EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den15.11.2017 COM(2017) 669 final BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE RÅD OG RÅDET



Statusrapport om den europæiske dagsorden for migration

{SWD(2017) 372 final}



1. INDLEDNING Siden vedtagelsen af den europæiske dagsorden for migration i maj 2015 har EU's indsats for at tackle de mange udfordringer i forbindelse med flygtninge- og migrationskrisen taget afsæt i en helhedsorienteret tilgang. I september 2017 foretog Kommissionen med en midtvejsrevision af dagsordenen en samlet vurdering af de fremskridt, der er gjort med hensyn til at imødegå krisen og indførelsen af de foranstaltninger, der fremgår af dagsordenen. Det Europæiske Råd noterede sig på sit møde i oktober 2017 de opnåede resultater på alle fronter og opfordrede til, at dette arbejde blev konsolideret. Kommissionen har videreført arbejdet med alle de forskellige dele af den europæiske dagsorden for migration. For at overvåge fremskridt og for at muliggøre en evidensbaseret vurdering af, om de forpligtelser, som EU's institutioner og medlemsstater har påtaget sig, herunder i Det Europæiske Råds konklusioner, er opfyldt, har Kommissionen forelagt regelmæssige statusrapporter om gennemførelsen af erklæringen fra EU og Tyrkiet, om omfordeling og genbosætning, om den operationelle gennemførelse af den europæiske grænse- og kystvagt og om de fremskridt, der er gjort inden for rammen for partnerskaber med tredjelande. Hvert enkelt område bidrager til den overordnede effektivitet af EU's indsats. Som meddelt i midtvejsevalueringen afspejler og styrker denne konsoliderede rapport den samlede tilgang ved at samle de forskellige dele. Sammen med de oplysninger, der er angivet i bilagene, indeholder den de vigtigste fremskridt siden den sidste rapport af 6. september og identificerer de vigtigste foranstaltninger, der kræver opfølgning fra de relevante aktører, navnlig forud for det næste møde i Det Europæiske Råd i december. 2. SITUATIONEN LANGS DE VIGTIGSTE MIGRATIONSRUTER Den østlige Middelhavsrute På den østlige Middelhavsrute er migrationsbevægelserne fortsat begrænsede sammenlignet med perioden før aktiveringen af erklæringen fra EU og Tyrkiet i marts 2016. Der har imidlertid været en stigning i antallet af migranter, der ankommer til de græske øer, siden starten af sommeren 2017 i overensstemmelse med sæsonmæssige tendenser. Migrationspresset er steget yderligere fra midten af august med 198 irregulære passager pr. dag i gennemsnit i september og oktober, sammenlignet med 99 i samme periode i 2016. De hyppigst forekommende nationaliteter af migranter, der er ankommet til de græske øer siden begyndelsen af 2017, er syrere (39 %), irakere (17 %), afghanere (10 %) og pakistanere (6 %). Der har også været tegn på migranter, der forsøger at forlade Tyrkiet ad andre veje end Det Ægæiske Hav. Mens antallet af opdagede irregulære landegrænsepassager fra Tyrkiet til Bulgarien fortsat er lavt, er der på det seneste sket en stigning i de irregulære ankomster fra Tyrkiet til Grækenland via landegrænsen (29 som et dagligt gennemsnit mellem den 4. september og den 9. november sammenlignet med 20 i løbet af de foregående seks måneder). De fleste ankomster i 2017 til det græske fastland er hidtil tyrkiske (37 %), syriske (27 %), pakistanske (15 %) og irakiske (12 %). I modsætning hertil synes ankomster fra Tyrkiet til Rumænien over Sortehavet i sommerens løb at være aftaget. Der har også været begrænsede, men regelmæssige, ankomster fra Tyrkiet til Italien (indtil videre 3 676 i 2017). Der er ligeledes registreret et antal ankomster fra Tyrkiet til Cypern i 2017 (indtil videre 917 i 2017). Vestbalkanruten Selv om antallet af opdagede irregulære migranter på indrejsestederne på Vestbalkanruten har stabiliseret sig på et lavt niveau, rapporterer nogle medlemsstater ved slutningen af ruten, at et betydeligt antal migranter og asylansøgere fortsat kommer til deres område. Det, at en stor del af disse ikke har nogen tidligere Eurodac-registrering, styrker konklusionen om, at en række irregulære migranter kan nå frem uden at blive opdaget. Samarbejdet mellem disse medlemsstater, Europol og Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning er afgørende for at håndtere dette problem. Det er nødvendigt at være vågen, bl.a. ved at gøre fuld brug af de videokonferencer, som Kommissionen leder hver anden uge. Den centrale Middelhavsrute Den centrale Middelhavsrute tegner sig fortsat for det største antal personer, der rejser ad søvejen. Den generelle migrationssituation er blevet stabiliseret i de sidste måneder som følge af færre afrejser fra Libyen på ruten siden midten af juli. Mens antallet af ankomster i Italien var betydeligt højere i begyndelsen af sommeren, fortsætter den samlede tilstrømning den nedadgående tendens, der er rapporteret i september, og den er nu faldet med 30 % i forhold til 2016, men er stadig høj med i alt over 114 000 indtil videre i år. De tre højest placerede nationaliteter for alle migranter, der ankommer, er: fra Nigeria (15 %), fra Guinea (8 %) og fra Elfenbenskysten (8 %). Desuden er der registreret en betydelig stigning i antallet af afgange fra Tunesien til Italien med en syvdobbelt stigning i 2017 sammenlignet med 2016, dog med meget lavere tal end fra Libyen. Udgående strømme fra Niger til Libyen og Europa med migranter fra vestafrikanske lande fortsætter deres nedadgående tendens, men nogle omdirigeres fortsat til Algeriet. Antallet af omkomne og forsvundne personer til havs anslås til 2 750 indtil videre i 2017 sammenlignet med 4 581 i 2016. Over 285 100 migranter er blevet reddet af EU's operationer som støtte til den italienske kystvagt. Desuden anslår den libyske kystvagt, at den har reddet over 18 400 personer i år (frem til 6. oktober) i libysk territorialfarvand, godt hjulpet af tilbagesendelser af fartøjer efter uddannelse af besætningsmedlemmer. EU's trustfond for Afrika støtter også arbejdet i Den Internationale Organisation for Migration og Nigers myndigheder med at gennemføre eftersøgnings- og redningsaktioner i ørkenen: I 2017 er over 1 100 migranter blevet bragt i sikkerhed efter at være efterladt af menneskesmuglere. Den vestlige Middelhavsrute Der blev registreret en opadgående tendens i de irregulære migrationsstrømme i løbet af 2017 på ruten over det vestlige Middelhavsområde/Nordatlanten, med et samlet antal personer, der ankommer til Spanien, på 22 031, hvilket er næsten 94 % højere end i samme periode i 2016. I 2017 var de tre vigtigste oprindelseslande for migranter, indtil slutningen af august, Marokko (21 %) Elfenbenskysten (18 %) og Guinea (14 %). Tendenser i asylansøgninger

