•?,. 
3:', 
I ?-'\-
\: »^ 
,*-,^« KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 03.09.1997 
KOM(97) 335 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
OM 
VURDERING AF TEDIS-PROGRAMMET 
(TRADE ELECTRONIC DATA INTERCHANGE SYSTEMS) 
i i*^ 

I. INDLEDNING 
Denne meddelelse er i overensstemmelse med Rådets afgørelse om iværksættelse 
af anden fase af TEDIS-programmet (Trade Electronic Data Interchange 
Systems), som kræver en uafhængig vurdering efter programmets afslutning med 
henblik på at vurdere og berette om, i hvor stort omfang programmets 
målsætninger er realiseret. 
Vurderingsopgaven blev tildelt efter et offentligt udbud. Kontrakten blev tildelt et 
konsortium ledet af firmaet Ernst & Young. Denne rapport blev i juni 1996 
forelagt det rådgivende udvalg for TEDIS (CCT), som er nedsat i henhold til 
Rådets afgørelse med henblik på at rådgive Kommissionen om foranstaltninger, 
der skal gennemføres under programmet. Man kan få indblik i den samlede 
rapport hos sekretariatet for GD III/B/2 (+32 2 296 70 19). 
II. BAGGRUNDEN FOR TEDIS-PROGRAMMET 
1. TEDIS-programmet blev iværksat i to faser i slutning af 1980'erne for at fremme 
elektronisk dataudveksling (EDI), udvikle ensartede europæiske standarder for 
EDI, udnytte EDI's muligheder som et middel til at forbedre 
konkurrencedygtigheden, skabe grundlaget for sammenhængende retlige rammer 
for EDI, behandle (stadigt mere presserende) sikkerhedsspørgsmål, samt for at 
udbrede kendskabet til og lette mulighederne for videnformidling mellem 
europæiske virksomheder. 
2. Fase I løb fra 1988 til 1989 og havde et budget på 5,3 mio. ECU. De to vigtigste 
mål var at koordinere udviklingsarbejdet med EDI-systemer til handelsdata og at 
informere potentielle brugere og europæiske hardware- og softwareproducenter. 
Den endelige rapport om denne fase gav udtryk for, at programmet havde 
påbegyndt en proces, som måtte have lov til at udvikle sig fuldt ud, hvis den 
skulle være vellykket. Derfor blev fase II iværksat i 1991 og løb fra 1991 til 1994 
med et budget på 25 mio. ECU. Formålet var at sikre, at indførelsen af EDI-
sy stemer sker på en optimal måde af hensyn til sådanne systemers 
samfundsøkonomiske betydning, og at tilvejebringe de midler, som en optimering 
på fællesskabsniveau kræver. EFTA-landene har bidraget betydeligt til 
udformning, ledelse og finansiel støtte af TEDIS-programmet. 
III. VIRKNINGEN AF TEDIS-PROGRAMMET (FASE II) 
3. EU- og EFTA-midler til afsluttede projekter beløb sig til ca. 25 mio. ECU, og en 
undersøgelse af bidrag fra det private erhvervsliv tyder på investeringer på ca. 40 
mio. ECU. Der blev gennemført i alt 179 projekter, og der blev produceret to 
CD'er, "TRI-EDI" og "EDI & ISDN for the Global Information Society". Mere 
end 400 organisationer var direkte involveret i projekterne som kontrahenter. Da 
programmet skulle være markedsorienteret og opfylde den private sektors behov, 
blev der indkaldt forslag til projekter i stedet for tilbud. Der blev indkaldt forslag 
Rådets afgørelse 91/385/EØF af 22.7.1991 (EFT nr. L 208 af 30.7.1991) 
2(3 
7 gange i løbet af programmet, og der indkom i alt 823 forslag. Sagkyndige, som 
var udpeget af de nationale repræsentanter, vurderede, hvilke forslag der skulle 
videresendes til det rådgivende udvalg. Der blev udvalgt forslag både fra enkelte 
og grupper. 22% af forslagene modtog støtte. 
