DA    DA DA 
DA    DA  EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 31.3.2011 
KOM(2011) 159 endelig 
  
RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET 
DEN EUROPÆISKE UNIONS SAFA-PROGRAM 
SEK(2011) 301 endelig 
DA 2   DA RAPPORT FRA KOMMISSIONEN  TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET 
DEN EUROPÆISKE UNIONS SAFA-PROGRAM 
 
(EØS-relevant tekst) 
1. EU-SAFA-PROGRAMMET   
1.1. Luftfartssikkerhed som vigtig prioritet for Den Europæiske Union og dens 
medlemsstater 
Luftfartssikkerhed udgør en vi gtig prioritet for Den Eur opæiske Union (EU) og dens 
medlemsstater. På den baggrund er EU's progr am for sikkerhedsvurdering af udenlandske 
luftfartøjer (SAFA) et afgørende instrument . Med programmet pålægges deltagende stater at 
udføre rampeinspektioner af tredjelandes luftfa rtøjer med henblik på at verificere, at 
luftfartøjer, besætninger og opera tioner overholder internationa le sikkerhedskrav. Fra SAFA-
programmets begyndelse i 1996 u nder ledelse af Den Europæiske Konference for Civil 
Luftfart (ECAC) i samarbejde med de fælles luftfartsmyndigheder (JAA) har SAFA i stigende 
grad vist sig at være spydspids i bestræbelserne på at forbedre  luftfartssikkerheden i Europa 
og endog internationalt. 
EU har fra begyndelsen givet sin fulde opbakn ing og støtte til SAFA-programmet og har 
deltaget aktivt via sit medlem skab af SAFA-styringsudvalg et og den finansiering, som 
Europa-Kommissionen har stil let til rådighed for JAA. 
Inden for rammerne af Fællesskabets overordnede strategi med henblik på at fastlægge og 
opretholde et højt, ensartet sikkerhedsniveau fo r civil luftfart i Europa vedtog Fællesskabet 
den 21. april 2004 Europa-Parlamentets og Rå dets direktiv 2004/36/EF om sikkerhed 
forbundet med tredjelandes luftfartøjer , der benytter Fællesskabets lufthavne1 (det såkaldte 
"SAFA-direktiv"). Ved dette direktiv pålægges EU-medlemsstaterne at udføre 
rampeinspektioner af tredjelandes luftfartøjer, der lander i deres lufthavne, idet ”tredjelands 
luftfartøj” skal forstås som et luftfartøj, der ikke benyttes af  eller flyves under tilsyn af en 
kompetent myndighed i en EU-medlemsstat; dire ktivet forbyder dog ikke på nogen måde EU-
medlemsstater at inspicere luftfartøjer fra a ndre EU-medlemsstater. EU-medlemsstaterne fik 
to år til at gennemføre dire ktivet i national lovgivning2.  
Derudover og efter en beslutning af ECAC-medle msstaternes generaldirektører blev SAFA-
programmet underlagt Det Europæ iske Fællesskabs (EF's) komp etence fra den 1. januar 2007, 
og ansvaret for forvaltningen og den videre  udvikling af EU-SAFA-programmet påhviler 
Europa-Kommissionen med bistand fra Det Eur opæiske Luftfartssikkerh edsagentur (EASA). 
EASA er et af Europa-Kommissionens agenture r og har sæde i Köln, og det har ansvaret for 
den daglige forvaltning af  EU-SAFA-programmet på vegne af Kommissionen i 
overensstemmelse med Kommissione ns forordning (EF) nr. 768/20063.  
                                                 
1 EUT L 143 af 30.4.2004, s. 76. 
2 Se bl.a. Kommissionens rapport om sikkerhed forbundet med tredjelandes luftfartøjer, der benytter 
Fællesskabets lufthavne af 24.9.2008. K(2008) 5265 endelig. 
3 EUT L 134 af 20.5.2006, s. 16. 
DA 3   DA Indtil 2006 blev SAFA-programmets daglig e drift varetaget af de centrale fælles 
luftfartsmyndigheder (CJAA). Ved udgangen af 2006 blev SAFA's koord ineringsaktiviteter, 
herunder den centrale database, overdraget fra CJAA til EASA. 
Den fortsatte deltagelse af de 15 ECAC-medle msstater, som ikke er medlemmer af EU, og 
dermed programmets paneuropæiske dimensi on er sikret med undertegnelsen af en 
samarbejdsaftale mellem hver enkelt af disse individuelle stater og EASA. Med de 27 EU-
medlemmer findes der i alt 42 deltage nde stater i EU-SAFA-programmet ( se tillæg A i det 
tilhørende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene ). 
1.2. Hvorfor udarbejdes denne rapport? 
Denne rapport dokumenterer tydeligt EU's indsat s for at gøre det europæiske luftrum mere 
sikkert. Gennemsigtighed for sikkerhedsoplys ninger og deling af SA FA-inspektionernes 
hovedkonklusioner har grundlæggende betydning fo r et sikkert lufttr ansportsystem. Den 
offentlige tillid til, at lufttransport er si kker, afhænger også af, at der er adgang til 
hensigtsmæssige oplysninger om gennemførelsen af internationale si kkerhedsstandarder. I 
den forbindelse pålægger artikel 6, stk. 2, i di rektiv 2004/36/EF Kommissionen hvert år at 
offentliggøre en sammenfattende informationsra pport, som er tilgængelig for offentligheden 
og erhvervslivets aktører, med en analyse af al le oplysninger, der modtages. Analysen skal 
være enkel og letforståelig, og den skal i gi vet fald angive, hvorvidt der er en øget 
sikkerhedsrisiko for flypassagerer. 
