Regionsudvalgets udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet: En fællesskabsstrategi til fremme af kombineret kraftvarmeproduktion og til fjernelse af hindringerne for udvikling af den« (98/C 180/06)

REGIONSUDVALGET har -

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet: En fællesskabsstrategi til fremme af kombineret kraftvarmeproduktion og til fjernelse af hindringerne for udvikling af den (),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 17. oktober 1997 om i henhold til artikel 198 C, stk. 1, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til præsidiets beslutning af 11. juni 1997 om i forventning om en forestående høring at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 5 »Fysisk Planlægning, Miljø og Energi«,

under henvisning til Underudvalg 5's forslag til udtalelse (CdR 382/97 rev.), som blev vedtaget den 12. december 1997 med Jean-Pierre Grafé som ordfører -

på den 22. plenarforsamling den 12.-13. marts 1998 (mødet den 13. marts) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Europa-Kommissionen vedtog den 15. oktober 1997 en meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om en fællesskabsstrategi til fremme af kombineret kraftvarmeproduktion og til fjernelse af hindringerne for udvikling af den.

1.2. Formålet med meddelelsen er som et led i EU's energipolitik at foreslå en strategi, som vil lette udviklingen af kombineret kraftvarmeproduktion i Europa og dennes indførelse på det europæiske energimarked som et miljøvenligt og energibesparende system til produktion af varme og kraft.

1.3. Meddelelsens sigte er:

a) at præcisere de generelle principper for kombineret kraftvarmeproduktion og at foretage en analyse af økonomien i kombineret kraftvarmeproduktion,

b) at identificere Fællesskabets eksisterende foranstaltninger til fremme af kombineret kraftvarmeproduktion samt hindringerne for udvikling heraf,

c) at definere en europæisk strategi vedrørende kombineret kraftvarmeproduktion.

1.4. Med meddelelsen opfylder Kommissionen den forpligtelse, den indgik i hvidbogen »En energipolitik for Den Europæiske Union«, nemlig at foreslå en strategi, der rummer en sammenhængende fremgangsmåde til fremme af kombineret kraftvarmeproduktion i Den Europæiske Union.

1.5. Kombineret kraftvarmeproduktion - dvs. produktion af elektricitet med samtidig brug af den frigjorte varme - kan omdanne indtil 85-90 % af det benyttede brændsels energiindhold.

Kombineret kraftvarmeproduktion fremmer rationel udnyttelse af energiressourcerne og reducerer derved i høj grad drivhusgasemissionerne.

1.6. Kraftproduktionsindustrien, fremstillingsindustrien (kemiske produkter, papirindustri, jern og stål, keramik, motorer, levnedsmidler, tekstil, tømmer og teglsten osv.) og serviceindustrien (hospitaler, sportscentre, hoteller) er områder, hvor anlæg til kombineret kraftvarmeproduktion er et godt bud for investorerne.

1.7. Kommissionen mener, at strategien skal baseres på en hensigtsmæssig kombination af gensidigt supplerende foranstaltninger på både EU- og medlemsstatsplan. Den skal desuden være i overensstemmelse med og tage højde for de af Fællesskabets forskellige politikker, der muligvis bliver berørt.

1.8. I meddelelsen gives der oplysninger om den nuværende samlede elproduktion baseret på kombineret kraftvarmeproduktion i Den Europæiske Union.

Procentdel af samlet el-produktion ved kombineret kraftvarmeproduktion i EU

1.9. Kommissionen agter, efter at have modtaget de indkaldte udtalelser - herunder også Regionsudvalgets - og afhængigt af resultaterne af Kyoto-konferencen (december 1997) at foreslå og gennemføre et handlingsprogram for kombineret kraftvarmeproduktion i Den Europæiske Union.

1.10. Den globale fællesskabsstrategi, som Kommissionen foreslår, har til formål på EU-plan at udnytte den kombinerede kraftvarmeproduktions fordele med hensyn til følgende:

- energibesparelser,

- miljøforbedringer i kraft af nedbringelse af drivhusgasemissionerne,

- et godt forhold mellem omkostninger og effektivitet,

- bæredygtig udvikling,

- europæisk forsyningssikkerhed.

