Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Pathways to School Success

(2022/C 498/10)

Ordfører: Inga BĒRZIŅA (LV/Renew Europe), medlem af en kommunal forsamling: Byrådet i Kuldīga Basisdokument: Forslag til Rådets henstilling om »Pathways to School Success« COM(2022) 316 final

I. ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Forslag til Rådets henstilling om »Pathways to School Success«

COM(2022) 316

Anbefalet ændring 1

Betragtning 2

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag (2) Den 30. september 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse om etablering af det europæiske uddannelsesområde inden 2025, hvori inklusion betragtes som en af dets seks dimensioner (1). Den 18. februar 2021 vedtog Rådet Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) (2). (2) Den 30. september 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse om etablering af det europæiske uddannelsesområde inden 2025, hvori inklusion betragtes som en af dets seks dimensioner (1). Den 18. februar 2021 vedtog Rådet Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030)[70] (2). Den 19. marts 2021 vedtog Det Europæiske Regionsudvalg en udtalelse om »Etablering af det europæiske uddannelsesområde inden 2025« (3) .

Begrundelse

Det foreslås at tilføje en henvisning til RU's udtalelse om Kommissionens meddelelse om etablering af det europæiske uddannelsesområde inden 2025.

Anbefalet ændring 2

Betragtning 5

(Ny betragtningJ

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag I den endelige rapport fra konferencen om Europas fremtid opfordres EU også til at sikre, at alle EU-borgere kan drage fordel af digitaliseringen ved at sikre, at de har de nødvendige digitale færdigheder og muligheder (1) . Kommissionen har til hensigt at fremsætte forslag til en henstilling om bedre levering af digitale færdigheder inden for uddannelse og om et europæisk certifikat for digitale færdigheder (2) .

Begrundelse

Det bør fremhæves, hvor vigtigt det er at høste fordelene ved digitaliseringen ved at sikre, at alle borgere har de nødvendige digitale færdigheder og muligheder.

Anbefalet ændring 3

Betragtning 25

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag (25) Målet om at reducere dårlige resultater og uddannelsesfrafald og fremme skolesucces skal systematisk tackles gennem uddannelse og erhvervsuddannelse i hele EU. På systemniveau er der behov for sammenhæng mellem de politiske foranstaltninger, koordinering med andre relevante politikområder (f.eks. sundhed, sociale tjenester, beskæftigelse, boliger, retlige anliggender, migration og integration) og effektivt samarbejde mellem forskellige aktører på alle niveauer (nationalt, regionalt, lokalt , skolemæssigt ) med henblik på en koordineret støtte til børn, unge og deres familier. Parallelt hermed bør tilgange, der omfatter hele skolen, fremmes på skoleniveau og omfatte alle aktivitetsområder (undervisning og læring, planlægning og forvaltning osv.) og inddragelse af alle nøgleaktører: lærende, skoleledere, undervisningspersonale og andet personale, forældre og familier samt lokalsamfund og samfundet generelt (1). (25) Målet om at reducere dårlige resultater og uddannelsesfrafald og fremme skolesucces skal systematisk tackles gennem uddannelse og erhvervsuddannelse i hele EU. På systemniveau er der behov for sammenhæng mellem de politiske foranstaltninger, koordinering med andre relevante politikområder (f.eks. sundhed, sociale tjenester, beskæftigelse, boliger, retlige anliggender, migration og integration) og effektivt samarbejde mellem forskellige aktører på alle niveauer ( på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt niveau samt i skolerne ) med henblik på en koordineret støtte til børn, unge og deres familier i overensstemmelse med principperne om flerniveaustyring . Parallelt hermed bør tilgange, der omfatter hele skolen, fremmes på skoleniveau og omfatte alle aktivitetsområder (undervisning og læring, planlægning og forvaltning osv.) og inddragelse af alle nøgleaktører: lærende, skoleledere, undervisningspersonale og andet personale, forældre og familier samt lokalsamfund og samfundet generelt (1).

