BERETNING FRA KOMMISSIONEN - Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut: Årsberetning 2001

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Indledning

1.1. Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts rolle

1.2. Instituttets struktur

1.3. Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts evaluering og kvalitetssikring

1.4. Instituttets udvikling

2. Instituttets aktiviteter i 2001

2.1. Kandidatlandene

2.1.1. Indledning

2.1.2. Obligatoriske initiativer

2.1.3. Støtte til Kommissionen

2.1.4. Indsamling og analyse af information

2.1.5. Udviklingsaktiviteter

2.2. Det vestlige Balkan

2.2.1. Obligatoriske initiativer

2.2.2. Støtte til Kommissionen

2.2.3. Indsamling og analyse af information

2.2.4. Udviklingsaktiviteter

2.3. Middelhavsregionen

2.3.1. Obligatoriske initiativer

2.3.2. Støtte til Kommissionen

2.3.3. Indsamling og analyse af information

2.3.4. Udviklingsaktiviteter

2.4. De Nye Uafhængige Stater og Mongoliet

2.4.1. Obligatoriske initiativer

2.4.2. Støtte til Kommissionen

2.4.3. Indsamling og analyse af information

2.4.4. Udviklingsaktiviteter

2.5. Teknisk bistand til gennemførelse af Tempus-programmet

2.5.1. Udvælgelse

2.5.2. Tempus Cards - fælles europæiske projekter og netværkssamarbejdsprojekter

2.5.3. Tempus Tacis - fælles europæiske projekter og netværkssamarbejdsprojekter

2.5.4. Individuelle mobilitetsstipendier

2.5.5. Overvågning

2.5.6. Edb-udvikling

2.5.7. Information og publikationer

2.5.8. Særlige arrangementer

3. Samarbejde med andre EU-agenturer

4. Finansielle anliggender

4.1. Finansieringskilder

4.2. Budgetgennemførelsen

4.3. Indkøb

4.4. Finansierings- og forvaltningssystemer

5. Personale

5.1. Personale og organisationsplan

5.1.1. Midlertidigt ansatte

5.1.2. Tabel A: Antal midlertidigt ansatte pr. 31. december 2001 (fordelt på kategori og nationalitet)

5.1.3. Tabel B: Ændring af personaleprofilen i 2001

5.1.4. Tabel C: Antal og type af andet personale beskæftiget ved instituttet ved udgangen af 2001

5.2. Personaleinitiativer

6. Bestyrelsen og Det Rådgivende Forum

6.1. Bestyrelsen

6.2. Det Rådgivende Forum

BILAG 1 - Tabel over operationelle resultater

BILAG 2 - Tabel over budgetmidler og midler uden for budgettet

BILAG 3 - Tabel over Phare- og Tacis-aftaler

BILAG 4 - Tabel over aftaler om teknisk bistand til gennemførelse af Tempus-programmet

BILAG 5 - Organisationsplan

BILAG 6 - Instituttets bestyrelse - liste over medlemmer

BILAG 7 - Liste over instituttets arrangementer i 2001

BILAG 8 - Liste over instituttets publikationer i 2001

BILAG 9 - Glossar over landekoder

BERETNING FRA KOMMISSIONEN

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut: Årsberetning 2001

1. Indledning

1.1. Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts rolle

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut yder støtte til reform af erhvervsuddannelse og lederuddannelse i over 40 partnerlande og -områder. I forbindelse med dette arbejde leverer det tjenesteydelser til fem generaldirektorater inden for Europa-Kommissionen (GD for Eksterne Forbindelser, GD for Udvidelse; GD for Beskæftigelse; Samarbejdskontoret EuropeAid og GD for Uddannelse og Kultur, som er det generaldirektorat, instituttet hører under).

Der leveres tjenesteydelser i fire geografiske hovedblokke på tværs af tre kontinenter: partnerne i Middelhavsregionen [1], landene i det vestlige Balkan [2], De Nye Uafhængige Stater og Mongoliet [3] samt kandidatlandene [4].

[1] Marokko, Algeriet, Tunesien, Egypten, Jordan, Israel, Den Palæstinensiske Myndighed, Libanon, Syrien, Tyrkiet, Cypern og Malta. Sidstnævnte tre lande er kandidater til medlemskab af Den Europæiske Union og som sådan omfattet af instituttets aktiviteter for kandidatlande (se 4 nedenfor).

[2] Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Kosovo, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro, Serbien.

[3] Armenien, Aserbajdsjan, Belarus, Georgien, Kasakhstan, Kirgisistan, Moldova, Den Russiske Føderation, Tadsjikistan, Turkmenistan, Ukraine, Usbekistan og Mongoliet.

[4] Bulgarien, Tjekkiet, Cypern, Estland, Ungarn, Letland, Litauen, Malta, Polen, Rumænien, Slovakiet, Slovenien, Tyrkiet.

Instituttet er et videncenter inden for tre områder: detaljeret indsigt i politiske og økonomiske forhold i specifikke regioner/lande, indgående viden om og erfaringer med arbejdsmarkedsrelaterede erhvervsuddannelsesspørgsmål og effektiv styring af større europæiske projekter. Det er fuldt ud involveret i projekter under EU-programmerne Phare, Cards, Tacis og Meda. Som et videncenter er det instituttets rolle:

- at levere viden, rådgivning og information om arbejdsmarkedsrelaterede uddannelsesspørgsmål,

- at levere dybtgående analyse af situationen inden for erhvervsuddannelsesområdet og om beskæftigelsesrelaterede spørgsmål,

- at formidle information fra medlemsstaterne om bedste praksis i Den Europæiske Union, og

- at formidle kontakter mellem nøgleaktører samt koordinere donorernes arbejde.

Da der er betydelige forskelle mellem de fire regioner og partnerlandene, er der naturligvis meget stor forskel på de forskellige formulerede behov og krav. Derfor tilbyder instituttet ikke standardprodukter eller -processer, men vælger en "skræddersyet" tilgang til de enkelte partnere.

Instituttet vil, hvor det er muligt, forsøge at arbejde på systemniveau og sikre sig ministeriernes og arbejdsmarkedsparternes engagement i partnerlandene, når det gælder gennemførelse af ændringer i national lovgivning, systemer og ordninger. På denne måde forsøger det at maksimere indflydelsen og opnå det bedste afkast af sine investeringer.

Instituttet leverer ligeledes teknisk bistand til Kommissionen i forbindelse med Tempus-programmet.

1.2. Instituttets struktur

Instituttet har en bestyrelse (se kapitel 6), som generaldirektøren for GD for Uddannelse og Kultur varetager formandskabet for. Den består af repræsentanter fra medlemsstaterne og Kommissionen. Bestyrelsen mødes for at drøfte og godkende instituttets årlige arbejdsprogram og budget og konsulteres også vedrørende spørgsmål, der er relevante for instituttets strategiske planlægning og ledelse.

