ARCHIVES HISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (82)365
Vol.1982/0129

Disclaimer
Conformément aurèglement (CEE, Euratom) n°354/83 duConseil du1erfévrier 1983
concernant l'ouverture aupublic desarchives historiques delaCommunauté économique
européenne etdelaCommunauté européenne del'énergie atomique (JOL43du15.2.1983,
p.1),telquemodifié par lerèglement (CE, Euratom) n°1700/2003 du22septembre 2003
(JOL243du27.9.2003, p.1),cedossier estouvert aupublic. Lecaséchéant, lesdocuments
classifiés présents dans cedossier ontétédéclassifiés conformément àl'article 5dudit
règlement.
Inaccordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No354/83 of1February 1983
concerning theopening tothepublic ofthehistorical archives oftheEuropean Economic
Community andtheEuropean Atomic Energy Community (OJL43,15.2.1983, p.1),as
amended byRegulation (EC, Euratom) No1700/2003 of22September 2003 (OJL243,
27.9.2003, p.1),this fileisopen tothepublic. Where necessary, classified documents inthis
filehave been declassified inconformity with Article 5oftheaforementioned regulation.
InÜbereinstimmung mitderVerordnung (EWG, Euratom) Nr.354/83 desRates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft undderEuropäischen Atomgemeinschaft (ABI. L43vom 15.2.1983,
S.1),geändert durch dieVerordnung (EG, Euratom) Nr.1700/2003 vom 22.September 2003
(ABI. L243vom 27.9.2003, S.1),istdiese Datei derÖffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden dieVerschlusssachen indieser Datei inÜbereinstimmung mitArtikel 5
dergenannten Verordnung freigegeben.

KOMMISSIONEN FORDEEUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(82)365 endeligudg.
Bruxelles ,den12juni1982
AV/.-
Î~"~Sr>-■'• (-;
i
<• rr --7;
« C,,- ■,:M
v" . -~~l
MEDDELELSE FRAKOMMISSIONEN TILRÅDET
OMINVESTERINGSPROBLEMET
KOMC82)365endelig udg.

INDHOLDSFORTEGNELSE
Indledning
1.Deternødvendigt atforøgeinvesteringsaktiviteten
2.Hindringer forinvesteringerne
3.Deoffentlige myndigheders rolleoginstrumenter på
investeringsområdet
4.Aktionsmuligheder pånationalt planogpåEP-plan
5.Resuméogkonklusioner
Bilag

Indledning
Det europæiske Rådgavunder samlingen den 29.-30 .marts udtryk forbe­
kymring over den lave investeringskvote iEuropa ,særlig idemest avan­
cerede sektorer .Dervarenighed om,atdeternødvendigt ,atFællesska­
betoghver enkelt medlemsstat allerede iårtræffer foranstaltninger
eller tager initiativer ,derkanvende denne tendens .Detbekræftede ,
atdet ersærlig vigtigt atnedbringe renten ogstyrke Fællesskabets
kredit instrument ertilfordel forinvesteringerne ,særlig inden for
energi -,industri -ognsringsmiddelsektorerne .Detanmodede Rådet om
atvedtage demidler ogdeprocedurer ,derernødvendige foratnådisse
mål .Detanmodede omatfåforelagt enførste rapport tilmødet ijuni .
Inærværende dokument skitseres udviklingen iinvesteringerne ideseneste
år.Derforetages enanalyse afdeoffentlige myndigheders rolle ogFæl­
lesskabets mulige bidrag påinvesteringsområdet medhenblik påatskabe
enramme fordeinitiativer ogforslag ,dertager sigte påensamordnet
investeringspolitik «

-2-
1.Deternodvendigt atforørreinvesteringsaktiviteten
1,1.Defastebruttoinvesteringers andelafFællesskabers BNPerfaldetdras­
tiskiforholdtilførstehalvdelaf1970*erne;den-'tendenserfælles–
omendivarierende omfang-foralleEF-landene undtagen Irland.Denkan
tilskrives etabsolutfald.i1974og1975°Setlavtniveaugennemop­
svingsperioden i"1976-80;dettegælderdogikkeforForbundsrepublikken
Tyskland ,hvorinvesteringskvoten imidlertid ikkenåroppådetniveau,
derregistreredes ibegyndelsen af1970'erne.Deførsteresulteter for
1981viser–stadigmedundtagelse afIrland-ennynedgangmåltifaste
priser,ogdererifølgedesenesteprognoser udsigttilnogettilsvarende
ideflestemedlemsstater i1982,hvorvækstraterne forIrland,Italien ,
Luxembourg ogDetforenede Kongerige fortsatkunligeakkuratbliverposi­
tive.
Indenfordennegenerelle tendensserdetudtil,atindustriens investe­
ringerefterhånden tegnersigforenmindreandelafværditilvæksten ,end
detvartilfældet iførstehalvdelaf1970'erne,selvomdergennempe­
riodenharværetstoreudsvingivækstraten måltifastepriser,særlig
i1979.Vækstraten hargenerelt liggethøjereforinvesteringer iinven­
tarogmaskiner endforerhvervsbyggeriet ,hvilketskyldesøgetrationa­
liseringefterændringerne iderelative priser.Derharligeledes siden
1974væretennedgangi-investeringernes andelafværditilvæksten inden
formarkedsbestemte tjenesteydelser ogsiden1976indenforenergipro-
dukter.Endeligharderiandenhalvdelaf1970'erneværettaleomet
faldideoffentlige fasteinvesteringers andelafBNPogenddaideres
andelafdesamledeoffentlige udgifter (jf.vedlagtetabel).
1.2.Dennetendensiinvesteringerne skalvendes.fordi?
a)delaveinvesteringer førertil,atproduktionsapparatetforældes ,og
atindarbejdelsen afdeteknologiske fremskridt bremses ,medensFælles-
skabetskalbevareoginogletilfælde genskabesinkonkurrenceevne ,
idetdetellerspåhjemmemarkedet ellerpåeksportmarked ~!rneefskæres
fradefordeleiformafstørreprofitter ognyearbejdspladser ,som
kandragesafenforbedring afdeninterneogdeninternatio .^leefter­
spørgsel .ogsomellerstilfalder handelspartnerne jproduktion?>?pparat ets

-3-
alderharafgørende betydning -forevnentildynamisktilpasning
efternyeafsætningsmuligheder .
EF'smarkedsandele isamhandelen medtredjelande medforarbejdede
varerharværetfaldende ,omenddestadigerlangthøjereendde
vigtigste industrialiserede handelspartneres ,medensderharvaret
taleomstigninger forDeforenede StatersogJapansvedkommende ;
nedgangen ivissemellemteknologiske sektorer erstørreendDefor­
enedeStaters nedgang ,medensderertaleombetydelig størreforskel
idehøjteknologiske sektorers
Procentvis ændring
imarkedsandelene 1973–1980
Forarbejdede varer
heraf:stål
maskiner oginventar
heraf:
udstyrtilkontorautomati­
seringogtelekommunikation
køretøjerEF USA
-0,2 +0,7 +2
–1,7 –0,1 +2,3
-0,7 -0,1 +4,3
-1 +2,2 +1,8
-3,7 -3,2 +10,3
Trodsenpositiveksport/import–saldoforhøjteknologiske produkter
(120mod597forJapan,medensUSAharligevægt )harPtellesskabets
relativestilling hvadangårdenandel,eksporten afdisseprodukter
udgørafdensamledeeksport,udvikletsigretgunstigt (etindeks
på100betyder,atforholdet "højteknologiske produkter/samleteksport"
erligmedOECD'ssamledeforhold):
Højteknologiske produster
specialisering iOECD EF USA JarinD
1963
1970
1980102
94
88129
127
12056
87
141
Medhensyntilmaskiner oginventar erEF'smarkedsandel irestenaf
verdenstørreendUSA'sogJapans(i198028,4$modhhv.15$og15,1$),
meneksportens dækningsgrad (eksport/import)fordissevarererblevet
kraftigt forringet ,hvilketkantilskrives øgetindtrængning påEF-
markedet ,medensresultaterne påtredjelandenes markeder harværet
utilfredsstillendes
Maskiner oginventar
eksport/import EF USA Japan
1973
1980151
139130
132572
809