Begrundelse

Uddannelse og erhvervsuddannelse ville blive forbedret, hvis principperne og praksis for forvaltning på flere myndighedsniveauer, som beskrevet i RU's resolution om et charter for forvaltning på flere myndighedsniveauer i Europa, fandt anvendelse (1).

Anbefalet ændring 4

Punkt 1

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 1. Senest i 2025 udvikle eller yderligere styrke en integreret og omfattende strategi for skolesucces på et passende niveau i overensstemmelse med strukturen i deres uddannelsessystem med henblik på at afkoble uddannelsesresultater fra socioøkonomisk status, fremme inklusion på uddannelsesområdet (herunder ved at tackle segregation på uddannelsesområdet) og yderligere reducere uddannelsesfrafald og dårlige resultater med hensyn til grundlæggende færdigheder som foreslået i politikrammen i bilaget. Der bør lægges særlig vægt på trivsel i skolen som et centralt element i skolernes succes. En sådan strategi bør omfatte forebyggelses-, interventions- og kompensationsforanstaltninger (herunder foranstaltninger, der tilbydes som led i ungdomsgarantien), være evidensbaseret og kombinere universelle foranstaltninger med målrettede og/eller individualiserede bestemmelser for lærende, der kræver yderligere opmærksomhed og støtte i inkluderende miljøer (f.eks. lærende med en socioøkonomisk dårligt stillet baggrund, migrantbaggrund — herunder flygtninge — eller romabaggrund, lærende med synlige og ikkesynlige handicap, elever med særlige uddannelsesbehov eller mentale sundhedsproblemer). En sådan strategi bør også baseres på et struktureret samarbejde mellem aktører, der repræsenterer forskellige politikområder, forvaltningsniveauer og uddannelsesniveauer, nyde godt af tilstrækkelig finansiering og ledsages af en klar gennemførelses- og evalueringsplan. 1. Senest i 2025 udvikle eller yderligere styrke en integreret og omfattende strategi for skolesucces på et passende niveau i overensstemmelse med strukturen i deres uddannelsessystem og under hensyntagen til tilsvarende decentraliserede systemer med henblik på at afkoble uddannelsesresultater fra socioøkonomisk status, fremme inklusion på uddannelsesområdet (herunder ved at tackle segregation på uddannelsesområdet) og yderligere reducere uddannelsesfrafald og dårlige resultater med hensyn til grundlæggende færdigheder som foreslået i politikrammen i bilaget. Der bør lægges særlig vægt på trivsel samt miljø- og sundhedsforhold i og omkring skolen som et centralt element i skolernes succes. En sådan strategi bør omfatte planlægnings,- forebyggelses-, interventions- og kompensationsforanstaltninger (herunder foranstaltninger, der tilbydes som led i ungdomsgarantien), være evidensbaseret og kombinere universelle foranstaltninger med målrettede og/eller individualiserede bestemmelser for lærende, der kræver yderligere opmærksomhed og støtte i inkluderende miljøer (f.eks. lærende med en socioøkonomisk dårligt stillet baggrund, migrantbaggrund — herunder flygtninge — eller romabaggrund, lærende med synlige og ikkesynlige handicap, elever med særlige uddannelsesbehov eller mentale sundhedsproblemer). En sådan strategi bør også baseres på et struktureret samarbejde mellem aktører, der repræsenterer forskellige politikområder, forvaltningsniveauer og uddannelsesniveauer, nyde godt af tilstrækkelig finansiering og ledsages af en klar gennemførelses-, evaluerings - og overvågnings plan.

Begrundelse

De lokale og regionale myndigheder spiller en central rolle i konkretiseringen af visionen om et europæisk uddannelsesområde på grund af de direkte og meget tætte forbindelser, de har med lokalsamfundene, hvor de uddannelsespolitikker, der fastlægges på EU-niveau, skal føres ud i livet, og på hvilke de efterfølgende kan få direkte indflydelse (2).

