EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 23.3.2020 COM(2020) 107 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om medlemsstaternes anvendelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/30/EF af 6. juni 2000 om syn ved vejsiden af erhvervskøretøjer, der kører på Fællesskabets område































Rapporteringsperiode 2017-2018



Indhold 1.INDLEDNING 2.DIREKTIV 2000/30/EF 3.OPLYSNINGER MEDDELT AF MEDLEMSSTATERNE 4.SYNETS INDHOLD 5.STATISTISKE OPLYSNINGER 5.1. Antal af syn 5.2. De synede køretøjers oprindelse 5.3.Antal suspenderede køretøjer 5.4.De suspenderede køretøjers oprindelse 5.5.Suspenderede køretøjer pr. køretøjskategori og pr. indregistreringsmedlemsstat 5.6.Typer af mangler som indberettet af medlemsstaten 6.SANKTIONERNES ART 7.SAMMENFATTENDE KONKLUSION 7.1 Syn 7.2 Suspenderede køretøjer 7.3 Mangler

1.INDLEDNING Af hensyn til trafiksikkerheden, miljøbeskyttelsen og en loyal konkurrence indeholder EU's lovgivning en række foranstaltninger, der skal sikre, at erhvervskøretøjer på europæiske veje er i passende teknisk stand. Disse omfatter: ·reglerne for adgang til erhvervet, hvorved transportørerne forpligtes til at have en tilstrækkelig finansiel kapacitet til at vedligeholde køretøjerne på korrekt vis (forordning (EF) nr. 1072/2009) ·periodisk teknisk kontrol med køretøjet, som medlemsstaterne skal gennemføre for køretøjer, der er indregistreret på deres område, med en minimumshyppighed, der er fastlagt på europæisk plan (direktiv 2009/40/EF) ·syn ved vejsiden – der er emnet for denne rapport – for at sikre, at erhvervskøretøjer kun benyttes, hvis de vedligeholdes i overensstemmelse med de tekniske forskrifter (direktiv 2000/30/EF). I henhold til direktiv 2000/30/EF underkastes erhvervskøretøjer, der kører i medlemsstaterne, syn ved vejsiden, bl.a. med henblik på at kontrollere, at de er i overensstemmelse med de tekniske forskrifter, for at forbedre trafiksikkerheden og beskytte miljøet. Det bestemmes i artikel 6, at medlemsstaterne hvert andet år skal meddele Kommissionen de oplysninger, der er indsamlet vedrørende: ·antallet af kontrollerede erhvervskøretøjer, opdelt i syv typer af erhvervskøretøjer og yderligere opdelt efter indregistreringsland ·de punkter, der er kontrolleret på grundlag af direktivet og ·de mangler, der er konstateret. Ifølge direktiv 2000/30/EF skal Kommissionen efter indsamlingen af disse data forelægge Rådet en rapport om gennemførelsen af direktivet på grundlag af data fra medlemsstaterne, ledsaget af et resumé af de opnåede resultater. Dette er emnet for nærværende rapport. I henhold til direktiv 2000/30/EF skal Kommissionen endvidere fremsende de oplysninger, den har modtaget fra medlemsstaterne i henhold til samme direktivs artikel 6, til Europa-Parlamentet. I direktiv 2000/30/EF anføres ni forskellige områder, der er underlagt syn ved vejsiden. Se afsnit 4 nedenfor for yderligere oplysninger. Hvis det under et syn viser sig, at et erhvervskøretøj udgør en alvorlig risiko for personerne i køretøjet eller andre trafikanter, kan brugen af køretøjet suspenderes, indtil de afslørede farlige mangler er udbedret. Efter syn af et køretøj skal alle konstaterede mangler tilmed dokumenteres i en synsrapport til føreren. I 2014 reviderede Europa-Parlamentet og Rådet bestemmelserne og procedurerne for syn ved vejsiden af erhvervskøretøjer. Den 3. april 2014 blev direktiv 2014/47/EU (i det efterfølgende benævnt "direktiv 2014/47/EU") vedtaget. Det har været i brug siden den 20. maj 2018. Med direktiv 2014/47/EU indføres der bl.a. to typer syn – indledende og mere detaljerede syn – og et krav om, at det samlede antal indledende syn ved vejsiden i EU i hvert kalenderår mindst skal svare til mindst 5 % af det samlede antal af pågældende køretøjer, som er indregistreret i medlemsstaterne. Hver medlemsstat skal for at nå dette mål bestræbe sig på at gennemføre et hensigtsmæssigt antal syn ved vejsiden, der står i forhold til det samlede antal af sådanne køretøjer, der er indregistreret i dens område. Den første indberetning af oplysninger, hvor der skal tages hensyn til dette mål, skal gennemgås senest den 31. marts 2021 for perioden 2019-2020. 2.DIREKTIV 2000/30/EF Ifølge direktiv 2009/40/EF om teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil skal køretøjer, som anvendes til erhvervsformål, kontrolleres årligt. Da den årlige kontrol imidlertid anses for at være utilstrækkelig til at sikre, at disse køretøjer er i overensstemmelse med de tekniske forskrifter fra den ene kontrol til den anden, skal der som en nødvendig trafiksikkerhedsforanstaltning også gennemføres syn ved vejsiden for at sikre effektiv gennemførelse. Et syn ved vejsiden er en uanmeldt undersøgelse af et erhvervskøretøj, der kører på en medlemsstats område. Synet foretages primært på offentlige landeveje af enten myndighederne eller et andet organ under deres tilsyn. Syn ved vejsiden gennemføres uden forskelsbehandling på grundlag af førerens nationalitet eller erhvervskøretøjets indregistrerings- eller ibrugtagningsland. Synsaktiviteterne skal også gennemføres på en sådan måde, at omkostninger og forsinkelser for førere og virksomheder mindskes mest muligt. Udvælgelsen af de erhvervskøretøjer, der skal underkastes syn, bør foretages på grundlag af en målrettet fremgangsmåde, hvor hovedvægten er lagt på at finde frem til de køretøjer, som, der er størst sandsynlighed for, er dårligt vedligeholdt. Syn ved vejsiden gennemføres normalt ved en trinvis tilgang. Først en visuel inspektion af køretøjets vedligeholdelsesmæssige stand, når det holder stille, ledsaget af en kontrol af dokumenterne vedrørende køretøjets seneste syn ved vejsiden (i givet fald) og tekniske kontrol. Et mere detaljeret syn for at finde eventuelle vedligeholdelsesmangler baseret på direktiv 2000/30/EF's liste over punkter kan også gennemføres på stedet eller hos en synsvirksomhed i nærheden. Gennemføres der et sådan mere detaljeret syn, skal resultatet dokumenteres i en rapport om syn ved vejsiden, der følger modellen i direktivet. Disse oplysninger danner grundlag for de oplysninger, som medlemsstaterne skal meddele Kommissionen.

