Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension 2004

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

1. Idrættens samfundsmæssige betydning

- Hver tredje europæer dyrker regelmæssigt en form for fysisk aktivitet. Idrætten er blevet et af de vigtigste samfundsfænomener i Europa i det 20. århundrede. Idrætten fremstår også som det europæiske civilsamfunds bedst strukturerede sociale netværk. Over 600 000 idrætsklubber i Europa vidner om idrættens samfundsmæssige betydning.

- Denne udvikling afspejler sig i udøvernes antal og borgernes interesse, og er en realitet, der tages hensyn til i de offentlige politikker, men afspejler sig også i idrættens økonomiske betydning. Som fritidsinteresse for de fleste indbyggere i Fællesskabet er idrætten blevet et af de vigtigste økonomiske og samfundsmæssige fænomener. Den Europæiske Unions medlemsstater tæller blandt verdens stormagter inden for idrætten og EU-landene er vært for et stadig stigende antal idrætsarrangementer. Idrætten er blevet et samfundsfænomen.

- På den baggrund er idrætten et fortrinligt redskab for enhver form for undervisningspolitik og enhver form for adfærdsregulering. Idrætten indgår som en integrerende del af undervisningsplanerne. Desuden indebærer idrætten i sig selv en række væsentlige pædagogiske værdier. Gennem idrætten lærer den enkelte de regler, der gælder i samfundslivet, den fremmer integreringen i en gruppe. Den gør det lettere at tilegne sig værdier som respekten for andre, det være sig holdkammerater eller modstandere, respekten for regler, solidaritet, lysten til at yde en præstation, sans for kollektiv disciplin og for at fungere som en gruppe.

- At idrætten indebærer disse pædagogiske værdier og at det er nødvendigt at værne om disse, er blevet anerkendt af Det Europæiske Råd på dets møde i Nice i december 2000, i form af erklæringen om de særlige forhold, der kendetegner idrætten i Europa og dens sociale funktioner, som der skal tages hensyn til ved gennemførelsen af de fælles politikker. I erklæringen hedder det at: "Selv om Fællesskabet ikke har direkte kompetence på dette område, skal det i henhold til traktatens forskellige bestemmelser tage hensyn til idrættens sociale, uddannelsesmæssige og kulturelle funktioner".

2. Idræt som pædagogisk faktor

- Idrætten præger i den grad samfundet, at den er en faktor, der bidrager til personlighedsudviklingen. UNESCO har i sine dokumenter ved adskillige anledninger fremhævet nødvendigheden af at knytte idrætsaktiviteter til uddannelsesprogrammerne, i og med at denne aktivitet bidrager til at forme hele mennesker, både når det drejer sig om de pågældendes legemlige udvikling og når det gælder udviklingen af deres sociale adfærd.

- Kommissionen har i sin rapport med titlen "Uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål" [1] udpeget en række uddannelsesmæssige mål, i forbindelse med hvilke det forekommer særlig relevant at inddrage fysisk aktivitet, idræt. Det drejer sig i første omgang om at forbedre uddannelsen af undervisere og idrætslærere. En undersøgelse [2], som Kommissionen har ladet foretage vedrørende idræt, har således vist, at det er nødvendigt at forberede de lærere, der står for undervisningen i legemsøvelser, bedre og at fastlægge dette fags indhold bedre. Desuden kan idrætten blive en vigtig kilde til jobskabelse under forudsætning af at man styrker de menneskelige ressourcers færdigheder inden for sektoren og at man forbedrer forholdet mellem uddannelse og beskæftigelse og mulighederne for integration på arbejdsmarkedet inden for idrætsbranchen.

[1] KOM(2001) 59 endelig af 31.1.2001.

[2] Rapporten "Sport og beskæftigelse i Europa" udarbejdet for Europa-Kommissionen af Det Europæiske Net af Sportsvidenskabelige Institutter, september 1999.

- Helsingfors-rapporten [3] om sport indeholder ligeledes en række præcise henvisninger til idrættens opdragende rolle. Det nævnes således i rapporten, at det i Kommissionens hvidbog om almenuddannelse og erhvervsuddannelse [4] understreges, at "ordet viden i dets bredeste forstand defineres som tilvejebringelse af grundlæggende, teknisk og erhvervsrelateret viden". sidstnævnte hænger sammen med den enkeltes "evne til at samarbejde, til at arbejde i grupper, kreativitet og stræben efter kvalitet", egenskaber, der fremmes af idrætten.

[3] KOM(1999) 644 af 1.12.1999.

[4] "Undervise og lære - På vej mod det kognitive samfund", Kommissionens hvidbog om almen uddannelse og erhvervsuddannelse, Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, Luxembourg, 1995.

- Et andet mål, som Kommissionen peger på, er adgangen til livslang uddannelse [5]. Opfyldelsen af denne målsætning forudsætter en demokratisering af uddannelsessystemerne, så de gøres tilgængelige for alle borgere. Indlæring via idræt er i den forbindelse en ganske særligt egnet måde at opfylde disse målsætninger på i betragtning af det stærke præg, som idrætsaktiviteter sætter på hele samfundet.

[5] Memorandum om livslang uddannelse (SEK(2000) 1832 af 30.10.2000).

- Blandt de udfordringer, der skal tages op, tæller ligeledes spørgsmålet om at tilpasse definitionen af grundlæggende færdigheder til det videnbaserede samfund. Kommissionen [6] anfører, at disse færdigheder dækker "både faglige og tekniske færdigheder og de sociale og personlige evner, som sætter os i stand til at samarbejde og leve et lykkeligt og indholdsrigt liv". På dette område har idrætten også en oplagt nøglerolle at spille. De nye teknologier gør jo den enkelte meget mere stillesiddende, hvilket netop kan føre til et vist legemligt forfald hos den enkelte. På den anden side gør arbejdet med computere det muligt at være i kontakt med personer, der befinder sig langt borte, men arbejdet kan også fremme isolation, og endog føre til, at vedkommende mister evnen til at arbejde i et team og at acceptere samfundslivets regler.

[6] "Uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål" (KOM(2001) 59 af 31.1.2001.

- Da det gælder om at åbne uddannelserne mod lokalmiljøet, mod Europa og resten af verden, er idrætsaktiviteter et helt nødvendigt redskab for denne form for indsats. Åbningen mod lokalmiljøet ville således f.eks. kunne gøre det muligt for de lokale hold at udnytte idrætsfaciliteterne bedre, hvilket således ville bidrage til at skabe et partnerskab mellem undervisningssektoren og idrætsklubberne. Det samme gælder for aktioner med henblik på at fremme mobilitet og udveksling. Inden for idrætten er der lang tradition for og stor erfaring med udvekslingsordninger, hvilket vil kunne bruges til at øge antallet af udvekslinger af skoleelever.

- Endelig er idrætten et værdifuldt redskab, der kan bidrage til virkeliggørelsen af Comenius-programmet mål, dvs. at fremme uddannelse i en multikulturel sammenhæng, støtte ugunstigt stillede grupper, forebygge en nederlagspræget skolegang og forebygge social udstødelse.

- Det bør bemærkes, at idrætsaktiviteter i særlig grad egner sig i bestræbelserne på at bekæmpe enhver form for forskelsbehandling, det være sig på grund af køn eller handicap og også i kampen mod racisme. Idrætten dækker således bredt, når det gælder om at virkeliggøre Fællesskabets mål i kampen mod udstødelse, som fastlagt i traktatens artikel 13. Idrætten er således, som Europarådet har fremhævet, et glimrende forum for en demokratisk samfundsudvikling.

