ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (84) 365 
 
 
Vol. 1984/0 160 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the openin g to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this fi le is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 1983  über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom 27. 9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(84) 365 endelig udg
Bruxelles, 4 juli 1984
MEDLEMSSTATERNES BUDGETPOLITIK I 1985
Meddelelse fra Kommissionen til R ådet
KOM(84) 365 endelig udg

-  1 -
Forord
Naervaerende meddelelse oversendes til Radet med henblik pa den drpftelse 
af Fael lesskabets 0konomiske situation, der skal finde sted i  henhold 
til artikel 3 i  beslutningen vedr 0rende 0konomisk konvergens (1). Ved 
denne lejlighed fastsaetter Radet pa forslag af Kommissionen retningslin- 
jerne for st 0rrelsen af de offentlige budgetter i  1985.
I f 0rste kapitel opridses de 0konomiske udsigter for andet halvar 1984 
og for 1985 samt de 0konomiske problemer, som Fael lesskabet vil blive 
stillet over for. Andet kapitel indeholder et forslag til faelles ret- 
ningslinjer for medlemsstaternes budgetpolitik.
(1)  Ridets beslutning (74/12O/E0F) om gennemf 0reIse af h 0j  grad af over- 
ensstemmelse inden for den 0konomiske politik i  Det europaeiske 0ko~ 
nomiske Faellesskabs medlemsstater.

-  2 -
I. Den 0konomiske situation i  FaeLLesskabet i  1984 og udsigterne for 1985
1. Bedring af situationen i  1984
If0lge de seneste sk 0n (jf. biLagstabelLer) er den 0konomiske situation i  
Fae L  Lesskabet generelt bedre nu end i  1983. BNP-vaeksten ansLls til 2 - 2,5% 
i  faste priser, medens den sidste ar ikke engang nlede op pi 1%. Desuden 
ventes der ikke nogen nedgang i  den 0konomiske aktivitet i  nogen af med- 
lemsstaterne; i  tre af dem skulle den pkonomiske vaekst ligge pi omkring 
3%, og spredningen mellem vaekst raterne skuLLe mindskes.
Inflationen er blevet yderligere afsvaekket; den falder maerkbart i  de med- 
lemslande, hvor den har vsret mest vedholdende, og den ser ud til at holde 
sig i  ro - elLer endog at aftage - i  de pvrige medlemslande.
Samtidig er presset udefra, som endnu i  1983 gjorde sig staerkt gaeldende 
i  visse Lande, ved at Lette.
Derimod er arbejdsl 0sheden fortsat et meget alvorligt problem. Den steg 
ganske vist i  et langsommere tempo i  1983 i  Fael lesskabet som helhed, og 
den faldt endog i  andet halvar 1983 i  Forbundsrepublikken Tyskland og Det 
forenede Kongerige. Udviklingen i  den seneste tid viser dog at arbejdslps- 
heden atter stiger i  disse to lande, og at den stiger hastigt i  Frankrig 
og Italien; i  seks mlnedersperioden indtil maj 1984 steg antallet af arbejds- 
l0se (tal korrigeret for saesonbetingede udsving) med 0,4% i  Forbundsrepu- 
blikken Tyskland, 3,1% i  Det forenede Kongerige, 6,3% i  Italien og 8,5% 
i  Frankrig.
Den accelererende vaekst i  Fael lesskabet haenger til dels sammen med opsvinget 
i  verdenshandelen (den internationale samhandel skulle stige henved 7% 
i  faste priser i  1984 mod kun 2% i  1983), som igen skyldes den kraftige 
0konomiske aktivitet i  de nordamerikanske lande, samt den omstaendighed, 
at det kraftige fald i  udvi k l  i  ngs landenes import, som havde vaeret saerdeles 
markant i  1982 og i  fprste halvlr 1983, er blevet bremset. Husholdningernes 
forbrug er kun steget ubetydeligt, hvorimod virksomhedernes investeringer 
ergaet klart frem takket vaere de mere optimistiske saIgsforventninger, 
forbedringen af avancerne og den moderate stigning i  enhedsl 0nomkostningerne, 
samtidig med at de 0gede finansieringsomkostninger kun i  ringe grad har 
haemmet investeringerne.

- 3 -
2. Udsigt til fortsat 0konomisk vaekst i  1985
Hvis den 0konomiske udvikling i  F a e  l  lesskabet ikke udsaettes for alvorlige 
rystelser pa grund af udefra kommende begivenheder, skuLLe det nuvaerende 
spontane konjunkturopsving Ibne mulighed for en fortsat pkonomisk vskst, 
opgjort i  faste priser, svarende til den forventede stigning i  1984 
(2 - 2,5%). Samtidig skulle medlemsstaternes vaekstrater fortsat naerme sig 
hinanden.
