4.Tilrådighedsstillelsen af trancherne i overensstemmelse med finansieringsaftalen er betinget af, at der er midler til rådighed, og at Kommissionen i overensstemmelse med artikel 24 i forordning (EU) 2021/241 har truffet en afgørelse om, at Litauen på tilfredsstillende vis har opfyldt de relevante milepæle og mål, som er udpeget i relation til gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanen. Med forbehold af ikrafttrædelsen af de retlige forpligtelser i stk. 1 skal milepæle og mål være opfyldt senest den 31. august 2026, for at udbetalingen kan foretages.

2.Kommissionen stiller Unionens finansielle bidrag til rådighed for Litauen i trancher i overensstemmelse med bilaget. Der stilles et beløb på 289 145 365 EUR til rådighed i forfinansiering, svarende til 13 % af det finansielle bidrag. Forfinansieringen og trancherne kan udbetales af Kommissionen i en eller flere rater. Raternes størrelse afhænger af de midler, der er til rådighed.

1.Unionen stiller et finansielt bidrag til rådighed for Litauen i form af ikketilbagebetalingspligtig støtte, som beløber sig til 2 224 195 119 EUR. Et beløb på 2 091 774 090 EUR stilles til rådighed med henblik på indgåelse af en retlig forpligtelse senest den 31. december 2022. Med forbehold for, at der i forbindelse med ajourføringen, jf. artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2021/241, beregnes et beløb til Litauen, som svarer til eller overstiger dette beløb, stilles et yderligere beløb på 132 421 029 EUR til rådighed med henblik på indgåelse af en retlig forpligtelse fra den 1. januar 2023 indtil den 31. december 2023.

Reformerne og investeringsprojekterne i genopretnings- og resiliensplanen, ordningerne og tidsplanen for overvågning og gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanen, herunder de relevante milepæle og mål, de relevante indikatorer vedrørende opnåelsen af de planlagte milepæle og mål og ordningerne for Kommissionens fulde adgang til de underliggende relevante data er fastlagt i bilaget til denne afgørelse.

(51)Denne afgørelse bør ikke berøre udfaldet af eventuelle sager vedrørende tildeling af EU-midler inden for rammerne af andre EU-programmer end forordning (EU) 2021/241 eller sager om forvridning af det indre markeds virkemåde, som indledes i henhold til navnlig traktatens artikel 107 og 108. Den fritager heller ikke medlemsstaterne for i henhold til traktatens artikel 108 at underrette Kommissionen om eventuel statsstøtte —

(48)I henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2021/241 skal beregningen af det maksimale finansielle bidrag til Litauen ajourføres senest den 30. juni 2022. I overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 23, stk. 1, bør der stilles et beløb til rådighed for Litauen med henblik på indgåelse af en retlig forpligtelse senest den 31. december 2022. Hvis det er nødvendigt efter ajourføringen af de maksimale finansielle bidrag bør Rådet på forslag af Kommissionen uden unødigt ophold ændre denne afgørelse med henblik på at medtage det ajourførte maksimale finansielle bidrag.

(47)De anslåede samlede omkostninger i Litauens genopretnings- og resiliensplan udgør 2 224 686 966 EUR. Eftersom genopretnings- og resiliensplanen på tilfredsstillende vis opfylder vurderingskriterierne i forordning (EU) 2021/241, og da de anslåede samlede omkostninger i genopretnings- og resiliensplanen desuden beløber sig til mere end det maksimale finansielle bidrag, der er til rådighed for Litauen, bør det finansielle bidrag, der tildeles til Litauens genopretnings- og resiliensplan, være lig med hele det maksimale finansielle bidrag, der er til rådighed for Litauen.

(46)Eftersom Kommissionens vurdering af Litauens genopretnings- og resiliensplan er positiv, idet den finder, at planen på tilfredsstillende vis opfylder vurderingskriterierne i forordning (EU) 2021/241, bør det i denne afgørelse i henhold til artikel 20, stk. 2, fastsættes, hvilke reformer og investeringsprojekter der er nødvendige for gennemførelsen af planen, de relevante milepæle, mål og indikatorer samt det beløb, der stilles til rådighed fra Unionen til gennemførelse af planen i form af ikketilbagebetalingspligtig finansiel støtte.

(45)Planen var genstand for en offentlig høring, der blev afholdt i april 2021, og som gav borgere og organisationer mulighed for at deltage. På de tidlige stadier af planens udvikling blev der afholdt en række tematiske drøftelser med deltagelse af arbejdsgiverorganisationer, fagforeninger, lokale myndigheder og ikke-statslige organisationer. For at sikre, at de relevante aktører tager ejerskab over foranstaltningerne, er det vigtigt at inddrage alle berørte lokale myndigheder og interessenter, herunder arbejdsmarkedets parter, under hele gennemførelsen af de investeringer og reformer, der er indeholdt i planen.

(42)Planen indeholder nogle foranstaltninger, som forventes at hjælpe Litauen med at håndtere udfordringer relateret til ligestilling mellem kønnene og lige muligheder for alle. Disse omfatter foranstaltninger, der direkte og indirekte har til formål at dække behovene hos personer med handicap, såsom lettere adgang til bygninger, uafhængig brug af offentlige onlinetjenester og en stigning i de universelle ydelser for enlige personer med handicap. Udviklingen af digitale færdigheder, navnlig for sårbare grupper, herunder personer med handicap, ældre, migranter og flygtninge, indgår også i Litauens genopretnings- og resiliensplan. Reformen af langtidsplejen bør forbedre mulighederne for, at plejere i den erhvervsaktive alder, hvoraf de fleste er midaldrende kvinder, kan vende tilbage til arbejdsmarkedet. De reformer og investeringer, der indgår i planen, bør mindske de eksisterende sociale, økonomiske og territoriale forskelle. Planen henviser til lovgivningsmæssige og politiske initiativer, der forventes at supplere de reformer og investeringer, der indgår i planen.

(41)Litauens genopretnings- og resiliensplan er sammenhængende, idet reformerne og investeringerne er gensidigt forstærkende, og der skabes synergier mellem de forskellige komponenter. Planen har en strategisk og konsekvent vision, der viser sammenhæng inden for hver komponent, mellem målene for de forskellige komponenter og mellem individuelle reformer og investeringer i forskellige komponenter. De syv komponenter er sammenhængende i deres mål, i struktureringen af investeringer og reformer og med hensyn til at vise deres tematiske forbindelse og indbyrdes forbindelser. Komponenterne styrker hinanden, navnlig den grønne omstilling og den digitale omstilling. Planen er også i overensstemmelse med den nationale fremskridtsplan og regeringens program.

(39)På grund af bl.a. de betydelige ændringer i forvaltnings- og kontrolsystemet for EU's strukturfonde var visse revisions- og kontrolelementer endnu ikke på plads på tidspunktet for fremlæggelsen af planen, og de skal derfor afsluttes rettidigt. Dette vedrører vedtagelsen af afgørelser om at fastlægge retlige mandater for forvaltnings- og revisionsmyndighederne, vedtagelsen af en revisionsstrategi og operationaliseringen og ibrugtagningen af et særligt IT-værktøj (IS2021), som er nødvendige for at opfylde de relevante krav i forordning (EU) 2021/241. Hvad angår sidstnævnte, er der medtaget en milepæl i planen med hensyn til at overvåge opfyldelsen af de respektive krav, og den bør være nået på tidspunktet for den første betalingsanmodning.

(38)Det system til intern kontrol, der er beskrevet i Litauens genopretnings- og resiliensplan, er baseret på eksisterende processer og strukturer og identificerer klare aktører (organer/enheder) og deres roller og ansvar for udførelsen af de interne kontrolopgaver. Systemet bygger på den model, der anvendes for strukturfondene i perioden 2021-2027, og bør omfatte en række funktioner og procedurer, der skal udføres af forvaltningsmyndigheden, den administrerende myndighed og revisionsmyndigheden inden for deres ansvarsområde, idet det sikres, at bestemmelserne og principperne i den gældende lovgivning overholdes. Disse organer bør have fuld adgang til de relevante oplysninger. Selv om der er planlagt yderligere ekspertise og administrativ kapacitet hos den nyoprettede revisionsmyndighed, skal den dog stadig opbygges.

(37)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra j), og afsnit 2.10 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 er de ordninger, der er foreslået i genopretnings- og resiliensplanen, og de yderligere foranstaltninger i denne afgørelse tilstrækkelige (A-rating) til at forebygge, opdage og korrigere korruption, svig og interessekonflikter ved anvendelsen af midler ydet i henhold til nævnte forordning, og ordningerne forventes effektivt at forhindre dobbeltfinansiering inden for rammerne af nævnte forordning og andre EU-programmer. Dette berører ikke anvendelsen af andre instrumenter og værktøjer til at fremme og håndhæve overholdelsen af EU-retten, herunder til at forebygge, opdage og korrigere korruption, svig og interessekonflikter og til at beskytte Unionens finanser i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092.

(36)Litauen har fremlagt individuelle udgiftsskøn for alle investeringer i genopretnings- og resiliensplanen. Omkostningsfordelingen er generelt set detaljeret og velunderbygget. Skønnene er baseret på sammenligninger med tidligere investeringer af lignende art. Selv om Litauen ikke har fremlagt en uafhængig validering af de foreslåede udgiftsskøn, viser vurderingen af udgiftsskønnene og de tilhørende bilag, at de fleste omkostninger er velbegrundede og rimelige. De beløb, der blev foreslået til finansiering, blev anset for at være passende og et middel til at fastslå plausibiliteten for udgiftsskønnene. Selv om de fleste beløb ligger på et lavt til mellemhøjt niveau sammenlignet med omkostningerne ved lignende reformer eller investeringer, anses omkostningsberegningen for et begrænset sæt foranstaltninger for i begrænset omfang at være plausibel. Endelig er de anslåede samlede omkostninger i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med princippet om omkostningseffektivitet og svarer til den forventede nationale økonomiske og sociale indvirkning.

(34)Medlemsstaterne bør sikre, at finansiel støtte gennem faciliteten meddeles og anerkendes i overensstemmelse med artikel 34 i forordning (EU) 2021/241. Der kan anmodes om teknisk støtte gennem instrumentet for teknisk støtte med henblik på at bistå medlemsstaterne med gennemførelsen af deres plan.

(33)Finansministeriet er den forvaltningsmyndighed, der koordinerer gennemførelsen og overvågningen af planen, og er Kommissionens vigtigste kontaktpunkt. Det centrale projektforvaltningsagentur bør være en administrativ myndighed for planen, som vurderer og udvælger projekter og sikrer, at de er i overensstemmelse med projektkontrakter, national lovgivning og EU-lovgivning. Sektorministerier og myndigheder under deres kontrol bør primært være ansvarlige for gennemførelsen og rapporteringen om milepæle og mål. Overvågningsindikatorerne er relevante, acceptable og robuste. De afspejler i tilstrækkelig grad planens overordnede ambitionsniveau og er realistiske. Fordelingen af milepæle og mål over tid er noget ujævn og med en tyngde frem mod 2026. Milepælene og målene er også relevante for foranstaltninger, der allerede er gennemført, og som er støtteberettigede i henhold til artikel 17, stk. 2, i forordning (EU) 2021/241. Det er nødvendigt med en tilfredsstillende opfyldelse af disse milepæle og mål over tid for at begrunde en betalingsanmodning.

(31)Der kan forventes langvarige strukturelle ændringer som følge af gennemførelsen af de planlagte investeringer. Grønne investeringer forventes at understøtte Litauens overgang til en cirkulær økonomi, fremme innovativ og intelligent mobilitet og mindske Litauens afhængighed af ikkevedvarende energi. Investeringer, der fremmer digitalisering i den offentlige sektor, virksomheder og den akademiske verden, forventes at skabe større effektivitet i disse sektorer. Desuden forventes stigningen i finansieringen og dækningen af aktive arbejdsmarkedspolitikker at få varig indvirkning på arbejdsmarkedets funktion samt på fattigdomsbekæmpelse og indkomstlighed. Planens varige virkning kan også øges gennem synergier mellem planen og andre programmer, herunder dem, der finansieres gennem midler under samhørighedspolitikken, navnlig ved med grundighed at imødegå de dybt rodfæstede territoriale udfordringer og fremme en afbalanceret udvikling.

