MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET - HALVÅRLIG AJOURFØRING AF RESULTATTAVLEN VEDRØRENDE FREMSKRIDT HEN IMOD OPRETTELSEN AF ET OMRÅDE MED "FRIHED, SIKKERHED OG RETFÆRDIGHED" I EU (FØRSTE HALVÅR 2003)

FORORD

Kommissionen udarbejder med regelmæssige mellemrum denne resultattavle for oprettelsen af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed for at overvåge fremskridt i vedtagelsen og gennemførelsen af den lange række nødvendige foranstaltninger for at opfylde de mål, der er fastsat i Amsterdam-traktaten og fastlagt af Det Europæiske Råd på mødet i Tammerfors den 15. og 16. oktober 1999.

Denne udgave af resultattavlen opstiller som de foregående udgaver de mål og frister, som Det Europæiske Råd fastlagde i Tammerfors, samt den aftalte ansvarsfordeling for de enkelte sager for at komme i gang, komme videre og fuldføre målene. For at lette forståelsen af de opnåede resultater, skelnes der i tabellerne mellem forelagte forslag og initiativer, status over arbejdet i Rådet og i givet fald i Europa-Parlamentet, samt det planlagte arbejde fremover. Rubrikken "gennemførelse" af vedtagne retsakter giver ligeledes oplysninger om de vedtagne afgørelser og foranstaltningers ikrafttræden og iværksættelse.

Denne udgave fremlægges nøjagtig et år forud for Amsterdam-traktatens frist for oprettelsen af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed og omfatter de nye frister, der blev fastlagt i Sevilla, navnlig for asyl- og indvandring.

I næste udgave - planlagt ved udgangen af året - vil Kommissionen foretage en nøjere gennemgang af samtlige forsinkelser i lovgivningsforløbet, hvad enten det drejer sig om afgørelser, som Rådet skal træffe, eller gennemførelser, der skal ske på nationalt plan.

Den indledende sammenfatning redegør for de vigtigste virkeliggørelser siden Tammerfors og for Kommissionens dertil knyttede kommende forslag og forberedende arbejder for at hjælpe læseren med at fortolke den efterfølgende tabelopstilling.

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Résumé

2. Fælles asyl- og indvandringspolitik

2.1. Partnerskab med hjemlandene

2.2. Et fælles europæisk asylsystem

2.3. Retfærdig behandling af tredjelandsstatsborgere

2.4. Forvaltning af migrationsstrømme

3. Et ægte, europæisk retligt område

3.1. Bedre adgang til domstolene og tilsvarende organer i Europa

3.2. Gensidig anerkendelse af retsafgørelser

3.3. Større konvergens på det civilretlige område

4. Bekæmpelse af kriminalitet på EU-plan

4.1. Kriminalitetsforebyggelse på EU-plan

4.2. Udbygning af samarbejdet om kriminalitetsbekæmpelse

4.3. Bekæmpelse af specifikke former for kriminalitet

4.4. Særlige foranstaltninger til bekæmpelse af hvidvaskning af penge

5. Politik vedrørende indre og ydre grænser og visumpolitik, gennemførelse af EF-traktatens artikel 62 og konvertering af Schengen-reglerne

6. Unionsborgerskab

7. Samarbejde om narkotikabekæmpelse

8. Styrket indsats udadtil

9. Andre igangværende initiativer

1. SAMMENFATNING

Som anmodet af Det Europæiske Råd i Tammerfors udarbejder Kommissionen med regelmæssige mellemrum en resultattavle for at overvåge fremskridt i gennemførelsen af de nødvendige foranstaltninger for at oprette et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed og overholdelsen af de tidsfrister, der er fastsat i Amsterdam-traktaten, Wien-handlingsplanen og Tammerfors-konklusionerne.

Resultattavlen - og især de nedenstående tabelopstillinger - beskriver de væsentligste resultater i forhold til sidste ajourføring, som Kommissionen fremlagde den 16. december 2002, samt det arbejde, Kommissionen har planlagt for andet halvår 2003.

Sigtet med denne indledning er at understrege de vigtigste resultater, der er opnået, og de vanskeligheder, der er opstået i forbindelse med overholdelsen af de frister, der er fastsat i traktaten og af Det Europæiske Råd.

Denne resultattavle er af særlig betydning, da den er udarbejdet blot et år inden Amsterdam-traktatens frist for den endelige oprettelse af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed og med udsigten til den kommende udvidelse af Den Europæiske Union med ti nye medlemsstater.

I den seneste resultattavle fra december 2002 bemærkede Kommissionen, at Det Europæiske Råd på mødet i Sevilla havde udtrykt ønske om at styrke impulserne ved at fastslå viljen til at fremskynde gennemførelsen af alle aspekter af Tammerfors-programmet. Kommissionen bemærkede samtidigt, at de forsinkelser, der var konstateret i forbindelse med den resultattavle, der blev forelagt Det Europæiske Råd i Laeken med henblik på en midtvejsevaluering, ikke var blevet indhentet.

Under det græske formandskab er der endeligt nået til enighed om en række centrale forslag, og det synes sandsynligt på baggrund af resultaterne fra Rådets møde (retlige og indre anliggender) i juni, at de fleste af fristerne fra Sevilla på området asyl og indvandring vil blive overholdt. På området forvaltning af ydre grænser er samtlige planlagte aktioner i vej, og Det Europæiske Råds møde i Thessaloniki bliver en vigtig lejlighed til at vurdere de første resultater og fastsætte fremtidige mål.

Det er umådeligt vigtigt for EU's troværdighed på disse områder, der optager en stor plads i opinionens forventninger, at Rådet fortsat presser på for at vedtage de forslag, der stadig ligger på bordet, så der kan ske væsentlige fremskridt.

Denne positive vurdering modificeres imidlertid i nogen grad af det endelige konkrete resultat i nogle af de vedtagne instrumenter i forhold til Kommissionen oprindelige ambitioner, da den forelagde forslagene i Tammerfors. Et tydeligt eksempel herpå er lovlig indvandring. Her og på andre politikområder er der risiko for, at graden af harmonisering reduceres til laveste fællesnævner på bekostning af, hvad der kunne vindes ved en fælles indsats på EU-plan. På den baggrund og i betragtning af stadig modvilje fra medlemsstaternes side har Kommissionen valgt at følge en "skridt-for-skridt" strategi, der har vist sig effektiv på disse følsomme politikområder, og som er baseret på eksempler på succeshistorier fra dengang, den europæiske integration blev påbegyndt.

Vedrørende det retlige samarbejde i civil- og strafferetlige spørgsmål virkeliggøres princippet om gensidig anerkendelse som en hjørnesten i EU-indsatsen som fastslået i Tammerfors-konklusionerne. Resultaterne på dette område, baseret på opbygningen af gensidig tillid, bør videreføres konsekvent gennem en sideløbende indsats under hensyntagen til de særlige forhold, der gælder for EU's fremtidige medlemsstater. Opbygningen af den gensidige anerkendelse fordrer imidlertid en sideløbende indsats på det strafferetlige område. Kommissionen lægger i 2003 især vægt på at sikre effektive retssikkerhedsgarantier for mistænkte og tiltalte i straffesager for at skabe den nødvendige balance mellem håndhævelse af loven og overholdelse af de grundlæggende rettigheder.