b)enblivende lempelse afenergiens stopklods forvæksten afhænger dele
afinvesteringerne idenne soktor ,dels afproduktionsapparatets om­
stilling ,somigen afhænger afudskiftningsrylmon fordeneksisterende
realkapital ?
Mellem 1981 og1990 vilenergiinvesteringerne ifølge deseneste over­
slag vokse tilomkring 2"Joafbruttonationalindkomsten «.Denne procent­
sats vilimidlertid være betydeligt lavere enddem ,derventes forDe
forenede Stater (4%)ogJapan (3–3,5% )isamme tidsrum .
c)mulighederne foretikke–inflatorisk økonomisk opsving afhænger af,om
der foreligger enpassende produktionskapacitet :enproduktionskapaci­
tet ,hvis udnyttelse efter deforeliggende skøn forekommer lav (78$
forFællesskabets industri i1981 ),kansomfølge aføkonomisk foræl­
delse iforbindelse med deændrede energipriser ogopbremsningen af
udskiftningstempoet forrealkapitalen vise sig atvære helt utilstræk­
kelig til atforhindre flaskehalse ognyeinflationsbølger :denop­
gjorte kapacitet svarer ikke længere tildenøkonomiske kapacitet .
d)skabelsen afvarig beskæftigelse forudsætter ,atinvesteringernes andel
afBNP forøges ,dels for atdekanbidrage til atopsuge den eksiste­
rende arbejdsløshed ,dels fordi dengennemsnitlige investering ,der
somfølge afdetteknologiske fremskridt ogbehovet for atbenytte
mindre energikrævende 'produktionsprocesser ernødvendig inden for
industri ogservicefag foratskabe ennyarbejdsplads ,gradvis er
vokset ;entredje årsag er,atendel .afdeteksisterende uudnyttede
materiel nuerforældet .
Eksempelvis androg industriens gennemsnitlige kapital (i1970-priser
og-vekselkurser )i1980 ca.20000ECUpr.beskæftiget .Pågrundlag
afdette gennemsnitstal kandetanslås ,at5millioner nyearbejdsplad­
ser (dvs .ca.halvdelen afdennuværende arbejdsløshed )ville kræve
investeringer på100iniaECU ,dvs .omkring 12,5% afBNP .

-5-
Påvirksomheds –ellerbrancheniveau vileninvestering muligvis føre
tilfaldendebeskæftigelse ,menpåmakroøkonomisk planvilenforøgelse
afrealkapitalen fåbetydning forkonkurrenceevnen ,særligiindustrien ,
ogensådanforøgelse udgørderforenvigtigforudsætning for,atenstor
delafdeeksisterende stillinger kanopretholdes ,ogatderkanskabes
varigbeskæftigelse .PVygtenforugunstige beskæftigelsesvirkninger
skyldesofte,atderikkeitilstrækkeligt omfangtageshensyntil
beskæftigelsesvirkningerne ideforudgående ogdeefterfølgende produk–
tionsled ,herunderservicefagene (f.elcs.førerudvikling afautomatise­
redeindustrianlæg tiløgetefterspørgsel efterspecialiserede teknikere).

-6-
2.Hindringer forinvesteringerne
Etblivende opsvingiinvesteringerne erisærafhang!gtaf.atdergenskabes
enmerestabilogmereforudsigelig økonomisk udvikli.r,g.ogatderopstårmere
optimistiske forventninger tiludviklingen ideneksLerneoginterneefter-
spørgsel
Iensituation somdennuværende medlangsomvæksthæmmesinvesteringsbeslut -
ningerneisærliggradaffølgende faktorer :
2.1.Storusikkerhed medhensyntil:
.udviklingen ivalutakurserne :ECU'eneridesenesteårblevetapprecieret
ogderefterdeprecieret mednæsten$0%overforyenognogettilsvarende
overfordollaren (l),udenatderharværettaleomdivergerende infla­
tions-elleromkostningsudvikling afsammestyrke;
.udviklingen iderelativepriser:højeinflationstakter (stadigover10$
forFællesskabet somhelhed)gørdetvanskeligere fordeøkonomiske beslut­
ningstagere atsondremellemprisændringer ,somskyldesændringer iefter­
spørgslen efterforskellige goder,ogændringer ,somskyldesdengenerelle
prisstigning ;hertilkommerusikkerheden medhensyntiludviklingen ivisseprisersomf.eks.olie-ogenergiprisen (herafhængerprisdannelsen også
afikke–økonomiske faktorer);
.realrentens ogdennominelle rentesniveauogsvingninger .I1981låden
•langfristede realrente påover Belgien,Danmark ,Forbundsrepublikken
Tyskland ogNederlandene :somfølgeafdemeredæmpedevækstudsigter har
disserealrentesatser størrevirkning nuenddenogenlunde ligesåhøje
satser,derregistreredes i1960,erne.Dehøjenominelle satservejersær­
ligttungtpåinvesteringer ,somførstbegynderatgiveoverskudefteren
længereperiode(f.eks.bygge-oganlægsvirksomhed ,visseenergiinvesterin -
gersamtintroduktion afnyevarer),ogformindsker incitamentet tilat
investere ,særlighvisvirksomheden ikkeharadgangtilekstrafinansie­
ringskilder idenperiode,hvorinvesteringen ikkegiveroverskud .Desuden
gørsvingningerne irentesatserne detvanskeligere atforudsige kapital-
omkostningerne ogdensamledegældsbyrde oghartendenstil-ihvertfald
påkortsigt–atbevirke,atvirksomhederne indtager enafventende holdning .
(l)ECU/yen:frafebruar1980tilaugust1981devaluering på^0%(efterentilsva­
renderevaluering fraa.ugust1978tilnovember 1979);ECU/$sdevaluering på
45%frajuliI98OtilaugustI98I.I1981lådeeuropæiske valutaers variabili­tetoverforEGU–måltvedvariationskoefficienten –på14*2(ikke–vejetgen­
nemsnit)mod62,3fordollaren.

-7-
Denforøgede usikkerhed ledsages afenforhøjet risiko,hvilketgørdot
nodvendigt medenhøjererentabilitet ,hvisinvesteringen skalgennemføres .
2.2.Udviklingen irentabiliteten :forarbejdningsindustriens profitrate varsær­
liglaviFællesskabet henimodafslutningen af1970'erne :Forbundsrepublik­
kenTyskland ,Frankrig ,Detforenede Kongerige ogItalienhavdeklartlavere
profitrater iårsgennemsnit )endUSAogJapan:
i96o-im i974~i979
EF(BRD,F,I,UK) 18,7 13,4
USA 29,1 20,6
Japan(bruttooverskud ) 34»2 32,0
Udviklingen ilønomkostningerne giver–nardenoverstiger produktivitets -
udviklingen korrigeret forændringer ibytteforhold ogindirekte skatter-
lavereprofitter :forholdet mellem(såledeskorrigeret )produktivitet og
reallønharudviklet sigsomfølgeriforholdtil1973s
Korrigeret produktivitet/ IT_ _
realløn(1973«=100)EF USA Japan
1979 102,1 99,5 109,3
1980 103,0 100,4 110,6
1981 105,8 100,6 111,7
Selvomreallønnen iJapanervoksetrelativt hurtigere enddenkorrigerede
produktivitet ,liggerlønnensprocentvise andelafforarbejdningsindustriens
værditilvækst fortsatpåetlavereniveauendiFællesskabet :
Lønkvote/værtitilvækst 1962-1973 1973-1978
EF(BRD,F,I,UK) 0,64 0,70
Japan 0,51 0,60
Derudover afhænger konkurrenceevnen aflønniveauet :idelande,hvorlønnen
ersærliglav,kanenregulering itaktmedudviklingen idenkorrigerede
produktivitet findested,udenatkonkurrenceevnen påvirkes afgørende :ifølge
visseskønvarJapani1981klartbedrestilletendFællesskabet medhensyn

