(5)Den generelle undtagelsesklausul har været aktiveret siden marts 2020. I sin meddelelse af 3. marts 2021 indtog Kommissionen den holdning, at beslutningen om, hvorvidt den generelle undtagelsesklausul skal deaktiveres eller fortsat skal anvendes, bør træffes som led i en overordnet vurdering af økonomiens tilstand med niveauet for den økonomiske aktivitet i Unionen eller i euroområdet sammenlignet med niveauet før krisen (ultimo 2019) som det bærende kvantitative kriterie. Den øgede usikkerhed og de alvorlige nedadrettede risici for de økonomiske udsigter som følge af krig i Europa samt de hidtil usete stigninger i energipriserne og de vedvarende forstyrrelser af forsyningskæderne berettiger, at stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul fortsat er aktiveret i hele 2023.

(4)Under hensyntagen til en økonomisk og geopolitisk situation i hastig udvikling genoptages den brede samordning af den økonomiske politik og beskæftigelsespolitikken inden for det europæiske semester i 2022, idet forløbet også tilpasses gennemførelseskravene i forbindelse med genopretnings- og resiliensfaciliteten som skitseret i den årlige undersøgelse af bæredygtig vækst 2022. Gennemførelsen af de vedtagne genopretnings- og resiliensplaner spiller en vigtig rolle for opfyldelsen af målene for samordning af den økonomiske politik under det europæiske semester, eftersom planerne indeholder foranstaltninger til at håndtere alle eller en betydelig del af de relevante landespecifikke henstillinger, der blev udstedt i forbindelse med semesterforløbet i 2019 og 2020. De landespecifikke henstillinger fra 2019 og 2020 er fortsat yderst relevante for genopretnings- og resiliensplaner, der er blevet revideret, ajourført eller ændret i henhold til artikel 14, 18 og 21 i forordning (EU) 2021/241, hvilket gælder for alle landespecifikke henstillinger, der blev udstedt før datoen for den modificerede plan.

(3)Ruslands invasion af Ukraine i kølvandet på den globale pandemi har ændret den geopolitiske og økonomiske situation betydeligt. Invasionens indvirkning på medlemsstaternes økonomier har bl.a. kunnet mærkes gennem højere energi- og fødevarepriser og svagere vækstudsigter. De højere energipriser presser især de mest sårbare husholdninger, som er ramt eller risikerer at blive ramt af energifattigdom. EU oplever også en hidtil uset tilstrømning af personer, der flygter fra Ukraine. I den forbindelse blev direktivet om midlertidig beskyttelse den 4. marts 2022 taget i brug for første gang med henblik på at give fordrevne personer fra Ukraine ret til lovligt ophold i EU samt adgang til uddannelse, arbejdsmarkedet, sundhedsydelser, bolig og sociale sikringsordninger. Det er særlig relevant for Bulgarien, at der er stillet ekstraordinær støtte til rådighed gennem initiativet om samhørighedsaktionen for flygtninge i Europa (CARE) og mulighed for yderligere forfinansiering gennem programmet om genopretningsbistand til samhørighed og til områder i Europa (REACT-EU) med henblik på hurtigt at imødekomme behovet for at modtage og integrere personer, der flygter fra Ukraine.

(2)Den 24. november 2021 vedtog Kommissionen den årlige undersøgelse af bæredygtig vækst, som markerede starten på det europæiske semester 2022 for samordning af de økonomiske politikker. Den tog behørigt hensyn til bekræftelsen på det sociale topmøde i Porto i maj 2021 af det fælles tilsagn om at fortsætte gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, som blev proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017. Det Europæiske Råd godkendte prioriteterne i den årlige undersøgelse af bæredygtig vækst 2022 den 25. marts 2022. Den 24. november 2021 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 ligeledes rapporten om varslingsmekanismen, hvori Bulgarien ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse. Samme dato vedtog Kommissionen forslaget til den fælles rapport om beskæftigelsen 2022, der indeholder en analyse af gennemførelsen af retningslinjerne for beskæftigelsen og principperne for den europæiske søjle for sociale rettigheder, og som blev vedtaget af Rådet den 14. marts 2022.

