BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

1.1.Forslagets begrundelse og formål

Lissabonaftalen af 1958 om beskyttelse af oprindelsesbetegnelser og den internationale registrering heraf er en traktat, som forvaltes af Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret (WIPO). Den kan tiltrædes af parterne i Pariserkonventionen om beskyttelse af industriel ejendomsret. De kontraherende parter er forpligtet til på deres områder at beskytte de oprindelsesbetegnelser for varer fra andre kontraherende parter, som er anerkendt og beskyttet i denne henseende i deres oprindelsesland og registreret hos WIPO's Internationale Bureau, medmindre de inden 1 år efter registreringsanmodningen erklærer, at de ikke kan påtage sig beskyttelsen.

Lissabonaftalen blev taget op til revision fra 2009 til 2015. Formålet var i) at forbedre den nuværende ramme, ii) medtage bestemmelser, der præciserer, at Lissabonordningen også finder anvendelse på geografiske betegnelser, og iii) medtage muligheden for tiltrædelse af mellemstatslige organisationer såsom EU.

Den 7. maj 2015 vedtog Rådet en afgørelse om bemyndigelse af Europa-Kommissionen til at deltage i WIPO's diplomatiske konference, der blev afholdt den 11.-21. maj 2015 i Genève. På konferencen vedtog man den 20. maj 2015 Genèveaftalen om Lissabonaftalen vedrørende oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser (i det følgende benævnt "Genèveaftalen"). Under henvisning til Den Europæiske Unions Domstols dom af 25. oktober 2017 i sag C-389/15 blev denne afgørelse erstattet af Rådets afgørelse (EU) 2018/416 af 5. marts 2018. Den gav bemyndigelse til at indlede forhandlinger om en revideret Lissabonaftale om oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser.

Den 26. november 2019 tiltrådte Den Europæiske Union Genèveaftalen, idet tiltrædelsen trådte i kraft den 26. februar 2020. Selve Genèveaftalen trådte i kraft den 26. februar 2020.

Visse centrale bestemmelser om EU's tiltrædelse af Genèveaftalen er fastsat i Rådets afgørelse (EU) 2019/1754. Navnlig hedder det i artikel 4, stk. 1, at "Kommissionen udpeges som den kompetente myndighed, der er omhandlet i Genèveaftalens artikel 3, med ansvar for forvaltningen af Genèveaftalen på Unionens område og for kommunikationen med Det Internationale Bureau under WIPO i henhold til Genèveaftalen og de fælles gennemførelsesforskrifter i henhold til Lissabonaftalen og Genèveaftalen om Lissabonaftalen".

Den 13. april 2022 vedtog Kommissionen et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse af geografiske betegnelser for håndværks- og industriprodukter og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1001 og (EU) 2019/1753 og Rådets afgørelse (EU) 2019/1754 (COM(2022) 174 final —i det følgende benævnt "forordningsforslaget").

Artikel 59 i forordningsforslaget har til formål at ændre Rådets afgørelse (EU) 2019/1754. Ændringen har til formål at etablere Det Europæiske Kontor for Intellektuel Ejendomsret (EUIPO) som den kompetente myndighed i henhold til Genèveaftalen om WIPO's Lissabonaftale for så vidt angår geografiske betegnelser for håndværks- og industriprodukter. Dette har ingen indflydelse på, at Kommissionen er den kompetente myndighed i henhold til Genèveaftalen for så vidt angår landbrugsprodukter og fødevarer, der er beskyttet af EU's ordninger for geografiske betegnelser. På samme måde indfører artikel 60 i forordningsforslaget ændringer af forordning (EU) 2019/1753 om Unionens indsats efter tiltrædelsen af Genèveaftalen. I denne forbindelse og i overensstemmelse med de foreslåede ændringer i artikel 59 foreslås det i artikel 60 at ændre forordning 2019/1753, således at EUIPO anerkendes som den kompetente myndighed i henhold til Genèveaftalen for så vidt angår internationale registreringer vedrørende geografiske betegnelser for håndværks- og industriprodukter.

Under forhandlingerne i Rådet opstod der imidlertid proceduremæssige betænkeligheder med hensyn til artikel 59 i forordningsforslaget. Formålet med artikel 59 er at ændre Rådets afgørelse (EU) 2019/1754, der er baseret på artikel 207 og 218, stk. 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), og som derfor har en anden vedtagelsesprocedure som fastsat i TEUF end den, der gælder for Kommissionens forslag om beskyttelse af geografiske betegnelser for håndværks- og industriprodukter, der er baseret på artikel 118, stk. 1, og artikel 207, stk. 2, i TEUF. I den forbindelse forekommer det mere hensigtsmæssigt at foretage en sådan ændring ved hjælp af et selvstændigt forslag fra Kommissionen til Rådets afgørelse om ændring af Rådets afgørelse 2019/1754 i stedet for at medtage en sådan ændring som en artikel i Kommissionens forordningsforslag.

Dette forslag fra Kommissionen til Rådets afgørelse har derfor til formål at ændre artikel 4, stk. 1, i Rådets afgørelse (EU) 2019/1754 med henblik at etablere EUIPO som den kompetente myndighed i henhold til Genèveaftalen for så vidt angår geografiske betegnelser for håndværks- og industriprodukter.

Dette forslag erstatter artikel 59 i forslaget til forordning om beskyttelse af geografiske betegnelser for håndværks- og industriprodukter.

1.2.Sammenhæng med de gældende regler på samme område

Forslaget etablerer forbindelsen mellem EU's ordning for beskyttelse af geografiske betegnelser for håndværks- og industriprodukter og Lissabonsystemet for international registrering af oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser. Det gør det, ved at der foreslås en ændring af Rådets afgørelse (EU) 2019/1754.

1.3.Sammenhæng med Unionens politik på andre områder

EU's medlemskab af Genèveaftalen er i overensstemmelse med EU's generelle politik om at fremme og forbedre beskyttelsen af geografiske betegnelser gennem bilaterale, regionale og multilaterale aftaler.

2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET

2.1.Retsgrundlag