[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 13.6.2007

KOM(2007) 315 endelig

2007/0118 (CNS)

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

OM OPRETTELSE AF FÆLLESFORETAGENDET "CLEAN SKY"

(forelagt af Kommissionen) {SEK(2007) 773}{SEK(2007) 774}

BEGRUNDELSE

1. BAGGRUNDEN FOR FORSLAGET

Begrundelse og formål

Fælles teknologiinitiativer (FTI) introduceres i det syvende rammeprogram (FP7) som en måde, hvorpå der kan oprettes offentlige-private forskningspartnerskaber på EU-niveau. Fælles teknologiinitiativer er et udtryk for EU's stærke engagement i at koordinere forskningsindsatsen og dermed bidrage til at fastsætte mål for det europæiske forskningsrum og Europas konkurrenceevne.

De fælles teknologiinitiativer er først og fremmest et resultat af arbejdet i de europæiske teknologiplatforme (ETP). I nogle enkelte tilfælde har ETP opnået et så stort omfang, at det vil kræve mobilisering af store offentlige og private investeringer samt betydelige forskningsressourcer at gennemføre vigtige elementer i deres strategiske forskningsdagsordener. FTI foreslås som et effektivt middel til at opfylde disse ETP's behov.

I særprogrammet Samarbejde er der udpeget seks områder, hvor FTI eventuelt kunne være relevante: brint- og brændselsceller, luftfartsteknik og lufttransport, innovative lægemidler, indlejrede databehandlingssystemer, nanoelektronik og GMES (global miljø- og sikkerhedsovervågning).

Formålet med forslaget er at oprette fællesforetagendet CLEAN SKY som et offentligt-privat partnerskab, der kan fremme stærke forbindelser mellem forskellige organisationer og bygge videre på EU's forsknings- og udviklingskapacitet inden for luftfartsteknik og lufttransport.

Prognoser for lufttrafikudviklingen i Europa viser, at den vil mere end fordobles over de næste 20 år i overensstemmelse med globale økonomiske krav og parallelt med voksende bekymring for miljøet og pres for at begrænse udledningen af skadelige gasser og støj.

Udvikling af et miljøvenligt lufttransportsystem er en forudsætning for en europæisk vækst, der bygger på og udnytter luftfartssektorens industrielle net, hvor forsyningskæden kan operere i et stort højteknologisk industriprogram i overensstemmelse med EU's initiativer som JET og ITER (fusion) og Galileo (satellitnavigation).

Clean Sky skal udvikle innovative teknologier med mindre miljøpåvirkning og fastsætte sociale og markedsbaserede teknologiske mål med konsekvenser for hele lufttransportsystemet. Det Europæiske Fællesskab vil deltage i og medfinansiere programmet for at bidrage til at nå disse mål.

Generel baggrund

Tidshorisonten inden for luftfartsteknik måles i tiår. Lufttransporten er vokset på grundlag af nyskabelser inden for de enkelte sektorer, der opfylder markedets krav uden at fokusere på transportens indvirkninger på miljøet.

Det er afgørende, at der snart kommer større transportteknologiske gennembrud, som kan sikre ren luft, hvis der skal gøres noget ved klimaændringerne, samtidig med at økonomisk vækst og socialt fremskridt fremmes. På grund af markedssvigt vil afhængigheden af markedsmekanismen imidlertid begrænse luftfartteknisk forskning og udvikling til under det optimale niveau set fra en socioøkonomisk synsvinkel. Som følge heraf står luftfartsteknikken over for store udfordringer:

- indvirkningen på miljøet er ved at blive en væsentlig begrænsning for mobilitetsudviklingen

- luftfartsindustrien har stor økonomisk og samfundsmæssig betydning og spiller en central rolle med hensyn til at sikre mobilitet, er præget af en høj forsknings- og udviklingsintensitet, er vigtig for handelsbalancen og beskæftiger højt kvalificerede medarbejdere

- flådens fornyelsescyklus giver rige muligheder for at udnytte rene teknologier i overensstemmelse med levering af forsknings- og udviklingsresultater før 2015

- nedbringelse af luftfartens indvirkning på klimaændringer, emissioner og støj er en prioritering, der kræver trinvise teknologiske ændringer, hvis det skal være muligt at nå de fastsatte mål for emissionsreduktionen og mindske miljøpåvirkningerne af produktets livscyklus

- luftfartsindustrien i EU står over for stærk konkurrence, og offentlig støtte til forskning og udvikling er altafgørende. USA's offentlige investeringer er omkring tre gange større end Europas. I det præsidentielle dekret for nylig fastlægges den første amerikanske forsknings- og udviklingspolitik inden for luftfartsteknik, og andre konkurrenter er ved at komme frem på markedet

- det er berettiget at anvende offentlige indgreb til at takle markedssvigt, der hæmmer investering i forskning og udvikling inden for luftfartsteknik på grund af lange tidshorisonter, den positive eksterne virkning af forskellen mellem samfundsmæssigt og privat afkast samt den negative eksterne virkning af samfundets miljøomkostninger.

Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører

Ingen.

Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål

En politik, der har til formål at stimulere forskning og udvikling i luftfartssektoren, og som fører til miljøeffektive luftfartøjer, er et led i en bredere strategi, der skal nedbringe luftfartens indvirkning på klimaet. En stimulering af forskning i og udvikling af luftfartsteknik supplerer foranstaltninger som Kommissionens ordning for handel med emissionskvoter. Det Europæiske Fællesskab har gjort luftfartsteknik til et af sine prioriterede forsknings- og udviklingsområder med den ambition at minimere luftfartøjers miljøpåvirkning og forbedre den lokale luftkvalitet og støjforholdene omkring lufthavne samt sundhed og livskvalitet.

