ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (84) 413 
 
 
 
Vol. 1984/01 77 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation. 
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen 
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983, 
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003 
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit 
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5 
der genannten Verordnung freigegeben. 
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
K 0 M (8 4 ) 413 endelig udg.
Bruxelles, den 24. juli 1984
KOMMISSIONENS RAPPORT TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET
om Fællesskabets lånoptagelse og långivning
i 1983
K 0 M (8 4 ) 413 endelig udg.

- B -
FORKORTELSER OG SYMBOLER
Lande
B Belgien
DK Danmark
D Forbundsrepublikken -Tyskland
GR Grækenland
F Frankrig
IRL Irland
I Italien
L Luxembourg
NL Nederlandene
UK Det forenede Kongerige
EF Fællesskabet i alt
EF 9 Fællesskabet bortset fra Grækenland
Valutaer
BFR Belgiske francs
DKR Danske kroner
DM Tyske mark
DR Drachmer
FF Franske francs
IRL Irske pund
LIT Italienske lire
LFR Luxembourgske francs
HFL Nederlandske gylden
UKL Pund sterling
ECU Europæisk valutaenhed
USD Dollar (US) .  .
SFR Schweizerfrancs
YEN Yen
CAN $ Canadiske dollar
OS Østrigske schilling
»
Andre forkortelser
AVS Stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet
BNI '  Bruttonationalindkomst
BNP Bruttonationalprodukt
EFMS (FECOM) Den europæiske Fond for monetært Samarbejde
ErRU Den europæiske Fond for Regionaludvikling
EIB Den europæiske Investeringsbank
EKSF Det europæiske Kul- og Stålfællesskab
EMS -  Det europæiske monetære System
EUF Den europæiske Udviklingsfond
EUROSTAT Det europæiske Fællesskabs statistiske Kontor
EURATOM Det europæiske Atomenergifællesskab
NIC Det nye Fællesskabsinstrument
OECD Organisationen for økonomisk Samarbejde og Udvikling
OLT Oversøiske lande og territorier
OPEC Organisationen af olieproducerende Lande

-  c  -
INDH01.DSr0RTEGNFt.SE
Forord *  •
1. INVESTERINGSSITUATIONEN I FÆLLESSKABET
1.1. Bedring inden for EF
1.2. Meget uensartede resultater i de enkelte lande
1.3. Øgede investeringer i investeringsgodesektoren
1.4. Aftagende investeringsaktivitet i den offentlige sektor  
og i byggesektoren
2. FÆLLESSKABETS INDSATS TIL FREMME AF INVESTERINGERNE
2.1. Gunstigere ydre vilkår
2.2. 1983: de små og mellemstore virksomheders år
2.3. Foranstaltninger til fremme af strukturtilpasningen
3. UDVIKLINGEN INDEN FOR LÅNOPTAGELSES- OG LÅNGIVNINGSMEKA­
NISMERNE OG DE TRUFNE BESLUTNINGER PÅ DETTE OMRÅDE
3.1. Det nye Fællesskabsinstrument (NIC)
3.2. Finansiering af innovation
3.3. Rentegodtgørelser inden for rammerne af Det europæiske
monetære System
3.4. Euratom
3.5. Det europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF)
3.6. Den europæiske Investeringsbank (EIB)
3.7. Fællesskabets samordning af lånoptagelsen og långivningen
3.7.1. Samordning af lånoptagelsen
3.7.2. Samordning af långivningen
4. LÅNOPTAGELSEN
4.1. Situationen på kapitalmarkederne i 1983 .'
4.1.1. Almindelig oversigt
4.1.2. De internationale obligationsmarkeder
4.1.3. Rentesatser og lånevalutaer
4.2. Fællesskabets lånoptagelse i 1983
5. LÅNGIVNINGEN INDEN FOR FÆLLESSKABET
5.1. Almindelig oversigt
5.2. Udviklingen opdelt på sektorer  
5.2.1; Energi
5.2.2. Fremstillingsvirksomhed
5.2.3. Infrastruktur
5.3. Udviklingen i landefordelingen og indvirkningen på  
den regionale udvikling
5.4. Beskæftigelsesvirkningerne •Side
3
3
3
6
6
8
8
9
1 1
12
12
14
17
17
18 
18 
19
19
20
22
22
22
23
25
28
34
34
37
39
41
43
45
47

- D -
INDHOLDSFORTEGNELSE
Side
6. LÅNGIVNINGEN INDEN FOR FÆLLESSKABET OPDELT PÅ INSTRUMENTER 49
6.1. Det nye Fællesskabsinstrument (NIC) 49
6.1.1. Generel analyse 49
6.1.2. Oversigt efter land 53
6.2. Lån med rentegodtgørelse til genopbygning af de katastrofe­
ramte områder i Italien 60
6.3. Den europæiske Investeringsbank (EIB) 60
6.4. Euratom 62
6.5. Det europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF) 63
7. LÅNGIVNINGEN UDEN FOR FÆLLESSKABET 66
7.1. Generel analyse 66
7.2. Långivningen i middelhavsområdet 67
7.2.1. Långivningen i Spanien og Portugal 67
7.2.2. Långivningen i de øvrige lande i middelhavsområdet 68
7.3. Långivningen i AVS-landene og OLT 69
8. RENTEGODTGØRELSER FRA FÆLLESSKABET I FORBINDELSE MED
LÅNGIVNING INDEN FOR FÆLLESSKABET 70
8.1. Mekanismerne 70
8.2. EMS-godtgørelser 71
8.2.1. Långivningen i 1983 _  71
8.2.2. Samlet vurdering af ordningen 1979-1983 72
8.3. Godtgørelser vedrørende genopbygning efter jordskælv 1  77
8.4. EKSF-godtgørelser 78

- E -
LISTE OVER TEKSTTABELLER
•  '  Side
Investeringsudviklingen inden for Fællesskabet 4
(årlige vækstrater i faste priser)
Medlemsstaternes faste bruttoinvesteringer i faste priser i 1982
og 1983 5
Aktiviteten på de internationale kapitalmarkeder 1982-1983 22
Internationale obligationsudstedelser, opdelt pa debitorlande 24
Årlig udvikling i EF-institutionernes lånoptagelse 28
Fællesskabets lånoptagelse i 1983, opdelt på valutaer 30
Årlig udvikling i långivningen i Fællesskabet 34
Långivningen i Fællesskabet i 1982 og 1983 efter sektor  
og instrument
Geografisk fordeling af långivningen inden for Fællesskabet  
i 1982 og 1983 46
NIC's udnyttelsesgrad %  49
EMS-lån med rentegodtgørelse og rentegodtgørelsesbeløb pr. år 73.
EMS-lån med rentegodtgørelse og rentegodtgørelsesbeløb (kumule­
rede tal) 73
Budgetfinansierede rentegodtgørelser i pqrioden 1979-1983 75
r
EKSF-rentegodtgørelser udbetalt i 1983 78

LISTE OVER DIAGRAMMER OG INDRAMMEDE TEKSTER
Diagram 1 - Udviklingen i forrentningen -  
De internationale markeder
Diagram 2 - Udviklingen i forrentningen - Den offentlige  
sektor - De nationale markeder
Diagram 3 - Årlig udvikling i lånoptagelsen opdelt på  
instrumenter (1973-1983)
Transaktioner gennemført via fællesskabslånemekanismen til  
støtte for medlemsstaternes betalingsbalancer
Diagram 4 - Årlig udvikling i långivningen i EF opdelt på  
instrumenter (1973-1983)
Diagram 5 - Långivningens fordeling i EF i 1983 opdelt på  
instrumenter
Diagram 6 - Fordeling af NIC-lånene i 1983 efter land og  
branche (inkl. lånene til genopbygning af  
jordskælvsramte områder i Italien)
Oversigt over NIC-lån'  - F -
Side
26
27
31
32
36
38
52
55

- G -
METODOLOGISKE BEMÆRKNINGER
I. i  CO '
Definition
ECU'en er en valutaenhed af "kurv"-typen, dvs. den består af summen af  
bestemte beløb i medlemsstaternes valutaer med hver af disse staters  
økonomiske betydning som udgangspunkt for de enkelte beløbs størrelse.
ECU'en er sammensat af følgende beløb: 3,66 BFR, 0,14 LER, 0,286 HEL,  
0,217 DKR, 0,828 DM, 109 LIT, 1,15 FF, 0,0885 UKL og 0,00759 IRL.
Det er i akterne vedrørende Grækenlands tiltrædelse af Fællesskaberne  
fastsat, at den faktiske indførelse af drachmen i ECU'en finder sted  
før den 31. december 1985, såfremt der inden denne dato foretages en  
revision af kurven i henhold til de fremgangsmåder og betingelser, der  
er fastlagt i Det europæiske Råds resolution af 5. december 1978 om  
Det europæiske monetære System.
Under alle omstændigheder finder denne indførelse sted senest den  
31. december 1985.
Beregning og offentliggørelse ,
ECU's modværdi i en valuta er lig med summen af de ovennævnte beløbs  
modværdier i den pågældende valuta.
Beregningen foretages daglig på grundlag af hver EF-valutas repræsen­
tative kurs over for dollaren, idet dollaren anvendes som simpel fælles  
målestok for kurserne. Disse kurser måles kl. 14·.30 på hvert marked af  
den pågældende centralbank; ud fra disse elementer beregner Kommissionen  
ECU's modværdi i EF-valutaerne og de vigtigste øvrige valutaer.

- H -
Disse modværdier offentliggøres daglig i De Europæiske Fællesskaber  
Tidende (C-udgaven) og kan rekvireres hos Kommissionen ved hjælp af  
automatisk telex, desuden offentliggøres de af de vigtigste europæ­
iske nyhedsbureauer og trykkes i. en del aviser.
II. ECU*s VÆRDI PR. 31. DECEMBER 1983
BFR/LFR konv. 46,0969
BER/LFR finans. 46,7878
DM 2,25748
HFL 2,53713
UKL 0,570600
DKR 8,18269
FE 6,90358
LIT 1371,99
IRL 0,728961
DR 81,7773
USD 0,827370
SER .1,80408
YEN 191,743

- I -
il i. OVERENSSTEMMELSE MEU.EM LANOPTAGEL5E OG LÅNGIVNING
Denne rapport er ikke et regnskabsdokument, der for den enkelte omhandlede  
aktivitet tager sigte på at gennemgå den finansielle overensstemmelse over  
tiden mellem lånoptagelse og långivning. Til dette formål findes der særlige  
dokumenter, bl.a. fIB's årsberetning med statusopgørelse og statusopgørelse  
for Den særlige Afdeling, EKSF's f.inansberetning og del II i det foreløbige  
forslag til De europæiske Fællesskabers almindelige budget for NIC og Eura-  
tom.
Generelt skyldes den manglende overensstemmelse i denne rapport mellem lån­
givningen og lånoptagelsen bl.a. følgende faktorer:
- lån, der er undertegnet i ét år, giver måske først anledning til udbeta­
ling senere og-nødvendiggør derfor først lånoptagelse i senere år;
- modsat kan det i løbet af et år være nødvendigt at optage lån til betaling  
af långivning, hvorom der er truffet aftale i foregående år;
- likviditetsbevegelser kan bevirke, at de midler, der er disponible fra  
.  lånoptagelse, fra tid til .anden bliver større eller mindre;
- transaktionerne i forbindelse med långivning og lånoptagelse medfører om­
kostninger, agio og disagio inden de salderes;
»
- EIB og EKSF råder over indtægtskilder, der øgfer beholdningen af likvide  
•  midler.
Endvidere har visse forskelle mellem taloplysningerne i regnskabs-dokumen­
terne særlige tekniske årsager i forbindelse^med visse instrumenter, bl.a.  
vedrørende:
- transaktionernes bogføringstidspunkt;
- de mellemliggende sammentællingsperioder for transaktionerne;
- tidspunkterne for omregning til ECU og dermed de anvendte omregningskurser.

-  1 -
FORORD
Denne rapport er den fjerde samlede rapport., som Kornmissionen har udarbejdet  
for at orientere Rådet og Europa-Parlamentet om Kommissionens lånoptagelse  
og långivning i det forløbne år.
Rapporten er udarbejdet efter Europa-Parlamentets ønske, som er kommet til  
udtryk gentagne gange, bl.a. i beslutningen om intensivering af den politi­
ske kontrol med Fællesskabets lånoptagelse og långivning (1).
Rapporten indeholder oplysninger om FF-institutionernes samlede lånoptagelse  
og långivning, bl.a. inden for FKSF og FIB, og opfylder Kommissionens mandat  
til hvert år at orientere Rådet og Furopa-Parlamentet om aktiviteterne:
- inden for Euratom i henhold til artikel 4 i Rådets afgørelse af 29. marts  
1977 (2);
- inden for NIC i henhold til
- artikel 6 i Rådets afgørelse (3) af 16. oktober 1978 (NIC I);
- artikel 6 i Rådets afgørelse (4) af 13. marts 1982 (NIC II);
- artikel 7 i Rådets afgørelse (5) af 19. april 1983 (NIC III);
- i forbindelse, med EMS-rentegodtgørelserne i henhold til artikel 10 i Rådets
forordning af 3. august 1979'(6);
(1) Dok. EP 67 134 af 5.3.1981, FFI nr. C 287 af 9.11.1981.
(2) Afgørelse 77/270/Euratom, EFT nr. L 88 af 6.4.1977.
(3) Afgørelse 78/870/EØF, EFT nr. L 298 af 25.10.1970.
(4) Afgørelse 82/169/EØF, EFT nr. L 78 af 24.3.1982.
(5) Afgørelse 83/200/EØF, EFT nr. L 112 af 28.4.1983.
(6) Afgørelse 79/691/EØF, EFT nr. L 200 af 8.8.1979.

-  2 -
- i forbindelse med Fællesskabets ekstraordinære hjælp til genopbygning af  
de katastroferamte områder i Italien ved jordskælvet i november 1980 i  
henhold til artikel 7 i Råd.ets afgøreide af 20. januar 1981 (1);
- i forbindelse med Fællesskabets ekstraordinære hjælp til genopbygning af  
de katastroferamte områder i Grækenland ved jordskælvene i februar/marts  
1981 i henhold til artikel 7 i Rådets afgørelse af 14. december 1981 (2).
Nærværende rapport fra Kommissionen vedrører regnskabsåret 1983 og indeholder  
ligesom de tidligere rapporter en komplet tabel over EF-instrumenternes lån­
optagelse og långivning inden for Fællesskabet. Tabellen omfatter ud over  
Euratom, NIC og EMS-godtgørelserne tillige EKSF og mere generelt EIB.
Den omfatter ligeledes EF's långivning i tredjelande på grundlag af lånopta­
gelse på kapitalmarkederne. Disse lån vedrører AVS og OLT samt de middelhavs­
lande, der er knyttet til Fællesskabet i kraft af aftaler om forskellige for­
mer for økonomisk og/eller finansielt samarbejde (Maghreb- og Machrak-landene,  
Israel, Cypern, Malta samt Spanien, Portugal, Tyrkiet og Jugoslavien).
EKSF1  s finansberetning og EIB's årsberetning vil naturligvis som hidtil blive  
tilstillet Europa-Parlamente't og Rådet.
(1) Afgørelse 81/19/EØF, EFT nr. L 37 af 10.2.1981.
(2) Afgørelse 81/1013/EØF, EFT nr. L 367 af 23.12.1981.

- 3 -
1· INVESTERINGSSITUATIONEN I FÆLLESSKABET
1.1. Bedring iden for EF' .
De forskellige medlemsstaters investeringsudgifter beløb sig i 1983 til 480  
mia fCL) svarende til 18,5?0 af Fællesskabets bruttonationalprodukt i markeds­
priser; der var tale om en stigning på 4,3?0 i forhold til 1982. Denne stig­
ning i løbende priser kan i realiteten udelukkende tilskrives prisstigninger  
for investeringsgoder på 5,2?0 fra 1982 til 1983, idet investeringerne opgjort  
i faste priser lå 0,9% lavere end i 1982. Investeringerne i faste priser be­
løb sig i 1983 til 250 mia ECU (1), dvs. stort set det samme som i 1977 og  
næsten 8?0 lavere erid det høje niveau, der blev nået i 1980.
Trods denne nedgang i Fællesskabets realinvesteringer i 1983, er der visse  
opmuntrende tegn på, at den langtrukne investeringskrise, som Fællesskabet  
betaler i form af opbremsning af produktivitetsfremgangen og forringelse af  
konkurrenceevnen, er ved at blive bragt til afslutning. Efter investerings-  
fald på 4,8?i i 1981 og l,6°ó i 1982 vidner udviklingen i 1983 om et vist om­
slag i tendensen, idet den konstaterede nedgang for året som helhed kun an­
drog 0,9% svarende til et begyndende opsving sidst på året.
1.2. Meget uensartede resultater i .de enkelte lande
I 1983 havde fire lande - Danmark, Forbundsrepublikken Tyskland, Nederlandene  
og Det forenede Kongerige - voksende investeringer opgjort i faste priser mod  
tre lande i 1982 - Danmark, Frankrig og Det forenede Kongerige - og ingen i  
1981. Tallet forventes at komme op på syv i 1984. For nogle af disse lande  
vidner vækstraterne i andet halvår 1983 for øvrigt om, at opsvinget sine  
steder er ganske kraftigt (+ 9,7% 'i Forbundsrepublikken Tyskland, og + 5,3% 
i Nederlandene).
(1) Opgjort i 1975-priser og -vekselkurser.

- 4 -
INVESTERINGSUDVIKL INGEN INDEN FOR FÆLLESSKABET
- (årlige vækstrater i faste priser) -
1982/1981 1983/1982
IaltBygge- og an­
lægsvirksomhedInventar og  
maskinerI altBygge og an­
lægsvirksomhedInventar og  
maskiner
Belgien -2,6(100)-6,3(65,2) 3,3(34,8)-6,0(100)-6,3(65,2)- 5,5(34,8)
Danmark 6,0(100)-1,9(55,3)16,3(44,7) 2,1(100)-0,7(54,1) 5,1(45,9)
FR Tyskland -5,4(100)-4,5(61,7)-6,6(38,3) 2,4(100)0,9(60,8) 4,4(39,2)
Grækenland -1,0(100)-8,8(56,6) 9,1(43,4)-4,1(100)4,0(59,8)-13,0(40,2)
Frankrig 1,1(100)-2,0(56,9) 3,4(43,1)-3,2( 100·)-4,7(57,0)-2,2(43,0)
Irland -8,4(100)-11,9(53,8)-4,6(46,2)-9,3(100)-9,5(53,0)-9,1(47,0)Italien -5,3(100)-2,7(59,5)-8,2(40,5)-6,5(100)-3,0(61,7)-10,5(38,3)
Luxembourg -0,1(100)2,1(67,1)-4,3(32,8)-7,5(100)-6,3(67,8)-10,0(32,2)
Nederlandene -5,0(100)-7,9(61,1) 0,4(38,9) 1,1(100)-2,1(58,1) 6,5(41,9)Det foren. Kongerige 5,8(100)10,6(52,2) 1,1(47,8) 4,2(100)5,5(53,2) 2,4(46,8)
EF-10
-...-T'.... "-1
,6(100)-1,7(55,1)-1,6(44,9)-0,9(100)-0,6 (55,2) -1,3 (44,8)
Samlet inve-
tsteringskvote  
(% af BNP)De offentlige investe­
ringers andal af de  
samlede investeringer^]
1982 1983 '1982 1983
Belgien17,0 15,8 20,3 18,9
Danmark 16,5 16,4 17,3 14,9
FR Tyskland 20,5 20,5 14,5 13,0
Grækenland . 19,4 19,0 17,3 20,6
Frankrig 20,9 20,1 14,3 14,3
Irland 25,5 22,2 27,0 28,2
Italien 19,0 17,9 21,6 24,8
Luxembourg 24,4 23,3 28,5 28,4
Nederlandene 18,3 18,4 15,9 15,1
Det foren. Kongerige 15,4 15,2 10,9 12,3
EF-10 19,0 18,6 16,3 16,5

- 5 -
Den lovende udvikling i disse lande.må imidlertid ikke tilsløre, at andre  
medlemsstaters vanskeligheder· med at opretholde et tilsfredsstillende in­
vesteringsniveau fortsætter eller endog forværres. I Belgien, Grækenland,  
Frankrig, Irland, Italien og Luxembourg faldt de faste bruttoinvesteringer  
i 1983 i forhold til 1982. For Italiens, Grækenlands og især Irlands ved­
kommende står denne nedgang i skarp kontrast til de resultater, som blev  
registreret for 3-4 år siden. Hvis man ser bort fra Forbundsrepublikken  
Tyskland, er hovedreglen, at investeringsniveauet i 1983 kun lå lidt højere  
end 1975-niveauet og endog sine steder lå klart lavere - I Benelux-landene  
og Danmark - eller udviste en kraftig forringelse i forhold til de bedste  
resultater, som er opnået i løbet af de seneste år.
Medlemsstaternes faste bruttoinvesteringer i faste priser
i I982X og .1983* (basis 1973=100)
BDKDGR FlRIi ILNLUK
X 88,2 
XX 82,988,5
90,4115,8 
118,6107,0 
102,6 ''105,0
101,7141,0
127,9111,5
104,295,0
87,990.6
91.697,3
101,4
Højeste niveau i forhold til 1975
108,1119,8126,0 134,1106,4'155,1 118,0113,5111,5103,9
(-1980(1972)(1980)(1973)(1980)(1979)(1980)(1974)(1978)(1973

~  6 -
1.3. Øgede investeringer . i  investeringsgodesektoren
I de seneste år har investeringerne i modernisering af produktionssystemer  
tegnet sig for størstedelen af stigningen i udgifterne til faste investe­
ringer. I de fire lande - Danmark, Forbundsrepublikken Tyskland, Nederlan­
dene og Det forenede Kongerige - som havde vdksende faste investeringer i  
1983, kunne denne vækst overalt tilskrives en kraftig efterspørgsel efter  
investeringsgoder, og denne tendens vil sandsynligvis gentages i 1984 samti­
dig med, at den ventes at brede sig til de fleste af Fællesskabets medlems­
lande. De europæiske virksomheders efterspørgsel vil for øvrigt næppe kunne  
tilfredsstilles, uden at der opstår visse problemer for ligevægten i uden­
rigshandelen, idet Fællesskabets interne udbud ikke altid står mål med bru­
gernes krav til den teknologiske formåen. Dette forhold har i de seneste  
år givet sig udslag i øget import af højteknologiske investeringsgoder fra  
De forenede Stater og Japan.
1.4. Aftagende investeringsaktivitet i den offentlige sektor og i byggesektoren
i  >De faste bruttoinvesteringer blev i fire lande som helhed ledsaget af følgende  
investeringsaktivitet fra de offentlige myndigheders side i 1983. Denne for­
mindskelse af den offentlige-aktivitet var dikteret af ønsket om at holde de  
offentlige underskud inden for. snævre rammer og var især mærkbar i Danmark,  
Forbundsrepublikken Tyskland og i en vis udstrækning Nederlandene, Omvendt  
stimulerede den offentlige aktivitet i 1,983 investeringerne kraftigt i Græ­
kenland, Irland og Italien uden dog helt at opveje den generelle nedgang i  
investeringsudgifterne, som har fundet sted siden 1980.
I Det forenede Kongerige blev investeringsopsvinget i byggesektoren til dels  
støttet af boligprogrammer finansieret af det offentlige.

