FÆLLES HOLDNING (EF) Nr. 11/95 fastlagt af Rådet den 2. juni 1995 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentet og Rådets afgørelse af . . . om et fællesskabshandlingsprogram for sundhedsfremme, sundhedsoplysning, sundhedsundervisning og sundhedsuddannelse inden for rammerne af indsatsen på folkesundhedsområdet (1996-2000) (95/C 216/03)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 129,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (3),

i overensstemmelse med proceduren i traktatens artikel 189 B (4), og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Ifølge traktatens artikel 3, litra o), skal Fællesskabets virke indebære bidrag til opnåelse af et højt sundhedsbeskyttelsesniveau; det fremgår udtrykkeligt af traktatens artikel 129, at Fællesskabet er kompetent inden for dette område, idet det skal fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og om nødvendigt støtte deres indsats;

(2) de aktioner, der skal gennemføres, bør iværksættes inden for de rammer for en indsats til fremme af folkesundheden, som blev forelagt af Kommissionen, og der må, som Rådet anmodede om i sin resolution af 27. maj 1993 (5), tages hensyn til andre aktioner, der iværksættes af Fællesskabet på folkesundhedsområdet, eller som har indvirkning på folkesundheden;

(3) i sin resolution af 2. juni 1994 (6), der var en opfølgning af Kommissionens meddelelse af 29. marts 1994 om et rammeprogram for indsatsen til fremme af folkesundheden, placerede Rådet sundhedsfremme, sundhedsundervisning og sundhedsuddannelse blandt Fællesskabets prioriterede områder, for hvilke Kommissionen opfordres til at fremsætte forslag til aktioner;

(4) i deres resolution af 23. november 1988 om sundhedsundervisning i skoler (7) understregede Rådet og undervisningsministrene, forsamlet i Rådet, at visse spisevaner, umådeholdent forbrug af visse kemiske stoffer og lægemidler, brug af narkotika, tobaksrygning og miljøforurening er skadelig for sundheden og også må ses i forbindelse med hensyn til sikkerhed og ulykker;

(5) i deres resolution af 3. december 1990 (8) om en fællesskabsaktion vedrørende ernæring og sundhed, understregede Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, at fremme af sund livsstil i relation til ernæring er af vital betydning for at give borgerne mulighed for at vælge en passende ernæring, der svarer til den enkeltes behov;

(6) i deres konklusioner af 13. november 1992 (9), der var en opfølgning af meddelelsen af 11. maj 1992 fra Kommissionen til Rådet om sundhedsundervisning i skoler (10) understregede Rådet og medlemsstaternes sundhedsministre, forsamlet i Rådet, at skolen spiller en afgørende rolle som et sted, hvor der systematisk kan udvikles en sund levevis, således at sygdomme og ulykker kan undgås, og anførte, at der er flere andre steder, hvor sundhedsfremme og sundhedsundervisning også spiller en central rolle, bl.a. i hjemmene, i lokalsamfundene, på arbejdspladser og på hospitaler, og de opfordrede Kommissionen til at styrke samarbejdet mellem medlemsstaterne vedrørende udvikling af en effektiv sundhedsundervisning på de forskellige steder;

(7) i sin beslutning (11) om folkesundhed, sundhedsfremme og sundhedsundervisning har Europa-Parlamentet fremført en række forslag til foranstaltninger vedrørende forebyggelse af ulykker og forebyggelse af hjerte-kar-sygdomme, som ikke indgår i nuværende fællesskabsprogrammer;

(8) i sin resolution af 2. juni 1994 vedrørende hjerte-kar-sygdomme (12) opfordrede Rådet Kommissionen til at undersøge aktioner, der kan fremme forebyggelse af disse sygdomme, samt fortsætte undersøgelsen af risikofaktorerne i forbindelse med disse sygdomme;