Med forbehold af de usi kkerhedsmomenter, som naevnes i  det fplgende, vil 
verdenshandelen ogsl i  1985 udvikle sig i  et acceptabelt tempo (plus 4% 
i  faste priser), hvilket indebaerer, at Fae l  lesskabets eksport fortsat vil 
vaere voksende, omend den vil vaere lidt mindre dynamisk end i  1984.
En raekke gunstige betingelser synes at vaere til stede, for at 1985 kan 
blive et lr praeget af 0gede erhvervsinvesteringer. Til gengaeld indicerer 
den nedgang i  opsparingskvoten, der har kunnet noteres i  de senere ar, samt 
forvaerringen af beskaeftigelsessituationen, at hushoLdningernes forbrug 
naeppe vil give kraftigere impulser til 0konomien i  1985 end i  1984.
Udsigterne med hensyn til priser og betalingsbalance er fortsat gode. Tak- 
ket vaere bl.a. afdaempningen af enhedsomkostningerne skulle stigningstakten 
for forbrugerpriserne falde yderligere i  naesten alle medLemslandene, og 
som f 0lge af forbedringen af bytteforholdet kan der forventes en generel 
forbedring af stillingen over for udlandet.

- 4 -
Udsigterne for beskaef t i  ge Isen er fortsat meget dystre. Beskasftigelsen skulle 
ikke laangere aftage , men arbejds Ipsheden vil forts$tte med at stige, 
dels af naturlige arsager, dels pa grund af den 0gede tendens til at ga 
ud pa arbejdsmarkedet som eren.fplge af konjunkturforbedringen.
3- Faktorer, der truer de pkonomiske udsigter for 1985 (1)
De ovenforskitserede udsigter forudsstter at stigningstakten for den 0ko- 
nomiske aktivitet i  De forenede Stater vil falde i  l 0bet af 1985, uden 
at den dog vil sll over i  0konomisk afmatning. Hvis denne antagelse holder 
stik, kan man se bort fra den mulighed, at et stort offentligt underskud 
(i De forenede Stater) kombineret med en pengepolitisk stramning medfprer 
en rentestigning, som kan bryde opsvinget i  investeringerne og i  den pkonomiske 
aktivitet som helhed.
Men den kraftige stigning i  rentesatserne, som har kunnet noteres hidtil, 
er i  denne henseende foruroligende. Selv om virkningerne i  De forenede 
Stater afsvaekkes pi grund af de skattemaessige bestemmelser og de gunstige 
muligheder for at opna stprre udbytter, hviler rentestigningen tungt pa 
udvi kli ngslandene, som hovedsagelig har optaget lin i  dollars og til variabel 
rente. Den galdsomlasgning, der fandt sted i  1982, gjorde det ganske vist 
muligt at undga betalingsstandsninger, men den Ipste for si vidt ikke pro- 
blemet med de fortsat meget store tiIbagebetalinger, der skal finde sted 
i  de kommende lr.
(1) Kommissionens meddelelse til Det europasiske Rid af 25. og 26. juni 
1984 indeholder en mere detaljeret redeg 0relse for disse faktorer.

- 5 -
De 0konomiske overslag bygger pa den antagelse, at priserne pa rlolie, 
udtrykt i  dollars, holder sig nogenlunde uaendrede indtil 1985. I betragt- 
ning af den faldende tendens i  forbruget at mineralolieprodukter samt de 
foranstaltninger, som de forskellige olieproducerende lande har truffet 
med hensyn til oplagring og transport, er det sandsynligt, at markedet for 
rlolie vil undgl alvorligere forstyrreIser, men situationen pa dette marked 
ml fplges opmarksomt.
Endelig vil visse forhold inden for selve Fae l  lesskabet kunne forringe 
situationen. Selv om de igangvarende arbejdsmarkedskonflikter i  Forbunds- 
republi kken Tyskland og Det forenede Kongerige ikke har plvirket vaksten i  
vasentlig grad, vil de ikke kunne fortsaette i  urimelig lang tid eller 0ge 
produktionsomkostningerne uden pa laengere sigt at fa indvirkning pa den 
0konomi ske situation i  Fae l  lesskabet.  I 0vrigt er en ti Ibagevenden til bedre 
vilklr for den 0konomiske aktivitet i  adskillige medlemslande (Belgien, 
Frankrig, Italien og Irland) betinget af, at den 0konomiske sanering 
lykkes, og at arbejdsmarkedets parter bliver enige om at fortsatte de 
igangvarende bestrabelser for at opnl en bedre intern og ekstern ligevagt.