-  7 -
Med dette land som eneste undtagelse har bygge- og anlægssektoren bestandig  
registreret et lavt aktivitetsniveau. Bolig- og erhvervsbyggeriet har i flere  
år været jævnt faldende som følge af både det høje renteniveaus afskrækkende  
virkning, især på husholdningernes beslutninger om at bygge, og den fortsatte  
opbremsning af erhvervsinvesteringerne, der ikke kommer i gang igen, før det  
økonomiske opsving vinder bedre fodfæste.

-  8 -
2. FÆLLESSKABETS INDSATS TIL FREMME AF INVESTERINGERNE
I overensstemmelse med Det europæiske Råds prioriteringer under møderne i  
•  1982 og 1983, særlig møderne i København og Stuttgart, var indsatsen til
fremme af investeringerne fortsat et af Kommissionens højtprioriterede om­
råder i 1983. Denne prioritering kom til udtryk i en række initiativer. .
2.1. Gunstigere ydre vilkår
Kommissionen fortsatte gennem hele 1983 sit arbejde med investeringerne  
med henblik på at bidrage til en vending af den tendens, som har været  
konstateret gennem de seneste tre år.
Ligesom i .1982 bestræbte Kommissionen sig på at fastlægge en ramme for  
initiativer og forslag til en samordnet investeringspolitik (1) samt at  
lægge grunden til et udviklingsforløb, som kan skabe gunstige vilkår for  
investeringerne eller forbedre disse (2); Kommissionen videreførte i 1983  
sin indsats på to områder:
- den foretog en analyse af de skattepolitiske og finansielle investerings-  
fremmende foranstaltninger, soin medlemsstaterne anvender i øjeblikket.
Den fremlagde i april 1983 en meddelelse herom, hvori der med udgangs­
punkt i en sammenligning af medlemsstaternes erfaringer blev udskilt  
en række nyttige foranstaltninger og muligheder for at gøre fremskridt,  
hvad angår virksomhedernes skattepolitiske og finansielle vilkår, med  
henblik på at forøge de interne midler, som står til rådighed til inve­
steringer, samt udbudet af risikovillig kapital. Den anbefalede således,  
at disse foranstaltninger tilpasses eller forstærkes på grundlag af de  
enkelte landes særlige situation (3).
(1) og (2) Meddelelser offentliggjort i Europæisk Økonomi nr. 14 - november 1982.
Kommissionens meddelelse til Rådet, af 8. juni 1982 om investerings-  
problemet.
Kommissionens meddelelse til Rådet af 14. oktober 1982 om investerings-  
fremmende initiativer.
(3) Meddelelser offentliggjort i Europæisk Økonomi nr. 16 - juli 1983.
I

- 9 -
- Kommissionen sendte ligeledes i april 1983 Rådet en meddelelse om den  
finansielle integration i Fællesskabet (1). Kommissionen gav i denne  
meddelelse udtryk, for, at det på baggrund af Fællesskabets svage finan­
sielle dimension i forhold til dets økonomiske kapacitet er muligt at  
bevæge sig længere frem imod finansiel integration, og foreslog to  
hovedlinjer for udviklingen:
.  liberalisering af kapitalbevægelserne - i takt med fremskridtene i  
retning af genopretning af udenrigsøkonomien og en mere konvergerende  
økonomisk udvikling - først og fremmest med henblik på at skabe et  
europæisk marked for risikovillig kapital og udvide den finansielle  
brug af ECU;
.  indførelse af et mere ensartet net af finansielle tjenesteydelser med  
hensyn til bank- og forsikringsvæsen, fondsbørser og fremme af nye  
finansielle instrumenter, som kan sikre en effektiv gennemførelse af  
kapitaltransaktionerne inden frir det udvidede finansielle Europa.
2.2. 1983: de små og mellemstore virksomheders år
Kommissionen, Europa-Parlamentet og Det økonomiske og sociale Udvalg for De  
europæiske Fællesskaber havde besluttet at gøre 1983 til de små og mellemstore  
virksomheders år. De nationale og europæiske organisationer, som repræsenterer  
de små og mellemstore virksomheder, deltog i de forskellige initiativer, som  
blev truffet. Disse initiativer var berettigede, fordi de små og mellemstore  
virksomhed udgør et af de mest effektive midler, når det gælder om at'forøge  
beskæftigelsen og fleksibelt og hurtigt udbrede den teknologiske innovation.
(1) Meddelelse KQM(83) 207 endelig udg. af 18.4.1983 offentliggjort i Europæisk
Økonomi nr. 18 - november 1983.

-  10 -
Ud over de informationsaktioner, som er indledt af Fællesskabets forskellige  
institutioner og af Det økonomiske og sociale Udvalg, de møder og kollokvier,  
som er afholdt vedrørende dette spørgsmål, og de forhandlinger, som er gennem­
ført, bl.a. med henblik på Europa-Parlamentets udarbejdelse af et aktionsprogram  
for en fællesskabspolitik for små og mellemstore virksomheder og håndværksvirk­
somheder, har Kommissionen gjort en særlig indsats på følgende tre långivnings-  
områder:
- Fællesskabets faktiske långivning til små og mellemstore virksomheder via  
NIC, EKSF og FIB voksede i 1983 kraftigt i forhold til 1982. Lånene beløb  
sig til 1 264 mio ECU mod 907 mio ECU i 1982, dvs. en forøgelse på næsten  
4055.
- Foranstaltningen til finansiering af små og mellemstore virksomheder blev  
videreført: finansieringen af små og mellemstore forarbejdningsvirksomheders  
investeringer er blevet valgt som højtprioriteret område inden for NIC (1).
- Denne prioritering blev bekræftet og præciseret dels i forbindelse med Rådets  
afgørelse af 13. juni 1983 (2) om første anvendelse af den tidligere afgørelse,  
dels i forbindelse med Kommissionens retningslinjer til EIB om den måde, hvorpå  
den ønskede at gennemføre de af Rådet fastsatte retningslinjer.
- Der blev fremsat forslag til indførelse af en EF-mekanisme til finansiering
*
af innovation i små og mellemstore virksomheden (jf„ pkt. 3.2. i denne  
rapport).
(1) Afgørelse 83/200/EØF; EFT nr. L 112 aT 28.4.1983, s. 28.
(2) Afgørelse 83/300/EØF; EFT nr. L 164 af 23.6.1983, s. 31.

-  11 -
2.3. Foranstaltninger til fremme af strukturtilpasningen
Kommissionens tredje initiativ i årets løb var - ved hjælp af de finansielle  
midler, der stod til dens rådighed - at fremme den teknologiske og finansielle  
udvikling, som var bedst egnet til at bistå den europæiske økonomi med den  
strukturtilpasning, der var nødvendig for genopretningen. Der var tale om to  
hovedformer for aktioner:
- de højtprioriterede områder inden for NIC - hvad angår såvel den første  
afgørelse til gennemførelse af NIC III som retningslinjerne om bl.a. fi­
nansieringen af ny teknologi. Denne prioritering omfatter både rationel  
energiudnyttelse og infrastruktur i tilknytning til udviklingen af nye  
produktionsområder såsom telekommunikation og informationsteknologi, og  
den omfatter også sma og mellemstore virksomheders investeringsprojekter;
- der mindes osn,  at Kommissionen har foreslået, at Rådet træffer en række  
afgørelser til finansiering af innovation. Dette forslag var en direkte  
opfølgning af Det europæiske Råds konklusioner fra marts 1902, som tog  
sigte på at stimulere erhvervsinvesteringerne og fremme innovationen.

12
3. UDVIKLINGEN INDEN FOR LÅNOPTAGELSES- OG LÅNGIVNINGSMEKANISMERNE OG DE TRUFNE  
BESLUWINGER PA DETTE OMRADE
3.1. Det nye Fællesskabsinstrument (NIC)
Der var ved udgangen af 1982 disponeret over næsten hele NIC II. Ud af det  
maksimumsbeløb på 1 mia ECU, som Rådet havde godkendt til NIC II, var der  
udertegnet lån på 548 mio ECU, og resten svarede til lån, som Kommissionen  
havde godkendt. ■
Kommissionen anmodede derfor allerede i oktober 1902 Rådet om at tillade,  
at den videreførte og udvidede den aktion, der blev gennemført ved hjælp  
af NIC. Rådet vedtog den 19. april 1983 (1) efter samråd med Europa-Parla-  
meniet en afgørelse, hvorefter Kommissionen blev bemyndiget til at optage  
NIC-lån på maksimalt 3 mia ECU (NIC III).
Kommissionen fremsatte allerede i februar 1983 et forslag til gennemførelses  
afgørelse om åbning af en 'tranche på 1 500 mio ECU. Dette forslag bevirkede,  
at Rådet vedtog en beslutning den 13. juni 1983 (2).
(1) Rådets afgørelse nr. 83/200/EØF; EET nr. L 112 åf 28.4.1983, s. 28.
(2) Rådets afgørelse nr. 83/308/EØF; EET nr. L 164 af 23.6.1983,' s. 31.

-  13 -
For denne første tranche af NIC III fastsatte Rådet samme retningslinjer  
som dein, der var fastsat for NIC II, og der blev bl.a. åbnet mulighed for  
finansiering af små og mellemstore virksomheders investeringsprojekter.
Rådet gav ligeledes tilladelse til finansiering af større virksomheders  
investeringsprojekter, og det lagde vægt på, at der blev tale om udbre­
delse af innovation og nye teknologier.
Denne nye tranches anvendelsesområde blev præciseret af Kommissionen i de  
retningslinjer, den sendte Den europæiske Investeringsbank for at angive,  
hvordan den ønskede at gennemføre de af Rådet fastsatte retningslinjer.  
Kommissionen:
- bekræftede og forstærkede den prioritering, der blev tillagt investeringer  
i små og mellemstore virksomheder i industri og i servicefag i direkte  
tilslutning til produktionen;
- præciserede, at projekter inden for fremstillingsvirksomhed, som gennem­
føres af virksomheder, der er for store til at kunne henføres til katego­
rien små og mellemstore virksomheder, kun er berettigede til lån, hvis
de fører til anvendelse af avanceret teknologi og gennemføres ved et sam­
arbejde mellem virksomheder fra forskellige medlemsstater;
*
- anførte, at der i energisektoren skal tages sæfligt hensyn til projekter,  
som tager sigte på rationel udnyttelse af energi;
- anførte, at infrastrukturprojekter er højt prioriterede, når de er knyttet  
til udvikling af aktiviteter inden for.fremstillingsvirksomhed.

-  14 -
3.2. Finansiering af innovation
Kommissionen gjorde på et meget tidligt tidspunkt opmærksom på, at erhvervs­
investeringerne var faldende, og at de europæiske virksomheders konkurrence­
evne forringedes. Den. har for sin del bestræbt sig på at bidrage til et omslag  
i denne tendens ved at foreslå - og få tilladelse til - en styrkelse af låne-  
instrumenterne og en udvidelse af deres aktivitet på investeringsområdet.
Denne aktion er imidlertid begrænset til traditionelle investeringer, medens  
sigtet på baggrund af den nye internationale arbejdsdeling må være at sætte  
de europæiske virksomheder i stand til at beherske og fremme den teknologiske  
udvikling.
Kommissionen forelagde derfor i juni 1983 Rådet et forslag om, at NIC skulle  
anvendes til indførelse af en EF-mekanisme, i henhold til hvilken Kommissionen  
var bemyndiget til at finansiere innovation (1).
Finansieringen af innovation - forstået som indførelse i økonomien af nye varer  
og tjenester, nye produktionsprocesser eller nye styrings- og salgsteknikker -  
har en række særlige karakteristika:
- unormalt høj risiko set ud fra bankernes synspunkt;
- forskudt rentabilitet:
- behov for at råde over et meget stort marked.
(1) "Finansiering af innovation i små og mellemstore virksomheder".  
KOM(83) 241 af 1. juni 1983.
EFT nr. C 178 af 3.7.1983.
4

-  15  -
Desuden står de små og mellemstore virksomheder, som er både kilde og middel  
til innovation, over for særlige finansieringsproblemer, som skyldes deres  
specielle egenskaber: for lav kapitaldækning, for stor gæld, manglende eller  
utilstrækkelige traditionelle garantier.
For at afbøde disse vanskeligheder har Kommissionen anmodet om at blive bemyn­
diget til at tilbyde små og mellemstore virksomheder, som gennemfører innovation,  
et finansieringsmiddel ("europæiske innovationslån"), som skulle være en kombi­
nation af långivning på grundlag af lånte midler (en særtranche under NIC III  
på 100 mio ECU) og tilskud på grundlag af budgetmidler.

-  16 -
1 praksis kan et sådant europæisk innovationslån ydes af Fællesskabet enten  
til en virksomhed, som gennemfører innovation, via et formidlende organ  
eller til det formidlende organ selv, der kan benytte disse midler til på  
egen risiko og sammen med egne midler at erhverve kapitalinteresser i den  
virksomhed, som gennemfører innovationen.
Europa-Parlamentet støttede dette forslag kraftigt og lagde særlig stor  
vægt på den interesse, det kunne have at anvende mekanismen til fordel  
for de mindste virksomheder.

-  17 -
3.3. Rentegodtgørelser inden for rammerne af Det europæiske monetære System
I henhold til Rådets forordning af 3.' august 1979 (1) kunne der indrømmes  
mindre velstillede medlemsstater, som effektivt og fuldt ud deltager i Det  
europæiske monetære System, mulighed for at nyde godt af rentegodtgørelser  
finansieret over ET-budgettet i forbindelse med NIC- og EIB-lån, fortrinsvis  
til infrastrukturprojekter. Rådet godkendte, at Italien og Irland kunne be­
tragtes som mindre velstillede medlemsstater. Denne forordning var gyldig  
i fem år, og gyldighedsperioden udløb den 31. december 1983.
Efter Kommissionens opfattelse gjorde de vedblivende store forskelle mellem  
medlemsstaternes udviklingsniveauer det berettiget at gøre en ekstra indsats  
til fordel for Irland og Italien.
Den 11. maj 1983 vedtog den derfor og forelagde Rådet (2) et forslag til  
forordning om forlængelse af den rentegodtgørelsesordning, som Rådet ind­
førte den 3. august 1979, med to år. Europa-Parlamentet støtter Kommissionens  
forslag.
3.4. Euratom
I henhold til bestemmelserne i Rådets seneste afgørelse af 15. marts 1982  
(82/170/Euratom) skal Kommissionen underrette Rådet, så snart transaktio­
nernes beløb når op på 1 800 mio ECU. Dg dette niveau praktisk talt er nået,  
vil Kommissionen forelægge Rådet et forslag til ‘ afgørelse, hvorefter det  
samlede lånebeløb, som Kommissionen er bemyndiget til at optage, forhøjes.
(1) Afgørelse 79/1736/EOE, EFT nr. L 200 af 8.8.1979, s. 1.
(2) KOM(83) 275, EFT nr·. C .163 af 22.6.1983.

-  18 -
3.5. Det europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF)
Kommissionen offentliggjorde den 16. juli 1983 i De Europæiske Fællesskabers  
Tidende nr. C 191 nye retningslinjer for EKSF-omstillingslånene (EKSF-trakta-  
tens art. 56).
Den mest bemærkelsesværdige ændring er en forhøjelse af rentegodtgørelsen  
for globallån fra 3?ó til 5?a. Der er ligeledes foretaget store ændringer i  
definitionen af små og mellemstore virksomheder og i de tildelte kreditters  
størrelse: de tilsvarende kriterier er lempet og udvidet.
Hvad angår klausulen om genbeskæftigelse af EKSF-arbejdere,  er denne gjort  
mere bindende uden for "EKSF"-områderne.
3.6. Den europæiske investeringsbank (EIB)
Banken bidrog i 1983 ved en fortsat jævn stigning i sine finansieringer -  
i overensstemmelse med de opgaver, Rom-traktaten pålægger den - til udvik­
lingen i de mest ugunstigt stillede områder, nedbringelsen af Fællesskabets  
olieafhængighed samt moderniseringen eller omstillingen af den europæiske  
industri, bl.a. ved udvikling af avanceret teknologi. Den optrådte derved  
i overensstemmelse med Det europæiske Råds konklusioner vedrørende øgede  
investeringer og jobskabelse.
t
Hvad angår bankens aktivitet uden for Fællesskabet, skal det bemærkes, at  
dens Styrelsesråd bemyndigede den til at fortsætte støtten til Portugal  
forud for tiltrædelsen samt det finansielle samarbejde med Spanien for  
perioden fra 1. juli 1983 til 3Ü. juni 1984; der var tale om beløb på  
henholdsvis 75 og 100 mio ECU. Året blev endvidere karakteriseret af  
ikrafttrædelsen af anden finansprotokol med Maghreb- og Machrak-landene

-  19 -
for perioden indtil 31. oktober 1986. Finansprotokollen med Israel, som  
■  blev indgået i juni 1983, trådte i kraft den 1. januar 1984.
3.7. Fællesskabets samordning af lånoptagelsen- og långivningen
3.7.1. Samordning af lånoptagelsen
I forhold til 1982 var der ikke tale om nogen særlig udvikling i 1983,  
hvad angår samordningen af lånoptagelsen mel]em Kommissionen og EIB.
Der mindes om, at denne samordning skyldes:
- det forhold, at medlemsstaternes finansministre både (i Rådets regi)  
fastsætter grænserne for Euratoin's og NIC's lånoptagelse og långivning  
og (inden for Styrelsesrådets rammer) fastsætter EIB's lånoptagelses-  
og långivningspolitik;
- de snævre og permanente forbindelser mellem Kommissionen og EIB.
Kommissionen og banken overholder for samtlige lån, der optages på en med­
lemsstats marked, lovgivningen om indenlandske emissioner og optager først  
lån, når de nationale myndigheder har givet deres samtykke. Denne generelle  
regel anvendes i praksis ikke kun på medlemsstaternes nationale kapitalmar­
keder (som den er udformet med henblik [Jå), men også på lån, som er udtrykt,  
betalbare eller indløselige i en medlemsstats valuta. EF-emittenterne anmo­
der ligeledes tredjelandes kompetente myndigheder om at give deres samtykke,  
når de optager lån på deres markeder, også når de ikke er tvunget til det.

-  20 -
Det kan konkluderes, at Fællesskabets mange låneordninger har bevirket, at  
der kan tilvejebringes mere kapital på de samme markeder, og at den snævre  
samordning mellem de to låntagere har udelukket enhver ubelejlig konkurrence,  
som kunne have skadet Fællesskabets lånemuligheder. Dette blev bekræftet i  
1983 i forbindelse med lånoptagelserne under betalingsbalancestøtteordningen,  
som deres størrelse til trods ikke førte til anormalt stor efterspørgsel på  
visse markeder. Det skal imidlertid erkendes, at der ved denne lejlighed  
blev anvendt obligationer med variabel rente, hvilket Fællesskabet normelt  
ikke opererer med.
3.7.2. Samordning af långivningen
Samordningen mellem Kommissionen og FIB gælder også långivningen.
Banken gennemfører långivning på grundlag af egne midler og optræder derud­
over som mandatar for Fællesskabet (repræsenteret ved Kommissionen) vedrørende  
en række finansielle instrumenter: forbindelserne mellem Kommissionen og banken  
vedrørende disse mandater er fastlagt i samarbejdsaftaler, hvori hver parts  
rolle og ansvar er præciseret.'

-  21 -
tøanken optræder såledea som agent for Euratom og som mandatar for NIC,  
for rentegodtgørelserne inden for- rammerne af Det europæiske monetære  
System (EMS) og den ekstraordinære støtte til genopbygning af de jord­
skælvsramte områder, for støtten i form af risikovillig kapital i hen­
hold til Lomé-konventionen samt for lånene på 'særlige vilkår på grundlag  
af budgetmidler i henhold til finansprotokollerne med middelhavslandene.
Samordningens rent tekniske udformning - såvel over for EIB som inden  
for Kommissionens tjenestegrene - udvikler sig for øvrigt med årene  
under hensyntagen til de indvundne erfaringer og udviklingen i fælles­
skabets finansielle instrumenter. Der indtrådte således to nyskabelser  
i 1983:
For det første bevirkede de vellykkede resultater for NIC-lånene til  
små og mellemstore virksomheder, at NIC-ordningen fik en vis specifik  
karakter og samtidig en større selvstændighed. Kommissionen har bekræf­
tet og forstærket denne tendens ved rt meddele EIB, hvordan den ønskede  
at gennemføre de af Rådet fastsatte retningslinjer for den første tranche  
af NIC III. NIC1s og derigennem også de øvrige instrumenters virksomhed  
er blevet endnu klarere og overskuelige derved.
For det andet har Kommissionen for at imødekomme Det europæiske Råds
opfordring fra mødet i Stuttgart den 17. - 19. juni 1983 om "at anvende
»
Fællesskabets finansielle instrumenter fuldt ud dg på en koordineret  
måde for at underbygge og stabilisere det økonomiske opsving" foretaget  
en dybtgående undersøgelse af de forskellige strukturfonde - resultaterne  
heraf er omhandlet i en meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet (1) -  
og den har samtidig givet sig i kabt med at forbedre de interne samord­
ningsprocedurer for at harmonisere låneinstrumenternes praksis yderligere.
(1 ) K0M(83) 501.

