EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, denXXX COM(2018) 476 2018/0254(COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om oprettelse af Den Europæiske Forsvarsfond (EØS-relevant tekst) {SWD(2018) 345}



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET •Begrundelse og formål EU's geopolitiske kontekst har ændret sig dramatisk i det seneste årti. Situationen i EU's naboregioner er ustabil, og EU står over for et komplekst og udfordrende miljø, hvor nye trusler såsom hybride trusler og cyberangreb er opstået og mere traditionelle udfordringer er genopstået. EU's borgere og deres politiske ledere er enige om, at EU bør påtage sig et større fælles ansvar for sin sikkerhed. I den fælles erklæring, som blev underskrevet den 25. marts 2017 i Rom, fastslog lederne af de 27 medlemsstater og Det Europæiske Råd, Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen, at Unionen vil styrke sin fælles sikkerhed og sit fælles forsvar samt fremme en mere konkurrencedygtig og integreret forsvarsindustri. Det europæiske forsvar står over for betydelige effektivitetsproblemer på markedet på grund af uudnyttede stordriftsfordele (fragmentering af de nationale markeder med kun én køber) og overlapning af ressourcer på nationalt plan. Efterspørgslen kommer næsten udelukkende fra medlemsstaterne, men deres forsvarsbudgetter, især til forskning og udvikling (FoU), har været udsat for store budgetnedskæringer i de seneste 10 år. Selv om der på det seneste har været positive tegn for så vidt angår stabilisering og forøgelse af finansieringen af det nationale forsvar, skal der gøres en betydelig yderligere indsats for at maksimere effektiviteten af disse investeringer. Samtidig har der været en stigning i omkostningerne til forsvarsmateriel og navnlig til FoU, mens samarbejdet mellem medlemsstaterne inden for FoU og investeringerne i forsvarsmateriel er forblevet begrænsede. I 2015 blev kun 16 % af forsvarsmateriellet indkøbt gennem europæiske fællesindkøb, hvilket ligger langt væk fra det kollektive benchmark på 35 %, der er aftalt inden for rammerne af Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA). Den anslåede andel af europæisk samarbejde i den tidligere fase af forsvarsforskningen var kun på 7,2 % i forhold til et benchmark på 20 %. Denne tendens afspejles i de vanskeligheder, som sektoren står over for, og som er væsentlige for så vidt angår forsvarsrelaterede forsknings- og udviklingsprojekter. Der er især store omkostninger forbundet med udviklingen af prototyper, og der er samtidig en betydelig risiko for fiasko. Også overvindelsen af "dødens dal" mellem forskning og udvikling indebærer betydelige tekniske og finansielle risici, som de enkelte medlemsstater ikke ønsker at påtage sig alene. Sektoren er i høj grad fragmenteret på tværs af de nationale grænser, hvilket medfører betydelige overlapninger og ineffektivitet i form af manglende udnyttelse af stordriftsfordele og læring. På trods af kombinationen af stigende omkostninger og stagnerende eller faldende nationale forsvarsbudgetter er planlægning, udgifter til FoU samt indkøb og vedligeholdelse af udstyr for det meste forblevet på nationalt niveau med et meget begrænset samarbejde mellem medlemsstaterne. Den nuværende situation er ikke holdbar, og udviklingen af et større forsvarssystem af næste generation er i stigende grad uden for de enkelte EU-medlemsstaters rækkevidde. Denne mangel på samarbejde mellem medlemsstater medfører en yderligere svækkelse af den europæiske forsvarsindustris evne til at fastholde den industrielle og teknologiske kapacitet, som er nødvendig for at bevare EU's strategiske uafhængighed og imødekomme de nuværende og fremtidige sikkerhedsbehov. Kommissionen har derfor fremlagt en række initiativer til støtte for et øget forsvarssamarbejde. Den 7. juni 2017 vedtog Kommissionen i overensstemmelse med formand Jean-Claude Junckers tale om Unionens tilstand i 2016 en meddelelse om iværksættelsen af Den Europæiske Forsvarsfond, der består af "vinduer" for henholdsvis forskning og kapacitetsopbygning. Meddelelsen var ledsaget af et forslag til forordning om etablering af et program for udvikling af den europæiske forsvarsindustri under kapacitetsvinduet. Der blev foreslået en totrinstilgang bestående af: –en indledende testperiode under den flerårige finansielle ramme for 2014-2020, hvor en forberedende foranstaltning vedrørende forsvarsforskning støtter forsvarsrelateret forskningssamarbejde, mens det foreslåede program for udvikling af den europæiske forsvarsindustri vil medfinansiere samarbejdsbaserede udviklingsprojekter, og –en særlig fond under den flerårige finansielle ramme for 2021-2027, som opskalerer finansieringen af forskningssamarbejde om innovative forsvarsprodukter og -teknologier og af de efterfølgende faser i udviklingscyklussen, herunder prototypeudvikling. Nærværende forslag vedrører oprettelsen af Den Europæiske Forsvarsfond under den flerårige finansielle ramme for 2021-2027. Den Europæiske Forsvarsfond er tænkt som et instrument til at styrke konkurrence- og innovationsevnen for det europæiske forsvars teknologiske og industrielle basis og dermed at bidrage til EU's strategiske autonomi. Formålet er at udløse samarbejdsprogrammer, der ikke ville se dagens lys uden bidrag fra EU og, ved at støtte forsknings- og udviklingsaktiviteter, at tilvejebringe de nødvendige incitamenter til at fremme samarbejde i enhver fase af den industrielle proces. Der vil især blive opfordret til betydelig grænseoverskridende deltagelse af små og mellemstore virksomheder i samarbejdsprojekter. Derved sikres det, at fonden er åben for modtagere fra alle medlemsstater uanset deres størrelse og geografiske placering i Unionen. Dette forslag forudsættes anvendt fra den 1. januar 2021 og forelægges for en Union med 27 medlemsstater i overensstemmelse med den meddelelse, som Det Europæiske Råd modtog den 29. marts 2017 fra Det Forenede Kongerige om dets beslutning om at udtræde af Den Europæiske Union og Euratom i henhold til artikel 50 i traktaten om Den Europæiske Union. •Sammenhæng med Unionens politik på andre områder Mens forsvarsforskning hører under rammeprogrammet for forskning og innovation ("Horisont Europa"), er de tilsvarende specifikke bestemmelser om forsvarsforskning såsom målsætninger, regler for deltagelse og gennemførelsesmekanismer præciseret i forslaget til en forordning om oprettelse af Den Europæiske Forsvarsfond.

For at sikre sammenhæng og komplementaritet i indsatsen for at fremme Unionens forsvarsinteresser under den næste flerårige finansielle ramme vil Kommissionen tilstræbe at sikre synergier med andre EU-initiativer inden for civil FoU, såsom sikkerhed og cybersikkerhed, grænsekontrol, kystvagt, søtransport og rummet. Navnlig bør der søges synergier med: - særprogrammet til gennemførelse af Horisont Europa med fokus på civile anvendelsesformål, således at resultaterne fra forsvarsrelateret FoU kan være til gavn for civil FoU og omvendt - EU's rumprogram, navnlig dens komponenter vedrørende statslig satellitkommunikation (GOVSATCOM), overvågning og sporing i rummet (SST) og Copernicus. Dette kan især gøres ved at sikre teknisk kompatibilitet, hvor projekterne gør brug af et verdensomspændende satellitnavigationssystem (GNSS) og GOVSATCOM-kapaciteter. Det kan også opnås gennem udvikling af opgraderede sensorer, platforme for udveksling af klassificerede oplysninger, data- eller informationsbaserede applikationer samt tjenester, der ydes af rumprogrammets komponenter - EU-initiativer inden for cybersikkerhed som dem, der er annonceret i den fælles meddelelse om cybersikkerhed. Navnlig bør det kompetencecenter for cybersikkerhed, der skal oprettes, tilstræbe at opnå synergier mellem de civile og forsvarsrelaterede dimensioner af cybersikkerhed. Det kan aktivt støtte medlemsstaterne og andre relevante aktører ved at yde rådgivning, udveksle ekspertise og fremme samarbejde med hensyn til projekter og foranstaltninger samt efter anmodning fra medlemsstater fungere som projektleder i forbindelse foranstaltninger under Den Europæiske Forsvarsfond - de foranstaltninger, der er identificeret under den koordinerede civile og militære dagsorden for forskning i maritim sikkerhed og med søtransport, og - andre relevante EU-programmer inden for sikkerhed, såsom Fonden for Intern Sikkerhed og Fonden for Integreret Grænseforvaltning. Gennemførelsen af Den Europæiske Forsvarsfond vil foregå i tæt koordinering med andre aktiviteter under Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik på forsvarsområdet, herunder den finansielle værktøjskasse, som sigter mod yderligere at fremme fælles udvikling og erhvervelse af forsvarskapacitet. De finansieringsmodeller for kapacitetsopbygning, der er inkluderet i værktøjskassen, vil især danne et frivilligt referencegrundlag for medlemsstater, der ønsker i fællesskab at indkøbe de produkter og den teknologi, der er udviklet med støtte fra Den Europæiske Forsvarsfond. Der vil blive sørget for tætte forbindelser mellem fonden og de projekter, der gennemføres inden for rammerne af det permanente strukturerede samarbejde på forsvarsområdet (PESCO). Når spørgsmålet om støtteberettigelse er afklaret, vil en "PESCO-bonus" i form af en forhøjet finansieringssats blive tildelt til støtteberettigede PESCO-projekter. Kommissionen bør opfordres til at blive inddraget i sagsbehandlingen af projekterne for at blive hørt, således at den kan bidrage til at vurdere den eventuelle berettigelse af sådanne projekter under fonden. Fonden vil tage hensyn til EU's kapacitetsudviklingsplan (CPD), der identificerer prioriteterne for forsvarskapacitet og EU's samordnede årlige gennemgang vedrørende forsvar (CARD), som bl.a. overvåger gennemførelsen af disse prioriteter og identificerer nye samarbejdsmuligheder. I denne forbindelse kan der ligeledes tages hensyn til relevante aktiviteter, der udføres af Den Nordatlantiske Traktats Organisation (NATO) og andre partnere, når de tjener Unionens sikkerheds- og forsvarsinteresser og ikke udelukker en medlemsstat fra at deltage. Fonden tager også hensyn til forsvarsaktiviteter, som gennemføres gennem Den Europæiske Fredsfacilitet – et instrument, der ikke hører under EU-budgettet og foreslås uden for den flerårige finansielle ramme. Kombinationen af projektorienteret støtte i form af EDF-finansiering sammen med godt udformet og målrettet finansiering i forsvarssektoren kan yde et betydningsfuldt bidrag til at styrke sektorens modstandsdygtighed og tackle dens svagheder, navnlig for innovative SMV'er og midcapselskaber. Budgetgarantier kan være en finanspolitisk effektiv måde til at håndtere risici i forsyningskæden for underleverandører, der er involveret i projekter finansieret af fonden. Forsvarssektoren er blevet foreslået som en støtteberettiget sektor til støtte gennem budgetgarantier under InvestEU-fonden, som fungerer som en tværsektoriel og overordnet ramme til støtte af investeringer på de forskellige politikområder, og som understøttes af EU-budgetgarantier. Det foreliggende forslag giver også mulighed for at blande støtte under EDF med finansiering understøttet af InvestEU-fonden. Fondens foranstaltninger bør anvendes til at imødekomme markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold, på en forholdsmæssigt afpasset måde, som ikke medfører overlapning eller fortrænger privat finansiering, og som har en klar europæisk merværdi. Dermed sikres der overensstemmelse mellem fondens foranstaltninger og EU's statsstøtteregler, således at man undgår uberettiget konkurrenceforvridning på det indre marked. 2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET •Retsgrundlag Den Europæiske Forsvarsfond har til formål at styrke konkurrence- og innovationsevnen af det europæiske forsvars teknologiske og industrielle basis ved at støtte forsvarsrelaterede FoU-aktiviteter. Den er baseret på afsnittene i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) vedrørende "Industri" og "Forskning, teknologisk udvikling og rummet" (artikel 173, 182, 183 og 188). Artikel 173 i TEUF udgør retsgrundlaget for foranstaltninger, som bl.a. sigter mod at fremme et miljø, der er gunstigt for udvikling af virksomheder overalt i Unionen, navnlig SMV'er, for samarbejdet mellem virksomheder, og som fremmer bedre udnyttelse af det industrielle potentiale i politikkerne for innovation, forskning og teknologisk udvikling. Den Europæiske Forsvarsfond har til formål at styrke konkurrence- og innovationsevnen af EU's forsvars industrielle og teknologiske basis ved at støtte forsvarsrelaterede FoU-aktiviteter, og dens formål og indhold berettiger således valget af artikel 173 i TEUF som retsgrundlag. Forsvarsrelaterede forskningsaktiviteter udgør også en integreret del af Den Europæiske Forsvarsfond. Deres formål og indhold berettiger også valget af artikel 182 i TEUF som supplerende retsgrundlag. I henhold til TEUF skal alle forskningsaktiviteter dækkes af et flerårigt forskningsrammeprogram. Basisretsakten for det flerårige rammeprogram for forskning og innovation for perioden efter 2020, Horisont Europa, indeholder de nødvendige bestemmelser, som etablerer forbindelserne mellem de specifikke programmer, som det etablerer vedrørende forsvarsforskning og gennemførelse af Horisont Europa (som fokuserer på civile forsknings- og innovationsforanstaltninger). De nærmere bestemmelser for EU-finansiering til forsvarsrelaterede forskningsprojekter og budgettildelingen hertil fastsættes i nærværende udkast til forordning om Den Europæiske Forsvarsfond, som også definerer reglerne for deltagelse i forsvarsforskning. Forsknings- og innovationsaktiviteter, der gennemføres inden for rammerne af Den Europæiske Forsvarsfond, har udelukkende fokus på forsvarsmæssige anvendelser.

•Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence) I verden, som den ser ud i dag, er vi for at kunne garantere sikkerheden nødt til at beskæftige os med trusler, der rækker ud over landegrænserne. Intet enkelt land kan håndtere disse trusler alene. Unionen vil være nødt til at tage større ansvar for beskyttelsen af sine interesser, værdier og den europæiske levevis i komplementaritet og i samarbejde med NATO. Bestræbelserne på at opfylde EU's ambitionsniveau på sikkerheds- og forsvarsområdet (som Det Europæiske Råd tilsluttede sig i 2016) vil bidrage til at nå dette mål. For at være rustet til fremtidens trusler og beskytte sine borgere er Unionen nødt til at styrke sin strategiske autonomi. Dette kræver udvikling af centrale teknologier på kritiske områder samt strategisk kapacitet med henblik på at sikre en teknologisk førerposition. EU-borgernes forventninger kan kun opfyldes ved et øget samarbejde på alle niveauer. Ved at fremme samarbejdet kan Unionen bidrage til at maksimere resultaterne og kvaliteten af medlemsstaternes forsvarsinvesteringer. Den Europæiske Forsvarsfond vil skabe EU-merværdi ved at skabe incitamenter for fælles forskning om og udvikling af produkter og teknologier på forsvarsområdet med henblik på at effektivisere udnyttelsen af de offentlige midler og dermed bidrage til Unionens operationelle autonomi. Beslutninger om forsvarsrelaterede investeringer og udviklingsprogrammer forbliver medlemsstaternes beføjelse og ansvar. Unionen kan og bør ikke træde til for at kompensere for medlemsstaternes lave forsvarsinvesteringer. EU kan dog supplere, mobilisere og konsolidere medlemsstaternes fælles bestræbelser på at udvikle forsvarskapaciteter til at støtte den europæiske forsvarsindustri og imødegå de sikkerhedsmæssige udfordringer. Dette vil forhindre overlapning, give mulighed for en mere effektiv anvendelse af skatteydernes penge, forbedre interoperabiliteten af forsvarsmateriel, minimere fragmentering og forbedre konkurrenceevnen og innovationen i den europæiske forsvarsrelaterede teknologiske og industrielle basis. •Proportionalitetsprincippet Den foreslåede politiske tilgang er proportionel i forhold til omfanget og alvoren af de problemer, der er blevet identificeret, dvs. manglen på grænseoverskridende samarbejde, og behovet for at støtte den europæiske industris konkurrenceevne og fælles forsvarsrelateret FoU. Den forbliver inden for grænserne for Unionens interventionsmuligheder i henhold til traktaterne. Initiativet er begrænset til de mål, som medlemsstaterne ikke selv kan opfylde på tilfredsstillende vis, og hvor EU kan forventes at gøre det bedre. Den foreslåede leveringsmekanisme, der gennemføres på europæisk niveau, vil have til formål at begrænse de finansielle og administrative omkostninger. •Valg af retsakt Kommissionen fremsætter et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning med henblik på at etablere fonden. Dette er den mest hensigtsmæssige retsaktstype, fordi kun en forordning med dens umiddelbart gældende bestemmelser kan sikre den nødvendige grad af ensartethed, der er nødvendig for oprettelse og drift af et EU-finansieringsprogram, som har til formål at støtte en erhvervssektor i hele Unionen. 3.RESULTATER AF RETROSPEKTIVE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER •Retrospektive evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning De programmer, der er oprettet under den nuværende flerårige finansielle ramme, har kun været gældende i en begrænset periode, hvilket ikke giver de store muligheder for at tage ved lære eller inddrage de indhøstede erfaringer ved udarbejdelsen af dette program. Den forberedende foranstaltning vedrørende forskning på forsvarsområdet blev lanceret i april 2017 med et samlet budget på 90 mio. EUR over tre år. Den har allerede givet de første konkrete resultater med de første tilskudsaftaler, der blev undertegnet i 2018, men alle projekter kører stadig. Ansøgerne til 2017-indkaldelserne dækker et bredt geografisk område: Der var ansøgere fra 25 EU-medlemsstater og Norge, herunder et stort antal enkeltansøgere: 187 i alt. De projekter, der blev udvalgt til finansiering, omfatter deltagere fra 17 EU-medlemsstater. For så vidt angår typen af ansøgere omfatter forslagene den private sektor, både store og små industrielle aktører, SMV'er, offentlige institutioner samt forskningscentre og universiteter. SMV'ernes deltagelse er på 30 % i forslagene, uden at den forberedende foranstaltning vedrørende forsvarsforskning pålægger strenge regler om SMV'ers deltagelse. Denne deltagelsesfrekvens for SMV'er blev fastholdt i de projekter, der blev udvalgt til finansiering med 32 % deltagelse af SMV'er med et budget på 14 %. Disse tal viser, at indkaldelserne af ansøgninger i det første år af den forberedende foranstaltning vedrørende forsvarsforskning fik en god respons og tiltrak sig stor interesse fra sektoren. Man kan af denne gode svarfrekvens drage den foreløbige konklusion, at der er taget hånd om de relevante forsvarstemaer, og at det har vakt sektorens interesse. Den foreslåede forordning om programmet for udvikling af den europæiske forsvarsindustri for 2019-2020 vil have et budget på 500 mio. EUR. Europa-Parlamentet og Rådet nåede frem til et kompromis den 22. maj 2018. Programmet for udvikling af den europæiske forsvarsindustri bør være operationelt fra den 1. januar 2019. Den kompromisaftale, der er indgået, har vist medlovgivernes politiske vilje til hurtigt at nå til enighed om budgettet, strukturen og gennemførelsesbestemmelserne for et program til medfinansiering af udviklingen af forsvarsprodukter og -teknologier. Nærværende lovgivningsforslag omfatter en opskalering af disse to eksisterende initiativer under den flerårige finansielle ramme for 2014-2020. På grundlag af erfaringerne med den forberedende foranstaltning vedrørende forsvarsforskning og programmet for udvikling af den europæiske forsvarsindustri samt en vurdering af, i hvor høj grad de to programmers struktur ligner hinanden, foreslås en enkelt integreret fond. Dette vil give mulighed for strømlining og forenkling. •Høringer af interesserede parter For at give alle interesserede parter mulighed for at fremsætte bemærkninger foretog Kommissionen en åben offentlig høring (OPC) om Den Europæiske Forsvarsfond fra den 13. januar til den 9. marts 2018 som led i en større høring om alle politikområder, der er omfattet af EU's budget for 2021-2027. Der er indgivet en række holdningsdokumenter gennem OPC-webportalen.

