BEGRUNDELSE

1. Indledning

Efter EU's og IMF's fælles mellemfristede finansielle bistandsprogram for Rumænien fra foråret 2009 til foråret 2011, hvor EU udbetalte 5 mia. EUR og IMF 12,9 mia. EUR, vedtog Rådet for Den Europæiske Union den 12. maj 2011 en afgørelse om et forebyggende opfølgningsprogram, hvor der blev stillet mellemfristet finansiel bistand på op til 1,4 mia. EUR til rådighed for Rumænien[1]. Under det andet program, som også var et fælles EU-IMF-program, blev der i overensstemmelse med programmets forebyggende karakter hverken udbetalt støtte af EU eller IMF.

I lyset af de resterende risici for landets betalingsbalance anmodede de rumænske myndigheder den 4. juli 2013 EU om et tredje mellemfristet finansielt bistandsprogram, som igen skulle være omfattet af en standby-aftale med IMF. Bistanden fra EU og IMF forventes atter at være af forebyggende karakter uden at føre til egentlige udbetalinger. Den 9. juli godkendte Det Økonomiske og Finansielle Udvalg anmodningen og gav Kommissionen mandat til at forhandle et nyt forebyggende program mellem EU og IMF på plads.

Fra den 17. til den 31. juli 2013 foretog Kommissionens tjenestegrene og IMF et fælles forhandlingsbesøg i Bukarest, hvor man på embedsmandsplan blev enig om programmets indhold og betingelser. Det nye program støtter fortsat Rumæniens økonomiske program, der bl.a. har til formål at konsolidere den makroøkonomiske, finanspolitiske og finansielle stabilitet, øge robustheden og vækstpotentialet i økonomien, forbedre den administrative kapacitet, reformere skatteforvaltningen og forbedre den offentlige forvaltning af og kontrol med finanspolitikken. Det nye program spænder over 24 måneder og består af forebyggende bistand fra EU på op til 2 mia. EUR og fra IMF på op til 1,75 mia. SDR (ca. 2 mia. EUR), som understøttes af en standby-aftale. Derudover vil Verdensbanken fortsætte med at yde den tidligere vedtagne bistand på 891 mio. EUR, hvoraf 514 mio. EUR stadig mangler at blive udbetalt.

2. Makroøkonomisk udvikling og udsigter

Der er registreret positiv økonomisk vækst i Rumænien siden 2011. Den seneste udvikling tyder på, at væksten i 2013 vil være på omkring 2 %, hvilket er noget højere end fremskrivningen på 1,6 % i Kommissionens forårsprognose. Fremragende eksportresultater (navnlig takket være bil- og serviceindustrien) og en god høst er de vigtigste drivkræfter for væksten. De positive tendenser skygger dog for en svag indenlandsk efterspørgsel, hvor forbruget er stagnerende, og investeringerne er faldet i første halvdel af 2013.

Hvis vi ser fremad, skønnes det, at væksten gradvist vil blive styrket, efterhånden som strukturreformerne begynder at få virkning og EU-midlerne udnyttes bedre, samtidig med at eksporten fortsat vil være stærk, efterhånden som der kommer gang i den europæiske økonomi. Under forudsætning af en gennemsnitlig høst forventes væksten at være en anelse over 2 % i 2014. Den indenlandske efterspørgsel forventes at være den største drivkraft for væksten, idet den understøttes af stigninger i investeringerne og privatforbruget, samtidig med at nettoeksporten forventes at yde et mindre negativt bidrag, idet importen ventes atter at genoptage i 2014 med udgangspunkt i den stigende indenlandske efterspørgsel.

Inflationen målt ved det harmoniserede forbrugerprisindeks forblev høj på ca. 6 % i perioden 2009-2011, men faldt i 2012 til et gennemsnit på 3,4 %. Priserne begyndte dog atter at blive presset opad ved udgangen af 2012 og i første halvdel af 2013. Som følge af et støt fald i fødevarepriserne og en ændring i basiseffekterne forventes inflationen at falde i løbet af anden halvdel af 2013, til under 3,5 % ved udgangen af 2013, hvilket er inden for den rumænske centralbanks målinterval (2,5 % ± 1 procentpoint). Der forventes et yderligere fald i 2014.

