DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 2.7.2007 
KOM(2007) 371 endelig 
  
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET 
ITU's verdensomspændende radi okommunikationskonference i 2007 
(WRC-07) 
 
DA 2   DA INDHOLDSFORTEGNELSE 
1. Frekvenspolitikkens europæiske og globale dimension............................................... 3 
2. De europæiske forberedelser til WRC-07.................................................................... 4 3. Relevante EU-politikker i forbindelse med WRC-07 .................................................. 5 4. Fremtidens mobilkommunikation ................................................................................ 6 5. Andre vigtige spørgsmål .............................................................................................. 8 6. Større fleksibilitet i frekvens forvaltningen på verdensplan ....................................... 10 
7. Dagsorden for den næste konference (WRC-11)....................................................... 10 8. Konklusion ................................................................................................................. 1 1 
 
DA 3   DA MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET 
ITU's verdensomspændende radi okommunikationskonference i 2007 
(WRC-07) 
 
(EØS-relevant tekst) 
1. F REKVENSPOLITIKKENS EUROPÆISKE OG GLOBALE DIMENSION  
Radiofrekvenser er en knap og værdifuld naturressource , som har stor samfundsmæssig og 
økonomisk betydning1 for alle sektorer, der anve nder trådløs teknologi, herunder 
mediesektoren, mobilkommunikation, forsvar og luftfart. Frekvenser spiller en vigtig 
økonomisk rolle for offentlige og kommercielle tj enester, der bygger på trådløs teknologi, for 
videnskabelig forskning og for etablering af in ternationale transpor t- og kommunikationsnet2.  
Harmonisering af frekvensforvaltningen i Eu ropa er en afgørende forudsætning for 
gennemførelsen af EU's indre marked  for varer og tjenesteydelser og kan på et bredere plan 
fremme den internationale handel, idet teknis ke hindringer fjernes. Udfordringerne ved at 
sikre en effektiv forvaltning af frekvensressource rne løftes ofte bedre gennem et tværnationalt 
samarbejde. Sammen med værdien af de økono miske aktiviteter – den samlede værdi af 
frekvensafhængige tjenesteydels er i EU beløber sig til over 200 mia. EUR, dvs. mellem 2 og 
2,5 % af Europas BNP – forklarer dette, hvorf or Europa som økonomisk område må lægge 
vægt på internationale forhandli nger om brugen af radiofrekvenser. 
I de senere år har bestræbelserne på  at udvikle en samme nhængende europæisk 
frekvenspolitik taget fart og leveret støtte til en række af EU's politikområder såsom 
informationssamfundet, miljø og transport. Med frekvenspolitikbeslutningen3 har EU lagt 
grundstenen til en lovgivningsmæssig og politisk ramme, der skal sikre, at relevante EF-
politikkers behov for radiofrekvenser opfyldes.  
Inden for denne ramme drøftes politi ske spørgsmål i EU-sammenhæng i 
Frekvenspolitikgruppen, der er et rådgive nde organ for Kommissionen. De relevante 
reguleringsmæssige foranstaltninger for at harmonise re brugen af frekvenser i hele EU træffes 
i Frekvensudvalget.  
Koordinering af frekvensforvaltningen på verdensplan hører under Den Internationale 
Telekommunikationsunion ( ITU), der er et FN-agentur, som har til opgave at opretholde og 
udvide det internationale samarbejde om forb edring og rationel brug af alle former for 
telekommunikation. Hvert tredje til fjerde  år afholder ITU en verdensomspændende 
                                                 
1 En nylig britisk undersøgelse skønner, at det økonomiske udbytte, baseret på forbruger- og 
producentoverskud, af brugen af radiofrekvenser , beløber sig til over 1000 EUR pr. capita.  
2 Dette fremhæves også under det andet indsatsområde i EU's Lissabon-proces, der blev godkendt på Det 
Europæiske Råds forårstopmøde i 2006. Her næ vnes udtrykkeligt frekvensforvaltningens rolle i 
indsatsen for at styrke viden og innovation. 
3 Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 676/2002/EC af 7. marts 2002.  
 