(30)Der kan forventes langvarige strukturelle ændringer som følge af gennemførelsen af de planlagte reformer. Navnlig forventes de planlagte reformer, der har til formål at fremme den grønne og den digitale omstilling samt reformer af uddannelsessystemerne, at have en varig indvirkning på Litauens økonomi ved at styrke folks kvalifikationer til arbejdsmarkedet, fremme eksportkapacitet, produktivitet og overordnet set bæredygtig langsigtet vækst. Desuden forventes de planlagte reformer inden for de videregående uddannelser at forbedre kvaliteten og effektiviteten af disse uddannelser. Strømliningen af den statslige innovationspolitik forventes at have en betydelig varig indvirkning på innovation. De planlagte reformer af sundhedssektoren, såsom konsolidering af hospitalsnettet, omstrukturering af ambulancetjenester, oprettelse af platformen for kompetencer inden for sundhedssektoren og udvikling af det digitale sundhedssystem forventes at øge sundhedssystemets effektivitet og tilgængelighed og styrke sundhedssystemets modstandsdygtighed. Desuden forventes reformer til modernisering af den offentlige sektor, både med hensyn til forvaltning af den offentlige forvaltning og budgetplanlægning, herunder udgiftsanalyser, at få langvarige virkninger for effektiviteten i den offentlige sektor. Reformer med henblik på at styrke overholdelsen af skattereglerne og forbedre skattesystemets effektivitet og omfordelingskapaciteten i skatte- og socialsikringssystemet forventes at afhjælpe fattigdom og social udstødelse og bidrage til at forbedre den finanspolitiske holdbarhed og den økonomiske effektivitet.

(28)I forbindelse med pandemien er digitaliseringen af sundheds- og uddannelsessystemerne også blevet en fremtrædende udfordring og et prioriteret indsatsområde. Planen omfatter foranstaltninger til fremme af digitale løsninger i forbindelse med e-sundhed og onlinelæring. Planen omfatter desuden vigtige foranstaltninger til at integrere digitale løsninger inden for arbejdsformidlingens organisering, opkrævning af skatter og told og en grønnere økonomi.

(27)Planen omhandler alle aspekter af Litauens digitale omstilling: konnektivitet, digitalisering af den offentlige og den private sektor og digitale færdigheder. Planen omfatter foranstaltninger til videreudvikling af udrulningen af net med meget høj kapacitet, herunder i landdistrikter og fjerntliggende områder. Desuden har væsentlige reformer og investeringer til formål at digitalisere den offentlige sektor. Dette bør spille en central rolle i digitaliseringen af økonomien, forbedre erhvervsklimaet og reducere de administrative omkostninger. Planen omfatter foranstaltninger til fremme af digitale færdigheder for børn, ansatte, offentligt ansatte og ældre borgere. Der er også planlagt foranstaltninger til at afhjælpe manglen på IT-medarbejdere på arbejdsmarkedet. Planen indeholder desuden forslag til investeringer med henblik på at fremme udbredelsen af avancerede digitale teknologier i den private sektor, navnlig med hensyn til samarbejde mellem videnskab og erhvervsliv om innovative teknologier og digitalisering af den kulturelle sektor.

(26)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra f), og afsnit 2.6 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 indeholder genopretnings- og resiliensplanen foranstaltninger, der i høj grad (A-rating) bidrager til den digitale omstilling eller til håndtering af de dermed forbundne udfordringer. Foranstaltningerne til støtte for digitale mål omfatter et beløb, der svarer til 31,5 % af planens samlede tildeling, beregnet på grundlag af metoden i bilag VII i forordning (EU) 2021/241.

(25)Som følge af gennemførelsen af foranstaltningerne i planen og navnlig investeringer, der tager sigte på at fremskynde renoveringen af bygninger, forventes der en primærenergibesparelse på 215 GWh inden 2026, som vil blive omsat til en reduktion af drivhusgasemissionerne med 21 500 ton kuldioxidækvivalent. Dette er et supplement til de forventede energi- og drivhusgasbesparelser som følge af udskiftningen af forurenende køretøjer med nul- og lavemissionskøretøjer ledsaget af oprettelsen af den nødvendige infrastruktur til produktion af alternative brændstoffer og opladning/påfyldning. Desuden bør der senest i 2023 vedtages en handlingsplan for den cirkulære økonomi for at sikre Litauens overgang til en cirkulær økonomi senest i 2035. Foranstaltningerne i genopretnings- og resiliensplanen forventes at bidrage til at nå Litauens klima- og energimål for 2030 og 2050.

(24)Med hensyn til vedvarende energi forventes planen at bidrage til at skabe mindst 301,9 MW ekstra elproduktionskapacitet fra vedvarende energikilder. Af denne nye kapacitet bør mindst 271,8 MW bestå af solkraftværker, herunder 4 MW solenergi i Utena-regionen og mindst 30,1 MW vindkraft på land. Desuden bør der installeres individuelle faciliteter til ellagring på mindst 15,2 MWh og anden lagring af elektricitet på mindst 200 MW.

(23)Foranstaltningerne i Litauens genopretnings- og resiliensplan forventes at bidrage effektivt til den grønne omstilling og til at tackle de udfordringer, der følger heraf. Planen støtter Litauens dekarboniserings- og energiomstillingsmål som fastsat i den nationale energi- og klimaplan. Den grønne komponent omfatter foranstaltninger, der har til formål at øge produktionen og lagringen af vedvarende energi, bæredygtig mobilitet, renovering af bygninger, genoprettelse af vådområder og cirkulær økonomi. Desuden indeholder komponenten vedrørende den offentlige sektor en foranstaltning til revision af det nuværende skattesystem med henblik på at identificere og udfase de skattelettelser og -fritagelser, der er mest skadelige for miljøet. Gennemførelsen af disse foreslåede foranstaltninger forventes at få en varig indvirkning, navnlig ved at bidrage til den grønne omstilling, øget biodiversitet og miljøbeskyttelse.

(22)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra e), og afsnit 2.5 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 indeholder genopretnings- og resiliensplanen foranstaltninger, der i høj grad (A-rating) bidrager til den grønne omstilling, herunder biodiversitet, eller til de dermed forbundne udfordringer. Foranstaltningerne til støtte for klimamål omfatter et beløb, der svarer til 37,8 % af planens samlede tildeling, beregnet på grundlag af metoden i bilag VI i forordning (EU) 2021/241. I overensstemmelse med artikel 17 i forordning (EU) 2021/241 stemmer genopretnings- og resiliensplanen overens med oplysningerne i den nationale energi- og klimaplan 2021-2030.

(21)I planen er der lagt særlig vægt på foranstaltninger, hvis indvirkning på miljømålene kræver nøje kontrol. Den grønne komponent sætter særligt fokus på bæredygtig mobilitet med reformen "bevægelse uden forurening af miljøet". Dette indebærer navnlig støtte til udvikling af sektoren for vedvarende brændstoffer såsom biomethan og anden generation af flydende biobrændsler og etablering af tankstationer med disse alternative brændstoffer. Disse investeringer kan potentielt skade flere miljømål, såsom modvirkning af klimaændringer, forebyggelse og bekæmpelse af luftforurening og biodiversitet. Dette bør forhindres af kravet om, at biomethan eller biobrændstoffer udelukkende skal fremstilles af råprodukter opført i bilag IX til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001, og at den endelige produktion skal være i overensstemmelse med bestemmelserne i nævnte direktiv og de tilhørende gennemførelsesretsakter og delegerede retsakter. Producenterne bør fremlægge certifikater, der attesterer, at deres produktion er bæredygtig. Litauen har desuden givet garantier, som blev gentaget i det tilsvarende mål, om, at udelukkende biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, der er i overensstemmelse med direktiv (EU) 2018/2001, bør anvendes af de køretøjer, der støttes under genopretnings- og resiliensplanen, og at andelen af biobrændstoffer i det nationale brændstofmix bør øges med tiden. Der bør oprettes et system med regnskabsenheder for vedvarende brændstoffer til registrering af de mængder biogas og andre vedvarende brændstoffer, der leveres til transportsektoren, i henhold til hvilke operatørerne bør indhente certifikater, der står i rimeligt forhold til den forventede anvendelse af vedvarende brændstoffer. Endelig fastsætter loven om alternative brændstoffer nye krav til brændstofproducenterne.

(20)Genopretnings- og resiliensplanen sikrer for hver reform og investering, at der ikke gøres væsentlig skade på nogen af de seks miljømål, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852, nemlig modvirkning af klimaændringer, tilpasning til klimaændringer, bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer, cirkulær økonomi, forebyggelse og bekæmpelse af forurening samt beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer. Litauen fremlagde begrundelser i henhold til Kommissionens tekniske vejledning (2021/C 58/01) om ikke at gøre væsentlig skade. Hvor det er nødvendigt, er kravene i vurderingen af overholdelsen af princippet om "ikke at gøre væsentlig skade" fastsat i udformningen af en foranstaltning og specificeret i en milepæl eller et mål for denne foranstaltning. Dette sikrer, at enhver udbetaling til de respektive foranstaltninger først kan foretages, når det er sikret, at princippet om "ikke at gøre væsentlig skade" er overholdt.

(19)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra d), og afsnit 2.4 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 forventes genopretnings- og resiliensplanen at sikre, at ingen foranstaltning (A-rating) til gennemførelse af reformer og investeringsprojekter i genopretnings- og resiliensplanen gør væsentlig skade på miljømål som omhandlet i artikel 17 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (princippet om ikke at gøre væsentlig skade — DNSH-princippet).

(18)Planen forventes at bidrage til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder gennem en betydelig positiv indvirkning på arbejdsmarkedets funktion, uddannelse, fattigdom og indkomstulighed på kort til mellemlang sigt, bl.a. takket være en øget finansiering og dækning af aktive arbejdsmarkedspolitikker; en stigning i de universelle ydelser til enlige ældre og handicappede; og en stigning i arbejdsløshedsunderstøttelsesordningens dækning. Den langsigtede virkning forventes at blive styrket ved at forbedre de uddannelsesmæssige resultater og effektiviteten af skatte- og socialsikringssystemet. Planens indvirkning på den territoriale samhørighed blev ikke kvantificeret, men en kvalitativ analyse tyder på en positiv indvirkning på nedbringelse af de socioøkonomiske forskelle mellem de litauiske regioner.

(17)Simuleringer foretaget af Kommissionens tjenestegrene viser, at planen potentielt kan øge Litauens BNP med mellem 1,0 og 1,6 % frem mod 2026.Bæredygtige og vækstfremmende reformer og investeringer i planen forventes at afhjælpe de strukturelle svagheder i Litauens økonomi og øge dens modstandsdygtighed og produktivitet. Foranstaltninger til støtte for produktion og lagring af vedvarende energi, energieffektiv renovering, digitalisering af offentlige administrative tjenester, uddannelses- og iværksætterstøtteforanstaltninger samt innovation og videnskabeligt og erhvervsmæssigt samarbejde er i overensstemmelse med den opdaterede europæiske industristrategi og forventes at bidrage direkte til større jobskabelse, økonomisk konkurrenceevne og bæredygtig langsigtet vækst. Reformen af mindsteindkomstordningen, foranstaltninger til modernisering af den almene uddannelse og reform af erhvervsuddannelsessystemet samt foranstaltninger til forbedring af kvaliteten af og adgangen til sundhedsydelser forventes at få en varig indvirkning på Litauens sociale inklusion og færdigheder. Den langsigtede virkning af disse foranstaltninger forventes at blive forstærket af de finanspolitiske og økonomiske fordele ved planlagte reformer vedrørende den offentlige sektor, navnlig for at forbedre budgetrammen, overholdelsen af skattereglerne og skattesystemets effektivitet.

(16)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra c), og afsnit 2.3 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 forventes genopretnings- og resiliensplanen at have stor indvirkning (A-rating) med hensyn til at styrke medlemsstatens vækstpotentiale, jobskabelse og økonomiske, sociale og institutionelle resiliens, bidrage til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, herunder gennem fremme af politikker for børn og unge, og afbøde covid-19-krisens økonomiske og sociale indvirkning, hvorved den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed og konvergens i Unionen styrkes.

(15)Fortsat konvergens er stadig en prioritet for Litauen og kræver en mindskelse af de regionale forskelle, afhjælpning af manglen på kvalificeret arbejdskraft og lave investeringer, herunder i forskning og udvikling. Litauens erhvervsklima bør forbedres gennem reformer og investeringer, der har til formål at forbedre skattesystemets effektivitet og digitalisere den offentlige sektor. Planen sigter mod at forbedre uddannelseskvaliteten på alle niveauer og øge deltagelsen i voksenuddannelse med henblik på bedre forvaltning af færdigheder. Reformer og investeringer i ordninger inden for videregående uddannelse og erhvervsuddannelse forventes at bidrage til, at disse ordninger bedre understøtter grønne og digitale omstillinger på arbejdsmarkedet og socialpolitikker. Konsolideringen af agenturer med ansvar for innovationsfremme forventes at gøre forsknings- og innovationspolitikkerne mere effektive. Regionale forskelle, høj risiko for fattigdom og social udstødelse tackles gennem reformer for at forbedre tilstrækkeligheden af minimumsindkomststøtten og omfordelingskapaciteten i skatte- og socialsikringssystemet, forbedringer af langtidsplejen og kvaliteten af og adgangen til sundhedssystemet. Politikker til støtte for landets digitale omstilling og grønne omstilling, såsom videreudvikling af udrulningen af net med meget høj kapacitet, støtte til produktion og lagring af vedvarende energi og udskiftning af forurenende køretøjer med nulemissionskøretøjer bidrager også i et vist omfang til at afhjælpe betydelige regionale forskelle. På dette grundlag forventes planen at give en kraftig saltvandsindsprøjtning til den litauiske økonomis vækstpotentiale på en bæredygtig måde.

