25. 4. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 104/7 
»Den begrundede ansøgning skal af arbejdsgiveren indgi­
ves til den ansvarlige myndighed sammen med en udta­
lelse fra arbejdstagernes repræsentanter, som forud for 
ansøgningen skal informeres og høres . . .« 
Udvalget foreslår ligeledes at tilføje et stk. 5 til artikel 4 med 
følgende ordlyd: 
»De pågældende virksomheder eller sektorer kan fortsæt­
te deres aktivitet, medens dispensationsansøgningen 
behandles af myndighederne, dersom dispensationsan­søgningen gælder en arbejdsaktivitet, som fandt anven­
delse før forbudets ikrafttræden.« 
2.6. Artikel 5 
Det bemærkes, at arbejdstagerne skal have adgang til de 
dokumenter, der danner grundlag for dispensationsansøg­
ningen som led i den samråds- og høringsprocedure, der er 
foreslået i punkt 2.5 ovenfor. 
2.7. Der bør indføres et forbud mod stoffet benzidin og 
dets salte i bilaget til direktivet. 
Bruxelles, den 27. februar 1985. 
Gerd MUHR 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
Anden tillægsudtalelse (*) om forslag til Rådets forordning (EØF) om en indførelse af en 
fællesskabsforanstaltning til forbedret beskyttelse af Fællesskabets skove mod brande og sur regn 
(85/C 104/06) 
Det økonomiske og sociale Udvalg besluttede den 4. juli 1984, i henhold til forretningsordenens 
artikel 20, stk. 3, at udarbejde tillægsudtalelse nr. 2 om det nævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til Udvalgets afdeling for miljøbeskyttelse, sundhedsvæsen og 
forbrug, som udpegede Schnieders til ordfører. Afdelingen vedtog sin udtalelse den 4. februar 
1985. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 224. plenarforsamling, den 27. februar 1985, med 
71 stemmer for, ti imod og syv hverken for eller imod, følgende udtalelse: 
1. Den 27. oktober 1983 afgav Udvalget under anvendel­
se af hasteproceduren en udtalelse om forslaget om en 
forbedret beskyttelse af Fællesskabets skove mod brande og 
sur nedbør. Det udtrykte tilfredshed med Kommissionens 
forslag om at oprette »et net for overvågning af Fællesskabets 
skovområders sundhedstilstand«. 3. Luftforureningen anretter flere og flere skader på 
skovene. Siden begyndelsen af 80'erne er omfanget af synlige 
skovbeskadigelser taget til i nogle områder på den nordlige 
halvkugle. Ifølge tyske undersøgelser var træerne igennem 
mange år før dette tidspunkt blevet hæmmet i deres vækst. 
Nåletræerne var de første, der blev ramt, og i mellemtiden er 
turen kommet til løvtræerne. 
2. Efter studiegruppens besøg i Stuttgart, Freudenstadt 
og Marseille i marts 1984 afgav Udvalget den 4. juli 1984 en 
tillægsudtalelse om beskyttelse af skovene mod brande og sur 
regn. Denne udtalelse støttede fuldt ud Kommissionens 
forslag, samtidig med at den formulerede visse supplerende 
forslag. De nationale foranstaltninger, der er iværksat til 
bekæmpelse af skovbrande og af sur regn, bør støttes af et 
bidrag fra Fællesskabet. 
(>) EFT nr. C 248 af 17. 9. 1984, s. 1 og EFT nr. C 358 af 
31. 12. 1985, s. 50. 4. Skovbeskadigelserne er et tegn på, at økosystemet 
overbelastes. Selv om skovbruget i Centraleuropa er højt 
udviklet, og selv om der i de fleste medlemsstater findes 
bestemmelser og skovbrugstekniske foranstaltninger, der 
begrænser skadelige driftsmetoder og forhindrer rovdrift, 
har skovens hensygnen antaget et alarmerende omfang. 
Metoderne til konstatering af skovbeskadigelser træder 
endnu deres barnesko og har udviklet sig forskelligt. For­
bundsrepublikken Tyskland er det land i EF, der i længst tid 
har overvåget skaderne. Andre EF-lande er først ved at 
opbygge et overvågningssystem. Udvalget beklager derfor, at 
den foreslåede forordning af 14. juni 1983 endnu ikke er 
blevet vedtaget. 
