EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 22.11.2018 COM(2018) 771 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG, REGIONAUDVALGET OG DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANK Investeringsplanen for Europa: Status og næste skridt



1. Europas initiativ til fremme af investeringer En af Juncker-Kommissionens første prioriteter var at give økonomien en betydelig saltvandsindsprøjtning ved at nedbringe det investeringsunderskud, der var opstået i Den Europæiske Union som følge af den finansielle og økonomiske krise (figur 1). Investeringer — både offentlige og private — er en afgørende drivkraft for beskæftigelse og vækst. De er et middel til at flytte opsparinger over i projekter og sektorer, der er vigtige for vores fremtid, såsom infrastruktur og boliger, forskning og udvikling, nye teknologier og produktionsmetoder, uddannelse og færdigheder. Disse investeringer støtter også moderniseringen af Europas industri og samfund i forbindelse med omstillingen til en lavemissionsøkonomi, der i stigende grad er digitaliseret. Figur 1 Fald i og genoprettelse af investeringsniveauet Samlet økonomi, % af BNI I november 2014 præsenterede Kommissionen sin investeringsplan for Europa, den såkaldte Juncker-plan, der tager udgangspunkt i en ny og innovativ tilgang til investeringer. Ved hjælp af relativt få offentlige midler — en EU-budgetgaranti til fordel for Den Europæiske Investeringsbank-Gruppen — er der mobiliseret og mobiliseres der fortsat betydelige private og offentlige midler til investeringer på tværs af strategiske sektorer i EU's økonomi. Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, ofte forkortet EFSI, der er kernen i investeringsplanen, havde i november 2018 udløst yderligere investeringer til en værdi af 360 mia. EUR, hvilket betydeligt overstiger det oprindelige mål på 315 mia. EUR. Fonden er blevet forlænget frem til udgangen af 2020 med det nye mål at nå op på 500 mia. EUR i yderligere investeringer inden da. Denne meget vellykkede model er nu ved at blive den nye målestok for EU's investeringsstøtte både i og uden for Europa. Den var udgangspunkt for mobiliseringen af investeringer i Afrika og EU's naboområder i henhold til EU's plan for europæiske eksterne investeringer, der blev præsenteret i september 2016, og for det nye eksterne finansieringsinstrument, der oprettes inden for rammerne af den kommende flerårige finansielle ramme. Når Juncker-planen har haft så stor succes, også på områder uden for investeringsdimensionen, skyldes det, at planen er opdelt på tre søjler, hvilket sikrer, at investeringsstøtteindsatsen er omfattende og koordineret. Ud over mobiliseringen af investeringer opstillede Juncker-planen også en projektplan og fokuserede på foranstaltninger, der skaber et erhvervsklima, som er mere befordrende for investeringer. Med henblik herpå indledte Kommissionen et samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank-Gruppen om oprettelse af Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning og Den Europæiske Portal for Investeringsprojekter. Centrummet skal yde rådgivning og teknisk bistand til projektpromotorer, mens portalen præsenterer en gennemsigtig liste over investeringsmodne projekter. Parallelt hermed har investeringsplanen til formål at fjerne strukturelle hindringer for investeringer. Dette indebærer fjernelse af reguleringsmæssige flaskehalse, lettelse af den administrative byrde, fremme af fair konkurrence og fremme af strukturreformer, der er gunstige for investeringsklimaet. Dette kræver en indsats på både EU-plan, nationalt plan og regionalt plan. Kommissionen har derfor fremlagt en række forslag, der skal styrke det indre marked, som er et af EU's største aktiver, indarbejdet et klart fokus på investeringer i det europæiske semester og oprettet strukturreformtjenesten, der skal bistå medlemsstaterne ved gennemførelsen af reformer. Medlemsstaterne har for deres del taget skridt til at fjerne hindringer for investeringer. Der skal dog stadig gøres mere på alle niveauer. Investeringsplanen er en del af EU's dagsorden om åbne investeringer og handel. EU er et af de mest åbne steder at investere i verden. Sunde lovgivningsmæssige rammer og fair konkurrence på EU's indre marked tiltrækker udenlandske direkte investeringer til stor gavn for beskæftigelse og vækst i EU. Samtidig holder Kommissionen sig for øje, at visse udenlandske direkte investeringer kan udgøre en risiko for sikkerheden og den offentlige orden, og