Luftfartsteknisk forskning og udvikling vil bidrage til gennemførelsen af EU's strategiske mål i henhold til den nye Lissabon-strategi. Mere miljøvenlige luftfartsteknologier er i overensstemmelse med og vil bidrage til EU's politik for øget mobilitet i et udvidet EU, hvilket er særligt vigtigt for tiltrædelsesstaterne med deres hurtigt voksende trafik.

En politik, der sigter mod trinvise ændringer i ren lufttransport og kan indføres hurtigst muligt, vil bidrage til at forbedre velfærd og levevilkår på en bæredygtig måde for nuværende og fremtidige generationer i EU.

Det foreslåede initiativ er en del af en bred og ambitiøs fællesskabsstrategi, der sigter mod at takle innovationsefterslæbet, og som bl.a. omfatter forslaget om etablering af et Europæisk Teknologisk Institut. Det Europæiske Teknologiske Institut sigter mod at integrere uddannelse, forskning og erhvervsliv og give eksisterende netværk nye forvaltningsmodeller til yderligere at integrere deres aktiviteter.

2. HØRING AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSE

Høring af interesserede parter

Høringsmetoder, hovedmålgrupper og respondenternes overordnede profil

Der blev afholdt regelmæssige høringer mellem Kommissionen og interessenter med oplæg til medlemsstater og stater, der er associeret til rammeprogrammet (nationalstater - NS) om Clean Skys tekniske indhold og forvaltningsstruktur.

Sammenfatning af svarene og af, hvordan der er taget hensyn til dem

Ved at inddrage Kommissionens tjenestegrene, interessenter, nationalstater og det samfundsøkonomiske og miljømæssige panel (S-E&E) indkom der regelmæssigt bemærkninger og bidrag vedrørende det tekniske indhold, forvaltningen og de lovgivningsmæssige aspekter af Clean Sky.

Kommissionen har taget hensyn til de bemærkninger, der blev fremsat i den endelige rapport fra S-E&E-panelet. Der blev i forslaget til forvaltningsstruktur taget hensyn til rapportens resultater.

Indsamling og udnyttelse af ekspertise

Relevante videnskabelige områder/eksperter

Der er ved udarbejdelsen af S-E&E-konsekvensanalysen og den indledende undersøgelse af forvaltningsstrukturen for Clean Sky gjort brug af ekstern ekspertise.

Metodevalg

S-E&E-panelet mødtes to gange i Kommissionens lokaler, hvor der var tilrettelagt en høring med interessenter fra branchen med henblik på en mere tilbundsgående analyse af særlige spørgsmål. Panelets ordfører(e) udarbejdede panelets rapport under inddragelse af alle panelmedlemmer.

Panelet, der skulle vurdere forvaltningsstrukturen, modtog udkastet til forslag fra branchen sammen med et mandat fra Kommissionen.

Væsentligste organisationer/eksperter, der deltog i høringen

S-E&E-panelets repræsentanter blev udpeget af NS. Analysen af forvaltningsstrukturen for Clean Sky blev foretaget af to eksperter med høje ledelsesposter i fællesforetagendet JET.

Sammenfatning af modtaget og anvendt rådgivning

Der blev ikke henvist til eventuelt alvorlige risici med uoprettelige følger.

S-E&E-panelet rådede indledningsvis til at øge sammenhængen og grænsefladerne mellem de tekniske områder, videreudvikle den makroøkonomiske analyse for Clean Sky og styrke forvaltningsstrukturen. Panelet bekræftede ved den anden vurdering, at henstillingerne var blevet fulgt.

Forvaltningsundersøgelsen afdækkede vigtige spørgsmål, der skulle overvejes om Clean Skys forvaltningsstruktur, og disse blev medtaget i det endelige forslag.

Offentlig adgang til ekspertråd

Panelrapporterne blev gjort tilgængelige for interessenterne og blev forelagt og drøftet på møder med NS.

Konsekvensanalyse

Forskellige faktorer var hovedkriterierne for vurderingen af de politiske løsningsmodeller:

- investeringens omfang og tidspunkt

- kontinuitet og sammenhæng

- gearing af private og offentlige midler

- kritisk masse af deltagere og tværfaglig tilgang

- samordning og integration blandt deltagere

- forvaltningsstrukturens effektivitet

- højt teknologisk modenhedsniveau.

Den første løsningsmodel, der blev overvejet, var "ingen EU-foranstaltning" (nationalt eller EU). En sådan mulighed må forkastes, da flere former for markedssvigt gør det umuligt kun at satse på markedsmekanismer, hvis man skal opnå de væsentlige nyskabelser, der er nødvendige for at få grønnere luftfartøjer. En tilgang uden EU, hvor F&U-støtten kun ydes på nationalt plan, er ikke egnet, da omfanget af forskningsdagsordenen for at gøre luftfartøjer mere miljøvenlige ligger ud over de enkelte medlemsstaters kapacitet, både hvad angår finansiel forpligtelse og forskningskapacitet. Nationale forsknings- og udviklingspolitikker spiller en vigtig rolle med hensyn til at supplere et EU-program til fremme af udviklingen af rene lufttransportteknologier, men kan ikke træde i stedet for en indsats på EU-plan.

Den anden løsningsmodel er at forlade sig på mellemstatslige ordninger som "EUREKA". Det giver imidlertid ikke det nødvendige budget og den fornødne tidsramme, som kan stå mål med de store teknologiske og kommercielle risici, der hæmmer private investeringer i udvikling af miljøvenlig luftfartsteknologi. Det er ikke tilstrækkeligt til at fremskynde udvikling og indførelse af grønne lufttransportteknologier af almen fællesskabsinteresse.