tillønomkostninger pr.produceret enhed (tal iDM,BRD=100):
BRD B , F I HL UK USA JAP
100 115 91 119 99 123 97 82
2.3 .Enutilstrækkelig indnats for atvende opsparingen iretning afmellemfris­
tede investeringer ogdirekte investering ivirksomhederne ,selv omFælles­
skabets opsparingskvote erhøj (l6,2% i1981 udtrykt nominelt )ogtætpå
Japans (l8,7% )*Deoffentlige underskud lægger -tildels somfølge af
afmatningen - "beslag påenforstor delafopsparingen oggørdetdyrere
atoptage lån;detoffentliges samlede lånebehov ^låitidsrummet I96I–70
igennemsnit på0,4$ afBNP ,menhar ideseneste årligget betydeligt
højere oglåiI98I over niveauet iUSAogJapan .
Deoffentlige finansers 1974-78 1979 1980 I98Inettosti 11ing
EP
USA
Japan
Medens denlangsomme stigning iefterspørgslen ogomkostningstrykket for­
mindskede selvfinansieringsgraden ,hvorved virksomhedernes finansielle stru
turer blev mere udsatte ,bidrog enrække faktorer somf.eks .detutilstræk­
kelige realafkast afværdipapirer efter skat ,modviljen mod atbinde si~
gennem længere perioder ietusikkert klima ,ivisse tilfælde enutilstræk­
kelig udvikling idenikke-bankmæssige pengeomsætning (f.eks .institutio­
nelle investorer eller fællesfonds ),mangler vedkapitalmarkederne (børser )
skattepolitisk favorisering afboligopsparing ogopsparing iforsikrings -
kontrakter samt højnominel rente afoffentlige papirer ,dertilmed ofte
erskattefri ,tilatvanskeliggøre virksomhedernes låntagning .1974-78 1979 1980 I98I
-3,7 -3,6 -3,6 -5,0
-0,9 +0,5 -1,2 -0,9
-3,2 -4,7 -4,2 -4,0
l)ForUSA's vedkommende erdisse taltilsyneladende imodstrid meddetal ,som
normalt lægges frem ,Denævnte talomfatter hele detoffentlige (centrale og
lokale myndigheder samt social sikring );sombekendt udlignes endelafde
amerikanske forbundsmyndigheders underskud (2,1% i1981 ^ti.1dels ^.fdelsta­
ternes ogdelomale myndigheders overskud (l,2% afBNP i.l?8l)o

-9-
IFællesskabet varderisidstedelaf1970'ernetaleomennedgangide
midler,somvirksomhederne tilvejebragte påkreditmarkederne (målti%af
BNI):
Lånoptagelse påkredit–
markederne (/&afBNI) BRD Ρ UK USA JA?
1972-197 6 3,8 7,3 4,7 5,7 13,3
1977-1979 3,4 5,9 2,8 6,1 6,3
I1979fordeltetilvejebringelsen afmidlerviaaktie-,obligations -oglane-
markederne sigsomfølger(målti$afBNI):
Tilvejebringelse af
midler(%afBNI) BRD Ρ UK USA JAP
Aktioner 0,3 0,6 0,5 0,1 0,6
Obligationer -0,2 0,5 0,0 1,1 0,4
Lån 4,1 3,8 2,9 5,4 4,7
Ialt 4,2 4,9 3,4 6,6 5,7
Senereharvirksomhederne iadskillige medlemsstater istadighøjeregrad
tilvejebragt kapitalvedudstedelse afaktier;deterimidlertid nødvendigt
atgåendnulængereidenneretningforatundgå,atetinvesteringsopsving
ikølvandet påenblotmoderatforbedring afdesamledeøkonomiske forhold
bremsesafuligevægtige finansielle strukturer ellerafflaskehalse ipenge-
omsætningen .Disseforhindringer kanisærliggradgøresiggældenda forde
småogmellemstore virksomheder ,hvisudnyttelse afinnovationspotentie11et
dervedkanhæmmes,ogforvissestorevirksomheders aktiviteter ,f.eks.
forsknings-ogudviklingsprojekter ,somførstbegynder atgiveoverskudefter
enlængereperiode ogermegetkapitalkrævende .
2.4®Mangelfuld tilpasning :afarbejdskraften ,havdenten "darertaleomuddannelse
afarbejderne ellerstyringafvirksomhederne ;sådannemanglerforhindrer en
optimaludnyttelse afdebedsteogmesteffektive maskiner ogproduktions -og
organisationsteknikker ,hvorved enhurtigoggenereludbredelse afdettekno­
logiskefremskridt forhindres .
2.5Utilstrækkelige afsætningsmuligheder :enutilstrækkelig efterspørgsel efter
visseeuropæiske produkter skyldesofte,atvirksomhederne erudeafstand
tilattilfredsstille eneksisterende ellerpotentiel efterspørgsel påkon­
kurrencedygtige vilkårmedhensyntilpris,kvalitet,leveringsbetingelser ,
finansiering ogefterfølgende service.

-10-
3,reoffentlige myndigheders rolle op:instrumenter påinvesterinrrsoriiyådet
3.1.Deoffentlige myndigheder harnogle vigtige opgaver påmakroøkonomisk plan .
Idennuværende situation skal de:
/
-mindske usikkerheden ved atstyrke tilliden tilénpolitik ,somtager sigte
påinflationsbekæmpelse oggenskabelse afligevægten pådeafgørende punkter ;
–forbedre detgenerelle klima ogskabe mere optimistiske forventninger ved i
rette tidatudnytte dedisponible råderum tilatstøtte deninterne ogden
internationale vækst ,somendnu forekommer skrøbelig ogoverordentlig følsom
over forudefra kommende ohok ,somFællesskabet ikke harnogen indflydelse
på;rentesatserne børnedbringes itakt medopbremsningen afinflationen ,og
formindskelsen afdealt' forstore offentlige underskud vilogså trække i
retning afenrentesænkning .
3.2 .Uafhængigt afdeoffentlige myndigheders ansvar forgenskabelsen aføkonomisk
ligevægt øver depositiv' eller negativ indflydelse påkapitaldannelsen via de
offentlige udgi fters ,struktur og"kvalitet ",denudvidede offentlige sektors
virksomhed ,deskattepolitiske ogfinansielle incitamenter tilinvesteringer
ivirksomhederne samt lovgivningen ;mere generelt spiller deforskellige for­
mer forstrukturpolitik som f.eks .industripolitik ,forskning ,innovation og
erhvervsuddannelse enrolle forrealkapitalens vækstrate ogkvalitet ,selv om
nogle afdemervanskelige atkvantificere .
3.3 «Bestræbelserne paatnedbringe deoffentlige underskud harsærlig ivisse med­
lemslande ført til ,atdeoffentlige investeringer erblevet beskåret krafti­
gere endforbrugets iI98I androg deoffentlige bruttoinvesteringer 3»1$ af
BNPmod4,1$ i1970 ,medens desamlede driftsudgifter isamme tidsrum varste­
getfra33$afBNPtil45$ .
Desuden tegner deoffentlige virksomheder sigforenstor delafkapitaldannel –
sen .DadeiEPisærlig grad gørsiggældende inden fortransport ,energi og
telekommunikation ,kan'deres investeringer spille envigtig rolle formoderni­
seringen afinfrastrukturerne ,samtidig medatdeskaber øget efterspørgsel

-11-
efter højteknologiske produkter .
Enarbitrær beskæring afdeoffentlige investeringer som følge affinansielle
begrænsninger ,derisær rammer investeringer ,som forst begynder atgive over­
skud efter enlængere periode ,indebærer givetvis visse risici forkvaliteten
afdetjenester ,somtilbydes produktionssektoren ,ogforselve økonomiens kon­
kurrenceevne .
Benne vurdering skal ledsages aftobemærkninger .
For det første erdet ,foratden samlede virkning afdenoffentlige investe­
rings aktivitet etkan blive positiv ,afstor betydning ,atdemellemfristede
rentabilitetsaspekter indgår medrimelig vægt ibeslutningsprocessen ,ogat
der ideoffentlige investeringsdispositioner lægges særlig vægt påudgifter ,
herunder infrastrukturudgifter ,sombidrager tilproduktionssektorens udvikling .
For detandet kanvisse offentlige driftsudgifter ivirkeligheden betragtes som
investeringer idetomfang ,definansierer enforbedring afdenmenneskelige
kapital ,erhvervsuddannelsen ,støtten tilforskning ogudbredelsen afforsk­
ningens resultater ogåbner afsætningsmuligheder forvirksomhederne vedatbi­
drage tilatgøre efterspørgslen tilstrækkeligt ;stor tilatmuliggøre produk­
tion afhøjteknologiske produkter .Forøvrigt rejser detspørgsmål sig ,om
detikke ivisse tilfælde ville være hensigtsmæssigt atlade markedsmekanismen
regulere visse tjenesteydelser eller produktionsformer ,uanset atdenaturligt
hører hjemme ioffentligt regie .
3»4 «Deskattepolitiske ogfinansielle incitamenter tilinvesteringerne (tilskud ,
lempelig beskatning ,rentegodtgørelser )harefterhånden fået ganske stor vægt
ideoffentlige budgetter .Somfølge afdenne jævne vækst ienperiode med
voksende budgetunderskud børderes effektivitet tages opigen ilyset afmål­
sætningen vedrørende støtte tilkapitaldannelse ,ogøkonomiens samlede konkur­
renceevne .

-12-
Invosteringftstotten androg efter nationalregnskabs definitionen gennemsnitlig
1%afFællesskabets BNP i1970' erne .Altialtfinansierede denca.4?'afde
faste bruttoinvesteringer iførste halvdel af1970'erne ogderefter jfo.Støt­
tens niveau ogudvikling erimidlertid meget uensartet fraland tilland ,i
vidudstrækning somfølge afdeanvendte virkemidler (tilskud iform afrente -
godtgørelse ,investeringsstøtte ,skattemæssige afskrivninger ).
Pådetskattepolitiske område udgør deskattemæssige afskrivningsregler et
meget vigtigt instrument ,hvilket denseneste skattereform iUSAerettyde­
ligt bevis på.Deres virkning afhænger imidlertid afdenmarginale selskabs -
skattesats ogafdeøvrige skatter påkapitalomkostningerne eller kapitalaf -
kastet . 1
Desuden erder ettydeligt samspil mellem skattestruktur ,inflation ogtekno­
logisk fremskridt :udskiftningen afinvest eringsgoder kræver større nominelle
udgifter ogflere likvide midler ,nårdererinflation (inden forEPvarmid­
lerne tiludslciftling *afetinvesteringsgode efter 10årsanvendelse i1970
ca.32$større enddetudslidte investeringsgodes salgsværdi ;denne procent­
sats var i1980 vokset til 62^t),medens denaccelererende teknologiske udvik­
ling formindsker kapitalens økonomiske levetid .
Forholdet mellem intern ogekstern finansiering samt mulighederne for el-rrtem
finansiering afvirksomhederne (tilvejebringelse afrisikovilling kapital ,31s1-
iern-oglangfristet gæld )afhænger også tildels afbeskatningen afdeforske -
lige former forfinansielle aktiver ;placering ioffentlige papirer favorise­
res ofte for atgøre detlettere atfinansiere deoffentlige underskud .
3.5 .Detoffentliges indgriben vialovgivning eller administrative bestemmelser har
stor betydning forhele investeringsprocessen ;virkningen erdogvanskelig at
kvantificere .Forholdsregler ognormer afhensyn tilsikkerhed ,miljøbeskyitelse
ogtekniske forskrifter øver indflydelse påprodukternes ogfabrikationsnieto –
dernes udformning ;bestemmelserne vedrørende arbejdstid ogbeskæftigelsesvilkår
påvirker mulighederne foratudbytte investeringen ogisidste ende derelative
faktoromkostninger ;reguleringen afpengeomsætningen ,særlig enufleksibel
styring afaktionsmulighederne (f.eks .begrænsning aferhvervelsen afvisse
typer aktivar ),påvirker sammenbindingsmekanismen mellem passiv ogaktiv kapi­
talanbringelse .

-13-
Ialtriindelieliedskalreeulerinecrne tilrettelægges paensidanmade,ataer
erbalancemellemdespecifikke mål,derforfølges (sikkerhed ,miljøbeskyt­
telseosv.),ogrisikoen for,atinvesteringerne oginnovationen "bremses .
Underalleomstændigheder børnylovgivning ellerændringer ilovgivningen ,
dererberettiget somfølgeafdenteknologiske udvikling ,væresåforudsige­
ligsommuligt,foratdekanindgåivirksomhedernes investeringsdispositioner .
3.6.Foratderkanopnåskonkreteresultater ,skaldeforskellige instrumenter
(makroøkonomisk politik,offentlige udgifter ,incitamenter ,lovgivning ),som
deoffentlige myndigheder hartilrådighedtildirekteellerindirekte struk­
turelstøtteforellerpåvirkning afkapitaldannelsen ,anvendes påensammen-'
hangende måde,ogmålestokken skalværeudviklingen ideeksisterende ogde
potentielle komparative fordele .Dissespecifikke instrumenters effektivitet
afhængerimindstligesåhøjgradafderesenkelhed ogafgarantien forderes
blivende karakter somafderesomfang.

-14-
4,Aktionsmuligheder pånationaltplanogpåEF-plan^'
4.1.Etopsvingiinvesteringerne afhængeraf,atdeoffentlige myndigheder gen­
nemfører ensammenhængende aktionpåmakroøkonomisk ogstrukturelt niveau
medarbejdsmarkedets partersstøtte;dadeflesteafinstrumenterne for
denneaktionfindespånationalt plan,erdether,denstørsteindsats
skalgøres.
Fællesskabet skalimidlertid spilleensærligrollepåforskellige niveauer ,
fordi:
1
–enfællesaktioniformafsamordning afmedlemsstaternes økonomiske
politikkanøgemulighederne formerekonvergerende udviklingsforløb ,
forbedre valutal-rursstabilitetenogføretilenmereordnetudvikling på
betalingsbalancerne ;desudenkansamordningen meddeøvrigeindustri­
landeogsamarbejdet medudviklingslandene ikkeføretilenkonkret
forbedring afdenøkonomiske vækst,hvisderkunertaleomsporadiske
unilaterale initiativer ;
–ensystematisk udnyttelse afetfællesmarked afkontinental størrelse
kanudgøreenmegetvæsentlig støtteforinvesteringsaktiviteten ,fordi
.garantien forethelt-fritfællesmarked afEP1sdimension udgøren
betingelse for,atvirksomhederne kanfungerenoraalt ogtrives;
.denooxiir.ale dimension erstørreenddenationale markeder ,særlig
idemestavancerede sektorer ,medensstrukturomlægning ogomstilling
afkriseramte sektorer ,somgennemføres irentnationalt regie,kan.
visesigatvareindbyrdes uforenelige påEF-plan ;
–drøftelsen afmedlemsstaternes erfaringer kanbevirke ,atdeifælles­
skabrettersøgelyset moddemesteffektive modeller ;ensystematisk
fællesanalyseafmedlemsstaternes politikerdesudenetmiddeltilat
sikresammenhang ipolitikken ogtilatsikre,atdeneneerforenelig
meddeforpligtelser ,somfølgerafFællesskabets eksistens ;
--cnselektivstøttepåEF-plankanledemedlemsstaternes politik moddet
fællesmål,dereratforbedre konkurrenceevnen .
l)IbilagIIgivesenkortfattet redegørelse fordesenesteellerplanlagte
EF-aktioner ,somhardirekteogindirekte indvirkning påinvesteringerne .

-15-
4.2.AfdisseårsagerkanenaktionpaEF–planudbøreetpositivt "bidrag.En
sådanaktionbørhavefølgende målsætning :
4.3.Enforbedring afdemakroøkonomiske forhold medhenblikpåatunderstøtte
virksomhedernes forventninger :EF-samordningen indenforrammerne af
EKSskalsættehverenkeltmedlemsstat istandtilatudnyttedetdispo­
nibleråderumtilatfremmevæksten medudgangspunkt isinspecifikke
situation ;ensamordnet rentenedsættelse pågrundlagafinflations-
bekæmpelsens resultater udgørenvæsentlig bestanddel afdenfælles
aktion.
4.4.Enmellemfristet programmering afdeoffentlige budgetter :sigteter
delsatnedbringe underskuddene foratbegrænse deresinflatoriske
virkninger ogindhugget idenprivateopsparing ,delsatforøgeden
positive virkning ,somdrifts–oganlægsudgifterne samtdeskattepoli-
tiskeogfinansielle incitamenter harpåvirksomhedernes investeringer .
Detteindebærer ,atdeoffentlige udgifter ogderesstruktur skaltages
optilrevision ;alleoffentlige udgifter (f.eks.infrastruktur ,forsk­
ningogudvikling ,erhvervsuddannelse ),somstyrkerøkonomiens kon­
kurrenceevne ,skalividestmuligtomfangforhøjesiforholdtilde
samledeudgifter ,menførstogfremmest udnyttes mereeffektivt .
Dissespørgsmål skalanalyseres ifællesskab iforbindelse medfast­
sættelsen afbudgetretningslinjerne .

-16-
4.5«Enindsatsforatrationalisere beskatningen ogs:kreenbedrefinan­
sieringaferhvervsinvesteringerne :Kommissionen harindledt enanalyse
afinvesteringsincitamenterne ogviludarbejde enbetænkning omhin­
dringerne forovergangen frapassivtilaktivkapitalanbringelse ,særlig
forsåvidtangårdesmåogmellemstore virksomheders investeringer ;
måleterikkeattilstræbe enharmonisering"forharmoniseringens skyld"
elleratladeFællesskabet trædetilsomerstatning ,menaturinytte med­
lemsstaternes erfaringer tilatfastlægge ,hvilkemekanismer dererde
mesteffektive .Underalleomstændigheder skaldeforskellige formerfor
investeringsincitamenter iFællesskabet væreforenelige medtraktatens
regler,ogdetskalderforundgås,atderskabesendirekteellerin­
direkte formforfordrejning indenforfællesmarkedet ,ellera.tder
blivertaleomenoverbudspolitik ,somkanreducere densamledeeffekti­
vitetmærkbart .
Forøvrigtkunneenøgetliberalisering afkapitalbevægelserne indenfor
Fællesskabet ogsåbidragetilenbedreallokering afdefinansielle midler.
4.6.Enrevision aflovgivningen ogdeadministrative bestemmelser iet
dobbelt øjemed:
–delsgørelovgivningen mindrekompleks ogændringerne herimere
forudsigelige foratundgåusikkerhed medhensyntilbetingelserne
foradgangtilmarkedet ogforatundgåforsinkelse afinvesterings -
beslutningerne ;
–delsstyrkeenhedsmarkedet ,somskaludgøreetsammentømret fundament
forEF-industrien idensbestræbelser forattagedeninternationale
konkurrence op.
4-7'Enmerepositivaktionivissebrancher :
–idekriseramte sektorer skalstrukturomlægningen ikraftafet
snævertsamarbejde mellemstaterne ogFællesskabet muliggøre egne
udviklingsmuligheder fordissesektorer ,udenatproduktionsstruk -
turernestivner ,foratsættevirksomhederne ogderesmestdynamiske
produktionsgrene istandtilatforbedre konkurrenceevnen overfor
industrier itredjelande .

-17-
-pådetstrategisk virtige omradeavanceret teknologi skalenmerekonkretind­
satsgåudpå:
•atindhente denforsinkelse ,derefterhånden harhobetsigopivisseavance–
eredesektorer ,hvorenfortsatteknologisk afhængighed uundgåeligt slåri–
gennempåheleøkonomiens konkurrenceevne ;
.atforetage engennemgribende fornyelse afindustriens opbygning ,bl.a.for
atsættedesektorer ,scmerbaseretpåmellemteknologi ,istandtilatforny
produktionsprocesserne ogleveredenyeprodukter ,somdererstigendeefter­
spørgselefter;
-medhensyntilsmåogmellemstore virksomheder oglokaleinitiativer skaldis­
sesinvesteringsaktiviteter ,somkanværeenkildetilinnovation ogkansikre
særligmangearbejdspladser ,fremmesvedhjælpafaktioner ,somtagersigtepå
atmindskedereshandicaps medhensyntiladgangtilkredit,information ,know­
howogstyring.
-Medhensyntilenergiskalderetningslinjer ,somRådetvedtogfornylig,iværk­
sættesøjeblikkeligt ;EJVforordninger og–tilskudkananvendestilstøttefor
denationale foranstaltninger .
4«8.Derbørtillagges forbedringen afdenmenneskelige kapitalstzrrebetydning :
medlemsstaternes ogFællesskabets indsatsskalihøjeregradsvaretildetbidrag,
dennefaktorirealiteten ydertiletgenerelt investeringsopsving ,ogaltsåom­
fattenogetmereenddenaktivebeskæftigelsespolitik ;pådetteområdevilEF-mid-
lerneviasocialfonden forstærke tilpasningen afdenarbejdskraft ,derbliveraf­
skediget somfølgeafinvesteringer irationaliserings® jeaed,såledesatarbejds­
tagernefårmulighed ,foratbesættedestillinger ,somoprettes veddenyetekno­
logiersindførelse ogidebeskæftigelsesskabende sektorer .
4.9.Styrkelse afFællesskabets kreditinstrumenter tilfordelforinvesteringerne ,
således somLeteuropæiske Rådharkrævetdet.Dennestyrkelse skalikkekunvære
kvantitativ ,menskaltilligeledsages aføgetkoncentration afinterventionerne
påaktioner ,derspecifikt tagersigtepåatmodernisere produktionsstrukturerne .
Kommissionen vilmedhenblikherpåforeslå,atderunderDetnyeFællesskabsinstru -
mentvedtages ennylånetranchepå3miaECU.

-16
5*Resujneogkonklusioner
5.1.Deterafhensyn'tilkonkurrenceevnen nødvendigt atg.?reensærligindsatsfor
investeringerne foratformindske energi'begrænsningen ,muliggøre enikke-infla-
toriskvækstogskabenybeskæftigelse .
5.2.Hindringerne forinvesteringerne kanopgøres somusikkerhed medhensyntilvalu­
takurser ,inflation ogrentesatser ,utilstrækkelig rentabilitet ,vissebegræns­
ningeraffinansieringsmulighederne ,utilfredsstillende tilpasning afdenmenne­
skeligekapital,utilstrækkelige afsætningsmuligheder samtenlovgivning ,som
begrænser denmestøkonomiske brugafkapitalen .
5.3«Deoffentlige myndigheder øverindflydelse påkapitaldannelsen ikraftafden
makroøkonomiske politik ,underskuddets størrelse ,drifts-oganlægsudgifternes
struktur ogkvalitet ,incitamenterne tilprivateinvesteringer samtlovgivningen .
5«4'Ensamletinvesteringsfremmende strategi skalomfattestørremakroøkonomisk sta­
bilitet,nedbringelse afdeoffentlige udgifter ,omlægning afdeoffentlige ud­
giftersstruktur ,rationalisering afbeskatningen ,forbedring afpengeomsætningen ,
fjernelse afdefordrejninger,somerindførtadlovgivningens vej,samtstøtte-
foranstaltninger påspecifikke områder.Deinitiativer ogforslag,sommedlems­
staterne ogFællesskabet vilfremkomme medidekommende måneder,skalplaceresi
dennesammenhæng .
t

.CAB/II/7
Bi.la.rcI
Tabel1Udvikling iFællesskabets investeringer
Tabel2Fastebruttoinvesteringer i$afmedlemsstaternes
bruttonationalprodukt
Tabel3Realstigningimedlemsstaternes fastebruttoinvesteringer
Tabel/]Stigningstakt fordefastebruttoinvesteringer fordeltpå
storeproduktkategorier
Tabel5Detoffentliges fastebruttoinvesteringer

Udvikling iFælle
1970 1971 1972 1973
nvesteringskvote forfasteinveste-
•ingcr(Fastebruttoinvesteringer /
¡NPi%)22,923,122,822,9
?ealstigning
.defasteinvesteringer (i 6,23,93,64,6
risseerhvervsgrenes investerings-
-voter(1)
Fastebruttoinvesteringer /
ierværdi)i$-
•Energiprodukter 33,535,335,333,2
-Industriprodukter 16,716,314,614,2
•Markedsbestemte tjenesteydelser 29,830,431.432,2
>ealstigningidefaste
nvesteringer
:±i)ω '
-Energiprodukter -0,58,72,6"-1,8
-Industriprodukter 18,3"1,3-6,32,4
*Markedsbestemte tjenesteydelser 3,47,28,26,7
uidelenafdetoffentliges faste
rruttoinvesteringer iBNP4,13,93,73,7
Kilde:EUROSTAT :Nationalregnskaber 1970-1979
GDII'søkonomiske budgetter I98I-I982
(l)EF-6skabetsinvesteringer BILAGI-Tabel1
1974 1975 1976 19771978 1979 1980 19811932
22,421,321,120,720,721,021,220,219,7
"3,7-4,83,50,92,84,12,0"4,2-1,3
33,733,937,133,132,432,0
14,213,112,512,411,912,3
30,128,228,428,623,828,3
8,310,6-0,1-4,44,05,9
-0,8-12,61,40,6-0,96,3
"5,5-5,04,73,94,43,2
3,83,83,63,23,13,23,23,12,9

INVESTERINGSKVOTER
(Fastebruttoinvesteringer if.afBilp)
LøbendepriserBILAGI-Tabel2
eAr1970 1973 1976 1979 1930 1931 1932
Land
Β 22.7 21.4 22.1 20.6 21.4 19.5 19.0
DK 24.7 24.8 23.0 20.5 18.3 15.6 15.7
D 25.6 24.5 20.7 22.6 23.6 22.8 21.4
GR 23.6 28.0 21.2 25.6 23.5 20.8 19.7
F 23.4 23.8 23.3 21.4 21.6 21.1 20.3
IRL 22.7 25.3 24.8 31.4 28.9 30.1 28.5
I 21.4 20.8 20.0 18.9 20.0 20.3 20.1
L 23.5 27.4 24.5 25.0 25.3 25.1 25.7
NL 25.7 23.0 19.2 21.1 21.0 19.0 18.2
UK 18.6 19.5 19.0 17.8 17.8 16.2 16.2
EF–10 22.9 22.9 21.1 21.0 21.2 20.2 ·19.7
USA 17.6 19.1 17.2 19.4 17.7 18.1 -
JAP 35.5 36.4 31.3 32.0 31.7 31.0
Kilders EUHOSTAT:Kationalre-.gnrskaber 1970-79ogGDII'søkonomiske budgetter 1931-19^2 .

FASTEBRUTTOINVESTERINGER ' ■BILAgj_Tabel3
(Realstigningi1975-Priser)
Periode/år1960-;'51965-70 1970-73 1973-76 1976-SO 197S 1979 1980 1981 1932
–0 β 0 0 ßLand. _.
IB 7.3 .<.<■ 2.8 ?.R 1.6 2.4 .-?.6 »·*-8.5 -3.4
DK 8.9 5.7 4.8 2.1 5.1 2.4 -1.7 -«Λ -16.3 3.6
0 5.7 3.7 3.4:3.1 7.0 5.0 -8.4 3.í-3.3 -4.2
CR 11.0 7.6 12.3 -6.4 4.2 6.0Ct.Y-8.6 -10.0 -2.0
F 9.1 6.5 6.8 0.4 0.9 0.8 2.7 0.8 -2.0 -0.9
1ί\L 13.0 6.4 10.9 -1.5 10.ï 15.9 12.1 ~7.7 5.0 1.7
ι
ι 2.7 7.5 3.7 -2.4 5.0 -0.1 5.8 10.0-0/2 0.2
L 7.2 C.Ί 10.7 -5.2 3.6 8.1 1.0 1.3 -3.6 1.2
,NL ΊΜ 6.? 1.7 -3.5 5.1 2.7 -1.5 -2.6 -11.'3-1.6
!UK 6.¿ 3.7 2.9 -0.8 0.2 3.3 0.3 -0.7 -7.6 2.3
!EP-ΙΟ ó.'·■i.? A.C -1.7 3.4 2.8 4.1 2.0 -4.2 -1.3
- 4.5 9.4 -2.4 5.2 9.4 6.6 0.2 2.1 0.7
• 'v
ί!η"· 6.1. 1.2 6.5 -3.9 5.9(1)7.1 1.7-7.2 0.5 -4.4
il)1976-79
Kilder:EUROSTAT :Nationalregnskaber 1970-1979 ogGDII'søkonomiske budgetter 1980-82.

FASTEBRUTTOINVESTERINGER FORDELTPÅSTOREPRODUKTKATEGORIER
(Gennemsnitlig årliffstiminerstakt i1975-priser )BILAGI-Tabel4
. Land Β OK D F IRL I NL UKEFS
riode
Kategori :
-1973
1.Investeringsgoder
2.Erhvervs"byggeri
3.Boligbygger3.2
3.6
0.65.3
2.6
11.31.6
1.3
8.59.1
2.3
7.59.9
5.2
20,45.9
0.2
-3.01.8
-3.8
8.45.3
1.2
2.44.7
1.3
5.6
-1976
1.Investeringsgoder
2.Erhvervsbyggeri
3.Boligbyggeri3.1
-1.4
9.55.2
-3.1
-8.4-1.3
-2.2 »
-7.70.4
0.4
0.2-0.7
-6.1
-1.0-1.9
-2.0
-4.1-3.4
-2.5
-6.0-1.0
-2.6
0.9-0.7
-1.6
-3.3
1979
1.Investeringsgoder
2„Erhvervsbyggeri
3.Boligbyggeri-1.8
2.9
-2.60.3
2.3(1)
4.2(1)8.2
4.5
4.43.0
-1.3(1)
-2.3(1)13.5
16.2
13.22.6
0.3
1.28.3
5.3
4.15.2
-4.5
-5.7ς1!5.1
¡0.3ci.
I1.2(1 ·
1»Investeringsgoder
2.Erhvervsbyggeri
3.Boligbyggeri
\}-7.3
0.9-7.6
-16.92.9
4.4- -9.6
-6.017.3
3.87.3
0.95.2
-6.7
\
1.Investeringsgoder
2.Erhvervsbyggeri
3.Boligbyggeri•S
r
9-Α.9
-10.3-6.9
-21.8-3.1
-3.4-8.1
2.5~1·3
0.8-11.7
-10.8-5.3
-10.1-
1.Investeringsgoder
2.Erhvervsbyggeri
3.Boligbyggeri}2.0
-6.18.8
0.0-2.7
-5.3– 4.4
-0.7-0.7
1.10.9
-3.43.5
0.9_
1C\~7Z_1
i tPTTDr.Qrp arn,rTQ+i1r>pOTiRVn"hftr i1970–1979o;?GDII'søkonomiske budgetter 1980–198<

Detoffentliges fastebruttoinvesteringer
1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 -1978 1979 1980 1931 1982
I$afdetoffentliges drifts-oganlægsudgifter
D 11,9 11,4 10,3 9,4 9,4 8,2 7,6 7,1 7,6 8,0 8,4 7,6 6,8
F 10,1 9,8 9,3 9,1 9,1 8,9 8,4 8,0 7,5 6,66,2' 6,1 6,0
I 9,6 8,5 8,1 7,6 8,4 8,7 8,9 8,5 8,4 6,9 7,0 6,5 6,7
NL 10,8 11,0 9,6 8,5 8,0 7,8 7,5 6,5 6,1 5,5 5,7 5,4 5,3
Β 9,5 10,7 10,3 8,6 8,0 7,7 7,7 7,4"6,8 7,2 7,2 7,1 6,7
L 10,8 11,8 12,4 10,2 14,1 13,4 12,4 13,5 14,3 13,9 16,0 15,3 15,3
UK 13,6 13,0 11,9 13,5 .12,9 11,3 10,6 8,6 6,9 6,5 5,9 4,5 4,i
IRL 9,9 10,0 9,8 10,5 12,0 10,5 8,3 8,8 9,6 11,4 12,0 11,7 1',4
DK ;11,0 10,4 9,1 8,6 8,1 7,9 8,0 7,6 7,0 5,6 4,8 1Λ
•îd1Ί°afBNP
D 4,3 A,24,0 3,6 3,9,3'73,4 3,1 3,3 3,7 3,9 3,6 3,3
F 3,6 3,4 3,2 3,2 3,3 3,6 3,4 3,3 3,1 3,0 2,9 'J,o 3,0
I 3,0 2,8 2,8 2,6 2,9 3,6 3,6 3,4 3,7 3,2 3,2 3,3 3,5
NL A,84,9 4,3 3,8 3,8 4,1 3,9 3,4 3,3 3,2 3,3 3,2 3,1
ιΒ 3,9 4,5 4,4 3,7 3,4 3,7 3,8 3,8 3,6 3,8 3,9 4,2 3,9
L 3,3 4,0 4,3 4,7 4,7 6,1 5,7 6,8 7,1 7/49,1 9,3 9,3
UK A,84,5 4,3 5,0 5,3 4,8 4,4 3,4 2,7 2,8 2,6 2,0 1,9
IRL 3,7 3,9 3,6 4,0 5,0 4,8 3,8 3,9 4,4 5,8 6,5 6,6 6,1
DK ι 4,8 4,5 3,7 4,0 3,9 3,6 3,7 3,7 3,8 3,3 3,0 2,8
Kilder:EUuOoTAT :Detoffentliges regnskaber ogstatistikker 1970-197S .
GDII:Økonomiske "budgetter 1930-1982 .BILAGI-Tabel5

BILAGTI
Sammenfattende redegørelse forFællesskabets
økonomisk-politiclce foranstaltninger ,som
direkte ogindirekte øverindflydelse på
investeringerne
Udoverdendirektestøttetildenprivate ogoffentlige investeringsaktivitet ,
somFællesskabet ydergennemRegionalfonden ,EUGFL,udviklingssektionen og
låneinstrumenterne givesderinærværende bilagenkortoversigt overforan­
staltninger ,somentenergennemført fornyligellersonsnartvilblive
foreslået ogsomogsåvilhaveendirekteellerindirekte virkning påinves­
teringerne påfølgende områder :detinternemarked;forskning ogudvikling
samtindustriel innovation ;energi;tilpasning afmenneskelig kapital ;ud­
bygningafFællesskabets kreditinstrument er.

-2-
1.Yderligere udbygning afdet interne marked
Ihenhold til e-nmeddelelse fraKommissionen beslnttede Deteuropæiske Rid ,
"atderskulle udfoldes fælles bestræbelser påatudbygge ogudvikle det
interne marked ,somudgør selve fundamentet forDet europæiske Fællesskab
ogdetudgangspunkt ,frahvilket dette fører sinfalles handelspolitik ".
Den21.oktober forelagde Kommissionen Rådet enresolution omenyderli­
gere udbygning afdetinterne marked ,dels medhenblik ■\atfåophævet
blokeringen afetvist antal forslag ,som ertilbehandling iRådet og
dels enforenkling afdeformaliteter ,derfindes vedgrx ..orne inden for
Fællesskabet ,påområderne ;told ,afgifter ogstatistik .
–Effektiv gennemførelse afforslag tilbeslutning ominformation oggen­
sidig konsultation omtekniske normer ogregler ,vil ,såsnart Rådets
arbejde erafsluttet ,kunne finde sted endnu idette år.
-For såvidt angar foranstaltninger med samme virkning somkvantitative
restriktioner ,har Kommissionen ligesom tidligere ivisse tilfalde af
generelle overtrædelser indledt globale aktioner ,navnlig medhensyn til
sådanne formaliteter somautomatiske licenser ,tekniske påtegninger ,
oprindelsescertifikater ,somkræves ved import afvisse varer ogsom
ikke erberettigede ihenhold tilfællesskabsretten .
-Forsåvidt angår fjernelse aftekniske hindringer forsamhandelen
fortsætter Kommissionen harmoniseringsarbejdet (direktiver vedrørende
industriprodukter ,levnedsmidler ,medicinske specialiteter ,osv .)
-Kommissionen harden20.april 1982 forelagt Rådet etforslag til
direktiv omlempelse afkravene omformaliteter ogkontrol iforbindelse
medvaretransport mellem medlemsstaterne .
-Kommissionen vil forelægge Rådet toudkast tilforslag tilforordning om
forenkling afformaliteter iforbindelse med samhandelen unden for
Fællesskabet ogiforbindelse med transit inden forFællesskabet .
ι
–For såvidt angår juridiske rammer forvirksomhederne ,fortsætter R^det
arbejdet med forslaget tilsyvende direktiv omkoncernregnskaber ;ændrings­
forslaget tilottende direktiv vedrørende s.utorisation afpersoner ,der
skal foretage lovpligtig revision afårsregnskaber ivisne former for
selskaber ;forslaget omopdeling afaktieselskaber ;forordningen om
indførelse afeuropæiske firmagrupper .Forslaget tilforordning om
statut foreuropæiske aktieselskaber erikke blevet færdigbehandlet .
Iøjeblikket undersøges forslag tilforordning omentilnærmelse af
medlemsstaternes lovgivninger omvaremærker ogetforslag tilforord­
ning omindførelse afetEP-varemærke ogoprettelse afFællesskabets
varernærk erayndighea .

-Ked hensyn tiloffentlige aftaler bestræber Kommissionen sigpa
.atføre kontrol med gennemiørelsen afbestemmelserne iFællesskabets
direktiver omsamordning affremgangsmåderne medhensyn tilindgåelse
afoffentlige bygge -oganlægskontrakter ogmed hensyn til offentlige
indkøb ,samt medgennemførelsen afaftalen omstatslige indkøb ,som
erblevet indgået inden forrammerne afGATT ;
.atforetage direkte aktioner ,således atyderligere fremskridt kan
gøres pådette område ,navnlig medhenblik påanvendelse afoffent­
lige aftaler ,dertjener industripolitikken ogFællesskabets innova­
tion ,uden atderherved sker misligholdelse afFællesskabets inter­
nationale forpligtelser .Denforventer ,atRådet viltræffe enbeslirt -
ning om,atder skal anvendes offentlige aftaler iforbindelse med tele­
kommunikation .
Afgrænsning ogstøtte påområderne forskning ogudvikling ,innovation og
inaustri
2.1 .Kommissionen harfornylig sendt Rådet dokumenter vedrørende degrund­
læggende retningslinier forFællesskabets politik :
–den 15.oktober 1981 enmeddelelse ,somdrejede sigomFællesskabets
fremtidige strategi med hensyn til forskning ogudvikling .
Rådet anmodede den 9-november 1981 Kommissionen omatfremlægge kon­
krete forslag især vedrørende :udkast til etrammeprogram forenglo­
bal strategi ;fremme afdeteuropæiske forskningssystem ;styring af
forsknings –ogudvekslingsprogrammer efter behovene forindustriel
innovation ;
–den24.maj1982 enmeddelelse ,hvori foresloges nyeretningslinier
fordetfælles forskningscenters flerårige forskningsprogram 1984-87 ;
–den 26.oktober 1981 enmeddelelse omdenindustrielle strategi ifor­
bindelse med skabelsen afetegentligt europæisk industrielt marked
især vedgennemførelse afeneuropæisk politik forenergi ,forskning ,
innovation ogudviklingen afdefinansielle instrumenter tildisse
måls opnåelse ;
–den 28.oktober 1981 enmeddelelse omenfællesskabsstrategi tilindu­
striel innovation .Kommissionen har foreslået :udbygning afdetinterne
marked ogudvidet anvendelse afoffentlige aftaler især vedindførelse
afnyeteknologier ,nøjere undersøgelse afskattemæssige foranstalt­
ninger ogandre ordninger ,deregner sig til selektivt atfremme pro­
duktive investeringer forbundet med stor risiko ,almen godtagelse af
nye teknologier ,skabelse afegnede infrastrukturer pånationalt og
trans-nationalt plan medhenblik påatstøtte småogmellemstore virk­
•somheder ,der ivæsentlig grad erindstillet påatanvende nye tekno­
logier ogenbedre koordinering afdelåneinstrumenter ,somfindes på
fællesskabsplan ognationalt plan med.' .henblik påatgive prioritet til
innovation .

løvrigt erdertaget initiativer isårlige sekt or:r.
-Diitnnatik :Efter enførste indkaldelse afforslag ,;.lev "stotteaktioner inden
forrammerne afdetflerårige dataiaatikprograra (1973HL983 )gennemfort iI98I
tiletbeløb af4n}ioEGU .Adskillige projekter erblevet påbegyndt ,således
enundersøgelse afetsystem til automatisk dataudvei',_l :;gmellem europæiske
havne tetprojekt tiludvikling afmodeller inden ferhy.irologi ,udvikling
afprogrammel tilsproget ADA .Efter enanden indkaldelse afforslag erandre
projekter ^^,llerede eller vil snart blive gjort tilgenstand forkontrakter
mellem Fællesskabet ogforskellige europæiske datchatikselskacer .
~mikroelektronik :Efter forslag fraKommissionen vedtog Rådet den 7-december
19bl enforordning omendirekte fællesskabsstøtte på40mioECU ,somerop­
taget påbudgettet for1981 ogsomskal anvendes over 2år,tilpi-cjekter ,
somgårudpåatforsyne Fællesskabets industri ,med højt specialiseret udstyr
tiludformning ogfremstilling afintegrerede kredsløb .
-informationsteknologier :
.nettet "Euronet ",der Dlev oprettet afFællesskabet medbistand afdenatio­
nale P+Tadministrationer ,giver adgang tilmere end 300databaser og-ban­
ker ;markedsføringen afdisse oplysninger sker linder navnet DIANE (Direct
Information Network forEurope );taksten erikke fastsat påbasis afafstan­
den ,menpåbasis afdenbenyttede tid .
.projekterne IITSIS ogCADDIA (forslag tilafgørelse tilsendt Rådet den15.ju­
li1981 )tilsigter enkoordinering afmedlemsstaternes ogFællesskabets akti­
viteter gennem oprettelse afetinformationssystem mellem EF-institut ionerne
(IITSIS )oganvendelse aftelematik iEF's informationssystemer forindførsel
ogudførsel samt forvaltning afogfinansiel kontrol med landbrugsmarkeds -
ordningerne .
-Innovatio n;Kommissionen viltilsende Bådet enmeddelelse ogetforslag tilRå­
dets afgørelse omenplan fortværnational udvikling afeninfrastruktur til
støtte forinnovation ogoverførsel afteknologier .Målet eratfremme enhur­
tigspredning afnyeteknologier ,navnlig forsåvidt angår småogmellemstore
virksomheder ,ved atindføre eneuropæisk dimension fordenationale organer ,
derhartilopgave atfremme innovationen (herunder definansielle institutio­
ner ,dererspecialiseret ifinansiering afinnovationen ),forherved atbidrage
tildækning afbehovene foruddannelse ogatfremme udveksling aferfaringer
ogindførelse afpilotprogrammer imedlemsstaterne .

2.3 .Kommissionen viltilefteråret foreslå Rådet ensamlet strategi for
sektorerne datamatik ogmikroelektronik ;
-denvilvedmånedens udgang forelægge Rådet forskningsprogr ammet Esprit ,
hvis formål erindtil 1990 atudvikle eneuropæisk industri for infor­
mationsteknologi vedansporing tilforskning pådetfør-kommercielle
trin .
Afgrænsning støtte p°energiområdet
3.1 .Dengenerelle ramme foraktionen påenergiområdet findes i:
.Rådets resolution afjuni 1980 ,hvori medlemsstaterne opfordres tilår­
ligt atforeligge Kommissionen deres energipolitiske programmer frem
til1990 (ogimplicitede energi investeringer ,somdanner grundlaget
fordisse programmer )oghvori Kommissionen anmodes omatvurdere disse
programmer (dette skete første gang ifebruar 1981 ,jf.KCI-l(8l )64);
.Fællesskabets energistrategi ,derdefineret imeddelelserne KCK (81)540
ogK0K(82)36 fordetnukleare område ,ogsomsatter energiinvesterin -
gerne icentrum afdenproces ,somFællesskabets økonomi mågennemgå
for attilpasse sigdenyeenergif orhold ,udgør rent faktisk etvæsent­
ligt element idenøkonomiske politik påmellemlang sigt ;
.I'eadelelsen af5«februar 1982 ominvesteringer påområdet :rationel
udnyttelse afenergi (RUE)KOK(82)24 ,ihvilken Kommissionen haranaly­
seret devigtigste hindringer forgennemførelsen afRUE-investeringer
ogforeslået etvist antal aktioner ,hvoraf visse tager sigte påen
forbedring affinansieringskredsløbet .Inden for disse rammer undersø­
gerKommissionen mulighederne for særlige finansielle incitamenter til
fordel forvisse RUE-investeringer .
3.2 .Påforskningsområdet harKommissionen foreslået Rådet ,somharerklæret
sigenig ,etfemårigt forskningsprogram (1982-86 )påområdet :kontrolle­
rettermonuklear fusion .Desamlede udgifter tildetforeslåede program ,
derindbefatter bidrag framedlemsstaternes associerede organer ,bliver
på1500mioECU ,hvoraf Fællesskabet barer 620 .
3.3 .Kommissionen harforelagt sinvurdering afdenuværende programmer om
støtte tildemonstrationsprojekter ogharfremsat forslag omudvidelse
afdisse programmer tilandre områder .
3.4 .p.m .EIB-ogUlC-lån påenergiområdet ,Euratom-lån tilindustriel produk­
tion afnuklear elektricitet ogindustrielle installationer ibrændsels -
kredsløbet ,EKSF-lån tiludvikling afforbruget afFællesskabets kul .

-6-
4.Z??r.mGnnor-kcIi "-okanitals tilpor-.nm.q :tilsndrii-.-:"
Kommissionen vil^orelsgge konkreteforslag omfagliguddannelse ,navnlig
afdeunge,ogvilforeslånyefællesskabsinitiativer forperioden 1933-87
vedrørende denyeinformationsteknologier .
5*Udbygning afFæl1erskabetskreditinstrument ertilfordelforinvesteringerne
5.1.Efteretableringen afFællesskabets nyelåneinstrument ioktober1978tar
Kommissionen væretistandtilatlåne1miaECUtilfinansiering afinve-
steringsprojekter ,somerioverensstemmelse meddeafFællesskabet opstil­
ledeprioriterede målienergi-oginfrastruktursektorerne .Sen15.marts
1982besluttede Rådetatfølgedenneaktionopvedatbemyndige Kommissio­
nentilatoptagenyelånpåindtil1miaECUtilfinansiering afinveste-
ringsprojekter'påområderne :rationeludnyttelse afenergi,infrastruktur
ogproduktive investeringer ismåogmellemstore virksomheder .
1
SomfølgeafDeteuropæiske Radskonklusioner den29.og30.marts1982
finderKommissionen detnødvendigt ,atdenneforanstaltning fortsættes .
DenvilforeslåRådet,atderunderFællesskabets nyelåneinstrument ved­
tagesennylånetranchepå3miaECU,somnævntpåDeteuropæiske Råds
mødeiLondoni198i»°Sa"tanvendelsesområdet fordettebeløbudvides.
Endvidere erDeneuropæiske investeringsbanks tegnedekapitalstegetfra
3,5til14,5miaECUsomfølgeaftopåhinanden følgendekapitaludvidel -
seri1978og1981.Denneforøgelse harihøjgradstyrketBankensmulig­
hederforatfinansiere investeringerne .•