Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2020/C 295/05)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets (1) forordning (EU) nr. 1151/2012, senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring, jf. artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»MUNSTER«/»MUNSTER-GÉROMÉ«

EU-nr.: PDO-FR-0125-AM03 — 7.8.2019

BOB (X) BGB ( )

1. Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

Navn: Syndicat Interprofessionnel du Fromage Munster eller Munster-Géromé

Adresse: 1, place de la Gare — BP 40007 — 68 001 Colmar Cedex — Frankrig

Tlf.: +33 0389202089/Fax +33 0389202120

E-mail: sifmunster@calixo.fr

Sammenslutning: Sammenslutningen udgøres af producenter af »Munster« eller »Munster-Géromé« (mælkeproducenter, gårdproducenter, forarbejdningsvirksomheder og modningslagre). Det er derfor legitimt for sammenslutningen at ansøge om en ændring.

2. Medlemsstat eller Tredjeland

Frankrig

3. Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

☒ Produktets betegnelse

☒ Beskrivelse af produktet

☒ Geografisk område

☒ Bevis for oprindelse

☒ Produktionsmetode

☒ Tilknytning

☒ Mærkning

☒ Andre kontaktoplysninger på kontrolorganet og sammenslutningen, krav i nationale bestemmelser.

4. Type ændring

☒ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB.

☐ Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er blevet offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende), og som ikke betegnes som mindre i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

5. Ændring(er)

5.1. Produktets betegnelse

Betegnelserne Petit »Munster« og Petit »Munster-Géromé« slettes. Betegnelsen dækker over oste af forskellige størrelser med fælles specifikationer, men sondringen »petit« anses ikke længere for at være relevant.

5.2. Beskrivelse af produktet

Sætningen:

»Munster er en ost med blød ostemasse […]«

erstattes af:

»»Munster« eller »Munster-Géromé« er en ost med blød ostemasse og vasket skorpe, der er fremstillet af komælk«.

Produktets udseende beskrives mere præcist, idet den anfører, at »Munster« eller »Munster-Géromé« har en »vasket skorpe«, som forbundet med udviklingen af Brevibaterum linens kendetegner oste med »vasket skorpe«.

Denne sætning tilføjes ligeledes i enhedsdokumentet til erstatning for sætningen »Ost af komælk med blød ostemasse og vasket skorpe […]« i resuméet.

Følgende sætninger indsættes:

»Dens indhold af fedtstof er på mindst 20 g pr. 100 g ost. Dens indhold af tørstof er på mindst 44 g pr. 100 g ost.«

Fedtindholdet udtrykkes i gram pr. 100 g ost. Ligeledes udtrykkes tørstofindholdet i gram tørstof pr. 100 g ost.

Denne sætning tilføjes ligeledes i enhedsdokumentet til erstatning for udtrykket »Mindst 45 % fedt« i resuméet.

Punktet:

»cylindrisk form med en diameter på 13-19 cm, en højde på 2,4-8 cm og en vægt på mindst 450 g. Den findes også med oprindelsesbetegnelsen »Petit-Munster« eller »Petit-Munster-Géromé« for mindre oste på 7-12 centimeter i diameter, en højde på 2-6 centimeter og en vægt på 120 g.«

affattes således:

»Den har en flad eller tyk cylindrisk form og fås i tre størrelser: Størrelseskategori Osteformens indvendige diameter Ostens maksimale højde Ostens vægt 1: fra 120 til 340 g 7,5 cm til 8 cm 4 cm 120 g til 170 g 10 cm til 11 cm 4 cm 200 g til 280 g 11 til 12 cm 4 cm 280 til 340 g 2: 450 til 1 000 g 14 cm til 16 cm 4 cm 450 g til 600 g 16,5 cm til 19 cm 4 cm 700 g til 1 000 g 3: fra 1 000 til 1 750 g 16,5 cm til 19 cm 7 cm 1 000 g til 1 750 g«

Produktet beskrives som en »flad eller tyk cylinder« i overensstemmelse med de to eksisterende tykkelser, og erstatter således betegnelsen »cylindrisk form«, som var for vag.

For at sikre en mere objektiv kontrol svarer ostenes diameter nu til osteformens indvendige mål. Kontrollen af diameteren kunne nemlig vise sig at være upræcis på grund af ostenes deformering. Af samme årsag er der nu defineret en maksimal højde på ostene. Da ostene risikerer at synke sammen efter en længere modningsperiode, giver det ikke længere mening af fastholde denne foranstaltning.

Desuden angives vægten nu med et minimum og et maksimum og ikke længere kun med et minimum.

Dette afsnit tilføjes ligeledes i enhedsdokumentet til erstatning for udtrykket »cylindrisk form med en diameter på 13-19 cm, en højde på 2,4-8 cm og en vægt på mindst 450 g, som også findes i en lille størrelse (7-12 cm i diameter og 120 g)«

Følgende afsnit tilføjes:

»Skorpen er fin og en smule ru, farven er mellem elfenbensfarvet-orange og orange-rød, som primært skyldes røde gæringsstoffer (heraf Brevibacterium linens). Ostemasssen er elfenbensfarvet til lys beige, eventuelt med nogle få åbninger. Efter en minimum modningstid dannes der en kerne i ostemassen. Kernen er mere eller mindre fin afhængig af ostens modning og højde. Duften er kraftig og en smule ammoniakagtig. Ostemassen er let saltet, og konsistensen er fin, blød og smeltende. Smagen er mild med mælkeagtige, vegetabilske (hø, modne frugter, nødder), træagtige og gæragtige toner. Ostemassen i »Munster« eller »Munster-Géromé« kan indeholde kommenfrø (Carum carvi L.). I så fald bevarer den de samme egenskaber som »Munster« eller »Munster-Géromé« men med en smag af kommen«.

Produktets deskriptorer (skorpen og ostemassens udseende, mikrobiologiske kriterier, organoleptiske kriterier) tilføjes for bedre at identificere det. Desuden præciseres det, at ostemassen i »Munster« eller »Munster-Géromé« kan indeholde kommen. Denne praksis, der går ud på at give ostemassen smag, er en lokal skik.