Bestyrelsen støttes af Det Rådgivende Forum, der er et organ bestående af over 100 erhvervsuddannelseseksperter fra EU-medlemslandene, partnerlandene og andre internationale organisationer. Forummets primære rolle er at rådgive instituttet og dets bestyrelse i forbindelse med forberedelsen af instituttets årlige arbejdsprogram. Forummet fungerer ligeledes som et netværk, der gør det muligt at udveksle god praksis om erhvervsuddannelsespolitikker og -reformer mellem og med lande, der befinder sig i en overgangsfase. Der gives en kort beskrivelse af Det Rådgivende Forums arbejde i kapitel 6.

Instituttets direktør refererer til bestyrelsen og varetager formandskabet for Det Rådgivende Forum. Sammen med omkring 115 medarbejdere gennemførte han arbejdsprogrammet for 2001 med et årligt budget på 16,2 millioner euro.

Instituttet er inddelt i fire geografiske afdelinger, der omfatter kandidatlandene, det vestlige Balkan, De Nye Uafhængige Stater og Mongoliet samt Middelhavsregionen. En særskilt enhed står for den tekniske bistand til gennemførelse af Tempus-programmet, som instituttet varetager for Kommissionen. På lederuddannelsesområdet koordineres aktiviteterne af lederuddannelsesenheden, som samarbejder med de geografiske afdelinger. Enheden for Administration og Centrale Tjenester yder teknisk og administrativ støtte til organisationen som helhed.

1.3. Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts evaluering og kvalitetssikring

Instituttet tager sin forpligtelse til nøje at overvåge og evaluere sine aktiviteter alvorligt. For at lette denne revisions- og vurderingsproces nedsatte bestyrelsen i 1999 en evalueringsstyregruppe bestående af bestyrelsesmedlemmer, evalueringseksperter og instituttets personale, som skal indberette deres resultater til instituttets bestyrelse.

Den interne evalueringsstyregruppe mødtes i februar 2001 og drøftede det første udkast til kommissoriet for den eksterne evaluering af Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut, som var blevet udarbejdet af GD for Uddannelse og Kultur. Styregruppen var enig i GD for Uddannelse og Kulturs forslag om, at den eksterne evaluering ud over at være en vurdering af indvirkningen af instituttets hidtidige aktiviteter også burde tage sigte på at give en fremadrettet analyse til støtte for instituttets fortsatte udvikling.

Med henblik på den forestående eksterne evaluering blev man enige om, at yderligere møder i den interne evalueringsstyregruppe burde vente til man kendte resultaterne af den eksterne evaluering. Der er blevet nedsat en særlig ad hoc-styregruppe for den eksterne evaluering.

Den interne styregruppe drøftede også den rolle, som evalueringen bør spille med hensyn til instituttets rolle som videncenter. Styregruppen foreslog, at instituttets evaluering burde bevæge sig fra at være en produktbaseret evalueringskultur til at være en proces med vedvarende kvalitetsovervågning og vurdering af aktiviteter, der inddrager hele instituttets personale.

Denne henstilling blev ført ud i livet af instituttet i 2001, idet det startede udviklingen af et kvalitetssystem, hvis endelige mål var at garantere tilfredshed hos brugerne/støttemodtagerne gennem udvikling og tilvejebringelse af instituttets produkter og tjenesteydelser.

1.4. Instituttets udvikling

Der sker hurtige forandringer i de sammenhænge, instituttet opererer i, både hvad angår arten af de tjenesteydelser, som Kommissionen rekvirerer, og partnerlandenes behov og ønsker. Desuden sker der fortsat en stærk udvikling i nøglespørgsmålene vedrørende erhvervsuddannelse og lederuddannelse, arbejdsmarkedsvilkår og kulturelle faktorer, navnlig i økonomier, der befinder sig i en overgangsfase.

Instituttet er fuldt bevidst om behovet for at være på forkant med disse udviklinger, og i 2001 etablerede det en forandringsproces, der vil sikre, at dets operationer som videncenter er baseret på den seneste forståelse af indvirkningen af de forandringer, der ligger til grund for reformer af uddannelsessystemer i både Europa og partnerlandene.

Instituttet har for at sikre, at det forbliver på forkant hvad angår tjenesteydelserne til partnere, der befinder sig i en overgangsfase, endvidere indført nye ordninger med henblik på at øge sin knowhow. I 2001 blev der fokuseret på tre hovedtemaer:

- erhvervsuddannelse inden for rammerne af livslang læring - bl.a. den yderligere definition af konceptet for og følgerne af gennemførelsen af handlingsplaner i relevante lande/regioner,

- vurdering og evaluering af fremskridt gjort i forbindelse med reform af erhvervsuddannelsessystemer - med udformning af en vurderingsmetode og vurderingsredskaber, herunder benchmarking,

- udvikling af erhvervsuddannelse og kompetencer på virksomhedsniveau, navnlig i forbindelse med SMV'er.

Ud over disse foranstaltninger fortsatte instituttet naturligvis med at konsolidere sin ekspertise inden for andre vigtige og centrale områder som f.eks. læreruddannelse, kvalifikationer og standarder samt arbejdsmarkedsvurdering.

2. Instituttets aktiviteter i 2001

I dette afsnit gives der en kort beskrivelse af instituttets aktiviteter i 2001. For at være konsekvent med arbejdsprogrammet for 2001 er disse aktiviteter inddelt i fire afsnit med overskrifterne: obligatoriske aktiviteter, støtte til Kommissionen, indsamling og analyse af information, og udviklingsaktiviteter. En oversigt over disse aktiviteter fordelt på regioner fremgår af bilag I i tabelform.

2.1. Kandidatlandene

2.1.1. Indledning

I 2001 begyndte instituttet at begrænse sine aktiviteter i kandidatlandene, da det allerede havde afsluttet de fleste af de initiativer, der er blevet forvaltet under Phare-aftalerne, selv om det fortsat yder støtte til Kommissionen i forbindelse med vurdering af Phare-forslag. Efterfølgende aktiviteter er primært af analytisk og udviklingsmæssig art, herunder politisk rådgivning til partnerlandene.

2.1.2. Obligatoriske initiativer

I forbindelse med forvaltningen af de resterende Phare-aktiviteter afsluttede instituttet den finansielle revision af en række programmer. Det sidste personaleudviklingsprogram i Rumænien afsluttedes med et seminar i Bucharest i maj 2001.

Instituttet fortsatte gennemførelsen af de tematiske projekter og pilotprojekter, som var blevet iværksat i 2000. Der blev på området socialt partnerskab inden for erhvervsuddannelse afholdt en konference i Malmø om livslang læring og social dialog med støtte fra den svenske regering. Hvad angår spørgsmålet om regional arbejdsmarkedsinformation foretog instituttet en undersøgelse af virksomhedskompetencer, som fik andre kandidatlande og landene i det vestlige Balkan til at udtrykke interesse for lignende undersøgelser.

