ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende C 162/79

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs Udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 460/2004 om oprettelse af et europæisk agentur for net- og informationssikkerhed for så vidt angår agenturets fortsatte beståen

KOM(2007) 861 endelig — 2007/0291 (COD)

(2008/C 162/15)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 24. januar 2008 under henvisning til EF-traktatens artikel 95 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 460/2004 om oprettelse af et europæisk agentur for net- og informationssikkerhed for så vidt angår agenturets fortsatte beståen

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 442. plenarforsamling den 13.-14. februar 2008, mødet den 13. februar, med 134 stemmer for, 3 imod og 2 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for Kommissionens forslag til forordning.
—

Større sikkerhed i ansættelsen og en forebyggende indsats mod, at arbejdstagere bliver fastholdt i usikker beskæftigelse, bl.a. ved at sikre, at arbejdsledige ikke tvinges til at tage job uden sikkerhed, at der sættes ind mod sort arbejde og at der dæmmes op for udnyttelse af midlertidigt beskæftigede lønmodtagere.
2.1

Parlamentet og Rådet er blevet enige om at ophæve beslutning 85/368/EØF. De har gjort dette, da ordningen resulterede i et system for sammenligning af erhvervskvalifikationer, som viste sig at være vanskelig at gennemføre og håndhæve i praksis. De europæiske institutioner havde siden indførelsen af denne lovgivning udvalgt 219 kvalifikationer for 19 brancher, inden for hvilke der var den største chance for, at arbejdstagere ville søge beskæftigelse i andre lande. I 1990 var der kun offentliggjort sammenlignelige oplysninger om 66 erhverv inden for fem af de udvalgte brancher.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 162/86

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs Udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../... om almindelige regler for definition, betegnelse og præsentation af aromatiserede vine, aromatiserede vinbaserede drikkevarer og aromatiserede cocktails af vinprodukter (Omarbejdning)

KOM(2007) 848 endelig — 2007/0287 (COD)

(2008/C 162/20)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 22. januar 2008 under henvisning til EF-traktatens artikel 37 og 95 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

Forslag til Europa-parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../... om almindelige regler for definition, betegnelse og præsentation af aromatiserede vine, aromatiserede vinbaserede drikkevarer og aromatiserede cocktails af vinprodukter (Omarbejdning)

Da EØSU fuldt ud går ind for indholdet i forslaget og allerede har behandlet dette emne i sin tidligere udtalelse CESE 413/1996 af 27. marts 1996 (1), besluttede det på sin 442. plenarforsamling den 13. og 14. februar 2008, mødet den 13. februar 2008, med 131 stemmer for, 1 imod og 8 hverken for eller imod at afgive en udtalelse, som støtter det pågældende forslag og at henvise til den holdning, det gav udtryk for i ovennævnte dokument.

Bruxelles, den 13. februar 2008 Dimitris DIMITRIADIS Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) om ændring af forordning (EØF) nr. 1601/91 om almindelige regler for definition, betegnelse og præsentation af aromatiserede vine, aromatiserede vinbaserede drikkevarer og aromatiserede cocktails af vinprodukter — KOM(1995) 570 endelig (EFT C 174 af 17.6.1996, s. 30).
DA Den Europæiske Unions Tidende C 162/86

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs Udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet (Kodificeret udgave)

KOM(2007) 667 endelig — 2007/0235 (COD)

(2008/C 162/19)

Rådet besluttede den 22. november 2007 under henvisning til EF-traktatens artikel 175 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet (Kodificeret udgave)

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 442. plenarforsamling den 13. og 14. februar 2008, mødet den 13. februar 2008, med 132 stemmer for, 2 imod og 2 hverken for eller imod at afgive en støtteudtalelse.
5.5

Behovet og mulighederne for at påbyde indførelsen af direkte producentansvar i alle medlemsstater er langt fra klart. Med direkte producentansvar ville erstatningsansvarskæden blive forlænget i forhold til, hvad tilfældet ville være, hvis der kun kunne rettes et krav mod sælgeren. Det afhænger af det pågældende produkt eller den pågældende tjenesteydelse. Handel over grænserne med luksusvarer som biler involverer direkte producenten. Men takket være EU-lovgivningen er bilforhandlerne nødt til at overholde producentens garanti, uanset hvor bilen købes. Køb af vin og spiritus på tværs af grænserne, som udgør en stadig større del af det indre marked, er vanskelige at håndhæve over for såvel sælger som »producent«, medmindre køberen ofte besøger den medlemsstat, hvor varerne blev indkøbt. Hvad angår forbrugsvarer generelt, kan indførelsen af direkte produktansvar øge forbrugerbeskyttelsen og forbrugernes tillid til det indre marked.
8.13

