DA Den Europæiske Unions Tidende C 185/87

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Man arbejder bedre, når man samarbejder: En ny ramme for den åbne koordinationsmetode for politikkerne vedrørende social sikring og social integration i EU

KOM(2005) 706 endelig

(2006/C 185/15)

Kommissionen besluttede den 22. december 2005 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til EØSU's Sektion for Beskæftigelse, Sociale og Arbejdsmarkedsmæssige Spørgsmål og Borgerrettigheder, som udpegede Jan Olsson til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 20. marts 2006.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 426. plenarforsamling den 20.-21. april 2006, mødet den 20. april 2006, følgende udtalelse med 31 stemmer for, ingen imod og 1 hverken for eller imod:

1. Resumé af EØSU's udtalelse

1.1 EØSU er enig i meddelelsens sigte. Det vil styrke Lissabon-strategiens sociale dimension, hvis medlemsstaterne med den nye ramme giver målet om at modernisere og forbedre den sociale beskyttelse større politisk vægt. Den sociale dimension er af afgørende betydning i lyset af udfordringerne fra globaliseringen og den aldrende befolkning. Lissabon-strategiens forskellige målsætninger, nemlig bæredygtig økonomisk vækst, flere og bedre jobs og større social samhørighed, skal støttes og fastholdes i lige høj grad.

1.2 Der er behov for, at Kommissionen igangsætter en dialog med medlemsstaterne for at øge opmærksomheden omkring en passende socialpolitik.

1.3 Selvom EØSU bifalder initiativet, gør udvalget opmærksom på, at der skal tages hensyn til hvert enkelt områdes specifikke karakteristika, de forskellige udviklingsfaser, de befinder sig i, samt til forskellene mellem medlemsstaterne.

1.4 Et af de tre overordnede mål er at »styrke god forvaltningsskik, åbenhed og inddragelse af interesserede parter i udformningen, gennemførelsen og overvågningen af politikker«. Arbejdsmarkedets parter og andre centrale aktører fra det organiserede civilsamfund må inddrages langt mere i alle vigtige aspekter af processen.

1.5 Den nye ramme og dens målsætninger giver medlemsstaterne en udmærket mulighed for at fremhæve deres nationale reformprogrammers sociale dimension ved under nøje overholdelse af nærhedsprincippet at fastlægge og implementere specifikke nationale prioriteter.

1.6 EØSU bør, som en del af sit igangværende arbejde, følge op på den nye ramme for den åbne koordination og i rapporteringen om fremskridtene inden forårstopmødet i 2007.

2. Resumé af Kommissionens meddelelse

2.1 Kommissionen foreslår en strømlinet åben koordinationsmetode vedrørende social sikring og social integration på linie med sine første planer fra 2003. Der fastsættes fælles overordnede mål, der suppleres med specifikke mål for hvert af de tre indsatsområder: 1) udryddelse af fattigdom og social udstødelse, 2) tilstrækkelige og bæredygtige pensioner samt 3) tilgængelig og bæredygtig sundhedspleje og langtidspleje af høj kvalitet.

2.2 Forslagets målsætning er at fastlægge en ny ramme, der skal gøre den åbne koordinationsmetode til en stærkere og mere synlig proces, som spiller bedre sammen med Lissabon-strategien. Procedurerne og arbejdsmetoderne (inddragelse af aktører, styreformer, tidsplan, rapporter, evaluering, udveksling af god praksis, gensidig læring, information) skal forbedres. Den nye ramme dækker en tre-årig periode (2005-2008).

2.3 Med udgangspunkt i de fælles målsætninger skal medlemsstaterne indsende nationale strategier for social sikring og social integration senest september 2006, således at de kan indgå i de nationale reformprogrammer, der skal fremlægges den 15. oktober 2006.

3. Generelle bemærkninger

3.1 Hvis EØSU skulle have udfyldt sin rådgivende rolle, skulle forslaget have været offentliggjort inden 22. december 2005. Forsinkelsen har forhindret udvalget i at yde et passende bidrag til de relevante ministermøder og til forårstopmødet i marts 2006.