Anbefalet ændring 5

Punkt 3

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 3. Som led i en integreret og omfattende strategi kombinere forebyggelses-, interventions- og kompensationsforanstaltninger som dem, der er fastsat i politikrammen i bilaget for at støtte: 3. Som led i en integreret , inklusiv og omfattende strategi kombinere forebyggelses-, interventions- og kompensationsforanstaltninger som dem, der er fastsat i politikrammen i bilaget for at støtte:

Begrundelse

Giver sig selv.

Anbefalet ændring 6

Punkt 3.3

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 3.3. skoler i udviklingen af en »tilgang for hele skolen« til at opnå succes, hvor alle medlemmer af skolesamfundet (skoleledere, lærere, undervisere og andet undervisningspersonale, lærende, forældre og familier og lokalsamfundet) samt eksterne interessenter deltager aktivt og i samarbejde for at fremme gode uddannelsesresultater for alle lærende 3.3. skoler i udviklingen af en »tilgang for hele skolen« til at opnå succes, hvor alle medlemmer af skolesamfundet (skoleledere, lærere, undervisere og andet undervisningspersonale, lærende, forældre og familier og lokalsamfundet) herunder lokale og regionale myndigheder samt eksterne interessenter deltager aktivt og i samarbejde for at fremme gode uddannelsesresultater for alle lærende

Begrundelse

De lokale og regionale myndigheder er ansvarlige for skolerne og fremmer udviklingen af en tilgang for »hele skolen«, bl.a. ved at anvende den firedobbelte helix-tilgang, en samarbejdsmodel, der lægger stor vægt på mennesker og deres behov sammen med interessenter i den offentlige og private sektor og den akademiske verden.

Anbefalet ændring 7

Punkt 4

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 4. Optimere anvendelsen af nationale midler og EU-midler til investeringer i infrastruktur, uddannelse, værktøjer og ressourcer for at øge inklusion, ligestilling og trivsel på uddannelsesområdet, herunder EU-midler og -ekspertise til reformer og investeringer i infrastruktur, værktøjer, pædagogik og skabelse af sunde læringsmiljøer, navnlig Erasmus+, genopretnings- og resiliensfaciliteten, Den Europæiske Socialfond+, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, programmet for et digitalt Europa, Horisont Europa, instrumentet for teknisk støtte, Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden osv., og sikre, at anvendelsen af midlerne er i overensstemmelse med den overordnede strategi 4. Optimere anvendelsen af lokale, regionale, nationale midler og EU-midler til investeringer i infrastruktur, uddannelse, værktøjer og ressourcer for at øge inklusion, ligestilling og trivsel på uddannelsesområdet, herunder EU-midler og -ekspertise til reformer og investeringer i infrastruktur, værktøjer, pædagogik og skabelse af sunde læringsmiljøer, navnlig Erasmus+, genopretnings- og resiliensfaciliteten, Den Europæiske Socialfond+, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, programmet for et digitalt Europa, Horisont Europa, instrumentet for teknisk støtte, Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden osv., og sikre, at anvendelsen af midlerne er i overensstemmelse med den overordnede strategi

Begrundelse

Det foreslås også at inddrage det lokale og regionale niveau.

II. POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG (RU)

De lokale og regionale myndigheders særlige rolle

1. mener, at uddannelsessystemer af høj kvalitet, som er inklusive og med lige adgang for alle, uanset de lærendes personlige karakteristika, familiemæssige, kulturelle og socioøkonomiske situation, ikke blot baner vejen for skolesucces, men også for større social samhørighed og en mere bæredygtig økonomi i Den Europæiske Union;

2. værdsætter i høj grad begrebet med en tilgang for »hele skolen«, som Kommissionen har tilskyndet til, og som omfatter de lokale og regionale myndigheder som en vigtig forudsætning for at reformere uddannelsespolitikken og nå disse centrale mål for det europæiske samarbejde inden for uddannelse og erhvervsuddannelse, idet den reducerer andelen, der klarer sig dårligt med hensyn til grundlæggende færdigheder og modvirker, at de forlader uddannelsessystemet tidligt;

3. påpeger, at politikker for tidligt skolefrafald ( 3 ) ofte gennemføres på lokalt og regionalt plan, hvilket gør det muligt at håndtere kontekstuelle problemer;

4. mener, at det er vigtigt at fremme elevernes og skolepersonalets trivsel på undervisningsstedet ved at arbejde for en mindskelse af uddannelseskløften mellem fjerntliggende områder, landdistrikter og byområder samt af forskelle mellem uddannelsesinstitutioner. Dette mål kan kun nås med tilstrækkelige midler til at fremme den sociale og territoriale samhørighed og muligheden for datadrevne beslutninger. Under alle omstændigheder er det kun muligt at forbedre kvaliteten af det decentrale uddannelsessystem med et bredt (og ikke udelukkende et budgetmæssigt) fokus;

5. understreger, hvor vigtigt det er at indsamle og analysere data på lokalt, regionalt og nationalt plan. En analyse af sådanne data kan kortlægge fælles tendenser, der er relevante for tidligt skolefrafald, og indeholde løsninger der kan tackle udfordringerne på grundlag af en stedbaseret tilgang. I Letland har man eksempelvis udviklet et nationalt interaktivt værktøj til indsamling af oplysninger om elever fra det øjeblik, hvor underviseren konstaterer, at der er en risiko for skolefrafald. På den måde kan der på lokalt og regionalt plan etableres et bredt statistisk datagrundlag for årsagerne til og tendenserne bag skolefrafald;

6. opfordrer til en bredere anvendelse af lokal og regional bedste praksis for at opbygge et stærkt digitalt uddannelsesøkosystem og fremme en bæredygtig digital omstilling. Dette vil gavne inkluderende brede uddannelser af høj kvalitet og fremme den digitale samhørighed og begrænse de territoriale forskelle. Den franske region Île-de-France har eksempelvis udviklet den gratis sproglæringsplatform QIOZ for at tilpasse sig de betingelser, som fulgte med covid-19.

Krisens indvirkning på uddannelsessystemerne

7. Det Europæiske Regionsudvalg påpeger, at antallet af unge, der forlader skolen for tidligt, er faldet støt i det seneste årti. Man kan imidlertid frygte, at denne positive tendens vender som følge af pandemien ( 4 ) . Dette fremgår af konklusionerne om de fremskridt, der er gjort i skoleåret 2021-2022, og deres forbindelse til covid-19-relaterede restriktioner. Således steg eksempelvis antallet af unge, der forlader skolen tidligt, med 28 % i de belgiske regioner Vallonien og Bruxelles, navnlig i overbygningstrinnene — 7.-12. klassetrin.;

8. opfordrer derfor til, at man ikke glemmer følgerne af covid-19 for skoleelevernes mentale og fysiske sundhed og generelle trivsel. Desuden bør der være fokus på den kendsgerning, at denne krise også er gået ud over motivationen til læring blandt skoleelever, der ikke tidligere var i risiko for tidligt skolefrafald, og har samtidig ramt elever uforholdsmæssigt hårdt, der kommer fra sårbare og dårligt stillede miljøer. Udvalget opfordrer derfor til innovative motiverende aktiviteter for børn, der lærer med succes;

9. opfordrer til en socialt inklusiv og psykologisk tilpasset uddannelse for alle ukrainske børn i den skolepligtige alder, der opholder sig i EU's medlemsstater på grund af krigen i Ukraine. Udvalget opfordrer desuden til skræddersyede og gennemtænkte sprogindlæringsprogrammer (som dem, der tilbydes i den flamske region i Belgien ( 5 ) ) for elever, der ikke taler sproget i den pågældende EU-medlemsstat, med henblik på at fremme deres integration og forbedre deres præstationer.

Konklusioner

10. Det Europæiske Regionsudvalg er enig i konklusionen fra den uafhængige evaluering ( 6 ) af gennemførelsen af Rådets henstilling af 28. juni 2011 om politiske strategier for at mindske frafaldsprocenten ( 7 ) , ifølge hvilken samarbejdet mellem de forskellige forvaltningsniveauer (europæisk, nationalt, regionalt, lokalt) fortsat er begrænset og fragmenteret. Det er tale om et af de områder, hvor der er behov for en yderligere indsats for at løse problemet med tidligt skolefrafald, navnlig gennem samarbejde inden for innovationsøkosystemet;

11. påpeger, at de lokale og regionale myndigheder spiller en central rolle med hensyn til at skabe og modernisere uddannelsesinstitutioner, fremme lige muligheder for alle og opbygge et sikkert, inklusivt og effektivt læringsmiljø, i forbindelse med hvilket der også skal lægges vægt på den voksende mobning/cybermobning. Udvalget understreger, at som følge af konsekvenserne for de nationale og lokale budgetter af Ruslands krig mod Ukraine, energikrisen og den kraftigt stigende inflation er det vigtigt med langsigtet støtte fra EU's strukturfonde til kommunale projekter til modernisering af læringsmiljøet og til sikring af de eksisterende uddannelsesinfrastrukturers kvalitet;

12. opfordrer til, at tage fat på de kommende udfordringer ved hjælp af tilgange for »hele skolen«. Det drejer sig blandt andet om et generationsskifte af lærerkorpset og etablering af et bredt motivationsprogram for lærere og skolepersonale. Der findes allerede eksempler herpå i de enkelte lokale og regionale myndigheder, såsom stipendier til studerende under læreruddannelsens sidste år, navnlig for fremtidige STEM-lærere eller personale i omsorgssektoren (psykologer, socialpædagoger osv.). Samtidig bør faglig udvikling, opkvalificering og, hvor det er relevant, omskoling fortsat fremmes.

Bruxelles, den 12. oktober 2022. Vasco ALVES CORDEIRO Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

(1) COM(2020) 625 final.

(2) EUT C 66 af 26.2.2021, s. 1.

(1) COM(2020) 625 final.

(2) EUT C 66 af 26.2.2021, s. 1.

(3) EUT C 175 af 7.6.2021, s. 6.

(1) Konferencen om Europas fremtid, Rapport om det endelige resultat, maj 2022, forslag 32, s. 74 (i den engelske udgave).

(2) COM(2022) 404 final.

(1) Se definitionen i det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene.

(1) Se definitionen i det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene.

(1) EUT C 174 af 7.6.2014, s. 1.

(2) Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Etablering af det europæiske uddannelsesområde inden 2025 (EUT C 175 af 7.5.2021, s. 6).

(3) Indikatoren for »unge, der forlader uddannelsessystemet tidligt« (ELET) måler andelen af 18-24-årige med højst en sekundæruddannelse på første trin, som ikke længere er i formel eller ikkeformel uddannelse.

(4) European Commission, Directorate-General for Education, Youth, Sport and Culture, Education and training monitor 2021: executive summary, Publications Office of the European Union, 2021, https://data.europa.eu/doi/10.2766/480191.

(5) Onthaalonderwijs voor anderstalige kinderen (OKAN) [modtagelsesundervisning for fremmedsprogede børn].

(6) Kommissionen, Generaldirektoratet for Uddannelse, Unge, Idræt og Kultur (2019), V. Donlevy, L. Day, M. Andriescu, P. Downes, Assessment of the implementation of the 2011 Council recommendation on policies to reduce early school leaving: final report, Publikationskontoret.

(7) EUT C 191 af 1.7.2011, s. 1.