KOMMISSIONENS RAPPORT TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

Rapport om gennemførelsen af direktiv 2004/22/EF om måleinstrumenter i henhold til direktivets artikel 25

(EØS-relevant tekst)

A. Indledning

1. Formålet med dette dokument

Formålet med dette dokument er at rapportere om gennemførelsen af direktivet om måleinstrumenter bl.a. på baggrund af indberetninger fra medlemsstaterne. Det trækker desuden på to SMV-undersøgelser og en offentlig høring. To eksterne konsulenter leverede input om vurderingen af henholdsvis direktivet og konsekvensen af forslag til mulige ændringer.

2. Direktivet om måleinstrumenter

Direktivet om måleinstrumenter (direktiv 2004/22/EF[1]) har været i kraft i 4½ år siden den 30. oktober 2006[2].

Det gælder følgende instrumenter defineret i direktivets bilag:

- vandmålere

- gasmålere og volumenkonverteringsenheder

- elforbrugsmålere

- varmeenergimålere

- systemer til kontinuerlig og dynamisk kvantitativ måling af andre væsker end vand

- automatiske vægte

- taxametre

- måleredskaber til materialer

- instrumenter til dimensionsmåling

- gasanalysatorer til udstødningsgas

Direktivets politiske målsætning er at lette og fremme det indre marked for de instrumenter, der er nødvendige til måleopgaver af hensyn til folkesundheden, den offentlige sikkerhed, den offentlige orden, beskyttelse af miljøet, beskyttelse af forbrugerne, opkrævning af skatter og afgifter og rimelige handelsvilkår, hvor medlemsstaterne finder sådan formel lovbestemt metrologisk kontrol berettiget.

Direktivet om måleinstrumenter sikrer en høj grad af tillid via væsentlige krav, der gælder i alle medlemsstater, og som kommer til udtryk gennem CE- og M-mærkning. Direktivet definerer kriterier for præstation og giver samtidig fabrikanterne teknologisk fleksibilitet til at opfylde dem. Direktivet om måleinstrumenter tilbyder et bredt udvalg af procedurer for overensstemmelsesvurdering, som imødekommer behovene hos både små og store producenter.

Lovgivningen fastlægger ikke, hvilke aktiviteter måleinstrumenterne skal bruges til. Dette afgøres fortsat af regeringerne i de enkelte lande. Praksis er f.eks. forskellig i medlemsstaterne med hensyn til, hvorvidt målere kræves til vandforbrug eller fælles varmeanlæg. På samme måde kan fabrikker anvende mange forskellige typer af målere til interne produktionsformål, som ikke behøver blive reguleret.

Hvor en medlemsstat kræver en formel lovbestemt metrologisk kontrol, som det er tilfældet i langt størstedelen af forbrugertransaktionerne, må der imidlertid kun anvendes instrumenter, der overholder direktivet. Direktivet skelner mellem forskellige kategorier, så der tages hensyn til den store spredning i temperaturer i Europa, hvor måleinstrumenter anbragt udendørs skal være nøjagtige, mellem -40 grader i den skandinaviske vinter og +70 grader om sommeren i Middelhavsområdet.

Direktivet giver mulighed for henvisning til internationale standarder, der kan bruges sammen med europæiske standarder fra CEN/CENELEC/ETSI til at påvise overholdelse af lovkravene. Brugen af de internationale standarder fra OIML (Den Internationale Organisation for Retslig Metrologi, der omfatter 60 lande) er f.eks. også med til at gøre den europæiske industri mere konkurrencedygtig og i stand til at gennemtrænge globale markeder[3].

Enheden med ansvar for direktivet om måleinstrumenter er Generaldirektoratet for Erhvervspolitik, Enhed G/5.