vedtog i september 2017 et forslag til en forordning om et regelsæt for screening af udenlandske direkte investeringer i EU og om samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen på dette område. Kommissionen opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til at vedtage denne forordning så hurtigt som muligt. EU støtter også liberaliseringen af investeringer verden over. Den fører således investeringsforhandlinger med forskellige partnere med det formål for det første at give investorer på begge sider forudsigelig, langsigtet adgang til markederne, og for det andet beskytte investorerne og deres investeringer. Således har EU deltaget i investeringsforhandlinger med f.eks. Canada, Singapore, Vietnam, Japan og Kina. 2. Investeringsplanen for Europa giver konkrete resultater Mobilisering af private investeringer til fordel for alle i EU Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer er godt på vej til at nå målet om at udløse yderligere investeringer til en værdi af mindst 500 mia. EUR i løbet af en periode på fem år (2015-2020). Pr. november 2018 har Den Europæiske Investeringsbank-Gruppen allerede godkendt 993 fondsstøttede transaktioner, som samlet set beløber sig til en investeringsværdi af 360 mia. EUR og dækker alle medlemsstater. Ca. 850 000 små og mellemstore virksomheder og midcapselskaber forventes at få gavn heraf. To tredjedele af de mobiliserede 360 mia. EUR kommer fra den private sektor, hvilket betyder, at Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer også har nået målet om at mobilisere private investeringer. Fonden når også sit additionalitetsmål. De projekter, der modtager budgetstøtte gennem fonden, er underlagt princippet om additionalitet, dvs. at de skal være rettet mod et markedssvigt eller en suboptimal investeringssituation og ikke ville have modtaget anden finansiering i samme omfang i den samme periode. Udviklingen i antallet af undertegnelser på vegne af Den Europæiske Investeringsbank-Gruppen pr. år i perioden 2014-2017 viser, at mens det samlede årlig udlån er forblevet mere eller mindre stabilt, er andelen af særlige aktiviteter steget kraftigt i forbindelse med gennemførelsen af fonden og er således nået op på 17,9 mia. EUR i 2017 mod 4,6 mia. EUR i 2014. Derudover blev der med EFSI 2.0-forordningen, som forlænger Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer frem til 2020, indført en mere detaljeret definition på additionalitet samt øget gennemsigtighed i forbindelse med investeringsbeslutningerne. Figur 2 EFSI's resultater pr. november 2018

Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer har gavnet alle medlemsstaterne. På nuværende tidspunkt er de mobiliserede investeringer set i forhold til bruttonationalproduktet størst i Grækenland, Estland, Litauen, Portugal og Bulgarien. Hvis man ser nærmere på den geografiske fordeling af disse beløb, ses det, at investeringer mobiliseret ved hjælp af Den Europæiske Fond for strategiske Investeringer i høj grad er foretaget i de lande, der blev hårdest ramt af krisen, dvs. de lande, hvor faldet i investeringerne var størst. Eksempler på projekter støttet af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer Spanien: 35 mio. EUR til den sociale virksomhed Ilunión med henblik på støtte til personer med handicap Den Europæiske Investeringsbank har undertegnet et lån på 35 mio. EUR til Ilunión, der er en spansk social virksomhed. Ilunión er Spaniens største private arbejdsgiver målt på antallet af ansatte med handicap og opererer på adskillige forretningsområder, herunder facility management, sundhedstjenester, turisme og fritid. Lånet, der garanteres af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, skal understøtte virksomhedens investeringsplan frem til 2021, herunder udviklingen af en række apparater, der skal forbedre handicappedes liv, og energieffektivitetsforanstaltninger i forbindelse med koncernens kæde af industrivaskerier og oprettelsen af nye arbejdspladser til personer med handicap. Italien: 29 mio. EUR til finansieringen af nyt hospital i Treviso Den Europæiske Investeringsbank er med til at finansiere tegningen, opførelsen og driften af et nyt hospital i Treviso, som er en lille by og et industrielt knudepunkt i det nordøstlige Italien. Det vil blive det vigtigste hospital i provinsen for så vidt angår speciallægeydelser og kommer til at servicere op mod en million mennesker. Treviso-projektet er et godt eksempel på, hvordan Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer fremmer sociale investeringer i innovative løsninger til forskningsmiljøet, sundhedsvæsnet, beskæftigelsessektoren og sociale tjenester til fordel for lokalsamfundet. Bulgarien: 100 mio. EUR til dyresundhedsvirksomhed Biovet er en global dyresundhedsvirksomhed, der har hovedkvarter i Sofia i Bulgarien. Den Europæiske Investeringsbank yder et lån på 100 mio. EUR til finansiering af en stigning i produktionsniveauet samt forøgelse af forsknings- og udviklingskapaciteten. Projektet omfatter opførelsen af to nye faciliteter: et fermenteringsanlæg i Peshtera i Sydbulgarien og et nyt anlæg til produktion af dyrevacciner i Razgrad i det nordøstlige Bulgarien. Projektet vil også gøre det muligt for virksomheden at udføre forskning og udvikling inden for mikrobiologi samt ny produktudvikling inden for f.eks. vacciner og enzymer. Grækenland: 150 mio. EUR til bredbåndsnet En låneaftale til en værdi af 150 mio. EUR skal hjælpe Cosmote med at finansiere planerne om at forbedre og udvide virksomhedens mobile bredbåndsnet og dermed forbedre nettets ydeevne betydeligt for så vidt angår hastighed, kapacitet og dækning. Dette vil forbedre nettets ydeevne i land- og fjernområder i Grækenland. Frankrig: 15 mio. EUR til solenergi og intelligente overflader Den Europæiske Investeringsbank yder et lån på 15 mio. EUR til Sunpartner Technologies, der er en innovativ fransk virksomhed, som bruger solpaneler til at lave overflader og byggemateriale, der udnytter solenergi. Et af virksomhedens vigtigste produkter er en type næsten gennemsigtigt fotovoltaisk glas, der kan dæmpe lysgennemstrømningen i vinduer. Med sin smartphone kan man på afstand justere, hvor mørkt vinduesglasset skal være, så man derved mindsker behovet for klimaanlæg. Virksomheden vil bruge lånet, der garanteres af den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, til at investere i forskning, udvikling og innovation samt øge produktionen. Investeringsplanen har bidraget betydeligt til vækst og skabelsen af nye arbejdspladser. Den Europæiske Investeringsbanks økonomiafdeling og Kommissionens Fælles Forskningscenter anslår, at den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer allerede har støttet mere end 750 000 arbejdspladser. Dette tal forventes at stige til 1,4 mio. arbejdspladser inden 2020. Derudover viser beregninger, at investeringsplanen allerede har øget EU's bruttonationalprodukt med 0,6 %, og det forventes, at den vil øge EU's bruttonationalprodukt med yderligere 1,3 % inden 2020. Foruden denne forventede positive effekt indikerer en analyse udarbejdet af Kommissionens Fælles Forskningscenter, at den kombinerede makroøkonomiske virkning af en fuld og rettidig gennemførelse af de reformer, der er udpeget som nødvendige i relation til det digitale indre marked, strategien for det indre marked, kapitalmarkedsunionen og energiunionen potentielt vil kunne skabe yderligere 1 mio. arbejdspladser inden 2030 og yderligere øge EU's bruttonationalprodukt med 1,5 % inden 2030. Denne analyse er baseret på den forventede fjernelse eller afhjælpning af eksisterende hindringer for investeringer som følge af de forslag, som Kommissionen har vedtaget som en del af disse fire politikpakker. Forbedring af projektkvaliteten og udarbejdelse af en stabil projektplan Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning og Den Europæiske Portal for Investeringsprojekter bliver til virkelighed. Centrummet, der er et fælles initiativ fra Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank-Gruppen, tilbyder et fælles kontaktpunkt for rådgivning og teknisk bistand. Det har allerede behandlet 860 anmodninger, der dækker alle medlemsstaterne. Derudover har det undertegnet mere end 20 aftaler med nationale erhvervsfremmende banker eller institutter og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling for at udvikle sådanne institutioners evne til at støtte investeringsstrømmen og for at forbedre den lokale bistand. Med henblik herpå blev der i december 2017 offentliggjort en indkaldelse af forslag. Otte nationale erhvervsfremmende banker og institutter har allerede indsendt en ansøgning og adskillige flere har udtrykt interesse for at udvikle deres rådgivningskapacitet. Desuden blev centrummets Urban Investment Advisory Support (URBIS), der er en ny investeringsrådgivningsplatform med fokus på byen, iværksat i november 2017. URBIS er oprettet med henblik på at yde rådgivningsstøtte til bymyndigheder med det formål at fremme, fremskynde og