Der blev udgivet årlige beretninger, produceret to CD-ROM og afholdt en 
"midtvej skonference" i Bruxelles i 1993 med omfattende deltagelse af 
repræsentanter fra industrien, Kommissionen og CCT med henblik på at udbrede 
programmets resultater og for at udbrede kendskabet til EDI. De 44 centre for 
opmærksomhedsskabende foranstaltninger vedrørende EDI i medlemsstaterne og 
EFT A-landene har bidraget til at udbrede kendskabet til EDI i Europa. Inden for 
erhvervslivet havde 23% af en gruppe tilfældigt udvalgte virksomheder i det 
mindste nogen kendskab til TEDIS-programmet. Ca. 80% af de adspurgte 
(herunder både brugere og ikke-brugere af EDI) vidste mere om EDI nu end for 5 
år siden. TEDIS' støtte til Edifact Board for Vesteuropa, til grupper, som arbejder 
med udvikling af Edifact-meddelelser, samt til migrationsprojekter har bidraget til 
anerkendelsen af Edifact som den globale handelsstandard. Der blev udviklet ca. 
200 meddelelser inden for alle forretningsområder i programmets løbetid. 
TEDIS støttede initiativer inden for telekommunikation som f.eks. 
sammenkobling og EDI-registrering. Foranstaltningerne var fokuseret på 
forbindelserne mellem EDI og ISDN. Netværksleverandører oplyste, at EDI's 
andel af omsætning steg med ca. 25% om året i de seneste fem år. Det er dog 
sandsynligt, at de fulde fordele først viser sig på mellemlangt eller langt sigt. 
Retlige spørgsmål, som skal afklares i forbindelse med udvikling af EDI på tværs 
af grænserne, blev behandlet, og der blev udviklet midler til at finde løsninger, 
f.eks. en henstilling fra Kommissionen om de retlige aspekter af elektronisk 
dataudveksling, som omfatter en europæisk EDI-standardkontrakt. En 
undersøgelse (EDICON Consolidation Study) om harmonisering af love og regler 
gik ind for så lidt ny lovgivning som muligt med henvisning til 
subsidiaritetsprincippet og vanskelighederne med at lovgive på et område, hvor 
teknologien hele tiden ændrer sig. Der blev lagt vægt på behovet for åbne EDI-
multitjenestemiljøer samt. nye EDI-områder. Der blev forsket i 
sikkerhedsspørgsmål, hvilket førte til pilotprojekter, som anvendte internationale 
sikkerhedsstandarder. Projekter med deltagelse af forskellige sektorer bidrog til at 
fremme initiativer på tværs af lande- og branchegrænser og til at udvikle 
virksomhedspartnerskaber. 
Ca. 75% af projektaktiviteterne fortsættes, selv om de ikke længere støttes af 
TEDIS; og 29% af et antal udvalgte konsortier, der specielt var dannet til at byde 
på TEDIS-projekter, fortsatte samarbejdet, selv efter at deres ansøgning om 
TEDIS-støtte var blevet afvist. EDI-standarder er nært forbundet med 
forretningsprocedurerne, og enighed om formatet og anvendelsen af EDI mellem 
organisationer samt i og blandt sektorer fører til en harmonisering af 
datastrømmene i EU. Det bidrager til at fjerne barrierer, som forhindrer, at 
organisationer kan kommunikere effektivt, og til en integrering af europæiske 
organisationer. 
94/820/EF af 19.10.1994 (EFT nr. L 338/98 af 28.12.1994) 
4 
IV. SAMMENFATNING AF VURDERINGEN 
7. Programmets samlede aktivitetsområde blev af vurderingsgruppen betegnet som 
ambitiøst og bredt, samt afspejlede en strategi, som gik ud på at iværksætte en 
række beslægtede initiativer på flere fronter. Aktivitetsområderne blev anset for 
passende i forhold til behovene på det tidspunkt, hvor programmet blev iværksat. 
Programmets overordnede mål gav mulighed for fleksibilitet, og derved fik 
programmet en værdifuld tilpasningsevne, som gjorde det muligt at ændre 
aktiviteterne i takt med ændrede politiske, teknologiske eller markedsforhold. Det 
gjorde dog også en effektiv projektledelse vanskeligere. Generelt anses 
programmet for at have været godt ledet. Den valgte fremgangsmåde skabte 
rammerne for en god blanding af praktiske implementeringsprojekter og 
forskningsproj ekter. 