Ved udgangen af september 2017 havde EU og associerede lande modtaget 535 609 asylansøgninger sammenlignet med 1 010 839 i samme periode sidste år. I første halvdel af 2017 blev der truffet 275 710 positive afgørelser i første instans sammenlignet med 293 315 i samme periode sidste år. 3. EU'S OPERATIONELLE STØTTE LANGS RUTERNE Hjørnestenen i EU's støtte er fortsat hotspottilgangen, som har været indført siden 2015. Kommissionen har vurderet driften af hotspotcentrene i Grækenland og Italien indtil videre og har i tæt samarbejde med agenturerne samlet bedste praksis for gennemførelsen af hotspottilgangen. Udsendelsen af gæstemedarbejdere fra Europol har været afgørende for at udpege risikoprofiler og bekæmpe menneskesmuglernes netværk, og de vil fortsætte med at foretage sikkerhedskontrol i græske og italienske hotspotcentre. En anden vigtig prioritet i EU's arbejde er at fokusere på børns behov i migrationsprocessen. Den bedste praksis for gennemførelsen af hotspottilgangen identificerer specifikke foranstaltninger, der skal træffes for at hjælpe børn og andre sårbare grupper. Det 11. europæiske forum om børns rettigheder den 7.-8. november gav lejlighed til at undersøge behovet for at finde alternativer til forvaring af børn i forbindelse med migration. Den østlige Middelhavsrute Støtte fra Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning, Det Europæiske Asylstøttekontor og Europol har været afgørende for driften af hotspotcentrene i Grækenland samt indsættelse af tolv fartøjer i flådeoperationer. Arbejdet med at få et mere præcist billede af antallet af migranter og deres behov, herunder i hotspotcentrene, er i gang. Den græske regering forventes at fuldføre en første sammenfatning af dette arbejde ved udgangen af november. Der er imidlertid fortsat ikke tilstrækkelige tilgængelige modtagelsespladser i hotspotcentrene trods de foranstaltninger, der er truffet i det nationale program under Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden. Det stigende pres som følge af de seneste høje antal ankomster kan øge presset yderligere. Forbedring af adgangen til og kvaliteten af modtagelsespladser, herunder ved at tage bedre hensyn til de særlige behov hos sårbare grupper, er fortsat en uopsættelig prioritet. Der er behov for en øjeblikkelig indsats fra de græske myndigheder for yderligere at afhjælpe manglerne i modtagelsesfaciliteterne på øerne og gøre klar til vinter. Kommissionen er parat til at yde den nødvendige støtte. EU fortsætter med at yde betydelig finansiel støtte til Grækenland, der fortsat står over for udfordringer som følge af krisen. Der er nu ydet over 440 mio. EUR via nødhjælpsinstrumentet i EU til at støtte 15 humanitære partneres arbejde. Dette instrument har været i stand til at sikre, at der findes tilstrækkelige modtagelsesfaciliteter på fastlandet, tilpasse udbuddet efter behovet på op til i alt 40 000 pladser samt bidrage til, at der skabes kapacitet på øerne. Den øjeblikkelige prioritet i dette arbejde er, at de græske myndigheder flytter så mange flygtninge som muligt fra lejre til lejeboliger. Der er også indført et multifunktionelt kontantprogram. Hovedformålet med lejeboligerne og kontantprogrammet er at skabe værdige vilkår for dem, der har behov for det. Pr. 7. november er der oprettet 19 447 indkvarteringspladser – selv om antallet af flygtninge i lejeboliger i byområderne varierer, er det aktuelle tal 15 458 flygtninge. Hver måned modtager i gennemsnit 32 500 flygtninge kontant støtte. Der pågår drøftelser med de græske myndigheder om at vedtage en finansieringsplan for 2018, hvor væsentlige behov, aktiviteter og finansieringskilder vil blive identificeret. Der er taget yderligere skridt til at sikre en mere bæredygtig støtte ved at overgå fra nødhjælp til at bruge penge, som Grækenland er tildelt under de nationale programmer. Eksempelvis anvendes finansiering under disse programmer til at støtte leveringen af tjenester såsom catering, indkvartering og rengøring i hotspotcentrene samt tjenesteydelser i krisecentre til uledsagede mindreårige. Disse programmer finansierer allerede de aftalte prioriteringer, herunder modtagelse på øerne og krisecentre til uledsagede mindreårige. EU-støtte (indtil videre ca. 27 mio. EUR) til støttet frivillig tilbagesendelse og reintegrationsprogrammer gennemført af Den Internationale Organisation for Migration har også været afgørende for at lette noget af presset: Over 4 800 personer er vendt tilbage til deres hjemland gennem denne ordning i 2017. I Grækenland kan Det Europæiske Asylstøttekontor yde støtte til de græske myndigheder med at identificere og registrere potentielle ansøgere om international beskyttelse og informere migranter om det internationale beskyttelsessystem i Grækenland samt omfordelingsproceduren. Desuden rådgiver eksperter om nationalitetsvurderinger og eventuelle spørgsmål om udstødelse og bidrager til at afsløre muligt dokumentfalsk. Pr. 9. november har Det Europæiske Asylstøttekontor udsendt 18 eksperter fra medlemsstaterne til støtte for omfordelingsprocessen, og den græske modtagelses- og identifikationstjeneste har udsendt én ekspert med speciale i støtte. Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning har pr. 8. november udsendt 21 eksperter ved grænsen mellem Grækenland og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. Endvidere er der ydet betydelig finansiel støtte til Bulgarien til at løse migrationsudfordringerne. Den krisebistand, som blev ydet til Bulgarien i efteråret 2016, er for nylig blevet forlænget med et år med henblik på at muliggøre fuld gennemførelse. Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning bistår fortsat Bulgarien med at kontrollere landegrænserne, også med henblik på at forhindre sekundære bevægelser. Der er på nuværende tidspunkt udsendt 143 medarbejdere såvel som en bred vifte af udstyr. Under det nationale program under Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden (2014-2020) har Bulgarien afsat 4,5 mio. EUR til at dække tilbagesendelsesforanstaltninger, herunder støttet frivillig tilbagevenden, og nødhjælp har også bidraget til støttet frivillig tilbagevenden for 800 personer (frem til 10. november 2017).



Erklæringen fra EU og Tyrkiet Gennemførelsen af erklæringen fra EU og Tyrkiet har fortsat spillet en vigtig rolle med hensyn til at sikre, at migrationsudfordringen i det østlige Middelhavsområde håndteres effektivt og i fællesskab af EU og Tyrkiet. Den giver fortsat konkrete resultater med hensyn til at mindske irregulære og farlige passager og redde liv i Det Ægæiske Hav. Desuden giver erklæringen gennem faciliteten for flygtninge i Tyrkiet praktisk støtte til syriske flygtninge og værtssamfund i Tyrkiet og sikrer genbosætning af syrere fra Tyrkiet til Europa. En fuldstændig og vedvarende gennemførelse af erklæringen kræver en vedvarende indsats og politisk vilje fra alle sider. Kommissionen og EU-agenturerne fortsætter deres målrettede indsats for at gennemføre erklæringen (se bilag 2), bl.a. gennem en betydelig støtte til den græske asyltjeneste. Der forekommer dog fortsat de samme mangler, som blev konstateret i de foregående rapporter. Navnlig skrider tilbagesendelser til Tyrkiet under erklæringen meget langsomt frem med kun 1 969 tilbagesendelser siden marts 2016. Kun 439 af disse var resultatet af en negativ afgørelse i anden instans om en asylansøgning. At sikre effektive tilbagesendelser, når retssagerne er afsluttet, er en central del af erklæringen, så dette afhænger i høj grad af de ressourcer, der er til rådighed for alle relevante faser af det græske asylsystem. På trods af den afgørelse, som det græske statsråd offentliggjorde den 22. september 2017, som afviste klagerne fra to syrere og dermed konkluderede, at Tyrkiet er et sikkert land at sende migranter tilbage til, alt efter en individuel vurdering, er antallet af afgørelser truffet af klageudvalget ikke øget væsentligt, og antallet af tilbagesendelser forbliver dermed lavt, hvilket også skyldes antallet af efterfølgende administrative klager. Resultatet er, at presset på faciliteter og aktiviteter på de græske øer fortsat er højt og fortsætter med at stige: Pr. 9. november var der omkring 15 169 migranter, der opholdt sig på øerne. Genbosætning fra Tyrkiet i henhold til erklæringen fortsætter, og det er afgørende, at der fastholdes et højt tempo. Siden den 4. april 2016 er 11 354 personer blevet genbosat fra Tyrkiet. For så vidt angår den frivillige humanitære indrejseordning afsluttede Kommissionen og Tyrkiet de operative standardprocedurer, som nu skal godkendes af medlemsstaterne. En hurtig afgørelse om aktivering heraf vil sætte skub i gennemførelsen af erklæringen og give syrerne et sikkert og lovligt alternativ til irregulær migration til EU. Den operationelle dialog om migration med de tyrkiske myndigheder fortsætter, især om tilbagesendelse og udveksling af oplysninger samt om genbosætning. Med hensyn til gennemførelsen af køreplanen for visumliberalisering fortsætter Kommissionen med at fremme Tyrkiets bestræbelser på at fuldføre gennemførelsen af alle udestående benchmarks i køreplanen så hurtigt som muligt.

Et andet vigtigt element i erklæringen er støtte via faciliteten for flygtninge i Tyrkiet, hvor der fokuseres på at levere direkte virkning på stedet (se bilag 3). EU er på vej mod at indgå kontrakter om det fulde beløb på 3 mia. EUR ved udgangen af 2017. Der er allerede indgået kontrakter for 55 projekter til et beløb af 1,78 mia. EUR. For alle disse kontrakter er gennemførelsen i gang. Det samlede udbetalte beløb er på 908 mio. EUR. Projekter, der kan sørge for uddannelse til næsten en halv million syriske børn, og sundhedsydelser til omkring to millioner mennesker er nu på vej. En væsentlig milepæl blev nået i september 2017, hvor en million af de mest sårbare flygtninge nu modtager månedlige elektroniske pengeoverførsler til at dække deres daglige behov. Jordan og Libanon EU yder også støtte til andre lande, der står over for pres som følge af den syriske krise, og for at bidrage til at håndtere den enorme udfordring, som den fortsatte flygtningekrise udgør. Jordan og Libanon støtter fortsat flygtninges liv sideløbende med deres værtssamfund. Både Jordan og Libanon har for nylig taget vigtige skridt til at åbne op for undervisning til alle flygtningebørn. EU's regionale trustfond som reaktion på den syriske krise har indtil videre ydet 290 mio. EUR til projekter i Libanon (152,3 mio. EUR) og 141 mio. EUR til projekter i Jordan (96,5 mio. EUR). EU vil fortsat prioritere initiativer til at yde beskyttelse og bistand til de mest sårbare personer. Behovet for betragtelig international økonomisk støtte vil fortsætte. Vigtige fremtidige tiltag ·For at forbedre situationen på de græske øer bør de græske myndigheder straks øge tilbagesendelseshastigheden til Tyrkiet af de personer, der ikke har ret til at opholde sig i Grækenland, i fuld overensstemmelse med EU's og internationale regler. Dette gælder også for tilbagesendelser efter statsrådets nylige dom. ·Forbedring af modtagelsesforholdene og kapaciteten på øerne. ·Indgåelse af en hurtig aftale om den frivillige humanitære indrejseordning og dens aktivering i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i erklæringen fra EU og Tyrkiet. ·Indgåelse af kontrakter om de resterende programmer for humanitær bistand under faciliteten for flygtninge i Tyrkiet inden årets udgang. ·Fortsat overvågning af tendenserne og bekæmpelse af smugling langs Vestbalkanruten, herunder gennem samarbejde mellem medlemsstaterne og de relevante agenturer. ·Medlemsstaterne skal fortsat støtte de relevante EU-agenturer og kontorer for at sikre bæredygtigheden af igangværende operationer. ·Sikring af tilstrækkelig finansiering til støtte af Jordan og Libanon som værter for et stort antal flygtninge, også med henblik på konferencen i Bruxelles om krisen i Syrien og regionen, der skal afholdes i foråret 2018. Den centrale Middelhavsrute I sine konklusioner fra oktober understregede Det Europæiske Råd den fælles interesse i håndteringen af den centrale Middelhavsrute og fremhævede en række prioriterede foranstaltninger, herunder effektive foranstaltninger vedrørende tilbagesendelse, genbosætning og humane vilkår for migranter. EU's operationelle indsats i det centrale Middelhavsområde for at redde liv, bekæmpe smugling og støtte beskyttelse, stabilisering af samfund og kapacitetsopbygning er udvidet yderligere i tæt samarbejde med de italienske myndigheder. Under Nordafrika-vinduet i EU's trustfond for Afrika er hele det tilgængelige beløb på 264,58 mio. EUR blevet afsat, heraf er der indgået kontrakt om 131,1 mio. EUR, og der er udbetalt 57 mio. EUR (til 11 programmer). I Italien har Kommissionen arbejdet på nye måder for at bringe støtten i overensstemmelse med handlingsplanen af 4. juli og med udvekslingen af skrivelser mellem Kommissionens formand Jean-Claude Juncker og premierminister Paolo Gentiloni af august 2017. Som en kortsigtet foranstaltning erklærede Kommissionen sig omgående parat til at mobilisere op til 35 mio. EUR til finansiering af nødhjælp under Fonden for Intern Sikkerhed (Grænser) til støtte for en række prioriterede foranstaltninger, som blev identificeret af det italienske