3.1.1 EØSU har tidligere fremsat kritiske bemærkninger til de korte høringsperioder om andre vigtige emner som f. eks. Kommissionens forslag om integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse (1). Udvalget understreger, at når der lanceres vigtige forslag som del af den reviderede Lissabon-strategi, skal kvaliteten i høringsproceduren opretholdes.

3.2 Eftersom forslaget er baseret på en treårs-cyklus, kan denne udtalelse imidlertid under alle omstændigheder bidrage til såvel medlemsstaternes som Kommissionens implementering af og opfølgning på den nye ramme.

3.3 EØSU har for nylig givet udtryk for sin holdning til styringen af Lissabon-strategien og i den forbindelse også kommenteret implementeringen af den åbne koordinationsmetode (2). I 2003 vedtog udvalget en udtalelse om det første Kommissionsforslag om strømlining (3). Udvalget har også givet udtryk for sine overvejelser med hensyn til brugen af den åbne koordinationsmetode på pensions- og sundhedsområderne (4). EØSU er i øjeblikket tillige i færd med at udarbejde udtalelser om andre relaterede emner (5).

3.4 Beklageligvis indeholdt kun nogle få af de nationale reformprogrammer, der blev fremlagt i oktober 2005, afsnit om social beskyttelse og social integration. De pågældende aktører skal nu udforme og implementere nationale strategier og reformprogrammer for at sikre, at der tages hensyn til den sociale dimension. Denne udtalelse skal betragtes som et bidrag til denne proces.

3.5 EØSU er enig i meddelelsens sigte. Det vil styrke Lissabon-strategiens sociale dimension, hvis medlemsstaterne med den nye ramme giver målet om at modernisere og forbedre den sociale beskyttelse større politisk vægt. Den sociale dimension er af afgørende betydning i lyset af udfordringerne fra globaliseringen og den aldrende befolkning. Lissabon-strategiens forskellige målsætninger, nemlig bæredygtig økonomisk vækst, flere og bedre jobs og større social samhørighed, skal støttes og fastholdes i lige høj grad.

3.6 På denne baggrund og på baggrund af den alarmerende sociale situation i EU opfordrer EØSU kraftigt Kommissionen og medlemsstaterne til at sende et klart og positivt budskab til borgerne om en øget indsats for at bringe den sociale dimension i fokus som Lissabon-strategiens tredje søjle.

3.7 EØSU anerkender, at politikker vedrørende social beskyttelse i overvejende grad sorterer under medlemsstaterne. Der er imidlertid behov for, at Kommissionen igangsætter en dialog med medlemsstaterne for at øge opmærksomheden omkring en passende socialpolitik. EØSU opfordrer kraftigt medlemsstaterne til at påtage sig det politiske ansvar for at tage de kommende udfordringer op. Udvalget understreger, at opnåelsen af målsætningen i den nye ramme vil afhænge af hver enkelt medlemsstats vilje og evne til at leve op til sine forpligtelser til at fremme det sociale fremskridt i en overordnet sammenhæng, hvor de sociale sikringssystemer moderniseres og gøres finansielt bæredygtige.

3.8 Det nødvendige og positive samspil mellem økonomisk politik, beskæftigelsesstrategier og social beskyttelse skal udnyttes fuldt ud. En ambitiøs socialpolitik baseret på solidaritet bør betragtes som en produktionsfremmende faktor, der gavner vækst og beskæftigelse (6). Samtidig er socialpolitikkens bæredygtighed afhængig af økonomisk vækst støttet af en bedre koordination af den økonomiske politik på europæisk niveau.

3.9 Selvom EØSU bifalder initiativet, gør udvalget opmærksom på, at der i koblingen mellem de tre indsatsområder, der er vidt forskelligt fremskredne, fortsat skal tages hensyn til hvert enkelt områdes specifikke karakteristika, de forskellige udviklingsfaser, de befinder sig i, samt til forskellene mellem medlemsstaterne. De kvalitative forskelle i de europæiske instrumenter til koordinering af de nationale politikker skal tages med i betragtning. Mens det på området social integration giver god mening at have specifikke retningslinjer og målsætninger — på linje med de europæiske retningslinjer for beskæftigelse — er koordinationen på europæisk niveau på pensions- og sundhedsområdet i vid udstrækning begrænset til aftaler om generelle kvalitative mål.