Et år forud for tidsfristerne fastsat i Amsterdam-traktaten og Tammerfors-programmet står det klart, at der må ske en opprioritering af færdiggørelsen af det planlagte arbejde, der stadig er uafsluttet. Navnlig bør det undgås at træffe nye initiativer, der afviger fra den vedtagne planlægning og vil trække tid og ressourcer væk fra de prioriterede områder. Med hensyn til sidstnævnte bør det fælles program, som det græske og det italienske formandskab har fremlagt, hilses velkommen som et positivt tegn.

2003 er selvfølgelig et vigtigt år i udformningen af den fremtidige EU-indsats inden for retlige og indre anliggender. Disse spørgsmål har fået stor opmærksomhed under arbejdet inden for rammerne af Konventet om Den Europæiske Unions Fremtid. For at sikre sammenhæng og effektivitet i virkeliggørelsen af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed er det vigtigt, at der i den nye enhedstraktat for et EU med mindst 25 medlemsstater i større omfang gøres brug af flertalsafstemning i Rådet. Disse områder berører borgerne direkte, hvorfor det kun er rimeligt, at Europa-Parlamentet inddrages i en fælles beslutningsprocedure, for så vidt angår samtlige lovgivningsmæssige initiativer. Endelig bør det overvejes grundigt, om der skal være tale om en delt initiativbeføjelse for medlemsstaterne i forbindelse med den nuværende afsnit VI i EU-traktaten (politisamarbejde og retligt samarbejde), da det langt fra er klart, hvordan dette skal passes ind i den fælles beslutningsprocedure. Under alle omstændigheder er det vigtigt, at samtlige fremtidige lovgivningsmæssige forslag i fuldt omfang er i tråd med Det Europæiske Råds politiske prioriteringer og programlægning.

Fælles europæisk asyl- og indvandringspolitik

For så vidt angår de centrale elementer i asylpolitikken, er det i Nice-traktatens artikel 67, stk. 5, fastsat at der kan overgås til den fælles beslutningsprocedure inden den 1. maj 2004, forudsat at Rådet forudgående har vedtaget fællesskabsbestemmelser, som fastlægger fælles regler og grundlæggende principper for dette spørgsmål. Endvidere skal det bemærkes, at ved erklæring nr. 5 til Nice-traktaten har medlemsstaterne givet deres tilslutning til, at den fælles beslutningsprocedure kan anvendes fra og med maj 2004 for foranstaltninger vedrørende tredjelandsstatsborgeres ret til rejse og for foranstaltninger til bekæmpelse af ulovlig indvandring. Erklæringen opfordrer endvidere Rådet til at gøre en indsats for at overgå til den fælles beslutningsprocedure for andre områder under afsnit IV. Endelig er det i en protokol fastlagt, at Rådet fra den 1. maj 2004 træffer afgørelse med kvalificeret flertal på forslag fra Kommissionen og efter høring af Europa-Parlamentet, når det vedtager foranstaltninger, der er nævnt i artikel 66 (administrativt samarbejde).

Der er i de seneste måneder sket gode fremskridt inden for asylpolitik. Dublin II-forordningen om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, er blevet vedtaget. Sammen med iværksættelsen af Eurodac-systemet den 15. januar 2003 udgør dette et væsentligt skridt fremad. For at sikre en ensartet anvendelse af fællesskabsretten har Kommissionen endvidere foreslået at indgå sideløbende aftaler vedrørende Dublin II og Eurodac med Danmark, som i henhold til Amsterdam-traktaten ikke deltager i samtlige bestemmelser under afsnit IV. Det drejer sig om en midlertidig og imaginær løsning baseret på tre elementer: Domstolens kompetence, Danmarks forpligtelse til at deltage i udviklingen af dette regelværk, det gensidige samtykke om at indgå aftaler med tredjelandene på området.

Endvidere vedtog Rådet i januar direktivet om minimumsvilkår for modtagelse af asylansøgere i medlemsstaterne. Takket være disse vedtagelser tager første fase af den fælles europæiske asylordning gradvis form.

Endvidere forventes et instrument, der dækker to centrale elementer af ordningen, også at være på plads inden udgangen af dette halvår, nemlig en fælles definition på flygtningestatus og en fælles tilgang til subsidiær beskyttelse. Rådet bør også presse på for at få vedtaget det ændrede forslag om asylprocedurer, som Kommissionen forelagde for et år siden.

Kommissionen fremlagde i marts 2003 fremlagde en meddelelse, hvori den gav udtryk for sine synspunkter om den fælles asylpolitik og centrale elementer i den beskyttelsesagenda, som FN's Flygtningehøjkommissariat (UNHCR) arbejder for. Meddelelsen udgør også en statusrapport om arbejdet med en fælles asylprocedure og en ensartet status samt om gennemførelsen af instrumenterne i første fase. Det Europæiske Råd opfordrede på forårsmødet Kommissionen til sammen med UNHCR at undersøge nye former for international beskyttelse og at aflægge rapport gennem Rådet til Det Europæiske Råd på mødet i Thessaloniki.

Kommissionen vil ved udgangen af 2003 forelægge et forslag til Rådets afgørelse om næste generation for Den Europæiske Flygtningefond for perioden 2005-2009. Forslaget skal gennemføre princippet om solidaritet og en retfærdig ansvarsfordeling (herunder de økonomiske konsekvenser) medlemsstaterne imellem. Det fremtidige programs præcise rækkevidde afhænger af resultaterne af midtvejsevalueringen af første fase af Den Europæiske Flygtningefond samt af den komplementaritet, der bør tilstræbes i forbindelse med tilbagesendelsespolitik.

Vedrørende indvandringspolitikken er Rådet efter mere end tre års svære forhandlinger nået til enighed om direktivet om familiesammenføring. Dette er det allerførste EU-instrument, der finder anvendelse på lovlig indvandring. Familiesammenføring er en vital faktor for en vellykket integrering af statsborgere fra tredjelande og bør anses for et første væsentligt skridt i forløbet. Bortset fra at den endelige udformning af visse bestemmelser ikke ligger så tæt på Tammerfors-ambitionerne, som Kommissionen kunne ønske sig, indeholder direktivet dog en genvurderingsklausul (to år efter gennemførelsen) for så vidt angår de mere følsomme bestemmelser, såsom definitionen på familiemedlemmer.

Instrumentet er en afgørende komponent i den fælles indvandringspolitik, som Kommissionen har foreslået, og bør hurtigt få følge af vedtagelsen af forslaget til direktiv om tredjelandsstatsborgeres status som fastboende udlænding. Andre centrale forslag fra Kommissionen om lovlig indvandring afventer imidlertid stadig vedtagelse i Rådet. Det drejer sig især om forslaget til direktiv fra juli 2001 om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse med henblik på beskæftigelse og forslaget til direktiv fra oktober 2002 om betingelserne for indrejse og ophold med henblik på studier, faglig uddannelse eller volontørtjeneste. Disse vil inden udgangen af 2003 blive suppleret af et forslag til direktiv om betingelserne for indrejse og ophold med henblik på forskningsarbejde, hvilket skulle kunne øge udbuddet af forskere fra tredjelande i Europa.

