Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om oprettelse af et støtteprogram for overvågning og sporing i rummet /* COM/2013/0107 final - 2013/0064 (COD) */





BEGRUNDELSE 1. BAGGRUND FOR FORSLAGET Rumbaserede systemer har et bredt spektrum af anvendelser, som spiller en central rolle i vores dagligdag (tv, internet, geolokalisering), har afgørende betydning for vigtige områder af økonomien og bidrager til understøttelse af vores sikkerhed. Rumbaserede applikationer og afledte tjenester samt rumforskning er blevet afgørende for gennemførelsen af EU-politikker vedrørende f.eks. miljø, klimaændring, havene, udvikling, landbrug, sikkerhed, herunder FUSP/FSFP, samt fremme af den tekniske udvikling og industriel innovation og konkurrenceevne. Med den stigende afhængighed af rumbaserede tjenester har evnen til at beskytte ruminfrastruktur fået kritisk betydning for vores samfund. En lukning af blot en del af ruminfrastrukturerne kan få store konsekvenser for økonomiske aktiviteter, borgernes sikkerhed og leveringen af nødtjenester. Men ruminfrastrukturer trues i stigende grad af risikoen for kollision mellem rumfartøjer og især mellem rumfartøjer og rumskrot. Faktisk er rumskrot blevet den alvorligste trussel mod opretholdelsen af visse rumbaserede aktiviteter. For at mindske risikoen for sammenstød er det nødvendigt at identificere og overvåge satellitter og rumskrot, katalogisere deres positioner og spore deres bevægelser (baner), når en risiko for sammenstød er blevet identificeret, således at satellitoperatørerne kan blive varslet om, at de skal flytte deres satellitter. Denne aktivitet, der er kendt under betegnelsen SST ("space surveillance and tracking" – overvågning og sporing i rummet), bygger i dag for det meste på jordbaserede sensorer, såsom teleskoper og radarer. Der findes også andre foranstaltninger til mindskelse af risikoen for kollisioner og konsekvenserne heraf. Disse omfatter forskning i bedre beskyttelse af satellitter mod virkningerne af kollisioner og udvikling af teknologier til fjernelse af rumskrot fra kredsløb. Desuden er der flere initiativer, der tilsigter opnåelsen af et engagement hos rumfartslande i at reducere produktionen af rumskrot, når der udføres aktiviteter i rummet på internationalt plan. Det internationale adfærdskodeks for aktiviteter i det ydre rum (International Code of Conduct on Outer Space Activities), som er foreslået af Kommissionen, og som for tiden forhandles af rumfartsnationer, har indtil nu modtaget bred international støtte. Selv om disse instrumenter kan få stor betydning, hvis deres bestemmelser gennemføres, vil de ikke kunne løse det problem, som eksisterende og fremtidigt rumskrot udgør, men blot mindske den eksponentielle vækst af rumskrot i fremtiden. Den eneste løsning i dag er undgåelse af kollisioner og overvågning af rumfartøjers og rumaffalds ukontrollerede genindtrængen i Jordens atmosfære. I Europa er der i dag kun begrænset kapacitet til overvågning og undersøgelse af satellitter og rumaffald samt rumobjekters genindtrængen i Jordens atmosfære. Desuden er der ingen særlig tjeneste til udstedelse af kollisionsvarsler til satellitoperatører. Kommissionens meddelelse "Europæisk rumpolitik" (KOM(2011) 152), der anerkender såvel betydningen af ruminfrastrukturer og afledte tjenester som behovet for at sikre deres beskyttelse, understreger, at EU bør definere organisation og styring af et europæisk system til overvågning og sporing af rumfartøjer og tage hensyn til dets dobbelte anvendelse og behovet for at sikre en holdbar udnyttelse som understreget i meddelelsen om industripolitikken, som blev vedtaget i oktober 2010. EU's indsats på dette område er hjemlet med ikrafttrædelsen af Lissabontraktaten den 1.12.2009, som udvider EU's kompetencer i rummet. I henhold til artikel 189 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde kan EU "fremme fælles initiativer, støtte forskning og teknologisk udvikling og koordinere den nødvendige indsats for at udforske og udnytte rummet" inden for rammerne af en europæisk rumpolitik. Behovet for en EU-foranstaltning på området er støttet af medlemsstaterne i flere af Rådets resolutioner og konklusioner[1]. I 2008 blev det på det femte møde i Rumrådet bekræftet, at Europa bør "udvikle en europæisk kapacitet med henblik på tilsyn med og overvågning af den europæiske ruminfrastruktur og rumskrot"[2]. Her blev det også bekræftet, at EU bør spille en aktiv rolle ved implementeringen af SSA-systemet (Space Situation Awareness – "kendskab til situationen i rummet") og dets styringsmekanismer. For nylig understregedes i maj 2011 i Rådets konklusioner om meddelelsen om EU's rumstrategi behovet for en europæisk SST-kapacitet til styrkelse af sikkerheden for de europæiske rumaktiver og for deres opsendelser. I dette øjemed konstateres det, at EU henblik herpå bør "gøre videst mulig brug af de aktiver, kompetencer og færdigheder, der allerede findes eller udvikles i medlemsstaterne, på europæisk plan og i givet fald på internationalt plan". I resolutionen opfordres EU (Europa-Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten) til i tæt samarbejde med ESA og medlemsstaterne at fremsætte forslag til en styringsordning og en datapolitik, der tager hensyn til SST-datas meget følsomme karakter. Disse synspunkter støttes af Europa-Parlamentet i dets rapport om EU-rumstrategien den 30. november 2011[3]. De fremskridt, der er gjort med to europæiske flagskibsprogrammer, Galileo og Copernicus (det nye navn for GMES, Global Miljø- og Sikkerhedsovervågning), har også højnet bevidstheden om behovet for at beskytte EU's ruminfrastruktur. Galileo, der er EU's første flagskibsprojekt i rummet, er et af de vigtigste elementer i EU's aktiviteter i rummet, og Copernicus har en betydelig rumbaseret komponent (Sentinel-satellitterne). Copernicus, der blev iværksat som et F&U-projekt, er for nylig gået ind i sin indledende driftsfase. I overensstemmelse med ovenstående omhandler nærværende forslag til afgørelse etablering af en europæisk tjeneste, som skal søge at forebygge sammenstød mellem rumfartøjer eller mellem rumfartøjer og rumaffald og overvåge ukontrolleret genindtrængen af komplette rumfartøjer eller dele deraf. Den tekniske betegnelse for denne tjeneste er den europæiske SST-tjeneste. Med udgangspunkt i den strategi, der skitseres i Kommissionens meddelelse "En EU-rumstrategi til gavn for borgerne" af 2011[4], giver denne afgørelse mulighed for at definere et partnerskab, hvorved medlemsstaterne bidrager med deres nuværende og fremtidige aktiver til SST-kapaciteten på europæisk plan, og EU vil tilvejebringe en retlig ramme og yder et finansielt bidrag til gennemførelse af de definerede foranstaltninger. Den retlige ramme definerer styringsordningen og datapolitikken i overensstemmelse med Rådets relevante konklusioner. Sidst, men ikke mindst, tjener de foreslåede europæiske SST-tjenester et vigtigt mål for EU's politik for rumfartsindustrien (angivet i Kommissionens meddelelse om elementer af en rumindustripolitik, som offentliggøres i 2013), nemlig at opnå europæisk teknologisk uafhængighed på kritiske områder og at fastholde uafhængig adgang til rummet. 2. RESULTAT AF HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER Forslaget er en opfølgning af grundige høringer af de berørte parter og offentligheden. Det er ledsaget af en konsekvensanalyse. I de senere år har GD for Erhvervspolitik hørt forskellige parter med interesse og engagement i rumanliggender om forskellige områder af EU's mulige fremtidige aktiviteter i rummet og især om udviklingen af en europæisk rumovervågnings- og sporingstjeneste (SST). Udviklingen af en sådan tjeneste har også været genstand for politisk debat mellem EU's ministre med ansvar for rummet. De væsentligste konklusioner af disse høringer kan sammenfattes på følgende måde: – Der er enighed blandt EU- og ESA-medlemsstaternes ministre med ansvar for rummet om, at udviklingen af en europæisk SST-tjeneste bør ledes af EU og ikke af ESA. Denne enighed er afspejlet i ovennævnte rådsresolutioner. Baggrunden for denne enighed er opstået i forbindelse med adskillige diskussioner: Den europæiske SST-tjeneste har en sikkerhedsdimension (der gør det muligt at indsamle oplysninger om medlemsstaternes civile og militære ruminfrastrukturer og -operationer), som EU i modsætning til ESA, har kompetence til og er indrettet til at håndtere. TEUF giver EU kompetence til at koordinere driften af rumsystemer og indeholder desuden allerede de kompetencer og mekanismer, der kræves med henblik på sikkerhedsdimensionen af en sådan tjeneste. Medlemsstaterne finder, at ESA bør støtte EU's bestræbelser herpå (og gør dette gennem sit forberedelsesprogram for SSA), men ESA har som F&U-organisation ikke de kompetencer og mekanismer, der er nødvendige for selv at etablere og drive en europæisk SST-tjeneste. – Medlemsstaterne beder især EU om at definere styrings- og datapolitikker for en europæisk SST-tjeneste, om at spille en aktiv rolle ved etableringen af tjenesten og om så vidt muligt at benytte eksisterende sensorer og ekspertise. Medlemsstaterne har også klart tilkendegivet, hvilke sikkerhedshensyn der bør tages. SST-sensorerne bør forblive under national kontrol. Fortrolighed for SST-oplysninger er defineret som et hovedprincip i SST-datapolitikken. SST-oplysninger bør kun afklassificeres