DA Den Europæiske Unions Tidende C 244/27

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 8, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 509/2006 om garanterede traditionelle specialiteter i forbindelse med landbrugsprodukter og fødevarer

(2008/C 244/10)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 9 i Rådets forordning (EF) nr. 509/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ANSØGNING OM REGISTRERING AF EN GARANTERET TRADITIONEL SPECIALITET

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 509/2006

»OLEJ RYDZOWY«

EF-Nr.: PL-STG-007-0049-28.12.2006

1. Den ansøgende sammenslutnings navn og adresse

Navn: „SemCo” S.G.N.i P. Krystyna Just, Instytut Włókien Naturalnych — Tłocznia Oleju, Krzysztof Gałkowski — Zakład Wytłaczania Oleju i Wyrób Kitu, Zakład Doświadczalno-Dydaktyczny Uprawy Roli i Roślin w Gorzyniu Adresse: Śmiłowo 16 PL-64-500 Szamotuły Tlf. (48-61) 292 04 02; (48-60) 313 75 17 E-mail: info@semco.pl

2. Medlemsstat eller tredjeland

Polen

3. Varespecifikation

3.1. Navn, som skal registreres: »Olej rydzowy«

3.2. Navnets art:

navnet er specifikt i sig selv navnet udtrykker landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet

Til produktionen af olien »Olej rydzowy« (hørfrøolie — i det følgende benævnt »rydz-olie«) anvendes hørplanten, som polakkerne kalder »rydz«, »rydzyk«, »ryżyk« eller mere sjældent »lennica«.

I visse polske regioner anvendes om denne plante kun det folkelige navn »rydz«, som hentyder til frøenes udpræget rustne farve, der kan minde om farven på »rydz-svampen« (velsmagende mælkehat — lactarius deliciosus), som er almindeligt forekommende i hele Polen. Netop på grund af den rustne farve, hørplantens frø har, kaldes den olie, der udvindes af planten for rydz-olie.

3.3. Søges navnet forbeholdt det produkt, som ansøgningen vedrører, jf. artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 509/2006:

navnet søges forbeholdt det pågældende produkt navnet søges ikke forbeholdt det pågældende produkt

3.4. Produktets art: Kategori 1.5 — Fedtstoffer (smør, margarine, olier m.m.)

3.5. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren angivet under pkt. 3.1: Rydz-olie er en af udseende klar, gennemsigtig olie med lav udskillelseshastighed. Rydz-olie har en rusten farve. Oliens farve varierer fra gylden til rødbrun, alt efter om den anvendte hørvariant er Camelina sativa eller Camelina silvestris. Den temperatur, frøene opvarmes til, har også betydning for oliens farve. Rydz-olie er kendetegnet ved en smag af løg og sennep og en stærkt saftig aroma.

Rydz-olie har følgende fysiske og kemiske kendetegn:

syretal (mg KOH/g): ikke højere end 6

peroxidtal (milliækvivalenter aktiv ilt/kg): ikke over 6

jodtal: 140-160

oliens flydepunkt: fra – 15 °C til – 18 °C.

Rydz-olie kan opbevares længe i modsætning til olier med lignende sammensætning og indhold af mættede og umættede fedtsyrer. Det skyldes et højt indhold af naturlige antioxidanter af tocopherolgruppen (E-vitamin, ca. 550-1 100 mg/kg olie).

Indholdet af mættede fedtsyrer er lavt (10-11 %), mens de umættede fedtsyrer udgør ca. 90 %, hvoraf de enkeltumættede udgør ca. 36 %, og de flerumættede udgør fra 50 % til 60 %.

3.6. Beskrivelse af produktionsmetoden for landbrugsproduktet eller fødevaren angivet under pkt. 3.1:

1. etape

Frøhøsten:

Frøene tages fra høstede hørfrøplanter (Camelina sativa og Camelina silvestris). Hørfrø sås om efteråret eller foråret alt efter art.

Planterne høstes i én etape, så snart frøene er modne.

2. etape

Tørring og rensning af frøene:

Frøene tørres i 6 dage, efter at de er høstet. De skal tørres, indtil de har et vandindhold på 7-12 %.

Dernæst renses frøene, indtil de har en renhedsgrad på over 98 %.

3. etape

Forberedelse til presning:

Den første del af forberedelsen til presning består af omdannelse af frøene til flager (formaling) ved hjælp af en valse med glat overflade.

4. etape

Konditionering af frøene:

Opvarmning af de formalede frø til 38 °C — opvarmningen kan foretages ved hjælp af en kedel med varmeveksler eller en pladejernskedel.

