EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 15.6.2016 COM(2016) 387 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET OM DEN EUROPÆISKE UNIONS LÅNTAGNINGS- OG LÅNGIVNINGSAKTIVITETER I 2015



Indholdsfortegnelse 1.Indledning 2Den Europæiske Unions långivningsaktiviteter 2.1.Betalingsbalancemekanismen 2,2Den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme 2,3Makrofinansiel bistand 2.4.Euratom-faciliteten 3.Den Europæiske Unions låntagningsaktiviteter 3.1.Betalingsbalancemekanismen 3.2.Den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme 3.3.Makrofinansiel bistand 3.4.Euratom-faciliteten 4.Den Europæiske Investeringsbank 4.1.EIB's långivningsaktiviteter 4.2.EIB's låntagningsaktiviteter 1.Indledning

I Rådets afgørelser om Den Europæiske Unions (EU's) forskellige låneinstrumenter fastsættes det, at Kommissionen hvert år skal informere Europa-Parlamentet og Rådet om brugen af disse instrumenter. For at opfylde disse informationsforpligtelser indeholder denne rapport en beskrivelse af udlånstransaktionerne for hvert instrument samt de respektive låntagningsaktiviteter. For at fuldende billedet af EU's aktiviteter indeholder det sidste afsnit i denne rapport også en sammenfatning af Den Europæiske Investeringsbanks (EIB's) långivnings- og låntagningsaktiviteter i 2015. Tabellen nedenfor viser udviklingen i EU's transaktioner i de seneste fem år. Tabel 1: Udvikling i EU's transaktioner (udestående kapitalbeløb i mio. EUR) EKSF i.l.1) 2) Euratom

1) Betalings-balance-mekanismen Makro-finansiel bistand EFSM I alt 2011 2012 2013 2014 2015 225 183 179 192 204 447 423 386 348 300 11 400 11 400 11 400 8 400 5 700 590 545 565 1 829 3 007 28 000 43 800 43 800 46 800 46 800 40 662 56 351 56 330 57 569 56 011 1) Omregningskurserne er kurserne pr. 31. december hvert år. 2) Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF) er under likvidation siden 2002. Den sidste obligation, der blev udstedt af EKSF, forfalder i 2019. Stigningen i det udestående beløb skyldes valutakursbevægelser. 2Den Europæiske Unions långivningsaktiviteter Den finansielle bistand til tredjelande og medlemsstater i form af bilaterale lån, der finansieres via kapitalmarkederne med en garanti over EU's budget, tilvejebringes af Kommissionen i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelser eller Rådets afgørelser alene, afhængigt af de mål der forfølges. Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik sikrer med bistand fra Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EEAS), at der er sammenhæng mellem den finansielle bistand til tredjelande og de overordnede mål for EU's optræden udadtil. 2.1.Betalingsbalancemekanismen Betalingsbalancestøtte i henhold til artikel 143 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og Rådets forordning (EF) nr. 332/2002 af 18. februar 2002 om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne (forordningen om betalingsbalancestøtte) tager form af mellemfristede lån ydet af Unionen. Støtten ydes normalt sammen med finansiering fra Den Internationale Valutafond (IMF) og andre multilaterale långivere såsom Den Europæiske Investeringsbank (EIB), Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) eller Verdensbanken. Betalingsbalancestøtte tildeles fra sag til sag af Rådet, som træffer afgørelse ved kvalificeret flertal. De potentielle modtagere er medlemsstater uden for euroområdet med alvorlige betalingsbalanceproblemer. Den tjener til at mindske de modtagende medlemsstaters vanskeligheder med at tilvejebringe ekstern finansiering og genskabe en holdbar betalingsbalancesituation. Den frigives efter opfyldelse af de økonomisk-politiske betingelser, som Rådet vedtager efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og