30. 12. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 329/29 
sker, såvel til modelprojekter, der vedrører de arbejds­
mæssige krav, der stilles til store grupper af funktionæ­
rer og arbejdere på forskellige niveauer i virksomheder­
ne. Sluttelig bør man tage hensyn til, om projekterne i 
princippet kan overføres til andre medlemsstater. 
2.6. I forbindelse med udvælgelsen af demonstra­
tionsprojekter bør man være opmærksom på, at der 
ud over projekter, som vedrører anvendelsen af ny informationsteknologi på arbejdspladsen, også bør ind­
drages uddannelsesprojekter, der lægger vægten på 
disse nye teknologiers konsekvenser for arbejdets tilret­
telæggelse og de deraf betingede ændringer af de krav, 
der stilles til arbejdstagerne. 
2.7. Såvel interimsrapporten om gennemførelsen af 
EUROTECNET som den endelige rapport om de ind­
høstede erfaringer, jf. artikel 9, bør forelægges ØSU. 
Bryssel, den 18. oktober 1989. 
Alberto MASPRONE 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
Udtalelse om revideret forslag til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 87/327/EØF af 
15. juni 1987 om vedtagelse af Fællesskabets handlingsprogram til fremme af de studerendes 
mobilitet (ERASMUS) (!) 
(89/C 329/12) 
Rådet for De Europæiske Fælleskaber besluttede den 25. december 1989 under henvisning til 
EØF-traktatens artikel 198 at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse om 
det ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til sektionen for social-, familie- uddannelses- og kultur­
spørgsmål, som udpegede Herbert Nierhaus til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 
12. oktober 1989. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 270. plenarforsamling, den 18. oktober 
1989, enstemmigt følgende udtalelse. 
1. Generelle bemærkninger 
1.1. ØSU finder, at Fællesskabets handlingsprogram 
til fremme af de studerendes mobilitet (ERASMUS) i 
flere henseender er af overordentlig stor betydning, 
eftersom: 
— det fremmer de studerendes personlige udvikling, 
da de bringes i kontakt med mennesker og deres 
forskellige livsbetingelser i EF's medlemsstater, 
— det fremmer den hos den studerende ungdom nød­
vendige indsigt i de økonomiske, kulturelle og socia­
le forhold i nabolandene og giver dem indsigt i de 
(!) EFT nr. C 150 af 17. 6. 1989 og EFT nr. C 232 af 9. 9. 1989. pågældende staters og regioners historisk betingede 
egenart, 
det styrker samarbejdet mellem borgerne i medlems­
staterne og medvirker dermed til at befæste idéen 
om Borgernes Europa, 
det imødekommer det nødvendige krav om, at Fæl­
lesskabets aktiviteter bringes tæt ind på borgernes 
liv — selv om dette hidtil ikke altid har kunnet 
mærkes af alle — og ligger med sine kontaktfrem-
mende foranstaltninger klart i forlængelse af det 
enkelte unge menneskes interesser og behov i retning 
af en bedring af fremtidige erhvervsmuligheder, 
det forbedrer Fællesskabets konkurrenceevne inter­
nationalt gennem en styrkelse af det intellektuelle 
Nr. C 329/30 De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 12. 89 
potentiale, fordi flere af dem, der forlader lærean­
stalterne som kandidater, allerede har prøvet at bo 
og arbejde i andre medlemsstater. 
1.2. Forud for gennemførelsen af det indre marked 
betragter ØSU det som absolut nødvendigt, at det sik­
res, at endnu flere kandidater fra de højere læreanstalter 
har umiddelbar erfaring i at samarbejde med andre 
medlemsstater, for at det nødvendige samarbejde i Fæl­
lesskabet kan videreudvikles såvel på det økonomiske 
som det samfundsmæssige plan. 
1.3. ØSU udtalte sig allerede i princippet positivt om 
handlingsprogrammet, da det støttede Kommissionens 
forslag af december 1985(1). Generelt stiller ØSU sig 
lige så positivt til forslaget om at ændre Rådets afgørelse 
på grundlag af Kommissionens foreliggende forslag. 