(14)Henstillingerne vedrørende den umiddelbare finanspolitiske reaktion på pandemien kan anses for at falde uden for rammerne for Litauens genopretnings- og resiliensplan, selv om Litauen generelt har reageret hensigtsmæssigt og tilstrækkeligt på det umiddelbare behov for at understøtte økonomien ved hjælp af finanspolitiske foranstaltninger i 2020 og 2021 i overensstemmelse med bestemmelserne i den generelle undtagelsesklausul. Desuden kan henstillingerne vedrørende energisammenkoblinger og likviditetsstøtte til den private sektor også anses for at falde uden for planens anvendelsesområde, da for det første energisammenkoblingsprojekterne er på rette spor, og for det andet den litauiske regering har indført skatteudsættelser, tildelt midler til direkte betalinger og forpligtet sig til at stille yderligere lånegarantier til støtte for virksomhedernes likviditet som reaktion på covid-19-krisen.

(13)De reformer og investeringer, der er indeholdt i planen forventes at øge økonomiens vækstpotentiale på en bæredygtig måde. Planen har til formål at fremme fornyet vækst ved at støtte den digitale og grønne omstilling, innovation, uddannelse og udvikling af færdigheder og en mere effektiv offentlig sektor.

(12)Planen indeholder et omfattende sæt af gensidigt forstærkende reformer og investeringer, der i forskellig grad bidrager til effektivt at imødegå alle eller en betydelig del af de økonomiske og sociale udfordringer, der er skitseret i de landespecifikke henstillinger, Rådet rettede til Litauen som led i de det europæiske semester 2019 og 2020, navnlig inden for sundhedsområdet, f.eks. sektorens modstandsdygtighed, tilgængelighed, kvalitet, overkommelighed og omkostningseffektivitet; uddannelse og kvalifikationer, f.eks. kvaliteten og effektiviteten på alle uddannelsesniveauer; social inklusion, f.eks. mindstebeløb for indkomstoverførsler; overholdelse af skattereglerne og effektiviteten af skatte- og socialsikringssystemet; innovation, energi- og ressourceeffektivitet, bæredygtig transport og energisammenkoblinger.

(11)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra b), og afsnit 2.2 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 forventes genopretnings- og resiliensplanen at bidrage til på effektiv vis at håndtere alle eller en betydelig del af de udfordringer (A-rating), der er identificeret i de relevante landespecifikke henstillinger, herunder finansielle aspekter heraf, som er rettet til den pågældende medlemsstat, eller udfordringer identificeret i andre relevante dokumenter, som Kommissionen vedtager officielt inden for rammerne af det europæiske semester.

(10)Efter pandemikrisen omfatter den litauiske plan foranstaltninger, der har til formål at styrke den sundhedsmæssige og økonomiske, sociale og institutionelle resiliens, som er den femte søjle, der er omhandlet i artikel 3 i forordning (EU) 2021/241. Planen fokuserer direkte på at forbedre sundhedssystemets modstandsdygtighed, kvalitet, tilgængelighed og effektivitet, men den omfatter også foranstaltninger, der tager sigte på at reformere Litauens sociale infrastruktur. I planen gives tilsagn om at forbedre effektiviteten i den offentlige sektor gennem reformering og digitalisering af den offentlige forvaltning gennem en reform af skattesystemet, der er rettet mod større regeloverholdelse, retfærdighed, bedre omfordelingskapacitet og vækstbetingelser, samt gennem forbedringer af budgetrammen, herunder udgiftsanalyser. Foranstaltningerne i planen tager også sigte på at forbedre beskæftigelsesstøtten og den garanterede minimumsindkomstbeskyttelse med henblik på at afhjælpe fattigdom og forbedre den sociale samhørighed. Disse foranstaltninger forventes at forbedre den territoriale samhørighed.

(9)Planen forventes at bidrage til at forbedre de makroøkonomiske resultater gennem afbødning af de økonomiske og sociale konsekvenser af covid-19-krisen og samtidig styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed og dermed støtte den tredje søjle, der er omhandlet i artikel 3 i forordning (EU) 2021/241 om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. Dette omfatter øgede investeringer og støtte til langsigtet innovation, forbedring af uddannelsesresultaterne og udvidelse af aktive arbejdsmarkedspolitikker. Planen fokuserer på uddannelse og innovation, navnlig på forbedring af uddannelsesrammen, og bidrager derfor til den fjerde og sjette søjle, der er omhandlet i artikel 3 i nævnte forordning. Øget uddannelse i Litauen forventes at bidrage direkte til den økonomiske og sociale modstandsdygtighed ved at mindske den uddannelsesmæssige kløft, der skyldes elevernes socioøkonomiske baggrund. Planen sigter mod at sikre, at folk besidder de færdigheder, der er nødvendige for at finde et job, gennem forbedrede erhvervsuddannelsessystemer, udvidede karrierevejledningssystemer og et omstruktureret voksenuddannelsessystem. Foranstaltninger, der fremmer videregående uddannelse og innovation, forventes at øge Litauens produktivitet og konkurrenceevne.

(8)Planen indeholder foranstaltninger, der bidrager til alle seks søjler, idet hvert af de syv komponenter i planen vedrører en eller flere søjler. Denne tilgang er med til at sikre en fyldestgørende og sammenhængende behandling af hver søjle. Samtidig omfatter planen en komponent, der specifikt vedrører den grønne omstilling, og en anden komponent om den digitale omstilling. Opfyldelsen af det grønne mål forventes at blive støttet gennem en forøgelse af lokalt produceret vedvarende energi, fremme af bæredygtig transport, grønne offentlige indkøb samt renovering af bygninger for at fremme et bæredygtigt bymiljø og dermed fremme reduktionen af drivhusgasemissioner. Investeringer og reformer rettet mod digitalisering af den offentlige sektor, erhvervslivet og industrielle økosystemer samt forbedring af niveauet af digitale færdigheder og fremme af udbredelsen af 5G forventes alle at bidrage til at nå de digitale mål.

(5)Genopretnings- og resiliensplanerne bør forfølge de overordnede mål for genopretnings- og resiliensfaciliteten, som er oprettet i henhold til forordning (EU) 2021/241, og for EU-genopretningsinstrumentet, som er oprettet i henhold til Rådets forordning (EU) 2020/2094, til støtte for genopretningen efter covid-19-krisen. De bør fremme Unionens økonomiske, sociale og territoriale samhørighed ved at bidrage til de seks søjler, der er nævnt i artikel 3 i forordning (EU) 2021/241.

(3)I Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet henstillede Rådet til medlemsstaterne i euroområdet at træffe foranstaltninger, herunder gennem deres genopretnings- og resiliensplaner, til bl.a. at sikre en politisk kurs, der støtter genopretningen, samt til at forbedre konvergensen, modstandsdygtigheden og den bæredygtige og inklusive vækst yderligere. Rådet henstillede også til medlemsstaterne at styrke de nationale institutionelle rammer, sikre makrofinansiel stabilitet samt at fuldføre ØMU'en og styrke euroens internationale rolle.

(2)Den 9. juli 2019 og den 20. juli 2020 rettede Rådet henstillinger til Litauen som led i det europæiske semester. Rådet henstillede navnlig til Litauen at forbedre overholdelsen af skattereglerne og udvide skattegrundlaget til kilder, der er mindre skadelige for væksten, bekæmpe indkomstulighed, fattigdom og social udstødelse, herunder ved at forbedre udformningen af skatte- og socialsikringssystemet. Det henstillede desuden til Litauen at forbedre kvaliteten og effektiviteten på alle uddannelses- og erhvervsuddannelsesniveauer, herunder voksenuddannelse, og at øge kvaliteten, prisoverkommeligheden og effektiviteten af sundhedssystemet. Litauen blev også henstillet at målrette investeringstiltagene inden for den økonomiske politik mod innovation, energi- og ressourceeffektivitet, bæredygtig transport og energisammenkoblinger under hensyntagen til regionale forskelle og fremme produktivitetsvæksten ved at øge effektiviteten af de offentlige investeringer. Herudover var der også en henstilling om at udvikle en sammenhængende politikramme til støtte for samarbejdet mellem videnskab og erhvervsliv og konsolidere de organer, der implementer forskning og innovation. For at tackle covid-19-krisen blev det henstillet til Litauen at træffe alle nødvendige foranstaltninger for effektivt at imødegå pandemien, understøtte økonomien og støtte det efterfølgende opsving. Desuden henstillede Rådet til Litauen at styrke sundhedssystemets modstandsdygtighed, herunder ved at mobilisere tilstrækkelige midler og afhjælpe manglen på sundhedspersonale og kritiske medicinske produkter og forbedre adgangen til sundhedstjenester og kvaliteten heraf. Det blev desuden henstillet at afbøde krisens konsekvenser for beskæftigelsen, afsætte flere midler til og øge dækningen af aktive arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger og fremme færdigheder, sikre dækningen og tilstrækkeligheden af det sociale sikkerhedsnet og forbedre effektiviteten af skatte- og socialsikringssystemet for at beskytte mod fattigdom. Det blev også henstillet at støtte virksomhedernes likviditet, navnlig for små og mellemstore virksomheder og eksportorienterede sektorer, fremskynde modne offentlige investeringsprojekter og tilskynde til private investeringer for at fremme den økonomiske genopretning. Endelig henstillede Rådet til Litauen at målrette investeringer mod den grønne og den digitale omstilling, navnlig mod dækningen og udnyttelsen af bredbånd med meget høj kapacitet, mod ren og effektiv produktion og anvendelse af energi og bæredygtig transport og fremme teknologisk innovation i små og mellemstore virksomheder. Efter at have vurderet fremskridtene med gennemførelsen af disse landespecifikke henstillinger på tidspunktet for forelæggelsen af genopretnings- og resiliensplanen finder Kommissionen, at henstillingen om at træffe alle de nødvendige foranstaltninger til effektivt at imødegå pandemien, understøtte økonomien og støtte den efterfølgende genopretning er fuldt gennemført. Der er gjort væsentlige fremskridt med hensyn til henstillingen om at målrette investeringerne mod energisammenkoblinger.

(1)Covid-19-udbruddet har haft ødelæggende konsekvenser for Litauens økonomi. I 2019 udgjorde Litauens bruttonationalprodukt pr. indbygger (BNP pr. indbygger) 56 % af gennemsnittet for EU. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2021 faldt Litauens reale BNP med 0,9 % i 2020, mens det ventes at stige med 2 % i 2020 og 2021 samlet set. Forhold af mere varig karakter, som påvirker de økonomiske resultater på mellemlang sigt omfatter dårlige resultater på sundheds- og uddannelsesområdet, høj indkomstulighed og fattigdom, dårlig overholdelse af skattereglerne, uudnyttet forsknings- og innovationspotentiale og lave niveauer af private og offentlige investeringer.

EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 2.7.2021 COM(2021) 386 final BILAG

til forslag til Rådets gennemførelsesafgørelse om godkendelse af vurderingen af Litauens genopretnings- og resiliensplan {SWD(2021) 187 final}



BILAG AFSNIT 1: REFORMER OG INVESTERINGER INDEN FOR RAMMERNE AF GENOPRETNINGS- OG RESILIENSPLANEN 1.Beskrivelse af reformer og investeringer A. KOMPONENT 1: Et modstandsdygtigt og fremtidssikret sundhedssystem Komponenten i Litauens genopretnings- og resiliensplan bidrager til at tackle udfordringer i forbindelse med sundhedssystemets modstandsdygtighed, kvalitet, tilgængelighed og effektivitet. Disse udfordringer er navnlig blevet forværret af krisen som følge af covid-19-pandemien. Komponenten omfatter en række reformer og investeringer vedrørende: 1) forbedring af sundhedstjenesternes kvalitet og tilgængelighed og fremme af innovation, 2) forbedring af langtidsplejen og 3) styrkelse af sundhedssystemets modstandsdygtighed over for nødsituationer. Med hensyn til reformer fokuserer de på yderligere skift til ambulant behandling, omorganisering af hospitalsnettet, digitalisering af sundhedsplejen, forbedring af sundhedsprofessionelles arbejdsvilkår, mangel på og kvalifikationer hos sundhedspersonalet, indførelse af foranstaltninger til forbedring af sundhedsplejens kvalitet, opskalering af forebyggende foranstaltninger og forbedring af adgangen til langtidspleje, reform af metoderne til finansiering af sundhedsydelser for at mindske afhængigheden af beskæftigelsesrelaterede bidrag. Med hensyn til investeringerne omfatter planen målrettede foranstaltninger til oprettelse af et center for avancerede terapier, etablering af en kompetenceplatform for sundhedspersoner, digitalisering af sundhedssystemet, udvikling af en integreret model til vurdering af sundhedsplejens kvalitet, oprettelse af dagcentre for langtidspleje og mobile teams. For at øge en effektiv levering af sundhedstjenester i sundhedskriser og styrke sundhedssystemets modstandsdygtighed er der planer om investeringer med henblik på at modernisere infrastrukturen i sundhedsfaciliteter for at tilpasse arbejdet i nødsituationer og krisesituationer. De foranstaltninger, der indgår i komponenten, forventes at tage hånd om nogle af de udfordringer, der fremhæves i den landespecifikke henstilling, om at styrke sundhedssystemets modstandsdygtighed og forbedre adgangen til og kvaliteten af sundhedstjenester (landespecifik henstilling 2020) samt øge sundhedssystemets kvalitet, prisoverkommelighed og effektivitet (landespecifik henstilling 2019). Det forventes, at ingen foranstaltning i denne komponent skader miljømålene i henhold til artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 væsentligt, idet der tages hensyn til beskrivelsen af foranstaltningerne og de afhjælpende foranstaltninger, der er fastsat i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01). A.1. Beskrivelse af reformer og investeringer, som finansieres med ikketilbagebetalingspligtig støtte A.1.1. Reform 1: "Forbedring af sundhedstjenesternes kvalitet og tilgængelighed og fremme af innovation" Formålet med reformen er at øge kvaliteten af og adgangen til sundhedspleje med fokus på at styrke den primære sundhedspleje, specialiseret ambulant behandling, digitalisering af sundhedssektoren og innovation. De planlagte foranstaltninger fokuserer navnlig på at styrke den primære sundhedsplejes rolle, udvikling af innovative og videnskabeligt baserede offentlige sundhedstjenester, oprettelse af et netværk af ekspertisecentre og et netværk af personlige sundhedsfaciliteter baseret på en model for regionalt samarbejde, der omlægger sundhedssystemet fra indlæggelse til ambulant behandling, forbedring af sundhedsplanlægningen og kompetenceudviklingsprocesserne, digitalisering af sundhedssystemet, overvågning af sundhedssystemets resultater og forbedring af sundhedsvæsenets finansieringsmodel. Reformen ledsages af 11 delforanstaltninger: 1) lovgivningsramme for tilrettelæggelse, forvaltning og levering af ambulancetjenester (delforanstaltning 1), 2) udvikling af et digitalt sundhedssystem, der letter sekundær anvendelse af sundhedsdata (delforanstaltning 2), 3) handlingsplan for udvikling af familiemedicin 2016-2025 (delforanstaltning 3), 4) indførelse af en grundlæggende model for levering af offentlige sundhedstjenester (delforanstaltning 4), 5) forbedring af sundhedspersonalets arbejdsvilkår og faglige kvalifikationer (delforanstaltning 5), 6) oprettelse af et netværk af institutioner for personlig sundhedspleje baseret på modellen for regionalt samarbejde (delforanstaltning 6), 7) oprettelse af et center for avancerede terapier (delforanstaltning 7), 8) oprettelse af en repræsentativ indsamling af referencegenomdata inden for sundhedsprojektet "Genome Europe" (delforanstaltning 8), 9) oprettelse af en kompetenceplatform for sundhedspersoner (delforanstaltning 9), 10) udvikling af kvalitetsvurderingsmodel for sundhedsydelser (delforanstaltning 10) og 11) digitalisering af sundhedssektoren (delforanstaltning 11). A.1.1.1. Delforanstaltning 1: Lovgivningsmæssige rammer for tilrettelæggelse, forvaltning og levering af ambulancetjenester Formålet med denne delforanstaltning er at vedtage en lovgivning om akutte lægetjenester og den dertil knyttede lovgivning om etablering af en centraliseret model for tilrettelæggelse af akut lægehjælp ved at integrere ekspeditionscentre i et fælles system for katastrofeberedskabscentret. Delforanstaltningen skal være afsluttet senest den 31. december 2022. A.1.1.2. Delforanstaltning 2: Udvikling af et digitalt sundhedssystem, der letter sekundær anvendelse af sundhedsdata Formålet med denne delforanstaltning er at vedtage lovgivning om sekundær anvendelse af sundhedsdata. I denne forbindelse skal der udarbejdes en kortlægning af sundhedsvæsenets informationskilder, og der skal foretages en modenhedsanalyse af informationssystemerne med en vurdering af deres integritet i forhold til andre informationssystemer. På dette grundlag skal ressourcerne optimeres, så de bidrager til det koordinerede interoperable IT-sundhedssystem af høj kvalitet. Handlingsplanen for udvikling af det digitale sundhedssystem gennemføres. Delforanstaltningen skal være afsluttet senest den 30. september 2022. A.1.1.3. Delforanstaltning 3: Handlingsplan for udvikling af familiemedicin 2016-2025

Formålet med denne delforanstaltning er at vedtage en ajourført handlingsplan for udvikling af familiemedicin for 2016-2025. Den handlingsplan, der skal vedtages af sundhedsministeriet, skal gøre det muligt for praktiserende læger at fokusere mere effektivt på patienter og patienter for at få adgang til en bredere vifte af sundhedsydelser. Arbejdsmarkedets parter høres. Delforanstaltningen skal være afsluttet senest den 31. december 2022. A.1.1.4. Delforanstaltning 4: Indførelse af en grundlæggende model for levering af offentlige sundhedstjenester Formålet med denne delforanstaltning er at vedtage lovgivning om grundlæggende modeller for levering af offentlige sundhedsydelser, der skaber lige vilkår for at modtage de nødvendige tjenester af høj kvalitet for alle samfundsgrupper, navnlig for sårbare og socialt udstødte. Der skal foretages en analyse af befolkningens uligheder på sundheds- og sundhedsområdet, og der skal udpeges specifikke målgrupper. Efterspørgslen efter og udbuddet af offentlige sundhedstjenester for hver gruppe vurderes. Den grundlæggende liste over offentlige sundhedstjenester, kvalitetskriterier, ansvarsområder og overvågningsmekanismer fastlægges og godkendes ved sundhedsministerens bekendtgørelse. Delforanstaltningen skal være afsluttet senest den 31. marts 2023. A.1.1.5. Delforanstaltning 5: Forbedring af sundhedspersonalets arbejdsvilkår og faglige kvalifikationer Formålet med denne delforanstaltning er at vedtage lovgivning om forbedring af sundhedspersonalets arbejdsvilkår og faglige kvalifikationer. Afgørelser om statens finansielle kapacitet til at opfylde bestemmelserne i aftaleudkastet vurderes og vedtages. Desuden skal der udarbejdes og godkendes en handlingsplan til forbedring af lægers psykofølelsesmæssige tilstand ved en bekendtgørelse fra sundhedsministeren. Der nedsættes en arbejdsgruppe, som skal udvikle en ordning for efter- og videreuddannelse af sundhedspersonale. Delforanstaltningen skal være afsluttet senest den 30. juni 2023. A.1.1.6. Delforanstaltning 6: Oprettelse af et netværk af institutioner for personlig sundhedspleje baseret på modellen for regionalt samarbejde Formålet med denne delforanstaltning er at vedtage en lovgivning om oprettelse og regulering af et netværk af personlige sundhedsinstitutioner baseret på modellen med ekspertisecentre og regionalt samarbejde. Principperne og kriterierne for oprettelse af et netværk af institutioner for personlig sundhedspleje skal udvikles, og der skal etableres en mekanisme for samarbejde mellem institutioner for personlig sundhedspleje og ekspertisecentre. Der skal vedtages en beslutning fra regeringen om de nødvendige regulerings-, investerings- og kommunikationstiltag med henblik på at skabe et bæredygtigt netværk af sundhedsinstitutioner. Delforanstaltningen skal være afsluttet senest den 30. september 2023. A.1.1.7. Delforanstaltning 7: Oprettelse af et center for avancerede terapier Formålet med denne delforanstaltning er at oprette et center for avancerede terapier for at sikre tilgængeligheden af innovative avancerede terapier og forbedre sundhedsydelsernes kvalitet. Projektet omfatter en udvidelse af universitetshospitalet i Vilnius til udvikling og fremstilling af lægemidler til avanceret terapi. Investeringer omfatter udvidelse af infrastruktur, indkøb af medicinsk udstyr og faglig udvikling. Centret for avancerede terapier integreres fuldt ud i aktiviteterne på universitetshospitalet i Vilnius. Delforanstaltningen skal være afsluttet senest den 31. december 2024. A.1.1.8. Delforanstaltning 8: Oprettelse af en repræsentativ samling af referencegenomdata inden for sundhedsprojektet "Genome Europe" Formålet med denne delforanstaltning er at gennemføre sekvensanalyser og gøre det muligt for Litauen at deltage i EU's grænseoverskridende sundhedsprojekt "Genome Europe". Navnlig skal investeringerne i projektet "Undersøgelser af rækkefølgen af det menneskelige genom i et repræsentativt udsnit af Litauens samlede befolkning" skabe en repræsentativ indsamling af referencegenomdata for litauiske borgere. Den har til formål at styrke Litauens genetiske forskning for at lette en sikker matchning og analyse af disse data inden for rammerne af projektet. Delforanstaltningen skal være afsluttet senest den 31. marts 2026. A.1.1.9. Delforanstaltning 9: Oprettelse af kompetenceplatformen for sundhedspersoner Formålet med denne delforanstaltning er at oprette en kompetenceplatform for fagfolk i sundhedssektoren, som skal anvendes til at identificere, overvåge og forvalte sundhedspersonalets kompetenceudvikling. Det fører en fortegnelse over sundhedspersonalets licenser i overensstemmelse med de relevante lovgivningsmæssige rammer og knyttet til "Licensing Register of Healthcare and Pharmaceutical Professional Practices". Delforanstaltningen skal være afsluttet senest den 31. marts 2026.