(9) resultaterne af den integrerede fremgangsmåde, der blev demonstreret i det fælles projekt for Verdenssundhedsorganisationen, Europarådet og Det Europæiske Fællesskab, »Det Europæiske Netværk for Skoler til Sundhedsfremme«, er lovende med hensyn til, hvordan man kan indføre sundhedsfremme på særlige områder;

(10) det er anerkendt, at der bør tages hensyn til socioøkonomiske vilkår som for eksempel urbanisering, bolig, arbejdsløshed og social udstødelse i forbindelse med sundhedsfremme, især for personer, der lever i ugunstigt stillede områder;

(11) sundhedsuddannelse og -oplysning nævnes udtrykkeligt i traktatens bestemmelser vedrørende folkesundhed, og er et prioriteret område for Fællesskabets indsats på folkesundhedsområdet;

(12) en fællesskabsaktion med henblik på sundhedsfremme vil på grund af sit omfang eller sine virkninger være bedre i stand til at nå de fastsatte mål;

(13) samarbejde med internationale organisationer og med tredjelande bør styrkes;

(14) der bør iværksættes et flerårigt program med klare mål for Fællesskabets indsats og udvælges prioriterede aktioner samt passende mekanismer til evaluering af sådanne aktioner med henblik på at fremme sundheden for alle borgere i Fællesskabet;

(15) programmet skal bidrage til at øge bevidstheden om sundhedsdeterminanter og risikofaktorer og fremme udviklingen af en integreret fremgangsmåde med henblik på sundhedsfremme;

(16) ud fra et funktionelt synspunkt bør de aktiviteter, der tidligere er udført både med hensyn til etablering af fællesskabsnetværk for ikke-statslige organisationer og til mobilisering af alle, der er involveret i sundhedsfremme og sundhedsuddannelse, opretholdes og udbygges;

(17) for at undgå muligt dobbeltarbejde bør udveksling af erfaringer fremmes, og der bør i fællesskab udvikles grundlæggende informationsmoduler for offentligheden, for sundhedsuddannelse og for efteruddannelse af ansatte i sundhedserhverv;

(18) målsætningerne for dette program og de aktioner, der iværksættes med henblik på dets gennemførelse, udgør en del af de krav vedrørende sundhedsbeskyttelse, der er nævnt i traktatens artikel 129, stk. 1, tredje afsnit, og indgår herved som led i Fællesskabets politik på andre områder;

(19) det er vigtigt, at Kommissionen sikrer gennemførelsen af programmet i tæt samarbejde med medlemsstaterne; det er derfor nødvendigt at fastlægge en procedure, der kan sikre, at medlemsstaterne i fuldt omfang inddrages i gennemførelsen;

(20) den 20. december 1994 blev der mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen indgået en modus vivendi-aftale om gennemførelsesforanstaltninger til retsakter vedtaget i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 B;

(21) i denne afgørelse fastlægges der for hele programmets varighed en finansieringsramme, som ifølge punkt 1 i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionens erklæring af 6. marts 1995 udgør den særlige reference for budgetmyndigheden som led i den årlige budgetprocedure;

(22) dette program bør have en varighed på fem år, for at der kan være tilstrækkelig tid til at gennemføre de aktioner, der skal virkeliggøre de fastsatte mål;

(23) med henblik på at øge programmets værdi og virkning bør aktionerne evalueres fortløbende, særlig under hensyntagen til effektivet og virkeliggørelse af de givne mål, både på nationalt plan og på fællesskabsplan, og der bør i givet fald foretages nødvendige tilpasninger -

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Opstilling af programmet

1. Der vedtages et fællesskabshandlingsprogram vedrørende sundhedsfremme, sundhedsoplysning, sundhedsundervisning og sundhedsuddannelse, i det følgende benævnt »program«, for perioden 1. januar 1996 til 31. december 2000 inden for rammerne af indsatsen på folkesundhedsområdet.

