DA Den Europæiske Unions Tidende C 44/16

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om den fremtidige udvikling i sektoren for personrelaterede tjenesteydelser på social-, sundheds- og uddannelsesområdet i Den Europæiske Union: tendenser og konsekvenser (initiativudtalelse)

2013/C 44/03

Ordfører: Antonello PEZZINI

Medordfører: Dirk JARRÉ

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 19. januar 2012 i henhold til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, at udarbejde en initiativudtalelse om:

»Den fremtidige udvikling i sektoren for personrelaterede tjenesteydelser på social-, sundheds- og uddannelsesområdet i Den Europæiske Union: tendenser og konsekvenser«.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Rådgivende Kommission for Industrielle Ændringer (CCMI), som vedtog sin udtalelse den 8. november 2012.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 485. plenarforsamling den 12.-13. december 2012, mødet den 13. december, følgende udtalelse med 159 stemmer for, 3 imod og 11 hverken for eller imod:

1. Konklusioner og anbefalinger

1.1 Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) mener, at de personrelaterede tjenesteydelser på social-, sundheds- og uddannelsesområdet i Europa er et vigtigt centralt element i den europæiske socialmodel. Disse tjenester, som er indbyrdes forbundne og forstærker hinandens effektivitet, udgør tilsammen en »gylden trekant«, der har stor betydning for samfundets funktion og kvalitet.

1.2 Det er udvalgets opfattelse, at disse tjenesteydelser har en central funktion både for integrationen af den enkelte borger i samfundet og bevarelsen af den sociale samhørighed. Derved sikrer de en effektiv demokratisk deltagelse og social retfærdighed. Tilsvarende har de stor betydning for opfyldelsen af Europa 2020-strategiens målsætninger om bæredygtighed, intelligent jobskabelse og styrkelse af den økonomiske og sociale samhørighed i EU.

1.3 EØSU mener, at der bør tages mere hensyn til den kendsgerning, at befolkningen aldres, og efterspørgslen på sundhedsydelser stiger i takt med, at færre og færre familier har mulighed for at yde denne omsorg – bl.a. pga. kvinders stigende deltagelse på arbejdsmarkedet. Derfor bør der fokuseres mere på vigtigheden af en bedre planlægning og styring, når det gælder plejepersonalets kvalifikationer og uddannelse på den ene side og prioritering af budgetbevillingerne på den anden.

1.4 EØSU er bevidst om medlemsstaternes kompetence på dette område og de nationale, regionale og lokale myndigheders skønsbeføjelser i leveringen af disse tjenesteydelser. EØSU gør dog samtidig opmærksom på, at EU og medlemsstaterne også har et stort fælles ansvar på dette område, og understreger, at Lissabontraktatens protokol om tjenesteydelser af almen interesse, der er vedlagt som bilag til traktaten, har indført en vigtig innovation i den henseende. Derfor er det efter EØSU's mening nødvendigt, at medlemsstaterne indleder et harmoniseringssamarbejde med henblik på at overvinde de eksisterende uligheder og sikre den grundlæggende fri etableringsret (under overholdelse af som minimum de lovbestemte og overenskomstmæssige arbejdsmarkedsstandarder i modtagelseslandet) og frihed til at levere tjenesteydelser.

1.5 I lyset af sektorens betydning for EU's samlede bruttonationalprodukt og de vigtige muligheder, den giver for beskæftigelse, nye arbejdspladser og virksomheder, samt dens evne til at levere innovative kvalitetsløsninger som svar på det europæiske samfunds strukturelle ændringer og behov samt Lissabontraktatens målsætninger på området, anmoder EØSU Kommissionen, Rådet og Europa-Parlamentet om at: — lancere en konkret europæisk strategi for innovative og intelligente tjenesteydelser på social- og sundhedsområdet i Europa med fokus på optimering af de menneskelige ressourcer, deres løbende uddannelse, opstilling af kvalitetsprincipper, indførelse af passende teknologier til støtte for tjenestemodtagere og -udbydere, udvikling af et europæisk rum for integrerede tjenesteydelser samt støtteforanstaltninger; — fremme en mere effektiv udnyttelse af de finansielle og menneskelige ressourcer; effektiv forvaltning gennem overenskomstforhandlinger; passende inddragelse af den private og frivillige sektor og omhyggelig vurdering af tjenesteydelsernes effektivitet og omkostningseffektivitet; og opfordrer især Kommissionen til at — etablere en fælles ramme for personrelaterede tjenesteydelser med rammebestemmelser og kvalitetsprincipper samt klart definerede krav til læseplaner med henblik på at gøre reel faglig mobilitet mulig på europæisk plan.