Hvis det bliver klart, at erhvervskøretøjet udgør en alvorlig risiko for trafiksikkerheden, kan brugen af køretøjet suspenderes, indtil de afslørede farlige mangler er blevet udbedret. Udenlandske køretøjer med alvorlige mangler skal endvidere anmeldes til indregistreringsmedlemsstaten med henblik på passende opfølgende foranstaltninger. Direktiv 2000/30/EF som ændret – der finder anvendelse indtil den 19. maj 2018 – fastlægger en række betingelser for syn ved vejsiden af erhvervskøretøjer, der kører på Unionens område. Med direktiv 2010/47/EU blev køretøjskategorierne og listen over kontrolpunkter i bilag I ændret pr. 1. januar 2012. Før ændringen blev køretøjer i rapporten om syn ved vejsiden (bilag I) defineret efter klasser, f.eks. påhængsvogntog, der betød ethvert motorkøretøj, der transporterer varer med højeste tilladte totalvægt på 3,5 ton (kategori N2 og N3), med tilkoblet påhængskøretøj (kategori O3 og O4). Samtidig skulle køretøjer i kategori N2 anføres under "let varebil", køretøjer i kategori N3 under "lastvogn" og køretøjer i kategori O3 og O4 under "påhængskøretøj" og "sættevogn". Med en af ændringerne i direktiv 2010/47/EU blev der dog indført en anden metode til at inddele køretøjer, nemlig at anvende betegnelserne for køretøjskategori i henhold til lovgivningen om typegodkendelse. Et køretøj, der kan være opført i forskellige klasser, kan følgelig fremover alene anføres i en enkelt køretøjskategori. Det trækkende køretøj og påhængskøretøjet skal desuden være anført hver for sig. Eftersom det trækkende køretøj og påhængskøretøjet kan være indregistreret i forskellige medlemsstater, giver disse reviderede klassificeringer mere præcise oplysninger, samtidig med at situationen for medlemsstater forbedres, når det er nødvendigt at meddele en anden medlemsstat, at der er konstateret alvorlige mangler ved et køretøj, der er indregistreret i denne medlemsstat. 3.OPLYSNINGER MEDDELT AF MEDLEMSSTATERNE Dette er den syvende rapport om, hvordan direktiv 2000/30/EF er blevet anvendt i medlemsstaterne, og den omhandler kalenderårene 2017-2018. Det bør bemærkes, at direktiv 2000/30/EF blev ophævet ved direktiv 2014/47/EU den 20. maj 2018, men at den første rapport baseret på direktiv 2014/47/EU udelukkende vedrører årene 2019-2020. Det betyder, at medlemsstaterne i mangel af overgangsforanstaltninger i henhold til direktiv 2014/47/EU blev opfordret til at forelægge deres rapport i overensstemmelse med kravene i direktiv 2000/30/EF for perioden fra den 20. maj 2018 til den 31. december 2018 for at nå målet i direktiv 2000/30/EF og direktiv 2014/47/EU, som ikke har ændret sig, selv om de syn, der er foretaget, og de data, der blev indsamlet, allerede var baseret på direktiv 2014/47/EU. Dette retlige vakuum forårsagede betydelige praktiske problemer for medlemsstaterne og resulterede i visse tilfælde i fejlbehæftede rapporter. Der kan derfor ikke drages sikre og endelige konklusioner på denne baggrund. Fristen for medlemsstaternes indsendelse af data til Kommissionen for denne indberetningsperiode var den 31. marts 2019. For at lette indberetningspligten og i overensstemmelse med tidligere praksis udsendte Kommissionen medio februar 2019 en informationsskrivelse til medlemsstaterne. Brevet blev ledsaget af en forberedt model (udarbejdet af Kommissionen i samarbejde med eksperter fra medlemsstaterne), og medlemsstaterne blev opfordret til at bruge denne ved deres elektroniske indgivelse. Denne skulle lette databehandlingen, så snart alle oplysningerne var modtaget. I marts 2029 fulgte en påmindelsesmeddelelse, hvor medlemsstaterne blev underrettet om, at fristen for indgivelse var nært forestående. I maj 2019 blev der sendt en tredje påmindelse ud til de medlemsstater, som ikke havde indsendt deres rapporter inden fristens udløb. Herefter fulgte yderligere specifikke udvekslinger mellem Kommissionen og visse medlemsstater. Alle medlemsstaterne gjorde brug af den forberedte model til at indsende deres data elektronisk, hvilket blev hilst velkommen, da det gjorde det nemmere at sammenholde dataene. Det var imidlertid ikke alle medlemsstater, der havde overholdt fristen for dataindgivelsen. Estland, Grækenland, Cypern, Letland, Litauen, Nederlandene, Østrig, Polen, Portugal og Sverige indberettede dataene rettidigt inden udløbet af fristen den 31. marts 2019. Andre medlemsstater var marginalt forsinkede (nemlig Bulgarien, Danmark, Tyskland, Irland, Luxembourg, Slovenien og Det Forenede Kongerige), mens andre (nemlig Malta, Ungarn, Frankrig, Spanien og Finland) først indsendte deres data i september 2019. I denne periode blev der ikke indledt overtrædelsesprocedurer mod medlemsstater for manglende indgivelse af data til Kommissionen. 