Instituttet opretholdt sin støtte til små og mellemstore virksomheders (SMV'ers) vækst og ledelse og afholdt arrangementer i Ungarn, Bulgarien, Letland og Bruxelles for at udbrede resultaterne fra et tidligere initiativ vedrørende iværksætteruddannelse med henblik på SMV-vækst. Instituttet afsluttede med succes en række andre projekter: om læreruddannelse i både Letland og Litauen; anden fase af et pilotprojekt til etablering af et regionalt erhvervsuddannelsescenter i Litauen; en række skolebaserede mikroprojekter i Rumænien; og et pilotprojekt om udvikling af nationale kvalifikationsrammer i Slovenien. Det årlige møde i Det Rådgivende Forums regionale gruppe for kandidatlandene blev holdt på Cypern i september 2001.

2.1.3. Støtte til Kommissionen

På vegne af GD for Beskæftigelse og Sociale Anliggender udarbejdede instituttet en række detaljerede monografier om erhvervsuddannelse, systemer for livslang læring og arbejdsformidling i alle kandidatlandene. Der er gjort fremskridt med arbejdet i Tjekkiet, Slovenien, Polen, Ungarn, Estland, Malta og Cypern. GD for Udvidelse har også inddraget instituttet kraftigt i Phare-programmeringen i flere lande, navnlig Rumænien, Ungarn, Polen, Bulgarien, Tyrkiet og de baltiske lande.

Sideløbende har instituttet ajourført sine redegørelser for de fremskridt, kandidatlandene har gjort med hensyn til reformerne af deres erhvervsuddannelsessystemer. I Bulgarien, hjalp Instituttet den Europæiske Kommission med forberedelsen af et Phare program til støtte for erhvervsuddannelse og arbejdsmarkedet.

Phare's særlige forberedelsesprogrammer, der sætter kandidatlandene ind i, hvordan Den Europæiske Socialfond (ESF) fungerer, blev forvaltet af instituttet i 1999/2000. Som opfølgning på denne aktivitet og med støtte fra GD for Udvidelse's TAIEX-kontor afholdt instituttet en særlig workshop, der havde til formål at ajourføre de nationale erhvervsuddannelsesinstitutters viden om ESF med de seneste udviklinger inden for den europæiske beskæftigelsesstrategi. Disse institutter blev oprettet i hvert land under det oprindelige program.

På Kommissionens vegne er der ved at blive gennemført et lederuddannelsesinitiativ i Bulgarien, og EU-delegationen og det bulgarske økonomiministerium er stærkt involveret i gennemførelsen og udviklingen af projektet, som afsluttes i 2002.

2.1.4. Indsamling og analyse af information

De nationale observationsorganer leverer fortsat analytiske tjenesteydelser til instituttet, og der er blevet udviklet et nyt rapporteringssystem baseret på datakrav i forbindelse med tiltrædelsen. I overensstemmelse med instituttets politik blev de nationale observationsorganer opfordret til at indlede en høringsproces, der skulle føre til indledende udviklingsplaner, som skal identificere tjenesteydelser, som kan leveres til aktører i et særligt land. Der er også indledt drøftelser om, hvordan observationsfunktionen kan opnås på Malta og Cypern.

2.1.5. Udviklingsaktiviteter

På foranledning af GD for Uddannelse og Kultur deltog instituttet i Kommissionens høring om dens memorandum om livslang læring i kandidatlandene. Instituttet bidrog til en række arrangementer og udarbejdede en tværgående landeanalyse af de rapporter, der er udarbejdet af hvert enkelt kandidatland. Instituttet igangsatte ligeledes pilotaktiviteter inden for rammerne af livslang læring i kandidatlandene ved at støtte læseplansreformen på Cypern og ved at bidrage til etablering af et nationalt kvalifikationssystem på Malta.

Instituttet udarbejdede endvidere et dokument om eLearning, som blev forelagt ved den femte konference for europæiske undervisningsministre, der fandt sted i Riga i juni 2001.

2.2. Det vestlige Balkan

2.2.1. Obligatoriske initiativer

Instituttet tilrettelagde en række konferencer om integration af arbejde og læring, som tiltrak stor deltagelse fra ministerier, arbejdsmarkedsparter, forskere, virksomheder og uddannelsesinstitutioner fra både landene i det sydøstlige Europa og kandidatlandene.

Der blev igangsat mikroprojekter om ungdomsarbejdsløshed i Kroatien og Montenegro, og der blev afholdt en konference med henblik på udbredelse af resultater til andre lande i regionen i november 2001.

En af instituttets væsentlige opgaver er at tilskynde til samarbejde mellem de donorer, der investerer i regionen. Instituttet mødtes med højtstående embedsmænd fra Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling og Den Europæiske Investeringsbank for at indlede drøftelser om, hvordan bankerne bedre kan integrere kompetence- og beskæftigelsesdagsordenerne i deres strategiske planlægning og operationer.

Med samfinansiering fra de schweiziske myndigheder identificerede instituttet et regionalt projekt om turismefærdigheder for SMV'er, som udnytter resultaterne af et bilateralt schweizisk-kroatisk projekt.

Den endelige evaluering af 1997-programmet for Bosnien-Hercegovina blev afsluttet, og rapporten offentliggjort. Programmet for 1999 førte til offentliggørelsen af hvidbogen om erhvervsuddannelsesreform i maj 2001 og en række seminarer for skolelærere med henblik på konsolidering af pilotforsøgene med de nye læseplaner.

Det fælles møde mellem Det Rådgivende Forums regionale gruppe for det sydøstlige Europa og observationsorganerne i regionen fandt sted den 3.-7. juli i Bled, Slovenien. Mødet blev i fællesskab arrangeret og afholdt af de nationale slovenske myndigheder og instituttet. Hovedformålet var at vurdere behov, prioriteter og fremgangsmåder med hensyn til reformen af erhvervsuddannelsessystemerne i regionen baseret på OECD's og instituttets undersøgelser, og derefter fremsætte henstillinger til instituttets arbejdsprogram for 2002.

2.2.2. Støtte til Kommissionen

I forbindelse med OECD's undersøgelse af den regionale uddannelsespolitik (den såkaldte Regional Education Policy Review) deltog instituttets personale i en række politiske undersøgelsesteams, der skulle vurdere situationen på arbejdsmarkedet og inden for erhvervsuddannelserne i landene i det sydøstlige Europa. Instituttet udarbejdede et udkast til en tværgående landeundersøgelse på basis af dets egne arbejdsmarkeds- og erhvervsuddannelsesrapporter med henblik på drøftelse ved mødet i Det Rådgivende Forums regionale gruppe.

Landerapporter bliver også brugt til at rådgive Kommissionen om målretning af bistand til Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. I Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Serbien har instituttet udformet erhvervsuddannelsesreformprojekter som et input til Kommissionens projektcyklus, og det er for øjeblikket i gang med at udarbejde et erhvervsuddannelsesreformprojekt i Montenegro.