DA 4   DA radiokommunikationskonference (World Radiocommunication Conference – WRC) med det 
formål at tilpasse ITU's radioreglement , den internationale aftale  om koordinering af brugen 
af radiofrekvenser ve rden over. Den næste verdensomspændende 
radiokommunikationskonference (WRC-07), der er kulminationen på adskillige års 
forberedende arbejde, afholdes i Genève fra den 22. oktober til de n 16. november 2007.  
Kommissionen vil deltage i WRC- 07 som ITU-medlem uden stemmeret. I denne egenskab vil 
Kommissionen bestræbe sig på  at støtte de fælles eur opæiske standpunkter, der er i 
overensstemmelse med og relevante for Fællesskabets politikker.  
Formålet med denne meddelelse er at inform ere Europa-Parlamentet og Rådet om, hvilke 
fællesskabspolitikker der kan b live berørt af resultatet af WRC-07. Kommissionen sigter mod 
at opnå Parlamentets og Rådets opbakning bag dette oplæg til, hvilke politiske mål der skal 
nås, og hvilke holdninger medlemsstater ne bør indtage på WRC-07-konferencen. 
2. D E EUROPÆISKE FORBEREDELSER TIL WRC-07 
EU's medlemsstater forhandler i ITU som uafh ængige medlemmer. I praksis fastlægger de 
deres tekniske standpunkter sa mmen inden for CEPT, en sa mmenslutning af 47 nationale 
frekvens- og telemyndigheder, før de forhandl er med resten af verden på grundlag af 
konsoliderede europæiske holdninger ("fælleseuropæ iske forslag"). De administrationer, der 
deltager i CEPT-processen enes om at støtte e ller i det mindste ikke aktivt forhandle imod 
sådanne fælleseuropæiske forslag. 
CEPT er et effektivt middel i udformn ingen af de detaljerede europæiske 
forhandlingsstandpunkter, der er nødvendige i en teknisk regul eringskonference som WRC, 
men medlemsstaterne er bundet af de  forpligtelser, de ha r indgået i henhold t il EF-traktaten og 
fællesskabslovgivningen4. Derfor må udformningen af  tekniske standpunkter i CEPT 
suppleres af drøftelser om Fællesskabets overordnede interesser i forbindelse med 
forhandlingerne.  
Frekvenspolitikbeslutningen kræver således,  at holdningerne inden for Fællesskabet 
koordineres, og at der aftales fælles politiske målsætninger  for WRC. Medlemsstaterne og 
Fællesskabet skal udarbejde fælles aktionslinjer og samarbejde tæt i hele forhandlingsprocessens forløb, så Fællesskab et internationalt optræ der som en enhed.  
I overensstemmelse med dette krav varetage r Kommissionen koordineringen af politiske 
holdninger på grundlag af de fælles politiske  målsætninger, der vedtages forud for 
konferencen. Desuden følger Kommissionen nøje den europæiske deltagelse i processen. 
Kommissionen har således bedt Frekvenspoliti kgruppen udarbejde en rådgivende udtalelse 
om Fællesskabets målsætninger for WRC-07
5. Som grundlag herfor er der gennemført en 
offentlig høring og to offentlige workshops. 
                                                 
4 EU's medlemsstater fremsætter en fælleserklæring  til optagelse i slutdokumenterne for konferencen, 
ifølge hvilken de vil anvende den reviderede udgave af radioreglementet, der er vedtaget på 
konferencen, i overensstemmelse med deres forpligtelser i henhold til EF-traktaten. 
5 Frekvenspolitikgruppens reviderede udtalelse om WRC-07, 14. februar 2007. 
 