Disse forslag bør vedtages rettidigt i overensstemmelse med Rådets (RIA) konklusioner fra oktober 2002, hvori det bemærkes, at Tammerfors-målene fastlægger, at EU skal sikre lige behandling af tredjelandsstatsborgere, der lovligt opholder sig på en medlemsstats område og at der føres en mere beslutsom integrationspolitik med henblik på at give dem rettigheder, der stemmer overens med EU-borgernes rettigheder. Efter disse konklusioner blev der udpeget nationale kontaktpunkter for integration, og et første møde fandt sted i marts 2003. Kommissionen vil i juni 2003 forelægge en meddelelse om indvandring, integration og beskæftigelse, et politikområde, hvis betydning tillige er blevet understreget af Det Europæiske Råd i Sevilla, Nice og for nyligt på Det Europæiske Råds forårsmøde. Meddelelsen vil fokusere på at kortlægge de foranstaltninger, der skal træffes på nationalt plan og EU-plan vedrørende de sociale og økonomiske aspekter af bæredygtig integration af indvandrere, vedrørende kulturel og religiøs diversitet samt vedrørende spørgsmålet om deltagelse i det politiske liv og begrebet statsborger.

Vedrørende det underliggende behov for administrativt samarbejde, som er nødvendigt for udformningen af de nye politikker, vedtog Kommissionen en meddelelse, der iværksatte gennemførelsen af en EU-handlingsplan for at forbedre udveksling og analysen af statistiske data vedrørende internationale asyl- og indvandringsspørgsmål. Kommissionen har også iværksat handlingsplanen for administrativt samarbejde på området ydre grænser, visum, asyl og indvandring (ARGO-programmet). Der vil ved udgangen af 2003 blive fremlagt en evalueringsrapport om ARGO.

Vedrørende ulovlig indvandring og inden for rammerne af Sevilla-pakken agter Kommissionen at fremlægge en rapport til Det Europæiske Råds møde i Thessaloniki om status over arbejdet siden Kommissionens meddelelse om ulovlig indvandring fra november 2001. Kommissionen forelagde endvidere i februar 2003 et forslag til Rådets afgørelse om fastsættelse af kriterier og nærmere bestemmelser for udligning af de finansielle ubalancer, som opstår som følge af anvendelsen af Rådets direktiv 2001/40/EF om gensidig anerkendelse af afgørelser om udsendelse af tredjelandsstatsborgere. Kommissionen vil ved udgangen af 2003 forelægge et forslag til direktiv om minimumsstandarder for tilbagesendelsesprocedurer. Vedrørende de økonomiske muligheder for tilbagesendelsespolitikken overvejer Kommissionen udformningen af et tilbagesendelsesprogram og vil nok foretrække en integreret fremgangsmåde, som kan dække samtlige faser i tilbagesendelsesproceduren.

Et vigtigt aspekt i migrationsforvaltningen er et bedre samarbejde med hjem- og transitlande. Kommissionen agter i første halvår 2003 at forelægge et forslag til samarbejdsprogram med tredjelande på migrationsområdet. Med hjemmel i Fællesskabets beføjelser efter EF-traktatens artikel 63, stk. 3, har Rådet hidtil bemyndiget Kommissionen til at forhandle EU-tilbagetagelsesaftaler med 11 tredjelande, nemlig Marokko, Sri Lanka, Rusland og Pakistan i september 2000, Hong Kong og Macao i maj 2001, Ukraine i juni 2002 og endelig Albanien, Algeriet, Kina og Tyrkiet i november 2002. Efter undertegnelsen af tilbagetagelsesaftalen med Hong Kong i november 2002 og de gode fremskridt med at parafere aftalerne med Macao (maj 2002) og Sri Lanka (oktober 2002), er forhandlingerne med Rusland, Marokko og Ukraine nu også godt i vej.

Et europæisk retligt område

Det civilretlige område

Dette område, der har direkte virkning for borgerne, præges fortsat af gode resultater.

Som på asylområdet og med samme begrundelse i behovet for at sikre ensartet anvendelse af fællesskabsretten (se ovenfor vedrørende indvandring og asyl) vil Kommissionen på grundlag af et mandat fra Rådet forhandle to sideløbende aftaler, hvorefter bestemmelserne i Bruxelles I og forordning 1348/2000 om oversendelse af dokumenter også skal finde anvendelse på Danmark.

Rådet vedtog i januar 2003 direktivet om retshjælp, og derefter har Kommissionen truffet de nødvendige gennemførelsesbestemmelser (Kommissionens afgørelse om indførelse af et skema til fremsendelse af ansøgninger om retshjælp). Hertil kommer, at Kommissionen i januar 2003 også vedtog en grønbog om Rom I-konventionen med henblik på modernisering og eventuel omlægning til et fællesskabsinstrument. Samtidig blev der afholdt en offentlig høring om "Rom II" med henblik på at forelægge et forslag til forordning om, hvilken lov der gælder for forpligtelser uden for kontraktforhold, forventet fremlagt i først halvår 2003.

Kommissionen offentliggjorde den 12. februar 2003 en handlingsplan om en mere sammenhængende europæisk aftaleret, hvorved startes en debat om tre foreslåede foranstaltninger, navnlig om et muligt instrument om europæisk aftaleret. Kommissionen viderefører således den gennemsigtige høringstilgang fra meddelelsen fra juli 2001 og forventer lignende eller større feed back til hjælp for kortlægningen af fremtidige foranstaltninger.

Det bør bemærkes, at med Nice-traktatens ikrafttræden vil foranstaltninger på dette område, bortset fra familieretlige aspekter, fremover skulle vedtages efter den fælles beslutningsprocedure. Dette gælder for øjeblikket forslaget til forordning om ubestridte krav, som efter Europa-Parlamentets udtalelse i april 2003 nu bliver genstand for et ændret forslag, som Kommissionen snarest vil forelægge. Efter fremlæggelsen af grønbogen i december 2002 agter Kommissionen i første halvår 2003 at forelægge et forslag til forordning om en procedure for et europæisk betalingspålæg og planlægger for 2004 et forslag om afgørelse af tvister om mindre krav.

Selv om Rådet i oktober 2002 vedtog forhandlingsdirektiver med henblik på en aftale mellem Fællesskabet og deltagerstaterne i Lugano-konventionen for at lette den gensidige anerkendelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område, vil forhandlingerne ikke kunne afsluttes, før Domstolen har udtalt sig om Fællesskabets kompetence som anmodet af Rådet.

Vedrørende forældremyndighed forventes der i maj fremsat et forslag til afgørelse om medlemsstaternes tilladelse til at ratificere Haagerkonventionen fra 1996. Dette følger Rådets afgørelse om undertegnelse af Haagerkonventionen vedtaget i december 2002.

Rådet vedtager inden længe en bemyndigelse af Fællesskabet til at undertegne Europarådets konvention om samvær med børn.

Kommissionen tilrettelagde i marts 2003 et ekspertmøde om lovvalg i forbindelse med skilsmisse, og den agter at fremlægge en hvidbog om spørgsmålet ved udgangen af 2003. Resultaterne af undersøgelsen om ægteskabelig formueret forventes at forelægge i 2003. Kommissionen anmodede endvidere i april om bemyndigelse til at forhandle en konvention om underholdspligt inden for rammerne af Haagerkonferencen for international privatret. Kommissionen forventer at fremlægge en grønbog om underholdskrav i 2004.