3. De offentlige finanser

Rumænien har med succes konsolideret sine offentlige finanser i løbet af de seneste år, og budgetunderskuddet er faldet fra 9 % af BNP i 2009 til lige under 3 % i 2012. Denne præstation gjorde det muligt for Rådet at ophæve proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud for Rumænien den 21. juni 2013. Det nye program vil støtte Rumæniens yderligere bestræbelser for finanspolitisk konsolidering, som sigter mod at nå landets mellemfristede målsætning om et strukturelt budgetunderskud på 1 % af BNP i 2015. Myndighederne arbejder fortsat på at nå det foregående programs underskudsmål på 2,4 % i ESA-termer i 2013. Der er planlagt yderligere konsoliderende foranstaltninger for 2014 i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Indtil videre tyder alt på, at Rumænien vil nå målet om et underskud på 2 % i ESA-termer i overensstemmelse med landets opdaterede konvergensprogram fra 2013.

Ved forhandlingerne under besøget i juli vedtog man en halvårlig budgetændring, der gav plads til at foretage ændringer i indtægter og udgifter, samtidig med at det overordnede underskudsmål for 2013 på 2,3 % i nominelle termer og 2,4 % i ESA-termer blev fastholdt. Det reviderede budget tilgodeser lavere indtægter og sætter en dæmper på de indenlandske kapitalinvesteringer, reducerer hensættelserne til korrektioner i forbindelse med EU-midler og reducerer overførslerne til andre offentlige myndigheder. Hvad angår budgettet for 2014, er myndighederne i færd med at undersøge, hvordan man kan øge indtægterne, navnlig ved at udvide indtægtsgrundlaget. En væsentlig udfordring på udgiftssiden er indfasningen af den lønlov, der blev vedtaget som led i det første program.

Eftersom størstedelen af den nødvendige finanspolitiske konsolidering er opnået, vil det nye program fokusere på en forbedring af den finanspolitiske styring. Det vil sigte mod at opgradere de finanspolitiske rammer, så de er i overensstemmelse med finanspagten, samt mod at indføre en række andre forbedringer af den finanspolitiske strategi og af gennemsigtigheden i budgetlægningen. Det vil kræve forbedringer i planlægningen af de årlige og mellemfristede kapitalinvesteringer, færdiggørelsen af systemet til kontrol af forpligtelser (for at forhindre nye restancer) samt forbedringer af skatteforvaltningen med henblik på at sikre en mere effektiv skatteopkrævning.

4. Udviklingen på de finansielle markeder og i banksektoren

Situationen på de finansielle markeder er betydeligt forbedret siden sommeren 2012 som følge af en bedre stemning på det globale marked, og efter at den indenrigspolitiske situation er blevet mere stabil hen imod årets udgang. Det er stort set sket i takt med udviklingen i de øvrige lande i regionen og er forblevet forholdsvis gunstig i første halvdel af 2013. Det 5‑årige CDS-spread på rumænske statsobligationer faldt fra knap 500 basispoint i maj 2012 til under 200 basispoint i begyndelsen af januar 2013 og har ligget en anelse over 200 basispoint siden slutningen af juni 2013. Efter at have oplevet betydelige tab i maj 2012 rejste BET‑aktieindekset sig atter indtil udgangen af 2012, hvorefter det har været forholdsvis volatilt, dog med en stigning på ca. 10 % indtil udgangen af september 2013.

Til trods for stigningen i værdiforringede aktiver (andelen af misligholdte lån nåede 20,3 % i juni 2013), ligger banksektorens kapitalgrundlag fortsat på et godt niveau (solvensprocenten lå på 14,7 % i juni). Risiciene i forbindelse med stigningen i misligholdte lån er blevet begrænsede som følge af en forsigtig hensættelsespolitik til at imødegå tab på udlån, selv om hensættelserne sætter en dæmper på rentabiliteten (egenkapitalforrentningen nåede op på 6 % i første kvartal af 2013 efter 3 år med tab). Den rumænske centralbank fører fortsat nøje tilsyn med banker, der har moderbanker i de perifere eurolande, som har opretholdt hensigtsmæssige kapitalbuffere. De afsmittende virkninger af krisen i Cypern blev afbødet gennem aftalen om at overføre den lokale indlånsbase af den rumænske filial af Bank of Cyprus til Marfin Bank, som er et datterselskab i Laiki-koncernen. Nedgearingen af de udenlandske banker og reduktionen af finansieringen fra moderbanker (-14,6 % siden december 2012) følger den regionale udvikling og foregår forholdsvis velordnet, men kræver dog stadig særlig opmærksomhed fra tilsynsmyndigheden.