Dette er den fjerde årlige rapport, der dæ kker perioden 1. januar til 31. december 2009. 
1.3. EU-SAFA-programmets funktion 
I stater, der deltager i SAFA, kan luftfartøjer (tredjelands for EU-stater eller udenlandske for 
ECAC-stater uden for EU) underkastes rampeinspe ktioner, først og fremmest vedrørende 
luftfartøjets dokumenter og håndbøge r, flyvebesætningscertifikater , luftfartøjets umiddelbart 
synlige tilstand og det forhold, at obligatorisk sikkerhedsudstyr i kabinen forefindes og er i 
god stand. Referencedokumenterne til disse inspektioner findes i Organisationen for 
International Civil Luftfarts (ICAO's) sta ndarder, henholdsvis bi lag 1 (besætningens 
certifikater), bilag 6 (fl yveoperationer) og bilag 8 (luf tfartøjers luftdygtighed). 
Disse inspektioner udføres efter en procedure,  der er fælles for alle deltagende stater. 
Resultaterne nedfældes efterfølge nde i rapporter, som også følger et fælles format. Hvis der 
konstateres betydelige uregelmæssigheder,  kontaktes operatøren og den relevante 
luftfartsmyndighed (operatørens hj emstat eller registreringsstat), så der kan nås til enighed om 
korrigerende handlinger, ikke alene for det inspicerede luftfartøj, men også for andre 
luftfartøjer, som kunne være berø rt i tilfælde af generiske ur egelmæssigheder. Alle data fra 
rapporterne og de supplerende oplysninger dele s og centraliseres i en edb-database, som 
EASA har oprettet og forvalter.  
EU-SAFA-programmets vigtigste elemente r kan sammenfattes på følgende måde: 
• det anvendes af alle stater, som deltage r i SAFA – i princippet alle 42 ECAC-
medlemsstater (EU-medlemsstater og ECAC-medlemsstater uden for EU, som har undertegnet EASA-samarbejdsaftalen) 
• det sikrer en bred formidling af SAFA-ra mpeinspektionsresultater via en central 
database 
DA 4   DA • det benytter en "bottom-up" fremgangs måde, idet programmet er bygget op 
omkring rampeinspektioner af luftfartøjer 
• det målretter opmærksomheden – navnlig  ved at fokusere på tredjelandes 
luftfartøjer, som flyver til EU og stat er, der deltager i SAFA (skønt SAFA-
inspektioner fortsat kan udføres på luftfartøjer fra EU-medlemsstater) 
• dets naturlige formål er at kontroll ere opfyldelsen af internationale 
sikkerhedsbestemmelser (ICAO's standarder), som er alment gyldige for alle 
inspektioner af luftfartøjer  på interna tionalt niveau. 
1.4. EU-SAFA-programmets betydelige bidrag til den overordnede luftfarts-
sikkerhedskæde 
Erfaringerne fra de seneste års SA FA-inspektioner viser, at disse giver et generelt indtryk af 
udenlandske operatørers sikkerhedsniveau. Dette i ndtryk er dog begrænset, idet de ikke giver 
noget fuldstændigt billede af sikkerheden for et givet luftfartøj eller hos en given operatør. 
Dette skyldes, at det er vanskeligt at vurdere visse aspekter i forbindelse med en inspektion 
(f.eks. forvaltning af besætningsressourcer og fu ld luftdygtighedsstatus), da den disponible tid 
til at udføre en inspektion er begrænset, og dette  begrænser mulighederne for at gå i detaljer i 
forbindelse med en sådan inspektion. Disse in dikatorer kan få endnu større betydning, hvis 
harmoniseringsniveauet i de deltagende st ater i forbindelse med udøvelse af SAFA-
inspektioner øges. 
En fyldestgørende vurdering af et givet luftfart øj eller en given opera tør kan alene opnås med 
et løbende tilsyn, som foretages af den komp etente nationale civ ile luftfartsmyndighed 
(operatørens hjemstat eller registreringsst at). Oplysningerne, som opnås gennem EU-SAFA-
programmet, kommer på den måde til nytte: 
– først og fremmest som et foregribende værktøj til at udpege potentielle negative 
sikkerhedsrelaterede udviklingstenden ser, idet flere og/eller gentagne 
konstateringer (”findings”) hos en given operatør er en meget god indikator for 
potentielle strukturelle svagheder såvel med hensyn til denne operatørs styring af 
kvalitetskontrollen som det sikkerhed smæssige tilsyn, der udøves af de 
kompetente civile luftfartsmyndigheder i den stat, hvor operatøren har fået sin 
licens. Tilsvarende kan nega tive udviklingstend enser også påpeges for specifikke 
luftfartøjstyper. 
– SAFA-inspektionerne kan umiddelbart bidrag e til en sikker drift af det specifikke 
luftfartøj, som netop er inspiceret, og give insp ektionsmyndighederne anledning 
til at sikre, at der omgående foretages korrigerende handlinger, før dette luftfartøj på ny kan operere. 
Efter at forordning (EF) nr. 2111/2005
4 om opstilling af en fællesskabsliste over 
luftfartsselskaber med driftsforbud i Fællesskabet er trådt i kraft, har resultaterne af SAFA-
inspektionerne fået større betydning som et af  de kriterier, Kommi ssionen inddrager i sine 
afgørelser om at optage luftfart sselskaber på fællesskabslisten. Dette har været tilfældet siden 
opstillingen af den første fæ llesskabsliste i marts 2006 og i de efterfølgende jævnlige 
ajourføringer af denne. 