Kommissionen har afsat 470 millioner EUR til oprettelse af fællesforetagendet for brændselsceller og brint (KOM(2007) 571 endelig), som skal fremskynde anvendelsen af brint. EØSU er ved at udarbejde en udtalelse herom. Dette er utvivlsomt også af interesse for transportsektoren. Ud over EU-finansieringen bidrager den private industrisektor med i alt i milliard EUR for at fremskynde brintudnyttelsen i Europa. Midlerne skal bruges til at finansiere teknologiske initiativer med henblik på udvikling af brintbrændselsceller og et program for forskning og implementering af teknologien. Forskningen vil blive af ledet af offentlige og private partnere fra den europæiske industri og akademiske verden og vil strække sig over seks år. Målet er klart: at bringe brintbiler på markedet inden for tiåret 2010-2020. Det vil sige om tre år.
2.12.7

Man må ikke glemme, at de offentlige forsyningspligtydelser udgør et af de største problemer, for indbyggerne i de perifert beliggende regioner. EØSU mener, at EU-politikkerne for regionerne i den yderste periferi skal tage højde for, at hvis konvergensen skal øges, forudsætter det en styrkelse af den sociale samhørighed gennem en forbedring af kvaliteten i den offentlige service.
4.5.1

Terrortruslen er diffus, permanent og global. Enhver kan blive ramt, og den ændrer hele tiden karakter og går nye veje. Dette sammen med fornemmelsen af, at det endnu ikke er lykkedes at fastlægge en passende strategi for dens bekæmpelse, gør det nødvendigt hele tiden at revidere de analyser, vurderinger og metoder, som anvendes i terrorbekæmpelsen. I dette arbejde må alle deltage: såvel regeringer og EU-institutioner som civilsamfundet i sin helhed. I denne indsats, som per definition er fælles, er det også nødvendigt at undersøge mulighederne for at benytte offentlig-private partnerskaber uden at dette på nogen måde må føre til, at der åbnes op for en kontraproduktiv privatisering af sikkerhed og forsvar, som har ét fælles mål: velfærd og sikkerhed for alle (4). Denne indsats må først og fremmest baseres på følgende:
5.2

EØSU føler sig imidlertid forpligtet til endnu en gang at pege på problemet med det omvendte forhold mellem NOX- og CO2-emissionerne. Eftersom nedbringelsen af begge er en vigtig miljømålsætning, er det afgørende at fastsætte grænsen for nitrogenoxider på et sådant leje, at man ikke befordrer en stigning i emissionerne af kuldioxid. Den forventede nedbringelse af NOX-emissionerne vil således føre til en stigning i CO2-emissionerne på mellem 2 % og 3 %. På baggrund af en amerikansk studie fra 2001 mener Kommissionen tværtimod, at den stigning, der på nuværende tidspunkt forventes, ved forordningens ikrafttrædelse vil være blevet udlignet takket være den teknologiske udvikling af motorer. EØSU tillader sig alligevel at foreslå, at den pågældende studie ajourføres med henblik på at tilvejebringe nogle sikrere oplysninger om effekten af de foreslåede NOx-grænseværdier på brændstofforbruget og den deraf følgende produktion af CO2.
3.3.2

EØSU er fuldt optaget af arbejdet i Den Interinstitutionelle Informationsgruppe (IIG), hvor det har observatørstatus. EØSU ønsker at understrege vigtigheden af at være godt teknisk forberedt til disse møder. EØSU har et praktisk problem med deltagelsen, da IIG-møderne altid afholdes i Strasbourg samtidig med EØSU's præsidiemøder og plenarforsamlinger i Bruxelles. EØSU så gerne, at IIG-møderne flyttes, således at EØSU kan deltage på højeste niveau. EØSU bifalder endvidere »åben dør«-politikken til Rådets arbejdsgruppe om information, og håber, at døren bliver ved med at stå åben, således at EØSU kan medvirke til udformningen af EU's kommunikationspolitik.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 211/44

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om levnedsmidler bestemt til særlig ernæring (Omarbejdning)«

KOM(2008) 3 endelig — 2008/0003 (COD)

(2008/C 211/11)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 30. januar 2008 under henvisning til EF-traktatens artikel 95 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om levnedsmidler bestemt til særlig ernæring.