3.10 Når de tre indsatsområder udvikles og implementeres, bør medlemsstaterne imidlertid udnytte synergierne mellem dem fuldt ud, eftersom de i mange tilfælde overlapper hinanden. En foranstaltning på det ene område kan have direkte indvirkning på de andre. Det er også vigtigt, at medlemsstaterne skaber bedre overensstemmelse mellem den politiske vilje og den faktiske gennemførelse.

4. Særlige bemærkninger

Inddragelse af de berørte parter

4.1 Et af de tre overordnede mål er at »styrke god forvaltningsskik, åbenhed og inddragelse af interesserede parter i udformningen, gennemførelsen og overvågningen af politikker«. Inddragelsen af arbejdsmarkedets parter og andre af det organiserede civilsamfunds nøgleaktører er stadig alt for ringe. Brugen af den åbne koordinationsmetode har ikke leveret de forventede resultater, fordi medlemsstaterne ikke har udvist noget virkeligt engagement i de målsætninger og tiltag, der er opnået enighed om. Adskillige nationale handlingsplaner afslører ligeledes mangler, navnlig med hensyn til at fastlægge klare nationale målsætninger og strategier og at sørge for aktiv deltagelse ved alle relevante aktører. I stedet er de nationale handlingsplaner for beskæftigelse, social integration o.a. delvis blevet omdannet til bureaukratiske aktivitetsrapporter.

4.2 EØSU er overbevist om, at en højere grad af deltagelse fra civilsamfundets side i alle led i processen vil øge kvaliteten af de nationale handlingsplaner. Dette vil sikre, at der tages højde for borgernes bekymringer og ønsker i planerne.

4.3 Kommissionen udtaler med rette, at den åbne koordinationsmetode kan øge deltagelsen i udformningen af socialpolitikken. Det er nødvendigt at opnå fælles fodslag om reformerne med arbejdsmarkedets parter og andre relevante aktører fra civilsamfundet for på én og samme tid at sikre moderniseringen af de sociale sikringssystemer og deres finansielle bæredygtighed. EØSU går ind for en vidtgående inddragelse i alle faser; fra politikudformning over implementering til evaluering. Bred deltagelse i beslutningsprocessen fritager imidlertid ikke de folkevalgte lovgivere fra deres ansvar for at befordre det sociale fremskridt og et højt socialt beskyttelsesniveau.

4.4 EØSU anerkender, at den åbne koordinationsmetode har udviklet sig forskelligt inden for de tre indsatsområder, som den nye ramme vedrører. Den åbne koordinationsmetode har, om end stadig i utilstrækkelig grad, haft bredere deltagelse, for så vidt angår social integration, end for så vidt angår pensionsområdet. Inddragelsen af arbejdsmarkedets parter og andre centrale aktører i sidstnævnte strategi har været yderst begrænset. Uagtet, at der er et presserende behov for at forbedre den åbne koordinationsmetode på den sociale integrations område, understreger EØSU kraftigt Kommissionens synspunkt med hensyn til behovet for en bredere inddragelse af aktørerne på de to andre indsatsområder.

4.5 I modsætning til den begrænsede deltagelse i den åbne koordinationsmetode på pensionsområdet har EØSU noteret sig en langt højere grad af inddragelse af de interesserede parter i tiltagene til fællesskabslovgivning om de supplerende arbejdsmarkedspensionsordninger. Denne kontrast illustrerer behovet for at gøre den åbne koordinationsmetode mere attraktiv og interessant for alle berørte parter.

4.6 EØSU foreslår, at Udvalget for Social Beskyttelse arrangerer mere regelmæssige møder for en bredere deltagerkreds med repræsentanter for arbejdsmarkedets parter og andre af civilsamfundets relevante organisationer fra EU- og medlemsstatsniveau. EØSU mener også, at regeringsrepræsentanterne i Udvalget for Social Beskyttelse har et stort ansvar både for at arrangere og for at deltage i høringer af arbejdsmarkedets parter og andre af civilsamfundets relevante aktører i deres hjemlande.