3. Tilskyndelse til parallelle, uformelle undervisningstilbud for unge, støtte til det frivillige arbejde

- I sin resolution [7] af 17. december 1999 bemærkede Rådet, at de europæiske programmer til fordel for unge tager sigte på bl.a. at fremme parallelle, uformelle undervisningstilbud. I den forbindelse anerkendte Rådet idrættens pædagogiske betydning og dens betydning med henblik på at fremme en adfærd som aktiv samfundsborger med sans for medindflydelse, solidaritet og tolerance.

[7] EFT C 8 af 12.1.2000.

- Rådet opfordrede Kommissionen til sammen med medlemsstaterne at udarbejde aktioner med henblik på at udnytte idrætsaktiviteters uformelle uddannelsespotentiale. Denne opfordring falder i tråd med resultatet af en undersøgelse [8] foretaget af Kommissionen, i hvilken det fremhæves, i hvor beskeden grad de unge tager del i foreningslivet. På grundlag af undersøgelsen kan det fastslås, at der er størst tilslutning til idrætsorganisationerne, og denne tilslutning er klart større end tilslutningen til religiøse, politiske og faglige organisationer eller ungdomsorganisationer.

[8] Undersøgelse af unge vilkår og ungdomspolitikken i Europa foretaget for Kommissionen af instituttet IARD, Milano, januar 2001.

- I Nice-erklæringen om sportens egenart opfordres medlemsstaterne til i givet fald med støtte fra Fællesskabet inden for rammerne af dets beføjelser, at fremme frivilligt arbejde.

- Idrætsarrangementer og idrætsorganisationernes regelmæssige aktiviteter kunne mere specielt bidrage til udviklingen af aktioner af europæisk tilsnit, når det gælder det frivillige arbejde. Da Europa er det kontinent, hvor der afholdes flest internationale konkurrencer, ville det være muligt at udnytte disse erfaringer og skabe et stabilt partnerskab mellem idrætsorganisationer og undervisningsinstitutioner med henblik på at fremme parallelle, uformelle undervisningstilbud baseret på fælles erfaringer med frivilligt arbejde.

4. Formålet med Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension

- Det Europæiske Råd har opfordret fællesskabsinstitutionerne til at vurdere fællesskabspolitikkerne i lyset af erklæringen. Fællesskabet har traditionelt behandlet idrætten ud fra en rent økonomisk synsvinkel. Kun få aktioner er blevet tilrettelagt som led i fællesskabspolitikkerne. På uddannelsesområdet er det imidlertid muligt at konstatere tydelig sammenhæng mellem idrætsudøvelse og målene for Fællesskabets indsats på uddannelsesområdet.

- Derfor er det vigtigt af fremme partnerskab mellem undervisningssektoren og idrætsorganisationerne for bedre at udnytte de værdier, som idrætten indebærer for uddannelsesområdet og for bedre at drage nytte af de muligheder, som fællesskabsprogrammer og -aktioner indebærer. Som enkeltstående tilfælde foregår der allerede samarbejde mellem idrætsorganisationer som led i undervisningsprogrammerne. Bl.a.:

- pilotaktion idræt/skole i samarbejde med tre olympiske komitéer i Europa med henblik på at udnytte de olympiske værdier i skolernes aktiviteter

- anvendelse af idrætsaktiviteter i skoler, der tilbyder elever, der er gået ud af skolen i utide, en ny chance, i betragtning af disse aktiviteters integrationsfremmende værdier

- aktioner som led i Socrates-programmet med henblik på at fremme mobilitet ved hjælp af skolers udvekslingsordninger.

- Det er nu vigtigt, at de muligheder, der på dette område tilbydes samarbejdet idræt/skole i en vis grad koordineres og synliggøres. Et tiltag som det europæiske år - en storstilet aktion af en begrænset varighed - har vist sig at være det bedst egnede middel til at opfylde de målsætninger, der forfølges i første omgang. De erfaringer, der indsamles i løbet af året, vil sætte Kommissionen i stand til bedre at udarbejde et forslag til fællesskabsforanstaltning til opfølgning af Rådets resolution [9].

[9] Ibid. note 7.

- Endvidere finder De Olympiske Lege i 2004 sted i Athen, der er den olympiske tankes vugge. Legene vil give medierne anledning til at give idrætten omtale og at genskabe legenes ry, som i øjeblikket er plettet af korruptionsskandaler, doping, og som trues af overhåndtagende kommercialisering af idrættens underholdningsværdi, hvilket risikerer at pervertere idrættens egentlige samfundsmæssige og opdragende funktion.

- Målene for Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension bliver derfor:

(1) at motivere uddannelsesinstitutioner og idrætsorganisationer til at samarbejde i betragtning af idrættens opdragende betydning som samfundsfænomen og dens store muligheder for at nå ud til alle samfundslag, navnlig de unge

(2) at udnytte de værdier, som idrætten indebærer, til udvikling af såkaldte grundlæggende færdigheder, der især sætter de unge i stand til at udvikle sig fysisk samt tilegne sig sociale færdigheder som teamwork, solidaritet, tolerance og fairplay

(3) at fremhæve det frivillige arbejdes positive bidrag til den parallelle, uformelle undervisning af især unge samt til udviklingen af idrætsbevægelsen

(4) at fremme skoleelevers mobilitet og udvekslingsmuligheder navnlig i et multikulturelt miljø og via tilrettelæggelsen af idrætsstævner og kulturelle arrangementer som led i skolernes aktiviteter

(5) at tilskynde til overvejelser og diskussion om foranstaltninger, der er nødvendige for at fremme ugunstigt stillede gruppers sociale integration via idrætsaktiviteter inden for uddannelsessystemerne

(6) at tilskynde til idrætsaktiviteter i skoleforløbet for at modvirke skoletilværelsens stillesiddende karakter og således bidrage til en forbedring af elevernes fysiske kondition

(7) at overveje de problemer, der er knyttet til uddannelsen af unge idrætsfolk, som i stadig yngre alder indleder en sportskarriere.

- Aktioner til opfyldelse af de nævnte mål vil bl.a. kunne omfatte:

- tilrettelæggelse af møder og arrangementer, herunder konferencer til markering af begyndelsen og afslutningen på Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension

- tilrettelæggelse af frivillige aktioner i forbindelse med OL og handicap-OL i Athen

- informations- og pr-kampagner til formidling af budskabet om idrættens pædagogiske værdier

- samarbejde med medierne

- undersøgelser og rapporter

- informationstiltag og aktioner til udbredelse af eksempler på god praksis

- finansiel støtte til initiativer på tværnationalt, nationalt, regionalt og lokalt plan, som bidrager til realiseringen af målene for Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension.

- Aktionerne er beskrevet nærmere i bilaget.

- Det budget, der specifikt er foreslået for Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension, er begrænset, idet der akkurat er afsat i alt 11,500 mio. EUR på europæisk plan 2003 - 2004, under forudsætning af at budgetmyndigheden vedtager dette endeligt. Budgettet skal bruges til at stimulere en indsats og et engagement over en bred front og vil blive suppleret med andre initiativer fra Kommissionens og medlemsstaternes side. Skal Det Europæiske År blive en succes, er det derfor en forudsætning, at aktører på lokalt, regionalt og nationalt plan er villige til og i stand til at bidrage aktivt til at mobilisere enkeltpersoner og organisationer i hele EU.

- Kommissionen vil i samarbejde med organisationer, der har ekspertise på kommunikationsområdet, finansiere og forvalte en sammenhængende pr-kampagne, hvor man vil gøre brug af alle til rådighed værende medier.

- Kommissionen vil, uden at dette berører de gældende bestemmelser, arbejde på en struktureret tilrettelæggelse af regelmæssige udvekslinger af synspunkter med idrætsorganisationer, undervisningssektoren og de repræsentative ikke-statslige organisationer vedrørende gennemførelsen af Det Europæiske År.

- Ved hjælp af den evaluering, der foretages i 2005, kan man vurdere de faktiske resultater af Det Europæiske År og tage ved lære heraf til brug fremover.

- Det Europæiske År vil være i tråd med og i øvrigt supplere andre EU-foranstaltninger, bl.a. programmet til bekæmpelse af forskelsbehandling og andre foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling, social udstødelse og til fremme af ligestilling mellem kønnene. Kommissionen vil desuden tilstræbe at lade det pædagogiske aspekt i forbindelse med idræt indgå som et element i alle relevante arrangementer på europæisk plan, der skal finde sted i løbet af 2003. Desuden vil Kommissionen som led i andre relevante EU-foranstaltninger bestræbe sig på at bidrage til opfyldelsen af Det Europæiske Års mål, ikke blot på grundlag af det igangværende arbejde, der allerede er tilrettelagt via disse programmer, men også gennem initiativer, der vedtages specielt med henblik på Det Europæiske År.

- Endelig vil Kommissionen også gennemføre idrætsåret i nært samarbejde med andre internationale organisationer, bl.a. Europarådet og UNESCO, om de aktiviteter, som de gennemfører.

5. Nøglen til succes - en indsats baseret på partnerskab

- For at Det Europæiske År kan være effektivt og give vedvarende og mærkbare resultater, bør alle berørte parter som udgangspunkt gå ind for aktivt at bakke op om Året. Det, EU kan, er at tilrettelægge rammerne for en indsats, der kan fremme lydhørheden over for det pædagogiske aspekt i forbindelse med idræt, mens de konkrete fremskridt skal gøres ved at medlemsstaterne og idrætsorganisationerne engagerer sig stærkt på nationalt plan.

- Der er i visse medlemsstater talrige eksempler på bedste praksis af nyere dato, som man kan følge eller bygge videre på og på den måde bidrage til idrætsåret, idet man samtidig sørger for, at alle berørte aktører, navnlig idrætsorganisationerne og undervisningssektoren, tager del i bl.a.:

- Oprettelsen af en taskforce på fællesskabsplan, som omfatter repræsentanter for regeringerne, for idrættens og undervisningssektorens organisationer og for andre vigtige udsnit af civilsamfundet.

- Sammenkaldelse af et bredt rekrutteret nationalt forum i hver enkelt medlemsstat, der skal fremme bevidstgørelse, mobilisere og skaffe input og langsigtet engagement i forbindelse med Det Europæiske År. Forummet kan f.eks. gennemgå situationen på nationalt plan med hensyn til idrættens pædagogiske dimension, formulere en langsigtet politik og vedtage strategiske mål. Deltagerne kan eksempelvis være repræsentanter for udvalgte ministerier, det nationale koordineringsorgan, idrættens og undervisningssektorens organisationer, repræsentanter for de faglige organisationer inden for idræt og undervisning, borgergrupper, særlige befolkningsgrupper og familier. Lovgivere, erhvervsfolk og repræsentanter for EU's agenturer eller organer kan eventuelt inddrages i arbejdet.

- Formulering eller ajourføring af en langsigtet politik, som kan være udgangspunkt for overordnede målsætninger og væsentlige principper og udgøre Det Europæiske Års referenceramme på nationalt plan.

- Etablering af brede partnerskaber med deltagelse af ikke-traditionelle partnere som f.eks. medierne, ungdomsorganisationerne og de frivillige organisationer.

- Decentraliseret gennemførelse af det europæiske års aktiviteter for at sikre, at aktionerne er relevante, og for at opbygge vedvarende lokal kapacitet.

- Ansøgerlandene og EFTA/EØS-landene bør opfordres til at overveje ligeledes at forpligte sig til aktivt at bakke op om Det Europæiske År.

6. Konklusion

- Den offentlige opinion i Europa vil i 2004 være ganske særligt modtagelig for spørgsmål, der har med idræt at gøre. EM i fodbold og især afholdelsen af OL og handicap-OL i Athen vil bringe topidrætten i fokus.

- Fællesskabet, der altid har lagt stor vægt på de pædagogiske værdier, som idrætten kan indebære, vil i den forbindelse få en helt enestående lejlighed til at skabe forståelse hos medlemsstaternes regeringer og undervisningssektorens og idrættens organisationer for, hvor vigtigt det er at opbygge et omfattende partnerskab med henblik på bedre at udnytte idrætsaktiviteter til pædagogiske formål.

- I lyset af den uheldige kommercielle udvikling, der truer den professionelle idræt og giver den et dårligt image over for borgerne, er det vigtigt, at de ægte olympiske idealer kommer til ære og værdighed igen, sådan at de kan bidrage til den enkeltes personlighedsudvikling. Det Europæiske År vil således komme til at bidrage til at genskabe idrættens positive image i det europæiske samfund og virke som modvægt til den risiko, som den stigende brug af nye teknologier medfører i form af en stillesiddende tilværelse og social isolation.

-

2001/0244 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension 2004

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 149,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [10],

[10] EFT C ...

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg [11],

[11] EFT C ...

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget [12],

[12] EFT C ...

i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 251 [13], og

[13] EFT C ...

ud fra følgende betragtninger:

(1) Et af målene for Det Europæiske Fællesskab er at fremme en kvalitetsuddannelse.

(2) Det Europæiske Råd anerkendte på sit møde i Nice den 7., 8. og 9. december 2000 idrættens pædagogiske værdi, og bekræftede således en række tidligere erklæringer, navnlig erklæring nr. 29, der er knyttet som bilag til Amsterdam-traktaten, hvori sportens identitetsskabende rolle for folk understreges.

(3) Det Europæiske Råd opfordrede på sit møde i Nice fællesskabsinstitutionerne til i henhold til traktatens forskellige bestemmelser at tage hensyn til sportens uddannelsesmæssige funktioner og understregede især, at det er vigtigt, at medlemsstaterne med Fællesskabets støtte tilskynder til frivilligt arbejde.

(4) Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer forsamlet i Rådet den 17. december 1999 gav i resolution om uddannelsesdimensionen ved sportsaktiviteter udtryk for, sportsaktiviteter kan indebære en pædagogisk værdi, der således bidrager til styrkelse af civilsamfundet, og Rådet opfordrede Europa-Kommissionen til sammen med medlemsstaterne at udarbejde en sammenhængende strategi med henblik på at udnytte sportsaktiviteters uddannelsespotentiale.

(5) Europa-Parlamentet har vedtaget en række konklusioner [14], der bekræfter Europa-Kommissionens opfattelse af idrættens pædagogiske rolle og som fremhæver betydningen af idrætsaktiviteter med henblik på at tilegne sig vigtige sociale færdigheder som f.eks. bevidstheden om at tilhøre et hold.

[14] EFT C 135 af 7.5.2001, s. 252.

(6) Europa-Parlamentet har ligeledes opfordret Europa-Kommissionen til at fremsætte forslag om at tilrettelægge et europæisk sportsår [15].

[15] EFT C 200 af 7.5.2001, s. 252.

(7) Regionsudvalget har i sin udtalelse [16] om høringsdokumentet fra Kommissionen vedrørende "Den europæiske sportsmodel" peget på idrættens vigtige personlighedsudviklende rolle.

[16] CdR 37/99 fin af 15. og 16. september 1999.

(8) Kommissionen har i Helsingfors-rapporten om sport [17] allerede overvejet spørgsmålet om at benytte idrætsaktiviteter i forbindelse med uddannelses- og ungdomspolitik i betragtning af de værdier, som idrætten indebærer.

[17] Ibid. note 3.

(9) Kommissionens dokumenter om livslang uddannelse [18] og om uddannelsessystemernes fremtidige mål [19] indeholder konkrete henvisninger til den merværdi, som idrætsrelaterede aktioner kan indebære med henblik på at forbedre undervisningens kvalitet.

[18] Ibid. note 5.

[19] Ibid. note 6.

(10) Den enkeltes og holdets fysiske aktivitet danner en passende modvægt til indlæringen af nye teknologier, der kendetegnes ved et stillesiddende og ensomt arbejde.

(11) Tendensen til, at unge i stadig yngre alder hverves til en sportskarriere, bevirker, at deres skolegang vanskeliggøres.

(12) Idrætten letter mobiliteten for folk og fremme multikulturel udveksling, men mulighederne på dette område er endnu ikke blevet fuldt ud udnyttet af organisationerne inden for undervisnings- og uddannelsessektoren.

(13) De Olympiske Lege finder i 2004 sted i Athen med stor symbolværdi og stor mediebevågenhed, som skal udnyttes til fremme af en idræt, der er for alle, som er demokratisk, som er tilgængelig for alle borgere, og som vil kunne bidrage til en styrkelse af uddannelsespolitikken. Også andre større idrætsarrangementer som f.eks. fodbold-EM i Portugal i 2004 vil gøre det muligt at styrke årets budskabsformidlende virkning.

(14) Øget forståelse for idrættens pædagogiske rolle forudsætter primært en effektiv indsats i medlemsstaterne, der bør suppleres med en samordnet indsats på europæisk plan, og Det Europæiske År vil kunne fungere som en katalysator ved at skabe forståelse og ekstra impulser.

(15) Der er behov for nøje sammenhæng med andre fællesskabsforanstaltninger, navnlig i indsatsen for at bekæmpe forskelsbehandling og social udstødelse og for at fremme almen uddannelse og erhvervsuddannelse og ligestilling mellem kønnene.

(16) Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS-aftalen) giver mulighed for et udvidet samarbejde på uddannelses- og ungdomsområdet mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og de lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning, der deltager i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EFTA-/EØS-landene) på den anden side.

(17) Det Europæiske År bør åbnes for deltagelse fra kandidatlandene i Central- og Østeuropa i henhold til de betingelser, der er fastsat i Europaaftalerne, i tillægsprotokollerne til disse aftaler og i de afgørelser, som er truffet af de respektive associeringsråd. For Cyperns vedkommende, finansieres deltagelsen på grundlag af supplerende bevillinger, der tilvejebringes efter procedurer, der aftales med landet, og for Maltas og Tyrkiets vedkommende finansieres deltagelsen på grundlag af supplerende bevillinger i henhold til traktatens bestemmelser.

(18) Ved denne afgørelse fastsættes en finansieringsramme for programmets samlede varighed, og dette beløb udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden i henhold til punkt 33 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren [20].

[20] EFT C 172 af 18.6.1999, s. 1.

(19) I overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, som defineret i traktatens artikel 5, kan målene for den påtænkte aktion ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, bl.a. på grund af behovet for multilaterale partnerskaber, tværnational udveksling af informationer og formidling af god praksis på fællesskabsplan. Denne afgørelse begrænser sig til det minimum, der er nødvendigt for at nå disse mål.

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1 Proklamering af Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension

Året 2004 gøres til Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension.

Artikel 2 Mål

Målene for Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension er:

1. at motivere uddannelsesinstitutioner og idrætsorganisationer til at arbejde sammen i betragtning af idrættens opdragende betydning som samfundsfænomen i kraft af dens store muligheder for at nå ud til alle samfundslag, navnlig de unge

2. at udnytte de værdier, som idrætten indebærer, til udvikling af såkaldte grundlæggende tillærte færdigheder, der især sætter de unge i stand til at udvikle sig fysisk samt tilegne sig sociale færdigheder som teamwork, solidaritet, tolerance og fairplay

3. at anvende det frivillige arbejdes positive bidrag til den parallelle, uformelle undervisning af især unge samt til udviklingen af idrætsbevægelsen

4. at fremme den pædagogiske værdi af mobilitets- og udvekslingsmuligheder for skoleelever navnlig i et multikulturelt miljø og via tilrettelæggelsen af idrætsstævner og kulturelle arrangementer som led i skolernes aktiviteter

5. at tilskynde til overvejelser og diskussion om foranstaltninger, der er nødvendige for at fremme ugunstigt stillede gruppers sociale integration via idrætsaktiviteter inden for uddannelsessystemerne

6. at tilskynde til idrætsaktiviteter i skoleforløbet for at modvirke skoletilværelsens stillesiddende karakter og således bidrage til en forbedring af elevernes fysiske kondition

7. at overveje de problemer, der er knyttet til uddannelsen af unge idrætsfolk, som i stadig yngre alder indleder en sportskarriere.

Artikel 3 Aktionernes indhold

1. Aktionerne med henblik på at nå de i artikel 2 opstillede mål omfatter især udformning af eller støtte til følgende:

a) tilrettelæggelse af møder og arrangementer, herunder konferencer til markering af begyndelsen og afslutningen på Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension

b) tilrettelæggelse af frivillige aktioner i forbindelse med OL og handicap-OL i Athen og i forbindelse med andre større idrætsarrangementer

c) informations- og pr-kampagner til formidling af budskabet om idrættens pædagogiske værdier

d) samarbejde med medierne

e) rundspørger og undersøgelser

f) informationstiltag og aktioner til udbredelse af eksempler på god praksis

g) finansiel støtte til initiativer på tværnationalt, nationalt, regionalt og lokalt plan, som bidrager til realiseringen af målene for Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension.

2. Aktionerne i stk. 1 er beskrevet nærmere i bilaget.

Artikel 4 Gennemførelse af afgørelsen og samarbejde med medlemsstaterne

1. Kommissionen sikrer gennemførelsen af de fællesskabsaktioner, der tilrettelægges i henhold til denne afgørelse.

2. Hver enkelt medlemsstat udpeger et eller flere passende organer, som står for organiseringen af medlemsstatens deltagelse i Det Europæiske År og har ansvaret for koordineringen af de aktioner, der gennemføres på nationalt plan, ved at bistå ved udvælgelsesproceduren beskrevet i artikel 7.

Artikel 5 Finansielle ordninger

1. Aktioner på fællesskabsplan, jf. bilagets del A, kan støttes med op til 80% af de maksimale samlede omkostninger, der finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget.

2. Aktioner på lokalt, regionalt, nationalt, eller tværnationalt plan, jf. bilagets del B, kan samfinansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget med op til 50% af de maksimale samlede omkostninger.

Artikel 6 Ansøgnings- og udvælgelsesprocedure

1. Ansøgninger om samfinansiering af aktioner over Fællesskabets budget i henhold til artikel5, stk. 2, forelægges Kommissionen via det/de i henhold til artikel 4, stk. 2, udpegede organ(er). De skal indeholde oplysninger, der gør det muligt at foretage en vurdering af slutresultaterne efter objektive kriterier. Kommissionen tager størst muligt hensyn til den evaluering, der forelægges af de pågældende organer.

2. Kommissionen træffer afgørelse om finansiering og samfinansiering af de aktioner, der er omhandlet i artikel5, efter høring af en gruppe af eksperter. Kommissionen sørger for en afbalanceret fordeling mellem medlemsstaterne og mellem de forskellige aktivitetsområder.

3. Kommissionen sikrer (navnlig via dens nationale og regionale kontorer) i samarbejde med organerne, som omhandlet i artikel 4, stk. 2, at indkaldelser af forslag sendes ud i tilstrækkelig god tid og når ud til så stort et publikum som muligt.

Artikel 7 Sammenhæng og komplementaritet

1. Kommissionen sørger i samarbejde med medlemsstaterne for sammenhængen mellem de aktioner, der er omfattet af denne afgørelse, og andre fællesskabsaktioner og -initiativer.