1.4. I medfør af EF-Domstolens afgørelse har Kom­
missionen i en revideret udgave af forslaget til Rådets 
afgørelse fastslået, at ERASMUS-programmet ikke om­
fatter aktiviteter inden for forskning og teknologisk 
udvikling. 
ØSU lægger vægt på, at det præciseres, at denne konsta­
tering ikke vedrører forskningsaktiviteter, der indgår i 
uddannelsen på de højere læreanstalter. 1 mange tilfælde 
er det en forudsætning for at nå et højt uddannelsesni­
veau, at de studerende, særlig i uddannelsens sidste del, 
medvirker til at løse forskningsopgaver, og dette må 
derfor ikke hindre deltagelse i ERASMUS-programmet. 
2. Særlige bemærkninger 
2.1. ØSU støtter fortsat kraftigt Fællesskabets ge­
nerelle målsætning, hvad angår større mobilitet hos de 
studerende, nemlig at bringe procentdelen af studeren­
de, som tilbringer en studieperiode i en anden medlems­
stat, op på ca. 10%. Da denne kvote for øjeblikket 
langt fra er nået, er det klart, at det vil kræve store 
anstrengelser for at nå målsætningen. ERASMUS kan 
yde et bidrag, men derudover vil der blive brug for, at 
medlemsstaterne via deres nationale støtteprogrammer 
yder en stor indsats, hvis man blot tilnærmelsesvis skal 
kunne nå den tilstræbte kvote i 1992. 
For at de midler, der er afsat til ERASMUS-program­
met, kan anvendes så effektivt som muligt, foreslår 
ØSU, at der regelmæssigt gøres status over alle eksiste­
rende udvekslingsforanstaltninger og tilsvarende studie­
muligheder både i de enkelte medlemsstater og i euro­
pæisk eller mellemstatsligt regi (som f.eks. Europa-
Kollegiet, Det europæiske Universitetsinstitut, kulturaf­
taler, samarbejde mellem universiteter). Dette gælder 
til en vis grad også for Det Europæiske Institut til 
forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene. 
(J) KOM(85) endelig udg., ØSU's udtalelser (EFT nr. C 73 af 
2. 4. 1986, EFT nr. C 189 af 28. 7. 1986 og EFT nr. C 83 af 
30. 3. 1987. Kun således kan det konstateres, hvor tæt man er på 
de tilstræbte 10 %. Desuden kan det på den måde bedre 
sikres, at gennemførelsen af ERASMUS ikke 
truer allerede bestående udvekslingsforanstaltningers 
eksistens og funktion. En sådan undersøgelse kan 
gennemføres som led i ERASMUS-programmets 
aktion 4. 
ØSU henstiller i den forbindelse til medlemsstaterne, 
at de viderefører eller udbygger eksisterende nationale 
studenterudvekslingsprogrammer, og at de desuden på 
EF-plan søger at finde nye finansieringsmuligheder, som 
foreslået af Kommisisonen. Det må også sikres, at natio­
nale organer ikke i for høj grad begrænser ERASMUS-
programmets spændvidde, så kun bestemte typer af 
læreanstalter omfattes. 
2.2. ØSU anser det for absolut nødvendigt, at der 
indføres gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og 
studieperiode — ud over ERASMUS-programmets obli­
gatoriske anerkendelse af studieperioder ved et gæste­
universitet — så man kan fortsætte sit studium ved en 
læreanstalt i en anden medlemsstat. Det er imidlertid 
kun én blandt flere målsætninger i ERASMUS-pro­
grammet. 
2.3. De hidtidige erfaringer har vist, at de disponible 
midler langt fra har været tilstrækkelige til, at man 
kunne støtte alle programmer, der blev anset for rimeli­
ge. ØSU hilser det derfor velkommen, at støtten foreslås 
forøget til 192 millioner ECU over en treårig periode. 
ØSU anbefaler Kommissionen, at man for fremtiden 
ud over en sådan relativt kortsigtet planlægning af 
finansieringen også foretager mere langsigtede overve­
jelser over den videre finansiering af ERASMUS-pro­
grammet. 
På baggrund af ERASMUS-programmets hidtidige, på­
viselige succes advarer ØSU imod, at man begrænser 
de i forvejen ikke for rigelige midler, der er afsat, 
hvad Rådet desværre gjorde i 1987 i forbindelse med 
programmets første fase. 