                                                 
4 EUT L 344 af 27.12.2005, s. 15. 
DA 5   DA 1.5. Programmets fremskridt i 2009 
Sammen med EASA overvåger Kommissione n løbende det nuværende SAFA-programs 
funktion med henblik på at påpege eventu elle yderligere forbedringsmuligheder.  
Som pålagt ved Kommissi onens direktiv 2008/49/EF5 har EASA bl.a. opstillet og 
offentliggjort en anden udgave af et udførlig t vejledende materiale om rampeinspektions-
procedurer. Procedurerne omfatter alle rele vante områder: planlægning, forberedelse og 
gennemførelse af inspektione r og opfølgende aktiviteter. 
En række initiativer, der blev påbegyndt i 2007, er også videreført i 2009 og er blevet 
tilbagevendende standardaktivite ter under EU-SAFA-programmet. Til eksempel kan nævnes 
databasekvalitetskontrollen af de rapporter, som de deltagende  stater indfører i SAFA-
databasen, og databaseanalysen. Denne analyse foretages hver fj erde måned og tager sigte på, 
at potentielt negative sikkerhedsbekymringe r og -tendenser så hurtigt som muligt 
identificeres, så de kan imødegås i tide, før de reelt bliver en trussel for den internationale luftfartssikkerhed. Metoden, som denne analyse foretages efter, blev videreudviklet og 
forbedret yderligere for at maksimer e brugen af tilgængelige SAFA-data. 
Efter anmodning fra Kommissionen indledte EASA i løbet af 2009 forhandlinger med 
forskellige luftfartsmyndigheder verden ove r for at udvide deltagelsen i EU-SAFA-
programmet, samtidig med at det høje standard iserings- og harmoniseringsniveau opretholdes. 
Endelig iværksatte EASA et standardiseringsprog ram for at sikre, at alle SAFA-inspektioner 
udføres på en standardiseret måde i alle stat er, som deltager i SAFA. En audit gennemføres i 
alle stater for at verificere, at de gældende EU-direktiver er korrekt omsat, og at de fælles 
procedurer med henblik på insp ektørers kvalifikationer og udførelsen af inspektioner følges. 
En sådan audit udføres efter samme arbejdsmetoder, som EASA anvender i forbindelse med 
standardinspektioner inden fo r andre luftfartssikkerhedsomr åder, der er indeholdt i 
Kommissionens forordning (EF) nr. 736/2006
6. I 2009 blev der gennemført fem audits i hhv. 
Luxembourg, Litauen. Portugal, Sverige og Schweiz. 
1.6. Indførelse af en risikobaseret indfaldsvinkel 
Ved Kommissionens foror dning (EF) nr. 351/20087 indføres begrebet opprioritering af 
SAFA-inspektion ud fra et paneuropæisk pers pektiv, hvor de deltagende stater skal 
opprioritere en del af deres ramp einspektioner af visse emner (ent en operatører eller alle de 
operatører, der er certificeret  i en bestemt stat). Oppriori teringslisten udfyldes af Europa-
Kommissionen og opdateres jævnligt efter behov i overensstemmelse med de kriterier, der er 
opstillet i nævnte forordning, nemlig: 
– oplysninger fremsendt af EASA efte r analysen af SAFA-databasen 
– oplysninger, der stammer fra møderne i Udvalget for Luftfartssikkerhed 
– oplysninger, som Kommissionen ha r fået af medlemsstaterne. 
                                                 
5 EUT L 109 af 19.4.2008, s. 17. 
6 EUT L 129 af 17.5.2006, s. 10. 
7 EUT L 109 af 19.4.2008, s. 7. 
DA 6   DA Desuden er operatører, som er opført på fællessk abslistens bilag B over luftfartsselskaber, der 
har driftsforbud (oprettet i henhold til foro rdning (EF) nr. 2111/2005), samt de andre 
operatører, der er certificeret i samme stat som operatører, der samtidig er opført på 
fællesskabslisten, ligeledes genstand for opprioriterede inspektioner. 
Eurocontrol støtter dette prioriteringskoncep t yderligere i kraft af sit europæiske 
lufttrafikstyringsnet, der leve rer tidstro oplysninger til deltag ende stater om prioriterede 
operatørers planlægning af flyvninger. 
I 2009 blev 2 253 (19,85 %) ud af i alt 11 349 SAFA-i nspektioner foretaget på emner, der var 
medtaget på prioritetslisten. 
2. DEN  CENTRALE  SAFA-DATABASE 
EASA har forvaltet den centrale SAFA-dat abase siden december 2006, hvor den blev 
overdraget fra de centrale fælles luftfartsmyn digheder (CJAA) i Nederlandene til EASA 
i Köln, Tyskland. Ansvaret for at indføre rappor ter i databasen ligger fo rtsat hos de enkelte 
nationale luftfartsmyndigheder (NAA) i de 42 stater, som deltager i SAFA. 
I 2009 udførte staterne, som deltager i SAFA, 11 349 inspektioner, hvor der blev afsløret ca. 
9 688 konstateringer eller ”findings” ( se tillæg A til Kommissionens arbejdsdokument ). 
Databasens data betragtes som fortrolige. Adgang til databasen gives kun til de deltagende 
staters nationale luftfartsmyndigheder via en si kret internetforbindels e. I 2009 blev der også 
åbnet for tredjelandes luftfartsmyndigheders online-adgang til rapporter om operatører med licens fra deres respektive lande. 
3. INSPEKTIONSOMRÅDER 
Ifølge SAFA-direktivet skal medlemsstaterne gi ve inspektion af luftfartøjer, der mistænkes 
for ikke at være i overensstemmelse med de in ternationale sikkerhedsst andarder (baseret på 
f.eks. EASA's jævnlige analyser af database n), førsteprioritet. Derudover kan der anvendes 
spottjekprocedurer til udførels e af SAFA-rampeinspektioner. 