3. Begrundelse for gennemgangen

I artikel 25 i direktivet om måleinstrumenter[4] anmodes Kommissionen om at aflægge rapport om gennemførelsen af direktivet som følger:

"Europa-Parlamentet og Rådet anmoder Kommissionen om inden den 30. april 2011 at aflægge rapport om gennemførelsen af direktivet, herunder på grundlag af rapporter fra medlemsstaterne, og i givet fald at fremlægge forslag til ændringer. Europa-Parlamentet og Rådet opfordrer Kommissionen til at vurdere, om overensstemmelsesvurderingsprocedurer for produkter anvendes korrekt, og i givet fald foreslå ændringer for at sikre en ensartet certificering."

Desuden ophæver direktiv 2011/17/EU 8 direktiver efter den "gamle metode" på området for retslig metrologi: et direktiv i 2011 (skibstanke) og de øvrige syv i 2015 (vandmålere, vægte (2x), alkoholmetre (2x), manometre til dæk, hektolitervægten for korn). Efter ophævelsen forudser direktivet en overgangsperiode på 10 år for at gøre det muligt at markedsføre instrumenter med de harmoniserede mærkninger baseret på eksisterende certifikater, dvs. indtil henholdsvis 2021 og 2026[5].

I en fælles erklæring fra de tre institutioner blev Kommissionen opfordret til "at aflægge rapport inden den 30. april 2011 […] og i overensstemmelse med principperne om bedre lovgivning (herunder, hvor relevant, konsekvensvurdering og åben høring) […] beslutte, hvorvidt og, hvis det er tilfældet, i hvilket omfang anvendelsesområdet for direktiv 2004/22/EF om måleinstrumenter skal udvides, så det omfatter ethvert af de måleinstrumenter, der i øjeblikket reguleres" af de ophævede direktiver[6].

B. Bedømmelse

I denne rapport vurderer Kommissionen gennemførelsen af direktivet under hensyntagen til, at det kun har været gældende i 4½ år, dvs. siden den 30. oktober 2006.

Hovedformålene med vurderingen er at:

- give et omtrentligt markedsestimat for hver sektor omfattet af direktivet om måleinstrumenter

- gennemgå direktivets effektivitet

- drage konklusioner om yderligere foranstaltninger

Vurderingen er foretaget ved hjælp af tre forskellige evalueringsværktøjer:

- små og mellemstore virksomheder (SMV) er blevet opsøgt via netværket "Enterprise Europe" med det formål at opnå mere SMV-venlige lovgivningsmæssige rammer som opfølgning på rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation

- direktivet er blev evalueret af eksterne eksperter

- resultaterne har været genstand for en offentlig høring

1. Måleinstrumentsektorernes økonomiske vægt i direktivets anvendelsesområde

De eksterne eksperter har i deres evalueringsrapport[7] estimeret, at direktivet om måleinstrumenter omfatter ca. 345 mio. enheder måleinstrumenter solgt årligt på det europæiske marked med en samlet salgsværdi på omkring 3,25 mia. euro. Der er omkring 900 fabrikanter, som er aktive i de 10 sektorer omfattet af direktivet om måleinstrumenter, og som ikke inkluderer det store antal SMV'er, der fungerer som distributører, importører eller reparatører. Det samlede antal arbejdstagere i sektoren estimeres at være 190.000.

Omkring 20-25 % af måleinstrumenterne i EU27 importeres, mens 25-30 % af de måleinstrumenter, der fremstilles i EU27, eksporteres til tredjelande. Der er imidlertid vigtige forskelle mellem de forskellige kategorier af måleinstrumenter. Handelsniveauerne i begge retninger er specielt høje (mere end 50 % af det samlede antal) for de mindre teknologiintensive kategorier af måleredskaber til materialer (MI-008) og instrumenter til dimensionsmåling (MI-009), men også for elmålere (65 %). Den andel af produktionen, der eksporteres, er samtidig særligt stor, når der er tale om mere avancerede teknologiinstrumenter, f.eks. automatiske vægte (op til 42 % for underkategorien af automatiske gravimetriske påfyldningsinstrumenter) og kategorien gasmålere (44 %), hvor EU-virksomheder er førende i verden.