A.1.1.10. Delforanstaltning 10: Udvikling af kvalitetsvurderingsmodel for sundhedsydelser Formålet med denne delforanstaltning er at udvikle en integreret kvalitetsvurderingsmodel for sundhedsydelser og et patientfeedbackværktøj. Modellen er at vurdere effektiviteten og kvaliteten af de sundhedstjenester, der leveres af offentlige sundhedskontorer, centre for primær sundhedspleje og hospitaler, og at skabe en ramme for sammenligning af sundhedsinstitutionernes resultater. Delforanstaltningen skal være afsluttet senest den 30. juni 2024. A.1.1.11. Delforanstaltning 11: Digitalisering af sundhedssektoren Formålet med denne delforanstaltning er at integrere forskellige sundhedsinformationsressourcer i et system baseret på ensartede principper og modernisere de elektroniske sundhedselementer. Dette omfatter udvikling af patientjournaler for e-sundhed og digitalisering af personlige sundhedstjenester, udvikling af telemedicin og digitale løsninger til overvågning af overførbare sygdomme og analytisk databehandling, big data og kunstig intelligens samt udveksling af sundhedsdata. Investeringen skal bidrage til forskellige tværnationale projekter vedrørende grænseoverskridende udveksling af sundhedsdata, e-recepter og patientjournaler, europæiske netværk af referencecentre (ERN'er) og andre internationale netværksstrukturer, projekter, der har til formål at udvikle en effektiv, interoperabel, sikker grænseoverskridende platform for elektronisk udveksling af patientjournaler for X-e-sundhed med henblik på overgangen til det fælles dataudvekslingssystem og skabe et fælles europæisk sundhedsdataområde. Investeringen har til formål at forbedre sundhedstjenesternes tilgængelighed, kvalitet og ressourceeffektivitet og fremme et digitalt integreret sundhedssystem. Delforanstaltningen skal være afsluttet senest den 31. december 2025. A.1.2. Reform 2 "Levering af langtidspleje" Formålet med reformen er at forbedre adgangen til integrerede social- og sundhedstjenester ved at udvikle og gennemføre en bæredygtig model for langtidspleje. Der skal udarbejdes en handlingsplan for uddannelse, omskoling og opkvalificering af fagfolk inden for langtidspleje, og der skal udarbejdes en plan for sikring af den nødvendige infrastruktur til levering af langtidsplejetjenester i hver kommune og region for at sikre en optimal udnyttelse af den eksisterende infrastruktur for sundhed og social beskyttelse og kommunale og ikkestatslige organisationers ressourcer. For hver region skal der foretages en analyse af ressourcerne til institutionel, lokalsamfundsbaseret og hjemmebaseret langtidspleje, og en ny model for ydelse af langtidspleje skal tages i brug. Reformen ledsages af 2 delforanstaltninger: 1) indførelse af modellen for langtidspleje (delforanstaltning 1), 2) forøgelse af menneskelige ressourcer og infrastrukturkapacitet til levering af langtidspleje (delforanstaltning 2). A.1.2.1. Delforanstaltning 1: Indførelse af modellen for langtidspleje Formålet med denne delforanstaltning er at vedtage en lovgivning om gennemførelsen af modellen for langtidspleje. Modellen for levering og finansiering af sociale og personlige sundhedsydelser, hvorved der oprettes en kvikskranke for langtidspleje, skal udvikles. Der skal foretages en tilbundsgående analyse for at fastlægge modellen for ydelse af langtidspleje. Delforanstaltningen skal være afsluttet senest den 31. marts 2024. A.1.2.2. Delforanstaltning 2: Forøgelse af menneskelige ressourcer og infrastrukturkapacitet til langtidspleje Formålet med denne delforanstaltning er at oprette 10 specialiserede dagcentre for langtidspleje, hvor patienterne skal have adgang til integrerede sundheds- og socialtjenester og lokalsamfundsbaserede aktiviteter. Udstyr og køretøjer, der er nødvendige for at udvikle ambulante langtidsplejetjenester og de nødvendige menneskelige ressourcer til 90 mobile teams, skal stilles til rådighed. Mindst 1 000 fagfolk skal uddannes som hjemmeplejere, herunder mobile teammedarbejdere og personale i de etablerede dagcentre. Mens de specialiserede dagcentre skal være beliggende i byer, skal de mobile hold sammensættes i hele landet, idet der lægges særlig vægt på landkommuner. Delforanstaltningen skal være afsluttet senest den 31. marts 2026. A.1.3. Reform 3 "Systemisk forbedring af sundhedssystemernes modstandsdygtighed over for nødsituationer" Formålet med reformen er at sikre en afbalanceret, sikker og effektiv levering af sundhedstjenester i nødsituationer ved at forbedre samarbejdet mellem sundhedsinstitutioner og tilpasse infrastrukturen til nødsituationer. Reformen ledsages af 3 delforanstaltninger: 1) handlingsplan for forbedring af samarbejdet mellem sundhedsinstitutioner og modernisering af infrastruktur til nødsituationer (delforanstaltning 1), 2) modernisering af ekspertisecentre i klyngen af smitsomme sygdomme (delforanstaltning 2), 3) modernisering af beredskabsafdelinger og genoplivningsenheder på regionale hospitaler (delforanstaltning 3). A.1.3.1. Delforanstaltning 1: Handlingsplan for forbedring af samarbejdet mellem sundhedsinstitutioner og modernisering af infrastruktur til nødsituationer Formålet med denne delforanstaltning er at vedtage en handlingsplan for forbedring af samarbejdet mellem sundhedsinstitutioner og modernisering af infrastruktur til nødsituationer. Den skal indeholde krav til sundhedsinstitutionerne om at sikre deres beredskab og effektiviteten af systemets reaktion på nødsituationer. Forudsætningerne skal skabes for et mere effektivt samarbejde om de disponible menneskelige ressourcer. Der foretages en vurdering af sundhedsinstitutionernes beredskab.

Delforanstaltningen skal være afsluttet senest den 31. marts 2023. A.1.3.2. Delforanstaltning 2: Modernisering af ekspertisecentre i klyngen af smitsomme sygdomme Formålet med denne delforanstaltning er at modernisere og udvide ekspertisecentrene i klyngen af smitsomme sygdomme på fem hospitaler i store byer, herunder Vilnius, Kaunas, Klaipeda, Siauliai og Panevezys, der tilpasser sig nødsituationer og krisesituationer. Investeringer omfatter renovering, tilpasning af bygninger, genopbygning og renovering af lokaler samt indkøb af medicinsk udstyr og laboratorieudstyr for at sikre økonomisk overkommelige og sikre diagnose- og behandlingstjenester af høj kvalitet for smitsomme sygdomme. Samlet set skal investeringer i hospitalsinfrastruktur bidrage til at omorganisere ambulancetjenesterne for at sikre, at befolkningen får den nødvendige og rettidige lægehjælp. Det skal også sikre kapaciteten til at behandle smitsomme sygdomme uden at øge det samlede antal senge til kurativ pleje og langtidspleje på nationalt plan. Delforanstaltningen skal være afsluttet senest den 31. december 2024. A.1.3.3. Delforanstaltning 3: Modernisering af beredskabsafdelinger og genoplivningsenheder på regionale hospitaler Formålet med denne delforanstaltning er at modernisere medicinske nødhjælps-, genoplivnings- og intensivafdelinger på syv hospitaler/traumecentre i Vilnius, Kaunas, Alytus, Marijampole, Utena, Telsiai og Taurage. Investeringerne skal omfatte genopbygning og modernisering af medicinske nødhjælpsenheder og tilvejebringelse af nødvendigt medicinsk udstyr. Delforanstaltningen skal være afsluttet senest den 31. december 2024. A.2. Milepæle, mål, indikatorer og tidsplan for overvågning og gennemførelse af den ikketilbagebetalingspligtige støtte Nr. Relevant foranstaltning (reform eller investering) Milepæl/mål Titel Kvalitative indikatorer