4.  De vigtigste 0konomisk~politiske problemer (1)
I lyset af disse perspektiver er arbejdslpsheden utvivlsomt det mest 
foruroligende problem, og en bedring af beskaftigelsessituationen b 0r 
betragtes som det vigtigste mal.
Det drejer sig om at videref0re politikker, som - uden at skabe nye infla- 
tionsspandinger eller udenrigsdkonomiske skavheder - abner mulighed for 
at forh 0je 0konomiens vakstrate og at 0ge beskaftigelsesindholdet af 
hvert ekstra vakstpoint.
Kommissionen mener, at det vil vare muligt at nl disse mil ved en kombina- 
tion af f 0lgende tre midler:
(1) Jf. endvidere Kommissionens meddelelse til Det europaiske Rad af 
25. og 26. juni 1984.

-  6 -
- st 0rre fleksibilitet pi arbejdsmarkedet;
- lavere stigningstakt for Lpnningerne end for produktiviteten;
- en politik, der tager sigte pa en fremskyndet ekspansion i  de
udvidelsesorienterede og beskaftigelsesskabende investeringer.
I 0vrigt b 0r Fae L  Lesskabet beskytte sig imod virkningerne af eventuelle 
udefra kommende chok. Yderligere fremskridt er et af de midler, der uom- 
tvisteligt vil bidrage hertil - ssrLig i  de lande, hv^or tilpasningen er 
foregSet med'en vis forsinkelse - s§ledes at den afstemning af det 
0konomi ske forlpb, der opnSedes i  1983 og 1984, kan fortsatte i  1985.
II -  Generelle retningslinjer for budgetpoLitikken
I betragtning af disse problemer b 0r medlemsstaternes budgetpoLitik 
generelt opfylde fplgende tre krav:
- vare tiLstrakkelig fleksibel til at kunne im 0deg§ eventuelle udefra 
kommende chok;
- medf 0re eh bedre konvergens inden for Fallesskabet, bl.a. gennem fort- 
satte bostrabelser pi at sanere budgetsituationen i  en rakke
lande;
- bidrage til en Ipsning af beskaftigelsesproblemet.

- 7 -
1  -  BudgetpoLitikken i  1984
I juli maned sidste ar anbefalede Kommissionen bl.a., at budgetpolitikken - 
undtagen i  de lande, hvor budgetunderskuddet var naet op pa et saerlig 
foruroligende niveau - fortsat skuLLe vaere koncentreret om sanering pi 
me L  Lem Lang sigt, uden dog at laegge hindringer i  vejen for de automatiske 
stabi Li satorer, der burde have frit spi L  i  ti LfasLde af en tilbagegang i  
den pkonomiske aktivitet (1). Der blev navnlig peget pa, at i  betragtning 
af behovet for en global sanering ville den stigende rentebyrde i  forbin- 
delse med statsg$lden laegge kraftige begraensninger pi mange medlemsstaters 
politik. I pvrigt blev der lagt vaegt pi en strammere styring af de offent- 
lige udgifter som det bedste middel til at genskabe ligevaegten pi budget- 
terne.
De seneste tal for 1984 viser:
.  en tilbagegang i  samtlige medlemsstaters offentlige finansieringsbehov 
milt i  % af BNP, undtagen i  Frankrig, hvor det har holdt sig uaendret, 
og i  Italien, hvor der er sket en stigning,
.  et klart fald i  de offentlige udgifters procentvise andel af BNP i  halv- 
delen af EF-landene (Danmark, Tyskland, Luxembourg, Nederlandene og 
Det forenede Kongerige), medens de offentlige udgifter i  de fleste 
andre EF-lande ligger uaendret pa samme niveau.
(1) Jf. Kommissionens meddelelse til Radet af 1. juli 1983 om medlemsstatei—  
nes budgetpolitik for 1984 (K0MC83) 423).

-  8 -
.  en fortsat dampning af stigningen i  skatter og afgifter til trods for, 
at der er ivarksat nye foranstaltninger med henblik pi at 0ge Statens 
indtaegter, og uagtet at den nominelle BNP-stigningstakt har holdt sig 
pa samme niveau; de indirekte skatters beskedne andel af de offentlige 
indtagter ser ud til at spille en vasentlig rolle i  denne forbindelse,
.  uti Istrakkelige resultater med hensyn til omlagning af de offentlige
udgifter i  mere produktiv retning.