2. Formålet med programmet er at bidrage til at sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau, og det omfatter foranstaltninger, der skal:

- styrke aspektet »sundhedsfremme« i medlemsstaternes sundhedspolitikker ved at støtte forskellige former for samarbejde (erfaringsudveksling, pilotprojekter, netværk, osv.)

- tilskynde til antagelse af en livsstil og adfærd, der er gavnlig for sundheden

- fremme kendskabet til risikofaktorer eller aspekter, der er til gavn for sundheden

- fremme tværsektorielle og tværfaglige tilgange til sundhedsfremme ved at tage hensyn til socioøkonomiske vilkår og vilkår i det fysiske miljø, der er nødvendige for individers og befolkningsgruppers sundhed navnlig for de dårligt stillede grupper.

3. De aktioner, der skal gennemføres inden for rammerne af dette program, samt deres specifikke målsætninger er angivet i bilaget under følgende overskrifter:

A. Sundhedsfremmestrategier og -strukturer

B. Specifikke forebyggende og sundhedsfremmende aktioner

C. Sundhedsoplysning

D. Sundhedsundervisning

E. Erhvervsuddannelse i folkesundhed og sundhedsfremme.

Artikel 2

Gennemførelse

1. Kommissionen sikrer, at aktiviteterne i bilaget gennemføres i tæt samarbejde med medlemsstaterne i overensstemmelse med proceduren i artikel 5.

2. Kommissionen samarbejder med institutioner og organisationer, der er aktive inden for sundhedsfremme, sundhedsoplysning, sundhedsundervisning og sundhedsuddannelse.

3. Medlemsstaterne opfordres til at træffe de foranstaltninger, de skønner nødvendige til at koordinere og tilrettelægge gennemførelsen af dette program på nationalt plan.

Artikel 3

Budget

1. Finansieringsrammen til gennemførelsen af dette program for den i artikel 1 nævnte periode andrager 30 mio. ECU.

2. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag.

Artikel 4

Overensstemmelse og komplementaritet

Kommissionen og medlemsstaterne sikrer, at der er overensstemmelse og komplementaritet mellem de fællesskabsaktioner, der gennemføres i forbindelse med dette program, og de øvrige relevante fællesskabsprogrammer og -initiativer inden for rammerne af indsatsen inden for folkesundheden samt navnlig på områderne undervisning og erhvervsuddannelse (SOCRATES- og LEONARDO-programmerne) og forskning (BIOMED II), samt sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen.

Artikel 5

Udvalg

1. Kommissionen bistås af et udvalg, i det følgende benævnt »udvalget«, der består af to repræsentanter for hver medlemsstat, og som har Kommissionens repræsentant som formand.

2. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget udkast til foranstaltninger vedrørende:

a) udvalgets forretningsorden

b) et årligt arbejdsprogram, der beskriver de prioriterede indsatsområder

c) retningslinjer, kriterier og procedurer for udvælgelse og finansiering af projekter ifølge dette program, herunder også projekter, der indebærer samarbejde med internationale organisationer, der beskæftiger sig med folkesundhed, og deltagelse af de lande, der er nævnt i artikel 6, stk. 2

d) evalueringsproceduren

e) bestemmelserne med hensyn til formidling og overførsel af resultater

f) bestemmelserne med hensyn til samarbejde med institutioner og organisationer, jf. artikel 2, stk. 2.

Udvalget afgiver udtalelse om udkastet til ovennævnte foranstaltninger inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget spørgsmålet haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgørelser, som Rådet skal træffe på forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgives af repræsentanterne for medlemsstaterne, den vægt, der er fastlagt i nævnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.

Kommissionen vedtager foranstaltninger, der straks finder anvendelse. Hvis de ikke er i overensstemmelse med den af udvalget afgivne udtalelse, underrettes Rådet dog straks af Kommissionen om disse foranstaltninger. I så fald udsætter Kommissionen gennemførelsen af de foranstaltninger, den har truffet afgørelse om, i et tidsrum på to måneder regnet fra datoen for denne underretning.