Den tredje mulighed er at bruge traditionelle rammeprograminstrumenter udformet til at stimulere upstream-forskning og målrettet downstream-forskning til grundforskning og validering på system- eller delsystemniveau. Disse instrumenter er imidlertid ikke optimale, når det gælder om at fremskynde udviklingen af rene lufttransportteknologier til tidligste anvendelse, som kræver demonstration af fuldstændige systemteknologier (dvs. integration og demonstration af et system af systemer). En almindelig individuel forskningssamarbejdsforanstaltning vil ikke have det tilstrækkelige omfang og samordningsniveau til at forfølge et sådant mål på grund af:

- opsplitning af F&U-indsatsen på adskilte projekter

- manglende nødvendig integration og samordning mellem deltagerne

- manglende mulighed for validering på det relevante teknologiske adgangsniveau

- manglende juridisk og forvaltningsmæssig struktur, der kan sikre det nødvendige lederskab.

Udviklingen af individuelle demonstratorer vil ikke give de samme miljøfordele som en integreret strategi. Uden offentlig støtte vil industrien udvikle nye produkter efter en strategi, der begrænser virkningerne af markedssvigt. Omkostningseffektivitet ville blive hoveddrivkraften, og miljøvenlighed en supplerende fordel og ikke en prioritering. Timing er et centralt problem over for konkurrence og flådefornyelse; usikkerheden ved at indarbejde resultater fra selvstændige projekter i produktudviklingen ville være høj, hvis der anvendes en fragmenteret strategi; de miljømæssige fordele ville blive forsinket, da væksten i trafikken overstiger den hastighed, hvormed der sker teknologiske forbedringer. Det betyder, at emissioner og støj som følge af luftfart ville vokse med en højere hastighed i 3-4 år mere, end hvis der blev anvendt et fælles program. Den fragmenterede strategi vil forsinke gennemførelsen af resultater og realiseringen af samfundsmæssige fordele. En ekstra ulempe for samfundet er tabet af konkurrenceevne i den europæiske luftfartsindustri, hvilket vil få følger for jobskabelse og levestandarder.

Den foreslåede løsningsmodel går ud på at oprette et fællesforetagende til at forvalte Clean Sky-aktiviteter med ambitiøse forsknings- og teknologidagsordener, hvilket kræver store offentlige og private investeringer på EU-plan. Clean Sky anses for at være en passende løsningsmodel, hvis der skal tages et stort skridt fremad mod gennemførelsen af ACARE's strategiske forskningsdagsorden vedrørende miljø. Branchen understreger i sit forslag, at Clean Skys miljømål er så ambitiøse, at de kræver, at teknologiske gennembrud valideres hurtigere end i det sædvanlige F&U-tempo. Clean Sky implementerer en innovativ, tværfaglig strategi og kommer til at dække hele det luftfartsteknologiske spektrum og sikre integration af nye komponent-, system- og luftfartøjsteknologier, validering og demonstration heraf i stor skala og vil således danne grundlaget for at lancere innovative miljøvenlige produkter med en acceptabel risiko.

Det fælles teknologiinitiativ Clean Sky vil få betydelige positive indvirkninger på mange områder:

- mindre miljøpåvirkninger fra luftfarten på globalt plan

- øget effektivitet i luftfarten

- øget passagertilfredshed og højere mobilitet

- styrket konkurrenceevne for den europæiske flyindustri og luftfart gennem bæredygtig udvikling.

Industriens investeringer er meget høje, hvilket sikrer, at resultaterne bliver udnyttet. Clean Sky skal bidrage til at skabe økonomisk vækst i Europa på makroøkonomisk plan. Da væksten i lufttransportefterspørgslen er større end i mange andre sektorer, er bidraget voksende. Bidraget til beskæftigelsen er også højt; således arbejder 3 mio. EU-borgere i denne sektor. Derfor vil Clean Sky have en positiv virkning på hele Europas økonomi. Renere og mindre larmende luftfartøjer vil afhjælpe ulemperne ved væksten i lufttrafikken. Kort sagt:

- Clean Sky har den kritiske masse og tværfaglige tilgang, da det dækker hele spektret af teknologier, som er nødvendige for at fremskynde udvikling og sikring af væsentlige fremskridt for at gøre lufttransporten mere miljøvenlig. Et forskningssamarbejdsinstrument vil på grund af opsplitning ikke kunne nå den kritiske masse og tværfaglighed, der er nødvendig for at opfylde målene.

- Forvaltningen af Clean Sky sikrer integration og samordning mellem de forskellige aktiviteter og kan udnytte stor- og samdriftsfordele i luftfartsforskning og -udvikling og dermed skabe synergieffekter mellem deltagerne. En EU-foranstaltning, der kun bygger på rammeprogrammet, vil ikke give samme muligheder.

- Clean Sky skal udvikle og drive flere demonstratorer til at validere teknologier på et højt teknologisk adgangsniveau og således fremskynde tidspunktet for ny produktudvikling.

3. FORSLAGETS RETLIGE ASPEKTER

Resumé af forslaget

Forslaget består af en rådsforordning om oprettelse af fællesforetagendet Clean Sky.

Retsgrundlag

Artikel 171 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.

Subsidiaritetsprincippet

Subsidiaritetsprincippet finder anvendelse, for så vidt som forslaget ikke hører ind under Fællesskabets enekompetence.

