KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(90) 406 endelig udg. - SYN 303 
Bruxelles, den 17. oktober 1990 
Forslag til 
RÅDETS DIREKTIV 
om beskyttelse af kvindelige arbejdstagere 
under graviditet og efter barsel 
(forelagt af Kommissionen) 

- 2 
BEGRUNDELSE 
NDLEDNING 
i. Historisk baggrund 
1. I 19S9 vedtog 11 af Fællesskabets medlemsstater Fællesskabspagten 
om de Grundlæggende Arbejdsmarkedsmæssige og Sociale Rettigheder, 
der omfatter visse forpligtelser til deis at skabe lige muligheder 
for mænd og kvinder (punkt 16), dels fortsat at harmonisere 
vilkårene, hvad angår beskyttelse af arbejdstagernes sundhed og 
sikkerhed pa arbejdspladsen, på et stadig stigende niveau (punkt 
19). 
2. Kommissionen har i sit handlingsprogram om gennemførelsen af fæl­
lesskabspagten om de grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale 
rettigheder bl.a. sat sig som mål at få Rådet til at vedtage et 
direktiv om beskyttelse af gravide kvinder på arbejdsmarkedet. 
3. Et sådant direktiv er så meget vigtigere, som undersøgelser over 
beskyttelse af kvinder i forbindelse med graviditet og barsel i 
medlemsstaterne i De Europæiske Fællesskaber (1) har afsløret en 
række mangler og svagheder i gældende lovgivning og praksis, for så 
vidt angår beskyttelse af kvindelige arbejdstagere før og efter 
bar se I . 
4. Desuden skal i henhold til Rådets direktiv 89/391/EØF (2) om iværk­
sættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes 
sikkerhed og sundhed under arbejdet særligt følsomme risikogrupper 
beskyttes mod farer, som for dem er særlig alvorlige. Kvindelige 
arbejdstagere, der er gravide eller lige har født, må i mange hen­
seender betragtes som en særlig risikogruppe. 
5. Som følge heraf udgør nærværende direktiv et særdirektiv i henhold 
til direktiv 89/391/EØF vedrørende forbedring af arbejdstagernes 
sikkerhed og sundhed unuer arbejdet. Heraf følger, at samtlige 
artikler i ovennævnte rammedirektiv finde'' anvendelse, især artikel 
10 (under;etning af arbejdstagerne), 11 (horing af arbejdstagerne 
og 
(1) Jf. Dagmar Coester-WaItjen-rapporten, dok. V71829/84. 
(2) EFT nr. L 133/1 af 29.G.1989, 
- 3 -
disses medbestemmelsesret) og 12 (oplæring af arbejdstagerne). Der 
henvises i den forbindelse til, at man ifølge ovennævnte ramme­
direktiv ved arbejdstager forstår "enhver person, som en arbejds­
giver har i sin tjeneste, herunder praktikanter og lærlinge" 
(artikel 2, litra a) , og ved arbejdsgiver "enhver fysisk eller 
juridisk person, der har stiftet et arbejdsmæssigt forhold med 
arbejdstageren, og som har ansvaret for virksomheden og/eller 
institutionen" (artikel 2, litra b). 
2. Situationen i medlemsstaterne oa internationale akter 
6. National lovgivning og praksis i medlemsstaterne, for så vidt angår 
beskyttelse af kvindelige arbejdstagere, der er gravide eller lige 
har født, er anført i bilagene til denne meddelelse, som giver en 
oversigt over situationen, for så vidt angår ophør af arbejdet -
eller "barselsorlov" (varighed og fordeling i forhold til den 
forventede dato for fødslen, størrelse af løn og/eller ydelse, 
finansieringsformen osv.), arbejdsforholdene for gravide arbejds­
tagere (navnlig med hensyn til natarbejde) samt restriktioner med 
hensyn til eksponering for visse risikofaktorer og visse agenser. 
Man kan således konstatere.-
(i) at gravide arbejdstageres ret til ophør af arbejdet går fra 12 
uger i Nederlandene til 40 uger i Det Forenede Kongerige (men i 
sidste tilfælde uden løn i hele perioden) -, idet gennemsnittet 
er på 15 uger for hele Fællesskabet - heraf ca. 6 uger inden 
den forventede dato for fødslen; 
(i i) at der ved ophør af arbejdet i forbindelse med graviditet 
udbetales løn eller en ydelse, som kan nå op på 100% af lønnen 
- finansieringen af denne aflønning/ydelse er enten pålagt 
arbejdsgiveren eller den sociale sikring; 
(iii) at holdningen i medlemsstaterne til natarbejde for gravide 
arbejdstagere veksler fra forbud til tilladelse med eventuelt 
særlige undtagelsesbestemmelser, der forbyder natarbejde Inden 
for visse sektorer eller for visse erhverv, som kan skade 
gravide arbejdstageres sundhed; 
(iv) at der i medlemsstaterne generelt findes bestemmelser om 
begrænsning af risici for eksponering af gravide arbejdstagere 
for agenser, der kan have skadelige virkninger på deres 
sundhed. 
7. Det skal bemærkes, at i samtlige medlemsstater i Fællesskabet er 
lønnen og/eller ydelsen, som udbetales til gravide arbejdstagere, 
der har ret til barselsorlov, afhængig af visse forhold, som f.eks. 
angår varigheden af beskæftigelse, som går forud for den forventede 
dato for fødslen (henholdsvis påbegyndelsen af denne ret til betalt 
barselsorlov), eller en tidligere periode med udbetaling fra en 
social sikringsordning (maksimalt 9 måneder I løbet af de 12 
måneder, der går forud for nævnte dato). For fuldstændighedens 
skyld skal det også understreges, at i visse medlemsstater tages 
den periode, under hvilken kvinden har kunnet få udbetalt arbejds­
løshedsdagpenge, ligeledes i betragtning, og at denne periode i 
øvrigt kan afkortes i tilfælde af for tidlig fødsel (ligesom 
barselsorloven kan forlænges i tilfældet af samtidig fødsel af 
f 1ère børn). 
- 4 -
Med hensyn til internationale akter er der i ILO's konvention nr. 
103 fra 1952 (revideret i 1982) om beskyttelse i forbindelse med 
graviditet og barsel som indtil dato er ratificeret af seks 
medlemsstater (Spanien, Grækenland, Italien, Luxembourg, 
Nederlandene, Portugal) ligeledes fastsat en barselsorlov på 12 
uger - hvoraf en del skal ligge efter fødslen (artikel 3), og denne 
orlov giver ret til ydelser I form af penge og lægehjælp (artikel 
4, stk. 1) - arbejdsgiveren skal i intet tilfælde personligt holdes 
ansvarlig for udgifterne til de ydelser, som de ansatte kvinder er 
berettiget til (artikel 4, stk. 8). Desuden præciseres det i 
konventionen (artikel 6), at en arbejdsgiver ikke må afskedige den 
kvindelige ansatte under ovennævnte fravær eller på en dato, 
hvorved opsigelsesfristen udløber i den periode, hvori ovennævnte 
fravær finder sted. 
Desuden præciseres det i artikel 7 i ILO's konvention om natarbejde 
(juni 1990), at der skal træffes foranstaltninger for at sikre, at 
der findes et alternativ til natarbejde for de kvindlige arbejds­
tagere, som ellers skulle udføre et sådant arbejde før og efter et 
barns fødsel i et tidsrum på mindst 16 uger, heraf mindst 8 uger 
før den forventede barselsdato (artikel 7, stk. 1, litra a). I 
samme konvention, som man er nået til enighed om blandt 
arbejdsmarkedets parter i ILO samt i 11 af de 12 medlemsstater (den 
12. afholdt sig fra at stemme), præciseres det ligeledes, at oven­
nævnte foranstaltninger kan give anledning til overførsel til et 
dagarbejde, når dette er muligt, tilståelse af ydelse fra den 
sociale sikring eller en forlængelse af barselsorloven (artikel 7, 
stk. 2), at den gravide arbejdstager ikke kan afskediges eller 
modtage et opsigelsesvarsel, medmindre der findes andre årsager 
uden forbindelse med graviditet eller barsel (artikel 7, stk. 3, 
litra a), og endelig, at indtægten må bevares på et niveau, der er 
tilstrækkeligt til at sørge for hendes og barnets underhold under 
passende levevilkår (artikel 7, stk. 3, litra b). 
3. Konklusioner 
10. Ifølge sit handlingsprogram skal Kommissionen forelægge Rådet et 
direktiv, som både tager hensyn til erhvervenes forskelligartethed 
og nødvendigheden af at undgå at lægge yderligere hindringer i 
vejen for kvindernes beskæftigelse. 
11. Derfor er hensigten med dette direktivforslag, som er baseret på 
artikel 118A i EØF-traktaten, at bidrage til en forbedring af 
beskyttelsen af arbejdstagere, som er gravide eller lige har født, 
I deres arbejdsmiljø, uden derfor at fremkalde en forringelse af 
samtlige deres arbejdsforhold og navnlig deres situation på 
arbejdsmarkedet. Med henblik herpå sigter direktivforslaget på at 
beskytte de kvindelige arbejdstageres sundhed og sikkerhed, 
samtidig med at princippet om lige muligheder for mænd og kvinder 
skal respekteres, således om knæsat i Rådets direktiv 76/207/EØF om 
lige behandling af mænd og kvinder for så vidt angår adgang til 
beskæftigelse, erhvervsuddannelse, forfremmelse samt arbejdsvilkår 
(1) •• 
(1) EFT nr. L 39 af 14.2.1976, s. 40. 
- 5 -
12. Endelig tages der i dette direktiv hensyn til bestemmelserne i de 
ovenfor omtalte internationale konventioner fra ILO vedrørende 
beskyttelse i forbindelse med graviditet og barsel (nr. 103) og til 
bestemmelserne om natarbejde, vedtaget i juni 1990. 