2. Den sikrer endvidere størst mulig sammenhæng mellem Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension og andre eksisterende initiativer og ressourcer på fællesskabsplan og på nationalt og regionalt plan, som kan bidrage til realiseringen af Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension.

Artikel 8 Deltagelse af EFTA/EØS-lande, de associerede lande i Central- og Østeuropa, Cypern, Malta og Tyrkiet

Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension er åben for deltagelse for:

- EFTA/EØS-landene i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i EØS-aftalen

- de associerede lande i Central- og Østeuropa (CØE-lande) i overensstemmelse med betingelserne i Europaaftalerne, i tillægsprotokollerne til disse aftaler og i de afgørelser, der er truffet af de respektive associeringsråd.

- Cypern, deltagelsen finansieres på grundlag af supplerende bevillinger, der tilvejebringes efter procedurer, der aftales med landet

- Malta og Tyrkiet , deltagelsen finansieres på grundlag af supplerende bevillinger i henhold til traktatens bestemmelser.

Artikel 9 Budget

1. Finansieringsrammen for iværksættelsen af denne afgørelse er fastsat til 11,5 mio. EUR (heraf 8 mio. EUR for 2004 og 3,5 mio. EUR for 2003 med henblik på, at forberedelsen af året kan igangsættes fra og med den 1. januar 2003).

2. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag.

3. På initiativ fra Kommissionen kan der i 2004 ligeledes ydes finansiel støtte til dækning af udgifter til teknisk og administrativ bistand til både Kommissionen og støttemodtagerne, som ikke henhører under faste offentlige opgaver, og som vedrører identificering, forberedelse, forvaltning, opfølgning, revision og kontrol af foranstaltningerne.

Artikel 10 Internationalt samarbejde

Kommissionen kan i forbindelse med Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension samarbejde med relevante internationale organisationer.

Artikel 11 Tilsyn og evaluering

Kommissionen forelægger senest den 31. december 2005 en rapport for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelsen, resultaterne og den samlede evaluering af de aktioner, der er omhandlet i denne afgørelse.

Artikel 12 Ikrafttrædelse

Denne afgørelse træder i kraft på [...] dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den .[...]

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

Formand Formand

BILAG

ARTEN AF DE AKTIONER, DER ER OMHANDLET I ARTIKEL 3

(A) Aktioner på fællesskabsplan

1. Møder og arrangementer:

a) møder på fællesskabsplan

b) arrangementer for at øge forståelsen for idrættens pædagogiske dimension, herunder arrangementer for at markere indledningen og afslutningen på Året for Idrættens Pædagogiske Dimension

c) tilrettelæggelse af frivillige aktioner i forbindelse med afholdelsen af OL og handicap-OL i Athen i 2004, samt andre større idrætsbegivenheder inden for EU.

2. Oplysnings- og pr-kampagner, der omfatter følgende:

a) udformning af et logo og et eller flere slogans for Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension, som skal anvendes i forbindelse med alle aktiviteter med tilknytning til det pågældende år

b) en oplysningskampagne på fællesskabsplan

c) udarbejdelse af redskaber og støttemateriale, som alle personer i Fællesskabet har adgang til

d) relevante initiativer fra europæiske organisationer, der er aktive på uddannelses- og idrætsområdet med henblik på at formidle oplysninger om Året for Idrættens Pædagogiske Dimension

e) afholdelse af konkurrencer på europæisk plan med fokus på resultater og erfaringer i forbindelse med de temaer, der indgår i Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension.

3. Andre aktioner:

a) samarbejde med radio, TV og medieorganisationer, der skal være med til at udbrede kendskabet til Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension, at anvende nye redskaber, der giver lettere adgang til disse oplysninger (f.eks. tekstning for hørehæmmede og billedbeskrivelse for synshandicappede) og evt. til andre programmer, og at forbedre kommunikationen om idrættens pædagogiske dimension.

b) rundspørger og undersøgelser på fællesskabsplan om en række spørgsmål, hvis formål navnlig er

c) bidrag til gennemførelsen af de målsætninger, der fremgår af artikel 2, og

d) en evaluering af virkningen af Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension, som bør indgå i en Eurobarometer-undersøgelse, og en evalueringsrapport om effektiviteten og virkningen af Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension.

4. Støtten kan antage følgende former:

a) direkte køb af varer og tjenesteydelser, især inden for kommunikation, via åbne og/eller begrænsede udbud

b) økonomisk støtte til dækning af udgifter til særlige arrangementer på europæisk plan for at fokusere på Året for Idrættens Pædagogiske Dimension og øge forståelsen herfor; finansieringen kan ikke overstige 80 % af de maksimale samlede omkostninger.

(B) Aktioner på nationalt plan

Aktioner på lokalt, regionalt, nationalt og tværnationalt plan, som foreslås i forbindelse med Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension, kan alt efter aktionernes art og omstændigheder finansieres over Fællesskabets budget med op til 50 % af de maksimale samlede omkostningerne. Disse aktioner kan bl.a. vedrøre:

1. Arrangementer vedrørende målene for Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension, herunder et åbningsarrangement.

2. Informationskampagner og formidling af eksempler på god praksis ud over de aktioner, der er beskrevet i del A i dette bilag.

3. Uddeling af priser og afholdelse af konkurrencer.

4. Rundspørger og andre undersøgelser end de under del A omtalte undersøgelser.

(C) Aktioner, hvortil der ikke ydes finansiel støtte over Fællesskabets budget

Fællesskabet kan tilbyde moralsk støtte, bl.a. ved at give skriftlig tilladelse til at anvende logoet og andet materiale med tilknytning til Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension til initiativer iværksat af offentlige eller private organisationer, såfremt disse organisationer kan overbevise Kommissionen om, at de pågældende initiativer allerede er eller vil blive indledt i 2004, og at de kan forventes at bidrage til realiseringen af et eller flere af målene for Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension.

FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET

Politikområde: Uddannelse og kultur

Aktiviteter: AV-politik og sport

Foranstaltningens titel: Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension 2004

1. Budgetpost (nummer og betegnelse)

- Ny budgetpost B3-1004

- Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension

- Til denne budgetpost skal knyttes en supplerende budgetpost B3-1004A til administrative udgifter.

2. SAMLEDE TAL

2.1 Samlet rammebevilling (del B):

- 11,5 mio. EUR som forpligtelsesbevilling (3,5 mio. EUR og 8 mio. EUR i 2004)

2.2 Gennemførelsesperiode:

1. januar 2003 til 31. december 2004 (2003 er det forberedende år).

2.3 Samlet flerårigt skøn over udgifterne:

a) Forfaldsplan for forpligtelses- og betalingsbevillinger (finansieringstilskud) (jf. punkt 6.1.1)

Mio. EUR (3 decimaler)

>TABELPOSITION>

b) Teknisk og administrativ bistand og støtteudgifter (jf. punkt 6.1.2)

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

c) Personale- og andre driftsudgifters samlede budgetvirkninger (jf. punkt 7.2 og 7.3)

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

2.4 Forenelighed med den finansielle programmering og de finansielle overslag

- |X| Forslaget er foreneligt med den gældende finansielle programmering

2.5 Virkninger for budgettets indtægtsside

|X| Ingen (vedrører tekniske aspekter ved en foranstaltnings gennemførelse)

3. BUDGETSPECIFIKATIONER

>TABELPOSITION>

4. RETSGRUNDLAG

- Artikel 149 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.

- Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse .../.../EF af ... om Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension 2004.

5. BESKRIVELSE OG BEGRUNDELSE

5.1 Behov for EU-foranstaltninger

5.1.1 Mål

- Idrætten er et fremragende pædagogisk instrument, der gør det lettere at finde en fornuftig balance mellem indlæring af teknisk karakter og af social karakter. Der er faktisk en risiko for, at der i uddannelsessystemerne opstår en ubalance, fordi uddannelsen i for høj grad er rettet mod ny teknologi, således at den enkeltes personlighedsudvikling forsømmes. Sportens image har dog, som det blev understreget af Kommissionen i Helsingfors-rapporten, været plettet af problemer i forbindelse med den overhåndtagende kommercialisering, doping eller vold [21].

[21] KOM(1999) 644 af 1.12.1999.

- Der er endvidere blandt eksperterne enighed om, at fremdrage idrætsaktiviteter som et fortrinligt instrument til udvikling af den parallelle, uformelle undervisning, som muliggør den enkeltes personlige udvikling. Det forhold, at idrætten er så udbredt i samfundet, betyder, at idrætsaktiviteter kan fremme en række pædagogiske værdier, hvilket blev anerkendt af Det Europæiske Råd, Rådet og Europa-Parlamentet, som har opfordret Kommissionen til, at man inden for fællesskabets kompetenceområde på uddannelses- og ungdomsområdet tager hensyn til det pædagogiske aspekt i idrætten. Man bør derfor stimulere partnerskabet skole/idræt og for at kunne gøre det, er det nødvendigt at genskabe tiltroen til, at idrætsaktiviteter kan anvendes som pædagogisk instrument.

- Aktionens målsætning, opstillet punktvis, er:

- at vise borgerne i EU, at idrætten ikke blot har en underholdningsværdi, men at den stadig kan være et førsteklasses pædagogisk instrument, ikke blot i fysisk henseende, men også i social henseende, idet den fremmer disse værdier

- at gøre det europæiske samfund og uddannelsesmiljøerne opmærksomme på behovet for at forbedre den fysiske kondition og den sociale adfærd blandt de studerende i Europa, for således at danne modvægt til en alt for teknisk indlæring eller til en stillesiddende tilværelse

- at tilskynde undervisningssektorens og idrættens organisationer i EU til at skabe et bedre partnerskab, således at fysiske aktiviteter og de idrætslige værdier i højere grad integreres i undervisningen

- at vise det europæiske samfund, at Fællesskabet også interesserer sig for idrættens sociale og pædagogiske dimension og ikke blot for dens økonomiske dimension.

- I betragtning af at man for at nå det nævnte mål først er nødt til at gøre befolkningen opmærksom på idrættens betydning for undervisningen, synes den bedst egnede aktion i den forbindelse at være afholdelsen af et europæisk år for idrættens pædagogiske dimension, der må forventes at få stor opmærksomhed. Det forhold, at 2004 også er det år, hvor der afholdes OL og handicap-OL i Athen, vil gøre det muligt at profitere af den afledte effekt af legenes mediedækning og at gøre den europæiske befolkning opmærksom på idrættens sociale ansigt og at den herudover kan være med til at forbedre undervisningen.

Afholdelsen af et europæisk år - en omfattende aktion, men begrænset i tid - er et instrument, der er særlig velegnet som fællesskabsaktion, i den forstand at målet med året først og fremmest vil gøre det muligt via etableringen af et bedre partnerskab mellem undervisningssektorens og idrættens organisationer - i højere grad at anvende sportens pædagogiske værdi til at forbedre undervisningsprogrammerne og navnlig den parallelle, uformelle undervisning.

Aktionerne skal:

- fremme partnerskaber mellem skoler og idrætsorganisationer

- anvende unges frivillige arbejde som et instrument til forbedring af undervisningen

- inspirere til forberedelsen af fremtidige fællesskabsaktioner på idrætsområdet

- måle, hvilken indflydelse de aktioner, der udføres i forbindelse med Det Europæiske År, har på borgerne, med henblik på at analysere aktionerne ud fra deres kommunikative værdi og navnlig det forhold, at der til store idrætsarrangementer knyttes visse budskaber.

5.1.2 Dispositioner, der er truffet på grundlag af forhåndsevalueringen

Forhåndsevalueringen blev foretaget mellem februar 2001 og juni 2001 af Kommissionen. Da man først havde godkendt valget af et europæisk år, blev der indsamlet oplysninger fra Kommissionens tjenestegrene (evalueringer af Socrates-programmet og Programmet for Unge) samt fra Det Europæiske År mod Racisme og fra Det Europæiske År for Livslang Uddannelse. Ved evalueringen blev der taget hensyn til de erfaringer, man havde indsamlet fra den tjenestegren, der har forvaltet Det Europæiske Sprogår.

Med hensyn til kommunikationsaspektet med og relationerne til idrætsorganisationerne er der ved evalueringen ligeledes taget hensyn til den rapport som Kommissionen udarbejdede i 1992 om erfaringerne med en fællesskabstilstedeværelse ved De Olympiske Lege i Albertville og Barcelona.

Når man vurderer, om en handling på fællesskabsplan er begrundet, må det konstateres, at idrætten givetvis er den sociale sektor, der er bedst organiseret på det niveau. Der findes næppe andre områder - hverken inden for kulturlivet eller på uddannelsesområdet - der har etableret permanente strukturer på europæisk plan. Aktiviteterne har endvidere en europæisk dimension, som giver mulighed for mobilitet blandt udøverne. En aktion vedrørende Idrættens Pædagogiske Dimension vil næsten pr. automatik være en aktion på europæisk plan, når henses til den måde de forskellige partnere er organiseret.

I evalueringen fremhæves ligeledes behovet for at der handles i partnerskab. Et partnerskab

- der i første række omfatter uddannelsesinstitutioner og idrætsorganisationer på nationalt og europæisk plan

- dernæst mellem institutionerne, staterne og medierne, der skal gøre offentligheden opmærksom på idrættens sociale funktion

- og sidst, men ikke mindst, mellem forskellige niveauer inden for den offentlige sektor, hvilket er en nødvendig forudsætning for, at Året for Idrættens Pædagogiske Dimension kan blive en virkelig succes

Med hensyn til den organisatoriske planlægning har man draget følgende konklusioner:

- i 2002 forberedes udbuddene for de vigtigste pr-aktioner, således at man kan være operationel med virkning fra den 1. januar 2003 og således at pr- og imageaktioner kan iværksættes fra den 1. januar 2004

- i 2002 udarbejdes teksterne til indkaldelse af forslag, for at sikre, at aktionerne kan organiseres i løbet af de første måneder i år 2004.

- man bør undgå, at betingelserne for finansieringen af de planlagte aktioner medfører et merarbejde i administrativ henseende, som vil være umuligt for den ansvarlige tjenestegren at påtage sig og som kan hæmme forløbet af året.

- man prioriterer aktioner, der indeholder en reel pr-dimension, der gør det muligt at nå ud til meget store befolkningsgrupper, og som samtidig gør det muligt at vurdere effektiviteten af foranstaltningerne med henblik på fremtidige forslag.

5.1.3 Dispositioner, der er truffet på grundlag af den efterfølgende evaluering

I henhold til afgørelsens artikel 12, forelægger Kommissionen senest den 31. december 2005 en rapport for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelsen, resultaterne og den samlede evaluering af Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension.

5.2 Indsatsområder og nærmere bestemmelser for støtten

5.2.1 Målgrupper

Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension har primært til formål at sende budskaber direkte til den brede offentlighed om fordelene ved at anvende idrætsaktiviteter til at forbedre uddannelsessystemerne. Dette projekt retter sig mod alle personer med bopæl i EU, uanset alder og social baggrund. Inden for rammerne af denne målsætning, vil pr-kampagner og informationsmateriale variere alt afhængig af, hvilke grupper af personer de rettes til. Man kan for eksempel forestille sig følgende undergrupper:

- skoleelever

- forældre til skoleelever

- undervisningspersonale

- ledere af undervisningssektorens organisationer

- ledere af idrætssektorens organisationer

- undervisnings- og idrætssektorens organisationer i grænseregionerne.