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold og allerede har behandlet dette emne i sin udtalelse af 17. september 1986 (1) samt i sin udtalelse CESE 848/2004 af 2. juni 2004 (2), besluttede det på sin 444. plenarforsamling den 22.-23. april 2008, mødet den 22. april 2008, med 148 stemmer for og 3 hverken for eller imod at afgive en udtalelse, som støtter Kommissionens forslag, og at henvise til den holdning, det gav udtryk for i ovennævnte dokumenter.

EØSU er i færd med at udarbejde en udtalelse om Tilpasning til forskriftsproceduren med kontrol [KOM(2007) 741 endelig, KOM(2007) 822 endelig, KOM(2007) 824 endelig og KOM(2008) 71 endelig].

Bruxelles, den 22. april 2008 Dimitris DIMITRIADIS Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg om Forslag til Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om levnedsmidler bestemt til særlig ernæring (EFT C 328 af 22.12.1986, s. 9).

(2) Udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om levnedsmidler bestemt til særlig ernæring (kodificeret udgave) (KOM(2004) 290 endelig — 2004/0090 (COD)) (EUT C 241 af 28.9.2004, s. 23).
4.11

Mere overordnet bemærker Kommissionen, at nedsatte momssatser kun er effektive, når forbrugsudgifterne til varer eller tjenesteydelser er tidsmæssigt stabile og afviger betydeligt mellem lav- og højindkomstgrupper. Disse forskelle er størst i fødevare-, beklædnings- og byggesektoren, hvor der er store forskelle fra land til land, dog findes de mest åbenlyse — og fra et samfundsmæssigt synspunkt mest uretfærdige — forskelle ofte internt i medlemsstaterne. EØSU gør opmærksom på, at mange medlemsstater anvender nedsatte momssatser for kategorier uden hensyntagen til, at der inden for disse kategorier findes produkter, der er beregnet til forbrugerne generelt, og andre, der er udpræget luksusvarer, med en pris, der ofte er mange gange højere. Det er fortsat et ubesvaret spørgsmål, hvordan og efter hvilke kriterier man kan anvende forskellige momssatser for produkter eller tjenesteydelser med samme benævnelse, men som efter pris og kvalitet i praksis er beregnet til forskellige sociale grupper. Et andet problem er at fastlægge holdbare definitioner, som ikke påvirkes af ændringer i moden, og hvordan man sikrer, at disse overholdes uden at indføre dyre og komplicerede kontroller. Endelig er der problemet med snyd, som kan forekomme i alle sektorer, men især i de to, der er nævnt her. Meget specifikke og detaljerede kategorier kan gøre det lettere at snyde, og kontrollen heraf er alt andet end let. EØSU gør opmærksom på behovet for at anvende kriterier, som varierer alt efter hvilke sociale hensyn der skal tilgodeses; med andre ord bør de nedsatte momssatser bidrage til en socialpolitik, der sigter mod indkomstomfordeling, eller, hvis alternativerne i pkt. 4.15 ikke kan gennemføres, mod støtte til vigtige sociale programmer. Dog skal det sikres, at der i alle tilfælde er gennemsigtighed for såvel landets egne indbyggere som for de andre medlemsstater.
1.2

EØSU anser det for afgørende vigtigt at gøre de europæiske universiteter til tiltrækningspoler for studerende fra hele verden og herved bidrage til at vise den ekspertise, der findes i Europa inden for videregående uddannelse og forskning. Udvalget vil desuden understrege, at programmet ikke må bidrage til hjerneflugten fra tredjelande. Med dette for øje opfordrer udvalget Kommissionen til i samarbejde med myndighederne og universiteterne i tredjelande at undersøge strategier, som kan tilskynde de studerende og lærere til at benytte sig af de muligheder, Erasmus Mundus tilbyder, og derefter vende tilbage til deres oprindelsesland for at bidrage til en bæredygtig udvikling dér. EØSU påpeger, at det for at nå dette mål er nødvendigt at etablere en tæt forbindelse mellem EU's samarbejdspolitikker og programmer som Erasmus Mundus.
3.1

Kun medlemsstaterne er kompetente til at beslutte, hvilken form implementeringen af direktiver skal antage og til selv under den nationale EU-retskompetente dommers kontrol at fastlægge, hvilke midler der skal til for at give direktivet de ønskede virkninger i landets interne ret. Det skal i den sammenhæng understreges, at Kommissionen som traktaternes vogter har pligt til at sørge for, at fællesskabsretten gennemføres korrekt, og at det indre marked fungerer hensigtsmæssigt, ved om nødvendigt gennem en gradueret tilgang at gennemføre de foranstaltninger over for medlemsstaterne, som den har til rådighed til dette formål (begrundet udtalelse, klage ved EF-Domstolen, tvangsbod). Forsinket, fejlagtig eller ufuldstændig gennemførelse fratager ikke de berørte borgere retten til at klage med henblik på at få stadfæstet, at direktivet i henhold til princippet om fællesskabsrettens forrang går forud for den nationale lovgivning.
5.13

EØSU noterer sig, at det højst prioriterede mål er, at så mange voksne som muligt bringes »et skridt videre« (punkt 3.3). I den generelle voksenuddannelse har opdelingen af mennesker og deres mål efter uddannelsesmæssig baggrund kun en begrænset merværdi, selvom om det i forbindelse med enkelte kurser er særligt vigtigt at tage højde for, at der er en sammenhæng med hensyn til den forhåndsviden, kursisterne har. Der kan heller ikke gives nogen garanti for, at mennesker efter at have nået et nyt formelt uddannelsesniveau, opnår større social anerkendelse eller en arbejdsplads. Mødet mellem helt forskellige lærende er tværtimod »prikken over i'et« på mange kurser inden for voksenuddannelsen eller udtrykt i økonomiske termer »den sociale kapital«, som disse kurser skaber.
1.12

Arbejdsmarkedsparterne bør først og fremmest arbejde med det mål, at: — bevæge de nationale regeringer til at gennemføre passende reformer og udvikle nationale foranstaltninger, som kan medvirke til at forbedre situationen for de unge på arbejdsmarkedet; — benytte alle til rådighed stående midler, især Den Europæiske Socialfond (3), til at give de unge mulighed for at realisere deres potentiale gennem et stabilt arbejde af kvalitet og til en passende løn ved at indføre nye og mere tidssvarende arbejdsformer og arbejdstidsmodeller kombineret med nye former for sikkerhed i ansættelsen med henblik på at skabe mere smidige overgange, bedre mobilitet og bedre balance mellem arbejds- og privatliv; — afkorte overgangsperioden fra skole til den endelige integration i arbejdslivet og give de unge deres første chance på arbejdsmarkedet med sikre fremtidsperspektiver i denne overgangsperiode; — udfylde den inaktive periode, hvor de unge enten er arbejdsløse eller søger deres første job, på en konstruktiv måde; — gøre det lettere at blive integreret for de mest sårbare unge (unge med sociale problemer eller handicap, unge, der dropper ud af skolesystemet, unge indvandrere); — sikre, at arbejdslivet kan forenes med et familieliv og personlig udfoldelse; — sikre en passende balance mellem fleksibilitet og sikkerhed, idet der bør skelnes mellem dem, der har mulighed for at vælge fleksibilitet, fordi de har sikkerhed, og dem, der er ofre for fleksibilitet, fordi de ikke har sikkerhed; — sikre bedre samarbejde mellem virksomheder, skoler på sekundærtrinnet og universiteter; — tilskynde til iværksættervirksomhed, kreativitet og innovation og hjælpe de unge til at forstå det ansvar, de har for hele tiden at lære mere; her må de offentlige myndigheder være med til at sørge for en effektiv sammenkædning mellem uddannelsessystemet og arbejdsmarkedet; — højne kvaliteten af de praktikbaserede uddannelser og gøre dem mere attraktive (lærlingeuddannelse); — fremme foranstaltninger, som kan forhindre langtidsledighed blandt de yngste arbejdstagere; — oplyse de unge om deres økonomiske og sociale rettigheder og sørge for, at princippet om lige muligheder og ikke-diskrimination bliver overholdt.
Hvad angår kontrol af cabotagekørsel (artikel 8), er det ifølge Kommissionen lettere for myndighederne at kontrollere, om en cabotagekørsel er lovlig, hvis de har adgang til CMR-fragtbrevet, der indeholder datoen for læsning og aflæsning for en international transport. For hver cabotagekørsel er det desuden nødvendigt at give oplysninger om afsenderen, transportvirksomheden og modtageren, sted og dato for overtagelsen af varerne samt det sted, hvor varerne skal leveres, den almindeligt benyttede betegnelse for varerne og emballeringsmetoden samt, hvis der er tale om farligt gods, en alment anerkendt beskrivelse af varerne samt antallet af pakker og særlig mærkning og særlige numre på pakkerne, varernes bruttovægt eller mængden af varer udtrykt på anden vis, motorkøretøjets og påhængsvognens nummerplader. Disse oplysninger giver mulighed for bedre at kontrollere cabotagekørsel inden for syv dage.