indenrigsministerium, med fokus på hotspotcentrene for at forbedre effektiviteten af procedurerne og tage højde for behovene hos de personer, der ankommer til landet. Om nødvendigt er Kommissionen som et næste skridt klar til at mobilisere op til yderligere 100 mio. EUR i nødfinansiering fra Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden. Dette bør hjælpe Italien med at gøre yderligere fremskridt med de interne aspekter af handlingsplanen, herunder fremskyndelse af asyl- og tilbagesendelsesprocedurerne og en væsentligt øget detentionskapacitet. Et femte hotspotcenter ("Centre for first Aid, Assistance and Identification") åbnede den 30. september 2017 i Messina med en kapacitet på 250 pladser, men den samlede modtagelseskapacitet i hotspotområderne er fortsat for begrænset. I Italien er Det Europæiske Asylstøttekontor repræsenteret mere end 45 steder i og uden for hotspotområderne. Eksperter gennemfører oplysningskampagner og yder støtte med hensyn til registrering af ansøgere om international beskyttelse i lyset af omfordelingsproceduren. Pr. 9. oktober havde Det Europæiske Asylstøttekontor udsendt 53 eksperter fra medlemsstaterne, 55 kulturmæglere og 18 agenturmedarbejdere i Italien. Operationerne i forbindelse med farvandsovervågning fortsætter. Der er i øjeblikket udsendt otte aktiver til den fælles operation Triton og fem flådeenheder til operation Sophia. Som følge af disse foranstaltninger er 119 mistænkte menneskesmuglere og menneskehandlere blevet anholdt og mere end 497 aktiver neutraliseret. EU har fortsat sin dedikerede indsats for at støtte den libyske kystvagt. På havet og i medlemsstaternes faciliteter har operation Sophia nu afsluttet en første uddannelsespakke for i alt 142 medarbejdere, herunder 39 medarbejdere til patruljebådsbesætninger, og har også sørget for undervisernes uddannelse. Efter en grundig undersøgelsesproces begyndte 66 libyske medarbejdere for nylig uddannelsen i Taranto. I de kommende uger ventes der at blive afholdt yderligere moduler i Spanien, Grækenland og Italien. Den vigtigste udvikling på det seneste har været den nylige tilbagesendelse af kystvagtens skibe og oprettelse af et overvågningssystem. Formålet med overvågningssystemet er at vurdere kapacitetsopbygningen og tilpasse uddannelseskravene, støtte libyere i at tage ansvar for at sikre deres territoriale farvande og fremme beskyttelse af og respekt for menneskerettighederne. En første rapport om overvågningen er planlagt til begyndelsen af 2018. Programmet Seahorse har også for nylig afsluttet sin seneste uddannelse med fokus på styrkelse af kapaciteten i den libyske kystvagt med henblik på at arbejde på længere sigt med at etablere Middelhavsnetværket Seahorse. Mens initiativerne på havet fortsat giver betydelige resultater, har der været øget fokus på tiltagene på land for at forbedre de ofte forfærdelige forhold for migranter i Libyen og tilbyde alternativer til strandede migranter og ofre for menneskehandel. Under det program til 90 mio. EUR, der blev vedtaget i april under trustfonden, er der indledt specifikke tiltag til beskyttelse af migranter i Libyen. FN's Højkommissariat for Flygtninge og Den Internationale Organisation for Migration har arbejdet på at styrke støtten til migranter ved detentionscentre og på ilandsætningssteder. Næsten 4 000 migranter får lægehjælp og grundlæggende støtte, og overvågningen af beskyttelsesstatus i detentionscentrene er ved at blive forbedret. FN's Højkommissariat for Flygtninge og Den Internationale Organisation for Migration har også ydet støtte til mere end 2 000 libyske fordrevne familier. Over 14 000 migranter i detentionscentre modtager lægehjælp og bistand efter sammenstød mellem militser i Sabratha. På denne måde bidrager EU's trustfond for Afrika direkte til de umiddelbare behov hos migranterne. Der planlægges infrastrukturarbejde, som skal bidrage til at skabe beskæftigelse for libyere og migranter, og der ydes støtte til at udvikle små virksomheder og fremme fælles sikkerhed og stabilitet. Der lægges særlig vægt på børn med arbejde med skolerehabilitering, ikke-formel uddannelse for libyere og migranter, uddannelse af lærere og støtte til midlertidige plejeinstitutioner for uledsagede børn og børn, som er blevet adskilt fra deres familie. Børnevenlige områder vil blive støttet eller etableret, herunder i eksisterende strukturer og lokalcentre. Programmet arbejder også med mere generelle økonomiske sektorer, begyndende med mindre infrastrukturarbejder og kapacitetsopbygning af lokale styreformer. Det udfordrende miljø i Libyen er fortsat en hindring for en hurtigere levering af EU's støtte, men Kommissionen arbejder aktivt sammen med dets partnere for at minimere forsinkelser. EU's grænsebistandsmission i Libyen vil etablere en let tilstedeværelse i Tripoli inden udgangen af november. Dette vil blive efterfulgt af en gradvis og trinvis opbygning af personale i foråret 2018, som muliggør et større løbende engagement med de libyske myndigheder med ansvar for grænseforvaltning, retshåndhævelse og strafferet, herunder det civile politi og kystpolitiet. Det deltager også i planlægningen af en undersøgelsesrejse anført af Italien til det sydlige Libyen til efteråret, som fuldt ud involverer libyske grænsemyndigheder og fokuserer på grænseforvaltning og migrationsanliggender. En ny indsats er i gang ved den sydlige landegrænse. I november vil der blive udbudt et program til 46,3 mio. EUR, som blev vedtaget i juli. Bekæmpelse af smugling ledsages af økonomiske alternativer til smugling – dette er et centralt mål for at stabilisere lokalsamfund i det program til 90 mio. EUR, der blev vedtaget i april. EU arbejder fortsat aktivt sammen med Den Internationale Organisation for Migration gennem det fælles initiativ vedrørende beskyttelse og reintegration af migranter. Disse programmer indeholder bistand til støttet frivllig tilbagevenden og støtte til reintegration langs den centrale Middelhavsrute. I 2017 har foreløb 10 000 migranter, der var strandet i Libyen, fået hjælp til at vende tilbage til deres oprindelseslande, navnlig Nigeria, Senegal, Guinea, Mali og Gambia. Medtælles migranter strandet i Niger, Mali og Mauretanien, når det samlede antal op over 15 000. Derudover optrappes indsatsen i forhold til Libyens naboer for at hjælpe flere migranter med at vende hjem fra Libyen eller flygtninge, der skal genbosættes fra det internationale samfund med bistand fra De Forenede Nationers Højkommissariat for Flygtninge. EU's delegationer i de respektive oprindelses- og transitlande har gjort det muligt at intensivere den konsulære bistand og dermed fremme tilbagesendelserne. EU arbejder fortsat på en inklusiv politisk overgang i overensstemmelse med Rådets konklusioner fra juli måned som forudsætning for solide og bæredygtige resultater inden for forvaltningen af migrationsstrømme i og gennem Libyen. Dette vil støtte de skridt, der tages til at etablere en permanent EU-tilstedeværelse som efterlyst af Det Europæiske Råd, hvilket er af afgørende betydning for at kunne reagere effektivt.