som aftales mellem Kommissionen og den støttemodtagende medlemsstat i et aftalememorandum forud for låneaftalens indgåelse. Overholdelsen af foranstaltningerne ifølge aftalememorandummet kontrolleres regelmæssigt og er en forudsætning for udbetalingen af yderligere rater. De krævede midler tilvejebringes af Kommissionen på kapitalmarkederne på vegne af Den Europæiske Union. I overensstemmelse med forordningen om betalingsbalancestøtte aflægger Kommissionen rapport hvert tredje år til Det Økononiske og Finansielle Udvalg og Rådet om gennemførelsen af betalingsbalancemekanismen. I 2013 vedtog Rådet endnu et program med forebyggende finansiel støtte til Rumænien på op til 2 mia. EUR, som udløb i slutningen af september uden at være blevet udnyttet. I øjeblikket ventes der ingen nye programmer. I januar 2015 tilbagebetalte Letland 1,2 mia. EUR og Rumænien 1,5 mia. EUR. Pr. 31. december 2015 var det samlede udestående beløb under betalingsbalancemekanismen 5,7 mia. EUR. Tabellen nedenfor viser udviklingen i lån aktiveret under betalingsbalancestøtten frem til den 31. december 2015. Tabel 2: Betalingsbalancestøtte pr. 31.12.2015 (i mia. EUR) Land Tildelt beløb Udbetalt beløb Tilbagebetalt beløb Udestående beløb Vægtet gennemsnitlig løbetid (år) Ungarn 6,5 5,5 4,0 1,5 0,3 Letland 3,1 2,9 2,2 0,7 5,2 Rumænien 5,0 5,0 1,5 3,5 2,4 Rumænien (forebyggende) 1,4 0 0 0 - Rumænien (forebyggende) 2,0 0 0 0,0 - I alt 18,0 13,4 7,7 5,7 2,2 2.2.Den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme Med Rådets forordning (EU) nr. 407/2010 af 11. maj 2010 oprettedes den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EFSM) på basis af artikel 122, stk. 2, i TEUF. EFSM er fuldt ud understøttet af EU-budgettet og har en samlet udlånskapacitet på op til 60 mia. EUR. EFSM blev taget i anvendelse i 2011 til fordel for Irland og Portugal med lånetilsagn på op til henholdsvis 22,5 mia. EUR og 26 mia. EUR.

I 2013 blev der truffet afgørelse om at forlænge den maksimale gennemsnitlige løbetid for de udbetalte lån fra 12,5 år til 19,5 år for begge medlemsstater. EFSM-modtagere kan anmode om forlængelse og refinansiering af alle EFSM-lån, forudsat at den gennemsnitlige løbetid for de udbetalte lån (at regne fra den første udbetaling) ikke overstiger 19,5 år. I den henseende blev der i september og oktober 2015 tilvejebragt i alt 5 mia. EUR i tre rater med en løbetid på henholdsvis 8, 14 og 20 år med henblik på at forlænge løbetiden for Irlands lån på 5 mia. EUR, som forfaldt den 4. december 2015. Den nuværende gennemsnitlige løbetid for udestående lån til Irland er 15,4 år pr. 31. december 2015. Desuden blev et overgangslån på 7,16 mia. EUR finansieret og ydet til Grækenland med en løbetid på 1 måned fra 20. juli til 20. august. Lånet blev tilbagebetalt fuldt ud. Det samlede udestående beløb under EFSM udgjorde 46,8 mia. EUR ved udgangen af 2015 (Irland: 22,5 mia. EUR, Portugal: 24,3 mia. EUR). Tabellen nedenfor viser udviklingen i lån aktiveret under EFSM frem til den 31. december 2015. Tabel 3: EFSM-faciliteten frem til 31.12.2015 (i mia. EUR) Land Tildelt beløb Udbetalt beløb Tilbagebetalt beløb Udestående beløb Vægtet gennemsnitlig løbetid (år) Grækenland 7,16 7,16 7,16 0 - Irland 22,50 22,50 0 22,5 15,4 Portugal 26,00 24,30 0 24,3 12,3 I alt 55,66 53,96 7,16 46,8 13,8 2.3.Makrofinansiel bistand Makrofinansiel bistand, eller MFA, er udformet med henblik på at dække usædvanlige behov for ekstern finansiering i lande, som geografisk, økonomisk og politisk befinder sig tæt på EU. Formålet hermed er at genoprette den makroøkonomiske og finansielle stabilitet i kandidatlandene og potentielle kandidatlande og i EU's nabolande, (og i særlige tilfælde andre tredjelande), samtidig med at der