DA    DA DA 
 
DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 17.10.2008 
SEK(2008) 2620 
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
  
som ledsager  
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG 
REGIONSUDVALGET 
om en indsats for at imødegå udfordring erne ved skovrydning og skovødelæggelse med 
henblik på at bekæmpe klimaændr inger og tab af biodiversitet  
 
 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN  
 
{KOM(2008) 645 endelig} 
{SEK(2008) 2618} {SEK(2008) 2619} 
 
DA    DA I løbet af de seneste fem år er mellem 11,8 og 13 mio. ha skov er gået tabt hvert år. Dette er 
en alarmerende tendens, og i de seneste 20 år er der ikke registreret noget fald i 
skovrydningstempoet. 
Årsagerne til skovrydning og skovødelæggelse omfatter en  kombination af direkte og 
indirekte økonomiske, institutionelle, politiske, naturlige eller sociale faktorer: eksempelvis 
efterspørgsel efter landbrug, udvik ling af infrastrukturer eller st atens manglende evne til at 
beskytte disse værdifulde aktiver. Dette har til fø lge, at skove ofte mist es eller ødelægges, selv 
når det ikke er i landenes interesse på lang sigt.  
Skovrydning i stor skala har alvorlige konsekvens er for klimaændringerne. Skove spiller en 
betydningsfuld rolle i det globale CO 2-kredsløb, idet halvdelen af verdens CO 2, der er lagret 
på landjorden, findes i skovene. I 2004 kunne 17,4 % af de globale årlige drivhusgasemis-
sioner henføres til skovbrugssektoren. Derfor v il de mål, som er fastlagt i Kommissionens 
meddelelse "Begrænsning af de n globale opvarmning til 2 ºC  - Vejen frem for 2020 og 
derefter", sandsynligvis ikke kunne opfyldes ude n en nedbringelse af drivhusgasemissionerne 
fra skovrydning og skovødelæggelser i tillæg til de  øvrige opstillede foranstaltninger. I 
forbindelse med håndteringe n af skovrydning og skovødelæggelse bør man også i videst 
muligt omfang beskytte biodiversiteten og de varer og ydelser, som økosystemet kan 
tilvejebringe. Denne indsats kunne støtte lokalbefol kninger og bidrage til at takle fattigdom.  
Mål, der må opfyldes, går ud på senest i 2030  at standse det globale tab af skovdække og 
senest i 2020 at mindske bruttoskovrydninge n med mindst 50 % i forhold til det nuværende 
tempo. Med dette mål for øje undersøges en række alternativer.  
At fortsætte som hidtil vil af flere grunde ikke  udgøre en tilfredsstillende løsning. Et første 
alternativ, der går ud på at til skynde til en multilateral miljøaftale om at opbremse og vende 
tendensen til skovrydning, er afvi st som uigennemførlig. Et andet alternativ, der går ud på at 
udbygge de eksisterende politikker/ instrumenter, er også undersøgt . De politikker, der er set 
nærmere på i forbindelse med dette ande t alternativ, omfatter en forbedring af 
sammenhængen i politikkerne på EU-niveau, en st yrkelse af de institu tionelle systemer og 
forvaltningssystemerne i tredjelande og opmunt ring til effektive multilaterale reaktioner. 
Dette kunne få en positiv virkning, men langt fr a opfylde målet, medmindre det kombineres 
med yderligere foranstaltninger. 
Af den grund undersøges et tredje alternativ , som går ud på at finde nye finansierings-
muligheder, hvormed skovrydningen og skovøde læggelsen kan standses. Dette kunne 
eksempelvis gøres ved at:  
– oprette en ny Global Forest Carbon Mechanism  
– afprøve inddragelsen  af skovrydning i CO 2-markeder. 
En række tekniske parametre i relation t il dækning, kriterier, kontrolovervågning og 
betalingsmekanismer for et sådant alternativ undersøges også.  
Det foretrukne alternativ frem til 2020 er en  kombination af at udbygge de eksisterende 
politikker/instrumenter og oprette Global Fore st Carbon Mechanism samtidig med, at der 
skabes nye finansieringsmuligheder gennem auk tionsindtægter. Mulighederne for en direkte 
forbindelse til CO 2-markedet via emissionsreduktionst ilgodehavender inden for skovbruget 
 
DA    DA kan afprøves yderligere. Disse alternativer bør  indgå i den globale klimaændringsaftale i 
København i 2009, og EU bør yde sit rimelige bidrag til en sådan aftale. 
Denne konsekvensanalyse er imidlertid kun et trin  i en længere proces. Det foretrukne valg 
skal undersøges nærmere og udarbejdes mere detaljeret, ikke mindst i forbindelse med udformningen af Global Forest Carbon Mechanism.  Dette vil blive gjort i rette tid til, at 
oplysningerne kan indgå i de afslutte nde UNFCCC-forhandlinger i december 2009.