Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Krisen omkring bovin spongiform encephalopati (BSE) og dens mangfoldige konsekvenser i Den Europæiske Union« (96/C 295/13)

Det Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 25. april 1996 under henvisning til forretningsordenens artikel 23, stk. 3 på eget at afgive udtalelse om: »Krisen omkring bovin spongiform encephalopati (BSE) og dens mangfoldige konsekvenser for Den Europæiske Union«.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Underudvalg »BSE«, som var nedsat i henhold til forretningsordenens artikel 19. Underudvalget vedtog med et flertal af stemmer for og 3 hverken for eller imod et forslag til ØSU's udtalelse den 2. juli 1996(ordfører: Ataíde Ferreira, medordførere: Christie og Pricolo).

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 337. plenarforsamling af 10. og 11. juli 1996, mødet den 10. juli 1996, med 126 stemmer for, 18 imod og 6 hverken for eller imod, følgende udtalelse.

0. Udtalelsens omfang

0.1. Bovin spongiform encephalopati har fået et epidemisk omfang i Storbritannien og er optrådt sporadisk og begrænset i nogle medlemsstater, som har importeret kvæg eller anvendt fodermel baseret på kød importeret fra Storbritannien.

Der hersker desuden begrundet mistanke om, at nogle europæiske borgeres død hænger sammen med BSE. Denne situation har medført en naturlig reaktion fra forbrugerne og dermed en økonomisk krise i kvægavlssektoren og efterfølgende produktionssektorer. Derved er mange arbejdspladser gået tabt inden for produktion, forarbejdning og markedsføring af kød.

0.2. ØSU finder det signifikant, at kokrisen er opstået på et tidspunkt med øget pres for at få nedbragt det offentliges udgifter generelt og for at få nedbragt forskningen i den offentlige sektor som følge af budgetstramninger, privatisering og deregulering. Der findes ikke noget alternativ til velfinansieret offentlig kontrol med og håndhævelse af levnedsmiddelbestemmelserne samt uafhængig forskning i BSE og sammenhængen med den nye variant af Creutzfeldt-Jakob's syge. ØSU er bekymret over, at BSE-krisen falder sammen nedskæringer på disse felter.

0.3. På det nyligt afholdte topmøde i Firenze nåede man til principenighed om en plan for sygdommens udryddelse i Storbritannien og om støtte til kvægavlerne, dog med det forbehold, at BSE-spørgsmålet løses efter videnskabelige kriterier og under hensyntagen til forbrugernes rettigheder og beskyttelse af befolkningens sundhed. ØSU udtrykker tilfredshed med denne aftale og konstaterer, at Kommissionen har udført et betragteligt stykke koordineringsarbejde over for denne alvorlige krise.

0.4. Det tilkommer ikke ØSU at træde i stedet for hverken de videnskabelige organer eller politiske instanser, som skal træffe afgørelse om yderligere hasteforanstaltninger til at imødegå krisen. ØSU er bekymret over borgernes/forbrugernes mistillidsreaktion og er opmærksom på holdningen i de organisationer, som repræsenterer landmændene, industrien, handelen, forbrugerne og arbejdstagerne i EU. ØSU mener derfor at måtte fremlægge en række generelle kommentarer og henstillinger til EU-institutionerne i overensstemmelse med traktatens artikel 198. Formålet er at drage ved lære af krisen, som har haft særdeles alvorlige konsekvenser for befolkningens sundhed og det indre markeds virkemåde.

0.5. ØSU er også bekymret over, at Den Europæiske Unions beslutningsmekanismer er bragt i fare af ensidig obstruktion. Sidstnævnte er et spørgsmål, som regeringskonferencen bliver nødt til at tage op, og ØSU går derfor ikke i dybden med spørgsmålet i denne udtalelse.

1. Den offentlige sundhed

1.1. Videnskabelige og tekniske oplysninger synes i stadig stigende grad at bekræfte, at BSE kan overføres til mennesker via levnedsmidler, hvilket er foruroligende.

1.1.1. Ifølge WHO's konklusioner fra april 1996 er der endnu ikke påvist en forbindelse mellem den nye variant af Creutzfeldt-Jakob's syge og virkningen af udsættelse for BSE-agenset. Imidlertid er BSE-udsættelse den mest sandsynlige mulighed ().

1.1.2. I denne situation har EU vist sig at være dårligt udrustet til at reagere hurtigt, effektivt og beroligende for at værne om forbrugernes sundhed og øvrige rettigheder.

1.2. Trods advarsler fra de sagkyndige, som WHO har konsulteret, (Genève, maj 1995) og Europa-Parlamentets undersøgelse og resolution () har Fællesskabet i henseende til den offentlige sundhed udvist en lidet opmærksom, for ikke at sige forsømmelig holdning angående dette spørgsmåls eventuelle alvorlige karakter.

