EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 5.10.2021 COM(2021) 625 final 2021/0319(NLE) Forslag til RÅDETS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE om godkendelse af vurderingen af Estlands genopretnings- og resiliensplan {SWD(2021) 285 final}



2021/0319 (NLE) Forslag til RÅDETS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE om godkendelse af vurderingen af Estlands genopretnings- og resiliensplan RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten, særlig artikel 20, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: (1)Covid-19-udbruddet har haft ødelæggende konsekvenser for Estlands økonomi. I 2019 udgjorde Estlands bruttonationalprodukt (BNP) pr. indbygger 67 % af gennemsnittet for Unionen. Ifølge Kommissionens sommerprognose 2021 faldt Estlands reale BNP med 2,9 % i 2020, men ventes at stige med 1,8 % i 2020 og 2021 samlet set. Forhold af længere varighed, som påvirker de økonomiske resultater på mellemlang sigt, omfatter befolkningens aldring, regionale og sociale uligheder, en relativt lav ressourceproduktivitet og en høj intensitet af drivhusgasemissioner. (2)Den 9. juli 2019 og den 20. juli 2020 rettede Rådet henstillinger til Estland som led i det europæiske semester. Rådet henstillede navnlig til Estland at forbedre tilstrækkeligheden af det sociale sikkerhedsnet, herunder ved at udvide arbejdsløshedsunderstøttelsens dækning, og adgangen til prismæssigt overkommelige og integrerede sociale tjenester samt at træffe foranstaltninger til at mindske den kønsbestemte lønforskel, herunder ved at forbedre løngennemsigtigheden. Rådet henstillede endvidere, at sundhedssystemets tilgængelighed og modstandsdygtighed styrkes, herunder ved at afhjælpe manglen på sundhedspersonale, styrke den primære sundhedspleje og sikre forsyningen af kritiske lægemidler. Det henstillede desuden til Estland at afhjælpe manglen på kvalificeret arbejdskraft og fremme innovation ved at forbedre uddannelsessystemets kapacitet og arbejdsmarkedsrelevans. Det blev også henstillet til Estland at målrette investeringer mod den grønne og den digitale omstilling, navnlig mod digitalisering af virksomhederne, forskning og innovation, herunder støtte til små og mellemstore virksomheders innovationskapacitet, ren og effektiv energiproduktion og -anvendelse samt ressourceeffektivitet og bæredygtig transport med henblik på at bidrage til en gradvis dekarbonisering af økonomien. Desuden henstillede Rådet, at der sikres tilstrækkelig adgang til finansiering, og at indsatsen for at sikre et effektivt tilsyn med og en effektiv håndhævelse af rammen for bekæmpelse af hvidvask af penge øges. Med henblik på at imødegå covid-19-krisen henstillede Rådet endelig, at Estland træffer alle nødvendige foranstaltninger til effektivt at imødegå pandemien og understøtte økonomien og, så snart den økonomiske situation tillader det, til at føre en finanspolitik, der tager sigte på at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt og sikre en holdbar gæld, og samtidig øger investeringerne. Efter at have vurderet fremskridtene med gennemførelsen af disse landespecifikke henstillinger på tidspunktet for indgivelsen af genopretnings- og resiliensplanen finder Kommissionen, at henstillingen om at træffe alle nødvendige foranstaltninger til effektivt at imødegå pandemien, understøtte økonomien og støtte den efterfølgende genopretning er blevet gennemført fuldt ud. Den konstaterer endvidere, at der er gjort væsentlige fremskridt med hensyn til henstillingerne om at koncentrere investeringerne om energisammenkoblinger. (3)I Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet henstillede Rådet til medlemsstaterne i euroområdet at træffe foranstaltninger, herunder gennem deres genopretnings- og resiliensplaner, til bl.a. at sikre en politisk kurs, der støtter genopretningen, samt til at forbedre konvergensen, modstandsdygtigheden og den bæredygtige og inklusive vækst yderligere. Rådet henstillede også til medlemsstaterne i euroområdet at styrke de nationale institutionelle rammer, sikre makrofinansiel stabilitet samt fuldføre Den Økonomiske og Monetære Union og styrke euroens internationale rolle. (4)Den 18. juni indgav Estland sin nationale genopretnings- og resiliensplan til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, i forordning (EU) 2021/241. Denne indgivelse sker efter en høringsproces, der er gennemført i overensstemmelse med de nationale retlige rammer, med lokale og regionale myndigheder, arbejdsmarkedets parter, civilsamfundsorganisationer, ungdomsorganisationer og andre relevante interessenter. Det nationale ejerskab til genopretnings- og resiliensplanerne understøtter deres vellykkede gennemførelse og vedvarende virkning på nationalt plan og troværdigheden på europæisk plan. Kommissionen har i medfør af artikel 19 i forordning (EU) 2021/241 vurderet genopretnings- og resiliensplanens relevans, effektivitet, virkningsfuldhed og sammenhæng i overensstemmelse med vurderingskriterierne i bilag V til forordningen. (5)Genopretnings- og resiliensplanerne bør forfølge de overordnede mål for genopretnings- og resiliensfaciliteten, som er oprettet i henhold til forordning (EU) 2021/241, og for EU-genopretningsinstrumentet, som er oprettet i henhold til Rådets forordning (EU) 2020/2094, til støtte for genopretningen efter covid-19-krisen. De bør fremme Unionens økonomiske, sociale og territoriale samhørighed ved at bidrage til de seks søjler, der er omhandlet i artikel 3 i forordning (EU) 2021/241. (6)Gennemførelsen af medlemsstaternes genopretnings- og resiliensplaner vil udgøre en koordineret investerings- og reformindsats i hele Unionen. Gennem en koordineret og samtidig gennemførelse og gennemførelsen af grænseoverskridende projekter og flerlandeprojekter vil disse reformer og investeringer gensidigt styrke hinanden og skabe positive afsmittende virkninger i hele Unionen. Derfor vil cirka en tredjedel af facilitetens indvirkning på medlemsstaternes vækst og jobskabelse skyldes afsmittende virkninger fra andre medlemsstater. Afbalanceret reaktion, som bidrager til de seks søjler (7)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra a), i forordning (EU) 2021/241 og afsnit 2.1 i samme forordnings bilag V udgør genopretnings- og resiliensplanen i høj grad (A-rating) en omfattende og tilstrækkelig afbalanceret reaktion på den økonomiske og sociale situation og bidrager derved hensigtsmæssigt til alle seks søjler, der er omhandlet i nævnte forordnings artikel 3, under hensyntagen til den pågældende medlemsstats specifikke udfordringer og finansielle tildeling.

