RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET OG DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG om gennemførelsen af Rådets beslutning 1999/297/EF af 26. april 1999 om etablering af en fælles infrastruktur for statistisk information vedrørende industri og markeder inden for de audiovisuelle og dermed forbundne sektorer

INDHOLDSFORTEGNELSE

Forord

I. Indledning

II. Processen forud for Rådets beslutning

III. Gennemførelse af Rådets beslutning

3.1. Udvikling af systemet for statistisk information om de audiovisuelle og dermed forbundne sektorer

3.2. Dataindsamling og -behandling

3.3. Resultatformidling

3.4. Metodologisk opfølgning

IV. Fremskridt inden for de enkelte aktionstyper i henhold til Rådets beslutning

V. Samlet vurdering

BILAG

BILAG 1. OVERSIGT OVER FORANSTALTNINGER TIL GENNEMFØRELSE AF DE SPECIFIKKE STATISTISKE FORANSTALTNINGER

BILAG 1. Appendiks 1: oversigt over nye variabler i auvis-spørgeskemaet 2000-2001

BILAG 1 - APPPENDIKS 2 (vedrørende foranstaltning B - 2) AUVIS-SPØRGESKEMA 2000: SAMMENLIGNING MED 1999-SPØRGESKEMAET

BILAG 1 - APPENDIKS 3 (vedrørende foranstaltning B - 2) EKSEMPLER PÅ 2000-SPØRGESKEMAET (på DE/EN/FR)

BILAG 1 - APPENDIKS 4 (vedrørende foranstaltning A - 1 / A - 2 / A - 4)

Status over rapportering pr. september 2001 (AUVIS-spørgeskema, undersøgelse af brugernes behov/fortegnelse)

BILAG 2 - PUBLIKATIONER MED AUDIOVISUELLE STATISTIKKER (vedrørende foranstaltning B - 6)

BILAG 3 - FORSLAG TIL EMNER FOR PILOTUNDERSØGELSER OG METODOLOGISKE UNDERSØGELSER

BILAG 4 - KILDER OG REFERENCER

Forord

1. Denne rapport vedrører gennemførelsen af Rådets beslutning 1999/297/EF [1] om etablering af en fælles infrastruktur for statistisk information vedrørende industri og markeder inden for de audiovisuelle og dermed forbundne sektorer. Det er en midtvejsrapport, der indeholder en beskrivelse af arbejdet i de første to et halvt år af beslutningens gyldighedsperiode på fem år.

[1] EFT L 117 af 5.5.1999, s. 39.

2. Rapportens kapitel II indeholder begrundelserne for Rådets beslutning, situationen før dens ikrafttræden og de forskellige faser i udarbejdelsen.

3. Kapitel III indeholder en oversigt over arbejdet med gennemførelsen af Rådets beslutning i perioden 1999-2001. Her sammenfattes de foranstaltninger, der er gennemført med hensyn til udvikling af et informationssystem, dataindsamling og resultatformidling. Tabellen i bilag 1 er et supplement til oplysningerne om foranstaltningerne til gennemførelse af de specifikke statistiske foranstaltninger.

4. Fremskridt for de enkelte typer af aktioner, der er planlagt i henhold til Rådets beslutning, beskrives nærmere i kapitel IV. I henhold til artikel 5 i Rådets beslutning er udviklingen i perioden frem til efteråret 2001 medtaget. Bilag 2 indeholder en liste over publikationer, som er udarbejdet i løbet af denne periode. I bilag 3 præsenteres de foreslåede temaer for pilotundersøgelser og metodologiske undersøgelser i beslutningens gyldighedsperiode efter analysen af brugerbehov. Endelig indeholder bilag 4 kilder og referencer, der har været anvendt ved udarbejdelsen af denne rapport.

5. I kapitel V sammenfattes de hidtidige fremskridt. Der er konstateret visse vanskeligheder, men den generelle vurdering er positiv. Der er sket betydelige fremskridt med hensyn til at forbedre adgangen til statistikker for den audiovisuelle sektor, og de fleste medlemsstater har gjort en aktiv indsats på dette område. I rapporten anbefales det at fortsætte gennemførelsen af beslutningen, idet man i næste fase fokuserer på pilotundersøgelser foretaget af medlemsstaterne og nye metodologiske undersøgelser med henblik på at løse specifikke spørgsmål.

I. Indledning

Denne rapport vedrører gennemførelsen af Rådets beslutning 1999/297/EF [2] om etablering af en fælles infrastruktur for statistisk information vedrørende industri og markeder inden for de audiovisuelle og dermed forbundne sektorer. I beslutningen understreges det navnlig, at der bør tilrettelægges en pålidelig informationsinfrastruktur gennem specifikke statistiske tiltag, og der tilskyndes til oprettelse af et nyt informationssystem, der er rettet mod virksomhederne, og som tager sigte på funktionelle statistikker.

[2] EFT L 117 af 5.5.1999, s. 39-41.

I kapitel III i denne undersøgelse sammenfattes de foranstaltninger, der er gennemført i perioden 1999-2001 med henblik på oprettelse af et informationssystem, dataindsamling og -behandling, resultatformidling og metodologisk opfølgning. Med henblik på at sætte Kommissionen i stand til at gennemføre disse foranstaltninger vedtog man ved Kommissionens beslutning 1999/841/EF [3] et første sæt bestående af 14 foranstaltninger til gennemførelse af specifikke statistiske tiltag [4] i perioden 1999-2001. I tabellen i bilag 1 sammenfattes resultaterne for de fire foranstaltninger (A 1-4), som skulle gennemføres af de nationale myndigheder, og de 10 foranstaltninger (B 1-10), som skulle gennemføres af Eurostat. Fremskridtene i henhold til aktionstype gennemgås nærmere i kapitel IV.

[3] EFT L 326 af 18.12.1999, s. 65-67.

[4] EFT L 52 af 22.2.1997, s. 1 (Rådets forordning (EF) nr. 322/97 af 17. februar 1997 om EF-statistikker).

En samlet vurdering af gennemførelsen af Rådets beslutning findes i kapitel V. Den overordnede bedømmelse er positiv, idet man samtidig konstaterer, at der mulighed for at konsolidere de opnåede fremskridt, nedbringe forsinkelserne ved overførslen af data fra nogle medlemsstater til Eurostat samt mulige forbedringer af resultaternes kvalitet og pålidelighed.

II. Processen forud for Rådets beslutning

På EU-plan var det første forsøg fra Eurostats side på at indsamle harmoniserede oplysninger for hele sektoren for audiovisuelle tjenester iværksættelsen af en pilotundersøgelse, som skulle foretages af de nationale statistiske kontorer i 1993-1994. Eurostat indsamlede yderligere variabler med bistand fra et netværk af kontaktpersoner på de nationale statistiske kontorer. Disse blev offentliggjort i en første rapport med statistikker for den audiovisuelle sektor 1995. Siden da er dataindsamlingssystemet "AUVIS" [5] blevet udvidet gradvis og videreudviklet i samarbejde med 18 EU/EFTA-medlemsstater.

[5] "AUdioVisual and related sectors statistics Information System"

I Rådets beslutning 93/464/EØF af 22. juli 1993 om rammeprogrammet for prioriterede aktioner vedrørende statistiske oplysninger 1993-1997 [6] specificeres det, at den audiovisuelle sektor skal betragtes som en af de prioriterede sektorer for tjenesteydelser på fællesskabsplan, og det fastslås, at der skal oprettes et nyt informationssystem baseret på "virksomhedsmetoden" og en funktionsopdelt statistik. I bilag I, afsnit III, i Fællesskabets statistikprogram 1998 til 2002 [7] henvises der til gennemførelsen af analyser af brugerbehov, kildeevaluering, dataindsamling og afprøvning af metoder på grundlag af forundersøgelser inden for den audiovisuelle sektor.

[6] EFT L 219 af 28.8.1993, s. 1.

[7] EFT L 42 af 16.2.1999, s. 12.

På nationalt plan har statistikker for audiovisuelle tjenester ikke altid haft særlig høj prioritet hos politikerne. Men den audiovisuelle sektor syntes at være særligt interessant, da audiovisuelle tjenester blev medtaget under GATS (General Agreement on Trade in Services - den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser). Dette medførte et behov for at udvide GATT-databasen med tjenesteydelser i almindelighed og med tjenesteydelser inden for den audiovisuelle sektor i særdeleshed. Mere overordnet opstod der også et behov for oplysninger om handels- og investeringsspørgsmål inden for den audiovisuelle sektor hos fagfolk og politiske beslutningstagere.

Den europæiske kulturpolitik var også meget interessant, og i den "første rapport om medtagelse af kulturelle aspekter i EF-foranstaltningerne" understregede Europa-Kommissionen den kulturelle dimension af film- og tv-programindustrien, som gik ud over den økonomiske dimension. Styrkelsen af den audiovisuelle sektor i Europa skulle også sikre en høj grad af mangfoldighed, der repræsenterede de forskellige sprog og kulturer i Fællesskabet.

Kommissionen (GD for Uddannelse og Kultur) understregede, at der er behov for statistiske data om den audiovisuelle sektor på europæisk plan med henblik på iagttagelser af markedet, identificering af problemer, udvikling af politikker som reaktion på de konstaterede problemer samt overvågning af politikkernes virkninger. Der er fortsat et særligt behov for data i handelsforhandlinger og forhandlinger om tiltræden af EU. Kommissionen har også brug for detaljerede oplysninger i forbindelse med direktivet om tv uden grænser og MEDIA PLUS-programmet. Sammenhængen mellem information og kommunikation og den audiovisuelle industri sammen med fremkomsten af nye medier og multimedieprodukter er nye tendenser, hvortil der er behov for data.

III. Gennemførelse af Rådets beslutning

Rådets beslutning var således resultatet af krav fra Kommissionen og brugere af EU-statistik, som ønskede at kunne følge udviklingen på det audiovisuelle marked og politikkernes virkninger.