(for milepæle) Kvantitative indikatorer

(for mål) Vejledende tidsplan for gennemførelse Beskrivelse og klar definition af hver milepæl og målsætning Enhed Referencescenarie Målsætning Kvartal År 1 A.1.1. Forbedring af kvaliteten af og adgangen til tjenesteydelser og fremme af innovation A.1.1.1. Lovgivningsmæssige rammer for tilrettelæggelse, forvaltning og levering af ambulancetjenester Milepæl Ikrafttrædelse af lovgivningen om akut lægehjælp og den dertil knyttede lovgivning Lovgivning, der er trådt i kraft Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant Q4 2022 Loven om akutte lægetjenester og den tilknyttede lovgivning såsom loven om sundhedsplejeinstitutioner, loven om beredskabscentre, afledt ret, der fastsætter kravene til levering af ambulancetjenester, betalingsprocedurer regulerer organiseringen, forvaltningen og leveringen af ambulancetjenester. 2 A.1.1. Forbedring af kvaliteten af og adgangen til tjenesteydelser og fremme af innovation A.1.1.2. Udvikling af et digitalt sundhedssystem, der letter sekundær anvendelse af sundhedsdata Milepæl Ikrafttrædelse af lovgivningen om sekundær anvendelse af sundhedsoplysninger Lovgivning, der er trådt i kraft Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant Q3 2022 Lovgivning om sekundær anvendelse af sundhedsoplysninger og gennemførelsesbestemmelser om procedurer for udstedelse af tilladelser til sekundær anvendelse af data, forberedelse af sundhedsoplysninger til sekundær anvendelse, godtgørelse af udgifter til sundhedsregisteransvarliges levering af sundhedsoplysninger til en institution, der er godkendt af regeringen, skal i) skabe betingelser for effektiv og sikker sekundær anvendelse af sundhedsdata til formål af samfundsmæssig interesse (forskning, eksperimentel udvikling og innovation, uddannelse, videnforvaltning inden for sundhed, sundhedspolitik, statistikker), ii) sikre bæredygtig udvikling af digital sundhed og iii) regulere de nødvendige organisatoriske og tekniske foranstaltninger til beskyttelse af høj kvalitet, samtidig med at personoplysninger beskyttes. 3 A.1.1. Forbedring af kvaliteten af og adgangen til tjenesteydelser og fremme af innovation A.1.1.3. Handlingsplan for udvikling af familiemedicin 2016-2025 Milepæl Vedtagelse af den ajourførte handlingsplan for udvikling af familiemedicin for 2016-2025 Sundhedsministeriets vedtagelse af handlingsplanen for udvikling af familiemedicin Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant Q4 2022 En handlingsplan for udvikling af familiemedicin for 2016-2025 skal udarbejdes og godkendes af sundhedsministeriet. Handlingsplanen definerer de funktioner, der skal varetages af en familielæge, som ikke er direkte forbundet med leveringen af sundhedsydelser. og omfordele ansvarsområder mellem alment praktiserende læger og andre medlemmer af lægeholdet (sygeplejersker, jordemødre, sygeplejersker, livsstilsarbejdere, socialarbejdere eller fysioterapeuter). 4 A.1.1. Forbedring af kvaliteten af og adgangen til tjenesteydelser og fremme af innovation A.1.1.4. Indførelse af en grundlæggende model for levering af offentlige sundhedstjenester Milepæl Ikrafttrædelse af en grundlæggende model for levering af offentlige sundhedsydelser, der skaber lige vilkår for at modtage nødvendige tjenester af høj kvalitet for alle samfundsgrupper, navnlig sårbare og socialt udstødte Lovgivning, der er trådt i kraft Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant Q1 2023 Den grundlæggende model for levering af offentlige sundhedstjenester skal indeholde en grundlæggende liste over offentlige sundhedstjenester, herunder sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse, kvalitetskriterier, mekanismer til overvågning af tjenesterne samt sundhedstjenester for målgrupper, navnlig sårbare og socialt udstødte. De nødvendige tjenester af høj kvalitet skal leveres i alle kommuner på lige vilkår. 5 A.1.1. Forbedring af kvaliteten af og adgangen til tjenesteydelser og fremme af innovation A.1.1.5. Forbedring af sundhedspersonalets arbejdsvilkår og faglige kvalifikationer Milepæl Ikrafttræden af lovgivning om forbedring af sundhedspersonalets arbejdsvilkår og faglige kvalifikationer Lovgivning, der er trådt i kraft Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant Q2 2023 Lovgivningen til forbedring af sundhedspersonalets arbejdsvilkår og faglige kvalifikationer skal omfatte bestemmelser om lønregulering, arbejdsbyrde, foranstaltninger til forbedring af lægers psykofølelsesmæssige tilstand og en mekanisme for efteruddannelse af sundhedspersonale. 6 A.1.1. Forbedring af kvaliteten af og adgangen til tjenesteydelser og fremme af innovation A.1.1.6. Oprettelse af et netværk af institutioner for personlig sundhedspleje baseret på modellen for regionalt samarbejde Milepæl Ikrafttræden af lovgivning om oprettelse og regulering af et netværk af institutioner for personlig sundhedspleje baseret på modellen med ekspertisecentre og regionalt samarbejde Lovgivning, der er trådt i kraft Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant Q3 2023 I lovgivningen om netværket af institutioner for personlig sundhedspleje baseret på modellen med ekspertisecentre og regionalt samarbejde fastlægges principperne og kriterierne for oprettelse af et netværk af institutioner for personlig sundhedspleje og en mekanisme for samarbejde mellem institutioner for personlig sundhedspleje og ekspertisecentre. 7 A.1.1. Forbedring af kvaliteten af og adgangen til tjenesteydelser og fremme af innovation A.1.1.7. Oprettelse af et center for avancerede terapier Milepæl Oprettelse af et center for avanceret terapi Oprettelse af et center for avanceret terapi Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant Q4 2024 Oprettelsen af centret for avanceret terapi skal gøre det muligt at fremstille lægemidler til avanceret terapi og sikre levering af innovative celleterapi til befolkningen i hele landet. Udformningen af infrastrukturen for avanceret terapi og bygge- og anlægsarbejdet skal færdiggøres, medicinsk udstyr/laboratorieudstyr, IT-udstyr og inventar indkøbt og installeret, metodologiske retningslinjer skal gennemføres, uddannelse i faglig udvikling afsluttet og de nødvendige driftslicenser indhentet. 8 A.1.1. Forbedring af kvaliteten af og adgangen til tjenesteydelser og fremme af innovation A.1.1.8. Oprettelse af en repræsentativ samling af referencegenomdata inden for sundhedsprojektet "Genome Europe" Mål Antal sekventeringstest udført for hele det menneskelige genom Ikke relevant Antal 0 750 Q2 2025 Antallet af gennemførte sekvensforsøg for at deltage i gennemførelsen af det grænseoverskridende EU-projekt "Genome Europe", skal være mindst 750. De litauiske institutioner, der deltager i projektet, udstyres med laboratorie- og edb-udstyr, der er nødvendigt for udviklingen af nationale genomiske referencedata. Der skal etableres en bæredygtig fælles national genommedicinsk infrastruktur. Målet er knyttet til vedtagelsen af de retlige rammer for genomforskning og udvekslingen af disse oplysninger med EU-landene. 9 A.1.1. Forbedring af kvaliteten af og adgangen til tjenesteydelser og fremme af innovation A.1.1.8. Oprettelse af en repræsentativ samling af referencegenomdata inden for sundhedsprojektet "Genome Europe" Mål Antal sekventeringstest udført for hele det menneskelige genom Ikke relevant Antal 750 1 570 Q1 2026 Antallet af gennemførte sekvensforsøg for at deltage i gennemførelsen af det grænseoverskridende EU-projekt "Genome Europe", skal være mindst 1570. De litauiske institutioner, der deltager i projektet, udstyres med laboratorie- og edb-udstyr, der er nødvendigt for udviklingen af nationale genomiske referencedata. Der skal etableres en bæredygtig fælles national genommedicinsk infrastruktur. Målet er knyttet til vedtagelsen af de retlige rammer for genomforskning og udvekslingen af disse oplysninger med EU-landene. 10 A.1.1. Forbedring af kvaliteten af og adgangen til tjenesteydelser og fremme af innovation A.1.1.9. Oprettelse af kompetenceplatformen for sundhedspersoner Milepæl Oprettelse af en kompetenceplatform for sundhedspersoner Oprettelse af kompetenceplatformen for sundhedspersoner Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant Q4 2023 Kompetenceplatformen for sundhedspersoner skal oprettes og omfatte metoder til at identificere, overvåge, planlægge og forvalte sundhedspersonale såsom læger, sygeplejersker, folkesundhed, farmaceutiske specialisters kompetenceudvikling (omskoling og opkvalificering). Platformen opbevarer fortegnelser over sundhedspersonalets licenser og knyttes til "Licensing Register of Healthcare and Pharmaceutical Professional Practices". Sundhedsinstitutioner overvåger og planlægger den faglige udvikling af specialister, overvåger opkvalificering og omskoling af specialister fra nationale sundhedstjenesteydere og offentlige sundhedsinstitutioner. 11 A.1.1. Forbedring af kvaliteten af og adgangen til tjenesteydelser og fremme af innovation A.1.1.10. Udvikling af kvalitetsvurderingsmodel for sundhedsydelser Mål Andel af sundhedsinstitutioner, der indgår i det litauiske nationale sundhedssystems visningspanel baseret på et sæt resultatindikatorer % (procent) 0 100 Q2 2024 Andelen af sundhedsinstitutioner, der indgår i sundhedssystemets skærmpanel baseret på et sæt resultatindikatorer, overvåges af sundhedsministeriet og statens akkrediteringsagentur for sundhedspleje under sundhedsministeriet. Der skal indføres et IT-værktøj til overvågning af kvaliteten af de sundhedsydelser, der leveres på nationalt, kommunalt og sundhedsmæssigt plan. IT-overvågningsværktøjet skal gøre det muligt at vurdere kvaliteten af det overordnede nationale sundhedssystem samt de enkelte kommuner og sundhedsinstitutioner, sammenligne indikatorværdierne med målværdierne på nationalt, kommunalt og sundhedsmæssigt plan, sammenligne aktiviteterne i alle sundhedsinstitutioner i henhold til de udvalgte indikatorer. På grundlag af de overvågede oplysninger træffes der beslutninger om planlægning af investeringer med henblik på at forbedre sundhedssystemets kvalitet. 12 A.1.1. Forbedring af kvaliteten af og adgangen til tjenesteydelser og fremme af innovation A.1.1.11. Digitalisering af sundhedssektoren Mål Andel af landets befolkning med sundhedsrelaterede elektroniske tjenester Ikke relevant % (procent) 30 60 Q4 2025 Andel af Litauens befolkning, der modtager de relevante sundhedsydelser elektronisk. Tjenesterne omfatter ambulante besøg, elektroniske recepter, udstedelse af en fødselsattest for børn, udstedelse af en lægeerklæring om dødsfald, lægeundersøgelse af førere, høringsanmodninger, undersøgelser, behandling, diagnostiske prøver og vaccinationsjournaler. Opfyldelsen af målet er direkte forbundet med oprettelsen af et informationssystem, der er integreret med informationssystemet for elektroniske sundhedstjenester og -samarbejde (ESPBI IS), som er oprettet af det statslige virksomhedscenter for registre. Det eksisterende LNKC-informationssystem skal integreres med ESPBI IS og gøre det muligt for LNKC-informationssystemet at udveksle webtjenestedokumenter med nationale kontaktpunkter i andre EU-lande. 13 A.1.1. Forbedring af kvaliteten af og adgangen til tjenesteydelser og fremme af innovation A.1.1.11. Digitalisering af sundhedssektoren Mål Andel af ambulante og indlagte personlige sundhedsinstitutioner, der anvender e-sundhedsprodukter Ikke relevant % (procent) 50 70 Q4 2025 Andelen af behandlingsinstitutioner for indlagte og ambulante patienter, der anvender e-sundhedsprodukter, stiger fra 50 % til 70 %. Institutionerne tilpasser deres interne processer og informationssystemer i overensstemmelse med bekendtgørelse nr. V-657 "om godkendelse af beskrivelsen af proceduren for anvendelse af sundhedsministerens elektroniske informationssystem for sundhedstjenester og samarbejdsinfrastruktur" fra sundhedsministerien og forvalter data i Electronic Health Services and Collaborative Infrastructure Information System (ESBPI IS). 14 A.1.1. Forbedring af kvaliteten af og adgangen til tjenesteydelser og fremme af innovation A.1.1.11. Digitalisering af sundhedssektoren Mål Andel af sundhedspersoner, hvis licens registreres og overvåges digitalt % (procent) 0 50 Q1 2026 Andel af landets sundhedspersoner, hvis licens skal registreres og overvåges digitalt i et IT-system. Statens akkrediteringsagentur for sundhedspleje overvåger, at sundhedsspecialister og -institutioner overholder licensbetingelserne. 15 A.1.2. Reform af langtidsplejen A.1.2.1. Indførelse af modellen for langtidspleje Milepæl Ikrafttrædelse af lovgivning om gennemførelse af modellen for langtidspleje Lovgivning, der er trådt i kraft Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant Q1 2024 Lovgivningen om gennemførelsen af modellen for langtidspleje skal omfatte begrebet langtidspleje, krav til levering af tjenesteydelser, administration af langtidspleje, klar tildeling af serviceforvaltningsfunktioner til specifikke institutioner, fastsætte de grundlæggende krav til relevante enheder til at yde langtidspleje og fastlægge principper og mekanismer for finansiering af langtidspleje. 16 A.1.2. Reform af langtidsplejen A.1.2.2. Forøgelse af menneskelige ressourcer og infrastrukturkapacitet til langtidspleje Mål Andel af langtidsplejepatienter, der modtager langtidspleje hos ambulante patienter (%) Ikke relevant % (procent) 5 30 Q2 2025 Andelen af litauiske langtidsplejepatienter, der modtager relevante tjenester i hjemmet og/eller i dagcentre, stiger til 30 %. Opfyldelsen af målet hænger direkte sammen med dannelsen af halvfems hold af specialister, der leverer ambulante tjenester i beboernes hjem, oprettelse af ti specialiserede dagplejecentre i byer til levering af mere integrerede langtidsplejetjenester og uddannelse af mindst 1 000 fagfolk inden for langtidspleje. Indikatoren overvåges af sundhedsministeriet. 17 A.1.2. Reform af langtidsplejen A.1.2.2. Forøgelse af menneskelige ressourcer og infrastrukturkapacitet til langtidspleje Mål Andel af langtidsplejepatienter, der modtager langtidspleje hos ambulante patienter (%) Ikke relevant % (procent) 30 60 Q1 2026 Andelen af litauiske langtidsplejepatienter, der modtager relevante tjenester i hjemmet og/eller i dagcentre, stiger til 60 %. Opfyldelsen af målet hænger direkte sammen med dannelsen af halvfems hold af specialister, der leverer ambulante tjenester i beboernes hjem, oprettelse af ti specialiserede dagplejecentre i byer til levering af mere integrerede langtidsplejetjenester og uddannelse af mindst 1 000 fagfolk inden for langtidspleje. Indikatoren overvåges af sundhedsministeriet. 18 A.1.3. Systemisk forbedring af sundhedssystemets modstandsdygtighed over for krisesituationer A.1.3.1. Handlingsplan for forbedring af samarbejdet mellem sundhedsinstitutioner og modernisering af infrastruktur til nødsituationer Milepæl Ikrafttræden af en handlingsplan for forbedring af samarbejdet mellem sundhedsinstitutioner og modernisering af infrastruktur til nødsituationer Sundhedsministeriets vedtagelse af handlingsplanen om samarbejde mellem sundhedsinstitutioner og modernisering af infrastruktur til nødsituationer Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant Q1 2023 Handlingsplanen for forbedring af samarbejdet mellem sundhedsinstitutioner og tilpasning af infrastrukturen til nødsituationer skal omfatte krav til sundhedsinstitutionernes beredskab over for nødsituationer og sikre en effektiv anvendelse af menneskelige ressourcer. 19 A.1.3. Systemisk forbedring af sundhedssystemets modstandsdygtighed over for krisesituationer A.1.3.2. Modernisering af ekspertisecentre i klyngen af smitsomme sygdomme Mål Antal moderniserede sundhedsfaciliteter, som omfatter ekspertisecentre i klyngen af smitsomme sygdomme Antal 0 5 Q4 2024 Investeringerne skal anvendes til at modernisere infrastrukturen i 5 klyngecentre for smitsomme sygdomme, hvilket er nødvendigt for at sikre effektivitet, kvalitet og sikkerhed i forbindelse med diagnosticering og behandling af farlige infektioner. Det skal sikres, at det samlede antal kurative senge og senge til langtidspleje på nationalt plan ikke stiger. Målet anses for at være nået efter følgende foranstaltninger: i) der er fastsat ajourførte krav til infektionssygdomme og indrejsesteder, ii) investeringsprojekter for de moderniserede sundhedsfaciliteter, herunder ekspertisecentre i klyngen af smitsomme sygdomme. 20 A.1.3. Systemisk forbedring af sundhedssystemets modstandsdygtighed over for krisesituationer A.1.3.3. Modernisering af beredskabsafdelinger og genoplivningsenheder på regionale hospitaler Mål Antal moderniserede sundhedsfaciliteter i hospitalshyppighed, genoplivning og intensivafdelinger Antal 0 7 Q4 2024 Investeringen skal anvendes til at modernisere beredskabstjenesterne og genoplivningsenhederne på syv regionale hospitaler for at sikre, at institutionerne er parate til at levere sikre tjenester af høj kvalitet i nødsituationer. Målet anses for at være nået efter følgende foranstaltninger: i) ajourførte krav til driften af beredskabstjenesterne, ii) ajourførte krav til genoplivningsenheder og intensivafdelinger, iii) investeringsprojekter til modernisering af sundhedsplejefaciliteter i skadestuer, genoplivningsenheder og intensivafdelinger. B. KOMPONENT 2: Grøn omstilling i Litauen Komponenten i Litauens genopretnings- og resiliensplan bidrager til at tackle de udfordringer, der er forbundet med den grønne omstilling, og navnlig behovet for at reducere drivhusgasemissionerne, herunder fra transportsektoren, øge energieffektiviteten i bygninger og transport, forbedre ressourceeffektiviteten og bidrage til at absorbere drivhusgasser gennem naturbaserede løsninger. Komponenten omfatter udvikling af offshore-vindkraftanlæg og tilhørende infrastruktur, støtte til opførelse af anlæg til vedvarende energi (VEK) på land (sol- og vindenergianlæg på land), individuelle oplagringsfaciliteter og etablering af VE-fællesskaber samt installation af anden infrastruktur til oplagring af elektricitet, der er forbeholdt offentligheden i en første periode. Med hensyn til mobilitet omfatter centrale foranstaltninger støtte til udskiftning af forurenende vejtransportkøretøjer, der anvendes af den offentlige sektor og erhvervslivet, med renere køretøjer, forbedring af kvaliteten og tiltrækningskraften af offentlige transporttjenester ved at opgradere køretøjer til offentlig transport med nulemissionskøretøjer eller lavemissionskøretøjer, etablering af opladnings-/påfyldningsinfrastruktur for alle typer renere køretøjer, der anvender alternative brændstoffer, og udvikling af sektorer for alternative brændstoffer (biomethan, anden generation af flydende biobrændsler, brint). Med hensyn til energieffektivitet er det planlagt, at dette skal opnås ved hjælp af bygningsrenoveringspakker og -standarder, kommunale udviklingsplaner, metoder til bæredygtig byudvikling og renoveringsprojekter for distrikter, fremme af levering af byggevarer og -tjenester, der fremskynder renoveringen af bygninger og finansiering af renovering. For at genoprette de nedbrudte vådområders evne til at absorbere og lagre drivhusgasser er der planer om en reform af genoprettelsen af disse vådområder, hvorefter 8 000 ha af sådanne arealer skal genoprettes efter planens gennemførelse. Endelig skal ressourceeffektiviteten fremmes med vedtagelsen af handlingsplanen for den cirkulære økonomi, som skal udstikke kursen for et mere ressourceeffektivt Litauen senest i 2035. Foranstaltningerne i komponenten støtte til opfyldelse af den landespecifikke henstilling om at fokusere på investeringsrelateret økonomisk politik vedrørende energi- og ressourceeffektivitet, bæredygtig transport og sammenkoblinger af energi (CDR3 2019). Det forventes, at ingen foranstaltning i denne komponent skader miljømålene i henhold til artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 væsentligt, idet der tages hensyn til beskrivelsen af foranstaltningerne og de afhjælpende foranstaltninger, der er fastsat i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01). Det forventes også, at hvis støtten ydes til et anlæg, der er omfattet af EU's emissionshandelssystem (ETS), skal ETS-aktiviteterne opnå drivhusgasemissioner, der er lavere end de relevante ETS-benchmarks .