Tabel 1 – Samlet markedsandel dækket af direktivet om måleinstrumenter

Markedsandel – antal enheder solgt årligt (1.000) | Markedsandel – værdi af enheder solgt årligt (mio. euro) | Andel af samlet marked for måle-instrumenter | Arbejdstagere beskæftiget i sektoren (1.000) |

MI-001: Vandmålere | 18.000 | 450 | 13,8 % | 25 |

MI-002: Gasmålere og konverteringsenheder | 6.900 | 410 | 12,6 % | 30 |

MI-003: Elforbrugsmålere | 14.000 | 610 | 18,8 % | 32 |

MI-004: Varmeenergimålere | 800 | 290 | 8,9 % | 18 |

MI-005: Systemer til måling af andre væsker end vand | 31,2 | 240 | 7,4 % | 14-16 |

MI-006: Automatiske vægte | 21 | 550 | 16,9 % | 25 |

MI-007: Taxametre | 50 | 25-40 | 1 % | 1 |

MI-008: Måleredskaber til materialer[8] | 300.000 | 440-490 | 14,3 % | 34 |

MI-009: Instrumenter til dimensionsmåling | 300-400 | 70-80 | 2,3 % | 7 |

MI-010: Gasanalysatorer til udstødningsgas | 25-35 | 130 | 4,0 % | 17,5 |

I alt | 345.000 | 3.250 | 100 % | 190 |

2. Små virksomheders og mikrovirksomheders synspunkter

Ved udgangen af 2009 udførte Kommissionens tjenestegrene en undersøgelse ved hjælp af SMV-panelhøringsmekanismen i netværket "Enterprise Europe". Undersøgelsen gav i alt 286 svar, halvdelen fabrikanter og halvdelen brugere, primært små virksomheder og mikrovirksomheder med en omsætning på mindre end 10 mio. euro fra de fleste medlemsstater[9]. SMV'erne var aktive inden for alle omfattede typer af måleinstrumenter, og de fleste anvendte CE+M-mærkning, hvilket viser, at instrumentet er overensstemmelse med direktivet om måleinstrumenter. 40 % af virksomhederne drev i vid udstrækning virksomhed på det indre marked, 25 % kun på hjemmemarkedet og 40 % eksporterede fra EU.

Resultaterne af undersøgelsen giver grund til at antage, at størstedelen af SMV'erne ikke støder på andre problemer end dem, der indberettes fra store virksomheder i evalueringen[10]. Der er fra et lille antal SMV'er indberetninger om handelshindringer som følge af nationale myndigheders beskyttelse (reelle eller formodede) samt udgifter til overensstemmelsesvurdering, som er højere end, hvad der anses for at være relevant. Der er heller ikke påvist særlige forhold/problemer inden for specifikke kategorier af måleinstrumenter. Fra brugersiden giver undersøgelsen anledning til at antage, at der er tilstrækkelig forbrugerbeskyttelse.

Et spørgsmål rejst i SMV-undersøgelsen drejer sig om illoyal konkurrence fra produkter uden CE+M-mærkning. Selv om dette punkt ikke burde anses for at være et specifikt problem for SMV'er, synes det at være mere fremtrædende sammenlignet med dokumentation fremlagt under samtaler med handelsorganisationer og primært større virksomheder. Det kan afspejle overgangen, hvor der stadig markedsføres mange lavkvalitetsinstrumenter med billigere nationale godkendelser, og dette vil blive løst, når overgangsperioden slutter i 2016.

Med hensyn til spørgsmålet om at lempe procedurerne for overensstemmelsesvurdering for billige instrumenter skal det bemærkes, at sådanne instrumenter normalt er masseproducerede, og overensstemmelsesvurderingen er derfor så meget mere relevant. Det brede udvalg af procedurer for overensstemmelsesvurdering, der er til rådighed for hver instrumenttype, bør kunne være med til at afhjælpe flaskehalse.