2.4. ØSU understreger, som Kommissionen, sam­
menhængen med andre EF-aktiviteter på uddannelses­
området. Det glæder sig derfor over, at man vil sam­
ordne gennemførelsen af ERASMUS- og LINGUA-pro-
grammerne og tage hensyn til programmerne 
SCIENCE, SPES og COMETT ved gennemførelsen af 
ERASMUS. 
2.5. ØSU betragter det som afgørende for program­
mets succes, at udvekslingsstudenterne forinden får et 
godt kendskab til det land, de skal gæste og dets sprog. 
Det lægger derfor stor vægt på, at intensive sprogkurser 
kommer til at indgå i støtteprogrammet. Om nødven­
digt bør også værtsuniversiteterne tilbyde og eventuelt 
opfordre til deltagelse i sådanne sprogkurser, så de 
studerende motiveres til systematisk at lære værtslan-
30. 12. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 329/31 
dets sprog. Dette fjerner dog ikke behovet for på alle 
forudgående uddannelsestrin at have en intensiv frem­
medsprogsundervisning. 
I den forbindelse bør det også undersøges, hvilke speci­
elle sproglige krav der må opfyldes inden for bestemte 
fag, herunder bestemte teknologiske terminologier, så 
man kan udarbejde og eventuelt udveksle læseplaner 
og undervisningsmateriale. Dermed kan man bedre for­
midle et fagligt stof på fremmedsproget, og på den 
måde føres studenterne igen via deres faglige interesse 
til at beskæftige sig med fremmedsproget. 
Udvekslingsstudenternes samfundsmæssige og kulturel­
le forberedelse må også omfatte vejledning i studiernes 
opbygning og i omgangen med værtslandets administra­
tive organer. Det indebærer foruden sproglig hjælp også 
faglig vejledning og udnyttelse af tidligere udvekslings­
studenters erfaringer. 
2.6. ØSU støtter stærkt Kommissionens opfattelse, 
at man bør tilstræbe, at studieopholdene i et andet medlemsland bliver af længere varighed, f.eks. et helt 
akademisk år. Men i tilfælde, hvor det er rimeligt, bør 
der også for fremtiden kunne ydes støtte til studieop­
hold af kortere varighed. 
2.7. ØSU ønsker, at det i lighed med Rådet og Euro­
pa-Parlamentet får tilsendt kommende rapporter om 
ERASMUS-programmets forløb. 
3. Konklusioner 
3.1. Uafhængigt af de muligheder ERASMUS-pro-
grammet indebærer, bør antallet af pladser på alle 
universiteter i Fællesskabet øges, så flere studenter kan 
udveksles. 
3.2. Afslutningsvis påpeger ØSU, at Kommissionen 
ikke kun skal udfolde bestræbelser på at forbedre mu­
lighederne for udveksling af akademikere, men også af 
skoleelever, undervisere, arbejdstagere og erhvervs- og 
samfundslivets ledere. 
Bryssel, den 18. oktober 1989. 
Alberto MASPRONE 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
Udtalelse om forslaget til Rådets forordning (EØF) om prisdannelse for godstransport ad 
landevej mellem medlemsstaterne {l) 
(89/C 329/13) 
Rådet for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 5. juni 1989 under henvisning til EØF-
traktatens artikel 75 om at anmode Det økonomiske og sociale Udvalgs omtalelse om det 
ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektion for transport og kommunikation, som 
udpegede G.B. Cavazzutti til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 11. oktober 1989. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 270. plenarforsamling den 19. oktober 1989 
med 76 stemmer for, 44 imod og 5 hverken for eller imod følgende udtalelse. 
1. Indledende bemærkninger 
1.1. En række faktorer taler for en ensartet EF-ord-
ning for fastsættelse af vejgodstariffer. 
(') EFT nr. C 152 af 20. 6. 1989, s. 8. For det første er der helt klart en institutionel og politisk 
begrundelse, som har at gøre med gennemførelsen af 
enhedsmarkedet, nemlig at fjerne enhver hindring for 
den økonomiske integrationsproces i EF.