Nr. C 104/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 4. 85 
I den forbindelse skal Udvalget henvise til sine udtalelser af 
27. oktober 1983 og 4. juli 1984. Det understreger det 
overhængende behov, der er for hurtigt at få forbedret 
overvågningsmetoderne og for at få anvendt de samme 
overvågningsmetoder i alle medlemsstater. ofte virker luftforureningen ikke umiddelbart som S02, 
NOx osv. eller forekommer ikke på emissionsstedet, men 
omdannes til andre stoffer ved hjælp af solbestråling og 
andre meteorologiske faktorer. 
5. Flere indikatorer lader dog formode, at luftforurenin­
gen har en negativ indflydelse på skovenes sundhedstilstand. 
De luftforurenende stoffer (CH, S02 CO, C02,'' NOx, 
fotooxidianter) er resultatet af forbrændingsprocesser, 
hvoraf en række endnu ikke er analyseret. Hertil kommer, at 
man endnu ikke har tilstrækkeligt kendskab til, hvorledes 
stofferne omsættes og udbredes i luften. »De høje skorstenes 
politik« betyder, at stofferne transporteres over lange afstan­
de til områder, hvor luften er ren. Det anslås, at de årlige 
NOx-emissioner ligger på 12,2 mio tons i de europæiske 
OECD-lande, og at de årlige S02-emissioner ligger på 
58 mio tons i Europa, herunder den europæiske del af 
Sovjetunionen. 
6. Det er endnu ikke muligt at påvise årsagssammenhæn­
gen, ej heller at udpege, hvilket eller hvilke forurenende 
giftstoffer der er ansvarlige for skovenes hensygnen; det er 
heller ikke muligt at kende andre faktorers præcise rolle 
(monokultur, højde . . .). Med den nuværende viden og af 
nedenstående grunde er det ikke muligt at fremlægge et 
videnskabeligt bevis på denne sammenhæng: 
a) skoven er et komplekst økosystem med et stort antal 
faktorer, der via skovbund, vand, plantevækst, jordbun­
dens kvalitet og vejrliget kan virke ind på ødelæggelser­
nes forløb; 
b) det er hovedsageligt ældre træer, der rammes, omend det 
nu også i stigende omfang går ud over yngre træer; Det har imidlertid ikke været muligt over alt at finde en 
sammenhæng mellem luftforureningsgraden og de steder, 
hvor der er sket skade på træerne. Derfor støtter Udvalget 
alle de undersøgelser, Kommissionen har foreslået, men 
beder samtidig om en særlig videnskabelig undersøgelse af de 
træer, som er mest udsat for luftforurening, herunder især 
udstødningsgasser. Det drejer sig f.eks. om træer i byområ­
der eller i meget stærkt forurenede områder. 
7. Som afslutning på miljøministerkonferencen i Miin-
chen i 1984 blev luftforureningen af alle deltagende lande 
udråbt til at være hovedårsagen til ødelæggelserne, selv om 
det endnu ikke er muligt at klarlægge årsagssammenhængen 
eller afgøre, hvilken type skadelig forurening (S02, bly, NOx 
eller andre stoffer) der er tale om. 
8. Trods utilstrækkelige og endnu ikke harmoniserede 
procedurer til registrering af skaderne ser det ud til, at der 
allerede i 1982 var 3% til 8% af det samlede skovareal i 
medlemsstaterne, som var beskadiget. I Østeuropa lå tallet 
på mellem 7% (Polen) og 12% (DDR). 
I 1983 blev registreringsmetoderne forbedret og harmonise­
ret. De resultater, man nåede frem til ved hjælp af disse 
metoder, viser, at en betydelig større del af skoven end hidtil 
antaget er skadet, og at skaderne tiltager, såvel med hensyn 
til træarter som skadernes intensitet (tabel). I 1983 var i alt 
34% af skovarealet beskadiget og i 1984 50%. 
Forbundslandbrugsministeriet: Oversigt over skovbeskadigelser i 1984 
Rødgran 
Fyrretræer 
Ædelgran 
Bøg 
Eg 
Andre arter 
lait ingen tegn på 
beskadigelser 
1983 1984 lettere 
beskadiget 
1983 1984 moderat 
beskadiget 
1983 1984 3. og 4. grad 
meget syg 
og død 
1983 1984 Grader 
i alt 
1983 1984 
i % af træarealerne 
59 
56 
25 
74 
85 
83 
66 49 
41 
13 
50 
57 
69 
50 30 
32 
27 
22 
13 
9 
25 31 
38 
29 
39 
35 
24 
33 10 
10 
41 
4 
2 
8 
9 19 
20 
45 
11 
9 
7 
16 1,1 
1,4 
7,8 
0,4 
0,2 
0,4 
1,0 1,6 
1,3 
12,8 
0,8 
0,4 
1,0 
1,5 41 
44 
75 
26 
15 
17 
34 51 
59 
87 
50 
43 
31 
50 
Oversigt: Skovbeskadigelser i 1983 og 1984 efter træart og beskadigelsesgrad. 
