EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 30.11.2011 
SEK(2011) 1453 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
KONSEKVENSANALYSE 
Ledsagedokument til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING 
om et program for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore 
virksomheder (2014 - 2020)  
 
{KOM(2011) 834 endelig} 
{SEK(2011) 1452 endelig}  
 
 1. INDLEDNING  
Formålet med denne konsekvensanalyse er at vurde re de forventede virkninger af et program 
for konkurrenceevne og SMV'er i EU (2014- 2020), som foreslået af Kommissionen i 
Kommissionens meddelelse af 29. juni 20111. 
Dette initiativ er forberedt ved, at Kommissionen i ndledte en høring af relevante interessenter 
og søgte ekstern bistand. Den bestilte en forel øbig og en endelig evaluering af det gældende 
program – programmet for iværksætteri og innovation2 – og en undersøgelse af de 
administrative omkostninger for støttemodtagerne. Den iværksatte også en offentlig høring3. 
To eksterne undersøgelser gav empiriske data og analyser til støtte for konsekvensanalysen4. 
Set i lyset af de langsigtede virkninge r af den økonomiske krise og potentialet for 
konkurrenceevne og iværksætteri i den europæiske  økonomi, navnlig blandt SMV'erne, er det 
nødvendigt at se på mulige måder til at håndt ere de underliggende problemer, der hæmmer 
væksten i Europa. Krisen og dens konsekvenser har vist, at ukoordinerede nationale initiativer 
har begrænset værdi, idet de ikke samler de n kritiske masse, der kan påvirke performance og 
vækst blandt de europæiske virksomheder  på globale markeder, og de mangler den 
nødvendige konsistens på langt sigt. 
2. INDKREDSNING AF PROBLEMET  
Markedsmæssige, institutionelle og politiske svigt underminerer konkurrenceevnen blandt 
Europas virksomheder, herunder SMV'er, og navn lig deres evne til at blive mere bæredygtige 
samt deres muligheder for vækst, der er knyttet til adgangen til finansiering og globale 
markeder. 
Der er behov for en særlig indsats for at fremme de små og mellemstore virksomheders 
interesser og de sektorer, hvor de oftest er repræsenteret. En af de primære kilder til 
økonomisk vækst og jobskabelse i EU er SMV'erne , der repræsenterer 99 % af de europæiske 
virksomheder, to ud af tre job i den private sekt or og bidrager med mere end halvdelen af den 
samlede merværdi skabt af virksomheder i EU . I de seneste fem år er 80 % af nye job i 
Europa blevet skabt af SMV'er5. 
2.1. De særlige problemer vedrørende konkurrenceevne og bæredygtighed 
Erhvervsmiljøet i Europa er karakteriseret  ved grænseoverskridende lovgivningsmæssig 
fragmentering og omfattende administrative byr der i visse medlemslande ved opstart af 
virksomhed. Ifølge forskellige undersøgelser anser mellem 70 og 88 % af virksomhederne 
administrative vanskeligheder i andre EU-medlemsla nde for 'meget vigtige' eller 'vigtige', når 
                                                 
1  KOM(2011) 500 endelig. 
2  http://ec.europa.eu/cip/documents/implementation-reports/index_en.htm. 
3  http://ec.europa.eu/cip/public_consultation/index_en.htm. 
4  Undersøgelse af efterfølgeren til det gældende program og undersøgelse vedrørende turisme udført af 
Economisti Associati. 
5 Database vedrørende statistik over erhvervsstrukturer (Eurostat) 
http://epp.eurostat.ec.europa .eu/portal/page/portal/europ ean_business/data/database . 
 
 2de skal beslutte, hvorvidt de vil give sig i kast med grænseoverskridende handel6. Dette er i 
modstrid med det generelle princip om, at virksomheder i lande med høje omkostninger, 
såsom Europa, hele tiden skal være i stand til at tilpasse sig for at være konkurrencedygtige på det globale marked. 
2.2. De særlige problemer vedrørende iv ærksætteri, oprettelse af SMV'er og 
vækst 
Ifølge en undersøgelse foretaget af Eu roBarometer i 2009, der særligt omhandlede 
iværksætteri, ønsker kun 45 % af borgerne i EU  at blive selvstændige, sammenlignet med 
55 % i USA og 71 % i Kina.  
2.3. De særlige problemer vedrørende adgang til finansiering 
I mange medlemslande er det vanskeligt for SM V'erne at få et lån hos pengeinstitutterne. 
Ifølge den eksterne undersøgelse
7 er mellem 400 000 og 700 000 SMV'er ude af stand til at få 
et lån i det formelle finansielle system, hvor der tidligere blev ydet lån på i alt mellem 40 og 70 mia. EUR, fordi de finansielle institutione r kræver en høj grad af sikkerhed samt 
omfattende dokumentation i form af virksomh edens bøger og forretningspapirer. Derudover 
har nye europæiske virksomheder, navnlig SMV'erne, i mindre grad adgang til anden finansiering, såsom risikovillig kapital, sammenlignet med deres amerikanske modparter. Som følge deraf forsøger mange hurtigtvoksende eu ropæiske virksomheder at ekspandere på 
det amerikanske marked i stedet for det europæiske
8. 
2.4. De særlige problemer vedrørende adgang til markederne 
Ifølge en undersøgelse foretaget af Den Eu ropæiske Centralbank i 2010 er det mest 
presserende problem for SMV'er i euroområdet at  "finde kunder" (28 %). På trods af, at der 
findes et indre marked, er der stadig mange barrierer for SMV'er, der driver 
grænseoverskridende virksomhed i og uden for Europa. Som følge deraf eksporterer kun 25 % 
af SMV'erne i EU direkte til lande uden for deres nationale marked, og kun 13 % eksporterer 
til lande uden for EU9. Denne situation skaber bekymring, idet internationalisering af 
virksomheder spiller en vigtig rolle i skabelsen af job og vækst10. 
2.5. Behov for en indsats på EU-niveau 
• Behovet for en EU-indsats er baseret på fem hovedkilder til EU-merværdi: De fordele, der 
er forbundet med styrkelse af det indre marked  ved at forhindre markedsfragmentering på 
områder som risikovillig kapital, grænseoverskridende låne- og kreditforøgelse samt internationale og organisatoriske begrænsni nger, der forhindrer SMV'erne i at drage 
fordel af de muligheder, som det indre marked kan tilbyde.  
• Muligheden for at opnå en væsentlig anskueliggørelses- og katalysatoreffekt  ved 
udbredelse af bedste praksis på brancheniveau eller politisk niveau. I det nuværende 
                                                
