ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.4.

(PEPP) blive et forbilledligt bæredygtigt produkt , eftersom der på lang sigt ligger en stor værdi i at etablere en strøm af finansielle ressourcer, som gør det muligt på én og samme tid at imødegå en række af EU's forskellige udfordringer, nemlig at sikre borgernes fremtidige velfærd, samtidig med at der bliver finansieret holdbar, bæredygtig infrastruktur. EØSU mener, at dette bør være standardinvesteringsmuligheden, og at det bør være muligt for PEPP-opsparere at få den investerede kapital tilbage, bl.a. ved hjælp af supplerende institutionel støtte fra EU På den måde kunne de fremtidige »paneuropæiske personlige pensionsprodukter«blive et, eftersom der på lang sigt ligger en stor værdi i at etablere en strøm af finansielle ressourcer, som gør det muligt på én og samme tid at imødegå en række af EU's forskellige udfordringer, nemlig at sikre borgernes fremtidige velfærd, samtidig med at der bliver finansieret holdbar, bæredygtig infrastruktur. EØSU mener, at dette bør være standardinvesteringsmuligheden, og at det bør være muligt for PEPP-opsparere at få den investerede kapital tilbage, bl.a. ved hjælp af supplerende institutionel støtte fra EU ( 10 )
4.3.

Det bør understreges, at der i dag i praksis ikke findes seriøse europæiske bestemmelser, som tilskynder til at udarbejde gennemgribende forslag og indgå solide alliancer med henblik på at håndtere disse katastrofebegivenheder, og at de spontane bestræbelser i den retning jævnligt viser sig at være nytteløse og ineffektive. Der er et mere og mere påtrængende behov for hyppigere fælles øvelser mellem lande, som er udsat for samme farer og har fælles grænser, med deltagelse af frivillige, som er uddannet hertil, og for sideløbende at skabe incitamenter for lokale og regionale myndigheder til at øge antallet af frivillige ved at fritage dem for opgaver (f.eks. deltagelse i reserven) eller lette den dermed forbundne byrde.
3.15.

EØSU anbefaler derfor, at der tilføjes en specifik revisionsklausul til forslaget, som fastlægger, at Kommissionen bør revidere den vedtagne forordning inden for to år, efter at den er taget i brug. Denne revision bør baseres på en evaluering af ændringerne i de reelle transportstrømme mellem Irland og det europæiske fastland og udgøre et grundlag for fremsættelsen af hensigtsmæssige forslag om tilpasning af ruteføringen i relevante TEN-T-hovednetkorridorer.
4.10.

EØSU bemærker, at forslaget lægger op til, at medlemsstaterne, selv når der er truffet foranstaltninger, fortsat skal være ansvarlige for at fordele de pågældende midler. Uanset at dette er juridisk holdbart, mener EØSU, at dette i praksis ikke vil hindre en medlemsstat i at nægte at fordele de pågældende midler og anklage Kommissionen for politisk vinding. Da det næppe er sandsynligt, at befolkningen forstår EU-rettens mere detaljerede virkemåde, vil medlemsstater kunne kæde nedskæringer i midler direkte sammen med en afgørelse fra Kommissionen. Dette kunne skabe en situation, hvor Kommissionen afholder sig fra at træffe foranstaltninger mod en medlemsstat på grund af den potentielle modreaktion i den offentlige mening. Dette er en særlig risiko i de medlemsstater, hvor regeringen har kontrol over eller kan påvirke de offentlige og private medier, hvilket ofte er tilfældet i medlemsstater, hvor der er alvorlige mangler for så vidt angår retsstatsprincippet.
1.7.

EØSU bemærker, at støtten til prioriteterne i det nye program for det indre marked ifølge Kommissionen beløber sig til ca. 3,9 mia. EUR og dermed forventes at ligge på nogenlunde samme niveau som i den nuværende finansieringsperiode 2014-2020, men udvalget er bekymret for, at forhandlingerne om EU's finansielle ramme kan føre til budgetnedskæringer og dermed til en reduktion af de disponible midler set i forhold til tidligere. EØSU glæder sig imidlertid over, at der inden for rammerne af COSME står yderligere 2 mia. EUR til rådighed via programmet InvestEU, og at kumulering af støtte fra andre programmer er en mulighed.
5.3.