17 medlemsstater, nemlig Østrig, Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Danmark, Estland, Finland, Tyskland, Ungarn, Irland, Letland, Litauen, Luxembourg, Nederlandene, Polen, Rumænien, Slovenien og Sverige, indgav data om køretøjer, der var indregistreret uden for EU, klassificeret efter indregistreringsland. Belgien, Italien og Det Forenede Kongerige fremlagde de samlede kontroller af køretøjer, der var indregistreret uden for EU, uden angivelse af, hvilke medlemsstater der henvises til. Slovakiet fremsendte ikke detaljerede statistikker for ikke-EU-køretøjer i et brugbart format, hvorfor dataene ikke kunne tages i betragtning. Frankrig, Spanien og Grækenland fremsendte ingen information for tredjelande og Kroatien. Grækenland bekræftede dog, at der ikke var blevet udført syn på køretøjer fra disse geografiske områder. Cypern fremlagde ingen information for andre medlemsstater og bekræftede, at der ikke var foretaget kontroller af andre køretøjer end dem, der er indregistreret i deres område. Derudover fremlagde Malta heller ikke data fra tredjelande og bekræftede, at der ikke var blevet foretaget sådanne kontroller. Endvidere gav Malta og Østrig information for T5-kategorier– denne forpligtelse henhører under direktiv 2014/47/EU. Endelig gav 12 medlemsstater, nemlig Østrig, Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Danmark, Frankrig, Malta, Nederlandene, Portugal, Rumænien, Slovenien, Slovakiet og Det Forenede Kongerige, supplerende information, for så vidt angår mangelkoder inden for de kontrollerede punkter (f.eks. 1) bremsesystem; 1.1.8. koblinger til påhængsvogn). Disse oplysninger blev indført ved direktiv 2010/47/EU, som ændrede bilag I til direktiv 2000/30/EF fra den 1. januar 2012. Det er dog ikke obligatorisk at angive dette ekstra specifikationslag. Efter den første analyse af de nationale rapporter kontaktede Kommissionen flere medlemsstater for at få klarhed over de potentielle årsager til de iøjnefaldende resultater eller ændringer i forhold til den foregående periode. Ifølge medlemsstaternes forklaringer har en række omstændigheder haft en negativ indvirkning på omfanget og kvaliteten af synene ved vejsiden. Disse omfatter bl.a. dataindsamling baseret på direktiv 2014/47/EU, omstrukturering eller decentralisering af kompetencer og finansielle restriktioner, der har ført til personalemangel, begrænsninger i antallet af syn og begrænset adgang til udstyr. Udvekslingerne med medlemsstaterne viste også, at der forekommer betydelige forskelle i, hvordan indsamlingen af data og indberetningen bliver opfattet og udført. Dette kan bidrage til forskellene. Disse forskelle kan blive nedbragt fra den 20. maj 2018, idet der med direktiv 2014/47/EU indføres en højere grad af harmonisering af synsmetoderne, vurderingen af mangler, anvendelsen af synsudstyr og indberetningskravene. Den første rapport baseret på direktiv 2014/47/EU dækker perioden 2019-2020, og medlemsstaterne skal indsende deres nationale rapporter inden den 31. marts 2021. 4.SYNETS INDHOLD Kommissionen skal som minimum have forelagt data vedrørende de synsområder, der er beskrevet i punkt 10 i rapportmodellen, jf. bilag I til direktiv 2000/30/EF. Det drejer sig om følgende områder: ·identifikation ·bremsesystem ·styretøj ·sigtbarhed

·lygter og elektrisk system ·aksler, hjul, dæk og affjedring ·chassis og dele fastgjort til chassis ·andet udstyr, herunder fartskriver og hastighedsbegrænsende anordninger ·gener, herunder emissioner og udslip af brændstof og/eller olie. For at inspektørerne bedre kan opregne konstaterede mangler inden for disse områder, bør synsrapporten indeholde en fuldstændig liste over kontrolpunkterne på bagsiden. Inspektørerne skal i rapporten angive (med brug af de forhåndsfastsatte koder) de områder, hvor de har konstateret mangler, og udlevere en kopi af denne rapport til føreren af køretøjet efter afsluttet syn. Hvis inspektøren er af den opfattelse, at de konstaterede mangler kan udgøre en sikkerhedsrisiko, således at der – navnlig for bremsernes vedkommende – kan kræves yderligere kontroller, kan han/hun påbyde, at køretøjet skal underkastes en nærmere undersøgelse på en udpeget teknisk synsfacilitet. Hvis det under synet endvidere viser sig, at et erhvervskøretøj udgør en alvorlig risiko for personerne i køretøjet eller andre trafikanter, kan brugen af køretøjet suspenderes, indtil de afslørede farlige mangler er udbedret. 5.STATISTISKE OPLYSNINGER 5.1. Antal af syn Sammenlignet med indberetningsperioden 2015-2016 blev der i indberetningsperioden 2017-2018 foretaget syn af 1 048 863 færre køretøjer, hvilket svarer til en nedgang på 20,9 %. Det bør bemærkes, at der i perioden 2015-2016 allerede var blevet foretaget 534 473 færre kontroller sammenlignet med 2013-2014. I 2011-2012 blevet der foretaget syn af 6 016 947 køretøjer, hvorimod der i 2017-2018 kun blev foretaget syn af 3 980 900. Fra 2011 til 2018 er antallet af kontroller derfor faldet med en tredjedel. Hvis det faldende antal kontroller var ledsaget af højere suspensionsprocenter – hvilket tyder på et avanceret prioriteringssystem – ville kontrolnedgangen ikke være alarmerende, men som det fremgår af tallene, er dette ikke nødvendigvis tilfældet. Tabel 1: Antal af syn – sammenligning mellem 2015-16 & 2017-18 Rapporterende medlemsstat Køretøjer synet i perioden 2015-2016 Køretøjer synet i perioden 2017-2018 Forskel mellem perioderne 2015-2016 & 2017-2018 Forskel i % mellem perioderne 2015-2016 & 2017-2018 