Der rejser fortsat kun meget få migranter ud af Egypten. Der er for nylig underskrevet en aftale om finansiering af et program til 60 mio. EUR til at tackle økonomiske drivkræfter for irregulær migration, forbedre beskæftigelsesegnetheden og øge modstandsdygtigheden i de samfund, som er påvirket af migration. Det forventes, at dialogen om migration med Egypten vil blive indledt i december. Der udvikles tiltag i samarbejde med de italienske myndigheder for at imødegå den stigende tilstrømning fra Tunesien – både med hensyn til at begrænse antallet af ankomster og øge antallet af tilbagesendelser. Der er fortsat kontakt med Algeriet, og EU har tilbudt at intensivere dialogen og samarbejdet, både i bilaterale og regionale fora. Det Europæiske Råd lægger særlig vægt på et tilsagn om at sikre tilstrækkelig og målrettet finansiering til Nordafrika-vinduet i EU's trustfond for Afrika. Der er afdækket et umiddelbart udækket finansieringsbehov på 110 mio. EUR specifikt til fortsættelse af programmet "Mixed Migration", som nu er i gang. Det udvidede program vil arbejde sammen med FN's Højkommissariat for Flygtninge og Den Internationale Organisation for Migration om at foretage kritisk arbejde vedrørende støttet frivillig tilbagevenden og reintegration, om forbedring af betingelserne for migranter i detentionscentre og om støtte til stabilisering af lokalsamfund og støtte til kommuner på områder som nye beskæftigelsesmuligheder og støtte til vigtige ydelser. I betragtning af den afgørende betydning af det arbejde, der gøres i Nordafrika, for EU's overordnede politik, vil der i løbet af 2018 følge yderligere programmer både i Libyen og andre nordafrikanske lande. Disse behov vil ikke kunne opfyldes uden yderligere bidrag fra medlemsstaterne til trustfonden. Det Europæiske Råd vil vurdere fremskridt i forhold til dette tilsagn i december 2017. Den vestlige Middelhavsrute Som følge af de hyppigere ankomster på denne rute er der sket en intensivering af kontakterne med Marokko. På et særligt møde mellem G6-landenes indenrigsministre i oktober gav Kommissionen udtryk for sin beredvillighed til at yde yderligere bistand om migrationsstyring. Vigtige fremtidige tiltag ·Medlemsstaterne skal øge bidragene til Nordafrika-vinduet i trustfonden for at opfylde det umiddelbare behov for yderligere 110 mio. EUR til Libyen. Udvikling af yderligere vigtige programmer for 2018. ·Fastlæggelse af EU's permanente tilstedeværelse i Libyen, så snart sikkerhedsforholdene gør dette muligt. ·Fortsættelse af samarbejdet med oprindelses- og transitlande i Afrika under partnerskabsrammen, herunder om den sydlige libyske grænse, forøgelse af samarbejdet med Libyens naboer for at øge antallet af tilbagesendelser og genbosætninger. ·Overvågning af migrationsstrømmene fra Tunesien og vurdering af nødvendigheden af mulige tiltag og støtte. ·Overvågning af udviklingen på den vestlige Middelhavsrute og forberedelse af eventuel støtte. 4. INDSATS MOD SMUGLING AF MIGRANTER Der er gjort en betydelig indsats for at bryde smuglernes forretningsmodel på alle vigtige migrationsruter til Europa. I det vestlige Balkan har det Europol-finansierede fælles driftskontor (Joint Operations Office) i Wien gjort det muligt for medlemsstaterne at gennemføre en række foranstaltninger, der har medført 185 anholdelser, siden arbejdet blev indledt. I oktober koordinerede Europols Europæiske Center for Migrantsmugling en fælles aktionsdag med medlemsstater og nabolande i det vestlige Balkan. Dette betød, at der blev opdaget mere end 760 irregulære migranter, og 24 mistænkte smuglere blev anholdt. At bekæmpe menneskesmugling er et centralt led i partnerskabsrammen. EU's støtte til den nigerske regerings stærke engagement har ført til et fald i antallet af irregulære migranter i transit gennem Agadez fra 340 pr. dag i gennemsnit i 2016 til 40-50 pr. dag i 2017. Der er nu iværksat et pilotprojekt under EU's trustfond for Afrika med det formål at styrke det nigerske politis operationelle og retlige kapacitet (fælles efterforskningshold). I første halvår af 2017 blev 101 personer anholdt og stillet for en domstol, 66 køretøjer og 8 motorcykler blev beslaglagt og forseglet (hvortil kommer 79 personer, som blev arresteret for kriminalitet med relation til menneskehandel). Modellen vil blive udvidet til at omfatte andre lande, sådan som Det Europæiske Råd opfordrede til i oktober 2017. Parallelt hermed og for at skabe alternative indkomstkilder til menneskesmugling yder EU indkomststøtte til de lokale samfund i det nordlige Niger. EU skal være vært for en international konference på højt plan om sikkerhed og udvikling i Sahel i december i Bruxelles. Formålet med konferencen er at fokusere på stabilitet og stabilisering af de fjerntliggende regioner, grænseoverskridende og sårbare zoner i Sahel. Efter EU's støtte til G5's fælles styrker i Sahel (50 mio. EUR gennem fredsfaciliteten for Afrika) vil EU bidrage til at mobilisere international støtte til den fælles styrke, bekæmpe terrorisme, narkotikasmugling, smugling af migranter og menneskehandel. Hertil kommer, at EU er ved at udvide sine uddannelses- og rådgivningsaktiviteter for at styrke kapaciteten i de lokale sikkerhedsstyrker. Den fælles sikkerheds- og forsvarspolitiks civile "EUCAP Sahelmission i Niger" fortsætter med at øge sine besøg i de forskellige regioner for at gennemføre projekter, tilbyde uddannelse, identificere yderligere behov hos de retshåndhævende myndigheder og bidrage til at kortlægge irregulære migrationsstrømme. Den aflagde sit andet besøg i Madama, et vigtigt knudepunkt for menneskehandel, i september 2017. Missionen vil blive yderligere styrket med øget fokus på støtte til bekæmpelsen af menneskesmugling og menneskehandel og handel med narkotika og våben samt yderligere støtte til de nigerske sikkerheds- og forsvarsstyrker og en yderligere udvikling af decentraliserede aktiviteter i hele landet. Samarbejde er af afgørende betydning for bekæmpelse af menneskesmugling. Europols clearingcenter for oplysninger om smugling af migranter blev oprettet i september. Det omfatter allerede operation Sophia og fem medlemsstater (udsendte nationale eksperter fra Tyskland, Grækenland, Italien, Spanien og Det Forenede Kongerige) og ventes at modtage støtte fra andre. Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning og Europol sigter mod at skabe forbindelse via forbindelsesofficerer inden udgangen af november. Der bliver gjort specifikke bestræbelser på at hjælpe EU's konsulære embedsmænd med at håndtere smugling gennem visumsvindel. Anvendelsen af EU's samarbejdsplatform om smugling af migranter for mere effektivt at kunne målrette tiltag inden for højt prioriterede områder er allerede igangsat i Nigeria og Pakistan. En udvidelse af tilgangen til også at omfatte andre områder vil indgå i en operationel handlingsplan om fremme af ulovlig indvandring, som skal vedtages af medlemsstaterne under politikcyklussen om organiseret kriminalitet ved udgangen af november. Vigtige fremtidige tiltag ·Øge udvekslingen af oplysninger inden for EU mellem medlemsstaterne, EU's agenturer, FSFP-missioner og -operationer og udvide de operationelle fælles efterforskningshold til vestafrikanske partnere ·Støtte udbredelsen af G5's fælles styrker i Sahel. 5. BEKÆMPELSE AF DE UNDERLIGGENDE ÅRSAGER TIL IRREGULÆR MIGRATION Med sine tre vinduer for Sahel og Tchadsøen, Afrikas Horn og Nordafrika har EU's trustfond for Afrika skabt fornyet fokus på migration. Der er godkendt 117 programmer for i alt næsten 2 mia. EUR, og der er indgået kontrakter om lidt over 1,3 mia. EUR. Selv om Det Europæiske Råd indkredsede Nordafrika-vinduet som den mest presserende prioritet, er det også af afgørende betydning at arbejde på de øvrige dele af trustfonden. På Afrikas Horn vil trustfondens igangværende projekter skabe over 44 000 arbejdspladser i Etiopien, Kenya og Somalia og direkte finansiere yderligere 30 000 job i Sydsudan. Projekterne støtter levering af grundlæggende sociale ydelser til over 1,6 millioner modtagere. I Vestafrika og Sahel er det igangværende arbejde rettet mod at skabe 114 000 arbejdspladser og støtter næsten 10 000 mikrovirksomheder samt små og mellemstore virksomheder. De fleste af disse foranstaltninger omfatter støtte til migranter, der vender tilbage, for at give dem mulighed for reintegration.