fra sag til sag, når dette er påkrævet. – Der er enighed blandt EU- og ESA-medlemsstaterne og eksperter om, at en fremtidig europæisk SST-tjeneste bør udnytte og bygge på eksisterende sensorressourcer, som bør sammenkobles og drives som et net. Der er også enighed om, at de nuværende aktiver ikke er tilstrækkelige til at sikre det ønskede høje ydelsesniveau. For at nå det ønskede ydelsesniveau bør der opbygges nye aktiver (såsom sporings- og overvågningsradar og teleskoper), som skal integreres i et europæisk SST-system. Medlemsstater, som besidder sensorkapacitet og medlemsstater, der er villige til at udvikle den, bør spille en central rolle ved etableringen af den europæiske SST-tjeneste. – Der er også enighed blandt medlemsstater og eksperter på området om, at det med henblik på etablering og drift af en europæisk SST-tjeneste som minimum er nødvendigt: · at forbinde de begrænsede eksisterende ressourcer (hovedsageligt jordbaserede teleskoper og radarer til opfangning af oplysninger om satellitters position) samt styrke denne kapacitet ved at bygge og forbinde nye aktiver (sensorfunktioner) · at udvikle en processeringsfunktion, der samler og analyserer de indhentede SST-data (processeringsfunktion) · at oprette en døgnåben frontdesk, der udgør forbindelsen til brugerne og udsteder varsler om kollissionsrisici og genindtrængen i atmosfæren til satellitoperatører og relevante offentlige myndigheder. – I de drøftelser, der har været ført igennem årene, har medlemsstater, der ejer aktiver, der er relevante for udvikling af SST insisteret på især et kritisk styringsaspekt: af hensyn til sikkerheden skal sensor- og processeringsfunktionerne i et fremtidigt europæisk SST-system til stadighed være underlagt de nationale kompetente myndigheders kontrol (i visse tilfælde militære myndigheder). De fleste medlemsstater støtter tanken om, at medlemsstater, der ejer eksisterende eller nye aktiver, med henblik på etableringen af en europæisk SST-tjeneste kan danne et konsortium beregnet til at drive både sensor- og processeringsfunktionen som et net. Medlemsstaterne er også af den opfattelse, at frontdesk-funktionen bør drives enten af konsortiet selv eller af et andet organ med passende sikkerhedsakkreditiver, såsom EUSC (EU-Satellitcentret). Samtidig har medlemsstaterne gjort det klart, at de af hensyn til statens sikkerhed ikke vil samarbejde med kommercielle aktører på dette område. – Der er enighed om, at udviklingen af en europæisk SST-tjeneste bør ske i tæt samarbejde med USA. – Medlemsstaterne er villige til at stille deres aktiver til rådighed for etableringen af den europæiske SST-tjeneste. De er af den opfattelse, at udviklingen af tjenesten til gengæld bør omfatte EU-finansiering og som minimum bør dække operationer, der er direkte forbundet med etablering af tjenesten. Ud over at stille deres aktiver til rådighed er medlemsstaterne åbne for at bidrage til den økonomisk. Høringen viste også, at offentligheden er klar over og støtter behovet for at beskytte ruminfrastrukturen. 3. JURIDISKE ASPEKTER AF FORSLAGET Retsgrundlaget for Kommissionens forslag er artikel 189, stk. 2, i TEUF. Forslaget har form af en afgørelse truffet af Europa-Parlamentet og Rådet i overensstemmelse med den almindelige lovgivningsprocedure. Teksten er generel, og dens indhold finder direkte anvendelse på alle medlemsstater, selv om deltagelsen i etablering og drift af det europæiske SST-system ikke er obligatorisk. Forslaget opstiller målene for den foreslåede foranstaltning, nemlig opbygning af rumovervågnings- og sporingstjenester, omfanget af de tjenester, der skal leveres, styringsaspekterne samt de budgetmæssige ressourcer. Hoveddokumentet suppleres med et bilag om principperne for SST's datapolitik, som udgør en integrerende del af teksten. Forslaget er i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet. Formålet med forslaget, nemlig støtte til etablering af europæiske SST-tjenester ved hjælp af en sammenslutning af eksisterende nationale aktiver overstiger den finansielle og tekniske kapacitet hos den enkelte medlemsstat og kan kun opnås på tilfredsstillende måde på EU-plan. Med hensyn til proportionalitet går EU's indsats ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå forslagets mål, idet det planlagte budget svarer til de anslåede omkostninger ud fra omfattende analyser, og den anvendte styringsmodel forekommer at være den mest hensigtsmæssige. 4. VIRKNINGER FOR BUDGETTET SST-programmet forbliver inden for EU's samlede budget, som Kommissionen har foreslået for den næste flerårige finansielle ramme ("FFR"). Der anmodes ikke om finansiering ud over forslaget til flerårig finansiel ramme. I artikel 11, stk. 1, i forslaget specificeres det, at midler til finansieringen af SST-støtteprogrammet hentes fra andre relevante programmer i fuld overensstemmelse med disses retsgrundlag. EU vil støtte aktiviteterne ved hjælp af tilskud (herunder faste beløb). Modtagerne af sådanne tilskud vil blive deltagende medlemsstater, der bidrager med nationale aktiver til det europæiske SST-system, samt EUSC, hvis det samarbejder med de deltagende medlemsstater ved etablering og drift af SST-servicefunktionen som omhandlet i artikel 3, litra c), der fungerer som EU's "frontdesk". Det samlede generelle EU-bidrag til gennemførelsen af støtteprogrammet er 70 mio. EUR i perioden 2014-2020 i løbende priser. Det generelle bidrag afhænger imidlertid af resultatet af den igangværende fælles beslutningsprocedure vedrørende FFR og de FFR-relaterede programmer, hvorfra der bør hentes midler til finansiering til SST-støtteprogrammet. Desuden vil det afhænge af beslutninger, der skal træffes for hvert af de pågældende programmer, om anvendelsen af midler til de aktiviteter, der skal medfinansieres af SST- støtteprogrammet. De anslåede omkostninger ved programmerne er resultatet af omfattende analyser og drøftelser med eksperter, navnlig fra rumagenturer eller lignende organer fra medlemsstaterne og fra ESA. 2013/0064 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om oprettelse af et støtteprogram for overvågning og sporing i rummet EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 189, stk. 2, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[5], under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget[6], efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1) I meddelelsen "En EU-rumstrategi til gavn for borgerne"[7] understregede Kommissionen, at de fælles kompetencer på rumområdet, der er tillagt EU ved traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) går hånd i hånd med et styrket partnerskab med medlemsstaterne. Kommissionen understregede desuden, at alle nye aktiviteter skal være baseret på eksisterende ressourcer, og at identificeringen af behovet for nye ressourcer skulle foregå i fællesskab. (2) I sin resolution af 26. september 2008, "Fremme af den europæiske rumpolitik"[8] mindede Rådet om, at rumbaserede aktiver er blevet afgørende for vores økonomi, og at deres sikkerhed bør sikres. Europa-Parlamentet understregede, at det var nødvendigt for Europa "at udvikle en kapacitet med henblik på tilsyn med og overvågning af den europæiske ruminfrastruktur og rumskrot, i første omgang baseret på bestående nationale og europæiske aktiver og udnyttelse af forbindelser, der kan etableres med andre partnernationer, og deres kapaciteter". (3) I sin resolution "Globale udfordringer: fuld udnyttelse af de europæiske rumsystemer"[9] af 25. november 2010 anerkendte Rådet behovet for en fremtidig europæisk kapacitet med kendskab til situationen i (Space Situational Awareness – "SSA") som en aktivitet på EU-plan til at udvikle og udnytte de eksisterende nationale og europæiske civile og militære aktiver og opfordrede Europa-Kommissionen og Rådet til at foreslå en styringsordning og datapolitik, der gør det muligt for medlemsstaterne at bidrage med relevante nationale kapaciteter i overensstemmelse med de gældende sikkerhedskrav og -forskrifter. Det opfordrer endvidere "alle europæiske institutionelle aktører til at undersøge passende foranstaltninger", som kan bygge på nærmere fastlagte civile og militære brugerkrav, udnytte relevante aktiver i overensstemmelse med de gældende sikkerhedskrav og tage hensyn til de første udviklinger i ESA's (Den Europæiske Rumorganisation) forberedelsesprogram for SSA. (4) Rådets konklusioner af 31. maj 2011 om Kommissionens meddelelse "En EU-rumstrategi til gavn for borgerne"[10] og Rådets resolution af 6. december 2011 "Retningslinjer vedrørende merværdien af og fordelene ved rummet for de europæiske borgeres sikkerhed"[11] understregede "behovet for en effektiv kapacitet med kendskab til situationen i rummet (SSA) som en aktivitet på europæisk niveau", og opfordrede EU til med henblik herpå at "gøre videst mulig brug af de aktiver, kompetencer og færdigheder, der allerede findes eller udvikles i medlemsstaterne, på europæisk plan og i givet fald på internationalt plan". I erkendelse af et sådant systems dobbelte anvendelse og under hensyntagen til dets særlige sikkerhedsdimension, opfordrede Rådet Europa-Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til "i tæt samarbejde med ESA og de medlemsstater, der ejer sådanne aktiver og har kapacitet, og i samråd med alle involverede aktører at forelægge forslag til, hvordan man fuldt ud kan udnytte og basere sig på disse aktiver og denne kapacitet med henblik på udvikling af en kapacitet med kendskab til situationen i rummet (SSA) som en aktivitet på europæisk niveau og i den forbindelse udforme en passende styrings- og datapolitik, der tager hensyn til SSA-dataenes høje følsomhed". (5) Rumskrot er blevet den alvorligste trussel mod rumaktiviteters opretholdelse. Der bør derfor oprettes et støtteprogram for overvågning og sporing i rummet ("SST") med henblik på at støtte etablering og drift af tjenester til overvågning og undersøgelse af rumobjekter med henblik på at forebygge beskadigelse af rumfartøjer som følge af sammenstød samt at forebygge, at der forvoldes skade på jordinfrastruktur eller mennesker som følge af ukontrolleret genindtrængen af hele rumfartøjer eller rumskrot i Jordens atmosfære. (6) Leveringen af SST-tjenester vil være til fordel for alle offentlige og private operatører af rumbaserede infrastrukturer, herunder EU, i betragtning af dens ansvar for EU's rumprogrammer: Egnos (den europæiske geostationære navigations-overlay-tjeneste) og Galileo, der gennemføres i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 683/2008 af 9. juli 2008 om den videre gennemførelse af de europæiske satellitbaserede navigationsprogrammer (Egnos og Galileo)[12] og Copernicus/GMES oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 911/2010 af 22. september 2010 om det europæiske jordovervågningsprogram (GMES) og dets første operationelle aktiviteter (2011-2013)[13]. Varsler om genindtrængen i atmosfæren vil også være nyttige for de nationale offentlige myndigheder med ansvar for civilbeskyttelse. (7) SST-tjenesterne bør være et supplement til forskningsaktiviteterne i relation til beskyttelse af rumbaseret infrastruktur, der udføres under Horisont 2020-programmet oprettet ved [henvisning til Horisont 2020-forordning indsættes, når den er vedtaget] og Den Europæiske Rumorganisation ESA's aktiviteter på dette område. (8) SST-støtteprogrammet bør også supplere eksisterende afbødende foranstaltninger, såsom De Forenede Nationers ("FN's") retningslinjer for nedbringelse af mængden af rumskrot og andre initiativer som f.eks. EU's forslag om et internationalt adfærdskodeks for aktiviteter i det ydre rum. (9) De civil-militære SSA-brugerkrav blev fastlagt i Kommissionens arbejdsdokument "European Space Situational Awareness high-level civil-military user requirements"[14], som blev vedtaget af medlemsstaterne i Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité i Rådet den 18. november 2011[15]. Leveringen af SST tjenester bør kun tjene civile formål. Rent militære krav bør ikke være omfattet af denne afgørelse. (10) Driften af SST-tjenester bør være baseret på et partnerskab mellem EU og medlemsstaterne og anvende eksisterende og fremtidig national ekspertise og aktiver, såsom matematisk analyse og modelleringsknowhow, jordbaseret radar og teleskoper stillet til rådighed af de deltagende medlemsstater. Medlemsstaterne bevarer ejerskab og kontrol over deres aktiver og forbliver ansvarlige for disses drift, vedligeholdelse og fornyelse. (11) EU-Satellitcentret (EUSC), et EU-agentur, der blev indført ved Rådets fælles aktion af 20. juli 2001 om oprettelse af et EU-satellitcenter (2001/555/FUSP)[16], der leverer geospatiale billedinformationstjenester og -produkter på forskellige klassificeringsniveauer til civile og militære brugere, vil kunne være ansvarligt for drift og levering af SST-tjenester. Centrets ekspertise med behandling af fortrolige oplysninger i et sikkert miljø og tætte institutionelle forbindelser med medlemsstaterne er et aktiv, som letter leveringen af SST-tjenester. En forudsætning for EUSC's deltagelse i SST-støtteprogrammet er en ændring af Rådets fælles aktion, der er i øjeblikket ikke hjemler mulighed for at inddrage EUSC i SST-aktiviteter. (12) Præcise oplysninger om visse rumobjekters karakter, specifikationer og lokalisering kan berøre EU's og medlemsstaternes sikkerhed. Der bør derfor tages passende sikkerhedsmæssige hensyn i forbindelse med oprettelse og drift af nettet af SST-sensorer, kapaciteten til processering og analyse af SST-data og leveringen af SST-tjenester. Det er derfor nødvendigt at fastsætte generelle bestemmelser om anvendelse og sikker udveksling af SST-data og -oplysninger mellem medlemsstaterne, EUSC og modtagerne af SST-tjenester i denne afgørelse. Endvidere bør Europa-Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten fastlægge de koordineringsmekanismer, der er nødvendige for at behandle spørgsmål i forbindelse med sikkerheden for SST-støtteprogrammet. (13) De deltagende medlemsstater og EUSC skal være ansvarlige for forhandling og gennemførelse af bestemmelserne om anvendelse og sikker udveksling af SST-data og oplysninger. Bestemmelserne om anvendelse og udveksling af SST-data og ‑oplysninger i denne afgørelse og i aftalen mellem de deltagende medlemsstater og EUSC bør tage hensyn til anbefalingerne om SST-datasikkerhed godkendt af Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité i Rådet.[17] (14) Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité i Rådet anbefalede, at der oprettes en risikoforvaltningsstruktur for at sikre, at der tages behørigt hensyn til spørgsmål vedrørende datasikkerhed ved gennemførelsen af SST-støtteprogrammet. Med henblik herpå bør de relevante risikoforvaltningsstrukturer og -procedurer etableres af de deltagende medlemsstater og EUSC. (15) SST-støtteprogrammet bør finansieres af EU i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget[18]. Der bør hentes midler til EU-finansieringen af SST-støtteprogrammet fra relevante programmer, der er omfattet af den flerårige finansielle ramme for 2014-2020. (16) EU's finansielle interesser bør gennem hele udgiftscyklussen beskyttes ved hjælp af foranstaltninger, der står i rimeligt forhold til formålet, herunder forebyggelse, påvisning og efterforskning af uregelmæssigheder, inddrivelse af tabte, uretmæssigt udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og eventuelt sanktioner. (17) For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne afgørelse for så vidt angår vedtagelse af et flerårigt arbejdsprogram og medlemsstaternes overholdelse af kriterierne for deltagelse i SST-støtteprogrammet, bør gennemførelsesbeføjelserne overdrages til Kommissionen. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser[19]. (18) Da målene for denne afgørelse, nemlig at støtte foranstaltninger med henblik på etablering og drift af nettet af sensorer, etablering af kapaciteten til at processere og analysere SST-data og etablering og drift af SST-tjenester, ikke i tilstrækkelig grad kan opnås af medlemsstaterne, fordi de overstiger de enkelte medlemsstaters økonomiske og tekniske formåen og derfor på grund af tiltagets omfang bedre nås på EU-plan, kan EU træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. VEDTAGET DENNE AFGØRELSE: Artikel 1 Oprettelse af programmet Der oprettes et støtteprogram for overvågning og sporing i rummet (i det følgende benævnt "SST") for perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020. Artikel 2 Definitioner I denne afgørelse forstås ved: 1) "rumobjekt": ethvert menneske- eller naturskabt objekt i det ydre rum 2) "rumfartøj": ethvert menneskeskabt objekt, der tjener et specifikt formål, herunder satellitter 3) "rumskrot": rumfartøjer eller dele heraf, som ikke længere tjener specifikke formål, herunder dele af raketter eller satellitter, eller inaktive satellitter 4) "SST-sensor": en anordning eller en kombination af anordninger, som f.eks. jord- eller rumbaseret radar og teleskoper, som er i stand til at måle de fysiske parametre i relation til rumobjekter, f.eks. størrelse, placering og hastighed 5) "SST-data": fysiske parametre for rumgenstande indhentet af SST-sensorer. 6) "SST-oplysninger": processerede SST-data, som er umiddelbart forståelige for modtageren. Artikel 3 Formålet med SST-støtteprogrammet Formålet med SST-støtteprogrammet er at støtte foranstaltninger, som tilsigter etableringen af en SST-kapacitet, herunder især: a) etablering og drift af en sensorfunktion, som består af et net af jordbaserede og rumbaserede eksisterende nationale sensorer til registrering og sporing af rumobjekter b) etablering og drift af en processeringsfunktion til bearbejdning og analyse af SST-data indhentet af sensorer, herunder kapacitet til at detektere og identificere rumobjekter og opbygge og opretholde et katalog over disse c) etablering og drift af en servicefunktion med henblik på levering af SST-tjenester til operatører af rumfartøjer og offentlige myndigheder. Artikel 4 SST-tjenester 1. De i artikel 3, litra c), omhandlede tjenester skal omfatte følgende: a) vurdering af risikoen for kollision mellem rumfartøjer eller mellem rumfartøjer og rumskrot og generering af kollisionsforebyggende varsler under opsendelse af rumfartøjer og i forbindelse med drift af rumfartøjer i kredsløb b) detektering og risikovurdering af kredsløbsbaserede eksplosioner eller desintegration eller sammenstød c) risikovurdering og varsling af genindtrængen i Jordens atmosfære af rumobjekter og rumaffald og forudsigelse af tid og sted for sammenstød. 2. SST-tjenesterne skal ydes til medlemsstaterne, Rådet, Kommissionen, EEAS, offentlige og private operatører af rumfartøjer og offentlige myndigheder med ansvar for civilbeskyttelse. SST-tjenesterne skal ydes under overholdelse af bestemmelserne i artikel 9 om brug og udveksling af SST-data og -oplysninger. 