Østrig 42 438 39 754 -2 684 -6,3 % Belgien 9 693 11 282 1 589 16,4 % Bulgarien 250 516 153 748 -96 768 -38,6 % Kroatien 39 204 22 169 -17 035 -43,5 % Cypern 6 214 5 984 -230 -3,7 % Den Tjekkiske Republik 88 389 96 261 7 872 8,9 % Danmark 3 753 5 054 1 301 34,7 % Estland 2 768 2 281 -487 -17,6 % Finland 8 390 12 060 3 670 43,7 % Frankrig 996 892 612 476 -384 416 -38,6 % Tyskland 1 620 465 1 247 506 -372 959 -23,0 % Grækenland 5 395 360 -5 035 -93,3 % Ungarn 195 905 202 323 6 418 3,3 % Irland 29 840 27 501 -2 339 -4,5 % Italien 5 514 5 446 -68 -1,2 % Letland 8 652 8 804 152 1,8 % Litauen 70 586 50 238 -20 348 -28,8 % Luxembourg 398 2 107 1 709 429,4 % Malta 6 943 6 305 3 172 -9,2 % Nederlandene 6 709 10 989 1 004 63,8 % Polen 627 384 758 414 131 030 20,9 % Portugal 1 522 962 -560 -36,8 % Rumænien 13 144 19 535 6 391 48,6 % Slovakiet 18 760 23 582 4 822 25,7 % Slovenien 4 945 5 402 457 9,2 % Spanien 654 392 345 620 -308 772 -47,2 % Sverige 45 417 44 711 -706 -1,6 % Det Forenede Kongerige 265 535 260 026 -5 509 -2,1 % I alt 5 029 763 3 980 900 -1 048 863 -20,9 % 16 medlemsstater foretog i perioden 2017-2018 færre syn sammenlignet med perioden 2015-2016. Nedgangen i procent varierede fra 1,2 % for Italiens vedkommende til en nedgang på 93,3 % for Grækenlands vedkommende. Andre medlemsstater med betydelige nedgange var: Spanien (47,2 %), Kroatien (43,5 %), Bulgarien (38,6 %), Frankrig (38,6 %) og Portugal (36,8 %). Sverige præciserede, at der var blevet anvendt en risikobaseret tilgang i henhold til direktiv 2014/47/EU. De øvrige medlemsstater forklarede nedgangen med en kombination af reducerede ressourcer, omstrukturering, ændringer af den nationale lovgivning og anvendelsen af reglerne. I modsætning hertil registrerede 12 medlemsstater en stigning i antallet af syn som gennemført i perioden 2017-2018. Stigningen i procent varierede fra 1,8 % for Letlands vedkommende til 48,6 % for Rumæniens vedkommende, 63,8 % for Nederlandene og 429,4 % for Luxembourg.

5.2. De synede køretøjers oprindelse Nedenstående tabel 2 giver et overblik over de af medlemsstaterne kontrollerede køretøjers oprindelse. Som tidligere nævnt er Cypern den eneste stat, der ikke har fremlagt data vedrørende kontroller af "udenlandske" køretøjer, dvs. køretøjer, der var indregistreret i en anden medlemsstat eller uden for EU. 27 medlemsstater indberettede data vedrørende kontroller udført på køretøjer, der var indregistreret i en anden medlemsstat, og 20 medlemsstater kontrollerede også køretøjer, der kørte i deres område, men som var indregistreret uden for EU. Det fremgår af oplysningerne i tabel 2, at 57,7 % af de syn, der blev gennemført i perioden 2017-2018, blevet foretaget på køretøjer, der var indregistreret i den medlemsstat, hvor synet fandt sted, mens 34,1 % var indregistreret i en anden medlemsstat, og kun 8,2 % var indregistreret uden for EU. Kun 14,4 % af de syn, der blev foretaget i Luxembourg, gjaldt køretøjer, der var indregistreret i staten, mens 80,1 % af deres syn vedrørte køretøjer fra en anden medlemsstat. I modsætning hertil var henholdsvis 49,4 % og 63,4 % af de køretøjer, der blev synet af de polske og bulgarske myndigheder, indregistreret i disse medlemsstater, samtidig med at der i disse stater blevet foretaget en højere andel af syn på køretøjer, der var indregistreret uden for EU, i forhold til kontroller foretaget af andre medlemsstater. Disse statistikker kan formentlig forklares med de pågældende medlemsstaters geografiske placering og således deres omfattende transittrafik. Tabel 2: De kontrollerede køretøjers oprindelse Rapporterende medlemsstat Indregistreret i medlemsstaten Indregistreret i en anden medlemsstat Indregistreret uden for EU I alt Køretøjer fra medlemsstaten (i %) Østrig 16 667 21 399 1 688 39 754 41,9 % Belgien 3 825 7 118 339 11 282 33,9 % Bulgarien 97 469 14 782 41 497 153 748 63,4 % Kroatien 18 418 3 751 0 22 169 83,1 % Cypern 5 984 0 0 5 984 100,0 % Den Tjekkiske Republik 54 001 39 397 2 863 96 261 56,1 % Danmark 4 199 806 49 5 054 83,1 % Estland 1 858 152 271 2 281 81,5 % Finland 7 408 2 102 2 550 12 060 61,4 % Frankrig 220 388 392 088 0 612 476 36,0 % Tyskland 735 289 475 644 36 573 1 247 506 58,9 % Grækenland 204 156 0 360 56,7 % Ungarn 148 164 51 517 2 642 202 323 73,2 % Irland 24 539 2 953 9 27 501 89,2 % Italien 4 480 954 12 5 446 82,3 % Letland 5 491 2 908 405 8 804 62,4 % Litauen 35 081 9 137 6 020 50 238 69,8 % Luxembourg 303 1 726 78 2 107 14,4 % Malta 6 277 28 0 6 305 99,6 % Nederlandene 7 816 2 993 180 10 989 71,1 % Polen 374 840 158 367 225 207 758 414 49,4 % Portugal 935 27 0 962 97,2 % Rumænien 18 686 513 336 19 535 95,7 % Slovakiet 14 923 8 659 0 23 582 63,3 % Slovenien 4 271 1 028 103 5 402 79,1 % Spanien 316 637 28 983 0 345 620 91,6 % Sverige 37 658 6 727 326 44 711 84,2 % Det Forenede Kongerige 131 402 122 409 6 215 260 026 50,5 % I alt 2 297 213 1 356 324 327 363 3 980 900 57,7% Schweiz 85 873 91 914 3 935 181 722 47,3 % I alt 2 383 086 1 448 238 331 298 4 162 622 57,2 % 5.3.Antal suspenderede køretøjer Sammenlignet med indberetningsperioden 2015-2016 blev der i