B1. Beskrivelse af reformer og investeringer, som finansieres med ikketilbagebetalingspligtig støtte B.1.1. Reform 1 "Mere bæredygtig elproduktion i landet" Formålet med reformen er at fremme produktion, transmission og forbrug af elektricitet fra vedvarende energikilder, forbedre de institutionelle og retlige mekanismer og skabe investeringsincitamenter for virksomheder og borgere. Denne reform har navnlig til formål at: i) øge produktionen af elektricitet fra vedvarende energikilder til mindst 7 TWh senest i 2030, hvilket skal sikre, at vedvarende energikilder genererer 50 % af det samlede nationale elforbrug, ii) øge den lokale elproduktionskapacitet, iii) lette udviklingen af den kapacitet, der er nødvendig for produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder, ved at støtte de økonomisk mest effektive teknologier, iv) integrere de elektricitetsproducenter, der anvender vedvarende energikilder, på markedet gradvist, v) sikre en minimal økonomisk byrde for elforbrugerne, vi) sikre ikkeforskelsbehandling af producenter af importeret elektricitet og give andre medlemsstater mulighed for at drage fordel af den støttemekanisme, der blev indført med udkastet til lov om energi fra vedvarende energikilder, vii) sikre demontering af kraftværker, der har indstillet driften, viii) sikre, at elektricitet ikke produceres til negative priser, og ix) skabe passende betingelser for producent-forbrugere og VE-fællesskaber.

Reformen ledsages af 3 delforanstaltninger: 1) forberedende arbejde med henblik på udvikling af havvindmølleparker og tilhørende infrastruktur (delforanstaltning 1), 2) støtte til opførelse af VE-anlæg på land (sol- og vindenergi) og individuelle oplagringsfaciliteter (delforanstaltning 2) og 3) installation af anden infrastruktur til oplagring af elektricitet (delforanstaltning 3). B.1.1.1 Delforanstaltning 1: Forberedende arbejde med henblik på udvikling af offshore-vindkraftanlæg og tilhørende infrastruktur Formålet med denne delforanstaltning er at udføre forberedende arbejde med henblik på udvikling af offshore-vindkraftanlæg. Delforanstaltningen skal omfatte følgende: i) vurdering af havvindmølleanlægs indvirkning på miljøet, ii) målinger af vindhastigheder og andre parametre, iii) undersøgelser af havbunden i det område, der er dedikeret til udvikling af havvindmøller og tilslutning til elnettet på land, iv) konsulenttjenester i forbindelse med offshore-vindforbindelsen til elnettene på land, v) undersøgelser af gennemførelsen af infrastrukturen og identifikation af offshore-vindkraftværkets tilslutning til onshore-netrute og -sted for havsubstation, vi) udarbejdelse, vedtagelse og gennemførelse af dokumenter om fysisk planlægning af offshore-vindtilslutning til elnettet på land og vii) udarbejdelse af tekniske specifikationer for indgåelse af kontrakter om tilslutning til onshore-nettet. Delforanstaltningen skal være afsluttet senest den 31. december 2023. B.1.1.2 Delforanstaltning 2: Støtte til opførelse af VE-anlæg på land (sol- og vindenergi) og individuelle oplagringsfaciliteter Formålet med denne delforanstaltning er at yde støtte til anlæg til produktion og lagring af vedvarende energi og at forbinde VE-fællesskaber. Delforanstaltningen omfatter støtte til juridiske enheder, landbrugere og VE-fællesskaber til erhvervelse og installation af sol- og vindkraftværker på land og lagring, idet egetforbrug, landbrug eller økonomiske behov prioriteres. Modtagerne af støtten skal have mulighed for at sælge elektricitet tilbage til elnettet. Støtten ydes gennem en udbudsprocedure, hvor der gives prioritet til VE-fællesskaber. Som følge af investeringen skal der oprettes mindst 302 MW ekstra elproduktionskapacitet fra vedvarende energikilder, hvoraf mindst 271,8 MW skal bestå af solkraftværker (herunder 4 MW solkraftanlæg i Utena-regionen) og mindst 30,1 MW vindmøller på land samt individuelle eloplagringsfaciliteter på mindst 15,2 MWh. Delforanstaltningen skal være afsluttet senest den 30. juni 2026. B.1.1.3 Delforanstaltning 3: Installation af anden infrastruktur til oplagring af elektricitet Formålet med denne delforanstaltning er at sikre det litauiske elsystems sikkerhed, stabilitet og parathed til drift af isolerede aktiviteter forud for dets sammenkobling med elnettene på det europæiske fastland. Delforanstaltningen består af støtte til installering af fire energilagringsanlæg, hver på 50 MW, som skal levere syntetisk inerti som reaktion på frekvensændringer, håndtering af kapacitetsbegrænsninger i nettene, hvilket er nødvendigt for at integrere 100 % af den elektricitet, der produceres fra vedvarende energikilder. Delforanstaltningen skal være afsluttet senest den 31. december 2022. B.1.2. Reform 2 "Bevægelser uden forurening af miljøet" Formålet med denne reform er at reducere drivhusgasemissionerne betydeligt ved at udfase de mest forurenende køretøjer til vejtransport (privat, offentlig, kommerciel, offentlig og godstransport) i byer og regioner og ved at øge andelen af vedvarende energikilder i transportsektoren. Gennemførelsen af reformen skal indledes i 2021 med vedtagelsen i Seimas af loven om alternative brændstoffer. Den videreføres yderligere med vedtagelsen og ikrafttrædelsen af en lovgivningsmæssig ramme, der fastlægger en procedure for fastsættelse af krav til energieffektivitet og miljøbeskyttelse i forbindelse med køb af vejtransportkøretøjer og i tilfælde, hvor de er obligatoriske. Disse rammebestemmelser træder i kraft senest den 31. december 2021. Der oprettes en fond for bæredygtig mobilitet, som i bestemte tilfælde skal yde støtte til indkøb og anvendelse af renere køretøjer samt til installation, modernisering og udvikling af infrastruktur for alternative brændstoffer til disse køretøjer. Fonden skal også anvendes til at støtte begrænsninger for anvendelsen af køretøjer med forbrændingsmotor, med undtagelse af nulemissionskøretøjer og lavemissionskøretøjer. Støtten skal ydes målrettet og løbende frem til mindst 2030. Fonden påbegynder sit virke den 31. marts 2022. Ud over udskiftningen af forurenende køretøjer skal reformen også erstatte den vejafgift, som køretøjernes ejere betaler for brugsperioden, med en e-bompengeafgift. Det afstandsbaserede bompengesystem forventes at tilskynde køretøjsejere/operatører til at anvende mere miljøvenlige køretøjer samt rationalisere planlægningen og optimeringen af deres rejseruter, da rejsens længde skal være bestemmende for vejafgiftens størrelse. Lovgivningen om indførelse af en e-bompengeafgift træder i kraft senest den 31. marts 2023. For så vidt angår offentlig transport skal en reform af transportsystemet mellem byer, ud over udskiftningen af forurenende offentlige transportmidler, gennemgå og optimere det eksisterende fjernnet, tilpasse busruter til jernbanerne og det lokale transportsystem og sikre sammenkobling mellem regionale knudepunkter. De lovgivningsmæssige ændringer, der gennemfører denne reform, vedtages senest den 31. december 2024. Reformen ledsages af fire delforanstaltninger: 1) støtte til den offentlige sektors og erhvervslivets indkøb af renere køretøjer (delforanstaltning 1), 2) støtte til indkøb af renere køretøjer til offentlig transport (delforanstaltning 2). 3) installation af infrastruktur til opladning/påfyldning af køretøjer (delforanstaltning 3) og 4) støtte udviklingen af VE-brændstoffer (biogas, anden generation flydende biobrændsler til transport og grøn brint) (delforanstaltning 4). B.1.2.1. Delforanstaltning 1: Støtte til den offentlige sektors og erhvervslivets indkøb af renere køretøjer Formålet med denne delforanstaltning er at nedbringe antallet af forurenende køretøjer for at fremme bæredygtig mobilitet og dermed mindske luftforureningen i bymiljøer. Under denne delforanstaltning ydes der støtte til indkøb af personbiler, minibusser, busser, lastbiler og tunge godskøretøjer i følgende kategorier og mængder: — Lette køretøjer (klasse M1 eller N1) — nulemissioner (f.eks. elektriske køretøjer eller brint), forrang for køretøjer til passager- og logistiktjenester i byområder, i alt 22 500 enheder