Vedrørende alternativ konfliktløsning blev der afholdt en offentlig høring i februar 2003 om Kommissionens grønbog fra 2002. Arbejdet igangsættes i 2003 for at udforme en europæisk plan over bedste praksis inden for mediation.

For at øge synligheden af den direkte virkning, som det civilretlige samarbejde har for borgerne og virksomhederne, iværksættes der nu en oplysningskampagne. Endvidere lancerede Det europæiske retlige netværk på det civilretlige område, operativt siden december 2002, en netside i marts 2003.

Det strafferetlige område

Kommissionen fremlagde i februar 2003 en grønbog om retssikkerhedsgarantier for mistænkte og tiltalte i straffesager overalt i EU. Det var en af prioriteringer i Kommissionens arbejds- og lovgivningsprogram for 2003. Kommissionen ser dette som et supplement til programmet for gensidig anerkendelse, og som et nødvendigt skridt for at skabe balance mellem håndhævelse af loven og beskyttelsen af privatpersoners grundlæggende rettigheder. På grundlag af grønbogen har Kommissionen opfordret medlemsstaterne, civilsamfundet og fagfolk til at bidrage til debatten, som er afgørende, hvis princippet om gensidig anerkendelse skal anvendes effektivt overalt i EU, såvel i den nuværende som i den fremtidige form. Efter det forløb agter Kommissionen at forelægge et forslag til en rammeafgørelse i andet halvår 2003. En første drøftelse vedrørende retssikkerhedsgarantier fandt sted på det uformelle rådsmøde i Veria i marts 2003.

Domstolen har afsagt dom vedrørende princippet om forbud mod dobbelt strafforfølgning (ne bis in idem-princippet) i sagerne Gözütok/Brügge. Endvidere har det græske formandskab fremlagt et initiativ med henblik på anvendelsen af dette princip. Kommissionen vil på denne baggrund fremlægge en meddelelse om kompetencekriterier i forbindelse med gensidig anerkendelse af strafferetlige afgørelser, især for forebyggelse af kompetencekonflikter.

Vedrørende ofrenes stilling i forbindelse med strafferetlig procedurer vil Kommissionen snarest fremlægge en rapport om gennemførelsen af rammeafgørelsen om ofrenes stilling.

For så vidt angår anvendelse af gensidig anerkendelse på afgørelser, der træffes forud for selve domsfasen, mangler Rådet endnu at vedtage rammeafgørelsen om indefrysning af midler og beviser formelt. Kommissionen agter på sin side i juni at forelægge et forslag til rammeafgørelse om en europæisk ordre for udlevering af genstande, dokumenter og data til brug i strafferetlige procedurer. Forslaget, som anvender princippet om gensidig anerkendelse på ordrer optagelse af genstande, dokumenter og data, muliggør et hurtigere og mere effektivt samarbejde og skal erstatte den eksisterende ordning for gensidig bistand i overensstemmelse med Tammerfors-konklusionerne. Endvidere planlægges der udgivet en grønbog i andet halvår 2003 om vedtagelsen af et instrument, der muliggør anerkendelse og øjeblikkelig fuldbyrdelse af kontrol- og overvågningsforanstaltninger samt sikrende foranstaltninger på en domsmyndigheds ordre inden rettens endelige afgørelse.

Foranlediget af et dansk initiativ til Rådets afgørelse om styrkelse af samarbejdet mellem medlemsstaterne om afgørelse om rettighedsfortabelse vil Kommissionen i andet halvår 2003 fremlægge en meddelelse om gensidig anerkendelse af rettighedsfrakendelse.

Rådet kan i maj nå til principiel enighed om rammeafgørelsen om anvendelse af gensidig anerkendelse på økonomiske sanktioner.

Med hensyn til tilnærmelsen af materiel strafferet vil Kommissionen i juli fremlægge en grønbog om tilnærmelse, anerkendelse og fuldbyrdelse af strafferetlige sanktioner i EU, hvilket vil kunne blive fulgt op med en rammeafgørelse ved udgangen af 2003. Harmoniseringen har til formål at sikre et effektivt og indbyrdes tilsvarende beskyttelsesniveau for borgerne overalt i EU ved at straffe samme strafbare handlinger med lignende straffe. Ved at fjerne store straffeforskelle mellem medlemsstaterne vil kriminelle ikke længere kunne udnytte tilflugtssteder, der opstår som følge af, at nogle medlemsstater straffer visse strafbare handlinger mildere.

Bekæmpelse af kriminalitet på EU-plan

Bekæmpelsen af terrorisme er blandt EU's prioriteringer for 2003, som det kommer til udtryk i Kommissionens arbejds- og lovgivningsprogram for 2003. Kommissionen vil desangående i andet halvår 2003 fremlægge en meddelelse om bekæmpelsen af finansieringen af terrorisme ledsaget af et forslag til afgørelse om udveksling af oplysninger vedrørende terrorisme. Rådet vedtog i december 2002 en afgørelse om anvendelse af specifikke foranstaltninger inden for rammerne af politisamarbejdet og det retlige samarbejde til bekæmpelse af terrorisme. Der forventes også inden udgangen af 2003 fremlagt en rapport om gennemførelsen af rammeafgørelsen om bekæmpelse af terrorisme.

Med hensyn til Europol står Rådet over for at vedtage en Rådets retsakt om ændring af Europol-konventionen på en lang række områder for at gøre denne mere effektiv. Navnlig skal Europols beføjelser defineres klarere, og Europol bliver EU's kontaktpunkt for forfalskninger af euroen, ligesom kontakten mellem Europol og medlemsstaternes politi forbedres. Endelig undertegnede Kommissionen og Europol den 19. februar en samarbejdsaftale.

Kommissionen udarbejdede i marts 2003 et arbejdsdokument, der gør status over fremskridt i gennemførelsen af "Den Europæiske Unions strategi for begyndelsen af det nye årtusinde" vedrørende forebyggelse og kontrol af organiseret kriminalitet.

En effektiv politik i bekæmpelsen af samtlige former for kriminalitet bør omfatte forebyggelse. Kommissionen vil i denne henseende i andet halvår 2003 fremlægge en meddelelse om forebyggelse af generel kriminalitet som opfølgning på dens oprindelige meddelelse fra december 2000 og med opstilling af prioriteringerne for de næste fem år. Et møde for nationale repræsentanter i det europæiske kriminalpræventive net blev afholdt i Athen i februar 2003. Endvidere har Forum for forebyggelse af kriminalitet planlagt en række seminarer for i år. De første møder fandt sted i januar, hvor der blev drøftet forfalskning og piratkopiering.

Kommissionen tilvejebringer også videnskabelig støtte for at forebygge og takle organiseret kriminalitet under programmet "Støtte til politikker" under 6. rammeprogram.

Bekæmpelse af kriminalitet fordrer en horisontal indsats over samtlige EU-politikker, og Kommissionen vil i 2003 indlede en evaluering af kriminelle risici i lovgivningsarbejdet.

For så vidt angår samarbejdet mellem medlemsstaternes håndhævelsesmyndigheder, vedtog Rådet i maj en henstilling om en standardaftale om oprettelse af fælles efterforskningshold. Rådet vedtog i februar 2003 en afgørelse om fælles benyttelse af forbindelsesofficerer udsendt af medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder.