Viften af toldudstyr bør omgående opgraderes med det formål allerede nu at tage højde for udviklingen inden for tingenes internet, cybersikkerhed, digital sporbarhed og de stadig mere avancerede teknologiske applikationer med henblik på at fremskynde deres udbredelse og sikre en tidssvarende uddannelse i, hvordan de anvendes korrekt, inden for rammerne af EU's kompetenceramme for told ( 20 ) . I den sammenhæng bør der under det nye instrument for finansiel støtte etableres en reserve, der kan anvendes til hurtigt at tage innovativt udstyr i brug, samtidig med at fortegnelsen over støtteberettiget udstyr revideres.
5.2.

Flodaftalerne forvaltning , som gør det muligt på regionalt plan at inddrage alle offentlige og private aktører og det organiserede civilsamfund. Disse erfaringer bør indsamles gennem oprettelse af en europæisk database med henblik på at fremme en organisk og struktureret udvikling i hele EU. I tråd med det nye program Horisont Europa, ifølge hvilket 35 % af budgettet bør afsættes til klima- og miljøforanstaltninger, anbefaler udvalget, at førnævnte aftaler bliver et centralt krav for at få adgang til bestemte EU-fonde inden for forskning og innovation for en bedre miljømæssig bæredygtighed og til de fonde, som er møntet på regionalt baseret beskyttelse i spørgsmål, der vedrører hydrogeologiske og miljømæssige risici (f.eks. Interreg). ( 18 ) er en god praksis, der giver fine resultater og er meget udbredt i Europa. I forbindelse med hydrogeologiske og miljømæssige risici kan de vise sig meget effektive til forvaltning af de indre farvande. Dette redskab har sin styrke i den åbne, som gør det muligt på regionalt plan at inddrage alle offentlige og private aktører og det organiserede civilsamfund. Disse erfaringer bør indsamles gennem oprettelse af en europæisk database med henblik på at fremme en organisk og struktureret udvikling i hele EU. I tråd med det nye program Horisont Europa, ifølge hvilket 35 % af budgettet bør afsættes til klima- og miljøforanstaltninger, anbefaler udvalget, at førnævntebliver et centralt krav for at få adgang til bestemte EU-fonde inden for forskning og innovation for en bedre miljømæssig bæredygtighed og til de fonde, som er møntet på regionalt baseret beskyttelse i spørgsmål, der vedrører hydrogeologiske og miljømæssige risici (f.eks. Interreg).
4.8.

EØSU er af den opfattelse, at programmets navn er særdeles vigtigt, og at det skal sikres, at den brede offentlighed har en klar forståelse af, hvad programmet støtter, og at det omfatter alle uddannelsesfaser og former for læring og ikke blot videregående uddannelse , da halvdelen af Erasmus' midler går til fremme af uddannelse, voksenuddannelse og støtte til ungdom og sport og dermed giver unge og personale mulighed for at få et ophold i udlandet. Nu hvor »+«-tegnet, som symboliserer, at alle programmer er samlet under én paraply, forsvinder fra navnet, risikerer programmet imidlertid at »miste« aktører uden for den videregående uddannelsessektor. EØSU foreslår derfor, at navnet Erasmus+ bevares .
3.14.

Fonden er og skal være åben for støtte til samarbejde med tredjelande. Tildeling af midlerne kan dog ikke ske direkte til myndighederne i disse lande, men skal gå til projekter og programmer, der gennemføres i fællesskab mellem myndighederne i medlemsstaterne og tredjelandene. Det skal være en absolut betingelse for samarbejdet, at der føres kontrol med den finansiering, der sker gennem midler fra fonden, for så vidt angår menneskerettighederne i de lande, der nyder godt af samarbejdet, og frem for alt, at de samarbejdspartnere, der kan modtage støtte, har offentlig status, dvs. er statsejede eller -styrede. Det bør for enhver pris undgås, at de beløb, der kommer fra fonden, i sidste ende kommer til at finansiere ukontrollerede grupper eller celler, der kan ende med at udgøre en sikkerhedsrisiko i deres eget land eller for hele EU.
3.18.