5. Betalingsbalance og eksterne finansieringsbehov

Rumænien forventes i løbet af den planlagte programperiode (24 måneder) at opretholde fuld adgang til statsgældsmarkedet, dog under forudsætning af at der ikke sker en negativ ekstern udvikling. CDS-spreadene er på det laveste niveau siden 2010. Underskuddet på de løbende poster forventes at falde fra ca. 4 % af BNP i 2012 til ca. 2 % i 2013, hvilket hovedsagelig kan tilskrives et fald i handelsunderskuddet.

Ifølge basisscenariet bør der hverken opstå et internt eller eksternt finansieringsunderskud i de næste to år. Rumænien er dog fortsat sårbar over for udsving i valutakursen og volatile internationale kapitalbevægelser. I et negativt scenarie kan det blive svært at opretholde finansieringen af de løbende poster, og adgangen til statsgældsmarkedet kan blive forringet. I sidstnævnte tilfælde vil det første forsvarsværk være statskassens kontantreserver (som dækker finansieringsbehovet i ca. 6 måneder) og i mindre grad den rumænske centralbanks valutareserver. Hvis Rumænien oplever langvarige og akutte finansieringsproblemer, aktiveres det forebyggende program, og de disponible midler (2 mia. EUR fra EU, som udbetales i to trancher af 1 mia. EUR og op til 2 mia. EUR via IMF’s standby-aftale) vil dække landets finansielle og budgetmæssige forpligtelser. Det nye program vil også skabe tillid på de finansielle markeder til, at Rumænien er engageret i en ambitiøs økonomisk reformdagsorden.

6. EU-bistand under betalingsbalancemekanismen som led i en international indsats

I lyset af de resterende svagheder ved og risici mod betalingsbalancen og på betingelse af, at de rumænske myndigheder forpligter sig til at gennemføre et finanspolitisk, finansielt og strukturelt tilpasningsprogram, henstiller Kommissionen, efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg den 3. oktober 2013, at Rådet vedtager en afgørelse om yderligere gensidig bistand til Rumænien, som omhandlet i EUF-traktatens artikel 143. Rumænien skal gennemføre sit økonomiske program for at imødekomme de resterende svagheder, afværge de tilbageværende trusler mod holdbarheden i betalingsbalancen og udvikle den nødvendige kapacitet til at udforme og gennemføre de økonomiske politikker uden at ty til international bistand.

Desuden foreslår Kommissionen efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, at Rådet vedtager en afgørelse om forebyggende mellemfristet finansiel bistand på op til 2 mia. EUR til Rumænien for at sikre holdbarheden i landets betalingsbalance. Den forebyggende finansielle bistand vil kunne aktiveres og udbetales frem til den 30. september 2015.

7. Hovedindholdet af det nye program

Den nye forebyggende finansielle bistand støtter Rumæniens økonomiske program, der bl.a. har til formål at konsolidere den makroøkonomiske, finanspolitiske og finansielle stabilitet, øge robustheden og vækstpotentialet i økonomien, forbedre den administrative kapacitet, reformere skatteforvaltningen og forbedre den offentlige forvaltning af og kontrol med finanspolitikken. De nærmere økonomisk-politiske betingelser vil blive fastsat i et aftalememorandum mellem Kommissionen og de rumænske myndigheder. Det fastholder resultaterne af de to foregående programmer og viderefører de endnu uindfriede forpligtelser af det andet program.

A: Finanspolitisk konsolidering

Efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud forventes Rumænien at korrigere sin strukturelle saldo i overensstemmelse med kravene i stabilitets- og vækstpagten, indtil landet når sin mellemfristede målsætning om et strukturelt offentligt underskud på 1 % af BNP i 2015, som derefter opretholdes. Programmet vil endvidere fortsat have fokus på at forbygge akkumuleringen af offentlige restancer, både på centralt og lokalt plan. Lønomkostningerne i den offentlige sektor skal fortsat have et bæredygtigt grundlag med begrænsede lønstigninger og begrænset beskæftigelse i sektoren.