Inspektionerne kan målrettes mod fem områder: 
1) specifikke hjemstater (kontrol af  operatører fra en specifik stat) 
2) specifikke luftfartøjstyper 3) specifikke former for operationer (ruteflyvning, ikke-pla nmæssig flyvning, 
fragtflyvning osv.) 
4) specifikke tredjelandes operatører 5) specifikke luftfartøjer, som iden tificeres ved dere s individuelle 
registreringsmærker. 
I tillæg B, C og D til Kommissionens arbe jdsdokument opsummeres de inspicerede 
hjemstater, luftfartøjstyper og operatører i 2009. De viser tydeligt EU-SAFA-programmets 
brede dækning og den ikke-diskriminerende an vendelse på operatører i og uden for EU. 
DA 7   DA Programmets gnidningsløse afvi kling fremgår også af nedens tående tabel, der samler 
oplysningerne i tillæggene og giver en  oversigt over aktiviteterne.  
Inspektion  11 349 inspektioner….. 
Operatør  …..på 1 100 forskellige operatører….. 
Operatørens hjemstat  …..fra 131 stater….. 
Luftfartøjstype  …der opererer 220 forskellige luftfartøjstyper og varianter  
Nedenstående tabel afspejler det forhold, at la ngt størsteparten af al le flyvninger inden for 
EU-medlemsstaterne foretages af EU-operatøre r, og at de stater, der deltager i SAFA-
programmet, generelt set stadig anvendte de bredere kriter ier i det tidligere ECAC SAFA-
program. 
 Inspektioner af EU-
operatører  Inspektioner af 
tredjelandeoperatører  
2009  5 917 5 432 
Procentdel  52,1 % 47,9 % 
Af 11 349 inspektioner blev 9 462 (83,4 %) udført af EU-medlemsstater  (se tillæg A). 47,9 % 
(5 432) blev foretaget på operatører med licen s fra tredjelande, mens de resterende 52,1 % 
(5 917) blev foretaget på EU-operatører. 
4. SAFA-INSPEKTIONERNES  HOVEDRESULTATER 
4.1. Konstateringer ved inspektionerne generelt 
I forbindelse med en SAFA-inspe ktion benytter SAFA-inspektøren  en tjekliste med i alt 54 
forskellige inspektionspunkter ti l at undersøge, om luftfartøjet  opfylder de internationale 
bestemmelser (ICAO's standarder). Disse insp ektioner kan afsløre en  række konstateringer 
(også kaldet "afvigelser fra ICAO's standarder") . I nedenstående tabel vises det samlede antal 
konstateringer (F) sammenholdt med det samlede antal inspektioner (I) og de inspicerede 
punkter (II). Men i de fleste tilf ælde kontrolleres alene en del af punkterne i forbindelse med 
en inspektion, fordi tiden mellem luftfartøjets a nkomst og afgang ikke er tilstrækkelig til at 
udføre en komplet inspektion. Derfor kunne forholdet mellem det samlede antal konstateringer og det samlede antal inspicerede punkter muligvis give et bedre billede end det 
forholdstal, som alene er baseret på antallet af inspektioner.  
 Periode  
  1. januar 2009 – 31. december 2009  
Inspektioner i alt (I)  11 349 
Inspicerede punkter i alt (II)  408 217 
DA 8   DA Konstateringer i alt (F)  9 688  
Gennemsnitligt antal inspicerede 
punkter under en inspektion  35,99 
Konstateringer/Inspektioner (F/I)  0,854  
Konstateringer/Inspicerede punkter 
(F/II)  0,0237 
 
4.2. Konstateringer ved inspektionerne og kategorier heraf 
Det er ikke alene nødvendigt at se på det samlede antal konsta teringer ved inspektionerne, 
men også på, hvor alvorlige de er. Der er til dette formål opstillet tre kategorier af 
konstateringer. ”Kategori 1” er mindre uregel mæssigheder; ”Kategori 2” er mere betydelige 
fejl/mangler, og ”Kategori 3” er alvorlige  fejl/mangler. Udtrykkene ”mindre”, ”mere 
betydelige” og ”alvorlige” hænge r sammen med graden af afvi gelse fra ICAO-standarden. 
Hovedformålet med at opdele  konstateringerne i kategor ier er at klassificere 
overensstemmelsen med en standard og graden af manglende opfyldelse af denne standard.  
Inspektionerne og kategorierne af konstateringer  registreres i databasen, og resultaterne er 
fremlagt i nedenstående tabel: 
  
 Antal konstateringer  
(F) Forholdstal for konstateringer  
(Fkat./I)  
År Antal 
inspektioner  
(I) Kat. 1  
(mindre)  Kat. 2  
(mere 
betydelige)  Kat. 3  
(alvor-
lige) I alt F kat.1/I  F kat.2/I  F kat.3/I  F i alt/I  
11 349 3 880 3 816 1 992 9 688 0,342 0,336 0,176 0,854 
2009 
  40 % 39,4 % 20,6 % 100,00 %         
 
4.3. Historisk overblik 
         År            
  1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009I alt  
1996-
2009 
Inspektio-
ner i alt (I)  75 1 748 2 767 2 833 2 394 2 706 3 234 3 413 4 568 5 457 7 458 8 594 10 337 11 34966 933
Inspicerede 
punkter i alt 
(II)  1 675 31 413 88 400 95 524 80 454 82 935 93 681 100 014 148 850 181 440 260 524 300 035 358 046 408 217
2 231 208
Konstate-
ringer i alt 
(F) 212 1 951 2 573 2 631 2 587 2 851 3 064 3 242 6 799 8 492 12 481 12 073 11 298 9 688
79 942
Konstate-
ringer/In-
spektioner 2,8267 1,1161 0,9299 0,9287 1,0806 1,0536 0,9474 0,9499 1,4884 1,5562 1,6704 1,405 1,093 0,8541,194
DA 9   DA (F/I)  
Konstate-
ringer/Inspi-
cerede 
punkter (F/II )0,127 0,062 0,029 0,028 0,032 0,034 0,033 0,032 0,046 0,047 0,048 0,040 0,032 0,0240,036
DA 10   DA  
751,7482,767 2,833
2,3942,7063,2343,4134,5685,4577,4588,59410,33711,349
02,0004,0006,0008,00010,00012,000
1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 
Antal SAFA-inspektioner pr. år siden starten af programmet i 1996 
 
2.83
1.12
0.93 0.951.561.67
1.40
1.09
0.851.49
0.95
1.051.08
0.93
0.000.501.001.502.002.503.00
1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 
Gennemsnitligt antal konstateringer pr. inspektion (1996-2009) 
DA 11   DA 4.4. Konstateringer ved inspektioner opdelt på regioner 
    Antal konstateringer (F)  Forholdstal for kons tateringer (Fkat./I)  
Region  Antal 
inspice-
rede 
stater  Antal 
inspice-
rede 
opera-
tører  Inspekt
. 
(I) Kat. 1
(min-
dre) Kat. 2 
(mere bet.)  Kat. 3
(alvor-
lige) I alt F 
kat.1/I  F kat.2/I  F 
kat.3/I  F i alt/I  
EU8 27 528 5 917  1 603  1 562  845 4 010  0,271  0,264  0,143  0,678  
EUROPE 
(ECAC)9  43 677 7 570  2 202  2 173  1 064  5 439  0,291  0,287  0,141  0,718  
Den 
Russiske 
Føderation, 
Belarus og Central-
asien
10 7 88 931 408 381 219 1 008  0,438  0,409  0,235  1,083  
Nord-
amerika11 
 3 111 633 263 159 139 561 0,415  0,251  0,220  0,886  
Latin-
amerika & Caribien
12 
 20 43 171 86 105 44 235 0,503  0,614  0,257  1,374  
Mellem-
østen og Nordafrika
13 
 18 94 1 284  618 650 345 1,613  0,481  0,506  0,269  1,256  
Afrika14 22 40 410 140 204 98 442 0,341  0,498  0,239  1,078  
                                                 
8 EU – Belgien, Bulgarien, Cype rn, Danmark, Det Forenede Kongerige, Estland, Finland, Frankrig, 
Grækenland, Irland, Italien, Letland, Litauen, Luxembourg, Malta, Nederlandene, Polen, Portugal, Rumænien, Slovakiet, Slovenien, Spanien, Sverige, Tjekkiet, Tyskland, Ungarn og Østrig. 
9 Europa (ECAC) - Albanien, Armenien, Aserbajdsj an, Belgien, Bosnien-He rcegovina, Bulgarien, 
Cypern, Danmark, Estland, Finland, Det Forenede Kongerige, Frankrig, Georgien, Grækenland, Irland, Island, Italien, Kroatien, Letland, Litauen, Luxembourg, Den Tidligere Jugoslaviske Republik 
Makedonien, Malta, Moldova, Monaco, Montenegro, Nederlandene, Norge, Polen, Portugal, 
Rumænien, San Marino, Serbien, Schweiz, Slovakiet, Slovenien, Spanien, Sverige, Tjekkiet, Tyrkiet, 
Tyskland, Ukraine, Ungarn og Østrig. 
10 Den Russiske Føderation, Belarus og Centralasien  (SNG) - Belarus, Kasakhs tan, Kirgisistan, Den 
Russiske Føderation, Tadsjikistan, Turkmenistan og Usbekistan. 
11 Nordamerika (NA) - Bermuda, Canada og USA. 
12 Latinamerika og Caribien (LAC) - Anguilla, Antig ua og Barbuda, Argentina, Aruba, Bahamas, 
Barbados, Belize, Bolivia, Brasilien, Caymanøerne, Chile, Colombia, Costa Rica, Cuba, Dominica, Den 
Dominikanske Republik, Ecuador, El Salvador, Grenada, Guatemala, Guyana, Haiti, Honduras, 
Jamaica, Mexico, De Nederlandske Antiller, Nicara gua, Panama, Paraguay, Peru, Puerto Rico, Saint 
Kitts og Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent og Gren adinerne, Surinam, Trinidad og Tobago, Turks- og 
Caicosøerne, Uruguay og Venezuela. 
13 Mellemøsten og Nordafrika (MENA) - Algeriet, Bahr ain, Egypten, De Forenede Arabiske Emirater, 
Iran, Irak, Israel, Jordan, Kuwait, Libanon, Libyen, Marokko, Oman, Qatar, Saudi-Arabien, Sudan, 
Syrien, Tunesien og Yemen. 
14 Afrika (AFR) - Angola, Benin, Botswana, Burkin a Faso, Burundi, Cameroun, Den Centralafrikanske 
Republik, Comorerne, Congo, Den Demokratiske Republik Congo, Côte d'Ivoire, Djibouti, Eritrea, 
Etiopien, Gabon, Gambia, Ghana, Guinea, Guinea- Bissau, Kap Verde, Kenya, Lesotho, Liberia, 
Madagaskar, Malawi, Mali, Mauretanien, Mauritius, Mozambique, Namibia, Niger, Nigeria, Rwanda, 
DA 12   DA Asien15 
 17 47 315 155 136 80 371 0,492  0,432  0,254  1,178  
Oceanien16 
 4 14 35 8 8 3 19 0,229  0,229  0,086  0,543  
Gennemsnit/alle stater  0,342 0,336 0,176 0,854 
 
    
0.00 0.50 1.00 1.50 2.00 2.50 3.00 3.50 
2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 AFR 
AS 
SNG 
Europa (ECAC)
EU 
LAC 
MENA 
NA 
OC 
De fem års udvikling viser, at det gennemsnitlig e antal konstateringer (pr. inspektion) er 
faldet for næsten alle geografiske regioner.  