1.2.1. Selv om der er vedtaget en række lovforanstaltninger (), må det konstateres, at der har været tale om ineffektiv kontrol med den faktiske iværksættelse i medlemsstaterne. Situationen skærpes af, at henstillingerne ikke er bindende.

1.2.2. Endvidere bemærker ØSU, at man i sundhedssektoren har været længe om at tage problematikken omkring BSE-overførsel og prion-sygdomme op. Dog er ØSU tilfreds med, at man i det nyligt fremsatte forslag, som endnu er til debat, og som vedrører oprettelse af et netværk til epidemiologisk overvågning (), er opmærksom på Creutzfeldt-Jakob's syge.

1.3. Advarslerne og formodningerne fra flere kredse i det videnskabelige samfund () har tilsyneladende ikke gjort nok indtryk på de ansvarlige i EU, da der ikke er sat stærkt ind på at forhindre, at sygdommen breder sig fra en dyreart til en anden.

1.3.1. ØSU finder det påkrævet at forhøje bevillingerne til EU's videnskabelige forskning i BSE og Creuztfeldt-Jakob's syge; forhåbentlig vil resultatformidlingen ud til borgerne blive bedre end tilfældet var med de programmer, som blev søsat i 1990.

1.4. Sundhedsbeskyttelsen er kommet i anden række på grund af de enorme økonomiske interesser, som står på spil. De sagkyndiges mening er blevet skubbet til side til fordel for økonomiske og politiske overvejelser, hvor man har taget de manglende beviser på risiko som udtryk for, at der ikke er nogen risiko overhovedet ().

1.4.1. Ændringerne i benmelfremstillingsmetoderne, som selvsagt var begrundet i producenternes interesser, er muliggjort af mangelen på passende regulering og kontrollakunerne, hvilket alle kan blive et offer for, herunder også erhvervslivet selv.

1.5. Fødevare-, medicinal- og kosmetikindustrien udsættes i øjeblikket for berettiget kritik, fordi de i nogle tilfælde har brugt usikre produkter, hvilket skyldes utilstrækkelig kontrol med råvareindkøb.

1.5.1. Desværre foreligger der ingen forsøg, som kan anvendes i fødevare-, medicinal- og kosmetikindustrien, for at sikre, at deres råvarer ikke indeholder BSE-agenser. Indtil et sådant forsøg er til rådighed, er man i kvalitetskontrollen nødt til at sætte fuld lid til certifikater fra råvareleverandørerne.

1.6. Der består således fortsat tvivl om, hvorvidt erhvervslivets metoder og kvalitetskontrolmetoderne er de bedst egnede. På baggrund af medlemsstaternes forskellige brug af epidemiologiovervågningsprogrammerne og WHO-konsulterede sagkyndiges nylige konklusioner fra april 1996 () er det svært at vurdere råvarernes sikkerhed ud fra deres oprindelse alene.

1.7. De skridt, som er taget for at trække visse produkter tilbage fra markedet, er relevante, men de bør sættes i værk uden svaghedspunkter i overensstemmelse med de videnskabelige udvalgs udtalelser, idet der betingelsesløst skal værnes om den offentlige sundhed. ØSU udtrykker tilfredshed med nedsættelsen af et tværfagligt BSE-udvalg, bestående af fremtrædende videnskabsfolk, hvilket bør udgøre en garanti for en horisontal, uvildig behandling af spørgsmålet.

1.8. Hvad inaktiveringsproceduren og råvarernes oprindelse angår, ser ØSU med bekymring på, at Kommissionen har ignoreret henstillingerne i udtalelsen fra Det Rådgivende Levnedsmiddeludvalg af 15. april () og har ophævet forbuddet mod import af gelatine, talg og tyresæd på visse betingelser ().

1.9. Med hensyn til den farmaceutiske industri opstår problemet ifølge den holdning, som Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering indtog den 16. april 1996, på følgende punkter:

a) Råvarernes oprindelsessted

b) Vævets herkomst

c) Udvindingsprocedurernes sikkerhed (temperatur, tryk og varighed).

1.9.1. Angående gelatinetilsætninger og talgderivater bør man fortsat henholde sig til 1992-instrukserne (), som for nylig blev bekræftet af Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering. Imidlertid skal opmærksomheden henledes på de vanskeligheder, som industrien selv erkender, og som går ud på at få et klart kendskab til råvarernes oprindelse (punkt a) ovenfor).