Disse afsnit tilføjes ligeledes i enhedsdokumentet til erstatning for beskrivelsen af skorpen: »orange udseende«, der er angivet i resuméet.

5.3. Geografisk område

Vedrørende afsnittet om »det geografiske område«:

Listen over kommuner i det geografiske område tilføjes for at lette kontrollen. Denne liste omfatter alle kommunerne i det geografiske område, hvor alle trinnene i produktionsmetoden kan udføres (mælkeproduktion, fremstilling og modning af oste). Desuden tilføjes der henvisninger til datoen for den gældende officielle geografiske kode og tegninger indleveret på rådhuset for at gøre listen præcis og utvetydig.

Denne liste er også tilføjet i punkt 4 i enhedsdokumentet.

5.4. Bevis for oprindelse

De erhvervsdrivendes erklæringsforpligtelser tilføjes. Disse ændringer knytter sig til udviklingen i den nationale lovgivning. Der indføres:

— identifikationsoplysninger om de erhvervsdrivende med henblik på godkendelse på grundlag af anerkendelse af deres egnethed til at opfylde kravene i varespecifikationen

— de erklæringer, der er nødvendige for viden om og overvågning af produktionen (fremstillede mængder, salg uden etiket til modningslagre, køb uden etiket af modningslagre, nedklasserede mængder, solgte mængder)

— krav til mælkeproducenter, mælkeindsamlere, osteproducenter og modningslagre om at føre registre og dokumenter vedrørende sporbarhed

— Endelig tilføjes der et afsnit om den kontrol, der udføres med egenskaberne ved de produkter, der skal markedsføres med oprindelsesbetegnelsen: »Der foretages tilfældig stikprøveudtagning af »Munster« eller »Munster-Géromé«. Stikprøverne gennemgår en visuel, taktil, organoleptisk og analytisk undersøgelse. De emballerede oste vælges hos den erhvervsdrivende tidligst efter endt minimumsmodningstid med henblik på den organoleptiske og analytiske undersøgelse.«

5.5. Produktionsmetode

Mælkeproduktion

Der tilføjes afsnit om besætningen og foderet i varespecifikationen for at registrere de traditionelle fremgangsmåder.

Følgende afsnit tilføjes:

»Definitioner:

— Malkekøer: lakterende køer og goldkøer er hundyr af malkekvægracen, som har kælvet mindst én gang

— Kvier: dyr i en alder mellem fravænning og første kælvning

— Malkekvægsbesætningen: omfatter i denne varespecifikation alle malkekøer og kvier i hele besætningen

— Grundfoderration: den fodermængde, der er nødvendig for at dække dyrenes behov, før der tilføjes foderkoncentrater

— Samlet foderration: grundfodermængden samt foderkoncentrationer.«

Disse definitioner giver mulighed for at klarlægge følgende bestemmelser og gøre kontrollen mere objektiv.

Racer:

Følgende afsnit tilføjes:

»Den mælk der anvendes til at fremstille »Munster« eller »Munster-Géromé« stammer udelukkende fra køer af racen Vosgienne, Simmental, Prim’Holstein, Montbéliarde eller en krydsning af disse racer. I så fald accepteres kun køer med en far, der er en raceren tyr fra en af de ovennævnte fire racer.«

Disse racer er mest velegnede til produktion af mælk til »Munster« eller »Munster Géromé«.

Malkekvægets foder

Følgende afsnit vedrørende grundfoderrationen tilføjes:

»Malkekvægbesætningens samlede foderration består af minimum 70 % tørstof. Uanset opbevaringsmetoden kan foderprodukter defineres som:

— græs fra naturlige, midlertidige eller anlagte græsgange, der tildeles i frisk tilstand eller konserveret som ensilage, i baller, som hø eller tørret græs

— majs eller durra, grønthøstet, som ensilage eller tørret

— foderroer

— korn, grønthøstet eller som ensilage

— kornhalm og halm af proteinafgrøder

— landbrugsbiprodukter, hvis tørstofindhold er under 60 % kornmæsk, roeaffald.

I denne liste udelukkes foder, der kan påvirke smagen af mælken negativt, dvs.: korsblomstrede planter (kål, raps, sennep, majroe, kålroe), porrer og roeblade. Det er forbudt at behandle halm med ammoniak.

Foderroer leveres rene og sunde.

Af det årlige gennemsnit af mælkekvægbesætningens grundfoderration (af tørstof) produceres mindst 95 % i det geografiske område og mindst 70 % på bedriften.

For malkekøerne udgør græs (som tørstof) i en eller anden form mindst 40 % af den årlige gennemsnitlige grundfoderration og mindst 25 % af den daglige grundfoderration hele året.

Hver malkeko har et græsareal til græsning på mindst 10 ar. De står på græs i mindst 150 dage om året.«

Den mindste procentdel af foderprodukter i den samlede foderration samt typen af foderprodukter er tilføjet. For de bedrifter, der nyttiggør egne biprodukter af deres hovedafgrøder (korn) på en traditionel måde, og de bedrifter, der befinder sig i det geografiske område, tilføjes en bestemmelse om grundfoderrationens oprindelse (for så vidt angår det geografiske område og bedriften). Det lokale system til fodring af køerne fokuserer på græs, som giver mulighed for at præcisere, at græs udgør en mindste procentdel af grundfoderrationen, men også at definere et minimumsareal pr. malkeko og en minimumsvarighed, hvor køerne står på græs pr. år.

Følgende afsnit vedrørende grøntfodring tilføjes: »Foderet hentes frisk til stalden og må ikke varmes, før det deles ud til malkekøerne.«

De nærmere regler for fordelingen af foderet er tilføjet for at garantere kvaliteten af denne type foder:

Disse bestemmelser er ligeledes blevet tilføjet til punkt 3.3 i enhedsdokumentet:

»Mindst 95 % af tørstofindholdet i malkekvægbesætningens grundfoderration stammer fra det geografiske område, hvoraf mindst 70 % stammer fra selve bedriften, og foderet (grundfoderration) udgør mindst 70 % tørstof af malkekvægbesætningens samlede foderration. Derimod kan oprindelsen af råvarerne i tilskudsfoder ikke garanteres. Således stammer mindst 67 % af tørstofindholdet i den samlede foderration fra det geografiske område. For malkekvægbesætningen udgør græs (som tørstof) mindst 40 % af den årlige gennemsnitlige grundfoderration og mindst 25 % af den daglige grundfoderration hele året. Græsarealet til græsning er på mindst 10 ar, og køerne står på græs i mindst 150 dage om året.«

Følgende sætning vedrørende tilskudsfoder tilføjes i enhedsdokumentet:

»Foderkoncentrater udgør maks. 1,8 tons tørstof pr. år pr. ko.