Med henblik på at forberede gennemførelsen af de forskellige dele af Rådets beslutning påbegyndte Eurostat udarbejdelsen af et prioriteret handlingsprogram. Med bistand fra Eurostats arbejdsgruppe for statistik for den audiovisuelle sektor nedsattes en taskforce sammen med medlemsstaterne med henblik på at styre processen.

3.1. Udvikling af systemet for statistisk information om de audiovisuelle og dermed forbundne sektorer

Fremgangsmåden tog udgangspunkt i tre overvejelser: brugernes behov, statistiske kendetegn ved den audiovisuelle sektor og dennes delsektorer samt datadisponibilitet. Navnlig sammenholdningen af brugerkrav og mulighederne for dataindsamling blev prioriteret højt. En af retningslinjerne for dette arbejde var, at man ønskede at undgå overlapning eller konflikter mellem informationskilder til ensartede økonomiske variabler.

Alle medlemsstater har allerede strukturer for indsamling af data om bestemte brancher inden for den audiovisuelle sektor. I nogle tilfælde er disse strukturer veludviklede. Men inden for visse dele af sektoren, hvor ændringerne sker i et højt tempo, er de nuværende systemer sporadiske eller utilstrækkelige. Fremkomsten i den senere tid af nye transmissionsteknologier og konsekvenserne af disse betyder, at det er nødvendigt at dække nye tjenester og produkter.

I 1999 og 2000 fokuserede Eurostat derfor på at samle og forbedre databasens indhold samt på at skabe grundlaget for det arbejde, der skal udføres under det femårige program. Spørgeskemaet, der blev udsendt til medlemsstaterne i juni 1999, blev drøftet på det efterfølgende møde i arbejdsgruppen, og bemærkninger og forslag fra respondenterne blev indarbejdet i spørgeskemaet for det følgende år. De indkomne data blev behandlet og resultaterne stillet til rådighed i New Cronos- [8] databasen samt i adskillige publikationer, hvilket beskrives nedenfor (se 3.3).

[8] Se fodnote 19.

Hvad angår de retlige rammer godkendte Udvalget for det Statistiske Program et udkast til Kommissionens beslutning om en række foranstaltninger vedrørende gennemførelsen frem til juni 2001. [9] De foranstaltninger, der skal gennemføres mellem juli 2001 og april 2004, blev drøftet på mødet i arbejdsgruppen for statistik inden for den audiovisuelle sektor i efteråret 2000. Udvalget for det Statistiske Program godkendte et nyt udkast til Kommissionens beslutning i marts 2001.

[9] "The Council Decision and its consequences", 1999 - Arbejdsdokument, Eurostat.

3.2. Dataindsamling og -behandling

Eurostat har udviklet en ramme og en metodologisk håndbog om dataindsamling. Der er udarbejdet et spørgeskema til brug ved indsamling af data via medlemsstaternes nationale statistiske kontorer, og resultaterne lagres i en database. Afsnit om audiovisuelle tjenester, produktion, distribution og fremvisning af biograffilm, video, lydoptagelse, kabel- og satellitdata blev tilføjet formidlingsdatabasen New Cronos i august 1999. De nationale statistiske kontorer har direkte adgang til New Cronos, og i opbygningsfasen blev medlemsstaterne bedt om at evaluere de pågældende data.

I sommeren 2000 sendte GD for Uddannelse og Kultur Eurostat et forslag til en liste over data, der skal indsamles i 2000-2002 inden for rammerne af AUVIS. De mulige fremgangsmåder til indsamling af de nødvendige data afhænger af datadisponibiliteten hos de forskellige eksisterende kilder. Der kan f.eks. indsamles data direkte hos brancheorganisationerne eller fra medlemsstaterne ved hjælp af AUVIS-spørgeskemaet. Man bad medlemsstaterne rådgive om mulighederne for at indsamle nye variabler ved hjælp af det nye AUVIS-spørgeskema.

Nogle vigtige spørgsmål vedrørende mediepolitik har ikke samme betydning for hele sektoren for audiovisuelle tjenester, men er kun relevante for visse audiovisuelle delsektorer (f.eks. spørgsmålet om deregulering af tv og de økonomiske og kulturelle konsekvenser af dette). Dette betyder, at der findes et stort behov for en hensigtsmæssig opdeling af sektoren for audiovisuelle tjenester i delsektorer.

3.3. Resultatformidling

I 2000 producerede man tre publikationer: en omfattende publikation i serien med "detaljerede tabeller" og to "Statistics in Focus" (om biografsektoren og om videosektoren). Desuden blev New Cronos-databasen ajourført i august 2000 på grundlag af resultaterne fra AUVIS 1999-undersøgelsen. Eurostats dataindsamling omfattede EFTA-landene (bortset fra Liechtenstein) og visse lande uden for Europa (USA, Canada, Japan og Australien).

I 2001 planlagde man en omfattende publikation og tre "Statistics in Focus" på grundlag af resultaterne af AUVIS-dataindsamlingen for 2000. Den seneste publikation "Statistics on audiovisual services, 1980 - 2000" er opdelt i 8 hovedafsnit, der omfatter følgende aspekter: audiovisuelle tjenester og reklame, audiovisuel produktion og distribution, fremvisning af biograffilm, video og DVD, tv, kabel og satellit, lydoptagelser og radio. Den indeholder ligeledes generelle oplysninger om andre områder (herunder basisindikatorer og informationsteknologi). Publikationen dækker 20 lande (dvs. 15 EU-lande, Island, Norge, Schweiz, USA og Japan).

3.4. Metodologisk opfølgning

På mødet I taskforcen I juli 1999 aftale man, at et af de prioriterede emner for dataindsamlingen skulle være indsamling af statistik over erhvervsstrukturer for området I henhold til Rådets forordning om statistik over erhvervsstrukturer [10] samt sektorkapitlet I de overordnede rammer. Adskillige problemer vedrørende national regnskabspraksis I forbindelse med statistik over audiovisuelle virksomheder (f.eks. behandling af immaterielle investeringer osv.) skulle løses. Beskæftigelse, eksport og import, koncentrationsratioer og en detaljeret oversigt over omsætning blev også betragtet som prioriterede emner, der skulle undersøges. Man understregede, at det metodologiske aspekt er mindst lige så vigtigt som dataindsamling, og spørgsmål som kortlivede virksomheder fik særlig opmærksomhed I denne henseende.

[10] Den generelle metodologiske ramme for erhvervsstatistik er baseret på Rådets fjerde direktiv (78/660 af 25. juli 1978) og Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 af 25. juni 1996 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab (ENS 1995) og vedrørende definition af variabler Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 58/97 af 20. december 1996 om statistik over erhvervsstrukturer.

Kommissionen (GD X - nu GD for Uddannelse og Kultur) understregede betydningen af, at det metodologiske arbejde udføres under specifik hensyntagen til "brugerbehov". På EU-plan skal de metodologiske undersøgelser betragtes som værktøjer til forbedring og videreudvikling af den begrebsmæssige ramme, der allerede findes på europæisk plan (håndbog om erhvervsstatistik, generel AUVIS-metodologi), ved enten at finpudse eller udvide de eksisterende begreber eller ved at udvikle begreber og områder, der ikke er dækket ind, samt udvikling af det metodologiske kendskab til eksisterende statistikker på nationalt plan med henblik på at kunne anvende den eksisterende metodologi I praksis.

Som et første skridt på denne metodologiske front prioriterede man således for den pågældende periode ajourføring og publikation, via internet, af AUVIS-håndbøgerne, hvilket beskrives nedenfor (se afsnit III, foranstaltning B3).

IV. Fremskridt inden for de enkelte aktionstyper i henhold til Rådets beslutning

I henhold til artikel 3 indebar gennemførelsen af beslutningen, som delvis blev finansieret gennem kontrakter [11] mellem medlemsstaterne og Kommissionen, iværksættelse af en række specifikke statistiske foranstaltninger. For at Kommissionen skulle kunne gennemføre disse foranstaltninger måtte den have dem godkendt I Udvalget for det Statistiske Program og derefter have en beslutning fra Kommissionen med henblik på den praktiske iværksættelse. En første gruppe på 14 foranstaltninger blev offentliggjort I december 1999. Her specificerede man det planlagte arbejde for 1999-2001. Der blev navnlig skabt mulighed for fællesskabsstøtte til medlemsstaternes arbejde med analyser af brugerbehov, ajourføring af kildefortegnelsen samt workshopper med dataleverandører. Kommissionen bad ligeledes medlemsstaterne om at udfylde og returnere AUVIS-spørgeskemaet, som I 2000 blev udsendt I august. De 14 foranstaltninger omfattede:

[11] Der blev ikke underskrevet kontrakter med Belgien, Luxembourg og Østrig.