B: Finanspolitisk styring og finanspolitisk strukturreform

For at sikre en velforankret finanspolitisk konsolidering vil der med programmet blive indført en yderligere styrkelse af de finanspolitiske rammer. I den forbindelse er det afgørende at gennemføre finanspagten samt forbedringerne af den flerårige budgetplanlægning, som vil garantere en mere holdbar finanspolitik.

Rumænien vil få støtte af bred teknisk bistand fra IMF og Verdensbanken inden for offentlig finansforvaltning og -kontrol. Indførelsen af et system til kontrol af forpligtelser, som vil blive iværksat i flere trin, vil bidrage til at sikre reduktionen af og kontrollen med restancer. Budgetkontrolmekanismerne i sundhedssektoren vil blive styrket gennem bedre rapportering og overvågning, navnlig med hensyn til hospitaler og udgifter til medicin, for at undgå, at der igen opstår betalingsrestancer. Der indføres yderligere prioriteringer af de offentlige investeringer for at øge landets vækstpotentiale.

C: Offentlig gældsforvaltning

Myndighederne vil træffe de nødvendige foranstaltninger for at forbedre den offentlige gældsforvaltning med henblik på at begrænse finansieringsomkostningerne og -risiciene og øge den gennemsnitlige forfaldstid for den offentlige gæld.

D: Regulering af og tilsyn med finanssektoren

Hvad angår finanssektoren, vil myndighederne fortsætte med at forbedre rammerne for bankafvikling og lovgivningen om indskudsgarantiordningen ved at ændre lov GO 39/1996 og GEO 99/2006. For at fremskynde processen med at rydde op i balancen har Rumæniens centralbank præciseret bestemmelserne for afskrivning af lån for den rumænske banksammenslutning og vil foretage en omfattende analyse af kvaliteten af aktiverne i banksektoren. Med henblik på yderligere at udvikle kapitalmarkedet og diversificere bankernes finansieringskilder agter myndighederne at ændre lovgivningen om dækkede obligationer. En stram kreditdisciplin og forhindring af "moral hazard" blandt debitorer bidrager i høj grad til at øge den finansielle stabilitet. Derfor vil regeringen fortsat afholde sig fra at tage lovgivningsmæssige initiativer (såsom loven om personlig insolvens) og indføje bestemmelser i loven om gældsinddrivelse, der vil kunne underminere kreditdisciplinen. Myndighederne vil i vid udstrækning høre alle relevante interesserede parter og tage højde for den rumænske nationalbanks konsekvensanalyse i forbindelse med de nye bestemmelser om urimelige kontraktvilkår i lovgivningen vedrørende anvendelsen af den civile retsplejelov. De vil sikre, at retssager vedrørende urimelige kontraktbestemmelser behandles af højere rangerende retsinstanser eller af en specialiseret domstol og vil træffe alle de nødvendige foranstaltninger for at sikre en ensartet anvendelse af disse bestemmelser. For at styrke tilsynet med ikke-bankmæssige finansielle markeder og fremme forbrugerbeskyttelsen vil myndighederne sikre, at lovgivningen om den integrerede ikke-bankmæssige finansielle tilsynsmyndighed, finanstilsynet, ændres, så den er i overensstemmelse med international god praksis.

E: Strukturreformer

Strukturreformerne tager sigte på at forbedre den måde, markedet fungerer på, øge modstandsdygtigheden over for eksterne chok og styrke Rumæniens vækstpotentiale på lang sigt. Programmets strukturelle reformdagsorden er en del af den bredere dagsorden i Rumæniens nationale reformprogram og er omfattet af de landespecifikke henstillinger rettet til Rumænien som led i det europæiske semester.

Omstruktureringen af statsejede virksomheder, herunder privatiseringer, vil blive forstærket for at mindske risikoen for det offentlige budget fra de akkumulerede restancer og driftstab, samtidig med at den finansielle levedygtighed af de fleste af disse selskabers aktiviteter øges. Myndighederne vil tage skridt til at styrke virksomhedsledelsen i statsejede virksomheder, herunder i den finansielle sektor.