Foderkoncentrater må ikke indeholde kød- og benmel eller fiskemel

Foderkoncentrater består af:

— korn og produkter heraf

— olieholdige frø og frugter og produkter heraf

— bælgplantefrø og produkter heraf

— presset eller tørret roeaffald, melasseret eller ikke

— roemelasse

— mælkeprodukter og produkter heraf

— mineralstoffer og produkter heraf

— additiver, heraf vitaminer.«

Tilføjelse af foderkoncentrater er begrænset for at give plads til foderstof i malekøernes foder og derved styrke tilknytningen til det geografiske område. Listen over tilladt tilskudsfoder tilføjes med henblik på kontrol.

Følgende sætning tilføjes i punkt 3.3 i enhedsdokumentet:

»Foderkoncentrater udgør maks. 1,8 tons tørstof pr. år pr. ko.

Foderkoncentrater består af:

— korn og produkter heraf

— olieholdige frø og frugter og produkter heraf

— bælgplantefrø og produkter heraf

— presset eller tørret roeaffald, melasseret eller ikke

— roemelasse

— mælkeprodukter og produkter heraf

— mineralstoffer og produkter heraf

— additiver, heraf vitaminer.«

Indsamling og frist for anvendelse

Følgende afsnit om forarbejdning på gården tilføjes:

»Mælken må maks. være 26 timer gammel fra tilsætningen af løbe. Hvis mælken ikke løbebehandles straks efter malkningen, opbevares den ved mindst 10 °C i mindst 10 timer før tilsætning af løbe.«

Følgende afsnit vedrørende den indsamlede mælk tilføjes:

— »Ved forarbejdning af råmælk, indsamles mælken hver dag.

— Hvis mælken er pasteuriseret, foregår indsamlingen af mælken inden for maks. 48 timer.

— Ved forarbejdning af råmælk løbebehandles den inden for 36 timer efter tømning af mælkecontaineren.

— Hvis mælken er pasteuriseret, løbebehandles den inden for maks. 48 timer efter tømning af mælkecontaineren.«

Der er defineret optimale opbevaringsbetingelser og frister for anvendelse af mælken både for gården og for den indsamlede mælk for at bevare kvaliteten af råvaren.

Forædling

Dette afsnit suppleres for bedre at skildre den teknologiske fremstillingsproces for »Munster« eller »Munster Géromé«. Det skal præcisere de metoder, som hidrører fra de erhvervsdrivendes knowhow, samtidig med at de målværdier, der skal garantere produktets særlige egenskaber, fastlægges.

Tilladte behandlinger og additiver

Følgende afsnit tilføjes:

»Mælken kan:

— have et standardiseret fedtindhold,

— være pasteuriseret ved en maks. temperatur på 73 °C i maks. 40 sekunder, eller varmebehandlet på en lignende måde. Hvis mælken opbevares, indtil den skal anvendes, kan den varmebehandles (maks. 66 °C i maks. 40 sekunder).

Enhver anden fysisk behandling (mikrofiltrering, ultrafiltrering osv.) er forbudt.

»Munster« eller »Munster-Géromé« fra gårdproducenter fremstilles udelukkende af råmælk.

Foruden mælkeråvarerne må der som ingredienser, hjælpestoffer eller tilsætningsstoffer under fremstillingen kun anvendes:

— løbe (fra kalv)

— uskadelige bakterie-, gær- og skimmelkulturer

— calciumchlorid

— salt

— Carum carvi L. som også kaldes sortkommen, vild kommen eller bare kommen.

Det er forbudt at opbevare mælkeråvarer, halvfabrikata, koagel eller frisk ost ved temperaturer under nul grader".

Det er forbudt at opbevare frisk ost i modificeret atmosfære.«

De behandlinger, der er tilladt for mælken (standardisering, varmebehandling) tilføjes for at udelukke enhver anden praksis i forbindelse med behandling af mælk. Mælken må kun pasteuriseres en gang, eventuelt suppleret med en varmebehandling med henblik på at bevare mælkens kvalitet.

De tilladte ingredienser og hjælpestoffer er anført for at respektere de traditionelle fremstillingsteknikker.

Det tilføjes endvidere, at metoderne til opbevaring ved temperaturer under nul grader eller i modificeret atmosfære af råvarer og halvfabrikata er forbudt for at garantere egenskaberne ved »Munster« eller »Munster Géromé«.

Løbetilsætning

Sætningen:

»Munster er udelukkende fremstillet af løbebehandlet komælk«

erstattes af:

»Mælken løbebehandles ved en temperatur på maks. 38 °C. Hærdetiden er mellem 7 og 20 minutter«.

Løbebehandlingens målværdier tilføjes, fordi de giver mulighed for at beskrive den teknologiske fremstillingsproces for »Munster« eller »Munster Géromé«.

Udskæring, fjernelse af laktose

Sætningen:

»Den opnåede koagel skæres i meget fine stykker«

erstattes af:

»Koaglen skæres for at opnå en finhed på størrelse med en hasselnød og en valnød«.

Dette giver mulighed for bedre at beskrive koaglen og gøre kontrollen mere objektiv.

Det tilføjes, at fjernelse af laktose i dette trin er forbudt.

Følgende sætning indsættes:

»Tilføjelse af kommenfrø sker før eller under formningen. Den mængde, der tilsættes, skal være mellem 0,5 og 1,5 % afhængig af det endelige produkts vægt.«

De nærmere regler for tilføjelse af kommen er beskrevet for at kodificere de erhvervsdrivendes skikke.

Formning, afdrypning og saltning

Det tilføjes, at koaglen ikke æltes for at tage hensyn til de erhvervsdrivendes skikke.