tilskyndes til at gennemføre makroøkonomiske reformer og strukturreformer. Makrofinansiel bistand ydes som en ekstraordinær og midlertidig foranstaltning, udbetales i rater og ledsages af strenge økonomisk-politiske betingelser. Makrofinansiel bistand supplerer og er betinget af IMF's tilpasningsprogrammer. Den kan ydes i form af lån og/eller under visse omstændigheder gavebistand. Hvis et modtagerland ikke opfylder sine tilbagebetalingsforpligtelser, kan Kommissionen benytte garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande for at sikre tilbagebetalingen af Kommissionens tilsvarende låntagning. I januar 2015 foreslog Kommissionen et tredje MFA-program til Ukraine på op til 1,8 mia. EUR i form af lån, som blev vedtaget af Parlamentet og Rådet den 15. april 2015. Den tilsvarende låneaftale blev underskrevet den 22. maj 2015. De tre MFA-transaktioner til fordel for Ukraine beløber sig, sammen med de to foregående programmer, til 3,41 mia. EUR, når de er fuldt udbetalt, hvilket er EU's største finansielle bistand til et tredjeland inden for så kort tid. Den første rate (600 mio. EUR) i det tredje MFA-program til Ukraine blev udbetalt i juli 2015. Udbetalingen af den anden rate (der også er på 600 mio. EUR), som oprindeligt var sat til 2015, er blevet forsinket som følge af langsomme fremskridt med en række reformtiltag. Den sidste rate (250 mio. EUR) i det første MFA-program til Ukraine, baseret på afgørelser fra 2002 og 2010 , blev udbetalt i april 2015. Den 15. maj 2014 besluttede Europa-Parlamentet og Rådet at stille makrofinansiel bistand til rådighed for Tunesien på op til 300 mio. EUR i form af lån med en maksimal løbetid på 15 år. Den første rate (100 mio. EUR) blev udbetalt i maj 2015, og den anden rate (100 mio. EUR) blev udbetalt i december 2015. Den 11. december 2013 besluttede Europa-Parlamentet og Rådet at stille makrofinansiel bistand til rådighed for Jordan på op til 180 mio. EUR i form af lån. Den første rate (100 mio. EUR) blev udbetalt i februar 2015 og den anden og sidste rate (80 mio. EUR) i oktober 2015. Den 12. august 2013 besluttede Europa-Parlamentet og Rådet at stille makrofinansiel bistand til rådighed for Georgien på maksimalt 46 mio. EUR (i form af gavebistand på op til 23 mio. EUR og i form af lån på op til 23 mio. EUR). Gavebistandsdelen af den første rate (13 mio. EUR) blev udbetalt i januar 2015 og lånedelen (10 mio. EUR) i april 2015. Udbetalingen af den anden rate af henholdsvis gavebistands- og lånedelen, som var planlagt til andet halvår 2015, er blevet forsinket til 2016 efter udsættelsen af den anden gennemgang af IMFprogrammet. Den 22. oktober 2013 besluttede Europa-Parlamentet og Rådet at stille makrofinansiel bistand til rådighed for Den Kirgisiske Republik på maksimalt 30 mio. EUR (i form af gavebistand på op til 15 mio. EUR og i form af lån på op til 15 mio. EUR). Gavebistandsdelen af den første rate (10 mio. EUR) blev udbetalt i juni 2015 og den første rate af lånedelen (5 mio. EUR) i oktober 2015. Inklusive låneudbetalingerne i 2015 på 1 245 mio. EUR udgør de samlede udestående MFAlån pr. 31. december 2015 3 mia. EUR (som vist i tabellen nedenfor). Tabel 4: MFA-lån frem til 31.12.2015 (i mio. EUR) Land Udbetalt beløb i 2015 Tilbagebetalt beløb i 2015 Udestående beløb pr. 31.12.2015 Beløb til udbetaling Albanien 0 0 9 0 Armenien 0 0 65 0 Bosnien Hercegovina 0 4 120 0 FYROM* 0 10 24 0 Georgien 10 0 10 13 Jordan 180 0 180 0 Den Kirgisiske Republik 5 0 5 10 Montenegro 0 1 4 0 Serbien 0 52 180 0 Tunesien 200 0 200 100 Ukraine 850 0 2 210 1 200 I alt 1 245 67 3 007 1 323

*Den tidligere jugoslaviske republik Makedonien 2.4.Euratom-faciliteten Euratoms lånefacilitet kan anvendes til at finansiere projekter i medlemsstaterne (Rådets afgørelse 77/270/Euratom) eller i visse tredjelande (Ukraine, Rusland eller Armenien) (Rådets afgørelse 94/179/Euratom). I 1990 fastsatte Rådet en lånegrænse på 4 mia. EUR, hvoraf ca. 3,7 mia. EUR er vedtaget og 3,4 mia. EUR allerede er udbetalt. I henhold til Rådets afgørelse om låneloftet (77/271/Euratom som ændret) skal Kommissionen underrette Rådet, når de gennemførte transaktioner beløber sig til 3,8 mia. EUR og, hvis det er relevant, foreslå et nyt låneloft. I 2013 vedtog Kommissionen afgørelse C(2013) 3496 om at yde et Euratom-lån på op til 300 mio. EUR i støtte til Ukraines program for sikkerhedsmæssige forbedringer af kernekraftenheder. Låneaftalen blev underskrevet den 7. august 2013. I marts 2013 blev et parallelt lån på 300 mio. EUR undertegnet af EBRD. Da alle betingelser for at få lånet udbetalt var opfyldt tilfredsstillende, vedtog Kommissionen den 27. maj 2015 en afgørelse om frigivelse af op til 100 mio. EUR. Der er dog ikke udbetalt nogen beløb under Euratom-faciliteten til Ukraine på grund af forsinkelse i gennemførelsen. 3.Den Europæiske Unions låntagningsaktiviteter For at finansiere långivningen er Kommissionen bemyndiget til at optage lån på kapitalmarkederne på vegne af både Den Europæiske Union og Euratom. Lånoptagelse og långivning gennemføres som såkaldte back to back-transaktioner for at undgå rente- eller valutarisici for EU-budgettet. Udestående låntagning modsvares af udestående udlån. 3.1.Betalingsbalancemekanismen I 2015 blev der ikke optaget lån på markedet under betalingsbalancemekanismen. Det samlede beløb under betalingsbalancmekanismen udgjorde 5,7 mia. EUR ved udgangen af 2015. 3.2.Den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme Efter Irlands anmodning om forlængelse af dets EFSM-lån på 5 mio. EUR, som forfaldt i december 2015, udstedte EU i september og oktober 2015 tre obligationer med en løbetid på henholdsvis 8, 14 og 20 på i alt 5 mia. EUR, som vist i tabellen nedenfor. Disse EU-obligationer blev mødt af en kraftig efterspørgsel på markedet, hvilket resulterede i overtegnede ordrebøger. Alle vigtige grupper af investorer og især langsigtede investorer (investeringsfonde, formueforvaltere, forsikrings- og pensionsfonde) samt officielle institutioner købte disse obligationer. Tabel 5: EU's låntagning til EFSM i 2015 (i mio. EUR) Land Udstedelsesdato Forfaldsdato Beløb Irland – 1. rate 22/9/2015 4/10/2035 2 000 Irland – 2. rate 1/10/2015 4/11/2023 2 000 Irland – 3. rate* 15/10/2015 4/10/2029 1 000 I alt 5 000 *Sammen med makrofinansiel bistand til Jordan på 80 mio. EUR og makrofinansiel bistand til Den Kirgisiske Republik på 5 mio. EUR (se afsnit 3.3) 3.3.Makrofinansiel bistand I 2015 blev der udført otte låntagningstransaktioner med vellykket resultat for i alt 1 245 mio. EUR, som vist i tabel 6. Den 3. februar 2015 blev den første rate til Jordan, på 100 mio. EUR, finansieret via en privat placering. Transaktionen var baseret på en afdragsstruktur (5 stående obligationer, der afspejlede tilbagebetalingsstrukturen på lånet) og blev udbetalt den 10. februar 2015.

Et tilsvarende beløb med en afdragsprofil blev tilvejebragt den 14. april 2015 på nominelt 260 mio. EUR og udbetalt den 21. april vedrørende lånet til Ukraine (250 mio. EUR) og lånet til Georgien (10 mio. EUR). I maj og december 2015 blev henholdsvis den første og den anden rate til Tunesien (hver på 100 mio. EUR stående lån) finansieret ved private placeringer. I juli 2015 blev den første rate i det tredje program til Ukraine (600 mio. EUR) finansieret via en offentlig obligationsudstedelse. I oktober 2015 blev to yderligere transaktioner på 80 mio. EUR og 5 mio. EUR kombineret med den tredje rate af refinansiering af Irlands EFSM-lån (se afsnit 3.2).