8. Der er udpeget visse områder med god praksis. I fasen projektudvælgelse modtog 
forslagsstillerne ikke-tekniske specifikationer og fik vejledning om indholdet i 
deres forslag, så disse svarede til vurderingskriterierne; og medlemmerne af 
vurderingspanelerne havde forskellige faglige kvalifikationer (akademiske, 
industrielle, tekniske), og panelerne blev opfordret til at komme med forslag om 
vurderingsprocessen. I fasen overvågning og vurdering gjorde anvendelsen af 
innovativ informationsteknologi fra starten af programmet det muligt for 
projektmedarbejdere at få information om andre programmer, så der blev 
mulighed for gensidig inspiration, samtidig med at det var et virkningsfuldt 
værktøj til overvågning og udbredelse. I forbindelse med fasen projektkonklusion 
og udbredelse søgte "kontakt-kontrahenter" inden for og uden for programmet at 
involvere mellemled inden for erhvervslivet, såsom brancheforeninger med 
henblik på at optimere udbredelsen. Kontrahenterne blev opfordret til at lave et 
kort resume, hvori de vigtigste resultater af deres projekt var beskrevet, til større 
udbredelse blandt lægfolk. 
9. Der blev dog også udpeget områder, hvor der kunne være sket forbedringer. 
Tættere overvågning og vurdering af projekter ville have sikret, at projekter kørte 
tilfredsstillende samt at resultaterne ville være af tilstrækkelig god kvalitet. 
Projektmedarbejderne kunne have været understøttet af vurderingseksperter og 
CCT-medlemmer med hensyn til den tekniske gennemgang. Det ville have været 
nyttigt, at få et bedre overblik over, hvem "klienten" i projektet var, så 
aktiviteterne blev fokuseret bedre, og der fandt passende gennemgange sted. 
Større udbredelse af projektresultater til andre uden for programmet eller 
involveret i andre programmer anbefales. 
10. Vurderingseksperterne anbefalede, at overveje tre ideer nærmere med 
henblik på at bygge videre på de resultater, som er opnået i løbet af TEDIS-
programmets løbetid, samt at fjerne de sidste hindringer for anvendelsen af EDI. 
Fremmeise af en effektiv dataoverførsel mellem den offentlige og den private 
sektor kunne i givet fald supplere ID A-programmet og føre til større administrativ 
og økonomisk effektivitet; små og mellemstore virksomheders 
konkurrencedygtighed bør fremmes via målrettet bistand til firmaer, der er i stand 
til at drage fordel af indførelsen af teknologi; og endelig bør forhindringerne for 
indførelse af EDI på europæisk plan fjernes. Der bør fokuseres på retlige samt 
standardiserings- og sikkerhedsspørgsmål. 
V. KOMMISSIONENS HOLDNING TIL VURDERINGSRAPPORTEN 
Kommissionen er tilfreds med vurderingsrapportens resultater, eftersom det 
bekræftes, at TEDIS-programmet generelt var godt planlagt og ledet og har haft 
en positiv virkning på kendskabet til og brugen af EDI i Europa. Kommissionen 
erkender, at der er områder, som kunne have været forbedret, som 
vurderingseksperterne har foreslået. Det gælder især: 
11. Manglende fokus: Programmets aktivitetsområde var ambitiøst og forsøgte at 
dække en bred sektor med ret begrænsede midler. Skønt de udvalgte 
aktivitetsområder var passende, var det på grund af manglende finansielle midler 
hverken muligt at udforske særlige prioritetsområder grundigt eller at opnå meget 
synlige resultater. 
Der har ikke været så stor fokus på små og mellemstore virksomheder, som det 
oprindeligt var planlagt i Rådets beslutning. Størrelsen af de investeringer, der er 
nødvendige for at indføre EDI-systemer, gør dem for dyre for små og mellemstore 
virksomheder. Kommissionen er enig i, at der bør gennemføres yderligere 
foranstaltninger for at sætte gang i små og mellemstore virksomheders indførelse 
af teknologi. 
