1. Indledning

Den Europæiske Union er en "union baseret på værdier" i henhold til artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union og understreget af Europa-Kommissionens formand Juncker i sin tale om Unionens tilstand af 13. september 2017. Tre søjler forankrer Den Europæiske Union: grundlæggende rettigheder, demokrati og retsstatsprincippet. Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder ("chartret") skal guide alle EU's tiltag. Det indeholder et moderne sæt grundlæggende rettigheder, som EU-institutioner og medlemsstater er juridisk bundet af, når de gennemfører EU-lovgivningen.

Grundlæggende rettigheder gælder for alle. Overholdelsen af disse er nøglen til at sikre, at EU er et sted, hvor folk kan trives, nyde deres frihed og leve deres liv uden forskelsbehandling.

Denne rapport påviser relevansen af de strukturer og værktøjer, der er iværksat til at fremme en kultur med grundlæggende rettigheder i EU i 2017 og sikre, at chartret er en realitet i folks liv. Proklamationen af ​​den europæiske søjle for sociale rettigheder i november 2017 var et yderligere skridt i retning af mere ligestilling og mindre udelukkelse.

Men de grundlæggende rettigheder blev også udfordret i EU i 2017. Domstolenes uafhængighed, som er et nøgleelement i retsstatsprincippet og en forudsætning for effektiv håndhævelse og nydelse af grundlæggende rettigheder, var i fare. Dette førte til, at Kommissionen for første gang foreslog Rådet at vedtage en afgørelse i henhold til artikel 7, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union. Desuden blev der stillet spørgsmålstegn ved arbejdet i civilsamfundsorganisationer, der var aktive inden for grundlæggende rettigheder, og dette blev gjort mere vanskeligt. Kvindernes rettigheder var også under angreb som omtalt under det årlige kollokvium om grundlæggende rettigheder i 2017.

Det har aldrig været vigtigere at fremhæve, at overholdelsen af chartret om grundlæggende rettigheder ikke er en valgmulighed, men en forpligtelse for EU-institutionerne og medlemsstaterne i forbindelse med gennemførelsen af ​​EU-lovgivningen.



2. Anvendelse af chartret i og af EU 2.1 Fremme og beskyttelse af de grundlæggende rettigheder

Fremme af sociale rettigheder og rimelighed i EU

På grundlag af rettighederne i henhold til chartret blev den europæiske søjle for sociale rettigheder underskrevet og bekendtgjort i fællesskab af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017. Søjlen omfatter 20 centrale principper og rettigheder til støtte for retfærdige og velfungerende arbejdsmarkeder og velfærdssystemer. Den "sociale resultattavle" overvåger gennemførelsen af søjlen og bidrager til det europæiske semester, EU's årlige cyklus for samordning af den økonomiske politik.

Det er EU's medlemsstater, der skal opnå resultater vedrørende søjlen, samarbejde med arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet. EU-institutionerne hjælper med at fastsætte rammen. F.eks. fremsatte Kommissionen i 2017 et forslag til et direktiv om gennemsigtige og forudsigelige arbejdsvilkår i Den Europæiske Union. Dette vil supplere eksisterende forpligtelser og skabe nye minimumsstandarder for at give alle arbejdstagere, herunder dem i usikre beskæftigelsesforhold, mere forudsigelighed og klarhed med hensyn til deres arbejdsvilkår (chartrets artikel 31).

Desuden vedtog Kommissionen den 26. april 2017 et initiativ til støtte for balance mellem arbejdsliv og privatliv for erhvervsaktive forældre og omsorgspersoner. Det omfatter lovgivningsmæssige , der skal sikre en bedre balance i arbejdslivet for mænd og kvinder med omsorgsansvar og ligestilling for så vidt angår orlov og fleksible arbejdsordninger. Det omfatter også politiske foranstaltninger til støtte af medlemsstater med hensyn til at tilbyde tilgængelige, formelle plejeydelser af høj kvalitet til overkommelige priser og afhjælpe økonomiske ulemper for kvinder (chartrets artikel 21, 23, 24, 25, 26 og 33).

I samme ombæring vedtog Kommissionen den 11. november 2017 en handlingsplan til bekæmpelse af den kønsbestemte lønforskel. Den fokuserer på anliggender såsom: forbedring af anvendelsen af princippet om lige løn bekæmpelse af segregering højere værdsætning af kvinders færdigheder, indsats og ansvar afdækning af uligheder og stereotyper, og øget bevidsthed om det kønsbestemte løngab og opbygning af stærkere partnerskaber til at håndtere det.

Retningslinjerne for medlemsstaters beskæftigelsespolitikker blev også revideret for at være i tråd med søjlen. Beskæftigelsesretningslinjerne udgør fælles prioriteter og mål for de beskæftigelses- og socialpolitikker, som Kommissionen har foreslået, og som er vedtaget af nationale regeringer og af Rådet. De er grundlaget for de landespecifikke bedømmelser og henstillinger under det europæiske semester. Revisionen fokuserede på søjleprincipperne vedrørende mindsteindkomst, tilstrækkelig arbejdsløshedsydelse og aktiv støtte til beskæftigelse.

I 2017 fortsatte socialpolitikken med at være et centralt fokusområde for det europæiske semester. Fremme af sociale rettigheder er en vigtig del af de strukturreformer, der har til formål at fremme social retfærdighed og ligestilling. I 2017 overvågede Kommissionen nøje medlemsstaternes bestræbelser på at forbedre og øge kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet og bekæmpe forskelsbehandling af dårligt stillede grupper såsom romaer, bekæmpe segregering på skolerne og fremme inkluderende uddannelsesreformer. Dette viste, at visse medlemsstater stadig står over for udfordringer med at inkludere romabørn i en inkluderende, almindelig uddannelse af høj kvalitet og integrere unge romaer på arbejdsmarkedet. Kommissionen foreslog i særdeleshed, at Rådet tager fat på landespecifikke henstillinger på dette område for Bulgarien, Ungarn, Rumænien og Slovakiet. Kommissionen overvågede også Tjekkiets arbejde på dette område nøje.

Desuden foreslog Kommissionen at tage fat på de landespecifikke henstillinger til Irland om forbedring af børnepasning og social infrastruktur, herunder socialt boligbyggeri, og til Spanien om forbedring af familiehjælp og kvalitetsbørnepasning.

I april 2017 vedtog Kommissionen en meddelelse om beskyttelse af migrantbørn, der regulerer EU's tiltag på dette område og giver anbefalinger til medlemsstaterne for at sikre, at børn under indvandring beskyttes bedre. Som opfølgning vedtog Rådet konklusioner den 8. juni 2017. Meddelelsen omhandler hurtigere identifikation og øjeblikkelig beskyttelse af børn, hurtigere opsporing af familie og statusbestemmelse, gennemførelse af proceduremæssige sikkerhedsforanstaltninger, herunder effektivt værgemål for uledsagede børn, passende modtagelse af børn og effektiv integration. Værgemål er en vigtig proceduremæssig beskyttelse af børns interesser og velbefindende. Kommissionen tog skridt hen imod at oprette et europæisk netværk for værgemål til at styrke samarbejdet mellem relevante nationale myndigheder og udveksle gode praksisser i forbindelse med værgemål.