Målene med forslaget kan ikke opfyldes på tilfredsstillende vis af medlemsstaterne af følgende årsager:

- Luftfartsindustrien er global. Lufttransportens grænseoverskridende karakter indebærer, at der skal opfyldes verdensdækkende certifikationsstandarder i forbindelse med sikkerhed og sporbarhed, som bygger på innovation. Som sådan kan nye teknologier ikke holdes på nationalt plan. Forskellige forsknings- og udviklingsnicher i de enkelte medlemsstater medfører, at det teknologiske grundlag, hvor innovation kan takles i skalaen "system af systemer", er på europæisk niveau.

- Lufttransportens indvirkninger på miljøet er et globalt problem, som vedrører forskellige aspekter af lufttransportsystemet. De nødvendige ressourcer ligger ud over de midler, interessenter i de enkelte medlemsstater har til rådighed. Det styrings- og samordningsniveau, der er nødvendigt for at nå målene i tide, kræver et internationalt projekt på EU-niveau.

- Den europæiske luftfartsindustri arbejder på et globalt, men begrænset marked. Dette bidrager til høje produktionsomkostninger og påvirker industriens kapacitet til at investere i teknologisk innovation.

Det er derfor nødvendigt at samle F&U-bestræbelserne på EU-niveau, og det samme gælder behovet for at nå en tilstrækkelig kritisk masse til at konsolidere innovationen.

En indsats på EU-plan vil af nedenstående grunde være et mere effektivt redskab til at nå målene med forslaget.

- F&U-indsatsen skal gennemføres på EU-plan. Gennemførelsen af teknologisk innovation og udvikling af demonstratorer i fuld skala skal samordnes inden for EU for at sikre den maksimale udnyttelse af de samfundsmæssige fordele i hele Europa og de økonomiske fordele gennem forsyningskæden. Denne samordning kan kun gennemføres under anvendelse af Fællesskabets retsforskrifter i henhold til Clean Sky.

- Det offentlige-private partnerskab, der er nødvendigt for at maksimere synergieffekten, som skal til for at sikre trinvise ændringer i miljøbelastende teknologier og give en passende løftestangseffekt på både EU-programmer og nationale programmer, er kun muligt på EU-plan.

Fællesskabsforanstaltningerne vil gøre det muligt at rationalisere F&U-programmerne. Den høje komplementaritet i de tekniske kvalifikationer vil medføre stordriftsfordele og øge sandsynligheden for at få udviklet teknologidemonstratorerne i rette tid.

S-E&E-analysen viser, at Clean Sky vil bidrage væsentligt til at nedbringe lufttransportens miljøpåvirkninger, sikre vækst i Europa og skabe nye job ved at forbedre industriens konkurrenceevne.

Den løsningsmodel, der er valgt til Clean Sky, kombinerer fordelene ved en udbredt teknologi- og knowhowbase med tilstrækkelig kritisk masse og skaber den nødvendige løftestangseffekt og en forvaltningsstruktur, der passer til opgaven.

Ud over Europa-Kommissionen vil 86 organisationer fra 16 NS tage del i de forvaltningsmæssige og tekniske aktiviteter i Clean Sky. Der vil komme flere organisationer til under udviklingen af Clean Sky.

Forslaget er derfor i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet.

Proportionalitetsprincippet

Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet af følgende årsager.

Clean Sky får ansvaret for forsknings- og udviklingsaktiviteter med fokus på lufttransportsystemets miljøpåvirkninger; en forsvarlig forvaltning af dette program er nødvendig for at sikre rettidig opfyldelse af målene. Fællesforetagendet er den enkleste organisationsform til forvaltningen af Clean Sky, da den gør det muligt at forene Europa-Kommissionen med den private sektor. Den planlagte forvaltningsstruktur for Clean Sky sikrer en passende grad af fleksibilitet og den reaktionshastighed, der er nødvendig for at nå de teknologiske mål, og giver samtidig den fornødne grad af gennemsigtighed og kontrol til at sikre hensynet til almenvellet.

Det samlede budget til Clean Sky anslås til 1,6 mia. EUR over syv år med en budgetudgiftsprofil. Dette beløb skal ses i lyset af de aktuelle F&U-udgifter i luftfartssektoren i Europa, de miljømæssige fordele, de potentielle afsmittende virkninger og fordelene i forbindelse med additionalitet.

Reguleringsmiddel

Foreslået middel: forordning

Andre midler vil ikke være hensigtsmæssige af følgende årsag:

- Oprettelsen af et foretagende, som Fællesskabet deltager i, kræver en rådsforordning.

4. BUDGETMÆSSIGE KONSEKVENSER

I det foreløbige budgetoverslag er der beregnet en EF-udgift på 47 mio. EUR i år 1, en stigende årlig udgiftsprofil, der topper med 140 mio. EUR i år 5, og et afviklingsbudget på 267 mio. EUR i år 6 og 7.

5. YDERLIGERE OPLYSNINGER

Simulering, pilotfase og overgangsperiode

Der har været eller vil være en overgangsperiode i forbindelse med forslaget.

Fornyet gennemgang/revision/udløbsklausul

Forslaget indeholder en klausul om fornyet gennemgang.

Forslaget indeholder en udløbsklausul.

Det fælles teknologiinitiativ Clean Sky

Teknologisk resumé

Clean Sky sigter mod at skabe et radikalt innovativt lufttransportsystem baseret på integration af avancerede teknologier og demonstratorer i fuld skala med det mål at nedbringe lufttransportens miljøpåvirkninger gennem reduktion af støj og gasemissioner samt forbedring af luftfartøjers brændstoføkonomi. Aktiviteten skal dække alle væsentlige flyvende segmenter i lufttransportsystemet og de tilgrundliggende teknologier i tilknytning hertil, der er afdækket i den strategiske forskningsdagsorden for luftfart, som blev udviklet af den luftfartsteknologiske platform ACARE.

