Bruxelles, den 16.2.2005

SEK(2005) 232 endelig

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Litauens opdaterede konvergensprogram 2004-2007

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1] fastsætter, at ikke-deltagende medlemsstater, dvs. lande, der ikke har indført den fælles valuta, skal forelægge konvergensprogrammer for Rådet og Kommissionen. I overensstemmelse med artikel 9 i forordningen skal Rådet undersøge hvert enkelt konvergensprogram på grundlag af vurderinger foretaget af Kommissionen og Det Økonomiske og Finansielle Udvalg nedsat efter traktatens artikel 114. På grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg skal Rådet afgive udtalelse efter at have gennemgået programmet. Ifølge forordningen skal medlemsstaterne hvert år forelægge opdaterede konvergensprogrammer, som også kan blive gennemgået af Rådet efter samme procedurer.

De ti lande, der tiltrådte EU den 1. maj 2004, deltager ikke i den fælles valuta. De forpligtede sig til at forelægge deres konvergensprogrammer senest den 15. maj 2004 og en første opdatering ved udgangen af 2004.

Litauens første konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2007, blev fremlagt den 14. maj 2004 og gennemgået af Rådet den 5. juli 2004. Litauen fremlagde en opdatering af sit konvergensprogram den 14. januar 2005. Kommissionens tjenestegrene har foretaget en teknisk gennemgang af denne opdatering under hensyntagen til Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2004 samt til adfærdskodeksen[2], den i fællesskab vedtagne metode til beregning af det potentielle output, henstillingerne i de generelle økonomiske retningslinjer for 2003-2005 og principperne i meddelelsen fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 27. november 2002 om bedre samordning af finanspolitikken[3]. Denne gennemgang giver grundlag for følgende vurdering:

- I det makroøkonomiske scenario forventes en real BNP-vækst på 6,5 % i 2004 og 2005, som derefter vil falde gradvis til 6,0 % i 2007. I forhold til programmet fra maj 2004 er væksten justeret nedad for hele programperioden. Væksten i produktionen i 2004 anslås til at have været lavere end forventet af Kommissionens tjenestegrene i prognosen fra efteråret 2004. De anslåede vækstrater for 2005 og 2006 er lidt højere end i Kommissionens tjenestegrenes prognoser fra efteråret 2004. For 2007 ligger programmets overslag over det potentielle output under tallet i prognosen. På grundlag af de foreliggende oplysninger kan scenariet i programmet betragtes som plausibelt.

- Inflationen udtrykt ved forbrugerprisindekset er revideret opad for hele programperioden. Den nåede 1,2 % i 2004 og forventes at blive 2,9 % i 2005, 2,5 % i 2006 og 2,9 % i 2007. Den litauiske litas sluttede sig til ERM II i juni 2004, men man vil i henhold til en unilateral beslutning opretholde den såkaldte ”currency board”-ordning. Litasen er ikke afveget fra sin centralkurs over for euroen. Den mellemfristede rente har været udsat for en faldende trend i 2004 og ligget omkring 0,65 procentpoint over niveauet i euroområdet, mens afstanden i perioder har været betydelig mindre. Litauen vil være klar til at indføre euroen i begyndelsen af 2007.

- Hovedmålsætningen for den mellemfristede budgetstrategi, der er fastsat i programmet, er en ”tilnærmelse til et konjunkturmæssigt afbalanceret offentligt budget”. I programmet forventes det offentlige underskud at forblive på 2,5 % af BNP i 2005, men derefter gradvis at falde til 1,5 % i 2007. Tidsprofilen for det primære underskud er næsten den samme, idet det forbedres gradvis fra 1,5 % af BNP i 2004 til 0,5 % i 2007. Konsolideringen skal hovedsagelig opnås gennem en forøgelse af indtægterne fra et lavt udgangspunkt, og efter 2005 vil udgiftssiden også bidrage. Indtægterne forventes at stige fra 33 % af BNP i 2004 til 34,5 % i 2007, hovedsagelig som følge af større overførsler af EU-midler, indførelse af nye skatter og bedre inddrivelse af skatter. De offentlige udgifter forventes at stige med 0,5 % af BNP i samme periode, hovedsagelig som følge af en betydelig stigning i investeringer i forbindelse med EU-projekter og “andre” udgifter, hvoraf størstedelen stammer fra overførsler til EU-budgettet og omkostningerne ved pensionsreformen[4]. Disse stigninger vil blive delvis udlignet af et fald i forbruget og overførsler og rentebetalinger. Et omfattende offentligt investeringsprogram er ved at blive gennemført, hvilket vil hæve de offentlige investeringer fra 3,4 % af BNP i 2004 til 5 % i 2007, og give en gennemsnitlig offentlig investeringskvote for programperioden på ca. 4,6 % af BNP. Sammenlignet med programmet fra maj 2004 anslås underskuddet for 2004 at blive lavere end budgetteret takket være uventet store indtægter. Målene for 2005-2007 opretholdes på trods af en betydelig nedadgående revision af BNP-væksten.

- Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. Regeringen har i de senere år haft gode resultater med hensyn til at nå sine finanspolitiske mål. De nye vækstantagelser er mere forsigtige end i programmet fra maj, og risiciene for en negativ makroøkonomisk udvikling forekommer mere begrænsede. Den største risiko for de finanspolitiske fremskrivninger skyldes usikkerheden om gennemførelsen af de detaljerede foranstaltninger, der er beskrevet i programmet. Det kan især blive vanskeligt at nå målet for skatteindtægterne i 2005, hvis man ikke træffer foranstaltninger for at udligne afskaffelsen af vejafgiften. Gennemførelsen af den planlagte anvendelse af de uventet høje indtægter og ubrugte samfinansieringsmidler vil være afgørende for at begrænse det yderligere forbrug ved årets udgang, som tidligere har været almindelig budgetpraksis og forhindret en hurtigere finanspolitisk konsolidering. Andre risici skyldes den forholdsvis store usikkerhed om omkostningerne ved pensionsreformen, de omfattende udestående eventualforpligtelser, budgetrestancer, opsparingsforpligtelser, forpligtelser i forbindelse med restitution af fast ejendom og udgifter i forbindelse med nedlukningen af atomkraftværket Ignalina.

- På baggrund af denne risikovurdering vil budgetstillingen i programmet muligvis ikke give en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride grænseværdien på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske forhold i hele programperioden, især i 2005, eller gøre det muligt at opnå et budget tæt på balance på mellemlang sigt. På baggrund af de gode økonomiske resultater og det store underskud på de løbende poster forekommer budgetmålene ikke at være ambitiøse, blandt andet med henblik på at forebygge risici for overophedning.

- I programmet forventes i første omgang en forøgelse af gældskvoten i 2004 med 0,8 procentpoint, hovedsagelig på grund af den forventede stigning i underskuddet på statsfinanserne i samme år. Gældskvoten ventes derefter at falde igennem resten af programperioden og nå ned på omkring 20,1 % i 2007. Regeringen har planer om at nedskære omfanget af statsgaranterede lån fra 2 % af BNP til 1,2 % på mellemlang sigt. Der er ikke udstedt garantier for nye lån siden 2003.

- I programmet gennemgås regeringens strukturreformer, der fokuserer på pensioner og sundhed, arbejdsmarkedet, landbrug og produktmarkederne. Reformerne af pensions- og sundhedssystemet forventes at forbedre systemets effektivitet og de offentlige finansers bæredygtighed på lang sigt, men der er stadig en vis usikkerhed om omkostningerne på mellemlang sigt. Der foreslås foranstaltninger for at skabe en bedre balance mellem kapital- og indkomstskat (ved at lette indkomstskatten) og for at forbedre kontrollen med og den effektive anvendelse af udgifterne.

- Litauens offentlige finanser synes at stå ret stærk med hensyn til bæredygtighed på længere sigt, især på grund af de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Den forholdsvis lave gældskvote og de gennemførte foranstaltninger i forbindelse med pensionsreformen, herunder indførelsen af de finansierede søjler, vil medvirke til at mindske budgetvirkningerne af den aldrende befolkning. Den strategi, der er skitseret i programmet, tager udgangspunkt i et begrænset budgetunderskud på mellemlang sigt og de langfristede virkninger af pensionsreformen. Der skal dog holdes et vågent øje med risici i forbindelse med omkostningerne ved pensionsreformen og de udestående eventualforpligtelser. Endvidere kan reformforanstaltninger inden for sundhedssektoren medføre højere udgifter. Litauen har en forholdsvis lav skattekvote. Det bæredygtighedsgab, der opstår på lang sigt, kan modvirkes ved at hæve den.

- Alt i alt er den økonomiske politik, der er skitseret i opdateringen, stort set forenelig med de landespecifikke generelle økonomiske retningslinjer med hensyn til de offentlige finanser. Der er truffet foranstaltninger for at anvende uventet store indtægter og besparelser i budgetteret EU-samfinansiering til at nedbringe underskuddet og begrænse udgiftsoverskridelser. De bekendtgjorte foranstaltninger er ikke udvidet til at omfatte besparelser i poster, der ikke vedrører EU-samfinansiering.