DA 5   DA Det overordnede mål  for Europa-Kommissionen i WRC-processen er at sikre, at der 
træffes beslutninger, der støt ter Fællesskabets politikker og initiativer.  
Sammen med formandskabet for Rådet vil Ko mmissionen bistå medlemsst aterne, så de kan 
forsvare fælles forhandlingsstandpunkter under konferencen. I dette øjemed bør 
medlemsstaterne støtte de st andpunkter, der er opstillet af  Kommissionen og godkendt af 
Rådet og Europa-Parlamentet, såvel som de  fælleseuropæiske forslag, der opfylder 
Fællesskabets politiske målsætninger. Fø r der eventuelt æ ndres standpunkt under 
forhandlingerne, bør der tages passende hensyn til de fællesskabsinteres ser, der ligger bagved.  
3. R ELEVANTE EU- POLITIKKER I FORBINDELSE MED WRC-07 
Dagsordenen for WRC-07 skal ses i sammenhæng med de eksisterende fællesskabspolitikker 
og -principper. De overordnede EU-mål, der bør støttes under konferen cen, er blandt andet: 
• Konsolidering af EU's indre marked ; 
• Fjernelse af tekniske hindringer for international handel ; 
• Fremme af konkurrence mellem forskellige infrastrukturplatforme; 
• Udvikling af innovationsvenlige  vilkår for nye teknologie r, bl.a. gennem åbne 
standarder. 
Følgende sektorpolitiker er ogs å relevante i denne henseende:  
i2010 – det europæiske informationssamfund anno 2010  der udstikker en ny strategisk 
ramme og brede politiske retningslinjer.  Formålet er at fremme en åben og 
konkurrencebaseret digital økonomi, og der lægges særlig vægt på ikt som drivkraft for 
integration i informationssamfundet og livskva litet. Som et nøgleelement i den fornyede 
Lissabon-strategi skal i2010 bidrage ti l at opbygge en samlet strategi for 
informationssamfundet og audiovisuelle medier i EU. Denne strategi omfatter et fælles EU-
regelsæt for elektronisk kommunikation, der byg ger på klare principper og forpligtelser.  
Politikken for audiovisuelle medier  støtter formidlingen af sociale og kulturelle værdier. 
Her er der grundlæggende offentlige interesser  på spil såsom ytringsfrihed og kulturel 
mangfoldighed. Radio/tv-spredningstjenester og –net reguleres af de overordnede EU-rammer 
for elektroniske kommunikationsnet, mens indholdet falder under en nyt direktiv om 
audiovisuelle medietjenester, som de r for nylig er opnået enighed om. 
Forskning og udvikling  i EU har til formål at øge de konkurrencefordele, der kan opnås ved 
teknologisk innovation, ved at koordinere medlem sstaternes og EU's strategier og tilskynde 
til, at der etableres netværk mellem forsker hold. Fællesskabets rammeprogrammer for FTU 
finansierer store mængder forskning i fasen forud for konkurrencestadiet. 
Miljøbeskyttelse  er et højt prioriteret politikom råde for EU, set på baggrund af 
klimaændringsproblematikken. Et af EU's politis ke initiativer på dette område er GMES 
(Global Monitoring for Environment and Security),  der skal give beslut ningstagerne i Europa 
deres eget system til global miljø- og sikkerhedsovervågning.  
 