II INTRODUKTION 
13. I art ike I 1 afgrænses direktivets anvendelsesområde i overens­
stemmelse med bestemmelserne i artikel 118A i EØF-traktaten og i 
rammedirektiv 89/391/EØF vedrørende arbejdstagernes sikkerhed og 
sundhed under arbejdet. 
Det er imidlertid vigtigt, navnlig med hensyn til at sikre både 
beskyttelse af sundhed og sikkerhed og beskyttelse af beskæftigel­
sen for de i dette direktiv omhandlede kvinder, at nærværende 
direktiv i overensstemmelse med retspraksis i Domstolen for De 
Europæiske Fællesskaber overholder principperne om ligebehandling 
af mænd og kvinder, som er opstillet i Rådets direktiver vedrørende 
dette emne. 
14. I art Ike I 2 præciseres direktivets anvendelsesområde. 
15. Afsnit il (artikel 3 OQ 4) handler om gravide arbejdstageres ar­
bejdsforhold set i forhold til de risici på "arbejdspladsen, som 
for dem er særlig alvorlige, og derfor også om de foranstaltninger, 
som medlemsstaterne må træffe I den anledning. 
16. Uden for perioden med ophør af arbejdet kan beskyttelsen af gravide 
arbejdstageres sundhed og sikkerhed indebære, at deres arbejdstider 
og erhvervsmæssige aktiviteter må ændres under hensyntagen til 
deres helbredstilstand samt til de forskellige aktivitetsformer og 
arbejdsforhold. Ændringerne kan f.eks. bestå i tilrettelæggelse af 
hvileperioder med regelmæssige mellemrum eller ændrede 
arbejdsforhold ved skærmarbejde og, eventuelt, overførelse til 
andet arbejde. Det skal bemærkes, at der er påvist et særlig stort 
antal spontane aborter hos kvinder, der arbejder ved skærmtermina­
ler. Videnskabelige undersøgelser(1) har dokumenteret, at disse 
aborter tilsyneladende fortrinsvis er betinget af arbejdsstillin­
gen ved skærmen, hvilket indebærer, at der er brug for særlige 
bestemmelser om skærmarbejde 
17. Ligeledes viser det sig, at de gener, der er forbundet med 
natarbejde - herunder også i en vis grad det forhold, at gravide 
kvinder, der udfører et arbejde, der stiller dem over for særlige 
risici, eller som indebærer en væsentlig fysisk eller psykisk 
anspændelse, efterfølgende sover dårligt og derfor ikke er 
ordentligt udhvilede - har ført til et stigende antal for tidlige 
(1) f.eks. en undersøgelse udført i forbindelse med Northern California 
Kaiser Permanent Medical Care Programme, offentliggjort i American 
Journal of Industrial Medicine I Juni 1988. 
fødsler og naturlige aborter, hvad der helt klart gør det berettiget, 
at gravide arbejdstagere ikke må beskæftiges ved natarbejde i et vist 
tidsrum (artikel 3.3a.) 
18. Visse risici vedrører specielt den ammende arbejdstager og 
indirekte - via modermælken - hendes barn og af den grund er det 
hensigtsmæssigt at indarbejde særlige bestemmelser til beskyttelse 
af disse kvinder i dette direktiv. I forbindelse med amningen 
oplever kvinder en række kropslige ændringer (højere basal­
stofskifte, mindsket blodvolumen i kredsløbet) samt en nedgang i 
deres energireserver samt deres reserver af vitaminer og 
mikronæringsstoffer. Resultatet er en øget tilbøjelighed til 
træthed, hvilket kan give anledning til arbejdsulykker samt til 
mindre modstandskraft over for de belastninger, som opleves på 
arbejdspladsen. 
19. Som anført ovenfor i afsnittet om en periode med ophør af arbejdet 
virker en ændring af arbejdsforholdene til fordel for gravide 
arbejdstagere kun efter hensigten, hvis kvinderne samtidig bevarer 
deres rettigheder forbundet med arbejdet og modtager en passende 
aflønn ing. 
20. De I dette direktiv omhandlede kvinder skal nyde godt af bestemmel­
serne i direktiv 89/391/EØF under særlig hensyntagen til deres si­
tuation, navnlig hvad angår arbejdsgivernes forpligtelse ti I at yde 
beskyttelse mod de risici, som opstår ved eksponering for kemiske, 
fysiske og biologiske agenser under arbejdet. Beskyttelse af de 
gravide arbejdstagere indebærer, at de ikke må beskæftiges ved ar­
bejde, hvor de eksponeres for eller kan blive eksponeret for visse 
agenser og arbejdsprocesser, som nævnes i bilaget til direktivet. I 
punkt 32 nedenfor findes der en fortegnelse over disse agenser i 
overensstemmelse med bestemmelserne i art ike I 4. Ligeledes må gra­
vide arbejdstagere ikke udsættes for forventelige overskridelser af 
grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering for andre stoffer, 
idet en sådan eksponering ville kunne have en meget uheldig 
virkning på deres helbredstilstand på grund af deres særlige 
sårbarhed. Det skal endvidere påpeges, at beskyttelse af 
arbejdstagerne mod farerne ved ioniserende stråling er sikret i 
henhold til direktiv 80.836 (EURATOM) af 15. juli 1980. 
21. Afsnit III (artikel 5 OQ 6) indeholder en definition af begrebet 
barselsorlov og en beskrivelse af den praktiske udformning af denne 
særlige orlov, som kvinder har ret til under graviditet og efter 
barsel, samt bestemmelser om kvinders rettigheder på arbejdspladsen 
i forbindelse med barselsorlov og om nedsættelse af arbejdstiden. 
22. Under graviditet og i tiden umiddelbart efter en nedkomst er 
kvindelige arbejdstagere helbredsmæssigt set i en udsat situation, 
og deres tilstand kan være vanskelig at forene med arbejdsopgaver, 
som kan have en uheldig indvirkning på deres helbred, hvad der gør 
det berettiget (art ike! 5.1.) med 14 ugers arbejdsophør uden 
afbrydelse fordelt på tiden før og efter nedkomsten. I realiteten 
er der allerede i et stort antal medlemsstater indført 14 ugers 
arbejdsophør som foreslået eller en endnu længere periode. 
- ? -
Disse medlemsstater har således et forspring på lovgivningsområdet, 
og dette forspring beholder de, da det foreliggende forslag drejer 
sig om minimumsforskrifter, men med disse minimumsforskrifter kan 
de omhandlede arbejdstagere i andre medlemsstater opnå en ønskvær­
dig forbedring, som stemmer overens med Fællesskabets målsætninger 
(se bilag 2). Naturligvis vil det blive overladt til arbejdstageren 
at afgøre, hvorledes perioden med ophør af arbejde skal fordeles på 
tiden før og efter nedkomsten, inden for rammerne af national 
lovgivning og praksis. 
I denne forbindelse må medlemsstaterne - bl.a. af hensyn til 
arbejdstagernes sundhed og sikkerhed - have mulighed for at 
bevillige et arbejdsophør på mere end de nævnte 14 uger uden 
nødvendigvis at give fuld lønkompensation, under forudsætning af at 
arbejdstageren under denne forlængede orlov er sikret en 
tilsvarende grad af beskyttelse. 
23. Gravide arbejdstagere bør have adgang til helbredsundersøgelser un­
der graviditeten; sådanne undersøgelser er påbudt i de fleste med­
lemsstater, og de udgør et uundværligt led i bestræbelserne for at 
beskytte de gravides helbred. Derfor bør medlemsstaterne om nødven­
digt træffe foranstaltninger til at sikre, at samtlige gravide ar­
bejdstagere har adgang til orlov med løn i forbindelse med disse 
undersøgelser, således at disse orlovsperioder regnes med i 
arbejdst iden. 
24. De Europæiske Fællesskabers Domstol har i sin afgørelse af 15. maj 
1986 i JOHNSTON-sagen (222/84) tilkendegivet, at undtagelser fra 
princippet om ligebehandling af mænd og kvinder, som er fastslået i 
direktiv 76/207/EØF, skal fortolkes meget strengt; på denne bag­
grund åbner de særlige bestemmelser om beskyttelse af kvinder under 
graviditet og barsel ikke mulighed for at udelukke kvinder fra en 
given beskæftigelse med den begrundelse, at det forhold, at kvinder 
I højere grad end mænd skal beskyttes mod visse risici, skulle være 
i overensstemmelse med den offentlige mening (se bilag 3 til denne 
begrundelse, som rummer en oversigt over situationen i medlems­
staterne inden for dette område). Følgelig er den ovennævnte 
periode med ophør af arbejde en rettighed og ikke en pligt for den 
gravide arbejdstager, medmindre der foreligger en lægeerklæring om 
det modsatte. 
25. Denne periode med ophør af arbejde skal være med løn og/eller 
ledsaget af en ydelse - valget af finansieringsform for denne 
ydelse vedrører ikke dette direktiv - eftersom et stort antal 
gravide arbejdstagere ellers ganske enkelt ville være tvunget til 
at give afkald på nævnte periode helt eller delvis for ikke at lide 
et løntab; dette ville naturligvis være i modstrid med det 
tilsigtede formål, nemlig en forbedring af sundhedsbeskyttelsen på 
arbejdspladsen. Det skal bemærkes, at ILO's konvention om 
natarbejde (1990) indeholder en bestemmelse om, at den kvindelige 
arbejdstagers indkomst skal fastholdes på et sådant niveau, at både 
hun og barnet er sikret ordentlige levevilkår (artikel 7.3b.), en 
formulering, der er hentet fra artikel 7.4. i konvention nr. 103. 
- 8 -
26. Artikel 5.3 omhandler særskilt tidsrummet umiddelbart forud for den 
forventede barselsdato. Forståeligt nok foretrækker et stort antal 
gravide arbejdstagere i øjeblikket at udsætte deres barselsorlov 
til perloden efter fødslen, således at de arbejder indtil sidste 
Øjeblik Inden deres nedkomst. Denne udsættelse af orloven kan 
medføre, at der opstår ergonomiske problemer for de gravide 
arbejdstagere ved deres arbejdssted, samt at de udsættes for 
alvorlige helbredsproblemer, og derfor er det berettiget at sikre, 
at de omhandlede arbejdstagere kan nyde godt af en obligatorisk 
periode med ophør af arbejde og med løn i de to sidste uger forud 
for den forventede barselsdato. 