Der er stødt gjort fremskridt i hvert enkelt land inden for personaleudviklingsprogrammer for nøglebeslutningstagere på erhvervsuddannelsesområdet:

- i Albanien hjalp instituttet en gruppe albanske nøgleaktører med at udarbejde en grønbog på erhvervsuddannelsesområdet,

- i Kroatien hjalp instituttet tre kroatiske ekspertarbejdsgrupper med (i) decentralisering og finansiering, (ii) en læseplansreform på erhvervsuddannelsesområdet, og (iii) en læreruddannelsesreform på erhvervsuddannelsesområdet,

- i Montenegro holdt instituttet et seminar, der tog sigte på at udarbejde henstillinger til fremtidige foranstaltninger inden for erhvervsuddannelsesområdet med henblik på udvikling af et moderne system, som understøtter økonomisk udvikling og social samhørighed,

- i Kosovo gik instituttets aktiviteter ud på indsamling, analyse og udbredelse af arbejdsmarkedsinformation ved fire uddannelsesmøder.

2.2.3. Indsamling og analyse af information

Observationsorganerne i regionen berettede om fremskridt mod EU-integration inden for erhvervsuddannelsesområdet. I Serbien er der ved at blive oprettet et observationsorgan, som skal fremme og udvikle ekspertise inden for erhvervsuddannelses- og arbejdsmarkedsspørgsmål fra maj 2002.

2.2.4. Udviklingsaktiviteter

På Kommissionens opfordring til at bidrage til kompetenceudviklingen i SMV'er har instituttet gjort forsøg med en ny fremgangsmåde i Kroatien, som integrerer uddannelse og vejledning med virksomhedsudviklingstjenester. Instituttet gjorde brug af sine egne erfaringer på dette område og har for nylig gennemført en vurdering af lederuddannelsesudbuddet i det sydøstlige Europa, og det har udarbejdet landerapporter for Kroatien, Montenegro, Serbien og Bosnien-Hercegovina.

2.3. Middelhavsregionen

2.3.1. Obligatoriske initiativer

Instituttet holdt det årlige møde i Det Rådgivende Forums regionale gruppe for Middelhavsregionen den 28.-29. juni i Rabat, Marokko. Mødet, der blev tilrettelagt i samarbejde med det marokkanske ministerium for beskæftigelse, erhvervsuddannelse, social udvikling og solidaritet, fokuserede på to temaer af særlig betydning for regionen, nemlig en forbedring af læreruddannelsens kvalitet, produktion og analyse af data og information - observationsorganfunktionen.

2.3.2. Støtte til Kommissionen

Instituttet udvikler fortsat aktiviteterne i Middelhavsregionen, hvor Kommissionen gør brug af instituttets ekspertise til at støtte Meda-programmets udvikling. Hændelser indtruffet i regionen har ført til en fornyet vurdering af andre aktiviteters relative betydning, således at man kan imødekomme nye behov, som omfatter:

- Projektidentifikation og -vurdering i Egypten og Marokko med henblik på at gøre forberedelser til kommissionsfinansierede projekter på erhvervsuddannelsesområdet. Begge aktiviteter blev indledt i september 2001 og afsluttes i 2002.

- En vejledende plan for et regionalt program vedrørende uddannelse med henblik på beskæftigelse, retningslinjer for udvikling af sektorspecifikke støtteprogrammer inden for rhvervsuddannelsessektoren, identifikation af områder, hvor der er mulighed for fælles aktivitet med Israel som del af associeringsaftalen mellem EU og Israel, og levering af ekspertstøtte inden for rammerne af et socialt udviklingsprogram i Jordan.

På regionalt og subregionalt plan har instituttet fortsat udviklet aktiviteter, der har til formål at fremme en gradvis tilnærmelse af erhvervsuddannelsespolitikken i de forskellige lande:

- En konference om erhvervsuddannelsesstandarder i Machrak-regionen, som blev afholdt i Kairo i april 2001, samlede over 80 repræsentanter fra både den offentlige og private sektor i Egypten, Jordan, Syrien, Libanon, Vestbredden og Gaza såvel som internationale organisationer og bilaterale donorer. Dette viste den merværdi, som et eksternt organ som instituttet kan skabe ved at tilskynde til samarbejde mellem landene i regionen.

- Det andet 'Rencontre Manforme', der blev afholdt i Tunis i oktober 2001, samlede forskellige tunesiske aktører, der er involveret i det nationale erhvervsuddannelsesreformprogram, såvel som repræsentanter fra Algeriet og Marokko.

Instituttet, der her agerede som katalysator på nationalt plan, hjalp en række syriske aktører, både offentlige og private, med at iværksætte et pilotprojekt med en flerårig lærlingeuddannelsesordning, som for første gang i Syriens historie bringer erhvervsfolk og offentlige myndigheder sammen om at tilvejebringe erhvervsuddannelse.

På Kommissionens anmodning udarbejdede instituttet to rapporter, der giver et overblik over både de nationale erhvervsuddannelsessystemer i Syrien og Marokko og forholdet mellem erhvervsuddannelsessystemet og arbejdsmarkedets behov. Rapporterne er de seneste i en serie, som instituttet har udarbejdet siden 1999, og som omfatter publikationer om Algeriet, Jordan, Libanon, Malta, Cypern og Tyrkiet.

2.3.3. Indsamling og analyse af information

I løbet af 2001 så instituttet på de eksisterende lokale evner og mekanismer til at frembringe information og udarbejde prognoser for efterspørgslen efter erhvervsuddannelse, kvalifikationer og arbejdskraft ('observationsorgansfunktionen'). I den første fase vurderede man de dataindsamlings- og analysetjenester, der allerede findes i Machrak-landene. Instituttet hjalp ligeledes Algeriet med at øge sin kapacitet ved at etablere et forsøgsnetværk bestående af de forskellige lokale strukturer, som for nærværende er aktive på området.

2.3.4. Udviklingsaktiviteter

Første fase af aktiviteten, der tager sigte på at udvikle strategierne for læreruddannelse, blev indledt med rapporter fra marken, som vurderer læreruddannelsesudbuddet i Maghreb-landene. Dette vil fortsætte i 2002 og omfatte hele Middelhavsregionen.

Inden for lederuddannelsesområdet udbredte instituttet sin rapport "Overview of management development support for SME growth in the Med Region" (oversigt over lederudviklingsstøtte med henblik på SMV-vækst i Middelhavsregionen), som er en oversigt over foranstaltninger for nøgleaktører.

2.4. De Nye Uafhængige Stater og Mongoliet

2.4.1. Obligatoriske initiativer

Fire partnerskabsprojekter mellem nationale observationsorganer, der omfatter nationale observationsorganer under Phare og Tacis og EU-partnerne, frembragte en række nyttige resultater i 2001. De omfatter uddannelse inden for strategisk planlægning og projektledelse i Georgien, komparativ evaluering og analysemetoder til måling af indvirkningen af efter- og videreuddannelse i Moldova, Rumænien og Ukraine, samt redskaber til identificering af nye nøgleerhverv og kompetencebehov i landene i Centralasien.