1.9.2. Derfor er det afgørende, at man ikke blot forbyder produktion, men også tilbagetrækker samtlige de farmaceutiske produkter og placeboprodukter, som findes i EU, og som indeholder produkter på risikoniveau I til III, der ikke er væsentlige set ud fra et lægeligt synspunkt; de resterende produkter bør kun kunne fås på lægerecept. Det tilkommer lægerne at afgøre, hvilken risiko der er acceptabel for patienten, når der er tale om både traditionel og homøopatisk medicin.

1.10. Der kan anstilles tilsvarende overvejelser for kosmetiks vedkommende. Det bør påtænkes at forbyde markedsføring af produkter, som ikke er underkastet passende inaktiveringsprocesser.

1.11. Der er givet udtryk for bekymring fra dem, der arbejder i erhvervet, med hensyn til de sundhedsmæssige følger af eventuel BSE-udsættelse stammende fra kontakt med smittede, levende eller døde dyr.

1.12. På basis af oplysninger fra det uafhængige, rådgivende udvalg for farlige patogene stoffer (ACDP) under det offentlige organ »Public Health and Safety Executive« samt fra fagforeningernes sagkyndige har man kunnet meddele arbejderne, at der ikke har kunnet påvises udsættelse for sygdommen på arbejdspladsen. ØSU maner imidlertid til forsigtighed, fordi det ikke er muligt at fastslå de langsigtede virkninger, især ikke for arbejdere, som direkte håndterer kødet. ØSU henstiller derfor, at der tages alle forholdsregler (), og at alle tilfælde af uheld registreres.

2. Det indre marked og forbruget

2.1. EU-myndighedernes tiltag og Storbritanniens sene erkendelse af muligheden for BSE-agensets overførsel til mennesker er selvsagt gået ud over forbrugernes tillid til visse produkter, som frit kan omsættes i EU. Denne legitime mistillid skyldes, at der i en vis periode har været tale om fri bevægelighed i EU for smittede dyr og foderstoffer samt andre produkter stammende fra kvæg, som indebærer en mulig fare.

2.2. Følgerne af denne mistillid har været nye tilfælde af protektionisme, og der har tydeligt kunnet konstateres en vis modstand mod at forbruge importvarer og i visse tilfælde sågar andre produkter end rent regionalt baserede produkter.

2.3. Faldet i oksekødsforbruget har medført en stigning i forbruget af andet kød og af fisk, hvilket har resulteret i en unormal prisstigning på sidstnævnte produkter til skade for lavindkomstforbrugere.

2.4. I den nuværende situation er det, hvad oksekødsprodukter angår, ønskeligt at markedsudelukke produkter med smitterisiko (); produkter uden konstateret smitterisiko skal udbenes og synligt nerve- og lymfevæv skal fjernes, således at potentielt smittede eller smitteindeholdende stoffer ikke sælges til forbrug, idet det er umuligt at behandle disse produkter på passende vis.

2.5. I tilknytning til forbrugernes bekymringer for fødevarernes sikkerhed henstiller ØSU, at der sættes ind med en oplærings- og oplysningskampagne om en sund og velafbalanceret kost, på linje med handlingsprogrammerne til fremme af sundheden.

2.6. Mere generelt understreger ØSU, at adgang til klare og troværdige oplysninger er en grundlæggende borgerrettighed og en afgørende forudsætning for genskabelse af tillid. I oplysningskampagnerne er det nødvendigt aktivt at medinddrage forbruger- og detailhandelssammenslutningerne. Samtlige kokrise-ramte sektorer bør holdes ajour og produktmærkningen bør omfatte ingredienssammensætningen (udtrykt i procent).

2.7. Endvidere er det påkrævet at se på effektiviteten af direktivet om generel produktsikkerhed (92/59) og at nyvurdere direktivet om ansvar for defekte produkter (85/374) for, som foreslået af ØSU, at få dem udvidet til landbrugsvarer og dertil knyttede risici ().

2.8. Udover kritikken mod visse industrier, der anvender oksekødsderivater som råvarer, opstår der spørgsmålet om bl.a. de økonomiske problemer, som virksomhederne i oksekødsbranchen støder på, og som kan henføres til BSE-krisen: slagterier, dyretransport, emballageindustri, forarbejdning, mejeriindustrier osv. Disse virksomheder bærer ikke noget direkte ansvar i spørgsmålet, men rammes af indkomsttab på grund af forbrugernes tilbageholdenhed.

3. BSE-virkninger på oksekødsproduktionen

3.1. Krisen i den europæiske oksekødsproduktion tog en dramatisk vending i foråret på grund af det pludselige, kraftige og generelle fald i forbruget og det deraf følgende fald i producentpriserne på oksekød, selv om forbrugerpriserne holdt sig stabile.