Sætningen

»Derefter lægges den i cylindriske forme på et afdrypningsbord«

erstattes med:

»Koaglen lægges i cylindriske forme. Koaglen afdryppes uden presning. Afdrypningstiden før saltning er på mindst 15 timer.«

Det er mere beskrivende at angive, at afdrypningen foregår uden presning end at angive, at den foregår på et afdrypningsbord. De forskellige målværdier tilføjes, fordi de giver mulighed for at beskrive den teknologiske fremstillingsproces for »Munster« eller »Munster Géromé«.

Følgende sætning:

»Den vendes flere gange for at fremskynde afdrypningen af overskydende valle. Derefter tages den ud af formen […]«

erstattes med:

»De friske oste vendes mindst én gang i løbet af afdrypningen, inden de tages ud af deres forme.«

Det antal gang, ostene vendes, afhænger af størrelseskategorien.

Følgende sætning:

»[Osten] saltes og aftørres igen i et dertil indrettet lokale og lægges derefter på modningslager.«

erstattes med:

»Ostene saltes.«

Beskrivelsen af lokalerne, hvor arbejdet foregår, er slettet, da det ikke har nogen indflydelse på ostens kendetegn og udgør derfor ikke et kontrolpunkt.

Opfølgning af mælkekvaliteten

Følgende afsnit tilføjes:

»Efter minimumsmodningsperioden dannes der en mælkekerne i osten. Fem dage efter løbebehandlingen på mejeriet har ostene en pH-værdi mellem 4,5 og 4,9 i kernen.«

Den syrnede koagel er et vigtigt kendetegn ved »Munster« eller »Munster-Géromé«, og det er derfor vigtigt at kontrollere mælkekvaliteten.

Modning

Følgende afsnit tilføjes:

»Det er forbudt at opbevare ost i modificeret atmosfære under modningsprocessen. Modningen foregår i to faser efter saltning: gæringsfasen og fugtbehandlingsfasen.«

Følgende modningsbetingelser tilføjes i overensstemmelse med aktuel praksis.

Vedrørende lagringstemperatur og hygrometri erstattes følgende afsnit:

»Modningen kræver en specifik atmosfære (11-15° Celsius og 95 procent relativ fugt), der fremmer udviklingen af floraen, der er kendetegnet ved hvert modningslager, og som hovedsageligt består af røde bakterier og gærstoffer, der giver osten det gul-orange udseende, som er så typisk for Munster.«

med:

»Modningen kræver en specifik atmosfære på mindst 90 procent relativ fugt, der fremmer udviklingen af den flora, der er kendetegnet for hvert modningslager, og som hovedsageligt består af røde gærstoffer og gær, der giver osten den gul-orange til orange-røde farve, som er så typisk for »Munster«. Under gæringsfasen skal temperaturen være på 16° C eller derover. Under fugtbehandlingsfasen skal temperaturen på modningslageret være mellem 10 °C og 16 °C.«

Hver modningsfase beskrives med en specifik temperatur og hygrometrien defineres. Modningen kræver en specifik atmosfære, der fremmer udviklingen af den flora, der er kendetegnet for hvert modningslager, og som hovedsageligt består af røde gærstoffer og gær, der giver osten den gul-orange til orange-røde farve, som er så typisk for »Munster« eller »Munster-Géromé«.

Følgende afsnit om modningsarbejdet tilføjes:

Punktet:

»Ostene vaskes (glattes og gnides) og vendes hver anden eller tredje dag med en saltopløsning, der har den samme temperatur som på modningslageret«

erstattes med

»Den friske ost modtager følgende behandlinger på hver side og på kanten:

— mindst to fugtbehandlinger (vand med eller uden salt og eventuelt tilsat overfladegærstoffer, der blandt andet består af Brevibacterium linens), heraf mindst en mekanisk gnidning (manuel eller automatisk) for kategori 1

— mindst tre fugtbehandlinger (vand med eller uden salt og eventuelt tilsat overfladegærstoffer, der blandt andet består af Brevibacterium linens), heraf mindst to mekaniske gnidninger (manuel eller automatisk) for kategori 2 og 3.

Skorpens elfenbensfarvede-orange til orange-røde farve skyldes hovedsageligt de røde bakterier (heraf Brevibacterium linens). Det er forbudt at bruge farvestoffer.«

Disse bestemmelser svarer til de erhvervsdrivendes praksis i forbindelse med behandlingen af ostene under modningsfasen: Angivelse af det mindste antal behandlinger gør det muligt at garantere en homogen udvikling af gærstofferne og derved opnå ostens karakteristiske farve.

Følgende afsnit vedrørende underlag i modningsfasen tilføjes:

»Når der anvendes træ i modningsfasen, og når dette træ er i kontakt med produktet, skal det være fyrretræ eller grantræ.«

Typen af træ, der kan komme i kontakt med osten defineres for at danne ramme om den praksis, der er forbundet med dette traditionelle materiale.

Sætningen vedrørende modningstiden:

»Ostene modnes i mindst 21 dage for »Munster« og mindst 14 dage for »Petit Munster««

erstattes med:

»Modningen af »Munster« eller »Munster-Géromé« varer i mindst:

— 21 dage for kategori 2 og 3

— 14 dage for kategori 1.

Disse varigheder regnes fra fremstillingsdatoen, som er defineret som, den dag osteløben blev tilsat.«

Modningsvarighederne angives afhængig af kategorierne for det afsnit, der beskriver produktet: Desuden tilføjes det, at modningsvarigheden regnes fra datoen for løbetilsætning og ikke længere fra fremstillingsdatoen, hvilket er mere præcist og muliggør en objektiv kontrol.

Følgende sætning i enhedsdokumentet:

»Ostene modnes i mindst 21 dage for »Munster« og mindst 14 dage for »Petit Munster«.«

erstattes med:

»Afhængig af størrelsen er modningsvarigheden på mindst 14 dage eller 21 dage fra datoen for løbetilsætningen.«

Følgende afsnit vedrørende emballering af ostene tilføjes:

»For at beskytte ostene mod udtørring af skorpen og mod uønsket udvikling af skimmel på overfladen, som i blåskimmelost, emballeres ostene enkeltvis, inden de forlader modningslageret efter endt modningstid.