(8)Genopretnings- og resiliensplanen indeholder foranstaltninger, der bidrager til alle seks søjler, idet hver af planens seks komponenter vedrører en eller flere søjler. Denne tilgang er med til at sikre en fyldestgørende og sammenhængende behandling af hver søjle. Bidraget til den første søjle, der vedrører den grønne omstilling, skal sikres gennem foranstaltninger, der tilskynder til anvendelse af vedvarende energi, renovering af bygninger for at forbedre disses energieffektivitet samt bedre konnektivitet inden for offentlig transport, og som tilskynder til udbredelse af grøn brint og generelt støtter fremskyndelsen af den grønne omstilling i virksomheder, herunder de færdigheder, der er nødvendige for denne omstilling. Investeringer og reformer, der er rettet mod digitalisering af den offentlige sektor og virksomhederne samt forbedring af de digitale færdigheder, forventes alle at bidrage til at nå målet for den anden søjle, som vedrører den digitale omstilling. (9)Genopretnings- og resiliensplanen forventes at bidrage til at forbedre de makroøkonomiske resultater ved at afbøde de økonomiske og sociale virkninger af covid-19-krisen og i den forbindelse fremme eksportkonkurrenceevnen, innovationen og iværksætteriet gennem digitale og grønne løsninger og dermed støtte intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst som omfattet af tredje søjle. Den fjerde søjle, som vedrører social og territorial samhørighed, tilgodeses ved at gøre offentlige tjenester mere tilgængelige gennem digitalisering, ved at forbedre internetforbindelserne, navnlig i landområder, og dermed sigte mod at mindske den digitale kløft, ved at forbedre transportforbindelserne samt ved at skabe bæredygtige job og færdigheder i forskellige dele af Estland. (10)Genopretnings- og resiliensplanen omfatter foranstaltninger, der har til formål at styrke landets sundhedsmæssige og økonomiske, sociale og institutionelle resiliens som beskrevet under femte søjle. Planen fokuserer på at forbedre sundhedssystemets modstandsdygtighed og tilgængelighed direkte, og den omfatter foranstaltninger, som skal forbedre adgangen til sociale tjenesteydelser i Estland. Den sjette søjle vedrørende politikker for den kommende generation støttes af foranstaltninger, der har til formål at hjælpe unge med at komme ind på arbejdsmarkedet gennem løntilskud, uddannelsestillæg og strukturelle ændringer i uddannelsessystemet med henblik på dels at fremme færdigheder inden for informations- og kommunikationsteknologi, dels at øge kvinders deltagelse og andel i sådanne uddannelser og i sektoren generelt. Håndtering af alle eller en betydelig del af de udfordringer, der er identificeret i de landespecifikke henstillinger (11)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra b), i forordning (EU) 2021/241 og afsnit 2.2 i samme forordnings bilag V forventes genopretnings- og resiliensplanen at bidrage til effektivt at håndtere alle eller en betydelig del af de udfordringer (A-rating), der er identificeret i de relevante landespecifikke henstillinger, som er rettet til Estland, herunder finansielle aspekter heraf, eller udfordringer identificeret i andre relevante dokumenter, som Kommissionen vedtager officielt inden for rammerne af det europæiske semester. Henstillingerne vedrørende den umiddelbare finanspolitiske reaktion på pandemien kan anses for at falde uden for rammerne for Estlands genopretnings- og resiliensplan, selv om Estland generelt har reageret hensigtsmæssigt og tilstrækkeligt på det umiddelbare behov for at understøtte økonomien ved hjælp af finanspolitiske foranstaltninger i 2020 og 2021 i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagtens bestemmelser om den generelle undtagelsesklausul. (12)Genopretnings- og resiliensplanen omfatter gensidigt forstærkende reformer og investeringer, der i varierende grad bidrager til at tackle alle eller en betydelig del af de økonomiske og sociale udfordringer, der er omhandlet i de landespecifikke henstillinger, som Rådet rettede til Estland i forbindelse med det europæiske semester i 2019 og 2020, navnlig dem, der vedrører grøn omstilling, herunder energi- og ressourceeffektivitet, digital omstilling, eksempelvis digitale færdigheder og støtte til digitaliseringen af virksomheder, sundhedspleje, bl.a. sundhedssystemets modstandsdygtighed og tilgængelighed, social inklusion, f.eks. adgangen til prismæssigt overkommelige og integrerede sociale tjenester og sundhedstjenester, samt bekæmpelse af hvidvask af penge, herunder styrkelsen af