På baggrund af ovenstående vurdering bør Litauen:

(i) gøre yderligere fremskridt i retning af en budgetstilling tæt på balance, især i lyset af landets underskud på betalingsbalancens løbende poster og presset fra den indenlandske efterspørgsel som følge af den kraftige stigning i låntagningen

(ii) overholde budgettet for 2005 konsekvent for at mindske risikoen for at overskride referenceværdien på 3 %

(iii) anvende uventet store eller supplerende indtægter og ubrugte udgiftsposter til at nedbringe underskuddet.

På grundlag af denne vurdering har Kommissionen vedtaget vedlagte henstilling til Rådets udtalelse om Litauens opdaterede konvergensprogram og fremsender den til Rådet.

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Litauens opdaterede konvergensprogram 2004-2007

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[5], særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

1. Den [8. marts 2005] gennemgik Rådet Litauens opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2007. Programmet opfylder i det store og hele kravene i den reviderede adfærdskodeks for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form. Nogle af de påkrævede data om eksterne antagelser foreligger ikke, og der mangler også nogle valgfrie oplysninger, selv om dette ikke vanskeliggør vurderingen af programmet. Litauen opfordres derfor til at opfylde disse datakrav i adfærd skodeksen.

2. I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes den reale BNP-vækst at falde fra 6,5 % i 2004 til 6,2 % i gennemsnit i resten af programperioden. På grundlag af de aktuelt foreliggende oplysninger, synes scenariet at afspejle troværdige vækstantagelser. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer også realistiske, selv om tallet for 2006 forekommer noget lavt.

3. Hovedmålsætningen for den mellemfristede budgetstrategi, der er fastsat i programmet, er en ”tilnærmelse til et konjunkturmæssigt afbalanceret offentligt budget”. I programmet forventes det offentlige underskud at forblive på 2,5 % af BNP i 2005, og derefter gradvis at falde til 1,5 % i 2007. Det primære underskud forventes forbedret marginalt fra 1,5 % af BNP i 2004 til 1,4 % i 2005, og derefter at falde gradvis til 0,5 % i 2007. Konsolideringen skal hovedsagelig opnås gennem en forøgelse af indtægtskvoten fra et lavt udgangspunkt, og efter 2005 vil udgiftssiden også bidrage. Indtægterne ventes at stige fra 33 % af BNP i 2004 til 34,5 % i 2007 efter at være toppet i 2006. Udgifterne forventes i første omgang at stige fra 35,5 % af BNP i 2004 til 36,9 % i 2005, og derefter at falde gradvis til 36 % i 2007. Et omfattende offentligt investeringsprogram er ved at blive gennemført, hvilket vil hæve de offentlige investeringer fra 3,4 % af BNP i 2004 til 5 % i 2007, og give en gennemsnitlig offentlig investeringskvote for programperioden på ca. 4,6 % af BNP mod et EU-gennemsnit på 2,4 % af BNP i 2004. Sammenlignet med programmet fra maj 2004 anslås underskuddet for 2004 at blive lavere end budgetteret. Målene for 2005-2007 opretholdes på trods af en betydelig nedadgående revision af BNP-væksten.

4. Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. På den ene side har regeringen i de senere år haft gode resultater med hensyn til at nå sine finanspolitiske mål. De nye vækstantagelser er forsigtige, og risiciene for en negativ makroøkonomisk udvikling forekommer begrænsede. Den største risiko for de finanspolitiske fremskrivninger skyldes usikkerheden om gennemførelsen af de budgetforanstaltninger, der er bekendtgjort i programmet. Det kan især blive vanskeligt at nå målet for skatteindtægterne i 2005, hvis man ikke træffer foranstaltninger for at udligne afskaffelsen af vejafgiften. Undlader man at gennemføre de planlagte foranstaltninger for at begrænse udgiftsoverskridelser, kan det true budgetmålene i programperioden. Andre risici skyldes den forholdsvis store usikkerhed om omkostningerne ved pensionsreformen, de omfattende udestående eventualforpligtelser, budgetrestancer, opsparingsforpligtelser, udestående forpligtelser i forbindelse med restitution af fast ejendom og udgifter i forbindelse med nedlukningen af atomkraftværket Ignalina.

5. I lyset af denne risikovurdering synes budgetstillingen i programmet ikke at give en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride grænseværdien på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske forhold i hele programperioden, især i 2005. Den er også utilstrækkelig til at sikre, at stabilitets- og vækstpagtens mellemfristede målsætning om en budgetstilling tæt på balance kan nås.