Rådet kan med kvalificeret flertal træffe en anden afgørelse inden for det tidsrum, der er nævnt i ovenstående afsnit.

3. Kommissionen kan desuden høre udvalget om ethvert andet spørgsmål vedrørende dette programs gennemførelse.

Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver udtalelse om udkastet til ovennævnte foranstaltninger inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget spørgsmålet haster, i givet fald ved afstemning.

Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om at få sin holdning indført i mødeprotokollen.

Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse.

4. Kommissionens repræsentant holder udvalget løbende orienteret:

- om tilskud, der ydes som led i dette program (beløb, varighed, fordeling og modtagere)

- om kommissionsforslag eller EF-initiativer og om iværksættelsen af programmer på andre områder, som har direkte forbindelse med opfyldelsen af dette programs målsætninger, med henblik på at sikre den i artikel 4 krævede overensstemmelse og komplementaritet.

Artikel 6

Internationalt samarbejde

1. I forbindelse med dette programs gennemførelse fremmes og iværksættes samarbejdet med tredjelande og internationale organisationer, der beskæftiger sig med folkesundhed, især Verdenssundhedsorganisationen og Europarådet, i overensstemmelse med proceduren i artikel 5.

2. Dette program er åbent for deltagelse af de associerede lande i Central- og Østeuropa i overensstemmelse med vilkårene i de tillægsprotokoller til associeringsaftalerne vedrørende deltagelse i fællesskabsprogrammer, der skal indgås med disse lande. Det er åbent for deltagelse af Cypern og Malta på grundlag af supplerende bevillinger efter samme regler som dem, der gælder for EFTA-landene, i overensstemmelse med procedurer, der skal aftales med disse lande.

Artikel 7

Overvågning og evaluering

1. Kommissionen foretager en evaluering af aktionerne på grundlag af medlemsstaternes indberetninger med deltagelse, i det omfang det er nødvendigt, at uafhængige eksperter.

2. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en foreløbig midtvejsrapport og en endelig rapport ved afslutningen af programmet. Den indarbejder resultaterne af evalueringerne heri. Den forelægger også disse rapporter for Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget.

Udfærdiget i . . .

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

(1) EFT nr. C 252 af 9. 9. 1994, s. 3.

(2) EFT nr. C 102 af 24. 4. 1995, s. 15.

(3) Udtalelse af 16. november 1994 (endnu ikke offentliggjort i Tidende).

(4) Europa-Parlamentets udtalelse af 15. marts 1995 (EFT nr. C 89 af 10. 4. 1995, s. 89), Rådets fælles holdning af . . . (endnu ikke offentliggjort i Tidende) og Europa-Parlamentets afgørelse af . . . (endnu ikke offentliggjort i Tidende).

(5) EFT nr. C 174 af 25. 6. 1993, s. 1.

(6) EFT nr. C 165 af 17. 6. 1994, s. 1.

(7) EFT nr. C 3 af 5. 1. 1989, s. 1.

(8) EFT nr. C 329 af 31. 12. 1990, s. 1.

(9) EFT nr. C 326 af 11. 12. 1992, s. 2.

(10) Dok. SEK(92) 476 endelig udg.

(11) EP 205-804 endelig udg.

(12) EFT nr. C 165 af 17. 6. 1994, s. 3.

BILAG

FÆLLESSKABETS HANDLINGSPROGRAM OM SUNDHEDSFREMME (1996-2000)

A. Sundhedsfremmestrategier og -strukturer

Målsætning

At tilskynde til en vurdering af de forskellige politikkers og instrumenters konsekvenser for sundhedsfremme samt til udvikling af en tilgang, der bygger på sundhedsfremme i medlemsstaterne, ved at befordre udarbejdelse og vurdering af sundhedsfremmestrategier og formidling af oplysninger om den bedst mulige praksis.