4 foranstaltninger til gennemførelse af de nationale myndighedernes foranstaltninger:

Beskrivelse af foranstaltningen // Planlagt afslutnings-dato

A 1 - De enkelte medlemsstaters analyse af prioriteringer af nationale brugeres statistikbehov. (De undersøgte områder skulle være de samme som I AUVIS-klassificeringen) // juni 2000

A 2 - De enkelte medlemsstaters ajourføring af de eksisterende fortegnelser over nationale statistikker og kilder // dec. 2000

A 3 - Eventuelt udvikling af kontaktnetværket mellem medlemsstaterne og de vigtigste dataproducenter gennem workshopper, der afholdes I frivillige medlemsstater // sept. 2000

A 4 - De enkelte medlemsstater skulle I løbet af 2000 indsende et spørgeskema til Eurostat med statistik for den audiovisuelle sektor (virksomheder, funktioner og produkter), som allerede forelå eller kunne fås hos de kompetente nationale myndigheder. (Spørgeskemaet var baseret på AUVIS-klassificeringen og skulle udsendes til medlemsstaterne I andet kvartal af 2000) // sept. 2000

10 foranstaltninger til gennemførelse af Eurostats foranstaltninger:

Beskrivelse af foranstaltningen // Planlagt afslutnings-dato

B 1 - Ajourføring af kapitlet om audiovisuelle tjenester I Eurostats håndbog om erhvervsstatistik // marts 2000

B 2 - Ajourføring og publikation via internet af den generelle metodologihåndbog om for statistik for den audiovisuelle sektor // dec. 2000

B 3 - Metodologiske undersøgelser af specifikke emner udvalgt blandt følgende overordnede områder:

- statistik over erhvervsstrukturer for virksomheder inden for de audiovisuelle og dermed forbundne sektorer;

- statistik over udvalgte delsektorer såsom filmproduktion, tv og radio;

- udvalgte emner som international handel med tjenesteydelser inden for de audiovisuelle og dermed forbundne sektorer, internationale samproduktioner, nye medier // sept. 2001

B 4 - Behandling af indkomne data fra 1999-spørgeskemaet til medlemsstaterne, formidling af resultaterne via Eurostats formidlingsdatabase samt via publikationer // dec. 1999

B 5 - Deltagelse i workshopper afholdt i frivillige medlemsstater med henblik på udvikling af kontaktnetværket mellem medlemsstaterne og de vigtigste dataproducenter // sept. 2000

B 6 - Behandling af indkomne data fra 2000-spørgeskemaet til medlemsstaterne, formidling af resultaterne via Eurostats formidlingsdatabase samt via publikationer // dec. 2000

B 7 - Tilpasning af et eksisterende edb-system i Eurostat med henblik på at modtage, validere, formatere og lagre statistikker indkommet fra medlemsstaterne og internationale organisationer // juni 2001

B 8 - Sammenligning af eksisterende statistiksystemer i medlemsstaterne med henblik på bedre harmonisering // juni 2001

B 9 - Analyse af prioriteringerne vedrørende behovet for statistik blandt Kommissionens tjenestegrene // nov. 1999

B 10 - Analyse af prioriteringerne vedrørende behovet for statistikker hos internationale organisationer, der arbejder inden for dette område // marts 2000

Foranstaltning A-1, i henhold til artikel 2, stk. 1, litra a), i Rådets beslutning, vedrører "analyse og evaluering af anmodninger fra brugerne (fællesskabsinstitutioner, nationale myndigheder, nationale sektororienterede organer, internationale organisationer, økonomiske aktører) om statistisk materiale vedrørende den audiovisuelle sektor (statistikker om virksomheder, funktioner og produkter) og af betydningen for erhvervslivet, især de små og mellemstore virksomheder, af indsamlingen af statistiske oplysninger inden for den audiovisuelle sektor".

Resumé - 12 medlemsstater (alle EU-lande undtagen B, L, A) foretog analyser af "brugerbehov" i 2000 og indsendte rapporter til Eurostat i perioden juni 2000 - maj 2001. En endelig rapport over alle analyser af "brugerbehov" blev udarbejdet i maj 2001. Den indeholdt anbefalinger til den videre udvikling af AUVIS-metodologien og dataindsamlingen.

Som nævnt tidligere indeholder Rådets beslutning fire typer af foranstaltninger, der skal gennemføres af medlemsstaterne. De første er analyserne af "brugerbehov". Disse blev gennemført i første halvdel af 2000.

12 medlemsstater (alle EU-lande undtagen B, L, A) foretog disse analyser af "brugerbehov" i 2000. Kommissionen udbetalte tilskud på 25 000 EUR til hvert af disse lande til delvis dækning af udgifterne til foranstaltning A-1, A-2 og A-3. I undersøgelserne identificerede man de vigtigste brugere, både i den offentlige og den private sektor samt alle delsektorer på markedet for audiovisuelle tjenester. Brugerne blev opfordret til at fremsætte bemærkninger til 1999-spørgeskemaet, fastsætte begrundede prioriteringer, specificere behov, der ikke var omfattet af spørgeskemaet, definere nationale behov for overnationale data, fremsætte bemærkninger vedrørende den nuværende dataindsamling, metodologisk praksis samt formidlingsbehov. Medlemsstaterne indsendte rapporter til Eurostat i perioden juni 2000 - maj 2001.

Prioriteringerne blandt brugerne i medlemsstaterne blev indsamlet af de nationale statistiske kontorer (eller relevante nationale organisationer udvalgt af medlemsstaterne) hovedsagelig ved hjælp af et spørgeskema, der undertiden blev suppleret med telefonisk kontakt eller interviews (undtagen i Frankrig, hvor undersøgelsen udelukkende blev gennemført gennem interviews) baseret på de nationale retningslinjer for rapportering, der er udarbejdet af Eurostat, og hvori man beskriver de vigtigste mulige brugere, som der bør rettes henvendelse til, i henhold til tre overordnede kategorier:

a) Offentlige myndigheder: Denne kategori omfatter nationale myndigheder, der specifikt beskæftiger sig med audiovisuelle medier og kulturpolitik (f.eks. ministerier for kultur/medier, kommunikationsministerier, nationale filminstitutter/centre, nationale audiovisuelle organer og myndigheder, reguleringsinstanser for radio og tv osv.). Den omfattede også andre nationale myndigheder, for hvem de audiovisuelle sektorer er relevante (f.eks. ministerier for økonomi, handel og erhvervsliv osv.).

b) Brancheorganisationer og andre operatører/sammenslutninger på sektorplan: Denne kategori omfatter nationale brancheorganisationer eller sammenslutninger, der repræsenterer branchen eller erhvervsdrivende samt sektorspecifikke organisationer (f.eks. nationale sammenslutninger af biografejere/kabeloperatører, nationale branchesammenslutninger eller grupperinger inden for fonogramindustrien, branchesammenslutninger inden for videobranchen, sammenslutninger af reklamebureauer, organisationer, der bekæmper ulovlig kopiering osv.). Den omfatter ligeledes de største/repræsentative virksomheder eller operatører inden for sektorer, hvor virksomhederne er store og ikke talrige (f.eks. tv-selskaber, filmdistributører, store biografkæder osv.).

c) Forskersamfundet, massemedier, den brede offentlighed og andre: Denne kategori omfatter forskersamfundet i den akademiske sektor (universiteter eller tilhørende instanser) samt private forskningsinstitutter med afdelinger for den audiovisuelle sektor/massemedier. Den omfatter ligeledes branchetidsskrifter og publikationer (journalister, der skriver om audiovisuelle og andre medier). Denne kategori omfatter ligeledes forbrugerorganisationer eller forbrugertidsskrifter (mulige metoder til at skabe kontakt til den brede offentlighed).

Eurostat foretog tre forskellige undersøgelser:

-Europa-Kommissionens tjenestegrene, navnlig GD for Uddannelse og Kultur, drøftede deres krav under en høringsprocedure på tværs af tjenestegrenene med deltagelse af adskillige af Kommissionens tjenestegrene i 1999/2000 (GD for Konkurrence, GD for Uddannelse og Kultur/kontor C1, GD for Uddannelse og Kultur/kontor C2, GD for Uddannelse og Kultur/kontor C3, GD for Handel, GD for Informationssamfundet, GD for det Indre Marked)

-en udvalgt gruppe af overnationale organisationer, hvoraf EAO [12], OECD [13], EBU [14] og IVF [15] var særligt interesserede, meddelte Eurostat deres specifikke behov og fremkom med deres bidrag til den igangværende undersøgelse

[12] Det Europæiske Observationsorgan for det Audiovisuelle Område.

[13] Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling.

[14] Den Europæiske Radiounion.

[15] International Video Federation.

-nationale brugere inden for de tre ovenstående brugerkategorier deltog i 2000 i en særlig undersøgelse, der blev gennemført af de pågældende nationale statistiske kontorer i henhold til Eurostats retningslinjer.

De viste, at visse aspekter som virksomheder, økonomiske oplysninger, strukturelle data, indholdsproduktion, levering af indhold og tilhørende udstyr i husholdningerne blev anset for lige vigtige. Men beskæftigelsen inden for det audiovisuelle område fremstod som en del vigtigere end andre aspekter.

I maj 2001 udarbejdede man en endelig synteserapport over alle "brugerbehov", hvori man undersøgte den faktiske overensstemmelse mellem allerede indsamlede data (og rammerne) og de behov, der blev fremført af de forskellige kategorier af brugere. I første del analyserede man prioriteringsrækkefølgen. Man koncentrerede sig om at vurdere de højeste og laveste prioriteringer for de forskellige brugertyper, AUVIS-markeder og - i medlemsstaterne - for forskellige lande. I anden del udledte man konklusioner med henblik på den videre udvikling af AUVIS-metodologien og AUVIS-dataindsamlingen. I rapporten undersøgte man ligeledes, hvilke supplerende data man ønskede, samt hvilke justeringer der kunne foretages af den nuværende struktur for indsamlingen og den nuværende årlige dataindsamling med henblik på at opfylde behovet for omfattende statistikoplysninger om det audiovisuelle område.

Foranstaltning A-2, i henhold til artikel 2, stk. 1, litra b), i Rådets beslutning, vedrører "analyse af det foreliggende statistiske materiale (statistikker om virksomheder, funktioner og produkter) samt kildematerialet hertil".

Resumé - De fleste medlemsstater, der deltog i analysen af "brugerbehov", indsendte fortegnelser i perioden september 2000-marts 2001 (to lande på et senere tidspunkt). I marts 2001 udarbejdede man en rapport over de indkomne fortegnelser. Den blev ajourført i september 2001.

Denne anden kategori af foranstaltninger sigter mod en analyse af eksisterende statistikker og kilder i de enkelte medlemsstater. Der er tale om en uddybning af det arbejde, medlemsstaterne har udført i løbet af de sidste par år.