3.2. Krisens virkninger i oksekødssektoren kan sammenfattes således:

- et betydeligt fald i slagtninger og i visse områder et totalt slagtestop, hvilket skyldes faldende kvægindkøb hos kvægavlerne,

- et sideløbende fald i og i nogle tilfælde stop for forarbejdningen af kød og kødprodukter,

- et meget udtalt fald i leverancerne, herunder også traditionelle leverancer, til tredjelande,

- aktivitetsnedgang i distributionsleddet og fald i detailsalget.

3.3. For kvægavlerne har de umiddelbare, direkte konsekvenser været følgende:

- et stop for køb og salg; det har derfor været nødvendigt at lade slagteklart kvæg blive på bedriften,

- en begrænsning af de alternative produktionsmuligheder, fordi arealerne fortsat bruges til at producere foder til uproduktivt kvæg, som er nødt til at forblive på bedriften,

- landmændene/kvægavlerne hindres i praksis i at udnytte de kompensationsmuligheder, som den fælles landbrugspolitik rummer med hensyn til dyrkede arealer og såkaldte biologiske afgrøder.

3.4. Det turde være overflødigt at nævne, at alle ovennævnte negative konsekvenser skyldes det kraftige forbrugsfald, som i nogle lande har været på 40 %. Indkomsttabene for kvægavlerne kan ikke gøres nøje op; det kan imidlertid anføres, at de få salg, som finder sted, sker til priser, der ligger 20 % under priserne forud for krisen.

3.5. Det er for tidligt at gøre definitiv status over den strukturelle nedgang i oksekødsforbruget i kølvandet på orkanen omkring de »gale køer«.

Det er imidlertid beregnet, at et 5 procents fald i forbruget i EU kan medføre et produktionsoverskud på 1 mio. ton set i forhold til det interne forbrug. Hvis faldet er på 20 %, vil overskuddet allerede i 1997 beløbe sig til 2 mio. ton.

Det er således klart, at hvis forbruget ikke stiger igen, vil der opstå fare for den markedsbalance, som med megen møje og besvær er opnået efter kostbar, årelang, offentlig intervention.

4. Oksekødsforanstaltninger på EU-plan

4.1. Ud over forbuddet mod eksport af kvæg, kødprodukter og afledte produkter fra Storbritannien til de øvrige EU-lande og tredjelande, som især beror på sundhedsmæssige hensyn, er der på EU-plan hidtil kun truffet markedsforvaltningsforanstaltninger, som skal gøre det lettere at opnå offentlig støtte til oksekød ().

4.2. Kommissionen var klar over, at der kun var tale om foreløbige foranstaltninger og foreslog derfor at bevilge 650 mio. ecu i indkomststøtte til oksekødsproducenterne; på topmødet i Firenze blev beløbet forhøjet til 850 mio. ecu.

4.3. Med henblik på at puste nyt liv i avlssektoren må der ifølge ØSU udover nødhjælp også iværksættes foranstaltninger på længere sigt.

4.3.1. Nødhjælpen omfatter:

- nedslagtningsgodtgørelse til producenter i de smitteramte områder (),

- godtgørelse for bevaring af kvæg, der er nedslagtningsklart, men som stadig er på markedet,

- lavtforrentede lån til dækning af landbrugsbedrifternes driftsudgifter i mindst to år,

- forhøjelse af gældende præmier for tyre og ammekøer.

4.3.2. Af langsigtede foranstaltninger kunne man overveje:

- prioriteret producentstøtte inden for rammerne af de planlagte strukturprogrammer med henblik på at tilpasse avlsstrukturerne til de krav, som den hygiejnemæssige og sanitære kontrol stiller, og med henblik på præventive aktioner (herunder regelmæssig sanering af græsgange og marker til græsning),

- støtte til omlægning fra intensiv staldproduktion af tyre til ekstensiv eller halvekstensiv drift,

- støtteaktioner, også på tredjelandemarkeder, på velkvalificerede og veldefinerede kødproducentorganisationers initiativ med henblik på at garantere produkternes kvalitet, oprindelse og handelsværdi.

5. Dyresundhed

5.1. De nuværende europæiske landbrugsproduktionsmodeller er blevet mere og mere ekstensive på grund af en større bevidsthed om overskudsproduktion og om nødvendigheden af at beskytte levnedsmidlernes og miljøets kvalitet samt dyrenes velfærd. Denne positive udvikling, som er kommet til udtryk i den fælles landbrugspolitik, går i retning af den ønskede respekt for en økologisk ligevægt, som tidligere var truet af intensive produktionsmetoder, som klart tilsigtede produktion i store mængder.

5.2. Imidlertid er det fortsat nødvendigt med bedre fremme af dyresundheden ved hjælp af sundhedsprogrammer, som skal sikre en effektiv udryddelse af sygdomme i hele EU.