 
6 Det europæiske virksomhedspanel, "Commercial Disputes and Cross Border Debt Recovery", 14.7.2010–
13.8.2010, http://ec.eur opa.eu/yourvoice/ebtp. 
7 Se fodnote 3. 
8 Europe Innova, 'Meeting the challenge of Europe 2020', en rapport udarbejdet af ekspertpanelet for 
innovation inden for tjenesteydelser i EU, februar 2011. 
9  EIM, Opportunities for the Intern ationalisation of SMEs,  June 2011. 
10  Ibid. 
 
 3program kan de bedste eksempler på fremme  af iværksætteri og SMV'er på nationalt, 
regionalt og lokalt plan udvælges til konkurrencen om den europæiske iværksætterpris.  
• Stordriftsfordele  på områder, hvor det vil være vanskeligt for enkelte medlemslande at nå 
op på den krævede kritiske masse. F.eks. hvad angår støtte til udenlandske SMV'er skaber EU værditilvækst ved forening af nationale indsatser og ved tjenester, der ville mangle 
kritisk masse, hvis de blev ydet på nationalt niveau (f.eks. vha. støtte til styrkelse af IPR-området). Kinas IPR-helpdesk for SMV'er, der er finansieret i det nuværende program, 
tilbyder rådgivning, som ellers vil være utilgængelig for SMV'er fra mindre 
medlemslande
11. 
• Støtte til sammenhæng og konsistens  i nationale tiltag ved udveksling af bedste praksis 
på europæisk niveau og benchmarking12. Et af de bedste eksempler på succes med 
benchmarking, der finansieres i det nuværende program, er tiltaget vedrørende forenkling 
af opstartsprocedurer.  
• Den unikke ekspertise, som EU-institutionerne har tilegnet sig :  
• Det er tilfældet med EU's finansielle institutioner, Den Europæiske 
Investeringsbank (EIB) og Den Eur opæiske Investeringsfond (EIF),  hvis erfaring med 
udvikling og gennemførelse af SMV-venlig e finansieringsordninger er enestående. 
Den erfaring, som EIF har indsamlet i l øbet af mere end 10 år, udgør et unikt, 
værdifuldt aktiv.  
• Enterprise Europe-netværket  har opnået tydelige resultater ved at have fokus 
på fremme af internationalisering af SM V'er (i og uden for det indre marked) ved 
tilvejebringelse af information om EU-f orhold samt muligheden for at påvirke 
beslutningsprocessen. Netværkets rolle er særlig vigtigt i forhold til at overvinde uoverensstemmelser i informationer, som SMV'er støder på, og til at mindske de transaktionsomkostninger, der er forbundet med grænseoverskridende aktiviteter. Værdien af Enterprise Europe-netværket be står af de fælles metoder, værktøjer og 
redskaber, der anvendes af de kvalificerede tjenesteleverandører og (med-) finansieres af deres regionale/nationale myndigheder. 
Ved anvendelse af subsidiaritetsprincippet ha r de foranstaltninger, der påtænkes i det 
gældende eller fremtidige program, ikke til form ål at erstatte de eksisterende nationale 
foranstaltninger, men snarere at supplere dem.  Samtidig med, at der er iværksat mange 
initiativer i medlemslandene til at fremme iværksætteri og stimulere SMV'ernes konkurrenceevne, er der behov for koordinering af bedste praksis. Hvad angår de fleste 
anliggender, der vedrører SMV'er, lader EU og medlemslandene til hver især at spille en vigtig supplerende rolle, og der er mulighed fo r afsmittende virkninger og synergier. Særligt 
spiller EU en nøglerolle for aktiveringen af alle politiske områder og fungerer som løftestang på en integreret måde. 
                                                
 
11 Mere end 50 000 forskellige brugere af IPR-webportaler og e-læringstjeneser i de første 3 år med mere end 
2 mio. hits, mere end 30 uddannelse sseminarer og interaktive workshops hvert år, hvoraf 2/3 foregik i 
Europa, til indsamling af SMV'ernes bekymringer. 
12 EIM, juni 2011. 
 
 4Derudover, og for at tage højde for de nuvæ rende budgetmæssige begrænsninger, er de 
planlagte foranstaltninger nøje udvalgt som dem, der har den største EU-merværdi. 
3. MÅL 
Det overordnede mål med forslaget er at bidr age til at opnå målene i Europa 2020-strategien 
ved at tage sigte på de særlige begrænsninger for væksten af EU's økonomi. 
De to overordnede mål med dette forslag er at stimulere potentialet for både konkurrenceevne 
og iværksætteri, navnlig i forhold til oprette lse og vækst af SMV'er, i den europæiske 
økonomi. 
De særlige mål er at forbedre rammevilkår ene for konkurrenceevne og bæredygtighed blandt 
EU's virksomheder, at fremme iværksætteri, at  forbedre adgangen til finansiering og forbedre 
adgangen til markederne.  
4. POLITISKE LØSNINGSMODELLER  
I henhold til mulighed 1, business as usual , vil det nye program dække de samme områder 
vedrørende konkurrenceevne og SMV'er som programmet for iværksætteri og innovation 
forventes at dække i 2013, og har et årligt budget på omkring 213 mio. EUR. 
Mulighed 2 er ophør  af alle nuværende finansielle foranstaltninger, hvilket medfører en 
budgetbesparelse i samme størrelsesorden som det beløb, der er anført under valgmulighed 1. 
Scenarie 3a er baseret på resultaterne af den eksterne undersøgelse og er alene ment som et 
udgangspunkt til at vurdere virkningerne af mulighed 3b og 3c13. 
Med mulighed 3b opretholdes det nuværende fo rmål med foranstaltningerne med en 
balanceret budgetudvidelse . Mulighed 3c udgør en målrettet budgetudvidelse  med 
finansiel støtte, der er begrænset til de finansielle instrumenter og Enterprise Europe-netværket. 
De muligheder, der overvejes i denne konsekvensanalyse, er præsenteret nedenfor. 
Tabel 1 Sammenfatning af muligheder  
 Mulighed 1  Mulighed 2  Mulighed 3  
 Business as usual  Ophør af EU's 
foranstaltninger  Udvidelse af EU's 
foranstaltninger  
Foranstaltninger  213 mio. EUR om året  0 mio. EUR om året  Mulighed 3B:  340 mio. EUR om 
året 
Mulighed 3C:  340 mio. EUR om 
året 
1 - 
Foranstaltninger 
til fremme af den Forbedring af det 
økonomiske og lovgivningsmæssige miljø Ophør af alle 
nuværende Mulighed 3B:  Baselinescenariet 
samt iværksættelse af en række supplerende foranstaltninger inden 
                                                 
13 Budgetoverslaget i denne undersøgels e var ikke i overensstemmelse me d Kommissionens endelige forslag til 
den næste meddelelse, idet undersøge lsen blev gennemført allerede i 2010, men den kvantitative analyse er 
stadig relevant. Som følge deraf er scenar ie 3a udeladt i de følgende oversigter.  
 
 5europæiske 
konkurrenceevn
e: vha. benchmarking, 
udveksling af bedste praksis og sektororienterede initiativer (11 mio. EUR om året)
 foranstaltninger  for nye områder (f.eks. virksomhedernes social ansvar) (14 mio. EUR om året)
 
Mulighed 3C:  Ophør af alle 
nuværende foranstaltninger  
2 – Udvikling af 
en politik for 
SMV'er og 
fremme af 
SMV'ernes 
konkurrenceevn
e Gennemførelse af lov om små virksomheder og gennemgang på europæisk og nationalt plan (f.eks. fremme af princippet om "Tænk småt først") (9 mio. EUR om året)
 Ophør af alle nuværende foranstaltninger
 Mulighed 3B:  Det samme som 
baselinescenariet (9 mio. EUR om året)
 
Mulighed 3C:  Ophør af alle 
nuværende foranstaltninger  
3 – Nye 
forretningskonce
pter for 
bæredygtige, 
brugerdrevne og 
designbaserede 
forbrugsgoder  Analyse vedrørende designbaserede forbrugsgoder og støtteforanstaltninger inden for IPR eller e-business (1 mio. EUR om året)
 Ophør af alle nuværende foranstaltninger
 Mulighed 3B:  Brug af 
instrumenter såsom "projekter med markedsreplikering" på områder, hvor SMV'erne er hæmmet i forhold til brugen af nye, bæredygtige teknologier inden for miljøområdet og nye brugerdrevne forretningskoncepter (12 mio. EUR om året)
 
Mulighed 3C:  Ophør af alle 
nuværende foranstaltninger  
4 – Turisme  Fortsættelse af de nuværende aktiviteter inden for turisme-området, der samfinansieres under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation/programmet for iværksætteri og innovation (f.eks. opfølgning på forberedende foranstaltninger vedrørende bæredygtig turisme: EDEN, CALYPSO) (5 mio. EUR om året)
 Ophør af alle nuværende foranstaltninger
 Scenarie 3B:  Udvidelse af 
omfanget af foranstaltninger til nye aktiviteter, der knytter sig til bæredygtighed og er rettet mod udbredelse af produkter og tjenesteydelser (18 mio. EUR om året)
 
Mulighed 3C:  Ophør af alle 
nuværende foranstaltninger  
5 – 
Foranstaltninger 
til fremme af 
iværksætteri  Opfordring til udvikling af iværksætterevner og -holdninger, herunder udvekslingsprogrammer for iværksættere (11 mio. EUR om året)
 Ophør af alle nuværende foranstaltninger
 Mulighed 3B:  Det samme som 
baselinescenariet og en beskeden udvidelse af foranstaltninger, der tager sigte på at øge antallet af udvekslinger (12 mio. EUR om året)
 
Mulighed 3C:  Ophør af alle 
nuværende foranstaltninger  
6 – Finansielle 
instrumenter  Fortsat støtte til adgang til finansiering, hovedsageligt ved tilvejebringelse af garantier til SMV'er og risikokapitalfonde, der er rettet mod virksomheder i vækstfasen (113 mio. EUR om året)
 Ophør af alle former for direkte foranstaltninger vedrørende finansielle instrumenter, hvor EU-foranstaltninger begrænses til afskaffelse af Mulighed 3B:  Næsten en 
fordobling af ressourcerne med det samme omfang af instrumenter, der finansierer både lån og egenkapital (200 mio. EUR om året)
 
Mulighed 3C:  Fokuseret udvidelse 
af foranstaltninger, hvilket afspejler en stigning i 
 
 6lovgivningsmæssige 
barrierer for grænseoverskridende risikokapital
 finansieringsfaciliteten for risikodeling inden for risikovillig 
kapital og mezzaninkapital (280 mio. EUR om året)
 
7 – Enterprise 
Europe-
netværket  Bevarelse af netværkets rolle og mål som det er (60 mio. EUR om året) 
 Ophør af al direkte 
finansiel støtte til de regionale netværkskonsortier
 Mulighed 3B:  Det samme som 
baselinescenariet (60 mio. EUR om året)
 
Mulighed 3C:  Omlægge netværket 
til et kontaktpunkt for egenkapitalfinansiering (60 mio. EUR om året)
 
8 – Støtte til 
SMV'er i 
udlandet  Fortsættelse af de nuværende initiativer (dvs. begrænset finansiel støtte til udvalgte initiativer såsom Kinas IPR-helpdesk for SMV'er) (2 mio. EUR om året)
 Ophør af alle former for direkte initiativer
 Mulighed 3B:  Udvidelse af 
rækken af instrumenter, herunder: a) indsats for koordinering og informationsformidling, b) finansiel støtte til eksisterende hjælpetjenester til SMV'er på vigtige tredjemarked er, c) eventuel 
oprettelse af EU-støttecentre, om nødvendigt (12 mio. EUR om året)
 
Mulighed 3C:  Ophør af alle 
former for direkte initiativer  
9 – 
Internationalt 
industrisamarbej
de Fortsættelse af de igangværende initiativer for SMV'er og industripolitisk samarbejde med tredjelande i det "nære Europa", der har til formål at lette konvergensen mellem EU og tredjelande hvad angår industripolitik og lovgivningsmæssige rammer (1 mio. EUR om året)
 Ophør af alle nuværende foranstaltninger
 Mulighed 3B:  Udvidelse af 
rækken af instrumenter, herunder: a) industri- og reguleringsdialogen med tredjelande, b) business-til-business-dialoger med tredjelande, c) samarbejde vedrørende industridialogen for SMV'er (3 mio. EUR om året)
 
Mulighed 3C:  Ophør af alle 
nuværende foranstaltninger  
5. ANALYSE AF VIRKNINGERNE  
Der er så vidt muligt foretaget en kvantitativ og en kvalitativ vurdering af virkningerne af alle 
muligheder. Man har søgt at sætte tal på de vigtigste virkninger udtrykt i BNP (merværdi), værdien af den mobiliserede långivning/investering og beskæftigelse samt antallet virksomheder, der har opnået støtte. Det har dog vist sig at være umuligt hvad angår direkte 
instrumenter, dvs. dem der er rettet mod at skabe eller fremme markedsvilkår for SMV'erne, og hvis endelige virkning vil afhænge af adfærden blandt markedsdeltagerne og 
administrationer. Derfor vedrørte den kvantitative øvelse finansielle instrumenter og, i mindre omfang, Enterprise Europe-netværket. 
I forhold til omkostningseffektiviteten af de foreslåede muligheder dækkede den kvantitative 
analyse to forhold: i) omkostningseffekten af de foreslåede foranstaltninger udtrykt i 
omkostningsgrad, der forbinder budgetudgifter me d den forventede virkning i forhold til de 
marginale jobomkostninger og den øgede virkning på de budgetterede omkostninger, og ii) de 
administrative udgifter, udtrykt i omfanget af  administrative personaleomkostninger i det 
generelle budget. Hvad angår finansielle instrumenter tog analysen højde for udgifterne til 
 
 7forvaltning af forskellige faciliteter, såsom gebyrer til Den Europæiske Investeringsfond og 
finansielle institutioner.  
Mulighed 1: Business as usual  
Muligheden med business as usual ville kun i be grænset omfang opfylde de politiske mål i det 
foreslåede program. Set i lyset af den økonomiske  krises virkning på virksomhederne vil 
mulighed 1 betyde, at initiativer, der p.t. ligger lavere end det optimale niveau forbliver underudviklede, og områder, hvor der er et t ydeligt behov for at øge EU's indsats (såsom 
finansielle instrumenter) vil lide under mangel på sammenhængende, velfærdsforbedrende EU-initiativer. 
a) Effektivitet
: De økonomiske virkninger  anses ikke desto mindre for at være væsentlige, 
både hvad angår direkte og indirekte støtte. Hv ad angår nettovirkningen af de finansielle 
instrumenter , forventes disse at medføre en s tigning i BNP på omtrent 660 mio. EUR og 
generere omkring 1,8 mia. EUR i yderligere lån/egenkapitalinvestering. Netværkets  indsats 
forventes at medføre en stigning på 200 mio. EUR i omsætningen hos de virksomheder, der 
støttes. De positive sociale virkninger  af de finansielle instrumenter  forventes at skabe 
og/eller opretholde mere end 16 000 job i omtrent 26 000 støttede virksomheder.  Derudover 
forventes netværkets  indsats årligt at skabe og/eller opretholde 1 000 job samt at udvikle 900 
nye produkter, tjenesteydelser eller processer.  De miljømæssige virkninger  er positive, 
hvilket skyldes en miljøstøtte, der tilvejebri nges via netværksarbejde, tilvejebringelse af 
kapital og investering i ressourceeffektive og m iljøvenlige løsninger via Enterprise Europe-
netværket . F.eks. forventes netværkets partnere i 2011 at levere tjenester på miljøområdet til 
omkring 7 500 SMV'er og underskrive sa marbejdsaftaler med mere end 400 
tjenesteleverandører inden for miljøområdet. Der forventes beskedne synergier  blandt 
programmets forskellige dele, hvor den vigtigst e er mellem de finansielle instrumenter og 
Enterprise Europe-netværket. Hvad angår andr e aktiviteter, vil EU-netværket for kvindelige 
iværksætterambassadører, inspireret af nati onale programmer i Sverige og Det Forenede 
Kongerige, der har promoveret og støttet kvinder, der ønsker eller er i gang med at starte en 
ny virksomhed, fra 2011 blive suppleret af EU-m entornetværket for kvindelige iværksættere, 
der vil yde mentortjenester til kvindelige ivær ksættere, der for nyligt har startet en 
virksomhed.   
b) Omkostningseffektivitet : Omkostningseffektiviteten for de finansielle instrumenter (målt i 
omkostninger pr. job, der skabes og/eller oprethol des) anslås at være 2 735 EUR pr. job. Hvad 
angår de generelle administrative omkostninger,  er virkningen af personaleomkostninger i det 
samlede budget 5,8 % – hvilket hovedsageligt skyldes personaleomkostninger. 
c) Hvad angår sammenhæng , vil interventionslogikken i det gældende program blive knyttet 
til øvrige aspekter i EU's politik for konkurren ceevne og SMV'er, såsom en henvisning til de 
relevante flagskibsinitiativer i Europa 2020 e ller de prioriterede områder i lov om små 
virksomheder. 
Mulighed 2: Ophør  
Muligheden med ophør når ikke målene i politi kken, og virkningerne er generelt negative, 
både socialt og miljømæssigt, sammenlignet med baselinescenariet. 
a) Effektivitet : Den eneste positive virkning af de nne mulighed er inden for området 
omkostningsbesparelser.  
 
 8b) Omkostningseffektivitet : Muligheden med ophør ville føre til en væsentligt lavere 
omkostningseffektivitet hvad angår medlemsl andenes forvaltning af programmet pga. 
fragmentering af individuelle, nationale progr ammer i stedet for fordele ved koordinering 
under et fælleseuropæisk program.  
c) Sammenhæng : Muligheden med ophør ville have negative resultater hvad angår mangel på 
konsekvens i de nationale tilgange til politikke n for konkurrenceevne samt mangel på en EU-
dimension. 
Mulighed 3: Udvidelse  
Der blev undersøgt forskellige muligheder for udvidelse af det gældende program ved brug af 
det scenarie, der blev påtænkt i den eksterne  undersøgelse som benchmark, hvilket ikke anses 
for at være en gangbar mulighed.  
Scenarie 3a: Optimal udvidelse  
Scenarie 3a vil i væsentligt omfang opnå progr ammets mål, men omkostningerne vil være 
urealistisk store.  
a) Effektivitet : Der er positive, direkte økonomiske virkninger  ved de finansielle 
instrumenter , der anslås til at udgøre en årlig sti gning i BNP på omtrent 2,3 mia. EUR og 7,2 
mia. EUR i yderligere lån/egenkapitalinvestering i forhold til baselinescenariet. Netværkets  
indsats forventes ikke at medføre yderligere resultater sammenlignet med baselinescenariet. 
Budgettet for de øvrige aktiviteter  vil også stige i væsentlig grad med dette scenarie, og hvad 
angår kvalitet, vil indsatser for at fo rbedre den europæiske konkurrenceevne og 
iværksætterånd føre til, at der gennemføres relevante politikker baseret på bedste praksis i EU 
og medlemslandene. Der er også positive sociale virkninger  hvad angår beskæftigelse: Der 
forventes et stort bidrag fra finansielle instrumenter , der forventes at bidrage til at skabe 
og/eller opretholde mere end 50 000 job ved at  hjælpe omtrent 65 000 virksomheder eller 
flere sammenlignet med baselinescenariet, samt yderligere 1 750 job, der årligt skabes eller 
opretholdes af netværket . De positive  miljømæssige virkninger forventes at være væsentligt 
større end baselinescenariet, hvilket skyldes opskalering af initiativer til støtte for bæredygtige processer inden for miljøområdet og produkter inden for målrettede industrisektorer og turisme
. Udvidelsen af netværket  ville udbrede EU's miljøregler til andre 
tredjelande og udvikle en bedste praksis.  
b) Omkostningseffektivitet : Omkostningseffektiviteten anslås  til at være 4 732 EUR pr. job. 
Andelen af personaleomkostninger i det saml ede budget forventes at være 2,6 %, hvilket 
hovedsageligt skyldes den væsentlige stigning i budgettet for finansielle instrumenter. 
c) Sammenhæng : Dette scenarie udvider de nuværende aktiviteter med henblik på at nå ud til 
andre EU-politikker og -programmer og derved øge potentialet for merværdi på EU-niveau. 
Underordnet mulighed 3b: Afbalanceret udvidelse  
Muligheden med en afbalanceret udvidelse ville  opnå politikkens mål på en tilfredsstillende 
måde ved at finde en balance og fordele de knappe budgetmæssige ressourcer i overensstemmelse dermed. 
a) Effektivitet
: De økonomiske  virkninger  af de finansielle instrumenter  forventes at 
medføre en stigning i BNP på omtrent 500 mi o. EUR og generere omkring 1,7 mia. EUR i 
 
 9yderligere lån/egenkapitalinvestering. Der forv entes ikke yderligere virkning af netværket  i 
forhold til baselinescenariet.  
Den budgetmæssige bevilling til andre aktiviteter  vil blive øget til et mere passende niveau. 
En begrænset stigning i budgettet for støtte til den europæiske konkurrenceevne vil gøre det 
muligt at gennemføre nogle af de nye tiltag, der er  en del af Europa 2020-flagskibsinitiativet 
"En integreret industripolitik for globaliseret verden" sammenlignet med baselinescenariet, såsom initiativer vedrørende virksomheders so ciale ansvar. Hvad angår udviklingen af en 
politik for SMV'er, vil det samme budget som anfø rt i baselinescenariet blive opretholdt, og 
de samme virkninger kan forventes. Hvad angå r støtte til SMV'er på markeder uden for EU, 
vil en betydelig opskalering at den finansielle st øtte føre til en øget direkte tilstedeværelse af 
SMV'er på de vigtige globale markeder, idet det vil være muligt for dem at få særlig støtte. Et 
øget internationalt samarbejde vil også have en positiv virkning på virksomhedernes internationalisering. 
Hvad angår de sociale virkninger  forventes de finansielle instrumenter
 at bidrage med 
omtrent 13 000 virksomheder og derved sk abe og/eller opretholde 11 000 flere job 
sammenlignet med baselinescenariet.   
Andre aktiviteter  forventes at øge samarbejdet mellem beslutningstagere på EU-plan og 
nationalt plan, og der vil blive lagt stor vægt på at identificere og udbrede bedste praksis med 
ikke ubetydelige virkninger. Generelt er de plan lagte foranstaltninger udviklet til at være åbne 
for alle grupper af økonomiske aktører og er de rfor uden forskelsbehandling. De planlagte 
aktiviteter til fremme af iværksætteri er en undt agelse, idet disse er udviklet til at nå ud til 
særlige grupper. Målet er at promovere og fremme  iværksætteri på tværs af de europæiske 
samfund, herunder sociale iværksættere, langtidsl edige, ældre arbejdstagere, migranter og 
etniske minoriteter. F.eks. forventes aktiviteter til promovering af iværksætteri at have en direkte virkning på beskæftigelsen med 300-400 yde rligere job grundet internationalisering af 
iværksættere, der modtager støtte. 
De miljømæssige virkninger  forventes ikke at være væsentligt større end baselinescenariet. 
Den samlede virkning af synergien  blandt programmets forskellige dele forventes at være 
betragtelig sammenlignet med baselinescenariet, idet den øgede finansiering af forskellige foranstaltninger forventes at øge samarbej det mellem beslutningstagere på EU-plan og 
nationalt plan. Der vil blive lagt stor vægt på at identificere og udbrede bedste praksis. 
Netværket ville være forbindelsesleddet mellem de forskellige dele, der mangedobler 
synergierne mellem foranstaltningerne såsom støtte til SMV'er i udlandet og internationalt industrisamarbejde. Et andet eksempel på forventede synergier er samspillet mellem Enterprise Europe-netværket og de finansie lle instrumenter. "Brugen" af netværket til 
promovering af de finansielle instrumenter v il, f.eks., overflødiggøre behovet for yderligere 
markedsføring. Aktiviteter til at forbedre den europæiske konkurrenceevne på den ene side og 
aktiviteter til at udvikle politikken for SMV'erne og fremme iværksætteri på den anden vil 
også være gensidigt forstærkende, idet de alle  er beregnet til at forbedre rammevilkårene for 
de europæiske virksomheder. 
b) Omkostningseffektivitet
: Omkostningseffektiviteten anslås  til at være 2 824 EUR pr. job. 
Hvad angår de generelle administrative omkostninger, forventes virkningen af personaleomkostninger på det samlede budget at være 4,1 %.  
c) Sammenhæng
: Dette underordnede alternativ forsøger at nå en sund balance mellem de 
forskellige målsætninger med henblik på at øge potentialet for merværdi på EU-niveau inden 
 
 10for forskellige områder, der er knyttet til konkurrenceevnen i EU og politikker for SMV'erne, 
og som er fastlagt i Europa 2020-flagskibsinitiativerne og andre EU-programmer. 
Underordnet mulighed 3c: Fokuseret udvidelse  
Mulighed 3c vil delvist opnå de politiske måls ætninger ved kun at fokusere på et særligt 
delområde inden for problemerne vedrøre nde konkurrenceevne og iværksætteri i den 
europæiske økonomi. 
a) Effektivitet : Hvad angår de  økonomiske virkninger  forventes der at strømme en positiv, 
målelig virkning fra den øgede adgang til fina nsiering. Sammenlignet med baselinescenariet 
vil koncentrationen af ressourcer, hovedsageligt de finansielle instrumenter , give plads til 
yderligere mindskelse af de forventede huller i markedet for finansiering af SMV'er. De strukturelle virkninger på markedet for ri sikokapital vil være begrænsede. I forhold til 
baselinescenariet forventes de finansielle instru menter dog at generere en stigning i BNP på 
omtrent 0,3 mia. EUR og 1,1 mia. EUR i form af yderligere lån/egenkapitalinvestering.  
Med denne mulighed vil fokus på de finansielle instrumenter tage sigte på de finansielle 
behov hos vækstorienterede virksomheder og hovedsageligt dem, der planlægger internationalisering. Stigningen i ressourcer vil gøre det muligt for flere unge iværksætter at 
få gavn af lånegarantier og egenkapital. Mere end halvdelen af ressourcerne i dette scenarie 
vil blive tildelt egenkapitalinstrumenter.  
Der forventes visse yderligere virkninger i netværket
 sammenlignet med baselinescenariet 
grundet den ændrede prioritering, nemlig målet om  at blive et "kontaktpunkt" for at hjælpe 
SMV'erne med at opnå adgang til finansieri ng. Denne virkning er dog ikke målbar.  
De vigtigste økonomiske omkostninger ved denne  mulighed vedrører offeromkostninger ved 
ikke at drage nytte af den europæiske merværdi , der vil blive genereret af de andre, mindre 
omfattende støtteaktiviteter, der foreslås unde r baselinescenariet og mulighed 3b. Det er ikke 
muligt at bestemme den økonomiske virkning, idet det mest er tale om indirekte instrumenter.  
Denne mulighed vil medføre positive sociale virkninger  af de finansielle instrumenter , 
hvilket vil føre til yderligere 5 300 job pr. år sammenlignet med baselinescenariet. Ikke desto 
mindre vil denne mulighed have en negativ virkning hvad angår mistede muligheder for EU-merværdi, der følger af ophør af de mindre om fattende aktiviteter i baselinescenariet. Uden 
aktiviteter til at støtte SMV'erne i udlandet er det sandsynligt, at de europæiske SMV'er vil have mindre succes med at gribe mulighedern e på nye vækstmarkeder, som de seneste 
undersøgelser har antydet, hvilket vil betyde negative økonomiske og sociale virkninger af denne mulighed. 
De miljømæssige virkninger  forventes at være positive, men ikke væsentligt større end 
baselinescenariet.  
Den samlede virkning af synergier blandt fors kellige komponenter i det foreslåede program i 
dette scenarie vurderes at være under ba selinescenariet, idet der kun vil være synergier  
mellem de finansielle instrumenter og netværket. 
b) Omkostningseffektivitet
: Omkostningseffektiviteten anslås  til at være 4 385 EUR pr. job. 
Hvad angår de generelle administra tive omkostninger, er virkningen af 
personaleomkostninger i det samlede budget 4,9 % – hvilket hovedsageligt skyldes personaleomkostninger. 
 
 11c) Sammenhæng : Denne delløsning mangler væsentlige synergier og sammenkædning med 
øvrige EU-mål og programmer, idet den hovedsag eligt fokuserer på adgang til finansiering af 
virksomhederne i EU. 
6. SAMMENLIGNING AF MULIGHEDERNE  
I betragtning af ovennævnte overvejelser vurde res mulighederne i forhold til virkningerne i 
følgende oversigt, hvor baselinescenariet er det udgangspunkt, som de øvrige muligheder sammenlignes i forhold til (tabel 2), og kriterier ne for effektivitet, omkostningseffektivitet og 
sammenhæng (tabel 3). 
Effekten af hver enkelt af de to udvidelsesmulighe der, der overvejes i forhold til de finansielle 
instrumenter, er følsom over for, hvordan må lsætningen er sammensat. Mulighed 3b har en 
større andel af garantiinstrumenter end 3c og er derfor til gavn for langt flere virksomheder og skaber øget beskæftigelse, grundet den meget større  effekt af garantier, hvilket fører til øget 
merværdi (BNP) per enhed af de budgetmæssige ressourcer. Mulighed 3c er baseret på de nye 
koncepter for produkter og tjenesteydelser, der er finansieret med risikovillig kapital, hvilket vil generere en øget merværdi og øget vækst på langt sigt. Brug af grænseoverskridende, 
risikovillig kapital kan også bidrage til udviklingen af egenkapitalmarkedet og styrke iværksætter-økosystemet med langsigtede virkninger for økonomien.
   
Tabel 2 Sammenligning af virkningen af mulighederne  
 Støttebeløb Økonomiske 
virkninger Sociale 
virkninger Miljømæssige 
virkninger 
Mulighed 1 (baselinescenarie) 213 mio. EUR om 
åretEn stigning i BNP 
på 660 mio. EUR 
om året 
 Yderligere 
lån/egenkapitalin
vestering på 1,8 
mia. EUR 
En stigning i 
omsætningen på 
200 mio. EUR 
om åretHjælp til 26 000 
virksomheder 
Skabelse eller 
opretholdelse af 
17 000 job 
Udvikling af 900 
nye produkter, 
tjenesteydelser eller 
processer om året 
 Pr. 2011 involvering 
af mindst 7 500 
SMV'er i mere end 
400 underskrevne 
samarbejdsaftaler 
med 
tjenesteleverandører 
inden for 
miljøområdet. 
 
Mulighed 2 0 mio. EUR om året 0 0 0 
Mulighed 3b – 
moderat vækst 340 mio. EUR om 
åretEn yderligere 
stigning i BNP på 
500 mio. om året 
Yderligere 
lån/egenkapitalin
vestering på 1,7 
mia. EURHjælp til yderligere 
13 000 
virksomheder  
Skabelse eller 
opretholdelse af 
yderligere 12 500 
job 
Opstart af 200 
yderligere 
virksomheder  Ingen ændring i 
forhold til 
baselinescenariet
 
 12Mulighed 3c – 
fokuseret vækst 340 mio. EUR om 
åretEn yderligere 
stigning i BNP på 
300 mio. EUR 
om året 
Yderligere 
lån/egenkapitalin
vestering på 1,1 
mia. EURSkabelse eller 
opretholdelse af 
yderligere 5 300 job  Ingen ændring i 
forhold til 
baselinescenariet
 
Tabel 3 Sammenligning af mulighederne i forhold til tre dimensioner  
 Støttebeløb Effektivitet Omkostnings-
effektivitet  Sammenhæng 
Mulighed 1 
(baselinescenarie) 213 mio. EUR om 
året0 0 0 
Mulighed 2 0 mio. EUR om 
året--- - --- 
Mulighed 3b – 
moderat vækst 340 mio. EUR om 
året++ 0 ++ 
Mulighed 3c – 
fokuseret vækst 340 mio. EUR om 
året- + -- 
Forklaring: (---) meget negativ, (--) negativ , (-) lettere negativ, (0) neutral, (+) lettere positiv, (++) positiv, (+++) 
meget positiv.  
Det er tydeligt, at mulighed 2 ikke tager fat på de underliggende problemer med 
konkurrenceevne og iværksætteri. Ophør af progra mmet ville også fjerne EU's bidrag til små 
virksomheders håndtering af virkningerne af den økonomiske krise.  
Det eneste realistiske valg, bortset fra at opretholde status quo med mulighed 1, er mellem 
mulighed 3b og 3c. Hvor budgettet for mulighe d 3c alene er koncentreret om to 
foranstaltninger, forsøger mulighed 3b at opnå en balance mellem forskellige initiativer med henblik på at øge potentialet for merværdi på EU -niveau på tværs af et bredere virkefelt. Det 
er også ensbetydende med, at man opnår en balance mellem de forskellige finansielle instrumenter. Mulighed 3b er derfor bedre i forhold til at opnå programmets målsætninger og 
levere en sammenhængende række af europæiske  støtteaktiviteter. Konkurrenceevne betyder 
mange ting, og en samling af ressourcerne omkri ng de finansielle instrumenter og netværket 
er ikke alene tilstrækkeligt. Det er dog ikke omkostningsfrit at tilbyde et bredere udvalg af 
aktiviteter. Det medfører et øget behov for personale og som følge deraf øgede 
administrationsomkostninger. Derudover har den offentlige høring af interessenter vist, at 
godt og vel 80 % af respondenterne støtter alle de  planlagte aktiviteter. Da det er den mest 
omfattende løsning, er mulighed 3b derfor den foretrukne løsning.  
 
 137. OVERVÅGNING OG EVALUERING  
Systemet til overvågning og evaluering af det fremtidige program vil bygge på et solidt 
hierarki af logisk afhængige målsætninger med en tilsvarende række af relevante indikatorer, og vil anvende en holistisk tilgang til overvågning og vurdering af de planlagte aktiviteters performance.  I forhold til det nuværende program vil der blive lavet følgende forbedringer af 
dataindsamlingen og analysesystemet samt tilgangen til evaluering og overvågning: 
• Formulering af en ny række særlige indikatorer og overvågningsordninger  
• Krydshenvisning til Europa 2020-flagskibsindikatorerne  for at styre 
programforvaltningsprocessen og leve re yderligere bidrag til Europa 2020-
overvågningsprocessen 
• Brug af kontrafaktiske metoder , evt. sammenligning af prøver fra støttemodtagere med 
en tilsvarende andel af ikke-modtagere, og med henblik at adskille programmets virkning i forhold til de foreslåede indikatore r fra virkningen af ændrede økonomiske 
omstændigheder  
• Evt. anvendelse af tematiske evalueringer  på tværs af de forskellige komponenter i det 
fremtidige program.  
Overvågningssystemet og de indikatorer, der anvendes til at vurdere det nuværende program, 
har allerede været genstand for en særlig ekstern undersøgelse og den endelige vurdering af 
programmet for iværksætteri og innovation. Anbefali ngerne fra disse kilder er blevet brugt til 
at forbedre overvågningen af det nuværende program, der løber indtil 2013. Derudover vil der også blive taget højde for anbefalingerne i en netop overstået IAS-performancevurdering af 
programmet for iværksætteri og innovation ved gennemførelse af det gældende program og 
ved udvikling af overvågningssystem og indikatore r for det næste program. Til dette formål er 
der p.t. ved at blive udarbejdet en performancerapport for det gældende program. 
Det nye program vil både være underlagt en foreløbig og en efterfølgende evaluering med 
henblik på at vurdere fremskridtet mod må lsætningerne og resultaterne. Den foreløbige 
evaluering vil blive tilendebragt ved udgange n af 2017, således at den kan indgå i 
udarbejdelsen af et efterfølgende instrument  under programmet. Den efterfølgende evaluering 
vil finde sted senest to år efter færdiggørelse af programmet. 
Hvad angår de finansielle instrumenter, vil det fremtidige overvågnings- og 
evalueringssystem blive baseret på både rege lmæssig information om støttemodtagerne, der 
indsamles af de finansielle institutioner, og periodisk tilbagevendende undersøgelser, der er 
baseret på stikprøver, der ville dække nogle områ der mere detaljeret. Der vil blive gennemført 
yderligere analyser i forbindelse med af eval ueringerne af programmet. Særligt vil sådanne 
evalueringer sammenligne udviklingen af støttemodtagere med grupper af virksomheder, der ikke bruger de tildelte instrumenter. Sidstn ævnte kræver omfattende analyser, idet der 
naturligvis er en række faktorer, der har be tydning for udviklingen af en enkelt virksomhed, 
der skal adskilles fra programmets virkning. De vigtigste aspekter, der skal vurderes i en 
sådan øvelse, er i virkeligheden den svundne vækst og beskæftigelse, der skyldes nej til en garanti eller nej til en ansøgning om risikovillig kapital. Omfanget af evalueringerne vil også blive udvidet til at omfatte virkninger i forhol d til virksomheders internationalisering. De 
påkrævede data til dette formål vil blive inds amlet ved hjælp af undersøgelser, baseret på 
stikprøver, snarere end ved regelmæssig rappor tering, med henblik på at undgå at pålægge 
institutionerne og de endelige modtagere en uforholdsmæssig stor byrde.