frigøre investeringer i byprojekter, -programmer og -platforme. Til dato stammer de 36 URBIS-tildelte anmodninger fra 17 medlemsstater. Den Europæiske Portal for Investeringsprojekter er EU's online-matchmakingredskab, der sætter promotorer og investorer verden over i kontakt med hinanden. Den har allerede offentliggjort næsten 450 investeringsprojekter fra alle medlemsstater, der dækker en lang række sektorer. Ifølge en undersøgelse fra foråret 2018 er 80 % af projektpromotorerne på portalen blevet kontaktet af investorer. Portalen har også undertegnet flere samarbejdsaftaler med lignende portaler. Eksempler fra Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivnings opgaver omfatter støtte til Rijeka Clinical Hospital Centre (Kroatien), der har planer om at bygge et moderne, integreret hospitalskompleks. Centrummet yder også rådgivning i forbindelse med genopfriskningen af Rotterdam – The Hague Metropolitan Area (Nederlandene). I overensstemmelse med køreplanen Next Economy Executive er centrummet med til at udvikle en investeringsstrategi, der skal sikre finansiering af gennemførelsen af køreplanen, og vurdere potentialet for oprettelse af en investeringsplatform. Leixões Havn (Portugal) har søgt finansiering til forbedring af adgangen til havnen som en del af en mere omfattende investeringsplan, der bidrager til udviklingen af det transeuropæiske transportnets hovednetkorridor "Atlanterhavet". Centrummet har hjulpet havnemyndighederne med at vurdere projektets modenhed og cost-benefit-analyse-metode med henblik på at opfylde kriterierne i blandingsindkaldelsen under Connecting Europe-faciliteten. InvestEU: rykker investeringsstøtten et niveau op

Idet der bygges videre på investeringsplanen for Europa, har Kommissionen fremlagt et forslag om InvestEU-programmet som en del af EU's flerårige finansielle ramme for perioden 2021-2027. Det nye program vil bestå af InvestEU-fonden, efterfølgeren til Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, InvestEU-rådgivningsplatformen og InvestEU-portalen. InvestEU vil samle 13 eksisterende finansielle instrumenter, der forvaltes centralt af Kommissionen, hvilket vil øge adgangen til EU-støtte og skabe stordriftsfordele. InvestEU-fonden vil mobilisere investeringer ved hjælp af en garanti, der stilles over EU-budgettet, og som vil gøre det muligt for Kommissionens finansielle partnerinstitutioner at påtage sig en større risiko. InvestEU-fonden forventes at udløse yderligere investeringer til en værdi af mindst 650 mia. EUR i sektorer, der er omfattet af Unionens interne politikprioriteter og har fokus på at skabe socioøkonomiske og miljømæssige resultater, herunder modvirkning af klimaændringer. InvestEU-portalen vil videreføre den støtte, der i dag ydes til investorer, som søger investeringsmuligheder i de sektorer eller områder, de har interesse i. Den vil skabe en bedre forbindelse mellem projekter og mulig finansiering fra InvestEU's gennemførelsespartnere. InvestEU-rådgivningsplatformen vil samle 13 forskellige rådgivningstjenester i en one-stop-shop for projektudviklingsstøtte. Platformen skal yde teknisk bistand til forberedelse, udvikling, organisering og gennemførelse af projekter, herunder kapacitetsopbygning. 3. Fjernelse af hindringer for investeringer Den tredje søjle i investeringsplanen for Europa har til formål at forbedre investeringsklimaet ved at konstatere og fjerne hindringer for investeringer på alle institutionelle og administrative niveauer, herunder med hensyn til bureaukrati og reguleringsmæssige flaskehalse. Kommissionen har afhjulpet og vil fortsat afhjælpe lovgivningsmæssige og administrative hindringer både på nationalt plan og på EU-plan. Initiativerne på EU-plan og strukturreformerne i medlemsstaterne supplerer hinanden, og medlemsstaterne har derfor ligeledes forsøgt at fjerne hindringer for investeringer på nationalt plan. 3.1 Initiativer på EU-plan Styrkelse af det indre marked i alle dets dimensioner Kommissionen har i dag fremlagt et første svar på Det Europæiske Råds anmodning fra marts 2018 om at fremlægge en statusrapport og vurdere de resterende hindringer og muligheder for et fuldt fungerende indre marked. I årenes løb har Kommissionen arbejdet på at fjerne reguleringsmæssige hindringer, der hæmmer handelen på tværs af grænserne og investeringer på det indre marked. Det indre marked er et af Europas største bedrifter og aktiver, har været med til at skabe nye muligheder og stordriftsfordele for europæiske virksomheder