Tabel 6: EU's låntagning til MFA i 2015 (mio. EUR) Land Beskrivelse Udstedelsesdato Forfaldsdato Beløb Jordan Jordan 1. rate 10/2/2015 4/12/2029 100 Ukraine Ukraine (MFA I) 4. rate 21/4/2015 4/4/2023 250 Georgien Georgien 1. rate 21/4/2015 4/4/2030 10 Tunesien Tunesien 1. rate 7/5/2015 4/5/2027 100 Ukraine Ukraine (MFA III) 1. rate 22/7/2015 4/7/2020 600 Jordan Jordan 2. rate 15/10/2015 4/10/2029 80 Den Kirgisiske Republik Den Kirgisiske Republik 1. rate 15/10/2015 4/10/2029 5 Tunesien Tunesien 2. rate 1/12/2015 1/12/2028 100 I alt 1 245 3.4.Euratom-faciliteten I 2015 var der ingen låntagning inden for rammerne af Euratom. 4.Den Europæiske Investeringsbank 4.1.EIB's långivningsaktiviteter EIB stiller finansiering til rådighed enten direkte til individuelle investeringsprojekter eller via finansielle formidlere til mindre projekter, som gennemføres af små og mellemstore virksomheder eller lokale myndigheder og kommuner. EIB-Gruppen, som også omfatter Den Europæiske Investeringsfond (EIF), tilbyder også lånegarantier, teknisk bistand og venturekapital. I 2015 indgik EIB finansieringsaftaler om i alt 77,5 mia. EUR (sammenlignet med 77 mia. EUR i 2014). Inklusive EIF's foranstaltninger finansierede EIB-Gruppen projekter for omkring 84,5 mia. EUR til støtte for 462 projekter i 68 lande verden over og var katalysator for investeringer for knap 230 mia. EUR. Endvidere havde EIB-gruppen ved udgangen af 2015 godkendt over 100 lån og garantier til fremsendelse under Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) som led i investeringsplanen. EIB's finansierings- og investeringstransaktioner under EFSI støttes af en garanti fra EU-budgettet. Tilsagnene udgjorde i alt 7,5 mia. EUR, heraf 5,7 mia. EUR fra EIB og 1,8 mia. EUR fra EIF, hvorved de samlede investeringer udgør op til 50 mia. EUR. EIB's finansieringsaktiviteter har indflydelse på EU-budgettet, når de er ledsaget af EU-garantier eller andre EU-budgetmidler. Ud over EFSI gælder dette også for: -EIB-finansieringstransaktioner der udføres inden for rammerne af det "eksterne mandat", som dækker førtiltrædelseslande, nabo- og partnerskabslande, lande i Asien og Latinamerika, Sydafrika. Disse finansieringer ledsages af en EU-budgetgaranti, der dækker statsgældsrisici eller politiske risici (den "eksterne EU-garanti"). I løbet af andet halvår 2016 vil Kommissionen udsende en særskilt rapport om EIB's finansieringsaktiviteter under det eksterne mandat -finansieringsfaciliteter for risikodeling, der indebærer brug af EU-budgettet til støtte for EU-politikker (f.eks. finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF) i forbindelse med forsknings- og udviklingsprojekter og projektobligationsinitiativet). EIB's finansiering i 2015 i EU-medlemsstaterne udgjorde 69,7 mia. EUR eller 90 % af EIB's samlede udlån. EIB's långivningsaktiviteter uden for EU udgjorde 7,8 mia. EUR, hvoraf 4,8 mia. EUR er dækket af den eksterne EU-garanti. Det eksterne mandat beløber sig til i alt 27 mia. EUR plus et fakultativt supplerende beløb på 3 mia. EUR. Aktiveringen af hele eller en del af det fakultative beløb bestemmes af Europa-Parlamentet og Rådet i overensstemmelse med den almindelige lovgivningsprocedure og på grundlag af resultaterne af en midtvejsevaluering af det eksterne mandat. 4.2.EIB's låntagningsaktiviteter