Det fremgir slledes, at de budgetretningslinjer, Rldet vedtog sidste Ir, 
i  det store og hele er blevet fulgt af medlemsstaterne.  I nogle medlems- 
stater er situationen med hensyn til de offentlige finanser imidlertid 
stadig pmtalelig.
2- Generelie budgetpolitiske retningslinjer for 1985
Det ser ud til, at det ogsa i  1985 bliver npdvendigt gradvis at fl reduceret 
det offentlige underskuds andel af bruttonationaIproduktet i  Belgien, 
Danmark, Grakenland, Italien og Irland. Underskuddet er for pjeblikket si 
stort, at det pi lidt laengere sigt ikke Ibner mulighed for en fortsat 
dampning af inflationen og en varig ligevagt pi beta l  ingsba lancens Ipbende 
poster. I de fleste af disse lande vi l  den med finansieringen af budget- 
underskuddet forbundne likviditetsskabelse .fpre til en for stor udvidelse 
af pengemangden, hvilket naturligvis vil vanskeliggpre inflationsbe- 
kampelsen.
Med undtagelse af Grakenland, der endnu kun har en relativt Lille stats- 
gald, er der risiko for, at underskuddet pa de offentlige finanser og den 
tunge rentebyrde fprer til en ond cirkel, hvor galden stiger mere og mere. 
Denne situation kan blive helt uholdbar, hvis der ikke gpres en mllbevidst 
og varig indsats for at holde den Irlige for 0gelse af galden mest muligt 
nede.

- 9 -
Udvi k lingen isamtli ge EF-landes offent lige gaeld
i  %af BNP
BDKDGR (1) FIRL (1) ILNLUK (2)
197559,811,925,022,426,8 73,5 6 6 , 015,441,471,8
198076,233,531,627,724,4 89,066,9 1 1 ,146,058,2
1983105,7 75,639,942,432,2109,3 84,618,163,348,6
1984
sk0n 1 1 2 , 2 80,239,544,936,9114,6 89,917,2 6 8 , 848,2
(1) Kun staten.
(2) Situationen pr. 31. marts i  efterfplgende ir.
Ki Lde:  Europaeisk 0konomi marts 1984, nr. 19, og Kommi ssionens sk 0n.
I Frankrig vil det vaare i  overensstemmelse med myndighedernes mil om at 
skabe ligevaegt pa betalingsbalancens l 0bende poster og nedbringe inflations- 
raten til omkring 5%, hvis det offentliges finansieringsbehov blot holder 
sig nogenlunde uaendret.
I Tyskland og Det forenede Kongerige ser det ud til, at den offentlige 
sektors budgetsaldo i  1985 af sig selv vil nl op pi det niveau, der ml 
anses for at vaere det normale under de forventede 0konomiske omstaendigheder.  
I Nederlandene ml de offentlige myndigheder stadig passe meget pi og fort- 
sstte deres bestraebeIser pi at fl bugt med det strukturelle underskud.
3. Budgetpolitisk smidighed
En forsigtig budgetpolitik ma imidlertid hverken hindre de automatiske 
stabilisatorers frie spil i  tilfaelde af en forvaarring af den pkonomiske 
situation, eller udelukke foranstaltninger til fremme af dkonomisk vaakst, 
f.eks. en samtidig udgiftsnedsksring og skattelettelse som lader budget- 
saldoen uaandret.

-  10  -
sifremt der i  1985 ser ud til at ville ske en betydelig forvaerring i  
det 0konomiske klima, b 0r man endog overveje at foregribe denne udvikling 
ved forinden at planlaegge eller ivaerksaette foranstaltninger, som pi 
rette tidspunkt kan st 0tte den 0konomiske aktivitet mest muligt. I si 
fald vil den politik, der b 0r f 0res i  de lande, der for 0ieblikket endnu 
har stort underskud pi de offentlige finanser, bl.a. afhaenge af, hvilke 
resultater der er opnlet med i  nf lat i  onsbekaempe Isen, med omkostningsdaem- 
pelsen og med skabelsen af ligevaegt pi betalingsbalancen, ligesom den 
vil afhaenge af, hvilke virkninger de automatiske stabi l  i  satorer vil 
kunne fl. Under alle omstaendigheder b0r budgetpolitikken i  si fald sam- 
ordnes snaevert pa EF-plan.