Det anslås, at der i Forbundsrepublikken Tyskland årligt sker skader for 1,4 mia DM. 
25. 4. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr.C 104/9 
9. I betragtning af denne udvikling opfordrer Udvalget 
indtrængende til, at man hurtigst muligt iværksætter alle 
realisable foranstaltninger for at bekæmpe luftforureningen. 
Her er ingen tid at spilde. At vente på forskningsresultater om 
den nøjagtige årsagssammenhæng betyder blot, at effektive 
og nødvendige foranstaltninger ikke iværksættes. Ved at 
trække tiden ud risikerer man, at der anrettes ubodelige 
skader på skovens økosystem. Udvalget anser det for 
nødvendigt, at der så hurtigt som muligt udarbejdes et 
EF-program til en gradvis nedbringelse af de vigtigste 
luftforurenende stoffer, idet de forureningsfaktorer, der 
formodes at være de mest-skadelige, prioriteres højst. 
10. Der er ligeledes fare for, at luftforureningen vil gå ud 
over alt levende i naturen. Man har allerede i nogle år kunnet 
konstatere en forsuring af de skandinaviske søer. I mellem­
tiden er det blevet påvist, at jordbunden har taget skade. Den 
forringelse af drikkevandet, der sker, og de ødelæggelser af 
bygninger, der finder sted, og som i mellemtiden i nogle 
områder har antaget et katastrofalt omfang, bør registreres 
ligesom de risici og skader, menneskets sundhed udsættes 
for. 
Forskningen bør intensiveres på følgende områder: 
a) atmosfærisk kemi; 
b) forbrændingsprocesser og deres omdannelsesproduk­
ter; 
c) omdannelsesprodukternes indvirkning på økosyste­
merne. 
Desuden bør alle forskningsprojekter i EF koordineres. I 
henhold til direktivforslag (KOM(83) 375 endel.) skal der 
samtidig med overvågningen af den sure nedbør i skoven 
foregå en overvågning af skovenes sundhedstilstand og 
udformes forebyggende foranstaltninger. Sådanne aktioner 
er ønskværdige, men man kan i den forbindelse dog kun 
vurdere omfanget af de allerede indtrådte skader. 
11. Ved en afvejning af omkostningerne ved at holde 
luften ren og de mulige skader må man huske på, at enhver 
forsinkelse i iværksættelsen af de fornødne foranstaltninger 
kan medføre en mangedobling af skaderne fremover. 
a) Man bør automatisk anvende og give al mulig støtte til 
enhver metode, der tager sigte på at holde luften ren. 
b) De skovbrugsforanstaltninger, der ofte er blevet fore­
slået, kan i bedste fald forbedre situationen i mindre, 
snævert afgrænsede områder. De kan i sig selv ikke rette 
op på alle skovbeskadigelserne. Kun ved at gribe grun­
digt ind over for luftforureningen kan man forvente en 
forbedring af situationen. 
c) Indførelse af påbud om at holde luften ren vil øge 
industriens produktionsomkostninger. Man bør derfor 
inden for EF sørge for, at der ikke opstår konkurrence­
forvridninger, som kan undgås. Dette udelukker ikke, at 
enkelte lande kan anvende strengere foranstaltninger. d) Atmosfæriske strømme transporterer forurenende stof­
fer over landegrænserne. Derfor må EF forsøge at 
overtale sine naboer til også at topprioritere bekæmpel­
sen af luftforureningen. Om nødvendigt må Kommissio­
nen træffe handelspolitiske foranstaltninger for at få 
disse lande til at optræde konsekvent. 
