28. 1. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 25/39 
3.5.3. Ud over at foretage stikprøvemålinger (som 
foreslået i artikel 15, stk. 2) kunne man i disse til­
fælde anse emissionsgrænseværdierne for at være overholdt, når de vægtede beregninger viser, 
døgngennemsnitsværdien ikke er overskredet. at 
Bruxelles, den 21. november 1984. 
Gerd MUHR 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
Udtalelse om Kommissionens økonomiske årsberetning 1984/1985 
(85/C 25/15) 
Procedure 
I henhold til Rådets beslutning af 18. februar 1974 om gennemførelse af høj grad af 
overensstemmelse inden for den økonomiske politik i Det europæiske økonomiske 
Fællesskabs medlemsstater^), som ændret ved beslutning 75/787/EØF(2), særlig arti­
kel 4, besluttede Rådet for De europæiske Fællesskaber den 7. november 1984 at 
anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens øko­
nomiske årsberetning 1984/1985«. 
Det forberedende arbejde henvistes til Udvalgets afdeling for økonomiske og finan­
sielle anliggender, som udpegede Robert Pelletier til ordfører. Afdelingen vedtog sin 
udtalelse den 13. november 1984. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 221. plenarforsamling, den 22. no­
vember 1984, med 58 stemmer for, 46 imod og 13 hverken for eller imod følgende 
udtalelse: (afstemning med navneangivelse). 
1. Indledning 
Udvalget glæder sig over, at Kommissionen i sin 
økonomiske årsberetning 1984/1985 har besluttet 
åbent og klart at fremlægge de problemer i den 
europæiske økonomi, som den anser for betydnings­
fulde. 
Endvidere er der grund til tilfredshed over, at Kom­
missionen har vedtaget flere af de forslag, Udvalget 
har fremsat i sine tidligere udtalelser, og det benytter 
denne lejlighed til at takke Kommissionen. 
Efter en meget kort gennemgang af konjunkturpro­
blemerne i 1984 og udsigterne for 1985 vil Udvalget 
koncentrere sine kommentarer og denne udtalelse 
om nogle vigtige forslag i Kommissionens beretning 
og forbeholde sig ret til at fremsætte en mere fyl­
destgørende udtalelse efter en mere dybtgående gen­
nemgang og debat. 
(») EFT nr. L 63 af 5. 3. 1974, s. 16. 
(2) EFT nr. L 330 af 24. 12. 1975, s. 52. 2. Kommissionens skøn om konjunkturudviklingen 
1984/1985 
2.1. Konjunkturerne i 1984 
Hvad angår den sandsynlige udvikling i 1984 og 
udsigterne for 1985, konstaterer Kommissionen 
følgende: 
Der er en bedring af Fællesskabets økonomi på vej; 
bedringen foregår dog kun gradvist og er fortsat for­
bundet med betydelig usikkerhed; den er klart util­
strækkelig til at sikre nogen større nedbringelse af 
arbejdsløsheden. 
Kommissionens skøn vedrørende væksten i BNP i 
1984 korrigeres opad fra de oprindelige 1,5% til 
2,2%. 
I begyndelsen af 1984 medførte arbejdsmarkedskon-
flikter i nogle EF-lande en nedgang i industripro­
duktionen. Men efter juli er industriproduktionen 
Nr. C 25/40 De Europæiske Fællesskabers Tidende 28. 1. 85 
steget kraftigt og ligger nu højere end i begyndelsen 
af året. 
Ifølge samme oplysninger vil det private og det of­
fentlige forbrug stige med henholdsvis 1,2 og 0,6% i 
1984, og kapitaldannelsen vil stige væsentligt, navn­
lig som følge af private erhvervsinvesteringer. 
Som følge af inflationsbekæmpelsen i alle EF's med­
lemsstater er inflationen fortsat faldende og vil 
sandsynligvis ligge på 4,7 % i årsgennemsnit. 
De løbende poster på Fællesskabets betalingsba­
lance vil fortsat være i ligevægt. 
Derimod vil ledigheden vokse og nå 11 % i 1984. 
2.2. Udsigterne for 1985 
I 1985 vil væksten i BNP ifølge Kommissionens 
skøn ligge på 2,3 %. Inflationen vil være nedbragt til 
4,1%, den interne efterspørgsel vil være stærkere 
navnlig på grund af virksomhedernes investeringer, 
og ledigheden vil nå op på 11,5%. 
