Bruxelles, den 2.2.2005

SEK(2005) 142 endelig

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Irlands opdaterede stabilitetsprogram, 2004-2007

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1] fastsætter, at deltagende medlemsstater, dvs. lande, der har indført den fælles valuta, skulle forelægge stabilitetsprogrammer for Rådet og Kommissionen senest den 1. marts 1999. I overensstemmelse med artikel 5 i forordningen skulle Rådet undersøge hvert enkelt stabilitetsprogram på grundlag af vurderinger foretaget af Kommissionen og det ved traktatens artikel 114 nedsatte udvalg, Det Økonomiske og Finansielle Udvalg. På grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg afgav Rådet en udtalelse efter at have undersøgt programmet. Ifølge forordningen skal medlemsstaterne hvert år forelægge opdaterede stabilitetsprogrammer, der også kan undersøges af Rådet efter samme procedurer.

Irlands første stabilitetsprogram, der dækkede perioden 1999-2001, blev forelagt den 2. december 1998 og vurderet af Rådet den 18. januar 1999. Siden er der blevet forelagt opdateringer hvert år. Irland forelagde det seneste opdaterede stabilitetsprogram den 1. december 2004. Kommissionens tjenestegrene har foretaget en teknisk gennemgang af denne opdatering og har taget hensyn til resultaterne af prognosen for efteråret 2004 fra Kommissionens tjenestegrene, der er blevet fremlagt i overensstemmelse med adfærdskodeksen[2], den i fællesskab aftalte metode til beregning af potentiel produktion og konjunkturkorrigerede budgetstillinger, henstillingerne i de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer for 2003-2005 og de principper, der er fastlagt i Kommissionens meddelelse af 27. november 2002 til Rådet og Europa-Parlamentet om en bedre samordning af finanspolitikken[3], som støttes af Rådet. Denne vurdering er som følger:

- Den nye opdatering af det irske stabilitetsprogram, som dækker perioden frem til 2007, blev offentliggjort og forelagt Kommissionen den 1. december 2004, hvor regeringen ligeledes fremlagde budgettet for 2005. Opdateringen opfylder i store træk kravene i "adfærdskodeksen[4] om stabilitets- og konvergensprogrammers indhold og form".

- Udsigterne for den irske økonomi i programmet er blevet opjusteret i forhold til opdateringen fra 2003. Realvæksten i BNP forventes igen at være steget til 5,3 % i 2004 i forhold til de 3,3 %, der var forventet i det forudgående program, hvilket afspejler både højere indenlandsk og udenlandsk efterspørgsel. For perioden fra 2005 til 2007 forventes det i opdateringen, at BNP-væksten vil forblive på gennemsnitlig 5,2 % pr. år. Den potentielle vækstrate, der følger af den anerkendte metode anvendt på dataene i opdateringen, overstiger til at begynde med denne rate, men i de senere år nærmer den sig den vækstrate, der er prognosticeret i programmet. HICP-inflationen forventes at falde i forhold til den højere og fladere profil i efterårsprognosen fra 2004 fra Kommissionens tjenestegrene (som kom før det irske budget) og forventes at falde til under 2 %, før programperioden udløber. Generelt gælder det på grundlag af de oplysninger, der nu er til rådighed, at det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, virker plausibelt og generelt i overensstemmelse med vurderingerne fra Kommissionens tjenestegrene, herunder efterårsprognosen fra 2004, selv om fremregningen af HICP-inflationen virker lavt sat.