I energisektoren vil de resterende foranstaltninger, der blev vedtaget i de to foregående programmer, blive gennemført, herunder køreplanerne for liberalisering af gas- og elmarkedet.

Et andet vigtigt element af strukturreformerne er en forbedring af erhvervsklimaet og bedre adgang til finansiering for SMV'er. Programmet har til formål at reducere SMV'ernes administrative byrde, give dem bedre adgang til bank- og egenkapitalfinansiering, mindske den retlige usikkerhed ved at forbedre registreringen af jord og ejendomme samt hjælpe SMV’erne med at etablere sig i udlandet. Endvidere støtter programmet reformen af reglerne for intellektuelle ejendomsrettigheder, især i forbindelse med patenter, med henblik på at tiltrække direkte udenlandske investeringer i forsknings- og innovationsaktiviteter.

Hvad angår arbejdsmarkedet, støtter programmet gennemførelsen af pensionsreformen fra 2010 ved at udligne forskellene i pensionsalderen for mænd og kvinder.

Foruden de mange ovennævnte foranstaltninger for at forbedre effektiviteten i den offentlige administration på områder, der er af afgørende betydning for gennemførelsen af programmet, opfordres de rumænske myndigheder til hver sjette måned at rapportere til Det Økonomiske og Finansielle Udvalg/Udvalget for Økonomisk Politik om de fremskridt, der er gjort på området.

F: Pengepolitik

Pengepolitikken vil fortsat have fokus på at sikre prisstabilitet med henblik på at holde inflationen inden for den rumænske centralbanks inflationsmål (2,5 % ± 1 procentpoint).

2013/0338 (NLE)

Forslag til

RÅDETS AFGØRELSE

om forebyggende mellemfristet finansiel EU-bistand til Rumænien

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 332/2002[2] af 18. februar 2002 om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne, særlig artikel 3, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, forelagt efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Ved afgørelse 2013/xxx/EU[3] besluttede Rådet at yde gensidig bistand til Rumænien.

(2) I betragtning af den aktuelle situation med ustabile kapitalstrømme, som navnlig berører nye vækstmarkeder, risiciene for det makroøkonomiske scenario og de resterende svagheder i banksektoren er det hensigtsmæssigt at yde forebyggende mellemfristet finansiel bistand til Rumænien under mekanismen for betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne. Selv om Rumænien under de aktuelle markedsforhold ikke agter at anmode om udbetaling af midler, forventes den forebyggende bistand at kunne bidrage til at konsolidere den makroøkonomiske, finanspolitiske og finansielle stabilitet og gennem strukturreformer øge robustheden og vækstpotentialet i den rumænske økonomi.

(3) Hvis de negative risici skulle materialisere sig, vil Rumænien muligvis ikke være i stand til at dække sine eksterne finansieringsbehov via de disponible finansieringskilder. Risiciene er bl.a. forbundet med den anseelige eksterne gæld og gælden i den finansielle sektor, en høj negativ nettostilling over for udlandet og spillovers fra negative udviklingstendenser i euroområdet. I et sådant stress-scenario vil de resterende finansieringsbehov skulle dækkes ved at aktivere den forebyggende finansielle EU-bistand.

(4) Det er hensigtsmæssigt at yde forebyggende EU-bistand til Rumænien på op til 2 mia. EUR under mekanismen for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne, som blev indført ved Rådets forordning (EF) nr. 332/2002. EU-bistanden bør som vedtaget den 27. september 2013 ydes i kombination med IMF-bistand på 1 751,34 mio. SDR (ca. 2 mia. EUR, 170 % af Rumæniens IMF-kvote) i form af en standby-aftale, som også skal betragtes som en sikkerhedsforanstaltning. Verdensbanken har stillet 1 mia. EUR til rådighed frem til juni 2015 i form af et lån som led i udviklingspolitikken med mulighed for betalingsudskydelse. Derudover vil Verdensbanken fortsætte med at yde den tidligere vedtagne bistand på 891 mio. EUR, hvoraf 514 mio. EUR stadig mangler at blive udbetalt.