Clean Sky vil blive bygget op omkring 6 forskellige tekniske områder, de såkaldte integrerede teknologidemonstratorer (ITD), hvor forundersøgelser og udvælgelse af arbejde vil blive udført efterfulgt af demonstrationer i stor skala på jorden eller under flyvning med henblik på at bringe innovative teknologier op på et modenhedsniveau, hvor de kan anvendes på en ny generation af "grønne luftfartøjer". Der vil blive etableret mange forbindelser for at sikre sammenhæng og dataudveksling mellem de forskellige ITD'er. De fleste af prøvestandene vil blive brugt af flere ITD'er i fællesskab. ITD'erne er:

1. ITD til det intelligente fastvingefly , der fokuserer på aktive vingeteknologier, som mærker luftstrømmen og tilpasser deres form som ønsket, samt på nye luftfartøjskonfigurationer, der sikrer en optimal indarbejdelse af disse nyskabende vingekoncepter.

2. ITD til det miljøvenlige regionalfly , der fokuserer på lavvægtskonfigurationer og teknologier, som anvender intelligente strukturer, støjsvage konfigurationer og integration af teknologi udviklet i andre ITD'er, såsom motorer, energistyring og nye konfigurationer.

3. ITD til det miljøvenlige rotorfly med fokus på innovative rotorblade og motorinstallation med henblik på støjreduktion, skrog med lavere luftmodstand, dieselmotor og elektriske systemer med nedsat brændstofforbrug og miljøvenlige flyvebaner.

4. ITD til bæredygtige og miljøvenlige motorer skal integrere teknologier for støjsvaghed og letvægts lavtrykssystemer, høj effektivitet, lav NOx og letvægtskerne samt nyskabende konfigurationer såsom åbne rotorer eller ladeluftkølere.

5. ITD til systemer til grønne operationer skal fokusere på udstyr og systemarkitekturer til fuldt elektriske luftfartøjer, varmestyring, kapacitet til "grønne" baner og flyvning samt forbedrede jordoperationer.

6. ITD til miljøvenligt design skal se på hele livscyklussen for materialer og komponenter med fokus på spørgsmål som optimal brug af råmaterialer, mindre brug af ikke-fornyelige materialer, naturlige ressourcer, energi, udledning af skadeligt spildevand og genvinding.

Et teknologisk evalueringsværktøj bliver det første fuldstændige integrerede værktøj i Europa, som kan skabe direkte forbindelse mellem avancerede teknologier, som stadig er under udvikling, og lokale eller globale miljøvirkninger i stor højde. Det skal behandle input både inde fra og uden for "Clean Sky-perimeteren" for at foretage miljømålinger og måle niveauerne for luftfartøjer, lufthavne og flyflåden.

Det teknologiske evalueringsværktøj vil gøre det muligt at vurdere antagelser, metoder og resultater på højt niveau og vil således udføre en overvågningsfunktion, så uafhængige eksterne eksperter og offentligheden kan vurdere deres validitet.

Da luftfartøjernes brændstoføkonomi også påvirkes af forvaltningsstrategien for flyveveje, skal Clean Sky oprette tætte forbindelser til SESAR-fællesforetagendet, der undersøger lufttrafikstyringsteknologier i overensstemmelse med Kommissionens initiativ for fælles luftrum. Disse forbindelser skal oprettes ved hjælp af det teknologiske evalueringsværktøj og via ITD for systemer, der udvikler flyelektronisk udstyr, og som har grænseflader med lufttrafikstyringen (ATM).

Nedenstående oversigt indeholder et resumé af de teknologiske mål, Clean Sky skal nå:

Teknologi evaluator |

08.07.01 10 | IOU | OB[24] | NEJ | JA | JA | Nr. 1A |

08.07.01 20 | IOU | IOB | JA | JA | JA | Nr. 1A |

4. SAMMENFATNING AF RESSOURCERNE

4.1. Finansielle ressourcer

4.1.1. Sammenfatning af forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB)

i mio. EUR (3 decimaler)

Udgiftstype | Punkt | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 ff. | I alt |

Driftsudgifter[25] |

Forpligtelsesbevillinger (FB) | 8.1. | a | 45 000 | 86 375 | 119 375 | 129 375 | 136 375 | 259 500 | 776 000 |

Betalingsbevillinger (BB) | b | 38 250 | 80 169 | 114 425 | 127 875 | 135 325 | 279 956 | 776 000 |

Administrative udgifter inden for referencebeløbet[26] |

Teknisk og administrativ bistand (IOB) | 8.2.4. | c | 2 000 | 3 625 | 3 625 | 3 625 | 3 625 | 7 500 | 24 000 |

SAMLET REFERENCEBELØB |

Forpligtelsesbevillinger | a+c | 47 000 | 90 000 | 123 000 | 133 000 | 140 000 | 267 000 | 800 000 |

Betalingsbevillinger | b+c | 40 250 | 83 794 | 118 050 | 131 500 | 138 950 | 287 456 | 800 000 |

Administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet[27] |

Personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IOB) | 8.2.5. | d | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,702 | 2 457 |

Administrative udgifter, undtagen udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter, ikke medtaget i referencebeløbet (IOB) | 8.2.6. | e | 0,013 | 0,013 | 0,013 | 0,363 | 0,013 | 0,376 | 0,791 |

Samlede anslåede finansielle omkostninger ved foranstaltningen |

FB I ALT, inkl. udgifter til personaleressourcer | a+c+d+e | 47 364 | 90 364 | 123 364 | 133 714 | 140 364 | 268 078 | 803 248 |

BB I ALT, inkl. udgifter til personaleressourcer | b+c+d+e | 40 614 | 84 158 | 118 414 | 132 214 | 139 314 | 288 534 | 803 248 |

For BB er der fastsat en tilbageholdelsesmekanisme, således at 85 % af det nominelle bidrag betales forud, og de resterende 15 % betales efter godkendelse af de tekniske og finansielle rapporter. Dette forklarer forskydningen mellem FP og BB.