Endelig tillader direktivet definition af underenheder, men tillader ikke fabrikanterne at definere dem. Hvis dette ikke var tilfældet, kunne alle mulige ufuldstændige instrumenter eventuelt dukke op på markedet, og dette ville komplicere overvågningen af markedet.

3. Evalueringens vigtigste resultater

De vigtigste resultater af evalueringen af direktivet om måleinstrumenter er følgende.

Innovation er ikke vanskeliggjort, og i nogle tilfælde anses direktivet om måleinstrumenter for at være positivt for innovation.

Valgfrihed har ført til næsten fuldstændig gennemførelse fra medlemsstaterne, som kræver instrumenter i henhold til direktivet i 90 % af mulige tilfælde. Forbrugerbeskyttelsen er derfor stort set ens i hele EU, og risikoen for illoyal konkurrence som følge af forskelle mellem medlemsstaterne er minimal.

Direktivet om måleinstrumenter har været med til at forbedre det indre markeds funktion med anvendelsen af et enkelt overensstemmelsescertifikat, der, omend ca. 10-15 % dyrere end de tidligere nationale certifikater, har været en fordel for producenter, der er aktive på mere end ét marked. Der blev påvist et behov for, at sådanne certifikater skulle have et fælles format.

Interessenterne er blevet hørt fuldt ud på alle tidspunkter i arbejdsgruppen om måleinstrumenter. De er blevet fuldstændigt inddraget i udarbejdelsen af forslag til udvalgsprocedurer. Forskriftsudvalgsproceduren er anvendt én gang og rådgivningsproceduren omkring 10 gange til offentliggørelse af internationale OIML-standarder[11], som giver formodning om overensstemmelse med de væsentlige krav i direktivet.

Direktivets problemfrie forvaltning er blevet fremmet ved "Kommissionens redegørelse til WELMEC[12] om samarbejde" i 2004, som førte til henvisninger på Kommissionens websted til 40 vejledninger af begrebsmæssig karakter efter endelig aftale med alle interessenter i arbejdsgruppen om måleinstrumenter.

Der er, med undtagelse af taxametre, fuld dækning af standarder, enten europæiske harmoniserede standarder eller normgivende dokumenter, der henviser til internationale standarder, hvor Udvalget for Måleinstrumenter er kommet med en positiv udtalelse.

Den nye lovgivningsramme giver procedurer for overensstemmelsesvurdering, som ligger meget tæt op ad procedurerne i direktivet om måleinstrumenter. Et forslag til omarbejdning af direktivet med tilpasning til den nye lovgivningsramme vil snart blive fremlagt.

Markedsovervågningens kvalitet ser ud til at være et vigtigt spørgsmål for branchen, og det er et område, hvor de fleste myndigheder erkender, at deres bestræbelser indtil for nylig har været begrænsede.

Der synes at være uoverensstemmelser blandt de bemyndigede organer med hensyn til fortolkningen af kravene i direktivet om måleinstrumenter og andre vejledninger. Desuden har varierende kapacitet og bemyndigede organers temmelig restriktive fortolkning WELMEC's vejledninger givet problemer ved anvendelsen af alternative foranstaltninger med henblik på at overholde de væsentlige krav.

Det er ikke bevis for, at gennemførelsen af direktivet om måleinstrumenter generelt har været en ulempe for SMV'er, selv om manglen på regler til at skelne individuelle komponenter (underenheder) kan være en ulempe for nogle SMV'er i nogle specifikke sektorer (vægte og brændstofstandere).

4. Resultatet af den offentlige høring

Den offentlige høring om evalueringsrapporten førte til 85 reaktioner fra firmaer, industriorganisationer og medlemsstater. Den europæiske forbrugerorganisation afviste at reagere, eftersom direktivet om måleinstrumenter ikke havde prioritet.