4. Budgetpolitik pa mellemlang sigt, samordning af budgetpolitikken 
og omlaegning af de 0konomiske strukturer
St0rre budgetplitisk smidighed kraever, at de offentlige myndigheder 
udarbejder tiIstraekkeligt konkrete planer for udviklingen i  de offentlige 
finanser pi mellemlang sigt.
Sldanne planer vil naturligvis vaere af st 0rst vaerdi i  de lande, hvor 
underskuddet stadig er en haemsko for bestraebelserne pi at skabe ligevaegt 
i  0konomien. Hvis der i  alle medlemsstater fastlaegges en finanspolitisk 
strategi, der navnlig er knyttet sammen med pengepolitikken, vil det 
blive betydeligt lettere at samordne de enkelte Landes pengepolitik 
og dermed skabe bedre konvergens mellem de 0konomiske resultater i  EF.
Hvis det skal lykkes at bevare den 0konomiske vaekst, der blev genskabt 
i  1984, og - hvilket er endnu vigtigere - 0ge den 0konomiske vsksrate 
pa mellemlang sigt, ml budgetpolitikken n 0dvendigvis spille en helt 
anden rolle end den, den tidligere ofte har flet tildelt, hvor man 
lagde st 0rst vaegt pa dens eftersp 0rgselsregulerende funktion.
St0rre strukturel f leksibi litet, som i  vid udstraekning er forudsastningen 
for en forbedring af udsigterne for 0konomisk vaekst og beskaeftigelse, 
kraever i  visse tilfaelde, at de offentlige myndigheder griber mindre ind, 
bide p§ lovgivningsomrldet og p 8 det finansielle omrlde.

-1 1-
Ved at skaere ned pa de offentlige udgifters andel af budgettet vil 
man fa mulighed for at Lempe beskatningen, og dette vil kunne sti- 
mulere de private investeringer og den samtede efterspprgsel langt 
mere end en direkte stimulering i  form af en forpgelse af dgede 
offentlige udgifter.
I dvrigt vil en gradvis omlaegning af de offentlige udgifters og ind- 
taegters sammensaetning ogsl hjaelpe med til at skabe en bedre vaekst.
En sadan omlaegning b 0r ga ud pi at opprioritere de produktive udgifter 
direkte og indirekte og fremme kvaliteten af de private investeringer.  
Til gengaeld m§ der samtidig skares ned p§ s§danne hastigt stigende ud­
gifter som fortraenger udgifter af produktiv art. Ud fra denne synsvinkel 
udgpr den stigende rentebyrde i  forbindelse med den offentlige gaeld et 
0mt§leligt problem, selv om der i  1984 og sandsynligvis ogs§ i  1985 
bliver tale om en langsommere stigning i  rentebyrden.  Desuden vil en 
nyvurdering af visse former for driftsstptte til offentlige og private 
virksomheder, navnlig i  de "gamle" sektorer, og en bedre styring af 
visse sociale overfprsler (udgifter pS sundhedsomrSdet)  ogs§ kunne fpre 
til en bedre struktur.
Det vil vsre lettere at skabe en mere beskaeftigelsesorienteret vaekst, 
hvis de skatter og obiigatoriske bidrag, der tegner sig for en stor 
del af Ipnomkostningerne, blev lempet, uden dog derved at tilsidesatte 
de generelle budgetpolitiske hensyn. Desuden bpr de finanspolitiske 
begunstigelser begranses, som i  visse tilfaelde har f§et vi rk somhederne 
til i  alt for h 0j  grad'at koncentrere deres investeringer i  starkt 
kapitalintensive produktioner .

-  12  -
Konklusioner
1. Den 0konomiske situation i  Fael Lesskabet ser i  mange henseender (vaekst, 
inflation, ekstern ligevaegt) ud til at vaere i  klar bedring i  forhold 
til 1983, og de nuvaerende 0konomiske prognoser tyder p 8, at dette ogsS 
bliver tiLfaeldet i  1985. Pi beskaeftigelsesomradet virker den seneste 
udvikling og udsigterne for de kommende 18 mlneder dog fortsat meget 
foruroligende.
2.  Konjunkturforbedringen er imidlertid naesten ikke sllet igennem pa budget- 
saldiene. Budgetunderskuddets andel af BNP er ganske vist faldet, men 
indtaegterne af skatter og afgifter er endnu ikke steget, og det har kun 
med undertiden meget skrappe midler vaeret muligt at daemme op for en stig- 
ning i  udgifterne. Rentebyrden i  forbindelse med statsgaelden og udgifterne 
til overf 0rsler til husholdningerne er pi ny steget kraftigt.