(1)Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten trådte i kraft den 19. februar 2021. Genopretnings- og resiliensfaciliteten yder finansiel støtte til gennemførelse af reformer og investeringer og bidrager således med en finanseffekt finansieret af Unionen. Den bidrager til den økonomiske genopretning og til gennemførelsen af bæredygtige og vækstfremmende reformer og investeringer, navnlig til fremme af den grønne og den digitale omstilling, og vil samtidig styrke modstandsdygtigheden og den potentielle vækst i medlemsstaternes økonomier. Den hjælper også med at skabe mere holdbare offentlige finanser og styrke væksten og jobskabelsen på mellemlang og lang sigt. Det maksimale finansielle bidrag for hver medlemsstat inden for rammerne af genopretnings- og resiliensfaciliteten blev i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2021/241 ajourført den [30. juni] 2022.

(6)Ifølge den fremgangsmåde, der følges i Rådets udtalelse af 18. juni 2021 om konvergensprogrammet 2021, bestemmes den finanspolitiske kurs i øjeblikket bedst ud fra ændringen i primære udgifter (ekskl. diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden), idet der ses bort fra kriserelaterede midlertidige nødforanstaltninger i forbindelse med covid-19, mens udgifter finansieret med ikketilbagebetalingspligtig støtte (tilskud) fra genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre EU-midler medtages, i forhold til den potentielle vækst på mellemlang sigt. I forbindelse med undersøgelsen af, om den nationale finanspolitik er forsvarlig, og om sammensætningen heraf bidrager til en bæredygtig genopretning i overensstemmelse med den grønne og den digitale omstilling, lægges der foruden den overordnede finanspolitiske kurs også vægt på udviklingen i de nationalt finansierede primære løbende udgifter (ekskl. diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden og kriserelaterede midlertidige nødforanstaltninger i forbindelse med covid-19) samt i investeringerne.

(7)Den 2. marts 2022 vedtog Kommissionen en meddelelse, som udstikker overordnede finanspolitiske retningslinjer for 2023 med henblik på at hjælpe medlemsstaterne med at forberede deres stabilitets- og konvergensprogrammer og dermed styrke den politiske samordning. På grundlag af de makroøkonomiske udsigter i vinterprognosen 2022 bemærkede Kommissionen, at det forekommer hensigtsmæssigt at gå fra en samlet set understøttende finanspolitisk kurs i 2020-2022 til en overvejende neutral samlet finanspolitisk kurs i 2023, samtidig med at der udvises parathed til at reagere på udviklingen i den økonomiske situation. Kommissionen meddelte, at de finanspolitiske henstillinger for 2023 fortsat bør differentieres mellem medlemsstaterne under hensyntagen til eventuelle afsmittende virkninger mellem landene. Kommissionen opfordrede medlemsstaterne til at følge disse retningslinjer i deres stabilitets- og konvergensprogrammer. Kommissionen forpligtede sig til at følge den økonomiske udvikling nøje og tilpasse sine politiske retningslinjer efter behov og senest i forbindelse med forårspakken under det europæiske semester i slutningen af maj 2022.

(8)For så vidt angår de finanspolitiske retningslinjer, som blev udstukket den 2. marts 2022, tager de finanspolitiske henstillinger for 2023 hensyn til den forværrede økonomiske situation, den øgede usikkerhed og yderligere nedadrettede risici og den højere inflation sammenlignet med vinterprognosen. Den finanspolitiske reaktion skal derfor tage sigte på at forøge de offentlige investeringer i grøn og digital omstilling og energisikkerhed og på at opretholde købekraften i de mest sårbare husholdninger med henblik på at afbøde virkningerne af energiprisstigningerne og begrænse inflationspresset fra anden runde-effekter ved hjælp af målrettede og midlertidige foranstaltninger; finanspolitikken skal forblive fleksibel, så den kan tilpasses de hurtigt skiftende omstændigheder, og den skal i de enkelte lande afpasses efter deres finanspolitiske og økonomiske situation, herunder med hensyn til eksponering for krisen og tilstrømningen af fordrevne personer fra Ukraine.