4.7 EØSU bør, som en del af sit igangværende arbejde med at implementere Lissabon-strategien (7), inddrage arbejdsmarkedets parter og civilsamfundets organisationer såvel som de økonomiske og sociale råd, hvor sådanne findes, i opfølgningen på den nye ramme for den åbne koordination og i rapporteringen om fremskridtene inden forårstopmødet i 2007. Udvalget bør navnlig fokusere på god forvaltningsskik og på områder, hvor en ægte inddragelse af aktører har vist sig vellykket med hensyn til at udpege og implementere nationale prioriteter.

4.8 Åbenhed

Hvis deltagelsen skal give mening, skal de interesserede parter tidligt have adgang til nøglepapirer om politiske spørgsmål. Der er også behov for åbenhed, når Kommissionen og medlemsstaterne analyserer og evaluerer den nye ramme, f. eks. ved gennemførelsen af peer reviews og fastlæggelsen af indikatorer.

4.9 Gensidig læring og god praksis

Det er af allerstørste vigtighed at lære af hinanden inden for alle de tre indsatsområder. Der skal udvikles effektive metoder til overførsel af bedste praksis og til at udnytte ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger. Udveksling af erfaringer og gensidig læring skal omfatte beslutningstagere på alle niveauer. Eftersom arbejdsmarkedets parter og andre af civilsamfundets relevante aktører råder over en enestående viden om og bred erfaring med socialpolitik, skal de inddrages i påvisningen og evalueringen af mulighederne for at overføre bedste praksis. Horisontale spørgsmål af afgørende betydning for den nye rammes succes omfatter modeller for beslutningstagning med bred deltagelse og inddragelse af interesserede parter. Et andet spørgsmål af stor betydning er at finde måder og metoder til at skabe et rummeligt samfund for alle. Endelig er der et behov for at forene den sociale beskyttelse med konkurrenceevnen uden at marginalisere de grupper, der står uden for arbejdsmarkedet. I denne forbindelse henviser EØSU til den aktuelle debat om beskæftigelse som en del af et samlet livsforløb og til balancen mellem fleksibilitet og jobsikkerhed (8).

4.10 Peer reviews

Peer reviews og udveksling af god praksis er nyttige værktøjer, fordi de er konkrete og inspirerer deltagerne. Kommissionen skal sikre, at arbejdmarkedets parter og andre af civilsamfundets relevante aktører inddrages i peer reviews.

4.11 EU's PROGRESS-program

Arbejdsmarkedets parter og andre af civilsamfundets relevante aktører skal være berettigede til at gennemføre projekter inden for alle tre indsatsområder i det nye PROGRESS-program. I sin udtalelse herom gav EØSU udtryk for bekymring over programmets beskedne finansielle ressourcer (9). Bekymringen har fået yderligere næring efter Det Europæiske Råds beslutning vedrørende de finansielle overslag for perioden 2007-13. EØSU minder med eftertryk om sin tidligere opfordring til, at der afsættes tilstrækkelige ressourcer til alle programmets indsatsområder, herunder til projekter om social beskyttelse og social integration.

4.12 Indikatorer

En analytisk tilgang baseret på pålidelige og sammenlignelige indikatorer af høj kvalitet er nødvendig med henblik på at tegne et tilstrækkeligt detaljeret og retvisende billede af fremskridtene set i forhold til målene. Der er behov for midler til forskning i fastlæggelse af de relevante indikatorer. Pålideligheden i indsamlingen og behandlingen af data skal garanteres. Selvom der i øjeblikket udarbejdes indikatorer både på europæisk og på nationalt niveau, gentager EØSU sin opfordring til, at alle interesserede parter inviteres til at deltage i fastlæggelsen og evalueringen af indikatorerne (10). Både Udvalget for Social Beskyttelse og medlemsstaterne burde tage initiativ hertil.

Der skal udvikles kvalitative indikatorer. Det er vigtigt, at relevante kriterier, baseret på menneskelige behov, afspejles i valget af indikatorer med henblik på f. eks. at måle alle gruppers adgang til social sikring, kvaliteten i forhold til forventningerne samt brugerinddragelse og brugervenlighed.