Aktioner

1. Undersøgelser og sammenlignende analyser af fællesskabspolitikkernes og de nationale politikkers samt instrumenternes konsekvenser for sundhedsfremme og af sundhedsfremmestrukturer og -strategier og evaluering heraf; aktiviteter med henblik på at tilskynde til og støtte samarbejde mellem medlemsstater om forskellige strategiske aspekter af folkesundhed og sundhedsfremme.

2. Støtte til grænseoverskridende netværk af nationale, regionale eller lokale sundhedsinstanser under anvendelse af integrerede metoder (dvs. metoder, der dækker flere determinanter, områder og befolkningsgrupper) samt fremme af fælles aktiviteter og projekter.

B. Specifikke forebyggende og sundhedsfremmende foranstaltninger

Målsætning

At forbedre den viden, man har om sundhedsfremmeforhold og -problemer i relation til visse risikofaktorer og sundhedsdeterminanter og dårligt stillede befolkningsgrupper, bl.a. i forbindelse med de aktioner, der gennemføres inden for rammerne af BIOMED-programmet. At fremme tværsektorielle og tværfaglige sundhedsfremmende initiativer over for udsatte og dårligt stillede grupper.

Aktioner

3. Støtte til integrerede sundhedsfremmende aktiviteter og projekter, der er rettet mod dårligt stillede og udsatte grupper samt særlige områder, og som inddrager den tværsektorielle dimension.

4. Undersøgelse, i forbindelse med tilsvarende undersøgelser inden for kræftbekæmpelse, af den sundhedsbeskyttende betydning af rigtig ernæring og af ernæringens betydning for sygdommens opståen.

Støtte til information af offentligheden med henblik på at fremme forståelsen af de grundlæggende principper for ernæring.

5. Fremme af analyse, evaluering og udveksling af erfaringer og oplysninger samt støtte til aktioner med hensyn til nyskabende foranstaltninger til forebyggelse af hjerte-kar-sygdomme og cerebralvaskulære sygdomme under hensyntagen til risikofaktorer i forbindelse med disse sygdomme.

6. Støtte til udveksling af erfaringer og oplysninger om rationel brug af medicin, især om generiske lægemidler, og selvmedicinering i samarbejde med alment praktiserende læger og farmaceuter. Udveksling af erfaringer om information af offentligheden om brug af medicin, især om ikke receptpligtige lægemidler.

7. Fremme af undersøgelser, evalueringer og erfaringsudvekslinger samt støtte til aktioner vedrørende forebyggende foranstaltninger over for alkoholmisbrug og de sundhedsmæssige og sociale følger heraf.

C. Sundhedsoplysning

Målsætning

At forbedre kendskabet til mekanismerne for udarbejdelse af oplysningsmateriale og mekanismerne for vurdering af metoder til sundhedsoplysning, og at tilskynde til udveksling af oplysninger og dokumentation mellem personer inden for sundhedssektoren og de personer, der er ansvarlige for politikken til fremme af folkesundhed og sundhed i almindelighed.

Aktioner

8. Bestræbelser, der kan øge kendskabet til relevante psykologiske, sociologiske og kulturelle mekanismer og økonomiske faktorer samt metoder til oplysning med henblik på en sund livsstil; støtte til vurdering af resultaterne og til formidling af oplysninger om bedst mulig praksis.

9. Opinionsundersøgelser af forskellige aspekter af sundhedsfremme (Eurobarometer) og støtte til forberedelse og vurdering af specifikke oplysningskampagner, inklusive dem, der koordineres på fællesskabsplan eller i flere medlemsstater.

10. Støtte til udvikling af en europæisk infrastruktur f.eks. i form af transnationale net, referencecentre for oplysning og dokumentation om folkesundhed og sundhedsfremme til brug for fagfolk, administratorer og beslutningstagere på sundhedsområdet og formidling af oplysninger om Fællesskabets aktiviteter på dette område til brug for de berørte parter.