Kommissionen vil i løbet af andet halvår 2003 fremlægge en meddelelse om samarbejdet mellem politi og toldvæsen i EU.

For så vidt angår toldsamarbejdet, vedtog Rådet i maj en protokol om ændring af konventionen om brug af informationsteknologi på toldområdet, for så vidt angår oprettelse af et elektronisk sagsregister på toldområdet.

For så vidt angår visse specifikke former for kriminalitet, oprettede Kommissionen i marts en rådgivende gruppe vedrørende menneskehandel. Bruxelles-erklæringen vedtaget efter den europæiske konference om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel (fandt sted i Bruxelles i september 2002) kommer til at danne grundlag for fremtidige EU-foranstaltninger, som bekræftet på ny af Rådet (retlige og indre anliggender) i maj 2003.

Rådet nåede i februar 2003 til politisk enighed om Kommissionens forslag til rammeafgørelse om angreb på informationssystemer, formelt vedtaget i maj. Til gengæld vil Kommissionens forslag til Rådets rammeafgørelse om bekæmpelse af racisme og fremmedhad næppe blive vedtage inden juni 2003, selv om spørgsmålet prioriteres højt af det græske formandskab.

Kommissionen vil snarligt vedtage en meddelelse om en fælles politik til bekæmpelse af korruption.

Kommissionen fremlagde i marts 2003 et forslag til direktiv om forurening fra skibe og om indførelse af sanktioner, herunder strafferetlige sanktioner, for ulovlig forurening. Dette blev i maj suppleret af et forslag til rammeafgørelse om en styrkelse af de strafferetlige rammer til bekæmpelse af forurening fra skibe.

For at forbedre beskyttelsen af Fællesskabets finansielle interesser forelagde Kommissionen i april 2003 en evalueringsrapport om OLAF's aktiviteter. En rapport om høringssvarene i tilknytning til grønbogen om en europæisk anklagemyndighed blev fremlagt i marts 2003.

For så vidt angår hvidvaskning af penge, vil Kommissionen også i juni 2003 fremlægge en meddelelse med en evaluering af aktioner til bekæmpelse af økonomisk kriminalitet under tredje søjle. I december 2002 blev der nået til politisk enighed om et dansk initiativ med henblik på en rammeafgørelse om beslaglæggelse.

Politik vedrørende indre og ydre grænser, visumpolitik, Schengen

Handlingsplanen for forvaltning af de ydre grænser skrider godt frem i overensstemmelse med de prioriteringer, der blev fastlagt af Det Europæiske Råd i Sevilla. Resultaterne for den serie af foranstaltninger, der blev besluttet i Sevilla, vil blive behandlet af Det Europæiske Råd på mødet i Thessaloniki i juni måned. Kommissionen vil benytte lejligheden til at fremlægge en rapport, der opsumerer arbejdet med de tre handlingsplaner vedtaget i 2002, nemlig bekæmpelse af ulovlig indvandring, grænsekontrol og tilbagesendelsespolitik. Rapporten skal supplere den, der bliver udarbejdet af det græske formandskab i samarbejde med Kommissionen om operationelle projekter og pilotprojekter for grænsekontrol iværksat i løbet af de seneste måneder.

Kommissionen agter i løbet af første halvår 2003 at forelægge et forslag til revision af den fælles Schengen-håndbog om de ydre grænser, sideløbende med udviklingen af operationelle projekter og pilotprojekter, forbedringen af koordineringen mellem forbindelsesofficerer og forberedelsen af gennemførlighedsundersøgelser om kontrol af søgrænser, omkostningsfordeling og indførelsen af et fælles system til udveksling af visumdata (VIS).

Specielt for VIS-systemet vil Kommissionen i løbet af andet halvår forelægge et forslag til forordning om udviklingen heraf.

Kommissionens første rapport til Rådet og Europa-Parlamentet om udviklingen af den anden generation af Schengen-informationssystemet (SIS II) blev fremlagt i februar 2003, og gennemførlighedsundersøgelsen blev tilendebragt i april 2003 som forventet.

Inden for rammerne af udformningen af en fælles visumpolitik og på opfordring fra Det Europæiske Råd i Sevilla vedtog Rådet i marts 2003 en forordning om ændring af forordning (EF) nr. 539/2001 om fastlæggelse af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser, og listen over de tredjelande, hvis statsborgere er fritaget for dette krav. På grundlag af dette instrument vil Kommissionen i juni 2003 fremlægge en rapport om konsekvenserne af gensidighed på visumområdet. Rådet vedtog endvidere i februar 2003 en rådsforordning om transitvisa til søfolk. Kommissionen forelagde i april 2003 et forslag til forordning med henblik på at lette procedurerne for ansøgning om og udstedelse af visum til medlemmer af den olympiske familie, der deltager i De Olympiske Lege i Grækenland i 2004.

I april vedtog Rådet også en forordning om indførelse af et særligt forenklet transitdokument (FTD) og et forenklet jernbanetransitdokument (FRTD) og en anden forordning om ensartet udformning af disse dokumenter. Forslagene udgør et vigtigt element i de foranstaltninger, der skal vedtages for at tage højde for de særlige forhold, der gælder for enklaven Kaliningrad med udsigten til EU's fremtidige ydre grænser.

Disse politikområders eksterne dimension, navnlig Schweiz' tilslutning til Schengen-reglerne, omtales nærmere nedenfor under kapitlet "Styrket indsats udadtil".

Unionsborgerskab

Vedrørende opbygningen af en fuldstændig overholdelse af de grundlæggende rettigheder og fremme af unionsborgerskabet, fremlagde Kommissionen i januar 2003 en rapport om undtagelsesbestemmelser for valgret og valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet. Kommissionen vedtog endvidere i april 2003 en meddelelse om de foranstaltninger, som skal træffes af medlemsstaterne for at sikre alle unionsborgeres deltagelse i 2004-valget til Europa-Parlamentet i et udvidet EU. En rapport om gennemførelsen af direktiv 90/364/EØF, 90/365/EØF og 93/96/EF om opholdsret for inaktive personer blev vedtaget i marts 2003.

Efter Europa-Parlamentets udtalelse i februar 2003 forelagde Kommissionen i april 2003 et ændret forslag til direktiv om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område.

Unionsborgerskabet frembyder et problem i forhold til fastholdelsen af en balance mellem sikkerhed og frihed, hvilket er et af de forskningsemner, der behandles i det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling. Forskningen fortsættes under prioriteringsområde 7 "Borgere og styreformer i et videnbaseret samfund" under det sjette rammeprogram.

På det noget bredere område beskyttelse af sårbare gruppe blev der i februar 2003 forelagt et forslag om oprettelse af anden fase af DAPHNE-programmet (2004-2008) til forebyggende foranstaltninger til bekæmpelse af vold mod børn, unge og kvinder og til beskyttelse af ofre og risikogrupper.

For så vidt angår de grundlæggende rettigheder, vil Kommissionen inden sommeren fremlægge en meddelelse om anvendelse af EU-traktatens artikel 7.

Samarbejde om narkotikabekæmpelse

Selv om Det Europæiske Råd på sit møde i Laeken anmodede om vedtagelse inden udgangen af maj måned 2002, pågår arbejdet i Rådet om Kommissionen forslag til rammeafgørelse om fastsættelse af mindsteregler for, hvad der udgør kriminelle handlinger, og for straffene for ulovlig narkotikahandel, og det er næppe sandsynlig, at instrumentet vedtages under det græske formandskab.