analysekapaciteten inden for rammen for bekæmpelse af hvidvask af penge. (13)Genopretnings- og resiliensplanen omfatter foranstaltninger til støtte for investeringer i virksomhedernes grønne og digitale omstilling og bidrager dermed til at efterleve de hermed forbundne landespecifikke henstillinger. Disse omfatter navnlig udvikling af innovative grønne teknologier såsom grøn brint samt af grønne og digitale færdigheder, som skal afhjælpe manglen på kvalificeret arbejdskraft, og finansielle støtteordninger, som skal hjælpe estiske virksomheder, navnlig små og mellemstore virksomheder, med at gøre fremskridt i deres digitale og grønne omstilling og forbedre adgangen til finansiering. Reformerne og investeringerne på energiområdet har til formål at tilskynde til udbredelse af vedvarende energi, forbedre bygningers energieffektivitet og bidrage til en dekarbonisering af økonomien gennem mål og foranstaltninger til udfasning af olieskifer. Foranstaltninger i transportsektoren forventes at bidrage til at reducere emissionerne og tilskynde til indførelse af bæredygtige transportformer. Reformerne omfatter udvikling af sammenkoblet mobilitet og delemobilitet i Tallinnregionen gennem et fælles offentligt transportsystem og elektrificering af jernbaner. Genopretnings- og resiliensplanen forventes at bidrage til udviklingen af det grænseoverskridende Rail Baltic-projekt, der forbinder de tre baltiske hovedstæder og lande med Polen og resten af Unionen, gennem investeringer i jernbaner og sporveje samt cykel- og fodgængerstier til stationer og Rail Baltics multimodale terminal. (14)Reformer og investeringer, som sigter mod at styrke den primære sundhedspleje, afhjælpe manglen på sundhedspersonale, modernisere e-sundhedsforvaltningen og forbedre sundhedsinfrastrukturen, herunder gennem opførelsen af den nordestiske medicinske campus, ventes at øge sundhedssystemets tilgængelighed og modstandsdygtighed. Adgangen til sociale ydelser forventes at blive forbedret gennem foranstaltninger vedrørende langtidspleje, herunder modernisering og forenkling af støttesystemet for børn med behov for udvidet pleje, og gennem handlingsplanen for integration af social- og sundhedstjenester. Foranstaltningerne til reduktion af den kønsbestemte lønforskel skal bidrage til social samhørighed. Investeringen i at hjælpe unge med at få erhvervserfaring og forbedre deres færdigheder ventes at bidrage til at afhjælpe manglen på kvalificeret arbejdskraft og ungdomsarbejdsløsheden. Forlængelsen af arbejdsløshedsunderstøttelsens varighed med 60 dage i tilfælde af ugunstige arbejdsmarkedsforhold bidrager til en vis grad til at styrke det sociale sikkerhedsnet. Reformer og investeringer på sundhedsområdet samt det sociale og det digitale område forventes også at bidrage til en mindskelse af regionale uligheder. (15)Som supplement til de seneste foranstaltninger vedrørende bekæmpelse af hvidvask af penge omfatter genopretnings- og resiliensplanen en foranstaltning, der sigter mod oprettelse af et strategisk analysecenter inden for den finansielle efterretningsenhed, som på det operationelle plan skal gøre det lettere at identificere, reagere på og forebygge risici for hvidvask af penge og dermed bidrage til at styrke rammen for bekæmpelse af hvidvask af penge. (16)Genopretnings- og resiliensplanen danner grundlag for yderligere reformer på social- og sundhedsområdet med henblik på at afhjælpe manglen på sundhedspersonale, forbedre kvaliteten af og adgangen til langtidspleje for alle med plejebehov, udvide dækningen af arbejdsløshedsunderstøttelsen og mindske lønforskellen mellem mænd og kvinder, navnlig ved at øge løngennemsigtigheden. De foranstaltninger, der indgår i genopretnings- og resiliensplanen med henblik på dekarbonisering af økonomien, vedrører hovedsagelig investeringer. Med hensyn til reformer forventes de konkrete foranstaltninger til udfasning af olieskifer først at indgå i den nationale udviklingsplan for energisektoren i slutningen af 2025. Bidrag til vækstpotentiale, jobskabelse og økonomisk, social og institutionel resiliens (17)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra c), i forordning (EU) 2021/241 og afsnit 2.3 i samme forordnings bilag V forventes genopretnings- og resiliensplanen at have stor indvirkning (A-rating) med hensyn til at styrke Estlands vækstpotentiale, jobskabelse og økonomiske, sociale og institutionelle resiliens, bidrage til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, herunder gennem fremme af politikker for børn og unge, og