5.3. Udarbejdelsen og iværksættelsen af disse transnationale programmer kræver en EU-intervention for så vidt angår koordineringen af aktionerne og kontrollen med deres gennemførelse samt bedre harmonisering af kontrolpersonalets uddannelse. Subsidiaritetsprincippet bør aldrig kunne forhindre, at der vedtages egnede foranstaltninger med henblik på at bevare dyrenes sundhed. ØSU påskønner resolutionen fra Rådet (landbrugsministrene) sidst i juni om veterinærpolitik og det indre marked, hvor disse spørgsmål tages op.

5.4. På grund af den presserende situation forekommer det i den konkrete BSE-situation ønskeligt, hvor påkrævet, at skabe særlige administrative strukturer for slagterier, omsætningen af levende dyr og produkter af animalsk oprindelse, herunder tillige importvarer. Disse strukturer skal være uafhængige af producentinteresser og kompetente, hvad angår bedriftskontrol.

5.5. I denne forbindelse noterer ØSU sig med interesse Kommissionens forslag af 29. maj 1995 om at oprette et europæisk agentur for veterinær og fytosanitær kontrol med hovedsæde i Irland, og det forbeholder sig ret til at udtale sig om en sådan strukturs funktioner, især hvad angår prævention.

6. Sundhedsforanstaltninger på oksekødsområdet

6.1. I betragtning af at BSE har ramt hele oksekødssektoren - produktion, slagtning, forarbejdning, distribution og detailsalg - mener ØSU, at følgende foranstaltninger skal iværksættes snarest:

6.2. For det første er det nødvendigt at fjerne hovedårsagen til forekomsten og spredningen af sygdommen, nemlig anvendelsen af benmel som foder til drøvtyggere.

Forbuddet mod denne praksis skal straks træde i kraft i hele EU, og det bør undersøges, om forbuddet af forsigtighedshensyn også skal udvides til ikke-drøvtyggere.

6.3. Det skader den offentlige sundhed, landbrugets økonomi og miljøet, at man giver planteædende dyr kødbaseret foder, fordi dette

- er bærer af BSE-smitten

- er en hindring for anvendelsen af vegetabilsk mel, som er og fortsat skal være drøvtyggeres naturlige føde, og fordi det

- fører til ophør med græsningsbaseret avl, som ellers bør opretholdes i de områder (bjergegne og generelt dårligt stillede områder), hvor der er fare for forværring af jordbundsbalancen.

6.4. Der må indføres en veterinær kontrol af besætningen og fodertilskuddet, eller hvor en sådan kontrol allerede findes, må den styrkes og producenterne må gøres aktivt ansvarlige ved indførelsen af et særligt dokument, som ledsager dyrene indtil slagtningen (med angivelse af oprindelse, fodertype, eventuelle sygdomme osv.). Dette dokument bør tjene som grundlag for en klar og detaljeret mærkning rettet til forbrugeren.

7. Konsekvenser for beskæftigelsen

7.1. Virkningerne for beskæftigelsen og likviditeten i mange virksomheder som følge af det kraftige fald i forbrugernes tillid til oksekød har været store i en række EU-lande. Ifølge et skøn (foretaget af Euro-LO) om indvirkningen i samtlige medlemsstater er omkring 50 000 arbejdspladser gået tabt.

7.2. I Storbritannien er de beskæftigelsesmæssige konsekvenser allerede tydelige. Ved udgangen af april vurderede den britiske regering, at 4 000 var blevet arbejdsløse på grund af BSE-krisen. Den samlede virkning må ventes at være langt større; på et meget tidligt tidspunkt vurderede fagforbundene, at mindst 10 000 job var gået tabt. Dette skøn anses nu for at være sat for lavt og antallet af jobtab er sikkert langt større.

7.3. Man bør have in mente, at der vil være kontinuerlige og skiftende konsekvenser, og at arbejdstagerne og virksomhederne i hele fødekæden er ramt. F.eks. vil nogle få måneders nedslagtning af dyr over 30 måneder have betydelige konsekvenser for landbrugsarbejderne. Ca. 25 % af landbrugsarbejderne er direkte involveret i oksekødsektoren. Nedslagtningen af dyr over 30 måneder vil kræve ekstra slagteriarbejdere, men dette ekstra arbejde vil kun vare, så længe nedslagtningen står på.

7.4. Når nedslagtningen sker, vil det få alvorlige følger for malkekvæget og de ansatte i de mælkeproducerende bedrifter. Mælkeforsyningen til forbrugerne vil blive forstyrret, og producenter af mælkeprodukter som ost og smør vil komme til at mangle råvarer.

7.5. På dette stadium er det umuligt at vurdere de fulde konsekvenser for beskæftigelsen i mælkesektoren, men de bliver sandsynligvis alvorlige.

