Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "PRISM 2001"

(2002/C 80/01)

Det Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 12. juli 2001 under henvisning til forretningsordenens artikel 23, stk. 3, på eget initiativ at afgive tillægsudtalelse om "PRISM 2001".

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som udpegede Ulla Sirkeinen til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 17. december 2001.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 387. plenarforsamling af 16.-17. januar 2002, mødet den 16. januar 2002, følgende udtalelse med 91 stemmer for og 1 stemme hverken for eller imod.

1. Generelle bemærkninger

1.1. ØSU's Observatorium for Det Indre Marked har som et af sine vigtigste arbejdsområder valgt at sætte fokus på frivillige tiltag og initiativer i det indre marked. For at informere og motivere andre opstiller PRISM-databasen (Progress Report on Initiatives in the Single Market) en oversigt over "bedste praksis".

1.2. Kravet om at bringe EU tættere på borgerne bliver stadig stærkere. I den forbindelse har PRISM en rolle at udfylde. PRISM kan bidrage til at formidle det budskab, at EU er meget mere end blot regler dikteret fra Bruxelles.

1.3. PRISM er en integrerende del af Markedsobservatoriets overordnede arbejdsprogram. De vigtigste indsatsområder er i øjeblikket euroen, udvidelsen og e-handel. Iværksætterkultur bør tilføjes som et horisontalt og fjerde indsatsområde.

1.3.1. Den 1. januar 2002 ophører 12 nationale valutaer - og dermed en stor del af de synlige grænser inden for EU - med at eksistere, og det indre marked går ind i en ny fase, hvor det for EU's borgere og virksomheder bliver mere håndgribeligt og virkelighedsnært. Prissammenligninger og handelstransaktioner på tværs af nationale grænser bliver lettere, og der kan forventes øget handel og bedre udnyttelse af de fire friheder. Dette skaber nye behov for informering om det indre marked og hermed forbundne problemløsningsmekanismer.

1.3.2. Den forventede udvidelse af EU vil ændre situationen yderligere, da der ikke kun vil blive tale om en udvidelse af det indre marked med mange millioner mennesker, men også større variation i de tilgrundliggende lovgivnings-, produktions-, handels- og adfærdsmønstre. Også dette skaber et behov for bedre information og mere effektiv problemløsning.

1.3.3. Hvad angår udvikling og udbredelse af e-handel, er der stadig behov for lovgivnings-, uddannelses- og informationsforanstaltninger. Med tiden og formodentlig inden for den nærmeste fremtid vil e-handelen kunne realisere sit enorme potentiale m.h.t. at reducere hindringer i det indre marked.

1.3.4. Iværksætterkulturen i bredeste forstand, dvs. en iværksætterånd, der gør sig gældende på alle niveauer, må styrkes i EU. Målet er at udnytte det indre marked optimalt til gavn for forbrugerne, men også til styrkelse af EU's konkurrenceevne med henblik på at sikre øget velfærd og livskvalitet for alle i tråd med princippet om bæredygtig udvikling.

1.4. Tre tendenser er fremherskende i Markedsobservatoriets arbejde: regelforenkling, sikkerhed og synergi. Et fjerde, overordnet, aspekt er "samfundet" som afspejlet i fælles europæiske værdier.

1.4.1. Som led i regelforenklingsindsatsen vil en udtalelse fra oktober 2000(1), der bl.a. omfatter en adfærdskodeks, danne grundlag for udarbejdelse af en ny udtalelse(2), som vil blive vedtaget i slutningen af 2001. Kommissionens meddelelse om den seneste udvikling på dette område blev forelagt for Det Europæiske Råd i Laeken i december 2001.

1.4.2. Synergiaspektet indebærer, at der lægges øget vægt på bottom-up-strategier, samarbejde mellem forskellige niveauer og inddragelse af det organiserede civilsamfund. Arbejdet med selv- eller medregulering er skredet frem og vinder øget støtte. Denne udvikling beskrives nærmere i punkt 3.3 og 3.4.