Der blev nået ud til forskellige interessentgrupper, herunder dem, som er direkte berørte af fonden, f.eks. industri- og forskningsinstitutioner, og dem, som har en mening på området, men ikke er direkte modtagere, f.eks. borgere og ngo'er. Nogle af de sidstnævnte kritiserede initiativet ud fra et etisk perspektiv. Selv om forslaget på passende vis tager hensyn til deres indvendinger (f.eks. hvad angår etik, behovet for at overholde internationale konventioner), udøver Kommissionen sin initiativret til at besvare europæiske borgeres og deres politiske lederes opfordring til at støtte EU's forsvarsindustri og øget sikkerhed. De direkte berørte interesserede parter støtter initiativet. De kommenterede de emner, der skal finansieres, og fremsatte forslag til fondens struktur og finansieringsordningerne. De vigtigste punkter var: –Der bør fokuseres på lange/mellemlange forsknings- og udviklingsprioriteter (teknologi-push og disruptiv innovation) med henblik på sektorens langsigtede konkurrenceevne og for at skabe gennembrudskapacitet. Fondens prioriteter bør fastlægges sammen med medlemsstaterne inden for rammerne af de årlige/flerårige arbejdsprogrammer. –Fondens struktur bør afspejle en helhedsorienteret kapacitetsdrevet tilgang, der omfatter hele den teknologiske cyklus, på grundlag af en enkelt forordning. De nærmere bestemmelser for de to vinduer bør tilpasses hinanden så meget som muligt. –Interesserede parter mener enstemmigt, at reglerne om intellektuel ejendomsret (IPR) bør tilpasses forsvarsområdet. Forskningsorganisationer opfordrede til beskyttelse af rettighederne for alle projektets deltagere, ikke kun storindustrien. –For så vidt angår finansieringssatser, delte de interesserede parter den opfattelse, at disse bør tage hensyn til sektorens særlige forhold. Forskningsinstitutioner argumenterede for større finansielle bidrag til forskning på op til 100 % og til dækning af indirekte infrastrukturomkostninger. Det anbefales i rapporten fra Gruppen af Fremtrædende Personer om den forberedende foranstaltning vedrørende forsvarsforskning (rapport fra Gruppen af Fremtrædende Personer), at en højere procentdel af indirekte omkostninger bør dækkes. –For så vidt angår former for finansiel støtte foreslog respondenter at overveje mulighederne for samfinansiering med medlemsstaterne, f.eks. gennem prækommercielle udbud og blandingsoperationer, der forvaltes gennem InvestEU i tilfælde af civile spin-offs eller vedrørende testfaciliteter. •Ekstern ekspertbistand Kommissæren med ansvar for det indre marked, industri, iværksætteri og SMV'er nedsatte en gruppe bestående af 16 højtstående personer, der er aktive inden for forsvar (fra industrien, forskningsorganisationer, Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter samt politikfokuserede institutter), til at yde ekstern rådgivning på kort og længere sigt om forsvarsforskningspolitik. Efter regelmæssige samtaler og høringer offentliggjorde gruppen en rapport om europæisk forsvarsforskning i januar 2016 (European Defence Research - the case for an EU-funded R&T programme). Gruppen har bidraget til at forme den forberedende foranstaltning vedrørende forsvarsforskning, der blev lanceret i april 2017, og ydede strategisk rådgivning om de langsigtede ambitioner for EU-finansieret forsvarsforskning. •Konsekvensanalyse Dette forslag er i overensstemmelse med Kommissionens praksis for bedre regulering ledsaget af en konsekvensanalyse. Det uafhængige Udvalg for Forskriftskontrol gennemgik konsekvensanalysen den 11. april 2018 og afgav en positiv udtalelse. Udvalget anbefalede at præcisere initiativets retsgrundlag og potentielle overlapninger med forskning, der finansieres i det andet Horisont Europa-særprogram, at justere beskrivelsen af leveringsmekanismer for at give mulighed for en mere selektiv tilgang, og at give en bedre begrundelse for den foreslåede direkte forvaltning for fonden. Konsekvensanalyserapporten er blevet ændret tilsvarende i overensstemmelse med udvalgets anbefalinger. Konsekvensanalysens afsnit 3.2.1 er blevet fuldt opdateret i overensstemmelse med den første anbefaling. Ordlyden af afsnit 2.4 er blevet forbedret og forklarer nu klart afgrænsningen mellem Den Europæiske Forsvarsfond og særprogrammet til gennemførelse af Horisont Europa med hensyn til civile anvendelser. For bedre at kunne forklare afgrænsningen mellem de forskellige løsningsmodeller og deres styrker og svagheder er ordlyden i afsnit 4.1 blevet tilpasset, ligesom det er tilfældet for løsningsmodellerne i afsnit 4.2, der nu omfatter muligheden for på enkeltsagsbasis og, når det er relevant, at gennemføre visse foranstaltninger, der er inspireret af logikken i løsningsmodel 3. Endelig er der i afsnit 4.1.1 indsat en specifik formulering til at begrunde den direkte forvaltning. Konsekvensanalysen redegør for de problemer og underliggende problemårsager, som førte Kommissionen til at foreslå initiativet. De vedrører nedskæringer i de nationale forsvarsbudgetter og ukoordinerede udgifter, hvilket fører til ineffektivitet og forringet tilgængelighed af forsvarsmateriel til kritiske niveauer. Rapporten konstaterede også, at manglen på innovation på forsvarsområdet var problematisk, og at det faldende niveau af samarbejde inden for forsvarsrelateret FoU og materielinvesteringer hæmmer EU's evne til at udvikle nye forsvarsteknologier og -systemer. Den fragmenterede efterspørgsel afspejles i en ineffektiv organisation på udbudssiden, herunder væsentlige overlapninger, begrænsede storproduktionsfordele og industrielle forsyningskæder, der hovedsagelig er udformet på nationalt plan. Alt dette har begrænset forsvarsmateriellets interoperabilitet og ført til manglende stordriftsfordele. Ifølge analysen vil fonden bidrage til at rette op på situationen ved at kanalisere 13 mia. EUR ind i forsvarsrelateret forskningssamarbejde og kapacitetsudvikling, hvilket gør Unionen til en af de største investorer i forsvarsforskning i EU, idet den kommer til at fungere som katalysator ved at omdirigere individuelle udgifter til udviklingsrelaterede EU-samarbejdsprojekter med fælles tekniske krav vedrørende EU's prioriteter. I analysen vurderes tre løsningsmodeller med hensyn til fondens struktur og leveringsmekanismer, der vil gøre det muligt at løse problemerne på den mest optimale måde. –løsningsmodel 1 – bevarelse af de to nuværende særskilte testprogrammer under den flerårige finansielle ramme for 2014-2020, men med en seksdobbelt udgiftsstigning –løsningsmodel 2 – indførelse af yderligere fleksibilitets- og forenklingsforanstaltninger. En enkelt fond vil give mulighed for en integreret planlægning for både forskning og udvikling med harmoniserede regler for deltagelse. Løsningsmodel 2 tager højde for de interesserede parters bekymring med hensyn til, at finansieringsniveauet for indirekte omkostninger er for lavt med den metode, der anvendes i referencescenariet. Der bør tages hensyn til sektorens særlige kendetegn, herunder dens afhængighed af en enkelt køber og de betydelige begrænsninger med hensyn til kommerciel udnyttelse af resultaterne af forsvarsrelateret FoU. Under løsningsmodel 2 vil der blive indført fleksibilitet for bedre at dække indirekte omkostninger. Der indføres desuden forenklingsforanstaltninger, såsom tilskud i form af faste beløb, og –løsningsmodel 3 — indførelse af strengere krav, f.eks. at erstatte en tilgang baseret på incitamenter og bonusser med en mere præskriptiv tilgang, der tager sigte på at afhjælpe de identificerede problemer på en mere indgribende måde for hurtigere at opnå resultater. En sådan præskriptiv tilgang indebærer også betydelige risici, navnlig for så vidt angår nyttiggørelse, hvilket kan begrænse fondens kapacitet til at nå sine målsætninger. Efter sammenligning af løsningsmodellerne anbefaler analysen model 2, da den maksimerer synergierne og indfører forenkling, og fordi den incitamentsbaserede tilgang er mindre risikabel end den præskriptive tilgang i model 3. Løsningsmodel 2 vil være den bedste måde at sikre, at fonden: –fremmer integration og styrkelse af den globale konkurrenceevne af det europæiske forsvars teknologiske og industrielle basis

–støtter udviklingen af forsvarsprodukter og -teknologier i Unionen ved at fungere som en katalysator for FoU-samarbejdsprogrammer på centrale forsvarsteknologiske områder; dette bør føre til opfølgende samarbejdsprogrammer om forsvarsinvestering, der løser problemerne med medlemsstaternes fremtidige kapacitetsbehov og styrker udviklingen af fremtidige kapaciteter gennem øget samarbejde, og –skaber EU-merværdi på grund af EU's evne (uden at erstatte den nationale indsats) til at koordinere en lang række interesserede parter fra forsvarsministerier (som eksklusive kunder) til forsvarsindustrien (som eneste leverandører af forsvarsprodukter) for at opnå resultater til gavn for alle. •Forenkling og fleksibilitet Integreret tilgang: En Europæisk Forsvarsfond, der omfatter både forskning og udvikling, giver mulighed for en integreret og gensidigt styrkende støtte samt at undgå risikoen for, at forskningsresultater går tabt i mangel af fortsat støtte til teknologiens videre udvikling og afprøvning. Dette vil styrke udbredelsen af produkter og teknologier, som støttes gennem EU-finansiering. Desuden vil en integreret og mere fleksibel fond give mulighed for yderligere former for støtte, hvis det er relevant, herunder gennem prækommercielle udbud. Dette vil gøre det muligt at identificere markedsløsninger, der tilbyder den bedste værdi for pengene til at afhjælpe Unionens behov for forsvarsforskning og -udvikling. Hensyntagen til den særlige karakter af FoU i forsvarssektoren: Den Europæiske Forsvarsfonds udformning og struktur er baseret på erfaringerne med den forberedende foranstaltning vedrørende forsvarsforskning, forslaget om et program for udvikling af den europæiske forsvarsindustri, feedback fra interesserede parter, konsekvensanalysens resultater og navnlig de særlige forhold, der kendetegner sektoren, hvor medlemsstaterne og de associerede lande normalt fuldt ud finansierer omkostningerne til FoU i betragtning af begrænsningerne ved anvendelsen af FoU-resultater. Forsvarsfonden giver den nødvendige fleksibilitet for bedre at dække indirekte omkostninger, samtidig med at der iværksættes foranstaltninger til at undgå overkompensation. Fondens foranstaltninger, der gennemføres under udviklingsfasen, er tæt forbundet med medlemsstaternes strategier og processer for planlægning og erhvervelse, herunder deres finansielle bidrag til multinationale våbenprojekter. Derfor er det vigtigt, at medlemsstaterne inddrages i tildelingsbeslutninger vedrørende udviklingsforanstaltninger i henhold til komitologiregler. Finansieringssatserne for udvikling af prototyper og foranstaltninger i de efterfølgende udviklingsfaser vil være lavere end for andre foranstaltninger forud for prototypefasen. Dette vil give mulighed for passende incitamenter til at støtte lanceringen af samarbejdsbaserede prototypeudviklingsprojekter, samtidig med at der tages hensyn til medlemsstatsfinansieringens vigtige rolle på dette område. Reglerne for deltagelse i Den Europæiske Forsvarsfond vil tage højde for de særlige forhold i forsvarssektoren, navnlig for så vidt angår de strenge behov for informationssikkerhed og forvaltningen af foranstaltningernes resultater osv. Der vil blive lagt særlig vægt på at sikre passende deltagelse af små virksomheder gennem øgede finansieringssatser for at tilskynde små og mellemstore virksomheder til grænseoverskridende deltagelse i samarbejdsprojekter. Omfattende brug af resultatbaserede værktøjer (faste engangsbeløb og faste tilskudstakster) vil gøre det muligt at undgå efterfølgende regnskabskontrol af støtteberettigede omkostninger og eventuel kontrolkompleksitet (sikkerhedsgodkendelse). Især når EU supplerer op med en mindre del af et foreløbigt budget, der allerede er godkendt af medlemsstaterne (støtte til udvikling af prototyper), vil EU's tilskud tage form af et fast engangsbeløb, der udbetales på grundlag af resultater, der accepteres af medlemsstaterne. Som hovedregel skal EU's bidrag betales på grundlag af resultater. Dette vil lette fondens forvaltning, nedsætte forvaltningsomkostningerne og begrænse fejlprocenten. Kommissionen vil gennemføre Den Europæiske Forsvarsfond ved direkte forvaltning for således at maksimere effektivitet og virkningsfuldhed. Medlemsstaterne vil blive tæt inddraget i Den Europæiske Forsvarsfonds gennemførelse. •Grundlæggende rettigheder En styrkelse af EU-borgernes sikkerhed sikrer deres grundlæggende rettigheder. De støttede aktiviteter vil være i overensstemmelse med Unionens forpligtelser i medfør af internationale aftaler, og alle ansøgninger om finansiering vil blive screenet af etiske eksperter. 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET Den foreslåede budgettildeling for 2021-2027 er 13 000 000 000 EUR (i løbende priser), hvoraf: –4 100 000 000 EUR til forskning –8 900 000 000 EUR til udvikling. Indvirkningen på den flerårige finansielle ramme med hensyn til budgetbehov og menneskelige ressourcer er nærmere beskrevet i den finansieringsoversigt, der er vedlagt forslaget. 5.ANDRE FORHOLD