7.6. En af konsekvenserne for mælkeproducenterne er, at ældre malkekøer, som normalt ville blive slagtet, når de ikke længere er tilstrækkeligt produktive, ikke vil blive slagtet på grund af krisen og fortsat vil producere mælk. Indføres der til stadighed yngre dyr i besætningen, vil mange tusinde mælkeproducenter måske overskride deres kvote ved udgangen af produktionsåret og dermed få pålagt høje bøder.

7.7. Spørgsmålet om, hvorvidt en landbruger, der modtager godtgørelse for nedslagtning, kan forny sin besætning eller ej, er af afgørende betydning for landbrugsarbejderne. Dette rejser tillige spørgsmål om »sund« besætningsfornyelse uden BSE-spor.

7.8. Ud over arbejdspladserne i den egentlige landbrugssektor arbejder der tusinder i forarbejdnings- og emballageindustrien i oksekødssektoren og i fabrikationen af oksekødspier, pølser og andre specialiteter, inden for transporten af levende dyr og frosset kød, i emballeringssektoren samt i medicinalindustrien og i konfektureindustrien. I alle disse sektorer går arbejdspladser tabt, og virksomhederne er allerede ramt af aktivitetsnedgangen.

7.9. De landbrugsbedrifter, der er ramt af krisen, vil reducere deres udgifter til lokale leverandører og støtteydelser, hvilket betyder færre jobs i landområderne.

7.10. Omfanget af den sociale krise, som BSE-epidemien har medført, er stadig usikker og foranlediger ØSU til at understrege betydningen af det sociale bilag til Maastricht-traktaten. ØSU ser med bekymring på, at man på topmødet i Firenze ikke tillagde det beskæftigelsesmæssige aspekt den prioritet, som det har krav på, og at beslutninger blev udskudt til senere. ØSU henstiller, at den beskæftigelseskrise, som BSE har medført, gøres til genstand for et særligt EU-initiativ, hvori der i fleksibelt omfang bør trækkes på de forskellige til rådighed stående strukturfonde i erkendelse af kokrisens hastekarakter.

8. Konklusioner

8.1. ØSU mener, at sundhed og sikre fødevarer er afgørende for samtlige EU-borgeres livskvalitet. ØSU anmoder derfor indstændigt Rådet, Kommissionen, Parlamentet og medlemsstaterne om at træffe alle egnede foranstaltninger på deres respektive kompetenceområder med henblik på at sikre forbrugerne sunde levnedsmidler og at undgå, at den nuværende situation forværres. ØSU kræver i denne forbindelse:

a) forbud mod produktion og salg af kødbaserede foderstoffer til drøvtyggere og en undersøgelse af, om forbuddet bør udvides til ikke-drøvtyggere, samtidig med at der indføres pålidelige systemer til fabrikation af foderstoffer til husdyr eller dyr, der holdes i fangenskab,

b) forbud mod at omsætte eller markedsføre produkter, som de af WHO-konsulterede sagkyndige betragter som høj-risiko-produkter, og udvikling af et samarbejde mellem WHO og Kommissionens tjenestegrene,

c) kontrol udført af uafhængige, koordinerede nationale instanser,

d) et informationsprogram til alle forbrugere og berørte aktører fra erhverv og samfund, udarbejdet i et samarbejde mellem de repræsentative forbrugerorganisationer, medlemsstaternes sundhedsmyndigheder og andre uafhængige organisationer, samt lancering af en større levnedsmiddelkampagne i forbindelse med sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse og især i forbindelse med foranstaltninger til beskyttelse mod overførsel af BSE.

e) indførelse af et særligt dokument, som ledsager dyrene indtil slagtningen (med angivelse af oprindelse, fodertype, eventuelle sygdomme osv.). Dette dokument bør tjene som grundlag for en klar og detaljeret mærkning rettet til forbrugeren.

8.2. ØSU anmoder Kommissionen om at forelægge et direktivforslag om mærkning af kosmetiske produkter i lighed med det, der findes for lægemidler, og om mærkning af alle produkter af drøvtygger-oprindelse, med oplysning om herkomst og fodertype samt om standardisering af mærkningen af kvægfoder, med fuldstændig angivelse af samtlige ingredienser og deres procentvise indhold.

8.3. ØSU anmoder endvidere om øjeblikkelig revision af Rådets direktiv 85/374, så landbrugsvarer og de risici, som disse kan indebære, ikke mere udelukkes ().

8.4. ØSU opfordrer Kommissionen til at fremme fortsat videnskabelig forskning i BSE. Følgende punkter bør især tages i betragtning på EU-plan:

a) Årsagerne til BSE og sammenhængen med den nye variant af Creutzfeldt-Jakob's sygdom,

b) tidlig BSE-diagnosticering,

c) et forskningsprojekt med henblik på sundhedsovervågning af arbejdstagere, der på den ene eller anden måde kommer i berøring med BSE i deres arbejde.