DA 6   DA Transportpolitikken  sigter mod at udvikle et integreret  transportsystem i EU, der omfatter 
alle transportformer. For at  fremme denne politik genne mføres en bred vifte af 
foranstaltninger, der har som mål at udvikle  integrerede transportsystemer inden for 
vejtransport, luftfart, je rnbanetransport og søfart. 
Rummet  er en strategisk ressource,  der har stor betydning fo r gennemførelsen af nogle af 
EU's bredere politiske mål. Blandt de anvende lser af rummet, som EU vil styrke, kan nævnes 
satellitbaseret bredbåndskommunikation som et middel til at bekæmpe it-kløften, samt jordobservation og positions bestemmelsessystemer. 
Frekvenspolitikgruppen bekræfter i sin udtalelse om WRC-07 EU's overordnede politiske mål 
og rådgiver Kommissionen om, hv ilken holdning EU bør indtage på konferencen i de enkelte 
forhandlingsspørgsmål. Kommissionen er generelt enig i Frekvenspolitikudvalgets 
synspunkter. I de følgende afsn it gøres der nærmere rede fo r standpunkterne på en række 
områder.  
4. F
REMTIDENS MOBILKOMMUNIKATION  
Et vigtigt emne for konferencen bliver  fremtidens mobilkommunikationssystemer6. Under 
forberedelserne til WRC-077 har der vist sig et klart beho v for, at der udpeges yderligere 
frekvenser på verdensplan til dette formål.  
For at tilgodese dette behov overvejes det at  udpege frekvensbånd både over og under de 
frekvensområder, der i dag bruges til m obilkommunikationssystemer i Europa.  
Kommissionen mener, at man først og fremmest  bør udpege de frekvensbånd, der kan fremme 
konvergensudviklingen inden for elektronisk kommunikation på lang sigt. 
4.1. Højere frekvenser 
En af mulighederne i området over de  frekvensbånd, der i dag benyttes til 
mobilkommunikationssystemer  i Europa, er C-båndet ( 3,4-4,2 GHz ). Dette frekvensbånd er 
attraktivt for fremtidige mobilsystemer i Europa, men det benyttes i dag af satellittjenester 
som centralt bredbåndsnet, især i udviklingslande.  Det er derfor yderst vigtigt, at der findes en 
teknisk løsning, der giver mulighed for at dele C-båndet, så det kan udnyttes til 
mobilsystemer, samtidig med at satellittjeneste rnes interesser i bånde t beskyttes, med mindst 
mulige omkostninger for satellitoperatørerne. En prioritering af delbånd  til henholdsvis 
satellit- og jordbaserede tjenester i 3,4-4,2 GHz-båndet vil give be gge typer tjenester 
tilstrækkelig langsigtet garanti for, at de kan benytte dette frekvensbånd uden urimelig interferens. Satellittjenest er bør fortsat have prio ritet i delbåndet 3,8–4,2 GHz.  
                                                
 
6 WRC-07-konferencen skal drøfte behovet for frek venser til den såkaldte "IMT"-teknologi, der omfatter 
"IMT-2000" - den serie af mobiltelefonistandarder, der er anerkendt af ITU og alment kendt som "3G" - 
samt "IMT-Advanced", der omfatter radiobaserede grænseflader, som giver nye muligheder i IMT-
2000. 
7 Et af de vigtigste bidrag til ITU's analyse var en undersøgelse udført for Europa-Kommissionen af 
behovet for frekvenser til fremtidens mobilkommunikationstjenester . 
 
DA 7   DA 4.2. UHF-båndet  
Den lavfrekvente del af UHF-båndet, der anvendes til tv-spredning (470-862 MHz), giver 
optimal signalspredning, for så vidt angår dækning og gennemtrængning i rum. 
Netinfrastrukturer i UHF-båndet vil derfor kunne blive væsentlig mere omkostningseffektive 
end de eksisterende systemer og gøre det letter e at etablere mobilsys temer i tyndt befolkede 
områder og meget tæt bebyggede byområder.  
Kommissionen har gang på gang understreget, at Europa i fællesskab bør søge at få mest 
muligt ud af det samfundsmæssige og økonomiske potentiale i "digita liseringsdividenden", 
dvs. de frekvensbånd, der kan frigøres ved overgangen til digital tv-spredning. Dette indebærer, at brugen af UHF-båndet i kke bør "fastfryses"  af den nuværende 
frekvensallokering, men bør vurderes på ny i ly set af de muligheder, som nye, effektive 
anvendelser giver, og under hens yntagen til almennyttige interesser
8. 
En række medlemsstater har allerede iværksat na tionale strategier for afvikling af analog tv-
spredning og udnyttelse af digitaliseringsudbytte t. Det haster derfor med at udforske 
mulighederne for at skabe merværdi  på europæisk plan. På højeste  politiske plan har både Det 
Europæiske Råd9 og Europa-Parlamentet10 for nylig fremsat erklær inger i denne henseende. 
Frekvenspolitikgruppen har også rådet Kommissionen11 til at slå til lyd for fordelene ved at 
indføre en passende grad af fleksibilitet i brugen af dette frekvensbånd, så der tages højde for fremtidige teknologiske gennembrud samt nye behov på markedet.  
Samtidig er det afgørende for et konstruktivt sa marbejde i sektoren, at der gælder ens regler 
for alle frekvensressourcer, der anvendes til elektroniske kommunikati onstjenester, især til 
mobil- og multimedietjenester, der er ved at sm elte sammen, f.eks. i form af mobil-tv og 
"triple play"-tilbud (kombination af ra dio/tv-spredning, mobilkommunikation og 
bredbåndstilbud). Dette skal dog ikke udelukk e, at der fastsættes behørigt begrundede 
undtagelser for at opfylde almennyttige polit iske mål for audiovisuelle tjenester.  
For at udnytte de frigjorte fre kvenser bedst muligt er det nødve ndigt at gøre en aktiv indsats 
for at fjerne unødige reguleri ngsmæssige hindringer for udbud af innovative tjenester i UHF-
båndet. Som situationen ser ud i dag, giver ITU' s radioreglement radio/ tv-spredningstjenester 
en højere status (en "primær allokering")
12 i UHF-båndet i Europa13. Eftersom konferencen 
                                                 
