[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 10.8.2006

KOM(2006) 452 endelig

BERETNING FRA KOMMISSIONEN

til budgetmyndigheden om budgetgarantier i det almindelige budget situationen pr. 31. december 2005 {SEK(2006) 1071}

INDHOLDSFORTEGNELSE

Første del: begivenhederne siden beretningen af 30. juni 2005, risikosituationen og aktivering af budgetgarantierne 3

1. Indledning: transaktionernes art 3

2. Begivenhederne siden beretningen af 30. juni 2005 3

3. Risikosituationen 3

3.1. Udestående pr. 31. december 2005 3

3.2. Maksimal årlig risiko for EU-budgettet: udbetalte lån pr. 31. december 2005 (se tabel A2 i bilaget) 4

3.3. Maksimal teoretisk årlig risiko for EU-budgettet: udbetalte og godkendte lån pr. 31. december 2005 (se tabel A3 i bilaget) 5

4. Aktivering af budgetgarantier 5

4.1. Udbetalinger over de likvide midler 5

4.2. Udbetalinger over Garantifonden 5

5. Analyse af EU's teoretiske udlåns- og garantikapacitet til fordel for tredjelande 5

6. Garantifondens situation pr. 31. december 2005 7

7. Relativ soliditet 7

Anden del: evaluering af risici: den økonomiske og finansielle situation i de tredjelande, der har fået tildelt de største lån 8

1. Indledning 8

2. Kandidatlandene 8

3. Det vestlige Balkan 9

4. De nye uafhængige stater 9

Første del: begivenhederne siden beretningen af 30. juni 2005, risikosituationen og aktivering af budgetgarantierne[1]

1. INDLEDNING: TRANSAKTIONERNES ART

De risici, der dækkes af EU-budgettet, omfatter diverse låne- og garantitransaktioner, der kan inddeles i to kategorier, nemlig lån med makroøkonomisk sigte ydet af De Europæiske Fællesskaber (betalingsbalancelån til medlemsstaterne og makrofinansielle bistandslån (MFA) til tredjelande) og lån med mikroøkonomisk sigte (Euratom- og EIB-lån[2] (Den Europæiske Investeringsbank) i tredjelande).

2. Begivenhederne siden beretningen af 30. JUNI 2005

Hvad angår den makrofinansielle bistand til tredjelande, er der ikke truffet nogen ny rådsafgørelse, og der fandt ikke nogen yderligere låneudbetaling sted i andet halvår 2005.

Udbetalingerne i form af gavebistand beløb sig til i alt 29,5 mio. EUR: 3 mio. EUR til Albanien, 1,5 mio. EUR til Armenien og 25 mio. EUR til Serbien og Montenegro.

For Euratoms vedkommende blev der ikke udbetalt nogen lån på basis af eksisterende afgørelser.

Ifølge Kommissionens meddelelse om de finansielle overslag for 2007-2013[3] vil beløbet til finansiering af Garantifonden ikke udtrykkeligt blive begrænset i fremtiden, da finansieringen af Garantifonden vil ske via en budgetpost under udgiftsområde 4 (eksterne forbindelser) og ikke som i øjeblikket via en specifik reserve.

3. Risikosituationen

Følgende risikoanalyse belyser beløbene for udeståendet, den maksimale årlige risiko og den maksimale teoretiske årlige risiko for EU-budgettet (metoden forklares i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene). Der findes detaljerede tal herfor i henholdsvis tabel A1, A2 og A3 i bilaget.

3.1. Udestående pr. 31. december 2005

Den samlede risiko pr. 31. december 2005 androg 16 521 mio. EUR mod 16 333 mio. EUR pr. 30. juni 2005.

Nedenstående tabel viser, hvilke transaktioner der har haft indvirkning på udviklingen i udeståendet siden den foregående beretning.