3. De generelle retningslinjer, der blev fastlagt for budgetpolitikken i  
1984, gaelder i  store traek stadig: nedskaering af de offentlige udgifters 
andel af BNP, idet der dog ml vaere spillerum for en vis smidighed i  forhold 
til konjunktursituationen, bedre styring af udgifterne, videref 0relse af 
bestraebelserne pa at omlaegge de offentlige udgifter og opprioritere de 
mere produktive udgifter. I 0vrigt er en finanspolitik, der g§r
ud pa at stimulere de beskaeftigelsesfremmende investeringer og daempe Ipn- 
omkostningerne mest muligt, ogsl et vigtigt led-i indsatsen, hvis det skal 
lykkes at na frem til en mere holdbar vaekst, der kan bane vej for en for- 
bedring af beskaftigelsen.
4. Budgetpol i  t i  kken ml vaere saerlig restriktiv i  lande, hvor den offentlige 
gaeld er hurtigt voksende, og hvor man endnu er bagud i  forhold til andre 
EF-lande med hensyn til at skabe ligevaegt indadtil og udadtil. Lande, 
hvor saneringen af budgettet er laengst fremskredent, vil ogsi have de 
bedste muligheder for at tilpasse udgifts- og indtaegtsstrukturer med 
henblik p3 at 0ge og forbedre produktionskapaciteten og bane vej for en 
stigning i  efterspprgslen, der betinger en bedre kapacitetsudnyttelse.
5. Finanspolitisk planlaegning pa mellemlang sigt i  alle EF-lande er en afgp- 
rende forudsaetning for samordning af den pkonomiske politik og for ind- 
kredsning af de budgetpolitiske valgmuligheder pa kort sigt: en sldan plan­
laegning vil vaere et godt grundlag for de samordnede foranstaltninger, der
ml ivaerksaettes, hvis der er fare for, at den pkonomiske vaekst vil ga tilbage 
igen.

(  ζ
ί ΓεβεΙ 1: Ε3τυϊΕΟΓ·3ίίοηύίρΓαί-χϊ (ρΓΟΟρπΐνιρ ϊΤεγίγ.} ί ΐύ·;ιε
|.....ΡίΐΗΊ Λ  Ι θ ί ^ ί ΐ .Ο.ί.'^ξί .ί°.Γ£3Ϊκβί. 1τν-.:Ε .1® .-851 ...
I  
ί  19/1
|  |  - 1980 1 9 8 1  1922 1923 Γ96Ί 1985
I  I  1980
|Β  I  3.2 3.2 -1.1 1.1 .0 1.3 .8
|0Κ I  2.3 -.Β -.7 3.6 2.5 2.7 3.0
|ϋ |  2.8 2.0 .0 -1.0 .9 3.0 2.5
ΙΟ Κ  |  Β.7 1.6 -.Β .0 .2 1.7 1.6
|7 |  3.6 1.1 .3 1.6 .8 1.1 1.Β
I  I  Κ Ι. I  Β.  1  3.7 1.6 1.2 .5 2.Β 2.5
II |  3.1 3.9 .1 -.3 -1.3 2.Β 2.9
| 1 _  |  3.1 1.7 -1.8 -1.1 -Ι.Β .3 1.6
|  Ν 1 _  I  3 . Β  .9 -.8 -1.6 .8 2.1 1.7
|υκ I  1.9 -2.0 -1.3 2.3 3.5 2.7 2.1I................................ -......