12. Udvalget understreger endnu en gang, at det ville 
være uansvarligt af medlemsstaterne at forsinke målrettede 
fælles aktioner. Man bør tage allerede vedtagne direktiver op 
til fornyet behandling for at se, hvorvidt de fastsatte 
grænseværdier kan nedsættes, og hvorvidt de foreskrevne 
frister kan fremrykkes. Dette gælder følgende EF-lovgiv-
ning: 
— Rådets afgørelse af 27. juni 1981 om indgåelse af en 
konvention om grænseoverskridende luftforurening over 
store afstande (81 /462/EØF); 
— Rådets direktiv af 30. august 1980 om grænseværdier og 
vejledende værdier for luftkvaliteten med hensyn til 
svovldioxid og svævestøv (80/779/EØF); 
— EF-direktiv 75/716/EØF, som fastsætter maksimalind­
holdet af svovl i let brændselsolie og dieselolie. De 
pågældende grænseværdier er alt for høje og svarer ikke 
til teknikkens nuværende stade. Det er nødvendigt at 
sætte dem ned til 0,15 vægtprocent. 
13. Udvalget har udtalt sig om følgende direktivforslag 
fra Kommissionen: 
a) Forslag til Rådets direktiv om bekæmpelse af luft­
forurening fra industrianlæg 0) 
b) Forslag til Rådets direktiv om begrænsning af luft­
forurenende emissioner fra store fyringsanlæg (2) 
c) Forslag til direktiver om bly- og benzenindholdet i benzin 
og om foranstaltninger mod luftforurening forårsaget af 
udstødningsgas fra motorkøretøjer (3). 
Udvalget henviser til sine udtalelser om disse forslag 
(af 23. november 1983, 21. november 1984 og 22. novem­
ber 1984 (4)) og anmoder Rådet om hurtigst muligt at 
vedtage de nævnte direktiver under hensyntagen til Udval­
gets udtalelser. Udvalget henviser til de positive erfaringer, 
nogle lande har med de hidtil gennemførte luftforurenings-
bekæmpende foranstaltninger. 
14. Udvalget foreslår Kommissionen at undersøge virk­
ningerne af følgende tiltag og til hurtigt af træffe de 
foranstaltninger, der under hensyntagen til alle berørte 
aspekter er mest hensigtsmæssige: 
(») EFT nr. C 139 af 27. 5. 1983, s. 5. 
(2) EFT nr. C 49 af 21. 2. 1984, s. 1. 
(3) EFT nr. C 178 af 6. 7. 1984, s. 5. 
(4) EFT nr. C 23 af 30. 1. 1984, s. 25 og 
EFT nr. C 25 af 28. 1. 1985, s. 33 og 46. 
Nr. C 104/10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 4. 85 
— tilskyndelse (især via beskatningen) til at anvende biler 
med mindre cylindervolumen og lavere vægt, som bruger 
mindre brændstof og derfor producerer mindre udstød­
ningsgas, 
— tilskyndelse (især via beskatningen) til straks at anvende 
blyfrit automobilbrændstof, som allerede findes på mar­
kedet (bilgas og dieselolie) og ikke kræver tilpasning af 
motorerne, 
— reduktion af forbruget af automobilbrændstof ved at 
fremme en mere glidende afvikling af trafikken (synkro­
nisering af lyskurvene, offentlige arbejder), 
— reduktion af brændstofforbruget ved at begrænse biler­
nes hastigheder og undersøgelse af om det er hensigts­
mæssigt at behandle landevejstransport og andre trans­
portformer forskelligt, 
— reduktion af luftforureningen fra luftfartøjer, skibe, 
entreprenørmateriel osv., 
— reduktion af automobilers brændstofforbrug ved virkelig 
at gøre noget for den kollektive trafik, 
— nøje kontrol med forbrændingen af husholdnings­
affald, 
— tilskyndelse til at anvende de mindst forurenende brænd­
stoffer til husopvarmning, 
— strengest mulig begrænsning af atmosfærisk udslip fra 
fabrikker og elektricitetsværker, 
— genoptagelse af energibesparelsespolitikken, særlig an­
gående forbruget af elektricitet med både høj og lav 
spænding, isolering, udnyttelse af spildvarme osv., 
— støtte til projekter inden for alternativ, ikke-forurenende 
energi. 
— nye fodgængerzoner i de stærkt trafikbelastede bycen­
tre. 