For så vidt angår Asien, vedtog Kommissionen i september en særlig foranstaltning til 196 mio. EUR for at tackle udfordringer i forbindelse med langvarige tvangsfordrivelser og migration i Asien og Mellemøsten. Foranstaltningen vil være til fordel for Afghanistan, Pakistan, Iran, Irak og Bangladesh og vil supplere EU's migrationsdialoger med alle fem lande. De centrale målsætninger er at styrke modstandskraften og selvhjulpenheden, herunder for lokale samfund og værtssamfund, med henblik på at støtte bæredygtige levevilkår, øge beskyttelsen af deres rettigheder og sikre en holdbar reintegration. Desuden bidrager langsigtede investeringsprojekter til at tackle de grundlæggende årsager og vil også snart kunne nyde godt af den eksterne investeringsplan, herunder Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling, som trådte i kraft den 28. september 2017. Planen har til formål at fremme innovative økonomiske partnerskaber i Afrika og i naboområdet for at fremme inklusiv vækst, jobskabelse og bæredygtig udvikling. Arbejdet med hurtigt at idriftsætte fonden er i gang, og Kommissionen vil træffe en afgørelse om de fem specifikke investeringsvinduer forud for topmødet i østpartnerskabet og mellem Den Afrikanske Union og EU, som baner vejen for den første indkaldelse af interessetilkendegivelser inden årets udgang. Tackling af de langsigtede migrationsudfordringer kræver en reel global tilgang. Den globale aftale om migration er i øjeblikket midtvejs i en toårig proces. Høringsprocessen slutter i december 2017 og vil være et første skridt i retning af godkendelse af aftalen på en regeringskonference i 2018. Den uformelle tematiske drøftelse om den globale aftale om flygtninge forventes at være afsluttet i november 2017. UNHCR's højkommissærs dialog om udfordringer i forbindelse med beskyttelse, der finder sted den 12. december i Genève, vil fokusere på at vurdere de fremskridt og erfaringer, som er gjort under det forberedende arbejde, og på at bane vejen for en global aftale om flygtninge. Dette arbejde vil understøtte den betydning, som migration har, i forbindelse med det næste topmøde mellem EU og Den Afrikanske Union i slutningen af november. Dette topmøde vil bygge videre på Vallettaprocessen med et afbalanceret forhold, som er vigtigt for at tackle de underliggende årsager, yde udviklingsbistand, bekæmpe menneskesmugling og menneskehandel og fremme lovlig migration og effektiv tilbagetagelse og reintegration. Vigtige fremtidige tiltag ·Aftale i december om ny runde af projekter under vinduerne for Sahel og Tchadsøen og Afrikas Horn i EU's trustfond for Afrika ·Topmøde mellem EU og Den Afrikanske Union for at fremme partnerskabstilgangen til en fælles forvaltning af migration med de afrikanske lande ·Første indkaldelse af forslag under den eksterne investeringsplan inden udgangen af 2017. 6. TILBAGESENDELSE OG TILBAGETAGELSE Som afspejlet i Det Europæiske Råds konklusioner fra sidste måned er det en del af den europæiske dagsorden for migration at øge tilbagesendelsen af dem, som ikke har ret til ophold. Det er en udfordring, som kræver, at alle gør en indsats: Medlemsstaterne, som er ansvarlige for at træffe individuelle afgørelser om tilbagesendelse, og hvis arbejde med gennemførelsen af henstillingen og den nye handlingsplan om tilbagesendelse er afgørende for at sikre, at de, der modtager afgørelser om tilbagesendelse, rent faktisk også sendes tilbage, Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning, som nu har et specifikt mandat til at støtte dette arbejde, og de tredjelande, som skal opfylde deres forpligtelser, hvad angår tilbagetagelse. Som annonceret i september i midtvejsevalueringen af gennemførelsen af den europæiske dagsorden for migration vil Kommissionen regelmæssigt aflægge rapport om de fremskridt, der er gjort. Denne rapport er den første mulighed for at gøre dette, og Kommissionen agter at videreudvikle sin overvågning og feedback på dette område. Et vigtigt aspekt af dette er behovet for aktuelle data af god kvalitet. Med henblik herpå er det afgørende, at medlemsstaterne fuldt ud støtter IRMA (Irregular Migration Management Application), hvis den skal opfylde sit potentiale til at give et pålideligt og regelmæssigt overblik over situationen vedrørende tilbagesendelse. Eurostat vil desuden begynde at øge hyppigheden af dataindsamling om tilbagesendelser fra årlig til kvartalsvis for at give mulighed for en mere rettidig overvågning. Det Europæiske Råd fremhævede i sine konklusioner fra oktober 2017 navnlig Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtnings arbejde. Agenturet vil ved udgangen af november træffe afgørelse om de næste operationelle skridt til at opbygge sin støtte til medlemsstaterne på tilbagesendelsesområdet. Ud over uddannelse og formidling af bedste praksis vil agenturet gøre en mere proaktiv indsats vedrørende tilbagesendelser fra medlemsstaterne, så det kan blive et knudepunkt for den operationelle indsats på tilbagesendelsesområdet. Medlemsstaternes fulde støtte til og engagement i agenturets tilbagesendelsesramme er afgørende for, at den lykkes. På dette grundlag bør der udvikles operationelle planer inden udgangen af første kvartal af 2018. Støtte fra agenturet til tilbagesendelsesoperationer Antal koordinerede tilbagesendelsesoperationer 279: Af disse blev 54 % overvåget med fysisk tilstedeværelse af en observatør (sammenlignet med 41 % i samme periode i 2016). I rapporteringsperioden udsendte agenturet 70 observatører fra puljen af observatører ved tvungen tilbagesendelse til 70 projekter Det samlede antal personer, som blev sendt tilbage med støtte fra agenturet 11 698 De fem vigtigste tredjelande med hensyn til tilbagesendelse 1. Albanien: 87 operationer, 3416 tilbagesendte 2. Tunesien: 47 operationer, 1187 tilbagesendte 3. Kosovo : 46 operationer, 1597 tilbagesendte 4. Serbien: 36 operationer, 1508 tilbagesendte 5. Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien: 26 operationer, 962 tilbagesendte De fem vigtigste destinationer for tilbagesendelsesoperationer, bortset fra landene på Vestbalkan 1. Tunesien: 47 operationer, 1187 tilbagesendte 2. Georgien: 16 operationer, 502 tilbagesendte 3. Afghanistan: 16 operationer, 237 tilbagesendte 4. Nigeria: 14 operationer, 522 tilbagesendte 5. Armenien: 9 operationer, 168 tilbagesendte De 10 vigtigste medlemsstater baseret på deltagelse i tilbagesendelsesoperationer (uanset antallet af tilbagesendte) 1. Tyskland: 103 operationer 2. Italien: 51 operationer 3. Frankrig: 39 operationer 4. Østrig: 29 operationer 5. Sverige: 10 operationer 6. Spanien: 8 operationer 7. Belgien: 8 operationer 8. Grækenland: 7 operationer 9. Island: 6 operationer 10. Finland: 6 operationer Der er siden sommer gjort yderligere fremskridt med at etablere et mere struktureret praktisk samarbejde om tilbagesendelse med en række tredjelande. De operative standardprocedurer, der blev aftalt med Bangladesh i september, blev godkendt af Rådet den 25. september 2017, og medlemsstaterne har nu en klar ramme til at arbejde konsekvent med et land, som er den femte største kilde til migranter indtil videre i år. Kommissionen er i færd med at fremme lignende ordninger med en række vigtige afrikanske partnere. For at disse ordninger skal have en praktisk virkning, skal medlemsstaterne gøre fuld brug af den aftalte gode praksis og de operationelle aftaler. Der afholdes den 28. november en ny runde forhandlinger om tilbagetagelsesaftalen med Tunesien, parallelt med forhandlingerne om visumlempelsesaftalen.

Selv om der er konstateret store fremskridt i nogle lande, giver andre fortsat anledning til vanskeligheder. Det styrkede samarbejde med Nigeria, Elfenbenskysten, Senegal og Mali, hvor der ikke er sket fremskridt om forvaltning af migration og tilbagetagelse, vil blive videreført, og under alle omstændigheder vil mobiliseringen af incitamenter og løftestænger på EU-plan og nationalt plan fortsat blive aktivt udforsket og anvendt efter behov. Vigtige fremtidige tiltag ·Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning vil på det næste bestyrelsesmøde fremlægge de næste skridt imod et integreret system for forvaltning af tilbagesendelse. ·Medlemsstaterne skal indsamle data og stille data vedrørende tilbagesendelser til rådighed for at muliggøre en bedre vurdering af effektiviteten af tilbagesendelser på EU-niveau. ·Eurostat skal indsamle data om tilbagesendelser kvartalsvis i stedet for på årsbasis. ·Medlemsstaterne skal i praksis anvende ordninger, der indgås med tredjelande, for at lette tilbagesendelser, og Kommissionen skal overvåge anvendelsen af disse ordninger. ·Der skal hurtigst muligt færdiggøres operationelle aftaler med vigtige oprindelseslande, herunder forhandlingerne om tilbagetagelsesaftalen med Nigeria og Tunesien. 7. OMFORDELING, GENBOSÆTNING OG ANDRE LOVLIGE ADGANGSVEJE Omfordeling af asylberettigede ansøgere fra medlemsstaternes side har fortsat været en værdifuld metode til at hjælpe mennesker med et klart behov for international beskyttelse og til at lette presset på asylsystemerne i Italien og Grækenland. Pr. 9. november var 31 503 personer blevet omfordelt (10 265 fra Italien og 21 238 fra Grækenland), heraf 3 807 siden den sidste rapport om omfordeling og genbosætning. Cypern, Estland, Kroatien og Litauen har fortsat vist støtte til omfordeling i tilsagn efter den 26. september. Medlemsstaterne bør afslutte omfordelingen af de resterende berettigede ansøgere hurtigst muligt. Der er stadig i alt 758 ansøgere, som skal omfordeles fra Grækenland (heraf 369 til Irland). Mens de nuværende tilsagn for Grækenland er tilstrækkelige, bør Medlemsstaterne afslutte omfordelingen af de resterende berettigede ansøgere hurtigst muligt. Irland bør navnlig finde boliger og overføre allerede anmeldte sager fra Grækenland, mens Tyskland og Schweiz bør svare på omfordelingsanmodninger fra Grækenland. Alle andre medlemsstater med sager, som allerede er matchet og anmeldt, bør fremskynde overførslerne fra Grækenland. Der er fortsat 3 110 ansøgere, som skal omfordeles fra Italien. Italien er imidlertid fortsat med at registrere resterende asylberettigede ansøgere og bør afslutte dette arbejde så hurtigt som muligt for at stabilisere dette antal. Tyskland, Schweiz, Frankrig og Østrig bør fremskynde deres svar på anmodninger om omfordeling fra Italien, og alle medlemsstaterne bør fremskynde overførsler fra Italien af sager, som allerede er matchet og meddelt. Medlemsstaterne bør desuden straks besvare de 190 udestående anmodninger om uledsagede mindreårige fra Italien og tildele mindst 200 yderligere pladser til omfordeling af uledsagede mindreårige, som venter, men som endnu ikke kan tildeles til en medlemsstat på grund af de manglende tilsagn. I sine regelmæssige rapporter om omfordeling og genbosætning har Kommissionen gentagne gange mindet medlemsstaterne om deres juridiske forpligtelser i henhold til Rådets afgørelser og opfordret de medlemsstater, der endnu ikke har givet tilsagn og taget imod omfordelinger fra Grækenland og Italien, til at gøre det med det samme. Desværre har Ungarn og Polen trods gentagne opfordringer endnu ikke omfordelt en eneste person, og Tjekkiet har kun omfordelt få og har ikke givet tilsagn i over et år. Kommissionen besluttede derfor den 14. juni 2017 at indlede overtrædelsesprocedurer mod disse tre medlemsstater. Efter landenes besvarelser af åbningsskrivelserne besluttede Kommissionen den 26. juli 2017 at vedtage, som det næste skridt, en begrundet udtalelse. EU-Domstolens afgørelse af 6. september 2017 bekræftede gyldigheden af Rådets anden afgørelse om omfordeling, og Kommissionen forventede, at de tre medlemsstater ville træffe foranstaltninger. Desværre har Tjekkiet, Ungarn og Polen indtil videre ikke truffet nogen foranstaltninger for at afhjælpe klagepunkterne i den begrundede udtalelse. Disse overtrædelsesprocedurer er derfor fortsat i gang. Selv