De vigtigste af de aktioner og politikker, som Kommissionen foreslår, giver anledning til følgende kommentarer:

2. Generelle bemærkninger

2.1. Klimaændringerne på verdensplan og ønsket om at nedbringe emissionerne af forurenende stoffer og drivhusgasser gør det nødvendigt, at samtlige lande, herunder især de mest industrialiserede lande, i deres politik viser en stærk vilje til rational energiudnyttelse og energibesparelser. Kombineret kraftvarmeproduktion er et meget vigtigt middel til at nå de ønskede resultater, forudsat anlæggene har den rigtige størrelse, og de bruges korrekt. Fremme af kombineret kraftvarmeproduktion giver kun mening, hvis der i praksis opnås energibesparelser, og det lykkes at nedbringe emissionerne sammenlignet med særskilt produktion af kraft og varme.

Der gøres opmærksom på, at det i nogle medlemsstater er de lokale og regionale myndigheder, der er ansvarlige for den kombinerede kraftvarmeproduktion; der er dem, der anlægger og vedligeholder disse net.

2.2. I visse kredse i erhvervslivet skønnes det, at den kombinerede kraftvarmeproduktions andel af den samlede elproduktion i EU måske kan nå op på 30 % i 2010; Kommissionen finder det dog realistisk at operere med en fordobling af den kombinerede kraftvarmeproduktion fra 9 til 18 % i tidsrummet 1994 til 2010. Der er her tale om en fællesskabsmålsætning; hver medlemsstat må gøre en indsats, hvis omfang kommer til at afhænge af den allerede gennemførte udvikling af kombineret kraftvarmeproduktion (der henvises her til den grafiske fremstilling i punkt 4 i Kommissionens meddelelse).

2.3. Som eksempel kan nævnes, at kraftvarmeproduktionen i Belgien i dag aftegner sig på følgende måde:

Pr. 1. januar 1996: 880 MW;

I 1996: + 73 MW;

I 1997/1998: + 155 MW (aktuelt skøn).

Anslået energipotentiale [energibesparelser på 5 % i forhold til gas/damp-turbiner (ydeevne på 53 %)]:

Industri: 2 200 til 2 800 MW;

Drivhuse: 370 til 580 MW;

Den tertiære sektor: 490 til 780 MW;

Boliger: 110 til 150 MW, 3 170 til 4 310 MW.

2.4. En af EU's opgaver bør være at udforme principper for sammenligning af de to produktionsmetoder (kombineret og særskilt), så hver enkelt potentiel operatør hurtigt kan finde frem til, om hans anlæg i praksis vil kunne opfylde målsætningerne (energibesparelser, nedbringelse af CO2-emissioner, rentabilitet osv.).

2.5. Medlemsstaterne skal i samråd med deres regioner udvikle deres egne strategier og nogle klare målsætninger på nationalt plan, til trods for deres indbyrdes stærkt forskellige forhold. Kommissionens rolle går ud på at sikre samordning med henblik på at nå det fastsatte fællesskabsmål.

2.6. Det er afgørende at få nedbragt forskellen mellem det teknisk gennemførlige potentiale for kombineret kraftvarmeproduktion og det økonomisk rentable potentiale. Der er flere muligheder, hovedsageligt forskning og udvikling, brug af passende finansielle midler og gennemførelse af egnede partnerskabsformer.

2.7. Regionsudvalget udtrykker tilfredshed med Kommissionens erklærede vilje til at mobilisere de eksisterende fællesskabsprogrammer, såsom JOULE-THERMIE, SAVE II, ALTENER, PHARE, TACIS, SYNERGY og MEDA, med det sigte i højere grad at udnytte kombineret kraftvarmeproduktion i EF's bestræbelser på at nedbringe udslippene af drivhusgasser (jf. meddelelsens punkt 33-38).

2.8. Produktionssystemernes ydeevne forbedres gradvis, især for elektricitets vedkommende. Kraftvarmeproduktionssystemerne bør bevæge sig i samme retning, og man bør derfor tilskynde til forskning og udvikling med sigte herpå. Jo lavere temperaturkravene er, jo bedre bliver kraftvarmeproduktionsanlæggenes driftsresultater.

Det er ønskeligt, at man i EF's forsknings- og udviklingsprogrammer inden for kombineret kraftvarmeproduktion lægger hovedvægten på følgende:

- forbedring af maskinernes ydeevne,

- forøgelse af brugstiden (bl.a. ved hjælp af varmeoplagring eller absorptionskølere),

- udvikling af varmebrug ved lavere temperaturniveau,

- mere udstrakt brug af kombineret kraftvarmeproduktion i industrielle processer,

- udvikling af højeffektive varmeoplagringsanlæg, som er egnede til brug i kombinerede kraftvarmeproduktionsanlæg,

- udvikling af højeffektive anlæg til levering af køling, som er egnet til brug i kombinerede kraftvarmeproduktionsanlæg.

2.9. Der hersker fortsat stor usikkerhed om den virkning, som el- og gasmarkedernes liberalisering vil få på den kombinerede kraftvarmeproduktions udvikling. Det er afgørende, at Kommissionen sørger for nøje opfølgning af medlemsstaternes gennemførelse af direktiv 96/92/EF om fælles regler for det indre elektricitetsmarked og det eventuelle direktiv om gasmarkedet. Kommissionen bør bestræbe sig på at påvirke medlemsstaternes politik ved bl.a. at minde medlemsstaterne om, at direktivet giver dem frihed til at fastlægge kriterier for brug af produktionsanlæg. Artikel 8, stk. 3, i direktiv 96/92/EF, omhandler udtrykkeligt muligheden for at prioritere kraftvarmeværker.

2.10. Internalisering af de eksterne miljøomkostninger kan måske udgøre et effektivt incitament til at fremme udviklingen af kombineret kraftvarmeproduktion. Kommissionen finansierer inden for JOULE II-programmet et omfattende projekt, hvis formål er at udvikle en metode til evaluering af de eksterne omkostninger i forbindelse med brændselskredsløbet. De metoder, som dette projekt »Ekstern E - External costs of Energy«, resulterer i, skal tages i brug i flere erhvervssektorer, herunder elfremstilling. Der bør lægges ganske særlig vægt på kombineret kraftvarmeproduktion.

2.11. Regionsudvalget finder det afgørende vigtigt, at der på EU-plan iværksættes en selektiv (på grundlag af drivhusgasemissionerne) og harmoniseret beskatning, da dette vil kunne blive et effektivt middel til at udnytte de energi- og miljømæssige fordele ved kombineret kraftvarmeproduktion.

2.12. Som supplement til internaliseringen af de eksterne omkostninger og tilpasningen af beskatningen bør man fremme:

- en mekanisme, der er mere velegnet til at tage hensyn til de omkostninger der er forbundet med salg til netværker og indkøb i nødsituationer,

- regler for finansiering af investeringerne, som gør det muligt at udvikle kombineret kraftvarmeproduktion (erhvervslivet opererer med alt for korte pay-back-perioder for investeringer i kombineret kraftvarmeproduktion) og bl.a. ordningen med tredjemandsinvestorer samt ydelse af lån fra Den Europæiske Investeringsbank,

- de lokale myndigheders og regionernes bestræbelser på at yde finansiel støtte til investeringer i kombineret kraftvarmeproduktion.

2.13. Som Kommissionen påpeger i meddelelsens punkt 20, haster det med at få fastlagt partnerskabsforbindelser mellem kraftvarmeproducenterne og de offentlige elværker; disse forbindelser skal være klare og til reel fordel for begge parter.

2.14. Tilskyndelse til frivillige aftaler med industrisektorer eller tjenesteydelsessektorer kan være et interessant middel til at fremme udviklingen af kombineret kraftvarmeproduktion. Holland har allerede i vid udstrækning benyttet denne fremgangsmåde; i Belgien er der projekter under udformning, hvor regionerne bliver hovedophavsmændene til frivillige aftaler med erhvervslivet.

2.15. De lokale og regionale myndigheder råder ikke over medlemsstaternes fiskale midler, men kan fremme brugen af kombineret kraftvarmeproduktion i de infrastrukturer, som de er ansvarlige for (svømmehaller, hospitaler, store kontorejendomme osv.).

3. Særlige bemærkninger

3.1. De fælles metoder (punkt 31) bør tage sigte på følgende:

- fastlæggelse af nationale udviklingsmål for kombineret kraftvarmeproduktion i samråd med regioner og lokale myndigheder,

- udformning af konkrete projekter som led i frivillige aftaler med erhvervslivet (energibesparelser og nedbringelse af drivhusgasudslippene) (punkt 40),

- forelæggelse af sammenhængende, harmoniserede, statistiske oplysninger (EUROSTAT) (punkt 47).

