ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(5) For at sikre, at disse kontroller ved de indre grænser forbliver en undtagelse, bør medlemsstaterne forelægge en risikovurdering vedrørende den planlagte genindførelse af grænsekontrol eller forlængelse heraf . I risikovurderingen bør det navnlig vurderes, hvor længe den konstaterede trussel forventes at vare, og hvilke afsnit af den indre grænse der er berørt, det bør dokumenteres, at forlængelsen af grænsekontrollen er en sidste udvej, og der bør redegøres for, hvordan kontrollen bidrager til at imødegå den konstaterede trussel. I tilfælde af kontrol ved de indre grænser af længere varighed end seks måneder bør det i risikovurderingen ligeledes retrospektivt dokumenteres , at den genindførte grænsekontrol har været et effektivt middel til at håndtere den konstaterede trussel, og der bør redegøres udførligt for, hvordan hver enkelt nabomedlemsstat, der har været berørt af en sådan forlængelse, er blevet hørt og inddraget med henblik på at finde frem til de mindst byrdefulde operationelle ordninger.

(5) For at sikre, at disse kontroller ved de indre grænser er en sidste udvej og forbliver en undtagelse, bør medlemsstaterne forelægge en risikovurdering vedrørende den planlagte forlængelse af grænsekontrol ud over to måneder . I risikovurderingen bør det navnlig vurderes, hvor længe den konstaterede trussel forventes at vare, og hvilke afsnit af den indre grænse der er berørt, det bør dokumenteres, at forlængelsen af grænsekontrollen er en sidste udvej, navnlig ved at det påvises, at eventuelle alternative foranstaltninger har vist sig eller anses for at være utilstrækkelige, og der bør redegøres for, hvordan kontrollen bidrager til at imødegå den konstaterede trussel. Risikovurderingen bør ligeledes retrospektivt dokumentere , at den genindførte grænsekontrol har været et effektivt og virkningsfuldt middel til at håndtere den konstaterede trussel, og der bør redegøres udførligt for, hvordan hver enkelt nabomedlemsstat, der har været berørt af en sådan forlængelse, er blevet hørt og inddraget med henblik på at finde frem til de mindst byrdefulde operationelle ordninger. Medlemsstaterne bør fortsat have mulighed for om nødvendigt at klassificere alle eller dele af de fremlagte oplysninger.
(4) Medlemsstaterne bør have mulighed for at anvende ovennævnte beløb til at fortsætte gennemførelsen af omfordelingen ved at indgå forpligtelser på ny for beløbene til samme foranstaltning i de nationale programmer. Derudover bør det i overensstemmelse med forordningen om Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden være muligt at anvende disse midler til at klare andre udfordringer på migrations- og asylområdet, hvis det er behørigt begrundet i revisionen af medlemsstaternes nationale programmer. Medlemsstaternes behov på disse områder er stadig betydelige. Det bør kun være muligt én gang og med Kommissionens godkendelse at indgå forpligtelser på ny for ovennævnte beløb til samme foranstaltning eller at overføre beløbene inden for rammerne af det nationale program.

(4) Medlemsstaterne bør have mulighed for at anvende ovennævnte beløb til at fortsætte gennemførelsen af omfordelingen ved at indgå forpligtelser på ny for beløbene til samme foranstaltning i de nationale programmer. Medlemsstaterne bør som minimum indgå forpligtelser på ny for 20 % af disse beløb til foranstaltninger i nationale programmer, til omfordeling af ansøgere om international beskyttelse eller omfordeling af personer med international beskyttelse eller til genbosættelse og anden ad hoc-indrejse af humanitære årsager. For den resterende del af disse beløb bør det i overensstemmelse med forordningen om Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden , navnlig for så vidt angår udviklingen af aspekter af det fælles europæiske asylsystem, især hvad angår familiesammenføring eller støtte af lovlig migration til medlemsstaterne og fremme af en effektiv integration af tredjelandsstatsborgere, være muligt at finansiere de særlige foranstaltninger, der er fastsat i kapitel II og III, på migrations- og asylområdet, hvis det er behørigt begrundet i revisionen af medlemsstaternes nationale programmer. Medlemsstaternes behov på disse områder er stadig betydelige. Det bør kun være muligt én gang og med Kommissionens godkendelse at indgå forpligtelser på ny for ovennævnte beløb til samme foranstaltning eller at overføre beløbene inden for rammerne af det nationale program. Medlemsstaterne bør sikre, at tildelingen af midler sker under fuld overholdelse af principperne i finansforordningen, navnlig med hensyn til effektivitet og gennemsigtighed.
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 9. november 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
De medlemsstater, der ikke anvender den generelle ordning for omvendt betalingspligt , indsender senest den 30. juni 2019 en foreløbig rapport til Kommissionen om virkningerne på deres område af, at andre medlemsstater anvender ordningen, for så vidt som den generelle ordning for omvendt betalingspligt er blevet anvendt mindst et år inden denne dato i en given medlemsstat.