|7
0 |  2.9 1.1 -.3 .5 1.0 2.2 2.1
|υ5Α |  2.9 -.2 3.0 -2.Β 3.3 5.9 2.6
υΑΡ I  Β.8 Β.  9 Β.  Ο  3.2 2.9 Β.7 3.6] Τ ε ο ε ι  2:  Μ Ι ε»>;η : ΐε  ρ Γ ί ν ί ΐ ΐ Λ -Ι ί Γ υ ι ^ Γ ί ρ ί Γ  (ρ π κ ε τ .ΐν / ί ε  ιιη α Γ ίη ς  
| ί ίοΓίιοίϋ :ίΙ Λ ι .'5? ]ΐ2'Ρ_____
I  
I  1 9 7 1
|  |  - 1930 1 9 8 1  1932 1383 1 9 8 Β  1985
I  I  1980
!β ΐ 7.1 7.0 8.7 7.5 7.7 6.6 5.0
|Ο Κ  |  10.2 9.8 11.7 10.3 6.7 5.3 3.8
|ϋ |  5.2 5.Β 5.7 5.1 3.0 2.9 2.Β
|0Κ |  13.Β  22.1 22.3 21.1 19.1 19.0 18.0
|7  |  9.Β 13.1 12.7 11.1 9.3 7.5 5.7
|ΙΚΕ I  13.9 18.6 20.1 17.1 10.5 9.0 6.5
|Ι |  1Β.6 20.3 19.2 16.7 ΙΒ.9 11.3 8.7
II. |  6.7 7.7 7.7 10.0 8.Β 7.7 6.0
ΙΗ ί. I  7.7 6.7 6.2 5.5 2.5 3.0 2.0
|ϋΚ |  13.3 16.8 11.1 3.3 5.Β 5.2 5.6
|ίΟ I  9.7 11.1 10.1 8.6 6.3 5.1 Β.5
|  ϋ$Α !  6.9 10.3 8.9 5.8 3.9 5.1 5.5
ΙϋΑΡ |  8.6 6.8 Β.8 2.Β  Ι.Β Ι.Β 1.7
·Τ*Γ37 'ΑιϊβΊ ΰϋρ'ΐϊώ’3:3ί Γεί(ΕΡ 1971-85)ι ρΓοεεηΕ  άί ίΓοε^ίΕ/Γΐίθη ΤάΡεΙ 3θΐ3ΐίοο35ίιίοηο8η5 ΙρΕιβτεΙε γοϊιθγ  
(ί ρΓΟεεηϊ 3 Τ  Βί>, Ε Ρ  1971-85/
I.........................................I  ..........................................
ί  
I  1971 I  I  I  1 971
|  I  - 1980 1 981 1982 1983 198Β  1985 I I  I  1980 1 9 8 1  1962 1983 198* 1985
I  |  1980 I  I  I  1980
|Β I  5.7 9.1 11.2 13.1 13.Β  13.7 1Β.0 I  1 1 3  I  .0 -Β.5 -Β.3 -3.6 -1.6 -.6 .7
]Ο Κ  |  3.6 6.7 8.9 9.5 10.5 10.3 10.0 I  |0Κ I  -3.0 -3.7 -3.1 -Β.1 -2.1 -2.2 -1.7
|0 |  2.6 3.3 Β.7 6.8 8.Β 8.Β Β.3|'|0  I  .7 -1.8 -1.0 .6 .7 1.2 1.9
|0Κ |  - - 1.5 7.8 8.5 9.2 I  |0Η  I  -2.8 .3 .3 -3.7 -Β.3 -Β.7 -5.3
|Ρ  |  3.6 6.Β  7.8 8.8 9.1 10.3 Π.Ο I  I  Ρ  ί  -.Β -Ι.Β -Ι.Β -;.0 -1.6 -1.0 -.8
||ΚΒ I  7.2 8.3 10.2 12.Β  1Β.2 16.2 17.Β  I  ΙΙΚί I  -Β.9 -10.0 -13.1 -8.3 -2.3 -.9 .1
II I  5.9 8.0 8.3 10.5 9.7 10.6 11.2 |  |Ι I  -.3 -2.Β -2.3 -1.6 .1  .2 .1
1 1 _  |  .3 .7 1.0 1.3 1.6 1.9 2.1 I  1 1 .  I  22.5 22.6 28.2 Β0.2 39.0 37.7 35.8
|Ν Β  I  3.3 6.2 8.8 11.7 15.Β  16.5 17.2 I  ΙΝ Β  I  -1·5 2.2 2.8 2.7 3.5 Β.8
|υκ I  Β.1 6.3 9.3 10.7 11.7 11.6 11.6 I  ΙΟ Κ  I  -.8 1.8 2.5 2.0 ^  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Ιεο 
I  Β.Ο  6.1 7.8 9.5 10.5 11.1 11.Β  I  ΙΕ Ο  I  -.2 -1.3 -.6 -.5 .0 .Β  .7
|υ$Α I  6.2 5.8 7.6 9.7 9.7 7.5 6.9 I  Ι05Α |  .1  .2 .1  -.3 -1.2 -2.5 -2.8
|2ΑΡ ί  1.8 2.1 2.2 2.Β  2.7 2.6 2.6 I  ΙΟ Α Ρ  |  .7 -1.1 .5 · Ι 2.0 2.6 2.6
| ΤεΰεΙ 5: ΟεΙ οίίετ.Είίοβϊ δετηίεϋε ΙεηςίνηίΓ^ είΐεε ΙδτορίβςθΙδε 
I  (-) (ί ρΓΟοεηΐ 3ί Β ΕΡ, Ε Ρ  1971-35)I.................................- ......I  
I  1971
|  |  - 1980 1 9 8 1  1982 1 983 1 98Β  1 9 8 5
I  I  1980
I.......................................................... — ...................................................................................................... - ...................................................
|Β
 I  -Β.9 -9.9 -12.6 -11.6 -11.7 -11.1
ΙΟ Κ  I  -1.0 -3.3 -7.1 -9.3 -8.0 -6.5
|ϋ I  -1.7 -3.1 -3.9 -3.Β -2.7 -1.6
I06 I  -Β.6 -5.Β -10.6 -10.0 -9.7 -9.Β
|Γ I  -.5 .3 -1.8 -2.6 -3.3 -3.3
|ΙΗ Ι_ I  -9.1 -11.0 -15.8 -15.6 -12.6 -11.3
|Ι I  -8.7 -8.Β -11.7 -12.7 -11.8 -12.0
|Ε I  2.0 -.8 -2.3 -Ι.Β .1  .Β
ΙΝ Β  I  -1.6 -Β.Ο  -5.2 -7.0 -6.Β -5.8
|υκ I  -3.3 -3.Β  -2.7 -2.6 -3.1 -2.6
Ιε ο I  -3.2 -3.5 -5.Β -5.6 -5.5 -5.2Τ θ ό β ι. 6: Ρ ΐη < 3 & 7 2 τν > }ί Κ3/Κ3 (ρΓΟεεηΐνίί 2τχΐΓίης ν κ ! 3Γε(5
α^ο η ο ) ί Ιο γΗοΙ.9 ι Η 12 Γ -Ιτ ε Ο ε Γ  ΕιΟ’ .ίοεΓθ, Ε Ρ  1971 -85)
I. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
|  
|  ' 9-' 1980 1 981 1982 1983 1986 1 9 £
I  ί  1930
!3 I  10.3 2.7 6.6 5.9 7.1 7.6
|Ο Κ  I  11.7 10.9 9.6 11.7 26.2 10.0
|ϋ ί  10.0 6.2 5.0 7.1 5.3 5.2
|0Ρ |  23.8 26.7 36.3 29.0 20.2 21.9
;  ρ  |  ιΒ.8 9.7 11.6 10.8 10.9 7.0
ΙΙΚΒ I  16.6 16.9 17.6 12.9 5.6 12.0
|| |  19.5 12.0 16.0 17.2 1ο.6  12.9
|||1_ |  10.8 3.6 5.2 7.6 10.7 9.0
|υκ |  16.5 18.6 16.6 9.2 10.2 8.9
ΙΕ Ο  |  13.8 10.5 10.8 10.8 10.2 8.5
|05Α I  9.5 9.0 10.0 9.2
ΙϋΑΡ |  16.9 7.2 8.7 7.0 -I  .___________,---------------------
(1) θ
ρΙ>'5ηίηο, ίΓηθ ί ΕώεΙ^ΓΓβ ρϊθ γγπεγ  ίτά ρΓοοτορβΓ υώ ιΐεία εί ί οΙεΙοβεΓ. 
ν*Ι<2ΐεη ί 1/5Α βίίνεΓ ί 1585 ιχιΐιςνϊί 5ΐρ.τε εη5 εηΜοεΕ. ΙΟΕίςιειτε 
νε<ΐΓ0Γθη^ 8θΐ3ίίης5Ε3ΐαηεε (0 9 ί πιγεΙγθ ατ.ΐίτς ν$|(5ΐ) Ιοη Ρογ ΡϊΙΙεε- 
3ΐε38ε: 5αη Η βΙΙιεν) ΰεΓίοΓ νί$ε 519 Ο^Ίδΐί^εε εη3 οεηςινεί ί ΟΐιείΙεΓηβ ονεηίοΓ.
(2) βθηηθ Γθόθ90Γθΐ56 ί99εΓ ί^ε κπ^γιπ^θγ ι  6θΐ ιγ5Ι<θ η3ΐιοηθΐΓθσπ5ΐοο σίίθηΐIιςα]ορί θίΐθΓ 
ίθόθΙΙθΓΠΘΒ ί$Γάΐ990Γθί5θ 1  ΐ3ΘΪΓ39ίηΐΠ9 .