De tidligere udsendte spørgeskemaer forsynede Eurostat med de fleste af de data, man har kendskab til. Der var imidlertid nogle huller, og som et første forsøg på at finde frem til disse data udarbejdede man en oversigt over eksisterende statistikker og kilder. Eurostat bad medlemsstaterne udarbejde en sådan oversigt for deres respektive lande i løbet af 2000 med henblik på at nå frem til en entydig og omfattende beskrivelse af de data, der er til rådighed. Denne analyse blev anvendt som grundlag for en vurdering af den faktiske datasituation. De eksisterende kilder kan klassificeres ud fra tre kendetegn:

-hvorvidt de leverer data regelmæssigt eller kun efter en særlig undersøgelse

-hvorvidt de leverer data for flere lande (harmoniserede eller ej) eller kun nationale data

-hvorvidt de stammer fra officielle kilder (nationale statistiske kontorer, ministerier, andre offentlige instanser inden for sektoren og andre tværnationale offentlige instanser osv.) eller ikke-officielle kilder (brancheorganisationer eller -instanser, markedsforskningsinstitutter osv.).

Hvert land modtog et omfattende dokumentationsmateriale med lister over kilder og detaljerede oplysninger om de enkelte markedsrelevante variabler vedrørende disponibilitet, periodicitet og formidling. På mødet i EØS-arbejdsgruppen i oktober 2000 drøftede man definitionen af "offentlige"/"officielle" og "primære"/"sekundære" kilder. De nationale statistikmyndigheder er ansvarlige for officielle statistikker og for teoretisk at sikre harmoniserede rammer, men man bemærkede, at disse officielle kilder ikke nødvendigvis dækker alle de ønskede statistikker. Det blev foreslået at medtage supplerende oplysninger.

De fleste medlemsstater, som deltog i analysen af "brugerbehov", indsendte fortegnelser i perioden september 2000-marts 2001 (to lande på et senere tidspunkt: Nederlandene i maj 2001, Irland i august 2001). I marts 2001 udarbejdede man en rapport over de indkomne fortegnelser. Den blev ajourført i september 2001.

Foranstaltning A-3, i henhold til artikel 2, stk. 1, litra d), i Rådets beslutning, vedrører "deltagelse på frivillig basis i gennemførelse af pilotundersøgelser, der har til formål konkret at teste det metodologiske arbejde (statistikker om virksomheder, funktioner og produkter)".

Resumé - Der blev afholdt workshopper i Finland (juni 2000), Portugal (oktober 2000), Det Forenede Kongerige (november 2000) og Spanien (december 2000).

Rådets beslutning blev udformet med henblik på at tilskynde til de nødvendige tilpasninger i de forskellige medlemsstater for at sikre en optimal udnyttelse af de eksisterende statistikkanaler på nationalt plan og for at opnå relevante oplysninger om de forskellige audiovisuelle markeder.

Med henblik på at optimere medlemsstaternes indsats og bidrage til at fremskynde de nødvendige tilpasninger tilskyndede Eurostat medlemsstaterne til at afholde sådanne workshopper med de største nationale dataproducenter med henblik på at:

-udvikle/styrke det eksisterende informationsnetværk på nationalt plan med henblik på at få et sandt billede af eksisterende data og kilder og ad den vej optimere medlemsstaternes arbejde

-tilskynde til udveksling af oplysninger om national praksis og kanaler for dataindsamling og formidling. Det er også en metode, hvorved man kan øge de nationale dataproducenters bevidsthed om Eurostats aktiviteter og om samarbejdet med medlemsstaterne inden for Fællesskabets statistiske rammer

-optimere den nationale analyse og udveksling af oplysninger om metodologiske spørgsmål (på nationalt plan og i Eurostat).

Formålet med de nationale workshopper og deres dækningsområde kunne således variere fra medlemsstat til medlemsstat, når blot de gavnede udviklingen af netværk. I den undersøgte periode blev der afholdt workshopper i Finland (juni 2000), Portugal (september 2000), Det Forenede Kongerige (november 2000) og Spanien (december 2000).

På workshoppen i Portugal (28.-29. september 2000) drøftede man emner vedrørende den audiovisuelle sektor set på baggrund af informationssamfundet og den digitale tidsalder. Der blev nedsat to paneler:

-I panelet om "audiovisuel demografi og beskæftigelse" fokuserede man på de stadig større ændringer, der opleves på dette aktivitetsområde, og navnlig visse aspekter vedrørende koncentrationsgraden for tjenesteydelser og fremkomsten af nye virksomheder, der udnytter indholdssegmenteringen i et forsøg på at specialisere sig i nichemarkeder. Man undersøgte ligeledes organisationen af arbejdskraften (f.eks. kontraktansatte, midlertidigt ansatte osv.) og evaluerede denne samt de kvalitative aspekter af arbejdskraften (f.eks.: færdigheder, kvalifikationer og faglig erfaring).

-I panelet om "produktion, nye markeder, nye forretningsområder" drøftede man strategier for diversificering af tjenesteudbuddet inden for denne aktivitetssektor. Man undersøgte forskellige aspekter, herunder evaluering og opdeling af produktionen af audiovisuelle tjenester (produkter og markedssegmenter). Man så også på forretningsrelationer og analyserede konsekvenserne af netværkssamarbejde og fusioner, datterselskaber, virtuelle virksomheder osv. Konkurrenceevne og virksomhedernes resultater blev ligeledes drøftet.

Seminaret i Lissabon havde deltagelse af 80 personer. De væsentligste resultater kunne findes på INE's websted, og mødereferaterne blev oversat til engelsk. Portugal erklærede, at mødet og konklusionerne var meget positive, og at de burde stimulere et effektivt netværk.

I Spanien afholdtes en workshop den 18. december 2000. Respondenter på undersøgelsen af brugerbehov var indbudt. Deltagerne kom hovedsagelig fra det offentlige og sektorspecifikke sammenslutninger. På mødet drøftede man samarbejdet mellem INE og Eurostat inden for den audiovisuelle sektor, strukturelle undersøgelser af audiovisuelle tjenester (1992 og 1997) samt de foreløbige resultater af undersøgelsen af brugerbehov.

Workshopperne i Finland og Det Forenede Kongerige, som havde deltagelse af Eurostat, kommenteres under "Foranstaltning B-5" nedenfor.

Foranstaltning A-4, i henhold til artikel 2, stk. 1, litra c), i Rådets beslutning, vedrører "årlig fremsendelse til Eurostat af statistisk materiale, der allerede er til rådighed hos kompetente nationale myndigheder (statistikker om virksomheder, funktioner og produkter)".

Resumé - AUVIS-spørgeskemaet, der blev anvendt i de foregående år, blev ændret i juni/juli 2000 for at gøre det mere brugervenligt. Det blev udsendt til medlemsstaterne og EFTA-landene med henblik på dataindsamling i første halvdel af august 2000 med en frist for indsendelse af data den 15. oktober 2000. De fleste medlemsstater indsendte deres data ved udgangen af 2000. De sidste data blev modtaget i marts 2001. Der indkom ikke data fra Østrig (og blandt EFTA-landene heller ikke fra Schweiz).

Det elektroniske AUVIS-spørgeskema, der blev anvendt i de foregående år, blev ændret (Excel-format) af Eurostat i juni/juli 2000 for at gøre det mere brugervenligt. I 1999 var der tale om en Excel-fil for hvert af afsnittene på spørgeskemaet, i 2000 blev de forskellige afsnit på spørgeskemaet samlet i en enkelt fil, og formatet blev ændret fra portræt- til landskabsformat. De audiovisuelle tjenester blev medtaget; biograf- og videostatistik blev revideret; aktiviteter inden for radio, tv, kabel og satellit blev omstruktureret.

AUVIS-spørgeskemaet 2000 blev udsendt via e-mail i august 2000 (til EU's medlemsstater og EFTA-landene) sammen med en definitionsliste. Der blev sendt tyske sprogudgaver til Tyskland og Østrig, franske sprogudgaver til Frankrig, Belgien og Luxembourg og engelske sprogudgaver til de øvrige lande. Der blev udarbejdet spørgeskemaer, hvor data indsamlet året før var indsat på forhånd, efter anmodning fra 10 af landene. Disse blev udsendt først i september 2000.

Spørgeskemaet var logisk opdelt i 12 hovedkapitler i henhold til nedenstående oversigt (se bilag 1, appendiks 1) og bestod af 93 hovedindikatorer. I 2000 udelod man nogle få spørgsmål (navnlig om radiopenetration - nu et nærmest forældet emne - og nogle enkelte om tv-sektoren), og antallet af variabler (rækker) blev reduceret til 501 i forhold til 542 i 1999-udgaven trods indførelsen af 38 nye variabler (se oversigten i bilag 1, appendiks 2). Et eksemplar af spørgeskemaet i hver af de tre sprogudgaver er vedlagt denne rapport som bilag 1, appendiks 3.

Rapporteringsperioden blev endvidere indskrænket til 3 år (1997-1999). Der blev endvidere udsendt et engelsksproget glossar med definitioner (Word-fil) sammen med spørgeskemaet. Siden oktober 2000 har glossaret også foreligget på tysk og fransk.

Den 15. oktober 2000 blev fastsat som første frist for indsendelse af data. De fleste medlemsstaterne indsendte deres data mod slutningen af 2000, mens de sidste data blev modtaget i marts 2001. Landene blev opfordret til at melde om problemer med udfyldelsen af spørgeskemaet samt en dato for, hvornår de ville være i stand til at indsende deres bidrag fremover.

På mødet i taskforcen i december 2000 understregede GD for Uddannelse og Kultur betydningen af navnlig at få data i forbindelse med en ny meddelelse om biografsektoren, der skal udarbejdes til næste år. Man besluttede dernæst, at den reviderede udgave af spørgeskemaets struktur skulle udsendes til medlemsstaterne i marts 2001 med henblik på at få deres bemærkninger til den. En status for rapporteringen pr. september 2001 findes i bilag 1, appendiks 4.

I maj 2001 foretog man igen en mindre ajourføring af AUVIS-spørgeskemaet (medtagelse af videospil og internetbaserede tjenester), som blev udsendt til medlemsstaterne til udfyldelse inden november 2001.

Foranstaltning B-1, i henhold til artikel 2, stk. 2, litra a), i Rådets beslutning, vedrører en ajourføring af det specifikke kapitel vedrørende audiovisuelle tjenester i Eurostat-håndbogen om erhvervsstatistik.

