BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Den 30. juni 2020 vedtog Rådet på forslag fra Kommissionen Rådets henstilling (EU) 2020/912 om de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU og eventuel ophævelse af disse restriktioner ("henstillingen"), som gav mulighed for en gradvis ophævelse af de restriktioner på rejser til EU, der blev indført i begyndelsen af covid-19-pandemien.

I henstillingen blev der fastsat en række kriterier til bestemmelse af, fra hvilke tredjelande ikkevæsentlige rejser til medlemsstaterne og andre lande, der er omfattet af Schengenreglerne, skulle tillades. Tredjelande, særlige administrative områder og andre enheder og territoriale myndigheder ("tredjelande og områder"), som opfyldte kriterierne, blev opført i bilag I til henstillingen. Bilag II til henstillingen indeholdt desuden en liste over væsentlige funktioner eller væsentlige behov, som berettiger rejser fra tredjelande, som ikke er opført på listen i bilag I.

Henstillingen blev ændret den 2. februar 2021 og den 20. maj 2021, navnlig for at tilpasse de anvendte kriterier til udviklingen i den epidemiologiske situation, for at tage hensyn til udrulningen af vaccinationskampagner verden over og for at indføre foranstaltninger, der kunne bidrage til at begrænse spredningen af varianter, der gav anledning til bekymring, og varianter, der skulle holdes ekstra øje med. Rådet har siden vedtagelsen ændret bilag I tolv gange for at tilføje eller fjerne lande fra listen over tredjelande og områder, for hvilke restriktionerne for ikkevæsentlige rejser kunne ophæves.

Den 22. februar 2022 blev henstilling (EU) 2022/290 yderligere ændret for at tage hensyn til navnlig EU's digitale covidcertifikat, som blev indført ved forordning (EU) 2021/953 og (EU) 2021/954. I henstillingen blev Kommissionen desuden opfordret til at revidere henstillingen med henblik på at lade bilag I udgå i betragtning af den stigende vaccinationstilslutning på verdensplan, hvilket ville gøre det muligt at gå fra landebaserede til personbaserede risikovurderinger af rejser. Kommissionen blev derefter anmodet om at aflægge rapport til Rådet og om nødvendigt forelægge et forslag om at lade bilag I til henstillingen udgå.

Listen over tredjelande og områder, der er fritaget for restriktioner på grundlag af objektive kriterier (bilag I), var et nyttigt og passende middel til at holde de ydre grænser åbne for både ikkevæsentlige og væsentlige rejser i juni 2020 og senere, da produktionen af vacciner endnu ikke var tilstrækkelig til at dække efterspørgslen på verdensplan. Dette er dog ikke længere tilfældet. Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA) og Verdenssundhedsorganisationen (WHO) har siden godkendt et stigende antal covid-19-vacciner, som er blevet produceret og givet i og uden for EU. Derfor foreslår Kommissionen igen, at bilag I udgår af henstillingen.

Tilslutningen til det primære vaccinationsforløb mod covid-19 i den samlede befolkning i EU/EØS var den 6. oktober 2022 oppe på 72,7 % og er fladet ud siden april 2022. Tilslutningen til den første boosterdosis/ekstra dosis i den samlede befolkning var på 53,9 %.

På verdensplan er det gået stødt fremad med vaccinationskampagnerne. Den 7. oktober 2022 udgjorde den samlede andel af verdens befolkning, som havde været igennem det fulde første vaccinationsforløb, 61,8 %. Dette tal dækker dog over store forskelle mellem lande og regioner, idet tilslutningen er meget lavere i udviklingslandene, og det er desuden fladet ud siden april 2022.

Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA) godkendte den 1. september 2022 to bivalente mRNA-vacciner, der udover den oprindelige sars-CoV-2-stamme også er rettet mod undervarianten omikron BA.1, og som er udviklet af Pfizer/BioNTech og Moderna, og den 12. september 2022 endnu en bivalent mRNA-vaccine, der er udviklet af Pfizer/BioNTech, og som udover den oprindelige virus er rettet mod undervarianterne omikron BA.4 og BA.5. Derudover vil en anden kategori af proteinbaserede vacciner, som forventes klar i løbet af efteråret eller vinteren, supplere EU's brede vaccineportefølje.

De gennemførelsesafgørelser, der fastlægger, at covid-19-certifikater udstedt af et tredjeland til EU-borgere og deres familiemedlemmer samt til tredjelandsstatsborgere, der bor eller opholder sig lovligt i EU, skal anses for at svare til certifikater udstedt af medlemsstaterne, jf. forordning (EU) 2021/953 om EU's digitale covidcertifikat ("ækvivalensafgørelser"), fremmer muligheden for at genoptage rejser til EU yderligere ved at fastlægge en ramme for anerkendelsen af tredjelandes test-, vaccinations- og restitutionscertifikater.

Selv om den samlede incidensrate for covid-19-tilfælde i EU/EØS fortsat kan svinge over tid, må man se på indikatorerne for situationens alvor, f.eks. på antallet af indlæggelser på hospitaler og intensivafdelinger, der, selv om det også svinger, i øjeblikket er under kontrol. Smittebølgen i sommeren 2022 viser, hvordan en stor udbredelse af virusset efter fremkomsten af en ny variant, der giver anledning til bekymring, ikke nødvendigvis påfører de nationale sundhedssystemer et væsentligt pres. Dette understreger, hvor vigtig det er at anlægge en forsigtig tilgang, når der skal tages stilling til rejserestriktioner på grundlag af antallet af smittetilfælde eller forekomsten af en ny variant.

Den 15. september 2022 opfordrede formandskabet inden for rammerne af de integrerede ordninger for politisk kriserespons medlemsstaterne til at dele deres synspunkter om den koordinerede tilgang til ophævelsen af restriktioner ved de ydre grænser i overensstemmelse med henstillingen. Alle stater, der deltager i området uden kontrol ved de indre grænser ("Schengenområdet"), herunder Norge, Schweiz, Liechtenstein og Island, anførte, at de i øjeblikket ikke har nogen restriktioner (eller er i gang med af afskaffe dem), og at de ikke agter at genindføre nogen, medmindre der opstår et særligt problem i forbindelse med en ny variant, der giver anledning til bekymring, eller der skal holdes ekstra øje med. Alle stater, der tog ordet, gav deres tilslutning til, at bilag I udgår af henstillingen, og at rejserestriktionerne ophæves.

I lyset af ovenstående, og hvis den epidemiologiske forbliver stabil, herunder udbredelsen af kendte sars-CoV-2-varianter, er det Kommissionens opfattelse, at restriktioner på rejser til Unionen bør ophæves. I overensstemmelse med et klart flertal af de deltagende stater mener Kommissionen dog, at den såkaldte nødbremse i henstillingen bør opretholdes. Erfaringen har ligeledes vist, at skulle nødbremsen ophæves, bør det også ske efter en fælles tilgang for at undgå langvarige, uforholdsmæssigt store og unødvendige restriktioner for internationale rejser.

Endelig skal det nævnes, at på trods af den hidtidige positive udvikling beskrevet ovenfor, er sars-CoV-2-virussen stadig aktiv og udbredt på verdensplan, og pandemien er ikke ovre. Nye smittebølger, som kan forværre den epidemiologiske situation, kan ikke udelukkes, bl.a. som følge af fremkomsten af en ny variant, der giver anledning til bekymring, eller der skal holdes ekstra øje med. Som Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC) anførte den 7. oktober 2022, tyder det epidemiologiske billede på stigende smittetal i de fleste medlemsstater, dog uden tegn på ændringer i fordelingen af de varianter, der er i omløb. I så tilfælde bør medlemsstaterne og de associerede Schengenlande være klar til at genindføre nogle eller alle restriktioner på en koordineret måde.