5. etape

Selve presningen:

For at olien kan få de krævede kemiske og fysiske egenskaber, må den kun presses i presser, der ikke hæver de knuste frøs temperatur til over grænsetemperaturen, dvs. 38 °C.

6. etape

Rensning af den fremstillede olie:

Olien renses ved sedimentering, dvs. en proces, der indebærer bundfældning af tungt fusel i beholderen ved stuetemperatur i en periode på 7-10 dage. Derefter er det øverste lag af olien egnet til anvendelse.

Olien underkastes ikke nogen form for forædling.

7. etape

Opbevaring af olien:

Olien opbevares i tørre lokaler uden sollys ved en temperatur på højst 20 °C og mindst 4 °C. Det har betydning for oliens kvalitet, at den opbevares på passende vis.

Ikke tilladt fremgangsmåde:

For at rydz-olien kan bevare sin særlige karakter, er det ikke tilladt i løbet af produktionsprocessen at:

— opvarme frøene til en temperatur på over 38 °C

— anvende oliepresser, som hæver pressemassens temperatur betydeligt over de fastlagte 38 °C

— øge trykket ved presningen af olien til over 300 atmosfærer.

3.7. Landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet: Rydz-oliens særlige karakter følger af en række af produktets grundlæggende egenskaber:

dens enestående smag og aroma

dens farve

dens fysiske og kemiske sammensætning

dens lange holdbarhed.

Smag og lugt:

Produktet adskiller sig fra andre produkter af denne type ved sin specifikke smag, der har et mærkbart anstrøg af løg, og sin mere end normalt behagelige, rene aroma, der har en moderat intensitet uden iblanding af anden lugte.

Farve:

Rydz-olie har en rusten farve.

Fysisk og kemisk sammensætning:

Rydz-olie er, hovedsagelig på grund af sine nærende egenskaber og sin rige kemiske sammensætning, et meget specielt produkt. Olien indeholder nemlig mange efterspurgte kostbestanddele, herunder især flerumættede fedtsyrer.

Indholdet af disse fedtsyrer i rydz-olien er på 50-60 %, heraf udgør andelen af omega 3-fedtsyrer 35-40 % og andelen af omega 6-fedtsyrer 15-20 %. Takket være disse egenskaber er rydz-olien en af de rigeste kendte plantebaserede kilder til udvinding af omega 3-fedtsyrer.

Lang anvendelsestid i forbindelse med fødevarer:

Rydz-olie er på trods af sit høje indhold af syre usædvanligt holdbar, og olien er egnet til anvendelse i fødevarer i seks måneder fra produktionsdatoen, hvis forskrifterne for dens opbevaring overholdes. Den lange anvendelsestid skyldes oliens indhold af antioxidanter af tocopherolgruppen (E-vitamin, ca. 550-1 100 mg/kg olie). Denne egenskab understreger yderligere produktets særlige karakter.

3.8. Landbrugsproduktets eller fødevarens traditionelle karakter:

Traditionel råvare:

Den vigtigste råvare, som udnyttes i produktionen af rydz-olie, er hørfrø af korsblomstrede planter (Cruciferae) og af familien Camelina, der omfatter en række arter. Til fremstilling af rydz-olie bruges to hørfrøarter: Camelina sativa og Camelina silvestris. Hør er en plante, der har en forstørret blomsterstand af gulhvide blomster. Dens højde varierer fra 30 til 100 cm. Hørplantens frugt er en pæreformet skulpe (3-7 mm), der tidligt bliver træagtig og hård, og som indeholder ca. 10 frø, som er 0,6-2,6 mm lange og af rusten eller rustengul farve. Planten kan dyrkes på lette og sandede jorder.

Hørplanten stammer fra Mellemøsten. Det fremgår af en undersøgelse af hørplantens dyrkning og rydz-oliens presning, at frø af denne plante for første gang blev fundet i udgravninger fra bronzealderen (dvs. for over 3 000 år siden) ved Schlesisk Strzegom. Disse oplysninger bekræftes i den i 1996 offentliggjorte artikel »Rośliny oleiste« (»olieholdige planter«) af prof. F. Dembiński. Også professor Marian Nowiński (botanik) har i undersøgelser af olieholdige planter påpeget, at der er fundet frø af denne plante ved arkæologiske udgravninger, der blotlagde urslaviske kulturfolks aktiviteter ved Łużycka og Biskupina (bopladser fra 800 år før Kristi fødsel — den mest kendte arkæologiske udgravning i Centraleuropa).

Den århundredegamle udnyttelse af hørfrø afspejles også i de mange betegnelser, der i folkemunde anvendes om planten: »rydz«, »rydzyk«, »ryżyk«, »lennica« (ifølge »Szczegółowa uprawa roślin« — »Specialdyrkede planter« — redigeret af professor Anatol Listkowski og udgivet i 1956).

I dag minder ordsproget »lepszy rydz niż nic« (»hellere »rydz« end intet«, dvs. det er bedre at tage til takke med den allesteds forhåndenværende »rydz« — dvs. hørfrø — end at skulle klare sig med ingenting) os hele tiden om, hvor populær denne plante er i samfundet.

Hør er også en populær plante takket være de beskedne krav, der stilles til den jord, den dyrkes i, og dens korte dyrkningstid på 70-100 dage.

Ifølge professor Tadeusz Zając var dyrkningen af hørfrø indtil det 19. århundrede fremherskende på de dårligste landbrugsjorde, hvor planten var meget populær som olieholdig plante, af hvis frø der blev presset rydz-olie (artikel i Magazyn Farmerski fra juli 2006).

Udbredelsen af hørplanten giver anledning til at formode, at kunsten at presse olie i århundreder har været udbredt blandt de slaviske folk, der har beboet det område, der svarer til nutidens Polen. Anvendelsen af rydz-olie var udbredt i samfundet, selv om dens kemiske sammensætning ikke var kendt.

Den traditionelle metode:

Traditionen for fremstilling af olie fra hørfrø går helt tilbage til fjerne tider. Ud fra arkæologiske udgravninger har det kunnet fastslås, at presning af olie fra hørfrø for længe siden var en kendt proces for indbyggerne i Biskupina. Under de arkæologiske udgravninger blev der foruden hørfrø også fundet rester af redskaber til presning af olie.

Andre arkæologiske udgravninger har bekræftet, at der også blev presset olie fra hørfrø, efter at Łużycka-kulturen var gået til grunde — på det tidspunkt, hvor de slaviske folkeslag havde bosat sig på det nuværende polske territorium.

H. Samsonowicz beskriver i sin bog »Olejarnia dworska z XVII w« (»Gårdenes oliemøller i det 17. århundrede«) detaljeret oliemøllerne på herregårde og bondegårde i denne periode og præsenterer den tids maskiner til presning af olie, herunder kilepresser og udstyr til nedramning af kiler. Desuden beskriver bogen de ændringer, der fulgte i presningen af olie fra hørfrø, da den blev populær blandt den polske herregårdsadel. Disse oplysninger kan desuden findes på landbrugsmuseet i Szreniawia, som har en udstilling af maskiner og udstyr anvendt på polske gårde til presning af olie.

I sin bog »Tradycyjne olejarstwo w Polsce« (»Traditionel oliefremstilling i Polen«) skriver H. Olszański, at traditionel oliepresningsteknologi, såsom trinvis kilepresning, i det 19. århundrede blev erstattet af teknologi, der indebærer opvarmning med omrøring, flervalsede maskiner til formaling af frøene, ringpresser og senere hydrauliske presser med styrede drev samt dampdrevne, motordrevne og i dag elektrisk drevne maskiner. Denne type maskiner anvendes stadig. De grundlæggende metoder til udvinding af olie og forhindring af, at temperaturen i de formalede frø overstiger 38 °C, er ikke ændret.

Den traditionelle karakter af fremstillingen af rydz-olie vidner ikke kun om en uforandret produktionsproces, men også om gennemførtheden af denne proces.

3.9. Minimumskravene og procedurerne for verifikation af specificiteten: Med henblik på rydz-oliens særlige egenskaber kontrolleres især:

kvaliteten af de råvarer, der anvendes til produktionen, dvs.

— frøenes renhed og

— formalingen af frøene, opvarmningen og presningen af dem

kvaliteten af det fremstillede produkt, dvs.:

— den karakteristiske smag af løg og sennep

— den behagelige, rene aroma uden iblanding af anden lugte

— væskeklarheden, farven, der veksler fra gylden til bronzegylden, og den lave udskillelseshastighed.

Der udføres kontrol mindst en gang om året.

4. Myndigheder eller organer, der konrollerer overholdelsen af varespecifikationen

4.1. Navn og adresse:

Navn: Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych Adresse: ul. Wspólna 30 PL-00-930 Warszawa Tlf. (48-22) 623 29 01 Fax (48-22) 623 20 99 E-mail: — Offentligt organ Offentlig myndighed

4.2. Myndighedens/organets særlige opgaver: Den ovenfor nævnte tilsynsmyndighed er ansvarlig for kontrollen af specifikationen i sin helhed.

(1) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 1.