Budgettet blev brugt på programmets tre prioriterede områder. De første statistiske resultater vedrørte udarbejdelse af europæiske statistikker. På dette område blev pengene hovedsagelig brugt på tilskud, der blev brugt til at yde finansiel støtte til medlemsstaterne, som brugte støtten til at forbedre deres nationale statistiske systemer og til at gennemføre foranstaltninger, der satte dem i stand til at foretage nye dataindsamlinger. Alle medlemsstater nød godt af tilskud, som i sidste ende gjorde det muligt for dem at producere flere og bedre data. Som følge heraf steg det samlede antal formidlede datasæt med 809 eller ca. 18 % fra 2013 til 2020.

For at opnå solide resultater anvendte kontrahenten forskellige kilder, begyndende med en omfattende gennemgang af eksisterende dokumenter. Derefter gennemførte kontrahenten en omfattende høring af statistikbrugere og -producenter. Dette omfattede i) sonderende interviews med repræsentanter for Eurostat og andre af Kommissionens generaldirektorater (GD'er), ii) en offentlig høring, iii) målrettede undersøgelser af brugere og producenter og iv) 50 interviews med forskellige typer interessenter. Kontrahenten gennemførte også fire tematiske casestudier og fem landecasestudier.

Evalueringen tjener også til at opfylde kravene i Kommissionens dagsorden for bedre regulering og følger således retningslinjerne for bedre regulering for evalueringer . Den omfatter derfor de fem obligatoriske evalueringskriterier: virkningsfuldhed, effektivitet, relevans, sammenhæng og EU-merværdi.

b)de foranstaltninger, der er truffet af ESS for at mindske gennemførelses- og produktionsomkostningerne for medlemsstaterne og begrænse den samlede byrde, der følger af de statistiske projekter og områder, der er omfattet af programmet

Programmets generelle mål er, at det europæiske statistiske system (ESS) fortsat skal være den førende leverandør af statistikker af høj kvalitet om Europa. Som et udgiftsprogram er ESP den overordnede ramme for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker. Det tilvejebringer således de finansielle midler til udvikling og vedligeholdelse af Eurostats statistiske infrastruktur og ESS, som forvaltes af Eurostat. ESP yder også finansiel støtte til medlemsstaterne.

Det europæiske statistiske program for 2013-2020 blev oprettet ved forordning (EU) nr. 99/2013 , oprindeligt for årene 2013-2017. Det blev derefter forlænget ved forordning (EU) 2017/1951 for at dække den resterende periode i EU's foregående flerårige finansielle ramme, dvs. 2018-2020. I hele dette dokument benævnes det "programmet" eller "ESP", mens forordningen om dets oprettelse benævnes "den ændrede forordning".

I artikel 13 i forordning (EF) nr. 223/2009 om europæiske statistikker er det fastsat, at "(d)et europæiske statistiske program udgør rammerne for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker og fastsætter hovedområderne og målsætningerne for de planlagte aktioner for en periode svarende til perioden for den flerårige finansielle ramme".

Resultaterne viser, at ESP var udformet på en hensigtsmæssig måde med henblik på at opfylde interessenternes behov, og det blev konstateret, at det havde opfyldt deres behov, som udviklede sig over tid. Samtidig med at ESP gennemførte passende aktiviteter for at opfylde sine mål, viste analysen, at disse aktiviteter ikke var tilstrækkelige til at levere alle de statistikker, som brugerne havde ønsket. Nogle af de tematiske områder, som interessenterne har identificeret som manglende, går imidlertid ud over ESP's anvendelsesområde — så manglende gennemførelse på disse områder kan ikke betragtes som fejl i gennemførelsen af programmet.

Evalueringen undersøgte derfor forholdet mellem programmets mål og aktiviteter og behovene hos ESS og interessenterne mere generelt for at give en evidensbaseret vurdering af, i) i hvilket omfang ESP oprindeligt var relevant, og ii) i hvilket omfang aktiviteterne var passende til at nå programmets mål. Evalueringen fokuserede på behovene hos både producenterne og brugerne af europæiske statistikker.