Tabel 1 : Udestående pr. 31. december 2005* | Mio. EUR (afrundet) |

Udestående pr. 30. juni 2005 | 16 333 |

Tilbagebetaling af lån |

Euratom | 0 |

Makrofinansiel bistand | -111 |

EIB | -1 243 |

Udbetaling af lån |

Euratom | 0 |

Makrofinansiel bistand | 0 |

EIB | 1 580 |

Kursudsving mellem EUR og andre valutaer | -38 |

Udestående pr. 31. december 2005 | 16 521 |

* Alle garanterede lån (medlemsstater og tredjelande) ekskl. forfaldne, ikke-betalte renter og betalingsmisligholdelser. |

Pr. 31. december 2005 androg udeståendet i forbindelse med transaktioner vedrørende medlemsstaterne 2 966 mio. EUR mod 3 214 mio. EUR pr. 30. juni 2005.

Pr. 31. december 2005 androg udeståendet i forbindelse med transaktioner vedrørende tredjelande 13 554 mio. EUR mod 13 119 mio. EUR pr. 30. juni 2005.

3.2. Maksimal årlig risiko [4] for EU-budgettet: udbetalte lån pr. 31. december 2005 (se tabel A2 i bilaget)

- For 2006 er den samlede maksimale årlige risiko på 2 139 mio. EUR.

- Risikoen i forbindelse med medlemsstaterne andrager 617 mio. EUR.

- Risikoen i forbindelse med tredjelande andrager 1 522 mio. EUR.

3.3. Maksimal teoretisk årlig risiko [5] for EU-budgettet: udbetalte og godkendte lån pr. 31. december 2005 (se tabel A3 i bilaget) [6]

- For 2006 er den m aksimale teoretiske risiko på 2 213 mio. EUR og forventes under visse forudsætninger at nå op på 2 782 mio. EUR i 2014.

- Den maksimale teoretiske risiko i forbindelse med medlemsstaterne forbliver næsten stabil, idet den andrager 618 mio. EUR i 2006.

- For tredjelande andrager risikoen 1 594 mio. EUR for 2005. Risikoen forventes at nå op på 2 604 mio. EUR i 2014.

4. Aktivering af budgetgarantier

4.1. Udbetalinger over de likvide midler

Kommissionen foretager udbetalinger over sine likvide midler[7] for at undgå forsinkelser i forbindelse med betalingen af afdrag og renter på indlån og hermed forbundne omkostninger, når en debitor er kommet bagud med betalingen til Kommissionen.

4.2. Udbetalinger over Garantifonden

Med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 af 31. oktober 1994 som ændret blev der oprettet en garantifond for aktioner til fordel for tredjelande. Hvis modtageren (tredjelande) af et lån ydet eller garanteret af EU ikke overholder tilbagebetalingsfristen, træder Garantifonden til og opfylder den pågældendes forpligtelse inden for en frist på tre måneder fra forfaldsdatoen[8].

I løbet af andet halvår 2005 blev der ikke trukket på Garantifonden, da der ikke forekom nogen manglende overholdelse af tilbagebetalingsfristen for sådanne lån.

5. Analyse af EU's teoretiske udlåns- og garantikapacitet til fordel for tredjelande

Garantifondsordningen medfører i praksis visse begrænsninger af EU's udlåns- og lånegarantikapacitet til fordel for tredjelande, eftersom de bevillinger, der er til rådighed til tilførsel til fonden, begrænses med det beløb, der er opført som garantireserve i de gældende finansielle overslag[9].

Tabel A4 i bilaget viser et overslag over Fællesskabets udlånskapacitet til fordel for tredjelande i perioden 2005-2006 inden for rammerne af garantifondsordningen. Beregningsmetoden og det anvendte regelsæt er beskrevet nærmere i bilaget til denne beretning.

Tabel 2 viser, at de udestående udlåns- og lånegarantitransaktioner til fordel for tredjelande i alt var på 13 680 mio. EUR pr. 31. december 2005.