(5) Bistanden bør forvaltes af Kommissionen, som i samråd med de rumænske myndigheder og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg fastlægger de specifikke økonomisk-politiske vilkår knyttet til den forebyggende finansielle bistand. Disse vilkår bør nedfældes i et aftalememorandum.

(6) Eftersom bistanden er af forebyggende karakter, anmoder Rumænien ikke om at få frigivet rater af EU-lånet, medmindre der opstår problemer med den løbende betalingsbalance eller kapitalbevægelserne. Hvis Rumænien fremsætter en finansieringsanmodning for Kommissionen, vil denne efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg tage stilling til, om programmet skal aktiveres, og hvor meget der skal udbetales og hvornår. De nærmere finansielle betingelser knyttet til eventuelle udbetalinger vil blive fastsat i en forebyggende lånefacilitetsaftale.

(7) Den forebyggende finansielle bistand bør bidrage til en vellykket gennemførelse af regeringens økonomisk-politiske program og vil på den måde sikre, at Rumæniens betalingsbalance forbliver holdbar —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1. Unionen stiller forebyggende mellemfristet finansiel bistand på op til 2 mia. EUR til rådighed for Rumænien. Hvis mekanismen aktiveres, og hvis det besluttes at stille midler til rådighed, ydes bistanden i form af et lån med en gennemsnitlig løbetid på højst otte år.

2. Den forebyggende finansielle bistand vil kunne aktiveres og udbetales frem til den 30. september 2015.

Artikel 2

1. Bistanden forvaltes af Kommissionen i overensstemmelse med Rumæniens tilsagn og Rådets henstillinger, herunder navnlig i sammenhæng med gennemførelsen af det nationale reformprogram og den årlige opdatering af Rumæniens konvergensprogram.

2. Kommissionen aftaler med de rumænske myndigheder og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg de nærmere økonomisk-politiske betingelser knyttet til den finansielle bistand, jf. artikel 3, stk. 3. Disse betingelser nedfældes i et aftalememorandum i overensstemmelse med de i stk. 1 omhandlede tilsagn og henstillinger. De nærmere finansielle vilkår fastsættes af Kommissionen i en forebyggende lånefacilitetsaftale.

3. Kommissionen kontrollerer med jævne mellemrum og i samråd med Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, at de økonomisk-politiske betingelser, der er knyttet til bistanden, er opfyldt.

Artikel 3

1. Spørgsmålet om aktivering af Unionens forebyggende finansielle bistand behandles af Kommissionen efter skriftlig anmodning fra Rumænien. Efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg tager Kommissionen stilling til, om aktiveringen af bistanden og anmodningen om udbetaling af midler er berettiget, og den fastslår, hvor meget der skal udbetales og hvornår. Såfremt den finansielle bistand aktiveres, udbetales midlerne i højst to rater. Hver rate kan udbetales i en eller flere trancher.

2. Ved aktivering af bistanden træffer Kommissionen afgørelse om udbetalingen af EU‑lånet eller dele heraf efter at have indhentet udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg.

3. Udbetalinger gøres betinget af, at der er gjort tilfredsstillende fremskridt med gennemførelsen af Rumæniens økonomiske program, som skal indgå i både konvergensprogrammet og det nationale reformprogram; navnlig gælder det, at de økonomisk-politiske betingelser, der er fastsat i aftalememorandummet, bl.a. skal omfatte følgende:

a) vedtagelse af budgetter og gennemførelse af politikker i overensstemmelse med den finanspolitiske konsolidering, der hidrører fra Rumæniens forpligtelser i henhold til stabilitets- og vækstpagten, med henblik på at nå Rumæniens mellemfristede budgetmålsætning i 2015, og fastholde den derefter

b) fuld bevarelse af de foranstaltninger, der er vedtaget i de to foregående programmer, og gennemførelse af eventuelle manglende uopfyldte betingelser

c) yderligere styrkelse af rammerne for den finanspolitiske styring, herunder ved at gennemføre artikel 3 i traktaten om stabilitet, koordinering og styring i Den Økonomiske og Monetære Union (finanspagten), med henblik på at sikre en velforankret finanspolitisk konsolidering. Der skal rettes særlig opmærksomhed mod en stramning af den flerårige budgetplanlægning, gennemførelsen af et effektivt system til kontrol af forpligtelser, forbedring af skatteopkrævningen og bedre planlægning af kapitalinvesteringerne

d) rettidig gennemførelse af de handlingsplaner, der er vedtaget som følge af resultaterne af de funktionsundersøgelser, som Verdensbanken foretog i 2010‑2011, og oprettelse af en central enhed, der skal arbejde med at forbedre regeringens politiske prioriteringer

e) betaling af restancer og styrkelse af budgetmæssige kontrolmekanismer i sundhedssektoren gennem bedre rammer for rapportering og overvågning

f) gennemførelse af den strategiske handlingsplan i sundhedssektoren, som omfatter en rationalisering af hospitalsstrukturen og styrker ydelsen af primære sundhedstjenester, med henblik på at forbedre de sundhedsmæssige resultater

g) forbedring af den offentlige gældsforvaltning med henblik på at nedbringe risiciene og konsolidere og udvide rentekurven for statsgælden

h) yderligere styrkelse af rammerne for bankafvikling, centralbankens beredskabsplanlægning og forvaltningen af indskudsgarantiordningen samt gennemførelse af foranstaltninger til at fremskynde saneringen af bankernes balancer og opretholdelse af kreditdisciplinen i banksektoren

i) tilpasning af lovgivningen om finanstilsynet til international god praksis for at styrke tilsynet med det ikke-bankmæssige finansielle marked

j) omstrukturering af statsejede virksomheder, herunder salg af kapitalandele, og styrkelse af virksomhedsledelse i de statsejede virksomheder

k) yderligere gennemførelse af foranstaltninger til forbedring af erhvervsklimaet, herunder ved at reducere SMV'ernes administrative byrder, og foranstaltninger til at lette SMV’ernes adgang til finansiering.

4. Hvis det er påkrævet for at finansiere lånet, er forsigtig brug af renteswaps tilladt med modparter med den højeste kreditkvalitet. Kommissionen holder Det Økonomiske og Finansielle Udvalg underrettet om eventuelle refinansieringer af lånene eller omlægninger af de finansielle vilkår.

Artikel 4

Denne afgørelse får virkning på dagen for meddelelsen.

Artikel 5

Denne afgørelse er rettet til Rumænien.

Udfærdiget i Bruxelles, den […].

På Rådets vegne

Formand

BUDGETMÆSSIG KONSEKVENSANALYSE

(jf. artikel 16 i de interne regler)

POLITIKOMRÅDE: AFSNIT 01 – ØKONOMISKE OG FINANSIELLE ANLIGGENDER

AKTIVITET: FINANSIELLE TRANSAKTIONER OG INSTRUMENTER

1. FORSLAGETS BETEGNELSE, BUDGETPOST OG BETEGNELSE

Forslag til Rådets afgørelse om forebyggende mellemfristet finansiel EU-bistand til Rumænien i sammenhæng med henstillingen med henblik på Rådets afgørelse om gensidig bistand til Rumænien.

01 04 01 01 Den Europæiske Unions sikkerhedsstillelse for lån optaget af EU med henblik på betalingsbalancestøtte.

2. RETSGRUNDLAG:

Artikel 143 og 352 i TEUF, Rådets forordning (EF) nr. 332/2002.

3. SAMLEDE TAL FOR REGNSKABSÅRET (EUR)

I dette punkt vises strukturen for den garanti, som stilles af Den Europæiske Union. Den gør Kommissionen i stand til at afdrage på gælden (hovedstol, renter og andre omkostninger), i fald skyldneren (Rumænien) ikke betaler.

Når der er anført et "p.m." i budgettet, betyder det, at budgetgarantien kun aktiveres, hvis garantien faktisk kræves indfriet. Det forventes normalt, at der ikke vil blive gjort brug af garantien.

3a – Løbende regnskabsår

Ikke relevant

|| || FB

Bevillinger ved regnskabsårets begyndelse (budget) || ||

Overførsler || ||

Yderligere bevillinger || ||

Samlede bevillinger || ||

Bevillinger, som allerede er sat til side gennem et andet arbejdsprogram || ||

Disponibel saldo || ||

Beløb til den foreslåede foranstaltning || ||

3b – Overførsler

Ikke relevant

|| || FB

Overførsler || ||

Bevillinger, som allerede er sat til side gennem et andet arbejdsprogram || ||

Disponibel saldo || ||

Beløb til den foreslåede foranstaltning || ||

3c – Følgende regnskabsår

Ikke relevant

|| || FB

Bevillinger ved regnskabsårets begyndelse (budget) || || p.m.