1.4.3. På sikkerhedsområdet er der gjort en indsats inden for fødevaresikkerhed og bekæmpelse af svig. For at undgå, at visse politiske spørgsmål lægges tilbage på nationale hænder, satses der i højere grad på EU-kontrol. I mellemtiden har sikkerhedsspørgsmålet antaget en ny dimension som følge af de tragiske begivenheder den 11. september, der har placeret spørgsmålet om generel beskyttelse af vore samfund mod bevidste angreb øverst på dagsordenen.

1.4.4. Effektiv beskyttelse af borgerne mod angreb er naturligvis af allerstørste betydning. Aktioner til fremme af sikkerheden bør imidlertid respektere centrale samfundsværdier og fælles EU-principper. Der må findes en balance mellem sikkerhedsforanstaltninger på den ene side og grundlæggende frihedsrettigheder, beskyttelse af privatlivets fred og fri bevægelighed for borgerne på den anden side.

1.5. Formålet med denne udtalelse er at opdatere informationerne om PRISM og fremsætte synspunkter om udviklingstendenser i tilknytning hertil. I udtalelsen fremsættes endvidere nogle bemærkninger, der fortjener opmærksomhed og bør anspore til handling. Bemærkningerne tager udgangspunkt i resultater af PRISM-undersøgelser, besøg på nationale koordinationscentre for det indre marked og høringer afholdt af Markedsobservatoriet.

2. PRISM-databasen

2.1. PRISM-databasen samler tiltag vedrørende det indre marked under følgende fire overskrifter:

A) Information og støtte;

B) Problemløsning;

C) Partnerskaber;

D) Aftaler, adfærdskodekser.

2.2. PRISM-initiativerne er frivillige og ikke direkte overskudsgivende. Kommercielle initiativer er udelukket. Det samme gælder initiativer, der tjener brancheinteresser eller lokale interesser, hvis ikke de indebærer en konkret merværdi. Ud over initiativer vedrørende det nuværende indre marked af 15 stater, er der initiativer, der omfatter de tre øvrige lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og lande, der søger EU-medlemskab.

2.3. Der er navnlig opstillet følgende kriterier for udvælgelse af initiativer:

- deres forbilledlige karakter (originalitet, innovation),

- cost-benefit-forholdet,

- virkninger (direkte virkninger for deltagerne, potentielle virkninger for ikke-deltagere) og

- perspektiver (bæredygtighed, mulige synergivirkninger).

2.4. I december 2001 omfattede PRISM-databasen 106 færdige initiativer og 21, der befandt sig i den afsluttende forberedelsesfase. De var ret jævnt fordelt på de fire hovedområder, dog med nogen overvægt på C (samarbejde) og D (aftaler og adfærdskodekser). Hvad angår nye initiativer er tilvæksten faldet i løbet af de sidste 6 måneder, hvilket til dels skyldes anvendelsen af ovenstående begrænsninger og kriterier.

2.5. Initiativerne kan opdeles i "positive" og "negative" initiativer. De positive er kendetegnet ved konstruktiv fremme af information, innovation og samarbejde, og findes navnlig under kategori A, C og D. Initiativer, der tager fat på problemer og fremsætter løsningsmuligheder, er "negative" og findes under kategori B og til dels under D. Et interessant forhold er, at langt de fleste kategori A-initiativer og en stor del af C-initiativerne er igangsat og, endnu oftere, finansieret af Kommissionen. I den seneste tid har der været en stærk stigning i antallet af initiativer vedrørende adfærdskodekser og andre former for selv- eller medregulering.

2.6. Den officielle åbning af PRISM-webstedet affødte stor interesse og gav anledning til 3250 besøg i januar 2001. Umiddelbart derefter faldt antallet af besøg kraftigt, men er siden steget støt til omkring 1000 pr. måned og stiger stadig.