15. Selv om alle foranstaltningerne til renholdelse af 
luften blev iværksat straks, kan man ikke regne med, at 
skaderne vil kunne genoprettes i løbet af kort tid. Man må 
snarere forvente, at der vil være mere og mere træ til 
rådighed, end der normalt fældes. I denne overgangsperiode, 
der anslås til at ville vare 10 til 15 år, vil det være nødvendigt 
at iværksætte følgende foranstaltninger: 
a) Afsætning af træ 
— løbende registrering af træproduktionen, 
— foranstaltninger, der vedrører udenrigshandelen med 
træ, navnlig træimporten fra dumping- og »billig­
lande«, 
Bruxelles, den 27. februar 1985. — foranstaltninger til at forhindre et fald i trækvalite­
ten, navnlig konservering eller anden behandling af 
det træ, der er fældet på grund af skovbeskadi­
gelser. 
b) Indkomstproblemer 
I nogle områder har skovbeskadigelserne allerede i årevis 
påført land- og skovbruget betydelige indkomsttab, som 
i ekstreme tilfælde anslås til at ligge på 40 % og derover. I 
områder, hvor skovdøden raser, er tabet totalt. Derved 
trues eksistensgrundlaget for mange mellemstore og små 
skovejere, som hovedsageligt ernærer sig ved skovbrug. 
Udvalget beder Kommissionen om at undersøge skov­
ejernes og lønarbejdernes indkomsttab ved: 
— skovbrande, 
— træsygdomme, 
— sur nedbør, 
— storme. 
På grundlag af denne undersøgelse kunne Kommissionen 
i givet fald fremsætte passende forslag om kompensation 
for ekstraordinære skader. 
16. I de regioner, hvor skovbeskadigelserne ødelægger 
økonomien i skovdriften, bør Fællesskabet have et åbent 
øje for beskæftigelsen i skovbruget og forarbejdnings­
industrien. 
17. Afslutningsvis gør Udvalget opmærksom på føl­
gende: 
a) skovbeskadigelserne kan kun bekæmpes gennem et 
omfattende sæt foranstaltninger, der må iværksættes 
inden for en overskuelig fremtid; 
b) foranstaltningerne til renholdelse af luften bør om muligt 
indledes overalt i EF; desuden må man få tredjelande til 
at iværksætte tilsvarende foranstaltninger; 
c) hvis skovbeskadigelserne ikke bliver bekæmpet effektivt, 
vil menneskets levevilkår uundgåeligt blive ringere; sko­
ven lagrer og filtrerer vandet; den forhindrer erosion og 
yder beskyttelse mod nedsat sigtbarhed og larm; den 
udligner klimatisk set ekstreme tilfælde; skoven fungerer 
som en »grøn lunge«, hvormed den producerer ilt og 
filtrerer luften; skoven præger landskabsbilledet og er 
hjemsted for en række planter og dyr. 
Skal skovbeskadigelserne mindskes og de naturlige res­
sourcer i EF bevares på lang sigt, må medlemsstaterne 
sikre, at der afsættes passende midler til afhjælpningen af 
skaderne. 
Gerd MUHR 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
25. 4. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 104/11 
BILAG 
til Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
A. Forkastede ændringsforslag 
Følgende ændringsforslag, som var indgivet i overensstemmelse med forretningsordenen, blev forkastet af 
Udvalget under debatten: 
Punkt 5 
Første punktum affattes således: 
»Alle disponible oplysninger peger på luftforureningen som en af de væsentligste årsager til skovbeskadigel­
serne. « 
Begrundelse 
Selv om luftforureningen spiller en vis rolle, især i Forbundsrepublikken Tyskland, lader der til at være andre 
væsentlige årsager til skovbeskadigelserne, som f.eks. klimaet. Der må iværksættes nærmere undersøgelser, før der 
bruges for store midler på filtrering af røgen. 
Dette synspunkt støttes af følgende erklæring, fremsat af M. W. Hoidgate fra det engelske miljøministerium på et 
møde i »Royal Society« (London): 
»Det har været vort mål at vurdere den videnskabelige forståelse af de økologiske virkninger af afsatte svovl- og 
nitrogenforbindelser, ikke at foreslå en politik for regeringen eller erhvervslivet. Men en fortsat udvikling af en 
politik på disse felter må nødvendigvis baseres på så kritisk en vurdering af de videnskabelige kendsgerninger som 
muligt. Ellers kunne forkerte konklusioner alt for let føre til aktioner, der betyder ressourcespild, og som ikke er til 
gavn for miljøet.« 
Afstemningsresultat 
28 stemmer for, 31 stemmer imod, 23 stemmer hverken for eller imod. 
Punkt 9, linje 3 
»realisable« slettes og erstattes med »økonomisk realisable«. 