ESP udgjorde rammerne for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker og fastsatte målene for de aktiviteter, der var planlagt for 2013‑2020. Det finansierede udviklingen og vedligeholdelsen af Eurostats statistiske infrastruktur og ESS. Formålet med ESP var således at opfylde Eurostats og de nationale statistiske kontorers og andre nationale myndigheders behov som producenter af europæiske statistikker og samtidig opfylde behovene hos en bred vifte af brugere af disse statistikker.

Det tredje prioriterede område "Partnerskab" havde til formål at støtte udarbejdelsen og kvaliteten af statistikker ved at forbedre samarbejdet inden for ESS og med andre internationale organisationer og lande uden for EU. Budgettet blev hovedsagelig brugt til at udvikle og i mindre grad udarbejde statistikker i lande uden for EU og Den Europæiske Frihandelssammenslutning med særlig vægt på udvidelsen og den europæiske naboskabspolitik. Dette har gjort det muligt for Eurostat regelmæssigt at offentliggøre data om lande uden for EU, navnlig for at støtte udvidelsesprocessen og forhandlingerne med disse lande uden for EU.

Det andet prioriterede område "Fremstillingsmetoder for europæiske statistikker" omhandlede forbedringer af den måde, statistikkerne udarbejdes på, deres kvalitet og formidlingen af dem. Der blev givet tilskud til medlemsstaterne for at styrke kvaliteten og effektiviteten af statistikproduktionen ved hjælp af innovative statistiske metoder og værktøjer. Aktiviteterne i forbindelse med tilskuddene blev samfinansieret af Europa-Kommissionen og medlemsstaterne, som brugte pengene til at deltage i moderniseringsprojekterne under visionen for det europæiske statistiske system 2020 (ESS Vision 2020). Desuden blev indkøb anvendt enten til delvis finansiering af ESS Vision 2020-projekter eller til finansiering af moderniseringen af den statistiske infrastruktur, der anvendes til regelmæssigt at udarbejde og formidle statistikker. Eksempler på resultater er:

Der var en vis spænding mellem brugernes behov, som hele tiden var stigende, og producenternes begrænsninger med hensyn til at holde trit med nye krav under et allerede ambitiøst program. Det betød, at der måtte findes en balance mellem produktionskapacitet og brugeranmodninger. Desuden blev behovene i forbindelse med tilpasningen til teknologiske fremskridt, såsom big data, mere fremtrædende i løbet af programmet, som det kom til udtryk i forbindelse med forlængelsen af ESP. Dette resulterede i, at der blev gennemført specifikke aktiviteter, hovedsagelig i forbindelse med gennemførelsesprojekterne for ESS Vision 2020. Sådanne aktiviteter vil fortsætte i det næste program, og resultaterne heraf har potentiale til at løse nogle af de problemer, som ESS stadig står over for med hensyn til ressourcer og omkostninger.

3.2.Virkningsfuldhed

I analysen af virkningsfuldheden vurderes det, hvor vellykket ESP's aktiviteter har været med hensyn til at nå programmets mål eller gøre fremskridt med hensyn til at opfylde disse. Evalueringen undersøgte forholdet mellem programmets mål og dets aktiviteter. Den gav en evidensbaseret vurdering af de hidtidige fremskridt og ESP's rolle med hensyn til at gennemføre de observerede ændringer og søgte dokumentation for, hvorvidt eller hvordan disse ændringer er knyttet til programmet, eller hvilke faktorer der har påvirket, hvorfor en aktivitet/et mål enten var (delvist) vellykket/mislykket eller endnu ikke var opnået ved programmets afslutning.

Evalueringsresultaterne viser, at ESP var effektiv med hensyn til at nå sine mål på trods af de resterende svagheder med hensyn til de europæiske statistikkers aktualitet og fuldstændighed. Mellem 2013 og 2020 leverede Eurostat statistikker af høj kvalitet, som er blevet anvendt af en lang række brugere til en lang række formål, f.eks. ved at bidrage til at udvikle, overvåge og evaluere politikker på EU- og medlemsstatsplan. I denne periode øgede ESP også tilgængeligheden af sine data og statistikker og opnåede i mere begrænset omfang effektivitetsgevinster i forbindelse med udarbejdelsen af sine statistikker.

Tabel 1 nedenfor viser mængden af statistikker og lange tidsserier offentliggjort af Eurostat. Statistisk dækning defineres som antallet af (statistiske) indikatorer, delindikatorer og alle deres opdelinger, der indgår i Eurobase (Eurostats formidlingsdatabase), idet der ikke tages hensyn til dem, der kun er forskellige på grund af tidsdimensionen. Tabellen viser således den stigende mængde data, som Eurostat har stillet til rådighed i årenes løb.

Tabel 1: Statistisk dækning i millioner af statistikker

År 2017 2018 2019 2020 Statistisk dækning 328 366 423 446 Lange tidsserier 35 42 50 55

Kilde: Eurobase

Desuden udviklede og styrkede Eurostat effektivt partnerskaber med sine medlemmer inden for ESS og med dem uden for ESS, navnlig internationale organisationer. Der skal dog gøres mere, navnlig med hensyn til at få adgang til privatejede data og skabe partnerskaber med private organisationer, hvilket startede i 2020 og behandles i det næste program, SMP.

Ud over at opfylde sine mål var ESP også effektivt med hensyn til at gøre adgangen til officielle statistikker lettere og mere brugervenlig mellem 2013 og 2020.

3.3.Effektivitet

Med hensyn til effektiviteten af ESP fokuserede evalueringen på omkostningerne ved udarbejdelse af europæiske statistikker samt udviklingen i disse omkostninger og byrden for de nationale statistiske kontorer og andre nationale myndigheder. Tre generelle spørgsmål blev vurderet for at finde ud af, om ESP blev afviklet effektivt. Det første spørgsmål vedrørte spørgsmålet om, hvorvidt det sikrede den bedst mulige udnyttelse af de disponible finansielle og menneskelige ressourcer. Det andet fokuserede på de omkostninger og den byrde, der er forbundet med at udarbejde europæiske statistikker i ESS, og hvordan de har udviklet sig. Det tredje bestod i at vurdere, hvor effektiv ESP-processen var i forbindelse med rapportering og overvågning.

Analysen af dokumentationen tyder på, at programmet var effektivt. ESP demonstrerede en effektiv anvendelse af både finansielle og menneskelige ressourcer, samtidig med at der blev leveret europæiske statistikker af høj kvalitet. Desuden blev der opnået et højere niveau for statistikproduktionen i den evaluerede periode. De faktorer, der lå til grund for denne udvikling, var god ledelse og forvaltning samt gode overvågningsmekanismer.

De menneskelige ressourcer i Eurostat faldt med 7 % (52 personer), mens ESP var ved at blive gennemført. I samme periode steg antallet af årlige datasæt offentliggjort af Eurostat med 18 %. Det betyder, at Eurostats personale øgede deres produktivitet med hensyn til at levere statistikker med over 20 %.

Tabel 2: Antal ansatte i Eurostat og offentliggjorte datasæt ved udgangen af perioden 2013‑2020

År 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Ansatte i Eurostat pr. 31. december 791 789 796 778 751 741 734 739 Antal offentliggjorte datasæt 4 596 4 674 4 902 5 065 5 396 5 227 5 239 5 405 Antal datasæt pr. Eurostat-ansat 5,8 5,9 6,2 6,5 7,2 7,1 7,1 7,3

Kilde: Eurostat

Den Interne Revisionstjeneste (IAS) reviderede Eurostats kvalitetsstyring af statistiske processer. Revisionen viste, at der var aspekter, der skulle forbedres, og IAS fremsatte to anbefalinger. Eurostat gennemførte en handlingsplan for at håndtere dem. IAS konkluderede i sin opfølgning, at Eurostat havde gennemført den første anbefaling korrekt og effektivt. Eurostat vil gennemføre den anden anbefaling inden den 31. december 2021 som planlagt i handlingsplanen.

Der var bekymring over omkostningerne for medlemsstaterne og den administrative byrde for dataleverandørerne på grund af behovet for at udarbejde en stigende mængde statistikker, hvilket krævede en støt forøgelse af effektiviteten af statistikproduktionen. Der blev taget flere initiativer for at imødegå denne udfordring, f.eks.:

·gennemførelse af aktiviteterne inden for ESS Vision 2020