indberetningsperioden 2017-2018 suspenderet 99 617 færre køretøjer, hvilket svarer til en nedgang på 24,7 %. Nedenstående tabel 3 indeholder en oversigt for hver medlemsstat. I betragtning af at antallet af kontrollerede køretøjer samtidig faldt med 20,9 % i forhold til 2015-2016, kan dette tyde på, at prioriteringsmetoden ikke er blevet bedre. Tabel 3: Suspenderede køretøjer – sammenligning mellem 2015-16 & 2017-18 Rapporterende medlemsstat Suspenderede køretøjer i perioden 2015-2016 Suspenderede køretøjer i perioden 2017-2018 Forskel mellem perioderne 2015-2016 & 2017-2018 Forskel i % mellem perioderne 2015-2016 & 2017-2018 Østrig 24 194 25 180 986 4,1 % Belgien 691 1 015 324 46,9 % Bulgarien 1 646 1 720 74 4,5 % Kroatien 2 548 1 675 -873 -34,3 % Cypern 1 232 1 012 -220 -17,9 % Den Tjekkiske Republik 375 7 620 7 245 1 932,0 % Danmark 1 192 1 292 100 8,4 % Estland 2 636 2 067 -569 -21,6 % Finland 163 5 384 5 221 3 203,1 % Frankrig 103 720 49 592 -54 128 -52,2 % Tyskland 26 768 26 912 -469 -1,7 % Grækenland 71 12 -59 -83,1 % Ungarn 8 388 8 830 442 5,3 % Irland 1 909 1 420 930 189,8 % Italien 2 923 2 864 -59 -2,0 % Letland 61 833 772 1 265,6 % Litauen 311 1 371 1 060 340,8 % Luxembourg 12 34 22 183,3 % Malta 3 674 3 172 -502 -13,7 % Nederlandene 172 1 004 832 483,7 % Polen 38 374 34 017 -4 357 -11,4 % Portugal 776 8 -768 -99,0 % Rumænien 3 825 1 804 -2 021 -52,8 % Slovakiet 5 955 4 575 -1 380 -23,2 % Slovenien 109 154 45 41,3 % Spanien 57 239 60 546 3 307 5,8 % Sverige 42 087 1 827 -40 260 -95,7 % Det Forenede Kongerige 72 886 58 380 -14 506 -19,9 % I alt 403 937 304 320 -99 617 -24,7 % 14 medlemsstater angav en stigning i antallet af suspenderede køretøjer i indberetningsperioden 2017-18 sammenlignet med perioden 2015-2016. Stigningen i procent varierede fra 4,1 % i Østrig til ca. 3 203 % for Finlands vedkommende, sandsynligvis på grund af en mere risikobaseret tilgang. Andre medlemsstater med markante stigninger var: Den Tjekkiske Republik (1932,0 %), Letland (1265,6 %), Nederlandene (483,7 %) og Litauen (340,8 %). En sammenligning af disse stigninger med den tilsvarende ændring i antallet af syn for de pågældende medlemsstater viste for Finland, Tjekkiet, Letland og Nederlandene en stigning i synsantallet på henholdsvis 43,7 %, 8,9 %, 1,8 % og 63,8 %. I modsætning hertil angav Litauen en nedgang på 28,8 %. Det fremgår således klart af dataene, at Litauen som minimum må have ændret sin synspolitik til en risikobaseret tilgang med et højere antal suspenderede køretøjer til følge. På den anden side angav 14 medlemsstater et fald i antallet af suspenderede køretøjer – fra et fald på 1,7 % i Tyskland til 99,0 % for Portugals vedkommende, som kun angav otte suspenderede køretøjer for den aktuelle indberetningsperiode i forhold til 776 i perioden 2015-2016. 5.4.De suspenderede køretøjers oprindelse

Tabel 4 giver et overblik over de data, som medlemsstaterne har indsendt. Heraf fremgår det, at andelen af indenlandske suspenderede køretøjer varierer fra 0,9 % i Portugal, 1,1 % i Bulgarien, 1,3 % i Tyskland og 2,3 % i Slovenien til over 50,0 % i Østrig, Estland, Italien og Malta. Procentdelen af suspenderede EU-køretøjer (ekskl. den rapporterende medlemsstat) varierer fra 1,4 % i Luxembourg, 1,8 % i Bulgarien, 2,1 % i Polen til over 50,0 % i Østrig og Estland. Bemærk, at Estland har en andel på over 90,0 % for indenlandske køretøjer, hvilket skyldes dataindsamlingsmetoden, mens den generelle andel for indenlandske køretøjer for alle medlemsstater ligger på 8,1 %, hvilket svarer til en lille stigning i forhold til indberetningsperioden 2015-2016, hvor andelen lå på 7,9 %. Hvad angår forskellene i andelen af suspenderede køretøjer for indenlandske køretøjer i forhold til køretøjer, der var indregistreret i en anden medlemsstat, har seks medlemsstater, nemlig Østrig, Belgien, Frankrig, Tyskland, Luxembourg og Det Forenede Kongerige, indgivet data, der tyder på, at de køretøjer, der var indregistreret i en anden medlemsstat, lever op til højere tekniske standarder, idet der er indberettet flere suspenderede køretøjer i forbindelse med de indenlandske. I følgende medlemsstater var forskellen i andelen af suspenderede køretøjer over 10 % for indenlandske køretøjer: Danmark (13,7 %), Estland (23,9 %), Italien (39,2 %), Malta (36,2 %) og Spanien (13,0 %). I modsætning hertil er Det Forenede Kongerige (9,2 %) den eneste medlemsstat med en forskel i andelen af suspenderede køretøjer på ca. 10,0 % for køretøjer, der var indregistreret i en anden medlemsstat. Den gennemsnitlige suspensionsprocent for EU-køretøjer (ekskl. indenlandske) for de 28 medlemsstater er på 7,6 %, hvilket er et fald i forhold til indberetningsperioden 2015-2016, hvor andelen lå på 9,0 %. Cypern havde ikke foretaget syn på andre EU-køretøjer, formodentlig på grund af statens geografiske placering i Unionen. Derudover angav Portugal heller ikke data for ikke-EU-køretøjer, således at der kunne bestemmes en specifik suspensionsprocent på 7,6 %, da denne ikke omfatter data fra én medlemsstat. Tabel 4: Oversigt over suspenderede køretøjer – national versus EU Suspenderede nationale køretøjer Suspenderede EU-køretøjer (Eksklusive den rapporterende medlemsstat) Rapporterende medlemsstat Antal kontrollerede nationale køretøjer Antal suspenderede nationale køretøjer Andel af suspenderede nationale køretøjer (%) Antal kontrollerede EU-køretøjer Antal suspenderede EU-køretøjer Andel af suspenderede EU-køretøjer (%) Østrig 16 667 10 297 61,8 % 21 399 13 627 63,7 % Belgien 3 825 444 11,6 % 7 118 542 7,6 % Bulgarien 97 469 1 111 1,1 % 14 782 263 1,8 % Kroatien 18 418 1 502 8,2 % 3 751 173 4,6 % Cypern 5 984 1 012 16,9 % 0 0 Ikke relevant Den Tjekkiske Republik 54 001 5 126 9,5 % 39 397 2 362 6,0 % Danmark 4 199 1 167 27,8 % 806 114 14,1 % Estland 1 858 1 715 92,3 % 152 104 68,4 % Finland 7 408 3 385 45,7 % 2 102 730 34,7 % Frankrig 220 388 23 915 10,9 % 392 088 25 677 6,5 % Tyskland 735 289 9 914 1,3 % 475 644 15 796 3,3 % Grækenland 204 5 2,5 % 156 7 4,5 % Ungarn 148 164 6 845 4,6 % 51 517 1 940 3,8 % Irland 24 539 1 253 5,1 % 2 953 166 5,6 % Italien 4 480 2 668 59,6 % 954 195 20,4 % Letland 5 491 511 9,3 % 2 908 260 8,9 % Litauen 35 081 988 2,8 % 9 137 290 3,2 % Luxembourg 303 9 3,0 % 1 726 25 1,4 % Malta 6 277 3 168 50,5 % 28 4 14,3 % Nederlandene 7 816 562 7,2 % 2 993 405 13,5 % Polen 374 840 20 588 5,5 % 158 367 3 378 2,1 % Portugal 935 8 0,9 % 27 0 Ikke relevant Rumænien 18 686 1 714 9,2 % 513 43 8,4 % Slovakiet 14 923 3 115 20,9 % 8 659 1 460 16,9 % Slovenien 4 271 98 2,3 % 1 028 49 4,8 % Spanien 316 637 58 917 18,6 % 28 983 1 629 5,6 % Sverige 37 658 1 622 4,3 % 6 727 190 2,8 % Det Forenede Kongerige 131 402 23 357 17,8 % 122 409 33 062 27,0 % I alt 2 297 213 185 016 8,1 % 1 356 324 102 491 7,6 % Schweiz 85 873 3 436 4,0 % 91 914 8 492 9,2 % I alt 2 383 086 188 452 7,9 % 1 448 238 110 983 7,7 % Som tidligere nævnt angav 20 medlemsstater også data om syn på køretøjer, der var indregistreret i lande uden for EU. Se tabel 5 nedenfor for yderligere oplysninger. 327 273 ikke-EU-køretøjer blev kontrolleret. Disse kontroller førte til, at 16 813 køretøjer blev suspenderet, hvilket svarer til en suspensionsprocent på 5,1 %. Andelen for indenlandske køretøjer ligger på 8,1 % og for EU-køretøjer på 7,6 % (ekskl. indenlandske køretøjer). Andelen af suspenderede ikke-EU-køretøjer sammenlignet med EU-køretøjer steg med mere end 10,0 % i Østrig (10,7 %), Estland (23,1 %) og Finland (15,1 %), mens der i Italien blev konstateret et fald på 12,1 %. Medlemsstaternes oplysninger om antallet af syn ved vejsiden, der udføres på køretøjer indregistreret uden for EU, er stadig ikke tilstrækkelige til at drage signifikante konklusioner om deres stand. Imidlertid indgav yderligere ni medlemsstater data for køretøjer uden for EU sammenlignet med indberetningsperioden 2015-2016. Tabel 5: Oversigt over suspenderede køretøjer – ikke-EU-køretøjer Suspenderede køretøjer (køretøjer indregistreret uden for EU) Rapporterende medlemsstat Antal kontrollerede ikke-EU-køretøjer Antal suspenderede ikke-EU-køretøjer Andel af suspenderede EU-køretøjer (%) Østrig 1 688 1 256 74,4 % Belgien 339 29 8,6 % Bulgarien 41 497 346 0,8 % Kroatien 0 0 Ikke relevant Cypern 0 0 Ikke relevant Den Tjekkiske Republik 2 863 132 4,6 % Danmark 49 11 22,4 % Estland 271 248 91,5 % Finland 2 550 1 269 49,8 % Frankrig 0 0 Ikke relevant Tyskland 36 573 1 202 3,3 % Grækenland 0 0 Ikke relevant Ungarn 2 642 45 1,7 % Irland 9 1 11,1 % Italien 12 1 8,3 % Letland 405 62 15,3 % Litauen 6 020 93 1,5 % Luxembourg 78 0 0 % Malta 0 0 Ikke relevant Nederlandene 180 37 20,6 % Polen 225 207 10 051 4,5 % Portugal 0 0 Ikke relevant Rumænien 336 47 14,0 % Slovakiet 0 0 Ikke relevant Slovenien 103 7 6,8 % Spanien 0 0 Ikke relevant Sverige 326 15 4,6 % Det Forenede Kongerige 6 125 1 961 31,6 % I alt 327 273 16 813 5,1 % Schweiz 3 935 530 13,5 % I alt 331 208 17 343 5,2 % 5.5.Suspenderede køretøjer pr. køretøjskategori og pr. indregistreringsmedlemsstat Bilag 1 giver et overblik over andelen af suspenderede køretøjer pr. indregistreringsmedlemsstat. Den gennemsnitlige suspensionsprocent for alle medlemsstater lå på 7,9 %, idet kategori N2 (køretøjer med en totalvægt på over 3,5 ton) var den type køretøj, der oftest blev suspenderet, med en suspensionsprocent på 11,4 %. Andelen for køretøjer i den uspecificerede kategori "Andre" lå på 9,4 %. Denne kategori omfatter imidlertid mange køretøjstyper, dvs. landbrugskøretøjer (kategori T), lette påhængskøretøjer (kategori O1 og O2) og lette varevogne (kategori N1), og deres syn er baseret på nationale lovgivningsmæssige foranstaltninger. Fra den 20. maj 2018 har det i henhold til direktiv 2014/47/EU imidlertid været obligatorisk med syn af højhastighedstraktorer (der kan køre mere end 40 km/t), når de hovedsagelig benyttes på offentlig vej til erhvervsmæssige formål. Dataanalysen viser, at køretøjer fra Østrig og Malta var genstand for hyppigere suspensioner, idet andelen af suspenderede køretøjer lå på henholdsvis 37,5 % og 31,9 %. I den anden ende af skalaen var de tyske og luxembourgske køretøjer genstand for færrest suspensioner, idet andelen af suspenderede køretøjer lå på henholdsvis 1,7 % og 2,6 %.

Forskellene i andelen af suspenderede køretøjer kan forklares ved, at medlemsstaterne anvender forskellige udvælgelses- og synsmetoder og mangelkategoriseringer. Tyskland, Det Forenede Kongerige, Frankrig og Sverige kontrollerede henholdsvis 94,1 %, 93,4 %, 93 % og 85,8 % af de samlede køretøjer med det pågældende nationale indregistreringsnummer i deres område. Tallet lå på over 50 % for Østrig, Bulgarien, Finland, Kroatien, Irland, Malta, Polen, Spanien og Cypern. Som forventet tyder dette på, at køretøjerne i de fleste tilfælde kontrolleres under indenlandsk kørsel. Der gælder dog nogle få undtagelser. De nationale myndigheder i Estland, Italien, Luxembourg, Portugal, Rumænien og Grækenland foretog eksempelvis syn på mindre end 10 % af de samlede kontrollerede køretøjer, der var indregistreret i de respektive medlemsstater. Bilag 2 viser desuden detaljer vedrørende de suspenderede køretøjer pr. køretøjskategori pr. kontrolmedlemsstat. Estland (90,6 %), Østrig (63,3 %), Italien (52,6 %) og Malta (50,3 %) tegnede sig for den højeste suspensionsprocent, mens Portugal (0,8 %), Bulgarien (1,1 %), Luxembourg (1,6 %) og Tyskland (2,2 %) havde den laveste suspensionsprocent. Den gennemsnitlige suspensionsprocent for alle EU-medlemsstater er 7,6 %. Dette svarer til niveauet i indberetningsperioden 2015-2016. Som forventet er det også de kontrolmedlemsstater, der tegner sig for den højeste suspensionsprocent, som har den højeste suspensionsprocent for køretøjer, der er indregistreret i deres eget område (tabel 4). 5.6.Typer af mangler som indberettet af medlemsstaten Bilag 3 viser de mangelprocenter, der er konstateret for køretøjer inden for de ni kontrolområder i forbindelse med syn foretaget af medlemsstaterne i indberetningsperioden 2017-2018. De hyppigste mangler, der afsløres ved syn, vedrører i denne indberetningsperiode følgende komponenters overensstemmelse med de tekniske forskrifter: - lygter og elektrisk system (26,4 % af de konstaterede mangler i alt) - aksler, hjul, dæk og affjedring (16,5 % af de konstaterede mangler i alt) - bremsesystem (15,1 % af de konstaterede mangler i alt) og - chassis og dele fastgjort til chassis (12,3 %). Inden for de ni kontrolområder har medlemsstaterne rapporteret om betydelige forskelle med hensyn til, hvor ofte manglerne er blevet konstateret. I Spanien udgjorde mangler inden for kontrolområdet "andet udstyr, herunder fartskriver og hastighedsbegrænsende anordninger" eksempelvis 64,9 % af de samlede konstaterede mangler i indberetningsperioden, mens mangler på dette område kun tegnede sig for 0,8 % af det samlede antal i Det Forenede Kongerige. Dette skyldes sandsynligvis igen, at medlemsstaterne anvender forskellige synsmetoder, eventuelt kombineret med en national politik med øget fokus på et bestemt kontrolområde i forbindelse med syn. Det skal dog bemærkes, at der med direktiv 2014/47/EU fra den 20. maj 2018 er indført en højere grad af harmonisering af synsmetoderne, vurderingen af mangler og anvendelsen af synsudstyr. En sammenligning med tallene for den foregående periode viser, at de største fald vedrører kontrolområdet "aksler, hjul, dæk og affjedring", som er gået fra 21,8 % i den foregående indberetningsperiode til 16,5 % i den aktuelle periode, og kontrolområdet "andet udstyr, herunder fartskriver og hastighedsbegrænsende anordninger", som er gået fra 15,5 % i den foregående indberetningsperiode til 11,5 % i den nuværende periode. Mangler i forbindelse med området "lygter og elektrisk system" er dog stadig de mest almindelige og har været genstand for en stigning til 26,4 % (en stigning på 3,4 % fra 23 % i den foregående indberetningsperiode). Hvad angår de øvrige kontrolområder, er ændringerne i forhold til den foregående indberetningsperiode ikke af en sådan størrelsesorden, at de vækker bekymring. Det tyder således heller ikke på, at medlemsstaterne er i gang med væsentlige politiske ændringer. Inden for fire ud af de ni kontrolområder, nemlig "identifikation", "sigtbarhed", "lygter og elektrisk system" og "andet udstyr, herunder fartskriver og hastighedsbegrænsende anordninger", er andelen faldet i forhold til den foregående indberetningsperiode. Andelen for "styretøj" ligger fortsat på 2,3 %. De områder, der har oplevet mindre stigninger i forhold til den foregående indberetningsperiode, nemlig "bremsesystem", "lygter og elektrisk system", "chassis og dele fastgjort til chassis" og "gener, herunder emissioner og udslip af brændstof og/eller olie", ligger alle under 5 %. Den mest dominerende mangel er "lygter og elektrisk system", da den tegner sig for den højeste andel i 12 medlemsstater, mens mangler med hensyn til "identifikation", "styretøj" og "gener, herunder emissioner og udslip af brændstof og/eller olie" typisk ligger på under 10 % i de fleste medlemsstater, med undtagelse af Frankrig, hvor den sidstnævnte kategori tegner sig for 25 %, hvilket højst sandsynligt er et udtryk for en strengere tilgang til køretøjets miljøpræstationer. Andelen af mangler vedrørende "gener, herunder emissioner og lækager", som ud over at udgøre en fare for trafiksikkerheden også har indvirkning på miljøet, er efter et fald på 0,8 % i den foregående periode (fra 4,1 % til 3,3 %) steget med 3,0 % fra 3,3 % til 6,3 %. Endelig foretog 20 medlemsstater syn på køretøjer, der var indregistreret uden for EU, jf. tabel 2. Da det samlede antal af disse syn dog kun svarer til ca. 8 % af det samlede antal syn, der blev foretaget i indberetningsperioden, er det ikke muligt at drage klare konklusioner om den tekniske stand. For fuldstændighedens skyld indeholder bilag 4 til denne rapport ikke desto mindre yderligere oplysninger, idet det giver et overblik over antallet af køretøjer, som er kontrolleret af medlemsstaterne pr. indregistreringsland i forhold til andelen af suspenderede køretøjer.

6.SANKTIONERNES ART Direktiv 2000/30/EF indeholder ingen sanktionsordninger i relation til de konstaterede overtrædelser. Sanktionerne skal derimod fastsættes af medlemsstaterne uden forskelsbehandling på grundlag af førerens nationalitet eller køretøjets indregistrerings- eller ibrugtagningsland. Hvis det som tidligere anført viser sig, at et erhvervskøretøj udgør en alvorlig risiko for personerne i køretøjet eller andre trafikanter, kan den myndighed eller inspektør, der udfører synet, i henhold til direktiv 2000/30/EF suspendere brugen, indtil de afslørede farlige mangler er udbedret. Alvorlige mangler ved et erhvervskøretøj, der tilhører en ikkehjemmehørende virksomhed, herunder især mangler, som har medført, at brugen af køretøjet er blevet suspenderet, skal endvidere rapporteres til de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor det er indregistreret. De kompetente myndigheder i den medlemsstat, der har konstateret den farlige mangel, kan anmode de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor erhvervskøretøjet er indregistreret, om at træffe passende foranstaltninger såsom at underkaste køretøjet en ny teknisk kontrol. Det er dog op til indregistreringsmedlemsstaten at træffe de foranstaltninger, der skønnes hensigtsmæssige. Disse er ikke underlagt indberetningskrav. I praksis omfatter den økonomiske virkning for en operatør, der er forbundet med et køretøj med en farlig mangel, ikke blot den potentielle bøde, som myndighederne i den medlemsstat, der foretager synet, har pålagt. Der kan også være yderligere omkostninger forbundet hermed som følge af, at køretøjet bugseres væk til en synsfacilitet med henblik på et "mere detaljeret" syn, kombineret med omkostningerne forbundet med selve synet og omkostningerne forbundet med eventuelle reparationer, der er nødvendige for at afhjælpe manglerne. Derudover vil en operatør eventuelt opleve indirekte omkostninger som følge af, at tidsplanen eventuelt skrider. Endelig skal der i henhold til 2014/47/EU skal der efter den 20. maj 2019 tilføjes oplysninger om antallet og alvoren af manglerne til risikoklassificeringssystemet som fastlagt i direktiv 2006/22/EF . Køretøjer fra virksomheder med en højrisikoprofil kan hyppigere udvælges til syn ved vejsiden. 7.SAMMENFATTENDE KONKLUSION Som anført i rapportens kapitel 3 bør der som følge af de konstaterede forskelle i synsmetoden, i indsamlingen af data og i indberetningen ikke drages vidtrækkende konklusioner på grundlag af denne rapport, og resultaterne bør behandles med forsigtighed. Med dette in mente er de vigtigste resultater af dataindsamlingen i indberetningsperioden 2017-2018 følgende: 7.1 Syn Sammenlignet med 2015-2016 blev der i indberetningsperioden 2017-2018 foretaget syn af 1 048 863 færre køretøjer, hvilket svarer til en nedgang på 20,9 %. Ifølge medlemsstaternes forklaringer er dette resultatet af en kombination af reducerede ressourcer, omstrukturering, ændringer af den nationale lovgivning og anvendelsen af reglerne. Under alle omstændigheder foretog 16 medlemsstater færre syn med en procentvis reduktion fra 1,2 % for Italiens vedkommende til en reduktion på 93,3 % for Grækenlands vedkommende. I modsætning hertil registrerede 12 medlemsstater stigninger i antallet af udførte syn med en stigning i procent på mellem 1,8 % for Letlands vedkommende og 429,4 % for Luxembourgs vedkommende. 57,7 % af de syn, der blev gennemført i indberetningsperioden, blevet foretaget på køretøjer, der var indregistreret i den medlemsstat, hvor synet fandt sted, mens 34,1 % var indregistreret i en anden medlemsstat, og kun 8,2 % var indregistreret uden for EU. Andelen af indenlandske køretøjer af det samlede antal kontrollerede køretøjer varierer også betydeligt. I Østrig, Belgien, Frankrig, Luxembourg og marginalt i Polen, hvor andelen af kontroller af indenlandske køretøjer ligger under 50 %, bør der ydes en indsats for at sikre en mere afbalanceret kontrolandel, der i højere grad svarer til kontrollen i andre medlemsstater med en betydelig transittrafik. 7.2 Suspenderede køretøjer Sammenlignet med den foregående periode blev der suspenderet 99 617 færre køretøjer, hvilket svarer til en nedgang på 24,7 %.