— Tunge erhvervskøretøjer (klasse N2 eller N3) — nulemissioner og lave emissioner som defineret i forordning 2019/1242 (elektrisk energi, brint, biogas fremstillet af RED II-råmaterialer), i alt 500 enheder, heraf 200 elektriske køretøjer eller brint og 300 biomethan — Minibusser og busser i lavgulvs- og højgulvsbusser (klasse M2 eller M3) — nulemissioner (f.eks. elektrisk energi, brint), i alt 450 enheder — Busser i højgulv (klasse M3) — busser, der kører på biomethan fremstillet af råmaterialer, der er i overensstemmelse med RED II, i alt 50. For så vidt angår køretøjer, der kører på biomethan, forventes det, at denne foranstaltning ikke skader miljømålene i væsentlig grad, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852, under hensyntagen til beskrivelsen af foranstaltningen og de afhjælpende foranstaltninger, der er fastsat i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01). Navnlig skal tunge køretøjer og busser med høj gulv være nulemissionskøretøjer eller lavemissionskøretøjer eller udelukkende køre på biomethan, hvilket skal opfylde kriterierne i direktiv 2018/2001 (RED II-direktivet). Producenter af biobrændstoffer og biomethan og biobrændstoffer skal fremlægge certifikater (bevis for bæredygtighed) udstedt af uafhængige evaluatorer som fastsat i direktiv 2018/2001. Det skal desuden sikres, at køretøjer, der støttes i henhold til den litauiske plan, kun anvender biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, der er i overensstemmelse med RED II. Endelig vil niveauet for VE-brændstoffer i den nationale brændselssammensætning også gradvist stige som følge af forpligtelsen for brændstofleverandørerne til at iblande biobrændstoffer, som skal nå op på 16,8 % i 2030 i henhold til loven om alternative brændstoffer, som træder i kraft den 30. juni 2021. Der oprettes et system med regnskabsenheder for vedvarende brændstoffer med henblik på at registrere de mængder biogas og andre fornyelige brændstoffer, der leveres til transportsektoren, og de certifikater, der udstedes til producenterne for at opfylde deres forpligtelser med hensyn til levering af VE-brændstoffer, og dermed sikre forbruget af biomethan og andre VE-brændstoffer, der produceres. Systemet skal sættes i drift senest den 31. december 2021. Alle disse elementer skal tilsammen sikre, at producerede biobrændstoffer og biogas forbruges i transportsektoren og erstatte den tilsvarende andel af fossile brændstoffer. Under denne delforanstaltning ydes der også støtte til produktion (samling) af elbusser i Litauen. Som følge af denne støtte skal der fremstilles mindst 25 enheder elbusser. For at sikre, at foranstaltningen er i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01), vil den retlige aftale mellem Litauen og den bemyndigede enhed eller den finansielle formidler, der er ansvarlig for det finansielle instrument, og den efterfølgende investeringspolitik for det finansielle instrument: I.kræve anvendelse af Kommissionens tekniske vejledning om bæredygtighedskontrol for InvestEU-fonden og II.udelukke følgende liste over aktiviteter og aktiver fra støtteberettigelse: i) aktiviteter og aktiver i forbindelse med fossile brændstoffer, herunder downstream-anvendelse5, ii) aktiviteter under EU's emissionshandelssystem (ETS) med henblik på at opnå forventede drivhusgasemissioner, der ikke er lavere end de relevante benchmarks 6, iii) aktiviteter og aktiver i forbindelse med affaldsdeponeringsanlæg, forbrændingsanlæg7 og anlæg til mekanisk-biologisk behandling8 og iv) aktiviteter og aktiver, hvor langsigtet bortskaffelse af affald kan skade miljøet. og III.kræve, at den bemyndigede enhed eller finansielle formidler verificerer den bemyndigede enheds eller finansielle formidlers overholdelse af den relevante EU-lovgivning og nationale miljølovgivning for alle transaktioner, herunder dem, der er undtaget fra bæredygtighedskontrol. Delforanstaltningen skal være afsluttet senest den 30. juni 2026. B.1.2.2. Delforanstaltning 2: Støtte til indkøb af nulemissionskøretøjer til offentlig transport Formålet med investeringen er at gøre den offentlige transport mere miljøvenlig ved at erstatte forurenende køretøjer med renere køretøjer og dermed reducere emissionerne og gøre den offentlige transport mere attraktiv. Under denne delforanstaltning gennemføres følgende: 1) en gennemgang og optimering af det eksisterende fjernnet med henblik på at tilpasse busruter til jernbanerne og det lokale transportsystem, der sikrer sammenkobling mellem regionale knudepunkter (skal være afsluttet senest den 31. december 2024), og (2) støtte til kommunale forvaltninger og fysiske og juridiske personer, der leverer offentlige transporttjenester (begge vedrørende kommuner, der ikke har udarbejdet og gennemført planer for bæredygtig bytrafik i løbet af finansieringsperioden 2014-2020) til at købe 230 nye nulemissionsbusser (klasse M2 og M3). Delforanstaltningen skal være afsluttet senest den 30. juni 2026. B.1.2.3. Delforanstaltning 3: Installation af infrastruktur til opladning af køretøjer/påfyldning af alternative brændstoffer Formålet med denne delforanstaltning er at skabe et optimalt net af offentlig, halvoffentlig og privat opladningsinfrastruktur og infrastruktur til påfyldning af alternative brændstoffer med henblik på at skabe gunstige betingelser for virksomheder og borgere med henblik på at drive renere køretøjer. Under denne delforanstaltning gennemføres følgende: 1) et informationssystem for offentlige og halvoffentlige ladestandere/ladestandere til elektriske køretøjer, der er taget i brug (senest den 31. marts 2022), og 2) støtte til virksomheder og fysiske personer og kommuner, der ikke har udviklet og gennemført planer for bæredygtig bytrafik i løbet af finansieringsperioden 2014-2020, med henblik på at installere og gøre dem operationelle: — Offentlige og halvoffentlige ladestandere til elektriske køretøjer for fysiske/juridiske personer (i byer og nær nationale veje) — i alt 4 840 offentlige og 400 halvoffentlige enheder — Offentlig opladningsinfrastruktur med meget høj effekt for tunge elkøretøjer og busser — i alt 10 enheder — Offentlige komprimerede biogasanlæg (tilpasset biomethan) — i alt 30 enheder — Offentlige brinttankstationer — i alt 4 enheder — Private ladestandere i husholdninger, lejlighedspladser og arbejdspladser — i alt 53 200 enheder.

Delforanstaltningen skal være afsluttet senest den 30. juni 2026. B.1.2.4. Delforanstaltning 4: Støtte til udvikling af sektoren for vedvarende energi (biogas, anden generation af flydende biobrændsler til transport og grøn brint) Formålet med denne investering er at skabe et udbud af fornyelige brændstoffer og fremme anvendelsen heraf i transportsektoren. Under denne delforanstaltning gennemføres følgende: 1) støtte til etablering og drift af et anlæg til produktion af biomethan med en samlet kapacitet på 27,1 MW (senest den 30. juni 2026), 2) støtte til udvikling af andengenerationssektorens kapacitet til biobrændstoffer med henblik på at opnå en kapacitet for flydende andengenerationsbiobrændstoffer på 12.4 KTOE (senest den 31. december 2024) og 3) støtte til etablering og drift af grøn brintproduktion fra vedvarende energikilder, hvorved der produceres i alt 1 680 000 m³ grøn brint (560 000 m³ på årsbasis) senest den 30. juni 2026. For så vidt angår udviklingen af biomethan gas og andengenerationsbiobrændstoffer forventes det, at denne delforanstaltning ikke skader miljømålene i væsentlig grad, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852, under hensyntagen til beskrivelsen af foranstaltningen og de afhjælpende foranstaltninger, der er fastsat i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01). Denne investering er navnlig i overensstemmelse med bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (RED II), og biobrændstoffer og biomethan, der leveres til tankstationer, må kun fremstilles af foderlagre, der er klassificeret som affald eller restprodukter (råvarer i bilag IX til direktiv 2018/2001), og må ikke fremstilles af fødevare- og foderafgrøder. Delforanstaltningen skal være afsluttet senest den 30. juni 2026. B.1.3. Reform 3 "Fremskyndelse af renovering af bygninger og et bæredygtigt bymiljø" Formålet med reformen er at øge tempoet i bygningsrenoveringsprocessen ved at udnytte fordelene ved den digitaliserede serielle renovering af bygninger, udvide den integrerede tilgang til boligmiljøet og fremme en klima- og miljøvenlig omstilling af byggesektoren og -produkterne. Reformen ledsages af fire delforanstaltninger: 1) ajourføring og afprøvning i praksis af bygningsrenoveringspakker og -standarder og udarbejdelse af en metode til udvikling af bæredygtige byer (delforanstaltning 1), 2) udvikling af værktøjer til at lette koordinering af bygningsrenovering og teknisk bistand (delforanstaltning 2), 3) fremme af udbuddet af byggevarer og -tjenester, der fremskynder renoveringen af bygninger (delforanstaltning 3), og 4) støtte til hurtigere renovering af bygninger i overensstemmelse med ajourførte standarder for bygningsrenovering (delforanstaltning 4). B.1.3.1. Delforanstaltning 1: Ajourføring og afprøvning i praksis af bygningsrenoveringspakker og -standarder og udarbejdelse af en metode til udvikling af bæredygtige byer Formålet med denne delforanstaltning er at foretage de nødvendige lovgivningsmæssige ændringer for at fremskynde renoveringen af bygninger og bidrage til en grønnere region. Under denne delforanstaltning skal der gennemføres en række lovgivningsmæssige ændringer og pilotprojekter til forbedring af bygningers energimæssige ydeevne. For så vidt angår de lovgivningsmæssige ændringer, skal følgende vedtages og træde i kraft: a) Republikken Litauens resolution om godkendelse af planen for gennemførelse af strategien for renovering af bygninger på lang sigt, som skal indeholde en lovgivningsmæssig plan med henblik på at fremskynde omlægningen af lokaliteter og ombygningen af eksisterende bygninger under hensyntagen til Bauhaus-initiativet og formalisere brugen af teknikker til modellering af bygningsoplysninger (BIM), en plan for initiativer til renovering af distrikter og investeringsprojekter b) ændring af byggeteknisk forskrift "Konstruktion og certificering af bygningers energimæssige ydeevne", der som minimum legitimerer den renoverede bygnings energieffektivitetsklasse, c) ændring af byggeteknisk forskrift "Design of Wooden Structures" d) retningslinjer for bæredygtig byudvikling. Disse retsakter træder i kraft senest den 31. marts 2023. Som følge af flere grønne pilotprojekter skal mindst 22 000 m² forsøgsbygninger renoveres med henblik på i gennemsnit at opnå en reduktion på 30-60 % af primærenergiforbruget som defineret i Kommissionens henstilling (EU) 2019/786 om bygningsrenovering. Delforanstaltningen skal være afsluttet senest den 30. september 2025. B.1.3.2. Delforanstaltning 2: Værktøjer til fremme af koordinering af bygningsrenovering og teknisk bistand Formålet med denne delforanstaltning er at skabe redskaber, der kan lette koordineringen af bygningsrenoveringer og den tekniske bistand. Delforanstaltningen består af oprettelsen af kompetencecentret for bygningsrenovering (senest den 31. december 2022) og tre digitale værktøjer som følger: 1) digitale metodologiske værktøjer (til forberedelse af investeringsprojekter, tekniske standardspecifikationer for projektering og entreprisearbejder) til planlægning af grønne og innovative energieffektivitetsforanstaltninger i renoverede bygninger

2) operationalisering og levering af tjenester til to informationssystemer til forvaltning af bygningsdata og bygningsrenoveringsprojekter. Delforanstaltningen skal være afsluttet senest den 30. september 2025. B.1.3.3. Delforanstaltning 3: Fremme af udbuddet af byggevarer og -tjenester, der fremskynder renoveringen af bygninger Formålet med denne delforanstaltning er at skabe et lokalt marked for produktion af standardiserede modulære strukturer af organiske materialer og at yde støtte til virksomheder til at opbygge produktionskapaciteten for trætekniske materialer og byggekomponenter, der anvendes til grøn renovering af bygninger. Under denne delforanstaltning ydes der støtte til små og mellemstore virksomheder i bygge- og anlægssektoren, træindustrien og fremstillingsindustrien. Som følge af denne støtte skal produktionslinjer med modulopbyggede strukturer fra produktion af organisk materiale med en kapacitet på 750,000 m²/år gøres operationelle. Delforanstaltningen skal være afsluttet senest den 31. december 2024. B.1.3.4. Delforanstaltning 4: Støtte til hurtigere renovering af bygninger i overensstemmelse med ajourførte standarder for renovering af bygninger Formålet med denne delforanstaltning er at yde støtte i form af en kompensation svarende til 30 % af renoveringsarbejdet til de bygningsejere, der har renoveret bygninger (der opnår energieffektivitetsklasse A eller B) i overensstemmelse med de nye renoveringsprincipper. Som følge af denne støtte skal mindst 1 290 000 m² af 860 ejendomme med flere lejligheder renoveres med henblik på i gennemsnit at opnå en reduktion på 30-60 % af primærenergiforbruget som defineret i Kommissionens henstilling (EU) 2019/786 om bygningsrenovering ved hjælp af grønne renoveringsprincipper (bæredygtige, innovative, hurtigere, A-B) eller andre foranstaltninger end anvendelse af modulære strukturer for at opnå energieffektivitetsklasse A. Delforanstaltningen skal være afsluttet senest den 30. juni 2026. B.1.4. Investering 4: "Øget evne til at absorbere drivhusgasser" Formålet med denne investering er at reducere drivhusgasemissionerne fra tidligere drænede og ødelagte tørvemoser ved at genbefugte de pågældende områder og dermed skabe gunstige betingelser for biodiversitet i disse habitater og øge optag af drivhusgasser, samtidig med at der udføres visse begrænsede økonomiske aktiviteter. I forbindelse med denne investering skal der udformes og gennemføres foranstaltninger til genopretning af vandstanden, genoprettelse af god landbrugs- og miljømæssig stand og indførelse af et overvågningssystem, hvor det er nødvendigt. For at have den mindst negative indvirkning på det rehabiliterede levested er det nødvendigt at regulere vandsystemet, og derfor skal der udformes og installeres særlige hydrotekniske strukturer, såsom justerbare tærskelværdier, for at give landbrugerne mulighed for at regulere vandstanden i det forvaltede område selv og opretholde det gennemsnitlige årlige vandniveau i forhold til tørvejordens overflade, dvs. ikke dybere end 10-20 cm. De berørte aktører skal modtage rådgivning og uddannelse. Når investeringen er gennemført, forventes ansøgerne at opfylde deres løbende forpligtelser med hensyn til vedligeholdelse af tørvebundsarealer, der er genvædet, ved at modtage godtgørelser i den nye programmeringsperiode under den foranstaltning, der er fastsat i Litauens strategiske plan for landbrug og udvikling af landdistrikter 2023-2027. I de pågældende områder kan økonomiske aktiviteter, der ikke skader bevarelsen af det genoprettede vådområde, tillades. Udvælgelsen af en økonomisk aktivitet foretages fra sag til sag under hensyntagen til områdets særlige karakteristika og de miljømæssige begrænsninger, der er forbundet hermed. I forbindelse med denne investering foretages følgende: 1) reguleringsmæssige ændringer med henblik på at gøre de nationale rammebestemmelser for identifikation af beskadigede tørveområder operationelle og senere forvalte