om de nuværende ordninger er ved at være afsluttet, bør EU fortsat udvise solidaritet med Italien og Grækenland. Medlemsstaterne opfordres derfor til at fortsætte med at omfordele fra Italien og Grækenland ud over de nuværende ordninger. Kommissionen er klar til at yde finansiel støtte til disse medlemsstater til at opretholde deres omfordelingsindsats. Den bistand, der ydes af EU's agenturer til Italien og Grækenland, vil også fortsætte og, hvor det er nødvendigt, forbedres yderligere. Det Europæiske Asylstøttekontor har spillet en afgørende rolle i gennemførelsen af omfordelingsordningen siden starten i september 2015, herunder ved at udsende eksperter fra medlemsstaterne, så der kan udvikles redskaber til støtte for de enkelte trin i omfordelingsproceduren, samt ved at gennemføre en omfordelingspakke, ligesom det fortsat er vigtigt, at medlemsstaterne støtter Det Europæiske Asylstøttekontor. Genbosætning gør det muligt for EU og dets medlemsstater at opfylde både nødvendigheden af at hjælpe mennesker med behov for international beskyttelse og for at mindske incitamenterne til irregulær migration. Af de 22 504 genbosætninger, der blev aftalt i 2015, er over 81 % afsluttet. Pr. 10. november 2017 var 18 366 personer blevet genbosat i 20 medlemsstater og fire associerede stater, primært fra Tyrkiet, Jordan og Libanon. Eftersom en række lande med store kvoter allerede har opfyldt deres tilsagn om genbosætning eller er meget tæt på at opfylde dem, er indsatsen fortsat hovedsageligt rettet mod genbosætninger fra Tyrkiet i henhold til erklæringen fra EU og Tyrkiet. Det samlede antal personer, der er blevet genbosat inden for rammerne af de to EU-genbosætningsordninger, siden de blev lanceret, er 25 739. Efter Kommissionens henstilling, som opfordrer medlemsstaterne til at tilbyde mindst 50 000 genbosætningspladser inden den 31. oktober 2017, har 16 medlemsstater givet tilsagn om mere end 34 400 genbosætningspladser. Kommissionen glæder sig over de tilsagn, som er modtaget fra Belgien, Bulgarien, Kroatien, Cypern, Finland, Frankrig, Irland, Italien, Litauen, Luxembourg, Portugal, Rumænien, Slovenien, Spanien, Sverige og Det Forenede Kongerige. Flere andre medlemsstater har meddelt, at de snart vil give tilsagn, og andre, som allerede har givet tilsagn, vil måske øge deres. Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til hurtigst muligt at give yderligere tilsagn, navnlig dem, der endnu ikke har gjort det, for i det mindste at nå 50 000-målet og gøre det muligt for EU at begynde at planlægge konkrete genbosætningsprocesser, herunder evakuering fra Libyen i samarbejde med De Forenede Nationers Højkommissariat for Flygtninge. I midtvejsevalueringen fra september er der allerede gjort fremskridt med hensyn til pilotprojekter om lovlig migration med tredjelande. De fleste medlemsstater har taget godt imod konceptet, og flere er parate til at arbejde videre med dette spørgsmål. Vigtige fremtidige tiltag ·Italien afslutter registreringen af asylberettigede ansøgere til omfordeling. ·Medlemsstaterne færdiggør omfordelingen af de resterende ansøgere fra Italien og Grækenland som en hastesag med særligt fokus på yderligere pladser til at omfordele uledsagede mindreårige i Italien. Kommissionen er parat til at fortsætte sin støtte til de medlemsstater, der fortsætter med at omfordele fra Italien og Grækenland ud over de nuværende ordninger. ·Medlemsstaterne afgiver tilsagn for at nå målet på mindst 50 000 pladser til genbosætning. ·Kommissionen og FN's Højkommissariat for Flygtninge skal færdiggøre projektet, som skal evakuere flygtninge fra Libyen med henblik på genbosætning. ·Sammen med interesserede medlemsstater fastlægges omfanget af pilotprojekterne om lovlig migration og tredjelande, som kan deltage, identificeres. 8. FORTSAT STYRKELSE AF FORVALTNINGEN AF DE YDRE GRÆNSER Et år efter lanceringen af Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning bistår agenturet i øjeblikket medlemsstaterne gennem fælles operationer på tværs af de vigtigste migrationsruter i det østlige, centrale og vestlige Middelhavsområde og Vestbalkan med indsættelse af over 1 500 grænsevagter og andet personale. Som følge af stigningen i antallet af personer, der ankommer til Spanien, blev operation Indalo, som normalt kun løber om sommeren i spidsbelastningsperioderne, forlænget indtil udgangen af 2017. Et andet støtteområde er udarbejdelse af sårbarhedsvurderinger og relaterede henstillinger til medlemsstaterne. Der er dog imidlertid stadig mangler for de igangværende fælles operationer til støtte for de medlemsstater, som er under pres. Tilsagn er fortsat for korte og utilstrækkelige, både med hensyn til specifikationer og omfang. Det eneste område, hvor der ikke forventes mangler før midten af november, er den fælles operation Poseidon. Samtidig er der gjort fremskridt med at etablere en permanent kapacitet til hurtig reaktion, og pr. 9. november 2017 havde 26 medlemsstater udpeget deres grænsevagter, i alt 74 % af den krævede puljesammensætning (1 110 ud af 1 500 vagter). Der er ikke gjort yderligere fremskridt med hensyn til udstyrspuljen til hurtig udrykning siden september, og der er stadig betydelig mangel på de fleste typer udstyr – kun 14 medlemsstater bidrager, og der er ikke modtaget nye tilsagn siden april. For at støtte det udstyr, der stilles til rådighed af agenturet, bevilgede Kommissionen i august 2017 et yderligere beløb på 76 mio. EUR i forbindelse med specifikke aktioner under Fonden for Intern Sikkerhed til køb af maritime aktiver fra medlemsstaterne. Dette beløb supplerer de 132 mio. EUR, som blev afsat til dette formål i 2015. Medlemsstaterne bør nu intensivere deres bestræbelser på at gennemføre disse projekter, således at aktiverne kan stå til rådighed for agenturet. . Derudover vedtog agenturet en strategi for opkøb af egne aktiver i perioden 2017-2020 og er nu i gang med at udvikle en langsigtet strategi for perioden frem til 2027.