6. Gældskvoten forventes at stige til 20,1 % af BNP i 2004, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programmet ventes gældskvoten at forblive på samme niveau i 2007 efter at være toppet med 20,9 % i 2005.

7. Litauens offentlige finanser synes at stå ret stærk med hensyn til bæredygtighed på længere sigt, især på grund af de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Den forholdsvis lave gældskvote og de gennemførte foranstaltninger i forbindelse med pensionsreformen, herunder indførelsen af de finansierede søjler, vil medvirke til at mindske budgetvirkningerne af den aldrende befolkning. Den strategi, der er skitseret i programmet, tager udgangspunkt i et begrænset budgetunderskud på mellemlang sigt og de langfristede budgetvirkninger af pensionsreformen. Der skal dog holdes et vågent øje med risici i forbindelse med omkostningerne ved pensionsreformen. Endvidere kan reformforanstaltninger inden for sundhedssektoren medføre højere udgifter. Litauen har dog en forholdsvis lav skattekvote. Det bæredygtighedsgab, der opstår på lang sigt, kan modvirkes ved at hæve den.

8. Alt i alt er den økonomiske politik, der er skitseret i opdateringen, stort set forenelig med de landespecifikke generelle økonomiske retningslinjer med hensyn til de offentlige finanser. Der er truffet foranstaltninger for at anvende uventet store indtægter og besparelser i budgetteret EU-samfinansiering til at nedbringe underskuddet og begrænse udgiftsoverskridelser. De bekendtgjorte foranstaltninger er ikke udvidet til at omfatte besparelser i poster, der ikke vedrører EU-samfinansiering.

* * *

På baggrund af ovenstående vurdering er Rådet af den opfattelse, at Litauen bør:

(i) gøre yderligere fremskridt i retning af en budgetstilling tæt på balance, især i lyset af landets underskud på betalingsbalancens løbende poster og presset fra den indenlandske efterspørgsel som følge af den kraftige stigning i låntagningen

(ii) overholde budgettet for 2005 konsekvent for at mindske risikoen for at overskride referenceværdien på 3 %

(iii) anvende uventet store eller supplerende indtægter og ubrugte udgiftsposter til at nedbringe underskuddet.

Sammenligning af de centrale makroøkonomiske og budgetmæssige prognoser

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Real BNP-vækst (procentvis ændring) | KP jan. 2005 | 6,5 | 6,5 | 6,2 | 6,0 |

KOM okt. 2004 | 7,1 | 6,4 | 5,9 | - |

KP maj 2004 | 7,0 | 7,3 | 6,6 | 6,3 |

HICP-inflation1 (%) | KP jan. 2005 | 1,2 | 2,9 | 2,5 | 2,9 |

KOM okt. 2004 | 1,2 | 2,9 | 2,8 | - |

KP maj 2004 | 0,9 | 2,0 | 2,1 | 2,5 |

Offentlig saldo (% af BNP) | KP jan. 2005 | -2,5 | -2,5 | -1,8 | -1,5 |

KOM okt. 2004 | -2,6 | -2,5 | -1,9 | - |

KP maj 2004 | -2,7 | -2,5 | -1,8 | -1,5 |

Primær saldo (% af BNP) | KP jan. 2005 | -1,5 | -1,4 | -0,8 | -0,5 |

KOM okt. 2004 | -1,4 | -1,4 | -0,9 | -0,5 |

KP maj 2004 | -1,3 | -1,2 | -0,6 | -0,4 |

Offentlig bruttogæld (% af BNP) | KP jan. 2005 | 20,1 | 20,9 | 20,3 | 20,1 |

KOM okt. 2004 | 21,1 | 21,7 | 21,3 | - |

KP maj 2004 | 22,4 | 22,2 | 21,4 | 21,0 |

Anm.: 1I konvergensprogrammet er inflationen udtrykt ved forbrugerprisindekset. Kilder: Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004 (KOM). |

[1] EFT L 209 af 2.8.1997. Alle dokumenter, der henvises til i denne tekst, kan findes på: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Revideret udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg om stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form, godkendt af Økofin-Rådet den 10.7.2001.

[3] KOM(2002) 668 af 27.11.2002.

[4] Et pensionssystem med en anden søjle blev indført i 2004. Arbejdstagere, der deltager i anden søjle, yder ikke direkte bidrag hertil. Staten indsamler alle bidrag fra arbejdstagerne til første og anden søjle og overfører derefter den relevante del til den anden søjle (som en kapitaloverførsel). Derfor er omkostningerne ved pensionsreformen opført i programmets oversigt over offentlige udgifter.

[5] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.