I.INDLEDNING

Dette er den tiende månedlige statusrapport om indførelsen af en effektiv og ægte sikkerhedsunion, som beskriver udviklingen i to hovedsøjler: dels bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet og de midler, der støtter dem, dels styrkelse af vores forsvar og opbygning af modstandsdygtighed over for disse trusler.

I de seneste uger er Europa endnu engang blevet ramt af en række terrorangreb. Den 9. august 2017 påkørte en bil et patruljekøretøj i Levallois-Perret lige uden for Paris og sårede seks soldater. Den 17. august 2017 blev en lastbil brugt til at dræbe 15 mennesker og såre over hundrede på Ramblaen i Barcelona. Den 18. august 2017 stak en mand ti mennesker ned i Åbo (Turku) i Finland, og to af dem mistede livet. Den 25. august 2017 angreb en mand flere soldater med kniv i Bruxelles og sårede to. Samme dag angreb en mand foran Buckingham Palace i London en politibetjent med et sværd. Disse angreb understreger igen, hvor vigtigt det er at bekæmpe voldelig ekstremisme og radikalisering, og den udfordring, medlemsstaterne står over for, både med hensyn til at forpurre og forebygge sådanne angreb og bekæmpe den radikalisering, som nærer dem.

Inden formand Jean-Claude Juncker holder sin tale om Unionens tilstand 2017, hvori han fastlægger prioriteterne for de kommende 12 måneder, ser vi i denne rapport tilbage og gør status over, hvilke fremskridt der som led i sikkerhedsunionen er gjort med at gennemføre de prioriteter, der blev bebudet i talen om Unionens tilstand 2016 , og af Kommissionens arbejdsprogram for 2017 . Rapporten indeholder også en opdatering vedrørende gennemførelsen af andre højtprioriterede sikkerhedsforanstaltninger.

Kommissionen har i det seneste år truffet håndfaste foranstaltninger, der skal øge sikkerheden ved de ydre grænser, forbedre informationsudvekslingen, begrænse terroristers råderum og forebygge radikalisering. Samtlige sikkerhedsrelaterede prioriteringer i talen om Unionens tilstand 2016 er blevet gennemført, og det i overensstemmelse med den europæiske dagsorden om sikkerhed . Dette har understøttet medlemsstaternes bestræbelser på at afbøde truslen fra terrorisme, organiseret kriminalitet og cyberkriminalitet. Der er dog stadig meget at gøre. Det fortsatte arbejde bør bygge på de resultater, der er opnået det seneste år, og have til formål at tage hånd om de sikkerhedsmæssige udfodringer, vi står over for i dag, navnlig ved at gøre vores informationssystemer indbyrdes kompatible, forebygge voldelig ekstremisme og radikalisering, afskære terroristerne deres finansieringskilder og -kanaler og forbedre cybersikkerheden.

II. INDFØRELSEN AF EN EFFEKTIV OG ÆGTE SIKKERHEDSUNION – STATUS EFTER DET FØRSTE ÅR

1. Øget sikkerhed ved de ydre grænser

"Vi vil også forsvare vore grænser med en streng kontrol af alle, som krydser grænserne. Den vil blive vedtaget inden årets udgang. Hver gang en person rejser ind i eller ud af Den Europæiske Union, vil oplysninger om tid, sted og årsag blive registreret. Inden november vil vi fremsætte forslag om et europæisk system for rejseoplysninger – et automatiseret system med henblik på at afgøre, hvem der vil få lov at rejse ind i EU. På den måde vil vi vide, hvem der rejser til EU, før de ankommer her." Kommissionens formand, Jean-Claude Juncker i talen om Unionens tilstand 2016