3. De deltagende medlemsstater, EUSC og Kommissionen kan ikke holdes ansvarlige for eventuelle skader, der skyldes manglende eller afbrudte SST-tjenester, forsinket levering heraf eller af unøjagtige oplysninger leveret gennem SST-tjenesterne. Artikel 5 Foranstaltninger, der skal støttes af programmet 1. SST-støtteprogrammet skal yde støtte til foranstaltningerne til opnåelse af målene i artikel 3 i henhold til det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 6, stk. 2, og på de særlige betingelser, der er omhandlet i artikel 7. 2. SST-støtteprogrammet skal ikke yde støtte til udvikling af nye SST-sensorer. 3. EU medfinansierer de foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 1, herunder gennem tilskud i overensstemmelse med forordning (EU) nr. [XXX]/2012. Artikel 6 Europa-Kommissionens rolle 1. Kommissionen: a) forvalter de midler, der tilføres SST-støtteprogrammet, og sikrer gennemførelsen af SST-programmet b) træffer de nødvendige foranstaltninger til identificering, mindskelse og overvågning af risici forbundet med programmet c) etablerer i samarbejde med EU-Udenrigstjenesten de koordineringsmekanismer, der er nødvendige for programmets sikkerhed. 2. Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter, som etablerer et flerårigt arbejdsprogram for SST-støtteprogrammet, som i relevant omfang supplerer de arbejdsprogrammer, der indgår i de programmer, der er omhandlet i artikel 11, stk. 1. Arbejdsprogrammet specificerer de opstillede mål, de forventede resultater, de foranstaltninger, der skal finansieres, tidsplanen for gennemførelsen af disse aktioner, gennemførelsesmetoden, den maksimale sats for EU's samfinansiering og de specifikke betingelser for EU-tilskud under SST-støtteprogrammet. Disse gennemførelsesretsakter gennemføres efter undersøgelsesproceduren i artikel 14, stk. 2. Artikel 7 Medlemsstaternes deltagelse 1. Medlemsstater, der ønsker at deltage i gennemførelsen af målene i artikel 3, skal indgive en ansøgning til Kommissionen, der påviser overensstemmelse med følgende kriterier: a) ejerskab af SST-sensorer og tilstrækkelige tekniske og menneskelige ressourcer til at drive disse eller besiddelse af dataprocesseringskapacitet b) udarbejdelse af en handlingsplan for gennemførelsen af de i artikel 3 opstillede mål. 2. Kommissionen vedtager gennemførelsesbestemmelser vedrørende medlemsstaternes opfyldelse af kriterierne i stk. 1. Disse gennemførelsesretsakter gennemføres efter undersøgelsesproceduren i artikel 14, stk. 2. 3. Medlemsstater, der opfylder kriterierne i stk. 1, indgår den i artikel 10 omhandlede aftale. 4. Medlemsstater, der opfylder kriterierne i stk. 1, og som er parter i aftalen som omhandlet i artikel 10, kan komme i betragtning til finansiel støtte fra SST-støtteprogrammet. Kommissionen offentliggør og opdaterer listen over disse medlemsstater på sit websted. Artikel 8 EU-Satellitcentrets deltagelse EU-Satellitcentret deltager i gennemførelsen af målsætningen i artikel 3, litra c), og kan komme i betragtning til finansiel støtte fra SST-støtteprogrammet, hvis den i artikel 10 omhandlede aftale indgås. Artikel 9 Brug og udveksling af SST-data og -oplysninger For anvendelse og udveksling af SST-data og -oplysninger i forbindelse med gennemførelsen af de mål, der er omhandlet i artikel 3, gælder følgende regler: a) Uautoriseret videregivelse af data og oplysninger skal forhindres, idet effektive operationer og optimering af anvendelsen af de generede oplysninger samtidig skal tillades b) SST-datasikkerheden skal være sikret c) Oplysninger, der genereres inden for rammerne af SST-støtteprogrammet skal stilles til rådighed efter "need-to-know"-princippet i overensstemmelse med de instruktioner og sikkerhedsregler, ophavsmanden til oplysningerne og ejeren af det pågældende rumobjekt ønsker overholdt. Artikel 10 Koordinering af operationelle aktiviteter De medlemsstater, der opfylder kriterierne i artikel 7, stk. 1, og EUSC indgår en aftale, der fastsætter regler og mekanismer for deres samarbejde ved gennemførelsen af målene i artikel 3. Aftalen skal især indeholde bestemmelser om følgende: a) brug og udveksling af SST-data og -oplysninger under hensyntagen til anbefalingerne i "Space Situational Awareness data policy – recommendations on security aspects", godkendt af Den Udenrigs- og sikkerhedspolitiske Komité i Rådet[20] b) etablering af en risikoforvaltningsstruktur til sikring af gennemførelsen af bestemmelserne om brug og sikker udveksling af SST-data og -oplysninger. Artikel 11 Finansiering af SST-støtteprogrammet 1. Der bør hentes midler til EU-finansieringen af SST-støtteprogrammet fra andre programmer, der er omfattet af den flerårige finansielle ramme for 2014-2020, i fuld overensstemmelse med disses retsgrundlag. De relevante programmer, hvorfra der vil kunne hentes midler til finansiering, omfatter de programmer, der er oprettet ved følgende retsakter: a) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. […] om etablering og drift af de europæiske satellitbaserede navigationssystemer[21], artikel 1, artikel 3, litra c) og d), og artikel 4 b) Rådets afgørelse nr. […] om særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020[22] - rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020), artikel 2, stk. 2, litra b) og c), bilag I, del II, punkt 1.6.2, litra d), og bilag I, del III, punkt 6.3.4 c) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. […] om et instrument for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet samt krisestyring som en del af Fonden for Intern Sikkerhed[23], artikel 3, stk. 2, litra b, og stk. 3, litra e). 2. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for de grænser, der er fastsat for denne aktivitet under de programmer, hvorfra der er hentet midler. Artikel 12 Beskyttelse af Unionens finansielle interesser 1. Kommissionen træffer egnede foranstaltninger til at sikre, at EU’s finansielle interesser beskyttes ved foranstaltninger til forebyggelse af svig, bestikkelse og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved sanktioner, der skal være effektive, stå i rimeligt forhold til uregelmæssighedernes omfang og have afskrækkende virkning. 2. Kommissionen eller dens repræsentanter og Revisionsretten har beføjelse til at foretage dokumentrevision og revision på stedet for alle støttemodtagere, kontrahenter eller underkontrahenter, som har modtaget EU-midler under programmet. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan efter procedurerne i forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96[24] foretage kontrol og inspektion på stedet hos økonomiske aktører, der direkte eller indirekte er berørt af finansieringen, for at klarlægge, om der er begået svig, bestikkelse eller andre ulovlige aktiviteter, der berører EU’s finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om tilskud, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt om EU-finansiering. Uden at dette berører første og andet afsnit, skal samarbejdsaftaler med tredjelande og internationale organisationer, aftaler om tilskud, afgørelser om ydelse af tilskud og kontrakter som følge af gennemførelsen af denne forordning udtrykkeligt give Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage denne kontrol og inspektion på stedet. 3. Modtageren af den finansielle støtte til de i artikel 3 nævnte foranstaltninger skal i en periode på fem år efter den sidste udbetaling til en foranstaltning holde al dokumentation vedrørende udgifterne til foranstaltningen til rådighed for Kommissionen. Artikel 13 Overvågning og evaluering 1. Kommissionen overvåger implementeringen af SST-støtteprogrammet. 2. Senest den 1. juli 2018 forelægger Kommissionen en evalueringsrapport om gennemførelsen af SST-støtteprogrammet for Europa-Parlamentet og Rådet. Rapporten skal indeholde anbefalinger om videreførelse, ændring eller afbrydelse af de foranstaltninger, der støttes under SST-støtteprogrammet, idet der tages hensyn til følgende: a) opnåelse af målene for SST-støtteprogrammet, såvel hvad angår resultaterne og virkningerne af de aktioner, der støttes under SST-støtteprogrammet b) effektiv ressourceanvendelse. Artikel 14 Udvalgsprocedure 1. Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som defineret i forordning (EU) nr. 182/2011. 2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011. Artikel 15 Ikrafttrædelse Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Udfærdiget i Bruxelles, den […]. På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne Formand Formand FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1. Forslagets/initiativets betegnelse 1.2. Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen 1.3. Forslagets/initiativets art 1.4. Mål 1.5. Forslagets/initiativets begrundelse 1.6. Varighed og finansielle virkninger 1.7. Påtænkte forvaltningsmetoder 2. FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1. Bestemmelser om kontrol og rapportering 2.2. Forvaltnings- og kontrolsystem 2.3. Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder 3. FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1. Berørt(e) udgiftspost(er) på budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme 3.2. Anslåede virkninger for udgifterne 3.2.1. Sammenfatning af de anslåede virkninger for udgifterne 3.2.2. Anslåede virkninger for aktionsbevillingerne 3.2.3. Anslåede virkninger for administrationsbevillingerne 3.2.4. Forenelighed med indeværende flerårige finansielle ramme 3.2.5. Tredjemands bidrag til finansieringen 3.3. Anslåede virkninger for indtægterne FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1. Forslagets/initiativets betegnelse Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om oprettelse af et støtteprogram for rumovervågning og -sporing (SST) 1.2. Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen[25] Afsnit XX – Administrative udgifter Afsnit 02 – Erhvervspolitik Afsnit 18 – Indre anliggender 1.3. Forslagets/initiativets art ý Forslaget/initiativet drejer sig om en ny foranstaltning ¨ Forslaget/initiativet drejer sig om en ny foranstaltning som opfølgning på et pilotprojekt/en forberedende foranstaltning[26] ¨ Forslaget/initiativet drejer sig om forlængelse af en eksisterende foranstaltning ¨ Forslaget/initiativet drejer sig om omlægning af en foranstaltning til en ny foranstaltning 1.4. Mål 1.4.1. Det eller de af Kommissionens flerårige strategiske mål, som forslaget/initiativet vedrører Formålet med forslaget er at fastlægge rammerne for etablering af de nødvendige strukturer for at sikre den langsigtede tilgængelighed og sikkerhed for europæiske og nationale infrastrukturer og tjenester, der er afgørende for, at Europas økonomier og samfund fungerer tilfredsstillende, og europæiske borgeres sikkerhed tilgodeses, ved levering af en "rumovervågnings- og sporingstjeneste" (SST). Mere specifikt tager den oprettede struktur sigte på at øge EU's kapacitet med hensyn til at i) mindske risiciene i forbindelse med opsendelse af europæiske rumfartøjer ii) vurdere og mindske risiciene for kollisioner i forbindelse med europæiske rumfartøjers kredsløbsoperationer og gøre det muligt for operatører af rumfartøjer at planlægge og gennemføre afbødende foranstaltninger mere effektivt (f.eks. ved mere nøjagtige kollisionsforebyggende manøvrer, undgåelse af unødvendige manøvrer, som er farlige i sig selv og reducerer en satellits livscyklus) iii) overvåge ukontrolleret genindtrængen i atmosfæren af rumfartøjer eller skrot heraf/affald herfra og levere mere nøjagtige og effektive varsler til nationale sikkerheds-, civilbeskyttelses- og katastrofeforvaltningsmyndigheder med henblik på at mindske risiciene for europæiske borgeres sikkerhed og sundhed og afbøde potentielle skader på kritisk jordbaseret infrastruktur. Dette forslag bidrager derfor til en vellykket gennemførelse af EU's flagskibsprogrammer Galileo, Egnos og Copernicus/GMES, der indgår som en integreret del af Europa 2020-strategien og politikker for bæredygtig vækst. 1.4.2. Specifikke mål og berørte ABM/ABB-aktiviteter Specifikt mål nr. 1 Etablere de retlige rammer for oprettelse og drift af en SST-sensorfunktion (et net af SST-sensorer, der ejes af medlemsstaterne) og en processeringsfunktion Specifikt mål nr. 2 Etablere de retlige rammer for oprettelse og drift af SST-tjenester til offentlige og private operatører af rumfartøjer og offentlige myndigheder Berørte ABM/ABB-aktiviteter Kapitel XX 01 – Administrative udgifter vedrørende politikområder 1.4.3. Forventede resultater og virkninger Angiv, hvilke virkninger forslaget/initiativet forventes at få for modtagerne/målgruppen. Det forventes, at der som følge af forslaget vil blive leveret effektive og rettidige tjenester til offentlige og private operatører af rumfartøjer samt til medlemsstaterne, som vil gøre det muligt for dem at undgå økonomiske, sociale og miljømæssige konsekvenser, som skyldes: i) beskadigelse eller ødelæggelse af rumfartøjer som følge af kollisioner mellem rumfartøjer og andre rumobjekter samt ukontrolleret genindtræden i atmosfæren ii) omkostninger i forbindelse med unødvendige afhjælpende manøvrer eller manøvrer til undgåelse af kollisioner på grund af usikre risikovurderinger (hver manøvre til undgåelse af kollision forkorter satellittens levetid) iii) beskadigelse eller ødelæggelse af rumfartøjer som følge af ukontrolleret genindtrængen i atmosfæren af rumfartøjer eller skrot heraf/affald herfra. 1.4.4. Virknings- og resultatindikatorer Angiv indikatorerne til kontrol af forslagets/initiativets gennemførelse. Virknings- og resultatindikatorerne for de programmer, hvorfra der vil blive hentet midler til finansiering af SST-støtteprogrammet, vil finde anvendelse i det omfang, de er egnede. I det omfang disse ikke er specifikke nok til overvågningen af gennemførelsen af forslaget, kan nedenstående indikatorer anvendes: I henhold til de forskriftsmæssige rammer, som er fastsat i dette forslag, skal en gruppe af deltagende medlemsstater, der har relevant kapacitet, træffe foranstaltninger til gennemførelse af støtteprogrammets mål som omhandlet i artikel 3, stk. a) og b), dvs. etablering of drift af SST-sensorfunktionen og SST-processeringsfunktionen i henhold til en passende styringsstruktur. Specifikt mål nr. 1: Resultatindikatorer i tilknytning til etablering og drift af SST-sensorfunktionen og SST-processeringsfunktionen: - Listen over deltagende lande udarbejdes i overensstemmelse med afgørelsens artikel 7 senest ved udgangen af 2014. - SST-sensorfunktionen (baseret på sensorer, der ejes og stilles til rådighed af deltagende medlemsstater): iværksættelse af den indledende operationelle fase senest ved udgangen af 2015. - Processeringsfunktion på basis af eksisterende MS-kapacitet (f.eks. eksisterende datacentre): iværksættelse af den indledende operationelle fase senest ved udgangen af 2015. - Etablering af et katalog over rumobjekter senest ved udgangen af 2015. - Sensorfunktion og processeringsfunktion: iværksættelse af den fuldt operationelle fase senest ved udgangen af 2016. Specifikt mål nr. 2: I henhold til de forskriftsmæssige rammer, som er fastsat i dette forslag, leveres egentlige SST-tjenester effektivt og rettidigt til et stort antal europæiske og nationale offentlige og private/kommercielle aktører, der har behov for SST-oplysninger. I dette øjemed skal de deltagende lande som omhandlet i artikel 7 og EU-Satellitcentret som omhandlet i artikel 8 træffe foranstaltninger til implementering af programmets målsætning jf. artikel 3, litra c), dvs. etablering og drift af SST-servicefunktionen. Resultatindikatorer i tilknytning til etablering og drift af SST-servicefunktionen: - Den kapacitet, der er nødvendig for oprettelse og drift af SST-servicefunktionen og SST-tjenesterne defineres og vedtages formelt senest ved udgangen af 2014. - Aftalen om regler og mekanismer for samarbejdet mellem medlemsstaterne og EU-Satellitcentret foreligger senest ved udgangen af 2014. - Kvalitetsstandarder og -mekanismer til indsamling af feedback fra operatører vedrørende SST-tjenesternes kvalitet etableres senest ved udgangen af 2014. - SST-tjenester: iværksættelse af den indledende operationelle fase senest ved udgangen af 2015 og den endelige operationelle fase ved udgangen af 2016. Virkningsindikatorerne for mål 1 og 2 kan omfatte: - Ingen tilfælde af kollisioner. - Ingen tilfælde af forstyrrede satellit- eller opsendelsesoperationer på grund af problemer eller usikkerhed i forbindelse med risikoanalysen. - Virkningsindikatorerne kan omfatte positive tilbagemeldinger fra operatører og offentlige myndigheder vedrørende de oplysninger, der leveres af SST-tjenesterne og de foranstaltninger til mindskelse af risikoen for kollisioner, der gennemføres på basis af de leverede SST-oplysninger. 1.5. Forslagets/initiativets begrundelse 1.5.1. Behov, der skal opfyldes på kort eller lang sigt Rumsektoren er en strategisk sektor for Europa. EU's økonomi, samfund, sikkerhed og politiske uafhængighed er stærkt afhængig af rumbaserede systemer og infrastrukturer. Dette er grunden til at EU har engageret sig i omkostningskrævende storstilede rumprojekter som Galileo, Egnos og Copernicus. Disse systemer og infrastrukturer skal beskyttes mod beskadigelse eller ødelæggelse som følge af kollision eller ukontrolleret genindtrængen i atmosfæren for at sikre deres faktiske drift og levering af tjenester. En sådan beskyttelse er permanent påkrævet. 1.5.2. Merværdien ved en indsats fra EU's side På baggrund af diskussioner med involverede parter i løbet af de seneste år fremgår det, at etableringen af operationelle europæiske SST-tjenester vil kræve en indsats fra EU's side. Der er enighed blandt EU- og ESA-medlemsstaternes ministre med ansvar for rummet om, at udviklingen af denne tjeneste bør ledes af EU og ikke af ESA. Denne enighed er afspejlet i flere af Rumrådets resolutioner (Rumrådets resolution af 26. november 2010, pkt. 24); Rådets (konkurrence) konklusioner af 31. maj 2011, pkt. 14-15; Rumrådets resolution af 6. december 2011, kapitel II). Medlemsstaterne har især bedt EU om at definere styrings- og datapolitikker for en europæisk SST-tjeneste, om at spille en aktiv rolle ved etablering af den europæiske tjeneste og om så vidt muligt at benytte eksisterende sensorer og ekspertise på nationalt plan og EU-plan. Medlemsstaterne har også klart tilkendegivet, hvilke sikkerhedshensyn der bør tages: SST-sensorerne bør forblive under national kontrol. Fortrolighed for SST-oplysninger er defineret som et hovedprincip i SST-datapolitikken (f.eks. skal alle oplysninger klassificeres og kun afklassificeres fra sag til sag, når dette er påkrævet). Baggrunden for denne enighed fremgår ikke af formelle notater, men er opstået i forbindelse med adskillige diskussioner: Den europæiske SST-tjeneste har en sikkerhedsdimension (der gør det muligt at indsamle oplysninger om medlemsstaternes civile og militære ruminfrastrukturer og operationer), som EU i modsætning til ESA, har kompetence til og er indrettet til at håndtere. TEUF giver EU kompetence til at koordinere driften af rumaktiviteter, og TEU giver EU kompetence i spørgsmål vedrørende sikkerhed, såsom dem der opstår i forbindelse med SST. EU har den lovgivningsmæssige kapacitet, der er nødvendig for indføre styringsmekanismer og en datapolitik for SST. ESA er derimod et F&U-agentur i verdensklasse, der har til opgave at definere og implementere udviklingsprogrammer for forsknings-, teknologi- og rumapplikationer. ESA er ikke udformet til at udføre de komplekse politiske og lovgivningsmæssige opgaver, der er nødvendige for at etablere et SST-system, hvis aktiver i vid udstrækning er i hænderne på militæret, og ESA er heller ikke indrettet til at drive rumbaserede tjenester (et faktum, ESA selv understreger i sine politiske dokumenter). Medlemsstaterne kan uden tvivl oprette en ny organisation til forvaltning af SSA. En sådan organisation ville få mange af de karakteristika, som EU allerede har. En sådan ny organisation vi derfor føre til overlappende bestræbelser og ineffektivitet. Desuden har nogle medlemsstater tilkendegivet bekymring for, at enhver løsning uden for EU's rammer domineres af de medlemsstater, der allerede i dag besidder sensorkapacitet og dermed forhindrer andre nationer i at udvikle deres egen kapacitet inden for rammerne af en egentlig europæisk tjeneste. Endelig forsøger EU ikke at erstatte initiativer, der tages af medlemsstater på egen hånd eller inden for rammerne af ESA. EU bestræber sig på at supplere foranstaltninger på EU-plan og styrke koordineringen heraf, hvor en sådan koordinering er nødvendig af hensyn til opnåelsen af fælles mål. EU's medvirken er nødvendig for at opnå de investeringer, der er nødvendige til finansiering af visse rumprojekter, etablering af styringsordninger, definering af datapolitik og til sikring af, at bestående og fremtidig kapacitet inddrages i koordinerede og effektive bestræbelser, der sikrer et robust og interoperabelt system til fordel for alle berørte parter på europæisk plan. Desuden tilstræber de foreslåede EU-foranstaltninger ikke at erstatte eller overlappe eksisterende afbødende foranstaltninger på internationalt eller multilateralt plan, såsom FN's retningslinjer for nedbringelse af mængden af rumskrot og EU's forslag om et internationalt adfærdskodeks for aktiviteter i det ydre rum. Disse foranstaltninger vil ikke løse det foreliggende problem, men vil på længere sigt reducere væksten i mængden af rumskrot. 1.5.3. Erfaringer fra lignende foranstaltninger Der foreligger ikke tidligere erfaringer på dette område. Når oplysninger og data deles, er merværdien imidlertid uomtvistelig. 1.5.4. Sammenhæng med andre relevante instrumenter og eventuel synergivirkning Forslaget til en forordning om etablering og drift af de europæiske satellitbaserede navigationssystemer (KOM(2011) 814 endelig) nævner behovet for at beskytte systemet med et SSA-system (betragtning 15 og artikel 3, litra c)), og omfatter bevillinger til finansiering af sådanne aktiviteter (artikel 7, stk. 1, litra a)), uden at dette dog foregriber resultaterne af lovgivningsproceduren og den næste flerårige finansielle ramme. Rumkomponenten i Copernicus har et lignende behov for beskyttelse. Derfor vil Copernicus måske, afhængigt af den næste flerårige finansielle ramme, kunne bidrage til finansieringen af SST-aktiviteter. Endvidere er dette forslag sammenhængende, og det vil skabe synergier med målsætningen for rumfarts- og sikkerhedsforskning inden for de foreslåede Horisont 2020-rammer (KOM(2011) 809 endelig) samt med målsætningen for beskyttelsen af kritisk infrastruktur under den foreslåede fond for intern sikkerhed (KOM(2011) 753 endelig). Under begge instrumenter er der finansieringsmidler til rådighed for SST-aktiviteter, uden at dette dog foregriber resultaterne af lovgivningsproceduren og den næste flerårige finansielle ramme. 1.6. Varighed og finansielle virkninger ý Forslag/initiativ af begrænset varighed – ý Forslag/initiativ gældende fra 01/01/2014 til 31/12/2020 – ý Finansielle virkninger fra 2014 til 2020 ¨ Forslag/initiativ af ubegrænset varighed – Iværksættelse med en indkøringsperiode fra ÅÅÅÅ til ÅÅÅÅ – derefter gennemførelse i fuldt omfang. 1.7. Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r)[27] ý Direkte central forvaltning ved Kommissionen ¨ Indirekte central forvaltning ved uddelegering af gennemførelsesopgaver til: – ¨ gennemførelsesorganer – ¨ organer oprettet af Fællesskaberne[28] – ¨ nationale offentligretlige organer/organer med offentlige tjenesteydelsesopgaver – ¨ personer, som har fået pålagt at gennemføre specifikke aktioner i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, og som er identificeret i den relevante basisretsakt, jf. finansforordningens artikel 49 ¨ Delt forvaltning sammen med medlemsstaterne ¨ Decentral forvaltning sammen med tredjelande ¨ Fælles forvaltning sammen med internationale organisationer (angives nærmere) Hvis der angives flere forvaltningsmetoder, gives der en nærmere forklaring i afsnittet "Bemærkninger". Bemærkninger 2. FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1. Bestemmelser om kontrol og rapportering Angiv hyppighed og betingelser. Der hentes midler til EU-finansieringen af SST-støtteprogrammet fra andre relevante programmer, der er omfattet af den flerårige finansielle ramme for 2014-2020, i fuld overensstemmelse med disses retsgrundlag. De relevante programmer kan omfatte Galileo, Horisont 2020 og EU's fond for intern sikkerhed. Tilsyns- og rapporteringskravene for disse programmer anvendes. Uanset tilsyns- og rapporteringskravene for de programmer, der yder finansiering til SST-programmet, iværksættes et specifikt tilsyn med henblik på at sikre resultater af højeste kvalitet og optimal udnyttelse af ressourcerne. Der føres tilsyn under hele programmets løbetid. Det vil være baseret på tilbagemeldinger om programmet fra støttemodtagerne. Der er gennemført en udvidet konsekvensanalyse, der inddrager forudgående evalueringskrav. Efter en sammenlignende vurdering af mulige løsningsmodeller fandt man frem til den foretrukne model og vurderede derefter denne models virkninger, risici og formodede omkostningseffektivitet. Nærværende forslag er i fuld overensstemmelse med konklusionerne af vurderingen. En midtvejsevaluering af programmet vil blive iværksat i programperiodens femte år og dermed i tide med hensyn til forberedelsen af den følgende flerårige finansielle ramme. Evalueringen fokuserer på de opnåede resultater og de kvalitative aspekter ved programmets gennemførelse. Der vil også blive gennemført en efterfølgende evaluering. 2.2. Forvaltnings- og kontrolsystem 2.2.1. Konstaterede risici Gennemførelse af aftaler om tilskud undertegnet med de deltagende medlemsstater og EUSC: Risikoniveauet anses for at være lavt, fordi modtagerne er offentlige administrationer. 2.2.2. Påtænkt(e) kontrolmetode(r) Da der vil blive hentet midler til finansiering af gennemførelsen af SST-støtteprogrammet fra programmer, der er omfattet af den aktuelle flerårige finansielle ramme, finder kontrolmekanismerne for disse programmer anvendelse. Uafhængigt af disse mekanismer fastlægger den tilskudsaftale, der er indgået med modtagerne af tilskud under støtteprogrammet (offentlige administrationer i medlemsstaterne og EUSC) betingelserne for finansieringen af aktiviteter, der er omfattet af tilskud, herunder et kapitel om kontrolmetoder. Alle deltagende administrationer forpligter sig til at overholde Kommissionens finansielle og administrative regler og bestemmelser om udgifter. For Kommissionen finder finansforordningens bestemmelser om forudgående kontrol af den finansielle enheds forpligtelser og betalinger samt af de skriftlige erklæringer afgivet af den anvisningsberettigede anvendelse. Administrativt tilsyn med tilskud og hertil knyttede betalinger vil henhøre under Kommissionens centrale tjenestegrene. Der vil blive lagt særlig vægt på udgifternes art (berettigelse) og kontrollen af supplerende dokumenter og relevant dokumentation. 2.3. Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder Angiv eksisterende og påtænkte forebyggelses- og beskyttelsesforanstaltninger. Da der vil blive hentet midler til finansiering af gennemførelsen af SST-støtteprogrammet fra eksisterende programmer, der er omfattet af den næste flerårige finansielle ramme, anvendes foranstaltningerne til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder for disse programmer i tilfælde, hvor det er hensigtsmæssigt. Uanset disse foranstaltninger indeholder de aftaler, der resulterer af denne afgørelse, bestemmelser om opfølgning og finansiel kontrol foretaget af Kommissionen eller en hvilken som helst bemyndiget repræsentant og revision foretaget af Revisionsretten eller OLAF, om nødvendigt på stedet. 3. FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1. Berørt(e) udgiftspost(er) på budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme · Eksisterende udgiftsposter på budgettet (ikke relevant) I samme rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme og budgetposterne. Udgifts­område i den flerårige finansielle ramme || Budgetpost || Udgiftens art || Bidrag Nummer [Betegnelse…………………………………..] || OB/IOB || fra EFTA-lande || fra kandidat­lande || fra tredje­lande || iht. finans­forordningens artikel 18, stk. 1, litra aa) || [XX.YY.YY.YY] || || JA/NEJ || JA/NEJ || JA/NEJ || JA/NEJ · Nye budgetposter, som der er søgt om I samme rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme og budgetposterne. Udgifts­område i den flerårige finansielle ramme || Budgetpost* || Udgiftens art || Bidrag Nummer [Betegnelse………………………...……….] || OB/IOB ([29]) || fra EFTA-lande[30] || fra kandidat­lande[31] || fra tredje­lande || iht. finans­forordningens artikel 18, stk. 1, litra aa) 1.1 || 02.04.01.01 [02.02.02.01] Rumforskning || OB || JA || NEJ || JA || NEJ 1.1 || 02.04.01.02 [02.02.03.02] Sikkerhedsforskning || OB || JA || NEJ || JA || NEJ 1.1 || 02.05.01 De europæiske satellitbaserede navigationsprogrammer (Egnos og Galileo) || OB || JA || NEJ || JA || NEJ 1.1 || 02.01.05.03 Andre administrationsudgifter inden for forskning || IOB || JA || NEJ || JA || NEJ 1.1 || 02.01.04.05 De europæiske satellitbaserede navigationsprogrammer (Egnos og Galileo) - administrationsudgifter || IOB || JA || NEJ || JA || NEJ 3.1 || 18.05.08 Forebyggelse, beredskab og konsekvensstyring i forbindelse med terrorisme || OB || JA || NEJ || NEJ || NEJ 5 || XX.01.01.01 Udgifter vedrørende tjenstgørende personale inden for institutionen || IOB || JA || NEJ || NEJ || NEJ 5 || XX.01.02.01 Eksternt personale inden for institutionen || IOB || JA || NEJ || NEJ || NEJ 5 || XX.01.02.11 Andre administrationsudgifter for institutionen || IOB || JA || NEJ || NEJ || NEJ 5 || XX.01.03.01 Udgifter til udstyr, inventar og tjenesteydelser i Kommissionen || IOB || JA || NEJ || NEJ || NEJ * Budgetposterne er angivet i henhold til den nuværende flerårige finansielle ramme 2007-2013 og uden at dette foregriber den kommende flerårige finansielle ramme for 2014-2020. Endvidere er budgetposter efter kontoplanen angivet i henhold til de lovgivningsmæssige forslag vedrørende Horisont 2020, Galileo og Fonden for Intern Sikkerhed, og de kan ændres til ækvivalente poster med forbehold af den endelige kontoplan. 3.2. Anslåede virkninger for udgifterne 3.2.1. Sammenfatning af de anslåede virkninger for udgifterne i mio. EUR (tre decimaler) Udgifts­område i den flerårige finansielle ramme: || 1.1 || "Intelligent og inklusiv vækst" GD: ENTR * || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || I ALT ||  Aktionsbevillinger || || || || || || || || || 02.04.01.01 [02.02.02.01] || Forpligtelser || (1) || 0,640 || 0,960 || 1,280 || 1,600 || 1,760 || 1,920 || 1,920 || 10,080 || Betalinger || (2) || 0,640 || 0,960 || 1,280 || 1,600 || 1,760 || 1,920 || 1,920 || 10,080 || 02.04.01.02 [02.02.03.02] || Forpligtelser || (1) || 0,480 || 0,720 || 0,960 || 1,200 || 1,320 || 1,440 || 1,440 || 7,560 || Betalinger || (2) || 0,480 || 0,720 || 0,960 || 1,200 || 1,320 || 1,440 || 1,440 || 7,560 || 02.05.01 || Forpligtelser || (1) || 2,880 || 4,320 || 5,760 || 7,200 || 7,920 || 8,640 || 8,640 || 45,360 || Betalinger || (2) || 2,880 || 4,320 || 5,760 || 7,200 || 7,920 || 8,640 || 8,640 || 45,360 || Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer[32]** || || || || || || || || || 02.01.05.03 || || (3) || 0,072 || 0,072 || 0,072 || 0,072 || 0,072 || 0,072 || 0,072 || 0,504 02.01.04.05 || || || 0,028 || 0,028 || 0,028 || 0,028 || 0,028 || 0,028 || 0,028 || 0,196 Bevillinger I ALT til GD ENTR || Forpligtelser || =1+1a +3 || 4,100 || 6,100 || 8,100 || 10,100 || 11,100 || 12,100 || 12,100 || 63,700 || Betalinger || =2+2a +3 || 4,100 || 6,100 || 8,100 || 10,100 || 11,100 || 12,100 || 12,100 || 63,700 || * Tabellen angiver de midler til finansiering af SST-støtteprogrammet, som skal hentes fra relevante programmer, der er omfattet af næste FFR. Disse tal er vejledende og foregriber ikke den endelige aftale om fordelingen af midlerne inden for forskningsområder og aktiviteter under Horisont 2020. Der påregnes ingen omprogrammering. De årlige beløb, der anføres for hver budgetpost er resultatet af en opdeling af de samlede årlige beløb, der kræves til dette forslag. Fordelingen er baseret på den relative vægtning af hvert enkelt program i forhold til de samlede beløb, der er omhandlet i Kommissionens respektive forslag (Galileo: 72 %, rumforskning: 16 %, sikkerhedsforskning: 12 %). Alle beløb er imidlertid vejledende. De vil måske skulle justeres i henhold det endelige resultat af lovgivningsproceduren vedrørende de relevante programmer og diskussionerne vedrørende den næste FFR. Under samme post vil der også kunne hentes midler fra Copernicus-programmet, alt efter det endelige resultat af FFR-diskussionerne. ** Fordeling mellem budgetposter: 72 % til 02.01.05.03 og 28 % til 02.01.04.05. Udgifts­område i den flerårige finansielle ramme: || 3.1 || "Frihed, sikkerhed og retfærdighed" GD: HOME * || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || I ALT  Aktionsbevillinger || || || || || || || || 18.05.08 || Forpligtelser || (1) || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 7,000 Betalinger || (2) || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 7,000 Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer[33] || || || || || || || || Budgetpostens nummer || || (3) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Bevillinger I ALT til GD HOME || Forpligtelser || =1+1a +3 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 7,000 Betalinger || =2+2a +3 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 7,000 * Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et instrument for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet samt krisestyring som en del af Fonden for Intern Sikkerhed (KOM(2011) 753 endelig af 15.11.2011) omfatter bevillinger til finansiering af beskyttelsen af kritisk infrastruktur. Derfor vil der også kunne hentes midler til finansiering af SST-støtteprogrammet fra Fonden for Intern Sikkerhed. Der påregnes ingen omprogrammering. Desuden er beløbene kun vejledende. De vil måske skulle justeres i tæt koordinering med GD HOME ud fra resultaterne af lovgivningsproceduren for programmet og den næste flerårige finansielle ramme.  Aktionsbevillinger I ALT || Forpligtelser || (4) || 5,000 || 7,000 || 9,000 || 11,000 || 12,000 || 13,000 || 13,000 || 70,000 Betalinger || (5) || 5,000 || 7,000 || 9,000 || 11,000 || 12,000 || 13,000 || 13,000 || 70,000  Administrationsbevillinger finansieret over bevillings­rammen for særprogrammer I ALT || (6) || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,700 Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 1-4 i den flerårige finansielle ramme (Referencebeløb) || Forpligtelser || =4+ 6 || 5,100 || 7,100 || 9,100 || 11,100 || 12,100 || 13,100 || 13,100 || 70,700 Betalinger || =5+ 6 || 5,100 || 7,100 || 9,100 || 11,100 || 12,100 || 13,100 || 13,100 || 70,700 Udgifts­område i den flerårige finansielle ramme: || 5 || "Administration" i mio. EUR (tre decimaler) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || I ALT GD: ENTR ||  Menneskelige ressourcer || 0,096 || 0,191 || 0,0191 || 0,0191 || 0,0191 || 0,0191 || 0,0191 || 1,242  Andre administrationsudgifter || 0,059 || 0,167 || 0,167 || 0,167 || 0,167 || 0,167 || 0,167 || 1,061 I ALT GD ENTR || Bevillinger || 0,155 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 2,303 Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || (Forpligtelser i alt = betalinger i alt) || 0,155 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 2,303 i mio. EUR (tre decimaler) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || I ALT Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 1-5 i den flerårige finansielle ramme || Forpligtelser || 5,255 || 7,458 || 9,458 || 11,458 || 12,458 || 13,458 || 13,458 || 73,003 Betalinger || 5,255 || 7,458 || 9,458 || 11,458 || 12,458 || 13,458 || 13,458 || 73,003 3.2.2. Anslåede virkninger for aktionsbevillingerne – ¨ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af aktionsbevillinger – ý Forslaget/initiativet medfører anvendelse af aktionsbevillinger som anført herunder: Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (tre decimaler) Der angives mål og resultater ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || I ALT RESULTATER Type resultater || Resul­tat­ernes gen­nem­snit­lige om­kost­ninger || Re­sultat­er (antal) || Om­kost­ninger || Re­sultat­er (antal) || Om­kost­ninger || Re­sul­tat­er (an­tal) || Om­kost­ninger || Resul­tater (antal) || Om­kost­ninger || Re­sul­tat­er (an­tal) || Om­kost­ninger || Re­sul­tat­er (an­tal) || Om­kost­ninger || Re­sul­tat­er (an­tal) || Om­kost­ninger || Samlede resultat­er (antal) || Sam­lede om­kost­ninger SPECIFIKT MÅL NR. 1 Etablering og drift af net af sensorer og processeringsfunktion || || || || || || || || || || || || || || || || - sensorfunktion || Produkt || || || 4,000 || || 5,500 || || 7,000 || || 9,000 || || 9,500 || || 10,000 || || 10,000 || || 55,000 - data­processering || Tje­neste || || || || || || || || || Subtotal for specifikt mål nr. 1 || || || || || || || || || || || || || || || || SPECIFIKT MÅL NR. 2 Etablere og drive SST-tjenester || || || || || || || || || || || || || || || || - Levere tjenester || Tje­neste || || || 1,000 || || 1,500 || || 2,000 || || 2,000 || || 2,500 || || 3,000 || || 3,000 || || 15,000 Subtotal for specifikt mål nr. 2 || || || || || || || || || || || || || || || || OMKOSTNINGER I ALT || || 5,000 || || 7,000 || || 9,000 || || 11,000 || || 12,000 || || 13,000 || || 13,000 || || 70,000 3.2.3. Anslåede virkninger for administrationsbevillingerne 3.2.3.1. Resumé – ¨ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af administrationsbevillinger – ý Forslaget/initiativet medfører anvendelse af administrationsbevillinger som anført herunder: i mio. EUR (tre decimaler) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || I ALT UDGIFTS­OMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || || Menneskelige ressourcer || 0,096 || 0,191 || 0,191 || 0,191 || 0,191 || 0,191 || 0,191 || 1,242 Andre administra­tions­udgifter || 0,059 || 0,167 || 0,167 || 0,167 || 0,167 || 0,167 || 0,167 || 1,061 Subtotal UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || 0,155 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 2,303 Uden for UDGIFTSOMRÅDE 5[34] i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || || Menneskelige ressourcer || || || || || || || || Andre administra­tions­udgifter || || || || || || || || Subtotal uden for UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || || I ALT || 0,155 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 2,303 3.2.3.2. Anslået behov for menneskelige ressourcer – ¨ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af menneskelige ressourcer – ý Forslaget/initiativet medfører anvendelse af menneskelige ressourcer som anført herunder: Overslag angives i hele tal (eller med højst én decimal) || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020  Stillinger i stillingsfortegnelsen (tjenestemænd og midlertidigt ansatte) || || XX 01 01 01 (i hovedsædet og i Kommissionens repræsentationskontorer) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || XX 01 01 02 (i delegationer) || || || || || || || || XX 01 05 01 (indirekte forskning) || || || || || || || || 10 01 05 01 (direkte forskning) || || || || || || || ||  Eksternt personale (i fuldtidsækvivalenter)[35] || || XX 01 02 01 (KA, V, UNE under den samlede bevillingsramme) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || XX 01 02 02 (KA, V, UED, LA og UNE i delegationerne) || || || || || || || || XX 01 04 yy [36] || - i hovedsædet[37] || || || || || || || || - i delegationerne || || || || || || || || XX 01 05 02 (KA, V, UNE – indirekte forskning) || || || || || || || || 10 01 05 02 (KA, V, UNE – direkte forskning) || || || || || || || || Andre budgetposter (skal angives) || || || || || || || || I ALT || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 XX angiver det berørte politikområde eller budgetafsnit. Personalebehovet vil blive dækket ved hjælp af det personale, som GD'et allerede har afsat til aktionen, og/eller interne rokader i GD'et, eventuelt suppleret med yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige GD i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. Opgavebeskrivelse: Tjenestemænd og midlertidigt ansatte || Én AD-tjenestemand til at forvalte Kommissionens opgaver i programmet, såsom sekretariatsfunktionen for de to udvalg, (forberedelse af de dokumenter, der skal vedtages), udarbejdelse af det årlige arbejdsprogram og budget, gennemførelse af den årlige støtteprocedure og pleje af de internationale forbindelser. Eksternt personale || Én kontraktansat til at yde den nødvendige støtte til AD-tjenestemanden. 3.2.4. Forenelighed med indeværende flerårige finansielle ramme – ý Forslaget/initiativet er foreneligt med indeværende flerårige finansielle ramme. – ¨ Forslaget/initiativet kræver omlægning af det relevante udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme. Der redegøres for omlægningen med angivelse af de berørte budgetposter og beløbenes størrelse. – ¨ Forslaget/initiativet kræver, at fleksibilitetsinstrumentet anvendes, eller at den flerårige finansielle ramme revideres[38]. Der redegøres for behovet med angivelse af de berørte udgiftsområder og budgetposter og beløbenes størrelse. 3.2.5. Tredjemands bidrag til finansieringen – ¨ Forslaget/initiativet indeholder ikke bestemmelser om samfinansiering med tredjemand – ý Forslaget/initiativet indeholder bestemmelser om samfinansiering, jf. følgende overslag: SST-støtteprogrammet omfatter medfinansiering fra medlemsstaterne, herunder bidrag i naturalier. Det nøjagtige beløb afhænger af de deltagende medlemsstater og skal fastsættes på et senere tidspunkt. Bevillinger i mio. EUR (tre decimaler) || År N || År N+1 || År N+2 || År N+3 || Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6). || I alt Organ, som deltager i samfinansieringen (angives) || || || || || || || || Samfinansierede bevillinger I ALT || || || || || || || || 3.3. Anslåede virkninger for indtægterne – ý Forslaget/initiativet har ingen finansielle virkninger for indtægterne. – ¨ Forslaget/initiativet har følgende finansielle virkninger: – ¨ for egne indtægter – ¨ for diverse indtægter i mio. EUR (tre decimaler) Indtægtspost på budgettet || Bevillinger til rådighed i indeværende regnskabsår || Forslagets/initiativets virkninger[39] År N || År N+1 || År N+2 || År N+3 || Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6) Artikel …………. || || || || || || || || For diverse indtægter, der er formålsbestemte, angives det, hvilke af budgettets udgiftsposter der påvirkes. Det oplyses, hvilken metode der er benyttet til at beregne virkningerne for indtægterne. [1] Jf. Rådets resolution om den europæiske rumpolitik, Bruxelles, 25. maj 2007 (10037/07), som igangsatte den europæiske rumpolitik, Rådets resolution "Fremme af den europæiske rumpolitik" af 26. september 2008 (13569/08), Rådets resolution om "Rummets bidrag til innovation og konkurrenceevne inden for rammerne af den europæiske økonomiske genopretningsplan og yderligere skridt" af 29. maj 2009 (10500/09), Rådets resolution "Globale udfordringer: fuld udnyttelse af de europæiske rumsystemer" af 25. november 2010 (16864/10), Rådets konklusioner: "En EU-rumstrategi til gavn for borgerne" af 31. maj 2011 og Rådets resolution: "Retningslinjer vedrørende merværdien af og fordelene ved rummet for de europæiske borgeres sikkerhed" af 6. december 2011 (18232/11). [2] Rådets resolution "Fremme af den europæiske rumpolitik", Bruxelles den 26. september 2008 (13569/08). [3] Europa-Parlamentets rapport om Kommissionens meddelelse om en EU-rumstrategi til gavn for borgerne (2011/2148(INI)). [4] Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om: "En EU-rumstrategi til gavn for borgerne", KOM(2011) 152 endelig af 4.4.2011. [5] EUT C …af …, s. . [6] EUT C …af …, s. . [7] KOM(2011) 152 af 4. april 2011. [8] Rådets dokument 13569/08 af 29.9.2008. [9] Rådets dokument 16864/10 af 26.11.2010. [10] Rådets dokument, CS 10901/11 af 31.5.2011. [11] EUT C 377 af 23.12.2011, s. 1. [12] EUT L 196 af 27.4.2008, s. 1. [13] EUT L 276 af 20.10.2010, s. 1. [14] SEK(2011) 1247 endelig af 12.10.2011. [15] Rådets dokument nr. 15715/11 af 24.10.2011. [16] EUT L 200 af 25.7.2001, s. 5. [17] Rådets dokument nr. 14698/12 af 9.10.2012. [18] EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1. [19] EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13. [20] Rådets dokument, CS 14698/12 af 12.9.2012. [21] KOM(2011) 814 endelig af 31.11.2011. Referencen opdateres efter vedtagelsen. [22] KOM(2011) 811 endelig af 30.11.2011. Referencen opdateres efter vedtagelsen. [23] KOM(2011) 753 endelig af 15.11.2011. Referencen opdateres efter vedtagelsen. [24] EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2. [25] ABM: Activity-Based Management (aktivitetsbaseret ledelse) – ABB: Activity-Based Budgeting (aktivitetsbaseret budgetlægning). [26] Jf. artikel 49, stk. 6, litra a) og b), i finansforordningen. [27] Forklaringer vedrørende forvaltningsmetoder og henvisninger til finansforordningen findes på webstedet BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [28] Organer omhandlet i finansforordningens artikel 185. [29] OB = opdelte bevillinger/IOB = ikke-opdelte bevillinger [30] EFTA: Den Europæiske Frihandelssammenslutning. [31] Kandidatlande og, efter omstændighederne, potentielle kandidatlande på Vestbalkan. [32] Teknisk og/eller administrativ bistand og udgifter til støtte for gennemførelsen af EU's programmer og/eller aktioner (tidligere BA-poster), indirekte forskning, direkte forskning. [33] Teknisk og/eller administrativ bistand og udgifter til støtte for gennemførelsen af EU's programmer og/eller aktioner (tidligere BA-poster), indirekte forskning, direkte forskning. [34] Teknisk og/eller administrativ bistand og udgifter til støtte for gennemførelsen af EU's programmer og/eller aktioner (tidligere BA-poster), indirekte forskning, direkte forskning. [35] KA: kontraktansatte, V: vikarer, UED: unge eksperter ved delegationerne, LA: lokalt ansatte, UNE: udstationerede nationale eksperter. [36] Delloft for eksternt personale under aktionsbevillingerne (tidligere BA-poster). [37] Angår især strukturfonde, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og Den Europæiske Fiskerifond (EFF). [38] Jf. punkt 19 og 24 i den interinstitutionelle aftale. [39] Med hensyn til EU's traditionelle egne indtægter (told, sukkerafgifter) opgives beløbene netto, dvs. bruttobeløbene, hvorfra opkrævningsomkostningerne på 25 % er fratrukket.