3.2. Kommissionen bør sørge for, at mulighederne for kombineret kraftvarmeproduktion udnyttes som led i en overordnet EF-indsats, også selv om særlige forhold i en medlemsstat ikke egner sig hertil (punkt 30).

3.3. Punkt 26: den beskæftigelsesmæssige side bør præciseres nærmere. Man bør analysere, hvorledes udviklingen af kombineret kraftvarmeproduktion vil kunne øge nettobeskæftigelsen.

3.4. I den oversigt over forsknings- og udviklingsaktioner, som skal gennemføres, nævnes i punkt 35 »kombineret kraftvarmeproduktion til anvendelse i højtemperaturindustrier«, men også »lavtemperaturfjernvarmeanlæg«. Sidstnævnte forslag går i den rigtige retning, hvorimod det første forekommer at se stort på de termodynamiske principper. Kommissionen bør præcisere dette punkt.

3.5. Det sidste forslag i den oversigt, som anføres i punkt 35, vedrører »løsning af miljøproblemet, som skyldes glatvandsteknologien«. Der er tale om en fejlagtig oversættelse i den franske version. For at forebygge enhver tvivl foreslår Regionsudvalget følgende oversættelse i den franske udgave: »løsninger på miljøproblemet (i tilfælde af udslip) forårsaget af tilsætningsstoffer, som har til formål at nedbringe spændingstab i fjernvarmerør«.

3.6. Kommissionen mener, at man bør øge brugen af biomasse inden for kombineret kraftvarmeproduktion. Regionsudvalget erkender det begrundede i dette forslag, men mener, at man først bør beherske elproduktionsteknologier baseret på luftformig biomasse (pålidelighed, sparehensyn, kontrol med hele kæden); udnyttelse af spildvarme volder ikke flere problemer med eller uden biomasse.

3.7. Regionsudvalget gør endvidere opmærksom på de muligheder, der ligger i udnyttelsen af det store energipotentiale i affald, der hensigtsmæssigt kan nyttiggøres i overensstemmelse med en vedtagen affaldsplan, og de store muligheder i en effektiv og afbalanceret anvendelse af affaldsenergianlæg i en moderne energipolitik. Regionsudvalget bemærker, at denne energiform er CO2-neutral og derfor ikke forøger drivhuseffekten.

4. Konklusioner

4.1. Regionsudvalget takker Kommissionen for meddelelsen om en fællesskabsstrategi for udvikling af kombineret kraftvarmeproduktion, hvor der gives et godt billede af forholdene.

4.2. Regionsudvalget er enig med Kommissionen i den betydning, som kombineret kraftvarmeproduktion har for bekæmpelse af drivhusgasudslip, forudsat anlæggene har den rigtige størrelse og bruges efter hensigten.

Regionsudvalget finder det vigtigt, at Kommissionen forsyner de potentielle operatører med en klar metode til sammenligning af kombineret og særskilt produktion.

4.3. Regionsudvalget godkender Fællesskabets mål om inden år 2010 at fordoble den kombinerede kraftvarmeproduktions andel af elproduktionen og opfordrer Kommissionen til at finde passende midler til at mobilisere potentialet for kombineret kraftvarmeproduktion til gavn for EF's bestræbelser på at nedbringe udslippene af drivhusgasser. Dette mål bør planlæggerne i hver enkelt medlemsstat have in mente.

4.4. Regionsudvalget går ind for en øget indsats i retning af harmoniseret beskatning, som gør det muligt at internalisere miljøomkostningerne, med det sigte at fremme den mest effektive energiudnyttelse.

4.5. Regionsudvalget anmoder Kommissionen om, at institutionelle hindringer for udviklingen af kombineret kraftvarmeproduktion elimineres under overholdelse af subsidiaritetsprincippet. Regionsudvalget støtter Kommissionens bestræbelser på at mobilisere energiprogrammerne med henblik på at fremme både forsknings-, udviklings- og demonstrationsprojekter og konkrete, effektive anvendelser af kombineret kraftvarmeproduktion.

Bruxelles, den 13. marts 1998.

Manfred DAMMEYER

Formand for Regionsudvalget

() KOM(97) 514 endelig udg.