I løbet af 2001 frembragte projektet 'Strengthening partnerships between management training institutions and companies' (styrkelse af partnerskaber mellem lederuddannelsesinstitutioner og virksomheder) klare henstillinger om gennemførelse af personalepolitikker, udførelse af uddannelsesbehovsvurderinger og gennemførelse af en uddannelsesplan. Der blev fremstillet en komplet 'værktøjskasse' til disse aktiviteter, som vil blive formidlet vidt omkring i løbet af anden fase af projektet, som blev indledt i december 2001.

I den anden af de tre faser i det ukrainske erhvervsuddannelsesreformprojekt nåede man frem til en ny læseplan, mens franske og italienske partnere stadig fokuserer deres støtte på de fire landbrugsskoler i Vinnitsa-regionen. En østrigsk partner gik også med i projektet og leverede bistand til turismeskoler i Odessa-regionen.

Anden fase af projektet i det nordvestlige Rusland blev gennemført med succes. Resultaterne vil blive konsolideret og derefter udbredt til andre regioner og støttemodtagere.

2.4.2. Støtte til Kommissionen

I anden halvdel af 2001 bistod instituttet Kommissionen ved at bidrage til kommissorierne for de Tacis-finansierede projekter, der skal iværksættes i 2002. Instituttet forsynede f.eks. Kommissionen med det første udkast til kommissorium for et erhvervsuddannelsesreformprojekt i Kasakhstan; instituttet færdiggjorde i september - baseret på det arbejde, der blev gjort i forbindelse med et besøg i Usbekistan i april 2001 - kommissoriet for projektet "Development of Employment Opportunities in Uzbekistan" (udvikling af beskæftigelsesmuligheder i Usbekistan), der finansieres med 2 millioner euro fra Tacis-programmet, og instituttet udarbejdede udkast til et nyt kommissorium for anden fase af programmet til omskoling af lærere til lederuddannelse i samarbejde med EuropeAid. Derudover blev der ligeledes - baseret på samråd med både Kommissionen og det russiske undervisningsministerium - udarbejdet et første udkast til kommissorium for Delphi II.

For at bidrage yderligere til Kommissionens programmeringsproces analyserede og ajourførte instituttet efterfølgende Kommissionens viden om udviklingen af den nationale doktrin om uddannelse, som de ukrainske myndigheder er ved at udarbejde i samarbejde med internationale donorer.

2.4.3. Indsamling og analyse af information

Tacis' nationale observationsorganer fortsatte deres arbejde med indsamling og udbredelse af nøgleindikatorer og udarbejdelse af evalueringsrapporter. I forbindelse med den eksterne evaluering af netværket er der fremsat henstillinger til observationsorganerne i hvert enkelt land, og der er taget hensyn til disse i de nye arbejdsplaner for 2002.

2.4.4. Udviklingsaktiviteter

Under første fase af det treårige projekt "Entrepreneurship in Education and Training in the Russian Federation and the Ukraine" (iværksætterkultur inden for almen uddannelse og erhvervsuddannelse i Den Russiske Føderation og Ukraine) blev der udvalgt forsøgsskoler, og der blev oprettet iværksætterteams i hvert land. En af hovedkomponenterne i projektet i 2001 var to programmer af hver 10 ugers varighed, som havde til formål at indføre iværksætterkultur i skolens organisation og i arbejdet med lærerne i klassen. Hver enkelt skole udformede, udviklede og vurderede en række projekter, og aktiviteterne har banet vejen for projektets anden fase, som vil blive indledt i begyndelsen af 2002.

Et kursus om evaluering af uddannelsesprojekter blev udformet for en udvalgt gruppe af NUS-deltagere og vil blive tilgængeligt online som en test af innovative læringsmetoder.

2.5. Teknisk bistand til gennemførelse af Tempus-programmet

Instituttet fortsatte med at yde teknisk bistand til GD for Uddannelse og Kultur til gennemførelse af Tempus-programmet. I 2001 blev rækken af lande, der kunne deltage i programmet, udvidet til også at omfatte Forbundsrepublikken Jugoslavien. Alle de lande, som er støtteberettigede under Cards- og Tacis-programmet, kan deltage i Tempus-programmet.

I programmets nuværende fase bidrager Tempus til reformen og styringen af de videregående uddannelsesinstitutioner via målrettede projekter inden for klart afgrænsede områder. De omfatter styring af universiteter, læseplansudvikling, institutionsopbygning samt netværkssamarbejde og mobilitet. Desuden er der individuelle mobilitetsstipendier til rådighed for alle lande, som er støtteberettigede under Tempus III.

I overensstemmelse med den generelle prioritet for stabiliserings- og associeringsaftaleprocessen og stabilitetspagten er der blevet lagt stor vægt på fremme af regionalt samarbejde i det vestlige Balkan. Universiteter i det sydøstlige Europa kan spille en førende rolle, både når det gælder om at fremme gensidig forståelse på tværs af kulturelle og etniske grænser, og når det gælder om at muliggøre en mere effektiv udnyttelse af knappe nationale menneskelige ressourcer ved et øget akademisk samarbejde på regionalt plan.

I 2001 indledte Kommissionen en grundig revision af alle de dokumenter og procedurer, der ligger til grund for forvaltningen af Tempus-programmet, med henblik på så vidt muligt at ajourføre dem og gøre dem mere strømlinede og effektive. Instituttet var aktivt involveret i denne revisionsproces.

2.5.1. Udvælgelse

I 2001 var fristen for indlevering af ansøgninger om fælles europæiske projekter og netværkssamarbejdsprojekter den 1. marts, og for individuelle mobilitetsstipendier var det den 3. april. I alt indkom der 428 ansøgninger om fælles europæiske projekter og 210 ansøgninger om individuelle mobilitetsstipendier, og der blev holdt udvælgelsesmøder ledet af Kommissionen i en række partnerlande.

2.5.2. Tempus Cards - fælles europæiske projekter og netværkssamarbejdsprojekter

Som reaktion på indkaldelsen af forslag under Tempus III for Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Forbundsrepublikken Jugoslavien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien indkom der i alt 161 ansøgninger. Antallet af ansøgere til projekter med flere deltagende lande, der omfatter mere end et Cards-land, steg betydeligt fra 12 i 2000 til 57 i 2001.

2.5.3. Tempus Tacis - fælles europæiske projekter og netværkssamarbejdsprojekter

Som reaktion på indkaldelsen af forslag under Tempus III for Kasakhstan, Kirgisistan, Moldova, Den Russiske Føderation, Turkmenistan, Ukraine og Usbekistan indkom der i alt 267 ansøgninger til fælles europæiske projekter og netværkssamarbejdsprojekter, hvoraf 20 var projekter med flere deltagende lande.

