EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 7.6.2011 
SEK(2011) 801 endelig 
  
Henstilling med henblik på 
RÅDETS HENSTILLING 
om Østrigs nationale reformprogram for 2011 
  
med Rådets udtalelse 
 
om Østrigs opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014 
{SEK(2011) 728 endelig} 
 
 
DA 2   DA Henstilling med henblik på 
RÅDETS HENSTILLING 
om Østrigs nationale reformprogram for 2011 
  
med Rådets udtalelse 
 
om Østrigs opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION, 
som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 
2, og artikel 148, stk. 4, 
som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af 
overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske 
politikker
1, særlig artikel 5, stk. 3, 
som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen2, 
som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd, som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget, 
som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og 
som tager følgende i betragtning: (1) Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske  Råd Europa-Kommissionens forslag 
til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget koordinering af de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge EU's potentiale for bæredygtig vækst og 
konkurrenceevne. 
(2) Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilli ng om de overordnede retningslinjer for 
medlemsstaternes og Unionens økonomi ske politikker (2010-2014) og den 21. 
oktober 2010 en afgørelse om retn ingslinjer for medlemsstaternes 
beskæftigelsespolitikker
3, som tilsammen udgør de "integrerede retningslinjer". 
Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. 
                                                
 
1 EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. 
2 EUT C af …, s. . 
3 Opretholdt for 2011 ved Rådets afgørelse 2011/308/EU af 19. maj 2011. 
 
DA 3   DA (3) Den 12. januar 2011 vedtog Kommissionen den første årlige vækstundersøgelse, som 
markerer starten på en ny cyklus med økonomisk styring i EU og det første 
europæiske halvår med forudgående og in tegreret politisk samordning, som er 
forankret i Europa 2020-strategien.  
(4) Den 25. marts 2011 tilsluttede Det Euro pæiske Råd sig prioriteterne for 
finanspolitisk konsolidering og strukturrefo rmer (i overensstemmelse med Rådets 
konklusioner af 15. februar og 7. marts 2011 og i forlængelse af Kommissionens 
årlige vækstundersøgelse). Det understreged e behovet for at prio ritere genopretning 
af sunde budgetter og finanspolitisk holdbarh ed, nedbringelse af ledigheden ved 
hjælp af arbejdsmarkedsreformer og nye bestræbelser på at øge væksten. Det opfordrede medlemsstaterne  til at omsætte diss e prioriteter til konkrete 
foranstaltninger, der skal medtages i de res stabilitets- eller konvergensprogrammer 
og nationale reformprogrammer. 
(5) Den 25. marts 2011 opfordrede Det Europæis ke Råd tillige de medlemsstater, der 
deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogr ammer og nationale reformprogrammer. 
(6) Den 27. april 2011 afleverede Østrig sit opdaterede stabilitetsprogram for perioden 
2011-2014 og den 2. maj 2011 sit nationale re formprogram for 2011. For at tage 
hensyn til de indbyrdes sammenhænge melle m de to programmer er de blevet 
vurderet sammen. 
(7) Den østrigske økonomi gik ind i krisen på et solidt grundlag uden større ubalancer 
eller forvridninger i den forudgående periode. På trods af dette har den internationale 
finansielle og økonomiske krise forårsaget  den værste recession i økonomien i årtier. 
Samlet faldt det reale BNP med næsten 4 % i 2009. Som resultat af krisen faldt 
beskæftigelsen med ca. 1 % i 2009, hvilket bragte arbejdsløsheden op på 4,8 % (fra 
3,8 % året før). Krisen satte en stoppe r for den tidligere vedvarende vækst i 
overskuddet på betalingsbalancens løbende poster, og den vejede tungt på de offentlige finanser. Som følge af vedtagelsen af stimuluspakkerne og fuldt fungerende automatiske stabilisatorer nåed e det offentliges underskud op på 4,1 % af 
BNP i 2009 og 4,6 % i 2010. I de samme to år steg den offentlige gæld til henholdsvis 69,6 % og 72,3 % af BNP. Da de fl este af stimuleringsforanstaltningerne 
var af permanent karakter, var der behov for finanspoli tisk konsolidering, så snart 
den økonomiske situation var blevet bedre. I forbinde lse med budgetlovgivningen for 
2011 er der vedtaget en konsolideringspakke, der beløber sig til tæ t ved 1 % af BNP. 
Siden tredje kvartal 2009 har den østrigske økonomi været i st adig bedring, støttet af 
øget udenlandsk efterspørgsel og især større  økonomisk aktivitet i Tyskland. Samlet 
voksede det reale BNP med 2 % i 2010.  
(8) Baseret på vurderingen af det opdaterede stabilitetsprogram i henhold til artikel 5, 
stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97  er Rådet af den opfattelse, at det 
makroøkonomiske scenario, der danner grundlag for programmets budgetfremskrivninger, er plausibelt, men for optimistisk hen imod slutningen af 
programperioden. Det vigtigste mål for den mellemsigtede budgetstrategi, der blev forelagt i den seneste opdate ring af stabilitetsprogrammet,  er gradvist at nedbringe 
det offentlige underskud fra 4,6 % af BNP i 2010 til 2,4 % af BNP i 2014, først og 
fremmest ved udgiftsbegrænsning. Der er hove dsagelig nedadgående risici forbundet 
med disse mål, som skyldes, at de foranstaltninger, der skal støtte 
 