2.7. På baggrund af disse tal vil PRISM-databasen nu blive videreudviklet, så dens potentiale kan udnyttes fuldt ud. Der vil blive gjort en indsats for at udvide databasens indhold betydeligt via kommunikationskanaler til forskellige civilsamfundsorganisationer. Der vil blive etableret links til andre databaser og enhedsmarkedstjenester. Af stor betydning er navnlig en forbindelse til Solvit-netværket, som Kommissionen vil lancere (jf. punkt 3.7.3-3.7.6). Mulighederne for mere effektiv markedsføring af databasen og forbedret adgang vil blive undersøgt, herunder en forenkling af webadressen.

2.8. Det indre marked dækker alle 18 EØS-stater, og organisationer fra Norge, Island og Liechtenstein deltager i over 30 % af de initiativer, der for tiden ligger i PRISM-databasen. I december 2001 afholdt Markedsobservatoriet en høring i Oslo med deltagelse af socioøkonomiske organisationer fra EFTA-landene og repræsentanter fra Den Rådgivende EFTA-Komité. Ved den lejlighed blev PRISM præsenteret, og det blev konstateret, at databasen kunne være til stor hjælp for EFTA i virkeliggørelsen af det indre marked.

2.9. Udvidelsen er en central udfordring for ØSU og for EU som helhed. Markedsobservatoriet yder et bidrag ved at hjælpe ansøgerlandene med at tilpasse sig bedst muligt til det indre marked. For enkeltpersoner og organisationer i ansøgerlandene kan PRISM tjene som et nyttigt middel til at opnå fuld deltagelse i det indre marked. Via PRISM kan de nødvendige informationer og ideer overføres. PRISM kan navnlig tjene som adgangsport til kontakter med medlemsstaternes organisationer og disses netværk. Organisationer i ansøgerlandene deltager allerede i nogle PRISM-initiativer. I forbindelse med videreudviklingen og markedsføringen af databasen må der navnlig tages hensyn til de behov, udvidelsen afføder.

3. Områder, der kræver en øget indsats og nye initiativer

3.1. På Markedsobservatoriets møder og høringer har forskellige kommentatorer peget på nogle problemområder i det indre marked, som fortjener en større indsats og yderligere initiativer, nemlig:

- fri bevægelighed for personer, herunder navnlig problemer med gensidig anerkendelse af eksamensbeviser/kvalifikationer;

- selv- og medregulering;

- tjenesteydelser, navnlig inden for forsikring og bygge- og anlægsindustri;

- udvidelsen, herunder markedsadgangsproblemer og behovet for på et tidligt stadium at forbedre informations- og problemløsningskapaciteten i ansøgerlandene, og

- det generelle kendskab til problemløsende organer og deres aktiviteter.

3.2. ØSU har i en tidligere udtalelse(3) været inde på problemet med gensidig anerkendelse af eksamensbeviser. I lyset af udvidelsen og muligheden for en tilgang af højt kvalificeret arbejdskraft fra ansøgerlandene har dette problem fået øget betydning, og det bliver mere og mere presserende at få det løst. Kommissionen forelægger også nye tiltag og initiativer på dette område. Udviklingen kræver en initiativudtalelse fra ØSU, som går i dybden med problemet.

3.3. Medregulering har i nogen tid været under debat i EU. Der har for nylig, navnlig i Europa-Parlamentet, været tilkendegivet politisk støtte til medregulering som et supplement til lovgivning eller endog som den foretrukne reguleringsform. Medregulering er en vigtig bestanddel i nye styreformer i EU.

3.4. I maj 2001 afholdt ØSU et kollokvium om "Medregulering i det indre marked - Hvilken rolle spiller de socioøkonomiske aktører?" Som udgangspunkt for kollokviet blev debatten placeret inden for en bredere ramme, nemlig spørgsmålet om styreformer. Den tiltagende kritik af "klassisk" regulering udløser et stigende behov for regelforenkling og for inddragelse af de socioøkonomiske aktører.

3.4.1. Med henvisning til ØSU's udtalelse om regelforenkling(4) blev de forskellige elementer i debatten indplaceret under 5 forskellige overskrifter:

- normer og tekniske standarder;

- det europæiske finansmarked;

- arbejdsmarkedsparternes overenskomster;

- forbrugerbeskyttelse;

- miljø.

3.4.2. Kollokviets indlæg og debatter førte til følgende konklusioner:

3.4.2.1. Medreguleringspraksis i det indre marked er stadig kendetegnet ved betydelige forskelle. På nogle områder (standardisering, sociale spørgsmål) er procedurerne velgennemtænkte, velstrukturerede og grundigt afprøvede på EU-plan, mens de på andre områder (forbrugerspørgsmål, miljø, finansielle tjenesteydelser) stadig befinder sig på et begynderstadium og er kendetegnet ved tilfældighed og decentralisering, skønt udviklingspotentialet er ganske betydeligt. Der må gøres en ihærdig indsats for at videreudvikle medreguleringen på disse områder.

3.4.2.2. Medreguleringstiltag indebærer generelt den fordel, at de forenkler reglerne, aflaster lovgivningsapparatet, muliggør hurtigere tilpasning til forandringer og fremmer en ansvarsdeling mellem erhvervslivets og civilsamfundets aktører, og derved styrker grundlaget for den europæiske integration. Hvis tiltagene skal være effektive, må erhvervslivet og det organiserede civilsamfund have tilstrækkeligt spillerum. Effektivitet i medreguleringen kræver endvidere partnerskab med de offentlige myndigheder, repræsentative aktører, gennemsigtige procedurer, effektiv gennemførelse samt streng overvågning af tiltagenes virkning og opfølgning, bl.a. af de offentlige myndigheder.

3.4.2.3. Medregulering er ikke nogen universalløsning for øget inddragelse af civilsamfundet og for bedre regulering, og i offentlighedens interesse må en væsentlig del af reguleringen fortsat ske via lovgivning. På den anden side kan forskellige medreguleringsstrategier med inddragelse af socioøkonomiske grupper bidrage væsentligt til en funktionel forbedring af det indre marked, der står over for udvidelse, uddybning og globalisering - en tredobbelt udfordring.

3.4.2.4. Markedsobservatoriet har for nylig lagt sidste hånd på en udtalelse om de fremskridt, der er gjort inden for regelforenkling i EU. Udtalelsen beskæftiger sig endvidere indgående med udviklingen af og perspektiverne for medregulering(5).

3.5. ØSU har i adskillige udtalelser beskæftiget sig med tjenesteydelser i det indre marked. Den seneste af disse udtalelser(6) er færdiggjort for nylig. Kommissionen forelægger i nærmeste fremtid et nyt forslag vedrørende tjenesteydelser i det indre marked.

3.6. ØSU har endvidere afgivet en række udtalelser vedrørende udvidelsen. Særlig relevant i forbindelse med det indre marked er udtalelsen af 25. april 2001 om "Opfyldelse af de økonomiske adgangskriterier: udfordringerne for ansøgerlandene i forbindelse med EU-udvidelsen"(7) og den noget ældre udtalelse af 22. september 1999 om "EU's udvidelse og konsekvenserne for Det Indre Marked"(8). I betragtning af den betydelige udvikling, der har fundet sted siden 1999, må ØSU forny sin udtalelse om konsekvenserne af EU's udvidelse for det indre marked.

3.7. Der findes en række forskellige systemer til indhentning af oplysninger og løsning af problemer i forbindelse med det indre marked til brug for virksomheder, borgere og organisationer. På Kommissionens initiativ - i mange tilfælde delvist eller fuldt ud finansieret via fællesskabsfonde - er der oprettet et antal organer, herunder navnlig netværket af 284 Euro-Info-Centre samt EURES- og Euroguichet-netværkerne. I 1997 blev der i alle medlemsstater etableret kontaktpunkter til brug for erhvervslivet og borgerne samt koordinationscentre for det indre marked med det konkrete formål at løse problemer i forbindelse med det indre marked. Hvis problemerne ikke kan løses inden for en enkelt medlemsstat, etableres der bilaterale kontakter med den kompetente myndighed i en anden medlemsstat. Det rådgivende udvalg for det indre marked fungerer som et forum for udveksling af synspunkter mellem de nationale koordinationscentre.