12. Mangel på kritisk masse: TEDIS skulle dække så bredt et markedsspektrum som 
muligt og forsøgte at imødekomme forskellige brugergruppers behov ved at 
fremme udviklingen af ca. 200 EDI-meddelelser til handelstransaktioner samt 
migrationen fra enkeltsystemer til "standardprofiler". Der blev startet en hel 
masse små projekter med forskellige mål, og mange ideer blev ikke integreret 
eller udnyttet fuldt ud. Forskelle i virksomhedsopbygning og datastrømme 
mellem sektorer førte til en fragmenteret udvikling af software-systemer til EDI. 
Herved blev udviklingen af en "kritisk masse", som er nødvendig for en udbredt 
anvendelse af god praksis, forsinket. Da det således ikke lykkedes at skabe 
stordriftsfordele, var IT-industrien ikke tilstrækkelig interesseret i markedet til at 
udvikle tilgængelige, omkostningseffektive og kommercielt bæredygtige 
software-løsninger. 
13. Utilstrækkelig gensidig inspiration: Det var ikke let at etablere effektive rammer 
for gensidig inspiration på grund af det brede aktivitetsområde og det store antal 
projekter under programmet, selv om dette kunne have peget på fælles interesser 
inden for projekter henvendt til forskellige markedsnicher, og derved ført til 
unikke løsninger. Forretningsverdenen ændrer sig desuden hele tiden, og der var 
en bemærkelsesværdig teknologisk vækst, som talte til fordel for innovative 
løsninger, hvilket der ikke blev taget tilstrækkeligt hensyn til. Et bedre samspil 
med forsknings- og udviklingsprojekter, omhyggelig udvælgelse af teknologiske 
processer og jævnlig gennemgang af arbejdsprogrammerne for FTU-aktiviteter 
ville have givet mulighed for at tilpasse og målrette teknologien, så den opfyldte 
markedets behov. 
14. Programmet stimulerede udviklingen af standardiserede EDI-løsninger via 
udvikling af de retlige rammer for elektroniske handelstransaktioner, behandling 
af sikkerhedsspørgsmål samt fremme af en mere udbredt anvendelse af EDI i 
Europa ved hjælp af opmærksomhedsskabende foranstaltninger og internationalt 
samarbejde. Resultaterne af det internationale samarbejde om TEDIS-programmet 
har især bidraget til udformningen af Kommissionen politik vedrørende 
elektronisk handel i G7-projektet "En global markedsplads for SMV", CEC-EU-
forummet for informationssamfundet og handlingsplanen for 
informationssamfundet for middelhavsområdet. 
15. I juni 1995 blev WEEB (Edifact Board for Vesteuropa), hvis sekretariat 
oprindelig modtog støtte under TEDIS-programmet, overført fra Kommissionen 
til CEN og skabte derved grundlaget for oprettelsen af EBES (European Board for 
EDI Standards). EBES støtter og gennemfører standardisering og projekter 
vedrørende EDI og elektronisk handel. 
16. Det blev dog påpeget, at programmet kunne have haft en endnu større virkning på 
det europæiske marked, hvis det havde haft mere sigte på tilbundsgående analyse; 
hvis der havde været passende foranstaltninger til at styrke nogle fa, men særlige, 
veldefinerede områder med høj prioritet; hvis der havde været tilstrækkelige 
midler til at nå en kritisk masse af EDI-brugere og dermed en bæredygtig EDI-
kultur på markedet; samt hvis der havde været bedre forbindelser til forsknings-
og udviklingsinitiativer, både med hensyn til at målrette forsknings- og 
udviklingspolitik og -aktiviteter mod de behov, der opstår på markedet samt med 
hensyn til fuldt ud at udnytte og udbrede programmets resultater på det 
europæiske marked. 
VI. PLANER FOR FREMTIDEN 
17. Kommissionen overvejede rapportens anbefalinger i forbindelse med rammerne 
for elektronisk handel, der er væsentlig for europæisk industris konkurrenceevne 
på verdensmarkedet og for jobskabelsen. Elektronisk handel, som drives frem af 
globaliseringen og informationsteknologien, har allerede ført til strukturændringer 
inden for industri- og tjenestesektorerne, og anses derfor for at være en hjørnesten 
i informationssamfundets industripolitik. 