2.5.4. Individuelle mobilitetsstipendier

Der blev i alt behandlet 210 ansøgninger:

- 2 ansøgninger opfyldte ikke tildelingskriterierne,

- 93 ansøgninger omfattede mobilitet både til og fra Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Forbundsrepublikken Jugoslavien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien,

- 115 ansøgninger omfattede mobilitet både til og fra Tacis-partnerlandene.

2.5.5. Overvågning

Overvågningsaktiviteterne i både Tempus Phare og Tempus Tacis omfattede de sædvanlige funktioner, dvs. kontraktstyring og overvågning af projekter fra skrivebordet og i marken. Der blev modtaget i alt 1 100 rapporter i 2001.

- Kontraktstyring. Der blev tildelt årlig støtte til igangværende Tempus-projekter. En af Kommissionen ledet revision af kontraktdokumenter og -bilag afsluttedes i 2001, hvor der blev vedtaget en fælles kontraktmodel for både Cards- og Tacis-projekter, og retningslinjerne for brug af støtten til nye projekter blev ligeledes ensrettet. På Kommissionens foranledning er rapporteringsdokumenterne blevet forenklet og reduceret i omfang.

- Overvågning fra skrivebordet. Flere hundrede Phare-, Cards- og Tacis-projekter blev overvåget og modtog rådgivning fra de forskellige landeinformationskontorer. Der blev modtaget 1 626 breve i 2001. Vurderingen af de årlige og endelige rapporter og situationsrapporterne for Tempus Phare's og Tacis' fælles europæiske projekter for de forskellige kontraktår (fra 1998 til 2001) fortsatte. I 2001 blev der vurderet 975 rapporter.

- Overvågning i marken. I 2001 aflagde de nationale Tempus-kontorer og instituttets landeinformationskontorer 87 overvågningsbesøg på Tempus Phare- og Cards-projekter - 84 blev gennemført af nationale Tempus-kontorer og 3 af instituttet. Der blev holdt informations- og uddannelsesmøder for Tempus-personale i Ungarn, Bosnien-Hercegovina og Den Russiske Føderation.

2.5.6. Edb-udvikling

På Kommissionens anmodning og i samarbejde med instituttets edb- og tekniske serviceenhed blev der i 2001 udviklet og afprøvet online-ansøgningsskemaer, og inden juni 2002 skulle der foreligge elektroniske ansøgningsskemaer til ansøgere om individuelle mobilitetsstipendier. Denne facilitet vil med tiden også være tilgængelig for ansøgere om støtte til fælles europæiske projekter.

Et edb-rapporteringsredskab, Business Object, er blevet tilpasset Tempus-programmets behov. Det gør det muligt at udarbejde statistikker, rapporter og projektplaner til udvælgelses-, overvågnings- og informationsformål.

2.5.7. Information og publikationer

- Følgende informationsmateriale blev udarbejdet i 2001:

>TABELPOSITION>

Det eksisterende internetwebsted er blevet ajourført og indeholder nye kategorier, der omfatter sider om "Udvælgelse 2000" og "Igangværende udvælgelse 2001". Disse websteder indeholder de seneste oplysninger for projektpartnere og -kandidater såvel som en onlineundersøgelse.

- Under Kommissionens ledelse gik man i 2001 i gang med udarbejdelsen af følgende Tempus-informationsmateriale:

- En større omarbejdelse af vejledningen for ansøgere, således at man kan undgå yderligere større revisioner i resten af Tempus III-programmets levetid.

- På Kommissionens foranledning fik en ekstern kontrahent til opgave at foretage en undersøgelse af Tempus-programmets resultater i kandidatlandene.

- En publikation som output fra tre regionale Tempus-seminarer.

- Nye "Tempus at Work"-faktablade.

2.5.8. Særlige arrangementer

Instituttet bistod Kommissionen med tilrettelæggelsen af:

- det fælles møde for nationale Tempus-kontorer/Tempus-informationskontorer/Tempus-landeinformationskontorer i Bruxelles den 9.-12. marts 2001,

- et seminar i Tirana, Albanien, om "Networking and Regional Co-operation" (netværkssamarbejde og regionalt samarbejde) - den 23.-25. april 2001,

- møde for nationale Tempus-kontorer/Tempus-informationskontorer/Tempus-landeinformationskontorer i Bruxelles - den 11.-15. oktober 2001. Instituttet udarbejdede kursusmateriale og hjalp med at uddanne de nationale Tempus-kontorer og Tempus-informationskontorer inden for udarbejdelse af projektforslag, herunder behovsanalyse.

Instituttet var også repræsenteret ved Tempus-udvalgets møder, der blev afholdt af Kommissionen i juli og december 2001, og ved afslutningsmøder afholdt af nationale Tempus-kontorer i kandidatlandene.

3. Samarbejde med andre EU-agenturer

Instituttet fortsatte sit nære samarbejde med andre EU-agenturer om spørgsmål af fælles interesse. Instituttets direktør deltog i de to møder for agenturledere i 2001, hvor man drøftede spørgsmål af fælles interesse som f.eks. styring, finansiering, personale- og administrative spørgsmål.

Der har i adskillige år været et nært samarbejde mellem instituttet og CEDEFOP, navnlig omkring arbejdet med kandidatlandene. Instituttet tilpasser sine aktiviteter i disse lande til kravene for den samlede tiltrædelsesproces ved bl.a. at bistå landene i deres forberedelser til deltagelsen i fællesskabsagenturer som CEDEFOP. I 2001 nåede instituttets og CEDEFOP's bestyrelser til enighed både om rammerne for samarbejdet mellem de to organisationer under udvidelsesprocessen (GB01-015) og om en liste over fælles aktiviteter (GB01-029 - REV) for 2002. Der blev afholdt flere fælles møder mellem de to agenturer i løbet af 2001.

I 2001 enedes EURYDICE, CEDEFOP og instituttet om fælles samarbejdsrammer, som fremgår af hver af de tre organers årlige arbejdsprogram for 2002. Det er nødvendigt at skabe et tættere samarbejde, ikke blot på grund af, at Fællesskabets aktiviteter inden for uddannelsesområdet udvides til også at omfatte kandidatlandene, men især fordi disse områder hurtigt er ved at blive mere integrerede i Europa.

Instituttet har også et tæt samarbejde med de fleste andre fællesskabsagenturer om sådanne spørgsmål som sikkerhed og udvikling af fælles initiativer inden for edb- og IT-systemer. Instituttet deltager i styregruppen for den fælles supportservice, der består af 12 medlemsagenturer og -institutioner, som samarbejder om udviklingen af S12-budget- og økonomistyringssystemer.

4. Finansielle anliggender

4.1. Finansieringskilder

Instituttet modtager en årlig bevilling fra EF-budgettet til dækning af dets administrationsudgifter såvel som driftsudgifterne i forbindelse med det årlige arbejdsprogram. I 2001 beløb bevillingen sig til 16,8 millioner EUR.

Instituttet fortsatte også med at forvalte finansieringen fra EU's forskellige eksterne bistandsprogrammer. Disse midler blev overført via aftaler med Kommissionen om forvaltning af Phare/Cards- og Tacis-programmerne for Kommissionen. I 2001 håndterede instituttet omkring 23 millioner EUR i Phare- og Tacis-aftalemidler til erhvervsuddannelsesprojekter (se nærmere enkeltheder herom i bilag 3). Instituttet leverede ligeledes teknisk bistand til Kommissionen i forbindelse med gennemførelse af Tempus-programmet og forvaltede omkring 136 millioner EUR i Tempus Phare-midler og 80 millioner EUR i Tempus Tacis-midler (se bilag 4).

4.2. Budgetgennemførelsen

Efter bestyrelsens godkendelse af "midtvejsperspektivet for personaleressourcerne for perioden 2002-2004" i november 2000 begyndte instituttet at nedskære antallet af midlertidige stillinger for at nå målet på 105 i 2002 (fra 115 i 2001). Som følge af, at flere midlertidigt ansatte havde forladt instituttet og af, at der havde været forsinkelser med rekruttering og udstationering af nationale eksperter (budgetkonto 1520), var der gjort besparelser i personaleudgifterne (kapitel 11). Instituttet foreslog følgende fire overførsler mellem kapitler i afsnit 1, 2 og 3:

- For at dække rejseudgifterne i forbindelse med personaleuddannelse blev der foreslået en reallokering af 30 000 EUR fra uddannelsesbudgettet (budgetkonto 1440) til rejsebudgettet (budgetkonto 1300).

- Der blev foreslået en overførsel af 6 000 EUR fra kapitel 11 til kapitel 25 (bestyrelsesmøder) til dækning af de større udgifter til det første bestyrelsesmøde i 2001 som følge af, at der deltog repræsentanter fra kandidatlandene.

- Der blev foreslået en overførsel af 150 000 EUR fra kapitel 11 til kapitel 30 (budgetkonto 3040 "oversættelsesudgifter") til dækning af den prisstigning, der med tilbagevirkende kraft var blevet opkrævet af Oversættelsescentret.

- Der blev foreslået en overførsel af 400 000 EUR fra kapitel 11 (personaleudgifter) og 15 (udstationerede nationale eksperter) til kapitel 31 (aktiviteter under arbejdsprogrammet). Denne overførsel omfattede en række aktiviteter i forbindelse med instituttets arbejdsprogram for 2001 til styrkelse af aktiviteter og yderligere udvikling af instituttet som et videncenter.

Bestyrelsen godkendte ændringsbudgettet i september 2001. Tabellen nedenfor viser status for gennemførelsen af budgettet (i euro) pr. 31. december 2001

>TABELPOSITION>

4.3. Indkøb

Instituttet styrer sine udbud centralt og indgik 99 aftaler og ændringer og ydede 68 bevillinger i 2001. Fremgangsmåden for kontrahering med instituttets nationale observationsorganer blev ændret. Der blev indgået to rammekontrakter om ansættelse af midlertidige eksperter inden for erhvervsuddannelsesområdet. Instituttets rådgivende udvalg for indkøb og aftaler holdt otte møder i 2001, og 13 sager blev behandlet.

4.4. Finansierings- og forvaltningssystemer

I samarbejde med instituttets edb- og tekniske serviceenhed blev et elektronisk redskab til indsamling af indkøbsdata (OSCAR) taget i brug for at strømline indkøbsprocessen. Instituttet afsluttede ligeledes den første udviklingsfase for en portal til konsolidering af alle finansierings- og indkøbsrelaterede data i overensstemmelse med handlingsplanen fra 2000.

5. Personale

Ved udgangen af 2001 havde instituttet omkring 102 midlertidigt ansatte. De nærmere enkeltheder om personalets indplacering og nationalitet fremgår nedenfor.

5.1. Personale og organisationsplan

5.1.1. Midlertidigt ansatte

5.1.2. Tabel A: Antal midlertidigt ansatte pr. 31. december 2001 (fordelt på kategori og nationalitet)

>TABELPOSITION>

5.1.3. Tabel B: Ændring af personaleprofilen i 2001

>TABELPOSITION>

5.1.4. Tabel C: Antal og type af andet personale beskæftiget ved instituttet ved udgangen af 2001

Lokalt ansatte // 11

Udstationerede nationale eksperter // 4

5.2. Personaleinitiativer

I 2001 tog instituttet følgende initiativer:

- det gennemførte de første forfremmelser af instituttets personale,

- det indførte en deltidsordning for instituttets personale i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer og procedurer,

- det indførte en politik om brug af støttepersonale (hjælpepersonale og midlertidigt ansatte eller vikarer),

- det ajourførte rekrutteringsprocedurerne,

- det gennemførte den årlige uddannelsesplan for sit personale,

- i samarbejde med instituttets edb- og tekniske serviceenhed implementerede det en personaledatabase ("SIC Personnel" - der er den standardpersonaledatabase, som bruges i Kommissionen) og et edb-system til styring af tjenesterejser ("SIC Mission" - der er den standardtjenesterejsedatabase, som bruges i Kommissionen).

6. Bestyrelsen og Det Rådgivende Forum

6.1. Bestyrelsen

Bestyrelsen for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut holdt to møder i 2001 - den 13. juni og den 13. november. Ud over disse formelle møder blev der holdt et uformelt bestyrelsesseminar den 12. juni, hvortil man havde inviteret repræsentanter for kandidatlandene med henblik på drøftelse af spørgsmål om planlægning og gennemførelse af livslang læring.

Ved bestyrelsens møde den 13. juni:

- godkendte den de operationelle retningslinjer og prioriteterne på mellemlangt sigt for instituttet, som var angivet i dokumentet "Making the European Training Foundation work as a centre of expertise" (hvordan man får Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut til at fungere som et videnscenter) (GB01-013),

- enedes den om rammerne for samarbejdet mellem CEDEFOP og Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut i forbindelse med udvidelsesprocessen (GB01-015), og

- noterede den sig udkastet til kommissorium for den forestående eksterne evaluering af Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut (GB01-014).

- Ved bestyrelsens møde den 13. november:

- godkendte den instituttets udkast til arbejdsprogram for 2002 (GB01-029) og noterede sig "Rolling Framework for Foundation Action in the Mediterranean Region 2002-2004" (de rullende rammer for instituttets indsats i Middelhavsregionen i perioden 2002-2004),

- godkendte den det fremsatte budgetforslag for 2002 (GB01-031), der derefter skal godkendes af budgetmyndigheden,

- godkendte den gennemførelsen af artikel 21 i finansforordningen (GB01-033),

- godkendte den det foreløbige budgetforslag for 2003 (GB01-032),

- meddelte den direktøren for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut decharge for 2000,

- meddelte den decharge til instituttets regnskabsfører og underordnede regnskabsfører for operationer i forbindelse med driftsregnskabet for 2000, og

- tog den Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts personalepolitik og udviklingsplan (GB01-034) til efterretning.

6.2. Det Rådgivende Forum

Det Rådgivende Forums hovedfunktion er at afgive en udtalelse til bestyrelsen om instituttets udkast til arbejdsprogram for det følgende år.

Det Rådgivende Forum består af fire regionale grupper, som repræsenterer kandidatlandene, det sydøstlige Europa, De Nye Uafhængige Stater og partnerne i Middelhavsregionen. I de første to år af forummets treårige levetid har disse regionale grupper hver især holdt et årligt møde. I løbet af det sidste år, 2003, vil der blive afholdt et plenummøde i Torino, hvor alle fire grupper vil deltage.

I 2001 mødtes alle fire regionale grupper for at drøfte de fremskridt, der var gjort med hensyn til instituttets strategi og aktiviteter i den særlige region, og for at indlede udarbejdelsen af arbejdsprogrammet for 2002 ved på et tidligt stadium at tilbyde rådgivning om behovene i regionen. Møderne i de regionale grupper fandt i 2001 sted som følger:

Den regionale gruppe for De Nye Uafhængige Stater og Mongoliet - den 24.-26. juni i Moskva.

Den regionale gruppe for Middelhavsregionen - den 28.-29. juni i Rabat, Marokko.

Den regionale gruppe for det sydøstlige Europa - den 3.-7. juli i Bled, Slovenien, og

Den regionale gruppe for kandidatlandene - den 13.-15. september i Nicosia, Cypern.

BILAG 1 - Tabel over operationelle resultater

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

BILAG 2 - Tabel over budgetmidler og midler uden for budgettet

2001

>TABELPOSITION>

BILAG 3 - Tabel over Phare- og Tacis-aftaler

>TABELPOSITION>

BILAG 4 - Tabel over aftaler om teknisk bistand til gennemførelse af Tempus-programmet

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

BILAG 5 - Organisationsplan

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

BILAG 6 - Instituttets bestyrelse - liste over medlemmer

Europa-Kommissionen

Formand

// Nikolaus Van Der Pas

Generaldirektør for Uddannelse og Kultur

Europa-Kommissionen

Europa-Kommissionen

Medlem

// Catherine Day

Vicegeneraldirektør for Eksterne Forbindelser

Europa-Kommissionen

Europa-Kommissionen

Medlem

// Matthias Ruete

GD for Udvidelse

Europa-Kommissionen

Østrig

Medlem // Karl Wieczorek

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Østrig

Suppleant // Dr Gottfried Tauchner

Chef for generaldirektoratet for teknisk erhvervsuddannelse

Bundesministerium für Bildung, Wissenschaft und Kultur

Belgien

Medlem

// Micheline Scheys

Afdelingshoofd Beleidscoordinatie Department Onderwijs

Ministerie van Onderwijs en Vorming van de Vlaamse Regering

Danmark

Suppleant // Merete Pedersen

Undervisningskonsulent, Erhvervsskoleafdelingen

Undervisningsministeriet

Finland

Medlem // Timo Lankinen

Chefkonsulent/direktør for erhvervsuddannelse

Undervisningsministeriet

Finland

Suppleant // Ossi V. Lindqvist

Kuopion yliopisto - Kuopio Universitet

Frankrig

Medlem // Jacques Maire

Délégué aux Affaires européennes et internationales

Ministère de l'Emploi et de la Solidarité

Frankrig

Suppleant

// Jacques Mazeran

Chargé de mission à la DRIC

Ministère de l'Education Nationale, de la Recherche et de la Technologie

Tyskland

Medlem // Peter Thiele

Regierungsdirektor - Übergeifende Fragen der EU; Bildungspolitische Zusammenarbeit

Bundesministerium für Bildung und Forschung (BMBF)

Tyskland

Suppleant // Georg Seletzky

Gruppenleiter Berufsbildung

Ministerium für Schule und Weiterbildung, Wissenschaft und Forshung

Grækenland

Medlem // Panagiotis Maistros

Formand

Organisationen for erhvervsuddannelse (OEEK)

Grækenland

Suppleant // Haralambos Loukissas

Chef for den europæiske og internationale afdeling

Organisationen for erhvervsuddannelse (OEEK)

Italien

Medlem

// Uberto Vanni d'Archirafi

Capo dell'Ufficio VI

Direzione generale per i paesi dell'Europa

Ministero degli Affari Esteri

Irland

Medlem

// Eugene Forde

Kontorchef, kontoret for arbejdsstyrkeudvikling

Erhvervs-, handels- og arbejdsministeriet

Irland

Suppleant // Thomas Murray

Vicekontorchef

Kontoret for arbejdsstyrkeudvikling

Erhvervs-, handels- og arbejdsministeriet

Luxembourg

Medlem

// Prof Gilbert Engel

Professeur-ingénieur

Ministère de l'Education Nationale, de la Formation Professionnelle et des Sports

Luxembourg

Suppleant // Edith Stein

Attaché économique

Chambre de Commerce du Grand-Duché de Luxembourg

Nederlandene

Medlem // Arie Ijzerman

Direktør for international politik

Ministerie van Onderwijs, Cultuur en Wetenschappen

Nederlandene

Suppleant // Erik Marco Van Bostelen

Ministerie van Onderwijs, Cultuur en Wetenschappen

Portugal

Medlem // José Joaquim Leitão

Departamento de Formação Profissional

Instituto do Emprego e Formação Profissional (IEFP)

Portugal

Suppleant // Francisco Caneira Madelino

Instituto do Emprego e Formação Profissional (IEFP)

Spanien

Medlem // María José Muniozguren Lazcano

Consejera Técnica de la Subdirección General de Formación Profesional

Ministerio de Educación Cultura y Deporte

Spanien

Suppleant // Rosario Martín Herranz

Jefe del Servicio de Metodología y Evaluación

Ministerio de Trabajo y Asuntos Sociales

Sverige

Medlem // Dan Fagerlund

Chefkonsulent, uddannelsesstyrelsen

Undervisningsministeriet

Sverige

Suppleant // Johan Lindell

Undervisningsministeriet

Det Forenede Kongerige

Medlem // Franki Ord

Chef for EU-uddannelsespolitik

EU-kontoret - Ministeriet for Uddannelse og Beskæftigelse

Det Forenede Kongerige

Suppleant // Melanie Speight

EU-koordinator for Central- og Sydøsteuropa

Ministeriet for international udvikling

BILAG 7 - Liste over instituttets arrangementer i 2001

>TABELPOSITION>

BILAG 8 - Liste over instituttets publikationer i 2001

>TABELPOSITION>

BILAG 9 - Glossar over landekoder

>TABELPOSITION>