Der er behov for at sammenkæde indikatorerne i den åbne koordinationsmetode med Lissabon-strategiens indikatorer for at give et samlet billede af fremskridtene.

4.13 Større synlighed

EØSU har ved adskillige lejligheder understreget, at kommunikationen mellem Europa og dets borgere lider under den eksisterende mangel på relevant og transparent information. Eftersom den nye ramme vedrører spørgsmål tæt på borgerne, understreger EØSU vigtigheden af at organisere en permanent debat på alle niveauer med henblik på at få taget de fremtidige udfordringer op og truffet strategiske valg på områderne social beskyttelse, pensioner, sundhed og social integration. I den forbindelse skal Kommissionen også udbrede kendskabet til sine egne foranstaltninger. Med hensyn til forslag til, hvordan en sådan debat kan fremmes inden for rammerne af Lissabon-strategien, henvises der til andre udtalelser (11).

5. Supplerende kommentarer til målene

5.1 Den nye ramme og dens målsætninger giver medlemsstaterne en udmærket mulighed for at fremhæve deres nationale reformprogrammers sociale dimension ved under nøje overholdelse af nærhedsprincippet at fastlægge og implementere specifikke nationale prioriteter, der hænger sammen med de overordnede Lissabon-målsætninger. EØSU opfordrer dog kraftigt medlemsstaterne til at benytte sig fuldt ud af de retningslinjer, som Kommissionen har udarbejdet (12).

5.2 I løbet af 2006 vil medlemsstaterne på indsatsområdet »Udryddelse af fattigdom og social udstødelse« opstille nye nationale handlingsplaner for social integration.

5.2.1 EØSU mener, at der skal tages konkrete skridt i forhold til de prioriterede foranstaltninger, der blev fastlagt på Rådsmødet (beskæftigelse og social- og arbejdsmarkedspolitik) i marts 2005. EØSU minder om EU's målsætning om, at medlemsstaterne tager afgørende skridt henimod en udryddelse af fattigdommen inden år 2010 (13). EØSU understreger ligeledes, at politikker til bekæmpelse af social udstødelse er vigtige i forhold til at tage udfordringen ved den demografiske forandring op.

5.2.2 EØSU mener, at det er særlig vigtigt at fokusere på: — bekæmpelse af fattigdom, især blandt børn og unge, inden for rammerne af en politik, der støtter børn, familier (herunder enlige forældre) og lighed, og som derved også forhindrer videregivelse af fattigdom fra generation til generation; — nye og bedre jobs til de vanskeligst stillede, også til »the working poor«; — fremme af ligestillingen mellem mænd og kvinder; — fremme af lige muligheder for handicappede; — tiltag til bekæmpelse af forskelsbehandling; — integration af etniske minoriteter; — bekæmpelse og forebyggelse af hjemløshed; — adgang til sociale ydelser af høj kvalitet, uanset indkomst; — kronisk syge menneskers tarv; — garanterede mindstelønninger og foranstaltninger til reduktion af gældsætningen og adgang til finansielle tjenesteydelser og mikrolån.

5.3 På indsatsområdet »Tilstrækkelige og bæredygtige pensioner« blev der fremlagt nationale strategier for pensionsområdet sidste år. Det forventes, at der i 2006 kun skal foretages mindre justeringer.

5.3.1 De prioriterede emner bør omfatte: — sikring af en indkomst for de ældre, så de kan have en værdig tilværelse, og så udstødelsen af dem forebygges; — tilstrækkelige pensioner for grupper i nye typer af ansættelsesaftaler og for selvstændige; — støtte til enkeltpersoner med hensyn til pensionsplanlægning.

5.4 På indsatsområdet »Tilgængelig og bæredygtig sundhedspleje og langtidspleje af høj kvalitet« vil medlemsstaterne for første gang opstille nationale planer.

5.4.1 EØSU vil godt understrege, at tidssvarende sundhedspleje af høj kvalitet skal være tilgængelig for alle. Med henblik på en finansielt bæredygtig sundhedspleje og langtidspleje er forebyggende foranstaltninger på sundhedsområdet af allerstørste betydning.