3.7.1.,Den hjælp, der ydes til aktørerne i det indre marked, kan opdeles hierarkisk i fire kategorier:

1) Information,

2) Rådgivning,

3) Problemløsning i forbindelse med uforsætlig lovovertrædelse,

4) Retsprocedurer i nationale domstole eller Kommissionen i tilfælde af alvorlige lovovertrædelser.

3.7.2. Det er klart, at der ikke altid er tilstrækkeligt kendskab til de forskellige organers rolle og funktion. For eksempel kan SMV'er, der er vant til at henvende sig til Euro-Info-Centre for at få oplysninger, meget vel finde det naturligt også at bede disse centre om hjælp til problemløsning. På den anden side leder benævnelsen koordinationscentre ikke umiddelbart tanken hen på en instans, der har til opgave at bistå med løsning af problemer i det indre marked.

3.7.3. Der er stort behov for Kommissionens kommende meddelelse og henstilling om effektiv problemløsning i det indre marked, og ØSU hilser den derfor velkommen. En undersøgelse af koordinationscentrenes nuværende problemløsningsindsats afslører alvorlige mangler og problemer. I 1999 og 2000 har de fleste koordinationscentre taget sig af meget få problemer, skønt det større antal sager i Sverige og Storbritannien klart viser, at der faktisk er en del problemer. Endnu mere alvorligt er det, at 66 % af sagerne ikke er løst efter et år.

3.7.4. For at lette gennemførelsen af de nødvendige ændringer indleder Kommissionen i marts afprøvningsfasen af Solvit-netværket. Netværket vil sikre indbyrdes forbindelse mellem koordinationscentrene og oprette en systematisk ramme for behandling af klager. De forskellige parters ansvar, tidsrammer og opfølgning vil blive fastlagt.

3.7.5. Samtidig præsenteres og iværksættes en plan for informering om problemløsningssystemet. Der er et klart behov herfor, eftersom undersøgelser viser, at kun 3 % af borgerne i det hele taget har hørt om de nationale kontaktpunkter og koordinationscentre. Af hensyn til brugervenligheden bør koordinationscentrene kaldes noget andet og bedre, som beskriver deres funktion. Benævnelsen Solvit ville være udmærket, hvis det da ikke skaber problemer at kalde centrene det samme som støttedatabasen. Som alternativ kunne benævnelsen "aktionscentre" overvejes.

3.7.6. ØSU støtter Kommissionens planer og mener, der bør tages hensyn til følgende forhold:

- Det er skuffende, at to medlemsstater, som repræsenterer de største markeder i EU, nemlig Tyskland og Frankrig, ikke deltager i afprøvningen af Solvit.

- Kommissionen må skride resolut ind, hvis Solvit-principperne ikke overholdes.

- Princippet om one-stop-shop er afgørende for såvel borgere som virksomheder. Kommissionen bør kontrollere, at alle medlemsstater yder en indsats for at opfylde dette princip.

- Der må afsættes tilstrækkelige midler til koordinationscentrene. Der er tale om en investering i et bedre fungerende indre marked.

- Samarbejdsånd, personlige kontakter, individuel behandling og individuelle hensyn samt innovative partnerskaber er aspekter, der under alle omstændigheder bør fremmes - hverken det mest perfekte online-netværk eller de bedste regler og principper kan eller bør erstatte disse værdier.

- Koordinationscentrene bør omdøbes til Solvit-centre eller aktionscentre.

Bruxelles, den 16. januar 2002.

Göke Frerichs

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) EFT C 14 af 16.1.2001, s. 1.

(2) EFT C 48 af 21.2.2002.

(3) EFT C 116 af 20.4.2001, s. 14.

(4) EFT C 14 af 16.1.2001, s. 1.

(5) EFT C 48 af 21.2.2002.

(6) EFT C 48 af 21.2.2002.

(7) EFT C 193 af 10.7.2001, s. 60.

(8) EFT C 329 af 17.11.1999, s. 39.