1.6 EU bør på koordineret vis afsætte en del af midlerne fra de forskellige strukturfonde til udvikling af mangelfulde sociale infrastrukturer og sundhedstjenesteydelser og til lokale beskæftigelsesinitiativer i sektoren. Især bør der oprettes en budgetpost for støtte til landdistrikter. Det samme gælder Horisont 2020- og Kultur-programmet og efteruddannelsesforanstaltninger i relation til de nye teknologier, der anvendes på social- og sundhedsområdet. Ydermere bør forskningen i optimering af tjenesteydelsernes effektivitet samt dokumentation og udveksling af gode erfaringer fremmes.

1.7 EØSU anser det for vigtigt at etablere en konstruktiv og velstruktureret social dialog på alle niveauer (lokalt, nationalt og europæisk) for sektoren for personrelaterede tjenesteydelser. En sådan social dialog bør spille en afgørende rolle med henblik på at: — bidrage til analysen af sektorens økonomiske og sociale udfordringer; — undersøge, hvilke muligheder der er for udvikling af sektoren; — udforme projekter med det mål at harmonisere lovgivningen for sektoren i opadgående retning; — bekæmpe sort arbejde; — forbedre professionalismen i sektoren og arbejdstagernes karrieremuligheder; — forbedre arbejdsvilkårene og lønnen for arbejdstagerne i sektoren; — forbedre sektorens attraktivitet og image og — overvåge anvendelsen af kollektive overenskomster og af lovgivningen. Kommissionen og medlemsstaterne bør konkret og aktivt støtte iværksættelsen og udviklingen af en sådan social dialog og tilrettelæggelsen af arbejdet i den forbindelse. Til en begyndelse kunne denne støtte tage form af studier over sektoren og konferencer på europæisk plan for sektorens arbejdsmarkedsparter.

2. Indledning

2.1 Formålet med udtalelsen er at undersøge, hvilke ændringer der er ved at ske i de nuværende tendenser, og den fremtidige udvikling på området for personrelaterede sociale og sundhedsmæssige ydelser og dertil knyttede uddannelsestjenester og især, hvilke nye muligheder for beskæftigelse af høj kvalitet denne sektor kan frembringe.

2.2 De sociale og sundhedsmæssige tjenesteydelser er rettet mod den enkelte borger og dennes grundlæggende behov. Sektoren spænder over flere forskellige områder: fra medicinske og psykosociale behandlingscentre til institutioner, som yder sociale og sundhedsmæssige tjenester, hjemmehjælp, samt plejehjem og centre til pleje af psykisk syge, børn, ældre og handicappede.

2.3 Et andet særtræk ved sektoren er den betydelige indvandring fra lande uden for EU samt en kraftig tendens til sort arbejde med de dertilhørende alvorlige følger for den enkelte og samfundet som helhed.

2.4 Med denne udtalelse ønsker EØSU at bidrage til kortlæggelsen af den merværdi, som de personrelaterede tjenester kan tilføre Europa 2020-strategien. Målet er at identificere behovene for kvalificeret personale og nye erhvervsprofiler med henblik på at skabe innovative sociale muligheder, flere og bedre arbejdspladser og større velfærd for alle borgere takket være bedre integration og større social samhørighed.

2.5 De personrelaterede tjenesteydelser på social-, sundheds- og uddannelsesområdet i Europa er et vigtigt centralt element i den europæiske socialmodel. Disse tjenester, som er indbyrdes forbundne og forstærker hinandens effektivt, udgør tilsammen en »gylden trekant«, der har stor betydning for samfundets funktion og kvalitet.

2.6 EØSU støtter konceptet med den »gyldne trekant« bestående af integrerede tjenester, der sigter på kvalitetsuddannelse, effektiv sundhedspleje og fuld social integration og på at opnå, at disse tre tjenesteydelser er så effektive som overhovedet muligt i forhold til følgende kriterier: tilgængelighed, adgang for alle, vægt på den enkelte, universalitet, kontinuitet og høj kvalitet med et klart fokus på resultater, respekt for grundlæggende rettigheder, deltagelse og partnerskab, integreret forvaltning, investeringer i menneskelig kapital og sociale infrastrukturer, høje præstationsniveauer, kvalificerede job og gode arbejdsvilkår, karriereudvikling, solidaritet og social samhørighed.

2.7 På baggrund af netop disse kendetegn mener EØSU, at der bør tages et særligt hensyn til den gyldne trekant af professionaliserede personrelaterede tjenesteydelser med henblik på at opfylde Europa 2020-strategiens målsætninger for bæredygtighed, økonomisk og beskæftigelsesmæssig udvikling samt økonomisk og social samhørighed i EU.

2.8 Udtalelsen gør brug af adskillige informationskilder: fra generelle undersøgelser til konkrete virksomhedsanalyser. Det bemærkes, at EØSU i tidligere udtalelser (1) allerede har behandlet demografiske tendenser og aktiv aldring samt konsekvenserne af en aldrende befolkning for sundheds- og velfærdssystemerne. Desuden er EØSU selv i færd med at opstille en køreplan for en række initiativer vedrørende problemer med aldring i det europæiske samfund (inden for rammerne af det ottende rammeprogram for forskning og udvikling) og vedrørende ældres deltagelse i samfundslivet (2).

2.9 Udtalelsen behandler kun de personrelaterede uddannelsesmæssige tjenester i det omfang, de har relevans for leveringen af tidssvarende sociale og sundhedsmæssige tjenester af høj kvalitet. For flere oplysninger om tjenesteydelserne på området for uddannelse og livslang læring henvises til de mange udtalelser, som EØSU allerede har udarbejdet om emnet (3).

3. Sektorens kendetegn og fremtidsudsigter

3.1 Det fremgår af Eurostats statistikker for EU-27, at den europæiske sektor for sociale og sundhedsmæssige ydelser samt tilknyttede uddannelsesmæssige tjenester i 2009 beskæftigede flere end 21,5 mio. personer (4). I forhold til de nye medlemsstater tegner de gamle EU-lande sig for størstedelen af disse arbejdstagere, hvoraf hovedparten er kvinder, som udgør 75 % af sektorens lønmodtagere, og unge (mere end 43 % er under 40 år). Mellem 2000 og 2010 genererede sektoren mere end 4 mio. nye arbejdspladser på socialområdet og inden for sundheds- og hjemmepleje. Det står i skarp kontrast til den faldende beskæftigelse i EU i kølvandet på den økonomiske krise, hvor netop denne sektor har været i stor vækst i perioden 2008-2010 og skabt ca. 770 000 nye arbejdspladser (5).

3.2 Sundhedssektoren er en af de største industrier i EU. Den tegner sig for ca. 10 % af BNP samt for hver 10. arbejdstager, og andelen af arbejdstagere med en videregående uddannelse er desuden højere end gennemsnittet på serviceområdet (6). Beskæftigelsen i sektoren stiger i takt med befolkningens aldring (7), kvindernes stigende deltagelse på arbejdsmarkedet og den større efterspørgsel på sundhedstjenester. Der er derfor behov for flere harmoniserede definitioner og uddannelsesstandarder på EU-niveau for at fremme den geografiske mobilitet og erhvervsmæssige dynamik og derved sikre effektive og bæredygtige tjenester af høj kvalitet i hele EU.

3.3 Arbejdsstyrken er bl.a. sammensat af plejeassistenter, sygeplejersker, ungdomsrådgivere, socialarbejdere og læger. Ny forskning (8) viser, at plejepersonalet i hele sundhedssektoren har en høj arbejdsmoral og ansvarsfølelse på trods af de lave lønninger og den mangelfulde anerkendelse af deres arbejde. Nogle undersøgelser påviser desuden, at der er alvorlig mangel på personale og stadig flere vanskeligheder med at rekruttere og fastholde egnet og kvalificeret arbejdskraft.

3.4 En europæisk strategi inden for rammerne af Europa 2020-strategien (9) er nødvendig for at sikre større teknisk såvel som strukturel innovation, nedbringe omkostninger og fremme kvalitetsarbejdspladser. Strategien skal forbedre adgangen til sundhedspleje, især i dårligt stillede områder og på medicinske områder, der lider under personalemangel på landsplan, ved hjælp af europæiske netværk for sundhedscentre af høj kvalitet med kvalificeret og særligt motiveret personale, som stilles til rådighed for alle EU-borgere.

3.5 Lønningerne i sektoren er generelt lavere end landsgennemsnittet for tilsvarende arbejdsopgaver, og kvinder – som udgør langt størstedelen af arbejdskraften og ofte har indvandrerbaggrund – bliver som regel underbetalt (10) og i vid udstrækning overset og har usikre ansættelsesforhold, også selvom de er velkvalificerede. Dette fremgår af de seneste undersøgelser i delsektorer (11) såsom sundhedspleje, børnepasning, ældrepleje og andre former for støtte til personer med plejebehov.

3.6 Sektoren adskiller sig fra andre på følgende punkter (12): — den gennemsnitlige ugentlige arbejdstid er kortere end i andre brancher, mens skiftearbejde, natarbejde, deltid og tidsbegrænsede kontrakter er mere udbredt end i økonomien som helhed; — efterspørgslen stiger efter en overordnet tjeneste, der kombinerer alle lægelige aspekter og færdigheder med de særlige kendetegn for social omsorg; — erhvervs- og sproguddannelse samt livslang læring har stor betydning for den stigende brug af it-værktøjer i den primære pleje, telemedicin og telediagnose; — infrastrukturer for de tre typer tjenesteydelser skal være bedre og mere koordinerede samt tilgængelige for alle gennem dertil egnede instrumenter (og lokale referencestrukturer?).

3.7 Som tidligere bemærket for de personrelaterede tjenesteydelser er det også vigtigt at »være opmærksom på de særlige kendetegn for mindre operatører, der leverer tjenester af almen økonomisk interesse, sociale ydelser og ikke-kommercielle tjenester. Der skal tages større hensyn til disses særtræk og specifikke bidrag til den almene interesse« (13) i den sociale dialog med arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet generelt.

3.8 Situationen er især alvorlig i landdistrikter og andre dårligt stillede områder, hvor manglen på sociale samt sundheds- og uddannelsesmæssige infrastrukturer ofte indebærer, at den kvalificerede arbejdskraft udvandrer, hvilket påvirker oprettelsen og etableringen af virksomheder og udviklingen af disse områder. Man skal derfor søge en mere afbalanceret regional udvikling og fremme større territorial samhørighed, især i den del af sektoren for de personrelaterede tjenesteydelser på det sociale samt sundheds- og uddannelsesmæssige område, der er møntet på børn og spædbørn (14).

3.9 For at integrere de vandrende arbejdstagere på bedre vis skal der opstilles finansielle og organisationsrelaterede støtteforanstaltninger, der sigter mod sprogundervisning, en forbedring af fagets image, modtagelse og husning samt uddannelse i plejepraksis. Der bør samtidig tages højde for den efterfølgende reintegrering i hjemlandet for at undgå hjerneflugt på sundhedsområdet (15).

3.10 Investeringsomkostningerne i sektoren er derfor ganske høje og ofte kontroversielle set ud fra et bæredygtighedskriterium, idet den finansielle krise har gjort det nødvendigt at forbedre omkostningseffektiviteten for de sociale og sundhedsmæssige tjenesteydelser. Medlemsstaterne er således under pres for at finde den rette balance mellem levering af sundhedsmæssige ydelser til alle og overholdelse af de budgetmæssige begrænsninger. Ser man på de opnåede resultater, står det imidlertid klart, at investeringerne i denne sektor er yderst produktive og nyttige: arbejdsstyrken er sundere, bedre integreret, mere kvalificeret, bedre motiveret og også mere stabil.

3.11 Lissabontraktatens protokol om tjenesteydelser af almen interesse, der er vedlagt som bilag til traktaten, har desuden indført vigtig innovation i den henseende, »eftersom den dækker alle tjenesteydelser af almen interesse og for første gang i en traktat indfører betegnelsen »ikke-økonomiske tjenesteydelser af almen interesse« over for »tjenesteydelser af almen økonomisk interesse«« (16). De personrelaterede tjenesteydelser har unægtelig både en »økonomisk« såvel som en »ikke-økonomisk« karakter. De er af almen økonomisk interesse, da de er vigtige for, at alle industri- og servicesektorer er velfungerende, mens deres ikke-økonomiske aspekt har betydning for integrationen af alle borgere og den sociale samhørighed i samfundet.

3.12 Protokollen er ifølge EØSU »ikke blot en erklæring om fortolkning af traktaterne og Unionens fælles værdier, hvad angår tjenesteydelser af almen interesse, men skal ses som en brugsanvisning for Unionen og medlemsstaterne. Den placerer konsekvent brugerne og opfyldelsen af deres behov, præferencer og rettigheder i centrum for bestemmelserne og fastholder fælles principper om et højt niveau med hensyn til kvalitet, sikkerhed og tilgængelighed, lige behandling og fremme af universel adgang« (17).

3.13 Frem for alt er det vigtigt at give sektoren en stærk europæisk dimension ved hjælp af en harmoniseret EU-ramme og en europæisk strategi for strukturelle foranstaltninger, selvom udvalget allerede har fremhævet »de nationale, regionale og lokale myndigheders vigtige rolle og vide skønsbeføjelser med hensyn til at levere, udlægge og tilrettelægge tjenesteydelser af almen økonomisk interesse så tæt på brugernes behov som muligt« (18).

4. På ved mod en europæisk strategi for innovative og intelligente tjenester på det sociale og sundhedsmæssige område

4.1 EØSU mener, at det er vigtigt at udvikle en europæisk strategi til imødegåelse og styring af de ændringer, der i øjeblikket finder sted i det europæiske samfund og dets økonomiske og sociale model. Det forudsætter, at der fastlægges strategiske prioriteringer for den europæiske sektor for personrelaterede tjenesteydelser på det sociale samt sundheds- og uddannelsesmæssige område. De omfatter: — menneskelige ressourcer og deres uddannelse og information; — passende teknologier; — et europæisk rum for integrerede tjenesteydelser; — bedre betingelser for mobilitet og udveksling; — accept af de europæiske kvalitetsprincipper; — fuld anerkendelse af eksamensbeviser; — forskning i at optimere tjenesteydelsernes effektivitet; — dokumentation og udveksling af positive erfaringer, og — støttepolitikker, strukturer og infrastrukturer.

4.2 De menneskelige ressourcer er den første store søjle i sektoren for personrelaterede tjenesteydelser, som det fremgår af de midler, der er afsat under Europa 2020-strategien til målet om at holde EU's borgere aktive, socialt integrerede og sunde i længere tid, hvilket i sidste ende vil have en positiv afsmitning på produktivitet og konkurrenceevne. Sektoren er blandt de første, der nævnes i Initiativet om ledende markeder i Europa, og er en integreret del af flagskibsinitiativet En dagsorden for nye kvalifikationer og job.

4.2.1 Med tanke for tjenesteydelsernes betydning bør EU's strategiske aktion vedrørende menneskelige ressourcer have fokus på: — informationssystemer om efterspurgte erhvervsprofiler og jobmuligheder; — foranstaltninger til fremme og integration af kvalifikationer; — international anerkendelse af kvalifikationer/eksamensbeviser for at lette mobilitet; — effektiv erhvervsvejledning og kommunikation, herunder især sprogtilegnelse; — uddannelse/tilegnelse af færdigheder på e-teknologiområdet; — uddannelses- og opfriskningskurser om nye teknologier og nye terapeutiske metoder; — indførelse af stabiliseringsmekanismer i sektoren, attraktive arbejdsvilkår og karrieremuligheder samt bedre balance mellem kønnene; — større faglig anerkendelse af arbejdsopgaverne i denne servicesektor; — rammeregulering og enighed om kvalitetsprincipper og deres anvendelse samt klart definerede krav til læseplaner; — indførelse af hjælpetjenester, såsom vikarordninger, uddannelse og rådgivning for at sikre høj kvalitet i den sociale økonomi og sundhedsplejen og forbedre plejepersonalets velfærd, og — udnyttelse af de værdifulde ressourcer i den frivillige sektor, som kan yde et vigtigt bidrag i forhold til kvalitet, det følelsesmæssige aspekt og de frivillige mellemmenneskelige relationer, som er uundværlige for tjenestemodtagerens psykiske og fysiske velfærd. Disse aktioner på europæisk plan bør ledsages af foranstaltninger om løbende overvågning baseret på en nøje videnskabelig vurdering.

4.3 Indførelse af passende teknologier i sektoren til støtte for tjenestemodtagere og -udbydere udgør denne strategis anden søjle: strukturel såvel som metodologisk og teknisk innovation i personrelaterede tjenesteydelser på social- og sundhedsområdet kan bidrage til at imødegå udfordringen vedrørende bæredygtighed i forbindelse med de igangværende demografiske forandringer og realiseringen af inklusiv vækst.

4.3.1 Kommunikations- og informationsteknologier bør tages i brug for at fremme autonomi og større ansvarliggørelse og en kultur med fokus på den personlige sundhed samt koordinering af de sociale og sundhedsmæssige tjenester med henblik på at udvikle stadigt mere integrerede ydelser, som sætter borgeren i centrum af et koordineret kontinuum af tjenesteydelser af høj kvalitet.

4.3.2 e-Sundhed, digitale færdigheder inden for informationsteknologi og telemedicin udgør tilsammen en vigtig søjle i innovationsprocessen inden for sundhedspleje og revalidering, da de giver patienter mulighed for at tage deres medicinske forhistorie med sig overalt og således nyde godt af en lægebehandling, der er så individuelt tilpasset som muligt (19).

4.3.3 Hvis de personrelaterede tjenesteydelser skal være effektive, må der opstilles en avanceret teknologisk platform til udveksling af succesfuld praksis mellem brugere og leverandører af langtidspleje, udveksling af retningslinjer for lokal beslutningstagning samt kvalitetsevaluering/-overvågning. Platformen skal også være et forum, hvor processerne til omsorgsplanlægning kan finjusteres med henblik på at forbedre omkostningsfordelingssystemer for sociale, sundhedsmæssige samt paramedicinske ydelser (20).

4.3.4 Gennem F&U på nationalt og europæisk niveau skal man drage størst mulig nytte af it-teknologier i de personrelaterede tjenesteydelser på det sociale, sundheds- og uddannelsesmæssige område for at fremme nye fagprofiler, der skal skræddersyes, så de passer til de forskellige behov blandt børn, handicappede, ældre og borgere med fysiske eller psykiske lidelser.

4.4 Søjle tre: muligheden for at opstille et europæisk rum for integrerede tjenesteydelser bør nøje overvejes med det formål at overvinde de eksisterende uligheder og reelt sikre den grundlæggende fri etableringsret (under overholdelse af som minimum de lovbestemte og overenskomstmæssige arbejdsmarkedsstandarder i modtagelseslandet) og frihed til at levere tjenesteydelser (især i denne sektor, som er vigtig for tjenesteydelsernes frie bevægelighed) gennem gensidig anerkendelse, administrativt samarbejde og – om nødvendigt – harmonisering med henblik på at tilvejebringe en række ansvarlige tjenesteydelser med borgeren i centrum i hele EU. EU og medlemsstaterne bør udøve deres ansvar i fællesskab for at realisere denne målsætning.

4.4.1 Udfordringen med at omdanne den europæiske økonomi til en innovativ og moderne økonomi, der bygger på en fuld gennemførelse af den fjerde frihed om tjenesteydelsernes frie bevægelighed samt udvikling af en »femte frihed«, dvs. den fulde og frie bevægelighed af viden, vil give Europa mulighed for at udnytte sit potentiale fuldt ud. I den sammenhæng skal innovationsresultaterne på social- og sundhedsområdet overvåges ved hjælp af et europæisk overvågningssystem, der opstilles med henblik herpå.

4.4.2 Der er behov for et solidarisk europæisk rum, der sikrer adgang til de basale personrelaterede kvalitetsydelser på det sociale samt sundheds- og uddannelsesmæssige område i hele EU. Med henblik herpå skal man også gennemføre »den frivillige europæiske kvalitetsramme i de enkelte medlemsstater og inden for en række sektorer« (21) og inddrage brugere i kvalitetsdefinitionen og -vurderingen.

4.4.3 Forudsætningen for et system for integrerede tjenester er, at der ud over harmoniserede kvalitetsprincipper eksisterer en gensidig anerkendelse af kvalifikationer samt kvalitetskontrol af de enkelte ydelser, og at der indledes en social dialog på forskellige niveauer og tæt på borgerne med inddragelse af alle aktører for at intensivere det gensidige samarbejde.

4.5 Støttepolitikker samt politikker for strukturer og infrastrukturer udgør den fjerde søjle i den europæiske strategi på området for personrelaterede tjenesteydelser.

4.5.1 Et nøgleelement i denne søjle er, at man på målrettet vis iværksætter EU-programmer og strukturelle foranstaltninger – sammen med foranstaltningerne under Europa 2020-strategien – med særligt fokus på Den Europæiske Socialfond, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne samt EU-programmerne Kultur og Horisont 2014/2020.