5.4.2 De prioriterede emner i de nye nationale handlingsplaner kunne omfatte: — forebyggende sundhedspleje af såvel medicinsk som ikke-medicinsk karakter; — sundhed for alle på arbejdspladsen med henblik på at bekæmpe navnlig fysisk og psykisk sygdom og således give mulighed for en forlængelse af arbejdslivet; — samarbejde mellem udbydere af sociale ydelser og sundhedsydelser; — forholdet mellem udbydere af sundhedsydelser og leverandører af varer og tjenesteydelser til denne sektor; — servicen over for den del af befolkningen, der er afhængig af offentlige ydelser; — kvalitetsstandarder; — efteruddannelse af pleje- og sundhedspersonalets forskellige kategorier for at fastholde de nuværende ansatte, navnlig sygeplejersker, i og tiltrække nyt personale til sektoren; — patientrettigheder — sundhedsydelser i hjemmet;

Bruxelles, den 20. april 2006 Anne-Marie SIGMUND Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Jf. EØSU's udtalelse om »Retningslinjer for beskæftigelsen (2005-2008)«, ordfører Henri Malosse, EUT C 286, 17.11.2005.

(2) Jf. EØSU's udtalelse »Vejen til et europæisk videnbaseret samfund – det organiserede civilsamfunds bidrag til Lissabon-strategien« (sonderende udtalelse), ordfører Jan Olsson, medordførere Eva Belabed og Joost van Iersel, EUT C 65 af 17.3.2006.

(3) Jf. EØSU's udtalelse »Styrkelse af Lissabon-strategiens sociale dimension: strømlining af den åbne koordination på området for social beskyttelse«, ordfører Wilfried Beirnaert, EUT C 32, 5.2.2004.

(4) Jf. EØSU's udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, og Det Økonomiske og Sociale udvalg: Anvendelse af en integreret tilgang til at understøtte nationale strategier for sikre og bæredygtige pensioner«, ordfører Giacomina Cassina, EFT C 48, 21.2.2002, s. 101.

(5) Jf. EØSU's igangværende arbejde »Social samhørighed: en europæisk social model med et reelt indhold«, SOC/137, og om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om regler til gennemførelse af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger«, SOC/197 (foreligger d.d. ikke på dansk).

(6) Jf. EØSU's udtalelse om »Kommissionens meddelelse om Den Social- og Arbejdsmarkedspolitiske Dagsorden«, punkt 1.2, ordfører Ursula Engelen-Kefer, EUT C 294, 25.11.2005.

(7) Bidrag til implementering af Lissabon-strategien i henhold til mandatet fra mødet i Det Europæiske Råd den 22. og 23. marts 2005.

(8) Jf. EØSU's igangværende arbejde »Flexicurity – det danske tilfælde«, ordfører Anita Vium, ECO/167, og EØSU's udtalelse »Vejen til et europæisk videnbaseret samfund – det organiserede civilsamfunds bidrag til Lissabon-strategien« (sonderende udtalelse), ordfører Jan Olsson, medordførere Eva Belabed og Joost van Iersel, EUT C 65 af 17.3.2006.

(9) Jf. EØSU's udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et fællesskabsprogram for beskæftigelse og social solidaritet – PROGRESS«, ordfører Wolfgang Greif, EUT C 255, 14/10/2005.

(10) Jf. EØSU's udtalelse »Sociale indikatorer« (initiativudtalelse), ordfører Giacomina Cassina, EFT C 221, 19.9.2002.

(11) Jvf. EØSU's udtalelse om »Kommissionens bidrag til tænkepausen: Plan D for demokrati, dialog og debat« (initiativudtalelse), ordfører Jilian van Turnhout, CESE 1499/2005, og EØSU's udtalelse »Vejen til et europæisk videnbaseret samfund – det organiserede civilsamfunds bidrag til Lissabon-strategien« (sonderende udtalelse), ordfører Jan Olsson, medordførere Eva Belabed og Joost van Iersel, EUT C 65 af 17.3.2006.

(12) Kommissionens arbejdspapir »Guidelines for Preparing National Reports on Strategies for Social Protection and Social Inclusion«.

(13) Det Europæiske Råds møde i Lissabon, marts 2000.