DA 4   DA konsolideringskursen på subnationalt plan, ik ke er nærmere fastla gt, og at nogle af 
foranstaltningerne på nationalt niveau muli gvis ikke giver det fo rventede resultat, 
f.eks. forekommer den forventede gevi nst af kampagnen mod skattesvig yderst 
spekulativ. På den anden side er der en pos itiv risikofaktor i form af den flerårige 
udgiftsramme, der blev indført for forbunds regeringen i 2009, og som synes at have 
bidraget til øget forudsigelighed i budgetp rocessen på mellemlang sigt, om end kun 
på forbundsniveau. Ifølge programmet vil gældskvoten stige fra 72,3 % i 2010 til 75,5 % i 2013, før den falder til 75,1 % i 2014. Der er dog visse risici knyttet til denne prognose, der hænger sammen med den voksende gæld i statsejede selskaber, 
der ikke sorterer under den offentlige sekt or, og en potentiel yderligere byrde, der 
skyldes støtten til banksektoren. Samtidig  kan gældskvoten dog vise sig at blive 
lavere, da det er sandsynligt, at de banke r, der modtog offentlig  støtte under krisen, 
vil tilbagebetale støtten hurtigere end antaget i programmet. 
(9) Ifølge programmet forventes det offe ntlige underskud at falde til under 3 %-
referenceværdien i 2013, hvilket er i overens stemmelse med den fris t, Rådet har sat. 
Imidlertid ligger den årlige finanspolitiske indsats på 0,35 % af BNP, der er planlagt 
for perioden 2011-2013, et godt stykke under de 0,75 % af GDP, som Rådet 
opfordrede Østrig til at levere. 
(10) Selv om Østrig har en veludviklet nationa l stabilitetspagt, vil en reform af de 
finanspolitiske relationer mellem de forskel lige niveauer af den offentlige forvaltning 
kunne give betydelige bespar elser, bidrage til finanspol itisk konsolidering og frigøre 
ressourcer til vækstfremmende invester inger inden for områder som F&U og 
uddannelse. Det er alment anerkendt, at de  nuværende relationer er komplekse: ikke 
alene fordeles indtægterne fra de fleste in dividuelle skatter mellem flere territoriale 
niveauer i fastlagte proportioner, men ogs å beslutningstagningen er inden for mange 
områder delt mellem flere myndigheder på forskellige niveauer. På en række områder ligger ansvaret for indtægter og udgi fter ikke på samme forvaltningsniveau. 
Især i sundheds- og uddannels essektoren ses eksempler på manglende effektivitet, 
der skyldes den nuværende struktur i de finanspolitiske relationer. 
(11) Den gennemsnitlige skattekile i Østrig er blandt de højeste i EU. Sammenlignet med 
andre EU-lande er arbejdstagernes socialsi kringsbidrag meget hø jt. Nedsættelsen af 
lavtlønnedes arbejdsløshedsforsikringsb idrag i 2008 og indkomstskattereformen i 
2009 reducerede skattetrykket på arbejdsindk omst, men kunne ikke forhindre, at 
skattekilen voksede en anelse i forhold til begyndelsen af sidste årti for både 
lavtlønnede og gennemsnitslønnede. Denne sk attekile har en ne gativ effekt på 
beskæftigelsen, især blandt lavtlønnede og lavtkvalificerede arbejdstagere.  
(12) Beskæftigelsesfrekvensen blandt de ældre i Østrig ligger stadig et godt stykke under 
EU-gennemsnittet trods en kraftig stig ning i løbet af de sidste ti år. 
Efterlønsordninger og invalidepension beny ttes stadig i vid uds trækning. Alt i alt 
blev 72 % af alle nye pensioner i 2010 tilkendt personer under den lovbestemte 
pensionsalder. Endnu en faktor, der bidrag er til den lave be skæftigelsesfrekvens 
blandt de ældre, er den lovbestemte pensi onsalder for kvinder, der fortsat er relativt 
lav (60 år). I betragtning af den demografiske  udvikling i Østrig er det vigtigt, at den 
reelle pensionsalder hæves, og at der skabes  bedre vilkår for, at ældre arbejdstagere 
kan blive længere på arbejdsmarkedet, både for at sikre holdbarheden i de offentlige finanser og for at øge udbuddet af arbejdskra ft, der forventes at begynde at svinde 
ind fra 2020 og fremover.  
 