Inden for rammerne af narkotikahandlingsplanens gennemførelse (2000-2004) har det græske formandskab og Det Forenede Kongerige fremlagt et initiativ med henblik på vedtagelse af en plan for iværksættelsen af de prioriterede aktionsområder.

Rådet vedtog i februar 2003 en resolution om behandling af fængslede narkomaner og forventer snarligt også at vedtage Kommissionens forslag til henstilling om forebyggelse af narkotikamisbrug og reduktion af de med misbruget forbundne risici.

Kommissionen agter i løbet af andet halvår 2003 at fremlægge en meddelelse om koordineringsmekanismer vedrørende narkotika på europæisk og på international plan.

Styrket indsats udadtil

De ti fremtidige EU-medlemsstater undertegnede den 16. april tiltrædelsestraktaterne. Det er en udvidelse af en historisk størrelsesorden, som kræver tilvejebringelse af alle nødvendige midler, herunder økonomiske, for at sikre overholdelse af samtlige tiltrædelsesbetingelser, navnlig vedrørende den fase, der følger efter udvidelsen, nemlig afskaffelsen af personkontrollen ved de indre grænser. For 7 af de 10 lande, der har undertegnet traktaterne, er der forudset en specifik supplerende finansiering (Schengen-faciliteten) for 2004-2006 gennem en protokol tilknyttet tiltrædelsestraktaten. Sideløbende fortsætter forhandlingerne om kapitel 24 (retlige og indre anliggender) med Bulgarien og Rumænien.

I første halvår 2003 blev vægten lagt på foranstaltninger, der skal styrke den administrative og retslige kapacitet i de ti kandidatlande, og mere generelt hjælpe dem til at overholde de forpligtelser, der har påtaget sig under tiltrædelsesforhandlingerne. Den omfattende og specifikke opfølgningsmekanisme for området retlige og indre anliggender er blevet intensiveret for de ti fremtidige medlemsstater. For de øvrige kandidatlande er tiltrædelsespartnerskaberne ajourført og suppleret med et afsnit om retlige og indre anliggender. Der er iværksat nye Phare-projekter inden for retlige og indre anliggender for at hjælpe Bulgarien og Rumænien, og de første projekter for parvist samarbejde er oprettet i Tyrkiet.

På det vestlige Balkan står udviklingen af en strategi for bekæmpelse af organiseret kriminalitet øverst på dagsordenen for EU, og Kommissionen forbereder nye foranstaltninger for at styrke den institutionelle kapacitet. Rådet afholdt i februar en offentlig debat om det vestlige Balkan. Et møde mellem trojkaen bestående af justits- og indenrigsministrene og landene i det vestlige Balkan, Bulgarien, Rumænien og Tyrkiet fandt sted den 22. april, og det vestlige Balkan figurerer på dagsordenen for Det Europæiske Råds møde i Thessaloniki.

For Middelhavslandene er det besluttet at aktivere undergrupper for "justits og sikkerhed" i overensstemmelse med associeringsaftalerne, først Marokko, og andre foranstaltninger skal gennemføres for at iværksætte det nye regionalprogram, for så vidt angår retlige og indre anliggender.

Forhandlingerne om tilbagetagelsesaftaler fortsætter som forklaret nærmere i kapitlet om "Fælles asyl- og indvandringspolitik".

Arbejdet fortsætter med Rusland og Ukraine, navnlig for at fremme gennemførelsen af handlingsplaner inden for retlige og indre anliggender.

Forhandlingerne med USA om en aftale om udlevering og strafferetligt samarbejde skrider frem og har høj prioritet for EU.

Drøftelserne fortsætter også med Schweiz, så landet kan deltage i Schengen-reglerne og Dublin-konventionen. For så vidt angår Norge og Island og aftalerne om at associere dem med Schengen-reglerne, vedtog Rådet i februar 2003 en afgørelse om fastsættelse af de bestemmelser i 1995-konventionen om forenklet udleveringsprocedure mellem medlemsstaterne i Den Europæiske Union og i 1996-konventionen om udlevering mellem Den Europæiske Unions medlemsstater, der udgør en udvikling af Schengen-reglerne.

For så vidt angår de multilaterale instrumenter, agter Kommissionen i 2003 at forelægge et forslag til indgåelse af FN-konventionen om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet og tilhørende protokoller.

Kommissionens forslag og medlemsstaternes initiativer vedrørende retlige og indre anliggender - allerede vedtaget, men afventer aktion fra andre EU-institutioners side

Formålet med listen er at gøre opmærksom på de vigtigste af Kommissionens forslag og af de nationale initiativer, som afventer behandling i de øvrige EU-institutioner, eller skal vedtages efter ophævelse af nationale forbehold for at overholde forpligtelserne i henhold til Amsterdam-traktaten og konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Tammerfors med henblik på oprettelsen af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed inden maj 2004.

Fælles asylpolitik:

- Forslag til Rådets direktiv om minimumsstandarder for procedurer i medlemsstaterne for tildeling og fratagelse af flygtningestatus

- Forslag til Rådets direktiv om fastsættelse af minimumsstandarder for anerkendelse af tredjelandsstatsborgere og statsløse som flygtninge, eller som personer, der af anden grund behøver international beskyttelse

Fælles indvandringspolitik og bekæmpelse af ulovlig indvandring:

- Forslag til Rådets direktiv om familiesammenføring

- Forslag til Rådets direktiv om tredjelandsstatsborgeres status som fastboende udlænding

- Forslag til Rådets direktiv om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på beskæftigelse som lønmodtagere og udøvelse af selvstændig erhvervsvirksomhed

- Forslag til Rådets direktiv om udstedelse af tidsbegrænset opholdstilladelse til ofre for organiseret ulovlig indvandring eller menneskehandel, der samarbejder med de kompetente myndigheder

- Forslag til Rådets direktiv om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på studier, faglig uddannelse eller volontørtjeneste

- Forslag til Rådets beslutning om fastsættelse af kriterier og nærmere bestemmelser for udligning af de finansielle ubalancer, som opstår som følge af Rådets direktiv 2001/40/EF om gensidig anerkendelse af afgørelser om udsendelse af tredjelandsstatsborgere

- Initiativ fra Forbundsrepublikken Tyskland med henblik på vedtagelsen af Rådets direktiv om bistand ved gennemrejse i forbindelse med udsendelse ad luftvejen

Indre og ydre grænser, fælles visumpolitik:

- Forslag til Rådets direktiv om betingelserne for, at tredjelandsstatsborgere frit kan bevæge sig på medlemsstaternes område i højst tre måneder, indførelse af en særlig rejsetilladelse og fastsættelse af betingelserne for indrejse med henblik på at færdes på medlemsstaternes område i højst seks måneder

- Initiativ fra Kongeriget Spanien med henblik på vedtagelse af Rådets direktiv om transportvirksomheders forpligtelse til at fremsende oplysninger om befordrede personer.