8 Se KOM(2005) 461. 
9 På topmødet den 14.-15. december 2006 tilskyndede Det Europæiske Råd til "… så vidt muligt at 
fastlægge en koordineret tilgang for brugen af fr ekvenskapacitet, der bliver ledig som følge af 
overgangen til digital teknologi… ". 
10 Europa-Parlamentet vedtog en beslutning den 14. februar 2007, hvori det erklærer at "… en del af 
frekvensoverskuddet bør øremærkes til tekn isk harmonisering på europæisk plan ", og at det 
"…opfordrer Kommissionen  til at tage hensyn til frekvensoverskuddet ved fastlæggelsen af den 
fremtidige retning for frekvenspolitikken… ". Parlamentet opfordrede også Kommissionen til at sikre, at 
"…der tages tilstrækkelig hensyn til radioens bety dning for den frie, individuelle og offentlige 
meningsdannelse samt til pluralisme i forbindelse med fordelingen af overførselskapaciteter på EU-
plan".  
11 Frekvenspolitikgruppens udtalelse om digitaliseringsudbyttet, 14. februar 2007. 
12 ITU's radioreglement skelner mellem "primær" og "sekundær" allokering. Tjenester med en sekundær 
allokering må ikke forårsage skadelig interferens  med, og skal acceptere interferens fra, primære 
tjenester. Hvis der inden for et frekvensbånd er flere tjenester med samme status, har de alle lige rettigheder, hvilket betyder, at først-til-mølle-princippet gælder. 
 
DA 8   DA skal drøfte mulighederne for at udpege yderligere frekvenser til mobiltjenester, kunne man 
tage et først skridt i retning af  større fleksibilitet ved at give  disse tjenester samme status som 
radio/tv-spredningstjenester14. 
4.3. Beskyttelse af de nuværende frekve nsressourcer til mobilkommunikation 
Forskellige lande uden for Europa er i færd med at  etablere satellitsystem er, der benytter dele 
af frekvensbåndet 2500–2690 MHz. I betragtning af, at dette frekvensbånd i nær fremtid vil 
blive brugt til 3G-mobilnet i Eu ropa, er Europa nødt til at si kre sig, at dets interesser 
tilgodeses ved en tilstrækkelig beskyttels e og forenelighed med satellitsystemerne. 
EU's politiske målsætninger  
Det er økonomisk vigtigt for EU, at mobils ektoren fortsat har adgang til tilstrækkelige 
frekvensressourcer. Derfor bør EU sætte sig følgende mål: 
– En del af 3,4–4,2 GHz-båndet bør stil les til rådighed for mobiltjene ster i Europa på et ikke-
eksklusivt grundlag. Der bør findes en tilfredsst illende løsning for de satellittjenester, der i 
forvejen benytter dette frekvensbånd. 
– Mobiltjenesters status i UHF-båndet i Eur opa bør opgraderes; derved skabes der øget 
fleksibilitet, og en potentie l begrænsning for en optimal fremtidig udnyttelse af dette 
frekvensbånd ryddes af vejen. 
– Der bør gøres alt, hvad der er muligt for at minimere risikoen for satellittjenesters 
interferens med IMT-2000-net, de r drives i EU i 2,5–2,69 GHz-båndet. 
5. A NDRE VIGTIGE SPØRGSMÅL  
5.1. Støtte til videnskabe lig brug af frekvenser 
Videnskabelig brug af radiofrekvenser er af  stor samfundsmæssig og økonomisk værdi og må 
derfor støttes15. Videnskabelige anvendelser af frekve nser omfatter jordobservationssatellitter 
(EESS), meteorologiske satellitter og rumforskni ngssystemer, der støtter EU's miljø-, rum- og 
forskningspolitik. Naturlige og menneskeskabte fysiske fænomener kan ofte kun observeres inden for bestemte frekvensområder. Udfordringe n består i at beskytte  de videnskabelige 
tjenester, uden at det medfører urimelige restriktioner for andre vigtige sektorer. 
                                                                                                                                                        
 
13 Formelt i den såkaldte "ITU-region 1". Radioregle mentet opdeler verden i tre forskellige "regioner". 
Region 1 omfatter Europa og Afrika. 
14 Den aftale ("GE06"), der blev indgået efter ITU's regionale radiokommunikationskonference i 2006, 
indeholder en omfattende ramme for beskyttelse af digital tv-spredning mod skadelig interferens. Kommissionen har også givet CEPT formelt manda t til at undersøge de tekniske muligheder for 
harmonisering af brugen af de frigjorte frekvenser. 
15 Se Frekvenspolitikgruppens rapport og udtalelse om videnskabelig brug af frekvensressourcer af 25. 
oktober 2006. 
 
DA 9   DA EU's politiske målsætninger  
EESS er en væsentlig del af GM ES-initiativet - det europæiske bidrag til GEOSS (Global 
Earth Observation System of Systems). EESS-syst emet er vigtigt for EU's miljøpolitik og skal 
fortsat beskyttes mod interferens. De suden bør behørigt begrundede yderligere 
frekvensallokeringer til videns kabelige tjenester støttes. 
5.2. Omlægning af HF-båndet 
HF-båndet eller "kortbølgebånde t", der er afgørende for tran smission af radiosignaler over 
lange afstande, er kommet under pres fra forskellig e sider, særlig fra mobilradiotjenester til 
luftfart, forsvar og søfart. Den planlagte gr undige gennemgang af dette frekvensbånd på 
WRC-07 kan få konsekvenser for EU's politik for audiovisuelle medier og transport.  
Kortbølgeradio er ved at være  klar til at gå over til digital teknologi, og overgangen bør lettes 
ved, at der stilles tilstrækkelig e frekvensressourcer til rådighe d. Nye radiospredningstjenester 
baseret på digitale teknologier såsom DR M-teknologien (Digital Radio Mondiale) giver 
mulighed for at genoplive langbølgeradio og bi drage til formidling af europæisk kultur og 
europæiske perspektiver verden over. Yderlig ere HF-frekvenser til radio/tv-spredning vil 
medvirke til at give digital radioteknologi en god start. 
Vigtige maritime tjenester i HF-båndet går også gradvist over til digital transmission. 
WRC-07 bør drøfte denne sekt ors frekvensbehov i tide og sa mtidig sikre den nødvendige 
kontinuitet med kritiske analoge tjenester. 
EU's politiske målsætninger  
Overgangen fra analog til digital teknologi inde n for kortbølgeradio og maritime tjenester bør 
lettes ved, at der tages hensyn til disse tjene sters frekvensbehov ved den gennemgang af HF-
båndet, der skal finde sted på WRC-07.  
5.3. Fremtidige behov for fr ekvenser til luftfarten 
Formålet med at skabe et fælles europæisk luft rum i EU er at optimere lufttrafikstyring og 
-sikkerhed for at tilfredsstille  alle brugere af luftrummet, da  dette er et fælles gode, som bør 
forvaltes kollektivt uden hensyn til nationale grænser. På denne baggrund består EU's 
politiske interesser på WRC-07 i at skabe ekstra flyvekapacitet samt gøre lufttrafikstyringen 
mere effektiv. Dette kræver en koordineret in dførelse af nye og mere frekvenseffektive 
teknologier. Det erkendes, at gamle og nye luft fartssystemer uundgåeligt må eksistere side om 
side i en periode, men denne periode bør hol des så kort som muligt. De frekvenser, der 
allerede er allokeret til luftfart, bør udnyttes så  effektivt som muligt uden at gå på kompromis 
med sikkerheden. 
EU's politiske målsætninger  
Det er vigtigt for det fælles europæiske luftru m, at der stilles tilstrækkelige frekvensressourcer 
til rådighed for aeronautisk telemetri og luft-t il-jord-tale- og datakommunikation. Samtidig 
bør man huske på, at den periode, hvor gamle og nye systemer samtidig lægger beslag på 
radiofrekvenser, bør være så kort som muligt. 
 
DA 10   DA 5.4. Satellitkommunikation  
På WRC-07 skal nogle af ITU-re glerne vedrørende satellitsy stemer tages op til revision. 
Satellitkommunikation er anerkendt som et uundværligt element i informationssamfundet og 
som en af grundstenene i EU's rumpolitik. Satell itter er en vigtig alternativ platform for 
elektroniske kommunikationstjenester, der give r mulighed for at tilbyde nye europadækkende 
tjenester, herunder bredbåndsbase ret datakommunikation, og derm ed bidrager til at slå bro 
over eventuelle it-kløfter ti l Europas landdistrikter og afsides liggende områder. 
EU's politiske målsætninger  
ITU's principper om retfærdig adgang til frek vens- og baneressourcer er af fundamental 
betydning, men det bør samtidig sikres, at de verdensomspændende regu leringsrammer støtter 
konkrete initiativer fra industrien t il at udvikle og drive levedygtige 
satellitkommunikationssystemer. De nuværende sa tellitregistreringspro cedurer bør forenkles, 
og de eksisterende satellitsystemer bør bes kyttes i radioreglementets bestemmelser om 
satellitplanlægning.  
6. S TØRRE FLEKSIBILITET I FREKVENS FORVALTNINGEN PÅ VERDENSPLAN  
Kommissionen har for nylig give t udtryk for, at frekvensress ourcerne bør reguleres mere 
fleksibelt16, i overensstemmelse med en tidligere udt alelse fra Frekvenspolitikgruppen om 
dette emne17. 
WRC-07 er en vigtig lejlighed til at drøfte strategiske retningslinjer for den fremtidige 
frekvensforvaltning på verdensplan. I den forbin delse bør der tages hens yn til resultaterne af 
de undersøgelser, der er gennemf ørt af ITU om radioreglementets effektivitet, egnethed og 
virkninger, set på baggrund af den teknologiske udvikling. Formålet bør være at pege på 
muligheder for forbedring. Emnet bør endvidere sættes på  dagsordenen for WRC-11,  så det 
får den vægt, der skal til for at gøre fremskridt. 
EU's politiske målsætninger  
EU's interesser tjenes bedst af en verden somspændende ramme, der lægger op til at fjerne 
urimelige reguleringsmæssige restriktioner for br ugen af radiofrekvenser og således styrker en 
fleksibel og effektiv udnyttelse af frekve nsressourcerne og indfører større konkurrence 
mellem forskellige frekvensbaserede infrastrukturer. 
7. D AGSORDEN FOR DEN NÆSTE KONFERENCE (WRC-11) 
På hver verdensomspændende radiokommunikati onskonference fastlægges der en dagsorden 
for den næste konference. Det er i EU's interesse at støtte opl æg til fremtidige konferencer, 
som direkte vedrører EU's særlige politiske behov .  
                                                 
