen foreslår Rådet at godkende, at Kom m issionen redegør for  
ovennæ vnte retningslinjer p å  det k o m m e n d e  m ø d e  i G ATT's teksti Ikomité. i  
næ rt samarbejde m e d  artikel 113-udvalget (tekstiler).

- 6 -
5. Elementerne i Fællesskabets holdning
P a  baggrund af ovenstående finder Kom m issionen, at følgende retningslinjer  
bør danne grundlag for Fællesskabets holdning, således s o m  den indlednings­
vis skal tilkendegives p a  det k o m m e n d e  m ø d e  i G ATT's tekstilkomité i  
juli 1985:
- Fællesskabet giver tilsagn o m , at det i den rette samarbejdsånd vil  
deltage konstruktivt i drøftelserne for at n å t il e n  aftale m e d  samtlige  
lande, der deltager i d en internationale handel m e d  tekstilvarer, o m
en  rimelig o g  retfærdig løsning;
det bekræftes p å  ny, at Fællesskabet fastholder det endelige mål, nemlig  
e n  liberalisering af handelen m e d  tekstilvarer;
- det anerkendes, at M F A  har medvirket t il at m indske vanskelighederne i  
tekstilsektoren ved at lette industriens omstruktureringsbestræbelser  
samtidig m e d  en  ordnet udvikling i importen fra MFA-landene, idet der  
d o g  fortsat er vanskeligheder i denne sektor;
- det anføres, at der er behov for e n  multilateral ram m e, s o m  kan sikre  
e n  ordnet udvikling af handelen m e d  tekstilvarer o g  derm ed åbne mulig­
h ed for e n  fortsættelse af omstruktureringsbestræbelserne o g  skabe d e  
nødvendige betingelser for at o pnå en  større liberalisering;
- det anføres, at det er Fællesskabets agt at afpasse den fremtidige  
handelsordning efter udviklingen i sektoren, o g  at det giver tilsagn o m  
i form af konkrete foranstaltninger at anvende d e multilaterale o g  
bilaterale bestemmelser, der skal aftales, m ere fleksibelt, forudsat at  
d e øvrige lande, der deltager i den internationale handel m e d  tekstil­
varer, parallelt herm ed udfolder bestræbelser for at åbne deres markeder,  
idet hvert land bidrager t il disse bestræbelser i forhold t i l  udviklings­
niveau o g  økonom isk formåen;
- der fastlægges et arbejdsprogram for G ATT's tekstilkomité for d e  k o m m e n d e  
tolv måneder, s o m  skal føre t i l ,  at der hurtigst muligt gøres fremskridt
i forhandlingerne p å  et konkret o g  realistisk grundlag.
6. Kom m issionen foreslår Rådet at godkende, at Kom m issionen redegør for  
ovennæ vnte retningslinjer p å det k o m m e n d e  m ø d e  i G ATT's tekstilkomité i  
næ rt samarbejde m e d  artikel 113-udvalget (tekstiler).