Samfinansiering

Hvis forslaget indebærer samfinansiering fra medlemsstater eller andre organer (anfør venligst hvilke), anføres anslået samfinansieringsniveau i nedenstående tabel (ekstra linjer kan tilføjes, hvis forskellige organer yder samfinansiering):

i mio. EUR (3 decimaler)

Samfinansierende organ | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 ff. | I alt |

Andre medlemmer af fællesforetagendet | f | 2 000 | 3 625 | 3 625 | 3 625 | 3 625 | 7 500 | 24 000 |

FB I ALT, inkl. samfinansiering | a+c+d+e+f | 49 481 | 94 106 | 127 106 | 137 456 | 144 106 | 275 812 | 828 067 |

Ovenstående samfinansiering er de øvrige medlemmers bidrag til fællesforetagendets driftsudgifter svarende til Kommissionens bidrag som anført under 8.2.4. (c). Resten af de øvrige medlemmers bidrag skal være i naturalier, hvilket giver et samlet bidrag på 800 mio. EUR.

Som forklaret under "Vedtægter" er fællesforetagendet bygget op omkring 6 teknologiske emner, de såkaldte "integrerede teknologidemonstratorer" (ITD), og medlemskabet defineres som følger:

- Europa-Kommissionen

- ITD-lederne

- Associerede ITD-medlemmer

Kommissionen ventes at bidrage med i alt 800 mio. EUR kontant til fællesforetagendets ressourcer opdelt på driftsomkostninger og løbende omkostninger. De øvrige medlemmer af fællesforetagendet og deres affilierede virksomheder forpligter sig til 776 mio. EUR i naturalier og 24 mio. EUR kontant til løbende omkostninger. Ved fællesforetagendets start forpligter ITD-lederne sig til ca. 75 % eller 600 mio. EUR af naturaliebidragene, mens de associerede medlemmer bidrager med de resterende 25 % eller 200 mio. EUR.

For at udvide deltagelsen i det fælles teknologiinitiativ (FTI) skal ITD-lederne under forløbet af FTI's aktiviteter overføre mindst 200 mio. EUR af deres aktiviteter til partnere via indkaldelser af forslag (overvåges af Kommissionen). Disse partnere bidrager med naturalieydelser i en begrænset periode til bestemte aktiviteter og bliver ikke medlemmer af fællesforetagendet.

Ikke desto mindre er det vigtigt at bemærke, at ITD-lederne forpligter sig (i naturalier) til de ekstra 200 mio. EUR: i det (usandsynlige) tilfælde, at der ikke indkommer svar på nogen af indkaldelserne af forslag, udfører de disse opgaver selv.

4.1.2. Forenelighed med den finansielle programmering

( Forslaget er foreneligt med den gældende finansielle programmering.

( Forslaget kræver omprogrammering af det relevante udgiftsområde i de finansielle overslag.

( Forslaget kan kræve anvendelse af bestemmelserne i den interinstitutionelle aftale[28] (dvs. fleksibilitetsinstrumentet eller revision af de finansielle overslag).

4.1.3. Finansielle virkninger på indtægtssiden

( Forslaget har ingen indflydelse på indtægterne

( Forslaget har finansielle virkninger - virkningerne for indtægterne er som følger:

i mio. EUR (1 decimal)

Forud for foranstaltningen [År n-1] | Efter foranstaltningens iværksættelse |

Personaleressourcer i alt | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 pr. år |

5. SÆRLIGE FORHOLD OG MÅL

5.1. Behov, der skal dækkes på kort eller lang sigt

Oprettelse af fællesforetagendet som et offentligt-privat partnerskab, Fællesskabets kontante bidrag til fællesforetagendets ressourcer vil blive brugt til at samfinansiere forskningsaktiviteter i luftfartssektoren med det mål at gøre lufttransportsektoren "grønnere" ved at bidrage til ACARE's strategiske forskningsdagsordensmål (jf. afsnit 1 i begrundelsen for en mere udførlig beskrivelse).

5.2. Merværdien af Fællesskabets engagement og forslagets sammenhæng med andre finansielle instrumenter og eventuel synergi

Dette dækkes i afsnit 1 i begrundelsen.

5.3. Forslagets mål, forventede resultater og øvrige indikatorer set i forbindelse med ABM-rammen

De generelle mål står i afsnit 1 i begrundelsen, mens de kvantitative mål er anført i det teknologiske resumé for Clean Sky.

Eksterne eksperter udpeget af medlemsstaterne har udarbejdet en uafhængig vurdering af socioøkonomiske og miljømæssige virkninger, hvori de har identificeret passende indikatorer. Deres henstillinger er beskrevet i afsnit 7.3 i konsekvensanalysen.

5.4. Gennemførelsesmetode (vejledende)

( Central forvaltning

( direkte af Kommissionen

( indirekte ved delegation til:

( forvaltningsorganer

( organer oprettet af Fællesskaberne, jf. artikel 185 i finansforordningen

( nationale offentlige organer eller public service-organer

( Fælles eller decentral forvaltning

( med medlemsstaterne

( med tredjelande

( Fælles forvaltning med internationale organisationer (angiv nærmere)

Relevante bemærkninger:

Det centrale styringsorgan for Clean Sky er bestyrelsen, hvor Europa-Kommissionen indtager en central plads. Bestyrelsen er ansvarlig for den strategiske planlægning af det fælles teknologiinitiativs (FTI) aktiviteter. Den består af ITD-lederne (12 i alt) samt et associeret medlem, der repræsenterer hver af ITD'erne, og endelig Kommissionen, som har vetoret i alle anliggender, der involverer offentlige interesser.