Emballering før endt minimumsmodningstid er tilladt, dog tidligst:

— 18 dage efter løbetilsætning for kategori 2 og 3

— 11 dage efter løbetilsætning for kategori 1.

I så fald fortsætter modningen af de emballerede oste under de samme betingelser som modningen af de ikke-emballerede oste.«

Emballeringen af ostene skal foregå i det geografiske område. Faktisk skal emballeringen foregå straks efter, at ostene har forladt modningslageret. »Munster« eller »Munster-Géromé« er en ost med blød ostemasse og vasket skorpe, der virker fugtig, men som hurtigt bliver tør. Desuden foregår modningsfasen på modningslager med flere fugtbehandlinger, som garanterer en kontrolleret udvikling af en specifik flora på overfladen af »Munster« eller »Munster-Géromé«, hovedsageligt de røde gærstoffer. Hvis »Munster« eller »Munster-Géromé« opbevares i fri luft, uden for modningslageret og uden de sædvanlige behandlinger, vil der hurtigt dannes uønsket skimmel på overfladen. Tilstedeværelsen af skimmel samt en tør skorpe betragtes som fejl i »Munster« eller »Munster-Géromé«. Emballering af ostene, så snart de forlader modningslageret, er derfor nødvendigt for at beskytte skorpen og bevare ostens specifikke organoleptiske egenskaber, der er typiske for »Munster« eller »Munster-Géromé«.

Denne bestemmelse er blevet tilføjet til punkt 3.5 i enhedsdokumentet.

5.6. Tilknytning

Afsnittet om »tilknytning til det geografiske område« er blevet fuldstændig omskrevet for tydeligere at fremhæve, hvordan »Munster« eller »Munster-Géromé« knytter sig til sit geografiske område, uden at tilknytningen som sådan er ændret. Denne redegørelse fremhæver navnlig betingelserne for produktionen af den mælk, der gør det muligt at anvende en mælk, der er egnet til ostefremstilling, hvortil der kræves særlig knowhow, samt betingelserne for modning. Afsnittet om det geografiske områdes egenart omhandler det geografiske områdes naturgivne og menneskelige faktorer med en sammenfatning af det historiske aspekt og en understregning af den særlige viden. Afsnittet om »produktets egenart« fremhæver de elementer, der er tilføjet til beskrivelsen af produktet. Endelig forklares sammenhængen mellem de naturlige og menneskelige faktorer og produktet under afsnittet om årsagssammenhæng.

Denne ændring foretages ligeledes i punkt 5 i enhedsdokumentet.

5.7. Mærkning

Følgende afsnit:

»Foruden betegnelsens navn skal etiketten indeholde logoet INAO, som indeholder betegnelsens navn, anmærkningen kontrolleret oprindelsesbetegnelse og initialerne INAO. Anmærkningen »Fremstillet på gårdmejeri« eller »Gårdost« er forbeholdt gårdmejerier, der forædler den mælk, der er produceret på deres bedrift.«

erstattes med:

»Ud over de obligatoriske oplysninger, der er fastsat i lovgivningen om mærkning og præsentation af fødevarer, skal etiketten på oste, der er omfattet af oprindelsesbetegnelsen »Munster« eller »Munster Géromé«, indeholde produktets registrerede betegnelse med skrifttyper, der i størrelse er mindst to tredjedele af størrelsen af de største skrifttyper på etiketten, og EU's BOB-logo i det samme synsfelt.«

Afsnittet om mærkning er ajourført for at tage højde for udviklingen i national lovgivning og EU-lovgivningen.

Desuden må et varemærke ikke være urimeligt fremhævet til skade for navnet på oprindelsesbetegnelsen, hvilket medfører et behov for at definere en skrifttypestørrelse.

Disse ændringer foretages ligeledes i enhedsdokumentet.

Følgende sætning indsættes:

»Anmærkningen »fremstillet af mælk fra besætninger, der består af mindst X % køer af racen Vosgienne«, eller enhver henvisning til racen Vosgienne på etiketter og i ostereklamer, må kun anvendes, hvis mindst X % af køerne i besætningen, eller i hver besætning, hvor mælken kommer fra, er af denne race. Denne procent skal være over 70 %.«

Denne anmærkning fortæller forbrugeren, at den mælk, der er anvendt til fremstillingen kommer fra 70 % køer af racen Vosgienne.

Denne sætning tilføjes i enhedsdokumentet.

5.8. Andet

Adressen for medlemsstatens kompetente myndighed ajourføres.

Sammenslutningens navn og kontaktoplysninger er blevet ajourført.

Vedrørende afsnittet med »henvisninger til kontrolorganer«:

De officielle kontrolorganers navne og kontaktoplysninger er blevet ajourført. I dette afsnit anføres kontaktoplysningerne for de kompetente kontrolmyndigheder i Frankrig: Institut national de l'origine et de la qualité (INAO, Frankrigs nationale institut for oprindelse og kvalitet) og Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF, Frankrigs generaldirektorat for konkurrence, forbrugeranliggender og bekæmpelse af svig). Det tilføjes, at certificeringsorganets navn og kontaktoplysninger kan findes på INAO's websted og i Europa-Kommissionens database.

Vedrørende afsnittet om »krav i nationale bestemmelser« tilføjes en oversigt over de vigtigste kontrolpunkter og evalueringsmetoden dertil.

ENHEDSDOKUMENT

»MUNSTER«/»MUNSTER-GÉROMÉ«

EU-nr.: PDO-FR-0125-AM03 — 7.8.2019

BOB (X) BGB ( )

1. Betegnelse

"Munster" / "Munster-Géromé"

2. Medlemsstat eller Tredjeland

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.3. Oste

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Munster« eller »Munster-Géromé« er en ost med blød ostemasse og vasket skorpe, der er fremstillet af komælk.

Afhængig af størrelsen er modningsvarigheden på mindst 14 dage eller 21 dage fra datoen for løbetilsætningen.