Begrundelse 
Der er større sandsynlighed for, at miljøministerrådet tager hensyn til udtalelsen, hvis der i forslagene er taget højde 
for medlemsstaternes overordnede økonomiske ligevægt og velstand. 
Afstemningsresultat 
0 stemmer for, et flertal imod, 1 stemme hverken for eller imod. 
B. Følgende tekstdele udgik som følge af vedtagne ændringsforslag 
Punkt 2 
2. I sin udtalelse af 4. juli 1984 (dok. ØSU 654/84) beskæftigede Udvalget sig udførligt med de skader, 
skovbrande anretter, og udtrykte tilfredshed med Kommissionens forslag. EF bør støtte nationale bestræbelser på 
at bekæmpe og imødegå brande. Ingen anfægter metoderne til bekæmpelse af skovbrande. 
Punkt 14 til 16 
14. Afdelingen går ind for yderligere fællesskabsforanstaltninger på trafikområdet: 
a) med en ny bestemmelse om i alle EF-lande at indføre en generel hastighedsbegrænsning på 100 km/t på 
motorveje og 80 km/t på landevje; samtidig vil risikoen for ulykker blive mindre, og der vil kunne spares 
energi; 
ifølge officielle skøn, som end ikke automobilindustrien anfægter, kan man derved bringe alene NOx-emis-
sionerne betydeligt ned; der vil kunne blive tale om en nedbringelse på 15 til 18 % af NOx-emissionerne fra 
motorkøretøjer; 
Nr. C 104/12 De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 4. 85 
b) en skærpelse af bestemmelserne om udstødningsgas; 
c) en fortrinsstilling for motorkøretøjer, der anvender miljøvenlig energi; 
d) en fortrinsstilling for den kollektive trafik og miljøvenlige trafiksystemer. 
Sådanne foranstaltninger vil allerede i dag medføre en væsentlig, direkte og øjeblikkelig mindskelse af 
udstødningsgassen. 
15. En nedbringelse af den luftforurening, fly forårsager. 
Det bør undersøges, hvilke konsekvenser udstødningsgassen fra fly har for plantelivet. Der bør udstedes relevante 
lovbestemmelser om nedsættelse af emissionen af forurenende stoffer. 
16. Ud over disse direkte metoder til at holde luften ren må man benytte sig af alle andre muligheder for 
indirekte at mindske luftforureningen gennem energibesparende foranstaltninger. Hertil hører f.eks.: 
a) alle besparende foranstaltninger ved energianvendelse; 
b) fremme af energiformer som f.eks. bioalkohol, flydende gas og fjernvarme, der er mindre luftforure­
nende; 
c) incitamenter til at spare på energien, såsom isolering, bedre forbrændingsmetoder, kombineret el/varme­
produktion; 
d) en langfristet nyorientering af boligbebyggelses- og bybebyggelsespolitikken, hvor der bør lægges større vægt 
på at få nedsat transportbehovene så meget som muligt. 
Punkt 17, litra a), tredje led 
Eventuelt tarifnedsættelser ved trætransport ad jernbane og landevej. 
Punkt 17, litra b), sidste punktum af første og andet afsnit 
Da det ikke er videnskabeligt og juridisk muligt at konstatere, hvem der forårsager luftforureningen og dermed 
skovbeskadigelserne, må der ved lov indføres en kompensationsordning. 
Der bør indrømmes skattelettelser for træ, der anvendes på grund af skovbeskadigelserne. 
Anden del af andet afsnit 
. . . må der afsættes en betydelig del af bruttonationalproduktet til at iværksætte de fornødne foranstaltnin­
ger. 
Initiativudtalelse om situationen inden for EF's fiskerisektor og perspektiverne på mellemlang sigt 
(85/C 104/07) 
Det økonomiske og sociale Udvalg besluttede den 23. oktober 1984, i henhold til forretningsordenens 
artikel 20, stk. 4, at fremsætte en initiativudtalelse om det. 
Udtalelsen skulle tage udgangspunkt i den informationsberetning, som Landbrugsafdelingen havde 
udarbejdet om det samme spørgsmål (Ordfører: Pietro Morselli). 
Det forberedende arbejde henvistes til Udvalgets Landbrugsafdeling, som udpegede Morselli til 
ordfører. Afdelingen vedtog sin udtalelse den 7. februar 1985. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 224. plenarforsamling, mødet den 27. februar 1985, 
med stort flertal (to stemte imod og en stemte hverken for eller imod) følgende udtalelse: