ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
9.

Kommissionen har sammen med det nederlandske formandskab og med deltagelse af en lang række interessenter påbegyndt forberedelsen af Amsterdampagten. Målet er, inden for rammerne af 12 tematiske partnerskaber og i løbet af tre år, at udarbejde og gennemføre handlingsplaner for integrerede politikker vedrørende bymæssige udfordringer. De skal udgøre ét vigtigt gennemførelsesinstrument i dagsordenen for byerne. De vil sammenføre en række sektorspecifikke politikker, som påvirker EU's byområder. Det er også vigtigt for succesen af partnerskaberne og EU's udvalg for dagsordenen for byerne, som skal overvåge processen, at de skrider frem i tæt samarbejde med bymæssige, lokale og regionale myndigheder, medlemsstater, europæiske institutioner (inklusive Regionsudvalget), og relevante lokale interessenter. Regionsudvalget anbefaler fokus på et begrænset antal vigtige politikområder, som gør det muligt at opnå synlige resultater og påvise merværdien ved EU-dagsordenen for byerne. De 12 centrale temaer udgør ikke en udtømmende liste. Der bør ligeledes etableres partnerskaber vedrørende andre temaer, der kræver en integreret politisk indsats, f.eks. hensyntagen til den kulturelle og turismemæssige dimension af byudvikling, nye inklusive former for deltagelse, innovation og »intelligente byer«. Det vil imidlertid først være muligt at foretage en omfattende vurdering af de centrale temaer, når partnerskaberne er etableret, idet det først på det tidspunkt vil vise sig, om og hvordan de for EU så vigtige temaer som f.eks. ungdomsarbejdsløshed behandles. Regionsudvalget glæder sig over, at fire pilotpartnerskaber (»luftkvalitet«, »boligbyggeri«, »fattigdom i byerne« og »migration og integration af flygtninge«) allerede har påbegyndt deres arbejde. Af hensyn til de efterfølgende faser af et partnerskab er det vigtigt, at der allerede fra starten er enighed om en høj grad af forpligtelse, f.eks. i form af halvårlige rapporteringer til Kommissionen, Europa-Parlamentet, Rådet og Regionsudvalget. Regionsudvalget påpeger også muligheden for, at de tematiske partnerskaber kan bidrage til udformningen af fremtidig EU-lovgivning og til at ændre den nuværende. I forbindelse med finansieringen af deltagelsen i de tematiske partnerskaber, som forventes at tælle omkring 15 partnere, og i betragtning af, at Nederlandene allerede har afsat 50 000 EUR til støtte for hvert partnerskab, opfordrer Regionsudvalget Kommissionen til at undersøge muligheden for at finansiere teknisk bistand med henblik på at gøre det nemmere for interesserede lokale myndigheder at blive partnere.
33.

slår til lyd for, at medlemsstaterne skal føre en ansvarlig økonomisk politik for at få adgang til de EU-instrumenter, som har til formål at stabilisere økonomien. Anvendelsen må gå hånd i hånd med en fuldstændig gennemførelse af strukturreformer med fokus på øget konvergens, samordning og integration, og udvalget finder det vigtigt, at støtte under ingen omstændigheder må føre til permanente og ensrettede strømme mellem landene. Stabilitetsfonden og de øvrige instrumenter som f.eks. støtteprogrammet for strukturreformer bør ikke have til formål at erstatte den nuværende samhørighedspolitik;
43.

påpeger, at der er behov for, at handelsaftaler, selv efter de er indgået og er blevet ratificeret, indeholder en mekanisme (et slags regulerende tilsynsorgan), der giver mulighed for tekniske justeringer. Der er desuden behov for en revisionsklausul, således at den enkelte aftale eventuelt kan revideres, og en bestemmelse, som gør det muligt til hver en tid at trække afgørelser vedrørende liberaliseringsforanstaltninger tilbage — også når det gælder afgørelser truffet af de lokale og regionale myndigheder inden for deres eget ansvarsområde;
30.

anbefaler, at der i den europæiske politik for udviklingssamarbejde gøres en stor indsats for at tackle og forsøge at fjerne de grundlæggende årsager til de konflikter, som er årsagen til, at mennesker tvinges til at flygte fra deres hjemland, herunder religiøs forfølgelse, mangel på velfungerende retsstatslige strukturer, manglende respekt for menneskerettighederne, og fravær af »god regeringsførelse« på de forskellige myndighedsniveauer i ustabile stater. På den måde kan EU bidrage til, at store grupper mennesker ikke bliver tvunget til at flygte, fordi de er i fare for at miste livet og håbet om fred;
8.

mener efter samråd med de berørte parter, at Erasmus+-programmet og ungdomsgarantien ganske vist er vigtige instrumenter til at nå de strategiske mål, men at problemerne er meget mere komplekse, og at EU's indsats på ungdomsområdet allerede nu strækker sig langt ud over disse to effektive instrumenter, som nok synes effektive, men som har vist sig at være utilstrækkelige, da ungdomsgarantien stadig ikke gennemføres fuldt ud. Særligt hvad angår udsatte unge fremhæver udvalget det nødvendige i at udvikle støtteinitiativer for de unge, som kommer fra de sociale bistandssystemer, og som 18-årige risikerer at stå uden nogen form for hjælpeforanstaltninger, der kan støtte dem i deres overgang til voksenalderen; fremhæver derfor, at man på passende vis bør gøre de øvrige oplysninger om resultaterne på det ungdomspolitiske område tilgængelige, navnlig når det gælder spørgsmål som ungdomsarbejdsløshed og social inddragelse, hvilket ligeledes ville hjælpe med at afgøre, om det ville være på sin plads at yde særlig støtte fra de europæiske struktur- og investeringsfonde allerede fra indeværende programmeringsperiode. I lyset af kompleksiteten og omfanget af de udfordringer, som vi står over for, bør ungdomspolitikken indarbejdes i alle EU's politikker i en tværsektoriel tilgang, eftersom disse politikker ikke blot kan tjene til at finde løsninger på de problemer, som vedrører de unges verden, men også til at skabe et grundlag for en ny økonomisk vækst. Derudover kan genopdagelsen af traditioner og håndværk repræsentere nye beskæftigelsesmuligheder. Der skal ligeledes fortsat arbejdes intensivt på at fremme udvekslingen af god praksis for de unges deltagelse og inden for det socialpædagogiske arbejde mellem medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder. Endvidere bør de økonomiske argumenter for uddannelse og erhvervsuddannelse, der blev drøftet på mødet i Rådet for Uddannelse, Ungdom, Kultur og Sport den 12. december 2014 (1) i forbindelse med midtvejsevalueringen af Europa 2020-strategien, nu omsættes til konkrete investeringer i uddannelse som en del af EU's langsigtede ungdoms- og vækstdagsordener;
41.

sætter spørgsmålstegn ved, om NUTS 2-niveauet kan afspejle det virkelige samfund og de faktiske geografiske områder, når NUTS-områderne i mange medlemsstater udgør rent statistiske geografiske områder baseret på befolkning frem for at afspejle reelle grænser eller funktionelle geografiske områder. NUTS anvendes også til at tildele midler fra EU’s strukturfonde, men brugen af disse til at formulere og evaluere den territoriale virkning af EU’s samhørighed, transport, miljø og andre politikker, har en gennemgribende effekt, som bevirker, at EU’s politikker er ude af trit med virkeligheden. I den henseende og for at sikre en mere retfærdig tildeling af midlerne er det afgørende, at BNP's afgørende mangler, f.eks. den territoriale skævhed, som skyldes pendlen på tværs af NUTS-grænser, opvejes ved at medtage den sociale og miljømæssige situation i regionerne, når der træffes beslutning om tildeling af midler;
5.

Det skal dog bemærkes, at landdistrikterne som følge af deres forskellige karakteristika og problemer kan adskille sig markant fra hinanden. Nogle af dem lider under affolkning og en aldrende befolkning samt lav befolkningstæthed og store afstande mellem byerne, mens andre bynære områder kæmper med et voksende pres fra den stigende efterspørgsel efter byggegrunde og den demografiske udvikling. Mange kæmper som følge af tilbagegangen i landbrugsaktiviteter med en økonomisk afmatning, mens andre oplever voksende fremgang i form af øget turisme og/eller tilflytning takket være kvaliteten af deres naturlige miljø og andre kvaliteter i levemiljøet. Nogle landdistrikter råder over et relativt godt vejnet og en god informations- og kommunikationsinfrastruktur, mens andre er relativt isolerede. Nogle befinder sig på kontinentet og andre i ø-regioner, som står over for de udfordringer, der er kendetegnende for et øsamfund. Fælles for dem alle er, at udviklingsniveauet i landdistrikterne halter bagud i forhold til udviklingsniveauet i EU og frem for alt i byområderne, og at udviklingsefterslæbet bliver stadig større.
30.

påpeger, at skyhøje udgifter til sundhedspleje er et fokusområde for de ældre og en faktor, som har forøget dannelsen af partnerskaber på tværs af sektorer. For eksempel kan e sundhedsdagsordenen have en særlig gunstig indflydelse på udviklingen af ældrevenlig turisme. Ældre rejsende nævner ofte sundhed som en anden grund til ikke at tage ud at rejse. Hvis ældre kunne få (elektronisk) adgang til sundhedsydelser af høj kvalitet uden for deres bopæl, ville det muligvis bidrage til at mindske angsten og skabe mere tryghed. De ville på den måde kunne være mere eventyrlystne i deres fritid. Rejser til et gunstigere klima og nye oplevelser kan samtidig bryde de daglige rutiner og have en gavnlig effekt på sundheden;
32.

Det Europæiske Regionsudvalg er foruroliget over, at små og mellemstore byer har meget vanskeligt ved at få del i EU-midler, for nogles vedkommende fordi de ikke har kendskab til de finansieringsmuligheder, de kunne nyde godt af, for andres vedkommende fordi de ikke har den nødvendige kapacitet til at udarbejde planer for projekter, som ville kunne finansieres. Udvalget opfordrer derfor indtrængende Kommissionen og Borgmesteraftalen til at informere om de finansieringsmuligheder, der står til rådighed for dem til gennemførelse af deres forpligtelser (9). På et mere generelt plan opfordrer udvalget til, at der oprettes særlige finansieringsordninger for små og mellemstore kommuner;
12.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremlægge en retlig ramme, som omfatter et sæt fælles definitioner for socialøkonomiens forskellige former i Europa, dvs. andelsselskaber, fonde, gensidige selskaber og organisationer for at gøre det muligt for socialøkonomiske virksomheder at drive forretning på et sikkert retsgrundlag og således udnytte fordelene ved det indre marked og den frie bevægelighed. Dette dokument bør omfatte et sæt fælles definitioner, som kan danne grundlag for udformningen af EU-programmer for partnerskab med disse organisationer, så det bliver muligt at tilpasse støtten til behovene i hver organisationstype med det mål at styrke deres kapacitet til at skabe beskæftigelse og fremme iværksætterfærdigheder i lokalområdet;
41.

understreger på dette grundlag, at det mere end nogen sinde er nødvendigt med en fælles lovgivning på EU-niveau for at nå målene for EU's biodiversitetsstrategi og de internationale konventioner, og at naturdirektiverne er et fremragende grundlag for dette.
42.

mener desuden, at offentliggørelsen af denne liste bør være udgangspunkt for en ambitiøs debat mellem medlemsstaterne med henblik på at udforme en fælles, samordnet tilgang på EU-plan til disse skattejurisdiktioner for at bekæmpe de skadelige former for skattepraksis, som de tillader;
Tjenesteudbyderne bør sikre, at deres abonnenter informeres korrekt om betingelserne for at nyde godt af onlineindholdstjenester i andre medlemsstater end abonnenternes bopælsmedlemsstat. Forordningen sætter rettighedshaverne i stand til at kræve, at tjenesteudbyderen gør brug af effektive midler til at kontrollere, at tjenesten leveres i overensstemmelse med denne forordning. Det er dog nødvendigt at sikre, at de krævede midler er rimelige og ikke kan gå ud over, hvad der er nødvendigt for at nå deres mål. Eksempler på de nødvendige tekniske og organisatoriske foranstaltninger kan omfatte stikprøvekontrol af IP-adresser i stedet for konstant overvågning af opholdsstedet, gennemsigtige oplysninger til enkeltpersoner om de metoder, der anvendes til verifikationen, og formålet hermed samt passende sikkerhedsforanstaltninger. I betragtning af at det vigtigste i forbindelse med verifikationen ikke er det sted, hvor abonnenten befinder sig, men snarere i hvilken stat abonnenten har adgang til tjenesten, bør der ikke indsamles og behandles nøjagtige lokaliseringsdata i dette øjemed. Når autentifikation af en abonnent er tilstrækkelig til levere den pågældende tjeneste, bør det ikke være nødvendigt at identificere abonnenten.

Tjenesteudbyderne bør sikre, at deres abonnenter informeres korrekt om betingelserne for at nyde godt af onlineindholdstjenester i andre medlemsstater end abonnenternes bopælsmedlemsstat. Forordningen sætter rettighedshaverne i stand til at kræve, at tjenesteudbyderen gør brug af effektive midler til at kontrollere, at tjenesten leveres i overensstemmelse med denne forordning. Det er dog nødvendigt at sikre, at de krævede midler er rimelige og ikke kan gå ud over, hvad der er nødvendigt for at nå deres mål. Eksempler på de nødvendige tekniske og organisatoriske foranstaltninger kan omfatte stikprøvekontrol af IP-adresser i stedet for konstant overvågning af opholdsstedet, gennemsigtige oplysninger til enkeltpersoner om de metoder, der anvendes til verifikationen, og formålet hermed samt passende sikkerhedsforanstaltninger. I betragtning af at det vigtigste i forbindelse med verifikationen ikke er det sted, hvor abonnenten befinder sig, men snarere i hvilken stat abonnenten har adgang til tjenesten, bør der ikke indsamles og behandles nøjagtige lokaliseringsdata i dette øjemed under den forudsætning, at lokaliteten ikke befinder sig uden for EU's grænser . Når autentifikation af en abonnent er tilstrækkelig til levere den pågældende tjeneste, bør det ikke være nødvendigt at identificere abonnenten.
32.

opfordrer Kommissionen til at se nærmere på idéen om en fast-track-adgang til finansielle instrumenter, navnlig for bestemte lokale og regionale myndigheder med udgangspunkt i faktorer som, at de i) allerede åbent har forpligtet sig til at iværksætte omfattende tilpasningsforanstaltninger (f.eks. ved at tilslutte sig borgmesterpagten), ii) har gennemført en omfattende risiko- og sårbarhedsvurdering eller iii) har udarbejdet en handlingsplan for tilpasning. Kommissionens revision af de forudgående betingelser for adgang til bestemte fonde og af udvælgelses- og tildelingskriterierne for tilskud under de forskellige programmer (Horisont 2020 og LIFE) kunne muliggøre og fremme en sådan hurtigere adgang. Denne kurs bør også undersøges mere resolut under de europæiske struktur- og investeringsfonde med en anbefaling om, at alle forvaltningsmyndigheder benytter den mulighed, der allerede findes i nogle regionale operationelle programmer, for at prioritere initiativer i handlingsplaner for bæredygtig energi og handlingsplaner vedrørende bæredygtig energi og klimaindsats, vedtaget af kommuner, som deltager i Borgmesteraftalen.
54.

opfordrer Kommissionen til at overveje at fastlægge et særligt tematisk mål vedrørende integration inden for samhørighedspolitikken efter 2020 for at sikre, at midlerne fra ESI-fondene bruges mere effektivt og målrettet på integrationsprojekter. For programmeringsperioden 2014-2020 bør der for forvaltningsmyndighederne være yderligere retningslinjer, der er så klare og detaljerede som muligt, om integrationstiltag, der kan finansieres med ESI-midler;
17.

anser det for en prioritet at identificere og fastlægge de parametre og værdier, som man ønsker at fremme og forsvare for at undgå, at det nye paradigme antager en form, som vi ikke kan identificere os med, og for at gøre det socialt bæredygtigt. Dette er f.eks. nødvendigt inden for hotel- og restaurationsbranchen, hvor der er risiko for illoyal konkurrence mellem tjenesteydelserne inden for den kollaborative økonomi og de traditionelle aktiviteter. Der er også en risiko for indvirkning på boligmarkedet, idet priserne øges, eller bygningernes anvendelsesformål ændres. Det spørgsmål, der må løses lokalt, er, i hvor stort omfang platformene inden for den kollaborative økonomi supplerer den eksisterende boligmasse og de traditionelle hoteller;
5.

ser den nye dagsorden for færdigheder som en vigtig indsats for at få lukket kvalifikationskløften i Europa, som spænder over hele spektret af nødvendige færdigheder, fra elementære til komplekse og fra horisontale til sektorspecifikke færdigheder. Det er vigtigt at udvikle et bredt sæt af færdigheder fra en tidlig alder, men dagsordenen for færdigheder er også relevant for forskellige kategorier af voksne: dem, som skal bruge opkvalificering for at kunne komme ind på arbejdsmarkedet eller fastholde deres arbejde, dem, som har brug for tilbud om at udvikle færdigheder for at kunne arbejde inden for andre arbejdsområder, dem, som ønsker at være mobile over grænserne, samt dem, som har behov for videreuddannelse og efteruddannelse. Regionsudvalget mener også, at det er vigtigt at sikre sammenhæng og komplementaritet mellem og inden for uddannelses- og efteruddannelsessystemet i almindelighed, navnlig hvad angår erhvervsuddannelse, og efteruddannelse på arbejdspladsen med hensyn til gennemførelsen af opkvalificeringsforanstaltninger.
36.

vurderer, at der hovedsageligt er to veje frem, når det gælder om at øge landbrugsbedrifternes værditilvækst: i) øge produktiviteten i landbruget, som viser bekymrende tegn på nedgang i nogle sektorer, gennem en bæredygtig udvikling i landbrugsproduktionen, ved at producere mere med lavere forbrug af rå- og hjælpestoffer eller ved at reducere indkøb af rå- og hjælpestoffer for at gøre bedrifterne mere uafhængige, hvilket kan ske ved at indføre innovative og robuste produktionssystemer, anvende præcisionsjordbrug, forenkle jordforarbejdningen, sædskifte og diversifikation af afgrøder, en bedre udnyttelse af græsarealer eller andre fremgangsmåder; eller ii) fremme udviklingen af områdespecifik fødevareproduktion for at opfylde de europæiske forbrugeres stigende efterspørgsel og for delvist at blive uafhængig af prisvolatiliteten på de globale landbrugsråvaremarkeder, ved at udvikle lokale forsyningskæder (skolekantiner, restauranter, direkte salg), nichemarkeder og kvalitetsproduktionskæder, som foretrækker miljøvenlige produktionsmetoder (økologisk landbrug og andre metoder);
35.

Det Europæiske Regionsudvalg påpeger, at de lokale og regionale myndigheders økonomiske udvikling er baseret på SMV'er, og at de udgifter, som disse afholder for at sikre overholdelse af momsreglerne, er forholdsmæssigt højere end for store virksomheder, og at SMV'erne derfor er nødt til at udøve deres virksomhed under ugunstige konkurrencevilkår;
45.

konstaterer, at forskellige analyser har vist, at en stor del af de lokale og regionale myndigheder ikke er tilstrækkeligt informerede om fordelene ved tingenes internet, især inden for sundhedspleje, energieffektivitet, miljøspørgsmål, sikkerhed og ejendomsforvaltning, for ikke at nævne intelligent transport, og håber, at Kommissionen vil tage de nødvendige skridt til at sikre vidensdeling på området og have mere fokus på dokumentation samt effekter og gevinster ved tingenes internet, smart city-tiltag og åbne data;
44.

kræver med henblik på at styrke retssikkerheden for lokale og regionale myndigheder, at der fastsættes en forældelsesfrist for klageren på fem år gældende fra udbetalingen af kompensationen eller investeringen. Den hidtidige frist, for at Kommissionen kan påbegynde en procedure, der munder ud i en beslutning om tilbagebetaling af støtten, på ti år gældende fra den dag, hvor den ulovlige støtte blev ydet til modtageren, som faktisk også fungerer som forældelsesfrist for klager over statsstøtte, er for lang. De lokale og regionale myndigheder og de virksomheder, som har modtaget støtten, har brug for større retssikkerhed. En forældelsesfrist på ti år, hvortil skal lægges den nødvendige sagsbehandlingstid, kan således betyde, at der skal tilbagebetales støtte, der blev tildelt 20 eller 25 år tidligere, hvilket er ude af proportioner og indvirker negativt på de grundlæggende behov hos lokale og regionale myndigheder og deres virksomheder, som ofte ikke har råd til juridisk rådgivning. Desuden undergraver det et af formålene med tilbagebetaling af statsstøtte, nemlig genoprettelse af den forudgående konkurrencesituation;
Den seneste krise har vist, at det indre markeds funktion kan være truet, og at der er en stigende risiko for finansiel fragmentering. At en bank, som er forholdsvis stor sammenlignet med den nationale banksektor, bliver nødlidende, eller at en del af den nationale banksektor bliver nødlidende på én og samme tid, kan medføre, at nationale indskudsgarantiordninger bliver sårbare over for store lokale chok, selv med de supplerende finansieringsmekanismer i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/49/EU. De nationale indskudsgarantiordningers sårbarhed over for store lokale chok kan bidrage til en negativ vekselvirkning mellem banker og den lokale stat, hvilket undergraver ensartetheden af indskudsbeskyttelsen, bidrager til en mangel på tillid hos indskydere og medfører ustabile markeder.

Den seneste krise har vist, at det indre markeds funktion kan være truet, og at der er en stigende risiko for finansiel fragmentering. At en bank, som er forholdsvis stor sammenlignet med den nationale banksektor, bliver nødlidende, eller at en del af den nationale banksektor bliver nødlidende på én og samme tid, kan medføre, at nationale indskudsgarantiordninger bliver sårbare over for store lokale chok, selv med de supplerende finansieringsmekanismer i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/49/EU, hvis de nationale indskudsgarantiordninger, der fastlægges ved dette direktiv, ikke bliver fuldt gennemført eller ikke yder en tilstrækkelig finansiel sikkerhed . De nationale indskudsgarantiordningers sårbarhed over for store lokale chok kan bidrage til en negativ vekselvirkning mellem banker og den lokale stat, hvilket undergraver ensartetheden af indskudsbeskyttelsen, bidrager til en mangel på tillid hos indskydere og medfører ustabile markeder.
I Italien har regionerne for eksempel oprettet et interregionalt nævn for klimatilpasning. I nævnet deltager den nationale regering og alle regioner. Det sikrer, at Italiens strategi for tilpasning, som blev udviklet på baggrund af EU's strategi for tilpasning til klimaændringer, vil blive gennemført på regionalt plan.

Regionerne er til gengæld ligeledes ansvarlige for at hjælpe byer med at udarbejde lokale tilpasningsplaner inden for deres områder i overensstemmelse dermed.
10.

opfordrer til, at de komplekse trusler mod sikkerheden analyseres, og at der tages udgangspunkt i modvirkningen af årsagerne til manglende stabilitet. Udvalget fremhæver, at det først og fremmest er de socioøkonomiske årsager til de aktuelle udfordringer vedrørende sikkerhed og migration, som skal imødegås. Udvalget bifalder EU's tilsagn om, at Unionen vil samarbejde med ENP-partnerne om at realisere FN's mål for bæredygtig udvikling og opfordrer til, at der især lægges vægt på at fremme de sociale rettigheder, idet en bæredygtig økonomisk og social udvikling har afgørende betydning for et stabilt naboskab. Regionsudvalget fremhæver, at oprettelsen af arbejdspladser spiller en nøglerolle for de fleste nabolandes fremtidsperspektiver og bifalder, at der i særlig grad vil blive lagt vægt på bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed og fremme af små og mellemstore virksomheder. Udvalget fremhæver, at der i den henseende er behov for en tilgang baseret på flerniveaustyring — omfattende det nationale, regionale og lokale niveau — samt et regionalt, subregionalt og grænseoverskridende samarbejde. Regionsudvalget opfordrer til, at de sektorspecifikke samarbejdsprogrammer udformes på en måde, som sikrer, at de kan gennemføres af de lokale og regionale myndigheder;
34.

understreger vigtigheden af Kommissionens handlingsplan for e-forvaltning om via digitaliseringen at modernisere de offentlige tjenester — især at borgere og virksomheder skal have adgang til offentlige institutioner via elektroniske midler, uanset hvor de fysisk befinder sig — og understreger derfor sin støtte til udviklingen af interoperable og flersprogede grænseoverskridende offentlige tjenester (navnlig informationsudveksling) som et funktionelt redskab til at komme opfattelsen af at være udkant til livs;