Af denne tabel fremgår det, at: 
– Operatører fra stater i EU, ECAC og Oceanien ha r færre konstateringer pr. 
inspektion end gennemsnittet.  
– Forholdstallet Konstateringer/Inspektione r viser den største forbedring for den 
afrikanske region, selvom dette til dels skyldes det meget høje antal inspektioner 
(163) af det angolanske luftfartsselskab  TAAG. Disse inspektioner blev pålagt 
efter, at dette luftfartsselskab de lvist fik ophævet restriktionerne, jf. 
fællesskabslisten over luftfartssels kaber, som ikke må beflyve EU.  
                                                                                                                                                         
São Tomé og Principe, Senegal, Seychellerne, Sierra Leone, Somalia, Sydafrika, Swaziland, Tchad, 
Togo, Tanzania, Uganda, Zambia, Zimbabwe og Ækvatorialguinea. 
15 Asien (AS) - Afghanistan, Bangladesh, Bhutan, Brunei, Cambodja, Hong Kong (Det Særlige 
Administrative Område), Indien, Indonesien, Japa n, Kina, Laos, Malaysia, Maldiverne, Mongoliet, 
Myanmar, Nepal, Pakistan, Filippinerne, Nordkorea, Singapore, Sri Lanka, Sydkorea, Taiwan, Thailand, Timor-Leste og Vietnam. 
16 Oceanien (OC) - Australien, Fiji, Kiribati, Marshalløerne, Mikronesie n, Nauru, New Zealand, Palau, 
Papua New Guinea, Samoa, Salomonøerne, Tonga, Tuvalu og Vanuatu. 
DA 13   DA 4.5. Fordeling på ICAO-regioner 
    Antal konstateringer (F)  Forholdstal for kons tateringer (Fkat./I)  
Region  Antal 
inspice-
rede stater  Antal 
inspicerede 
operatørerInspekt. 
(I) Kat.  
1 
(mindre)Kat. 2 
(mere bet.)  Kat. 3 
(alvorlige) I alt F 
kat.1/I F 
kat.2/I F 
kat.3/I F i alt/I
APAC17 
 19 58 311 148 125 78 351 0,476  0,402  0,251  1,129  
ESAF18 
 10 19 312 75 82 36 193 0,240  0,263  0,115  0,619  
EUR19 
 56 784 8 957  2,931  2 833  1,428  7,192  0,327  0,316  0,159  0,803  
MID20 
 18 85 953 334 418 221 973 0,350  0,439  0,232  1,021  
NACC21 
 10 127 652 288 178 144 610 0,442  0,273  0,221  0,936  
SAM22 
 9 20 66 39 58 23 120 0,591  0,879  0,348  1,818  
WACAF23 
 12 21 98 65 122 62 249 0,663  1,245  0,633  2,541  
Alle stater  134 1 114  11 349  3 880  3 816  1 992  9 688  0,342  0,336  0,176  0,854  
                                                 
17 APAC - ICAO-regionen i Asien og Stillehavsområdet: Australien, Bangladesh, Bhutan, Brunei 
Darussalam, Cambodja, Kina (inkl. Hong Kong  og Macao), Cookøerne, Den Demokratiske 
Folkerepublik Korea, Fiji, Indien, Indonesien, Japan, Kiribati, Den Demokratiske Folkerepublik Laos, Malaysia, Maldiverne, Marshalløerne, Mikronesien, Mo ngoliet, Myanmar, Nauru, Nepal, New Zealand, 
Palau, Papua New Guinea, Filippinerne, Republikken Korea, Samoa, Singapore, Salomonøerne, Sri 
Lanka, Thailand, Tonga, Vanuatu og Vietnam. 
18 ESAF - ICAO-regionen i det østlige og sydlige Af rika: Angola, Botswana, Burundi, Comorerne, 
Djibouti, Eritrea, Etiopien, Kenya, Lesotho, Mada gaskar, Malawi, Mauritius, Mozambique, Namibia, 
Rwanda, Seychellerne, Somalia, Sydafrika, Swaziland, Uganda, Den Forenede Republik Tanzania, Zambia og Zimbabwe. 
19 EUR - ICAO-regionen i Europa og det nordatlantiske område: Albanien, Algeriet, Andorra, Armenien, 
Østrig, Aserbajdsjan, Belarus, Belgien, Bosnien-Hercegovina, Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Danmark, Det Forenede Kongerige (bortset fra Caymanøerne, Bermuda), Estland, Finland, Frankrig, 
Georgien, Grækenland, Island, Irland, Italien, Kasakhstan, Kirgisistan, Kroatien, Letland, Litauen, 
Luxembourg, Malta, Monaco, Montenegro, Marokko, Nederlandene (bortset fra de nederlandske 
Antiller), Norge, Polen, Portugal, Republikken Mo ldova, Rumænien, Den Russiske Føderation, San 
Marino, Schweiz, Serbien, Slovakiet, Slovenien, Spanien, Sverige, Tadsjikistan, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Tunesien, Turkmenistan, Tyrkiet, Tyskland, Ukraine, Ungarn og 
Usbekistan. 