Osten har en flad eller tyk cylindrisk form og fås i tre størrelser:

Størrelseskategori Osteformens indvendige diameter Ostens maksimale højde Ostens vægt 1: fra 120 til 340 g 7,5 cm til 8 cm 4 cm 120 g til 170 g 10 cm til 11 cm 4 cm 200 g til 280 g 11 til 12 cm 4 cm 280 til 340 g 2: 450 til 1 000 g 14 cm til 16 cm 4 cm 450 g til 600 g 16,5 cm til 19 cm 4 cm 700 g til 1 000 g 3: fra 1 000 til 1 750 g 16,5 cm til 19 cm 7 cm 1 000 g til 1 750 g

Skorpen er fin og en smule ru, farven er mellem elfenbensfarvet-orange og orange-rød, som primært skyldes røde gæringsstoffer (heraf Brevibacterium linens). Ostemasssen er elfenbensfarvet til lys beige, eventuelt med nogle få åbninger.

Efter en minimum modningstid dannes der en kerne i ostemassen. Kernen er mere eller mindre fin afhængig af ostens modning og højde.

Duften er kraftig og smule ammoniakagtig. Ostemassen er let saltet, og konsistensen er fin, blød og smeltende. Smagen er mild med mælkeagtige, vegetabilske (hø, modne frugter, nødder), træagtige og gæragtige toner.

Dens indhold af fedtstof er på mindst 20 g pr. 100 g ost. Dens indhold af tørstof er på mindst 44 g pr. 100 g ost.

Ostemassen i »Munster« eller »Munster-Géromé« kan indeholde kommenfrø (Carum carvi L.). I så fald bevarer den de samme egenskaber som »Munster« eller »Munster-Géromé« men med en smag af kommen".

3.3. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Mindst 95 % af tørstofindholdet i malkekvægbesætningens grundfoderration stammer fra det geografiske område, hvoraf mindst 70 % stammer fra selve bedriften, og foderet (grundfoderration) udgør mindst 70 % tørstof af malkekvægbesætningens samlede foderration. Derimod kan oprindelsen af råvarerne i tilskudsfoder ikke garanteres. Således stammer mindst 67 % af tørstofindholdet i den samlede foderration fra det geografiske område.

For malkekvæg udgør græs (som tørstof) mindst 40 % af den årlige gennemsnitlige grundfoderration og mindst 25 % af den daglige grundfoderration hele året.

Græsarealet til græsning er på mindst 10 ar, og køerne står på græs i mindst 150 dage om året.

Foderkoncentrater udgør maks. 1,8 tons tørstof pr. år pr. ko. De består af:

— korn og produkter heraf

— olieholdige frø og frugter og produkter heraf

— bælgplantefrø og produkter heraf

— presset eller tørret roeaffald, melasseret eller ikke

— roemelasse

— mælkeprodukter og produkter heraf

— mineralstoffer og produkter heraf

— additiver, heraf vitaminer.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

—

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Ostene emballeres enkeltvist, når de forlader modningslageret efter endt minimumsmodningstid.

Emballering er tilladt tre dage før udløbet af minimumsmodningstiden. Disse oste modnes på samme betingelser som ikke-emballerede oste.

Emballeringen af ostene skal foregå i det geografiske område. Faktisk skal emballeringen foregå straks efter, at ostene har forladt modningslageret. »Munster« eller »Munster-Géromé« er en ost med blød ostemasse og vasket skorpe, der virker fugtig, men som hurtigt bliver tør. Desuden foregår modningsfasen på modningslager med flere fugtbehandlinger, som garanterer en kontrolleret udvikling af en specifik flora på overfladen af »Munster« eller »Munster-Géromé«, hovedsageligt de røde gærstoffer. Hvis »Munster« eller »Munster-Géromé« opbevares i fri luft, uden for modningslageret og uden de sædvanlige behandlinger, vil der hurtigt dannes uønsket skimmel på overfladen. Tilstedeværelsen af skimmel samt en tør skorpe betragtes som fejl i »Munster« eller »Munster-Géromé«. Emballering af ostene, så snart de forlader modningslageret, er derfor nødvendigt for at beskytte skorpen og bevare ostens specifikke organoleptiske egenskaber, der er typiske for »Munster« eller »Munster-Géromé«.

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Ud over de obligatoriske oplysninger, der er fastsat i lovgivningen om mærkning og præsentation af fødevarer, skal etiketten på oste, der er omfattet af oprindelsesbetegnelsen »Munster« eller »Munster Géromé«, indeholde produktets registrerede betegnelse med skrifttyper, der i størrelse er mindst to tredjedele af størrelsen af de største skrifttyper på etiketten, og EU's BOB-logo i det samme synsfelt.

Anmærkningen »fremstillet af mælk fra besætninger, der består af mindst X % køer af racen Vosgienne«, eller enhver henvisning til racen Vosgienne på etiketter og i ostereklamer, må kun anvendes, hvis mindst X % af køerne i besætningen, eller i hver besætning, hvor mælken kommer fra, er af denne race. Denne procent skal være over 70 %.

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Departementet Meurthe-et-Moselle:

Følgende kommuner: Amenoncourt, Ancerviller, Angomont, Autrepierre, Avricourt, Baccarat, Badonviller, Barbas, Bertrambois, Bertrichamps, Bionville, Blamont, Blemerey, Bremenil, Buriville, Chazelles-Sur-Albe, Cirey-Sur-Vezouze, Deneuvre, Domevre-Sur-Vezouze, Domjevin, Embermenil, Fenneviller, Fremenil, Fremonville, Gogney, Gondrexon, Halloville, Harbouey, Herbeviller, Igney, Lachapelle, Leintrey, Merviller, Migneville, Montigny, Montreux, Neufmaisons, Neuviller-Les-Badonviller, Nonhigny, Ogeviller, Parux, Petitmont, Pettonville, Pexonne, Pierre-Percee, Raon-Les-Leau, Reclonville, Reherrey, Reillon, Remoncourt, Repaix, Saint-Martin, Saint-Maurice-Aux-Forges, Sainte-Pole, Saint-Sauveur, Tanconville, Thiaville-Sur-Meurthe, Vacqueville, Val-Et-Chatillon, Vaucourt, Vaxainville, Veho, Veney, Verdenal, Xousse.

Departementet Moselle:

Kantonerne Phalsbourg og Sarrebourg: alle kommuner,

Følgende kommuner: Albestroff, Bassing, Benestroff, Bermering, Bidestroff, Blanche-Eglise, Bourdonnay, Bourgaltroff, Cutting, Dieuze, Domnom-Les-Dieuze, Donnelay, Francaltroff, Gelucourt, Givrycourt, Guebestroff, Gueblange-Les-Dieuze, Guebling, Guinzeling, Honskirch, Insming, Insviller, Juvelize, Lagarde, Lening, Lhor, Lidrezing, Lindre-Basse, Lindre-Haute, Lostroff, Loudrefing, Maizieres-Les-Vic, Marimont-Les-Benestroff, Molring, Montdidier, Mulcey, Munster, Nebing, Neufvillage, Ommeray, Rening, Rodalbe, Rorbach-Les-Dieuze, Saint-Medard, Tarquimpol, Torcheville, Vahl-Les-Benestroff, Val-De-Bride, Vergaville, Vibersviller, Virming, Vittersbourg, Zarbeling, Zommange.

Departementet Bas-Rhin:

Kantonerne Mutzig og Saverne: alle kommuner,

Kantonen Bouxwiller: dele af kommunen Wingersheim Les Quatre Bans (kun området ved den gamle kommune i Gingsheim) og alle kommunerne undtaget Dingsheim, Dossenheim-Kochersberg, Fessenheim-Le-Bas, Furdenheim, Griesheim-Sur-Souffel, Handschuheim, Hurtigheim, Ittenheim, Pfulgriesheim, Quatzenheim, Rohr, Stutzheim-Offenheim, Truchtersheim, Waltenheim-Sur-Zorn, Wiwersheim,

Kantonen Molsheim: alle kommunerne undtaget Altorf, Dachstein, Duppigheim, Duttlenheim, Ernolsheim-Bruche, Griesheim-Pres-Molsheim, Innenheim,

Kantonen Obernai: alle kommunerne undtaget Krautergersheim, Meistratzheim, Niedernai, Stotzheim, Valff, Zellwiller,

Følgende kommuner: Bischholtz, Bitschhoffen, Cleebourg, Dauendorf, Dieffenbach-Les-Woerth, Dossenheim-Sur-Zinsel, Drachenbronn-Birlenbach, Engwiller, Erckartswiller, Eschbourg, Forstheim, Froeschwiller, Frohmuhl, Goersdorf, Gumbrechtshoffen, Gundershoffen, Gunstett, Hegeney, Hinsbourg, Huttendorf, Ingwiller, Keffenach, Kindwiller, Kutzenhausen, La Petite-Pierre, Lampertsloch, Laubach, Lichtenberg, Lobsann, Memmelshoffen, Menchhoffen, Merkwiller-Pechelbronn, Mietesheim, Morsbronn-Les-Bains, Morschwiller, Mulhausen, Neuwiller-Les-Saverne, Niedermodern, Niedersoultzbach, Oberbronn, Oberdorf-Spachbach, Petersbach, Pfalzweyer, Preuschdorf, Puberg, Reipertswiller, Riedseltz, Rosteig, Rothbach, Schillersdorf, Soultz-Sous-Forets, Sparsbach, Struth, Tieffenbach, Uhlwiller, Uhrwiller, Uttenhoffen, Val De Moder, Woerth, Weinbourg, Weiterswiller, Wimmenau, Wingen-Sur-Moder, Zinswiller, Zittersheim.

Departementet Haut-Rhin:

Kantonerne Masevaux og Altkirch: alle kommuner,

Kantonen Cernay: alle kommunerne undtaget Cernay, Uffholtz, Wattwiller,

Kantonen Guebwiller: alle kommunerne undtaget Issenheim, Merxheim, Raedersheim,

Kantonen Sainte-Marie-aux-Mines: alle kommunerne undtaget Guemar, Illhaeusern,

Kantonen Wintzenheim: alle kommunerne undtaget Gundolsheim, Herrlisheim-Pres-Colmar,

Følgende kommuner: Colmar, Berrwiller, Bruebach, Brunstatt-Didenheim, Flaxlanden, Galfingue, Heimsbrunn, Ingersheim, Knoeringue, Michelbach-Le-Bas, Morschwiller-Le-Bas, Mulhouse, Ranspach-Le-Bas, Ranspach-Le-Haut, Saint-Louis, Zillisheim.

Departementet Haute-Saône:

Følgende kommuner: Aillevillers-Et-Lyaumont, Alaincourt, Amage, Ambievillers, Amont-Et-Effreney, La Basse-Vaivre, Belfahy, Betoncourt-Saint-Pancras, Beulotte-Saint-Laurent, Bouligney, Bourbevelle, Bousseraucourt, Breuchotte, La Bruyere, Corravillers, Corre, Cuve, Dampvalley-Saint-Pancras, Demangevelle, Esmoulieres, Faucogney-Et-La-Mer, Les Fessey, Fleurey-Les-Saint-Loup, Fontenois-La-Ville, Fougerolles, Haut-Du-Them-Chateau-Lambert, Hurecourt, Jonvelle, La Longine, Mailleroncourt-Saint-Pancras, La Montagne, Montcourt, Montdore, Passavant-La-Rochere, Plancher-Les-Mines, Pont-Du-Bois, La Proiseliere-Et-Langle, Raddon-Et-Chapendu, La Rosiere, Saint-Bresson, Sainte-Marie-En-Chanois, Selles, Servance-Miellin, Ternuay-Melay-Et-Saint-Hilaire, La Vaivre, Vauvillers, La Voivre, Vougecourt.

Departementet Vosges:

Alle kommuner undtaget: Ainvelle, Ameuvelle, Aroffe, Autreville, Avranville, Blevaincourt, Brechainville, Chatillon-Sur-Saone, Chermisey, Damblain, Fignevelle, Fouchecourt, Frain, Freville, Godoncourt, Grand, Grignoncourt, Harmonville, Isches, Lamarche, Les Thons, Liffol-Le-Grand, Lironcourt, Marey, Martigny-Les-Bains, Martinvelle, Midrevaux, Mont-Les-Lamarche, Morizecourt, Pargny-Sous-Mureau, Regnevelle, Robecourt, Romain-Aux-Bois, Rozieres-Sur-Mouzon, Saint-Julien, Senaide, Seraumont, Serecourt, Serocourt, Sionne, Soncourt, Tignecourt, Tollaincourt, Trampot, Vicherey, Villotte, Villouxel.