27. Bevarelse af de med arbejdet forbundne rettigheder (art ikel 6). og 
herunder navnlig bevarelse af selve stillingen og den tilhørende 
løn, må nødvendigvis sikres på linje med den i direktivets artikel 
5 omhandlede rettighed, således at den kvindelige arbejdstager ikke 
giver afkald på at beskytte sin sundhed eller sikkerhed ud fra 
karrierehensyn. Følgelig skal bevarelse af disse rettigheder sik­
res, og den kvindelige arbejdstager skal under graviditet og efter 
barsel ligeledes sikres mod enhver risiko for at blive afskediget 
på grund af sin tilstand. 
28. Artikel 7 har til formål at styrke beskyttelsen af de i dette di­
rektiv omhandlede kvindelige arbejdstageres sundhed og sikkerhed 
via en ændring til deres fordel af procesreglerne i forbindelse med 
eventuelle tvister, for så vidt som disse tvister opstår i den af 
direktivet omfattede periode. Hvad angår tvister om beskyttelse af 
kvinder under graviditet og barsel, er der gennemført en lovæn­
dring med hensyn til kravene til bevisbyrde til fordel for den 
kvindelige arbejdstager i Italien^1), Danmark^2), Irland^3), 
Frankrig^4), Nederlandene, Forbundsrepublikken Tyskland^5) og Det 
Forenede Kongerige^6). Endvidere er Belgien i færd med at ændre 
sin lovgivning i samme retning. 
29. Art ike I 8 indeholder en bestemmelse om fremgangsmåden ved ændring 
af det tekniske bilag, idet denne bestemmelse er fælles for 
særdirektiver vedtaget i henhold til direktiv 89/391/EØF. 
30. Artikel 9 oa 10 indeholder bestemmelser, som er fælles for alle 
direktiver; disse bestemmelser er udformet således, at der åbnes 
mulighed for, at de nødvendige ændringer gennemføres på basis af 
overenskomster, uden at medlemsstaterne herved fritages for 
forpligtelsen til at nå de i direktivet fastsatte mål. 
31. Sidste frist for dette direktivs ikrafttræden er fastsat til 31. 
december 1992, da direktivet skal indpasses i gennemførelsen af 
det indre markeds sociale dimension. 
(1) Artikel 2, lov nr. 204 af 30.12.1971 
(2) Paragraf 16(4), lov af 1.1.1988, 
(3) Artikel 26, lov af 26.03.1981, 
(4) Akt 83-635 af 13.07.1983, Code du Travail artikel L 140-8. 
(5) Code civil, artikel 611(a) § 1 og 612 § 3. 
(6) Khanna v. Ministry of Defence (1981) ICR 653, 
_ 9 -
32. Bilagene til dette direktiv rummer bestemmelser om opstilling af en 
liste over de agenser og arbejdsprocesser, som gravide oa ammende 
arbejdstagere ikke må eksponeres for, fordi disse agenser og 
arbejdsprocesser indebærer særlige risici for dem. 
(i) Fysiske agenser : 
Arbejdsakti viteter, der medfører eller kan medføre, at hurtige 
vibrationer forplanter sig til kroppen, kan forårsage pla­
centaløsning hos den gravide kvinde og kan ligeledes være en 
medvirkende årsag til for tidlige fødsler. Derfor må den gra­
vide arbejdstager ikke udføre denne form for arbejde, ikke 
mindst fordi de nugældende tekniske regler for beskyttelse mod 
disse vibrationer ikke er tilstrækkelig effektive. 
(i i) Biologiske agenser: 
Biologiske agenser i gruppe III og IV som defineret i artikel 2 
i direktiv 90/ /EØF fremkalder alvorlige sygdomme hos menne­
sket og udgør en alvorlig fare for arbejdstageren. Eksponering 
for sådanne agenser ville kunne udløse alvorlige lidelser hos 
den gravide kvinde. Eftersom disse lidelser kan være 
livsfarlige for de omhandlede kvinder, må der nedlægges forbud 
mod, at gravide kvinder eksponeres for de ovennævnte agenser. 
Toksoplasmose, rubeolav i rus og var i ce I I av i rus er kendt for at 
kunne forårsage misdannelser hos fosteret, når moderen ikke er 
immun over for disse agenser. Af den grund vil det være 
hensigtsmæssigt at forbyde, at gravide arbejdstagere eksponeres 
for disse agenser, ikke mindst af hensyn til de medicinske 
komplikationer, som en kvindelig arbejdstager kan blive udsat 
for, for ikke at tale om de psykiske men, en mor pådrager sig 
ved et handicappet barns fødsel. 
De andre opregnede biologiske agenser (listeria, myxovirus 
etc.) fremkalder ikke alene hypertermi hos den implicerede pa­
tient, hvilket er en medvirkende faktor ved føtal anoxi, men de 
indebærer også særegne farer for embryoet eller føtusen I form 
af risiko for misdannelser og/eller spontane aborter. 
Endelig gælder det for de biologiske agenser, som navnlig for­
årsager infektioner i de nedre kønsorganer (neisseria 
gonorhoeæ, treponema pallidum), at de I kraft af deres særegne 
tropisme er farlige for den gravide arbejdstager, idet de kan 
inficere ægget nedefra, med de deraf affødte komplikationer for 
den kvindelige arbejdstager. 
( i i i) Kemiske agenser : 
De stoffer, der er mærket(1) R40 (mulighed for varig skade på 
helbred), R45 (kan fremkalde kræft), R46 (kan forårsage anden 
genetisk skade), R47 (kan medføre fosterskader) udgør en sådan 
fare, at gravide arbejdstagere ikke bør komme i kontakt med 
dem. 
De andre stoffer, der nævnes i bilaget, tilhører en af de oven­
nævnte faregrupper, men er endnu ikke blevet klassificeret el­
ler mærket i henhold til direktiv 67/548/EØF. 
(1) : i henhold til direktiv 67/548/EØF (mærkning af farlige stoffer). 
- 10 -
De industrielle processer, der opremses i bilag I til direktiv 
90/394/EØF, om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for at være 
udsat for kræftfremkaldende stoffer under arbejdet, udgør en sådan 
fare for gravide arbejdstagere, at de ikke må deltage I arbejde, 
som indebærer brug af disse processer. 
BILAG 1 
BARSELSORLOV 
Land Barselsorlov Løn Supplerende or lov 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankr ig 
Ir land 
I talien 
Luxembourg 
Neder landene 
Portugal 
Det Forenede 
Konger ige 14 uger (6 uger inden fødslen) (1) 
28 uger (4 uger inden fødslen) (2) 
14 uger (6 uger inden fødslen) (4) 
15 uger (6 uger inden fødslen) (5) 
16 uger (6) 
16 uger (6 uger inden fødslen) (7) 
14 uger (4 uger inden fødslen) (8) 
20 uger (8 uger inden fødslen) (10) 
16 uger (8 uger Inden fødslen) (11) 
12 uger (6 uger inden fødslen) (12) 
90 dage (6 uger inden fødslen) (13) 
40 uger (15) 100% i 1 - 4 uger, derefter 80% 
90% af lønnen (3) 
100% af lønnen eller fast beløb 
100% af lønnen 
75% af lønnen 
84% af lønnen 
70% af lønnen (9) 
80% af lønnen 
100% af lønnen 
100% af lønnen 
100% af lønnen 
6 uger med 90% af lønnen og 12 
uger med et reduceret fast 
beløb. Resten af perioden uden 
løn (16) / 
Moderen kan anmode om en nedsæt­
telse af arbejdstiden med løn 
på op ti I 2 timer, indtil barnet 
er fyldt 2 år, og på 1 time ind-
t i I barnet er fyIdt 4 år. 
/ 
4 ekstra uger uden løn 
2 timer om dagen med løn, indtil 
barnet er fyldt 1 år. 
/ 
/ 
Nedsættelse af arbejdstiden med 1 
time om dagen i 9 måneder (med 
løn) i tilfælde af amning (14) 
/ 
For Note 1 til 16 se følgende side 
- 12 
Noter: Barselsorlov 
1) Skal vire optaget i en social forsikringsordning i mindst 6 måneder, heraf 3 måneder 
inden fødslen. Skal desuden have været beskæftiget eller fået godskrevet 120 arbejdsdage. 
2) Skal være forsikret og have arbejdet i 6 måneder inden for det år, der går forud for 
feidslen, heraf mindst 40 timer i løbet af de 4 uger, der går forud for orloven. De 10 
uger inden fødslen kan udnyttes af faderen eller moderen eller deles mellem dem (jf. 
forældreorlov). 
3) For kvindelige arbejdstagere svarer beløbet til 90% af lønnen i 18 uger, for 
kvindelige funktionærer til mindst 50% I 5 måneder, og der er et loft over beløbet. Ca. 
50% af kvinderne har en indtægt, som overstiger dette Toft. 
4) Yderligere 4 uger i tilfælde af for tidlig fødsel eller multipel graviditet. 
Ydelsesmodtageren skal have arbejdet eller have modtaget arbejdsløshedsunderstøttelse i 
mindst 9 måneder (7 i tilfælde af for tidlig fødsel) inden for de seneste 12 måneder. 
5) Indbetaling af bidrag i 200 dage i løbet af de 2 år, der går forud for retten til 
ydelse. Ansatte i den offentlige sektor har ret til 4 måneders barselsorlov med løn (2 
måneder inden og 2 måneder efter fødslen). 
6) Efter adoption - 8 uger for et barn på mindre end 9 måneder og 6 uger for et barn på 
mellem 9 måneder og 5 år. Ydelsesmodtageren skal være optaget i den sociale 
sikringsordning mindst 9 måneder inden barnets fødsel og have indbetalt bidrag i mindst 
180 dage i det foregående år. 