afbøde covid-19-krisens økonomiske og sociale indvirkning, hvorved den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed og konvergens i Unionen styrkes. (18)Simuleringer foretaget af Kommissionens tjenestegrene viser, at planen sammen med de øvrige foranstaltninger under EU-genopretningsinstrumentet vil kunne øge Estlands BNP med mellem 0,9 % og 1,3 % frem mod 2026, uden at medregne de mulige positive virkninger af strukturreformerne, som kan være væsentlige. (19)Reformer og investeringer inden for vedvarende energi, bæredygtig mobilitet og yderligere digitalisering af offentlige tjenester forventes at fremme bæredygtig vækst og beskæftigelse på mellemlang til lang sigt. Foranstaltninger, der har til formål at udvikle grønne teknologier og fremme industriens energieffektivitet og dekarbonisering, herunder indførelsen af nye teknologier såsom grøn brint, ventes at bidrage til dekarboniseringen og dermed til økonomiens modstandsdygtighed. (20)Foranstaltninger til støtte for den grønne og den digitale omstilling forventes at øge virksomhedernes innovation, forskning og udvikling og dermed bane vejen for øget produktivitet, økonomisk konkurrenceevne og jobskabelse, samtidig med at de bidrager til strukturelle ændringer i økonomien og øget modstandsdygtighed i overensstemmelse med den opdaterede europæiske industristrategi. Den forventede modernisering af den økonomiske struktur ventes understøttet af foranstaltninger til fremme af grønne og digitale færdigheder med det formål at forbedre arbejdsstyrkens kvalifikationer og imødegå Estlands vedvarende udfordring med hensyn til misforholdet mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer. Genopretnings- og resiliensplanen omfatter støtte til etablering af bredbåndsnet med høj kapacitet, som skal bidrage til mindskelsen af den digitale kløft mellem landdistrikter og byområder. De investeringer, der tilskynder til bæredygtige transportformer, skal sammen med forbedrede digitale sammenkoblinger fremme den sociale og den territoriale samhørighed. (21)Genopretnings- og resiliensplanen omfatter foranstaltninger til håndtering af relevante beskæftigelsesmæssige, sociale og sundhedsmæssige udfordringer og forventes at bidrage til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder. Foranstaltninger til styrkelse af den primære sundhedspleje, forøgelse af arbejdsstyrken i sundhedssektoren, forbedring af sundhedsinfrastrukturen og e-sundhedssystemet skal forbedre adgangen til sundhedspleje og dermed bidrage til at tackle den vedvarende udfordring med hensyn til uopfyldte behandlingsbehov. Foranstaltningerne vedrørende ungdomsbeskæftigelse har til formål at hjælpe unge med at få erhvervserfaring, forbedre deres færdigheder og øge landets vækstpotentiale. Som følge af foranstaltningerne forventes Estlands social- og sundhedssystem at blive mere modstandsdygtigt. Princippet om ikke at gøre væsentlig skade (22)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra d), i forordning (EU) 2021/241 og afsnit 2.4 i samme forordnings bilag V forventes genopretnings- og resiliensplanen at sikre, at ingen foranstaltning til gennemførelse af reformer og investeringsprojekter i genopretnings- og resiliensplanen gør væsentlig skade på miljømål (A-rating) som omhandlet i artikel 17 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (princippet om ikke at gøre væsentlig skade — DNSH-princippet). (23)Genopretnings- og resiliensplan omfatter en systematisk vurdering af hver foranstaltning i forhold til princippet om "ikke at gøre væsentlig skade" i overensstemmelse med den tekniske vejledning fra Kommissionen om "anvendelsen af princippet om ikke at gøre væsentlig skade" (EUT C 58 af 18.2.2021, s. 1). De fremlagte oplysninger understøtter vurderingen af, at foranstaltningerne er i overensstemmelse med DNSH-princippet, f.eks. gennem en udførlig redegørelse for, hvordan der bør tages hensyn den cirkulære økonomi i forbindelse med byggeprojekter. (24)For visse foranstaltninger, hvor der i fremtiden vil være behov for indkaldelser af projekter eller af interessetilkendegivelser for at udvælge specifikke projekter, eller foranstaltninger, hvorved der stilles finansielle instrumenter til rådighed, eksempelvis den grønne fond, bør DNSH-princippet efterleves ved særlig gennem relevante milepæle i forbindelse med disse foranstaltninger at sikre, at opgavebeskrivelsen i indkaldelserne af projekter eller af interessetilkendegivelser forhindrer udvælgelse af aktiviteter, der ville kunne gøre væsentlig skade på miljømål.