Tabel 2 : Udestående udlåns- og lånegarantitransaktioner til fordel for tredjelande i mio. EUR (afrundet) |

1. Udeståender, EF (MFA), Euratom | 1 465 |

2. EIB-lån | 12 089 |

3. Forfaldne, ikke-betalte renter1 | 126 |

Udestående2 pr. 31. december 2005 | 13 680 |

1 Forfaldne, ikke-betalte renter som omhandlet i forordningen om oprettelse af Garantifonden. 2 Betalingsmisligholdelser og morarenter er ikke medregnet i det udestående, der skal dækkes af fonden, og der redegøres særskilt for disse i afsnit 6. |

Forholdet mellem fondens midler og EU's samlede udestående som defineret i forordningen om oprettelse af fonden var på 9,7 %, hvilket er mere end det målbeløb på 9 %, som er fastsat i forordning nr. 1149/1999 om ændring af forordning nr. 2728/94 om oprettelse af fonden. Ifølge reglerne skal det overskydende beløb ved årets udgang tilbageføres til en særlig konto i oversigten over indtægter i Den Europæiske Unions almindelige budget.

6. Garantifondens situation pr. 31. DECEMBER 2005

PR. 31. december 2005 indeholdt Garantifonden 1 323,94 mio. EUR. Der blev registreret følgende bevægelser i anden halvdel af 2005:

- Den første overførsel til fonden på 140,11 mio. EUR.

- Fondens overskud for 2004 på 187,13 mio. EUR tilbageført til Unionens budget i 2005.

- Nettoindtægter på 25,6 mio. EUR fra investeringer af fondens aktiver pr. 31. december 2005.

Der fandt ingen inkasseringer sted i anden halvdel af 2005.

De samlede restancer pr. 31. december 2005, dvs. morarenter for Den Argentinske Republik, beløber sig til 1 718 493,12 USD , hvoraf 1 448 433,44 USD (svarende til 1 227 798,12 EUR) endnu ikke er inkasseret af fonden. Restbeløbet tilkommer EIB.

7. RELATIV SOLIDITET

Forholdet mellem fondens midler pr. 31. december 2005 (1 323,94 mio. EUR) og den maksimale teoretiske årlige risiko for lån til tredjelande i 2006 (1 590 mio. EUR) er anslået til 83 % (se tabel A3 i bilaget).

Anden del: evaluering af risici: den økonomiske og finansielle situation i de tredjelande, der har fået tildelt de største lån

1. INDLEDNING

Tallene i første del giver oplysning om de kvantitative aspekter ved de risici, der knytter sig til det almindelige budget. Der bør dog også foretages en vurdering af risicienes mere kvalitative aspekter, der afhænger af foranstaltningens art og låntagers status. Tabeller med landerisikovurderinger fremlægges separat i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene[10]. Der gives nedenfor et kort sammendrag af denne analyse. Et afsnit med en analyse af situationen i de øvrige tredjelande findes i punkt 3.1 i bilaget.

2. KANDIDATLANDENE

Bulgarien var kendetegnet af meget kraftig vækst i første halvdel af 2005, hvorefter der indtrådte en følelig opbremsning i tredje kvartal. Væksten i BNP i faste priser androg 5,5 % for året som helhed. Opbremsningen skyldtes i vid udstrækning de store oversvømmelser i sommermånederne. Underskuddet på de løbende poster steg til 11,8 % af BNP. De udenlandske direkte nettoinvesteringer i landet holdt sig på et højt niveau, men i modsætning til, hvad der var tilfældet de tidligere år, lykkedes det ikke i 2005 at finansiere underskuddet på de løbende poster fuldt ud med udenlandske direkte investeringer, idet disse kun dækkede ca. 75 %.

I 2005 faldt vækstraten for BNP i faste priser i Rumænien til 4,1 %, navnlig som følge af de negative virkninger af massive oversvømmelser og strukturomlægninger, som øvede indflydelse på industriens aktivitetsniveau. Underskuddet på de løbende poster steg i 2005 en smule, nemlig til 8,7 % af BNP mod 8,4 % i 2004; mere end 85 % af underskuddet blev dækket af udenlandske direkte nettoinvesteringer og porteføljeinvesteringer. I 2005 voksede udlandsgælden kun med 2 procentpoint til 34,5 % af BNP.

Væksten i Tyrkiets BNP i faste priser androg i 2005 7,4 % efter en vækst på 8,9 % i 2004. De vigtigste vækstskabende faktorer var investeringer og privat forbrug. Underskuddet på de løbende poster voksede mindre end forventet, nemlig fra 5,1 % af BNP i 2004 til 5,8 % i 2005. De offentlige finanser udviklede sig særdeles gunstigt som følge af en kombination af kraftig vækst og lav lønstigning i den offentlige sektor. Den offentlige sektors samlede underskud (finansredegørelse 2006 baseret på ENS-95) faldt fra 11,3 % af BNP i 2003 til 5,7 % af BNP i 2004 og 1,2 % i 2005 (svarende til ca. 2 % efter GFS-metoden).

3. D ET VESTLIGE BALKAN

Væksten i Albaniens BNP holdt sig i 2005 på et højt niveau, nemlig 5,5 %. Udenrigsøkonomien er stadig kendetegnet af betydelige ubalancer. Medens det er anslået, at handelsunderskuddet i 2005 fortsat androg mere end 23 % af BNP, har betydelige private overførsler fra udlandet bidraget til at finansiere et underskud på de løbende poster, der er anslået til 7,0 % af BNP. Der er gjort visse fremskridt med styringen af de offentlige udgifter og indtægter; alligevel er en styrkelse af skatteforvaltningen og den offentlige sektor som helhed stadig en af de største udfordringer for den nye regering.

Bosnien og Hercegovina opretholdt i 2005 en stabil makroøkonomi med en vækst på ca. 5 % ligesom i 2004. Strukturreformerne foregik fortsat forholdsvis langsomt, om end der blev gjort visse fremskridt på områderne indirekte beskatning og privatisering. Der foreligger ingen officielle statistiske data for underskuddet på de løbende poster, så dette har kun kunnet anslås til 23 % af BNP.

Den økonomiske vækst i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien er fortsat kraftig. I 2005 udgjorde væksten i BNP i faste priser 4,0 %, hvilket er omtrent det samme som de 4,1 %, der blev opnået i 2004. De løbende poster forbedredes mærkbart i 2005, idet underskuddet faldt fra næsten 8 % af BNP i 2004 til ca. 1,5 % i 2005. Omkring halvdelen af denne forbedring kan tilskrives større eksport. Ved udgangen af december 2005 udgjorde Nationalbankens officielle reserver 1,1 mia. EUR svarende til knap 4 måneders import af varer og tjenesteydelser i 2005. Ved udgangen af december androg bruttoudlandsgælden ca. 38 % af BNP.

Serbiens og Montenegros økonomiske resultater var tilfredsstillende i 2005, idet de vigtigste vækstsskabende faktorer var handel, transport, finansielle tjenesteydelser og bygge- og anlægsvirksomhed. Ifølge overslagene voksede Serbiens BNP med 6,5 % på årsbasis for hele året og Montenegros BNP med 3,8 % i de første ni måneder af 2005. Underskuddet på de løbende poster er anslået til 8,5 % af BNP. Finansieringsbehovet er til dels blevet dækket ved hjælp af betydelige udenlandske direkte investeringer. I begge republikker var reformtempoet på ny højt i 2005, og i Serbien anslås den private sektors andel af BNP at være vokset til 55 % som følge af fremgang med privatiseringen og virksomhedsomstruktureringen.

4. De nye uafhængige stater

Den økonomiske vækst i Georgien tiltog i 2005 til ca. 8 % (6,2 % i 2004) som følge af gode resultater inden for både industri og landbrug. Privatiseringsprocessen blev indledt sidste år og førte til indtægter svarende til ca. 3 % af BNP. Ifølge overslagene voksede underskuddet på de løbende poster til ca. 10 % af BNP (7,6 % i 2004) som følge af omfattende import af kapitalgoder til olie- og gasledninger og anden infrastruktur. Underskuddet blev overvejende finansieret med udenlandske direkte investeringer. Georgiens udlandsgæld var ved udgangen af 2005 nominelt faldet en smule, nemlig til 1,8 mia. USD, medens udlandsgælden opgjort i forhold til BNP ifølge overslagene faldt fra 36 % (2004) til ca. 30 % (2005).

I Ukraine førte en negativ udvikling i bytteforholdet (stigende importpriser på energi samtidig med, at verdensmarkedspriserne på metaleksporten raslede ned) kombineret med træge investeringer på en uvis politisk baggrund til en kraftig opbremsning med en vækst i BNP i faste priser på 2,4 % i 2005 (12,1 % i 2004). Ukraines offentlige udlandsgæld på 13 mia. USD ligger imidlertid på et bæredygtigt niveau (omkring 16 % af BNP). Ukraines Nationalbanks internationale reserver blev fordoblet i 2005, navnlig som følge af kapitaltilførsel i forbindelse med privatiseringer i fjerde kvartal 2005. Den politiske uvished varede ved til parlamentsvalget i marts 2006. Ratinginstitutterne opretholdt imidlertid Ukraines kreditværdighed på BB (med stabile fremtidsudsigter), bl.a. som følge af lav offentlig gæld og tilfredsstillende valutastilling.

Væksten i Moldovas BNP lå atter i 2005 på mere end 7 % som følge af kraftig indenlandsk efterspørgsel, der blev fremmet af omfattende pengeoverførsler. Underskuddet på de løbende poster voksede i 2005 til 7 % af BNP, selv om størstedelen af det voksende handelsunderskud dækkes af de ligeledes tiltagende pengeoverførsler. Budgetoverskuddet voksede i 2005 som følge af større skatteindtægter i forbindelse med import. I 2006 kan budgettet meget vel komme til at udvise et underskud, fordi der forventes højere udgifter til sociale programmer og en afvikling af Moldovas gæld til kreditorerne i Paris-klubben. Allerede i 2005 faldt den samlede offentlige og offentligt garanterede udlandsgæld som følge af valutaens appreciering og væksten i BNP til præcis en fjerdedel af BNP. Moldovas Nationalbanks internationale reserver er vokset, så de nu repræsenterer mere end to måneders import.

Den økonomiske vækst i Tadsjikistan var fortsat kraftig i 2005, idet BNP i faste priser voksede med 7,5 % sammenholdt med 10,6 % i 2004. Der blev i 2005 anslået et budgetoverskud for den offentlige sektor på 0,1 % (det er tredje år i træk, at der er registreret et overskud). Takket være en gunstig bilateral gældsaftale med Rusland – Tadsjikistans største kreditor – blev udlandsgælden i 2005 nedbragt til mindre end 40 % af BNP. Som følge heraf faldt underskuddet på de løbende poster ifølge overslagene fra 4 % af BNP i 2004 til 3,6 % i 2005. De officielle bruttoreservers importdækning forbedredes en smule fra 1,8 måneder i 2004 til 1,9 måneder ved udgangen af 2005.

[1] Bemærk, at bilaget indeholder et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene med en række detaljerede tabeller og forklarende noter til denne beretning.

[2] EIB-mandaterne er nærmere beskrevet i tabel A1 i bilaget.

[3] KOM(2004) 487 af 14.7.2004.

[4] Det tekniske udtryk "maksimal årlig risiko" er forklaret i punkt 1 i bilaget.

[5] Det tekniske udtryk "maksimal teoretisk årlig risiko" er forklaret i punkt 1 i bilaget.

[6] Den maksimale årlige risiko omfatter de resterende lånebeløb, der skal udbetales under de gældende finansielle overslag, fordi EIB's nye mandat for 2007-2013 endnu ikke er vedtaget.

[7] I henhold til artikel 12 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 af 22. maj 2000 som ændret om gennemførelse af afgørelse 94/728/EF, Euratom om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter.

[8] Der er mere detaljerede oplysninger herom i punkt 2.5. i bilaget.

[9] Det årlige tal, der er fastsat i de finansielle overslag for 2000-2006, andrager 200 mio. EUR i 1999-priser; i 2005 udgjorde beløbet 223 mio. EUR.

[10] SEK(2006) 1071