7) Fra og med det 3. barn har kvinden ret til yderligere 2 uger inden fødslen og 8 uger 
efter. Der gives yderligere 2 uger i tilfælde af multipel graviditet samt 10 uger i 
tilfælde af gentagne gange multipel graviditet. 
8) Skal have været beskæftiget i mindst 18 t/uge ved et arbejde, som giver ret til 
sociale ydelser, i mindst 26 uger. Den offentlige sektor og en del af den private sektor 
tildeler 10 ugers barselsorlov i tilfælde af adoption. 
9) Kvinder med ret til barselsorlov har også ret til 30% af deres indtægt som betaling 
fra den sociale sikring. I den offentlige sektor modtager kvinderne 100% af indtægten. 
10) I den offentlige sektor kan kvinden anmode om yderligere 4 ugers barselsorlov efter 
fødslen, som aflønnes med 100%, og 16 uger, som aflønnes med 30%. I den private sektor 
kan hun få yderligere 4 uger efter fødslen, som aflønnes med 80% af indtægten. Kvinden 
skal være i arbejde og være forsikret i begyndelsen af graviditeten. 
11) Yderligere 4 uger i tilfælde af amning eller ved for tidlig fødsel/multipel 
graviditet. Obligatorisk social indbetaling i mindst 6 måneder i løbet af det år, der 
går forud for fødslen. 
12) Ydelsesmodtageren skal have arbejdet i mindst 6 måneder for at opnå denne ret, selv 
om industrirådet ofte fraviger denne regel. 
13) Ligeledes 12 uger i tilfælde af adoption. Ydelsesmodtageren skal have indbetalt 
sociale bidrag i mindst 6 måneder, heraf 8 dage inden for de tre måneder, der går forud 
for deres ret til ydelse. 
14) Den offentlige sektor tildeler yderligere 15 dages orlov med løn om året til mødre 
ti I handicappede børn. 
15) Kan tages, når det er belejligligt, mellem 11 uger inden og 40 uger efter fødslen. 
16) Ydelsesberettiget - 2 år for ansatte, der er beskæftiget i mindst 16 timer, 5 år for 
dem, der er beskæftiget mellem 8 og 16 timer. De, som ikke er ydelsesberettigede modtager 
et fast moderskabsbidrag pr. barn. 
- 13 -
FINANSIERING AF BARSELSORLOV 
Land Ydelser, godtgørelser, som påhviler 
a) den sociale sikringsordning b) arbejdsgiveren 
Tysk land Under normal orlov: beløbet er garanteret til 100% 
(nettolønnen for de seneste tre måneder) 
a) Den sociale sikr inq dækker udgiften indtil 25 DM/ 
dag 
b) Arbejdsgiveren betaler forskellen mellem denne 
godtgørelse og den gennemsnitlige løn 
Undtagelse: ingen ydelse fra den sociale sikrings­
ordning, hvis arbejdsgiveren fortsat betaler den 
fulde løn 
Supplerende or lov: 750 DM påhviler forsikringen. 
Belgien a) Pen spçiale. Sikr Inq-- 79,5% af bruttolønnen under 
orlov, som ikke betales af arbejdsgiveren. 
b) Arbejdsgiveren 
- for kvindelige arbejdstagere: 100% af lønnen i 7 
dage 
- for andre: 100% af lønnen i en måned 
Danmark Påhviler den sociale sikring: for kvindelige lønmod­
tagere og selvstændige kun 90% af den gennemsnitlige 
ugentlige indtjening; maksimalt: 2.339 dkr./uge 
Spanien a) Påhviler dgn sociale Sikring: På grundlag af 75% 
af basislønnen udregnes bidraget under barselsorloven 
Frankr ig a) PâhVi ler forsikringen: 84% af den gennemsnitlige 
dagløn for den sidste arbejdsmåned indtil et vist 
maksimumbeløb (+ særlig ydelse i anledning af fødsel 
og særligt tillæg for amning) 
Grækenland a) Påhvller forsikringen: 50% af den gennemsnitlige 
referenceløn (22 grupper) 
b) Påhviler arbejdsgiveren: den fulde løn i 15 dage, 
(I 30 dage, hvis kvinden har mindst et års ancienni­
tet) minus ydelsen til den sociale sikringsordning, 
dvs. 50% af den maksimale løn. 
Irland a) Påhviler den sociale forsikringsordning 
- kvindelige arbejdstagere: 70% af den gennemsnit­
lige ugeløn i det senest skatteår 
< 76 Irl£/uge, > 11.000 Irl£. 
- 14 -
almindelig ordning: 42,30 lrl£/uge (eventuelt mere) 
I tal ien a) Påhviler den sociale forsikring: 80% af indtjenin­
gen under den "normale" orlov, 30% af indtjeningen 
under supplerende orlov 
Luxembourg a) Påhviler den sociale sikring: 100% af bruttolønnen 
plus barselsbldrag (3.312 flux - 1987 
Neder landene a) Påhviler den sodale sikring: 100% af bruttolønnen 
opt i I 263 hf I./dag 
Portuga I a) Påhviler den sociale sikring: 100 af den gennem-
snitlige løn for de to måneder, som går forud for den 
anden måned Inden orloven, og hvor den forsikrede har 
indbetalt, hvad der svarer til 20 dages bidrag, plus 
særligt tillæg for amning 
Det Forenede 
Konger ige Påhyj ler arbejdsgiveren-- i 6 uger 90% af ugelønnen, 
hvorfra bidraget er trukket. Arbejdsgiveren betaler 
dette bidrag i 8 uger, hvis lønmodtageren har arbej­
det 26 uger hos pågældende (plus minimumsløn på 41£/ 
uge) 
Han kan anmode om refusion af godtgørelsen (beregnet 
ud fra anciennitet inden for de fastsatte minimums-
og maksimumsgrænser) hos Moderskabsfondet. 
BtLAG 2 
Årsager til arbejdsophør for personer, der har et arbeide 
Tal for 1988 
mænd/kvinder (1000) 
Vedrørende en undersøgelse foretaget af medlemsstaterne, over hvilken Fællesskabet råder over 
pâlidelige data 
Kilder: De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor 
I ALT Barselsorlov i % af samtlige Andre årsager, f.eks. i % af samtlige 
personlige eller familiemæssige 
B 
DK 
D 
E 
F 
I 
NL 
P 
UK 2211/1272 
1463/1220 
16454/10545 
8111/3597 
12409/9096 
14044/87058 
3736/2174 
2613/1841 
14746/10914 -/9,1 
-/22,3 
-/99,3 
-/13.4 
-/131.7 
(2) 
(2) 
-/5,5 
-/96,9 -/0,7 
-/1,8 
-/0,9 
-/0,4 
-/1,4 
(2) 
(2) 
-/0,3 
-/0,9 (1) / 9,1 
12,7/21,3 
39,0/66,0 
27,7/20,9 
47,0/60,7 
84,0/153,0 
36,5/56,8 
18,1/12,7 
60,7/105,7 (1) / 0,7 
0,9 / 1,7 
0,2 / 0,6 
0,3 / 0,5 
0,4 / 0,7 
0,6 / 2,2 
1,0 / 2,6 
0,7 / 0,7 
0,4 / 1,0 U1 
I 
EUR 
(3) 61226/40165 -/388,9 710,97 332,8/511,5 0,54 / 1,27 
(1) 
(2) 
(3) ut iIstrækelIge data 
barselsorlov indgår i andre årsager 
Europa uden Italien og Nederlandene 
- 16 -
BILAG 3 
Ret til at genoptage arbeldet og forbud mod afskedigelse 
Tysk land: Forbud mod afskedigelse under graviditeten og indtil udløbet 
af fjerde måned efter fødslen (hvis arbejdsgiveren er blevet behørigt 
underrettet); ret til at genoptage tidligere beskæftigelse. 
Belgien: I følge artikel 40 i arbejdsloven af 16. marts 1971 kan 
arbejdsgiveren ikke ensidigt opsige et arbejdsforhold fra det 
tidspunkt, hvor han underrettes om arbejdstagerens graviditet og indtil 
udløbet af en frist på en måned, der beregnes fra afslutningen af 
barselsorloven, undtagen af årsager, som Ikke vedrører kvindens til­
stand (bevisbyrden påhviler arbejdsgiveren). 
Danmark : I loven om ligebehandling af mænd og kvinder med hensyn til 
beskæftigelse og barselsorlov af 1. maj 1989 omhandler artikel 9 
beskyttelse af kvindelige arbejdstagere mod afskedigelse. 
Span ien: Arbejdsforholdet kan ophæves midlertidigt på grund af moder­
skab; ved udløbet af denne ophævelse har arbejdstageren ret ti I at gen­
indtage sit arbejde. 
Frankr io: L 126.6 (arbejdsloven): midlertidig ophævelse af 
arbejdskontrakten under barselsorlov: når ophævelsen af kontrakten 
udløber, har arbejdstageren ret til at genoptage sit arbejde. 
L 122-25 2 (arbejdsloven): forbud mod afskedigelse af gravide kvinder 
indtil fjerde uge efter tilbagevenden fra barselsorlov. 
Grækenland: Ifølge artikel 15, § 1, i lov nr. 1483 af 1984 er der 
forbud mod at afskedige kvinder under graviditeten og indtil et år her­
efter . 
Ifølge loven ophæves arbejdskontrakten midlertidigt ensidigt, når 
kvinden tager barselsorlov. Når hun vender tilbage efter 
barselsorloven, ophører ophævelsen af kontrakten. 
Irland: Ifølge afsnit 20 og 21 i Maternity Protection of Employees Act 
af 1981 har den kvindelige arbejdstager ret til samme beskæftigelse, 
medmindre det ikke mere er hensigtsmæssigt, at hun genoptager samme 
post. 
I ta I ien: Ifølge lov om beskyttelse af mødre på arbejdspladsen nr. 1204 
af 30.12.1971 er der forbud mod afskedigelse, indtil barnet fylder et 
år. 
- 17 -
Luxembourg: Ved lov af 3. juli 1975 om beskyttelse af gravide kvinder 
er der i artikel 10, stk. 1, fastsat forbud mod afskedigelse af 
arbejdstageren i de 12 måneder, der følger efter fødslen, og i stk. 4 
ret til at genoptage den samme beskæftigelse eller en tilsvarende 
beskæft igelse. 
Neder landene: Ifølge artikel 1639 h I den borgerlige lovbog kan 
arbejdsgiveren ikke afskedige en arbejdstager, som genoptager sit 
arbejde efter en fødsel, i en periode, der går fra den 7. til den 11. 
uge efter fødslen. 
Portugal : I lov nr. 4/1984 om beskyttelse af moderskab og faderskab er 
det i artikel 18 fastsat, at barselsorlovsperioder betragtes som almin­
delige arbejdsperioder; de medfører ikke tab af rettigheder. 
Det Forenede Kongerige: Employment Protection (Consolidation) Act 1978, 
ændret af Employment Act 1980 Part III sch. 2. Hvis arbejdstageren 
opfylder betingelserne for antal arbejdstimer og beskæftigeIsesår hos 
arbejdstageren, har hun ret til at genoptage den samme beskæftigelse 
eller en tilsvarende beskæftigelse i de 29 uger, der følger efter 
fødslen (formaliteterne for underretning skal være i orden). 
Arbejdsgivere, der har mindre end 5 ansatte, berøres ikke af 
bestemmelsen om genindplacering, hvis det ikke er praktisk muligt. 
- 18 -
BILAG 4 
MEDLEMSSTATERNES HOLDNING MED HENSYN TIL NATARBEJDE FOR KVINDER* 
MEDLEMSSTATERNE PRINCIP UNDTAGELSER 
Belgien Forbud mod natarbejde for 
kvinder og unge under 18 
år. 
Ret ti I en hvileperiode Natarbejde, der foregår fra 
kl. 22.00 til kl. 05.00 
el ler fra kl. 23.00 til kl. 
06.00 for kontinuerligt 
arbejde 
eller successive holdskift, 
på mindst 11 sammenhængen- fra kl. 23.00 til kl. 05.00 
de timer. eller fra kl. 24.00 til kl. 
06.00 for successive hold­
skift i virksomheder, der 
anvender 5-dages ugen. 
Mulige fravigelser 
på grund af force 
majeure eller hastende og 
uforudset ordre-, 
- ved kongelig anordning 
efter henstilling fra den 
paritetiske kommission for 
visse brancher, virksomhe­
der eI ler erhverv . 
Frankr ig Forbud mod at beskæftige 
kvinder om natten på 
fabr ikker, i miner og 
stenbrud, alle former for 
byggeplads og værksted, 
om de er offentlige eller 
pr ivate, læg el ler re I i -
giøs, samt offentlige og 
ministerielle kontorer, 
indenfor liberale erhverv, 
almindelige borgerlige 
selskaber, faglige organi­
sationer og foreninger af 
enhver art. Generelle undtagelser for 
- ledende stillinger eller 
stillinger af teknisk art 
med et vist ansvar ; 
- sundheds- og velfærds-
arbejde uden manuelt ar­
bejde. 
Mul ige fravigelser 
- for arbejde, der berører 
forsvaret, på grund af 
force majeure eller for­
dærvelige levnedsmidler; 
- ved udvidet kollektiv af­
tale eller virksomhedsaf­
tale, i virksomheder, hvor 
der arbejdes i successive 
holdskift. 
(eks.: Indenfor metalindu­
strien, national aftale af 
17.7.1986, udvidet ved be­
kendtgørelse af 1.1.1987) 
* ifølge oplysninger fremsendt til Kommissionen i 1989 
- 19 -
Grækenland Forbud mod natarbejde for Natarbejde, der foregår fra 
kvinder i ti den mel lem kI. kl. 23.00 til kl. 06.00 
21.00 og 05.00, på fabrik- inden for tekstilindustrien 
ker, i miner, i forret- og lignende, 
ninger. 
Fravigelser 
- ved dekret for visse in­
dustrigrene (f.eks. fiske-
fabr ikker); 
- efter ordre fra distrik­
tets præfekt, efter høring 
af de berørte arbejdsmar-
medsparter, under særlige 
omstændigheder af national 
betydning. 
Portugal Forbud mod natarbejde for Generelle undtagelser for 
kvinder. - ledende stillinger eller 
stillinger af teknisk art 
med et vist ansvar ; 
sundheds- og velfærdsarbej-
de uden manuelt arbejde. 
Med undtagelse af gravide 
kvinder og mødre indtil 3 
måneder efter fødslen er 
fravigelser mulige i indu-
str ien i tiIfælde af 
- force majeure, som for­
styrrer virksomhedens nor­
male drIft, el ler 
- behov for at undgå for­
ringelse af laboratoriema-
ter iale, i henhold ti I kol­
lekt ive af ta ler. 
Italien Forbud mod arbejde mellem Mulige fravigelser ved kol-
kl. 24.00 og kl. 06.00 for lektive aftaler eller virk-
både mænd og kvinder inden somhedsafta ler, under hen­
for industri og håndværk syntagen til produkt ions-
Ungen bestemmelser for forholdene eller organlsa-
ikke-industrlelle sekto- tlon af arbejdet, og under 
rer). forudsætning af frivillig­
hed. 
- 20 -
Span ien 
Tyskland Ved arbejde mellem kl. 
22.00 og kl. 06.00 skal 
bas i s lønnen forøges med 
mindst 25%. 
Forbud mod arbejde for 
kvinder mellem kl. 20.00 
og kl. 06.00 og i mindst 
7 på hinanden følgende 
t imer. Forbud mod natarbejde for 
drenge og piger under 18 
år. 
Forbud mod overarbejde mel­
lem kl. 22.00 og kl. 06.00. 
Undtagelser for følgende 
sektorer: transport, hotel­
og restauration, frisører, 
svømmebade, musikorkestre, 
teatre og andre forestil­
linger, åbne pladser med 
boder samt markeder, haver, 
apoteker og sundhedstjene­
ster . 
Tilladelse til natarbejde Delstaterne kan selv ved­
for alle, med samme hvile- tage bestemmelser om for­
perioder for kvinder og 
mænd. bud mod eller begræns!ng af 
natarbejde med henblik på 
at beskytte liv og sundhed 
for kvinder og kommende 
børn. 
Irland 
Luxembourg 
Neder landene Tilladelse til natarbejde. Gravide kvinder kan vælge 
at blive overført til dag­
arbejde efter lægens råd. 
Generel t i I ladelse. 
Generel t i I ladelse t i I 
natarbejde (gældende fra 
13.4.1989). Forbud for gravide kvinder, 
medmindre der foreligger 
speciel t i I ladelse. 
Det Forenede 
Konger ige Generel t i I ladelse t i 
natarbejde. 
- 21 -
NATIONAL LOVGIVNING 
OM NATARBEJPE 
MEDLEMSSTAT TEKST NDHOLD 
Belgien Lov af 1921 Forbud mod natarbejde for 
alle lønmodtagere mellem 
kl. 20.00 og ki. 06.00. 
Lov af 21.3.1952 Ratificering af konvention 
nr. 89 (ILO) gældende til 
18.2.1991. 
Kongelig anordning af 
24.12.1968 
+ kongelig anordning af 
24.5.1981, konge I i g 
anordning af 19.4.1988 Liste over undtagelser fra 
forbud mod natarbejde for 
kv inder . 
Ti I læg. 
Lov af 16.3.1971 Fravigelser fra forbud mod 
natarbejde for alle lønmod­
tagere. 
+ lov af 17.3.1987 T i I I æg. 
National kollekt iv 
aftale nr. 42 Fravigelser ved kollektive 
overenskomster, vedrører 
kun mænd over 18 år. 
National kollekt iv af­
tale nr. 46 af 23.3.1990 Kvalitativ ramme for nat­
arbejde for alle; 
specifikke bestemmelser 
vedrørende beskyttelse af 
kvinder under graviditet og 
barsel, 3 måneder inden og 
3 måneder efter fødslen. 
Frankr ig Lov af 21.9.1953 Ratificering af konvention 
nr. 89. 
Art. L. 213.1 I arbejds­
loven Forbud mod beskæftigelse af 
kvinder om natten i visse 
sektorer. 
Lov af 2.1.1979 
Lov af 19.6.1987 Undtagelser fra forbuddet. 
Ny ordning vedr. fravigel­
ser . 
Grækenland Lov 4029/1912 Forbud mod natarbejde for 
kvinder. 
Lov 3924/1959 Ratificering af konvention 
nr. 89. 
- 22 -
PortugaI Lovdekret af 23.1.1963 Ratificering af konvention 
nr. 89. 
I talien 
Spanien Lovdekret af 27.9.1971 
Lov 653/1937 
Lov 903/77 
Lov af 18.5.1970 Lovbaseret ordning for 
arbejdst id. 
Forbud mod natarbejde i ht. 
konvention nr. 89 (ILO). 
Ligebehandling af mænd og 
kvinder inden for industri 
og håndværk. 
Ratificering af konvention 
nr. 89. 
Lov af 8.4.1976 
Tysk land 
Neder landene 
Luxembourg Forfatning af 1978 
(art. 14) 
Lov af 10.3.1980 
(Estatuto de los 
Trabajadores) 
Arbeltszeltordnung 1938 
+ Freizeitordnung 1943 
Udkast til Arbeitszeit-
gesetze, 1988 
Lov af 13.4.1989 
Regeringens bekendtgøre 
af 15.2.1982 Indføring i lovgivningen af 
princippet om lighed for 
mænd og kvinder mht. 
arbejdsforhold. 
Forbud mod kønsdiskrimine­
ring. 
Bekræftelse af princippet 
om lighed for mænd og kvin­
der på arbejdspladsen. 
Forbud mod natarbejde for 
kv inder. 
Ti I læg. 
Nye bestemmelser vedr. ar­
bejde, med forbud mod nat­
arbejde for kvinder. 
Ophævelse af alle diskrimi­
nerende bestemmelser for 
mænd og kv inder. 
se Ophævelse af ILO's konven­
tioner nr. 4 og 89 med 
virkning fra 19.2.1983. 
- 23 -
r land Cond i t i on of EmpIoyment 
Act, 1936 Forbud mod natarbejde for 
kvinder i industrien. 
Act of 1952 Ratificering af konvention 
nr. 89. 
Mines and Quarries Act, 
1965 Forbud mod natarbejde for 
kvinder i miner og sten­
brud. 
Act of 1983 Ophævelse af konvention nr 
89 (ILO). 
Employment Equality Act 
1977 (Employment of 
Females in Mines) Order 
1984 Ophævelse af forbuddet mod 
natarbejde for kvinder I 
miner. 
Employment Equality Act 
(Employment of Women) 
Order 1986 Ophævelse af forbudet mod 
natarbejde for kvinder i 
industr ien. 
Det Forenede 
Konger ige Sex Discrimination Act 
1986 Forbud mod diskriminering 
mellem mænd og kvinder. 
Order of February 1987 Ophævelse af restriktioner 
med hensyn til lighed mel­
lem kønnene som fastsat i 
The Mines and Quarries Act. 
Order of 26.2.1988 Ophævelse af forbudet mod 
natarbejde som fastsat i 
The Hours of Employment 
Act. 
- 24 -
BILAG 5 
TILFØJELSE TIL BEGRUNDELSERNE. VEDRØRENDE 
BESKYTTELSE AF GRAVIDE KVINDER PA ARBEJDSPLADEN 
SITUATIONEN I MEDLEMSSTATERNE 
VEDRØRENDE BTGRÆNSING AF GRAVIDE KVINDTÏÏS UDSÆTTELSE 
FUR VISSE RISICI 
1. BELGIEN 
Der er forbud mod at udsætte gravide kvinder for visse særlige stoffer og alle kvinder 
for maling og blypigmenter. 
2. DANMARK 
Der er ikke forbud mod, at kvinder udsættes for visse risici, men særlige bestemmelser 
for udsættelse for polyurethan, fremstilling af epoxyharpisk samt udsættelse for bly. 
3. FRANKRIG 
Kvinder må ikke arbejde med visse aktiviteter eller være til stede, hvor der udfrires 
visse former for arbejde. 
Der findes en undtagelse for arbejde med aromatiske carbonhydrider, som foregår i et 
lukket system. 
4. TYSKLAND 
Gravide kvinder og mødre til småbørn må ikke udsættes for visse farlige stoffer eller 
udføre visse former for arbejde, der anses for at være trættende eller stressende. 
5. GRÆKENLAND 
Gravide kvinder må ikke udføre visse former for arbejde, som medfører udsættelse for 
benzen eller for visse præparater, der indeholder benzen. 
6. IRLAND 
Kvinder må ikke udsættes for arbejde, der indebærer anvendelse af bly. 
7. ITALIEN 
Gravide kvinder må ikke være beskæftiget med visse former for arbejde, som er farligt, 
trættende, stressende, som anses for at være skadeligt for helbredet under graviditet 
eller indtil 7 måneder efter fødslen. Sidstnævnte må ikke udsættes for maling med bly. 
8. LUXEMBOURG 
Kvinder må ikke arbejde med maling med bly samt med blyholdige pigmenter. Gravide kvinder 
må ikke arbejde fra 8 uger inden fødslen indtil de fremskaffer en lægeerklæring, der 
attesterer, at de kan genoptage arbejdet. Under graviditeten og i en periode på 3 maneder 
efter fødslen må kvinderne ikke være beskæftiget med arbejde, hvor de udsættes for 
skadelige virkninger, for toksiske stoffer, for stråling, for varme, for kulde, for fugt, 
for overlast eller for vibrationer. 
9. NEDERLANDENE 
Der er ikke noget arbejde, der er forbudt for gravide kvinder. 
10. DET FORENEDE KONGERIGE 
Gravide kvinder, som i et vist omfang udsættes for bly, skal automatisk fjernes fra 
arbejdsstedet, der forårsager denne udsættelse, i øvrigt må kvinder generelt ikke være 
beskæftiget med visse former for fremstillingsmader, hvor der anvendes bly. 
- 25 -
Forslag t i I 
RAPETS P1REKTIY 
om beskyttelse af kvindelige arbejdstagere 
under graviditet og efter barsel 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomi­
ske Fællesskab, særlig artikel 118 A, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen^1), fremlagt efter 
høring af Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundheds­
beskyttelse på Arbejdspladsen, 
i samarbejde med Europa-Par lamented2), 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale 
Udvalgt, og 
ud fra følgende betragtninger: 
ifølge artikel 118 A i Traktaten vedtager Rådet ved udstedelse af 
direktiver minimumsforskrifter med henblik på at forbedre navnlig 
arbejdsmiljøet for at opnå en bedre beskyttelse af arbejdstagernes 
sikkerhed og sundhed; 
dette direktiv kan Ikke danne grundlag for en eventuel forringelse af 
det beskyttelsesniveau, som allerede findes i den enkelte medlemsstat, 
idet medlemsstaterne i henhold til EØF-Traktaten forpligter sig til at 
fremme forbedring af de eksisterende vilkår på dette område og sætter 
sig som mål at harmonisere disse vilkår på et stadig stigende niveau-, 
(1) 
(2) 
(3) 
26 -
i henhold til ovennævnte artikel undgås det i disse direktiver, at der 
pålægges administrative, finansielle og retlige byrder af en sådan art, 
at de hæmmer oprettelse og udvikling af små og mellemstore 
virksomheder ; 
I henhold til Rådets afgørelse 74/325/EØF^4^, senest ændret ved Akten 
vedrørende Spanien og Portugals Tiltrædelse, skal Kommissionen høre Det 
Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på 
Arbejdspladsen i forbindelse med udarbejdelse af forslag på dette 
område; 
II stats- og regeringschefer for Det Europæiske Fællesskabs medlems­
stater vedtog på et møde i Strasbourg den 9. december 1989 Fæl les-
skabspagten om de Grundlæggende Arbejdsmæssige og Sociale Rettigheder; 
i denne pagt bestemmes det i afsnit 19, at "enhver arbejdstager skal 
være omfattet af tilstrækkelige sundheds- og sikkerhedsbeskyttelses-
foranstaltninger på arbejdspladsen", samt at "der skal træffes foran­
staltninger med henblik på en fortsat harmonisering af de nuværende 
vilkår inden for dette område på et stadigt stigende niveau"; 
Kommissionen har i sit handlingsprogram om gennemførelsen af 
Fællesskabspagten om de Grundlæggende Arbejdsmæssige og Sociale 
Rettigheder bl.a. som mål, at Rådet vedtager et direktiv om beskyttelse 
af gravide kvinder på arbejdsmarkedet; 
ifølge artikel 15 i Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. Juni 1989 om 
iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes 
sikkerhed og sundhed under arbejdet^5* skal særligt følsomme 
risikogrupper beskyttes mod farer, som for dem er særlig alvorlige; 
gravide arbejdstagere eller arbejdstagere, der lige har født, må i 
mange henseender betragtes som en særlig risikogruppe, og der bør 
træffes foranstaltninger til beskyttelse af deres sundhed og sikkerhed; 
(4) EFT nr. L 185 af 9.7.1974, s. 15. 
(5) EFT nr. L 183 af 29.6.1989, s. 1. 
- 27 -
den træthed, som graviditet og barsel medfører, gør det påkrævet, at de 
kvindelige arbejdstagere i en periode kan ophøre med at arbejde, og de 
bør derfor gives muligheden for ikke at arbejde i en sådan periode; 
vanskelighederne med ergonomisk tilpasning af arbejdspladsen til 
gravide kvinder i slutningen af graviditeten, og de specifikke behov, 
der er forbundet med deres tilstand, er af en sådan beskaffenhed, at 
der bør sørges for, at kvinderne ophører med at arbejde i en passende 
periode forud for nedkomsten; 
de kvindelige arbejdstageres skrøbelighed umiddelbart efter barsel 
(post-partum) gør dem sårbare over for de risici, der findes på 
arbejdspladsen, og de tekniske forebyggelsesforanstaltninger kan i 
dette tilfælde være utilstrækkelige til at sikre kvindernes sundhed og 
sikkerhed; det er derfor hensigtsmæssigt, at de ophører med at arbejde 
i en passende periode efter barsel; 
beskyttelse af sundheden hos gravide arbejdstagere og arbejdstagere, 
der lige har født, gennem arbejdsophør er virkningsløs, hvis den Ikke 
knyttes sammen med bevarelse af rettigheder, idet nogle kvinder ellers 
vil være tvunget til f.eks. at give afkald på en stor del af perioden, 
hvor de ophører med at arbejde, for ikke at miste deres løn, og 
bevarelse af rettigheder, der er knyttet til arbejdet, herunder 
lønmæssige rettigheder, bør derfor sikres 1 per loden, hvor de ophører 
med at arbejde; 
formålet med dette direktiv er ud fra et arbejdsmæssigt synspunkt at 
beskytte sundheden hos gravide arbejdstagere eller arbejdstagere, der 
lige har født, og der bør således tages hensyn til det arbejdsforhold, 
som består mellem den kvinde, som potentielt kan nyde godt af denne 
beskyttelse, og hendes arbejdsgiver; I denne forbindelse bør det over­
lades til medlemsstaterne at afgøre, hvorvidt opretholdelse af lønnen 
eller udbetaling af en ydelse skal være betinget af, at der siden 
tidspunktet for graviditetens indtræden har bestået et arbejdsforhold, 
eller at arbejdstageren på tidspunktet for graviditetens indtræden var 
registreret som arbejdsløs; 
- 28 -
bestemmelserne om obligatorisk arbejdsophør før den forventede dato for 
nedkomsten og i givet fald efter denne er virkningsløse, hvis dette 
arbejdsophør ikke ledsages af en opretholdelse af lønnen eller 
udbetaling af en tilsvarende ydelse-, ovennævnte betingelser gælder 
derfor ikke for perioden med obligatorisk arbejdsophør, og 
medlemsstaterne bør træffe de nødvendige foranstaltninger I denne 
forbindelse; 
risikoen for, at gravide kvinder og kvinder, der lige har født, bliver 
afskediget på grund af deres tilstand, kan skade deres fysiske og 
psykiske tilstand; det er derfor nedvendigt at forbyde afskedigelse af 
gravide arbejdstagere eller af arbejdstagere, der lige har født, med 
begrundelse i deres tilstand; 
i forbindelse med fastlæggelsen af passende beskyttelsesforanstaltnin­
ger, som skal træffes med henblik på at beskytte gravide kvinders 
sundhed og sikkerhed, bør medlemsstaterne tage de nødvendige skridt 
til, at der i overensstemmelse med artikel 6 i Rådets direktiv 
89/391/EØF foretages en forudgående undersøgelse af de risici, som 
navnlig disse arbejdstagere er udsat for; det er endvidere I alles 
Interesse, at resultaterne af denne evaluering meddeles arbejdsmarke­
dets parter ; 
visse typer arbejdsopgaver og visse arbejdsforhold kan påvirke gravide 
og ammende kvinders sundhed; disse arbejdstagere bør derfor sikres en 
hensigtsmæssig tilrettelæggelse af deres arbejdsforhold og -tid; 
natarbejde kan være skadeligt for den fysiske og psykiske sundhed hos 
gravide arbejdstagere, der har et arbejde, som indebærer særlige rlcisl 
eller en kraftig fysisk eller psykisk anspændelse; der bør derfor 
fastsættes alternative bestemmelser med henblik på at undgå disse 
risici ; 
gravide og ammende arbejdstageres eksponering for fysiske, kemiske 
eller biologiske agenser samt visse arbejdsprocesser kan påvirke disse 
arbejdstageres sundhed; det bør derfor forbydes, at gravide og ammende 
arbejdstagere udfører arbejde, som medfører, at de eksponeres for eller 
kan tænkes at blive eksponeret for disse agenser og processer; 
- 29 
foranstaltninger til beskyttelse af sundheden hos gravide arbejdstagere 
og hos arbejdstagere, der lige har født, må ikke føre til en 
forringelse af kvindernes stilling på arbejdsmarkedet; bestemmelserne i 
dette direktiv bør derfor ikke berøre bestemmelserne i Rådets direkti­
ver om ligebehandling af mænd og kvinder -
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: 
- 30 -
AFSNIT 
Anvendelsesområde QQ définition 
Artikel 1 
Formålet med dette direktiv, som er et særdirektiv, jf. artikel 16, 
stk. 1, i direktiv 89/391/EØF, er at iværksætte foranstaltninger til 
forbedring af sikkerheds- og sundhedsforhold for kvinder under 
graviditet og efter barsel. 
Artikel 2 
I dette direktiv forstås ved: "gravid arbejdstager" og "arbejdstager 
efter barsel": enhver arbejdstager, som er gravid, eller som lige har 
født, og som enten direkte eller gennem en læge eller en medicinsk 
myndighed underretter arbejdsgiveren om sin tilstand i overens­
stemmelse med gældende national lovgivning eller praksis. 
31 
AFSNIT II 
Arbejdsforhold 
Artikel 3 
1. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til 
beskyttelse af gravide arbejdstagere mod risici, som de specielt 
udsættes for under udførelsen af deres arbejde, jf. I øvrigt 
artikel 6 i direktiv 89/391/EØF. I denne forbindelse sikrer 
medlemsstaterne sig, at sundheds- og sikkerhedsmyndighederne 
evaluerer den virkning, som disse arbejdstageres arbejdsopgaver har 
på deres graviditet, idet denne evaluering skal omfatte dels arten 
og graden af eksponering for enhver kemisk, fysisk eller biologisk 
agens, dels arbejdsbevægelser og -stillinger, bevægelser på 
arbejdspladsen, fysisk og psykisk træthed i forbindelse med 
udførelsen af arbejdsopgaverne. Resultaterne af disse evalueringer 
skal meddeles arbejdgiverne og arbejdstagerne med henblik på at 
gøre dem opmærksom på mulige risici. 
2. Hvis gravide eller ammende arbejdstageres arbejdsopgaver kan være 
skadelige for deres sundhed og sikkerhed træffer medlemsstaterne 
foranstaltninger til at tilpasse deres arbejdsforhold og/eller 
-tid, herunder i givet fald skift til andet arbejdssted. I sådanne 
tilfælde opretholdes lønnen og de med arbejdet forbundne 
rettIgheder. 
3. Medlemsstaterne træffer foranstaltninger til at sikre, at der 
findes et alternativ til natarbejde for arbejdstagere, som ellers 
skulle udføre et sådant arbejde: 
a) i en sammehængende periode på mindst 16 uger fordelt før og efter 
fødslen, heraf mindst 8 uger før den forventede fødselsdato; 
- 32 
b) når der fremlægges lægeerklæring om, at dette er nødvendigt for 
moderens eller barnets sundhed i andre perioder: 
I) i løbet af graviditeten; 
II) som ligger i forlængelse af den i litra a) omhandlede periode 
efter barnets fødsel, og hvis varighed fastsættes af 
vedkommende myndighed efter høring af de mest repræsentative 
arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer. 
4. De i stk. 3 omhandlede foranstaltninger kan omfatte skift til 
dagarbejde, når dette er muligt, tildeling af sociale 
sikringsydelser eller en forlængelse af barselsorloven. Rettig­
hederne i forbindelse med arbejdet opretholdes i disse tilfælde. 
Artikel 4 
1. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til, at 
gravide arbejdstagere ikke udfører arbejde, som medfører eller kan 
medføre eksponering for de i bilag I anførte agenser eller 
processer. De gravide arbejdstagere må under ingen omstændigheder 
eksponeres for forudsigelige overskridelser af grænseværdierne for 
erhvervsmæssig eksponering for andre agenser. 
2. Medlemsstaterne træffer foranstaltninger til, at ammende arbejds­
tagere ikke udfører arbejde, som medfører eller kan medføre 
eksponering for de i bilag II anførte agenser eller processer. 
3. Hvor overflytning til en anden arbejdsopgave af tekniske eller 
andre faktiske grunde ikke er mulig, har de berørte arbejdstagere 
ret til betalt orlov i hele den periode, der anses for at være 
nødvendig for beskyttelsen af deres helbred. De med arbejdet for­
bundne rettigheder opretholdes i denne periode. 
- 33 -
AFSNIT III 
Periode med ophør af arbeide. arbejdstid og 
rettigheder i forbindelse med arbejdet 
Artikel 5 
1. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger ti I at sikre 
de i artikel 2 omhandlede kvinder en periode med ophør af arbejde 
og med løn og/eller en tilsvarende ydelse i mindst 14 på hinanden 
følgende uger fordelt før og efter barsel, idet den pågældende 
kvinde selv vælger i overensstemmelse med national lovgivning og 
praksis, hvordan denne periode skal fordeles. 
Eventuelle sygedage i denne periode med ophør af arbejdet medregnes 
ikke i de 14 uger og forbliver underlagt gældende regler I forbin­
delse med sygdom. 
2. Medlemsstaterne kan tilstå de pågældende arbejdstagere ophør af 
arbejdet i mere end 14 uger, hvori de ikke aflønnes fuldt ud under 
forudsætning af, at et tilsvarende beskyttelsesniveau sikres; i så 
fald må aflønningen og/eller den tilsvarende ydelse for hele 
hvileperioden ikke være mindre end 80% af den pågældendes normale 
løn, i givet fald inden for et loft fastsat i henhold til nationale 
bestemmelser. 
3. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre 
alle gravide arbejdstagere en periode med obligatorisk ophør af 
arbejdet med løn, som omfatter mindst 2 uger inden den forventede 
fødsel. 
4. Medlemsstaterne kan gøre retten til løn og/eller udbetaling af den 
i stk. 1 omhandlede ydelse afhængig af, om de pågældende arbejds­
tagere har været i arbejde eller registreret som arbejdsløse i det 
mindste siden tidspunktet for graviditetens Indtræden, idet denne 
mulighed dog Ikke finder anvendelse på den i stk. 3 omhandlede 
periode med obligatorisk ophør af arbejde. 
34 -
5. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til sikring 
af gravide arbejdstageres ret til betalt frihed i forbindelse med 
graviditetsundersøgelser, når disse undersøgelser kun kan finde 
sted i arbejdstiden. 
Artikel 6 
1. Opretholdelse af rettighederne i forbindelse med arbejdet skal 
sikres under hele den i artikel 5, stk. 1, omhandlede periode med 
ophør af arbejde. 
2. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at for­
byde, at de i artikel 2 omhandlede kvinder afskediges på grund af 
deres tilstand i perioden fra graviditetens Indtræden til udløbet 
af den i artikel 5, stk. 1, omhandlede periode med ophør af 
arbejde. 
AFSNIT IV 
Afsluttende bestemmelser 
Artikel 7 
Medlemsstaterne sørger for, at der i procesreglerne tages hensyn ti I de 
berørte arbejdstageres særlige situation, navnlig med hensyn til 
bevisbyrden, for så vidt angår tvister, som opstår i løbet af de i 
dette direktiv omhandlede beskyttelsesperioder, og som angår 
anvendelsen af bestemmelserne i dette direktiv. 
Artikel 8 
Ændringer af bilagene af rent teknisk art som følge af teknologiske 
fremskridt, af udviklingen inden for internationale bestemmelser og 
specifikationer og eksisterende viden på det område, som er omfattet af 
dette direktiv, vedtages efter proceduren i artikel 17 I direktiv 
89/391/EØF. 
- 35 -
Artikel 9 
1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestem­
melser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 31. de­
cember 1992, eller de sikrer, at arbejdsmarkedets parter gennem­
fører de nødvendige bestemmelser på basis af overenskomster, uden 
at medlemsstaterne herved fritages for forpligtelsen til at nå de i 
dette direktiv fastsatte mål. De underretter straks Kommissionen 
om alle de i denne forbindelse iværksatte foranstaltninger. 
Når medlemsstaterne vedtager disse bestemmelser, henvises der deri 
til dette direktiv, eller de ledsages ved offentliggørelsen af en 
sådan henvisning. De nærmere regler for denne henvisning fastsættes 
af medlemsstaterne. 
2. Medlemsstaterne meddeler Kommisionen teksten 11 I de nationale rets­
forskrifter, som allerede er udstedt eller som udstedes på det 
område, der omfattes af dette direktiv. 
Artikel 10 
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Rådets vegne 
Formand 
- 36 -
BILAG I 
FORTEGNELSE OVER AGENSER OG PROCESSER. SOM OMHANDLES I ARTIKEL 4. STK.1 
I, AGENSER 
a) Fysiske agenser 
Arbejdsopgaver, som medfører eller kan medføre, at embryon eller 
føtus forskubbes på skadelig vis. Arbejdsopgaver, der medfører 
eller kan medføre, at kroppen eksponeres for tryk, som er højere 
end det atmosfæriske tryk. 
b) Biologiske agenser 
Biologiske agenser fra gruppe III og IV iht. artikel ... i direktiv 
nr. 90/.../EØF samt følgende biologiske agenser, medmindre der 
foreligger bevis for, at kvinden er beskyttet i tilstrækkelig grad 
mod disse agenser, fordi hun er immun over for dem: 
toxoplasma 
var i eel virus 
rubeolevirus 
I ister ia 
neisseria gonorrhae 
cytomegalovirus 
treponema pallidum 
myxovirus og paramyxovirus 
enterovisus (Echo-coxsackie) 
Epstein-barr virus 
- 37 -
c) Kemiske agenser 
Følgende kemiske agenser: 
stoffer, der er mærket R40, R45, R46 og R47 i henhold 
til direktiv nr. 67/548/EØF (mærkning af kemiske stoffer), 
kemiske agenser, som er anført i bilag I til direktiv nr. 
90/394/EØF vedrørende beskyttelse af arbejdstagere mod risici 
for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer, 
thiophosphatestre, 
kviksølv, 
nltrerede og chloronitrerede derivater af benzolkulbrinte, 
asbest, 
mitosehæmmende lægemidler. 
II. PROCESSER 
Gravide kvinder bør Ikke udsættes for: 
arbejdsprocesser som anført i bilag 1 til direktiv nr. 90/394/EØF om 
beskyttelse af arbejdstagere mod risici for under arbejdet at være 
udsat for kræftfremkaldende stoffer. 
- 38 
BI LAG II 
FORTEGNELSE OVER AGENSER OG PROCESSER, SOM OMHANDLES I ARTIKEL 4, STK. 
2 (ammende kvinder) 
1. AGENSER: 
a) Fysiske agenser 
Arbejde i omgivelser med overtryk (dykkerklokker og dykning) 
Arbejde under jorden (miner) 
b) Biologiske agenser: 
-Biologiske agenser fra gruppe III og IV i henhold til artikel ... 
i direktiv 90/.../EØF samt følgende biologiske agenser, medmindre 
der foreligger bevis for, at kvinden er beskyttet i tilstrækkelig 
grad mod disse agenser, fordi hun er immun over for dem: 
- Myxovirus og paramyxovirus 
- Enterovirus (echo-coxsackie) 
- 39 -
d) Kemiske agenser: 
Følgende kemiske agenser: 
Stoffer, der er mærket R40 og R45 i henhold til direktiv 
67/548/EØF (mærkning af kemiske stoffer), 
kemiske agenser, som er anført I bilag I til direktiv 
90/394/EØF om beskyttelse af arbejdstagere mod risici for under 
arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer, 
bly og blyforbindelser, 
kviksølv og kviksølvforbindelser, 
mitosehæmmende lægemidler, 
klorerede opløsningsmidler, 
carbondisulfid, 
benzen og derivater af benzen, 
klorerede organiske pesticider, 
PCB, 
kemiske agenser, som medfører en klar og farlig penetration af 
huden. 
2. PROCESSER: 
Gravide kvinder bør ikke udsættes for: 
arbejdsprocesser som anført i bilag 1 til direktiv 90/394/EØF om 
beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være 
udsat for kræftfremkaldende stoffer. 
- 40 -
FICHE D'IMPACT 
SUR LA COMPETITIVITE ET L'EMPLOI. 
Proposition de directive du Conseil 
concernant la protection au travail 
de la femme enceinte et venant d'accoucher. 
I. Principales raisons pour introduire les mesures? 
D'une manière générale, la politique sociale de la Communauté a deux 
objectifs principaux: améliorer les conditions de travail et encourager la 
compétitivité, en particulier en instaurant des règles minimales au niveau 
communautaire. 
Une protection adéquate des femmes enceintes et venant d'accoucher 
constitue un des principaux éléments pour l'amélioration des conditions de 
travail à la fois pour les entreprises et pour les femmes concernées, dans la 
mesure où, très souvent, ces dernières se retrouvent encore partagées entre 
leurs responsabilités professionnelles et familiales et que, non seulement 
leur santé, mais également leur travail peut en subir les conséquences. 
La Commission s'est donc fixé entre autres objectifs, dans son Programme 
d'action pour la mise en oeuvre de la Charte communautaire des droits 
sociaux fondamentaux des travailleurs, l'adoption par le Conseil d'une 
directive portant sur la protection de la femme enceinte au travail. 
Basée sur l'article 118A du Traité CEE, la présente proposition prévoit des 
prescriptions minimales en matière de protection de la santé et de la sécurité 
au travail de la femme enceinte et venant d'accoucher. 
I [ .-. C .'.II.'IC t érJJiilc]l.'A.'Ji sW*.. i* Llir*.' p. rises concernées ? 
Ainsi que toutes les directives basées sur l'article 118A, notamment dans le 
cadre de la Directive 89/391/CEE, la présente proposition doit s'appliquer à 
toutes les entreprises et le service public, tels que définis dans la Directive-
cadre. 
- 41 -
111. Quelles obligations cette mesure impose-t-elle directement aux 
entreprises? 
Les dispositions de la présente directive visent à assurer certains droits 
protecteurs aux travailleuses enceintes et venant d'accoucher en prévoyant 
des dispositions en ce qui concerne, d'une part, un arrêt de travail de travail 
rémunéré ('14 semaines, dont au moins 2 avant la date présumée de 
l'accouchement et 2 après celui-ci), accompagné du maintien des droits qui y 
sont liés, et, d'autre part, la connaissance de la nature et du degré des risques 
auxquels ces femmes peuvent être exposées dans leur travail, grâce à une 
évaluation de ceux-ci par l'employeur, une information et une instruction 
adéquates, ainsi que la prise des mesures nécessaires par l'employeur. 
La plupart de ces dispositions sont déjà respectées, bien que sous des formes 
variées, dans la majorité des Etats membres. L'objectif de la présente 
proposition est d'assurer le respect de ces droits à toutes les travailleuses 
enceintes et venant d'accoucher, dans la Communauté, et d'améliorer ainsi 
les conditions sur le lieu de travail pour une meilleure protection de la 
santé et de la sécurité de ces travailleuses. 
IV. Quelles obliga t ions indirectes les autorités nationales, régionales ou 
locales pourraient-elles imposer aux entreprises? 
Il peut y avoir un impact dans la mesure où les autorités nationales sont 
responsables de la transposition des dispositions de la directive dans la 
législation nationale. 
V. Y a-t-il des dispositions particulières pour les PME? 
11 n'y a pas d'autre disposition particulière pour les PME que les dispositions 
de l'article 118A qui prévoit que la création et le développement des PME ne 
doit pas être entravés par les mesures prises dans ce cadre. 
L'article 5 de la présente proposition soulève toutefois la question à propos 
de l'éventualité d'un changement de poste nécessaire dans certains cas, et 
notamment en cas difficulté de remplacer un travail de nuit par un travail 
de jour, ce qui peut arriver en particulier dans les PME. Le paragraphe 2, 2° 
alinci vise à résoudre ce problème. 
VI. Quel est l'effet probable sur: 
a) la compétitivité des entreprises? 
En rendant les conditions de travail plus saines pour les travailleuses, la 
compétitivité des entreprises s'en trouvera renforcée à long terme, dans la 
mesure où le potentiel liumain pourra être utilisé d'une manière plus 
rationnelle et responsable. 
- 42 -
Comparé à celle perspective, le coût à court terme des mesures envisagées 
apparaît d'autant plus minime (voir annexe 2). 
b) l'emploi? 
D'un point de vue macro-économique et considérant tous les facteurs, la 
présente proposition offrira certainement un intérêt pour les employeurs 
dans la mesure où la main d'oeuvre féminine sera de plus en plus 
nécessaire et doit donc être encouragée par de telles mesures. 
VIL Les organisations représentatives concernées ont-elles été consultées? 
La présente proposition a été rédigée après consultations des experts 
gouvernementaux et des partenaires sociaux, dont les observations ont été 
prises en compte dans la mesure du possible. 
Le Comité consultatif pour la sécurité, l'hygiène et la protection de la santé 
sur le lieu de travail a été consulté également. 
ISSN 0254-1459 
KOM(90) 406 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 05 
Katalognummer : CB-CO-90-513-DA-C 
ISBN 92-77-64948-8 
SALGSPRIS til og med 30 sider: 3,50 ECU for hver 10 sider derudover: 1,25 ECU 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg