Nr. C 269/48 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 10. 91 
Side 5, pkt. 2.9 
Punktummet »Det må forventes ... Europa?« udgår og i stedet indsættes: 
»Man risikerer at komme ud for en klækkelig forhøjelse af forsikringspræmierne af hensyn til imødegåelse 
af en eventuel stigning i kravene om erstatning. Sådanne forhøjelser kan nok accepteres, hvis formålet er at 
forbedre beskyttelsen af dem, som rammes af mangelfulde tjenesteydelser. Imidlertid vil forslaget afstedkomme 
en prisstigning, mens det ingenlunde letter behandlingen af tvistigheder, som beror på mangelfulde tjeneste­
ydelser.« 
Begrundelse 
Henvisningen til forholdene i USA savner enhver begrundelse, fordi juridisk praksis i USA adskiller sig 
væsentligt fra praksis i Europa. 
Afstemningsresultat 
For: 44, imod: 66, hverken for eller imod: 16. 
Udtalelse om Anden ændring af forslag til Rådets femte direktiv i henhold til EØF-Traktatens 
artikel 54 om aktieselskabers struktur og deres organers beføjelser og pligter 
(91/C 269/15) 
Rådet for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 13. februar 1991 under henvisning til 
EØF-Traktatens artikel 54 at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse om 
det ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Industri, Handel, Håndværk og 
Tjenesteydelser, som udpegede Michael Bell til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 
5. juni 1991. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 288. plenarforsamling, den 3. juli 1991, med 
et stort flertal af stemmer for, 5 imod og 27 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 
1. Indledning 
Dette forslag skal ses i tæt sammenhæng med et andet 
aktuelt forslag vedrørende det andet selskabsdirektiv, 
om hvilket ØSU også har afgivet en udtalelse (*), og i 
sammenhæng med det ændrede forslag til trettende 
selskabsdirektiv, som er til behandling i Rådet, og om 
hvilket ØSU afgav udtalelse den 28. februar 1991 (2). 
2. Generelle bemærkninger 
2.1. ØSU bifalder Kommissionens generelle inten­
tion om at begrænse de hindringer, der ligger i vejen 
for overtagelsestilbud med henblik på at skabe lige 
vilkår for virksomhedsovertagelser i hele EF-området. 
(*) Udtalelse vedtaget den 3. juli 1991. 
(2) EFT nr. C 102 af 18. 4. 1991, s. 49. 2.2. Overtagelser er dog ikke nødvendigvis i sig selv 
en gevinst for virksomheder eller aktionærer, hvis de 
ikke finder sted ud fra velovervejede motiver. Unødven­
dige overtagelser kan skade den langsigtede planlæg­
ning samt udviklings- og forskningsarbejdet, de kan 
have uønskede konsekvenser på regionalt plan, de kan 
bringe arbejdspladser i fare og skabe økonomisk ustabi­
litet. Overdrevne overtagelsesaktiviteter, som man har 
set i USA, er ikke gavnlige, og ændringer i EF's lovgiv­
ning bør ikke stimulere sådanne aktiviteter. 
2.3. ØSU lægger også vægt på, at der bør være en 
rimelig balance mellem EF's overtagelsesordninger og 
tilsvarende ordninger i tredjelande. Nok skal eksterne 
investeringer i EF stimuleres, men det bør ikke være en 
ensidig foreteelse. EF bør have mulighed for at forhindre 
fjendtlige overtagelsesaktiviteter fra lande, der selv læg­
ger betydelige hindringer i vejen for udenlandske virk-
14. 10. 91 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 269/49 
somhedsovertagelser, så EF derigennem kan tilskynde 
til afskaffelsen af sådanne hindringer. 
2.4. Kommissionens nye forslag til ændring af femte 
selskabsdirektiv vil styrke aktionærerne stemmeret. 
ØSU accepterer og bifalder dette mål under forudsæt­
ning af, at aktionærerne kan udøve deres styrkede stem­
meret på en hvilken som helst måde og på et hvilket 
som helst tidspunkt, de måtte ønske det, og at de i 
givet fald også kan anvende den til at give afkald på 
beføjelser. Ændringen skal ifølge forslaget have generel 
gyldighed og vil således finde anvendelse i mange andre 
situationer end i det tidsrum, et overtagelsestilbud 
løber. Selv om et sådant tilbud er en særlig vigtig 
begivenhed for et selskab, forekommer det da også 
rimeligt, at aktionærernes stemmeret underlægges fær­
rest mulige begrænsninger, som de ikke selv måtte 
ønske. 
2.5. I betragtning af den afgørende betydning, et 
overtagelsestilbud har for et selskab, og i lyset af den 
udbredte anvendelse af stemmefuldmagter i visse med­
lemsstater mener ØSU, at femte (eller eventuelt tretten­
de) selskabsdirektiv bør pålægge selskabet en udtrykke­
lig pligt til at informere sine aktionærer om overtagel-
sesbilbud, når det vides, hvem aktionærerne er. Det 
trettende direktivs forskrifter desangående synes ikke 
at præcisere tilstrækkeligt klart, at aktionærer nødven­
digvis skal underrettes på deres egen adresse. Som alter­
nativ eller supplement kunne man stille krav om, at 
depositarer og andre befuldmægtigede så som pengein­
stitutter skal videregive informationer om indgivelse 
af eller forløb af overtagelsestilbud til de pågældende 
aktionærer (stadig for så vidt det vides, hvem de er), 
således som det allerede er tilfældet i nogle medlems­
stater. 
2.6. I denne forbindelse henleder ØSU Kommissio­
nens opmærksomhed på, at artikel 28 i det femte sel­
skabsdirektiv er ufuldstændig. Denne artikel indeholder 
forskrifter om offentlig opfordring til aktionærer om 
at afgive fuldmagt til udøvelse af stemmeret. Blandt 
andet begrænser den en sådan fuldmagt til at gælde én 
generalforsamling, lige som den kræver, at der skal 
sendes fyldestgørrende informationer til hver enkelt 
aktionær, og at en fuldmagtsstemme skal afgives i over­
ensstemmelse med en aktionærs instrukser. 
ØSU så gerne, at lignende regler gjaldt for alle foreta­
gender, der tager aktier i forvaring, så som pentgeinsti-
tutter. De bør ikke kunne udøve stemmerettigheder i 
henhold til en fuldmagt, medmindre de har modtaget 
specifikke instrukser fra aktionæren. I en række EF-
lande kan man på nuværende tidspunkt udøve stemme­
rettigheder uden forudgående tilladelse; aktionæren 
anses for at have tildelt en stemmefuldmagt, såfremt 
han ikke besvarer en henvendelse inden en vilkårligt 
fastsat dato. ØSU tager afstand fra denne praksis, da 
den kan indebære, at foretagender, der udelukkende 
tager aktier i forvaring, får betydelig indflydelse på et selskabs ledelse uden behørig bemyndigelse fra aktio­
nærerne. 
2.6.1. Efter ØSU's mening bør det også kræves, at 
alle ansatte på et tidligt tidspunkt informeres om eks­
istensen og forløbet af et overtagelsestilbud. Det tretten­
de direktiv stiller krav om, at dokumenter osv. vedrø­
rende sådanne tilbud tilstilles arbejdstagerrepræsentan-
terne. Man kunne kræve, at aktieselskabets bestyrelse 
videregiver i hvert fald et minimum af oplysninger til 
de ansatte selv. 
2.7. Kommissionens forslag omfatter ikke ændringer 
til de overgangsbestemmelser, der er fastat i det femte 
direktivs artikel 64. Som denne er udformet, kan der 
fastsættes en overgangsperiode på fire år for anvendel­
sen af artikel 2 (oprettelse af selskabets organer), og 
analogt dermed muligvis også artikel 4 og artikel 21 b, 
der vedrører afstemningsproceduren ved udpegelse af 
organernes medlemmer (hvilket er ét af emnerne i det 
foreliggende forslag). 
2.8. ØSU opfordrer Kommissionen til at overveje, 
om en periode på fire år virkelig er påkrævet for at 
tilpasse afstemningsprocedurerne i de talrige EF-
selskaber, hvis kontrol- og ledelsesorganer i mange 
henseender allerede nu svarer ret nøje til modellerne i 
det femte direktiv, og hvorvidt den frist på 18 måneder, 
der gælder for andre ændringer, ikke ville være mere 
passende. 
2.9. Derimod mener ØSU, at det ved visse af de 
ændringer, der er foreslået til artikel 33, vil være hen­
sigtsmæssigt at fastsætte en ret lang overgangsperiode. 
Hvor ønskeligt det end kan være at ophæve visse etable­
rede aktionærers stemmeret, vil en sådan foranstaltning 
blive opfattet som resulterende i en permanent værdi­
forringelse, og der skal gives den fornødne tid til at 
gennemføre tilpasninger. Adgangen til at udstede aktier, 
der er tillagt særlige rettigheder, begrænses, og det 
bekymrer ØSU, hvilken virkning denne begrænsning 
kan have på den finansielle struktur i eksisterende 
selskaber i de medlemsstater, hvor der på nuværende 
tidspunkt ikke findes sådanne restriktioner. Det foreslås 
derfor, at medlemsstaterne skal have mulighed for at 
fastsætte lange overgangsperioder. 
2.10. ØSU bemærker, at artikel 63 c i det femte 
direktiv pålægger Kommissionen pligt til at aflægge 
beretning om anvendelsen af sine forslag, og det henstil­
les, at ØSU nævnes sammen med de institutioner, til 
hvilke beretningen skal aflægges. 
2.11. ØSU er klar over, at Rådets vedtagelse af det 
femte direktiv og de foreslåede ændringer kan blive 
Nr. C 269/50 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 10. 91 
forsinket, måske endog meget. ØSU beklager, at Kom­
missionens forslag til styrkelse af aktionærernes rettig­
heder i tilknytning til overtagelsestilbud på denne måde 
kan blive udsat på grund af mere omtvistede elementer 
i direktivet. ØSU opfordrer derfor Kommissionen til at 
overveje at inddrage de relevante dele af forslagene i 
det trettende direktiv, eller at fremsætte dem i form af 
en særskilt forordning, som vil kunne træde i kraft 
hurtigere og med større sikkerhed end det femte di­
rektiv. 
3. Særlige bemærkninger til de enkelte artikler 
3.1. Artikel 4 
Det nye stk. 5, Kommissionen foreslår, vil sikre, at 
generalforsamlingen som helhed kan foretage indstilling 
af mindst 50% af de medlemmer af kontrolorganet, 
som generalforsamlingen har ret til at udpege. ØSU kan 
tilslutte sig denne styrkelse af aktionærernes rettigheder 
og bifalder forslaget. 
Der er stadig mulighed for, at vedtægterne eller stiftel­
sesoverenskomsten begrænser retten til at foretage ind­
stilling af op til 50% af de medlemmer af kontrolorga­
net, som skal udpeges af generalforsamlingen. Det femte 
selskabsdirektiv indeholder en bestemmelse om, at op 
til 50% af kontrolorganets medlemmer under visse om­
stændigheder udpeges af arbejdstagerne, og ikke af 
generalforsamlingen. Det synes derfor muligt, at gen­
eralforsamlingens ret til frit at foretage indstillinger 
kan være begrænset til at omfatte helt ned til 25% af 
kontrolorganets medlemmer. 
Kommissionen har oplyst, at det femte direktivs bestem­
melser om disse forhold er taget op til revision. ØSU 
accepterer de argumenter, Kommissionen har fremsat i 
begrundelsen, og sætter sin lid til, at disse vil afspejle 
sig i den endelige udformning, der kommer i stand 
under drøftelserne. 
ØSU accepterer ligeledes, at det ikke er hensigten, at 
det foreliggende forslag skal influere på den balance 
mellem generalforsamlingens og arbejdstagernes inter­
esser, der er skabt i det femte selskabsdirektiv. 
3.2. Artikel 21 b 
De bemærkninger, der er anført til artikel 4, gælder 
også det nye stk. 5, der foreslås til artikel 21 b. 3.3. Artikel 33 
3.3.1. ØSU er enig med Kommissionen i, at aktio­
nærernes stemmeret bør stå i forhold til deres kapitalan­
del, da denne normalt genspejler det beløb, de har 
investeret i selskabet. 
3.3.2. Som anført i punkt 2.9 ovenfor kan ophævel­
sen af eksisterende begrænsninger af større aktionærers 
stemmeret få en uheldig indflydelse på andre eksiste­
rende aktionærers interesser, og der må gives den for­
nødne tilpasningstid. 
3.3.3. Kommissionens forslag om at begrænse ad­
gangen til at udstede præferenceaktier uden stemmeret 
til 50% af den tegnede kapital kan generelt accepteres. 
ØSU kan ikke se, at der skulle være noget tvingende 
fornuftsargument for — eller for den sags skyld imod 
— en sådan bestemmelse; dog er det en kendsgerning, 
at en række medlemsstater har fastsat et sådant loft på 
50%, og det er måske lettere at lægge den samme linje 
frem for at fastsætte et andet og lige så vilkårligt loft. 
På baggrund af medlemsstaternes indbyrdes vidt for­
skellige praksis og det tempo, hvori kapitalmarkederne 
ændrer sig, mener ØSU, at loftet på 50% bør tages op 
til revision efter f.eks. 5 år. 
3.3.4. Den hastige udvikling i kapitalmarkedsinstru-
menterne gennem de senere år, som må forventes at 
tage yderligere fart på EF's indre finansielle marked, 
medfører større fleksibilitet i selskabernes kapitalstruk­
tur. Dette kan give anledning til visse vanskeligheder 
med at definere den metode, efter hvilken værdien af 
et selskabs aktiekapital beregnes. I visse medlemsstater 
findes der allerede metoder, hvor beregningen er baseret 
på markedsværdien frem for den tegnede værdi, der 
kan afvige betydeligt fra aktiekapitalens aktuelle værdi. 
ØSU foreslår derfor, at definitionen af »værdi« overla­
des til medlemsstaterne. 
3.3.5. På komplekse kapitalmarkeder har selskaber i 
stigende grad mulighed for at svække den klassiske 
skelnen mellem aktier og gæld, og selskaberne kan 
omgå den foreslåede bestemmelse, som begrænser ud­
stedelsen af præferenceaktier til 50%, ved at udstede 
tilsvarende typer låneinstrumenter. Begrænsningen 
tager sigte på at beskytte almindelige stemmeberettigede 
aktionærers interesser, og en omgåelse af begrænsning­
en kunne skade disse interesser. Det kan tænkes, at 
aktionærerne under visse omstændigheder vil foretræk­
ke udstedelse af flere præferenceaktier fremfor andre 
låneinstrumenter; ØSU foreslår derfor, at aktionærerne 
får mulighed for at give afkald på begrænsningen, når 
der fremsættes forslag om udstedelse af præferenceakti­
er, såfremt der på generalforsamlingen er et flertal på 
f.eks. 75% af stemmerne. 
3.3.6. Uanset hvilke regler er fastsættes for udstedel­
se af præferenceaktier, vil der allerede være foretaget 
14. 10. 91 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 269/51 
udstedelser, som er i modstrid med reglerne, og som 
anført i punkt 2.9 er det nødvendigt, at medlemsstaterne 
får mulighed for at fastsætte passende overgangsperio­
der, inden for hvilke eksisterende aktiestrukturer, der 
ikke er i overensstemmelse med reglerne, skal tilpasses. 
I sådanne overgangsperioder kan selskaberne få behov 
for at skaffe mere kapital eller omstrukturere den 
eksisterende kapital: sådanne nye emissioner eller om­
struktureringer bør foretages i overensstemmelse med 
den endelige ordlyd af artikel 33 eller bør i hvert fald 
føre til en højere og ikke en lavere grad af overensstem­
melse dermed. 
3.3.7. Den sidste ændring i artikel 33 går ud på, at 
præferenceaktier automatisk tillægges stemmeret, hvis 
de særlige fordele ikke har kunnet opnås gennem tre 
år. ØSU foretrækker, at man skelner mellem præferen­
ceaktiernes behandling under et overtagelsestilbud og 
deres behandling på andre tidspunkter, og foreslår, at 
præferenceaktier skal tillægges stemmeret, såfremt der 
foreligger et overtagelsestilbud, der omfatter disse akti­
er, og såfremt selskabet gennem en periode på 
12 måneder ikke har opfyldt sine forpligtelser i forbin­
delse med disse aktier. 
Det bør præciseres, at kravet om opfyldelse, uanset 
omstændighederne, kun gælder de forpligtelser, der rent 
faktisk skulle opfyldes inden for den pågældende perio­
de på tre år (eller i givet fald 12 måneder). En præferen-
Bryssel, den 3. juli 1991. ceaktie, der er udstedt med en kuponfri periode på tre 
år, vil således ikke være forbundet med nogen forpligtel­
se for selskabet de første tre år, og den bør ikke omfattes 
af bestemmelsen om automatisk stemmeret. ØSU fryg­
ter, at den foreslåede formulering ikke er tilstrækkelig 
entydig i så henseende. 
3.4. Artikel 36 
De bemærkninger, ØSU har fremsat til de foreslåede 
ændringer i artikler 4 og 21 b, gør sig også gældende 
for det nye stk. 3 under artikel 36. Dertil kommer, 
at ØSU stiller sig forbeholden over for ændringens 
konsekvenser for organmedlemmerenes uafhængighed. 
Det forekommer urimeligt, at et simpelt flertal af aktio­
nærer kan afsætte disse uden saglig grund, navnlig når 
der er tale om ansatte direktører. ØSU foreslår, at 
Kommissionen enten bør indføje en sikring i denne 
artikel med henblik på at undgå vilkårlig eller uberetti­
get afsættelse af medlemmer af selskabets organer eller 
tillade en undtagelse fra denne nye regel for de landes 
vedkommende, hvor den nationale lovgivning ikke er i 
overensstemmelse hermed. ØSU konstaterer også, at 
den foreslåede ændring muligvis ikke har den tilsigtede 
virkning, så længe tildeling af stemmefuldmagter fortsat 
er udbredt praksis i visse medlemsstater. Det vil synes 
særligt uberettiget, hvis et bestyrelsesmedlem afsættes 
(eller ikke afsættes) med simpelt flertal, hvis mange af 
de afgivne stemmer kunne være faldet anderledes ud, 
såfremt fuldmagtsgiverne selv havde stemt. 
Francis STAEDELIN 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
Nr. C 269/52 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 10. 91 
BILAG 
til Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
Følgende ændringsforslag til sektionens udtalelse, som var indgivet i overensstemmelse med forretningsorde­
nen, blev forkastet under debatten: 
Ændringsforslag fra Wagenmans: 
Side 4, punkt 2.11 
Slettes. 
Begrundelse 
Det er ukorrekt kun at regulere aktionærers position i relation til overtagelsesprocedurerne. 
Afstemningsresultat 
31 stemmer for, 62 stemmer imod, 13 stemmer hverken for eller imod. 
Ændringsforslag fra Wagenmans: 
Side 5, punkt 3.1 
2. og 3. afsnit slettes. 
Begrundelse 
Det bevises ved hjælp af oplysninger, der ikke er tilgængelige, og som derfor ikke kan verificeres. 
Afstemningsresultat 
31 stemmer for, 72 stemmer imod, 18 stemmer hverken for eller imod. 
Ændringsforslag fra Petersen, Meyer-Horn og Pardon: 
Side 6, punkt 3.3.1 
Følgende tilføjes efter første punktum: 
»Generalforsamlingen bør dog have mulighed for med et kvalificeret flertal på f.eks. 70% af aktionærerne at 
begrænse en enkelt aktionærs stemmeret for en periode på højst et år; denne begrænsning skulle så gælde 
alle aktionærer i samme aktieklasse.« 
Begrundelse 
Ændringen blev foreslået med henblik på at sikre overensstemmelse mellem punkt 2.4 og punkt 3.3 i 
udtalelsen. 
Afstemningsresultat 
49 stemmer for, 66 stemmer imod, 11 stemmer hverken for eller imod.