- I opdateringen forventes et overskud på de offentlige finanser i størrelsesordenen 0,9 % af BNP i 2004, hvilket er væsentlig bedre end i tidligere officielle prognoser (og 2 procentpoint højere end underskudsmålet i opdateringen for 2003). Dette resultat skyldes skatteindtægter, der er højere end forventet, herunder enkeltbegivenheder og især indtægter som følge af skattekommissærernes særlige undersøgelser (der skønnes at have indbragt 0,5 % af BNP) samt lavere udgifter end budgetteret, især til offentlige investeringer. For perioden fra 2005 til 2007 lægger budgetstrategien op til et offentligt underskud på 0,8 % i 2005 og 0,6 % af BNP i programmets to sidste år. I forhold til det forudgående program ligger fremregningerne af den offentlige underskudskvote for 2005 og 2006 henholdsvis 0,6 og 0,5 procentpoint af BNP tættere på balance, hvilket skyldes et mere gunstigt makroøkonomisk scenario. Bortset fra en stigning i udgiftskvoten i 2005 som følge af budgetforanstaltninger i den seneste tid er både udgifts- og indtægtskvoten for nedadgående. Når der justeres for den forventede konsekvens af konjunkturen efter den almindelige metode, er den konjunkturjusterede balance i overskud i hele fremregningsperioden, bortset fra 2005, hvor der er et mindre underskud på 0,2 % af BNP. På grund af den irske økonomis særlige kendetegn er der en usædvanlig høj usikkerhedsmargen ved de prognoser for produktionsgabet, der ligger til grund for sådanne beregninger. Der skal tages yderligere forbehold ved de prognosticerede irske budgetunderskud, da der er ved at blive gennemført et væsentligt offentligt investeringsprogram, hvilket medfører en gennemsnitlig offentlig investeringskvote i programperioden, som ligger væsentligt over EU-gennemsnittet i de seneste år.

- Risiciene ved budgetfremskrivningerne forekommer i det store og hele afbalancerede. På den ene side virker indtægtsprognosen plausibel, og budgethensættelserne kan tyde på, at resultaterne bliver bedre end forventet. På udgiftssiden har Irland i den seneste tid også gjort gode fremskridt med at holde sig til udgiftsmålene, hvilket tyder på, at forskellige foranstaltninger med henblik på at styrke kontrollen er begyndt at virke. Omvendt er der også visse risici for, at den offentlige balance kan vise sig at blive svagere end forventet i opdateringen. Specielt gælder det, at vækstraten i udgifterne virker noget afdæmpet i programmets senere år. I lyset af risikovurderingen lader budgetstillingen i programmet til at være tilstrækkelig til at opnå den mellemlange målsætning i stabilitets- og vækstpagten om en budgetstilling, der er tæt på balance inden for programperioden. Desuden er der en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske forhold.

- Den offentlige gældskvote vurderes til at være faldet til 30,5% af BNP i 2004, hvilket er langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Gældskvoten forventer stort set at stabilisere sig på omkring 30 % af BNP i perioden fra 2005 til 2007. I lighed med det tidligere program fortsætter både primærsaldoen og samspillet mellem rentebetalingerne og den nominale BNP-vækst med at bidrage til at nedbringe gældskvoten, men dette opvejes i vid udstrækning af betydelige stock flow-justeringer. Sidstnævnte afspejler primært, at den nationale pensionsreservefond (NPRF), som blev oprettet i 2001 med det formål at forhåndsfinansiere fremtidige pensionsforpligtelser, og som modtager 1 % af BNP årligt fra statslige midler, har opkøbt ikke-statslige aktiver. Uden opbygningen af ikke-statslige aktiver i denne fond ville gældskvoten være faldende igennem hele perioden.

- Opdateringen giver et overblik over statens strukturelle reformprogram, som er rettet mod at forbedre de offentlige tjenesteydelser, anvende de offentlige udgifter mere effektivt og arbejde på de strukturelle behov i den irske økonomi. I opdateringen gennemgås ligeledes den igangværende reform i sundhedsvæsenet, der indgår i bestræbelserne på at få mere valuta for pengene. Generelt falder den økonomiske politik i opdateringen stort set i tråd med de landespecifikke henstillinger i de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik for 2003-2005, hvori det henstilledes, at de irske myndigheder skulle effektivisere de offentlige udgifter, forbedre budgetrammerne på mellemlang sigt og opprioritere realiseringen af infrastrukturelementerne i den nationale udviklingsplan.

- Irland lader til at stå med et forholdsvis gunstigt udgangspunkt med hensyn til de offentlige finansers bæredygtighed på længere sigt på trods af betydelige fremregnede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Den relative lave gældskvote i Irland, de allerede gennemførte foranstaltninger som led i pensionsreformen og akkumuleringen af ressourcer i NPRF bidrager samlet til budgettets bæredygtighed. Den strategi, der skitseres i programmet, bygger overvejende på overholdelse af rammerne i stabilitets- og vækstpagten samt yderligere aktivakkumulering i NPRF. Irlands forholdsvis lave skattekvote bør gøre det lettere at rette op på eventuelle problemer med bæredygtigheden på længere sigt.

På grundlag af denne vurdering har Kommissionen vedtaget vedlagte henstilling med henblik på Rådets udtalelse om Irlands opdaterede stabilitetsprogram og fremsender den til Rådet.

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Irlands opdaterede stabilitetsprogram, 2004-2007

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR:

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[5], særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

1. Den [17. februar 2005] gennemgik Rådet opdateringen af Irlands stabilitetsprogram, der dækker perioden 2004-2006. Programmet opfylder kravene i "adfærdskodeksen om stabilitets- og konvergensprogrammers indhold og form".

2. Ifølge det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes en vækstrate i realt BNP på 5,3% i 2004 for derefter at ligge på omkring 5,2 % i resten af programperioden. På grundlag af de oplysninger, der nu er til rådighed, lader dette scenario til at afspejle sandsynlige vækstforudsætninger. Programfremregningerne for HICP-inflationen virker imidlertid lavt sat.

3. Efter et overskud i 2004, der ikke var planlagt, og som afspejlede indtægter, som lå over forventning, herunder engangsfaktorer og mindre udgifter end budgetteret, udviser strategien i opdateringen et beskedent og stort set stabilt underskud fra og med 2005. Både udgifts- og indtægtskvoten er for nedadgående i programperioden, selv om førstnævnte stiger i 2005 som følge af budgetforanstaltninger i den seneste tid. Samtidig er der ved at blive gennemført et væsentligt offentligt investeringsprogram, hvilket medfører en gennemsnitlig offentlig investeringskvote i programperioden på lidt under 4 % af BNP. Når der justeres for den forventede konsekvens af konjunkturen efter den almindelige metode, er den konjunkturjusterede balance i overskud i hele fremregningsperioden, bortset fra 2005, hvor der er et mindre underskud i 2005. Det skal dog bemærkes, at skønnet for produktionsgabet og dermed for den konjunkturjusterede budgetsaldo er behæftet med en usædvanlig høj grad af usikkerhed på grund af de særlige træk ved den irske økonomi. I forhold til det tidligere program lægges der i den nuværende opdatering op til en mere solid offentlige balance fremover på baggrund af et gunstigt makroøkonomisk scenario.

4. Risiciene ved budgetfremskrivningerne forekommer i det store og hele afbalancerede. På den ene side virker indtægtsprognosen plausibel, og budgethensættelserne i fremskrivningerne for 2006 og 2007 kan tyde på, at resultaterne bliver bedre end forventet. På udgiftssiden har Irland i den seneste tid også gjort gode fremskridt med at holde sig til udgiftsmålene, hvilket tyder på, at den seneste tids foranstaltninger med henblik på at styrke kontrollen med udgifterne er begyndt at virke. Omvendt er der også risiko for overordnede underskud. Specielt gælder det, at vækstraten i udgifterne virker noget tilbageholden i programmets senere år.

5. I lyset af denne risikovurdering lader budgetstillingen i programmet til at være tilstrækkelig til at opnå den mellemlange målsætning i stabilitets- og vækstpagten om en konjunkturjusteret stilling, der er tæt på balance eller udviser overskud senest i 2007. Der er også en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride tærsklen på 3 % af BNP for underskudskvoten ved normale makroøkonomiske udsving i løbet af programperioden.

6. Den offentlige gældskvote vurderes til at være faldet til 30,5 % af BNP i 2004, hvilket er langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Gældskvoten forventes i programmet at stabilisere sig på omkring 30 % af BNP i perioden fra 2005 til 2007. Uden opkøb af ikke-statslige aktiver i den nationale pensionsreservefond (NPRF) ville gældskvoten være faldende igennem hele perioden.

7. Irland lader til at stå med et gunstigt udgangspunkt med hensyn til de offentlige finansers bæredygtighed på længere sigt. Den relative lave gældskvote i Irland, de allerede gennemførte foranstaltninger som led i pensionsreformen og akkumuleringen af reserver i NPRF bidrager samlet til budgettets bæredygtighed og hjælper på konsekvenserne af en aldrende befolkning. Den strategi, der skitseres i programmet, bygger overvejende på overholdelse af rammerne i stabilitets- og vækstpagten samt yderligere aktivakkumulering i NPRF. Samlet set bør Irlands forholdsvis lave skattekvote gøre det lettere at rette op på eventuelle problemer med bæredygtigheden på længere sigt.

8. Opdateringen giver et overblik over statens strukturelle reformprogram, som er rettet mod at forbedre de offentlige tjenesteydelser, anvende de offentlige udgifter mere effektivt og arbejde på de strukturelle behov i den irske økonomi. Generelt falder den økonomiske politik i opdateringen stort set i tråd med de landespecifikke henstillinger i de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik for 2003-2005, hvori det henstilledes, at de irske myndigheder skulle effektivisere de offentlige udgifter, forbedre budgetrammerne på mellemlang sigt og opprioritere realiseringen af infrastrukturelementerne i den nationale udviklingsplan.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Realt BNP (% ændring) | SP december 2004 | 5,3 | 5,1 | 5,2 | 5.4 |

KOM 2 | 5,2 | 4,8 | 5,0 | n.v. |

SP december 2003 | 3,3 | 4,7 | 5,2 | n.v. |

HICP-inflation (%) | SP december 2004 | 2,3 | 2,1 | 2,0 | 1.9 |

KOM okt. 2004 2 | 2,3 | 2,4 | 2,4 | n.v. |

SP december 2003 | 2,3 | 2,0 | 2,0 | n.v. |

Offentlig balance (% af BNP) | SP december 2004 | 0,9 | -0,8 | -0,6 | -0.6 |

KOM okt. 2004 2 | -0,2 | -0,6 | -0,5 | n.v. |

SP december 2003 | -1,1 | -1,4 | -1,1 | n.v. |

Primær saldo (% af BNP) | SP december 2004 | 2,1 | 0,6 | 0,6 | 0.7 |

KOM okt. 2004 2 | 1,2 | 0,7 | 0,8 | n.v. |

SP december 2003 | 0,3 | 0,1 | 0,3 | n.v. |

Konjunkturkorrigeret balance (% af BNP) | SP december 2004 1 | 1,2 | -0,2 | 0,1 | 0.0 |

KOM okt. 2004 2 | 0,1 | 0,0 | 0,3 | n.v. |

SP december 2003 1 | -0,7 | -0,8 | -0,5 | n.v. |

Offentlig bruttogæld (% af BNP) | SP december 2004 | 30,5 | 30,1 | 30,1 | 30.0 |

KOM okt. 2004 2 | 30,7 | 30,7 | 30,6 | n.v. |

SP december 2003 | 33,3 | 33,5 | 33,3 | n.v. |

Anmærkninger: 1 Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet. 2 Efterårsprognosen fra 2004 fra Kommissionens tjenestegrene. Kilder: Irlands opdaterede stabilitetsprogram, december 2003 og december 2004 (SP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

[1] EFT L 209 af 2.8.1997. Alle de dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs reviderede udtalelse om stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form, som blev godkendt af Ecofin-Rådet den 10.7.2001.

[3] KOM(2002) 668 af 27.11.2002.

[4] Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs reviderede udtalelse om stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form, dokument EFC/ECFIN/404/01 – REV 1 af 27.6.2001, som blev godkendt af Økofin-Rådet den 10.7.2001.

[5] EFT L 209 af 2.8.1997. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, kan findes på følgende websted http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.