Resumé - Kapitlet om audiovisuelle tjenester blev ajourført i december 2000 (FR udgave) og i januar 2001 (EN udgave). Det er et grundværktøj og et strukturelt referencedokument for alle, der beskæftiger sig med erhvervsstatistik inden for den audiovisuelle sektor.

Denne metodologiske håndbog for audiovisuel erhvervsstatistik er en del af Eurostat-håndbogen om erhvervsstatistik (EMBS), en struktur, der blev udformet som en ramme for udarbejdelse og formidling af metodologiske tekster vedrørende erhvervsstatistik inden for det europæiske statistiksystem (ESS). Den omfatter tidligere offentliggjorte metodologiske håndbøger og skal udfylde eventuelle huller, skabe øget konsekvens og sikre brugerne et mere fuldstændigt referenceværktøj.

EMBS udvikler sig løbende, efterhånden som nye metodologier udvikles, og kan derfor aldrig betragtes som færdig. Derfor, og ligeledes fordi den ville blive meget stor i papirformat, blev det fra begyndelsen besluttet, at EMBS kun skulle stilles til rådighed i elektronisk form ved hjælp af internetteknologi.

Målet med EMBS er at dokumentere statistisk metodologi inden for ESS, navnlig vedrørende nye eller nyere områder inden for erhvervsstatistik. Den er beregnet på specialister, der allerede har et vist kendskab til officielle statistikker. Den indeholder oplysninger om erhvervsregistre, statistiske enheder og klassificeringssystemer samt mere specifikke typer af oplysninger om bestemte områder inden for erhvervsstatistik. Den indeholder ensartede rammer for indsamling, samling, transmission og analyse af erhvervsdata og er et grundværktøj ikke kun for statistikere, men for alle, der arbejder med erhvervsstatistik på det audiovisuelle område. Den kan være et nyttigt referencedokument for alle, der ønsker at analysere og fortolke data for denne sektor. Den har uden tvivl en indvirkning på statistikker for det audiovisuelle område uden for EØS - navnlig i Central- og Østeuropa og i OECD-landene.

Med henblik på at udvikle og revidere metodologien, der er specifik for audiovisuelle tjenester, og som vedrører erhvervsstatistik i samarbejde med de nationale statistiske kontorer, internationale organisationer og andre sektorinstanser, skulle der i metodologien naturligvis tages højde for udviklingen i Eurostats generelle rammer for erhvervsstatistik sideløbende med udviklingen på markederne for audiovisuelle tjenester samt resultaterne af analysen af eksisterende statistikker og kilder. Kapitlet for audiovisuelle statistikker i EMBS måtte derfor revideres i henhold til Eurostats regler for dokumentation af metodologier.

Med udgangspunkt i konklusionerne fra arbejdsgruppen om audiovisuelle tjenester blev det audiovisuelle kapitel derfor ajourført i december 2000 (FR udgave) og oversat til engelsk i januar 2001. Følgende hovedemner behandles i håndbogen: statistiske enheder og de relevante klassificeringer, specifikke aspekter for den audiovisuelle sektor (med en udtømmende beskrivelse af rækken af audiovisuelle aktiviteter og fremlæggelse af detaljerede klassificeringer af de produkter, de genererer, samt de forskellige indkomststrømme) samt produktionsredskaber for audiovisuelle virksomheder og deres sammenhæng med nationalregnskaberne.

Foranstaltning B-2, i henhold til artikel 2, stk. 2, litra a), i Rådets beslutning, vedrører ajourføring og publikation via internet af den generelle metodologiske håndbog om statistik for den audiovisuelle sektor.

Resumé - AUVIS-håndbogen blev ajourført i februar 2001 og stillet til rådighed på Eurostats CIRCA-websted i marts 2001. Den nye udgave indeholder et betydeligt antal ændringer i forhold til den gamle.

I løbet af de seneste par år har Eurostat videreudviklet de to håndbøger i henhold til to separate - men sammenhængende - metoder:

-den strukturelle metode anvendes til Eurostats håndbog om erhvervsstatistik (EMBS), hvor det specifikke kapitel om audiovisuelle tjenester holdes ajour i kraft af ovennævnte foranstaltning B-1

-den funktionelle metode anvendes til den såkaldte "AUVIS-håndbog", der skal hjælpe brugerne med alle metodologiske aspekter af databaseforvaltning og indsamlingsprocedurer. AUVIS-håndbogen, genstanden for den specifikke foranstaltning, der gennemgås her, er et praktisk værktøj, der ledsager AUVIS-spørgeskemaet og de regelmæssige ajourføringer af dette.

Udarbejdelsen af denne håndbog skal ses i forbindelse med en yderligere forbedring og vedligeholdelse af den eksisterende database for audiovisuelle tjenester, som Eurostat har oprettet som et overordnet informationssystem, og som er struktureret efter undergrupperne i NACE [16] Rev. 1 og omfatter officielle statistikker for tjenesteydelser i henhold til en årlig dataindsamlingsrutine på grundlag af AUVIS-spørgeskemaet, og i sammenhæng med data hentet fra andre Eurostat-projekter vedrørende tjenesteydelser, ikke-officielle data for tjenesteydelser, der indsamles af Eurostat i samarbejde med andre tjenestegrene inden for Kommissionen samt andre relevante internationale organer eller brancheorganisationer på sektorplan i Europa (f.eks. EAO, EBU, Media Salles [17] osv.).

[16] Den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter i De Europæiske Fællesskaber.

[17] Finansieret af EU's MEDIA-program.

Håndbogen blev ajourført i februar 2001 og stillet til rådighed på Eurostats websted CIRCA [18] i marts 2001. Arbejdet tager udgangspunkt i de eksisterende udgaver og består i en yderligere analyse og evaluering af de metodologier, som anvendes i medlemsstaterne, sammenholdt med den eksisterende Eurostat-metodologi, navnlig med hensyn til produkter og funktioner, og er en opfølgning på forslaget om en revision af CPA [19] for audiovisuelle tjenester.

[18] Communication and Information Resource Centre Administrator (tidligere DSIS-IRC), Eurostat.

[19] Den statistiske aktivitetstilknyttede produktklassifikation for Det Europæiske Økonomiske Fællesskab.

Der blev foretaget et betydeligt antal ændringer i denne nye udgave i forhold til den tidligere udgaver. Den første gruppe af ændringer skyldtes ændret terminologi, ændret kodning og ændrede variabelnavne (på grundlag af den seneste udvikling i klassificeringsstrukturen for AUVIS-databasen), tilpasninger til den nuværende udgave af forslaget til CPA samt ændringer i henhold til den nuværende udgave af de generelle rammer for erhvervsstatistik for den audiovisuelle sektor. Den anden gruppe af ændringer skyldtes de tekniske fremskridt og udviklingen i den audiovisuelle sektor, navnlig fremkomsten af multimedieprodukter og produkter på nye medier. Den tredje gruppe af ændringer var baseret på specifikke krav fra Kommissionens side. Endelig foretog man en betydelig forbedring af bilagenes struktur.

Nogle spørgsmål vedrørende politikken på det audiovisuelle område svarer til spørgsmål inden for andre servicesektorer. Derfor virkede det hensigtsmæssigt at definere nogle klasser af statistiske variabler under hensyntagen til denne type af tværsektorale politiske aspekter. Der er opstået almindelig enighed blandt de statistiske tjenester i EU om, at man i AUVIS-håndbogen vil tage hensyn til eventuelle nye tendenser med hensyn til dataindsamling, og i de kommende udgaver vil man uden tvivl i endnu højere grad benytte sig af formidling via internet.

Foranstaltning B-3, i henhold til artikel 2, stk. 2, litra a), i Rådets beslutning, vedrører metodologiske undersøgelser af specifikke emner.

Resumé - En taskforce om audiovisuel statistik mødtes i december 2000 for at gennemgå en liste med mulige pilotprojekter for dataindsamling og metodologiske undersøgelser. En beslutning fra Kommissionen er under forberedelse og skal danne grundlag for pilotundersøgelser i samarbejde med medlemsstaterne. Der blev offentliggjort et udbud i maj 2001 vedrørende seks underpartier med metodologiske undersøgelser inden for den audiovisuelle sektor.

Diskussionen om pilotundersøgelser blev indledt på taskforcens møde i juli 1999 og fortsat på arbejdsgruppens møde i efteråret 1999. Der blev fremsat forslag til Udvalget for det Statistiske Program om et første sæt af undersøgelser i marts 2000. En første gruppe af lande (FIN, F, IRL, NL og UK) var villige til at overveje spørgsmålet. De centrale forslag vedrørte spørgsmål om behandling af virksomheder med kort levetid, særlige transmissionstjenester, beskæftigelse, udenrigshandel, nye medier og hele indholdsområdet. Det blev foreslået, at undersøgelserne som minimum skulle opfylde et af følgende kriterier:

-den metodologiske undersøgelse skulle resultere i en nyttig fortegnelse over tilgængelige statistikker samt kilder og metoder, der anvendes på nationalt plan, for en repræsentativ gruppe af EU-lande, for et bestemt markedsområde eller emne inden for audiovisuel statistik

-den metodologiske undersøgelse skulle føre til forslag om yderligere beskrivelser eller definitioner af de informationer, der skal indsamles, samt hvordan de kan indsamles for navnlig de områder, hvor der er mangel på information på EU-plan eller nationalt plan. Fordelen ved metodologiske undersøgelser er, at det ikke er nødvendigt, at et stort antal lande deltager. Det er tilstrækkeligt, at to eller tre lande med forskellige situationer undersøger et bestemt metodologisk spørgsmål

-den metodologiske undersøgelse skal føre til forslag om, hvordan eksisterende statistikker kan sammenlignes på EU-plan med henblik på yderligere harmonisering, om muligt i forbindelse med selve indsamlingen. Formålet med de planlagte metodologiske undersøgelser er netop at forbedre det statistiske kendskab til tilgængelige data og datakvalitet på fællesskabsplan, forbedre og videreudvikle den generelle AUVIS-metodologi og sektormetodologien for erhvervsstatistik samt afprøve arbejdsmetoder i praksis og derved videreføre arbejdet med harmoniserede europæiske standarder og sammenlignelige principper for dataindsamling.