DA 5   DA (13) Kvindernes beskæftigelsesfrekvens er fo rholdsvis høj i Østrig, og samtidig er 
andelen af deltidsarbejdende en af de høj este i EU. Kvindernes arbejdspladser er 
stærkt koncentreret i lavtlønnet beskæftig else. Disse mønstre resulterer i en 
lønforskel mellem mænd og kvind er på 25,4 %, hvilket er den næsthøjeste i EU og 
en af de faktorer, der fører til en rela tivt høj fattigdomsrisiko for kvinder. En af 
grundene til kvindernes deltidsarbejde er  den ulige fordeling mellem kvinder og 
mænd af forpligtelser i forbindelse med pasning af børn og ældre samt mangel på 
børnepasnings- og lang tidsplejeydelser.  
(14) Uddannelsessystemet er kendetegnet ved udbredt halvdags skolegang og tidlig 
niveaudeling, hvor eleverne i en alder af 10 år skal tr æffe beslutning om deres 
fremtidige uddannelsesforløb, hvorefter der kun  er begrænset mulighed for at skifte 
forløb. Dette kan føre til suboptimale uddanne lsesresultater for sårbare unge, især 
unge med indvandrerbaggrund. Tidlige valg forudbestemmer i vid udstrækning det 
fremtidige uddannelsesforløb og gør det vanskeligere at få en højere uddannelse i en senere fase. En fælles skole for alle 10-14- årige vil kunne bidrage til at skabe mere 
lige vilkår i uddannelsessystem et og reducere andelen af elever, der forlader skolen 
for tidligt. 
(15) Konkurrencen i servicesek toren, særlig inden fo r netværksydelser som 
telekommunikations-, transport- og forsyni ngsydelser, samt i detailhandelen og de 
liberale erhverv, er ikke tilstrækkelig udvikl et. Produktivitetsvæksten har været træg, 
og markedsstrukturen har ikke fremmet købe kraften og forbrugerefterspørgslen. Hvis 
konkurrencen styrkes gennem tiltag for at lette adgangen til markedet, reducere reguleringen af brancher og er hverv og sikre konkurrencebes temt prisfastsættelse, vil 
det øge forbrugernes valgmuligheder og gør e priserne mere overkommelige. Østrig 
er betydeligt bagud med gennemf ørelsen af tjenesteydelsesdi rektivet; en indsats på 
dette punkt kan medvirke til at øge vækste n. Navnlig mangler Østrig stadig at 
vedtage den "horisontale lov", en nationa l lov til gennemførelse af direktivets 
hovedprincipper.  
(16) Østrig har givet en række tilsagn under europluspagten4. Disse tilsagn vedrører tre af 
de fire områder i pagten. På den finanspolit iske side er foranstaltningerne rettet mod 
at hæve den reelle pensionsalder og kontroll ere de offentlige udgifter mere effektivt 
på de forskellige forvaltningsniveau er. Hvad angår beskæftigelsen, ligger 
hovedvægten på at bekæmpe ungdo msledigheden, og med hensyn til 
konkurrenceevnen er der især tale om yder ligere investering i forskning og teknisk 
uddannelse og udvikling af heldagsskolemodeller.  Initiativerne i pa gten er på linje 
med det nationale reformprogram og i ov erensstemmelse med den nationale lov om 
budgetrammer og stabilitetsprogrammet. Selv  om foranstaltningerne tager fat om 
nogle af landets vigtigst e socioøkonomiske problemer , er der dog udestående 
problemer, der med nytte kunne have været omfattet af tilsagnene, blandt andet på områderne finanspolitik, uddannelse, konkur rence og innovation. Tilsagnene i 
europluspagten er blevet vurderet og taget i betragtning i henstillingerne. 
 
(17) Kommissionen har vurderet st abilitetsprogrammet og det nationale reformprogram, 
herunder Østrigs tilsagn under europluspagten5. Den har ikke blot taget hensyn til 
                                                 
4 Nærmere oplysninger om tilsagnene i europluspagten findes i SEK(2011) 728. 
5 SEK(2011) 728. 
 
DA 6   DA deres relevans for en holdbar finanspolit ik og socioøkonomisk politik i Østrig, men 
også til, i hvor høj grad de er i overensst emmelse med EU's regl er og retningslinjer, 
da der er behov for at styrke den saml ede økonomiske styring i Den Europæiske 
Union, ved at der fra EU-niveau ydes bidr ag til kommende nationale beslutninger. I 
betragtning af de gunstige økonomiske  vilkår mener Kommissionen, at den 
finanspolitiske konsolideringsindsats bør  optrappes, især i 2012, og at de 
finanspolitiske relationer melle m de forskellige forvaltningsniveauer bør reformeres 
yderligere. Det vil gavne dynamikken på  arbejdsmarkedet, hvis skattekilen 
reduceres, uddannelsesresultaterne forbedre s, og fastlåste kønsrollemønstre brydes, 
og samtidig vil øget konkurrence og innovation styrke konkurrenceevnen.  
(18) På baggrund af denne vurdering og under he nsyntagen til Rådets henstilling af 
2. december 2009 i medfør af artikel 126, st k. 7, i traktaten om Den Europæiske 
Unions funktionsmåde har Rådet unde rsøgt 2011-opdateringen af Østrigs 
stabilitetsprogram, og Rådets udtalelse6 afspejles især i henstillingens nr. 1) og 2), 
HENSTILLER, at Østrig træffer foranstaltn inger i perioden 2011-2012 med henblik på 
følgende: 
1) Østrig bør benytte sig af det nuværende økonomisk e opsving til at fremskynde 
korrektionen af det uforholdsmæssigt st ore underskud. Til dette formål bør der 
vedtages og gennemføres de nødvendige fo ranstaltninger, herunder på subnationalt 
niveau, for at sikre en gennemsnitlig årlig finanspolitisk indsats på mindst 0,75 % af BNP i 2012 og 2013.  
2) Der bør tages skridt til yderligere at  styrke den nationale budgetramme, ved at 
lovgivningsmæssige og administ rative ansvarsområder samt ansvaret for indtægter 
og udgifter samordnes på tværs af de forskellige niveauer af den offentlige forvaltning, særlig i sundhedssektoren.  
3) I samråd med arbejdsmarkedets parter  og i overensstemmelse med national praksis 
bør der tages skridt til at afvikle den nuvæ rende efterlønsordning for personer med en 
lang forsikringsperiode og hæve den lovbest emte pensionsalder for kvinder hurtigere 
end planlagt for at sikre et holdbart og tilstrækkeligt pensionssystem. Betingelserne for tildeling af invalidepension bør overholdes nøje. 
4) Der bør tages skridt til at øge deltagelsen på arbejdsmarkedet, blandt andet ved på en 
budgetneutral måde at reducere skatte- og socialsikringsbyrden på arbejdsindkomst, 
især for lav- og mellemindkomstgrupper, ge nnemføre den nationale handlingsplan 
for ligestilling af kvinder og mænd på arbejdsmarkedet, herunder forbedre pasningsmulighederne og adgangen til held agsskolepladser, så det bliver nemmere 
for kvinder at arbejde på fuld tid, og udli gne de store lønforsk elle mellem mænd og 
kvinder, samt ved at tage sk ridt til at forbedre uddannels esresultaterne og forhindre, 
at elever forlader skolen for tidligt. 
5) Der bør træffes yderligere foranstaltn inger for at fremme konkurrencen, især i 
servicesektoren, ved at mindske hi ndringerne for markedsadgang, ophæve 
uberettigede restriktioner for brancher og erhverv og styrke 
                                                
 
6 Jf. artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97. 
 
DA 7   DA konkurrencemyndighedernes beføjelser. Vedtag elsen af den udestående "horisontale 
lovgivning" til gennemførelse af tjenest eydelsesdirektivet bør fremskyndes. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
 På Rådets vegne 
 Formand