18. Elektronisk handel drejer sig om et samspil mellem teknologiske, 
standardiserings- og retlige spørgsmål. Kommissionen har erkendt dette og er 
derfor ved at tilpasse sine instrumenter og aktiviteter til denne situation. 
Kommissionen har allerede vedtaget en meddelelse til Rådet, Parlamentet, Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget med titlen "Et europæisk 
initiativ inden for elektronisk handel" . De vigtigste elementer i dette europæiske 
initiativ er: 
Lettere adgang til det globale marked, herunder infrastruktur, teknologi og 
tjenester, som sikrer global interoperabilitet i et konkurrencepræget miljø. 
Tilpasning af planer for forsknings- og udviklingsarbejde inden for informations-
og kommunikationsteknologi, som fokuserer på behovene inden for området 
elektronisk handel, skal sikre bred adgang til letanvendelige nøgleteknologier og 
-systemer. 
KOM(97) 157 
Udvikling af sammenhængende retlige rammer for elektronisk handel, som 
omfatter spørgsmål vedrørende det indre marked, ophavsret, digitale 
underskrifter, sikre elektroniske betalinger, datasikkerhed, forbrugerbeskyttelse, 
beskyttelse af privatlivets fred og kommerciel kommunikation. 
Opmuntring til udvikling af europæiske standarder og offentliggjort anvendelse af 
elektronisk handel. 
Fremme af brugen af euroen inden for elektronisk handel. 
Fremme af et gunstigt erhvervsklima, som vil skabe øget kendskab og tillid til 
elektronisk handel, og som opmuntrer til den størst mulige udbredelse af god 
praksis. 
Deltagelse i en international dialog, herunder med regeringer og erhvervsliv, med 
henblik på at nå globale løsninger. 
19. I denne sammenhæng er spørgsmålet om standardisering særlig vigtigt, da der 
opstår nye ideer og behov, som forudsætter gensidigt kompatible tekniske 
løsninger. Eksempler herpå er f.eks. "light-EDI", systemer til genkendelse, 
forretningsmæssig registrering og certificering af partnere inden for elektronisk 
handel, fortegnelser, og udviklinger vedrørende "betroede tredjeparter". 
20. Som en del af det europæiske initiativ inden for europæisk handel, og som 
angivet i Kommissionens meddelelse til Rådet og Parlamentet "Europas 
indfaldsvinkel til standardisering og det globale informationssamfund" og i 
henhold til Rådets (industriministrene) afgørelse, forbereder Kommissionen i 
øjeblikket en rapport om standardisering inden for elektronisk handel. Denne 
rapport undersøger standarder og specifikationer inden for elektronisk handel, og 
om der i forbindelse med standarder findes hindringer for udvikling af nye 
tjenester, især elektronisk handel, som bygger på informations- og 
kommunikationsteknologi, endvidere udpeges de vigtigste områder, hvor der er 
mangel på interoperabilitet, og der gives anbefalinger om yderligere 
aktivitetsområder. 
21. Kommissionen vil også behandle anbefalingen om at bygge videre på TEDIS-
programmets resultater ved at fremme en effektiv informationsudveksling mellem 
den private og den offentlige sektor. En meddelelse om IDA-progammets anden 
fase, som forberedes i øjeblikket, vil bl.a. foreslå, at IDA-programmets 
aktivitetsområde i givet fald udvides, så det omfatter grænsefladen mellem det 
private og det offentlige, og at IDA-programmets resultater i dets første fase skal 
danne grundlaget for at forbedre informationsudvekslingen mellem 
administrationerne og erhvervslivet. 
VII. KONKLUSION 
Kommissionen opfordrer Rådet og Parlamentet til at bemærke denne meddelelse, og 
særligt TEDIS-programmets resultater, der er beskrevet heri. 
8 

ISSN 0254-1459 
KOM(97) 335 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 02 
Katalognummer : CB-CO-97-328-DA-C 
ISBN 92-78-21858-8 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
*\