4.5.2 Man bør på EU-niveau også opstille foranstaltninger til udvikling af en EU-ramme, der skal lette og fremme gode resultater, for så vidt angår faglige kvalifikationer og tjenesternes kvalitet, dokumentation og udveksling af positive erfaringer. Rammen skal indføre standardiserede systemer til overvågning af kvalitet, kundetilfredshed og værdi for pengene. Det sker af hensyn til tjenesteudbydernes faglighed, arbejdsvilkår og karrieremuligheder såvel som med tanke for offentlige, private og socioøkonomiske virksomheder, der opererer i sektoren, og endelig med øje for tjenestemodtagerne og deres familier samt den sociale økonomi.

4.5.2.1 Den frivillige sektor spiller i den forbindelse en stor rolle og yder et bidrag af høj kvalitet til de menneskelige, sociale og følelsesmæssige aspekter, hvilket man bør støtte og fremme: Der bør være et særligt fokus på EU-foranstaltninger, der støtter udveksling af bedste praksis inden for frivilligt arbejde i sektoren for personrelaterede ydelser.

4.5.3 Der skal være fokus på betydningen af investeringer og især vægt på behovet for at diversificere den finansielle dækning (beskatning, forskellige former for bidrag til social sikring (beskyttelse), forsikring, solidaritet mellem generationerne, offentlig-private partnerskaber), eftersom størstedelen af befolkningen ikke kan dække omkostningerne til langsigtet sundhedspleje.

4.5.4 Man bør på EU-niveau afsætte en del af strukturfondsmidlerne til udvikling af mangelfulde sociale infrastrukturer, sundhedstjenester og plejeydelser og til lokale beskæftigelsesinitiativer i sektoren samt indføre en særlig budgetpost til landdistrikter og dårligt stillede områder via Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Leader-initiativet.

4.5.5 På EU-niveau bør man ligeledes revidere støtteforanstaltningerne for familiepolitikker med det mål at sikre mere fleksible aftaler på arbejdspladsen for personer, der yder pleje til familiemedlemmer.

5. Afsluttende bemærkninger

5.1 EØSU mener fuldt og fast, at »inden for bl.a. sundhedsområdet, børnepasning, ældreomsorg, bistand til handicappede og socialt boligbyggeri udgør disse tjenesteydelser et vigtigt sikkerhedsnet for borgerne og bidrager til at fremme social samhørighed« (22).

5.2 Udvalget fremhæver, at de personrelaterede tjenesteydelser på det sociale samt sundheds- og uddannelsesmæssige område er af almen interesse – såvel økonomisk og som ikke-økonomisk – og at de spiller en vigtig rolle for et velfungerende europæisk samfund af høj kvalitet, i og med at de bidrager til social sikring og inddragelse samt i betydeligt omfang til økonomiens præstationsniveau og konkurrenceevne. Mens efterspørgslen på disse ydelser stiger, sker der samtidig et fald i finansieringskapaciteten som følge af den økonomiske krise og, på længere sigt, de demografiske tendenser.

5.3 EØSU understreger kraftigt Lissabontraktatens målsætninger for uddannelse, socialsikring og sundhed. De afspejler den kollektive sociale bevidsthed og ønsket om at give borgerne en så høj levestandard, som alle medlemsstaternes økonomi tillader.

5.4 Under de nuværende forhold mener EØSU derfor, at forudsætningen for en yderligere udvikling i disse sektorer er: — en konkret europæisk strategi for innovative og intelligente tjenesteydelser på social- og sundhedsområdet og de dertil knyttede uddannelsestjenester med fokus på optimering af de menneskelige ressourcer, indførelse af passende teknologier til støtte for tjenestemodtagere og -udbydere, udvikling af et europæisk rum for integrerede tjenesteydelser samt vægt på strukturpolitikker og støtte til infrastrukturer med opbakning fra den sociale dialog og dialogen med civilsamfundet på forskellige niveauer; — en mere effektiv udnyttelse af de finansielle og menneskelige ressourcer samt eksisterende infrastrukturer, anvendelse af kvalitetsprincipper og effektivitetsovervågning med foranstaltninger til fremme og integration af kvalifikationer; forbedring af konkurrenceevnen gennem overenskomstforhandlinger; større inddragelse af den private og frivillige sektor samt den sociale økonomi, nye former for partnerskaber mellem sektorerne og bedre udgiftsundersøgelser samt en samlet vurdering af tjenesteydelsernes effektivitet og omkostningseffektivitet.