- 22 -
4. LÅNOPTAGELSEN
4.1. Situationen på kapitalmarkederne i 1983 ·
4.1.1. Almindelig oversigt
Lånoptagelsen på kapitalmarkederne faldt betydeligt i 1983 i forhold til  
det foregående år, nemlig fra 159,1 mia ECU til 138,2 mia (- 13?o). Denne  
nedgang skyldtes udviklingen i eurokreditterne (syndikerede banklån), der  
faldt kraftigt (- 27,8 mia ECU). Obligationsudstedelserne steg til gengæld  
6,8 mia i forhold til det i sig selv høje niveau i 1982.
■  Nedgangen skyldtes dels faldet i industrilandenes efterspørgsel, dels  
bankernes tilbageholdenhed med at yde lån til de udviklingslande, hvis  
økonomiske situation syntes særlig vanskelig. Der er blevet ydet et  
betydeligt eurokredi.tbeløb inden for rammerne af gældsomlægningsaftaler;  
følgelig har nedgangen i de nye lån været endnu større end den, der frem­
går af tabellen.
AKTIVITETEN PA DE INTERNATIONALE KAPITALMARKEDER 1982-1983 .
(i mio ECU)
.19 8 2 %%19 8 3 %%Ændring
Internationale obligations­udstedelser (1)
- klassiske udenlandske emissioner 
Syndikerede banklån60 749 
98 38216 84738 ,2 
61,810,667 592 
70 62017 63348,9 
51,112,8+ 11,3 
+ 4,7· 
- 28,2
I ALT 159 131 100,0 138 212 100 ,0 - 13,1
(1)Kun officielle emissioner.  
Kilde: EIB.

4.1.2. Do internaiionnle obligationsmarkeder
Don positive udvikling, der har kunnet registreres på obligationsmarkedet,  
skyldes, at der på dette marked især optræder låntagere, der vurderes posi­
tivt i finanskredse: Virksomhederne og regeringerne har ikke blot udstedt  
obligationer for at opfylde deres finansieringsbehov,'men også med henblik  
på at omlægge deres udlandsgæld; selv bankerne har været aktive på dette  
område, hvad angår såvel emissioner som tegninger.- 23 -
\

-  24 -
INTERNATION/\LE OBLIGATIONSUDSTEDELSER (1), OPDELT PÅ DEBITORLANDE
(i tnio ECU)
Låntager1 9 8 2% 1 9 8 3%
1. Industrilande  
EF-lande
(herunder EF-organer)  
Andre industrilande50 765 
15 037 
(2 779 ) 
35 72883 ,6 
24 ,8 
(4,6) 
58 ,857 952 
23 660 
(6 658 ,1) 
34 29285 ,7 
35 ,0 
(9,9) 
50,7
2. Udviklingslande  
OPEC-lande
Andre udviklingslande3 077 
317 
2 7605,0 
0 ,5 
4,51 940 
378 
1 5622,9 
0 ,6 
2,3
3. Østeuropæiske lande
(herunder Comecon-organer) - - -*■»
4. Andre internationale organisationer (2)- 6 907 1 1 ,4 7 700 11 ' , ’ 4
I ALT60 749roo ;o 67 592 100,0
(1) Tabellen indeholder kun de offentlige emissioner, dvs. kun en del af EF-emitten-  
ternes lånoptagelser (jf. tabel 1 og 2 i bilaget).
(2) Den afrikanske Udviklingsbank, Den asiatiske Udviklingsbank, Europarådet, Eurofima,  
Den interamerikanske Udviklingsbank, Den nordiske Investeringsbank, Verdensbanken.
Kilde: EIB.

25  -
Hvad angår emissionsteknikker, har der i det forløbende år været et betyde­
ligt opsving for obligationer med variabel rentesats. Dette skyldes til  
dels usikkerheden vedrørende renteudviklingen. Obligationerne med variabel  
rentesats, der nyder godt af et aktivt sekundært marked, erstatter således  
i vid udstrækning eurokreditterne. Konvertible obligationer eller obligatio­
ner med "warrant" er også blevet vel modtaget hos investorerne på grund af  
de gode udsigter for aktiekurserne.
Andelen af låntagere, der tilhører Fællesskabet, er steget kraftigt, nemlig  
fra 24,8% i 1902 til 35% i 1983, og fællesskabsinstitutionernes andel, er  
steget fra 4,6% til 9,9% på et år.
4.1.3. Rentesatser og lånevalutaer
Den nedgang i eurovalutaerries forrentning, der havde fundet sted i 1982,  
ophørte i 1983; på størstedelen af de internationale markeder var forrent­
ningen mere eller mindre stabil, ja endog på visse tidspunkter svagt sti­
gende; kun på eurofrancmarkedet har der fortsat været en betydelig nedgang.
På medlemsstaternes nationale markeder har den betydelige nedgang i de lande,  
der i 1982 kunne registrere en særlig høj forrentning (Danmark, Irland og  
Italien), gjort det muligt at indsnævre renteforskellene, der imidlertid  
fortsat er store (jf. diagrammerne).
A
Dollaren er stadig langt den vigtigste lånevaluta, men dens relative vægt  
er dog faldet fra 69,4% i 1982 til 64,9% i 1983. Blandt de øvrige valutaer  
har ECU kunnet registrere et betydeligt opsving fra 1,2% i 1982 til 2,9%  
i 1983.

-  26  - DIAGRAM 1
Udviklingen i forrentningen (obligationer)
De internationale markeder

- 27 - DIAGRAM 2
Udviklingen i forrentningen (obligationer)
Den offentlige sektor -De nationale markeder

- 28 -
4.2. Fæ] lenskabets .lånoptagelse i 1983
□ -organernes samlede lånoptagelse til strukturelle investeringsformål  
(ekskl. betaliriysbalancelån, der behandles i en indrammet tekst) androg  
i 1983 6 244 mio ECU mod 4 994 mio i 1982. Stigningen fra 1982 til 1983  
var på 21,2%. Der kan således konstateres en både stor og hurtig stigning,  
der især skyldes NIC's øgede betydning og i mindre udstrækning EIB.
Årlig udvikling i EF-institutionernes lånoptagelse
(i mio ECU)
Å R 
r1'E K S F EIBEURATOM NICIA L T
1974 528 826 1354
1975 731 814 1545
1976 956 732 1688
1977 729 1030 99 1858
1978 981 1863 72 2916
1979 837 2437 153 178 3605
1980 1  004 2384 181 305 3874
1981 325 2243 373 339 3280
1982 712 3146 363 773 4994
1983 750 3508 369. 1  617 6244
(1) Til og med 1982 omfatter serierne de lånoptagelser,  der er undertegnet  
i løbet af året for alle instrumenter. I 1983 drejer det sig for EKSF,  
Euratom og NIC om de lånoptagelser, der er indbetalt i løbet af året.  
Denne ændring i metoden har medført, at et enkelt lån på 200 mio USD  
bogføres for NIC i både 1982 og 1983.
(2) EIB tilvejebringer ligeledes kapital ved at udstede lånecertifikater  
til tredjemand; det drejer sig om begrænsede beløb (640 mio ECU fra  
1973 til 1983, heraf 111 mio ECU i 1983), der ikke indgår i ovennævnte  
tal.

- 29 -
En analyse af emissionernes fordeling efter lånoptagelseskilde og -valuta
viser følgende:
- lånoptågelserne i medlemsstaternes valutaer udgjorde 55% af de samlede  
lånoptagelser, hvilket er en lille nedgang i forhold til 1902 (60%), me­
dens lånoptagelserne i tredjelandes valutaer udgjorde 45% af de samlede  
lånoptagelser (24% i USD, 11% i Yen og 8% i SFR);
- emissionerne i ECU i 1983 til et samlet beløb af 475 mio udgjorde knap
8% af samtlige emissioner, hvorimod de i 1982 kun udgjorde 3%. Anvendelsen  
af ECU som lånevaluta er således øget betydeligt;
- andelen af emissioner i DM og gylden faldt svagt i forhold til 1982;
- stigningen i USD's andel fra 20% i 1982 til 2 4% i 1983 kan til gengæld  
i det mindste delvis tilskrives renteudviklingen;
- som i 1982 blev en betydelig del af EF-instrumenternes lånoptagelse til­
vejebragt i form af private lån (ca. 28%).

- 30 -
FÆLLE-SSKABETS LÅNOPTAGELSE I 1983, OPDELT PÅ VALUTAER
(i mio ECU)
MEDLEMSSTATERNES VALUTAER TREDJELANDES VALUTAER
SUB­
TOTALI ALTEM HFt) IK L  EV L FR  HFR H T  E O J SUB­
TOTAL'U SD  S F R  YEN CAN. $ OS
EIB
EIJRATOM
EKSE
NIC7 0 5 , 6  3 5 7 , 6  1 7 5 , 7  1 4 8 , 7  3 5 , 3  1 6 0 , 7  2 3 0 , 0  1 8 1 3 , 6
1 4 6 . 2  5 4 , 3  6 1 , 6  1 0 , 8  2 1 , 7  5 0 , 0  3 4 4 , 6  
3 2 8 , 4  6 4 , 2  1 4 , 9  3 6 , 7  1 6 6 , 5  6 1 0 , 7
1 9 9 . 3  9 0 , 5  1 7 5 , 3  1 9 5 , 0  6 6 8 , 18 3 4 , 3  2 8 4 , 7  4 6 8 , 5  7 5 , 6  3 1 , 7  
2 4 , 2
9 0 , 7  4 8 , 2  
5 7 4 , 1  1 6 6 , 3  2 0 8 , 61 6 9 4 , 8
2 4 , 2
1 3 8 , 9
7 4 9 , 03 5 0 8 , 4
3 6 8 , 8
7 4 9 , 6
1 6 1 7 ,1
I  ALT 
%1 3 7 9 , 5  5 7 4 , 6  3 6 5 , 9  2 1 0 , 3  8 2 , 8  3 4 8 , 9  4 7 5 , 0  3 4 3 7 , 0  
22.1 9.2 5.9 3.4 .1.3 5.6 7.6 55.01 5 2 3 , 3  4 9 9 , 2  6 7 7 , 1  7 5 , 6  3 1 , 7  
24.8 8.0 10.8 1.2 0.52 8 0 7 , 4
4 5 , 06 2 4 4 , 4
1 0 0

31
lånoptagelse
DIAG RAM  3 . •
Arlig.udvikling i lånoptaqelsen, opdelt på instrumenter (1973-1983)

-  32 -
Transaktioner gennemført via f'ællesskabslånemekanismen lil støtte  
for medlemsstaternes betalingsbalancer
Denne mekanisme har et andet formål end de øvrige lånoptagelses- og långiv­
ningsinstrumenter, der behandles i denne rapport, og som anvendes til finan­
siering af projekter. Transaktionerne under denne ordning bør dog medtages  
i en fuldstændig redegørelse for Fællesskabets lånoptagelsesvirksomhed på  
kapitalmarkederne.
Fællesskabslånemekanismeri ti] støtte for betalingsbalancerne blev oprettet i  
1975 (1) og blev underkastet forskellige tilpasninger i 1981 (2), uden at  
den generelle udformning blev ændret. Princippet er fortsat, at Fællesskabet  
benytter sin kreditværdighed til at optage lån og udlåne de derved tilveje­
bragte midler på samme vilkår til en medlemsstat, der har betalingsbalance-  
vanskeligheder. Ydelsen af lån er betinget af, at modtagermedlemsstaten for­
pligter sig til at iværksætte et genopretningsprogram, der kan genskabe en  
forsvarlig betalingsbalancesituation. Låneafgørelsen træffes enstemmigt af  
Rådet, der fastsætter størrelsen, de nærmere bestemmelser for tildelingen  
(udbetaling på én gang eller i rater) og de økonomiske-politiske betingel­
ser, der knyttes til lånet. Den samlede hovedstol for en låneoptagelse, der  
tillades i henhold til denne mekanisme, er for øjeblikket begrænset til  
6 mia ECU.
Rådet besluttede den 16. maj 1983 (3) inden for r-åmmerne af denne mekanisme  
- på forslag af Kommissionen og efter udtalelse fra Det monetære Udvalg -  
at yde Den franske Republik et lån svarende til 4 mia ECU. Lånet blev ydet  
som følge af, at de franske myndigheder havde vedtaget et økonomisk-politisk  
og monetært program, der kunne genskabe en acceptabel betalingsbalancesitua­
tion, mindske inflationsraten og sikre en mere konvergerende økonomisk ud­
vikling inden for fællesskabet.
(1) Rådets forordning (EØF) nr. 397/75 og’(EØF) nr. 398/75 af 17. februar 1975
(2) Rådets forordning (EØF) nr. 682/81 af 16. marts 1981.
(3) Rådets beslutning 83/298/EØF.

- 33 -
Transaktionens størrelse, de forholdsvise korte frister til at gennemføre  
den uden at forstyrre markederne og den gennemsnitlige løbetid, der blev  
opnået enighed om for lånet (under 6 år) indebar, at der måtte anvendes  
passende 1åneoptagelsesformer,  hvor eurodollarmarkedet og systemet med  
variable rentesatser uundgåeligt spillede en fremtrædende rolle.
Lånoptagelserne bestod af fire trancher:
- en offentlig emission af "notes" med variabel rentesats (Libor + 1/8%  
p.a.) med en løbetid på 7 år og til et beløb af 1 800 mio USD,
- en offentlig emission af fast forrentede "bearer notes" (11% p.a.) med  
en løbetid på 4 år og til et beløb af 350 mio USD,
- en fastforrentet. offentlig obligationsudstedelse i ECU til et samlet
beløb af 150 mio i tre trancher, nemlig:
* 80 mio med en løbetid på 4 år og til 11 1/8% p.a.
* 40 mio med en løbetid på 7 år og til 11 1/4% p.a.
* 30 mio med en løbetid på 10 år og til 11 1/2% p.a.
- et syndikeret banklån med variabel rentesats (Libor + 3/8% p.a.) med en  
løbetid på 7 år og til et samlet beløb'af 1 240,mio USD.
Samtlige lånoptagelser kunne gennemføres i august 1983. Den hurtige ud­
førelse og de betingelser, der blev opnået på markederne, har demonstre­
ret Fællesskabets kreditværdighed og effektiviteten af de procedurer,  
som mekanismen indebærer.
Således androg de i 1983 optagne lån i henhold til denne mekanisme 4 247,3  
mio ECU opgjort til ECU-omregningskursen pr. 31. december 1983. Der er tid­
ligere med dette instrument blevet optaget lån på 1 249 mio ECU i 197é og  
571 mio ECU i 1977.

- 34 -
5. LÅNGIVNINGEN INDEN FOR FÆLLESSKABET
5.1. Almindelig oversigt
De i 1983 ydede lån androg i alt 6 612 mio ECU inod 5 347 mio i 1982.  
Opbremsningen fra 1980 til 1981 blev afløst af en kraftig stigning i  
1982 (295S) og 1983 (25Ji).
Arlig udvikling i långivningen i Fællesskabet (1)
(i mio ECU)
AREKSE EIB
(4)EURATOM NICI ALTÅRLIG
STIGNING0 '
/O
1974 377,9 814,7 1192,6 25
1975 804,9 917,5 1722,4 40
1976 989,01065,4 (2) 2054,4 19
1977 709,01309,9 96,9 2196,8 7
1978 797,71966,5 70,3- 2834,5 •29
1979 675,8 2281,2 151,6 277,0 3385,6 19
1980 1 030,7 2753,2 (2) 181,3-197,6 4162,8 23
1981 387,6 2805,9 ('2—3) 364,3 (3)539,8 4097,6- 1
1982 740,6 3453,2(3) 361,8 (3)791,0 5346,6 29
1983 778, 1 4255,7(2-3) 366,4.(3)1211,86612,0 25
(1) "Betalingsbalancelånene" er ikke medtaget i denne tabel.
(2) Inkl. lånegarantier:
1976: 118,1
1980: 14,2
1981: 282,1  
1983: 97,6
(3) Inkl. lån til genopbygning af de katastroferamte områder ved jordskælvene  
i Italien i november 1980 og i Grækenland i februar/marts 1981.
(4) Efter at der fra statistikkerne er fjernet kontrakter, der ikke har givet  
anledning til udbetaling, og transaktioner, der har givet anledning til  
fremskyndet tilbagebetaling, fordi investeringen ikke er blevet foretaget.

- 35 -
Denne generelle stigning omfatter følgende elementer:
- stigningen for NIC androg 53% som følge af de nye muligheder for NIC-  
lån til erhvervssektoren. Derfor .er NIC's andel vokset relativt. NIC-  
lånene udgjorde 15%'af samtlige fællesskabslån i 1982 og over 18% i  
1983;
- stigningen i EJB's aktiviteter har ligeledes været stor, nemlig over  
23% i forhold til 1982;
- til gengæld har Euratom-finansieringerne været stabile gennem 3 år;
- EKSF'saktiviteter er steget en smule som følge af bl.a. udvikling i  
lånene til opførelse af kulfyrede varmekraftværker.

- 36 -
D IA G R A M ·4

- 37 -
5.2. Udviklingen opdelt, på sektorer
Långivningen i Fællesskabet i 1902 ug 1983 efter sektor og instrument
(i mio ECU)
SEKTOREKSF
1982 1983EIB
1982 1983LURAT0M 
1982 1933NIC
1982 1983I ALT
1982 1983 1982%
1983
Fremstillings­
virksomhed,  
heraf små og  
mellemstore'  
virksomheder  
(1)425,3
(65,3)372,3
(70,3)1040,1
(592,9)1076,2
(707,7)- 261,3 489,1  
(249,1)(485,3)1726,7 1937,6  
(907,3)(1263,32
3)29
Infrastruktur,  
heraf mindre  
infrastruktu­
rer (2)18,120,21369,9
(61,4)1777,0
(275,1)429,4 443,7  
(67,8)1817,4 2240,8 3434
Energi 297,2385,61043,21402,5361,8366,4100,3 279,0 1802,5 2433,5 3437
I ALT 740,6778,13453,24255,7361,8366,4791,0 1211,8 5346,6 6612 ,0 100100
(1) I form af globallån til finansiering af erhvervsinvesteringer i små og mellemstore
virksomheder. .
» *
(2) I form af globallån til finansiering af mindre infrastrukturer.

- 38 -
DIAGRAM 5 .
Långivningens fordeling i EF i 1985 opdelt på instrumenter og sektorer
E K 5 F 
E I B
EURATOM

- 39 -
5.2.1. Energi
Det har i den seneste halve snes år været et af Fællesskabets hovedmål  
at gøre sig mindre afhængig af olieimport ved:
- mere rationel anvendelse af energi;
- større udnyttelse af Europas egne energikilder;
- større spredning i energiimporten (nedbringelse af olieandelen og  
større import af andre brændselsstoffer som f.eks. naturgas og kul).
1983 var karakteriseret af øgede finansieringer i denne sektor; finan­
sieringerne voksede fra 1 803 mio ECU i 1982 til 2 434 mio ECU, dvs. med  
35%. Energisektorens andel i forhold til fremstillingsvirksomhed og in­
frastruktur voksede således fra 34% i 1982 til 37% i 1983.
EIB tegner sig for den største lånesum i denne sektor, men den største  
stigning har fundet sted inden for NIC.
Der er tale om ganske store virkninger for energiopgørelserne. Det kan  
anslås, at de projekter af denne type, som blev finansieret af.EIB og  
NIC i 1983, vil kunne erstatte 22 millioner tons olie om året, når  
kapaciteten udnyttes fuldt ud.

-  AO -
Hvis man betragter al le de foranstaltninger, som har været finansieret  
siden 1977, har E1B (på grundlag af egne midler) og NIC bidraget til  
finansieringen af investeringer på energiområdet, som skulle gøre det  
muligt at formindske olieimporten med omkring 100 millioner tons om  
året. Dette udgør ca. 20% af Fællesskabets samlede olieimport.
En stor del er blevet anvendt til finansiering af energifremstilling.  
Projekterne har især vedrørt opførelse af varmeværker baseret på kul,  
vandkraft og jordvarme, omstilling af oliefyrede kraftværker til kul,  
udnyttelse af gas- og olieforekomster og udvinding af brunkul, finan­
sieringsansøgningerne til både EIB og Euratom med henblik på opførelse  
af kernekraftværker har bestandig ligget på et forholdsvis lavt niveau  
(ca. 800 mio ECU, dvs. nogenlunde det samme beløb som det foregående  
år, medens denne finansieringstype beløb sig til ovér 1 000 mio ECU i  
1981).
Det vigtigste område, hvor der har været tale om en meget kraftig for­
øgelse af finansieringerne (700 mio ECU, dvs. mere end en tredobling  
i forhold til det foregående år), vedrører energitransport;  der er tale  
om vigtige forbindelsesledninger til gåssystemet, som gør det muligt  
at øge integrationen mellem de europæiske gasdistributionsnet, samt  
højspændingsledninger, bl.a. ledningen under Den engelske Kanal, som  
skal forbinde det franske og det britiske elnet.

- 41 -
Der har ligeledes kunnet noteres øget långivning til finansiering af en  
række mindre infrastrukturprojekter til'fremme af rationel energianven­
delse .  Denne investeringstype - tilskyndelse til rationalisering af  
energiforbruget - har i de seneste år vundet voksende udbredelse. Hvis  
man medregner alle lån, sorn er ydet til investeringer med henblik på  
rationalisering af energjanvendelsen i industrien, har EIB og NIC i de  
seneste fem år ydet lån på over 2 mia ECU, heraf over 610 mio ECU i 1903.
3.2.2. fremstillingsvirksomhed
Lånene til virksomhederne inden for fremstillingsvirksomhed voksede i  
1983 med omkring 17?0, men deres andel i de samlede finansieringer faldt  
fra 32?ó til 29% . Den mest iøjnefaldende faktor var den ekstraordinært  
store stigning på 87?ó i NIC-]onene til denne sektor, men denne stigning  
blev til dels opvejet af en forholdsvis stagnerende långivning fra EKSE  
og EIB.
Det skal desuden understreges, at der inden for denne sektor blev noteret
en stigning på over 3 9 % i "globallånene'1  til banker og andre penge- og
finansieringsinstitutter (der er tale om kreditlinjer, som anvendes til.
finansiering af investeringer i små og mellemstore virksomheder)'. Der
blev således i årets løb ydet næsten 3 250 kreditter over globallån fra
EIB og NIC til stiftelse, udvidelse eller modernisering af virksomheder (1).*
Der blev registreret ca. 1 200 transaktioner af’denne art i 1982 og 860 i  
1981. Kreditterne over globallån fra EKSF voksende for deres vedkommende  
fra 65 mio ECU i 1982 til 70 mio ECU i 1983. ,
(1) Heraf 139 kreditter til investeringer med henblik på rationel energianvendelse.

- 42 -
Over halvdelen af disse mindre investeringer er foretaget i støtteområder  
Fællesskabet tillægger det særlig stor betydning, at globallåneordningen  
udformes på en sådan måde, at der kan stilles midler til rådighed for  
industrivirksomheder af beskeden størrelse, hvis investeringsprojekter  
er for små til, at Fællesskabets lånoptagelses- og långivningsinstrumen­
ter kan finansiere dem direkte. Omkring en tredjedel af de virksomheder,  
som i 1983 nød godt af en finansiering over globallån, havde mindre end  
20 ansatte; over 6 0 % havde mindre end 30 ansatte. Omkring 525 kreditter  
gik til stiftelse af helt nye virksomheder.
Deri kraftige stigning i finansieringen til fordel for små og mellemstore  
virksomheder er imidlertid til dels blevet opvejet af en opbremsning af  
finansieringerne af større industriprojekter. De lån, som EIB ydede til  
denne projekttype, beløb sig tilsammen kun til lidt over 370 mio ECU  
(460 mio ECU i 1982), og NIC finansierede slet ingen. Det skal bemærkes,  
at adskillige af disse projekter vedrørte stærkt avancerede sektorer,  
bl.a. elektroteknik og dens anvendelse på værktøjsmaskiner og industri­
robotter.

- 43 -
5.2.3. Infrastruktur
Irifrastrukturens andel i Fællesskabets finansieringer lå i 1983 på  
samme niveau som i 1982, dvs. 34%.
Finansieringerne inden for denne sektor voksede fra 1 817 mio ECU i  
1982 til 2 241 mio ECU i 1983 og blev næsten udelukkende ydet af EIB  
og NIC.
Disse finansieringer opfyldte især tre hovedmålsætninger for Fællesskabet:
Der er gjort en særlig indsats inden for finansieringen af basisinfra­
struktur,  som er absolut nødvendig for at lette den økonomiske udvik­
ling (over 50% af disse finansieringer):
- udvidelse og tilpasning af telekommunikationsnettene til den moderne  
teknologi og udvikling af transportudstyr;
- udbygning af de regionale forsyningsnet for elektricitet og gas;
- afvandings-, vandtilførsels- og kunstvandingsprojekter (mange afvandings-  
projekter spiller ligeledes en stor rolle for forureningsbekæmpelse);

- 44 -
- oprettelse og indretning af industriområder;
- genopbygningsarbejder i de områder i Syditalien, som blev ramt af jord­
skælvene i 1980.
Der er indført en særlig interessant finansieringsordning i Grækenland  
og frankrig, idet der i disse lande ydes globallån til en række lokale  
infrastrukturprojekter (vej- og havnearbejder, offentlig belysning og  
afvanding), idet udgifterne til disse arbejder er for små til, at EIB  
og NIC direkte kan deltage i finansieringen heraf.
I 1983 nåede lånene til miljøbeskyttelse og bevaring af kulturarven op  
på omkring 130 mio ECU mod lidt over 60 mio ECU i 1982 og 20 mio ECU  
året før; hele beløbet blev udlånt på grundlag af EIB's egne midler.  
Lånene blev brugt til finansiering af anlæg til behandling af spilde­
vand ved Napolibugten og Tiberen og i kystområdet ved Rom samt andre  
tilsvarende projekter, som tog sigte på at formindske forureningen  
forskellige steder på Grækenlands og Danmarks kyster. Der blev ligele- ■  
des ydet et lån til restaurering og bevaring af dogepaladset i Venedig,  
og en del of dette lån blev ledsaget af rentegodtgørelse finansieret  
over EF-budgettet.

- 45 -
Endelig har EIB og NIC på transportområdet for at forbedre kommunikatio­
nen i Europa ydet lån på omkring 110 mio ECU til fuldførelse af en stræk­
ning af Friuli-motorvejen (vigtigt forbindelsesled mellem det italienske,  
det østrigske og derfor også det tyske motorvejsnet), udvidelse af luft­
havnen i den britiske by Birmingham (60% af trafikken foregår til og fra  
andre europæiske lande) og fornyelse af. Air France's luftflåde ved køb  
af fem fly til flyvninger inden for Fællesskabet.
5.3. Udviklingen i landefordelingen og indvirkningen på den regionale udvikling
Hvad angår fællesskabslånenes geografiske fordeling, kan der atter registre  
res den traditionelle overvægt for de lande, som har alvorlige strukturprob  
lemer, bl.a. af regional art. Italien, Det forenede Kongerige, Irland og  
Grækenland tegner sig for 68% af långivningen. Der kan ligeledes konstate­
res en kraftig stigning for transaktionerne i Frankrig, hvis andel i den  
samlede långivning er vokset fra 15% til næsten 21%.

- 46 -
Geografisk fordeling af långivningen inden for Fællesskabet
i 1982 og 19B3
(i mio ECU)
LAND BEKDGRFÏKL ILNLUKIALT
1982
Beløb 151,3307,1205,5469,8789,8408,62133,45,544,1759,75^  I  /346,6
% 2,95,83,98,915,0 7,740,0**0,814,4100
1983
Beløb 36,4365,1301,6 ‘450,01370, 6 308,42732,20,0339,51008,26612,2
% 0,55,64,66,820,7 4,641,3—0,615,3100
heraf:
EKSF 3,90,01149,4'  0,4277 , 8 4,432, 20,0339, 4270,5778,1
E'IB 259,7152,2364,3707,9234,61945,7 591,34255,7
-  EURATOM 32,5 198,6' 89,0 46,3366,4
NIC 105,4 85,3186,2 69,4665,4 100,11211,8
(1)H eraf 71,8 m io  E C U  anvendt til et E K S F  I8 n  u d en  for Fællesskabet

- 47 -
Ved undersøgelse af de ydede låns regionale fordeling kan det konstateres,  
at over 60% af finansieringerne er gået til regioner, som er tilbagestående  
tned hensyn til økonomisk udvikling eller har alvorlige problemer i form af  
industriel tilbagegang, omstilling og arbejdsløshed. EIB's og NIC's finan­
sieringer i disse regioner kan opgøres til over 3,3 mia ECU, og områderne  
med stor arbejdsløshed inden for disse regioner har fået den største del:
75°o af disse lån er ydet i områder, hvor arbejdsløshedsprocenten lå mindst  
25% over Fællesskabets gennemsnit.
5.4. Beskæftigelsesvirkningerne
Finansieringen af de investeringer inden for Fællesskabet, hvori Fællesskabets  
finansielle instrumenter har deltaget, har haft mærkbar indvirkning på beskæf­
tigelsen.
Ifølge overslagene (1) ventes de investeringer, som EIB og NIC bidrog til i  
1983, direkte at føre til skabelse af 33 500 jobs, fortrinsvis i industrien.
(1) De permanente'og midlertidige beskæftigelsesvirkninger beregnes på grundlag af  
de oplysninger, som foreligger ved det enkelte dossiers behandling. Skønnene  
er imidlertid overordentlig usikre og angiver kun en meget omtrentlig størrel­
sesorden.

- 48 -
De foranstaltninger, som har taget sigte på at bevare beskæftigelsen, har  
også haft store virkninger: moderniseringslånene til industrien - særlig  
de mindre virksomheder - har bidraget til at forbedre produktiviteten i  
firmaer med en samlet arbejdsstyrke på ca. 195 000 personer.
Desuden skal der tages hensyn til de midlertidige beskæftigelsesvirkninger  
under selve projekternes udførelse (ofte gennem længere tidsrum) samt de  
indirekte virkninger i form af levering af tjenesteydelser, udstyr og rå­
varer - disse virkninger er særlig mærkbare for store investeringer inden  
for energi og infrastruktur. Disse direkte og indirekte midlertidige be­
skæftigelsesvirkninger af de projekter, som EIB og NIC bidrog til at fi­
nansiere i 1983, kan anslås til omkring 480 000 mandår svarende til om­
kring 140 000 jobs i 1983 og 1984, hvorefter tallet gradvis aftager.
Euratom-investeringernes direkte beskæftigelsesvirkning er forholdsvis  
lille (dette ligger i selve deres natur), men de investeringer, som blev  
finansieret af EKSF i 1983, har antagelig - for omstillingslånenes ved­
kommende - gjort det muligt at skabe omkring 10 000 jobs, hvoraf 7 000  
var bestemt til tidligere EKSF-arbejdere.

- 49 -
6. LÅNGIVNINGEN INDEN FOR FÆLLESSKABEI OPDELT PÅ INSTRUMENTER
6.1. Det nye Fællesskabsinstrument (NIC).
6.1.1. Generel analyse
Lånoptagelsen og långivningen blev indledt i 1979, og i nedenstående  
tabel vises status for långivningen pr. 31. december 1903 på grundlag  
af de forskellige bemyndigelser til lånoptagelse og deres respektive  
lofter.
NIC's udnyttelsesgrad
(i mio ECU)
NIC I NIC II
'NIC III 
(1. tranche)GENOPBYGNING
ITALIEN GRÆKEN­
LAND
Loft
Undertegnede lån1  000 
979,41  000 
918,91 500 
456,11 000
(1) 792,180
80
Sal do 20,6 81,1 1 043,9 207,9 0
(1) Lån ydet på grundlag af EIB's egne'midler (209,2 mio ECU) og på grund­
lag af NIC-midler (382,9 mio ECU).
Pr. 31. december 1983 var der disponeret over 98 æ af NIC I og 32% af 
NIC II; saldoen udgjorde godkendte, men endnu ikke undertegnede lån.  
Næsten en tredjedel af det godkendte maksimumsbeløb på 1 500 mio ECU  
for første tranche af NIC III var udnyttet.
De samlede undertegnede lån på grundlag af Det nye fællesskabsinstruments  
midler nåede i 1983 op på 1 211,8 mio ECU.

- 50 -
Der er i løbet af regnskabsåret eller tidligere ydet lån til visse NIC-  
projekter på grundlag af EIB's egne midler; disse to finansieringskilder  
kombineres på en sådan måde, at fællesskabsinstitutionernes låntagnings­
kapacitet på kapitalmarkederne udnyttes bedst muligt. Hvor der i 1983  
fandt samfinansiering sted, udgjorde NIC- og EIB-lånene tilsammen gen­
nemsnitlig 35?o af de finansierede investeringer.
NIC-lånenes løbetid var på 8-10 år for globallånene til industrien og  
gennemsnitlig 15 år for lånene til infrastrukturprojekter.
Aret var præget af en hurtiq udviklinq i lånqivninqen til produktions-
disektorerne,  som nåede op på 489,1 mio ECO, der næsten fuldt ud btev for­
delt i form af langfristede globallån til penge- og finansieringsinsti­
tutter, som på grundlag af disse og de tidligere ydede lån kunne yde  
1 496 kreditter til små og mellemstore virksomheder.
Det skal i denne forbindelse bemærkes, at Kommissionen og E1B i 1983  
bestræbte sig på dels at yde globallån gennem flere penge- og finansie­
ringsinstitutter end hidtil, dels at sikre den størst mulige komplemen­
taritet mellem NIC's og EIB's globallån både i geografisk og branchemæs­
sig henseende.
Der er hovedsagelig finansieret virksomheder i metal- og maskinindustrien  
efterfulgt af virksomheder inden for næringsmiddelindustrien, papir- og 
forlagsindustrien, den kemiske industri og byggematerialeindustrien.
Det resterende beløb på 3,8 mi o ECU vedrørte to finansieringer i Irland af  
præfabrikerede fabrikker af en type, som ofte anvendes af små og mellem­
store virksomheder.

- 51 -
Der ør udlånt 279 i n  lo ECU t.il projekter i energisektoren, hvilket også  
er en kraftig stigning; projekterne vedrører gasledninger, højspændings­
ledninger og elektri.citetsværker baseret på lokale ressourcer.
Disse projekter, der tager sigte på at opfylde Fællesskabets energimål, har  
bidraget bil udvikling af de interne ressourcer i form af kulbrinter og  
brunkul, til importspredning og til rationel energiudnyttelse. Endvidere  
er der af de løbende globallån ydet 194 kreditter til et samlet beløb af  
52,6 mio ECU til investering i kapitaludstyr og mindre infrastruktur, der  
giver bedre energiudnyttelse. Kommissionen ønsker i fremtiden at styrke  
denne finansieringstype.
Formålet med finansiering af infrastruktur til et beløb af 235,8 mio ECU  
er hovedsagelig at forbedre vejforbindelserne og telekommunikationen og  
at opføre boliger s-om led i et samlet projekt med henblik på økonomisk  
og industriel udvikling af forskellige regioner i Mezzogiorno.
Endelig er der i overensstemmelse med Rådets afgørelse af 20. januar 1981  
ydet 5 lån til et beløb af 208,1 mio ECU til projekter, der sigter mod gen­
opbygning af den økonomiske og sociale infrastruktur (jernbanelinjer, offent­
lige bygninger, skoler og basisudstyr) i de områder af Campania og Basili-  
cata, der ramtes af jordskælv i november 1980. Med de 375 mio ECU, der yde­
des i lån i 1981 og 1982 på grundlag af NIC-midler, og de 209,2 mio ECU,*
der er ydet på grundlag af EIB's egne midler, ei der disponeret over 792,1  
mio ECU, dvs. næsten 8/10 af det rammebeløb på 1 mia ECU for lån med  
rentegodtgørelse, der var afsat til dette formål.

- 52 - 
DIAGRAM 6
Fordeling af NlC-lårienc i 19B3 efter land og branche  
(ink!, lånene til genopbygning af jordskælvsramte områder 1 Italien)
INDUSTRI
E N E R G I
INF RASTRU KTUR

- 53 -
6.1.2. Oversigt efter land
I Danmark vedrører lånene til et beløb af i alt 105,4 mio ECU hovedsagelig  
investeringer i energisektoren. Endvidere er der ydet 3 globallån via to  
penge- og finansieringsinstitutter med det formål at bidrage til finansie­
ringen af investeringer i små og mellemstore virksomheder.
Lånene i Grækenland til et samlet beløb af 85,3 mio ECU bidrager til lan­
dets regionaludvikling ved opførelse af en række infrastrukturanlæg og  
diversifiering af energikilderne gennem udnyttelse af en brunkulsmine og  
opførelse af et kraftværk, der udnytter dette brændstof.
I Erankricj opfylder lånene til et beløb af i alt 186,2 mio ECU fællesska­
bets energimål eller tager form af bidrag til små og mellemstore virksomhe­
ders investeringer.
De vedrører dels et kraftværk og den brunkulsmine, der leverer brændsel  
til dette kraftværk, dels projekter, der sigter mod rationel energiudnyt­
telse.
Endvidere er fem globallån til penge- og finansieringsinstitutter, der  
optræder som mellemmænd, blevet splittet op pa 851 kreditter til sma og  
mellemstore virksomheder til et beløb af i alt 140,3 mio ECU.

- 54 -
I Italien er der ud over de fem "genopbygningslån" ydet 17 lån på i alt  
457,3 mio ECL) til projekter, der har form af bidrag til små og mellemsto­
re virksomheders investeringer i Nord- og Mellemitalien, til udviklingen  
i de sydlige regioner og til opfyldelse af Fællesskabets energimål; end­
videre er der ydet et nyt lån til Friuli-moto'rvejen.
På grundlag af de globallån, der blev ydet i 1983 og i slutningen af 1982,  
er der ydet kreditter til et samlet beløb af 303,8 mio ECU til 491 små og 
mellemstore virksomheder inden for industri, og servecifag (bort­
set fra handel) uden for egnsudviklingsområderne.
De lån, der er ydet i Irland (69,4 mio ECU), tager ligeledes sigte på at  
styrke den basisinfrastruktur, der er nødvendig for landets økonomiske  
udvikling inden for energisektoren og inden for telemommunikation.  End­
videre er der finansieret en ny fase i opførelsen af nøglefærdige fa­
brikker i flere af landets industriområder.
I Det forenede Kongerige er der ud over et lån til forbindelsen over Den  
engelske Kanal mellem det franske.og det britiske elektriske fordelingsnet  
ydet lån på i alt 100,1 mioECU i form af globallån til fire finansierings­
institutter uden for egnsudviklingsområderne, navnlig i South East.

- 55 -
Oversigt over NIC-lån
Lan yriet pa qrundlaq af Det nye Fail- mio ECU
les skabsinst ruinent s mid 1er, underteg­
net i 1982 og opdelt efter landGRÆKENLAND
6 712,4 mio DRA
DANMARK mio ECU
(*)85,3
851 mio DKR
Fabrik ved Nybro (Ribe) til be­
handling af. naturgas fra Tyra-  
feltet i Nordsøen; gasledning  
og kompressorstation i Egtved  
(Sønderjylland)
Dansk Olie og Naturgas  
A/S-DONG
345 ml o DKR
Olisledning på 330 km mellem  
oliefelterne i den danske del  
af Nordsøen og Fredericia  
Dansk Olierør A/S-Doras
326 mio DKR
Globallån til Finansierings­
instituttet for industri og  
Håndværk A/S til finansie­
ring af små og mellemstore  
virksomheders investeringer
- 25 mio DKR
- 55 mio DKR
Globallån til Den Danske Bank  
International S.A. til finan­
siering af små og mellemstore  
virksomheders investeringer
100 mio DKRKraftværk i Amynteon  
(2x300 MW), der anvender  
105,4 brunkul fra en mine i
nærheden (Vest-Makedonien)  
Public Power Corporation.  
Kontrakt udtrykt i ECU  
til et beløb svarende til
852,5 mio DRA 11,0
Udnyttelse af en åben brun­
kulsmine i Amynteon til  
43,3 forsyning af et nærliggende  
kraftværk (Vest-Makedonien)  
Public Power Corporation.  
Kontrakt udtrykt i ECU til  
beløb svarende til
39,91 859,9 mio DRA
Udvikling og modernisering  
af telefon- og telexnet og  
-udstyr.
Hellenic Telecommunications  
Organisation S.A.24,0
3,1
6,71,5 mia DRA
Globallån til den græske  
låne- og depotkasse til  
brug for lokale institu­
tioners eller organers  
finansiering af mindre  
infrastrukturer.
12,3 2,5 mia DRA18,9
31,5
'(*) Omregningskursen over for ECU er  
kursen den sidste hverdag i  
kvartalet fiir det kvartal,  
hvori kontrakten er undertegnet
(**) Lån med rentegodtgørelse, jf.
"Det europæiske monetære System"  
(***) |_ån med rentegodtgørelse, jf.
.  "Genopbygning efter jordskælv"

- 56 -
FRANK!! i C mio ECU m.io ECU
1 275 n i  i o TE
Brunkulsmine og kraftværk (600 MW)  
der udnytter dette brændstof, i  
Gardanne nær Aix-en-Provence (Pro­
vence-Alpes-Côte d'Azur)  
Charbonnages de France
200 mi o Ff
Forbindelse mellem det franske og  
det britiske højspændingsnet via  
fire undersøiske kabelpar under  
Den engelske Kanal mellem Bonnin-  
gues-lés-Calais (Nord - Pas-de-  
Calais) og Sellindge (South Last)  
Electricité de France
100 mi o FT
Global lån til Crédi t National til  
finansiering af små og mellemstore  
industri virksomheders investerin­
ger
350 mio FF
Globallån til Crédit d'Equipment  
des Petites et Moyennes Entreprises­
til finansiering af små og mellem­
store virksomheders investeringer
250 mio FF
Global lån til tre regionaludvik-  
lingsselskaber til finansiering  
af små og mellemstore virksomhe­
ders investering
- SDR-Normandie  
25 mio FF
- SDR CENTREST  
60 mio FF
- SDR 5UDEST106,2
29,7
50,9
36,4
3,6
8,7Globallån til Fonds Spécial de  
Grands Travaux til finansiering  
af investeringer, der vil med­
føre energibesparelser i de lo­
kale institutioners bygninger.,  
i sekundærskoler Og i hospitaler
250 mio FF  
IRLAND
49,7 mio IRL
Kulfyret kraftværk (2 agregater  
på hver 300 MW) i Moneypoint  
(Mid-Wcst)
Electricity Supply Board  
14,6 - 18,5 mio IRL
- 15,0 mio IRL
Udvidelse og modernisering af  
telekommunikation til ca. 48 000  
telefon- og telexabonnenter.  
Department of Posts and Tele­
graphs
13,6 mio IRL
Opførelse af nøglefærdige fa­
brikker "efter mål" ved den  
irske stats.’foranstaltning  
(finansministeriet)
- Shannon Free Airport  
Development Company Limited  
0,7 mio IRL
- Udaras na Gaeltachta  
1,9 mio IRL36,4
69,4
26,1
(**)
20,7
(**)
18,9
(**)
1,0
(**)
•2,7
(**)
40 mi o F F 5,8

- 57 -
I TAL ILN mio ECU mio ECU
9U2,2 mia LU
Udvidelse af underjordiske natur-  
gostanke i Minerbio (Emilia-Romag­
na) og Ripalta (Lombardia) Azienda  
Generale
Industria Petroli S.p.A  
30 mia L1T
Seks gasledninger med en samlet  
længde på 210 km, der skal knyttes  
til hovednaturgasledningen fro  
Algeriet (Sicilien) Società Nazio­
nale Metanodotti S.p.A. via Ente  
Nazionale Idrocarburi
20 rnia LIT
Friuli-motorvejen;  vejstrækning  
på 25,7 km Pontebba-Tarvisio-den  
østrigske grænse (Friuli-Venezia  
Giulia) AUTOSTRADE-Concessioni e  
Construzioni Autostrade S.p.A.  
via Banca Nazionale del Lavoro -  
Opere Pubbliche
40 mia LIT
Genopbygning af jernbanenettet  
der blev beskadiget af jordskælv  
i november 1980 - anden fase af  
arbejdet (Campania og Basilicata)  
- Azienda Autonoma delle Ferrovie  
delio Stato
20 mia LIT
Indretning og byggemodning af  
syv industriområder i de områ­
der af Bnsilicnta og Campania,  
der blev ramt af jordskælv i  
november 1980  
Den italienske stat
90 mia LIT665,4
22,6
(**)
15,1
(**)
30,2Istandsættelse af 35 offentlige  
bygninger og genopførelse af 30  
andre, der blev beskadiget af  
jordskælv i november 1980  
(Campania og Basilicata)
Den italienske stat
100 mia LIT
65,7
(***)’74,9
(*-**-)
Genopførelse af tre universitets­
bygninger og istandsættelse af 15  
andre i Napoli og Salerno, der  
blev beskadiget af jordskælv i  
november 1980 i Capania -  
Den italienske stat (undervis­
ningsministeriet)
27 mia LIT
-15,0 
(*** )19,7
Koordinationscenter i Persano  
(Campania) for civilbeskyttelsen  
i Mezzogiorno -  
Den italienske stat
45 mia LIT 32,8 
( ■*** )
Opførelse af arbejderboliger for  
boligandelsselskaber i Mezzogiorno  
via
r
- Instituto" Bancario San Paolo di  
Torino
3.4 mia LIT
2.4 mia LIT  
•  29,0 mia LIT
- Banca Nazionale del Lavoro  
- Sezione Credito Fondiario
6,1 mia LIT2,5
(**)
1,8
(*·*
21,6
(**))
4,6
(«■;
CARIPL0 
7,0 mia LIT 5,2
(**)
32,2 mia LIT 23,9
(**)

- 58 -
mio ECU mio ECU
Opforelse af arbe jderbol i gei; i  
Mez/ngion io.
Private byggcfirmaer via Banca  
Nazionale del Lavoro - Sezione  
Credito fondiario
55,2 mia L.IT
Globallån til IMI til finansie­
ring af små og mellemstore virk-·  
somheders investering i Nord- og  
Mellemitalien uden for egnsudvik­
lingsområderne
130 mia LIT
Globallån til MEDI0CREDIT0 CEN­
TRALE til finansiering af små  
og mellemstore virksomheders  
investeringer i Nord- og Mellem-  
ifolien uden for egnsudviklings-  
områderne
130 mia LIT
Globallån til CLNTROBANCA til  
finansiering af små og mellem­
store virksomheders investerin­
ger i Nord- og Mellemitalien  
uden for egnsudviklingsområ-  
derne
50 mia LIT
Globallån til INTERBANCA til  
finansiering af små og mellem­
store virksomheders investe­
ringer i Nord- og Mellemitalien  
uden for egnsudviklingsområ­
derne
20 mia LIT
Globallån til EFIBANCA til  
finansiering af små og mellem­
store virksomheders investerin­
ger i Nord- og Mellemitalien  
uden for egnsudviklinejsomrfi-  
der ne
15 mia LIT40,3
(**)
94,9
94,9Globallån til Banca Nazionale  
del Lavoro til finansiering  
af små -og mellemstore virksom­
heders investeringer i Nord-  
og Mellemitalien uden for egns-  
udviklingsområderne
30 mia LIT
Global lån til Banca Nazionale  
del Lavoro-SACAT til finansie­
ring af små og mellemstore ini­
tiativer inden for hotelbran­
chen og turisterhvervet i Nord-  
og Mellemitalien
20 mia LIT
DET FORENEDE KONGERIGE
60 mi o UKL
Forbindelse mellem det franske  
og det britiske højspændingsnet  
via fire undersøiske kabelpar  
under Den engelske Kanal mellem  
Sellindge (South East) og Bonnin-  
gues-lås-Calais (Nord-Pas-de-  
Calåis)
Central Electricity Generating  
Board via Electricity Council21,9
15,1
100,1
36,5 20 mio UKL 32,0
Global lån ti,l Investors in Indu­
stry PLC via Investors in Industry  
Group PLC til finansiering af små  
og mellemstore virksomheders inve­
steringer' uden for egnsudviklings-  
områderne
15,0 - 10 mio UKL
- 10 mio UKL
Globallån til Barclays Bank PLC  
til finansiering af små og mel­
lemstore virksomheders investe­
ringer uden for egnsudviklings-  
områderne16,7
17,4
11,310 mio UKL 17,4

- 59 -
mio ECU mio ECU
Globallån til Midland Bank PLC Globallån til National West-
til finansiering af små og mel- minster Bank til finansiering
lemstore virksomheders investe- of små og mellemstore virksom-
ringer inden for industri, tu- heders investering inden for
risme og servicefag uden for industri, turisme og service-
egnsudviklingsområderne fag uden for egnsudviklings-
.5 mio UKL 8,3områderne
5 mio UKL 8,3

- 60 -
6.2. Lån med rentegodtgørelse til genopbygning af de katastroferamte områder  
i Italien
De ni lån, der er ydet med rentegodtgørelse på grundlag af NIC- og E1B-  
midler til genopbygning af de områder i Campania og Basilicata, der  
blev ramt af jordskælv i november 1980, androg i alt 269,2 mio ECU mod  
194,8 mio ECU i 1982.
Lånene på grundlag af NIC-midler til et beløb af i alt 208,1 mio ECU er  
anvendt til anden fase af istandsættelsen af jernbanenettet til indret­
ning og byggemodning af syv industriområder, til opførelse i Persano af  
et koordinationscenter til beskyttelse af civilbefolkningen i Mezzogiorno  
og især til genopførelse og istandsættelse af ca. 80 administrationsbygnin­
ger, skolebygninger, universitetsbygninger og bygninger, der anvendes til  
civilbeskyttelse.
Der er ydet lån på 61,1 mio ECU på grundlag af EIB's egne midler. De er  
anvendt til istandsættelse af over hundrede vej- og motorvejsafsnit, til  
drikkevands forsyningsanlæg og til kloakering i 32 kommuner med midlerti­
dige boliger for næsten 80 000 mennesker og endelig til genopførelse af  
en fabrik i Napoli, der fremstiller komponenter til biler. Denne fabrik  
er en af de største af de fabrikker, der blev ødelagt i 1980.
6.3. Den europæiske Investeringsbank (EIB) '(1)
EIB ydede i 1983 lån på grundlag af egne midler til et beløb af 4 682,9  
mio ECU, heraf långivning og sikkerhedsstillelse i fællesskabet på  
4 253,7 mio ECU og långivning uden for Fællesskabet på 427,2 mio ECU.
(1) Jf. tillige Bankens årsberetning.

-  61  -
Fordelingen af finansieringerne i Fællesskabet efter land og sektor frem­
går af tabel 9 i bilaget. Lånene til de tre lande, der har de største  
strukturproblemer, udgør ca. 60% af det samlede beløb (Italien 46%, Græ­
kenland 9% og Irland 6%). De er steget kraftigt i Det forenede Kongerige  
og især i Frankrig - med henholdsvis 14% og 17% af det samlede beløb - og  
i mindre omfang i Danmark. I Forbundsrepublikken Tyskland er to tredjedele  
af støtteti ydet i form af sikkerhedsstillelse.
To tredjedele af støtten vedrører egnsudviklingsprojekter hovedsagelig i  
de områder, der er tillagt prioritet inden for Fællesskabets regionalpo­
litik, nemlig Mezzogiorno (1 233,7 mio ECU i lån), Grækenland (364,3 mio  
ECU) og Irland (234,6 inio ECU). De regionalpolitiske investeringer vedrører  
først og fremmest telekommunikation og vejnet, derefter industrien, der  
hovedsagelig har modtaget støtte i form af globallå’ n, og til slut anden  
infrastruktur som f.ek-s. vandbygning og diverse samt energiudstyr.
Finansieringerne til energiformål i Fællesskabet udgør 36% af den samlede  
støtte. Lån til investeringer med henblik på rationel energiudnyttelse i  
industrien og i infrastrukturen er tiltaget kraftigt i omfang og oversti­
ger med 530,9 mio ECU støtten til kernekraft (442,1 mio ECU). Lånene til  
udvikling af andre interne ressourcer og til importspredning følger med  
henholdsvis 417,2 og 115,0 mio ECU.

- 62 -
Der er ydet lån til miljøbeskyttelse til et beløb af 129,9 tnio ECU, hoved­
sagelig til bekæmpelse af forureningen i Middelhavet.
Støtten til projekter i produktionssektorerne lå fortsat højt og beløb  
sig til 707,7 mio ECU i globallån til finansiering'af små og mellemstore  
initiativer og 368,5 mi o ECU i lån til større investeringer, navnlig  
inden for bilindustrien. Flere lan, der blev ydet i Italien til et sam­
let beløb af 172,2 mio ECU, vedrører investeringer med henblik på udvik­
ling eller indføre]se af avanceret tekno]ogi.
Af alle de globallån, der løb i 1983, blev 2 037 kreditter til et beløb  
af i alt 697,8 mio ECU anvendt til små og mellemstore initiativer inden  
for erhvervslivet (navnlig maskinindustri og næringsmiddelindustri),  
turisme, landbrug og fiskeri, mindre infrastruktur og investeringer  
med henblik på rationel energiudnyttelse.
6.4. Euratom
Kommissionen ydede i 1983 fortsat Eurat.om-lan i henhold til Rådets afgø­
re] se af 1982, hvorefter der kan optages lån på maksimalt 2 mia ECU med  
henblik på finansiering af investeringer i kernekraftværker og til beri­
gelse af fissile materialer. Den ydede i referenceårets løb ti lån til  
et beløb af i alt 366,6 mio ECU til investeringsprojekter i nedennævnte  
seks virksomheder:
«

- 63 -
1. Belgelectric Finarice B.V. (Amsterdam og Tihange, Belgien)
2. Eurodif 5.A. (Bagneux, Franl<rig)
3. E.D.F: (BelJeville, Frankrig)
4. NERSA (Paris, Frankrig)
5. ENEL (Rom, Italien)
6. South of Scotland Electricity Board (Glasgow, Det forenede Kongerige).
Pr. 31. december 1983 havde Kommissionen siden starten af Euratoms långiv­
ningsaktiviteter udbetalt et beløb på i alt 1 662,4 mio ECU.
Der kan endnu disponeres over 300 mio ECU inden maksimumsbeløbet er nået.  
EIB har i sin egenskab af Euratoms agent undertegnet lånekontrakterne sam­
men med Kommissionen for De europæiske Fællesskaber.
6.5. Det europæiske Kul- og Stål fæl lesskab (EKSF) (1)
EKSF ydede i 1983 iån til næsten samme beløb som det, der kunne noteres i  
1982. Den lave stigning i lånene·til jern- og stålindustrien er et udtryk  
for den kritiske udvælgelse, Kommissionen foretager i denne sektor. Den har  
på baggrund af virksomhedernes fortsat vanskelige situation påset, at de  
investeringer, der finansieres, i enhver henseende falder inden for rammerne  
af dens strukturomlægningspolitik.
(1) Jf. "EKSF's finansberetning for 1983". EKSF-lånene bogføres på grundlag af  
de udbetalte lån. Kommissionen træffer principbeslutning om at yde lån til  
en virksomhed til finansiering af en investering. De undertegnede lånekon­
traktel omfatter enten hele eller eTi del (tranche) af det af Kommissionen  
fastsatte beløb.^Normalt finder udbetalingen sted straks efter kontraktens  
undertegnelse, saledes at beløbet for de undertegnede lån falder sammen med  
beløbet for de udbetalte lan i løbet af·et ar. For globallån og for lånene  
vedrørende arbejderboliger finder udbetalingen af lånene dog sædvanligvis  
sted i trancher, hvilket bevirker, at der opstår en forskel mellem de udbe­
talte og de undertegnede lån.

- 64 -
Dr: 222 mi o ECU, der er udbetalt i lån til jern- og stålvirksomheder, for­
deler sig på 14 lån til virksomheder i tre medlemsstater (Forbundsre­
publikken lyskland, Frankrig, Italien, Nederlandene og forenede Kongerige)
Der er nærmest stagnation i den finansielle støtte til kulminedriften.  
Kommissionen har hovedsagelig ydet støtte til moderniserings- og ratio­
naliseringsprojekter, som har taget sigte på at bibeholde eller forøge  
produktionen i en række miner i de mest produktive områder, idet der er  
ydet 7 lån til projekter i Forbundsrepublikken Tyskland, Frankrig,
og Det forenede Kongerige. I 1983 tegnede EKSF sig således  
for ca. 14?o af kulminernes samlede investeringsudgifter.
Til gengæld er de lån med henblik på afsætning af kul, der er udbetalt  
til fordel for investeringsprojekter i varmekraftværker,  praktisk taget  
tredoble! i 1903 i forhold til 1982, idet de er steget fra 41 mio ECU i  
1982 til 128 mio ECU i 1983.
For så vidt angår lån til omstilling,  er det samlede beløb i 1983 14?i  
lavere end tallet for 1982, hvor det ganske vist var steget med 89?o i  
forhold til 1981. Andelen af de globallan, der sigter mod at fremme  
beskæftigelsen af tidligere EKSF-arbejdere i små og mellemstore virksom­
heder ligger på ca. 50?o af de omstillingslån, der er udbetalt i 1983,  
oq er steget i forhold til 1982, idet der blev ydet lån på 70 mio ECU  
mod 65 mio ECU i 1982.
De gunstige virkninger af den forhøjelse af rentegodtgørelsen fra 3/o  
til 5%, hvorom der blev truffet beslutning i juli 1983, vil dog først  
få betydning for globallånenes udvikling i løbet af 1984.

- 65 -
Lånene; til socialt boligbyggeri,  der forrentes til den overordentlige  
gunstige sats af 1%, er steget en smule'i 1983. Det samlede beløb på  
20,2 mio ECU ligger ca. 12?^ højere end i 1982. Der er på denne måde  
blevet finansieret over 4 000 nye sociale boliger.
Endelig er der ydet lavtforrentede lån til investeringer, der tillægges  
prioritet med henblik på jobskabelse og fremme af forskningen.

-  66  -
7. LÅNGIVNINGEN UPEN FUR FÆLILSSKABET
7.1. Generel analyse
Siden 1963 er der ydet lån uden for Fællesskabet i Grækenland (1) og  
Tyrkiet, landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet i henhold til  
Yaoundé- og Lomé-konventionerne,  de fleste middelhavslande, nemlig  
Jugoslavien, Algeriet, Marokko, Tunesien, Egypten, Jordan, Libanon,  
Syrien, Israel, Malta og Cypern og endelig ansøgerlandene Spanien  
og Portugal.
Lånene til projekter, der bidrager til disse landes økonomiske og  
sociale udvikling, ydes på grundlag af midler fra EIB, EUF og  
Fællesskabernes almindelige budget.
I 1983 beløb transaktionerne i AVS-lande og OLT på grundlag af EUF-  
midler sig til 102,9 mio ECU, fordelt på lån på særlige vilkår til  
et beløb af 55,3 mio ECU og risikovillig kapital til et beløb af  
47,6 mio ECU. På grundlag af budgetmidler ydede EIB lån i middel­
havsområdet til et beløb af 5,5 mio ECU, og Kommissionen ydede et  
særligt lån på 12 rnio ECU.
I 1983 nåede Bankens finansieringer uden for Fællesskabet på grund­
lag af egne midler op på 427,2 mio ECU, heraf 3,37,2 rnio ECU i landene  
i middelhavsområdet og 90 mio ECU i landene i Afrika, Vestindien og  
Stillehavet (AVS) i henhold til den anden Lomé-konvention.
(1) Indtil landets tiltrædelse den 1. januar 1981.

- 67 -
7.2. Långivningen i middelhavsområdet
I landene i middelhavsområdet har Bankens finansieringsvirksomhed på  
grundlag af egne midler været koncentreret om ansøgerlandene Spanien  
og Portugal (190 mio ECU). Endvidere er der sket et fornyet opsving  
i finansieringerne i flere af Maghreb- og Machrak-landene efter de  
nye finansprotokollers ikrafttræden (80,5 rnio ECU), og der er ydet  
et nyt lån til Jugoslavien. J forbindelse med disse lånetransaktio­
ner ydes der rentegodtgørelse over Fællesskabernes almindelige bud­
get. for lån på 140,5 rnio ECU, og der stilles endvidere sikkerhed for  
transaktioner i disse lande på op til 75°ó af alle de kreditter, der  
er åbnet af EIB.
7.2.1. Långivningen i Spanien og Portugal
I Spanien vedrører de seks lån til et beløb af 105 mio ECU i første  
omgang de små og mellemstore virksomheder, idet der er ydet to glo­
ballån til industrialisering af de mindst udviklede regioner og et  
globa.11 ån til investeringer i turisme i de områder i det indre af  
landet, der er dårligst udstyret med hensyn til infrastruktur. Af  
de løbende lån er der formidlet 109 kreditter til et beløb af 33,9  
mio ECU.
Sigtet med de øvrige lån er at udbyggg infrastrukturen: modernise­
ring af jernbanen mellem kulhavnen Gijon og Leon, mindre vejarbejder,  
anlæg til behandling af fast affald, elektrificering og udbygning af  
turisterhvervets infrastruktur i Andalusien -til fremme af udviklingen  
i dette perifere område, globallån til lokale organer til anlæg af  
vejnet og vandledninger. På grundlag af dette lån og det lån, der  
blev ydet i 1982, er der finansieret nitten mindre infrastruktur­
projekter (29 mio ECU).

-  68  -
1 Portugal er der ydet lån til udbygning af lufthavnene i Porto i den  
nordlige del af landet og i Faro midt på Algarvekyster. og til finansie­
ring af en yderligere enhed i det kulfyrede kraftværk i Sines, og endelig  
er der ydet to nye globallån til modernisering og udvikling af et stigen­
de antal små og mellemstore virksomheder. Af de løbende globallån er der  
formidlet 79 kreditter til et beløb af 46,2 mio F_CU.
7.2.2. Långivningen i de øvrige lande i .  middelhavsområdet
I Jugoslavien er der ydet et lån på 66,7 mio ECU til anlæg af den trans-  
jugoslaviske motorvej, som skal sikre en bedre forbindelse mellem Græken­
land og den øvrige del af fællesskabet.
I Marokko har banken ydet lån til udbygning af oliehavnen Mohammedia  
nord for Casablanca og til anlæg af en dæmning til Ait-Chouarit-projektet  
øst for Marrakesh.
I fgypten er der ydet .et globallån til udviklingen af små og mellemstore  
industri- og turistvirksomheder.
I Jordan er der ydet lån til udbygning af den del af den økonomiske struk­
tur, der udgøres af små og mellemstore virksomheder og af småhåndværkere,  
til elektricitetsdistribution i den nordlige del af hovedstaden og til  
finansiering af investeringerne i landbrugsbedrifter.
Endelig er der i Libanon ydet lån til det oliefyrede kraftværk i Zouk  
nord for Beirut.

- 69 -
7.3. Långivningen i AVS-landene og OLT
Banken har ydet seks lån på grundlag af egne midler til landene i Afrika  
(88 mio ECU) og Vestindien (2 mio ECU). Den har endvidere i 24 tilfælde  
ydet støtte i form of risikovillig kapital på grundlag af EUF-rnidler  
(47,6 mio ECU).
Over halvdelen af de samlede lån på grundlag af egne midler er anvendt til  
investeringer inden for rammerne af globallån (50 mio ECU) til finansiering  
af små og mellemstore virksomheder inden for industri, agroindustri,  mine­
drift, transport og turisme. Der er ydet et lån til udbygning af et kraft­
værk (25 mio ECU), og endelig er der ydet et lån på 15 mio ECU til et  
omfattende telekommunikationsprojekt.
Alle lånene forrentes med højst 8%, idet der ydes rentegodtgørelse på grund­
lag af EUF-midler.

- 70 -
8. RENTEGODTGØRELSER FRA FÆLLESSKABET I fORBINDELSE MED LÅNGIVNING  
INDEN FOR FÆLLESSKABET
8.1. Mekanismerne
Fællesskabet havde i 1983 som i 1982 fire muligheder for at yde rente­
godtgørelse i forbindelse med långivning inden for Fællesskabet,  nemlig  
inden for rammerne af:
- EKSF (i forbindelse med EKSF.-lån) j
- Det europæiske monetære System (EMS) (i forbindelse med NIC- og EIB-  
lån i Italien og Irland);
- EFRU (i forbindelse med EIB-lån i EFRU-regionerne);  (1)
- den ekstraordinære støtte til de omrader i Italien og Grækenland, der  
blev ramt af jordskælv i henholdsvis november 1980 og februar/marts  
1981 (i forbindelse med NIC- og EIB-lån).
De fire godtgørelsesformer har det til fælles, at renten nedbringes med  
3 points (2). Til gengæld er de teknisk forskellige, idet EMS- og EFRU-  
godtgørelserne,  der ydes for hele lånets løbetid, tilbagediskonteres og  
kun opføres én gang på Fællesskabernes almindelige budget, medens EK5F-  
godtgørelserne, der ydes for de fem første år af lånets løbetid, ikke  
tilbagediskonteres, men derimod opføres på EKSF-budgettet hvert år.  
"Jordskælvsgodtgørelserne" opføres hvert år på Fællesskabernes almin­
delige budget i maksimalt tolv år.
(1) Der er kun,ydet EFRO-godtgørelse én gang, idet medlemsstaterne bortset  
fra dette tilfælde har foretrukket egentlige tilskud og derfor ikke har  
anmodet herom.
(2) Indtil 3 points i henhold til de nye EKSF-bestemmelser, der blev vedtaget  
i 1983.

- 71 -
8.2. EMS-godtgøreIser (1)
EMS-rentegodtyørelsesordnincjen blev, efter at Det europæiske Råd havde  
udtrykt ønske derom, i december 1978, indført ved Rådets forordning  
(EØE) nr. 1736/79 af 3. august 1979 for de fem regnskabsår 1979-1983.  
Der gøres først rede for långivningen i 1983 og derefter gives der  
en vurdering af ordningen for hele perioden.
8.2.1. Långivningen i 1983
Långivningen i 1983 vedrørte 31 investeringsprojekter, som blev finan­
sieret ved hjælp af 32 lån på grundlag af EIB's egne midler (736 mio  
ECU) og 18 lån på grundlog af NlC-midler (327 mio ECU), dvs. et samlet  
beløb på 1 063 mio ECU for 50 lån.
Det tilbagediskonterede rentegodtgørelsesbeløb andrager 200 mio ECU,  
hvilket bringer det samlede beløb i ordningens fem første år op på  
1 mia ECU. De samlede godtgørelsers andel af dé samlede lån med godt­
gørelse faldt til 18,85o i 1983 mod 20,l?o i gennemsnit for perioden  
1979-1982, efter en ændring af tilbagediskonteringsmetoden. Dette  
procentforhold afhænger bl.a. af lånenes løbetid, renten og de af- '  
dragsfri perioders længde.
I tabel 15 og 16 i bilaget er anført beløbene for hver enkelt godt-
f
gørelse og for hvert enkelt lån med godtgørelse.
(1) iilbagediskonterede godtgørelser, som opføres på det almindelige budget  
med et beløb for hvert lån (jf. tabel 15, 16 og 17 i bilaget).

- 72 -
Godtgørelserne fordeler sig med hensyn til de udlånte midlers oprindelse  
med 18 lån-på grundlag af NIC-midle'r og 32 lån på grundlag af EIB's egne  
midler. Den procentvise fordeling er 31:69. fem projekter er blevet sam-  
finansieret ved anvendelse af både ElB-lån på grundlag af egne midler  
og NIC-lån.
På 1983-budgettet fordeler godtgørelserne sig med hensyn til modtaqer-  
land med 70% til Italien og 30% til Irland, idet de to lande er støtte-  
berettigede i overensstemmelse med Rådets gennemførelsesafgørelse nr.  
79/691/EØE af 3. august 1979.
En analyse af fordelingen på de enkelte sektorer viser, at i alt 32% af  
godtgørelsesbeløbet vedrører projekter i energisektoren, heraf 12% til  
udvikling af primære energikilder (vandkraft, kernekraft og naturgas-  
forekomster), 9% til varmekraftværker og 11% til energitransport (gas­
ledninger og distributionsnet). 68% af godtgørelsesbeløbet er anvendt  
til infrastruktur i andre sektorer, hovedsagelig forbedring af tele­
kommunikationsnet og vejnet (27%), boligbyggeri som led i samlede pla­
ner for økonomisk og industriel udvikling (23%), vandforsyning og kunst­
vanding (17%) samt industriområder (2%).
8.2.2. Samlet vurdering af ordningen 1979-3983
Der er ydet rentegodtgørelse for i alt 231 lån i de fem år, ordningen  
har fungeret. Det loft på 1 rnia ECU, som Det europæiske Råd fastsatte  
i december 1978 er nået, og disse budgetbevillinger udgør 19,8% af  
de lån, der er ydet med rentegodtgørelse (5‘038 mio ECU). Den årlige  
udvikling i denne långivning opgjort på grundlag af det regnskabsår,  
hvori rentegodtgørelserne er konteret, er anført i tabellen nedenfor:

- 73 -
EMS-lån med rentegodtgørelse og rcnteqndtqørelsesbeløb pr. år
RegnskabsårLån medrentegodtgørelse Udbetalt rentegodtgørelse
Antal Mio ECU Mi o ECU « af lånene
1979 34 885,4 200,0 22,6
1980 55 1  030,8 197,0 19,1
1981 58 1  017,5 193,2 19,0
1982 34 1  041,4 209,8 20,1
1983 50 1  062,9 200,0 18,8
I ALI 231 5 038,0(1) 1  000,0 19,8
(1) Af tekniske grunde vedrørende omregningen af de forskellige valutaer  
til ECU afviger dette tal en smule fra det, der opgives af Den euro­
pæiske Investeringsbank i Bankens egne dokumenter.
Denne udvikling skyldes den rytme med fem årlige trancher, som er  
fastsat i forordning nr. 1736/79.
I virkeligheden er regelmæssigheden endnu mere slående på grundlag af  
de samlede tal:
Ems-lån med rentegodtgørelse og renteqodtgørelsesbeløb (kumulerede tal)
•  Mio ECU Rentegodtgørelse  
i % af låneneLån Rentegodtgørelse
Ultimo 1979 885,4 200,0 22,6
Ultimo 1980 1  916,2 397,0 20,7
Ultimo 1981 2 933,7 590., 2 20,1
Ultimo 1982 3 975,1 800,0 20,1
Ultimo 1983 5 038,0 i  000,0 19,8
To tredjedele af den milliard ECU, der er udbetalt i rentegodtgørelse,  
vedrører lån ydet i Italien, medens en tredjedel vedrører lån ydet i  
Irland. 165Ó af de midler, der er udlånt med rentegodtgørelse, er NIC-  
lån, medens de resterende Q t\% er udlånt.· på grundlag af EIB's egne  
midler.

- 74 -
En analyse; af de udbetalte rentegodtgørelser efter sektor viser en  
fordeling på ca. 2/5 til energiinfrastruktur og 3/5 til anden infra­
struktur. Inden for energisektoren er 14% af de samlede rentegodtgø­
relser ydet til primære energikilder som f.eks. vandkraft, kernekraft  
og udnyttelse af olie- og naturgasforekomster samt tørv og geotermiske  
kilder.
8% af rentegodtgørelserne er ydet i forbindelse med lån til transfor­
mation af energi (bl.a. i klassiske elektricitetsværker), og 19% er  
ydet i forbindelse med lån til energitransmission (gasledninger og  
distributionsnet).
Hvad angår infrastruktur uden for energisektoren er de største katego­
rier vandbygning (23% af det samlede beløb) - vandforsyning, kloakering,  
kunstvanding og dræning - og transport og kommunikation (24%) - vejnet,  
jernbanenet, søfart og telefonnet. Den industrielle infrastruktur (indu­
striområder og uddannelsesinstitutioner) har modtaget 7% og skovbrug og  
fiskerihavne 1%. Lån til boligbyggeri, der indgår i de samlede planer  
for økonomisk og industriel, udvikling·, har modtaget 4% af rentegodtgø­
relsesbeløbet. '  .

- 75 -
BUDGETEINANSIEREDE EMS-RENTEGODTGØRELSER I PERIODEN 1979-1903
(Efter .land, låneinstrument og sektor)
Lån med
rentegodtgørelseUdbetaltrentegodtgørelse
Antal Mio ECU Mio ECUo // O
Efter modtagerland
- Italien
- Irland150
813 569,7 
1  468,3666,6 
333,466,7
33,3
231 5 038,0 1  000,0 100,0
Efter de udlånte  
midlers oprindelse
- NIC
- EIB46
185848,2 
4 189,8161,2
838,816,1
83,9
231 5 038,0 1  000,0 100,0
Efter sektor•
Energi
- Produktion af  
primær energi
- Transformation af  
energi
- Transmission af  
energi
- Globallån35
19
40
1'  814,2
382.4
978.4 
14,7140,9
80,8
184,7
2,414,1
8,1
18,5
0,2
Subtotal: energi 95 2 189,7 408,8 40,9
Anden infrastruktur „
- Vandbygning 60 1  149,1 233,8 23,4
- Industrijnfrastruktur
- Transport og  
kommunikation
- Skovbrug og fiskeri
- Boligbyggeri20
38 ' 
2
16322,3
1  119,2 
32,2 
225,566,0
237,8
8,1
45,56,6
23,8
0,8
4,5
Subtotal: andeni nfrastruktur136 2 848,3 591,2 59,1
TILSAMMEN 231 5 038,0 1  000,0 10 0,0

- 76 -
Alle rentegodtgørelser vedrørende lån ydet i Irland samt hovedparten  
af rentegodtgørelserne vedrørende lån ydet i Italien angår projekter  
i de prioriterede områder. Infrastrukturprojekter skaber kun begræn­
sede permanente beskæftigelsesmuligheder i anlægsperioden, men fremmer  
alligevel på længere sigt og navnlig indirekte udviklingen af det er­
hvervsliv, der skal give arbejde til mange. Endvidere giver det nød­
vendige arbejde og de nødvendige leverancer i forbindelse med opfø­
relsen af infrastrukturen direkte og indirekte midlertidige beskæf­
tigelsesmuligheder i undertiden relativt lange perioder.
Denne form for overførsel er valgt på grund af dens stimulerende effekt'  
og fordi den giver mulighed for at styre investeringerne. Det anslås,  
at udviklingsniveauet i de mindre velstillede lande kan bringes nærmere  
Fællesskabets gennemsnit ved forøgelse af investeringerne, som der imid  
lertid er utilstrækkelige interne midler til at finansiere. Dette er  
baggrunden for tanken om at fremme anvendelsen af fællesskabslån ledsa­
get af rentelempelser. Det viser sig, at de lån, der er ydet med rente­
godtgørelse i perioden 1979 - 1903, har udgjort over 1% af de faste  
bruttoinvesteringer i Italien og ca. 7,l?o af disse investeringer i  
Irland.
Denne finansielle støttes særlige beskaffenhed fremhæves af, at lån med  
rentegodtgørelse dækkede næsten en tredjedel af de irske offentlige ud-
A
gifter til erhvervsmæssig infrastruktur (veje,’havne, energi m.v.).

- 77 -
8 ·  3 ·  Godtgørelser vedrørende genopbygning efter .jordskælv
Disse godLyørelser er hjemlet i Rådets afgørelse nr. 81/19/EØF af  
20. januar 1981 (for Italien) og nr. 81/1013/EØF af 14. december  
1981. (for Grækenland).  Dc betales hvert år på rentebefalingstids­
punkterne i ikke-tilbagediskonteret form på grundlag af 3% p.a.  
af restgælden for en periode på maksimalt 12 år.
De første undertegnelser af lån med rentegodtgørelse til Italien  
fandt sted i 1981, hvilket medførte de første godtgørelsesbetalin­
ger på rentebetalingstidspunkterne i 1982. Det ene lån til Græken­
land blev undertegnet i 1982 og gav anledning til godtgørelsesbeta­
linger fra 1983. Listen over alle de lån, der var undertegnet ved  
regnskabsårets slutning, fremgår af tabel 18 og 19 med angivelse  
af beløbet for de enkelte udbetalte godtgørelser i 1983.
Ved udgangen af 1983 var der undertegnet lån til Italien på i alt  
792 mio ECU af maksimumsbeløbet på 1 mia ECU, og for Grækenland var  
hele det godkendte beløb på 80 mio ECU allerede blevet anvendt ved  
en enkelt transaktion. For de to lande tilsammen er over tre fjerde­
del af de 872 mio ECU i undertegnede lån blevet finansieret på grund­
lag af NIC-midler. Hvad angår formålene med lånene, er 53?o af det  
undertegnede beløb bestemt til økonomisk infrastruktur (veje, jern­
baner, telefon, elektricitet, vand) I industriområder, til so­
cial infrastruktur (boliger, skoler og offentlige bygninger) og 2?o  
til genopbygning af produktionsmidler.
Hvad angår de i 1983 udbetalte godtgørelser har de lån, der er under­
tegnet siden 1981, medført betalinger på 14,4 mio ECU, ligeligt for­
delt på økonomisk og social infrastruktur.

- 78 -
R.  4. IK SF -godt,  gø rejser
De rentegodtgørelser, som Kommissionen yder i forbindelse med EKSE-låri,  
var i .1983 forbeholdt finansiering af følgende investeringer:
- investeringer med henblik på omstilling,'finansieret ved hjælp af  
lån ydet i henhold til traktatens artikel 56;
- investeringer med henblik på opretholdelse og/eller udvidelse af kul­
minernes kapacitet, finansieret, ved hjælp af lån ydet i henhold til  
traktatens artikel 54, stk. 1.
Ligesom i de foregående år gik en overvejende del af rentegodtgørelserne  
i 1983 til omstilling.
EKSE-RENTEG0D1GUREL5ER UDBETALT I 1983
(i mio ECU)
B DK D F ‘ IRL I I , NL UK'  I alt
Art. 54 8,4 - -2,9' - - - -2,313,6
Art. 56 3,70,8 4,1 1,8 - 6,5 - 4,1 21,0
(1)
I alt 12,1 0,8 4,1 4,7 - 6,5 - - 6,434,6
(1) Hertil kommer en sum på 23,0 rnio ECU til dækning af udgiftsforøgelsen ved  
forhøjelsen af rentegodtgørelsen fra 3 til 5 points i forbindelse med ydel­
sen af en serie globallån. ·

- 79 -
BILAG

- 80 -
LISTE OVER TABELLER I BILAGET
Tabel 1. Eæ.l lesskabets lånoptagelse i 1983  
Tabel 2. EIB's lånoptagelse i 1983
Tabel 3. Løbende gæld
Tabel 4. Fordeling af Fællesskabets långivning i 1983 efter instrument,  
sektor og land
Tabel 5. Årlig udvikling i långivningen i Fællesskabet opdelt på sektorer  
Tabel 6. Ydede NIC-lån i tidsrummet 1979-1983  
Tabel 7. Ydede EK5F-lån i tidsrummet 1974-1983  
Tabel 8. Ydede Euratom-lån i tidsrummet 1977-1983
Tabel 9. EIB's långivning i Fællesskabet på grundlag af egne midler i  
tidsrummet 1974-1983
Tabel 10. Liste over ydede NIC-lån i 1983  
Tabel 11. Liste over ydede Euratom-lån i 1983
Tabel 12. De ydede EKSF-låns sektorfordeling i 1980, 1981, 1982 og 1983
Tabel 13. EIB's långivning uden for Fællesskabet på grundlag af lånte  
midler i tidsrummet 1976-1983,
Tabel 14. Rentegodtgørelser i Fællesskabet i forbindelse med de forskel­
lige EF-mekanismer 1973-1983
Tabel 15. .  EMS-rentegodtgørelser, regnskabsåret 1983: Italien
Tabel 16. EMS-rentegodtgørelser, regnskabsåret 1983: Irland
Tabel 17. EMS-godtgørelser finansieret over bevillingerne for 1983  
(fordelt efter land, instrument og sektor)
Tabel 18. Lån med rentegodtgørelse til genopbygning efter jordskælv:  
Italien (regnskabsårene 1981, 1982 og 1983) '
Tabel 19. Lån med rentegodtgørelse til genopbygning efter jordskælv:  
Grækenland (regnskabsåret 1983)
Tabel 20. Lån med Tenteqodtgørelse til genopbygning efter jordskælv  
(fordelt efter land, instrument og sektor)
«

-  81 -
label 1 ·
FÆLIXSSKABETS LÅNOPTAGELSE I 1983
Nr. A r tLøbe-Pålyd-Valuta Mio ECUtidende
årrentei mio (1)
a) N I C
1Offentligt lån 1211 ,5 USD200241 ,73
2Offentligt lån 1011 ,625 ECU5050 ,00
3Offentligt lån 811 ,875 UKL5087 ,63
4Offentligt lån 127,75DM20088 ,60
5Offentligt lån 108,0YEN20000104,31
6Privat placering' 75,5SFR5027 ,71
7Offentligt lån 1210,75 USD7590 ,65
8Offentligt lån 105,75SFR10055 ,43
9Privat placering 10-  8,625 HFL5019,71
10Offentligt lån 108,75HFL20078 ,83
11Offentligt lån 108,25DM250110 ,74
12Privat placering 6 ■5,875SFR5027 ,71
13Offentligt lån 1011 ,25 ECU7070,00
14Offentligt lån ■  10 12,0 USD100120 ,86
15Offentligt lån 1011 ,875 UKL5087,63
16Offentligt lån 106,0SFR10055 ,42
17Offentligt lån 107,7YEN20000104 ,31
18Offentligt lån 1011 ,0 ECU5050 ,00
6,"OECU2525,00
19Offentligt lån 1012,0 USD50120 ,86
* 1512,125 USD50
IALT1617,10
b) BETALINGSBALANCE•
20Offentligt lån 7•  (2) USD 18002 175,6
21Offentligt lån 411 USD350423,0
22Offentligt lån a) 311,125 ECU80150,0
b) 71  1  ,25 ECU40
c) 1011 ,50 ECU30
23Offentligt lån 7(3)USD 12401  498,7
I A L T4 247,3
(1) Omregningskursen er kursen den 31.12.1983.
(2) Variabel (Libor 1/8?« p.p. min. 5% p.a„).
(3) Variabel (Libor + 3/8?» p.a.).

- 82 -
Tabel 1  (fortsat)
Løbe-Pålyd-Valuta Mio ECU
Nr. A r t tidendeimio (1)årrente
c) EURATOM
2 4Offentligt lån 1 011,0 LFR50010 ,85
25Offentligt lån 1011,605 ECU5050,00
26Offentligt lån 107,375DM15066,44
27Offentligt lån 1015,0 FF42561 ,56
28Privat placerinq 108,28DM8035,44
29Privat placering 129,6467HFL62 ,8 24,75
30Privat placering 108,50DM5022,15
31Privat placering 712,125 USD2024,17
32Privat placering 1011,50 FB1  ,000 21 ,69
33Privat placering 128,75HFL7529,56
34Privat placering 128,25DM5022,15
I ALT368,76
d) E K S F
35Offentligt lån 107,50DM15066,44
36Privat placering 813,62 LFR340 7,4
37Offentligt lån 107,75.HFL10039,4
38Privat placering 108,05DM38,3 16,96
39Privat placering 1213,00 FB93620 ,31
40Privat placering •57,65DM9,35 4,14
41Privat placering 158,00HFL23,0 9 ,08
42Privat placering 512,50 UKL'  1,5 2 ,63
43Offentligt lån 107,50DM20088 ,60
44Privat placering 512,06 UKL35 ,25
45Privat placering 108,00DM6227 ,46
46Privat placering 108,00DM0,60 0 ,26
47Privat placering 78,00DM4720 ,82
48Privat placering 512,00 FB100 2,17
49Privat placering 108,4 ’DM12 ,080 5 ,35
50Privat placering 6.5,50SFR5228 ,82
51Privat placering 159,625HFL1 7 ’ ,760 7 ,00
52Privat placering 108, 50DM4 ,40 1  ,94
53Offentligt lån 78,00DM16070 ,87
54Privat placering 1012,00 FB400 ,86
55Offentligt lån 711,875 USD7590 ,65
56Privat placering 1011,75 FB2 ,50.0 54 ,23
57Privat placering 811,875 LFR75016 ,27
58Privat placering 1011319, FB3 ,200 69 ,42
59Privat placering 58,25DM3515 ,50
(1) Omregningskursen er kursen den 31.12.1983.

- 03 -
Tabel 1 (fortsat)
Nr. ArtLøbe­
tid
årPålyd­
ende
renteValuta 
i mioMio ECU 
(1)
60
61
62
63
64
65
66 
67Privat placering  
Privat placering  
Privat placering  
Privat placering  
Offentligt lån  
Privat placering  
Privat placering  
Privat placering10
12
10
15
8
10
6
511,5 
8,25
9.00
9.00 
10
8,60
6.00 
11,375FB 900  
DM 16  
HFL 10  
HFL T2,2  
LFR 600  
DM 6,650  
SFR 35  
UKL 419 ,52 
7,11
3 ,94
4 ,81 
13 ,02
2,94 
19 ,40 
7,01
I ALT 749,58
NIC + BETALINGSBALANCE + EURATOM + EKSE I ALT 6 982,74
(1) Omregningskursen er kursen den 31.12.1983.

- 84 -
Tabel 2
EIB15 LÅNOPTAGELSE I 1983
LånetsPålydende Tegnings- Valutabeløb Mio ECU
løbetid rente valuta i mio (1)
OFFENTLIGE LÅN
107,800 YEN 20 000 88,044
107,750 DM 200 86,951
811,000 USD 125129,177
811,750 ECU .  60 60,000
812,750 FE ' 3 000 66,195
105,750 SFR 100 51,988
811,750 UKL .  50 80,034
108,250 SCH 500 31,745
107,500 DM 200 89,186
1010,750 USD 200216,499
109,250 HFI. 150 59,369
1014,800 FF 1  000 148,715
106,000 SFR 100 53,272
109,875 LFR 600 ' 13,214
108,000 DM 200 88,175
108,250 DM 200 88,175
1011,875 USD 150168,205
107,800 YEN 20 000 98,802
105,750 SFR 100 54,844
1011,125 ECU -  50 50,000
108,500 HFL 250 98,881
711,500.  USD 20 0232,727
88,000 DM 250110,549
-  812,125 CAND 80,0675,617
510,625 ECU 50 ·50,000
1510,000 ECU 2525,000
2315,364

- 85 -
Tabel 2 (fortsat)
AntalLånets Pålydende rente Teqninqs- Valutabeløb Mio ECUlånløbetid valuta i mio (1)
PRIVATE LAN
85-107,500 - 8,200 DM 430,0 190,29558-1011,250 - 12,750 UKL 56,0 95,6502110-20 7,625 - 9,000 HFL 479,8 189,507312-1511,125 - 13,000 FB 4 300,0 94,46826- 712,375 - .12,750 LFR 1  000,0 22,065115 12,000 •  ECU 45,0 45,00036-101  1,000 - 1  1  ,625 USD 81,9 87,675365,500 - 6,000 SFR 230,0 124,6143108,400 - 8,600 YEN 60 000,0 281,642
1  130,916
MELLFMFRISTEDE INTERBANKFORRETNINGER
Antal
årValuta Beløb i national  
valuta (mio)Beløb i 
mio ECULånets
løbetidPålydende rente
5 DM 120 52,245 2-3 4,000 - 7,800
1 HFL 25 9,835 -2 6,800
62,080
Lånoptagelse og
interbankforretninqer i alt 3 508,360(2)
(1) Omregningskursen er kursen deri sidste hverdag i kvartalet før det kvartal
hvori kontrakten er unde'rtegnet.  .  ’
(2) Hertil kommer 111 mio ECU i midler, der er tilgået ved tredjemands delta­
gelse i finansieringen af ElB's långivning.

-  86  -
Tabel 3 
LØBENDE GÆLD
(ved udgangen af hvert år). (1)
(i mio ECU)
A  R E  KS F EI B EURAT0M E Ø F (2) NI CI ALT
1974 1615 3124 - -S·» 4 739
1975 2391 3926» -»· 6 317
1976 3478 4732 - 1161» 9 371
1977 3955 5421 99 1500»■ 10 975
1978 4416 6715 172 1361 - 12 664
1979 4675 8541 323 965 178 14 682
1980 5406 10604 502 1016 491 , 18 019
1981 5884 13482 902 1062 894 22 224
1982 6178 16570 1  272 591 3) 1 747 26 3 5 -8
1983 6539 20 749 1  680 4610 3) 3 269 36 847
(1) Der er anvendt vekselkursen den 31.12. hvert år; da de fleste lån er udtrykt.  
i nationale valutaer, skyldes forskellen mellem ultimo-opgørelser, dels æn­
dringer i ansættelsen af den eksisterende beholdning, dels nettolånoptagelsen  
i årets lob.
(2) "Betalingsbalancelån".
(3) Inkl. lånoptagelse med henblik på lån til genopbygning af de katastroferamte  
områder ved jordskælvene i Italien og Grækenland.

Tabel 4
FORDELING AF FÆLLESSKABETS LÅNGIVNING I 1983 EFTER INSTRUMENT, SEKTOR OG LAND
.(i mio ECU)
LANDEN  I c EURATOM E  IB • E  K  Sr IAL  T
Pro­duk­tionInfrastruk
tur- Energi I alt Energi—
I altPro­duk­tionInfrastruktur- EnergiI altPro-ouk-
tionInfra­struk­turEnergi I alt SSß:tionInfrastrukturEnergiI alt
Belgien --- 32,5----:-
32
,3—---- 3,1 0,8 3,9 3,1 0,3 32,5 36,4
Danmark 22,2 - 83,2 105,4 - -20,5 2S ,9 210,3 259,7 - 0,01 - 42,7 28,9 293,5 365,1
FR Tyskland - - -- - 22,9 - 129,3 152,2 74,5 2.2 72,7 149,4 97,4 2,2 202,0 301,6 *
'Grækenland - 50 35 ;o 85,3 - 63,2 193,3 107,8 364,3 - 0.4 0,4 63,2. 244,0 142,8 453,0
Frankrig 105,5 ‘ 36,4 44,3 186,2 198,7 198; 7 152,8 345,7 209,4 707,9 127,1 2,1 148,7 277,9 385,4 384,2 501,1 1.370,7
Irland 3,8 13,8 46,8 69,4 - 13,9 201,4 19,3 234,6 4,2 0,2 4,4 21,9 220,4 66,1 308,4
Italien 289,5 338,2 37,7 · 665,4 89,0 89,0 „ 749,5 737,8 458,4 1 945,7 19,3 12,8 32,1 1 058,3 1 088,8 585,1 2 732,2
Luxembourg -- ------ - 0,03- - 0,03- 0,03'
Nederlandene ----- *--- 39,4o,i 39,5 39,4 0,1- 39,5
Det fcrenede 68,1_32,0 100,1 46'4 46,4 53,4 269,9 268,0 591,3 107,5 1,5 161,5 270,5' 229,0 271,4 507,9 1.008,3 —  ·
Kongerige f
I alt 489,1 443,7 279,0 1 211,8 366,6 366,6—  
1 076,2 1 777,0 1 402,5 4 255,7 375,1 20,1 382,9 778,1 1 940,4 2 240,8 2431,0 6 612,2 -
% Sektor 40,3 36,7 23,0 100 100 100—
25,3
i41,8 32,9 100 48,2 2,5 49,3 100 29,4 33,8 36,8 100
% Instrunent 18,4 5,5—
.64,4 11,7 100
i
OD, -U 1
I

-  88  -
Tabel 5
ARLIG UDVIKLING I LÅNGIVNINGEN I FÆLLESSKABET  
OPDELT PÅ SEKTORER
(i mio ECU) (1)
ÅrProduk- Infra- Energi Ialt
tionstruk-
tur
1974 604,0 143,4 480,21227,6
1975 758,7 '469,9 488,81722,4
19761  163,5 429,9.  556,42149,8
1977 938,8 607,7 693,22239,7
1978 745,41  000,0 1  089,1 2834,5
1979 756,41  055,8 1  574,3 3386,5
19801  277,9 1  204,7 1  680,2 4162,8
1981 788,01  390,2 1  928,5 4106,5
19821  726,7 1  817,4 1  802,5 5346,6
19831  940,4 2 240,8 2 431y0 6612,2
(1) Omregningskursen over for ECU er kursen den 31.12. i det 
pågældende år, hvad angår EKSF-lånene, og den sidste hver­
dag i kvartalet før det kvartal, hvori kontrakten er under 
tegnet, hvad angår EIB, NIC- og Euratom-lånene.

- 89 - 
Tabel 6
YDEDE NIC-LÅN I TIDSRUMMET 1979-1983
(i mio ECU) (1)
1 9 7 9 1 9 8 0 1 9 8 1
LANDE Infra­
struk­
turEnergiI altInfra­
struk­
turEnergiI alt Infra­
struk­
turEnergiI alt
Belgien .. - » - - - - -
Danmark - - - 18,1 18,1 ---
FR Tyskland ». ·. - -- -
Grækenland (2) ». » - -
Frankrig ». *- - - - 40,3 - 40,3
Irland 62,0 24,7 86,7 27,3 14,4 41,7 8,1 9,2 17,3
Italien (3)39,6 45,4 85,0 62,3 75,5 137,8 363,9 84,4 448,3
Luxembourg m », ». - - - ---
Nederlandene ». w
Det forenede  
Kongerige25,9 79,4 105,3 ·» > · - 33,9 - 33,9
I alt 127,50 149,50 277,00 89,60 108,00 197,60 446,20 93,60 539,80
% 46,0 54,0 100 45,3 54,7 100 82,7 17,3 100
LANDE1 9 8 2 1 9 8 3
Infra- Energi Pro- I alt  
struk- duk- 
tur ti onInfra- Energi Pro- I alt  
s'truk- (  duk-.  
tur ‘  tion
Belgien 
Danmark 
FR Tyskland 
Grækenland (2)  
Frankrig 
Irland
Italien (3) 
Luxembourg 
Nederlandene  
Det forenede  
Kongerige48,6 47,4 - 96,0
124,9 - - 124,9  ► - 37,6 37,6  
45,3 37,8 - 83,1  
210,7 15,1 223,7 449,5  ^»· ^ * “  w
83,2 22,2 105,4
50.3 35,0 “ 85,3
36.4 44,3 105,5 186,2  
18,8 46,8 3,8 69,4
338,2 37,7 289,5 665,4
- 32,0 68,1 100,1
I alt429,50 100,30 261,30 791,10443,7 279,0 489,1 1 211,8
0 //J 54,3 12,7 33,0 10036,7 23,0 40,3 100
(1) Omregningskursen over for ECU er kursen den sidste hverdag i kvartalet før det kvartal,  
hvori kontrakten er undertegnet.
(2) Inkl. "jordskælvs]Sn" i 198] og 1982.
(3) Inkl. "jordskælvslån" i 1981, 1982 og 1983.

Tabel 7
YDEDE EK5E-LÄN I TIDSRUMMET 1974-1983(i mio ECU) (1)
.  Lande9 74 1 9 75—1 97 6 1 97 7
Pro­duk­tionInfra­struk­turEnergiI altPro-duk-tioninfra­struk­turEnergiI altPro-duk-ticnInfra­struk­rurEnergiI altPro­duk­tioninfra­struk­turEnergiI alt
Belgien 10,3 - - 10,3 40,3 1,8 - 42,1 34,6 2,7 - 37,3 15,0 0,9 15,9Danmark - 0,3 - 0,3 22,6 0,4 - 23,0 - - - - - 0,5 - 0,5t-R ivskland 108,5 0,6 41,0 150,1 119,3 7,9 23,7 150,9 166,7 9,7 10,5 185,9 23,0 5,8 81,7 115,5Grækenland - - - - - - - - - - -Frankrig 82,5 0,4 1,9 84,8 112,2 4,9 - 117,1 101,9 4,3 27,0 133,2 125,2 0,9 48,4 174,5Irland- - - - - 0,2 - 0,2 0,6 0,1 - 0,7 - 0,2 - 0,2Italien 64,1 1,1 - 65,2 175,8 0,8 - 176,6 146,8 0,9 - 147,7 170,9 2,7 - 173,6Luxembourg - 0,4 - 0.« 0,6 0,5 - 1,  i - 0,1 - 0,1 - 0,5 - 0,5Nederlandene 1,8 - - 1,8 29,5 0,9 - 30,4 38,2 0,4 - 38,6 - 0,5 - 0,5Det for. Kongerige 32,7 1,7 30,6 65,0 125,2 1,1 137,2 263,5 376,9 0,0 142,4 519,3 173,6 36,7 250,3
Uden for EF - - - - - - - - - - - - - - -
I alt 299,9 4,5 73,5 377,9 625,5 18,5 160,9 804,9 865,7 18,2 ' 179,9 .063,8 512,7 12,0 216,3 741,5
Lande1 9 78 1 97 9 1 98 0 1 9P 1
Pro­duk­tionInfra­struk­turEnergiI altPro­duk­tioninfra­struk­turEnergiI altPro­duk­tionInfra-struk-turEnergiI altFro-dyk-tionInfra­struk­turEnergiI alt
Beloien - 1,9 - 1 .9 0,4_ 0,4 29,2 29,2 _0,5_ 0,5Dantark 13,1 0,1 _ 1? 2 * 0,3 - 0,3 4,3_ - 4,3 _ _ -FR ivskland 111,6 5,6 2 1 ,8 139.0 122,0 5,1 2 1 , 149,1 98,5 0,8 29,8 129,1 53,2 5,9 33,2 92,3Grækenland - _ - - - - _ _ • _ - - _ -Frankrig 89,9 2,8 34,4 127,1 99,5 3,2 28,7 131,4 237,5 0,5 37,4 275,4 85,1 2,3 24,0 111,4.  Inand - - - - 13,9 - - 13,9 1,0 0,1 - 1,1 11,0 - - 1 1 ,0Italien . 123,8 2,6 - 126,4 94,2 7,4 101,6 138,6 4,4 - 143,0 96,2 5,3- 101,5Luxembourg 73,5. 0,5 - 74,0 19,S 0,1 -  * 19,6 68,6 - - 68,6 - 0,1 - 0,1Nederlandene 42,0 0,8 - 42,8 - 0,5 - 0,5 4,6 0,3 - 4,9 - 0,5· - 0,5Det for. Kongerige 29,0 3,0 241,3 273,3 26,4 3,6 229,0 259,0 140,0 1,7 226,8 368,5 70,2 O.t - 70,3
■  Uden for EF - - - - - - - - 6,6 - - 6,6 · - - ■ : -
I alt' 482,9 17,3 297,5 797,7 375,5 21,6 278,7 675,8 699,7 7,8 323,2 1.030,7 315,7 14,7 57,2 387,6
*1 98 2 1 98 3
Lande Pro­duk­tion .Infra- Pro-Infra-struk­turEnergiI alt d i k ­tionstruk­turEnergiI alt
BelgienDanmark17,0
1,71,0
0,1- 18,0
1,83,1 0,8
0,0- 3,9
0,0FR Tyskland 89,3 5,0 90,4 184,7 74,5 2,2 72,7 149,4Grækenland 10,9 0,4 - 11,3 - 0,4 - 0,4Frankrig 10,6 3,7 54,8 69,1 127,1 2,1 148,7 277,9Irland - 0,1- 0,1 4,2 0,2- 4,4Italien 62,7 2,4 65,1 19,3 12,8 - 32,1Luxemboura 5,2 0,3 _ 5,5 _ 0,0 _ 0,0Nederlandene 43,7 0,4 - 44,1 39,4 0,1 - 39,5Det for. Kongerige 112,4 4,7 152,0 269,1 107,5 1,5 161,5 270,5
Uden for EF 71, R-- 71,8 ----
|  I alt 425 ,3· 16,1 297,2 740,6 375,1 20,1 382,9 778 .1
(1) Omregningskursen over forECU erkursenden 31.12.  hvertår.

Tabel 8
YDEDE EURATOM-LÅN I TIDSRUMMET 1977-1983
(i mio ECU) C1)
LANDE1  97 7 1  97 8 1  97 9 1  98 0
Energi I alt Energi I alt Energi I alt Energi I alt
Belgien te t e - - 50,550,5 82,282,2
Danmark - t e t e - t e t e t e
FR Tyskland 7777 34,434,4 - t e t e
Grækenland - t e t e - t e t e t e t e
Frankrig 19,919,9 t e 67,967,9 99,199,1
Irland - te te *- *- te
Italien te 35,835,8 '  3434 te te
Luxembourg -te - - -» te te
Nederlandene - te - >-te te te
Det for. Kongerige tete te *- te **te
I alt 96,996,9 70,270,2 152,4152,4 181,3181,3
1  98 1 . 1  98 2 1  98 3%LANDE EnergiI alt EnergiI alt EnergiI alt
Belgien 225,2225,2 72,972,9 32,532,5 8,9
Danmark t e t e » t e t e-t e
FR Tyskland t e t e t e t e t e* ■
Frankrig t e t e t e t e * ·t e t e
Irland 98,898,8 258,9258,9 198,7198,7 54,2
Italien t et e t et e -t e
Luxembourg 33,633,6 30,030,0 89,089,0 24,3
Nederlandene t e- t et e t e t e
•  Det for. Kongerige -t e t e- t e* · * *
t e t e* * 46,446,4 12,6
I alt 357,6357,6 361,8361,8 366,6366,6 100,0
(1) Onregningskursen over for ECU er kursen den sidste hverdag i  kvartalet før det kvartal, hvori kontrakten er undertegnet.

Tabel 9
EIB'S LÅNGIVNING I FÆLLESSKABET PA GRUNDLAG AF EGNE MIDLER I TIDSRUMMET 1974-1983
( i  m i o  E C U )  ( 1 )
1 9 74 1 9 75 1 97 6 1 97 7
L a n d e ---------- F H T -
d u
k -
t i o nI n t ' r a -
| t r u k - E n e r g i I  a l tP r o ­
d u k ­
t i o ni n f r a ­
s t r u k ­
t u rE n e r g i  I  a l tP r o ­
d u k ­
t i o nI n f r a ­
s t r u k ­
t u rE n e r g i I  a l tP r o -
d u k -
t i o nI n f r a ­
s t r u k ­
t u rE n e r g i I  a l t
B e l g i e n
D a n m a r k
F R  T y s k l a n d
G r æ k e n l a n d
F r a n k r i g
I r l a n d
I t a l i e n
L u x e m b o u r g
N e d e r l a n d e n e
D e t  f o r .  K o n g e r i g e6.4
16,6
32.9
16,5
136,1
63,3  -5,4
56,6
25,2
38,5
13,116,1
7,'B
69,6
91,4
103,4
31,9
63,116,1
11.9 
86 ,2
101,2
41 ,7
278,0
31.9 
149,511,6
8 ,2
7,7
52,9
57,8128,9
30,0
200,2
84,310,8  10,8 
6,1 17,7
20,9  158,0 
-  37 ,7  
97 ,7  3 50,8
92,4  3 3 4 ,517.9
9.1
9 .2
29.9 
126,7
94,160,1
24,2
195,1
132,3101,6
3,3
40,2
30,4
191,217,9
9,1
110,8
60,1
57.4 
362,0
30.4 
417,612,8
19,6
18,3
197,1
167,97,1
119,5
61,4
189.3
218.412,9
29,4
157,4
39,3
92,032.7 
29,4
296,5
79.7 
435,7
479,1
U d e n  f o r  E F- - 18,4(4)18,4 - - - - - ► - - » 48,8(3)43,9
I  a l t 276,8 139,0 399,0 814,7 138,2 451,4 327,9  9 1 7 ,5 286,9 411,7 366,7 1.085,4 415,7 595,7 379,5  1.390,9
i1 9 78 1 9  7 9 1 98 0 1 98 1
L a n d e P r o -  
d u k -  
r  i n nI n f r a - "  
s t r u k -  
l i  j rE n e r g i I  a l tP r o -
d y k -
t i n nI n f r a ­
s t r u k ­
t u rE n e r g i  I  a l tP r o ­
d u k ­
t i o nl n f r a -  
s t r u k -  
t u r  .E n e r g i I  a l tP r o -  
d y k -  
t i  o nI n f r a ­
s t r u k ­
t u rE n e r g i I  a l t
S e l o i e n
D a n m a r k
F R  T y s k l a n d
G r æ k e n l a n d
F r a n k r i g
I r l a n d
I t a l i e n
L u x e r a b o u r a
N e d e r l a n d e n e
D e t  f o r .  K o n g e r i g e12.4
2,3
23,6 
14, S 
142,2
67,351,4
237,6
72,6
374.0
247.062,2
42,5
43,2
98,1
30,0
328,9
116,462,2
106.3 
45,5
359.3
117.4 
845,1
430,78 .7  
5,4 
4,0
1.7
49,2
244,6
v64,03 ,9
122,1
124,4
356,3
299,949.7  5 8,4 
5 ,3  1S ,6
43 .8  4 7,G
98.9  222,7 
79,3  252,9
304,5  9 0 5 ,4
375,1  7 3 9 ,06 ,2
9 .6
1.7 
177,2
223.8
166.825,1
63,4
114,0
578.5
329.6147
46,4
14,2
213,9
43,1
350,2
191,6153.2 
81,1 
14,2
279.0
334.3 
1152,5
688.012.3
13.3
61,2
81,9
277,7
25,810,6
82,5
67,7
V3,7
524,8
193,0170,2
119.0
292.0
159.0
129.7
448.8182,5
142,9
292,0
143.7
226.7
325.3 
*1251,3
218.3
U d e n  f o r  E F - - - - - - 39,4(5) 3 9 ,4 - - 50,9 50,9(5) - 22,8 22,8(6)
I  a l t262,6 982,6 721,3  1.9 66,5 377,6 9C6 ,6 997,0  2.281,2 585,3 1.110,6 1.057,3 2.753,2 472,2 1 992,3 1.341,5 2.605,9
1 98 21 9 8 3
L a n d e1 1 c
o  2x: o
X'O-M
I n
f r a ­
s t r u k ­
t u rE n e r g i I  a l tP r o ­
d u k ­
t i o nI n f r a ­
s t r u k ­
t u rE n e r g i I  a l t
B e l g i e n
D a n m a r k5 ,5
9 ,8 9 9 ,25 5,0
100,36 0 ,5
209,3 20,5 28,9 '210,3 259,7
F R  T y s k l a n d  
G r æ k e n l a n d» - 20 ,8 20,8 22,9 **' 129,3 152,2
138,7 144,1 50,8 333,6 63,2 193,3 107,8 364,3
F r a n k r i g  
T r 1  a n d39,8 72 ,7 311,7 424,3 152,8 345,7 209,4 707,9
113,8 145,0 6 6 , 6 325,4 13,9 201,4 19,3 234,6
I t a l i e n 652,6 686,5 249,6 1583,7 749,5 737,8 458,4 1.945,7
L u x e m b o u r g- -  ^ • * ■ “ *
N e d e r l a n d e n e* * ■* ·
D e t  f o r .  K o n g e r i g e 79 ,9 222,3 188,3 4 9 0 ,6 53.« 269,9 268,0 591,3
U d e n  f o r  E F - - - - - * - *
1  a l t1.040,1 1.369,9 ■ 1.043,2 3.453,2 1.076,2 1.777,0 1.402,5 4.255,7
( 1 )  O m r e g n i n g s k u r s e n  o v e r  f o r  E C U  e r  k u r s e n  d e n  s i d s t e  h v e r d a g  i  
k v a r t a l e t  f o r  d e t  k v a r t a l ,  h v o r i  k o n t r a k t e n  e r  u n d e r t e g n e t .( 3 )  Ø s t r i g  o g  N o r g e .  ( 5 )  Ø s t r i g ,  T u n e s i e n .
( 4 )  N o r g e .  ( 6 )  T u n e s i e n .
( 2 )  I n d u s t r i ,  l a n d b r u g  o g  s e r v i c e f a g .xoro
i

-.93 - 
Tabel 10
l.fSTE OVER YDEDE NIC-LÅN i 1983
•  ·DarmarkGræken­
landFrankrig IrlandItalienDet for. 
(engerigI alt0'/O
A. Infrastruktur
1. Teld<amrnunikation i Grækenland
2. Globallån til små og mal len store infra- 
strukturanlæg til kommuner og liggende
3. Telekommunikation i Irland
4. Globallån til energibesparelser i offent- 
lige bygninger og sociale institutioner
3. Motorvej Friuli - Venezia - Giulia
6. Arbe jdertxnliger i Syditalien
7. Arbejderboliger i Syditalien
8. Arbejderboliger i Syditalien
9. Arbejderboliger i Syditali an
10. Arbejderboliger i Syditalien
11. Arbejderboliger i Syditalien
12. Arbejderboliger i Syditalien
Ekstraordinær støtte som følqe '  ·  
af jordskælvet i november 1980 
(Basilicata og Campania):
13. Jernbanenet
14. Jndustriarealer
13. Offentlige bygninger
16. Universitetsbygninger
17. Koordinationscentret i Persano18,9
31,5
36,418,8
30.2
2.5 
1,8
21,6
4.6 
5,2
23.9
40.3
15,0
65.7
74.9
19.7
32.8
INFRASTRUKTUR I ALT-50,336,418,8338,2 -443,736,6
B. Energi
18. Behandling og transport af naturgas 
(Sydjylland)
19. Olieled ling fra Nordsøen til Fredericia
20. Elektricitetsværk i Amynteon 
(Vestmnkedonjen)
21. Brunkul aleje i Amynteon 
(Vestmakedonien)
22. Brink ilsleje og elektricitetsværk Gardame 
(Provence-Alpes-Côte d'Azur)
Itøjspandingsioibindelær mellem net
23. Frankrig - Del forenede Kongerige
24. Det forenede Kongerige - rrarkrig
Elektricitetsværk Moneypoint. (Mid-West)
25. I A
26. I B
27. Ktaturgaslager i .  Minerbio (Emilia-Romagna) 
og i Ripalta (Lombardiet) ·
28. Sd<s rpsledninger tilsluttet ledningen 
fra Algeriet (Sicilien)43,3
39,9
11,0
24,0»
29,1
14,6
26,1
20,7
22,6
15,132,0•
ENERGI 1 ALT83,235,044s346,8 J'  37,7.  32,0279,023,0

fabel iu (fortsat; - 7H -
C. Industri
29. GlobaJlån til små og mellemstore 
virksonticders eitivervsinvesteringer
30. Globallån til små og mellemstore 
virksorf-eders erhvervsinvesteringer
31. Globallån til små og mellemstore 
virksomheders erhvervsinvesteringer
32. Globallån til små og mellemstore indu- 
strivirksaiheders erhvervsinvesteringer
33. Globallån til sne og mellemstore 
virkscrriieders erhvervsinvesteringer
34. Globallån til små og mellemstore 
virkscntieders erhvervsinvesteringer 
(Normandiet)
33. Globallån til små og mellemstore 
virksomfxxlers erhvervsinvesteringer 
(det østlige Midtfrankrig)
36. Globallån til små og mellemstore 
virksarfTeder'S erhvervsinvesteringer 
(det sydøstlige Frankrig)
37. Forhåndsopførte fabrikker i Irland
38. Fortiåndsopførte fabril<i<er i Irland
39. Globallån til små og mellemstore virksom­
heders erhvervsinvesteringer (i det nord­
lige Mellemitalien uden for støtteområder)
40. Globallån til små og mellemstore virksom­
heders erhvervsinvesteringer (i det nord­
lige Mellemitalien uden for støtteområder)
41. Globallån til små og mellemstore virksom­
heders erhvervsinvesteringer (i det nord­
lige Mellemitalien uden for støtteområder)
42. Global lån til små og mellemstore virksem- 
heders erhvervsinvesteringer (i det nord­
lige Mellemitalien uden for støtteområder)
43. Globallån til små og mellemstore virksom­
heders erhvervsinvesterirger (i det nord­
lige Mellemital ien uden for støtteområder)
44. Globallån til små og mellemstore virksom­
heders erhvervsinvesteringer (i det nord-
.  lige Mellemitalien uden for støtteområder)
45. Globallån til investering i foretagender 
inden for grstgivervirkscmiTed og turisme 
(i det nordlige Mellemitalien) .
46. Globallån til små og mellemstore 
virksoriseders erhvervsinvesteringer 
(uden for støtteområder)
47. Globallån til små og mellemstore 
virksonheders erlivervsinvesteringer 
(uden for støtteområder)
48. Globallån tilsmå-og mellemstore 
virksomheders erhvervsinvesteringer 
(uden for støtteområder)
49. Globallån til investering i industri­
virksomheder sant. i .  foretagender inden 
for turisme og tjenesteydelser
(uden for stoLLæmråder)
50..Globallån til investerirg . i  industri­
virksomheder samt. i foretagea.br inden 
for turisme og tjenesteydelser 
(uden for,  s 1 0 i.  t ecmråc fcr)3,1
6,7
12,3
-50,9
36,4
3.6
8.7
5.8
*1,0
2,8
94.9
94.9 
36,5
15.0 
11,3
21.9
15.1
16,7
17.4
17.4
8.3
8.3
INDUSTRI I ALT22,2 -105,5 3,8289,568,1489,140,4
NTC~i.ÅN I AI.T 105,4 |83,3186,269,4665,4 100,11 211,81(10,0

- 94a -
Tctel 10 (fortsat)
Heraf: NIC I _29,74
6,899,9 176,4
-  - 2,53,98,2-14,6-
NIC II 53,135,087,4 3,8109,382,7371,3
4,42,97,20,39,06,830,6 -
NIC III 52,250,469,018,8248,2 17,4456,0
4,34,15,71,620,5 1,437,6-
NIC "Genopbygning" - - «_208,1 _208,1
"——17,2-17,2-

- 95 -
Tabel 11
LISTE OVER YDEDE EURATQM-LÅN I 1983
Dato Projektets navn Lande Mio ECU
08.04.1983 Eurodif S.A. i Bagneux Frankrig 5,0
08.04.1983 EDF. i Paris (Belleville) Frankrig 45,0
25.05.1983 Eurodif SA i Bagneux Frankrig 61,6
07.06.1983 NERSA i Paris Frankrig 35,5
15.11.1983 EDF i Paris (Flamanville Frankrig 29,6
I og II)
15.11.1983 EDF i Paris (Flamanville' Frankrig 22,1
I og II)
11.04.1983 ENEL i Rom Italien 64,3
27.07.1983 ENEL i Rom Italien 24,7
22.02.1983 Belgelectric Finance B.V BeIgi en 10,8
(Intercom-Tihange III)
12.10.1983 Belgelectric Finance B.V 4  Belgien 21,7
i Amsterdam *
05.03.1983 South of Scotland Electri·“ Det for. 22,1I
IIcity Board i  GlasgowKongerige24,3
i---------I 
alt 366,7

- 96 -
Tabel 12
DE YDEDE tlKSf-LÅNS SEKTORFORDELING I 19B0, 1961, 1902 og 1983
(i mio ECU)
ÅrEKSF-lån 
i altKul-
industri 
(art. 54, 
stk. 1)Jern- og 
stålindustri  
(art. 54, 
stk. 1)Varme­
værker 
(art. 54, 
stk.. 2)Omstil­
ling
(art. 56)Sociale 
boliger 
(art. 54)Jern­
miner 
(art. 54, 
stk. 2)Andet
(art. 54, 
stk. 2)
19801 030,7 233,2 424,0 90,0 266,1 7,9 9,6
1981 387,6 30,6 223,6 26,6 86,0 14,7·> 6,1
1982 740,6 256,3 139,8 40,9.  162,8 18,0 71,8 51,0
1983 778,1 254,5 206,0 128,4 139,5 20,1 29,6
1983
----%
19
82+ 5 ·» 1 + 47 + 214t
·* 14 + 12 - 42

- 97 -
Tabel 13
EIB'S LÅNGIVNING UDEN FOR FÆLLESSKABET PÅ GRUNDLAG AF LÅNTE MIDLER
I TIDSRUMMET 1976-1983
(i mio ECU) (1)
LANDE 19761977197819791980198119821983
AVS-stater og OLT5267917312415812290
Nordlige middelhavslande 908580186215129252857
Spanien -- --40105105
Portugal 9060354670798085
Jugoslavien -2525“-—6767
Grekenland --20104101 — · “
Tyrkiet -- 364410
Maqhreb -- 5025.52-36
Algeriet ----2010-
36Marokko ---26-30
Tunesien - -24512"
Machrak --3- r -109 7li2844
Egypten ---65’--2025
Jordan ---1143—14
Libanon --317312 5
Syrien “--16 * ■ ** *
Andre lande ---2-428-
Cypern -----128-
Malta ---3- -—
Israel ---- 30—“
Middelhavslande i alt 908583348247·238288337
I alt 1421521744213713964104 27
(1) Omregningskureen over for ECU er kursen den sidste hverdag i kvartalet før det 
kvartal, hvori kontrakten er undertegnet.

- 98 - ·
Tabel 14
RENTEGODTGØRELSER I FÆLLESSKABET I FORBINDELSE MED DE FORSKELLIGE
FE-MEKANISMER 1973-1983
(i mio ECU)
Ordninger uden  
tilbagediskontering (1)Ordninger med  
tilbagediskontering (2)
EKSE
Regnskabsår Artikel 54 
(struktur­omlægning)Artikel 56 
(omstilling)lenopbygning
efter
jordskælvEMS EERU
1973 0,6 3-1974 6,1 5,4 - -I
1975 6,4 6,6 -
1976 3,4 6,7 - -*  —
1977 2,517,3 —
1978 12,2 18,1 - - —
1979 21,7 25,5 -200,0 12,1
1980 25,6 33,3 -197,0-
1981 5,226,2 -193,2-
1982 10,5 19,3 3,0209,8 -
1983 9,044,0 - 14,4200,0 -
(1) Godtgørelser, der Fordeles over tiden, åg som hvert år finansieres over 
budgettet.
(2) Godtgørelser, der finansieres i én omgang over budgettet, og som Kommis­
sionen udbetaler i form af et kapitaliseret engangsbeløb.

Tabel 15
EMS-RENTEGODTGBRELSE, REGNSKABSÅRET 1983: ITALIEN
Låntager Projekt LånGodt-qørelse
NIC-Lan
SNAA (S c d e tå  N azionale M etanodotti) Gasdistribution på Sicilien 15,1 2,6
KJIP (A siaife G enerale In d u stria  P e tr o li) Oplagring af naturgas i  Norditalien 22,6 3,9
ITRICAS (S e rie tà  I ta lia n a  p r r  i l  Gas p.A .) Distribution af naturgas i  Piemonte - Ligjrien 14,9 2,6
CASSA (Carso p er le  cpere s tr a a r d ir a r ie  d i pufchliao Rensning af Napolibugten 56,0 8,7
in te re s s e  r a l l 'I t a l i a  trerid ian ale)
ESN H O C  ( Is titr r to  Bancario San Paolo d i T orino) Arbejderboliger "Italstat/Fiat/Cooperativa Mezzogiorno" (i Syditalien) 2,5 0,5
1,8 0,4
21,3 4 ,3
CARiPLO (Cassa d i R isparirio d i l l e  .Pzov. IcnbarcSe) Arbejderboliger "Italstat/Fiat/Cooperativa Mezzogiorno" (i Syditalien) 5,2 1,0
23,7 4 ,7
ENL (Banca N azionale d el lav o ro ) Arbejderboliger "Italstat/Fiat/Cooperativa Mezzogiorno" (i Syditalien) 4,5 0,9
BE. Arbejderboliger "Ispredil" 40,2 8 ,2
Sub-total NIC 207,8 37,3
EIB-lån
SEC« (Ente N azionale p e r l'Q x srg ia  e l e t t r i c a , Berna) Vandkraftværker: - Caluso 10,6 1,7- Presenzano 45,4 8,1
s æ t Atcmkraftdrevet elektricitetsværk i  Øvre Lazio 45,3 8,3
AGI? Udnyttelse af tre forekomster af naturgas i  Adriaterhavet 37,2 5,7
Etesii Varmekraftværk i  Brindisi 23,5 3,6
E *  , ì3 j Elektricitet Sicilien/Calabrien 9,1 1,4
EM EL Forbindelser Nord-Syd C 26,4 4,8
ITNLGA5 Distribution af naturgas i  Piemonte - Liguria 14,9 2,5DEN ITALIENSKE STAT Udbygning af drikkevandsforsyningen i  Puglia 16,1 ■ 2,8cassa Rensning af Neapelbugten 56,3 8 ,8cassa Kunstvanding: - Campobasso (Bifemo) 12,0 2,2- Latina-provinsen (Agro Pontino) 6,8 1,5cassa Industrielle udviklingsområder i  Olbia, Brindisi, Bari 18,7 3,4Sangro Aventino og Pescara-dalen
SIP (S o c ietà I ta lia n a  p er l'E s e r c iz io  T e le f · p.A . ) Udbygning af telefonvæsenet på Sicilien 37,0 7,2
SNaS (Azienda N azionale Autonoma d i l l e  strad a) Vejucfoygning: - Calabrien 38,6 6 ,9- Puglia 40,9 7,0
san m a x ) Arbejderboliger "Italstat/Fiat/Cooperativa Mezzogiorno" (i Syditalien) 27,2 5,5
2,9 0,6
C A K TPD O Arbejderboliger "Italstat/Fiat/Cooperativa Mezzogiorno" (i Syditalien) 20,3 4,1
BNL Arbejderboliger "Italstat/Fiat/Cooperativa Mezzogiorno" (i Syditalien)5,5
20/21,1
4,1
- 27,8 5,6
2,4 0,5
BNL Arbejderboliger "Ispredil" 5,6 1,1
14,4 2,9
Sub-total EIB 565,1 101,4
I  Italien i  alt 772,9 139,2i
S O
S O
I

Tabel 16
EMS-RENTEGODTGØRELSER, REGNSKABSÅRET 1983: IRLAND
Låntager Projekt LånGodt- 
qør se
NIC-lIn
ELECTRICITY SUPPLY BOARD
DEN IRSKE STAT 
DEN IRSKE STAT
DEN IRSKE STATElektricitetsværk i Aghada
Kulfyret elektricitetsværk Moneypoint: A
B
Vandforsyning og spiIdevandsbehandling i Dublin-området 
Opførelse af "nøglefærdige" fabriksbygninger i elementbyggeri
- Udaras na Gaeltachta IV
- Shamon Free Airport Dert. C° IV
Udvidelse og modernisering af telekommunikationsnettet24.825.8 20,6
24.8
2,8
1,0.18,95.0 5,9 3,5 .
5.0
0,60,23,4
Sub-total NIC 118,723,6
EIB-lån
ELECTRICITY SUPPLY BOARD 
DEN IRSKE STAT
DEN IRSKE STAT
IRISH TELECCivMJNICATIONS INVESTMENTS LTD.Ucfoygning af overføringsnettet for elektricitet 
Vand: - Øst/Sydøst E
- Kommuner og lignende 
‘Forbedring af vejnettet: III C
IV B 
v
Udvidelse og modernisering af telekommunikationsnettet19.2 5,8
13.810.222.9 16,0 83,43,71.4 ■  ! 
3,22.44.93.9 17,7
Sub-total EIB 171,3 37,2
Irland i alt 290,0 60,8

-  101  -
Tabel 17
EMS-GODTGØRELSER FINANSIERET OVER BEVILLINGERNE FOR J9B3
(fordelt efter land, instrument og sektor)
,  Lån,med , rentegodtgørelse Udbetalte godtgørelser
AntalMio Ecu Mio Ecu %
Modtagerland
- Italien 36772,9 139,2 69,6
- Irland 14290,0 60,8 30,4
501062,9 200,0 100,0
De udlånte midlers oprindelse
- NIC 18326,5 61,4 30,7
- EIB 32736,4 138,6 69,3
501062,9 200,0 100,0
Anvendelsessektor A
Energi
- Produktion af primærenergi 4138,5 23,8 11,9
- Energiomdannelse 494,7 18,0 9,0
- Energioverføring 7122,2 21,5 10,8
Sub-total energi 15355,4 63,3 31,7
Anden infrastruktur
- Hydraulisk infrastruktur 8191,6 33 ,6 16,8
- Industriel infrastruktur 322,5 4,2 2,1
- Transport og kommunikation 8267,9 53,4 26,7
- Boliger 16225,5 45,5 22,7
Sub-total anden infrastruktur '  35 707,5 136,7 68,3
I alt .  50■  1062,9 200,0 100,0

Tabel 18
LAN MED RENTEGODTGØRELSE TIL GENOPBYGNING EFTER JORDSKÆLV: ITALIEN
L å n t a g e r P r o j e k tK u m u l a t i o n  
a f  d e  u n d e r -  
t e o r . e d e  l å n  
v e o  u d g a n ­
g e n  a f  1 9 8 3G o d t g ø r e l ­
s e r  o e t a l t  
o v e r  1 9 8 3 -  
b e v i l l i n -  
g e r n e
N I C - l å n
S N A 3  ( A z i e n d a  M s i i c n a l t ì  A u t c n a r a  d e l i e  S t r a d e ,  t a n a ) V e j i n f r a s t r u k t u r ,  i n k l -  m o t o r v e j e :  I 3 0 , 8 1 , 0 5 5
F S  ( A z i - n c f e  f t u t c r a n a  d e l l e  F e r r o v i e  _ d i l l o  S t a t o ) J e r n b a n e n e t :  I  A 2 8 , 4 0 , 9 7 1
I  B 2 1 , 9 0 , 1 5 7
I I  A 1 5 , 0 -
C E S A  (Cassa per  l e  c e s a r e  s t r a o r d i n a r i e  d i  p u r ò l i a o V a n d f o r s y n i n g s n e t :  I 2 5 , 1 0 , 8 4 0
i n t e r e s s e  m i i ' I t a l i a  r e r i d ì a n a l e )
C A S S A I s t a n d s æ t t e l s e  a f  d e n  p u g l i s k e  v a n d l e d n i n g :  I 5 6 , 5 0 , 6 2 4
D e n  i t a l i e n s k e  s t a t  · I n d u s t r i a r e a l e r 6 5 , 7-
D e n .  i t a l i e n s k e  s t a t I s t a n d s æ t t e l s e  o g  g e n o p b y g n i n g  a f  s k o l e r 5 5 , 7 1 , 5 2 7
D e n  i t a l i e n s k e  s t a t B y g g e m o d n i n g  a f  b o l i g a r e a l e r 1 5 5 , 2 ' 4 , 2 9 7
.  D e n  i t a l i e n s k e  s t a t G e n o p f ø r e l s e  a f  o f f e n t l i g e  e j e n d o m m e 7 4 , 9 -
D e n  i t a l i e n s k e  s t a t K o o r d i n a t i o n s c e n t e r  i  P e r s a n o 3 2 , 8 -
D e n  i t a l i e n s k e  s t a t I s t a n d s æ t t e l s e  a f  u n i v e r s i t e t s b y g n i n g e r 1 9 , 7
S u b - t o t a l  N I C5 8 2 , 7 9 , 4 7 1  .
c I B - l å n  . . . . .
■ S I ?  ( S o c i e l à  I t a  I  t o r a  p e r  l ' E s e r c i z i o  T e l e f .  p . A ) T e l e f o n n e t : V A  - 1 1 , 9  . 0 , 3 9 2
B 8 , 0 0 , 2 2 9
C 7 , 6 ‘  0 , 1 8 6
I M I .  ( E n t e  N a z i o n a l e  p e r  l ' E n e r g i a  e l e t t r i c a ,  f f c r n a ) E l e k t r i c i t e t s d i s t r i b u t i o n s n e t :  A1 1 , 9 0 , 3 9 2B 7 , 6 0 , 1 8 5
C A S S A V a n d f o r s y n i n g s n e t :  I I 1 1 , 5 0 , 3 8 1
I I I 3 0 , 4 0 , 7 4 2
I V 9 , 8 -
C A S S A I s t a n d s æ t t e l s e  a f  d e n  p u g l i s k e  v a n d l e d n i n g :  I I 5 6 , 7 0 , 5 5 5
■ A N A S V e j i n f r a s t r u k t u r ,  i n k l .  m o t o r v e j e :  I I  A 7 , 5 -
I I  B 2 9 , 2 -
X SV kJM Z R  ( I s t i t u t o  p e r  l o  s v i l u p p o  E c c n a r d o o  
d e l l ' I t a l i a  f t o i d i c r a l e ,  N a p o l i )G e n e t a b l e r i n g  a f  p r o d u k t i o n s m i d l e r  ( i n d u s t r i v i r k s o m h e d e r
h e r u n d e r  h o t e l l e r )2 , 6 0 , 0 6 3
I 3 V E I M 3 1 F a b r i k  t i l  f r e m s t i l l i n g  a f  d e l e  t i l  b i l e r 1 4 , 6
S u b - t o t a l  E I B2 0 9 , 3 3 , 1 2 5
I t a l i e n  i  a l t7 9 2 , 0 1 2 , 5 9 6102

Tabel 19
LAN MED RENTEGODTGØRELSE TIL GENOPBYGNING EFTER JORDSKÆLV: GRÆKENLAND
Låntager ProjektUnderteg­
nede
lånGodtgørel­
ser. betalt 
over 1983- 
beviliing- 
erne
MC-lån
Den græske stat Genopbygning 1981:
- økonomisk infrastruktur 21,1 0,463
- socia’ l · infrastruktur 58,9 1,293
Grækenland i alt 80,0 1,756
i
o

- 104 -
Tabel 20
LAN MED RENTEGODTGØRELSE TIL GENOPBYGNING EFTER JORDSKÆLV
(fordelt efter land, instrument og sektor)
Undertegnede lån
•Situa­tion
primo
1983Trans­
aktio­ner
1983Situation
ultimo1983Ydede
godtgørelseri1983
Mio ECUMio ECUAntalMio ECU %Mio ECU0//a
•
Modtaqerland •
- Italien 522,8269,225792,090,812,59687,8- Grækenland 80,0 180,09,21  ,75612,2
602,8 269‘ ,226872,0100,014,352100,0
De udlånte midlers oprindelse
- NIC 454,6208,113662,776,011,22778,2- F-IB 148,-261,113209,324,03,12521,8
602,8269,226872,0100,014,352100,0
Anvendelsessektor
- Økonomisk infrastruktur 330,4127,2457,652,57,17250,0- Social infrastruktur 269,8127,4397,245,57,11749,6- Genopbygning af produktions- 2,614,6_  17,22,00,0630,4apparatet
602,8269,2'26872,0100,014,35210 0,0