D. Sundhedsundervisning

Målsætning

At fremme en bedre integration af sundhedsundervisningen i skolerne; at fremme udvikling og formidling af de bedste undervisningserfaringer og -metoder på sundhedsområdet, som er tilpasset forskellige sammenhænge (f.eks. skole, arbejde og fritid) og forskellige målgrupper (f.eks. børn, teenagere og unge, arbejdstagere).

Aktioner

11. Udveksling af erfaringer mellem medlemsstaterne om udvikling og formidling af passende sundhedsundervisningsprogrammer, -materialer og -moduler. Støtte til demonstrationsprojekter og nyskabende erfaringer med henblik på at fremme en sund livsstil og ansvarlig adfærd, herunder støtte til Det Europæiske Netværk for Skoler til Sundhedsfremme i samarbejde med WHO og Europarådet.

12. Støtte til sundhedsundervisningsprojekter blandt unge og teenagere, der har forladt skolen, på forskellige områder som for eksempel sports-, kultur- og fritidsområdet, og støtte til evaluering heraf.

13. Støtte til udvikling af nye metoder til struktureret efter- og videreuddannelse inden for sundhed, herunder fjernundervisning og informationsteknologi til brug for undervisning af voksne og ældre.

14. Støtte til sundhedsundervisning på arbejdspladsen, navnlig i relation til ernæring og de risici, der er forbundet med tobaksrygning og alkohol, samt mentalhygiejniske faktorer, herunder forebyggelse af risici i tilknytning til stress.

E. Erhvervsuddannelse i folkesundhed og sundhedsfremme

Målsætning

At bidrage til at udvikle viden, idéer og metoder vedrørende folkesundhed, forebyggelse, sundhedsfremme, samt sundhedsoplysning og -undervisning hos forskellige kategorier af sundhedspersonale, hos beslutningstagere og administratorer af sundhedspolitik og sundhedsforanstaltninger og hos nøglepersoner inden for sundhedsfremme (for eksempel lærere, pædagoger og socialarbejdere).

Aktioner

15. Gennemgang og vurdering af eksisterende uddannelsesstrukturer og -programmer på folkesundheds- og sundhedsfremmeområdet samt udarbejdelse af en europæisk håndbog. Støtte til samarbejde mellem skoler, der arbejder med folkesundhed, universiteter og organisationer, der tilbyder uddannelse på dette område, med henblik på udvikling af fælles uddannelser og udvekslinger af studenter og lærere i tilknytning til eksisterende undervisnings- og uddannelsesprogrammer.

16. Fremme af samarbejde mellem medlemsstaterne vedrørende indholdet af uddannelser og vedrørende uddannelsesaktiviteter inden for folkesundhed og sundhedsfremme for fagfolk, administratorer, ledere og beslutningstagere på området, med særlig vægt på tværfaglige aspekter, herunder sociale, økonomiske, psykologiske og miljømæssige aspekter.

17. Støtte til uddannelsesaktiviteter vedrørende sundhedsundervisning i skoler specifikt for lærere og andet personale, herunder udvikling af moduler, pædagogiske redskaber og undervisningsmaterialer.

18. Tilskyndelse og støtte til udveksling af erfaringer med uddannelse for sundhedspersonale i sundhedsfremme, forebyggelse og tidlig diagnosticering af sygdomme, herunder hjerte-kar-sygdomme, samt identifikation og beherskelse af risikofaktorer og -situationer, herunder faktorer og situationer, der er forbundet med alkoholmisbrug.

RÅDETS BEGRUNDELSE

I. INDLEDNING

1. Den 22. august 1994 fremsatte Kommissionen på grundlag af EF-traktatens artikel 129 et forslag til afgørelse om et fællesskabshandlingsprogram for sundhedsfremme, sundhedsoplysning, sundhedsundervisning og sundhedsuddannelse.

2. Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget afgav udtalelse henholdsvis den 15. marts 1995 (1), den 25. januar 1995 (2) og den 16. november 1994 (3).

3. På baggrund af disse udtalelser fremsatte Kommissionen den 24. april 1995 et ændret forslag.

4. Den 2. juni 1995 fastlagde Rådet sin fælles holdning i henhold til traktatens artikel 189 B.

II. FORSLAGETS FORMÅL

Det foreslåede program, som Kommissionen og Rådet anser for at være en af prioriteterne på folkesundhedsområdet for de kommende fem år, har et større anvendelsesområde og er mere generelt end de andre aktioner, der allerede er gennemført eller foreslået på dette område.

Det omfatter således ikke en aktion koncentreret om et bestemt sundhedsområde (kræft, AIDS osv.), men dækker generelle områder og faktorer inden for det forebyggende arbejde eller aspekter og løsninger, der er relevante for sundhedsfremme, under følgende overskrifter:

- sundhedsoplysning

- sundhedsundervisning

- erhvervsuddannelse i folkesundhed og sundhedsfremme

- specifikke forebyggende foranstaltninger

- sundhedsfremmestrategier og -strukturer.

III. ANALYSE AF DEN FÆLLES HOLDNING

1. Generelle bemærkninger

I den fælles holdning har Rådet foretaget nogle ændringer i rubrikkernes rækkefølge og præsentation, men har i det væsentlige bevaret det foreslåede programs indhold.

Med hensyn til programmets hovedelementer (artiklerne) har Rådet efter samme fremgangsmåde som i andre tilfælde på dette område (kræft samt AIDS og andre smitsomme sygdomme) foretaget visse ændringer, som det har fundet nødvendige for at klarlægge og styrke strukturerne og betingelserne for programmets gennemførelse.

2. Bemærkninger til konkrete punkter

2.1. Rådets ændringer i Kommissionens ændrede forslag

Rådets vigtigste ændringer i Kommissionens forslag vedrører følgende elementer:

a) Opstilling af programmet (artikel 1)

Ændringerne skal tydeliggøre de generelle målsætninger (stk. 2) og programmets struktur og specifikke målsætninger som anført i bilaget (stk. 3).

b) Gennemførelse (artikel 2) og komitologi (artikel 5)

Ændringerne i bestemmelserne og procedurerne for programmets gennemførelse tager navnlig sigte på

- klarere at fastlægge aktørernes respektive roller og bidrag i forbindelse med programmets gennemførelse (artikel 2)

- at forene kravet om en smidig programforvaltning med behovet for at inddrage medlemsstaterne mere aktivt i visse vigtige afgørelser ved hjælp af en blandet procedure, nemlig proceduren med et forvaltningsudvalg for vigtige afgørelser og proceduren med et rådgivende udvalg for resten (artikel 5, stk. 2, og 3 - i overensstemmelse med den modus vivendi-aftale mellem institutionerne, der er nævnt i tyvende betragtning)

- at skærpe kravet om gennemsigtighed og effektivitet ved løbende orientering om de tilskud, der ydes, og aktiviteter på andre områder, som har direkte forbindelse med opfyldelsen af programmets målsætninger i henhold til artikel 4 (artikel 5, stk. 4).

c) Finansieringsrammen (artikel 3, stk. 1)

Rådet har ændret artikel 3 i overensstemmelse med erklæringen fra Parlamentet, Rådet og Kommissionen af 6. marts 1995 om optagelse af finansielle bestemmelser i retsakter, idet det har fastlagt finansieringsrammen for programmet i denne artikel. Der er også tilføjet en tilsvarende betragtning (21).

Det fastsatte beløb - 30 mio. ECU - er et kompromis mellem behovet for at bidrage til, at der igangsættes og udvikles aktiviteter på dette område, og behovet for at tage hensyn til budgetdisciplinens krav.

d) Internationalt samarbejde (artikel 6)

Rådet har kun foretaget nogle tilpasninger, der skal sikre, at denne artikel kommer til at stemme overens med artikel 5, stk. 2, litra f), (stk. 1) og med de aftaler, der er indgået eller forhandlet med tredjelande (stk. 2).

e) Overvågning og evaluering

Ændringerne i teksten ændrer ikke indholdet og har kun til formål at gøre betingelserne for overvågning i almindelighed og evaluering i særdeleshed tydeligere.

f) Bilaget

Den vigtigste ændring, som Rådet har foretaget i den foreslåede tekst, er en ændring af rubrikkernes rækkefølge og en angivelse af målsætningen for hvert område (som anført i artikel 1, stk. 3).

2.2. Europa-Parlamentets ændringsforslag

a) Ændringsforslag, som Kommissionen har accepteret

Rådet har - i visse tilfælde delvis eller i en anden form - medtaget de fleste af de ændringsforslag, som Kommissionen har accepteret helt og holdent, vedrørende substansen (4), eller delvis (5).

Nogle af ændringsforslagene har Rådet dog ikke medtaget, fordi

- det har villet undgå at henvise til specifikke dele af bilagets indhold i betragtningerne (ændringsforslag 2, 4 og 6) eller gennemførelsesbestemmelser for programmet i den dispositive tekst (der i øvrigt er omfattet af fremgangsmåden i artikel 5) (ændringsforslag 14)

- det foretrækker ikke at indsætte meget detaljerede eller specifikke elementer - eller virkemidler - i omtalen af aktionerne under programmet, hvis anvendelsesområde er meget bredt, da det mener, at disse er omhandlet mere generelt, bl.a. under de specifikke målsætninger for hver hovedrubrik (ændringsforslag 21), i rubrik D (ændringsforslag 34), i rubrik B (ændringsforslag 38 og 39), især i rubrik C, punkt 8.

b) Ændringsforslag, som Kommissionen ikke har accepteret (6)

- Rådet har i de fleste tilfælde tilsluttet sig Kommissionens begrundelse for ikke at acceptere en række ændringsforslag.

Rådet har dog i substansen medtaget nogle af dem i en anden form, f.eks. ændringsforslag 7 (se attende betragtning), 15 (se artikel 5, stk. 4, og artikel 7). Det har også udvidet punkt 5 i bilaget (undervisning på arbejdspladsen - der er blevet til punkt 14) i en anden retning end i Parlamentets ændringsforslag 23/50/46.

- Med hensyn til ændringsforslag 10, 12 og 13, som Kommissionen ikke har taget stilling til, er de spørgsmål, som de drejer sig om (komitologi (artikel 5) og budgetbestemmelser (artikel 3)), blevet løst i Rådets fælles holdning i overensstemmelse med de aftaler, der er indgået mellem institutionerne, jf. tyvende og enogtyvende betragtning.

KONKLUSIONER

Rådet mener, at den fælles holdning i vid udstrækning kan opfylde Parlamentets ønsker med hensyn til substansen.

Selv om programmets formulering af og til er mindre specifik, er den tilstrækkelig bred og åben til, at der kan gennemføres en alsidig, sammenhængende og samordnet aktion inden for de fastlagte rammer.

Rådet har især bestræbt sig på så vidt muligt at skabe sammenhæng og overensstemmelse mellem dette program og de andre programmer på sundhedsområdet og andre områder, bl.a. ved hjælp af passende gennemførelsesbestemmelser.

(1) EFT nr. C 89 af 10. 4. 1995, s. 89.

(2) EFT nr. C 102 af 24. 4. 1995, s. 15.

(3) Endnu ikke offentliggjort i Tidende.

(4) Ændringsforslag 2, 4, 6, 8, 9, 14, 16, 18, 19, 21, 25, 28, 30, 31, 37, 39, 47 og 48.

(5) Ændringsforslag 11, 34, 35, 36 og 38.

(6) Ændringsforslag 1, 5, 7, 15, 17, 20, 22, 23, 24, 26, 27, 29, 33, 40, 41, 43 og 44.