Bidrag til den grønne omstilling, herunder biodiversitet (25)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra e), i forordning (EU) 2021/241 og afsnit 2.5 i samme forordnings bilag V indeholder genopretnings- og resiliensplanen foranstaltninger, der i høj grad (A-rating) bidrager til den grønne omstilling, herunder biodiversitet, eller til håndtering af de dermed forbundne udfordringer. Foranstaltningerne til støtte for klimamål omfatter et beløb, der svarer til 41,5 % af genopretnings- og resiliensplanens samlede tildeling, beregnet på grundlag af metoden i bilag VI til nævnte forordning. I overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 17 stemmer genopretnings- og resiliensplanen overens med oplysningerne i den nationale energi- og klimaplan for 2021-2030. (26)Estlands genopretnings- og resiliensplans bidrag til den grønne omstilling bygger på tre søjler, nemlig grøn omstilling i virksomheder, bæredygtig energi og energieffektivitet samt bæredygtig transport. Dekarbonisering af økonomien er en central udfordring for Estland, og genopretnings- og resiliensplanen forpligter landet til en klar kurs med mål og foranstaltninger til udfasning af olieskifer i energisektoren, der skal fremgå af den nationale udviklingsplan for energisektoren. Genopretnings- og resiliensplanen tilskynder til udbredelse af vedvarende energi ved at fjerne administrative hindringer, styrke nettet og lette tilslutningen hertil samt ved at bane vejen for energilagringsløsninger. Genopretnings- og resiliensplanen skal også bidrage til at indføre grønne brintteknologier i hele værdikæden fra produktion til forbrug. Der bør opnås øget bæredygtighed inden for transport ved at skabe nye forbindelser mellem forskellige former for bæredygtig transport med fokus på jernbanetransport og aktive transportformer såsom cykling. Den grønne omstilling i erhvervslivet bør støttes gennem udvikling af grønne teknologier, øget kulstoffattig og klimaneutral forsknings- og innovationskapacitet og ressourceeffektivitet, støtte til modernisering og ændring af forretningsmodeller i fremstillingsvirksomheder og forbedrede færdigheder i forbindelse med den grønne omstilling. Genopretnings- og resiliensplanen tager i vid udstrækning hensyn til principperne for den cirkulære økonomi. Genopretnings- og resiliensplanen indeholder ingen foranstaltninger, der har biodiversitet som mål. Nogle af foranstaltningerne til modvirkning af klimaændringer kan imidlertid også være til gavn for bevarelsen af biodiversiteten, da klimaændringer er en af de største trusler mod biodiversiteten. (27)Genopretnings- og resiliensplanen støtter Estlands dekarboniserings- og energiomstillingsmål som fastsat i den nationale energi- og klimaplan for 2030 og 2050. Foranstaltningerne i genopretnings- og resiliensplanen ventes at støtte opnåelsen af en andel for vedvarende energi i det endelige bruttoenergiforbrug på 42 %, som er Estlands EU-mål for 2030. Investeringer i elnettet og oplagring af elektricitet skal hjælpe Estland med at nå dette mål. Desuden støtter Estlands genopretnings- og resiliensplan mindst en middel bygningsrenoveringsdybde, der indebærer primærenergibesparelser på mindst 30 %, hvilket forventes at bidrage til Estlands energieffektivitetsmål for 2030 og den langsigtede renoveringsstrategi. Foranstaltningerne vedrørende bæredygtig transport ventes at støtte reduktionen af forurening fra personbiler og dermed forbedre luftkvaliteten og tilskynde til udbredelsen af bæredygtige transportformer såsom jernbanetransport. Bidrag til den digitale omstilling (28)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra f), i forordning (EU) 2021/241 og afsnit 2.6 i samme forordnings bilag V indeholder genopretnings- og resiliensplanen foranstaltninger, der i høj grad (A-rating) bidrager til den digitale omstilling eller til håndtering af de dermed forbundne udfordringer. Foranstaltningerne til støtte for digitale mål omfatter et beløb, der svarer til 21,5 % af genopretnings- og resiliensplanens samlede tildeling, beregnet på grundlag af metoden i bilag VII til nævnte forordning. (29)Genopretnings- og resiliensplanens bidrag til den digitale omstilling vedrører primært to prioriteter, nemlig den digitale omstilling af virksomheder og yderligere modernisering af de offentlige tjenester. For at hjælpe virksomheder fra alle sektorer, navnlig små og mellemstore virksomheder, med at udnytte de muligheder, der ligger i digitale teknologier, omfatter genopretnings- og resiliensplanen oprettelsen af en investeringsordning, hvorigennem der vil blive ydet finansiel støtte til virksomheder i forbindelse med forskellige aspekter af den digitale omstilling, lige fra FoU og strategiudvikling til indførelse af teknologier. Denne investering suppleres af to foranstaltninger med fokus på den digitale omstilling i to specifikke sektorer, bygge- og anlægsbranchen og vejgodstransportsektoren, hvor de digitale teknologiers potentiale indtil videre ikke er blevet udnyttet tilstrækkeligt. Desuden behandler genopretnings- og resiliensplanen det centrale spørgsmål om digitale færdigheder gennem oplysning til ledere i små og mellemstore virksomheder og støtte til opkvalificering og omskoling af IKT-specialister. (30)Med udgangspunkt i Estlands førende stilling inden for digitalisering af offentlige tjenester omfatter genopretnings- og resiliensplanen en række foranstaltninger, der skal give ny fremdrift den digitale omstilling af forvaltningen. De foreslåede reformer og investeringer omfatter overflytning af en del af de offentlige informationssystemer til en sikker sky, udvikling af nye digitale løsninger, der sikrer en forenklet og mere effektiv levering af offentlige tjenester til både borgere og virksomheder, samt en omstrukturering af forvaltningen af informationssystemer og data, som de offentlige institutioner er i besiddelse af. En investering vedrørende støtte til udbredelsen af bredbåndsnet med meget høj kapacitet i områder med markedssvigt forventes også at mindske den digitale kløft og sikre, at alle borgere kan drage fordel af de forventede fremskridt i leveringen af digitale offentlige tjenester i Estland. Varig indvirkning (31)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra g), i forordning (EU) 2021/241og afsnit 2.7 i samme forordnings bilag V forventes genopretnings- og resiliensplanen i høj grad (A-rating) at få varig indvirkning på Estland. (32)De planlagte reformer ventes at medføre strukturelle ændringer. Navnlig forventes de reformer, der har til formål at fremme den grønne og den digitale omstilling, at have en positiv indvirkning på vækstpotentialet og den økonomiske omstilling gennem øget effektivitet, jobskabelse og produktivitetsvækst. Genopretnings- og resiliensplanen omfatter reformer, der har til formål at fremme energieffektivitet og mindske lovgivningsmæssige hindringer for investering i vedvarende energi, hvilket forventes at forbedre markedets funktion tilstrækkeligt til at frigøre private investeringer inden for dette område. De reformer, der fokuserer på digitale offentlige tjenester, forventes at bidrage til at forbedre effektiviteten af den offentlige forvaltning yderligere og være til gavn for både borgere og virksomheder. Reformer, der har til formål at fremme udviklingen af digitale færdigheder, forventes at have en varig indvirkning på nedbringelsen af den mangel på kvalificeret arbejdskraft, som estiske virksomheder står over for. Yderligere foranstaltninger til mindskelse af den kønsbestemte lønforskel forventes at forbedre ligestillingen mellem kønnene og den økonomiske vækst. (33)Foranstaltninger på sundhedsområdet forventes også at medføre positive strukturelle ændringer i politikker og institutioner. Navnlig forventes sundhedsreformerne at forbedre adgangen til og kvaliteten af sundhedsydelser og mindske regionale forskelle i leveringen af tjenesteydelser og dermed bidrage til bedre sundhedsresultater. (34)Der forventes også strukturelle ændringer som følge af gennemførelsen af de planlagte investeringer, hovedsagelig på grund af deres forventede positive indvirkning på konkurrenceevnen. De investeringer, der tager sigte på at udbrede digitale løsninger inden for bygge- og anlægsbranchen og vejgodstransportsektoren, forventes at have varig virkning. Investeringerne i udbredelsen af bredbåndsnet med meget høj kapacitet i områder med markedssvigt ventes at bidrage til at mindske den digitale kløft mellem byområder og landområder. Investeringer i transportinfrastruktur, f.eks. jernbaner, sporveje, togstationer og cykelstier, forventes også at have en varig virkning på mobiliteten ved at gøre det lettere at skifte mellem forskellige former for bæredygtig transport. (35)Genopretnings- og resiliensplanens varige indvirkning kan også styrkes gennem synergier mellem planen og andre programmer, bl.a. dem, der finansieres af midler under samhørighedspolitikken, navnlig hvis der tages grundigt fat om de dybt rodfæstede territoriale udfordringer og det tilstræbes at fremme en afbalanceret udvikling. Overvågning og gennemførelse (36)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra h), i forordning (EU) 2021/241 og afsnit 2.8 i samme forordnings bilag V er de ordninger, der er foreslået i genopretnings- og resiliensplanen, tilstrækkelige (A-rating) til at sikre en effektiv overvågning og gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanen, herunder den påtænkte tidsplan og de påtænkte milepæle og mål samt de dertil knyttede indikatorer. (37)Genopretnings- og resiliensplanen indeholder en administrativ plan for dens gennemførelse i overensstemmelse med den procedure, der er fastlagt i forbindelse med forvaltningen af strukturfondene. Genopretnings- og resiliensplanen giver et overblik over de planlagte overvågnings- og rapporteringsordninger og identificerer aktører samt disses roller og ansvarsområder. Statens fælles servicecenter fungerer som forvaltnings- og koordineringsorgan. Det udgør sammen med Finansministeriet den centrale tjenestegren med ansvar for koordinering, overvågning og evaluering, mens ressortministerierne har til opgave at gennemføre og overvåge reformer og investeringer på deres respektive områder. (38)De milepæle og mål, der ledsager reformerne og investeringsforanstaltningerne i genopretnings- og resiliensplanen, er klare og realistiske, og de foreslåede indikatorer for disse milepæle og mål er relevante, acceptable og robuste. Foranstaltningerne i genopretnings- og resiliensplanen understøttes af milepæle og mål, som er fordelt over gennemførelsesperioden, selv om en række projekter, herunder de største investeringer, først er planlagt til gennemførelse i 2026. Milepælene og målene er også relevante for foranstaltninger, der allerede er gennemført, og som er støtteberettigede i henhold til forordningens artikel 17, stk. 2, i forordning (EU) 2021/241. Det er nødvendigt med en tilfredsstillende opfyldelse af disse milepæle og mål over tid for at begrunde en betalingsanmodning. (39)Medlemsstaterne bør sikre, at finansiel støtte gennem faciliteten meddeles og anerkendes i overensstemmelse med artikel 34 i forordning (EU) 2021/241. Der kan anmodes om teknisk bistand gennem instrumentet for teknisk støtte, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/240, med henblik på at bistå medlemsstaterne i gennemførelsen af deres genopretnings- og resiliensplaner. Omkostninger