Den daglige ledelse varetages af fællesforetagendets direktør (bistået af personalet), der fungerer som fællesforetagendets juridiske repræsentant og er helt uafhængig.

Den tekniske ledelse varetages af ITD-styringsudvalgene, der omfatter alle medlemmer, som deltager i den pågældende ITD.

Det generelle forum samler en repræsentant for hver FTI-deltager og er et rådgivende organ, der fremsætter henstillinger til de vigtigste styrende organer.

Uden for fællesforetagendet er der fastsat grænseflader med en række organer: ACARE følger op på de tekniske fremskridt i FTI, og gruppen af repræsentanter for nationalstaterne har specialister til at overvåge FTI's fremskridt, men skal også både informere fællesforetagendet om relevante nationale initiativer og programmer og informere deres nationale erhvervsliv og forskningsmiljø om alle indkaldelser af forslag eller bud fra fællesforetagendet Clean Sky.

Endvidere kan både fællesforetagendet og Kommissionen trække på tjenesteydelser fra et rådgivende udvalg bestående af uafhængige eksperter, der fremsætter henstillinger om videnskabelige, tekniske, finansielle og ledelsesmæssige anliggender.

6. OVERVÅGNING OG EVALUERING

6.1. Overvågningssystem

Udkastet til fællesforetagendets vedtægter indeholder bestemmelser om særlige foranstaltninger vedrørende intern kontrol.

6.2. Evaluering

6.2.1. Forudgående evaluering

Konsekvensanalysen, der er bilag til dette forslag, er baseret på en socioøkonomisk konsekvensanalyse i to trin udført af et panel af uafhængige eksterne eksperter og indeholder de fleste oplysninger, som er nødvendige til en forudgående evaluering af oprettelsen af fællesforetagendet Clean Sky.

6.2.2. Forholdsregler efter en midtvejsevaluering eller efterfølgende evaluering (konklusioner, der kan drages af lignende tidligere erfaringer)

Finder ikke anvendelse

6.2.3. Regler for fremtidige evalueringer og deres hyppighed

Den interne evaluering af fællesforetagendet bygger på en årsberetning om projektets fremskridt. Et rådgivende udvalg skal foretage foreløbige evalueringer af fremskridtene og fremsætte henstillinger om videnskabelige, tekniske, finansielle og ledelsesmæssige anliggender.

Endvidere er det planlagt, at et eksternt konsulentfirma skal foretage en midtvejsevaluering for at vurdere projektets resultater og foreslå korrektioner.

7. Forholdsregler mod svig

Artikel 14 i forordningerne om fællesforetagendet Clean Sky indeholder specifikke bestemmelser om foranstaltninger mod svig.

8. RESSOURCER

8.1. Finansielle omkostninger i forbindelse med forslagets mål

Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (3 decimaler)

2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 ff./år |

Tjenestemænd eller midlertidigt ansatte[30] (XX 01 01) | A*/AD | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |

B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

Personale, der finansieres[31] over art. XX 01 02 |

Andet personale, der finansieres[32] over art. XX 01 04/05 |

I ALT | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |

8.2.2. Opgavebeskrivelse

Der kræves 2 AD-stillinger (fuldtidsækvivalenter) til følgende opgaver:

- teknisk opfølgning på fremskridt med FTI-operationerne

- kontakt til gruppen af repræsentanter for nationalstaterne, ACARE og transportprogramudvalget

- observation af indkaldelser af forslag, indkaldelser af bud og optagelse af nye medlemmer

- deltagelse i møder, repræsentation af Kommissionen i bestyrelsen og ITD-styringsudvalgene

- afholdelse af midtvejsevaluering og endelig evaluering

- udførelse af stikprøvekontrol/revisioner

- rapportering om fremskridt i FTI

Endvidere forudsættes en AST-stilling (fuldtidsækvivalent) til at bistå med ovennævnte opgaver.

Disse funktioner skal dække opfølgning af FTI fra Kommissionens side (dvs. svarende til 2 projektmedarbejdere + støtte). De vil således ikke blive udstationeret til fællesforetagendet.

8.2.3. Kilder til personaleressourcer (vedtægtsomfattende)

( Stillinger, der i øjeblikket er afsat til forvaltningen af programmet, og som skal erstattes eller forlænges

( Stillinger, der er forhåndsallokeret i forbindelse med APS/FBF-proceduren for år n

( Stillinger, hvorom der skal ansøges i forbindelse med den næste APS/FBF- procedure

( Stillinger, som skal omfordeles under anvendelse af eksisterende ressourcer inden for den pågældende tjeneste (intern omfordeling)

( Stillinger, der er nødvendige i år n, men ikke forudset i APS/FBF-proceduren for det pågældende år

8.2.4. Andre administrative udgifter, der er medtaget i referencebeløbet (XX 01 04/05 – udgifter til administrativ forvaltning)

i mio. EUR (3 decimaler)

Budgetpost (nummer og betegnelse) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 ff. | I ALT |

Anden teknisk og administrativ bistand |

- intern |

- ekstern | 2 000 | 3 625 | 3 625 | 3 625 | 3 625 | 7 500 | 24 000 |

Teknisk og administrativ bistand i alt | 2 000 | 3 625 | 3 625 | 3 625 | 3 625 | 7 500 | 24 000 |

Ovennævnte beløb dækker afvikling af fællesforetagendet (anslås at vare til efter 2015). De udgør Fællesskabets 50 % bidrag til fællesforetagendets løbende omkostninger.