I løbet af det seneste år er der gjort betydelige fremskridt med at øge sikkerheden ved de ydre grænser. Den 7. april 2017 trådte den reviderede Schengengrænsekodeks i kraft. Den foreskriver systematisk kontrol i databaser af alle rejsende, som krydser de ydre grænser, også af EU-borgere . Denne systematiske kontrol vil bidrage til at identificere de rejsende, som udgør en trussel mod sikkerheden, eller mod hvem der er udstedt en arrestordre. I juli 2017 nåede Europa-Parlamentet og Rådet til politisk enighed om det EU-ind- og udrejsesystem, som Kommissionen havde foreslået i april 2016 . Systemet vil registrere alle ind- og udrejseoplysninger om tredjelandsstatsborgere, der krydser EU's ydre grænser, og således hjælpe med at styrke forvaltningen af de ydre grænser og den interne sikkerhed ved at gøre kontrollen bedre og mere effektiv. Europa-Parlamentet og Rådet behandler netop nu Kommissionens forslag fra november 2016 om indførelse af et EU-system for rejseoplysninger og rejsetilladelser (ETIAS) . I systemet skal der indsamles oplysninger om personer, der har til hensigt at rejse til EU uden visum, så det er muligt forud for deres ankomst at foretage kontrol af, om der er tale om irregulær migration, samt sikkerhedskontrol og afdække mulige risici. Kommissionen fortsætter samarbejdet med Europa-Parlamentet og Rådet med henblik på at nå til enighed om dette forslag inden årets udgang i overensstemmelse med den fælles erklæring om EU's lovgivningsmæssige prioriteter for 2017. Eftersom disse instrumenter er afhængige af, at rejse- og identitetsdokumenter er pålidelige, arbejder Kommissionen også på gennemførelsesforanstaltninger, der skal bekæmpe rejsedokument- og identitetssvig, jf. handlingsplanen fra december 2016 .

2. Bedre informationsudveksling

"Hvor mange gange har vi i de seneste måneder ikke hørt fortællinger om, at oplysningerne fandtes i ét lands database, men at de aldrig fandt vej til myndigheden i et andet land, hvor de kunne have gjort en afgørende forskel? Grænsesikkerhed indebærer ligeledes, at der må lægges vægt på udveksling af oplysninger og efterretninger. Til dette formål vil vi styrke Europol – vort europæiske agentur til støtte for den nationale retshåndhævelse – ved at give det bedre adgang til databaser og flere ressourcer. En antiterrorenhed, som p.t. råder over et personale på 60 ansatte, kan ikke tilvejebringe den nødvendige støtte 24/7." Kommissionens formand, Jean-Claude Juncker, i talen om Unionens tilstand 2016

Næst efter sikre ydre grænser er data vores vigtigste forsvarsværn. Arbejdet med at forbedre informationsudvekslingen har været en af Kommissionens prioriteter det seneste år, og der er truffet foranstaltninger til at gennemføre meddelelsen fra april 2016 om stærkere og mere intelligente informationssystemer for grænser og sikkerhed . For det første fremsatte Kommissionen med det formål at maksimere udnyttelsen af de eksisterende informationssystemer i december 2016 forslag til lovgivning , der skal styrke Schengeninformationssystemet (SIS) som EU's mest succesfulde retshåndhævelsesinstrument, den forstærkede støtten til medlemsstaternes bestræbelser på at gennemføre EU-direktivet om passagerlisteoplysninger (PNR) , herunder ved hjælp af en gennemførelsesplan og yderligere 70 mio. EUR, og den gik videre med traktatbrudssagerne mod de medlemsstater, som endnu ikke har gennemført Prümafgørelserne med henblik på automatisk udveksling af oplysninger om DNA, fingeraftryk og køretøjsregistrering. Arbejdet med at udnytte de eksisterende systemer bedre bærer frugt, hvilket illustreres af den betydelige stigning i antallet af søgninger og hit i Schengeninformationssystemet .

For det andet tog Kommissionen skridt til at afhjælpe huller i EU's datastyringsstruktur. Ud over ovennævnte arbejde med EU-ind- og udrejsesystemet og EU-systemet for rejseoplysninger og rejsetilladelser (ETIAS) fremlagde Kommissionen i juni 2017 et supplerende lovgivningsforslag med henblik på at lette udvekslingen af oplysninger fra strafferegistre vedrørende tredjelandsstatsborgere i EU gennem det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre (ECRIS) . Systemet vil bidrage til at identificere dømte tredjelandsstatsborgere og finde frem til, hvilke medlemsstater der ligger inde med oplysninger om dem. De foreslåede foranstaltninger afhjælper betydelige informationshuller, og Kommissionen opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til hurtigt at gøre fremskridt med de hertil knyttede forslag til lovgivning.

For det tredje tilstræber Kommissionen at sikre interoperabilitet mellem informationssystemer, således, at grænsevagter og retshåndhævende myndigheder har de nødvendige oplysninger til deres rådighed. På grundlag af de resultater, som ekspertgruppen på højt plan var nået frem til, fremlagde Kommissionen i maj 2017 en ny tilgang til forvaltning af data vedrørende grænser og sikkerhed, hvor alle centrale EU-informationssystemer for sikkerhed og grænse- og migrationsforvaltning er interoperable, under fuld overholdelse af grundlæggende rettigheder. Målet er at gøre de nødvendige oplysninger tilgængelige hurtigere for politifolk i frontlinjen, grænsevagter og immigrationsmedarbejdere og få belyst de tilfælde, , hvor terrormistænkte og andre kriminelle pt. kan være registreret under forskellige kaldenavne i forskellige databaser, der ikke er koblet sammen. Som led i dette arbejde fremlagde Kommissionen i juni 2017 et forslag til lovgivning , der skal styrke eu-LISA's mandat , således at agenturet kan sikre den tekniske gennemførelse af den nye tilgang.

Europols centrale rolle er vokset yderligere det seneste år, så retshåndhævelsesagenturet nu er det egentlige EU-knudepunkt for informationsudveksling om grov grænseoverskridende kriminalitet og terrorisme. Den nye Europolforordning , der trådte i kraft den 1. maj 2017, udstyrer Europol med redskaberne til at blive et mere effektivt og ansvarligt agentur. Særlig vil en ny ændret ramme for databehandling øge agenturets kapacitet til at udarbejde analyser vedrørende kriminalitet til støtte for medlemsstaterne, og en mere solid databeskyttelsesramme sikrer et uafhængigt og effektivt databeskyttelsestilsyn. Der arbejdes fortsat på at integrere EU-retshåndhævelsesdatabaser yderligere med Europols informationssystem og gøre de dem interoperable. Kommissionen har fremlagt forslag om at opgradere Europols adgang til Schengeninformationssystemet, styrke forvaltningen af Det Europæiske Center for Terrorbekæmpelse og maksimere fordelene ved samarbejdet med internationale partnere . Kommissionen har desuden tilskyndet til samarbejde mellem de retshåndhævende myndigheder og efterretningstjenesterne , og Det Europæiske Center for Terrorbekæmpelse har knyttet kontakter til Terrorbekæmpelsesgruppen. På grundlag af en grundig behovsvurdering blev Europol tildelt 18 ekstra stillinger til at udføre sine nye opgaver i årene 2017-2020, og EU's budget for 2017 styrkede agenturet ved at tilføre det yderligere 31 stillinger, så det har kapacitet til at yde støtte 24/7 og indsætte mandskab på stedet. Samlet set når Europol dermed op på 550 ansatte. I forslaget til EU's budget for 2018 foreslog Kommissionen at gøre Europol endnu stærkere ved at tildele det yderligere 16 stillinger med henblik på at styrke dets særlige centre , den støtte, der ydes af dets enhed for internetindberetning med henblik på at fjerne terrorrelateret indhold på internettet samt bestræbelserne på at bekæmpe internetbedrageri. Europol melder om et støt stigende antal bidrag til dets databaser. Det er dog nødvendigt, at medlemsstaterne deltager fuldt i Det Europæiske Center for Terrorbekæmpelses arbejde, indgiver alle relevante oplysninger til Europol med henblik på fælles analyse samt bidrager til det operationelle samarbejde, så den støtte, Europol bibringer de nationale myndigheder, kan udnyttes fuldt ud.