Overførsler || ||

Yderligere bevillinger || ||

Samlede bevillinger || ||

Bevillinger, som allerede er sat til side gennem et andet arbejdsprogram || ||

Disponibel saldo || ||

Beløb til den foreslåede foranstaltning || || p.m.

4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

Den foreslåede forebyggende mellemfristede finansielle EU-bistand til Rumænien omfatter, hvis den aktiveres, et lån fra EU på op til 2 mia. EUR (der finansieres ved, at EU optager lån på de internationale kapitalmarkeder eller finansieringsinstitutter). Den indgår i en international finansieringspakke, som navnlig omfatter et IMF-lån på 1,75 mia. SDR (ca. 2 mia. EUR), der understøttes af en standby-aftale. Verdensbanken har stillet 1 mia. EUR til rådighed i form af et lån som led i udviklingspolitikken med mulighed for betalingsudskydelse. Derudover vil Verdensbanken fortsætte med at yde den tidligere vedtagne bistand på 891 mio. EUR, hvoraf 514 mio. EUR stadig mangler at blive udbetalt. Den forebyggende mellemfristede EU-bistand til Rumænien vil imødekomme de resterende risici for holdbarheden i Rumæniens betalingsbalance. Selv om underskuddet på de løbende poster er faldet markant, udgør de volatile kapitalstrømme en risiko for landets finansieringsmuligheder. Den forebyggende bistand understøtter også regeringens økonomiske program, der bl.a. har til formål at konsolidere den makroøkonomiske, finanspolitiske og finansielle stabilitet, styrke den administrative kapacitet, reformere skatteforvaltningen, forbedre forvaltningen af og kontrollen med de offentlige finanser og øge modstandsdygtigheden og vækstpotentialet i den rumænske økonomi. Endelig tilskynder støtten, som forvaltes af Kommissionen i samråd med Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, til, at den økonomiske politik i Rumænien er i overensstemmelse med landets tilsagn i EU‑sammenhæng og Rådets henstillinger, herunder navnlig gennemførelsen af det nationale reformprogram og konvergensprogrammet.

De midler, som EU henter på kapitalmarkederne eller hos finansieringsinstitutter med henblik på at yde lån til Rumænien, hvis landet anmoder herom, og hvis Kommissionen og Det Økonomiske og Finansielle Udvalg stiller sig positivt hertil, er dækket af EU-garantien. Lånet optages på kapitalmarkederne eller hos finansieringsinstitutter. Hovedstolen for de lån, der kunne blive ydet til Rumænien, vil udgøre op til 2 mia. EUR.

Den garanti, der stilles af EU, er sammensat på en sådan måde, at den vil sætte Kommissionen i stand til at afdrage på gælden, hvis Rumænien ikke betaler.

For at opfylde sine forpligtelser kan Kommissionen midlertidigt trække på sine egne kontante ressourcer for at betale renter og afdrag på gælden. I dette tilfælde finder artikel 12 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 af 22. maj 2000 om gennemførelse af afgørelse 2007/436/EF, Euratom om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter anvendelse (EFT L 130 af 31.5.2000, s. 1).

5. BEREGNINGSMETODE

Ikke relevant.

6. BETALINGSSKEMA (EUR)

Ikke relevant.

Udgiftsområde || Bevillinger || Betalinger

|| || || År n || År n+1 || År n+2 || År n+3 || Følgende regnskabsår

|| År n || || || || || ||

|| År n+1 || || || || || ||

|| || || || || || ||

|| År n || || || || || ||

|| År n+1 || || || || || ||

|| || || || || || ||

|| I alt || || || || || ||

[1] Det første program blev vedtaget ved Rådets beslutning 2009/459/EF og det andet program ved Rådets afgørelse 2011/288/EU.

[2] EFT L 53 af 23.2.2002, s. 1.

[3] Se side XX i denne EUT.