20 MID - ICAO-regionen i Mellemøsten: Afghanistan, Bahrain, Cypern, Egypten, Iran, Irak, Israel, 
Jordan, Kuwait, Libanon, Den Folkesocialistiske Libyske Arabiske Jamahiriya, Oman, Pakistan, Qatar, 
Saudi-Arabien, Sudan, Den Syriske Arabiske Republik, De Forenede Arabiske Emirater og Yemen. 
21 NACC - ICAO-regionen i Nordamerika, Mellemamerika og Caribien: Antigua og Barbuda, Bahamas, 
Barbados, Belize, Canada, Costa Rica, Cuba, Den Dominikanske Republik, El Salvador, Grenada, 
Guatemala, Haiti, Honduras, Jamaica, Mexico, Nica ragua, Saint Kitts og Nevis, Saint Lucia, Saint 
Vincent og Grenadinerne, Trinidad og Tobago og USA. 
22 SAM - ICAO-regionen i Sydamerika: Argentina, Bo livia, Brasilien, Chile, Colombia, Ecuador, Guyana, 
Panama, Paraguay, Peru, Surinam, Uruguay og Venezuela. 
23 WACAF - ICAO-regionen i det vestlige og centrale  Afrika: Benin, Burkina Faso, Cameroun, Den 
Centralafrikanske Republik, Congo, Cote d’Ivoire, Den Demokratiske Republik Congo, Gabon, 
Gambia, Ghana, Guinea, Guinea-Bissa u, Kap Verde, Liberia, Mali, Mauretanien, Niger, Nigeria, São 
Tomé og Principe, Senegal, Sierra Leone, Tchad, Togo og Ækvatorialguinea. 
DA 14   DA Af denne tabel fremgår det, at: 
– Operatører fra stater tilhørende EUR ha r færre konstateringer pr. inspektion end 
gennemsnittet. 
– Operatører fra stater tilhørende MID,  SAM, WACAF, NACC, APAC og ESAF 
har flere konstateringer pr. inspektion end gennemsnittet. 
    
Gns. antal konstateringer pr. ICAO-r egion — udviklingen i de seneste 5 å r
0,00 0,50 1,00 1,50 2,00 2,50 3,00 3,50 4,00 
2005 2006 2007 2008 2009APAC
ESAF 
EUR/NAT  
MID 
NACC  
SAM
WACAF
Forholdstallet Konstateringer/ Inspektioner udvikles gunstigt for alle re gioner. ESAF-regioner 
har tilsyneladende opnået den største forbedring, men dette skyldes, at mere end halvdelen af 
inspektionerne af operatører fra denne region bl ev udført hos det angolanske luftfartsselskab 
TAAG (163 inspektioner). I 2007 var TAAG opført på fællesskabslisten over luftfarts-
selskaber med driftsforbud. I 2009 fik TAAG tillad else til i et begrænset omfang at genoptage 
beflyvningen af Den Europæiske  Union (med specifikke luft fartøjer og kun til Lissabon i 
Portugal) på den betingelse, at hver flyvning bør inspiceres af de portugisiske myndigheder.  
Sammenligning af EU, ECAC og resten af verden  
    Antal konstateringer (F)  Forholdstal for kons tateringer (Fkat./I)  
Region  Antal 
inspice-
rede stater  Antal 
inspicerede 
operatører  Inspekt. 
(I) Kat. 1
(mindre)  Kat. 2
(mere bet.)  Kat. 3
(alvorlige)I alt F 
kat.1/I F 
kat.2/I F 
kat.3/I F i alt/I
EU 27 528 5 917  1 603  1 562  845 4 010  0,271  0,264  0,143  0,678  
Resten af 
EUROPA 
(ECAC-stater 
uden for 
EU) 16 149 1,653  599 611 219 1 429  0,362  0,370  0,132  0,864  
EUROPA 
(ECAC)  43 677 7 570  2 202  2 173  1 064  5 439  0,291  0,287  0,141  0,718  
Stater 
uden for EU 107 586 5 432  2 277  2 254  1 147  5 678  0,419  0,415  0,211  1,045  
DA 15   DA Alle 
stater 134 1 114  11 349  3 880  3 816  1,992  9,688  0,342  0,336  0,176  0,854  
4.6. Konstateringer ved inspektionerne vedr. punkter på tjeklisten 
Tillæg F til Kommissionens arbejdsdokument i ndeholder resultaterne for hvert af de 
inspicerede inspektionspunkter (I II). Følgende angive s: antal gange et in spektionspunkt blev 
kontrolleret, antallet af konstateri nger og forholdstallet F/III. 
4.7. Top 3 over mere betydelige og alvorlige kons tateringer vedr. tjeklistens punkter 
Tjeklisten til inspekti on består af fire hoveddele. Del A om handler punkter, som inspiceres i 
luftfartøjets cockpit. Tjeklistens del B omhandl er punkter, der skal kontrolleres i (passager) 
kabinen, hovedsagelig sikkerhed sudstyr. Del C vedrører luft fartøjets generelle tekniske 
tilstand, som verificeres med et ”walk around ch eck”. Tjeklistens punkter i del D omhandler 
luftfartøjets lastrum og de n transporterede fragt. 
Eventuelle generelle konstateri nger, der ikke hører under del A, B, C eller D, kan indgives 
i tjeklistens del E (generelt). 
I vurderingen af konstateringer ved en SAFA-i nspektion tillægges konstateringer i kategori 2 
(mere betydelige) og kategori 3 (alvorlige) den største bety dning med hensyn til behovet for 
udbedring. Top 3 over konstateringer i kategori 2 og 3 for hver del af tjeklisten i forhold til 
antallet af inspektioner findes i tabeller ne under tillæg D og E til Kommissionens 
arbejdsdokument. 
5. FORANSTALTNINGER  SOM  OPFØLGNING  PÅ RAMPEINSPEKTIONER 
Alt efter konstateringernes kategori, antal og ar t kan der træffes forskellige foranstaltninger. 
Hvis konstateringerne indebærer, at sikkerheden for luftfartøjet  og personer, som befinder sig 
heri, er bragt i fare, stilles der krav om ko rrigerende handlinger. Luftfartøjets kaptajn vil 
normalt blive anmodet om at afhjælpe alvorlig e mangler, som han er blevet gjort opmærksom 
på. I sjældne tilfælde, hvor inspektørerne har gr und til at antage, at luftfartøjets kaptajn ikke 
har til hensigt at træffe de nødvendige foransta ltninger med hensyn til de mangler, som han er 
blevet gjort opmærksom på, udsteder de et formelt startforbud for luftfartøjet. 
Inspektionsstatens formelle udste delse af et startforbud er ensb etydende med, at luftfartøjet 
ikke kan genoptage flyvningen, før der er foretaget passende korrigerende handlinger. 
En anden type foranstaltning kaldes ”korrigerende handlinger før udstedelse af flyvetilladelse 
– corrective actions before flight authorised ”. Inden luftfartøjet tillades at genoptage 
flyvningen, er korrigerende handlinger påkræv et for at udbedre de påpegede mangler. 
I andre tilfælde kan luftfartøjet fortsætte flyvningen med driftsmæssige begrænsninger. Et 
eksempel på en sådan begrænsning kunne være  tilfælde, hvor der er konstateret en mangel 
angående passagerers sæder. Luftfartøjet  kan operere på den betingelse, at de 
mangelbehæftede sæder ikke benyttes af passagerer. 
Det er normal praksis, at kaptajnen på det luft fartøj, som netop er inspiceret, orienteres om 
konstateringerne. Desuden meddeles konstateri nger i kategori 2 og kategori 3 til den 
DA 16   DA kompetente luftfartsmyndighed og operatørens hjemsted sammen med en anmodning om at 
træffe egnede foranstaltninge r for at undgå en gentagelse. 
For bedst muligt at opfylde EU-SAFA-program mets målsætninger er det bydende nødvendigt 
med et nært samarbejde mellem de civile luftfa rtsmyndigheder i alle de stater, hvis operatører 
og luftfartøjer er underkastet  SAFA-inspektioner. Som en del af deres ansvar for 
sikkerhedstilsynet med deres na tionale operatører i henhold til de relevante internationale 
sikkerhedsstandarder anmodes disse civile lu ftfartsmyndigheder om at sikre en korrekt 
gennemførelse af de korrigerende handlinge r, så de rapporterede  SAFA-konstateringer 
afhjælpes.  
I nogle tilfælde, når konstateringerne vedrørende  et luftfartøj anses for væsentlige, kan de 
enkelte stater, der delt ager i SAFA, beslutte at tilbagekal de dette luftfartøjs indflyvnings-
tilladelse. Dette indebærer, at dette specifikke luft fartøj ikke længere har tilladelse til at lande 
i denne stats lufthavne eller flyve i statens luftrum. Et sådant forbud kan ophæves, når 
luftfartøjets operatør beviser, at  problemerne er løst på korre kt vis. Følgerne af sådanne 
tilbagekaldelser af tilladelser til at flyve i en stat kan derfor være og er normalt af midlertidig 
karakter. 
Hvad angår sådanne forbud og den efterfølgende ophæ velse, skal de stater, der både deltager i 
SAFA og tilhører Den Europæiske Union, handle  i overensstemmelse med bestemmelserne i 
forordning (EF) nr. 2111/2005 om opstilling af en  fællesskabsliste over luftfartsselskaber med 
driftsforbud i Fællesskabet.  
Antal inspektioner  11 349  
Antal konstateringer  9 688 
Information af myndigheden 
& operatøren  3 328 
Begrænsning af 
luftfartsoperationer  95 
Korrigerende handlinger før 
tilladelse til at flyve  1 358 
Udstedelse af startforbud for 
et luftfartøj  10 TRUFNE 
FORANSTALTNINGER  
Umiddelbart driftsforbud  1* 
* omfatter ikke forbud/driftsmæssige begrænsninger, som EU har pålagt i medfør af forordning (EF) nr. 
2111/2005. 
I henhold til kravene i Kommissi onens direktiv 2008/49/EF sender de stater, som deltager i 
SAFA, en månedlig rapport til EA SA om status over de opfølgningsforanstaltninger, som de 
har truffet. Disse oplysninger indikerer, om operatø rerne formår og er indstillet på at afhjælpe 
de konstateringer, som påpeges i forbindelse med SAFA-inspektioner. 
DA 17   DA 6. KONKLUSION 
Et rekordstort antal inspektioner blev udf ørt i 2009, og sammenlignet med tidligere år 
dækkede de et stort antal opera tører. Derfor er programmet bl evet et endnu bedre redskab til 
at udpege potentielle negative udviklingstendenser  mht. sikkerheden verden over, samtidig 
med at der i real tid bidrages til, at de inspicerede luftfart øjer opererer på sikker vis. 
I 2009 blev der gjort en indsats for at forbed re EU-SAFA-programmet bl.a. ved at udstede 
vejledninger, udføre kvalitets kontrolanalyser af  SAFA-rapporter elle r iværksætte et 
standardiseringsprogram, hvis endelige mål går ud på at sikre, at al le SAFA-inspektioner 
udføres på en standardis eret måde i alle lande.