•Gennemførelsesplaner og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering I finansieringsoversigten beskrives de nødvendige ressourcer i Kommissionens tjenestegrene for fondens gennemførelse. Fonden kan med forbehold af bekræftelse af omkostningseffektiviteten gennem en cost-benefit-analyse forvaltes af et forvaltningsorgan under Kommissionen. Der foreslås en overvågningsordning til støtte for performancerapportering og -evaluering. Resultaterne vil foreligge gradvist. Overvågningsoplysninger vil vedrøre: –inputindikatorer (f.eks. antal og type af projekter) i de tidlige år –outputindikatorer halvvejs gennem programmeringsperioden (og afhængigt af projekternes længde) –resultatindikatorer (f.eks. efterfølgende indkøb af medlemsstaterne og patenter) i fondens senere år. Evalueringerne vil blive foretaget i overensstemmelse med punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016, hvor de tre institutioner bekræftede, at evalueringer af eksisterende lovgivning og politikker bør danne grundlag for konsekvensanalyser af muligheder for yderligere tiltag. Evalueringerne har til formål at vurdere programmets konkrete virkninger baseret på programmets indikatorer/mål og en detaljeret analyse af, i hvor høj grad programmet kan anses for relevant, virkningsfuldt og effektivt, om det giver tilstrækkelig EU-merværdi, og om det er i overensstemmelse med andre EU-politikker. De vil omfatte de indhøstede erfaringer med henblik på at identificere eventuelle mangler/problemer eller muligheder for yderligere at forbedre foranstaltningerne eller deres resultater og hjælpe med at maksimere deres udnyttelse/virkninger. Når der foreligger tilstrækkelige oplysninger, dog senest fire år efter starten af gennemførelsesperioden, vil der blive udført en foreløbig evaluering af fondens gennemførelse, sideløbende med de efterfølgende evalueringer af den forberedende foranstaltning vedrørende forsvarsforskning og af programmet for udvikling af den europæiske forsvarsindustri. Kommissionen vil foretage en endelig evaluering ved gennemførelsesperiodens udgang, når de fleste projekter er afsluttet. Klimamainstreaming Kommissionens forslag til den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 opstiller et mere ambitiøst mål for klimamainstreaming på tværs af alle EU-programmer med en overordnet målsætning om, at 25 % af EU's udgifter skal bidrage til klimamålene. Fondens bidrag til at opnå dette overordnede mål vil blive fulgt via et EU-klimamarkørsystem med en passende detaljeringsgrad og med anvendelse af mere præcise metoder, såfremt de er til rådighed. Kommissionen vil fortsætte med at fremlægge oplysningerne årligt i form af forpligtelsesbevillinger i forbindelse med det årlige budgetforslag. For at understøtte den fulde udnyttelse af Den Europæiske Forsvarsfonds potentiale med hensyn til at bidrage til klimamålene vil Kommissionen søge at identificere relevante foranstaltninger hele vejen gennem fondens forberedelse, gennemførelse, gennemgang og evaluering. •Anvendelsesdato Dette forslag forudsættes anvendt fra den 1. januar 2021. 2018/0254 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om oprettelse af Den Europæiske Forsvarsfond (EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 173, stk. 3, artikel 182, stk. 4, artikel 183 og artikel 188, stk. 2, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1)I den europæiske forsvarshandlingsplan, som blev vedtaget den 30. november 2016, forpligtede Kommissionen sig til at supplere, udnytte og konsolidere medlemsstaternes fælles bestræbelser på at udvikle teknologiske og industrielle forsvarskapaciteter, der kan imødekomme de sikkerhedsmæssige udfordringer samt fremme en konkurrencedygtig, innovativ og effektiv europæisk forsvarsindustri. Den foreslog navnlig at lancere en europæisk forsvarsfond ("fonden"), der skal støtte investeringer i fælles forskning og fælles udvikling af forsvarsprodukter og -teknologier, og dermed skabe synergi og omkostningseffektivitet, samt fremme medlemsstaternes fælles indkøb og vedligeholdelse af forsvarsmateriel. Denne fond vil supplere den nationale finansiering, der allerede anvendes til dette formål, og bør fungere som et incitament for medlemsstaterne til at samarbejde og investere mere på forsvarsområdet. Fonden vil støtte samarbejdet gennem hele udviklingscyklussen for forsvarsprodukter og -teknologier. (2)Fonden vil bidrage til opbygningen af en stærk, konkurrencedygtig og innovativ forsvarsrelateret industriel og teknologisk basis og gå hånd i hånd med EU's initiativer i retning af et mere integreret europæisk marked for forsvarsmateriel, og navnlig de to direktiver om offentlige udbud og om overførsel inden for forsvarssektoren i EU, der blev vedtaget i 2009. (3)Der bør på grundlag af en integreret tilgang og for at bidrage til forbedring af konkurrenceevnen og innovationskapaciteten i Unionens forsvarsindustri etableres en europæisk forsvarsfond. Fonden bør tage sigte på at fremme konkurrenceevne, innovation, effektivitet og uafhængighed af Unionens forsvarsindustri og derved bidrage til Unionens strategiske autonomi ved at støtte det grænseoverskridende samarbejde mellem medlemsstater og mellem virksomheder, forskningscentre, nationale myndigheder, internationale organisationer og universiteter, i forskningsfasen og udviklingsfasen af forsvarsrelaterede produkter og teknologier. For at opnå mere innovative løsninger og et åbent indre marked bør fonden støtte grænseoverskridende deltagelse af små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og selskaber med mellemstor markedsværdi (midcapselskaber). (4)Forskningsfasen er et vigtigt element, som er afgørende for den europæiske industris kapacitet og uafhængighed til at udvikle produkter og for medlemsstaternes uafhængighed som militære slutbrugere. Forskningsfasen i forbindelse med udviklingen af forsvarskapaciteter kan indebære betydelige risici, navnlig med hensyn til den lave grad af modenhed og afbrydelse af teknologier. Udviklingsfasen, som følger efter forsknings- og teknologifasen, er også forbundet med betydelige risici og omkostninger, som hindrer den videre udnyttelse af forskningsresultaterne og har en negativ indvirkning på konkurrence- og innovationsevnen i Unionens forsvarsindustri. (5)Fonden bør ikke støtte ren grundforskning, som i stedet bør støttes gennem andre ordninger, men kan omfatte forsvarsorienteret grundforskning, der kan danne grundlag for løsninger på kendte eller forventede problemer eller muligheder. (6)Fonden kan støtte foranstaltninger i relation til nye og opgradering af eksisterende produkter og teknologier, hvor anvendelsen af allerede eksisterende oplysninger, der er nødvendige for at udføre opgraderingsforanstaltningen ikke er undergivet restriktioner ved ikke-associerede tredjelande eller enheder i ikke-associerede tredjelande. Ved ansøgning om EU-finansiering bør retlige enheder være forpligtet til at give relevante oplysninger med henblik på at fastslå fraværet af restriktioner. I mangel af sådanne oplysninger bør EU-finansiering ikke være mulig. (7)For at sikre at Unionens og dens medlemsstaters internationale forpligtelser respekteres i forbindelse med gennemførelsen af denne forordning, bør foranstaltninger vedrørende produkter eller teknologier, hvis anvendelse, udvikling eller produktion er forbudt i henhold til international ret, ikke modtage finansiering under fonden. I denne forbindelse bør støtteberettigelsen af foranstaltninger vedrørende nye forsvarsprodukter eller -teknologier såsom de, der specifikt er udformet til at udføre dødbringende angreb uden menneskelig kontrol over angrebsbeslutningerne, også være underlagt udviklingen i international ret. (8)Vanskeligheden ved at nå til enighed om konsoliderede forsvarskapacitetsbehov og fælles tekniske specifikationer eller standarder hæmmer det grænseoverskridende samarbejde mellem medlemsstaterne og mellem retlige enheder med hjemsted i forskellige medlemsstater. Fraværet af sådanne krav, specifikationer og standarder har medført øget opsplitning af forsvarssektoren, teknisk kompleksitet, forsinkelser og høje omkostninger samt reduceret interoperabilitet. Aftalen om fælles tekniske specifikationer bør være en forudsætning for foranstaltninger, der indebærer en højere grad af teknologisk beredskab. Medlemsstaternes aktiviteter, der fører til fælles forsvarskapacitetsbehov og støtteundersøgelser, såvel som foranstaltninger med henblik på at støtte oprettelsen af en fælles definition af tekniske specifikationer eller standarder, bør også være berettiget til støtte fra fonden. (9)Formålet med fonden er at støtte konkurrenceevne og innovation inden for EU's forsvarsindustri ved at udnytte og supplere samarbejdsbaserede teknologi- og forskningsaktiviteter på forsvarsområdet og fjerne den risiko, der er forbundet med samarbejdsprojekters udviklingsfase, hvorfor foranstaltninger vedrørende forskning og udvikling af et forsvarsprodukt eller en forsvarsteknologi, bør være berettiget til at drage fordel heraf. Dette vil også gælde for opgradering, herunder interoperabilitet heraf, af eksisterende forsvarsprodukter og -teknologi. (10)Da fonden navnlig har til formål at styrke samarbejdet mellem retlige enheder og medlemsstater på tværs af Europa, bør en foranstaltning kun være berettiget til finansiering, hvis den udføres gennem et samarbejde mellem mindst tre retlige enheder, der er hjemmehørende i mindst tre forskellige medlemsstater og/elles associerede lande. Den effektive kontrol af mindst tre af disse støtteberettigede retlige enheder, som er hjemmehørende i mindst to forskellige medlemsstater og/eller associerede lande, må ikke direkte eller indirekte varetages af den samme enhed, og de må ikke kontrollere hinanden. Med henblik på at sætte skub i samarbejdet mellem medlemsstaterne kan fonden støtte fælles prækommercielle udbud. (11)I henhold til [henvisningen skal om nødvendigt ajourføres i henhold til en ny afgørelse om OLT'er: artikel 94 i Rådets afgørelse 2013/755/EU] er enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (OLT'er), berettigede til finansiering under overholdelse af fondens regler og mål og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende OLT hører under. (12)Da fonden har til formål at øge konkurrenceevnen, effektiviteten og uafhængigheden af Unionens forsvarsindustri, bør kun de enheder, der er etableret i Unionen eller i associerede lande, og som ikke er underlagt kontrol fra ikke-associerede tredjelande eller enheder i ikke-associerede tredjelande, i princippet være berettiget til støtte. For at sikre beskyttelsen af Unionens og medlemsstaternes væsentlige sikkerheds- og forsvarsinteresser, bør de infrastrukturer, faciliteter, aktiver og ressourcer, der anvendes af modtagere og deres underleverandører i foranstaltninger, der støttes af fonden, desuden ikke befinde sig på ikke-associerede tredjelandes område. (13)Under visse omstændigheder, hvis det er nødvendigt for at nå foranstaltningens målsætning, bør det være muligt at fravige det princip, at modtagerne og deres underleverandører ikke bør være underlagt kontrol fra ikke-associerede tredjelande eller enheder i ikke-associerede tredjelande. I dette perspektiv kan retlige enheder, der er etableret i Unionen, og som er kontrolleret af et ikke-associeret tredjeland eller en enhed i et ikke-associeret tredjeland, være støtteberettigede, hvis relevante og strenge betingelser vedrørende Unionens og dens medlemsstaters sikkerheds- og forsvarspolitiske interesser er opfyldt. Sådanne enheders deltagelse bør ikke stride mod virkeliggørelsen af fondens målsætninger. Støttemodtagerne bør fremlægge alle relevante oplysninger om den infrastruktur og de faciliteter, aktiver og ressourcer, der skal anvendes i foranstaltningen.

(14)Hvis et konsortium ønsker at deltage i en støtteberettiget foranstaltning, og hvis Unionens finansielle bistand ydes i form af et tilskud, bør konsortiet udpege et af sine medlemmer som koordinator, som skal være hovedkontaktpunktet. (15)Såfremt en udviklingsforanstaltning, som støttes af fonden, forvaltes af en projektleder, der udnævnes af medlemsstater eller associerede lande, bør Kommissionen underrette projektlederen, før der foretages udbetaling til støttemodtageren, så vedkommende kan sikre, at tidsfristerne overholdes af modtagerne. Projektlederen kan under visse omstændigheder forelægge Kommissionen sine bemærkninger om foranstaltningens fremskridt, således at Kommissionen kan efterprøve, hvorvidt betingelserne for at foretage betaling er opfyldt. (16)For at sikre, at de finansierede foranstaltninger er finansielt levedygtige, er det nødvendigt, at støttemodtagerne dokumenterer, at omkostninger til foranstaltningen, der ikke dækkes af Unionens finansiering, er omfattet af andre former for finansiering. (17)Forskellige typer finansielle ordninger bør være til rådighed for medlemsstaternes fælles udvikling og erhvervelse af forsvarskapacitet. Den finansielle værktøjskasse, der er udviklet af Kommissionen, bør give adgang til forskellige typer af ordninger, som medlemsstaterne kan anvende til at tackle udfordringerne i forbindelse med samarbejdsbaserede udviklings- og indkøbsprojekter ud fra et finansieringsperspektiv. Anvendelsen af sådanne finansielle ordninger vil yderligere kunne fremme lanceringen af samarbejdsbaserede forsvarsprojekter og give en mere effektiv anvendelse af forsvarsbudgetterne, herunder projekter, der støttes inden for rammerne af Den Europæiske Forsvarsfond. (18)De helt særlige forhold, der gør sig gældende inden for forsvarsindustrien, hvor efterspørgslen næsten udelukkende kommer fra medlemsstaterne og associerede lande, der også kontrollerer alle erhvervelser af forsvarsrelaterede produkter og teknologier, herunder eksport, gør, at forsvarssektoren fungerer på en helt speciel måde, og at den ikke følger de sædvanlige regler og forretningsmodeller, som gælder for mere traditionelle markeder. Industrien kan derfor ikke foretage væsentlige selvfinansierede forsvarsrelaterede FoU-projekter, og medlemsstaterne og de associerede lande finansierer normalt fuldt ud alle omkostninger. For at nå fondens målsætning, navnlig for at tilskynde til samarbejde mellem virksomheder fra forskellige medlemsstater og associerede lande, og under hensyntagen til de særlige forhold i forsvarssektoren, bør et beløb op til de samlede støtteberettigede omkostninger være dækket for de foranstaltninger, der finder sted forud for prototypeudviklingsfasen. (19)Prototypefasen er en afgørende fase, hvor medlemsstater eller associerede lande normalt beslutter sig for deres konsoliderede investering og indleder processen for erhvervelse af deres fremtidige forsvarsprodukter eller -teknologier. Dette er grunden til, at medlemsstater og associerede lande på dette bestemte tidspunkt enes om de nødvendige forpligtelser, herunder omkostningsdeling og ejendomsret til projektet. For at give deres forpligtelse troværdighed, bør Unionens finansielle bistand under fonden normalt ikke overstige 20 % af de støtteberettigede omkostninger. (20)For foranstaltninger, der rækker ud over de prototypefasen, bør der kunne anvendes en finansiering på op til 80 %. Disse foranstaltninger, som er tættere på den endelige produkt- og teknologiudformning, kan stadig indebære betydelige omkostninger. (21)De interesserede parter i forsvarssektoren står over for særlige indirekte omkostninger, såsom omkostninger til sikkerhed. Desuden arbejder disse interesserede parter på et specifikt marked, hvor de — uden nogen efterspørgsel på aftagersiden — ikke kan få dækket deres omkostninger til forskning og udvikling lige som i den civile sektor. Det er derfor berettiget at tillade en fast takst på 25 % samt muligheden for, på projektbasis, at opkræve indirekte omkostninger beregnet i overensstemmelse med den sædvanlige regnskabsmæssige praksis af støttemodtagere, hvis denne praksis accepteres af de nationale myndigheder i forbindelse med tilsvarende nationale finansieringsordninger, som er blevet meddelt til Kommissionen. Den ansvarlige anvisningsberettigede bør begrunde sin beslutning om at acceptere støtteberettigede indirekte omkostninger under den faste takst på 25 % i arbejdsprogrammet eller i forslagsindkaldelsen. (22)For at sikre, at de finansierede foranstaltninger bidrager til den europæiske forsvarsindustris konkurrenceevne og effektivitet, er det vigtigt, at medlemsstaterne allerede har til hensigt i fællesskab at indkøbe det endelige produkt eller at anvende teknologien, navnlig gennem fælles grænseoverskridende offentlige indkøb, hvor medlemsstaterne i fællesskab tilrettelægger deres indkøb, navnlig gennem en indkøbscentral. (23)Fremme af innovation og teknologisk udvikling i EU's forsvarsindustri bør foregå i overensstemmelse med EU's sikkerheds- og forsvarsinteresser. Således bør foranstaltningens bidrag til sådanne interesser og til forsvarsrelaterede forsknings- og kapacitetsprioriteter, som medlemsstaterne har aftalt i fællesskab, tjene som tildelingskriterium. I Unionen er manglerne inden for fælles forsvarsforskning og -kapacitet identificeret inden for rammerne af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP), navnlig gennem en overordnet strategisk forskningsdagsorden og kapacitetsudviklingsplanen. Andre EU-procedurer, såsom den samordnede årlige gennemgang vedrørende forsvar og det permanente strukturerede samarbejde, vil støtte gennemførelsen af relevante prioriteter ved at identificere og fremme mulighederne for forbedret samarbejde med henblik på at opfylde EU's ambitionsniveau på sikkerheds- og forsvarsområdet. Hvis det er relevant, kan regionale og internationale prioriteter, herunder inden for rammerne af Den Nordatlantiske Traktats Organisation, også tages i betragtning, hvis de er i overensstemmelse med EU's prioriteter og ikke forhindrer en medlemsstat eller et associeret land i at deltage, og hvis de samtidig sørger for at undgå enhver form for unødvendig overlapning. (24)Støtteberettigede foranstaltninger, der er udviklet i forbindelse med det permanente strukturerede samarbejde (PESCO) inden for Unionens institutionelle rammer, vil sikre et forbedret løbende samarbejde mellem retlige enheder i de forskellige medlemsstater og dermed bidrage direkte til at opfylde fondens mål. Hvis de udvælges, bør sådanne projekter derfor være berettigede til en forhøjet finansieringssats. (25)Kommissionen vil tage hensyn til de andre foranstaltninger, der finansieres under rammeprogrammet Horisont Europa med henblik på at undgå unødig overlapning og sikre gensidig inspiration mellem forskning på civil forskning og forsvarsforskning. (26)Cybersikkerhed og cyberforsvar bliver stadigt mere vigtige udfordringer, og Kommissionen og den højtstående repræsentant anerkendte behovet for at skabe synergier mellem cyberforsvarsforanstaltninger inden for fondens anvendelsesområde og EU-initiativer inden for cybersikkerhed, såsom dem, der er omhandlet i den fælles meddelelse om cybersikkerhed. Navnlig bør kompetencecentret for cybersikkerhed, der skal oprettes, søge at opnå synergier mellem de civile og forsvarsrelaterede dimensioner af cybersikkerhed. Det kan aktivt støtte medlemsstaterne og andre relevante aktører ved at yde rådgivning, udveksle ekspertise og fremme samarbejde med hensyn til projekter og foranstaltninger samt efter anmodning fra en medlemsstat, der fungerer som projektleder i forbindelse med Den Europæiske Forsvarsfond. (27)Der bør sikres en integreret tilgang ved at samle de foranstaltninger, der er omfattet af den forberedende foranstaltning vedrørende forsvarsforskning, som Kommissionen har iværksat i henhold til artikel [58, stk. 2, litra b),] i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/... ("finansforordningen") og programmet for udvikling af den europæiske forsvarsindustri, som blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr..../..., med henblik på at harmonisere betingelserne for deltagelse, skabe mere sammenhængende instrumenter samt øge den innovative, samarbejdsorienterede og økonomiske virkning og samtidig undgå overlapning og fragmentering. Med denne integrerede tilgang vil fonden også bidrage til en bedre udnyttelse af forsvarsforskningsresultaterne og dække hullet mellem forskning og udvikling under hensyntagen til de særlige forhold inden for forsvarssektoren samt fremme alle former for innovation, herunder disruptiv innovation, hvor man skal acceptere en vis risiko for fiasko. (28)Fondens politiske målsætning vil blive gennemført ved brug af finansieringsinstrumenter og budgetgarantier under politikvinduet(-erne) [...] inden for rammene af InvestEU-fonden. (29)Finansiel støtte bør anvendes til at imødegå markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på en forholdsmæssig måde, og foranstaltninger bør hverken overlappe eller fortrænge privat finansiering eller fordreje konkurrencen på det indre marked. Foranstaltningerne bør have en tydelig EU-merværdi. (30)Finansieringstyperne og gennemførelsesmetoderne i denne forordning bør vælges ud fra, om de giver mulighed for at nå de specifikke målsætninger for foranstaltningerne og giver resultater, idet der navnlig tages hensyn til kontrolomkostninger, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger samt ikke-omkostningsbetinget finansiering som omhandlet i finansforordningens artikel [125, stk. 1]. (31)Kommissionen bør etablere et årligt eller flerårigt arbejdsprogram i overensstemmelse med fondens målsætninger. Kommissionen bør ved udarbejdelsen af arbejdsprogrammet bistås af et udvalg af medlemsstatsrepræsentanter. For at drage fordel af Det Europæiske Forsvarsagenturs ekspertise vil dette få observatørstatus i udvalget. Tjenesten for EU's Optræden Udadtil bør også bidrage til udvalget af medlemsstatsrepræsentanter. (32)For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for så vidt angår vedtagelsen af arbejdsprogrammet samt tildelingen af finansiering til udvalgte udviklingsforanstaltninger. Navnlig i forbindelse med gennemførelsen af udviklingsforanstaltninger skal de særlige forhold i forsvarssektoren, navnlig medlemsstaternes og/eller associerede landes ansvar for planlægning og salgsproces, tages i betragtning. Disse gennemførelsesbeføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011. (33)For at støtte et åbent indre marked bør man opfordre til grænseoverskridende deltagelse blandt SMV'er og midcapselskaber, enten som medlemmer af et konsortium eller som underleverandører.

(34)Kommissionen bør tilstræbe at opretholde en dialog med medlemsstaterne og industrien for at sikre en vellykket gennemførelse af fonden. (35)Denne forordning fastlægger en finansieringsramme for Den Europæiske Forsvarsfond, som skal udgøre det primære referencebeløb i henhold til [den nye interinstitutionelle aftale] mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning, for Europa-Parlamentet og Rådet i løbet af den årlige budgetprocedure. (36)Fonden er omfattet af finansforordningen, medmindre andet er angivet. Den fastsætter regler for gennemførelsen af Unionens budget, herunder for tilskud, priser, udbud, finansiel bistand, finansielle instrumenter og budgetgarantier. (37)Horisontale finansielle bestemmelser vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet med hjemmel i artikel 322 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde finder anvendelse på denne forordning. Disse bestemmelser er fastsat i finansforordningen og regulerer navnlig proceduren for opstilling og gennemførelse af budgettet ved hjælp af tilskud, udbud, priser og indirekte gennemførelse, og de sikrer kontrol med de finansielle aktørers ansvar. Regler, der vedtages med hjemmel i artikel 322 i TEUF, vedrører også beskyttelsen af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet, idet overholdelsen heraf er en væsentlig forudsætning for sund økonomisk forvaltning og effektiv EU-finansiering. (38)Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger, herunder ved forebyggelse, påvisning, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder og svig, tilbagesøgning af midler, der er gået tabt, udbetalt uretmæssigt eller anvendt forkert, og efter omstændighederne ved anvendelse af administrative sanktioner, jf. finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013, Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2988/95, Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 og Rådets forordning (EU) 2017/1939. Navnlig kan Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), jf. forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 og forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96, foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller andre ulovlige forhold, der skader Unionens finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) kan, jf. forordning (EU) 2017/1939, efterforske og retsforfølge svig og andre kriminelle handlinger, der skader Unionens finansielle interesser, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371. I henhold til finansforordningen skal personer eller enheder, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om at beskytte Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, EPPO og Den Europæiske Revisionsret (ECA) de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, giver tilsvarende rettigheder. (39)Tredjelande, der indgår i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), kan deltage i Unionens programmer inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved EØS-aftalen, hvori det bestemmes, at programmerne kan gennemføres ved en afgørelse, der træffes i henhold til denne aftale. Der bør indsættes en særlig bestemmelse i denne forordning for at tildele de fornødne rettigheder og den fornødne adgang til den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Revisionsret, således at de i fuld udstrækning kan udøve deres respektive beføjelser. (40)Der er i henhold til punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016 behov for at evaluere denne forordning på grundlag af oplysninger, der er tilvejebragt som følge af specifikke overvågningskrav, samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig for medlemsstaterne. Disse krav kan, når det er hensigtsmæssigt, omfatte målbare indikatorer, der kan danne grundlag for en evaluering af forordningens virkninger i praksis. Kommissionen bør foretage en foreløbig evaluering senest fire år efter begyndelsen af fondens gennemførelse og en endelig evaluering ved udgangen af gennemførelsesperioden for fonden med det formål at undersøge de finansielle foranstaltninger, for så vidt angår de finansielle gennemførelsesresultater og så vidt muligt på dette tidspunkt også resultater og virkninger. Rapporten bør også indeholde en analyse af SMV'ers og midcapselskabers grænseoverskridende deltagelse i projekter, der støttes af fonden, samt SMV'ers og midcapselskabers bidrag til den globale værdikæde. Kommissionen kan også foreslå ændringer til denne forordning for at reagere på en eventuel udvikling i løbet af fondens gennemførelse. (41)For at understrege vigtigheden af at bekæmpe klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling bør fonden bidrage til indarbejdelsen af klimatiltag i Unionens politikker og til opnåelsen af det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet skal bidrage til opfyldelsen af klimamål. Relevante foranstaltninger vil blive identificeret under forberedelserne og gennemførelsen af fonden og revurderet som led i midtvejsevalueringen. (42)Da fonden kun støtter forsknings- og udviklingsfaserne for forsvarsprodukter og -teknologier, bør Unionen i princippet ikke have noget ejendomsret til eller intellektuelle ejendomsrettigheder (IPR) over de produkter eller teknologier, der følger af de støttede foranstaltninger, medmindre EU-bistanden ydes gennem offentlige udbud. For forskningsaktiviteter bør interesserede medlemsstater og associerede lande dog have mulighed for at anvende resultaterne af de finansierede foranstaltninger og deltage i opfølgende udviklingssamarbejde, hvorfor det bør være tilladt at undtage fra dette princip. (43)Unionens finansielle støtte bør ikke have indflydelse på overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Unionen i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF eller eksport af produkter, udstyr eller teknologier. (44)Anvendelsen af følsomme baggrundsoplysninger eller uautoriserede personers adgang til følsomme resultater, der frembringes via forskningsprojekter, kan skade Unionens eller en eller flere af medlemsstaternes interesser. Behandlingen af fortrolige data og klassificerede informationer er derfor omfattet af al relevant EU-ret, herunder institutionernes interne bestemmelser såsom Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/444. (45)For at supplere eller ændre indikatorer for virkningsveje, når dette anses for nødvendigt, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen, jf. artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. (46)Kommissionen bør forvalte fonden under behørig hensyntagen til kravene om fortrolighed og sikkerhed, især klassificerede informationer og følsomme oplysninger — VEDTAGET DENNE FORORDNING: AFSNIT I

FÆLLES BESTEMMELSER

OM FORSKNING OG UDVIKLING KAPITEL I

GENERELLE BESTEMMELSER Artikel 1

Genstand Ved denne forordning oprettes Den Europæiske Forsvarsfond ("fonden"). Heri fastsættes fondes målsætninger, budgettet for perioden 2021-2027, de forskellige former for EU-finansiering samt reglerne for ydelsen heraf. Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved: (1)"blandingsoperationer": foranstaltninger, som støttes over EU-budgettet, herunder inden for blandingsfaciliteter, jf. finansforordningens artikel [2, nr. 6], og som kombinerer støtte og/eller finansielle instrumenter, der ikke skal tilbagebetales, fra EU-budgettet og støtte, der skal tilbagebetales, fra udviklingsinstitutioner eller andre offentlige finansieringsinstitutioner samt fra kommercielle finansieringsinstitutioner og investorer (2)"kontrol": mulighed for at udøve afgørende indflydelse på en retlig enhed direkte eller indirekte gennem en eller flere mellemliggende retlige enheder (3)"udviklingsforanstaltning": en foranstaltning, der hovedsagelig består af forsvarsorienterede foranstaltninger i udviklingsfasen, omfattende nye produkter eller teknologier eller opgradering af eksisterende produkter eller teknologier, undtagen produktion eller brug af våben (4)"disruptiv forsvarsteknologi": en teknologi, hvis anvendelse på radikal vis kan ændre forsvarsrelaterede begreber og gennemførelsen af forsvarsanliggender (5)"ledelsesstrukturer": et organ eller organer, der er udpeget i overensstemmelse med national lovgivning, der har beføjelse til at fastlægge en retlig enheds strategi, mål og generelle ledelse, og som fører tilsyn med og overvåger ledelsens beslutningstagning (6)"retlig enhed": en fysisk person eller en efter national ret, EU-retten eller international ret oprettet og anerkendt juridisk person, der har status som juridisk person og i eget navn kan udøve rettigheder og være pålagt pligter, eller en enhed, der ikke er en juridisk person, jf. finansforordningens artikel [197, stk. 2, litra c)] (7)"midcapselskab": en virksomhed, som hverken er en mikrovirksomhed eller en lille eller mellemstor virksomhed (SMV) som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF, og som har op til 3 000 ansatte, idet antallet af beskæftigede beregnes i henhold til afsnit I, artikel 3, 4, 5 og 6, i bilaget til nævnte henstilling (8)"prækommercielle udbud": udbud af forsknings- og udviklingstjenester, der omfatter risiko- og resultatdeling på markedsvilkår og konkurrencepræget udvikling i faser, hvor udbudte forsknings- og udviklingstjenester adskiller sig klart fra indførslen af slutprodukter i kommerciel målestok (9)"projektleder": enhver ordregivende myndighed, der er etableret i en medlemsstat eller et associeret land, der er etableret af en medlemsstat eller et associeret land, eller af en gruppe af medlemsstater og/eller associerede lande til at forvalte multinationale forsvarsprojekter permanent eller på ad hoc-basis (10)"modtager": en retlig enhed, der modtager finansiering under denne fond (11)"forskning": enhver handling i form af forskningsaktiviteter med fokus udelukkende på forsvarsmæssige anvendelsesformål (12)"resultater": enhver materiel eller immateriel effekt af foranstaltningen såsom data, knowhow eller oplysninger, uanset form eller natur, og uanset om den kan beskyttes eller ej, samt alle rettigheder knyttet hertil, herunder intellektuelle ejendomsrettigheder (13)"særberetning": et specifikt resultat af en forskningsforanstaltning, der sammenfatter dens resultater, giver omfattende information om de grundlæggende principper, mål, faktiske resultater, grundlæggende egenskaber, udførte test, potentielle fordele, potentielle forsvarsanvendelser og den forventede udnyttelse af forskningen (14)"systemprototype": en model af et produkt eller en teknologi, der kan præstere i et operationelt miljø (15)"tredjeland": et land, der ikke er en EU-medlemsstat (16)"ikke-associeret tredjeland": et tredjeland, som ikke er et associeret land i overensstemmelse med artikel 5 (17)"enhed i et ikke-associeret tredjeland": en retlig enhed, der er etableret i et ikke-associeret tredjeland, eller hvis ledelsesstrukturer befinder sig i et ikke-associeret tredjeland. Artikel 3

Fondens målsætninger 1.Fondens overordnede målsætning er at fremme konkurrenceevnen, effektiviteten og innovationskapaciteten inden for den europæiske forsvarsindustri ved at støtte samarbejdsforanstaltninger og grænseoverskridende samarbejde mellem retlige enheder i hele Unionen, herunder SMV'er og midcapselskaber, samt fremme en bedre udnyttelse af det industrielle potentiale forbundet med innovation, forskning og teknologisk udvikling i alle led af den industrielle livscyklus, for således at bidrage til EU's strategiske autonomi. Fonden bør også bidrage til Unionens handlefrihed og autonomi, navnlig i industriel og teknologisk henseende.

2.Fonden skal have følgende specifikke målsætninger: (a)at støtte samarbejdsbaserede forskningsprojekter, der i væsentlig grad kan fremme opfyldelsen af fremtidige kapaciteter, der sigter mod at maksimere innovation og indførelse af nye produkter og teknologier, herunder disruptive teknologier (b)at støtte samarbejdsbaserede udviklingsprojekter af forsvarsprodukter og -teknologier i overensstemmelse med forsvarskapacitetsprioriteter, der vedtages i fællesskab af medlemsstaterne inden for rammerne af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, og derved bidrage til større effektivitet i forsvarsudgifterne i Unionen, opnå større stordriftsfordele, mindske risikoen for unødvendig overlapning og mindske fragmenteringen af forsvarsprodukter og -teknologier i hele Unionen. I sidste ende vil fonden føre til større interoperabilitet mellem medlemsstaternes kapaciteter. Artikel 4

Budget 1.Finansieringsrammen for Den Europæiske Forsvarsfonds gennemførelse i perioden 2021-2027 fastsættes til 13 000 000 000 EUR i løbende priser. 2.Den vejledende fordeling af det beløb, der er omhandlet i stk. 1, er som følger: (a)4 100 000 000 EUR til forskningsforanstaltninger (b)8 900 000 000 EUR til udviklingsforanstaltninger. 3.Det beløb, der er omhandlet i stk. 1, kan anvendes til teknisk og administrativ bistand i forbindelse med fondens gennemførelse, eksempelvis forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, herunder institutionelle IT-systemer. 4.Op til 5 % af den finansieringsramme, der er omhandlet i stk. 1, skal afsættes til støtte for disruptive forsvarsteknologier. 5.Midler, der er tildelt medlemsstaterne ved delt forvaltning, kan på disses anmodning overføres til fonden. Kommissionen skal forvalte disse midler direkte i overensstemmelse med finansforordningens artikel [62, stk. 1, litra a)]. De omhandlede midler anvendes om muligt til fordel for den pågældende medlemsstat. Artikel 5

Associerede lande Fonden er åben for de medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA), som også er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), jf. betingelserne i EØS-aftalen. Artikel 6

Støtte til disruptive forsvarsteknologier 1.Kommissionen tildeler finansiering gennem åbne og offentlige høringer om de interventionsområder, der er fastlagt i arbejdsprogrammerne. 2.Kommissionen kan på enkeltsagsbasis finde den mest passende form for finansiering til innovative løsninger. Artikel 7

Etik 1.Foranstaltninger, der gennemføres under fonden, skal overholde etiske principper og den relevante nationale lovgivning, EU-lovgivning og international lovgivning. 2.Forslagene bliver systematisk undersøgt med henblik på at indkredse de foranstaltninger, som rejser komplekse eller alvorlige etiske spørgsmål, og underkaste dem en etisk vurdering. Etisk screening og vurdering skal foretages af Kommissionen med støtte fra eksperter på det forsvarsetiske område. Kommissionen skal så vidt muligt sikre gennemsigtighed i de etiske procedurer. 3.Enheder, som deltager i en foranstaltning, skal indhente alle godkendelser eller andre obligatoriske dokumenter fra de relevante nationale eller lokale etiske råd eller andre organer såsom databeskyttelsesmyndigheder, inden de pågældende foranstaltninger påbegyndes. Disse dokumenter arkiveres og fremlægges for Kommissionen.

4.Hvis det er hensigtsmæssigt, udfører Kommissionen etisk kontrol under foranstaltningens gennemførelse. For alvorlige eller komplekse etiske spørgsmål skal kontrollen foretages af Kommissionen med støtte fra eksperter på det forsvarsetiske område. 5.Foranstaltninger, der ikke er etisk forsvarlige, kan til enhver tid afvises eller afsluttes. KAPITEL II

FINANSIELLE BESTEMMELSER Artikel 8

EU-finansieringens gennemførelse og former 1.Fonden gennemføres ved direkte forvaltning i overensstemmelse med finansforordningen. 2.Fonden kan yde finansiering i enhver af de former, der er fastsat i finansforordningen, særligt tilskud, priser og udbud. Den kan også yde finansiering i form af finansielle instrumenter i forbindelse med blandingsoperationer. Artikel 9

Kumuleret, supplerende og kombineret finansiering 1.En foranstaltning, som har modtaget et bidrag fra et andet EU-program, kan også modtage et bidrag fra fonden, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger. Reglerne for hvert af de bidragende EU-programmer/fonden skal gælde for deres respektive bidrag til foranstaltningen. Den kumulerede finansiering må ikke overstige de samlede støtteberettigede omkostninger til foranstaltningen, og støtte fra forskellige EU-programmer kan beregnes på et pro-rata-grundlag i overensstemmelse med de dokumenter, hvori støttevilkårene er fastsat. 2.Foranstaltninger, der tildeles kvalitetsmærket "Seal of excellence", eller som opfylder følgende kumulative, sammenlignelige betingelser: (a)de er blevet vurderet som led i en forslagsindkaldelse under fonden (b)de opfylder minimumskravene til kvalitet i den pågældende indkaldelse af forslag (c)de kan ikke finansieres inden for rammerne af den pågældende indkaldelse af forslag på grund af budgetmæssige begrænsninger, kan modtage støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Socialfond eller Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne i henhold til artikel [65], stk. 5, i forordning (EU) XX [forordningen om fælles bestemmelser] og artikel [8] i forordning (EU) XX [finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik], forudsat at sådanne foranstaltninger er i overensstemmelse med det pågældende programs målsætninger. Reglerne for den fond, der yder støtte, finder anvendelse. KAPITEL III

TILSKUD Artikel 10

Støtteberettigede enheder

1.Ansøgerne og deres underleverandører skal være støtteberettigede, forudsat at de er etableret i Unionen eller i et associeret land, har deres ledelsesstrukturer i Unionen eller i et associeret land og ikke kontrolleres af et ikke-associeret tredjeland eller en enhed i et ikke-associeret tredjeland. 2.Uanset stk. 1 kan en ansøger, der er etableret i Unionen eller i et associeret land, og som kontrolleres af et ikke-associeret tredjeland eller en enhed i et ikke-associeret tredjeland enhed, være støtteberettiget, hvis dette er nødvendigt for at nå de opstillede mål for foranstaltningen, og hvis deltagelsen ikke vil udgøre en risiko for Unionens og dens medlemsstaters sikkerhedsinteresser. For at sikre beskyttelse af Unionens og dens medlemsstaters sikkerhedsinteresser skal det kræves i indkaldelsen af forslag, at ansøgeren fremlægger dokumentation for: (a)at kontrol over ansøgeren ikke udøves på en måde, der på nogen måde begrænser vedkommendes evne til at gennemføre og fuldføre foranstaltningen (b)at adgangen for ikke-associerede tredjelande eller enheder i ikke-associerede tredjelande til klassificerede og ikke-klassificerede følsomme oplysninger vedrørende foranstaltningen vil blive forhindret, og at de personer, der deltager i foranstaltningen, har en national sikkerhedsgodkendelse, der er udstedt af en medlemsstat eller et associeret land (c)at resultaterne af foranstaltningen forbliver hos støttemodtageren og ikke underkastes kontrol eller begrænsninger fra ikke-associerede tredjelande eller enheder i andre ikke-associerede tredjelande i løbet af foranstaltningen og for en bestemt periode efter dens afslutning. 3.Alle infrastrukturer, faciliteter, aktiver og ressourcer, der anvendes i foranstaltninger, der finansieres af fonden, skal være placeret på Unionens område eller associerede landes område. Endvidere skal modtagerne og deres underleverandører, når de gennemfører en støtteberettiget foranstaltning, kun samarbejde med retlige enheder, der er etableret i Unionen eller i et associeret land, og som ikke er underlagt ikke-associerede tredjelande eller enheder i ikke-associerede tredjelande. 4.Uanset stk. 3 kan støttemodtagere og underleverandører, der deltager i foranstaltningen, bruge deres aktiver, infrastrukturer, faciliteter og ressourcer, der befinder sig eller opbevares på et ikke-associeret tredjelands område, hvis dette er nødvendigt for at nå foranstaltningens mål, og forudsat at dette ikke vil true Unionens og dens medlemsstaters sikkerhed. På samme betingelser kan modtagere og deres underleverandører, når de gennemfører en støtteberettiget foranstaltning, samarbejde med en enhed, der er etableret i et ikke-associeret tredjeland. Omkostninger ved brug af sådanne infrastrukturer, faciliteter, aktiver eller ressourcer og et sådant samarbejde vil ikke være støtteberettigede under fonden. 5.For at sikre beskyttelse af Unionens og dens medlemsstaters sikkerhedsinteresser skal der i indkaldelsen af forslag eller tilskudsaftalen fastsættes yderligere betingelser. Disse betingelser skal navnlig vedrøre bestemmelser om ejendomsret til resultaterne af foranstaltningen og adgang til klassificerede og ikke-klassificerede følsomme oplysninger og garantier om forsyningssikkerhed. 6.Ansøgere skal fremlægge alle relevante oplysninger, der er nødvendige for vurderingen af kriterierne for støtteberettigelse og de betingelser, der er omhandlet i stk. 1-4. 7.Ansøgninger, der er underlagt den i stk. 2 eller 4 omhandlede kontrol, kan kun indgives efter aftale med den medlemsstat eller det associerede land, hvor ansøgeren er etableret. 8.Hvis der under gennemførelsen af foranstaltningen sker en ændring, der kan rejse tvivl om opfyldelsen af disse kriterier og betingelser, skal støttemodtageren underrette Kommissionen, der vurderer, om disse kriterier og betingelser fortsat er opfyldt, og bedømmer den potentielle indvirkning på foranstaltningens finansiering. 9.Med henblik på denne artikel skal der ved "underleverandør" forstås underleverandører med et direkte kontraktforhold til støttemodtageren, andre underleverandører, hvortil mindst 10 % af de samlede støtteberettigede omkostninger til foranstaltningen er tildelt, og underleverandører, som kan anmode om adgang til klassificerede oplysninger i henhold til Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/444 for at gennemføre foranstaltningen. Artikel 11

Støtteberettigede foranstaltninger 1.Der kan kun ydes finansiering til foranstaltninger til gennemførelse af de i artikel 3 omhandlede målsætninger. 2.Fonden kan støtte foranstaltninger i relation til nye og opgradering af eksisterende produkter og teknologier, hvor anvendelsen af allerede eksisterende oplysninger, der er nødvendige for at foretage opgradering, ikke direkte eller indirekte er undergivet restriktioner fra ikke-associerede tredjelande eller enheder i ikke-associerede tredjelande. 3.En støtteberettiget foranstaltning skal vedrøre ét eller flere af følgende aspekter: (a)aktiviteter, der sigter mod at skabe, styrke og forbedre ny viden og forsvarsteknologi, som kan tilvejebringe betydelige virkninger på forsvarsområdet (b)aktiviteter, der sigter mod at øge interoperabilitet og modstandsdygtighed, herunder sikker produktion og udveksling af data, forvalte kritiske forsvarsteknologier, øge forsyningssikkerheden eller muliggøre effektiv udnyttelse af resultaterne for forsvarsprodukter og -teknologier (c)undersøgelser som f.eks. gennemførlighedsundersøgelser af ny eller forbedret teknologi, et produkt, en proces, en tjenesteydelse, en løsning eller statistikker om forsvarsindustrien og projekter vedrørende indsamling af data

(d)udformningen af et forsvarsprodukt, en materiel eller immateriel komponent eller teknologi samt udarbejdelsen af tekniske specifikationer, som ligger til grund for udformningen, hvilket kan omfatte delprøvning med henblik på risikominimering i et industrielt eller repræsentativt miljø (e)udvikling af en model af et forsvarsprodukt, en materiel eller immateriel komponent eller teknologi, der kan påvise elementets præstation i et operationelt miljø (systemprototype) (f)prøvning af et forsvarsprodukt, en materiel eller immateriel komponent eller teknologi (g)kvalificering af et forsvarsprodukt, en materiel eller immateriel komponent eller teknologi. Kvalificering er hele processen med at påvise, at udformningen af et forsvarsprodukt, en materiel eller immateriel komponent eller en teknologi opfylder de specificerede krav. Denne proces sikrer, at der anvendes objektiv evidens i forbindelse med påvisningen af, at særlige krav til udformning er overholdt (h)certificering af et forsvarsprodukt, en materiel eller immateriel komponent eller teknologi. Certificering er den proces, hvorefter en national myndighed certificerer, at forsvarsproduktet, en materiel eller immateriel komponent eller en teknologi er i overensstemmelse med de gældende bestemmelser (i)udvikling af teknologier eller aktiver, der øger effektiviteten gennem forsvarsprodukters og teknologiers livscyklus (j)formidlingsaktiviteter, netværksarrangementer og oplysningskampagner. 4.Medmindre andet er fastsat i det i artikel 27 omhandlede arbejdsprogram, skal foranstaltningen gennemføres i et samarbejde mellem mindst tre retlige enheder, der er etableret i mindst tre forskellige medlemsstater og/eller associerede lande. Den effektive kontrol af mindst tre af disse støtteberettigede retlige enheder, som er etableret i mindst to forskellige medlemsstater og/eller associerede lande, må ikke direkte eller indirekte under hele foranstaltningens gennemførelse varetages af den samme enhed, og de må ikke kontrollere hinanden. 5.Stk. 4 finder ikke anvendelse på de foranstaltninger, der er nævnt i stk. 3, litra c) og j), og artikel 6. 6.Foranstaltninger til udvikling af produkter og teknologier, hvis brug, udvikling eller produktion er forbudt i henhold til gældende international lovgivning, er ikke støtteberettigede. Artikel 12

Udvælgelses- og tildelingsprocedure 1.Der kan uden indkaldelse af forslag ydes tilskud til retlige enheder, som udpeges i arbejdsprogrammet i overensstemmelse med finansforordningens artikel [195, litra e)]. 2.Kommissionen tildeler finansiering til udvalgte foranstaltninger efter hver indkaldelse eller efter anvendelse af finansforordningens artikel [195, litra e)]. 3.For tildeling af finansiering til udviklingsforanstaltninger træffer Kommissionen afgørelse ved gennemførelsesretsakter, der vedtages i overensstemmelse med proceduren i artikel 28, stk. 2. Artikel 13

Tildelingskriterier 1.Hvert forslag evalueres på grundlag af følgende kriterier: (a)bidrag til topkvalitet eller disruptiv potentiale på forsvarsområdet, navnlig ved at påvise, at de forventede resultater af den foreslåede foranstaltning indebærer væsentlige fordele i forhold til eksisterende produkter eller teknologier (b)bidrag til innovation og teknologisk udvikling af den europæiske forsvarsindustri, navnlig ved at påvise, at den foreslåede foranstaltning omfatter banebrydende eller nye koncepter og tilgange, nye lovende fremtidige teknologiske forbedringer eller anvendelsen af teknologier eller begreber, der ikke tidligere har været anvendt i forsvarssektoren (c)bidrag til den europæiske forsvarsindustris konkurrenceevne, navnlig ved at skabe nye markedsmuligheder og fremme af virksomheders vækst i hele Unionen (d)bidrag til Unionens sikkerheds- og forsvarspolitiske interesser i overensstemmelse med de prioriteringer, der er omhandlet i artikel 3 stk. 2, og, hvis det er relevant, regionale og internationale samarbejdsaftaler

(e)bidrag til oprettelsen af nyt grænseoverskridende samarbejde mellem retlige enheder, navnlig for SMV'er, som er etableret i andre medlemsstater og/eller associerede lande end dem, hvor de enheder i konsortiet, som ikke er SMV'er, er etableret (f)kvalitet og effektivitet ved foranstaltningens gennemførelse. 2.Under stk. 1, litra d), kan internationale og regionale prioriteter tages i betragtning, navnlig for at undgå unødvendige overlapninger, forudsat at de tjener Unionens sikkerheds- og forsvarsinteresser og ikke udelukker deltagelse af nogen medlemsstat. Artikel 14

Medfinansieringssats 1.Fonden kan dække op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger ved en foranstaltning, uden at dette berører medfinansieringsprincippet. 2.Uanset stk. 1 gælder følgende: (a)for foranstaltninger, der er defineret i artikel 11, stk. 3, litra e), skal fondens finansielle støtte ikke overstige 20 % af foranstaltningens støtteberettigede omkostninger (b)for foranstaltninger, der er defineret i artikel 11, stk. 3, litra f)-h), skal fondens finansielle støtte ikke overstige 80 % af foranstaltningens støtteberettigede omkostninger. 3.For udviklingsforanstaltninger skal finansieringssatsen forhøjes i følgende tilfælde: (a)en foranstaltning, der gennemføres inden for rammerne af det permanente strukturerede samarbejde, som fastsat ved Rådets afgørelse (FUSP) 2017/2315 af 11. december 2017, kan opnå en finansieringssats forhøjet med yderligere 10 procentpoint (b)et konsortium skal drage fordel af en finansieringssats, der forhøjes i procentpoint svarende til den procentdel af de samlede støtteberettigede omkostninger, der er tildelt SMV'er, som er etableret i en medlemsstat eller et associeret land, bortset fra dem, hvor medlemmerne af konsortiet, som ikke er SMV'er, er etableret (c)et konsortium skal drage fordel af en finansieringssats, der forhøjes i procentpoint svarende til en fjerdedel af procentdelen af de samlede støtteberettigede omkostninger, der er tildelt midcapselskaber, som er etableret i en medlemsstat eller et associeret land, bortset fra dem, hvor de øvrige medlemmer af konsortiet, som ikke er SMV'er eller midcapselskaber, er etableret (d)den samlede stigning i finansieringssatsen for en foranstaltning må ikke overstige 30 procentpoint. Artikel 15

Finansiel kapacitet Uanset finansforordningens artikel [198]: (a)kontrolleres den finansielle kapacitet kun for så vidt angår koordinatoren og kun, hvis den anmodede EU-finansiering er lig med eller større end 500 000 EUR. Hvis der imidlertid er grund til at betvivle den finansielle kapacitet, skal Kommissionen også kontrollere den finansielle kapacitet hos andre ansøgere eller koordinatorer under den tærskel, der er omhandlet i første punktum (b)den finansielle kapacitet kontrolleres ikke for retlige enheder, hvis levedygtighed er garanteret af en medlemsstat og på universiteter (c)hvis den finansielle kapacitet er strukturelt garanteret af en anden retlig enhed, kontrolleres sidstnævntes finansielle kapacitet. Artikel 16

Indirekte omkostninger

1.Indirekte støtteberettigede omkostninger fastsættes ved at anvende en fast takst på 25 % af de samlede direkte støtteberettigede omkostninger, eksklusive direkte støtteberettigede omkostninger til underleverance, finansiel støtte til tredjeparter og enhver enhedsomkostning eller faste beløb, som omfatter indirekte omkostninger. 2.Hvis relevant, kan indirekte støtteberettigede omkostninger under den faste takst på 25 % fastsættes i overensstemmelse med støttemodtagerens sædvanlige praksis for omkostningsberegning på grundlag af de faktiske indirekte omkostninger, forudsat at denne praksis for omkostningsberegning accepteres af de nationale myndigheder i forbindelse med tilsvarende finansieringsordninger i overensstemmelse med finansforordningens artikel [185] og meddeles Kommissionen. Artikel 17

Anvendelse af faste engangsbeløb eller ikke-omkostningsbetinget tildeling 1.For tilskud til foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 11, stk. 3, litra e), og andre foranstaltninger, hvor medlemsstaterne og/eller associerede lande finansierer størstedelen af budgettet, kan Kommissionen anvende: (a)et bidrag, der ikke er omkostningsbetinget som omhandlet i finansforordningens artikel [180, stk. 3),] og baseret på opnåelsen af resultater målt i forhold til tidligere fastsatte delmål eller ved hjælp af performanceindikatorer eller (b)et fast engangsbeløb, jf. finansforordningens artikel [182] og baseret på det foreløbige budget for foranstaltningen, som allerede er blevet godkendt af de nationale myndigheder i de samfinansierende medlemsstater og associerede lande. 2.Indirekte omkostninger skal inkluderes i det faste beløb. Artikel 18

Prækommercielle udbud 1.Unionen kan støtte prækommercielle udbud gennem tildeling af et tilskud til ordregivende myndigheder eller ordregivende enheder som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU, 2014/25/EU og 2009/81/EF, som i fællesskab foretager indkøb af forsvarsforskning og -udvikling eller koordinerer deres udbudsprocedurer. 2.Procedurerne for offentlige udbud: (a)skal være i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning (b)kan tillade flere kontrakttildelinger inden for samme procedure (valg af flere leverandører) (c)skal give mulighed for kontrakttildeling til den eller de bydende, der har afgivet det bud, der giver mest værdi for pengene. Artikel 19

Garantifond Bidrag til en gensidig forsikringsmekanisme kan dække den risiko, der er forbundet med tilbagesøgning af midler, der skyldes af modtagere, og kan betragtes som en tilstrækkelig garanti i henhold til finansforordningen. Bestemmelserne i artikel [X] i forordning XXX [efterfølger til forordningen om garantifonden] finder anvendelse. KAPITEL IV

ANDRE FORMER FOR EU-FINANSIERING Artikel 20

Støtteberettigelse ved udbud og priser Hvis det er nødvendigt for at beskytte Unionens og dens medlemsstaters væsentlige sikkerhedsinteresser, fastsætter Kommissionen de nødvendige betingelser for støtteberettigelse, der gælder for indkøb eller priser, der finansieres af fonden. Navnlig skal der i den henseende tages hensyn til behovet for, at modtagere skal være etableret i Unionen eller i associerede lande, at de skal forpligte sig til at gennemføre alle relevante foranstaltninger inden for Unionen, og at de ikke må kontrolleres effektivt af ikke-associerede tredjelande eller enheder i ikke-associerede tredjelande. Disse betingelser skal indgå i de dokumenter vedrørende udbuddet eller prisen, der finder anvendelse, og skal gælde i hele kontraktens livscyklus. Artikel 21

Blandingsoperationer

Blandingsoperationer vedtaget under denne fond gennemføres i overensstemmelse med [InvestEU-forordningen] og finansforordningens afsnit X. AFSNIT II

SPECIFIKKE BESTEMMELSER

OM FORSKNING Artikel 22

Ejendomsret til resultater 1.Resultaterne af foranstaltningerne skal ejes af de støttemodtagere, der har skabt disse. Hvis resultaterne frembringes af flere retlige enheder i fællesskab, og deres respektive bidrag ikke kan fastslås, eller hvis det ikke er muligt at opdele sådanne fælles resultater, skal de retlige enheder have fælles ejendomsret til resultaterne. 2.Hvis Unionen yder bistand i form af offentlige udbud, ejes resultaterne af Unionen. Medlemsstater og associerede lande skal på udtrykkelig anmodning herom have ret til gratis adgang til resultaterne. 3.Hvis det er begrundet, kan det kræves i tilskudsaftalen, at resultaterne af de foranstaltninger, der modtager støtte fra fonden, må ikke være underlagt nogen form for kontrol eller begrænsning, enten direkte eller indirekte gennem en eller flere retlige enheder, herunder i form af teknologioverførsel fra et ikke-associeret tredjeland eller en enhed i et ikke-associeret tredjeland. 4.Tilskudsaftalen skal, hvis det er begrundet, fastsætte Kommissionens ret til at blive underrettet om og til at rejse indsigelse mod overførslen af ejendomsretten til resultaterne eller udstedelse af licens vedrørende resultaterne til et ikke-associeret tredjeland eller en enhed i et ikke-associeret tredjeland. Sådanne overførsler må ikke være i strid med Unionens og dens medlemsstaters forsvars- og sikkerhedsinteresser eller målene i denne forordning som fastsat i artikel 3. 5.De nationale myndigheder i medlemsstaterne og i de associerede lande har adgangsret til særberetningen om et projekt, der har modtaget EU-finansiering. En sådan adgangsret gives royaltyfrit og overføres fra Kommissionen til medlemsstaterne og de associerede lande efter at have sikre sig, at der forefindes passende tavshedspligt. 6.De nationale myndigheder i medlemsstaterne og de associerede lande må kun anvende den særberetningen til formål i forbindelse med en anvendelse for eller af deres væbnede styrker eller sikkerheds- eller efterretningstjenester, herunder inden for rammerne af deres samarbejdsprogrammer. Denne anvendelse skal omfatte, men ikke være begrænset til, undersøgelse, evaluering, vurdering, forskning, design, udvikling, fremstilling, forbedring, ombygning, vedligeholdelse, reparation, istandsættelse samt produktgodkendelse og -certificering, drift, uddannelse, bortskaffelse og andre design- og produkttjenesteydelser samt vurdering og udarbejdelse af tekniske krav til udbud. 7.Modtagerne skal tildele adgangsrettigheder til deres resultater royaltyfrit til Unionens institutioner, organer eller agenturer, for behørigt begrundede formål i forbindelse med udvikling, gennemførelse og overvågning af Unionens politikker eller programmer. Sådan anvendelsesrettigheder begrænses til ikke-kommerciel og ikke-konkurrencemæssig anvendelse. 8.Særbestemmelser vedrørende ejendomsret, adgangsret og licensudstedelse fastsættes i tilskudsaftalerne og kontrakterne om prækommercielle udbud for at sikre den bedste nyttiggørelse af resultaterne og for at undgå urimelig forskelsbehandling. De ordregivende myndigheder har som minimum royaltyfri adgangsret til resultaterne til eget brug og ret til at udstede eller kræve, at modtagerne udsteder ikke-eksklusive licenser til tredjeparter for at udnytte resultaterne under rimelige forhold uden ret til at give underlicenser. Alle medlemsstater og associerede lande skal have royaltyfri adgang til særberetningen. Hvis en kontrahent ikke udnytter resultaterne kommercielt inden for en vis periode efter det prækommercielle udbud som fastsat i kontrakten, skal denne kontrahent overdrage enhver ejendomsret til resultaterne til de ordregivende myndigheder. AFSNIT III

SPECIFIKKE BESTEMMELSER

OM UDVIKLING Artikel 23

Supplerende kriterier for støtteberettigelse 1.Når det er relevant, skal konsortiet påvise, at de resterende omkostninger til en støtteberettiget foranstaltning, der ikke er omfattet af EU-støtte, vil være dækket ved andre former for finansiering, f.eks. medlemsstaternes og/eller associerede landes bidrag eller medfinansiering fra retlige enheder. 2.Når det drejer sig om de i artikel 11, stk. 3, litra d), omhandlede foranstaltninger, skal foranstaltningen være baseret på de harmoniserede kapacitetskrav, der er aftalt i fællesskab af de relevante medlemsstater og/eller associerede lande. 3.For de i artikel 11, stk. 3, litra e)-h), omhandlede foranstaltninger skal konsortiet påvise ved hjælp af dokumenter, der er udstedt af de nationale myndigheder: (a)at mindst to medlemsstater og/eller associerede lande har til hensigt at købe det færdige produkt eller anvende teknologien på en koordineret måde, herunder fælles indkøb (b)at foranstaltningen er baseret på fælles tekniske specifikationer, der er aftalt i fællesskab af medlemsstaterne og/eller associerede lande, som samfinansierer foranstaltningen. Artikel 24

Supplerende kriterier for støttetildeling

Ud over de kriterier for støttetildeling, der er omhandlet i artikel 13, kan der i arbejdsprogrammet også tages hensyn til: (a)bidraget til at øge effektiviteten i løbet af forsvarsprodukters og -teknologiers livscyklus, herunder omkostningseffektiviteten og de potentielle synergier i indkøbs- og vedligeholdelsesfaserne samt bortskaffelsesfasen. (b)graden af samarbejde mellem medlemsstaterne i den støtteberettigede foranstaltning. Artikel 25

Ejendomsret til resultater 1.Unionen skal ikke have ejendomsret til produkter eller teknologier, som er et resultat af udviklingsforanstaltninger, ligesom den ikke skal have nogen intellektuelle ejendomsrettigheder til foranstaltningernes resultater. 2.Resultaterne af de foranstaltninger, der modtager støtte fra fonden, må ikke være underlagt nogen form for kontrol eller begrænsning af ikke-associerede tredjelande eller retlige enheder i ikke-associerede tredjelande, enten direkte eller indirekte gennem en eller flere retlige enheder, herunder i form af teknologioverførsel. 3.Hvad angår resultater frembragt af modtagere, skal Kommissionen underrettes om enhver overførsel af ejendomsret eller udstedelsen af en licens til ikke-associerede tredjelande. Sådanne overdragelser af ejendomsret eller udstedelsen af en licens må ikke være i strid med Unionens og dens medlemsstaters forsvars- og sikkerhedsinteresser eller målene i denne forordning som fastsat i artikel 3, da det ellers vil kræve tilbagebetaling af den finansiering, der stilles til rådighed under fonden. 4.Som en undtagelse fra stk. 1, når Unionens bistand ydes i form af offentlige udbud, skal Unionen have ejendomsret til resultater, og medlemsstater og/eller associerede lande skal have ret til gratis, ikke-eksklusiv licens til anvendelse af resultaterne efter skriftlig anmodning herom. Artikel 26

Underretning af projektlederen Hvis medlemsstaterne og de associerede lande udnævner en projektleder, foretager Kommissionen udbetaling til de støtteberettigede modtagere efter underretning af projektlederen. AFSNIT IV

FORVALTNING, OVERVÅGNING

EVALUERING OG KONTROL Artikel 27

Arbejdsprogrammer 1.Fonden gennemføres ved årlige eller flerårige arbejdsprogrammer, der er fastlagt i overensstemmelse med finansforordningens artikel [110]. Arbejdsprogrammerne skal, hvis det er relevant, fastsætte det samlede beløb, der er afsat til blandingsoperationer. 2.Kommissionen vedtager arbejdsprogrammerne ved hjælp af gennemførelsesretsakter efter proceduren i artikel 28, stk. 2. Artikel 28

Udvalg 1.Kommissionen skal bistås af et udvalg i den i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendte betydning. Det Europæiske Forsvarsagentur indbydes som observatør for at bidrage med synspunkter og ekspertise. Tjenesten for EU's Optræden Udadtil indbydes også til at bistå. 2.Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse. Artikel 29

Uafhængige eksperter 1.Kommissionen udnævner uafhængige eksperter til at bistå med evalueringen af forslag i overensstemmelse med finansforordningens artikel [237]. Den kan ligeledes udpege uafhængige eksperter til at rådgive eller bistå med overvågning af foranstaltningernes gennemførelse.

2.De uafhængige eksperter skal være EU-borgere, som udpeges og udvælges på grundlag af indkaldelser af interessetilkendegivelser henvendt til relevante organisationer såsom forsvarsministerierne og underordnede agenturer, forskningsinstitutioner, universiteter, erhvervsorganisationer eller virksomheder i forsvarssektoren med henblik på at opstille en liste over eksperter. Uanset finansforordningens artikel [237] offentliggøres denne liste ikke. 3.De uafhængige eksperter skal have den fornødne sikkerhedsgodkendelse udstedt af en medlemsstat. 4.Det i artikel 28 omhandlede udvalg underrettes hvert år om listen over eksperter. 5.Uafhængige eksperter udvælges på grundlag af deres færdigheder, erfaring og viden, som skal være