[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 13.2.2007

SEK(2007) 192 endelig

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Sveriges opdaterede konvergensprogram, 2006-2009

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Generel baggrund

Stabilitets- og vækstpagten, som trådte i kraft den 1. juli 1998, er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at forbedre betingelserne for prisstabilitet og en stærk og holdbar vækst, der bidrager til jobskabelse. I forbindelse med reformen af pagten i 2005 blev det anerkendt, at pagten er et nyttigt middel til at cementere finanspolitisk disciplin, men hovedsigtet var at gøre den mere virkningsfuld, styrke dens økonomiske fundament og sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.

Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], som indgår i stabilitets- og vækstpagten, fastsætter, at medlemsstaterne skal forelægge stabilitets- eller konvergensprogrammer og årlige opdateringer heraf for Rådet og Kommissionen (medlemsstater, der allerede har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) stabilitetsprogrammer, og medlemsstater, der endnu ikke har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) konvergensprogrammer). Sveriges første konvergensprogram blev forelagt i december 1998. I overensstemmelse med forordningen afgav Rådet en udtalelse herom den 8. februar 1999 på grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg. I overensstemmelse med samme procedure bliver de opdaterede stabilitets- og konvergensprogrammer vurderet af Kommissionen og undersøgt af ovennævnte udvalg, mens Rådet kan undersøge dem.

Baggrunden for vurderingen af det OPDATEREDE PROGRAM

Kommissionen har undersøgt den seneste opdatering af Sveriges konvergensprogram, der blev forelagt den 7. december 2006, og har vedtaget en henstilling med henblik på Rådets udtalelse herom (se boksen vedrørende hovedpunkterne i vurderingen).

Udgangspunktet for vurderingen af budgetstrategien i det opdaterede konvergensprogram er kort beskrevet i afsnittene om:

1. de økonomiske og budgetmæssige resultater i de seneste ti år

2. den seneste vurdering af landets stilling under den præventive del af stabilitets- og vækstpagten (sammenfatning af Rådets udtalelse om den sidste opdatering af konvergensprogrammet) og

3. Kommissionens vurdering af det nationale reformprogram fra november 2006.

De seneste økonomiske og budgetmæssige resultater

Gennem de seneste ti år har Sverige som helhed opnået gode økonomiske resultater. Væksten i det reale BNP har været højere end i euroområdet. Dette vækstresultat har været præget af en stærk produktivitetsudvikling og vækstbidrag fra nettoeksporten. Der har været et stadigt stigende overskud på betalingsbalancens løbende poster. Arbejdsløsheden er lavere end i euroområdet og er faldet, om end den stadig anses for at være høj efter svensk målestok. Erhvervsfrekvensen er forholdsvis høj. Inflationen er lav, hvilket afspejler en troværdig pengepolitik, der er rettet mod inflationen. Ligesom andre steder er de effektive og nominelle rentesatser faldet. Takket være de nationale regelbaserede rammer har de offentlige finanser været sunde, og de udviser gennemsnitlige budgetoverskud, som stort set er i overensstemmelse med det nationale mål om et overskud på 2 % over konjunkturforløbet. Den offentlige gældskvote er gradvis blevet reduceret og ligger et godt stykke under tærsklen på 60 %.

Vurderingen i Rådets udtalelse om det forrige program

Den 26. januar 2006 vedtog Rådet sin udtalelse om den forrige opdatering af konvergensprogrammet for perioden 2005-2009. Rådet var af den opfattelse, at budgetstillingen var sund, og budgetstrategien var et eksempel på en finanspolitik, der gennemføres i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten.

Sverige udnytter overgangsperioden (udløber i foråret 2007) til at gennemføre Eurostats beslutning af 2. marts 2004 om den sektormæssige klassificering af fuldt finansierede pensionsordninger. Overholdelsen af Eurostats beslutning vil reducere overskuddet med ca. 1 % af BNP om året og hæve gældskvoten med 0,5 procentpoint.

Kommissionens vurdering af det nationale reformprogram fra november 2006

Rapporten om udmøntningen af Sveriges nationale reformprogram inden for rammerne af den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse blev forelagt den 28. november 2006. Sveriges nationale reformprogram identificerer følgende hovedudfordringer/prioriterede områder: behovet for en høj erhvervsfrekvens og en lang arbejdstid samt fremme af en videnbaseret økonomi med miljømæssigt effektive produktionsprocesser.

Kommissionens vurdering af dette program (vedtaget som led i Kommissionens årlige situationsrapport fra december 2006[2]) er, at Sverige gør gode fremskridt med hensyn til udmøntningen af landets nationale reformprogram. De stabilitetsorienterede makroøkonomiske rammer er hensigtsmæssige og giver gode resultater. Der gøres en stor indsats for at øge incitamenterne til at arbejde. Der er behov for yderligere foranstaltninger for at øge konkurrencen inden for tjenesteydelser.

På baggrund af de fremskridt, der er gjort, blev Sverige opfordret til også at fokusere på følgende områder: reguleringsforanstaltninger til at øge konkurrencen, konsekvensanalysesystemet, bedre regulering, udbuddet af arbejdskraft og arbejdstidens længde, beskæftigelsesfrekvensen blandt indvandrere og unge samt reintegrering af personer under sygdomsrelaterede ordninger på arbejdsmarkedet.

Boks: Hovedpunkterne i vurderingen Ved vurderingen af stabilitetsprogrammerne og konvergensprogrammerne skal følgende undersøges, jf. henholdsvis artikel 5, stk. 1, og artikel 9, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97: om de økonomiske antagelser, som programmet er baseret på, er realistiske den mellemfristede budgetmålsætning, som medlemsstaten fremlægger, og om den tilsigtede tilpasning i retning af den er hensigtsmæssig om de foranstaltninger, der træffes og/eller foreslås for at overholde den tilsigtede tilpasning, er tilstrækkelige til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning under konjunkturforløbet ved vurderingen af den tilsigtede tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning undersøges det, om der gøres en større tilpasningsindsats i økonomiske opgangstider, mens indsatsen kan være mere begrænset i økonomiske nedgangstider, og for de medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, undersøges det, om den pågældende medlemsstat sikrer en årlig forbedring i sin konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på 0,5 % af BNP som benchmark for at opfylde sin mellemfristede budgetmålsætning når kursen for tilpasning af den mellemfristede budgetmålsætning fastlægges (for medlemsstater, der endnu ikke har nået den), eller når der tillades en midlertidig afvigelse fra den mellemfristede budgetmålsætning (for medlemsstater, der har nået den), undersøges gennemførelsen af større strukturreformer, som har direkte langsigtede omkostningsbesparende virkninger (bl.a. ved at øge den potentielle vækst) og derfor har en konstaterbar indvirkning på de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt (på den betingelse, at der bevares en passende sikkerhedsmargen med hensyn til referenceværdien på 3 % af BNP, og at budgetstillingen i programperioden forventes at vende tilbage til den mellemfristede budgetmålsætning), idet man bør være særlig opmærksom på pensionsreformer, som indfører et flersøjlesystem, der omfatter en obligatorisk, fuldt finansieret søjle om medlemsstaternes økonomiske politik er i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik. Når det vurderes, om programmets makroøkonomiske antagelser er realistiske, sker det med henvisning til prognosen fra Kommissionens tjenestegrene fra efteråret 2006, idet der også tages hensyn til den i fællesskab aftalte metode til beregning af det potentielle output og de konjunkturkorrigerede saldi. Vurderingen af overensstemmelsen med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik sker på baggrund af de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik med hensyn til de offentlige finanser, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Vurderingen skal desuden omfatte en undersøgelse af: udviklingen i gældskvoten og udsigterne for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, som der bør lægges "tilstrækkelig vægt på i forbindelse med overvågningen af budgetstillingerne" ifølge Rådets rapport af 20. marts 2005 om "en bedre gennemførelse af stabilitets- og vækstpagten". I en meddelelse fra Kommissionen af 12. oktober 2006 beskrives fremgangsmåden for vurderingen af den langsigtede holdbarhed[3] graden af integration med det nationale reformprogram, som medlemsstaterne har fremlagt i forbindelse med Lissabon-strategien for vækst og beskæftigelse. I sin følgeskrivelse af 7. juni 2005 til Det Europæiske Råd om de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik for perioden 2005-2008 anførte Økofin-Rådet, at de nationale reformprogrammer skal være i overensstemmelse med stabilitets- og konvergensprogrammerne overensstemmelsen med adfærdskodeksen[4], hvori der bl.a. fastlægges en fælles struktur og et fælles sæt datatabeller for stabilitets- og konvergensprogrammerne. |

- Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Sveriges opdaterede konvergensprogram, 2006-2009

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[5], særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

4. Den [27. februar 2007] gennemgik Rådet Sveriges opdaterede konvergensprogram, som dækker perioden 2006-2009.

5. Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventer, at den reale BNP-vækst vil falde fra 4,0 % i 2006 til 3,0 % i gennemsnit i resten af programperioden, selv om den fortsat vil ligge tæt på den potentielle vækst. Vurderet på baggrund af de disponible oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på realistiske vækstantagelser, idet væksten i 2006 muligvis har været endnu højere. Programmets fremskrivninger for inflationen forekommer også realistiske.

6. I 2006 skønnes det offentlige overskud ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2006 at blive på 2,8 % af BNP sammenlignet med en forventet vækst på 0,9 % i den forrige opdatering af konvergensprogrammet; forskellen afspejler primært en basiseffekt fra overskuddet i 2005, som blev meget højere end ventet. På grundlag af de disponible likviditetsdata ser det ud til, at 2006-overskuddet på grund af både lavere udgifter på den primære saldo og højere skatteindtægter formentlig vil blive højere end prognosen fra Kommissionens tjenestegrene.

7. Det opdaterede program bekræfter, at et budgetoverskud på 2 % af BNP i gennemsnit over konjunkturforløbet er den centrale rettesnor i finanspolitikken understøttet af flerårige udgiftslofter. I forslaget til finanslov i foråret 2007 vil regeringen revurdere det nuværende mål for det offentlige overskud under hensyntagen til Eurostats beslutning om klassificeringen af fuldt finansierede pensionsordninger under anden søjle[6]. Efter udløbet af overgangsperioden for gennemførelse af denne beslutning (foråret 2007) vil overskuddet blive omtrent 1 % af BNP lavere hvert år, og gældskvoten vil blive opjusteret med omkring 0,5 % af BNP. Den budgetstrategi, der fremlægges i opdateringen, forventer en nedgang i overskuddet i 2007 (fra 3,0 % af BNP i 2006 til 2,4 %) og en gradvis let fremgang derefter (til 3,1 % i 2009); overskuddet på den primære saldo følger en lignende kurs. Både udgifts- og indtægtskvoten er gradvis for nedadgående igennem hele programperioden. Strategien er lagt an på at give den største effekt i den sidste del af programperioden, og de betydelige skattenedsættelser i 2007 er kun delvis finansieret. I forhold til den forrige opdatering er den forventede kurs i overskuddet (et fald i begyndelsen efterfulgt af en gradvis forbedring) den samme, men med en højere nettolångivningsstilling igennem programperioden.

8. Den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), beregnet efter den i fællesskab aftalte metode, ventes at holde sig over 2 % af BNP igennem programperioden. Som i den foregående opdatering af konvergensprogrammet svarer den mellemfristede budgetmålsætning, der fremlægges i programmet, til ovennævnte målsætning om et overskud på budgettet på 2 % af BNP i gennemsnit over konjunkturforløbet (dvs. strukturelt set), som programmet forventer at fastholde igennem programperioden. Da den mellemfristede budgetmålsætning er betydeligt mere krævende end den laveste benchmark (et anslået underskud på ca. 1 % af BNP), skulle opfyldelsen af den give en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Den mellemfristede budgetmålsætning er også betydeligt mere krævende, end hvad gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt stiller krav om.

9. Usikkerhedsmomenterne i forbindelse med budgetfremskrivningerne i programmet synes i det store og hele at være afbalanceret fra og med 2007. De makroøkonomiske udsigter og fremskrivningerne for skatteindtægterne synes at afspejle plausible antagelser, selv om der knytter sig en vis usikkerhed til resultatet af den fremtidige kapitalvindingsskat. Udgiftsmålene understøttes af påviseligt gode tidligere resultater på dette punkt takket være ovennævnte udgiftslofter.

10. I lyset af denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet at være tilstrækkelig til at fastholde den mellemfristede budgetmålsætning i hele programperioden, således som det er planlagt i programmet. Desuden ser budgetstillingen ud til at give en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske udsving i hele programperioden. Der er dog en risiko for, at den finanspolitik, programmet lægger op til, kan blive procyklisk i 2007, hvor de økonomiske opgangstider ventes at fortsætte. Dette vil ikke være i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten.

11. Den offentlige gæld skønnes at være faldet til 46,5 % af BNP i 2006, et godt stykke under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Programmet venter, at gældskvoten vil fortsætte sin nedadgående kurs og falde med 13,5 procentpoint igennem programperioden.

12. Den langsigtede budgetvirkning af befolkningens aldring i Sverige er lavere end EU-gennemsnittet, og pensionsudgifterne forventes at holde sig stabile som en procentdel af BNP på lang sigt under indflydelse af den betydelige udgiftsreducerende virkning af reformen af pensionssystemet. Udgangsbudgetstillingen med et stort overskud på den primære saldo bidrager til nedbringelsen af bruttogælden og akkumuleringen af aktiver. Fastholdelse af sunde statsfinanser med fortsatte overskud som planlagt vil bidrage til at begrænse risiciene for de offentlige finansers holdbarhed. Generelt set synes Sverige at stå over for en lav risiko med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed.

13. Konvergensprogrammet indeholder en kvalitativ vurdering af den samlede virkning af rapporten fra november 2006 om udmøntningen af det nationale reformprogram inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Desuden giver det systematisk oplysninger om de direkte budgetudgifter eller budgetbesparelser som følge af de vigtigste planlagte reformer i det nationale reformprogram, og dets budgetfremskrivninger ser ud til at tage højde for virkningerne på de offentlige finanser af de foranstaltninger, der beskrives i det nationale reformprogram. De foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser, der er planlagt i konvergensprogrammet, ser ud til at være i overensstemmelse med de foranstaltninger, der er planlagt i det nationale reformprogram. Navnlig planlægger begge programmer gennemførelse af foranstaltninger med henblik på at øge arbejdskraftudbuddet.

14. Budgetstillingen i programmet er stort set i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, som udgør en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008.

15. Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, har programmet visse mangler i de krævede og frivillige data[7].

Den generelle konklusion er, at den mellemfristede budgetstilling er sund, og at budgetstrategien er et godt eksempel på en finanspolitik, der føres i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Det vil dog være vigtigt at sikre, at en forværring i den strukturelle budgetstilling i 2007 begrundet i de strukturreformer, som tager sigte på at fremme en større deltagelse på arbejdsmarkedet, ikke videreføres i de efterfølgende år.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger 1

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Realt BNP (% ændring) | KP dec. 2006 | 2,7 | 4,0 | 3,3 | 3,1 | 2,7 |

KOM nov. 2006 | 2,7 | 4,0 | 3,3 | 3,1 | - |

KP dec. 2005 | 2,4 | 3,1 | 2,8 | 2,3 | - |

HICP-inflation2 (%) | KP dec. 2006 | 1,3 | 1,9 | 2,2 | 1,5 | 1,9 |

KOM nov. 2006 | 0,8 | 1,5 | 1,6 | 1,8 | - |

KP dec. 2005 | 1,5 | 1,5 | 2,0 | 2,0 | - |

Outputgab (% af potentielt BNP) | KP dec. 20063 | -0,7 | 0,0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |

KOM nov. 20067 | -0,5 | 0,2 | 0,5 | 0,6 | - |

KP dec. 20053 | -0,4 | -0,1 | 0,1 | -0,1 | - |

Offentlig saldo (% af BNP) | KP dec. 2006 | 3,0 | 3,0 | 2,4 | 2,7 | 3,1 |

KOM nov. 2006 | 3,0 | 2,8 | 2,4 | 2,5 | - |

KP dec. 2005 | 1,6 | 0,9 | 1,2 | 1,7 | - |

Primær saldo (% af BNP) | KP dec. 2006 | 4,6 | 4,5 | 4,1 | 4,2 | 4,6 |

KOM nov. 2006 | 4,6 | 4,5 | 4,1 | 4,3 | - |

KP dec. 2005 | 3,2 | 2,5 | 3,0 | 3,6 | - |

Konjunkturkorrigeret saldo (% af BNP) | KP dec. 20063 | 3,4 | 3,0 | 2,2 | 2,5 | 3,0 |

KOM nov. 2006 | 3,3 | 2,7 | 2,1 | 2,1 | - |

KP dec. 20053 | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 | - |

Strukturel saldo4 (% af BNP) | KP dec. 20065 | 3,0 | 3,0 | 2,2 | 2,5 | 3,0 |

KOM nov. 20066 | 2,9 | 2,7 | 2,1 | 2,1 | - |

KP dec. 2005 | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 | - |

Offentlig gæld (% af BNP) | KP dec. 2006 | 50,3 | 46,5 | 41,5 | 37,4 | 33,0 |

KOM nov. 2006 | 50,4 | 46,7 | 42,6 | 38,7 | - |

KP dec. 2005 | 50,9 | 49,4 | 47,8 | 46,0 | - |

Bemærkninger: 1Budgetfremskrivningerne afspejler ikke virkningen af Eurostats beslutning af 2. marts 2004 om klassificeringen af fuldt finansierede pensionsordninger, som skal gennemføres i forbindelse med indberetningen i foråret 2007. Medregnes denne virkning, vil den offentlige saldo ifølge det opdaterede program være på 2,0 % af BNP i 2005, 2,0 % i 2006, 1,3 % i 2007, 1,6 % i 2008 og 2,0 % i 2009, mens den offentlige gæld vil være på 50,9 % af BNP i 2005, 47,0 % i 2006, 42,0 % i 2007, 37,9 % i 2008 og 33,5 % i 2009. 2Inflationstallene i konvergensprogrammet er skønnet fra december til december, hvorimod Kommissionens tal er årlige gennemsnit. Dette forklarer forskellen mellem Kommissionens tal og HICP-tallene for 2005 og 2006. Programmet forudsætter også, at HICP vil følge UND1X (nationalt forbrugerprisindeks, der ikke medregner ændringer i indirekte skatter, subsidier og renteudgifter på realkreditlån) i 2008 og 2009. HICP ventes imidlertid at blive 0,5 procentpoint højere end UND1X- inflationen i 2007, hvilket forstærker programmets forventede nedgang i HICP-inflationen i 2008. 3Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet. 4Konjunkturkorrigeret saldo (som i de foregående rækker) uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. 5Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra programmet (0,4 % af BNP i 2005, underskudsformindskende). 6Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra Kommissionens prognose fra efteråret 2006 (0,4 % af BNP i 2005, underskudsformindskende). 7Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 2,6 %, 3,2 %, 3,1 % og 3,0 % i perioden 2005-2008. Kilde: Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). Alle de dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råds forårsmøde, “Gennemførelsen af den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse – Resultaternes år”, 12.12.2006, KOM(2006) 816.

[3] Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet, "De offentlige finansers langsigtede holdbarhed i EU", 12.10.2006, KOM(2006) 574, og Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender, "The long-term sustainability of public finances in the European Union", European Economy No 4/2006.

[4] "Specifikationer om gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form", godkendt af Økofin-Rådet den 11. oktober 2005.

[5] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EFT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[6] Se Eurostats pressemeddelelse nr. 30/2004 af 2. marts 2004 og nr. 117/2004 af 23. september 2004.

[7] Blandt de manglende krævede data kan nævnes visse deflatorer, skattetrykket og væksten på relevante udenlandske markeder.