8.5. ØSU anmoder Rådet, Parlamentet og Kommissionen om at udstyre europæiske agenturer, EU-organer og EU-kontorer med de juridiske, finansielle og menneskelige ressourcer, der er nødvendige for at iværksætte foranstaltninger mod BSE.

8.6. Ud over de foranstaltninger, der allerede er vedtaget eller anbefalet for at hjælpe oksekødsproducenter og de øvrige sektorer, som er ramt af kokrisen, opfordrer ØSU til, at det overvejes at yde støtte til arbejdstagere, virksomheder og områder, der lider indkomsttab på grund af BSE. Støtten skal ydes fleksibelt, hurtigt og effektivt.

8.7. ØSU henstiller, at man overvejer muligheden for et ekstraordinært EU-initiativ omfattende samtlige kriseramte EU-områder i både byer og landdistrikter; der bør trækkes på de til rådighed stående strukturfonde af landbrugsmæssig, social og regional karakter.

Bruxelles, den 10. juli 1996.

Carlos FERRER

Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() WHO/EMC/DIS/96.147.

() EFT nr. C 42 af 15. 2. 1993.

() EFT nr. L 172 af 7. 7. 1994, s. 23; EFT nr. L 172 af 7. 7. 1994, s. 25, ændr. (95/29/EF); EFT nr. L 38 af 18. 2. 1995, s. 17; EFT nr. 194 af 29. 7. 1994, s. 96, ændr. (94/794/EF); EFT nr. L 325 af 17. 12. 1994, s. 60, ændr. (95/287/EF); EFT nr. L 181 af 1. 8. 1995, s. 40; EFT nr. L 78 af 28. 3. 1996, s. 47. Angående en fuldstændig oversigt over de trufne foranstaltninger henvises til bilag 1 i »Vademecum om bovin spongiform encephalopati - forbrugerinformation« fra GD XXIV.

() KOM(96) 78 endelig udg.

() For eksempler på overførsel fra én dyreart til en anden, som er iagttaget inden 1995, henvises til det såkaldte Supporting document til OIE's (Office International des Epizooties) International Health Code, kapitel 3.2.13. om bovin spongiform encephalopati (BSE) (ajourført maj 1996) og de deri indeholdte referencer.

() Lancet, Bind 347, april 1996.

() »I mangel af oplysninger om den foretagne overvågning må BSE-virkningen i et land anses for ukendt«.

() EFT nr. L 139 af 12. 6. 1996.

() Det hedder følgende i udtalelsen: »På basis af den nuværende ufuldstændige viden om BSE og dens mulige overførsel til mennesker samt usikkerheden om det smitsomme stofs inaktivering kan Udvalget i øjeblikket kun henstille, at man nøjes med at importere stoffer af kvægoprindelse beregnet til disse produkter fra geografiske områder, hvor BSE ikke forekommer i epidemisk omfang« (Det videnskabelige Levnedsmiddeludvalg, udtalelse om produkter afledt af kvægvæv i relation til BSE. Bilag 1 til dokument III/5124/96).

() Forklarende noter om nedbringelse af risikoen for overførsel fra dyr til mennesker af bovin spongiform encephalopati via lægemidler, offentliggjort i Bind III, addendum nr. 2 i Det Europæiske Fællesskabs regelsæt om lægemidler.

() Arbejdere, som er beskæftiget med fjernelse af specificeret kvægaffald (hjerne- og rygmarv), bør:

- tildække afskårne stykker og rester med vandtæt materiale;

- bære beskyttelsestøj, herunder handsker;

- undgå snit- og stiksår;

- benytte ansigtsværn (især til øjne og mund), hvis der er risiko for tilsprøjtning;

- undgå eller begrænse brugen af spidse genstande, hvor det er muligt;

- vaske sig, inden de spiser, drikker, ryger, går på toilettet;

- vaske smittede områder grundigt med rense- og desinficeringsmiddel;

- vaske og desinficere beskyttelsestøjet efter brug.

() I rapporten fra WHO's veterinærkontor angående en høring om spørgsmål vedrørende offentlig sundhed med tilknytning til BSE hos dyr og mennesker (report of a WHO consultation on public health issues related to human and animal transmissible spongiform encephalopathies) fra maj 1995 inddeles væv i fire grupper med udgangspunkt i graden af smitsomhed; gruppe 4, som bl.a. omfatter mælk og skeletmuskelen, frembyder ikke risiko for smitsomhed, som har kunnet påvises i laboratorium.

() Forklarende noter om nedbringelse af risikoen for overførsel fra dyr til mennesker af bovin spongiform encephalopati via lægemidler, offentliggjort i Bind II, addendum nr. 2 i Det Europæiske Fællesskabs regelsæt om lægemidler.