Medlemsstater, der ikke anvender ordningen , indgiver en foreløbig rapport til Kommissionen om indvirkningen på deres område af, at andre medlemsstater anvender den generelle ordning for omvendt betalingspligt. En sådan rapport indgives til Kommissionen senest tre måneder efter, at den generelle ordning for omvendt betalingspligt er blevet anvendt i et år i en given medlemsstat.
P8_TA(2018)0486

Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden: Indgåelse af forpligtelser på ny for resterende beløb ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 516/2014 for så vidt angår indgåelse af forpligtelser på ny for de resterende beløb, der blev indgået forpligtelser for til støtte for gennemførelsen af Rådets afgørelse (EU) 2015/1523 og (EU) 2015/1601 eller tildelingen heraf til andre foranstaltninger under de nationale programmer (COM(2018)0719 — C8-0448/2018 — 2018/0371(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 388/20)

Europa-Parlamentet,

— der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0719),

— der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 78, stk. 2, og artikel 79, stk. 2 og stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0448/2018),

— der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

— der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 30. november 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

— der henviser til forretningsordenens artikel 59,

— der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0370/2018),

A. der henviser til, at det på grund af sagens hastende karakter er berettiget at stemme inden udløbet af fristen på otte uger som fastsat i artikel 6 i protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet;

2. anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag;

3. pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

(1) Denne holdning erstatter de ændringer, der blev vedtaget den 29. november 2018 (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0468).
(6) Unionens rumprogram (»programmet«) har på grund af sin dækning og muligheden for at bidrage til løsningen af de globale udfordringer en stærk international dimension. Kommissionen bør derfor kunne styre og koordinere aktiviteter på den internationale scene på Unionens vegne, især med henblik på at forsvare Unionens og medlemsstaternes interesser i internationale fora, bl.a. inden for frekvenser, for at fremme Unionens teknologi og industri, og for at fremme samarbejdet inden for uddannelse, under hensyntagen til behovet for at sikre gensidige rettigheder og forpligtelser for parterne. Det er især vigtigt, at Unionen repræsenteres af Kommissionen i organerne under det internationale Cospas-Sarsat-program eller i de relevante sektorspecifikke FN-organer, bl.a. Fødevare- og Landbrugsorganisationen, samt Den Meteorologiske Verdensorganisation.

(6) Unionens rumprogram (»programmet«) har på grund af sin dækning og muligheden for at bidrage til løsningen af de globale udfordringer en stærk international dimension. Kommissionen bør derfor kunne styre og koordinere aktiviteter på den internationale scene på Unionens vegne, især med henblik på at forsvare Unionens og medlemsstaternes interesser i internationale fora, bl.a. inden for frekvenser . Kommissionen bør styrke økonomisk diplomati for at fremme Unionens teknologi og industri og for at fremme samarbejdet inden for uddannelse under hensyntagen til behovet for at sikre gensidige rettigheder og forpligtelser for parterne samt fair konkurrence på internationalt plan . Det er især vigtigt, at Unionen repræsenteres af Kommissionen i organerne under det internationale Cospas-Sarsat-program eller i de relevante sektorspecifikke FN-organer, bl.a. Fødevare- og Landbrugsorganisationen, samt Den Meteorologiske Verdensorganisation.
(35) De skattepligtige indtægter bør være lig med de samlede bruttoindtægter, som en skattepligtig person har opnået, fratrukket moms og lignende afgifter. Skattepligtige indtægter bør anses for at være opnået af en skattepligtig person på det tidspunkt, de forfalder, uanset om de faktisk er blevet betalt på det tidspunkt. SDT bør betales i en medlemsstat på grundlag af den andel af skattepligtige indtægter, som en skattepligtig person har opnået i en skatteperiode, og som betragtes som opnået i denne medlemsstat, og bør beregnes ved at anvendes SDT-satsen på denne andel. Der bør findes en fælles SDT-sats på EU-niveau for at undgå forvridninger på det indre marked. SDT-satsen bør fastsættes til 3 %, hvilket sikrer, at der er en passende balance mellem de indtægter, der genereres af skatten, og at der tages højde for de forskellige virkninger, SDT har på virksomheder med forskellige fortjenstmargener.

(35) De skattepligtige indtægter bør være lig med de samlede bruttoindtægter, som en skattepligtig person har opnået, fratrukket moms og lignende afgifter. Skattepligtige indtægter bør anses for at være opnået af en skattepligtig person på det tidspunkt, de forfalder, uanset om de faktisk er blevet betalt på det tidspunkt. SDT bør betales i en medlemsstat på grundlag af den andel af skattepligtige indtægter, som en skattepligtig person har opnået i en skatteperiode, og som betragtes som opnået i denne medlemsstat, og bør beregnes ved at anvendes SDT-satsen på denne andel. Der bør findes en fælles SDT-sats på EU-niveau for at undgå forvridninger på det indre marked. SDT-satsen er sat til 3 %, hvilket sikrer, at der er en passende balance mellem de indtægter, der genereres af skatten, og at der tages højde for de forskellige virkninger, SDT har på virksomheder med forskellige fortjenstmargener.
(34) Interoperabiliteten mellem de europæiske offentlige tjenester vedrører alle forvaltningsniveauer: EU-plan og nationalt, regionalt og lokalt plan. Ud over at fjerne hindringerne for et velfungerende indre marked, gør interoperabilitet det lettere at gennemføre politikker og rummer et stort potentiale med hensyn til at undgå elektroniske barrierer i forbindelse med overskridelse af grænserne og fremme opkomsten af nye, eller konsolidere udviklingen af eksisterende, fælles offentlige tjenester på EU-plan. For at afhjælpe fragmenteringen af de europæiske tjenester, understøtte de grundlæggende frihedsrettigheder og gennemførelsen af gensidig anerkendelse i EU bør en helhedsorienteret, tværsektoriel og grænseoverskridende tilgang til interoperabilitet fremmes på den mest effektive måde og på en måde, som bedst opfylder brugernes behov. Dette indebærer, at interoperabilitet forstås i bred forstand, så termen dækker alt fra tekniske til juridisk lag og omfatter alle politikelementer på området. Følgelig bør viften af aktiviteter gå ud over løsningernes almindelige livscyklus for at inkludere alle de interventionselementer, der vil understøtte de nødvendige rammebetingelser for vedvarende interoperabilitet i almindelighed.

(34) Interoperabiliteten mellem de europæiske offentlige tjenester vedrører alle forvaltningsniveauer: EU-plan og nationalt, regionalt og lokalt plan. Ud over at fjerne hindringerne for et velfungerende indre marked er interoperabilitet med til at fremme grænseoverskridende samarbejde og tilpasning af fælles standarder, gør det lettere at gennemføre politikker og rummer et stort potentiale med hensyn til at undgå elektroniske barrierer og sprogbarrierer i forbindelse med overskridelse af grænserne , mindske bureaukratiet og fremme opkomsten af nye, eller konsolidere udviklingen af eksisterende, fælles offentlige tjenester på EU-plan samt undgå unødig dobbelt lagring . For at afhjælpe fragmenteringen af de europæiske tjenester, understøtte de grundlæggende frihedsrettigheder og gennemførelsen af gensidig anerkendelse i Unionen bør en helhedsorienteret , teknologineutral , tværsektoriel og grænseoverskridende tilgang til interoperabilitet fremmes på den mest effektive måde og på en måde, som bedst opfylder brugernes behov og sikrer et højt niveau af databeskyttelse . Dette indebærer, at interoperabilitet forstås i bred forstand, så termen dækker alt fra tekniske til juridisk lag og omfatter alle politikelementer på området. Følgelig bør viften af aktiviteter gå ud over løsningernes almindelige livscyklus for at inkludere alle de interventionselementer, der vil understøtte de nødvendige rammebetingelser for vedvarende interoperabilitet i almindelighed.
P8_TA(2018)0488

Beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer og mutagener ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2004/37/EF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer og mutagener (COM(2017)0011 — C8-0010/2017 — 2017/0004(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 388/22)

Europa-Parlamentet,

— der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2017)0011),

— der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 153, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0010/2017),

— der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag,

— der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

— der henviser til udtalelse af 31. maj 2017 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

— efter høring af Regionsudvalget,

— der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 24. oktober 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

— der henviser til forretningsordenens artikel 59 og 39,

— der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A8-0142/2018),

1. vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

2. anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag;

3. pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

(1) EUT C 288 af 31.8.2017, s. 56.
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 28. november 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
Artikel 10

Støtteberettigede enheder

1. Ansøgerne og deres underleverandører, der er involveret i foranstaltningen, skal være støtteberettigede, forudsat at de er etableret i Unionen eller i et associeret land, har deres ledelsesstrukturer i Unionen eller i et associeret land, som omhandlet i artikel 5 , og ikke kontrolleres af et ikke-associeret tredjeland eller en enhed i et ikke-associeret tredjeland.

2. Uanset stk. 1 kan en ansøger eller en underleverandør involveret i tiltaget, der er etableret i Unionen eller i et associeret land, og som kontrolleres af et ikke-associeret tredjeland eller en enhed i et ikke-associeret tredjeland, udgøre en støtteberettiget enhed , hvis dette er nødvendigt for at nå de opstillede mål for foranstaltningen, og hvis deltagelsen ikke vil udgøre en risiko for Unionens og dens medlemsstaters sikkerheds- og forsvarsinteresser eller målsætningen i artikel 3. For at sikre beskyttelse af Unionens og dens medlemsstaters sikkerhedsinteresser skal det kræves i indkaldelsen af forslag, at ansøgeren forpligter sig til at gennemføre tiltag forud for foranstaltningens påbegyndelse, der sikrer, at:

a) ▌kontrol over virksomheden ikke udøves på en måde, som begrænser dens evne til at gennemføre ▌foranstaltningen og levere resultater, pålægger begrænsninger vedrørende den infrastruktur, de faciliteter, aktiver og ressourcer samt den intellektuelle ejendomsret eller knowhow, der er nødvendig med henblik på foranstaltningen, eller undergraver de kapaciteter og standarder, der er nødvendige for at gennemføre tiltaget

b) ▌adgangen for ikke-associerede tredjelande eller enheder i ikke-associerede tredjelande til klassificerede og ikke-klassificerede følsomme oplysninger vedrørende foranstaltningen forhindres , og at de ansatte eller andre personer, der deltager i foranstaltningen, har en national sikkerhedsgodkendelse, der er udstedt af en medlemsstat eller et associeret land

c) ejendomsretten til intellektuelle ejendomsrettigheder i forbindelse med og resultaterne af foranstaltningen forbliver hos støttemodtageren og er ikke underlagt kontrol eller restriktioner fra ikke-associerede tredjelande eller enheder i andre ikke-associerede tredjelande ▌og er ikke eksporteret til eller gjort tilgængelige fra et tredjeland eller en enhed i et tredjeland uden samtykke fra de medlemsstater, hvor støttemodtageren er etableret, og er i overensstemmelse med målsætningerne i artikel 3 under foranstaltningen og for en bestemt periode efter dens afslutning, idet en sådan periode fastsættes i tilskudsaftalen .

En ansøger eller en underleverandør, der er involveret i foranstaltningen, og som har sin ledelsesstruktur i Unionen eller i et associeret land, og som kontrolleres af et ikke-associeret tredjeland, der er omfattet af Unionens restriktive foranstaltninger, eller af en enhed i et tredjeland, der er omfattet af Unionens restriktive foranstaltninger, må ikke indrømmes en undtagelse i henhold til dette stykke.
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 12. december 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
Programmet vil støtte tværgående aktiviteter, som sikrer synergi i forskningsindsatsen med henblik på at løse fælles udfordringer, for at opfylde de specifikke målsætninger. Med Horisont Europa sikres det, at der etableres passende forbindelser og grænseflader, f.eks. fælles forslagsindkaldelser. Forskning og innovation i tilknytning hertil kan også modtage økonomisk støtte med midler fra forordning [forordningen om fælles bestemmelser], for så vidt at de er i tråd med disse fondes målsætninger og bestemmelser.

Programmet vil støtte tværgående aktiviteter, som sikrer synergi i forskningsindsatsen med henblik på at løse fælles udfordringer, for at opfylde de specifikke målsætninger. Med Horisont Europa sikres det, at der etableres passende forbindelser og grænseflader, f.eks. fælles forslagsindkaldelser. Forskning og innovation i tilknytning hertil kan også modtage økonomisk støtte med midler fra forordning [forordningen om fælles bestemmelser] eller andre af Unionens programmer og finansielle instrumenter , for så vidt at de er i tråd med de pågældende fondes , programmers og instrumenters målsætninger og bestemmelser.
Artikel 16

Budgetprocedure og gennemførelse

1. Når Kommissionen har konkluderet, at betingelserne for at yde økonomisk støtte fra EGF Omstillingsfonden er opfyldt, forelægger den en anmodning et forslag om overførsel til de relevante budgetposter mobilisering heraf. Afgørelsen om at mobilisere Omstillingsfonden træffes af Europa-Parlamentet og Rådet i fællesskab inden for én måned efter forelæggelsen af forslaget for dem. Rådet træffer afgørelse med kvalificeret flertal, og Europa-Parlamentet træffer afgørelse med et flertal af sine medlemmer og tre femtedele af de afgivne stemmer.

Samtidig med at den forelægger forslaget til en afgørelse om at mobilisere Omstillingsfonden, forelægger Kommissionen et forslag om overførsel til de relevante budgetposter for Europa-Parlamentet og Rådet. I tilfælde af uenighed indledes der en trepartsprocedure.

Overførsler vedrørende Omstillingsfonden sker i overensstemmelse med finansforordningens artikel 31. [Ændring 81]
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 5. december 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
(4) I erkendelse af at den for tidlige lukning og deraf følgende dekommissionering af Ignalina-atomkraftværket med dets to RBMK-reaktorenheder på 1 500 MW, der er en arv fra det tidligere Sovjetunionen, var uden fortilfælde og udgjorde en så usædvanlig stor finansiel byrde for Litauen, at det ikke stod i et rimeligt forhold til landets størrelse og økonomiske formåen, blev det fastsat i protokol nr. 4, at Unionens bistand under Ignalina-programmet skal fortsættes løbende og forlænges efter 2006 for perioden for de næste finansielle overslag.

(4) I erkendelse af at den for tidlige lukning og deraf følgende dekommissionering af Ignalina-atomkraftværket med dets to RBMK-reaktorenheder på 1 500 MW (grafitmodererede og af kanaltypen), der ligner dem, der blev brugt i Tjernobyl, og som er en arv fra det tidligere Sovjetunionen, var uden fortilfælde , eftersom der intet andet sted i verden i praksis har været et tilfælde, hvor en reaktor med en lignende konstruktion er blevet demonteret, og da det udgjorde en så usædvanlig stor finansiel byrde for Litauen, at det ikke stod i et rimeligt forhold til landets størrelse og økonomiske formåen, blev det fastsat i protokol nr. 4, at Unionens bistand under Ignalina-programmet skal fortsættes løbende og forlænges efter 2006 for perioden for de næste finansielle overslag indtil den endelige dato for lukningen, som i øjeblikket er planlagt til at finde sted i 2038 .