På taskforcens møde om audiovisuelle statistikker i december 2000 blev følgende emneliste for metodologiske undersøgelser fremlagt til overvejelse i arbejdsgruppen:

1. Betalingsbalancestatistik - international handel på det audiovisuelle område.

2. Beskæftigelse inden for det audiovisuelle område.

3. Erhvervsstatistik - sektormæssige metodologiske spørgsmål inden for virksomhedsstatistik.

4. Produktion af spillefilm og investeringer i filmproduktion.

5. Tv-produktion og investeringer i filmproduktion.

6. Audiovisuel distribution af spillefilm (biograf/video) efter oprindelse.

7. Tv - måling af tv-selskaber/tv-kanaler.

8. Tv - mængdestatistik for programproduktion.

9. Tv - seerstatistikker.

10. Transmission af radio- og tv-signaler - statistikker over investeringer i transmissionsfaciliteter.

11. Lydoptagelser - statistikker over produktion og offentliggørelse.

12. Videospil - produktions- og handelsstatistik.

13. Multimedier og nye medier (formidling via internet (webcasting)).

Men da der var behov for en ajourføring af kapitlet om audiovisuelle tjenester i Eurostats håndbog om erhvervsstatistik (se foranstaltning B-1 ovenfor), før pilotundersøgelserne vedrørende registre og statistik over erhvervsstrukturer inden for den audiovisuelle sektor kunne gennemføres, prioriterede man for den pågældende periode, inden for det metodologiske arbejde, ajourføring og publikation via internet af AUVIS-håndbøgerne.

Der blev offentliggjort et udbud i maj 2001 vedrørende seks underpartier med metodologiske undersøgelser inden for den audiovisuelle sektor. Kommissionens beslutning, som i øjeblikket er under udarbejdelse i Eurostat, giver mulighed for sådanne pilotundersøgelser. Medlemsstaterne blev opfordret til fra begyndelsen af august 2001 og frem til 5. september 2001 at rapportere om de områder, hvor de ønskede at foretage disse undersøgelser. En liste over mulige emner er vedlagt denne rapport som bilag 3.

Foranstaltning B-4, i henhold til artikel 2, stk. 2, litra b), i Rådets beslutning, vedrører "oprettelse af en database ud fra det fremsendte statistiske materiale i overensstemmelse med afsnit 1c) samt det materiale, der er indhentet hos internationale organisationer".

Resumé - Dataindsamlingen til 1999-spørgeskemaet sluttede i marts 2000. De indkomne data blev behandlet i maj 2000 og indlæst i Eurostats New Cronos-database i juli 2000. Der blev oprettet en database med metadata for at sammenkæde fodnoter og kilder med datatabellerne. Der blev udgivet publikationer med analyseorienterede og omfattende detailtabeller.

Selvom 1999-spørgeskemaet var udarbejdet forud for vedtagelsen af Rådets beslutning, havde man allerede i august 1999 tilføjet et afsnit om data for audiovisuelle tjenester, produktion, distribution og fremvisning af biograffilm, video, lydoptagelse samt kabel og satellit til formidlingsdatabasen New Cronos [20]. De nationale statistiske kontorer har direkte adgang til New Cronos, og i opbygningsfasen blev medlemsstaterne bedt om at evaluere de pågældende data.

[20] New Cronos indeholder oplysninger om statistikker over erhvervsstrukturer, herunder SMV'er, konjunkturstatistik, europæisk produktions- og markedsstatistik, kommunikations- og informationsstatistik samt turisme. Mere end 160 millioner poster findes i denne database over makroøkonomiske samt social- og arbejdsmarkedsmæssige data. Yderligere oplysninger om indholdet i New Cronos eller sammensætningen af de flerdimensionale tabeller findes i klassificeringsplanerne, der foreligger på tre sprog (EN, FR, DE) og kan fås ved henvendelse til Eurostat's Data Shops.

Formidlingsdatabasen blev gradvis udvidet og revideret efter resultaterne af 1999-dataindsamlingen. De pågældende data blev indsamlet, valideret, og de fleste tekniske problemer, der blev taget op over for landene, blev løst. På den anden side oprettede man en database med metadata for at kæde fodnoter og kilder sammen med datatabellerne, indsamling og ajourføring af alle noter og bemærkninger fra tidligere arbejder og publikationer.

Med hensyn til ikke-elektroniske publikationer udarbejdede man to "Statistics in Focus" (8 sider) ("Cinema statistics" og "Audiovisual Services" (videokassetter, DVD) i sidste kvartal af 2000, som blev offentliggjort i januar 2001. "Statistics in Focus" offentliggøres regelmæssigt af Eurostat og indeholder ajourførte sammenfatninger af de vigtigste resultater af statistiske undersøgelser og analyser. De indeholder harmoniserede, pålidelige og sammenlignelige data om de enkelte medlemsstater, klare og kortfattede analyser, letforståelige skemaer eller kort og - naturligvis - de seneste disponible data.

Et andet væsentligt resultat i denne periode var, at Eurostat udarbejdede en omfattende publikation (mere end 220 sider) med detaljerede tabeller, "Statistics on audiovisual services" (med tidsserier 1980-1998). Den blev udarbejdet i anden halvdel af 2000 og offentliggjort i marts 2001. Denne publikation adskiller sig i kraft af de lange tidsserier, den indeholder, og de yderst detaljerede noter, der beskriver arten af de pågældende data. Publikationen er i høj grad baseret på AUVIS-spørgeskemaet for 1999 og er delt op i 9 dele, der dækker audiovisuel produktion og distribution, fremvisning af biograffilm, video, tv, kabel og satellit, lydoptagelser, radio og audiovisuelle tjenester (erhvervsstatistik). Den indeholder ligeledes generelle oplysninger om andre områder (herunder basisindikatorer og informationsteknologi). Den nye publikation dækkede 22 lande (dvs. 15 EU-lande, Island, Norge, Schweiz og fire lande uden for Europa - USA, Japan, Canada og Australien). Den indeholder en statistisk oversigt over den audiovisuelle sektor baseret på det statistiske arbejde, der udføres i Eurostat i samarbejde med 15 EU- og 3 EFTA-lande, Det Europæiske Observationsorgan for det Audiovisuelle Område og andre sektororganisationer.

Foranstaltning B-5, i henhold til artikel 2, stk. 2, litra b), i Rådets beslutning, vedrører Eurostats deltagelse i workshopper afholdt i frivillige medlemsstater.

Resumé- Eurostat deltog i workshopperne i Finland (juni 2000) og i Det Forenede Kongerige (november 2000).

Under workshoppen i Helsinki mødtes forskellige nationale kilder, og de var interesserede i at få oplysninger om Eurostat og dets aktiviteter på det audiovisuelle område. I Finland er de fleste af de indsamlede data baseret på aftaler med erhvervsdrivende og økonomiske interesser. Data vedrørende seer- og lyttertal samt programmer indsamles af en kommerciel virksomhed i henhold til en aftale med offentlige og private radio- og tv-stationer, der bidrager til indsamlingssystemerne. Trods udviklingen på det metodologiske område og elektronisk formidling er det vanskeligt at harmonisere dataindsamlingen, og man sætter pris på Eurostats bestræbelser på at forbedre harmoniseringen. Med hensyn til biografstatistik foregår indsamling og formidling af data noget mere åbent, men der opstår problemer, idet informationssystemerne er baseret på de kommercielle aktørers velvilje, og indsamlingssystemet er hovedsagelig baseret på markedets behov, som kan være anderledes end de overnationale behov eller behov i forbindelse med europæisk politik.

I Det Forenede Kongerige afholdtes en workshop den 3. november 2000 med deltagelse af centrale personer, herunder repræsentanter fra DCMS (det britiske ministerium for kultur, medier og sport). Man drøftede den nuværende anvendelse af og bidrag til audiovisuelle statistikker i Det Forenede Kongerige, diskuterede behov, og de første resultater af de returnerede spørgeskemaer blev fremlagt. Det viste sig, at selvom de variabler, som Eurostat foreslog, uden tvivl var nyttige, ville de være utilstrækkelige til at kortlægge den nuværende situation og de nuværende resultater inden for den audiovisuelle sektor og de audiovisuelle markeder i Det Forenede Kongerige. Der var mangler i de foreslåede variabler, som måtte identificeres med henblik på at bistå Det Forenede Kongerige ved målingen af områder, hvis økonomiske og sociale og arbejdsmarkedsmæssige betydning i stadig højere grad anerkendes af regeringen.

Ved begge workshopper konkluderede man, at der kan ventes betydelige fordele ved en infrastruktur for statistiske oplysninger, som koordineres af Eurostat.

Foranstaltning B-6, i henhold til artikel, 2, stk. 2, litra b), i Rådets beslutning, vedrører behandling og formidling af resultaterne af AUVIS 2000-spørgeskemaet.

Resumé -Dataindsamlingen til 2000-spørgeskemaet afsluttedes i marts 2001. De indkomne data blev behandlet i maj 2001 og indlæst i Eurostats New Cronos-database in juli 2001. Publikationen "Statistics on audiovisual services" indeholder nu lange tidsserier (1980-1999), og man var særligt opmærksom på forbedringen af de metodologiske noter, der beskriver arten af de pågældende data.

Som forklaret tidligere (se foranstaltning A-4 ovenfor), blev AUVIS-spørgeskemaet revideret og ajourført i 2001. Der blev tilføjet en række nye spørgsmål. Derfor blev New Cronos-databasen omstruktureret, således at man ved formidlingsprocessen kunne tage hensyn til disse ændringer. Tidsrummet mellem dataindsamlingen og indlæsningen i databasen blev reduceret betydeligt. Inden for Eurostats formidlingsprogram kunne man dermed producere følgende publikationer:

-En "Statistics in Focus" ("Sound recordings market") (8 sider) blev udarbejdet i sommeren 2001 og offentliggjort i september 2001; to andre ("Cinema Statistics" og "TV Statistics") blev planlagt til anden halvdel af 2001. De indeholder en analyseorienteret gennemgang af udvalgte træk og aspekter ved de audiovisuelle markeder.