og har givet folk mulighed for at bo, studere og arbejde, hvor de vil. Kommissionen vedtog i oktober 2015 en strategi for det indre marked, der lægger særlig vægt på at fremme investeringer ved at fjerne de resterende hindringer og skabe en mere forudsigelig lovramme. Som opfølgning på strategien for det indre marked indeholder pakken om offentlige udbud fra 2017 forskellige foranstaltninger, som har til formål at forbedre EU's rammer for offentlige udbud og anspore til en mere strategisk anvendelse af de gældende regler. Rimelige, forudsigelige og gennemsigtige udbud er nøglen til at sætte skub i investeringerne. Strategien for det digitale indre marked, der blev iværksat i 2015, har til formål at fjerne hindringer, der forhindrer den digitale økonomi i at fungere optimalt, og åbne nye muligheder for innovation, vækst og beskæftigelse. Der er sket store fremskridt, siden den blev iværksat: En række nye initiativer, f.eks. en sammenhængende EU-ramme for e-handel og en forenklet grænseoverskridende momsordning, har givet europæiske virksomheder en række vigtige redskaber til at forbedre deres konkurrenceevne. Den europæiske kodeks for elektronisk kommunikation tilskynder til yderligere investeringer i bredbåndsnet (herunder 5G) ved at mindske hindringerne for, at operatører kan investere i fællesskab og samle deres omkostninger. EU har også indført de højeste standarder for konnektivitet og beskyttelse af de europæiske borgere i den digitale tidsalder, herunder gennem afskaffelsen af roamingtakster og det generelle databeskyttelsesdirektiv. Kapitalmarkeder Kapitalmarkedsunionen har et stort potentiale til at sætte skub i investeringerne inden for EU ved at fjerne hindringer for kapitalens frie bevægelighed på tværs af landegrænserne inden for EU, støtte økonomisk konvergens og udvide adgangen til afgørende markedsbaseret finansiering. Dette bidrager til finansiering af innovation og fremmer oprettelsen af nye arbejdspladser. Dybe og likvide kapitalmarkeder understøtter ligeledes euroens internationale rolle, styrker den Økonomiske og Monetære Union, og gør EU's økonomi mere modstandsdygtig ved at beskytte EU's borgere og virksomheder i og uden for euroområdet mod økonomiske chok, der rammer deres region. Som bekendtgjort i 2015 og 2017 har Kommissionen indtil videre fremsat en række forslag vedrørende de vigtigste elementer i kapitalmarkedsunionen. Europa-Parlamentet og Rådet har indtil videre kun vedtaget tre af disse lovgivningsforslag. De resterende forslag bør derfor vedtages så hurtigt som muligt. En af kapitalmarkedsunionens konkrete prioriteter er udviklingen af lokale kapitalmarkeder. Ud over kapitalmarkedsunionens målrettede foranstaltninger sikres der støtte til og overvågning af dybere og mere likvide kapitalmarkeder gennem henholdsvis støtteprogrammet for strukturreformer og det europæiske semester. De lokale kapitalmarkeder gør også fremskridt takket være nationale og regionale tiltag med tilskyndelse fra Den Europæiske Union. På regionalt plan har visse medlemsstater indført samarbejde på tværs af grænserne for at lette udenlandske børsnoteringer og investeringer, forbinde markedsinfrastrukturerne og yderligere harmonisere de regionale regler. På nationalt plan har flere medlemsstater vedtaget nationale kapitalmarkedsstrategier, truffet foranstaltninger til at støtte adgangen til kapitalmarkederne gennem offentlige midler og i det hele taget forbedret deres erhvervsklima. Transport- og energiinfrastrukturer For effektivt at fjerne hindringerne for investeringer i transportinfrastruktur og støtte den rettidige færdiggørelse af hovednettet i det transeuropæiske transportnet inden 2030 fremsatte Kommissionen i maj 2018 et forslag til forordning, der skal procedurerne for udstedelse af tilladelser og offentlige indkøb, øge effektiviteten i udarbejdelsen af grænseoverskridende projekter og mindske den administrative byrde for projektpromotorer. Dette er en del af den bredere indsats for at forbedre de lovgivningsmæssige rammer for investeringer i transportinfrastruktur. Det vil medføre enorme investeringsmuligheder at fuldføre energiunionen og fremskynde energiomstillingen. Der er gjort betydelige fremskridt med gennemførelsen af de prioriterede transeuropæiske energiinfrastrukturprojekter: 30 projekter af fælles interesse vil blive færdiggjort inden udgangen af 2018. Dette tal ventes at stige til 47 inden udgangen af 2020. Mange af disse projekter modtager støtte under Connecting Europe-faciliteten. I november 2017 vedtog Kommissionen den tredje EU-liste over projekter af fælles interesse. Pakken om ren energi til alle europæere, der blev vedtaget den 30. november 2016, indeholder en omfattende reform af Europas energisystem, fra producenten hele vejen igennem til den endelige forbruger, som omfatter elmarkedets udformning, vedvarende energi, energieffektivitet, elforsyningssikkerhed og forvaltningsregler for energiunionen. Den fremmer branchestyrede initiativer til at forbedre konkurrenceevnen og afbøde de samfundsmæssige virkninger af omstillingen til ren energi og inddrager de mange forskellige aktører, herunder lokale og kommunale myndigheder og virksomheder samt arbejdsmarkedets parter og investorer. Pakken indeholder også tiltag, som skal fremskynde innovationen inden for renere energi og renovere den europæiske bygningsmasse, samt foranstaltninger til at stimulere offentlige og private investeringer. Den første retsakt trådte i kraft i juli 2018, og der er allerede opnået politisk enighed om tre andre forslag. De fire resterende forslag er under behandling i Europa-Parlamentet og Rådet med henblik på hurtigt at nå til enighed om dem og vedtage dem. Med disse ambitiøse, stabile og forudsigelige lovrammer er EU fordelagtigt stillet med hensyn til at drage fordel af energiomstillingen. EU's førerposition inden for bæredygtig finansiering er med til at styrke disse foranstaltninger yderligere og giver mulighed for at omdirigere private kapitalstrømme til mere bæredygtige investeringer og hjælpe investorer med at afværge miljørisici, herunder risici i relation til klimaændringer. Mennesker, uddannelse og færdigheder Investeringer i mennesker, deres færdigheder og viden er nødvendige for at fremme Europas konkurrenceevne og tiltrække investeringer. Denne strategi med sociale investeringer afspejles i den europæiske søjle for sociale rettigheder, som blev bekendtgjort af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen i november 2017. I 2016 vedtog Kommissionen en omfattende europæisk dagsorden for færdigheder. Dens 10 centrale tiltag har til formål at fremme opkvalificering og livslang læring samt at sikre, at europæerne har de færdigheder, som passer til vores arbejdsmarkeders behov. Som reaktion på opfordringerne fra stats- og regeringscheferne er Kommissionen ydermere i færd med at oprette et europæisk uddannelsesområde. Endelig er yderligere investeringer i social infrastruktur, herunder sundhed og langtidspleje, afgørende for vores samfund, der får stadig flere ældre og stadig færre arbejdsaktive. De europæiske struktur- og investeringsfonde Derudover resulterede de forhåndsbetingelser, der blev indført for at øge de europæiske struktur- og investeringsfondes effektivitet i gennemførelsesperioden 2014-2020, i færre hindringer for investeringer i medlemsstaterne og regionerne på tværs af sektorer (gennem generelle betingelser for f.eks. offentlige udbud, statsstøtteregler og initiativet "Small Business Act") og inden for sektorer, som modtager støtte fra disse fonde (såsom transportsektoren, den digitale sektor, energisektoren, sektoren for den blå økonomi, affaldssektoren og vandsektoren). De har udløst politiske reformer i medlemsstaterne og har ført til vedtagelsen af nye strategiske og politiske rammer for offentlig støtte og private investeringer. De har desuden bidraget til at forbedre de offentlige forvaltningers administrative kapacitet. I den næste programmeringsperiode erstattes forhåndsbetingelser af "grundforudsætninger", der skal sikre de nødvendige betingelser for en effektiv og virkningsfuld anvendelse af EU-fondene. Kommissionen har i forbindelse med den kommende flerårige finansielle ramme foreslået en betydelig reduktion af den administrative byrde i forbindelse med ansøgninger om støtte fra strukturfondene. Kommissionen har foreslået en reduktion af bureaukratiet og lettere kontrolprocedurer for virksomheder og iværksættere, der modtager støtte fra EU. Ydermere har Kommissionen foreslået et sæt fælles regler, der skal gælde for hele syv EU-fonde, som gennemføres i samarbejde med medlemsstaterne, herunder fondene vedrørende samhørighedspolitikken. Omlægningen af den fælles landbrugspolitik fra regeloverholdelse til en resultatbaseret tilgang bør også mindske bureaukratiet. Forslaget om InvestEU-programmet, hvori en bred vifte af eksisterende midler forenkles og samles, forventes at bibringe endnu en vigtig reduktion af de administrative byrder i den næste budgetperiode.