Unionsborgerskab og beskyttelse af grundlæggende rettigheder:

- Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område

- Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om oprettelsen af anden fase af EF-handlingsprogrammet til forebyggende foranstaltninger til (2004-2008) bekæmpelse af vold mod børn, unge og kvinder og til beskyttelse af ofre og risikogrupper (DAPHNE II-programmet)

Et egentligt europæisk civilretligt område:

- Forslag til Rådets direktiv om erstatning til ofre for forbrydelser

- Forslag til Rådets forordning om indførelse af et europæisk tvangsfuldbyrdelsesdokument for ubestridte krav

- Forslag til Rådets forordning om kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i ægteskabssager og i sager vedrørende forældremyndighed, om ophævelse af forordning (EF) nr. 1347/2000 og om ændring af forordning (EF) nr. 44/2001, for så vidt angår sager vedrørende underholdspligt

Bekæmpelse af kriminalitet og oprettelsen af et egentligt europæisk strafferetligt område:

- Udkast til Rådets rammeafgørelse om bekæmpelse af seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi

- Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om strafferetlig beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser

- Forslag til Rådets rammeafgørelse om fastsættelse af mindsteregler for, hvad der udgør kriminelle handlinger, og for straffene for ulovlig narkotikahandel

- Forslag til Rådets afgørelse om bekæmpelse af racisme og fremmedhad

- Forslag til Rådets rammeafgørelse om angreb på informationssystemer

- Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets Direktiv om strafferetlig beskyttelse af miljøet

- Forslag til direktiv om forurening fra skibe og om indførelse af sanktioner, herunder strafferetlige sanktioner, for ulovlig forurening

- Forslag til Rådets rammeafgørelse om en styrkelse af de strafferetlige rammer til bekæmpelse af forurening fra skibe

- Initiativ fra Det Forenede Kongerige, Den Franske Republik og Kongeriget Sverige med henblik på vedtagelse af Rådets rammeafgørelse om anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse på økonomiske sanktioner

- Initiativ fra Kongeriget Danmark med henblik på vedtagelse af udkast til Rådets rammeafgørelse om konfiskation af udbytte, redskaber og formuegoder fra strafbart forhold

- Initiativ fra Kongeriget Danmark med henblik på vedtagelse af Rådets rammeafgørelse om fuldbyrdelse i EU af afgørelser om konfiskation

- Initiativ fra Kongeriget Danmark med henblik på Rådets vedtagelse af et udkast til afgørelse om styrkelse af samarbejdet mellem medlemsstaterne i Den Europæiske Union vedrørende afgørelser om rettighedsfrakendelse

- Initiativ fra Den Franske Republiks, Kongeriget Sveriges og Kongeriget Belgiens regeringer med henblik på Rådets vedtagelse af en rammeafgørelse om gennemførelse i Den Europæiske Union af kendelser om indefrysning af aktiver eller bevismidler

- Initiativ fra Kongeriget Danmark om udarbejdelse på grundlag af artikel 43, stk. 1, i konventionen om oprettelse af en europæisk politienhed (Europol-konventionen) og af en protokol om ændring af denne konvention.

- Initiativ fra Den Hellenske Republik med henblik på en rammeafgørelse om princippet om forbud mod dobbelt strafforfølgning (ne bis in idem-princippet)

2. Fælles asyl- og indvandringspolitik

Prioriteringerne fra Tammerfors:

De særskilte, men indbyrdes forbundne spørgsmål asyl og indvandring kræver, at der udformes en fælles EU-politik. Det Europæiske Råd erindrede på mødet i Sevilla udtrykkeligt om behovet for, at der vedtages retsakter, og fastsatte præcise frister herfor.

2.1. Partnerskab med hjemlandene

EU har behov for en samlet strategi for indvandring, som tager fat på de politiske spørgsmål samt spørgsmålene menneskerettigheder og udvikling i hjem- og transitlandene og hjem- og transitregionerne. Et partnerskab med de berørte lande er også et afgørende element for en vellykket politik på området med henblik på at fremme fælles udvikling.

Siden Det Europæiske Råds møde i Tammerfors er emner vedrørende retlige og indre anliggender målrettet blevet integreret i samarbejdsprogrammer med tredjelande (f.eks. de nationale og regionale strategidokumenter, som Kommissionen har vedtaget).

Mål: Vurdering af hjem- og transitlande eller -regioner med henblik på at formulere specifikke integrerede strategier

>TABELPOSITION>

2.2. Et fælles europæisk asylsystem

Formålet er at sikre en fuldstændig og inklusiv anvendelse af Genève-konventionen, hvorved det garanteres, at ingen sendes tilbage til forfølgelse, dvs. at "non-refoulement"-princippet opretholdes.

Det drejer sig også om på længere sigt at etablere en for hele EU gældende fælles asylprocedure og ensartet status for dem, der indrømmes asyl.

Asylansøgeres ret til at bevæge sig mellem medlemsstaterne bør begrænses.

Aftale om en midlertidig beskyttelsesordning for fordrevne personer vil aktivt blive søgt opnået på grundlag af solidaritet mellem medlemsstaterne.

Mål: Fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

2.3. Retfærdig behandling af tredjelandsstatsborgere

Der vil ske en indbyrdes tilnærmelse af betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold på grundlag af en fælles vurdering af den økonomiske og befolkningsmæssige udvikling i EU samt af situationen i hjemlandene.

En integrationspolitik bør sigte mod at indrømme tredjelandsstatsborgere, der lovligt opholder sig på en medlemsstats område (og især personer, der har opholdt sig i længere tid i den pågældende medlemsstat), rettigheder og pligter, der kan sidestilles med dem, der gælder for EU-borgere, og endvidere støtte ikke-forskelsbehandling og bekæmpelse af racisme og fremmedhad.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

2.4. Forvaltning af migrationsstrømme

Forvaltningen af indvandrerstrømme bør forbedres i alle dens faser gennem nært samarbejde med hjem- og transitlande. Det Europæiske Råd erindrede på mødet i Laeken om, hvor vigtigt det er at integrere politikken vedrørende migrationsstrømme i Den Europæiske Unions udenrigspolitik, at styrke bekæmpelsen af ulovlig indvandring gennem bekæmpelse af de involverede net af kriminelle, samtidig med at ofrenes rettigheder beskyttes, og anmodede om, at der udarbejdes en handlingsplan på grundlag af Kommissionens meddelelse om ulovlig indvandring og menneskehandel. Det Europæiske Råd bekræftede på mødet i Sevilla disse retningslinjer og anmodede om, at foranstaltningerne skal respektere en rimelig balance mellem en integrationspolitik for de indvandrere, der har bosat sig lovligt, og en asylpolitik, der overholder de internationale konventioner, først og fremmest Genève-konventionen af 1951, og en resolut bekæmpelse af ulovlig indvandring og menneskehandel. Rådet har også anmodet Kommissionen om at forelægge en rapport om de finansielle fællesskabsmidlers effektivitet og tilstrækkelighed for så vidt angår tilbagesendelse af indvandrere og afviste asylansøgere, forvaltning af de ydre grænser og asyl- og migrationsprojekter i tredjelande. Denne rapport skal drøftes på Det Europæiske Råds møde i Thessaloniki.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

3. Et ægte, europæisk retligt område

Prioriteringerne fra Tammerfors:

Formålet er at give borgerne i hele EU en fælles retsfølelse, hvilket skal opfattes som noget, der letter folks dagligliv og drager dem til ansvar, der truer friheden og sikkerheden for den enkelte eller samfundet som helhed. Det indebærer både bedre adgang til domstolene og et fuldt udbygget retligt samarbejde mellem medlemsstaterne.