Departementet Territoire de Belfort:

Alle kommuner undtaget: Beaucourt, Courcelles, Croix, Feche-L'eglise, Joncherey, Lebetain, Mezire, Montbouton, Saint-Dizier-L'eveque, Villars-Le-Sec.

5. Tilknytning til det geografiske område

»Munster« eller »Munster-Géromé« er en ost med blød ostemasse og vasket skorpe, der er fremstillet af mælk fra køer, der drives i en region, hvor der hovedsageligt er græs. Klimaet har fremmet en gammel modningsteknik af den syrnede koagel under fugtige forhold, som har gjort det muligt at udvikle røde gærstoffer, der giver osten sin farve og kraftige duft, som står i modsætning til dens milde ostemasse.

Det geografiske område er kendetegnet ved et relief af middelhøjde i den bjergrige del og piedmontplateauer (bestående af Vogeserne på et territorium, hvor alle departementerne i området har en del af deres territorium), og sletten i den vestlige del. Vogeserne er udspringet til mange kilder til større vandløb, der forsynes af regnvand og indsivende vand samt afstrømningsvand, som vander hele området og former dets landskab.

Klimaet er er kendetegnet ved store nedbørsmængder, og Vogeserne danner en barriere mod skyerne fra vest, der kondenseres i luften og falder ned som nedbør over piedmontplateauerne og bjergene. Dette klima er gunstigt for udviklingen af græsarealer. Derfor er der græs overalt, lige fra toppen af Vogeserne (hautes-chaumes), hvor kun bjergenge kan gro, til områder med svært opdyrkelige jorde. På disse bjergenge trives en skærmplante: vild kommen eller sortkommen (Carum carvi L.), sommetider også kaldet Vogesernes lakrids.

»Munster« eller »Munster-Géromé« stammer fra det 7. og 8. århundrede, hvor der blev bygget klostre i Vogeserne. Det var »Monasterium confluentis«, der lagde navn til byen Munster, der ligger på bjergkædens østlige side. Malkekvægbesætningen trak op til Hautes-Chaumes for at græsse om sommeren og om vinteren blev de hentet ned til dalen på bjergkædens vestlige side for at overvintre.

Fremstillingen af oste steg, og i det 16. århundrede begyndte landmændene at sælge deres oste til kommunerne i det alsaciske vindistrikt, på landet og i de nærliggende byer.

De to fremstillingssteder omkring Munster i Alsace og Gérardmer i Lorraine er årsagen til ostens navn, som stammer fra stednavnene: Munster og Géromé.

Det geografiske område er præget af utallige konflikter, som har forvandlet regionen til et migrationsområde, hvor de fordrevne befolkningsgrupper har medbragt aktiviteter og knowhow, og som har trukket fremstillingen af denne ost ud til sletten. Selv om racen Vosgienne, som er tilpasset dette miljø, stammer fra denne bjergkæde, så er der også indført andre racer for at genopbygge den udtyndede bestand. Simmental fra det nærliggende Schweiz, Montbéliarde, Française Frisonne Pie Noire som er blevet omdøbt Prim’Holstein.

Kendskabet til opdræt af disse malkekvæg, til fremstilling og modning af denne ost fortsætter den dag i dag. Osteproduktionsteknologien er baseret på syrnet koagel. Kendskabet til modning under fugtige forhold omfatter vask af skorpen efter den første gæringsfase, der afsyrer koaglen. Producenten tilpasser atmosfæren på modningslageret og modningsarbejdet efter ostenes udvikling. Den dag i dag tilsætter producenterne stadig kommenfrø (Carum carvi L.) i koaglen.

»Munster« eller »Munster-Géromé« er en ost, der er fremstillet af komælk, med syrnet koagel og blød ostemasse, vasket skorpe med en farve, der ligger mellem elfenbensfarvet-orange til orange-rød.

Der er stor kontrast mellem dens kraftige og let ammoniakagtige duft og ostemassen, der er mild i smagen, med mælkeagtige, vegetabilske (hø, modne frugter, nødder), træagtige og gæragtige toner. »Munster« eller »Munster-Géromé« fås i forskellige størrelser: små flade oste, og større, flade eller tykke, oste, med modningstider der varierer fra 14 til 21 dage.

Produktionen af »Munster« eller »Munster-Géromé« har udviklet sig takket være malkekøernes udnyttelse af de tilgængelige græsressourcer. Da den producerede mælk er ret mager, har producenterne valgt at koncentrere sig om syrnet koagel.

Forholdene i det geografiske område, som er kendt for en høj luftfugtighed på grund af nedbør og tilstedeværelsen af mange kilder, har bidraget til at oparbejde et kendskab til modningsarbejde under fugtige forhold og vaske af ostene, der fremmer udviklingen af røde gærstoffer (hovedsageligt Brevibacterum linens), og som giver skorpen på »Munster« eller »Munster-Géromé« sin farve, der skifter mellem elfenbensfarvet-orange til orange-rød og giver osten mulighed for at udvikle sine karakteristiske aromaer.

På grund af den syrnede koagel kan disse oste med blød ostemasse ikke opbevares i særligt lang tid. Denne modstridende situation mellem et produktionsområde, der er meget isoleret, og et slutprodukt, der ikke tåler så godt at blive transporteret, har fået producenterne til at tilpasse ostens størrelse, med små oste, der modnes hurtigere, til det lokale behov, og lidt større oste, der har en længere holdbarhed, hvilket har givet modningslagrene mulighed for at købe ikke-lagrede oste i til tider fjerntliggende områder og modne dem tættere på forbrugsstedet. Da kommenfrø vokser naturligt på de vogesiske sletter, valgte man at tilsætte det i koaglen i en del af produktionen og denne skik fortsætter den dag i dag.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i nærværende forordning)

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4e2c987c-80c8-4071-a5c9-dda91955e185

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.