16 Se KOM(2007) 50.  
17 Frekvenspolitikgruppens udtalelse om WAPECS af 23. november 2005. 
 
DA 11   DA Kommissionen har allerede påpege t, at behovet for en mere fl eksibel frekvensforvaltning på 
verdensplan må tages op på den næste konfer ence i 2011 (se afsnit 6). I den forbindelse bør 
muligheden for at opgradere den faste tjene stes status i 470-862 MHz-båndet sættes på 
dagsordenen for WRC-1118.  
De fleste af de beslutninger, de r træffes på de verdensomspændende 
radiokommunikationskonferencer, får betydning langt ud i fremtiden (ofte op til 10 - 20 år efter konferencen). Det er derfor vigtigt at  sikre, at dagsordnerne er tilstrækkeligt 
"fremtidssikret" til, at man kan drøfte behove ne for frekvenser i forbindelse med vigtige 
politikker og tendenser. De EU-politikker, der er relevante i denne sammenhæng, og som 
sandsynligvis vil få større betydning i de n kommende periode, er blandt andet: 
• Bæredygtig udvikling og klimaændringer : der bør lægges særlig vægt på at kortlægge 
behovet for frekvenser til fremtidige anvendelser på dette område og på at sikre, at dette 
arbejde forankres i ITU-processen i rette tid. 
• Fælleseuropæiske net og tjenester  inden for transport og elek tronisk kommunikation: for 
eksempel kan der blive behov for yderligere fr ekvensressourcer til den næste generation af 
det europæiske lufttrafikstyringssystem
19, og dagsordenen for den næste konference bør 
tage højde for dette samt for udviklinge n inden for ubemandede luftfartøjer og 
satellitkommunikation. 
• Bekæmpelse af it-kløftproblemer,  særlig i forbindelse me d landdistrikter, ældre og 
handicappede samt andre ugunstigt stillede be folkningsgrupper. Behove t for frekvenser til 
satellitkommunikation og medici nsk teknologi samt andre teknol ogiske hjælpemidler må 
drøftes yderligere. 
Under forberedelserne til WRC-11 vil Kommi ssionen samarbejde med alle relevante 
interesseparter for at finde frem til, hvilk e særlige frekvensbehov inden for de ovennævnte 
områder der skal forsvares på konferencen. 
EU's politiske målsætninger  
Dagsordenen for den næste verdensomspænde nde konference i 2011 bør være tilstrækkelig 
fleksibel til, at man kan drøfte de frekvensbe hov, der måtte opstå i fo rbindelse med vigtige 
EU-politikker som for eksempel det fælles europæiske luftrum og bæredygtig udvikling. 
Spørgsmålet om større fleksibilitet i frekvens forvaltningen bør figurere som et særligt punkt 
på dagsordenen med henblik på at opnå yderligere fremskridt på dette område. 
8. K ONKLUSION  
Europa-Parlamentet og Rådet opfordres til at stø tte de fælles målsætninger, der er opstillet i 
denne meddelelse, og navnlig medlemsstat ernes indsats på konferencen. De fælles 
målsætninger, der skal bidrage til en vellykket ge nnemførelse af EU's politikker, går ud på at: 
                                                 
18 Uden at det berører en eventuel beslutning om primær allokering til mobiltjenester i dette bånd i region 
1 på WRC-07. 
19 Se KOM(2007) 103.  
 
DA 12   DA • tilgodese behovet for frekvenser til mobilsystemer, herunder: 
– udpege 3,4-3.8 GHz-båndet til dette fo rmål på et ikke-eksklusivt 
grundlag; 
– opgradere mobiltjenesternes status i UHF-båndet; 
– beskytte 2,6 GHz-båndet til brug for jordbaserede 3G-
mobilkommunikation; 
• sikre, at jordobservationstjenester og a ndre videnskabelige tjenester beskyttes 
effektivt mod skadelig interferens; 
• opfylde behovet for frekvenser til digitalr adio og maritime tjenester i HF-båndet; 
• forbedre lovrammerne til støtte for ægte satellitsystemer; 
• stille tilstrækkelige frekvenser til rådighe d til aeronautisk telemetri og luft-til-jord-
tale- og datakommunikation; 
• forberede tiltag til støtte for EU's po litikker på den næste verdensomspændende 
radiokommunikationskonference i 2011. 
Efter WRC-07 vil Kommissionen aflægge rapport om resultaterne af konferencen,  set i 
forhold til EU's politikker, og om forberedelsern e til den næste konference, der skal finde sted 
i 2011. Kommissionen vil også straks tage fat på at omsætte de  relevante resultater af 
konferencen i passende fora nstaltninger på EU-plan .