5.2.3 Specifikke mål

Nedenfor anføres de specifikke mål med en indikation af resultaterne:

- Etableringen af stabile partnerskaber mellem undervisningsorganer og idrætsorganisationer på fællesskabsplan og på nationalt plan for at fremme anvendelsen af idrætsaktiviteter i skolerne. Det er formålet at skabe mindst et partnerskab i hvert land samt et europæisk net.

- Tilrettelæggelse af frivillige undervisningsaktioner i forbindelse med afholdelsen af OL og handicap-OL i Athen i 2004, samt ved andre større idrætsbegivenheder inden for EU. Formålet er at mobilisere så mange unge som muligt og at give dem en relevant undervisning.

- Tilrettelæggelse af frivillige undervisningsaktioner på tværnationalt plan og/eller på nationalt plan, der skal gøre det muligt at afprøve de muligheder som denne aktivitetsform giver.

- Fremme udvekslingsprogrammer inden for undervisningssektoren, idet man i højere grad anvender fysisk aktivitet som drivkraft for udvekslinger, som dog på samme tid vil kunne kombineres med andre aktiviteter, som for eksempel kulturelle aktiviteter. Antallet af udvekslinger pr. land vil være indikator.

- Forberedelse af støtteaktioner for unge idrætsudøvere, der deltager i konkurrencer på højt plan, således at de sikres et passende uddannelsesniveau, der kan forenes med udviklingen af deres sportskarriere. Antallet af aktioner, der udføres i hver enkelt land, vil gøre det muligt at afprøve effektiviteten af denne aktion.

5.2.3 Former for foranstaltninger

Der planlægges følgende former for foranstaltninger:

1. Møder og arrangementer:

a) møder

b) arrangementer, der skal øge forståelsen for idrættens pædagogiske dimension, herunder arrangementer for at markere indledningen og afslutningen på Året for Idrættens Pædagogiske Dimension.

2. Informations- og pr-kampagner, herunder især oprettelsen af en webside og udarbejdelse af informationsmateriale.

3. Samarbejde med radio, TV og medieorganisationer, der skal være med til at udbrede kendskabet til Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension, at anvende nye redskaber, der giver lettere adgang til disse oplysninger (f.eks. tekstning for hørehæmmede og billedbeskrivelse for synshandicappede) og evt. til andre programmer, og at forbedre kommunikationen om idrættens pædagogiske dimension.

4. Rundspørger og undersøgelser på fællesskabsplan om en række spørgsmål, hvis formål navnlig er:

a) at bidrage til gennemførelsen af de målsætninger, der fremgår af afgørelsens artikel 2, og

b) at evaluere virkningen af Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension, hvilket bør indgå i en Eurobarometer-undersøgelse, og en evalueringsrapport om effektiviteten og virkningen af Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension.

5. Tilstedeværelsen af frivillige ved OL og handicap-OL i Athen i 2004 og ved andre arrangementer på fællesskabsplan, på nationalt plan eller ved tværnationale arrangementer.

- Støtten kan antage følgende former:

- - direkte køb af varer og tjenesteydelser, især inden for kommunikation, via udbud

- - økonomisk støtte til dækning af udgifter til særlige arrangementer på europæisk plan for at fokusere på Året for Idrættens Pædagogiske Dimension og øge forståelsen herfor; finansieringen kan ikke overstige 80 % af de samlede omkostninger.

6. Aktioner på lokalt, regionalt, nationalt og tværnationalt plan, som foreslås i forbindelse med Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension, kan alt efter aktionernes art og omstændigheder finansieres over Fællesskabets budget med op til 50 % af de samlede omkostninger.

7. Fællesskabet kan tilbyde moralsk støtte, bl.a. ved at give skriftlig tilladelse til at anvende logoet og andet materiale med tilknytning til Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension til initiativer iværksat af offentlige eller private organisationer, såfremt disse organisationer i tilstrækkelig grad kan påvise over for Kommissionen, at de pågældende initiativer allerede er eller vil blive indledt i 2004, og at de kan forventes at bidrage væsentligt til realiseringen af et eller flere af målene for Det Europæiske År.

5.3 Gennemførelsesmetoder

- Året for Idrættens Pædagogiske Dimension forvaltes direkte af Kommissionen. Kommissionen holder regelmæssigt møder med statslige og ikke-statslige organisationer inden for uddannelses- og idrætsområdet.

6. FINANSIELLE VIRKNINGER

6.1 Samlede finansielle virkninger for budgettets del B (hele programperioden)

6.1.1 Finansieringsstøtte

Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (3 decimaler)

>TABELPOSITION>

6.1.2 Teknisk og administrativ bistand, støtteudgifter og IT-udgifter (forpligtelsesbevillinger)

>TABELPOSITION>

De planlagte støtteudgifter består hovedsagelig i Det Europæiske Års bidrag til finansieringen af det eksekutivorgan, som forventes etableret som teknisk bistand til gennemførelsen af programmer inden for uddannelses- og kulturområdet. Der er desuden afsat et beløb til finansiering af revision af de projekter, der finansieres i forbindelse med året.

6.2. Beregning af omkostningerne pr. foranstaltning i budgettets del B (hele programperioden)

Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (3 decimaler)

>TABELPOSITION>

6.2.1 Aktioner på fællesskabsplan

Disse aktioner vil normalt blive iværksat af Kommissionen efter høring af en gruppe af eksperter. Hovedparten af disse vil blive gennemført under kontrakt efter en offentliggørelse af udbud og finansieret med 100 % over Fællesskabets budget. Andre aktioner kan modtage en fællesskabsfinansiering på op til 80% af de maksimale samlede omkostninger, forudsat at de bidrager væsentligt til realiseringen af målet for Det Europæiske år for Idrættens Pædagogiske Dimension.

- Møder og arrangementer

Hvis størstedelen af den europæiske befolkning skal gøres bekendt med temaerne for Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension, og de skal gøre et varigt indtryk på befolkningen, må man regne med, at året bør omfatte mindst fire markante arrangementer på fællesskabsplan, som afholdes forskellige steder i Fællesskabet: to til markering af henholdsvis åbningen og afslutningen samt to tema-arrangementer spredt jævnt ud over det mellemliggende tidsrum.

Man må regne med, at arrangementerne hver især kommer til at koste omkring 0,2 mio. EUR, når man medregner organisatoriske udgifter og godtgørelse af udgifter for det betydelige antal deltagere, som Kommissionen inviterer (ca. 200). I alt for fire aktioner: 0,9 mio. EUR.

- Oplysnings- og pr-kampagner på fællesskabsplan : 3,0 mio. EUR fordelt som følger:

- Udformning og pr-materiale: 0,4 mio. EUR

- Strategirådgivning, kontakt til medier, udformning og fremstilling af oplysningsmaterialer til trykte, audiovisuelle og elektroniske medier, etablering af en telefontjeneste samt design og vedligeholdelse af websted: 0,8 mio. EUR

- Andre måder f.eks. til at komme i kontakt med de berørte aktører på området via programmer for gensidig rådgivning, herunder støtte til afholdelsen af konkurrencer og arrangementer, som led i fremstødet for Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension på større europæiske og internationale messer samt ved idrætsbegivenheder, samt ved tilvejebringelse af sponsorstøtte og moralsk støtte: 0,3 mio. EUR

- Støtte ydet til europæiske organisationer til dækning af udgifterne til særlige arrangementer på europæisk plan til markering af året og til at gøre befolkningen opmærksom på året; finansieringen kan ikke overstige 80 % af de samlede maksimale omkostninger (1,5 mio. EUR).

- Samarbejde med medierne: 0,080 mio. EUR, afholdes over budgettet for det forberedende år 2003.

- Rundspørger og undersøgelser: 0,520 mio. EUR, hvoraf 0,370 mio. EUR afholdes over det forberedende budget

En undersøgelse udarbejdet af en højtstående gruppe om perspektiver for politikken i forbindelse med idrættens pædagogiske dimension : 0,120 mio. EUR

En undersøgelse om uddannelse og integration på arbejdsmarkedet af idrætsudøvere på højt plan: 0,250 mio. EUR.

Der vil blive udarbejdet en evalueringsrapport om Det Europæiske Års effektivitet og indflydelse (0,1 mio. EUR). For at måle den virkning, som Året for Idrættens Pædagogiske Dimension har for befolkningen i al almindelighed, vil der blive medtaget særlige spørgsmål herom i en Eurobarometer-undersøgelse, bl.a. for at fastslå, hvor mange der har hørt om Året for Idrættens Pædagogiske Dimension, hvor mange der mener, at Året for Idrættens Pædagogiske Dimension har været med til at ændre deres opfattelse, osv.: 0,05 mio. EUR.

- Frivillige undervisningsaktioner i forbindelse med OL og handicap-OL i Athen i 2004

Ud fra erfaringerne fra Verdensmesterskaberne i fodbold i Frankrig afsættes et beløb på 0,75 mio. EUR til tilrettelæggelsen af en sådan aktion.

6.2.2 Aktioner på nationalt plan

EU kan ganske vist opstille rammer for en indsats for at øge forståelsen for idrættens pædagogiske dimension, men samtidig skal man være klar over, at mange af de positive resultater forudsætter et betydeligt engagement fra medlemsstaternes side.

Disse aktioner kan finansieres med op til 50 % over Fællesskabets budget. Meningen er, at de skal være udformet, så der opstår synergi mellem dem og de ovenfor beskrevne aktioner på fællesskabsplan, og således at de danner en struktur, der bevirker, at såvel større som mindre aktioner har samme mål og bidrager til gensidig succes.

Hvis man ønsker en tilstrækkelig høj profilering af Året for Idrættens Pædagogiske Dimension, må man også gennemføre åbningsarrangementer i de enkelte medlemsstater, dog ikke i den, hvor fællesskabets åbningsarrangement afholdes (jf. aktioner på fællesskabsplan), og disse finansieres af Kommissionen. Kommissionens bidrag til de organisatoriske udgifter til disse arrangementer beregnes til gennemsnitligt 35 000 EUR pr. medlemsstat. Hele denne støtte skal afholdes over budgettet for det forberedende år, da de nationale åbningsarrangementer skal forberedes allerede fra midten af 2003, og arrangementerne løbe af stabelen først på året i 2004. Fællesskabsandelen af finansieringen betales hovedsagelig forud. For så vidt angår de øvrige nationale aktioner, er der i de foreslåede beløb taget højde for erfaringerne fra de øvrige europæiske år.

6.2.3 Aktioner, der ikke modtager finansiel støtte over Fællesskabets budget (beskrevet i del 1(C) i bilaget til udkastet til afgørelse)

- Det vil helt sikkert være muligt at fremme Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimensions mål uden eller med meget få omkostninger ved at give tilladelse til, at logoet og andet materiale med tilknytning til Året for Idrættens Pædagogiske Dimension anvendes af organisationer, der deltager i initiativer, der lever op til målene for det pågældende år.

7. VIRKNINGER FOR PERSONALERESSOURCER OG ADMINISTRATIONSUDGIFTER

7.1 Personalemæssige virkninger

>TABELPOSITION>

7.2 Samlede finansielle virkninger af personaleforbruget

>TABELPOSITION>

Der er i 2004 ikke budgetteret med "andre personaleressourcer" (3 hjælpeansatte), da dette år er omfattet af retsgrundlaget og da budgetpost B3-1004A gør det muligt at lade de administrative støtteopgaver varetage af det eksekutivorgan, som forventes etableret for at bistå ved gennemførelsen af programmer inden for uddannelses- og kulturområdet; det er således kun 1,5 år (2003 og seks måneder af 2005), der skal finansieres over den samlede rammebevilling for administrative bevillinger. I tilfælde af, at der ikke bliver et sådant ekskutivorgan til rådighed, vil de nødvendige administrative støtteopgaver også i 2004 blive varetaget af 3 hjælpeansatte.

Behovet for personaleressourcer og administrative ressourcer, vil blive dækket af bevillinger ydet til det administrerende generaldirektorat i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure.

7.3 Andre administrative udgifter som følge af foranstaltningen

>TABELPOSITION>

Beløbene modsvarer de samlede udgifter for år 2003 og 2004.

I. Samlet årligt beløb (7.2 + 7.3)

II. Foranstaltningens varighed

III. Foranstaltningens samlede omkostninger (I x II) // 0,761 EUR

2,5 år

1,903 EUR

8. RESULTATOPFØLGNING OG EVALUERING

8.1 Resultatopfølgningssystem

Eftersom Året for Idrættens Pædagogiske Dimension har til formål at øge forståelsen for idrættens pædagogiske dimension blandt uddannelsesinstitutioner og idrætsorganisationer, indgår tilsyn og evaluering som et naturligt led i de aktiviteter, der gennemføres, for at give dem størst mulig effekt.

Der vil være tilsyn med Året for Idrættens Pædagogiske Dimension, så længe det er under gennemførelse. Aktionerne på nationalt plan gennemføres under ledelse af et nationalt koordinerende organ på grundlag af et arbejdsprogram, som Kommissionen skal godkende.

8.2 Hvordan og hvor ofte skal der evalueres-

Året for Idrættens Pædagogiske Dimension bliver genstand for en endelig evaluering, der fremlægges senest den 31. december 2005. Evalueringen vil blive udarbejdet af eksterne evalueringseksperter, og den begynder ved idrætsårets start. Evalueringen vil navnlig fokusere på effektiviteten og relevansen af Året for Idrættens Pædagogiske Dimension, bl.a. med hensyn til ændrede holdninger. Endvidere måles resultaterne af året også ved hjælp af en Eurobarometer-undersøgelse, der skal gennemføres i 2005, og som skal måle, om den brede befolkning har fået kendskab til året.

9. FORHOLDSREGLER MOD SVIG

Alle kontrakter, aftaler og retlige forpligtelser indgået af Kommissionen og støttemodtagerne giver Kommissionen og Revisionsretten ret til at aflægge kontrolbesøg hos dem, der modtager fællesskabsstøtte for at undersøge evt. svig og bemyndiger dem til at kræve dokumentation for alle udgifter afholdt under disse kontrakter, aftaler og retlige forpligtelser i op til fem år efter kontraktens udløb. Støttemodtagerne er underlagt forpligtelser med hensyn til rapportering og regnskabsaflæggelse, og rapporter og regnskab analyseres, hvad angår indhold og udgifternes antagelighed under hensyntagen til formålet med fællesskabsstøtten og på baggrund af de kontraktmæssige forpligtelser og principperne for økonomi og forsvarlig økonomisk forvaltning.

Finansieringsaftalerne er vedlagt information af administrativ og finansiel art med henblik på at præcisere, hvilke former for udgifter der er berettiget til støtte under aftalerne. Fællesskabets støtte til visse udgiftselementer vil, hvor dette er hensigtsmæssigt, være begrænset til poster, som er reale, identificerbare og verificerbare i støttemodtagerens bogføring. Dette letter kontrol og revision (og vurdering med henblik på udvælgelse) af projekter, der modtager støtte.