Politisk mener EØSU, at EU-institutionernes indsats for at bekæmpe svig kunne forbedres ved bl.a. at gøre en ekstra indsats for at harmonisere den lovgivning og de skatteregler, som gælder i det indre marked. Det kan således tænkes, at de alt for store forskelle i medlemsstaternes lovgivning og skatteregler i det indre marked tilskynder til ulovlige aktiviteter for at udnytte disse reguleringsmæssige forskelle (f.eks. momskarruselsvig), hvilket kan være til direkte eller indirekte skade for EU's budget eller mere generelt for konsolideringen af EU's indre marked.
3.4.1.

Dekarbonisering af transport og omstilling til ren energi er et af nøglepunkterne i den tredje mobilitetspakke. Initiativet skal ses i en bredere sammenhæng med handlingsplanen for den cirkulære økonomi. EU iværksætter en række initiativer med henblik på at opnå en større bæredygtighed og forbedre konkurrenceevnen: a) Den strategiske handlingsplan for batterier (11) udspringer af behovet for at gøre EU mere selvforsynende med energi og er en udløber af oprettelsen af »den europæiske batterialliance«, som industrielle aktører, medlemsstaterne og EIB deltager i. Planen tager sigte på fremstilling af bæredygtige batterier i hele værdikæden lige fra udvinding af (primære og sekundære) råvarer til design, fremstilling, anvendelse, genanvendelse, genbrug og bortskaffelse af battericeller og -pakker. b) Forordningen om nye tunge køretøjers emissioner (12), der har til formål at fastlægge en række parametre for lastbilers og bussers CO2-emissioner, og som supplerer og fuldstændiggør den gældende lovgivning. Initiativet omfatter ligeledes foranstaltninger for at tilskynde virksomhederne til at købe mere energieffektive og mindre forurenende køretøjer. Denne foranstaltning supplerer de nye konstruktionsstandarder for tunge køretøjers aerodynamik og vægt med henblik på at reducere CO2-emissionerne (13). c) Forordningen om sammenligning af forskellige brændstoffer, hvor der anvendes en fælles målemetode for at fremme salget af nye køretøjer med lav indvirkning på miljøet (14). d) Forordningen om mærkning af dæk (15) for at understrege standarderne for sikkerhed, energieffektivitet og støjniveau. e) Revisionen af rammerne for beskatning af energiprodukter for at fremme elektromobilitet. f) Forordningen om forenkling af foranstaltninger til fremme af gennemførelsen af det transeuropæiske transportnet (TEN-T) (16) for at forenkle godkendelsesproceduren for projekterne.
2.4.

Der har i den senere tid været rejst spørgsmål om ordningen med halvårlige tidsomstillinger i flere europæiske lande, sådan som det fremgår af den offentlige høring, som Kommissionen gennemførte mellem 4. juli og 16. august 2018. Der blev modtaget omkring 4,6 mio. svar på den offentlige høring, hvoraf 84 % var stemt for at afskaffe de halvårlige tidsomstillinger, mens 16 % ønskede at bevare dem. Af dem, der ønskede at afskaffe tidsomstillingerne, foretrak de fleste sommertid (60 %). Det er vigtigt at bemærke, at langt de fleste deltagere kom fra et enkelt land (Tyskland med 3,1 mio.), at forslaget blev afvist i nogle lande (Grækenland og Cypern), og at der ikke alle steder var et klart flertal for eller imod (Malta).
3.14.

EØSU bifalder anbefalingen om, at offentlige myndigheder bør medvirke til at gøre det let for små virksomheder at indføre digital teknologi. Dette kan dog ikke være den eneste vej frem. Traditionelle butikker er fortsat vigtige ikke blot for væksten i EU, men også for den sociale samhørighed, navnlig i lokalsamfundene og for forbrugere, som ikke er født digitale. Derfor bør onlinehandel og fysiske butikker eksistere side om side. I den forbindelse mener EØSU, at Kommissionen undervurderer vanskelighederne for små virksomheder og mikrovirksomheder forbundet med at tage del i og kunne tjene på e-handel.
4.5.

Med tanke på de høje forureningsniveauer, som motorkøretøjer forårsager, glæder EØSU sig over de foranstaltninger, som Kommissionen har foreslået for at nedbringe emissionerne, og som udgør en del af mobilitetspakken. Det gælder f.eks. direktivet om renere køretøjer, nye CO 2 -standarder for både personbiler og tungere køretøjer, en handlingsplan for infrastruktur for alternative brændstoffer og et batteriinitiativ. Disse foranstaltninger vil helt sikkert også føre til, at de emissioner, der behandles i denne udtalelse, mindskes.
De lande, der har underskrevet hensigtserklæringen, dominerer det europæiske forsvarsmarked, når man ser på antallet af aktive virksomheder og deres våbensalg. Eksempelvis er BAE Systems den største producent af produkter til forsvarsindustrien i Det Forenede Kongerige. Saab er den største svenske luftfarts- og forsvarsvirksomhed, mens det i Frankrig er Dassault Aviation, Naval Group, Safran og Thales . I Tyskland er Rheinmetall, ThyssenKrupp Marine Systems og Diehl vigtige virksomheder. I Italien er de to største selskaber Leonardo og Fincantieri . Airbus , som er et transeuropæisk selskab, er næststørst i Europa efter BAE Systems . En anden relevant tværnational virksomhed er MBDA, et joint venture mellem de tre førende europæiske virksomheder inden for luftfart og forsvar ( Airbus, BAE Systems og Leonardo ), som er aktiv inden for missil- og missilsystemproduktion. Derudover er KNDS , der ejer Nexter og KMW, også ved at udvikle sig til et transeuropæisk selskab. Bemærk, at nogle af disse selskaber ikke kun opererer på forsvarsmarkedet, hvilket forklarer de afvigende forhold mellem omsætning og ansatte.

Ser man på mindre virksomheder, viser en nylig undersøgelse fra IHS, at næsten 1 600 SMV'er er aktive inden for forsvarssektoren i Europa, og det samlede antal SMV'er i forsyningskæder i forsvarssektoren vurderes til 2 000-2 500. En række af disse virksomheder arbejder både på det civile område og på forsvarsområdet. Under alle omstændigheder spiller SMV'er en vigtig rolle i forsvarsindustrien og er en primær faktor for konkurrenceevnen.
1.5.

EØSU understreger dette positive aspekt og glæder sig over Kommissionens forslag, som har til formål at beskytte registrerede oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser på internationalt niveau gennem Genèveaftalen og sin egen retspraksis. Efter udvalgets opfattelse er det bydende nødvendigt at forsøge at skabe en harmoniseret ramme for beskyttelse af kvalitetsmærker på internationalt niveau. Udvalget mener imidlertid, det er afgørende at arbejde inden for rammerne af en overordnet tilgang, som har til formål at beskytte og fremme ordningen for kvalitetsmærker som helhed.
3.2.

I rapporten om evalueringen og gennemførelsen af EU's programmer for bistand til dekommissionering af nukleare anlæg i Bulgarien, Litauen og Slovakiet (»rapporten«) bekræftes det, at det er økonomisk muligt at fortsætte programmerne. Udvalget noterer, at midlerne til fortsættelse og afslutning af Kozloduy- og Bohunice-programmerne i budgettet for den flerårige finansielle ramme for tiden efter 2020 anslås at udgøre mindre end en fjerdedel i forhold til den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 — dvs. 63 mio. EUR for Kozloduy og 55 mio. EUR for Bohunice — og vil sikre, at den aftalte endelige status for dekommissioneringsprocessen nås. Budgetoverslaget for den flerårige finansielle ramme for tiden efter 2020 er på 522 mio. EUR, hvilket overgår den flerårige finansielle ramme for 2014-2020.
4.3.

Udvalget bifalder beskyttelsen af ejere af meget små virksomheder, som risikerer at miste deres job som følge af en økonomisk eller finansiel krise eller teknologiske forandringer, og bakker tillige op om, at disse personer også får mulighed for at opnå støtte fra EGF. Dette burde ikke indebære, at en »selvstændig erhvervsdrivende« defineres som »en person, som maksimalt har beskæftiget 10 arbejdstagere« som anført i artikel 4 i Kommissionens forslag til forordning. Denne definition vil få en lang række forskellige virkninger i EU's retsakter, for den vil føre til, at forskellige kategorier af erhvervsmæssige og økonomiske aktiviteter klassificeres på samme måde. Kommissionen opfordres derfor til at finde en anden løsning for at opfylde målsætningen om at beskytte ejerne af meget små virksomheder, hvilket ellers er en målsætning, som udvalget bakker op om.
2.8.1.

Det samlede budget på 609 mio. EUR vil gå til at støtte grænseoverskridende bevægelser af værker og kreative aktørers mobilitet, til at fremme partnerskaber, netværk og platforme, der søger et bredere publikum i Europa og uden for Europa, til europæiske kulturelle og kreative aktører og værker og til fremme af europæisk identitet, kulturarv og værdier via kulturel bevidstgørelse, kunstuddannelse og kreativitet i uddannelsen. Der vil også blive ydet støtte til særlige EU-foranstaltninger som f.eks. europæiske kulturhovedstæder, EU's kulturpriser og det europæiske kulturarvsmærke. Et andet prioriteret område er fremme af international kapacitetsopbygning med henblik på at sætte de europæiske kulturelle og kreative sektorer i stand til at være aktive på internationalt plan. EØSU vil gerne tilføje et afsnit til forslaget til forordning om »amatørers« kreativitet, da det netop er denne form for kreativitet, der lagde grunden til udviklingen og formidlingen af en reel humanistisk og kunstnerisk følsomhed.
1.2.

EØSU anser dette forslag for at være nødvendigt og hensigtsmæssigt i forbindelse med en hel række nye forslag, som navnlig drejer sig om den næste flerårige finansielle ramme, da det er et vigtigt instrument for, at flere af foranstaltningerne i disse nye initiativer kan fungere effektivt. Forslaget bidrager i afgørende grad til, at Kommissionen spiller en nøglerolle i udvælgelsen af de finansielt støttede projekter, der er af fælles interesse for hele EU, og at den offentlige støtte udgør et supplement til de private investeringer på en fuldstændigt gennemsigtig måde.
5.6.

EØSU glæder sig over, at investeringerne i fusionsteknologi er relevante for industrien og SMV'er. EU's investeringer i opførelsen af ITER medfører vigtige fordele for den europæiske industri , og forskningsfællesskabet gør det muligt at deltage i banebrydende forskning og udvikling, teknologi, udformning og fremstillingsarbejde, når det gælder komponenter til ITER. Den nye viden og spinoffvirksomheder skaber økonomisk vækst og fremmer beskæftigelsen. I perioden fra 2008 til 2017 tildelte Fusion for Energy 839 kontrakter og ydede tilskud til en værdi af ca. 3,8 mia. EUR i hele Europa. Mindst 500 virksomheder, herunder SMV'er, og over 70 forsknings- og udviklingsorganisationer fra omkring 20 forskellige medlemsstater og Schweiz har nydt godt af investeringerne i ITER-aktiviteter. Desuden har også andre ITER-partnere end EU indgået kontrakter med europæiske virksomheder for at støtte fremstillingen af deres egne komponenter til ITER, hvilket medfører yderligere nye job og vækst for europæiske virksomheder.
4.7.1.

Romakvinder har meget få muligheder for at udforme og vurdere politikker, der vil kunne påvirke deres egen skæbne. EØSU understreger derfor, at det på grundlag af princippet om »intet om os uden os« er helt nødvendigt at inddrage romakvinderne på et passende niveau i udformningen, planlægningen og evalueringen af alle programmer vedrørende dem eller deres samfund. EØSU foreslår, at aktive romakvinders deltagelse mindst svarer til et flertal for programmer specifikt vedrørende romakvinder og mindst 30 % for programmer, der henvender sig til romasamfundene. Der bør indføres en evalueringsordning, der gør det muligt at måle disse deltagelsesgrader på en pålidelig måde.
2.1.

Siden 2011 har et nyt finanstilsynssystem været i kraft i EU, og det har i høj grad bidraget til at stabilisere finansmarkederne og begrænse risiciene Det har ført til en harmonisering af reglerne for de finansielle markeder i EU og en tilnærmelse af tilsynsaktiviteterne på disse markeder. Imidlertid har den øgede teknologiske og finansielle innovation, som har fundet sted siden da, udvidet viften af kriminelle aktiviteter, som misbruger finanssektoren til lyssky formål og til at legalisere den gevinst, de opnår. Disse to former for kriminel adfærd er selvsagt ikke blot uvelkomne og forkastelige set ud fra et samfundsmæssigt synspunkt. De skader også de finansielle markeders funktionsdygtighed og effektivitet, for deres primære mål er ikke at optimere en gevinst, der stammer fra objektive muligheder for at få deres aktiver til at yngle, men derimod at skjule, mørklægge og undgå enhver form for afsløring af deres aktiviteter. En sådan adfærd betyder, at de finansielle ressourcer ikke nødvendigvis anvendes optimalt.
1.21.

EØSU finder, at der er behov for at forbedre den generelle kvalitet af de (arbejds)dokumenter, der indgår i den sektorbaserede planlægning, og for at præcisere den sektorbaserede planlægning for alle relevante parter. Udvalget anbefaler med henblik herpå også at træffe foranstaltninger til at forbedre Kommissionens kapacitet til at mainstreame horisontale spørgsmål. Der er et generelt behov for at styrke kapaciteten hos alle de institutioner, der er involveret i gennemførelsen af førtiltrædelsesbistanden. Dette bør også omfatte en afbalanceret anvendelse af den tekniske bistand til støtte for disse institutioner i kandidatlande og potentielle kandidatlande.
4.5.

Energiunionen kan stimulere den igangværende proces med at skabe fair konkurrence i energisektoren i EU, som fortsat er et område, hvor der er et vidt spektrum af forbruger- og industripriser, og hvor udvalget på markedet kan være begrænset. EØSU mener, at en detaljeret analyse af reguleringspraksis — der varierer betydeligt mellem medlemsstaterne — vil danne grundlag for en konstruktiv dialog med henblik på at løse uoverensstemmelser, og dette bør udføres i fællesskab af de nationale konkurrencemyndigheder, de nationale tilsynsmyndigheder på energiområdet og Kommissionen. Det vil måske kaste lys over manglende valgmuligheder og over restriktiv praksis inden for eksempelvis fjernvarmeproduktion.
4.14.

Forslaget til forordning lægger op til en række foranstaltninger, som medlemsstaterne bør gennemføre for at identificere terrorrelateret indhold, for at gøre det muligt for hostingtjenesteyderne hurtigt at fjerne indholdet og for at fremme samarbejdet med de kompetente myndigheder i andre medlemsstater, med hostingtjenesteydere og, hvis det findes relevant, med relevante EU-organer. EØSU mener, at alt dette vil inddæmme indhold, der er relateret til terrorisme, og gøre det muligt for hostingtjenesteydere hurtigt at fjerne indholdet og reducere propagandaaktiviteter og rekruttering af terrorister på internettet.
3.1.3.

EPIC har gjort gældende, at manglende løngennemsigtighed er en væsentlig faktor i lønforskellene mellem mænd og kvinder, og at øget løngennemsigtighed kan medvirke til at mindske de kønsbestemte lønforskelle. Løngennemsigtighed har en vigtig rolle at spille i bekæmpelsen af eventuel lønmæssig forskelsbehandling. EØSU er bekymret over, at henstillingen fra 2014 om løngennemsigtighed kun er gennemført i begrænset omfang. De fleste medlemsstater har indført visse foranstaltninger, der sigter mod at øge løngennemsigtigheden, men sådanne foranstaltninger er ikkeeksisterende i en tredjedel af medlemsstaterne. EØSU opfordrer medlemsstaterne til at fremskynde gennemførelsen af henstillingen, for eksempel ved at give enkeltpersoners mulighed for at anmode om oplysninger vedrørende indberetning om lønniveauer eller fastlægge, at virksomheder af en vis størrelse skal rapportere om lønniveauer eller gennemføre lønundersøgelser, da dette ville fremme en retfærdig tilgang til ansættelse og løn. Behovet for fuld respekt for arbejdstagernes data- og privatlivsbeskyttelse og for de generelle arbejdsmarkedsforhold bør også tages i betragtning.
4.6.

at give Kommissionen permanent beføjelse til selvstændigt at vedtage retsakter vedrørende de politiske prioriteter og strategiske retningslinjer for integreret grænseforvaltning. Udvalget anser det for hensigtsmæssigt med enkeltstående indsatser fra agenturets side efter Kommissionens beslutning »i nødstilfælde og i henhold til en gennemsigtig procedure med omgående information til EU's lovgivende institutioner« ( 14 ) , men mener, at det — eftersom der ikke er fastlagt en ramme for en fælles politik for migration og udviklingsbistand i oprindelseslandene, som alle medlemsstater er enige om — er for tidligttil selvstændigt at vedtage retsakter vedrørende de politiske prioriteter og strategiske retningslinjer for integreret grænseforvaltning.