Disse skøn hviler på følgende hypoteser: 
— en fortsættelse af væksten i verdenshandelen, 
men i et langsommere tempo; 
— den amerikanske rente vil stort set ligge på 
samme niveau som i 1984; 
— dollaren vil blive nedskrevet i forhold til det høje 
niveau i efteråret 1984, men det gennemsnitlige 
kursniveau vil ligge lidt højere end i 1984. 
Kommissionen erkender dog, at alle skøn vedrø­
rende dollarkursen og de amerikanske rentesatser er 
betydeligt mere usikre end tidligere. 
Udvalget beklager derfor, at Kommissionen i sin 
økonomiske årsberetning ikke har medtaget andre 
hypoteser vedrørende andre usikkerhedsmomenter, 
som f.eks. et kraftigt fald i dollarkursen, priserne på 
råstoffer, udviklingslandenes gældsætning osv. 
3. Beskæftigelses- og investeringsproblemer 
3.1. Ifølge Kommissionen er arbejdsløsheden til 
trods for de bedre konjunkturer fortsat steget i 1984 
og vil stige i 1985 for at nå henholdsvis 11% og 
11,5% af den erhvervsaktive befolkning. Den nær­mest stagnerende udvikling i beskæftigelsen i EF er 
både et struktur- og konjunkturbetinget fænomen. 
3.2. Desuden bemærker Kommissionen, at kapaci-
tetsudnyttelsesgraden allerede er meget høj i Fæl­
lesskabet og relativt hurtigt kunne nå det punkt, 
hvor en øget efterspørgsel ville kunne medføre hurti­
gere prisstigninger. 
3.3. Endelig gør Kommissionen opmærksom på, at 
kapitalmængden pr. beskæftiget har været kraftigt 
stigende, og den mener, at en forbedring af de pro-
duktionsfremmende og jobskabende investeringers 
effektivitet er et mål af største vigtighed for udform­
ningen af en vækstpolitik, som er på højde med 
beskæftigelsessituationen i Fællesskabet. 
4. Afdelingens vurdering 
Kommissionen erkender, at beskæftigelses- og ar­
bejdsløshedsproblemet både er et strukturelt og et 
konjunkturelt fænomen. Og da forbedringen i kon­
junkturerne endnu ikke i sig selv kan løse beskæfti-
gelsesproblemet, foreslår den en strategi, som både 
tilsigter øget vækst, formindskelse af arbejdsløshe­
den og faldende inflation. 
Den foreslåede strategi har form af en plan omfat­
tende 16 forslag, der i høj grad er indbyrdes afhæn­
gige. 
Udvalget bemærker, at de EF-lande, der allerede i 
store træk følger den af Kommissionen foreslåede 
strategi, klarer sig bedst rent økonomisk. 
Udvalget bemærker med tilfredshed, at Kommissio­
nen retter alle sine bestræbelser mod de fundamen­
tale problemer, nemlig det økonomiske genopsving 
og beskæftigelsen. 
4.1. Beskæftigelsesforanstaltninger 
Af Kommissionens beretning fremgår det, at stig­
ningen i de relative lønomkostninger i Fællesskabet 
er sket på bekostning af beskæftigelsen. Beretningen 
konkluderer, at det er nødvendigt at vende den ind-
28. 1. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 25/41 
groede tendens til, at de reale lønomkostninger sti­
ger hurtigere end de reale omkostninger ved den nye 
kapital, og foreslår hvad angår de relative omkost­
ninger og arbejdsudbuddet: 
— en pause i de reale lønstigninger pr. beskæftiget, 
indtil beskæftigelsen er kommet ind i en stabil 
udvikling, der viser hen til en kraftig vækst på 
mellemlang sigt; 
— indførelse i hvert land, hver industri, hver virk­
somhed og på hvert kvalifikationsniveau af et 
lønsystem baseret på en klarere differentiering 
for atter at nå et højt beskæftigelsesniveau og et 
gennemsnitligt lønniveau, der er så højt beskæf­
tigelsesniveau og et gennemsnitligt lønniveau, 
der er så højt som muligt; 
— konvertering af en betragtelig del af lønnen til en 
fleksibel lønkomponent, der sættes i forhold til 
virksomhedens overskud, for dermed at sikre 
den reallønsfleksibilitet, som Fællesskabet i så 
høj grad har brug for; 
— en nedsættelse af de skattemæssige byrder på 
beskæftigelsen og af de lovpligtige udgifter i for­
bindelse med beskæftigelse. 
En gennemførelse af ovenstående forslag ville ifølge 
Kommissionen føre til større arbejdsudbud og til en 
mere effektiv udnyttelse af produktionsfaktorerne. 
4.1.1. Hvad angår Kommissionens forslag vedrø­
rende beskæftigelsen, konstaterer Udvalget, at de 
foranstaltninger, der er iværksat i en række EF-lan-
de, viser, at en pause i lønstigningerne på kort sigt 
bremser op for en yderligere stigning i ledigheden, 
men kun medfører en lille eller ingen vækst i 
beskæftigelsen. 
4.1.2. Man kan derimod frygte, at efterspørgslen 
ikke vil følge med, hvis en sådan løntilbageholden­
hed skal vare i længere tid. Man må derfor overveje, 
hvilken kompensation der kan gives lønmodtagerne 
som i ubegrænset tid må acceptere en stagnation i 
købekraften. 
4.1.3. Udvalget henleder Kommissionens opmærk­
somhed på, at det er nødvendigt at undgå at skabe 
forstyrrelser i de bestemmelser, der gælder for for­
bindelserne på arbejdsmarkedet i EF's medlemssta­
ter for ikke at øge den nuværende krises økono­
miske virkninger og de sociale og politiske spændin­
ger, der følger heraf. 
4.1.4. På den anden side må vi huske på, at lønom­
kostningerne kun er en af de komponenter, der øver 
indflydelse på det økonomiske system, og skal der 
ske en nedbringelse af omkostningerne og en styr­
kelse af konkurrenceevne, effektivitet og produktivi­tet, er der brug for politiske foranstaltninger, som 
fremmer modernisering, nedsætter ressourcespild og 
fjerner overflødige mellemled. 
4.2. Nedsættelse af arbejdstiden 
Kommissionen konstaterer, at nedsættelse og om­
lægning af arbejdstiden er en integrerende del af det 
sociale fremskridt. Under visse forudsætninger vil 
en styrkelse af denne tendens kunne føre til betyde­
lige positive beskæftigelsesvirkninger. Kommissio­
nen understreger dog, at dette indebærer overhol­
delse af de betingelser, der er nedfældet i Kommis­
sionens forslag til henstilling, især at det er helt 
nødvendigt at undgå omkostningsforøgelser, først 
og fremmest gennem mere fleksible arbejdstidsord-
ninger, samt at grundlæggende sociale rettigheder 
skal bevares. 
4.2.1. Udvalget mener, at problemet i forbindelse 
med en nedsættelse og en omlægning af arbejdstiden 
er både socialt og økonomisk. Det kan derfor ikke 
behandles særskilt på grundlag af en økonometrisk 
eller en sociologisk model. Det skal så vidt muligt 
overlades til arbejdsmarkedets parter selv at løse det 
i det enkelte land, de enkelte regioner, sektorer eller 
virksomheder. 
4.2.2. Hvad i øvrigt angår arbejdstidsnedsættelse, 
henviser Udvalget til sine tidligere udtalelser 
herom. 
5. Foranstaltninger vedrørende virksomhederne 
Hvad angår virksomhederne, foreslår Kommissio­
nen: 
— skattelettelser for at fremme virkelysten; 
— revision af love og bestemmelser vedrørende 
virksomhederne med henblik på at lette etable­
ring af nye virksomheder ved at fremskynde de 
administrative procedurer; 
— systematisk anvendelse af medlemsstaternes og 
Fællesskabets tilrådighedstående instrumenter 
med henblik på at skabe en europæisk kapacitet 
på verdensplan inden for ny teknologi; 
— færdiggørelse af et program på mellemlang sigt 
inden for den transeuropæiske transportinfra­
struktur for at øge handelsstrømmene mellem 
medlemsstaterne; 
— hurtige fremskridt inden for åbningen af det in­
terne marked. 
5.1. Hvad angår Kommissionens forslag vedrø­
rende virksomhederne, mener Udvalget, at de er 
interessante rent principielt, men henleder opmærk-
Nr. C 25/42 De Europæiske Fællesskabers Tidende 28. 1. 85 
somheden på deres for generelle karakter. Der må 
gøres en indsats for at uddybe de konkrete foran­
staltninger på baggrund af det, som Udvalget ser 
som en strukturel svækkelse af de europæiske virk­
somheders konkurrenceevne. 
Udvalget understreger, at der er store forskelle i de 
skattemæssige bestemmelser til fordel for virksom­
hederne i EF. En minimal harmonisering efterfulgt 
af overvejelser på EF-niveau over, hvilke midler der 
er de bedste for at fremme et opsving i de job­
skabende investeringer, er en nødvendighed. 
6. Foranstaltninger vedrørende de offentlige udgifter 
Kommissionen mener, at opbremsningen i de of­
fentlige udgifter skal styrkes på mellemlang sigt i 
hele Fællesskabet, men at man bør udnytte de mu­
ligheder for offentlige investeringer, der har den 
største økonomiske og sociale rentabilitet under 
hensyntagen til kapitalomkostningerne. 
Med en sådan politik kunne man nedsætte beskat­
ningen på beskæftigelse og virksomheder, hvilket af 
Kommissionen betragtes som et væsentligt element i 
en strategi til stimulering af det økonomiske genop­
sving i Fællesskabet. 
Ifølge Kommissionen er specifikke aktioner 
nødvendige i flere lande for hurtigt at fjerne under­
skuddet på driftsbudgettet. 
I de lande, hvor driftsunderskuddet skal nedbringes, 
vil et fald i udgifterne og en nedsættelse i skatter og 
skattelignende byrder resultere i øgede afgifter. 
Bruxelles, den 22. november 1984. Udvalget mener, at der bør træffes egnede foran­
staltninger for at forhindre, at de øgede afgifter 
bremser væksten. 
6.1. Hvad angår foranstaltningerne vedrørende de 
offentlige udgifter, mener Udvalget, at en opbrems­
ning eller nedsættelse af de offentlige udgifter ikke 
må gå ud over visse offentlige funktioner og ydelser, 
som prioriteres højere end andre, der er mindre 
nødvendige. Udvalget foreslår, at besparelserne sna­
rere skal opnås ved en bedre forvaltning af de of­
fentlige midler end ved en nedsættelse af de offent­
lige ydelser. 
7. Udvalget erkender, at den pengepolitik, som 
Fællesskabet har ført i 1983 og 1984, har haft posi­
tive virkninger, idet den har gjort det muligt i et vist 
omfang at afkoble renten i EF fra den amerikanske 
rente. 
Det beklager dog, at Kommissionen i sin beretning 
ikke er mere eksplicit angående hvilke foranstaltnin­
ger, der kunne træffes for at gøre den europæiske 
økonomis afhængighed af den amerikanske penge­
politik mindre tyngende. 
8. Da landbruget udgør en integrerende del af øko­
nomien, undrer Udvalget sig over, at årsberetningen 
1984/85 ikke behandler den. 
9. Til slut konstaterer Udvalget, at Kommissionen 
i sin økonomiske årsberetning foreslår en global 
strategi til løsning af de vigtigste problemer i Fæl­
lesskabets økonomi. 
Udvalget har allerede udtalt sig om nogle aspekter 
af Kommissionens forslag. Hvad angår de øvrige 
aspekter forbeholder det, der på indeværende tids­
punkt er bundet af visse frister, sig ret til i den nær­
meste fremtid at fremsætte en fyldig udtalelse. 
Gerd MUHR 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
28. 1. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 25/43 
BILAG 
til det økonomiske og sociale udvalgs udtalelse 
BILAG I 
Afstemning 
Afstemningen om udtalelsen som helhed fandt sted ved navneangivelse, Følgende medlemmer, 
tilstedeværende eller repræsenterede, stemte for udtalelsen: 
Antonsen, Bernasconi, Berns, Binnenbruck, Brassier, Breitenstein, Broicher, Burnel, Cammann, 
Campbell, Ceyrac, De Bruyn, De Tavernier, von der Decken, Eelsen, Emo Capodilista, Fortuyn, 
Fuller, Goris, Hemmer, Heuser, Hovgaard Jakobsen, Kenna, Kiibler, Law, Low, Margot, Mar-
vier, Masprone, Morselli, Muller, Noordwal, de Normann, Paggi, Pearson, Pelletier, Plank, Poe-
ton, Querleux, Regaldo, Romoli, Schwarz, Sir George Scharp, Stahlmann, Staratzke, Storie-
Pugh, Storm Hansen, Strauss, Swift, Tamlin, Van der Mensbrugghe, Van Melckenbeke, Wagner, 
Wick, Williams, de Wit, Zinkin, Zoli. 
Følgende tilstedeværende eller repræsenterede medlemmer stemte imod udtalelsen: 
Amato, Beretta, Boddy, Bonety, Carroll, Cavazzuti, Colle, Cremer, Curlis, Dassis, d'Elia, Della 
Croce, Drago, Dunet, Engelen-Kefer, Etty, Flum, Hammond, Jarvis, Jaschick, Jenkins, Kamizo-
las, Kirschen, Masucci, Meraviglia, Milne, Mourgues, Murphy, Nielsen B., Nielsen M., Nielsen 
P., Nierhaus, Ognibene, Patterson, Rainero, Ramaekers, van Rens, Rouzier, Smith L. J., Soulat, 
Spachos, Strobel, Tixier, Vanden Broucke, Vercellino, Weber. 
Følgende tilstedeværende eller repræsenterede medlemmer stemte hverken for eller imod: 
Arena, Bagliano, de Bievre, Glesener, Gredal, Hilkens, Houthuys, Kolble, Lauga, Lojewski, Ran-
goni-Machiavelli, Spijkers, Yverneau. 
BILAG II 
A. Forkastet ændringsforslag 
Følgende ændringsforslag, som var indgivet i overensstemmelse med forretningsordenen, blev 
forkastet af Udvalget under debatten: 
Pkt. 1 
Udtalelsen formuleres; istedet således: 
»ØSU finder, at den økonomiske årsbereting 1984/85 (dok. KOM(84) 587 endel af 29. oktober 
1984), som af Kommissionen fremlægges som en plan til genopretning af den europæiske økono­
mi, faktisk er et dokument, som berører de strukturelle aspekter ved den europæiske øko­
nomi.« 
»Set under denne fundamentale synsvinkel, der i øvrigt kommer konkret til udtryk i form af 16 
detaljerede forslag, burde beretningen underkastes en meget indgående behandling; det har imid­
lertid ikke været ØSU teknisk muligt at gøre dette, eftersom beretningen først er kommet Afde­
lingen for økonomiske og finansielle anliggender i hænde på et meget sent tidspinkt.« 
»I øvrigt har ØSU påpeget, at nogle af de 16 forslag sætter et spørgsmålstegn ved intentionerne i 
den gældende arbejdsmarkedslovgivning og de gældende sociale tryghedsordninger for arbejds­
tagerne i medlemsstaterne.« 
Nr. C 25/44 De Europæiske Fællesskabers Tidende 28. 1. 85 
»Disse omstændigheder taget i betragtning ser ØSU sig nødsaget til at udtale sig mod de forslag, 
der er indeholdt i Kommissionens økonomiske årsberetning 1984/85.« 
Afstemningsresultat (') 
Stemmer for: 60, stemmer imod: 65, stemmer hverken for eller imod: 7. 
Pkt. 4.1.2 
Afsnittet affattes således: 
»Man må derimod overveje, hvorledes den samlede købekraft kan bevares efter stagnationen i 
lønningernes købekraft, og om den samlede efterspørgsel kan opretholdes, hvis den løntilbage­
holdenhed, der forlanges af lønmodtagerne, strækker sig over en længere periode.« 
Begrundelse 
Det er den samlede købekraft, der er vigtig for bevarelsen af konjukturerne og væksten. 
En kompensation for den hidtidige løntilbageholdenhed kan kun ses i relation til økonomiens 
fremtidige muligheder for at bære disse lønninger og ikke som en rettighed erhvervet på grund af 
udvist tilbageholdenhed. 
Afstemningsresultat 
Stemmer for: 1, stemmer imod: stort flertal, stemmer hverken for eller imod: 16. 
Pkt. 4.1.3 
Dette afsnit udgår. 
Begrundelse 
Den økonomiske og sociale politik, som føres i de forskellige lande, er blevet til på grundlag af 
demokratiske beslutninger, som må respekteres af alle, og der er derfor ingen grund til at tage for 
givet, at denne politik vil virke forstyrrende ind på det politiske klima, hvis den går i den retning, 
der anvises i Kommissionens økonomiske årsberetning. For øvrigt forstyrres det politiske klima 
hele tiden af diskussioner mellem regeringspartierne og oppositionen. 
Afstemningsresultat 
Stemmer for: 18, stemmer imod: 63, stemmer hverken for eller imod: 18. 
B. Følgende afsnit i afdelingens udtalelse er blevet erstattet: 
Pkt. 4, 2. afsnit 
»Den foreslåede strategi har form af en plan indeholdende 16 forslag, der i høj grad er indbyrdes 
afhængige, men som betegner et brud i forhold til tidligere forslag på grund af deres dristighed 
eller endog brutalitet.« 
Pkt. 4.1.1 
»Hvad angår Komissionens forslag vedrørende beskæftigelsen, konstaterer afdelingen, at erfarin­
gerne i nogle af EF's medlemsstater viser, at beskæftigelsesniveauet på kort sigt ikke påvirkes af 
en pause i lønstigningerne.« 
(') Afstemning med angivelse af navn jf bilag III til denne udtalelse. 
28. 1. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 25/45 
BILAG III 
Mindretalserklæring 
Efter den afstemning med angivelse af navn, der fandt sted om udtalelsen som helhed, meddelte 
medlemmerne af arbejdstagergruppen, der stemte imod eller hverken for eller imod udtalelsen, at 
det globale ændringsforslag, der var fremsat af Francesco Drago og René Bonety og forkastet 
under forhandlingerne, skulle betragtes som en mindretalserklæring fra arbejdstagergruppen 
(jf. bilag 2 — første ændringsforslag). 
Resultatet af afstemningen om dette ændringsforslag med angivelse af navn: 
Følgende tilstedeværende eller repræsenterede medlemmer stemte for ændringsforslaget :Amato, 
Bazianas, Beretta, Boddy, Bonety, Brassier, Carroll, Cavazzuti, Chalioris, Colle, Cremer, Curlis, 
Dassis, Dassoulas, De Grave, Della Croce, Delourme, Drago, Dunet, Engelen-Kefer, Etty, Flum, 
Hammond, Hilkens, Jarvis, Jaschick, Jenkins, Kamizolas, Kirschen, Kitsios, Lojewski, Masucci, 
Milne, Mourgues, Murphy, Nielsen B., Nielsen M., Nielsen R, Nierhaus, Ognibene, Patterson, 
Raftopoulos, Ramaekers, van Rens, Roseingrave, Rouzier, Schneider, Schoepges, Sir George 
Sharp, Smith L., Soulat, Spachos, Strobel, Spijkers, Tixier, Vanden Broucke, Vassilaras, Vercelli-
no, Weber, Williams. 
Følgende tilstedeværende eller repræsenterede medlemmer stemte imod ændringsforslaget: 
Antonsen, Bernasconi, Berns, Binnenbruck, Bredima, Breitenstein, Broicher, Cammann, Camp­
bell, Cashman, Ceyrac, De Biévre, de Bruyn, von der Decken, d'Elia, De Tavernier, Dracos, 
Eelsen, Elkan, Emo Capodilista, Fortuyn, Fuller, Goris, Gredal, Hemmer, Heuser, Hovgaard 
Jakobsen, Kelly, Kenna, Kubler, Law, Low, Margot, Marvier, Masprone, Meraviglia, Morselli, 
Muller, Noordwal, Paggi, Pearson, Pelletier, Plank, Querleux, Quigley, Rainero, Regaldo, Romo-
li, Roycroft, Schnieders, Schwarz, Stahlmann, Staratzke, Storie-Pugh, Storm Hansen, Strauss, 
Swift, Tamlin, Van der Mensbrugghe, Van Melckenbeke, Wagner, Wick, de Wit, Zinkin, Zoli. 
Følgende tilstedeværende eller repræsenterede medlemmer stemte hverken for eller imod: 
Arena, Bagliano, Burnel, Kolble, Lauga, Rangoni-Machiavelli, Yverneau.