(9)Den 15. oktober 2021 indgav Bulgarien sin nationale genopretnings- og resiliensplan til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, i forordning (EU) 2021/241. Kommissionen har i medfør af artikel 19 i forordning (EU) 2021/241 vurderet genopretnings- og resiliensplanens relevans, effektivitet, virkningsfuldhed og sammenhæng i overensstemmelse med vurderingskriterierne i bilag V til forordningen. Den 4. maj 2022 vedtog Rådet en afgørelse om godkendelse af vurderingen af Bulgariens genopretnings- og resiliensplan. Tilrådighedsstillelsen af trancher er betinget af, at Kommissionen i overensstemmelse med artikel 24, stk. 5, i forordning (EU) 2021/241 har truffet en afgørelse om, at Bulgarien på tilfredsstillende vis har opfyldt de relevante milepæle og mål, der er anført i Rådets gennemførelsesafgørelse. En tilfredsstillende opfyldelse forudsætter, at opfyldelsen af forudgående milepæle og mål ikke er blevet tilbagerullet.

(10)Den 29. april 2022 fremlagde Bulgarien sit nationale reformprogram 2022 og samme dag sit konvergensprogram 2022 i overensstemmelse med fristen i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1466/97. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

(11)Den 23. maj 2022 offentliggjorde Kommissionen landerapporten for Bulgarien. Heri foretages der en vurdering af Bulgariens fremskridt med hensyn til at gennemføre de relevante landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget af Rådet i 2019, 2020 og 2021, og der gøres status over Bulgariens genopretnings- og resiliensplan med udgangspunkt i resultattavlen for genopretnings- og resiliensfaciliteten. På grundlag af denne analyse er der i landerapporten udpeget mangler med hensyn til udfordringer, som enten ikke håndteres eller kun håndteres delvist i genopretnings- og resiliensplanen, ligesom der også afdækkes nye udfordringer, herunder som følge af Ruslands invasion af Ukraine. Rapporten indeholder også en vurdering af Bulgariens fremskridt med gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder og opfyldelse af EU's overordnede mål vedrørende beskæftigelse, færdigheder og fattigdomsbekæmpelse samt af fremskridtene med gennemførelsen af FN's mål for bæredygtig udvikling.

(12)Den 23. maj 2022 offentliggjorde Kommissionen en rapport i medfør af artikel 126, stk. 3, i TEUF. I rapporten redegøres der for budgetsituationen i Bulgarien, eftersom landets offentlige underskud oversteg traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i 2021. I rapporten blev det konkluderet, at underskudskriteriet ikke var opfyldt. I overensstemmelse med meddelelsen af 2. marts 2022 foreslog Kommissionen ikke at indlede en ny procedure i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud i foråret 2022, men vil i efteråret 2022 revurdere, om det muligvis skal foreslås at indlede en procedure i forbindelse med uforholdsmæssigt underskud.

(13)Den 20. juli 2020 henstillede Rådet, at Bulgarien i 2020 og 2021 skulle træffe alle nødvendige foranstaltninger i overensstemmelse med den generelle undtagelsesklausul til effektivt at imødegå pandemien, understøtte økonomien og støtte den efterfølgende genopretning. Det henstillede også, at Bulgarien skulle føre en finanspolitik, der tager sigte på at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt og sikre en holdbar gæld, og samtidig øge investeringerne, så snart den økonomiske situation tillader det. Ifølge data valideret af Eurostat steg Bulgariens offentlige underskud i 2021 fra 4,0 % af BNP i 2020 til 4,1 % i 2021. Bulgariens finanspolitiske reaktion understøttede den økonomiske genopretning i 2021, mens de midlertidige nødhjælpsforanstaltninger steg fra at udgøre 2,9 % af BNP i 2020 til 4,3 % i 2021. De foranstaltninger, som Bulgarien har truffet i 2021, er i overensstemmelse med Rådets henstilling af 20. juli 2020. De diskretionære budgetforanstaltninger, som regeringen traf i 2020 og 2021, var hovedsagelig enten af midlertidig karakter eller opvejet af udlignende foranstaltninger. Ifølge data valideret af Eurostat udgjorde den offentlige gæld 25,1 % af BNP i 2021.

(14)Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne i konvergensprogrammet 2022, er gunstigt i 2022 og realistisk derefter. Regeringen forventer en realvækst i BNP på 2,6 % i 2022 og 2,8 % i 2023. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 ventes derimod en lavere realvækst i BNP på 2,1 % i 2022 og en højere realvækst i BNP på 3,1 % i 2023, hvilket hovedsagelig skyldes forskellige fremskrivninger af væksten i beskæftigelse og investeringer. I sit konvergensprogram for 2022 forventer regeringen, at det samlede underskud vil stige til 5,3 % af BNP i 2022 og falde til 2,9 % i 2023. Stigningen i det offentlige underskud i 2022, som afbødes af udfasningen af covid-19-nødforanstaltningerne, afspejler hovedsagelig en kraftig stigning i det mellemliggende forbrug, erhvervsstøtten og energiforanstaltningerne samt ændringer af pensionssystemet. Ifølge programmet ventes den offentlige gældskvote at stige til 25,5 % i 2022 og derefter yderligere til 27,7 % i 2023. På grundlag af de politiske foranstaltninger, der var kendt på skæringsdatoen for prognosen, forventes der ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 et offentligt underskud i 2022 og 2023 på henholdsvis 3,7 % og 2,4 % af BNP. Dette er betydeligt lavere end det underskud for 2022, der blev fremskrevet i konvergensprogrammet for 2022, primært på grund af forskellige makroøkonomiske fremskrivninger, lavere vækst i det mellemliggende forbrug og højere skatter på produktion og import i 2022. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 vil den offentlige gældskvote være lavere og udgøre 25,3 % i 2022 og 25,6 % i 2023. Forskellen skyldes de lavere underskud i begge år og den højere forventede økonomiske vækst i 2023.

Ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 anslås den potentielle produktionsvækst på mellemlang sigt (gennemsnit over 10 år) at være på 1,8 %. Dette skøn tager dog ikke højde for virkningerne af de reformer, der indgår i genopretnings- og resiliensplanen, og som kan øge Bulgariens potentielle vækst.

(15)I 2022 udfasede regeringen størstedelen af de foranstaltninger, der blev truffet som reaktion på covid-19-krisen, således at de midlertidige nødhjælpsforanstaltninger forventes at falde fra at udgøre 4,3 % af BNP i 2021 til 1,8 % i 2022. Det offentlige underskud påvirkes af de foranstaltninger, der er vedtaget for at imødegå de økonomiske og sociale virkninger af stigningen i energipriserne, som ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 anslås til 0,9 % af BNP i 2022 og 0,0 % af BNP i 2023. Disse foranstaltninger omfatter primært støtteprogrammer for offentlige forsyningsvirksomheder og private gasforbrugere. Disse foranstaltninger er for det meste meldt ud som midlertidige. Hvis energipriserne imidlertid forbliver høje i 2023, kan nogle af disse foranstaltninger videreføres. Nogle af disse foranstaltninger er ikke målrettede, navnlig moratoriet om energipriser for husholdninger. Det offentlige underskud påvirkes også af omkostningerne ved at tilbyde midlertidig beskyttelse af fordrevne personer fra Ukraine, som ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 forventes at udgøre 0,1 % af BNP i 2022 og 0,2 % af BNP i 2023.

(16)Den 18. juni 2021 henstillede Rådet, at Bulgarien i 2022 følger en understøttende finanspolitisk kurs, som omfatter finanseffekten af genopretnings- og resiliensfaciliteten, og opretholder nationalt finansierede investeringer. Rådet henstillede også, at Bulgarien skulle holde stigningerne i de nationale finansierede løbende udgifter under kontrol. Det henstillede også, at Bulgarien, når den økonomiske situation tillader det, skulle føre en finanspolitik, der tager sigte på at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt og sikre finanspolitisk holdbarhed på mellemlang sigt, og samtidig skulle øge investeringerne med henblik på at løfte vækstpotentialet.

(17)Ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 og de oplysninger, der er indeholdt i Bulgariens konvergensprogram 2022, forventes den finanspolitiske kurs i 2022 at være understøttende med -3,4 % af BNP som henstillet af Rådet. Bulgarien agter løbende at støtte genopretningen ved at udnytte genopretnings- og resiliensfaciliteten til at finansiere yderligere investeringer som henstillet af Rådet. Det positive bidrag til den økonomiske aktivitet fra udgifter finansieret med tilskud fra genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre EU-midler forventes at stige med 1,1 procentpoint af BNP i forhold til 2021. Nationalt finansierede investeringer skønnes at indebære et ekspansivt bidrag til finanspolitikken på 1,1 procentpoint af BNP i 2022. Bulgarien planlægger derfor at opretholde nationalt finansierede investeringer som anbefalet af Rådet. Samtidig ventes væksten i nationalt finansierede primære løbende udgifter (ekskl. nye foranstaltninger på indtægtssiden) i 2022 at indebære et ekspansivt bidrag på 1,4 procentpoint til den samlede finanspolitiske kurs. Dette betydelige ekspansive bidrag omfatter den yderligere virkning af foranstaltningerne til afhjælpning af de økonomiske og sociale følger af stigningen i energipriserne (0,2 procentpoint af BNP) samt omkostningerne ved at yde midlertidig beskyttelse til fordrevne personer fra Ukraine (0,1 procentpoint af BNP), samtidig med at ændringer af pensionssystemet (0,6 %) og lønstigninger (0,3 % af BNP) også forventes at bidrage til væksten i de løbende nettoudgifter. På grundlag af Kommissionens nuværende skøn holder Bulgarien derfor ikke i tilstrækkelig grad væksten i de nationalt finansierede løbende nettoudgifter i 2022 under kontrol.

(18)I Kommissionens forårsprognose 2022 forventes den finanspolitiske kurs i 2023 at ligge på -1,3 % af BNP under antagelse af en uændret politik. Bulgarien forventes fortsat at anvende tilskuddene fra genopretnings- og resiliensfaciliteten i 2023 til at finansiere yderligere investeringer til støtte for genopretningen. Det positive bidrag til den økonomiske aktivitet fra udgifter finansieret med tilskud fra genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre EU-midler forventes at stige med 0,7 procentpoint af BNP i forhold til 2022. Nationalt finansierede investeringer skønnes at indebære et ekspansivt bidrag på 0,2 procentpoint af BNP i 2023. Samtidig ventes væksten i nationalt finansierede primære løbende udgifter (ekskl. nye foranstaltninger på indtægtssiden) i 2023 at indebære et ekspansivt bidrag på 0,5 procentpoint til den samlede finanspolitiske kurs. Dette omfatter virkningen af udfasningen af foranstaltningerne til afhjælpning af de stigende energipriser (0,9 % af BNP), mens øgede sociale overførsler og lønstigninger forventes at bidrage til væksten i de løbende nettoudgifter.

(19)Ifølge konvergensprogrammet 2022 forventes det offentlige underskud gradvist at falde til 2,8 % af BNP i 2024 og til 2,4 % i 2025. Det offentlige underskud ventes dermed at forblive under 3 % af BNP i løbet af programperioden. I disse fremskrivninger antages indtægtsstigninger fra direkte skatter og socialsikringsbidrag takket være højere husstandsindkomst og højere kapitaloverførsler takket være genopretnings- og resiliensfaciliteten. Ifølge programmet vil den offentlige gældskvote stige inden 2025, nærmere bestemt til 29,1 % i 2024 og 30,4 % i 2025. På grundlag af Kommissionens analyse forekommer der at være en mellemhøj risiko for, at gælden er uholdbar på mellemlang sigt.

(20)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra b), i og bilag V, kriterie 2.2, til forordning (EU) 2021/241 indeholder genopretnings- og resiliensplanen et omfattende sæt gensidigt forstærkende reformer og investeringer, som skal gennemføres senest i 2026. Disse hjælper med at håndtere alle eller en betydelig del af de økonomiske og sociale udfordringer, der er skitseret i de landespecifikke henstillinger, som Rådet rettede til Bulgarien i forbindelse med det europæiske semester i 2019 og 2020, såvel som i alle landespecifikke henstillinger, der er blevet udstedt før datoen for vedtagelse af planen. Genopretnings- og resiliensplanen omhandler navnlig de landespecifikke henstillinger på det sociale område med foranstaltninger til at forbedre den sociale rummelighed, som forventes at forbedre minimumsindkomstordningens tilstrækkelighed og dækning, og med foranstaltninger til at fremme integrationen af beskæftigelse og sociale tjenester. Andre foranstaltninger til gennemførelse af de landespecifikke henstillinger fokuserer på tilegnelse af færdigheder og navnlig digitale færdigheder, på at forbedre arbejdsmarkedsrelevansen af uddannelsessystemerne og systemerne for livslang læring og på at udvide udbuddet af sundhedstjenester i hele Bulgarien. Disse foranstaltninger kan bidrage til at nå målene og til at gøre yderligere fremskridt med hensyn til den europæiske søjle for sociale rettigheder og dens tilknyttede handlingsplan inden 2030. Desuden tager genopretnings- og resiliensplanen fat på de landespecifikke henstillinger ved at fremme dekarboniseringen af energisektoren, øge den samlede energieffektivitet og gennemføre foranstaltninger vedrørende bæredygtig transport samt digitale infrastrukturer og tjenester. Planen indeholder desuden vidtrækkende foranstaltninger til at forbedre effektiviteten af den offentlige forvaltning og retssystemet, forebygge, opdage og korrigere korruption, forbedre erhvervsklimaet, fremme investeringer og forbedre forsknings- og innovationssystemet. Dette vil også bidrage til at støtte Bulgarien i at opfylde sine resterende forpligtelser under mekanismen for samarbejde og kontrol og i at nå dets mål inden for rammerne af retsstatsmekanismen.

(21)Gennemførelsen af Bulgariens genopretnings- og resiliensplan forventes at bidrage til yderligere at fremme den grønne og den digitale omstilling. Foranstaltningerne til støtte for klimamål i Bulgarien omfatter et beløb, der svarer til 58,9 % af planens samlede tildeling, mens foranstaltningerne til støtte for digitale mål omfatter et beløb, der svarer til 25,8 % af planens samlede tildeling. En fuld gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med de relevante milepæle og mål vil hjælpe Bulgarien med at komme sig hurtigt oven på covid-19-krisen og samtidig styrke landets modstandsdygtighed. Samtidig vil en yderligere indsats for at gøre fuld brug af offentlige arbejdsformidlinger og for at yde integreret beskæftigelse og social støtte bidrage til at afbøde virkningerne af de forventede demografiske ændringer og støtte en retfærdig grøn og digital omstilling. Det er fortsat vigtigt systematisk at inddrage arbejdsmarkedets parter og andre relevante interessenter for at sikre en vellykket gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanen samt af andre økonomipolitiske og beskæftigelsespolitiske tiltag, der går ud over planen, og således sikre et bredt ejerskab til den overordnede politiske dagsorden.

(22)Bulgarien forelagde partnerskabsaftalen den 11. maj 2022, mens de øvrige programmeringsdokumenter vedrørende samhørighedspolitikken endnu ikke er blevet forelagt. Bulgarien vil i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 af 24. juni 2021 tage hensyn til de relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med programmeringen af midlerne under samhørighedsfondene for perioden 2021-2027. Dette er en forudsætning for at øge effektiviteten og få størst mulig merværdi af den finansielle støtte, der modtages via samhørighedsfondene, og samtidig fremme koordineringen, komplementariteten og sammenhængen mellem disse fonde og Unionens øvrige instrumenter og fonde. En vellykket gennemførelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten og af programmerne vedrørende samhørighedspolitikken kræver også, at flaksehalesene for investeringer til støtte for den grønne og den digitale omstilling og en afbalanceret territorial udvikling fjernes.

(23)I overensstemmelse med den opfordring, som EU's stats- og regeringschefer fremsatte i Versailleserklæringen, er formålet med REPowerEU-planen at udfase Den Europæiske Unions afhængighed af import af fossile brændstoffer fra Rusland så hurtigt som muligt. Med henblik herpå er man i dialog med medlemsstaterne i færd med at udpege de bedst egnede projekter, investeringer og reformer på nationalt, regionalt og EU-plan. ######Disse foranstaltninger skal reducere den samlede afhængighed af fossile brændstoffer og flytte importen af fossile brændstoffer væk fra Rusland.

(24)Bulgarien har den mest kulstofintensive økonomi i EU med en drivhusgasintensitet, der er mere end fire gange højere end EU-gennemsnittet. I Bulgariens energimiks udgør fossile brændstoffer 61,5 %, atomenergi tegner sig for 24 % og vedvarende energi udgør 14,5 % (som er lavere end EU-gennemsnittet for vedvarende energi på 19 %). Landet er stærkt afhængigt af Rusland hvad angår naturgas. I 2020 blev 75 % af naturgassen importeret fra Rusland, hvilket er højere end EU-gennemsnittet på 43,2 %. Den udgør dog kun 13,9 % af energimikset, hvilket er lavere end EU-gennemsnittet på 24,4 %. Industrien er fortsat den største gasforbruger med en andel på 40 %, inklusive ikke-energianvendelser, mens elsektorens andel er faldet fra 30 % i 2010 til 25 % i 2019. Fjernvarmen afhænger af naturgas og der er kun ringe mulighed for forbedring, da fjernvarmesystemerne ikke kan erstattes af alternative kilder. Med genopretnings- og resiliensplanen afsøges potentialet i geotermisk energi til opvarmning, men der kan overvejes yderligere investeringer for at støtte installationen af store varmepumpeanlæg. Kulfyret elproduktion er fuldt ud dækket af den indenlandske produktion af brunkul, og Bulgarien importerer begrænsede mængder kul fra Rusland til industriel anvendelse (0,56 mio. ton, svarende til 85 % af den samlede import af kul). På den anden side er Bulgarien afhængig af Rusland hvad angår råolie (63 % af landets råolie kommer fra Rusland, hvilket er betydeligt højere end EU-gennemsnittet på 26 %) og importerer 22 % af sine raffinerede olieprodukter fra Rusland, hvilket er under EU-gennemsnittet på 35 %. Olie udgør samlet set dog kun 23,9 % af energimikset i 2020, hvilket er lavere end EU-gennemsnittet på 32,7 %. Bulgariens genopretnings- og resiliensplan omfatter vedtagelsen af en køreplan for klimaneutralitet. Den omfatter skridt til at afslutte udfasningen af kul/brunkul senest i 2038 og betydelige investeringer og reformer for at fremskynde udbredelsen af vedvarende energi, samtidig med at der skal gøres en yderligere indsats for at nå klima- og energiomstillingsmålene. Hvad angår vedvarende energikilder har Bulgarien forpligtet sig til at tilføje mindst 3 500 MW ny kapacitet fra vedvarende energikilder (vind- og solenergi) og skabe de tekniske betingelser, der er nødvendige for at integrere yderligere 4 500 MW i elsystemet senest i 2026. Planen omfatter desuden en reform, der skal fjerne de største hindringer for udviklingen af vedvarende brintteknologier og værdikæder, samt investeringer i udviklingen af pilotprojekter til produktion af vedvarende brint og bæredygtig biogas. Der er også planlagt foranstaltninger, som skal hjælpe husholdninger med at installere solvandvarmere og solcelleanlæg. Desuden defineres energifattigdom i planen. Det bør bemærkes, at der er behov for en yderligere forhøjelse af ambitionsniveauet for at reducere drivhusgasemissionerne, styrke brugen af vedvarende energikilder og øge energieffektiviteten, hvis Bulgarien skal opfylde "Fit for 55"-målene.