-Som året før udarbejdede man i sommeren 2001 en omfattende publikation med detaljerede tabeller, "Statistics on audiovisual services 1980-1999", som blev offentliggjort i oktober 2001. I den nye udgave tages der hensyn til videreudviklingen af de metodologiske rammer samt den bedre dækning af dataindsamlingen og den bedre rapportering, og den indeholder 127 tabeller og 64 skemaer med data for de to seneste årtier: fra 1980 til 1999 og i visse tilfælde endda 2000.

Den vigtigste datakilde er New Cronos-databasen, men mange nationale kontorer og andre organisationer inden for branchen har bidraget, idet der blev gjort en særlig indsats for at udfylde huller i de indsamlede data ved at anvende andre kilder. Selvom Eurostat prioriterede officielle kilder på nationalt plan (navnlig de nationale statistiske kontorer og ministerier eller officielle instanser), blev publikationen udarbejdet i tæt samarbejde med mange andre offentlige og private instanser. [21]

[21] Følgende organisationer og kilder leverede eller offentliggjorde oplysninger om de forskellige emner: OECD, UNESCO, Det Europæiske Observationsorgan for det Audiovisuelle Område, Media Salles, Den Europæiske Radiounion, the International Video Federation, Screen Digest, the International Federation of the Phonographic Industry, the Motion Picture Association of America, the US Bureau of Labour Statistics, the Motion Picture Producers Association of Japan, McCann Erickson, Dentsu Inc., International Recording Media Association, Adams Media Research, Nielsen Media Research, Video Software Dealers Association, det amerikanske ministerium for international handel, Inside Cable & Telecom, afdelingen for regional transmission i det japanske ministerium med ansvar for radio og tv, Broadcasting Division at the Ministry, Japan Broadcasting Corporation, SES/ASTRA, Economist Intelligence Unit, det amerikanske handelsministerium og McGraw-Hill Companies, Ind, og International Telecommunication Union samt følgende internetbasede tjenester: moviemarshal.com, movieboxoffice.about.com og NUA (www.nua.ie).

Alle markeder, der blev undersøgt med 2000-spørgeskemaet, er dækket i denne publikation, og følgende aspekter blev fremlagt: virksomhedsrelaterede økonomiske data, strukturelle informationer om markeder, international handel, leverandørdata, priser, efterspørgselsstruktur, teknisk infrastruktur og basisinformationer fra andre områder.

Referencer til ovennævnte database og publikationer med angivelse af, hvor de kan fås, er vedlagt denne rapport som bilag 2.

Foranstaltning B-7, i henhold til artikel 2, stk. 2, litra a), i Rådets beslutning, vedrører tilpasning af Eurostats eksisterende edb-systemer.

Resumé - I juni/juli 2000 ændrede Eurostat det elektroniske AUVIS-spørgeskema (Excel-format) med henblik på at gøre det mere brugervenligt (samling af separate Excel-filer i en enkelt fil). I maj 2001 foretog man en mindre ajourføring af AUVIS-spørgeskemaet og lagde det ud på CIRCA-webstedet.

Systemet vil gøre det lettere for Eurostat at holde databasen over anvendte udtryk og metoder ajour og vil give brugerne lettere adgang til referenceoplysninger om udtryk og metoder.

Specifikke foranstaltninger tog sigte på at tilpasse tekniske løsninger i henhold til Eurostats standarder og retningslinjer, herunder rutiner for ajourføring af dokumentationsdatabasen og regelmæssige afprøvninger. Et informationssystem for dokumentationsmateriale, herunder en database over udtryk og metoder samt det nødvendige dokumentationsmateriale om systemet samt testresultater, blev ajourført.

Det ajourførte AUVIS-spørgeskema blev derefter lagt ud på CIRCA-webstedet, der langt fra kun er et simpelt formidlingsværktøj. Systemet blev oprindelig udviklet i 1996, udelukkende inden for Eurostat. Hovedtanken bag det er interessegrupper, dvs. et fælles bibliotek for en gruppe mennesker, der skal samarbejde i arbejdsgrupper, projektgrupper osv. Med henblik på at sikre en effektiv ressourcedeling indeholder systemet funktioner som informationssider, biblioteker (til arkivering, visning, hentning og formidling af dokumenter) samt nyhedsgrupper, der giver mulighed for direkte diskussioner. En søgemaskine giver brugeren mulighed for let at lokalisere informationer. 20 000 registrerede brugere i mere end 20 af Kommissionens generaldirektorater og tjenestegrene plus omkring 30 tjenester og agenturer inden for Kommissionen i omkring 200 interessegrupper bruger CIRCA aktivt. 80 % af brugerne kommer imidlertid fra andre steder end Kommissionen. Dette værktøj kan håndtere dokumenter på alle ISO-sprog og har stor værdi i en så heterogen og dynamisk sektor som den audiovisuelle.

Foranstaltning B-8, i henhold til artikel 2, stk. 2, litra c), i Rådets beslutning, vedrører "sammenligning af de statistiske systemer i medlemslandene med systemerne i visse tredjelande, især ansøgerlandene".

Resumé - Der blev udarbejdet en rapport indeholdende en fortegnelse i februar 2001. Oversigten er i øjeblikket ved at blive ajourført og udvidet til også at omfatte kandidatlandene.

Sammenligningen af eksisterende statistiksystemer er en løbende revisionsproces med henblik på at forbedre harmoniseringen. Forskelle i definitioner og dækningsområde for de pågældende data er navnlig dokumenteret i de audiovisuelle publikationer, der blev udarbejdet i den første fase af gennemførelsen af beslutningen. De indsamlede oplysninger i forbindelse med analysen af brugerbehov og til oversigten over nationale kilder udgjorde en betydelig informationsmængde om eksisterende statistiksystemer i medlemsstaterne. Man er i øjeblikket i færd med at ajourføre og udbygge en rapport, der blev udarbejdet i februar 2001, med henblik på at få kandidatlandene med. En foreløbig rapport om ajourføringen af fortegnelsen blev udarbejdet i august 2001.

Vedrørende indsamling af statistikdata skal harmoniseringen dog konsekvent ske i subsidiaritetsprincippets ånd, således at man undgår et tidkrævende harmoniseringsarbejde undtagen i tilfælde, hvor der er tale om presserende krav af almen interesse. I forbindelse med EU-statistik er det derfor ikke så meget medlemsstaterne, der skal harmonisere de indleverede data, men snarere Eurostat, der skal harmonisere resultaterne.

Den løbende forbedring af AUVIS-spørgeskemaet og den ledsagende ordliste fører gradvist til en bedre harmonisering af dataproduktionen. Eurostat er desuden i færd med at udarbejde husholdningsundersøgelser om anvendelse af IKT i husholdninger, herunder forskellige former for tv-udstyr, hvilket fører til harmoniserede data om tv-penetration.

Mere generelt arbejder Eurostat ligeledes med en ajourføring af NACE-klassifikationen, hvilket også vil forbedre adgangen til og sammenligneligheden af statistikker over erhvervsstrukturer inden for den audiovisuelle sektor. Der vil i 2007 blive foretaget en større revision af NACE og CPA (dette arbejde vil blive afsluttet i 2005). Udviklingen af et klassifikationssystem er en lang proces, og det endelige resultat er i vid udstrækning resultatet af et kompromis mellem behov og krav fra de forskellige partnere og brugere. Når de officielle klassificeringssystemer er vedtaget, ligger de fast i deres anvendelsesperiode (omkring 20 år); denne restriktion giver mulighed for at foretage sammenligninger af tidsserier og for at udarbejde registre med udgangspunkt i stabile klassifikationssystemer osv. Dette stabilitetsaspekt er væsentligt, idet et klassifikationssystem begynder at bliver forældet, så snart det er vedtaget (dvs. fastlagt). Begrænsningerne ved at have klassifikationssystemer, som ikke varierer i takt med forandringerne i den virkelige verden er et problem, som kan løses gennem undersøgelsesklassifikationssystemer. Det gøres ved at have en opdeling, der er mere detaljeret end den officielle, men stadig knyttet sammen med den. Et klassifikationssystem kan desuden ikke dække alt; to- eller trechifrede poster muliggør ikke alle former for analyse.

Disse begrænsninger har sammen med udviklingen af distribueret databehandling gjort det nødvendigt i højere grad at lægge vægt på evnen til at beskrive placering og karakteristik for fysisk lagring af alle former for data samt at anvende teknikker til selvbeskrivelsessystemer - da alle oplysninger i computeren i sidste instans er en eller anden form for 'data'. Da det med indførelsen af edb blev muligt at automatisere omfattende statistikprocesser i f.eks. de nationale statistiske kontorer, erkendte man, at metadata kunne bruges til at skabe 'forståelse' hos både computere og mennesker.

Opbygningen af statistiksystemer, som letter indsamling, bearbejdning og formidling af statistikinformation, vil således alt andet lige forbedre genereringen og anvendelsen af metadata. I den sammenhæng blev der i februar 2000 for første gang afholdt et seminar om statistiske metadata i Luxembourg. Det næste blev afholdt i maj 2001. Her drøftede man, hvordan Eurostat skulle fungere som omdrejningspunkt for vedligeholdelsen og videreudviklingen af en fortegnelse over metatadataværktøjer og dermed afhjælpe behovet for øget harmonisering af de internationale statistiske kontorers krav til metadataindhold. CIRCA Interest Group on Statistical Metadata vil blive omdannet til et ressourcenetværk om metadata, som er et særligt relevant harmoniseringsværktøj i den komplekse audiovisuelle sektor.