Bruxelles, den 13. december 2012 Staffan NILSSON Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Se EØSU's udtalelse om »Virkningerne af befolkningsaldringen på sundheds- og socialsystemerne«, EUT C 44 af 11.2.2011, s. 10; EØSU's udtalelse om »Solidaritet på sundhedsområdet: Begrænsning af uligheder på sundhedsområdet«, EUT C 18 af 19.1.2011, s. 74; EØSU's udtalelse om »Hensyntagen til ældres behov«, EUT C 77 af 31.3.2009, s. 115; EØSU's udtalelse om »Mishandling af ældre«, EUT C 44 af 16.2.2008, s. 109.

(2) Se EØSU's udtalelse om »Aktiv aldring/ Horisont 2020«, EUT C 229 af 31.7.2012, s. 13; EØSU's udtalelse om »Ældres bidrag til og deltagelse i samfundslivet«, endnu ikke offentliggjort i EUT.

(3) Se EØSU's udtalelse om »Hensyntagen til ældres behov«, EUT C 77 af 31.3.2009, s. 115; EØSU's udtalelse om »Voksenuddannelse«EUT C 204 af 9.8.2008, s. 89, EØSU's udtalelse om »Migration, mobilitet og uddannelse«, EUT C 218 af 11.9.2009, s. 85; EØSU's udtalelse om »Kvalitetssikring af erhvervsuddannelse«, EUT C 100 af 30.4.2009, s. 136.

(4) Se Eurostat, Labour Force Survey, DS-073433, 3/2010.

(5) Fælles bidrag fra EPSU (European Federation of Public Services Union) og ETUC (European Trade Union Confederation) til Europa-Kommissionens høring om udnyttelse af beskæftigelsespotentialet inden for personlige tjenesteydelser og tjenesteydelser i hjemmet, Bruxelles den 18. juli 2012.

(6) Se COM(2011) 709 final.

(7) Se rapporten om den demografiske udvikling: The European Economy Series nr. 4/2011, The 2012 Ageing Report, Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for økonomiske og finansielle anliggender.

(8) Se Study on pay in the care sector in relation to overall pay levels and the gender pay gap in different countries in the European Union, European Federation of Public Service Union, J. Pillinger 2/2010.

(9) Se COM(2010) 2020 final med prioriterede initiativer såsom Innovation i EU og den digitale dagsorden for Europa.

(10) Se EØSU's udtalelse om »Den kønsbestemte lønforskel«, EUT C 211 af 19.8.2008, s. 54; EØSU's udtalelse om »Ligestilling mellem kvinder og mænd 2006-2010«, EUT C 318 af 23.12.2006, s. 173, Charter on Gender Mainstreaming in Trade Unions vedtaget på ETUC's kongres i Sevilla den 23.5.2007 og Europa-Kommissionens Manual for Gender Mainstreaming of Employment Policies, juli 2007.

(11) Se Study on pay in the care sector in relation to overall pay levels and the gender pay gap in different countries in the European Union, European Federation of Public Service Union, J. Pillinger 2/2010.

(12) AMECO-databasen – Emplyment in Europe – EU KLEMS Accounts (Capital (K), Labour (L), Energy (E), Material (M) and Service inputs (S)). European Commission quarterly review.

(13) Beretning fra ETUC om gennemførelsen af direktivet om tjenesteydelser i det indre marked, 2010.

(14) COM(2011) 66 final.

(15) Se EØSU's udtalelse om »Familiepolitik og demografisk udvikling«, EUT C 218 af 23.7.2011, s. 7, EØSU's udtalelse om »Modernisering af videregående uddannelser«, EUT C 181 af 21.6.2012, s. 143–149.

(16) Se EØSU's udtalelse om »Tjenesteydelser af almen økonomisk interesse: Hvordan skal ansvaret fordeles mellem EU og medlemsstaterne?«EUT C 128 af 18.5.2010, s. 65-68.

(17) Jf. fodnote 16.

(18) Jf. fodnote 16.

(19) Jf. Konference om e-Sundhed 2012, København.

(20) Se Help Wanted? Providing and Paying for Long-Term Care, OECD, 2011.

(21) COM(2011) 900 final.

(22) COM(2011) 900 final.