() Disse foranstaltninger er følgende:

a) 17. april 1996, åbning af interventionskøb for 50 000 ton kvægkroppe af alle kategorier som undtagelse fra eksisterende regler (forordning EØF nr. 701/96 af 17. 4. 1996),

b) 6. maj 1996 , adgang til intervention for yderligere 50 000 ton oksekød med særundtagelser for nogle produkter fra Storbritannien og Irland (forordning EØF nr. 834/96 af 6. maj 1996),

c) 6. maj 1996, ydelse af støtte til privat oplagring af kalvekød.

() Kommissionen har i sit budgetforslag for 1997 indsat et ekstra udgiftskapitel på 873 mio. ecu bestemt til finansiering af forbrænding af BSE-smittet kvæg, og kvæg, som er i fare for at blive BSE-smittet.

() EFT nr. L 228 af 11. 8. 1992.

BILAG 1 til Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse

Forkastet ændringsforslag

Følgende ændringsforslag blev forkastet under forhandlingerne, men opnåede mindst en fjerdedel af de afgivne stemmer:

Pkt. 1.4.1.

Ændres til følgende:

»Ændringerne i forarbejdningen af kødmel er blevet påvirket af deregulering ...« (resten uændret).

Begrundelse

Selvindlysende.

Afstemningsresultat

For: 34, imod: 83, hverken for eller imod: 13.

BILAG 2 til Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse

Følgende tilstedeværende eller repræsenterede medlemmer stemte for udtalelsen:

AMATO, ANDRADE, ANDREWS, ATAÍDE FERREIRA, BAGLIANO, BARROS VALE, BASTIAN, BENTO GONÇALVES, BERNABEI, BETELU BAZO, BLESER, BOGH, BORDES-PAGES, BOUSSAT, BREDIMA-SAVOPOULOU, BRIESCH, BURANI, BURKHARD, BYRNE, CAL, CARROZZA, CASSINA, CEBALLO HERRERO, CHAGAS, CHRISTIE, COLOMBO, DANTIN, DAVISON, DECAILLON, de KNEGT, DELAPINA, DE NORRE, DRIJFHOUT-ZWEIJTZER, DUNKEL, ENGELEN-KEFER, EULEN, FERNÁNDEZ, FORGAS I CABRERA, FRERICHS, FUCHS, GAUDER, GHIGONIS, GIACOMELLI, GIESECKE, GIRON, GOTTERO, HAGEN, HAMRO-DROTZ, HAUSMANN, HERNÁNDEZ BATALLER, JENKINS, KALLIO, KANNISTO, KARGAARD, KAZAZIS, KIENLE, KONITZER, KONTIO, KORYFIDIS, KUBENZ, LAUR, LEHNHOFF, LEHTI, LEMMETTY, LERIOS, LINSSEN, LIVERANI, LÖNNBERG, LÖW, LYONS, MADDOCKS, MALOSSE, MARGALEF i MASIÀ, MASUCCI, MAYAYO BELLO, MEGHEN, MENGOZZI, MERIANO, MERTEN, MOLINA VALLEJO, MULLER E., MUÑIZ GUARDADO, NIELSEN B., NYBERG, OLAUSON, OLSSON, OSENAT, PAPAMICHAÏL, PE, PELLARINI, PELLETIER R., PEZZINI, PIETTE, POMPEN, PRICOLO, QUEVEDO ROJO, REUNA, ROSSITTO, RUPP, SABIN, SÁNCHEZ MIGUEL, SANTIAGO, SANTOS, SARALEHTO, SEQUEIRA, SKLAVOUNOS, SKOUBY, SOLARI, STECHER-NAVARRA, STOKKERS, STRASSER, STRÖM, STÖLLNBERGER, TIXIER, TSIRIMOKOS, TÜCHLER, van DIJK, VEVER, VINAY, VOGLER, von der DECKEN, von SCHWERIN, WAHROLIN, WESTERLUND, ZÖHRER, zu EULENBURG.

Følgende tilstedeværende eller repræsenterede medlemmer stemte imod udtalelsen:

ASPINALL, BEALE, DOCK, ETTL, GARDNER, GUILLAUME, KRITZ, LINDMARK, LITTLE, MOBBS, MORELAND, MORGAN, NIELSEN L., NILSSON, SCULLY, SIMPSON, WALKER, WHITWORTH.

Følgende tilstedeværende eller repræsenterede medlemmer stemte hverken for eller imod udtalelsen:

de PAUL de BARCHIFONTAINE, GAFO FERNÁNDEZ, JOHANSEN, MERCÉ JUSTE, SIRKEINEN, STRAUSS.