Det Europæiske Råd anmodede på mødet i Tammerfors om, at der træffes foranstaltninger for at forbedre retsadgangen i Europa og etableres mekanismer til beskyttelse af ofres rettigheder. Det Europæiske Råd anmodede også om indførelse af ordninger for gensidig anerkendelse af retsafgørelser.

3.1. Bedre adgang til domstolene og tilsvarende organer i Europa

I et ægte, europæisk retligt område bør enkeltpersoner og virksomheder have lige så let adgang til domstole og myndigheder i andre medlemsstater som i deres egen, og de retlige og administrative systemer i medlemsstaterne må ikke være så komplicerede, at det forhindrer dem i eller på forhånd får dem til at opgive at udøve deres rettigheder.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

3.2. Gensidig anerkendelse af retsafgørelser

Et ægte retsområde må give privatpersoner og erhvervsdrivende retssikkerhed. Derfor bør domme og andre retsafgørelser respekteres og fuldbyrdes over hele EU.

Øget gensidig anerkendelse af retsafgørelser og domme vil sammen med den nødvendige indbyrdes tilnærmelse af lovgivningen kunne lette samarbejdet mellem myndighederne og fremme den retlige beskyttelse af den enkeltes rettigheder, og vil, som Det Europæiske Råd erindrede om på mødet i Laeken, gøre det muligt "at overvinde de vanskeligheder, der skyldes forskelle mellem retssystemerne". Derfor støttes princippet om gensidig anerkendelse, der bør være hjørnestenen i det retlige samarbejde inden for EU både på det civil- og det strafferetlige område.

På det civilretlige område:

>TABELPOSITION>

3.3. Større konvergens på det civilretlige område

For at smidiggøre det retlige samarbejde og give bedre adgang til domstolene må der skabes større overensstemmelse og konvergens mellem retssystemerne.

>TABELPOSITION>

4. Bekæmpelse af kriminalitet på EU-plan

Tammerfors-prioriteringerne og EU's strategi for bekæmpelse af organiseret kriminalitet i det nye årtusinde:

Det Europæiske Råd opfordrede i Tammerfors til, at der bør sikres en afbalanceret udvikling af kriminalitetsbekæmpende foranstaltninger på EU-plan, herunder grov organiseret, grænseoverskridende kriminalitet, samtidig med at enkeltpersoners og økonomiske aktørers frihed og lovfæstede rettigheder beskyttes. I denne forbindelse er opmærksomheden især rettet imod den "Europæiske Unions strategi for begyndelsen af det nye årtusinde" vedrørende forebyggelse og kontrol af organiseret kriminalitet. Nogle supplerende foranstaltninger, som går ud over konklusionerne fra Tammerfors, og som der stilles krav om i henstillingerne vedrørende denne strategi, er blevet inkluderet i dette kapitel.

4.1. Kriminalitetsforebyggelse på EU-plan

Skal en politik til bekæmpelse af alle former for kriminalitet være effektiv, må den omfatte tværgående, præventive foranstaltninger.

Kriminalpræventive aspekter må indarbejdes i alle aktioner og programmer til kriminalitetsbekæmpelse på EU-plan og nationalt plan.

Man bør fremme samarbejdet mellem nationale præventive organisationer, samtidig med at man prioriterer visse områder.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

4.2. Udbygning af samarbejdet om kriminalitetsbekæmpelse

I et ægte retsområde må kriminelle ikke kunne udnytte eventuelle forskelle mellem medlemsstaternes retssystemer. I forbindelse med beskyttelsen af Fællesskabets finansielle interesser tog Det Europæiske Råd i Laeken Kommissionens grønbog om en europæisk anklagemyndighed til efterretning og anmodede Rådet om at gennemgå den hurtigt.

Hvis borgerne skal sikres et højt beskyttelsesniveau, må der skabes et tættere samarbejde mellem de retshåndhævende myndigheder. Med det formål må der drages størst mulig fordel af samarbejdet mellem medlemsstaternes myndigheder, når de efterforsker grænseoverskridende tilfælde.

Amsterdam-traktaten gav Europol nye beføjelser og erkendte derved den helt centrale rolle, som organet spiller for samordningen på EU-plan af arbejdet med at forebygge og bekæmpe organiseret kriminalitet.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

4.3. Bekæmpelse af specifikke former for kriminalitet

Med hensyn til de nationale straffelove bør bestræbelserne på at vedtage fælles definitioner, fælles regler for, hvad der er strafbart, og fælles sanktioner i første omgang koncentreres om et begrænset antal sektorer af særlig relevans. For at beskytte enkeltpersoners og økonomiske aktørers frihed og juridiske rettigheder er der således behov for at indgå aftaler om ovennævnte forhold for så vidt angår alvorlig organiseret, grænseoverskridende kriminalitet. Rådet forpligtede sig på sit møde den 27. og 28. september 2001 til hurtigst muligt at finde en global tilgang til, hvordan der kan ske en harmonisering af de strafferetlige sanktioner, og vedtog den 25. og 26. april 2002 konklusioner om fremgangsmåden for harmoniseringer af sanktionerne.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

4.4. Særlige foranstaltninger til bekæmpelse af hvidvaskning af penge

Hvidvaskning af penge er af central betydning i organiseret kriminalitet. Derfor må der træffes foranstaltninger for at udrydde fænomenet, og der må tages konkrete skridt til at opspore, indefryse, beslaglægge og konfiskere udbyttet fra strafbare forhold. Det Europæiske Råd understregede ligeledes på sit ekstraordinære møde den 21. september 2001 betydningen af bekæmpelsen af finansiering af terrorisme.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

5. Politik vedrørende indre og ydre grænser og visumpolitik, gennemførelse af EF-traktatens artikel 62 og konvertering af Schengen-reglerne

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

6. Unionsborgerskab

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

7. Samarbejde om narkotikabekæmpelse

Prioriteringer i EU's strategi for narkotikabekæmpelse:

Narkotikaproblemet udgør en trussel for den enkelte og for samfundet og bør derfor søges løst på en samlet, tværfaglig og integreret måde. Kommissionen foretog i sin meddelelse fra november 2002 en midtvejsevaluering af gennemførelsen af EU's narkotikahandlingsplan (2000-2004), og denne blev godkendt af Det Europæiske Råd i København. Den endelige evaluering foretages med bistand fra medlemsstaterne, Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug samt Europol.

>TABELPOSITION>

8. Styrket indsats udadtil

Det Europæiske Råds prioriteringer på møder i Tammerfors og Feira:

EU understreger, at alle Unionens beføjelser og de instrumenter, den har til rådighed, ikke mindst når det drejer sig om forbindelserne udadtil, må anvendes på en integreret og sammenhængende måde ved opbygningen af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed. Hensynet til retlige og indre anliggender må inte greres i udformningen og gennemførelsen af EU's øvrige politikker og aktiviteter.

Vedrørende de lande, der ikke ansøger om tiltrædelse, har Kommissionen bestræbt sig på specifikt (og efter en flerårig programmering) at integrere emner vedrørende retlige og indre anliggender i sine samarbejdsprogrammer med tredjelande.

>TABELPOSITION>

9. Andre igangværende initiativer

>TABELPOSITION>