EØSU mener imidlertid, at et krav om, at cabotagekørsel skal ske inden for syv dage, kan lette kontrollen.
5.6

Udformningen af lufthavne kan spille en positiv rolle for at mindske emissioner — det gælder især en ny udformning af rulleveje og fingre for at mindske trafikbelastningen på flyvepladsen. Den bygningsmæssige udformning af terminalbygningen bør have som mål at opnå energibesparelser, f.eks. i varme- og airconditionanlæg, og man bør så vidt muligt overveje brug af solpaneler, maksimal brug af naturligt lys og solvarme, brug af kombinerede varme- og elanlæg og varmeudvekslingssystemer, integration af regnvandsopsamling i bygningens udformning til brug på toiletter, til vaskning af fly osv. Temperaturen i terminalbygninger bør kontrolleres effektivt med henblik på at mindske energispildet ved overopvarmning og overnedkøling.
3.5

Kommissionens bebudelse af behovet for ændringer i direktivets indhold og dens opfordring til medlemsstaterne om at stoppe gennemførelsen (8) betyder i realiteten, at direktivet i sin nuværende form trækkes tilbage. Formelt set sker der imidlertid kun det, at fristen for dets ikrafttræden forlænges. Det vil medføre en uensartet retssituation, da de berørte parter vil modtage selvmodsigende signaler om rækkevidden af de foranstaltninger, der skal træffes for at begrænse arbejdstageres eksponering for elektromagnetiske felter på det europæiske arbejdsmarked. EØSU betoner derfor betydningen af, at der fastsættes ensartede regler hurtigst muligt.
10.3

For at opfylde målene for fællesskabsteknologiinitiativet for brændselsceller og brint og maksimere potentialet i det nye instrument anser udvalget følgende for nødvendigt: — reel forenkling af procedurerne, især i lyset af den negative rolle, som den indviklede forvaltning har spillet i de tidligere F&U-programmer. I øvrigt vil udvalget fokusere mere på, at alle parter får mulighed for at være med til at vælge målsætningerne og til at analysere de endelige resultater; — et omfattende oplysningsprogram om det fælles teknologiinitiativs muligheder, bl.a. om dets evne til at mobilisere de nødvendige økonomiske ressourcer via de nye finansieringsformer; — udarbejdelse af passende erhvervsuddannelsesprogrammer med henblik på en højt kvalificeret arbejdskraft, der besidder den viden, som er nødvendig for den F&U, der danner grundlag for fællesforetagendet, og som vil få afgørende strategisk betydning for EU's industrielle fremtid. Disse kvalifikationer på højt niveau, som omfatter de stærkt tekniske færdigheder, der er nødvendige for at bestride de F&U-stillinger, der skal oprettes, vil i tilgift bremse udvandringen af forskere og tilvejebringe forudsætningerne for, at EU kan blive såvel industrielt som miljømæssigt førende i disse strategiske sektorer.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 204/24

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs Udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fusioner af aktieselskaber (Kodificeret udgave)

KOM(2008) 26 endelig — 2008/0009 (COD)

(2008/C 204/06)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 14. februar 2008 under henvisning til EF-traktatens artikel 95 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fusioner af aktieselskaber (Kodificeret udgave).

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 443. plenarforsamling den 12.-13. marts 2008, mødet den 12. marts, med 117 stemmer for, 1 imod og 7 hverken for eller imod at afgive en støtteudtalelse.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 204/47

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs Udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om gensidig anerkendelse af fartsattester for fartøjer på indre vandveje (Kodificeret udgave)

KOM(2008) 37 endelig — 2008/0021 (COD)

(2008/C 204/12)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 13. februar 2008 under henvisning til EF-traktatens artikel 80, stk. 2, at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om gensidig anerkendelse af fartsattester for fartøjer på indre vandveje (Kodificeret udgave).

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 443. plenarforsamling den 12.-13. marts 2008, mødet den 12. marts, med 121 stemmer for og 6 hverken for eller imod at afgive en udtalelse, som støtter det pågældende forslag.
2.1

Nogle ændringer vedrører energisektoren. Beskatningsordningen for energisektoren blev oprindeligt fastlagt ved et direktiv fra 2003 (2) og senere flyttet over i momsdirektivet. Den anvendte tekniske terminologi har afsløret, at anvendelsesområdet er for snævert og ikke svarer til den økonomiske virkelighed. Særligt faldt naturgas, der leveres gennem gasrørledninger eller med gastankskibe, elektricitet og varme eller kulde leveret gennem varme- og kuldenet (såkaldt »fjerndistribution«) også ind under definitionen af »punktafgiftspligtige varer«. Kommissionen foreslår at undtage disse produkter fra afgiftssystemet.