(40)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra i), i forordning (EU) 2021/241 og afsnit 2.9 i samme forordnings bilag V er begrundelsen i planen for genopretnings- og resiliensplanens anslåede samlede omkostninger i moderat grad (B-rating) rimelig og plausibel, i overensstemmelse med princippet om omkostningseffektivitet og står mål med den forventede nationale økonomiske og sociale indvirkning. (41)Estland har fremlagt individuelle udgiftsskøn for alle investeringer i genopretnings- og resiliensplanen. Udgiftsskønnene er godkendt af enheden for forvaltning af tilskud under afdelingen for støtteudvikling i statens fælles servicecenter, som er et internt styringsorgan. Omkostningsfordelingen er generelt set detaljeret og velunderbygget. De finansielle ordninger, der indgår i genopretnings- og resiliensplanen, anses for at stå i et rimeligt forhold til størrelsen af de pågældende sektorer i Estland, og deres omkostninger anses for at være rimelige og plausible. For de øvrige foranstaltningers vedkommende foreligger der sammenligninger med tidligere investeringer af lignende art. Vurderingen af udgiftsskønnene og den underliggende dokumentation herfor viser, at de fleste omkostninger er rimelige og plausible. De beløb, der foreslås til finansiering, anses for passende, men undertiden forholdsvis høje sammenlignet med tidligere erfaringer eller lignende projekter. Derfor anses de fremlagte begrundelser kun for at være plausible i moderat grad. Endelig er de anslåede samlede omkostninger i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med princippet om omkostningseffektivitet og står mål med den forventede nationale økonomiske og sociale indvirkning. Beskyttelse af Unionens finansielle interesser (42)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra j), i forordning (EU) 2021/241og afsnit 2.10 i samme forordnings bilag V er de ordninger, der er foreslået i genopretnings- og resiliensplanen, og de yderligere foranstaltninger i denne afgørelse tilstrækkelige (A-rating) til at forebygge, opdage og korrigere korruption, svig og interessekonflikter ved anvendelsen af midler ydet i henhold til nævnte forordning, og ordningerne forventes effektivt at forhindre dobbeltfinansiering inden for rammerne af nævnte forordning og andre EU-programmer. Dette berører ikke anvendelsen af andre instrumenter og værktøjer til at fremme og håndhæve overholdelsen af EU-retten, herunder til at forebygge, opdage og korrigere korruption, svig og interessekonflikter og til at beskytte Unionens budget i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092. (43)Det kontrolsystem og de ordninger, der foreslås i Estlands genopretnings- og resiliensplan, er baseret på robuste processer og strukturer, der anvendes inden for de eksisterende nationale rammer for gennemførelsen af strukturfondene. Aktørerne og deres opgaver og ansvar i forbindelse med udførelsen af de interne kontrolopgaver er klart beskrevet i genopretnings- og resiliensplanen. Kontrolsystemet og andre relevante ordninger, herunder til indsamling og tilrådighedsstillelse af alle standardiserede kategorier af data som omhandlet i artikel 22, stk. 2, litra d), i forordning (EU) 2021/241, er tilstrækkelige til at forebygge, opdage og korrigere korruption, svig og interessekonflikter ved anvendelsen af midler samt til at forhindre dobbeltfinansiering inden for rammerne af forordning (EU) 2021/241 og andre EU-programmer. (44)I henhold til genopretnings- og resiliensplanen skal det eksisterende integrerede informationssystem, dvs. driftssystemet for strukturfondene, anvendes af alle institutioner, der er involveret i gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanen, og alle projekter inden for rammerne af genopretnings- og resiliensplanen skal registreres i dette informationssystem. Oplysninger om hvert enkelt projekt såsom ansøgerens data, generelle projektdata, mål, budget, finansieringskilder, foreløbige og endelige milepæle og mål, oplysninger om gennemførelse, betalinger og procedurer for manglende overholdelse bør lagres i driftssystemet for strukturfondene. Også alle revisioner af projekter og forvaltnings- og kontrolsystemer bør registreres heri, og driftssystemet bør understøtte det nødvendige revisionsspor og den nødvendige rapportering i henhold til forordning (EU) 2021/241 vedrørende de forskellige foranstaltninger, delmål og mål. (45)Den administrative kapacitet i de centrale tjenestegrene, der har til opgave at gennemføre og koordinere genopretnings- og resiliensplanen, dvs. finansministeriet og statens fælles servicecenter, og i de involverede ressortministerier er tilstrækkelig til, at de kan varetage deres planlagte roller og opgaver. Der bør tilføjes en milepæl om vedtagelsen af lovgivningen om det retlige mandat for de forskellige organer, der er involveret i gennemførelsen af forordning (EU) 2021/241, inden den første betalingsanmodning. Sammenhæng (46)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra k), i forordning (EU) 2021/241 og afsnit 2.11 i samme forordnings bilag V indeholder genopretnings- og resiliensplanen i moderat grad (B-rating) foranstaltninger til gennemførelsen af reformer og offentlige investeringsprojekter, der repræsenterer sammenhængende tiltag. (47)Genopretnings- og resiliensplanen er kendetegnet ved sammenhæng inden for hver komponent og tematiske indbyrdes forbindelser og synergier mellem de forskellige komponenter, navnlig dem, der vedrører den digitale og den grønne omstilling. På nogle områder er der imidlertid ikke fuld sammenhæng. Selv om genopretnings- og resiliensplanen indeholder betydelige investeringer til fremme af den grønne og den digitale omstilling og den økonomiske vækst, kan flere reformer til styrkelse af det sociale sikkerhedsnet, navnlig en udvidelse af arbejdsløshedsunderstøttelsens dækning, bidrage til at afbøde eventuelle negative virkninger for visse grupper. De betydelige investeringer i sundhedsinfrastruktur kunne have været ledsaget af foranstaltninger, der havde indebåret en større forøgelse af antallet af ansatte i sundhedssektoren for at afhjælpe personaleknapheden. Langtidspleje indgår i flere foranstaltninger, men sammenhængen og den indbyrdes forbindelse mellem disse foranstaltninger kunne have været bedre sikret gennem bredere reformer med fokus på at forbedre adgangen til og kvaliteten af langtidsplejen. De foranstaltninger, der indgår i genopretnings- og resiliensplanen med henblik på at sikre dekarboniseringen af økonomien, vedrører hovedsagelig investeringer, mens konkrete foranstaltninger til udfasning af olieskifer først forventes at indgå i den nationale udviklingsplan for energisektoren i slutningen af 2025, og der er ikke planer om bredere reformer, såsom grønne afgifter. Overordnet set er genopretnings- og resiliensplanen stærkere, når det gælder investeringer end reformer. Ligestilling (48)Genopretnings- og resiliensplanen indeholder foranstaltninger, der forventes at hjælpe Estland med at tackle de udfordringer, der er forbundet med ligestilling mellem kønnene og lige muligheder for alle, eksempelvis de foranstaltninger, der direkte og indirekte har til formål at mindske den kønsbestemte lønforskel og imødekomme behovene hos personer med handicap vedrørende bl.a. lettere adgang til boligmassen. Foranstaltningen vedrørende digitale færdigheder ventes at bidrage til at øge antallet af kvinder inden for informations- og kommunikationsteknologi og dermed afhjælpe kønsopdelingen på arbejdsmarkedet. Investeringen til støtte for ungdomsbeskæftigelse forventes at hjælpe unge med at komme i beskæftigelse og dermed bidrage til disses sociale inklusion. De reformer og investeringer, der indgår i genopretnings- og resiliensplanen, ventes at mindske de eksisterende sociale, økonomiske og territoriale uligheder. Genopretnings- og resiliensplanen henviser til lovgivningsmæssige og politiske initiativer, der forventes at supplere de reformer og investeringer, der indgår i planen. Selvevaluering af sikkerheden (49)Der er ikke blevet foretaget en selvevaluering af sikkerheden, idet Estland ikke fandt det relevant, jf. artikel 18, stk. 4, litra g), i forordning (EU) 2021/241. Grænseoverskridende projekter og flerlandeprojekter (50)Genopretnings- og resiliensplanen omfatter opførelsen af Rail Baltics Tallinn-terminal, startpunktet for Rail Baltic, et grænseoverskridende projekt, der forbinder de tre baltiske hovedstæder og lande med Polen og resten af Unionen. Der er planlagt samarbejde med Finland i forbindelse med gennemførelsen af den foranstaltning, der har til formål at udvikle en digital assistent med henblik på adgang til digitale offentlige tjenester. Høringsproces (51)Under udarbejdelsen af genopretnings- og resiliensplanen har Estland gennemført en høringsproces med deltagelse af centrale interessenter og den brede offentlighed. Der blev afholdt to seminarrunder for interessenter under udarbejdelsen af genopretnings- og resiliensplanen i december 2020 og i april 2021. Seminarerne var tematisk rettet mod forskellige grupper af interessenter, nemlig lokale og regionale myndigheder, arbejdsmarkedets parter, civilsamfundsorganisationer, ungdomsorganisationer og andre relevante interessenter. Der blev afholdt en offentlig høring om det fuldstændige udkast til en genopretnings- og resiliensplan i maj 2021. (52)Estland planlægger at tage hensyn til de bidrag, der er indsamlet fra interessenter under høringsprocessen, når de foranstaltninger, der indgår i genopretnings- og resiliensplanen, gennemføres. For at sikre, at de relevante aktører tager ejerskab til foranstaltningerne, er det afgørende at inddrage alle berørte lokale myndigheder og interessenter, herunder arbejdsmarkedets parter, under hele gennemførelsen af de investeringer og reformer, der er indeholdt i genopretnings- og resiliensplanen. Positiv vurdering