De forholdsvis få svar i den offentlige høring om evalueringen tyder på, at der ikke mangler vigtige punkter, og at der ikke er stor uenighed med vurderingen i evalueringen. Ingen af medlemsstaterne rejste spørgsmålet om manglende markedsovervågning. Yderligere oplysninger findes i rapporten om den offentlige høring[13].

Med hensyn til nye forslag blev der modtaget nyttigt materiale, men der var i intet tilfælde tilstrækkelig dokumentation til at danne grundlag for en konsekvensvurdering. Det drejer sig om teknisk set komplekse og detaljerede ændringer, hvor Kommissionens tjenestegrene er nødt til i høj grad at stole på input fra eksperter og interessenter for at opfylde kravene til intelligent lovgivning. Yderligere oplysninger findes i rapporten fra en ekstern konsulent[14].

Evalueringen af direktivet om måleinstrumenter kan anses for at være gennemført med hensyn til evalueringen og generelt støttet, hvad angår analysen. Der er som sådan ikke grund til at overveje forskriftsmæssige ændringer, og i et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene anførte Kommissionens tjenestegrene, at man burde være opmærksomme på risikoen ved at ændre direktivet om måleinstrumenter på et så tidligt tidspunkt i dets anvendelse (4½ år). Mulighederne for standardisering og vejledning er endnu ikke fuldt udnyttet. Ændring af direktivet ud over de tekniske tilpasninger tilladt i direktivets artikel 16 kunne medføre forskriftsmæssig spredning og usikkerhed på markedet.

C. Ophævelse af direktiver efter den "gamle metode"

1. Indledning

Med hensyn til Kommissionens forpligtelser som følge af den fælles erklæring fra de tre institutioner i forbindelse med direktiv 2011/17/EU om ophævelse af de otte direktiver efter den "gamle metode" er Kommissionens tjenestegrene gået frem på følgende måde:

- Et brev til medlemsstaterne med anmodning om deres synspunkter (juni 2010), som 6 medlemsstater reagerede på.

- En SMV-undersøgelse via netværket "Enterprise Europe" (maj-juni 2010), hvortil der var 117 reaktioner.

- En offentlig høring (september-oktober 2010), hvortil der var omkring 20 reaktioner fra myndigheder og 10 fra industriorganisationer.

2. Myndighedernes argumenter

Nogle myndigheder fremsætter to argumenter til fordel for fortsat regulering:

- Erstatning af harmonisering med nationale regler ville medføre handelshindringer som følge af nationale godkendelser og divergerende nationale forskrifter, hvilket ville forringe forbrugerbeskyttelsen og konkurrencen på det indre marked.

- Harmonisering af tekniske dokumenter er nødvendig til periodisk prøvning efter ibrugtagning (kravet og modaliteterne i denne forbindelse er medlemsstaternes kompetence).

Ved manglende harmonisering af disse tiltagende forældede instrumenter, er det klart en mulighed, at individuelle medlemsstater vil udarbejde nationale krav. Selv om disse krav ikke længere behøver være i overensstemmelse med disse direktiver, skal de ikke desto mindre stadig respektere de grundlæggende principper i Traktaten, især princippet om fri bevægelighed for varer (artikel 34-36 TEUF). Desuden kræves der i henhold til forordningen om gensidig anerkendelse (EF) nr. 764/2008 en procedure for notifikation, hvis et produkt lovligt markedsført i én medlemsstat ikke kan markedsføres i en anden medlemsstat, fordi det er blevet fremstillet efter andre tekniske regler end dem, der kræves i bestemmelsesmedlemsstaten. Sådanne notifikationer vil blive behandlet i henhold til artikel 34-36 i TEUF og Domstolens gældende retspraksis. Det er for eksempel usandsynligt, at forskellige mærkninger alene vil være en gyldig grund til at forbyde et produkt. WTO-forpligtelser om tekniske handelshindringer gør det endvidere nødvendigt for medlemsstaterne at lovgive på grundlag af internationale standarder, som allerede findes i form af OIML-dokumenter, og som stort set er præcis det samme som de tekniske specifikationer i hvert af de ophævede direktiver. Dette er styrket af forpligtelserne til notifikation i henhold til direktiv 98/34/EF, som har til formål at sikre fuld gensidig anerkendelse af tilsvarende produkter og procedurer for overensstemmelsesvurdering.

Nye nationale bestemmelser til erstatning for direktiverne vil derfor ikke i praksis være forskellige fra de ophævede direktiver, og der ville ikke være nogen særlig grund til flere nationale mærkninger og overensstemmelsesvurdering, hvis produktet overholder lovgivningen i én medlemsstat. Når overgangsperioden slutter i henholdsvis 2021 og 2026, vil nationale bestemmelser således ikke medføre ændringer for de produkter, der i øjeblikket er dækket af de ophævede direktiver. Kommissionen er på ingen måde modstander af nationale bestemmelser baseret på internationale standarder, som er i overensstemmelse med principperne for gensidig anerkendelse, hvis en medlemsstat finder, at sådanne bestemmelser er nødvendige.

Med hensyn til det andet argument om påkrævet harmonisering til sikring af ensartede tekniske dokumenter til periodisk prøvning efter ibrugtagning (kravet hertil og modaliteterne er medlemsstaternes kompetence) kan international standardisering bane vejen for, at en sådan dokumentation er den samme. Der er om nødvendigt stadig god tid til at sikre, at dette kan opnås før afslutningen af overgangsperioden.

Drøftelsen af begge ovennævnte argumenter om instrumenter i de ophævede direktivers anvendelsesområde fører til en forventning om, at nationale bestemmelser vil afspejle internationale standarder, som vil svare til indholdet i direktiverne, og at der ikke vil være yderligere handelshindringer.

Med undtagelse af vægte, som ikke er genstand for teknologisk ændring, er teknisk mere avancerede produkter, som ikke er omfattet af de ophævede direktiver, vigtigere med hensyn til årlig omsætning end dem, der er omfattet af de ophævede direktiver.

Begrundelserne til fordel for ophævelsen i Kommissionens forslag[15] var, at de mekaniske instrumenter omfattet af direktiverne bliver forældede, og at der ikke var indberetninger om væsentlige handelshindringer for teknisk mere avancerede instrumenter, der ikke er harmoniseret ved direktiverne. Denne analyse er forsat gyldig og er blevet bekræftet[16].

3. SMV-undersøgelse

SMV-undersøgelsen via netværket "Enterprise Europe" (maj-juni 2010) gav 117 svar, hvoraf de fleste var brugere (84) fulgt af fabrikanter (16) og distributører/importører (17). Uanset den eksisterende harmonisering er der for nogle instrumenter indberettet begrænsede handelshindringer med omkostninger på op til 10 % som følge af gentagen afprøvning. Dette kan skyldes, at mere teknisk avancerede instrumenter dækkes af andre nationale bestemmelser, som er tilladt sideløbende i henhold til den "gamle metode". Fabrikanterne udtrykte et ønske om selvcertificering (anvendes ikke i øjeblikket i direktivet om måleinstrumenter). I forbindelse med nogle instrumenter (kunstvandingsmålere, sanitetsspildevand, vægte og manometre til dæk) går brugerne ind for bedre markedsovervågning og/eller periodisk prøvning efter ibrugtagning.

4. Offentlig høring

Den offentlige høring (september-oktober 2010) resulterede i omkring 20 reaktioner fra myndigheder og 10 fra branchen. Nogle af reaktionerne fra myndighederne afspejlede de allerede ovenfor behandlede argumenter, mens andre udtrykte støtte til ophævelse og/eller udsigten til nye nationale bestemmelser, hvor der er behov for det. Der blev ikke givet eksempler på handelshindringer, og der var ingen indberetninger om notifikationer i henhold til forordningen om gensidig anerkendelse (EF) nr. 764/2008, hvori myndighederne skal dokumentere begrundelserne for at fjerne et produkt fra markedet i tilfælde, hvor gensidig anerkendelse er gældende.

Der var følgende reaktioner fra brancheorganisationerne.

- Med hensyn til vandmålere pegede branchen på, at målere af kunstvanding og sanititetsspildevand, der indeholder partikler, ikke kan omfattes af bestemmelserne i det gældende direktiv om måleinstrumenter, og at dette heller ikke er nødvendigt, da der ikke er handelshindringer.

- Branchen nævner ingen handelshindringer i forbindelse med alkoholmetre. Producenter af spiritus gav udtryk for det samme synspunkt som i 2008 og fastholdt, at "producenter ikke er begrænset i deres driftsmæssige valg”. Enkelthederne heraf blev ikke yderligere specificeret. Vinproducenterne ønsker ikke harmonisering og henviser til den fuldstændige dækning i forordningerne fra Generaldirektoratet for Landbrug samt internationale OIV-standarder. Heller ikke ølproducenterne ønsker harmonisering, og giver udtryk for eksisterende fleksibilitet.

- Dækmanometerbranchen (værksteder) kan acceptere harmonisering, som tager hensyn til de kommende resultater fra 2009-mandatet M/457[17], hvorunder der udarbejdes europæiske standarder, som også vil finde anvendelse i forordningen om motorkøretøjers sikkerhed ((EF) nr. 661/2009). Der er ingen indberetninger om handelshindringer.

- Der har ikke været reaktioner fra branchen om hektolitervægten for korn eller skibstanke.

Den europæiske forbrugerorganisation afviste at reagere, eftersom direktivet om måleinstrumenter ikke havde prioritet.

5. Konklusioner om de ophævede direktiver efter den "gamle metode"

Der er på nuværende tidspunkt ingen begrundelse for, at Kommissionen skulle foreslå at tilføje sektorer dækket af de 8 ophævede direktiver til direktiv 2004/22/EF om måleinstrumenter.

1. Der forventes ikke nye hindringer som følge af nye nationale bestemmelser, idet sådanne nationale bestemmelser skal være baseret på internationale standarder, og de vil derfor reelt være tilsvarende.

2. Der er ikke fremkommet eksisterende handelshindringer eller andre tvingende hensyn, som ville berettige til harmonisering.

3. SMV'er indberetter om få handelshindringer som følge af gentagen afprøvning, som ikke længere ville være berettiget i henhold til forpligtelserne i forordningen om gensidig anerkendelse (EF) nr. 764/2008.

4. Der er stort set ingen støtte til harmonisering fra brancheorganisationerne, og handelshindringer nævnes ikke.

5. Forbrugerorganisationerne anser ikke disse sektorer inden for retslig metrologi for at have prioritet.

6. Der er ingen væsentlige ændringer i 2010 i konsekvensrapporten, der ligger til grund for Kommissionens forslag til ophævelse i 2008.

7. Den lange overgangsperiode vil tillade godkendelse af nuværende certifikater indtil 2021 for skibstanke og indtil 2025 for andre instrumenter.

D. Politiske konklusioner og yderligere tiltag

Den generelt positive evaluering af direktivet om måleinstrumenter har ikke desto mindre vist, at der er store problemer med bemyndigede organers ensartede anvendelse samt med markedsovervågningen. Ændring af direktivet skal ske med forsigtighed og vurderes fuldstændigt under hensyntagen til alternativerne. På dette tidlige trin af direktivets anvendelse ser det ud til, at stabile juridiske rammer vil være nyttige med henblik på yderligere vellykket udvikling af det indre marked inden for retslig metrologi.

Kommissionens tjenestegrene vil gå videre med følgende prioriteter

1. Indførelse af de nye juridiske rammer i direktivet om måleinstrumenter, hvor et forslag til retsakt forventes i løbet af 2011.

2. Forbedring af oplysninger, samarbejde og vejledning til bemyndigede organer og myndigheder med henblik på at sikre en ensartet anvendelse af direktivet.

3. Koordinering af markedsovervågning primært i form af fælles tiltag med henblik på en mere effektiv anvendelse af de ressourcer, der er til rådighed til markedsovervågning.

4. Hjælp til interessenter til etablering af vejledning om overgangsperioden for benzintanke, som af branchen anses for at være et vigtigt spørgsmål, selv om det ikke formelt er omfattet af direktivet.

5. Konsekvensvurdering af alle nye forslag med interessenter i overensstemmelse med intelligent lovgivning, hvor der tages fuldstændig højde for alle alternativer til regulering, og hvor det er muligt, foretage alle nødvendige ændringer i henhold til direktivet, dvs. ved brug af udvalgsprocedurer.

Baggrundsdokumenter[18]

1. RPA, Rapport om den offentlige høring, marts 2011.

2. RPA, Rapport om forslag til ændringer og tilføjelser af nye kategorier til direktivet om måleinstrumenter, marts 2011.

3. RPA, Rapport om ophævelsen af direktiver efter den "gamle metode", marts 2011.

[1] EUT L 135 af 30.4.2004, s. 1:http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CONSLEG:2004L0022:20091201:da:PDF.

[2] Direktivet omfatter desuden en overgangsperiode på 10 år (indtil den 29. oktober 2016), i hvilken instrumenter, der overholder de gamle regler, fortsat kan markedsføres (artikel 23 i direktiv 2004/22/EF).

[3] See flere oplysninger:http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/legal-metrology-and-prepack/measuring-instruments/index_en.htm.

[4] EUT L 135/1, 30.4.2004.

[5] EUT L 71/1, 18.3.2011:http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2011:071:0001:0003:DA:PDF.

[6] Erklæring af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen i Rådsdokument 6291/11 ADD 1 af den 14. februar 2011: http://www.cc.cec/home/dgserv/sg/sgvista/i/sgv2/repo/repo.cfm?institution=CONS&doc_to_browse=CSST/2011/06291&sw_inconnu=1 .

[7] Centre for Strategic & Evaluation Services (CSES), Interim evaluation of the Measuring Indstruments Directive (midtvejsevaluering af direktivet om måleinstrumenter), juli 2010.

[8] Dataene vedrører alle redskaber til længdemåling af materialer på markedet. Ikke kun certificerede i henhold til direktivet om måleinstrumenter.

[9] Alle medlemsstater undtagen Nederlandene og Det Forenede Kongerige.

[10] s 35-40 i CSES, Interim evaluation of the Measuring Indstruments Directive (midtvejsevaluering af direktivet om måleinstrumenter), juli 2010.

[11] OIML er Den Internationale Organisation for Retslig Metrologi.

[12] WELMEC er organisationen for nationale myndigheder med ansvar for retslig metrologi.

[13] RPA, Rapport om den offentlige høring, marts 2011 (baggrundsdokument 6).

[14] RPA, Rapport om forslag til ændringer eller tilføjelser af nye kategorier i direktivet om måleinstrumenter, marts 2011 (baggrundsdokument 7).

[15] KOM(2008) 801.

[16] RPA, Rapport om ophævelsen af direktiver efter den "gamle metode", marts 2011 (baggrundsdokument 8).

[17] M457 Standardiseringsmandat til CEN, CENELEC og ETSI på området for dækmanometre til motorkøretøjer og styresystemer til manometre (måleinstrumenter).

[18] Alle baggrundsdokumenter findes på:

http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/legal-metrology-and-prepack/public-consultation/index_en.htm.