Der anvendes en gennemsnitlig omkostning på 117 000 EUR om året for AD/AST og 51 000 EUR om året for eksternt ansatte. Fællesskabets bidrag beløber sig til 11,4 mio. EUR.

Øvrige løbende udgifter omfatter: overvågning af projekter, kommunikationsaktiviteter, møder, rejser og ophold, udgifter til kontorhold, it, revision osv. Fællesskabets bidrag beløber sig til 12,6 mio. EUR.

8.2.5. Udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet

i mio. EUR (3 decimaler)

Arten af personaleressourcer | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 ff. |

Tjenestemænd eller midlertidigt ansatte (08 07 01 01) | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,702 |

Personale finansieret over artikel XX 01 02 (hjælpeansatte, nationale eksperter, kontraktansatte osv.) (oplys budgetpost) |

Samlede udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IKKE medtaget i referencebeløbet) | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,702 |

Beregning– Tjenestemænd og midlertidigt ansatte |

Standardomkostninger 117 000 EUR/år pr. fuldtidsækvivalent |

Beregning– Personale, der finansieres over art. XX 01 02 |

[…] |

8.2.6. Andre administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet

i mio. EUR (3 decimaler) |

2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 ff. | I ALT |

XX 01 02 11 01 – Tjenesterejser[34] | 0,013 | 0,013 | 0,013 | 0,013 | 0,013 | 0,026 | 0,091 |

XX 01 02 11 02 – Møder og konferencer |

XX 03 02 11 01 – Udvalg[35] |

XX 01 02 11 04 – Undersøgelser og høringer[36] | 0,350 | 0,350 | 0,700 |

XX 01 02 11 05 - Informationssystemer |

2 Andre forvaltningsudgifter i alt (XX 01 02 11) | 0,013 | 0,013 | 0,013 | 0,363 | 0,013 | 0,376 | 0,791 |

3 Andre udgifter af administrativ art (angiv hvilke, herunder budgetposter) |

Administrative udgifter i alt, undtagen udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IKKE medtaget i referencebeløbet) | 0,013 | 0,013 | 0,013 | 0,363 | 0,013 | 0,376 | 0,791 |

Beregning - Andre administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet |

[…] |

[1] EUT L 412 af 30.12.2006, s.1.

[2] EUT L 400 af 30.12.2006, s. 86-241.

[3] 9039/03.

[4] 12339/03.

[5] 12487/04.

[6] KOM(2003) 226.

[7] 15717/06.

[8] 6044/07.

[9] 7224/07.

[10] Jf. KOM(2007) 2.

[11] Europa-Parlamentet og Det Europæiske Råd bekræftede i foråret 2005 på ny EU-målet om at begrænse den globale temperaturstigning til højst 2 °C (2 °-målet).

[12] Artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 248 af 16.9.2002 s. 1). Berigtiget i EFT L 25 af 30.1.2003, s. 43.

[13] Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 af 23. december 2002 om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 357 af 31.12.2002 s. 72). Berigtiget i EFT L 2 af 7.1.2003, s. 39).

[14] EFT L 312 af 23.12.1995, s.1.

[15] EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

[16] EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.

[17] EFT L 357 af 31.12.2002, s. 72. Berigtiget i EFT L 2 af 7.1.2003, s. 39.

[18] EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

[19] EUT L 264 af 25.9.2006, s. 13.

[20] En "større" ændring i budgettet er i størrelsesordenen 10 % af den berørte ITD's budget.

[21] Denne omkostningsfordeling følger normal praksis i F&U-projekter inden for luftfart, hvor de største aktører påtager sig den største del af arbejdet og investeringsrisikoen.

[22] Denne fordeling er resultatet af en bottom-up-metode, hvor de enkelte ITD'er og det teknologiske evalueringsværktøjs budgetkrav blev sat op over for deres tekniske mål.

[23] EFT L 357 af 31.12.2002, s. 72. Berigtiget i EUT L 2 af 7.1.2003, s. 39.

[24] Opdelt bevilling

[25] Udgifter 08.07.01 01 – Samarbejde – Transport (inkl. luftfart) "Udgifter til fællesforetagendet Clean Skys forskningsaktiviteter".

[26] Udgifter 08.01.04 60 – "Udgifter til støttefunktioner med henblik på fællesforetagendet Clean Skys løbende omkostninger".

[27] Udgifter inden for kapitel 08.07.01, som ikke henhører under artikel 08.07.01 01 eller 08.01.04 60.

[28] Se punkt 19 og 24 i den interinstitutionelle aftale.

[29] Indsæt flere kolonner, hvis foranstaltningen varer længere end seks år

[30] Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet

[31] Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet

[32] Udgifter, der er medtaget i referencebeløbet

[33] Der skal henvises til den specifikke finansieringsoversigt for det eller de pågældende forvaltningsorganer.

[34] Antallet af tjenesterejser, som det personale, Kommissionen har knyttet til projektet, vil foretage, afhænger af, hvor fællesforetagendet får sit hjemsted. Det forudsættes her, at hjemstedet bliver i Bruxelles, og at bestyrelsens møder finder sted her.Ved beregning af omkostningerne til tjenesterejser forudsættes en gennemsnitspris på 1 300 EUR. Det anslåede antal møder er: 2 officielle, 4 gange om året til deltagelse i ITD-styringsudvalgsmøder; 2 ekstra tjenesterejser.

[35] Oplys, hvilken type udvalg det drejer sig om, og hvilken gruppe det tilhører.

[36] Der forudsættes en foreløbig evaluering og en endelig evaluering foretaget af Kommissionens tjenestegrene.