Foranstaltning B-9, i henhold til artikel 2, stk. 2, litra d) i Rådets beslutning, vedrører "vurdering af relevansen af og fremtidige behov for statistisk materiale inden for den audiovisuelle sektor, især hvad angår det nødvendige materiale for udvikling og opfølgning af politikken for beskæftigelse, uddannelse og lige muligheder".

Resumé - Kommissionens undersøgelse af "brugerbehov" blev iværksat i december 1999. En første resultatrapport blev udarbejdet i juli 2000. En endelig rapport om alle undersøgelser af "brugerbehov" blev udarbejdet i maj 2001. 92 % af de indsamlede variabler opfylder nu Kommissionens krav.

Resultaterne af undersøgelsen af "brugerbehov" for audiovisuel statistik inden for Kommissionen blev fremlagt på EØS-arbejdsgruppens møde i oktober 2000. De var baseret på listen fra GD for Uddannelse og Kultur over statistiske krav, der var blevet revideret og drøftet under en høringsprocedure på tværs af tjenestegrenene. Prioriteringerne blev aggregeret under hensyntagen til datadisponibiliteten samt kompleksiteten af dataindsamlingen.

Med hensyn til prioriteringer kommer tv, fremvisning i biografer, video og audiovisuelle produktioner i første række efterfulgt af andre sektorer som audiovisuelle tjenester (erhvervsstatistik), audiovisuel distribution, lydoptagelser, kabel- og satellitmarkedet (nogle af disse markedsdata som f.eks. produktion og offentliggørelse af lydoptagelser har aldrig tidligere været indsamlet). Virksomhedsoplysninger og økonomiske oplysninger, beskæftigelse, international handelsinformation, kvalitative og strukturelle oplysninger om markedet og information om efterspørgselsstrukturen prioriteres også højt. Desuden viste det sig at være nødvendigt at indsamle oplysninger om aspekter vedrørende nye medier, som ikke har været dækket tidligere (multimedier, offline- og online-produkter, webcasting). Nye specifikke markeder som "videospil" og "internet/multimedier" skulle medtages i rammerne.

Områder som "international handel", "beskæftigelse", "videospil" og "internet/multimedier" gav anledning til en del omstrukturering af de oprindelige rammer, og med henblik på at skabe klarhed blev afsnittet "generelle oplysninger fra andre områder" opdelt i "reklameudgifter" og "husholdningers forbrug", men med undtagelse af den igangværende indsamling om markedet for transmission af radio- og tv-signaler opfylder næsten hele den nuværende AUVIS-indsamling nu Kommissionens krav. Dette synes at være tegn på, at systemet er meget tæt på at identificere de "varme" emner.

Foranstaltning B-10, i henhold til artikel 2, stk. 2, litra d), i Rådets beslutning, vedrører en gennemgang af prioriteringerne vedrørende statistikbehovet hos internationale organisationer, der arbejder inden for dette område.

Resumé - Eurostat udsendte i september 2000 et spørgeskema til syv internationale organisationer (ACT [22], EBU [23], EAO [24], IFPI [25], IVF [26], OECD [27], UNESCO [28]). Fire organisationer (EBU, EAO, IVF og OECD) svarede mellem november 2000 og januar 2001. Der blev udarbejdet en rapport om "brugerbehov" i internationale organisationer i maj 2001.

[22] Association of Commercial Television in Europe.

[23] Den Europæiske Radiounion.

[24] Det Europæiske Observationsorgan for det Audiovisuelle Område.

[25] International Federation of the Phonographic Industry.

[26] International Video Federation.

[27] Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling.

[28] FN's Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kultur.

Rapporten viser, at følgende markeder (eller aspekter) med den højeste procentdel af variabler vurderes som "væsentlige" eller "nyttige" af organisationerne:

*beskæftigelse (100 % af de nævnte punkter)

*videomarkedet (94 % af de nævnte punkter)

*tv-markedet (85 % af de nævnte punkter)

*reklame (78 % af de nævnte punkter)

*kabel-tv-markedet (75 % af de nævnte punkter)

*audiovisuelle tjenester (markedet for generelle tjenesteydelser) (71 % af de nævnte punkter)

Ingen variabler blev indplaceret som "væsentlige" eller "nyttige" vedrørende produktion og offentliggørelse af lydoptagelser.

På mødet i EØS-arbejdsgruppen om "statistik på det audiovisuelle område" i oktober 2000 i Luxembourg bemærkede man, at den nuværende handlingsplan (2000-2002) for Observationsorganet omfatter et nærmere samarbejde med Eurostat samt arbejde med de metodologiske aspekter i forbindelse med den audiovisuelle sektor. Mens Eurostat hovedsagelig arbejder med statistikker, der leveres af de nationale statistiske kontorer med forholdsvis aggregerede data, hvilket giver en stabil, statistisk ramme på det audiovisuelle område, indsamler Observationsorganet hovedsagelig data via et netværk af branchekilder med henblik på hurtigt at spore tendenserne på markedet. Det indsamler også statistiske oplysninger om specifikke virksomheder eller audiovisuelle produktioner. Disse forskellige fremgangsmåder og et tæt samarbejde (møder to gange årligt og fælles deltagelse i udvalg) sikrer, at man supplerer hinanden i arbejdet med metodologi og dataindsamling.

V. Samlet vurdering

De igangværende foranstaltninger med henblik på gennemførelsen af Rådets beslutning er forholdsvis langt fremme, og situationen er relativt tilfredsstillende. Adgangen til fællesskabsfinansiering i den undersøgte periode gav medlemsstaterne mulighed for at foretage analyser af brugerbehov, udarbejde kildefortegnelser og deltage i revisionen og finpudsningen af det elektroniske AUVIS-spørgeskema. Foranstaltningerne, der skulle gennemføres i medlemsstaterne, er blevet gennemført maksimalt under hensyntagen til, at den relevante beslutning ikke er obligatorisk. Men man kunne have forventet et større frivilligt engagement fra medlemsstaternes side med hensyn til udviklingen af deres kontaktnetværk og i "frivillige workshopper".

Foranstaltninger, der skulle gennemføres af Eurostat, er blevet gennemført på bedste vis. Der er nu mulighed for mere energisk at iværksætte metodologiske undersøgelser, og dette vil indebære store fordele i forbindelse med sammenligningen af eksisterende systemer med henblik på øget harmonisering. Det er nødvendigt at nedbringe forsinkelserne ved indberetning af data til Eurostat, og man er nødt til at afsætte ressourcer til at sikre kvaliteten, pålideligheden og sammenligneligheden af de pågældende data.

Der kan peges på, at nogle lande har haft vanskeligt ved at indsende data, selvom man generelt kan sige, at Eurostat har modtaget alt det, man med rimelighed kunne forvente, fra medlemsstaterne. I et enkelt tilfælde kunne de ønskede oplysninger ikke leveres: mangel på eksisterende officielle data og manglende ressourcer blev nævnt som årsager til den manglende mulighed for at levere de statistiske oplysninger. Datadisponibilitet og forsinkelser i datatransmissionen er problemer, som stadig skal løses. På nogle områder giver fortrolige data også problemer. Andre steder angives som årsag til forsinkelser, at en stor del af de pågældende data indsamles fra primære kilder uden for de officielle statistiske kontorer, som kun leverer data, når de har tid til at behandle dem. Andre steder igen tager det tid at indsamle data, f.eks. oplysninger om filmfestivaler, på grund af manglende oplysninger opdelt efter filmenes oprindelse.

Nytten af at have statistik over den audiovisuelle sektor i Europa anerkendes fuldt ud. Den økonomiske og sociale og arbejdsmarkedsmæssige betydning af de audiovisuelle markeder og brancher kræver, at der udarbejdes supplerende statistikker med henblik på at måle resultater, udvikling og vækst. Statistikkernes pålidelighed og konsekvens vil fortsat afhænge af kvaliteten af den harmonisering, der foretages af Eurostat.

BILAG

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

BILAG 1 - APPENDIKS 3 (vedrørende foranstaltning B - 2) EKSEMPLER PÅ 2000-SPØRGESKEMAET (på DE/EN/FR)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Formidling - Alle Eurostat-produkter formidles gennem nettet af Data Shops eller salgsagenturer for Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. Der findes Data Shops i 12 af de 15 medlemsstater samt i Schweiz, Norge og USA. De leverer en lang række tjenester fra simple databaseudtrækninger til skræddersyede undersøgelser. Informationerne leveres på papir og/eller i elektronisk form via e-mail, på diskette eller CD-rom. Eurostat har også udviklet sit websted. Det omfatter en lang række online-oplysninger om Eurostats produkter og tjenester, nyhedsbreve, kataloger, online-publikationer samt indikatorer om eurozonen: www.europa.eu.int/comm/eurostat

For øjeblikkelig adgang til harmoniserede statistiske data bedes De kontakte en "EUROSTAT DATA SHOP"

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

BILAG 4 - KILDER OG REFERENCER

Følgende kilder og dokumenter er anvendt ved udarbejdelsen af denne r

>TABELPOSITION>

apport:

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Der kan findes yderligere oplysninger hos følgende kilder:

Association of Commercial Television in Europe (ACT) http://www.acte.be

Advertising Association/ NTC http://www.warc.com/open/WARCPartners/AA.asp

AFMA http://www.afma.com/

Bureau van Dijk http://www.bvdep.com/

Essential Television Statistics (ETS) http://www.etstv.com/

Fondazione Hypercampo / Eurofiction http://www.hypercampo.org

European Broadcasting Union (EBU) http://www.ebu.ch/

European Cable Communications Association (ECCA) http://www.ecca.be

Eutelsat http://www.eutelsat.com

GfK http://www.gfk.com

Group of European Audience Researchers (GEAR) IDATE http://www.idate.fr

International Video Federation (IVF) http://www.ivf-video.org/

Médiamétrie http://www.mediametrie.fr/

Eurodata TV http://www.eurodatatv.com

MEDIA SALLES http://www.mediasalles.it/

Lyngsat http://www.lyngsat.com

NORDICOM http://www.nordicom.gu.se

Screen Digest http://www.screendigest.com

Société européenne de satellites (SES) http://www.aia/lu