Nr. C 247/2 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 10.90 
II 
(Forberedende retsakter) 
KOMMISSIONEN 
Forslag til Rådets beslutning om et særprogram for forskning og teknologisk udvikling inden 
for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission (1990-1994) 
KOM(90) 343 endelig udg. 
(Forelagt af Kommissionen den 3. august 1990) 
(90/C 247/02) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — 
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det 
Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 7, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, som har 
rådført sig med Det Videnskabelige- og Tekniske 
Udvalg, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Rådet har ved sin afgørelse 90/221/Euratom, EØF (') 
vedtaget det tredje rammeprogram for Fællesskabets 
indsats inden for forskning og teknologisk udvikling 
(1990-1994), som bl.a. fastsætter, at der skal gennem­
føres aktiviteter inden for området sikkerhed i forbin­
delse med nuklear fission; denne beslutning skal træffes i 
lyset af den i præamblen til ovennævnte afgørelse anførte 
begrundelse; 
i henhold til artikel 2 i afgørelse 90/221/Euratom, EØF 
iværksættes det tredje rammeprogram i overensstemmelse 
med Traktatens artikel 7; 
Det Fælles Forskningscenter (FFC) bidrager, gennem sit 
eget program, til gennemførelsen af ovennævnte aktivi­
teter; der bør foretages et skøn over de nødvendige EF-midler 
til gennemførelse af dette særprogram; de beløb, der 
faktisk stilles til rådighed, fastsættes efter budgetproce­
duren under hensyntagen til de finansielle overslag, der 
er knyttet til den interinstitutionelle aftale af 29. juni 
1988 (2), og til eventuelle kommende finansielle overslag 
for perioden 1993-1994; 
i henhold til artikel 4 og bilag I til afgørelse 
90/221/Euratom, EØF omfatter det anslåede beløb til 
hele rammeprogrammet 57 mio. ECU til centraliseret 
formidling og udnyttelse af resultaterne; disse midler skal 
fordeles på de forskellige aktioner i forhold til de dertil 
afsatte beløb; som følge af dette særprograms størrelse i 
forhold til aktionen inden for »Energi« bør det anslåede 
beløb for nærværende program nedsættes med 0,37 mio. 
ECU, der afsættes til nævnte centraliserede aktivitet; 
Kommissionen sørger for gennemførelsen af dette 
program, jf. Traktatens artikel 7; i henhold til Traktatens 
artikel 192 træffer medlemsstaterne de fornødne foran­
staltninger til at lette Fællesskabet gennemførelsen af 
dets opgaver; 
dette program bør hovedsagelig gennemføres på 
grundlag af udvalgte forsknings- og udviklingsprojekter, 
hvori Fællesskabet deltager; Kommissionen bør fremme 
forelæggelse af sådanne projekter gennem den sædvan­
lige ordning med indkaldelser af forslag, der offentlig­
gøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende; der bør 
ligeledes anvendes en særlig procedure, der tillader en vis 
O EFT nr. L 117 af 8. 5. 1990, s. 28. (2) EFT nr. L 185 af 15. 7. 1988, s. 33. 
2. 10. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 247/3 
fleksibilitet, der gør det muligt for Kommissionen at 
holde trit med udviklingen og de stadig hurtigere tekno­
logiske fremskridt ved tillige at tage hensyn til spontane 
forslag, forudsat at de er i overensstemmelse med 
programmets mål; 
ved udvælgelsen af projekter, der skal gennemføres 
under programmet, bør der lægges særlig vægt på kravet 
om økonomisk og social samhørighed i Fællesskabet, 
tværnationale projekter og støtte til små og mellemstore 
virksomheder; 
Fællesskabets indsats for at styrke den europæiske 
industris videnskabelige og teknologiske grundlag og 
tilskynde den til at blive mere konkurrencedygtig 
omfatter også tilskyndelse til samarbejde om forskning 
og teknologisk udvikling med tredjelande og internatio­
nale organisationer; et sådant samarbejde kan vise sig 
særlig nyttigt for gennemførelsen af dette program; 
som anført i bilag II til afgørelse 90/221/Euratom, EØF 
er det nødvendigt at fremme en harmoniseret løsning af 
sikkerhedsproblemerne i forbindelse med nuklear fission 
i Fællesskabet ved at bringe alle involverede parter 
sammen og således styrke den præ-normative dimension 
af forskningen, navnlig for så vidt angår strålingsbeskyt­
telse og reaktorsikkerhed — 
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: 
Artikel 1 
Et særprogram for forskning og teknologisk udvikling 
for Det Europæiske Atomenergifællesskab inden for 
området sikkerhed i forbindelse med nuklear fission, jf. 
bilag I, vedtages for et tidsrum på fem år regnet fra den 
1. januar 1990. 
Artikel 2 
1. Det anslås, at der til Fællesskabets bidrag til 
gennemførelse af den aktion, der iværksættes ved denne 
beslutning, er behov for et samlet beløb på 199 mio. 
ECU. Dette beløb omfatter 37 mio. ECU til gennemfø­
relsen af de aktiviteter, der er vedtaget ved denne beslut­
ning, og 162 mio. ECU til de aktiviteter, hvormed FFC 
vil bidrage til programmet, og som vil blive omfattet af 
en særskilt rådsbeslutning. 
2. Fra ovennævnte beløb på 37 mio. ECU trækkes 
0,37 mio. ECU til aktiviteter til formidling og udnyttelse 
af resultaterne. Det resterende beløb på 36,63 mio. ECU 
dækker udgifterne til personale, som højst må andrage 
19 %. 3. Den omtrentlige fordeling af midlerne fremgår af 
bilag II. 
4. Træffer Rådet en afgørelse i henhold til artikel 1, 
stk. 4, i afgørelse 90/221/EØF, Euratom, tilpasses 
nærværende beslutning i overensstemmelse hermed. 
5. Budgetmyndigheden afgør, hvor store bevillinger 
der kan rådes over i de enkelte regnskabsår. 
Artikel 3 
De nærmere bestemmelser for programmets gennemfø­
relse er anført i bilag III. 
Artikel 4 
Satsen for Fællesskabets økonomiske deltagelse fastsættes 
i overensstemmelse med bilag IV til afgørelse 
90/221 /Euratom, EØF. 
Artikel 5 
1. I 1992 tager Kommissionen programmet op til 
fornyet vurdering og meddeler Rådet og Europa-Parla­
mentet resultaterne heraf i en rapport; denne rapport 
skal i givet fald ledsages af ændringsforslag. 
2. Ved programmets udløb foretager Kommissionen 
en evaluering af de opnåede resultater. Den sender 
Rådet og Europa-Parlamentet en rapport herom. 
3. Ved udarbejdelsen af rapporterne tages der hensyn 
til de målsætninger, der er opstillet i bilag I til denne 
beslutning, og til bestemmelserne i artikel 2, stk. 4, i 
afgørelse 90/221/Euratom, EØF. 
Artikel 6 
Ved gennemførelsen af programmet bistås Kommis­
sionen af et Rådgivende Udvalg for Forvaltning og 
Koordinering (CGC) vedrørende sikkerhed i forbindelse 
med nuklear fission. Artikel 2 til 6 i Rådets afgørelse 
84/338/Euratom, EKSF, EØF O finder anvendelse. 
Artikel 7 
Ved gennemførelsen af dette program kan der, såfremt 
der opstår behov herfor, også træffes beslutning om 
(') EFT nr. L 177 af 4. 7. 1984, s. 25. 
Nr. C 247/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 10. 90 
supplerende programmer, deltagelse i programmer, som 
gennemføres af flere medlemsstater, og fællesforeta­
gender, jf. Traktatens artikel 45 til 51. 
Artikel 8 
Såfremt samarbejdet med tredjelande og internationale 
organisationer om at fremme dette programs målsæt­
ninger kræver aftaler eller overenskomster som 
omhandlet i Traktatens artikel 101, stk. 2, er Kommis­sionen bemyndiget til at føre forhandlinger om indgåelse 
heraf. 
Indgåelse af sådanne aftaler og overenskomster sker efter 
fremgangsmåden i stk. 2 i nævnte artikel. 
Artikel 9 
Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. 
2. 10. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 247/5 
BILAG I 
INDHOLD OG VIDENSKABELIGE OG TEKNISKE MÅL 
Dette særprogram bygger på retningslinjerne i det tredje rammeprogram, dettes videnskabelige og tekniske 
målsætninger samt de overvejelser, der er lagt til grund for rammeprogrammet. 
Særprogrammet bygger specifikt på afsnit 5 B i bilag II til rammeprogrammet. 
Nedenfor følger en nærmere gennemgang af særprogrammets indhold beskrevet på baggrund af oven­
nævnte elementer. 
OMRÅDE 1 
Strålingsbeskyttelse 
Målet et at tilvejebringe tilstrækkelig videnskabelig viden til en objektiv vurdering af strålingsvirkninger og 
-risici såvel som metoder til en optimeret strålingsbeskyttelse. Der vil blive forsket i en definition af 
omfanget af strålingsudsættelse og i de måder, denne kan finde sted fra naturlige, medicinske og indus­
trielle kilder, ligesom man vil studere de sundhedsmæssige virkninger, herunder behandling af en udsæt­
telse for overdosis, og ved sammenlignende kvantitativ analyse vurdere de risici, som stråling kan indebære 
for mennesker og miljø. 
Den videnskabelige viden, som opnås ved denne aktion, er en forhåndsbetingelse for en fortsat ajourføring 
af de »grundlæggende sikkerhedsnormer for sundhedsbeskyttelse af offentligheden og arbejdstagere mod 
farerne ved ioniserende stråling« (l) og vil danne det videnskabelige grundlag for en fortsat udvikling af 
strålingsbeskyttelsesbegreber og -praksis. Aktionen tager ligeledes sigte på at fastholde og udvide både de 
tekniske og de lovgivningsmæssige aspekter af ekspertise i strålingsbeskyttelse og vil sætte de pågældende 
myndigheder i stand til at vurdere virkningerne af langsigtede energipolitiske valg for mennesker og miljø, 
klare normale driftssituationer og sjældne krisesituationer og underrette offentligheden objektivt om strå­
lingsmæssige risici og fordele. 
Man vil behandle emner i forbindelse med bekymringer vedrørende stråling og dens virkninger, som er 
yderligere understreget af Tjernobyl-ulykken og af nyere oplysninger om risikovurdering og omfanget af 
strålingsudsættelse fra naturlige, medicinske og industrielle kilder. Forskningen vil tage sigte på at mindske 
usikkerheden ved en vurdering af risici med lave doser ved at kombinere de oplysninger, der er indhentet 
fra en række forskellige forsøg, med epidemiologiske oplysninger. 
En vurdering af risici i forbindelse med radon i boliger vil tage sigte på udvikling af effektive og varige 
modforanstaltninger til nedbringelse af befolkningens strålingsudsættelse. Der vil blive gennemført forsk­
ning af en optimering af fremgangsmåderne med henblik på at mindske patienters udsættelse for stråling i 
forbindelse med diagnostiske radiologiske undersøgelser på hospitaler. Der vil blive udviklet forvaltnings-
procedurer baseret på forbedrede videnskabelige oplysninger for at optimere strålingsbeskyttelsen på 
arbejdspladser. 
Der vil blive udviklet videnskabelige procedurer for at muliggøre tidstro vurdering af virkningerne af 
nukleare krisesituationer og forbedre forvaltningen heraf, så det bliver muligt at foretage de mest effektive 
modforanstaltninger til at mindske overførslen af radioaktiv forurening til mennesker og at behandle ofrene 
for strålingsulykker. 
Løsningen af de komplekse problemer i forbindelse med dette kræver, at oplysninger fra vidt forskellige 
emneområder integreres i en tværfaglig fremgangsmåde, hvor følgende emneområder behandles: 
Menneskers udsættelse for stråling og radioaktivitet 
Målet er at udvikle måder og midler til måling af strålingsdoser på en følsom og pålidelig måde og definere 
de kritiske veje for spredning af radioaktivitet i miljøet og mulige strategier til at hindre overførsel af 
radionuklider til mennesker. 
(') EFT nr. L 246 af 17. 9. 1980, s. 1, og 
EFT nr. L 265 af 5. 10. 1984, s. 4. 
Nr. C 247/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 10. 90 
Målingen af strålingsdoser og tolkningen heraf vil blive forbedret ved indførelsen af nye dosimetrimængder 
og ved udvikling af bedre procedurer og instrumentering for person- og ulykkesdosimetri. Man vil være 
særlig opmærksom på udsættelsen fra radionuklider optaget i organismen. 
Radionukliders adfærd i miljøet vil blive studeret, især naturlige og kunstige radionuklider med lang 
levetid, som kan ophobes i naturlige eller halvt naturlige økosystemer eller undergå kemiske og biologiske 
ændringer. Desuden vil man undersøge modforanstaltninger til at mindske følgerne af radioaktiv forure­
ning for miljø og mennesker. 
Følger af menneskers udsættelse for stråling: vurdering, forebyggelse og behandling 
Målet er kvantitativt at bestemme de virkninger, som forekommer ved lave doseringer (stokastiske strå-
lingsvirkninger), udvikle midler til at erkende og behandle virkningerne af strålingsuheld (ikke-stokastiske 
virkninger) og at vurdere virkningerne på den voksende organisme. 
Der vil blive anvendt en samordnet fremgangsmåde baseret på mikrodosimetri, biofysisk modelopstilling, 
molekylære og cellulære undersøgelser samt dyreundersøgelser og epidemiologi for at opnå en bedre 
forståelse af de implicerede mekanismer og vurdere risiciene for strålingsfremkaldte kræftformer og gene­
tiske skader hos mennesker. 
Dette vil på afgørende måde underbygge tolkningen af epidemiologiske data vedrørende mennesker og 
ekstrapolation af disse data til lave doser. 
Diagnose og behandling af virkningerne af ulykker i forbindelse med en strålingsudsættelse af hele kroppen 
eller dele heraf udefra eller indvendig kontamination med radionuklider vil blive forbedret ved at studere 
deres sygdomsfremkaldende egenskaber og anvende nye molekylære og cellulære teknikker. Undersøgelser 
af den voksende organisme vil blive koncentreret om hjerneskader efter bestråling i livmoderen, indførelse 
af strålingsinduceret kræft og overførsel af radionuklider i fostertilstand og som spædbarn og barn. 
Risici og forvaltning af strålingsudsættelse 
Formålet er at evaluere de overordnede risici ved menneskers udsættelse for stråling og tilvejebringe 
metoder til optimering og forvaltning af strålingsbeskyttelse under normale betingelser og i ulykkessitua­
tioner. 
Der vil blive indsamlet systematiske oplysninger om menneskers udsættelse for stråling fra naturlige, medi­
cinske og industrielle kilder, og der vil blive lagt vægt på epidemiologiske undersøgelser, herunder af 
personer udsat for stråling på arbejdspladsen eller for øget naturlig radioaktivitet. De faktorer, der påvirker 
befolkningens udsættelse for radon i boliger, og mulige modforanstaltninger vil blive undersøgt. Strålingsri­
sici vil blive sat i relation til andre risici. 
Man vil undersøge optimeringen af strålingsbeskyttelse under normale forhold og i ulykkessituationer for 
at efterleve nye beskyttelsesnormer. Konsekvensmodeller af strålingsulykker og kriseforvaltningsprocedurer 
vil blive yderligere udviklet. Der vil blive opnået en optimering af udsættelse i forbindelse med medicinske 
undersøgelser ved at udvikle kvalitetssikringsforanstaltningerne for billedkvalitet og analysere risici og 
fordele ved forskellige fremgangsmåder. 
OMRÅDE 2 
Reaktorsikkerhed 
Den overordnede målsætning for denne nye aktion er at bidrage til at fastslå, hvad der vil være nødvendigt 
for at opfylde de forventede sikkerhedskrav til kommende generationer af kernekraftanlæg og forbedre 
tilliden til sikkerhedsanalyser via et forsøg på at fremme samrådet mellem alle parter i Fællesskabets 
medlemsstater, uanset om de har et kernekraftprogram eller ej. 
Det påtænkte arbejde vil bidrage til at vurdere sikkerhedsmargenerne i forbindelse med udformning og 
drift og opbygge tilliden til fuldstændigheden af sikkerhedsanalyser og til pålideligheden af komponenter, 
som indgår i forvaltningen af uheld. Det vil tilvejebringe et sammenligningsgrundlag for initiativer i Fælles­
skabet og vil kunne danne udgangspunkt for mere omfattende fællesskabsaktioner senere hen. 
2. 10. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 247/7 
Udvalgte nøgleområder i forbindelse med sikkerheden ved kommende kernekraftanlæg vil blive behandlet 
under særlig hensyntagen til passiv teknologi. Arbejdet vil dog også blive koncentreret om sikker indeslut­
ning af radioaktivitet under alvorlige ulykker og hovedsagelig dreje sig om de letvandsreaktorer, der for 
øjeblikket er i drift, og som er de mest udbredte i Fællesskabet, de øvrige europæiske lande og resten af 
verden. På sikkerhedsområdet vil der endvidere blive ydet et vist bidrag til udformningen af nogle af de nye 
reaktortyper, enten fremtidige eller under udvikling, som kan tænkes at blive sat i drift inden dette århun­
dredes udgang. 
Aktionen på fælleskabsplan vil omfatte undersøgelser, indbyrdes sammenligninger af metoder og værktøjer 
såsom probabilistisk sikkerhedsanalyse og fælles evalueringer af forsknings- og udviklingsarbejde. Efter at 
have overvejet de mulige udfordringer til indeslutning i tilfælde af alvorlige ulykker og disses følgevirk­
ninger for indeslutningsmulighederne, vil nøgleområderne blive behandlet under følgende tre overskrifter: 
Analyse af ulykkesforløb 
En beskrivelse af fænomener i forbindelse med alvorlige ulykker og deres implikationer for indeslutning vil 
blive undersøgt med hensyn til beholderfænomener knyttet til indeslutningsbelastning og til fænomener 
uden for beholderen. Sidstnævnte undersøgelse vil specielt dreje sig om hydrogenrelaterede fænomener og 
en modelopstilling heraf, detektion og kontrol, fissionsprodukters adfærd, corium-kølingsmuligheder, 
dampeksplosion og vekselvirkning mellem corium og beton. 
Kvalitetsvurdering af indeslutningssystemet og dets adfærd 
Forskningen vil dreje sig om indeslutningssystemets integritet (huldannelse, seismiske og andre ydre påvirk­
ninger, forringet læktæthed som følge af ældning), modelopstilling og fejltilstandsanalyser (materiale- og 
strukturadfærd, f.eks. forspændt beton) og opstilling af kvalifikationskriterier og sikkerhedsmargener for 
indeslutningsstrukturer, udstyr og elektroniske systemer med hensyn til alvorlige ulykker. 
Ulykkesforvaltning og -kontrol 
Forskningen vil blive koncentreret om grænsefladen mellem mennesker og maskine (edb-baserede hjælpe­
midler for operatører, som skal klare indviklede procedurer og nye situationer: f.eks. kunne erkende unor­
male tilstande og finde årsagen hertil samt behandle ufuldstændig eller vildledene information), og om 
strategier for at gribe ind og for at mildne virkningerne af uheld. 
BILAG II 
OMTRENTLIG FORDELING AF MIDLERNE 
I procent — tidsrummet 1990 til 1994: 
— område 1 — Strålingsbeskyttelse: 78-79 % 
— område 2 — Reaktorsikkerhed: 21-22 %. 
Fordelingen mellem de forskellige områder udelukker ikke muligheden for, at projekter kan dække flere 
områder. 
Nr. C 247/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 10. 90 
BILAG III 
NÆRMERE BESTEMMELSER OM PROGRAMMETS GENNEMFØRELSE OG VIDEREFORMID­
LING OG UDNYTTELSE AF RESULTATERNE 
1. Kommissionen gennemfører programmet på grundlag af det videnskabelige og tekniske indhold som 
defineret i bilag I. 
2. De i artikel 3 omhandlede bestemmelser for programmets gennemførelse omfatter: direkte forskningsak-
tioner, som gennemføres af FFC, projekter for forskning og teknologisk udvikling, ledsageforanstalt­
ninger og samordnede aktioner. 
Rådet træffer afgørelse om FFC's direkte forskningsaktiviteter i en særskilt beslutning. 
Projekterne gennemføres på grundlag af forsknings- og udviklingskontrakter med omkostningsdeling. 
Ledsageforanstaltningerne består i iværksættelse af aktiviteter, der sikrer en forsvarlig teknisk gennemfø­
relse af programmet samt forvaltning og evaluering heraf; passende videreformidling af resultaterne; 
samordning; uddannelse og orientering af deltagerne i programmet. 
De samordnede aktioner er defineret i finansforordningen. 
3. Deltagelse i projekterne er åben for fysiske eller juridiske personer med hjemsted i Fællesskabet ('), 
f.eks. universiteter, forskningsorganisationer og industrivirksomheder, herunder små og mellemstore 
virksomheder, eller sammenslutninger heraf, bl.a. europæiske økonomiske firmagrupper (EØFG). 
Fysiske eller juridiske personer med hjemsted i europæiske lande, navnlig lande, som med Fællesskabet 
har indgået aftaler om samarbejde om videnskabelig og teknisk forskning, kan på grundlag af kriteriet 
om gensidig fordel deltage i projekter iværksat inden for rammerne af dette program. Kontrahenter 
udvalgt på denne måde modtager ikke finansiel støtte fra Fællesskabet. De bidrager til dækningen af de 
generelle administrative omkostninger. 
4. Projekterne skal udvælges i den nedenstående prioriteringsrækkefølge, idet den førstnævnte metode er 
reglen og den sidstnævnte metode undtagelsen. 
Projektdeltagerne udvælges på grundlag af den sædvanlige procedure for indkaldelse af forslag, som 
offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende. 
Kommissionen kan endvidere, efter en særlig procedure og på de nedennævnte vilkår, udvælge forslag, 
hvis de kan yde et særligt lovende og betydningsfuldt bidrag for så vidt angår emnets originalitet, den 
videnskabelige og tekniske fremgangsmådes nyhedsværdi eller den foreslåede gennemførelsesmetodo-
logi, idet der samtidig tages hensyn til særlige karakteristika ved forslagsstillerne. 
En positiv teknisk vurdering af sådanne forslag er ikke i sig selv tilstrækkelig begrundelse til at udvælge 
et givet projekt; den særlige procedure kan kun finde anvendelse, såfremt en vurdering af projektets 
karakter, som beskrevet ovenfor, ikke berettiger til anvendelse af den normale procedure med indkal­
delse af forslag. 
Den særlige procedure skal afsluttes inden den generelle procedure, så det er muligt nøjagtigt af afgøre, 
hvor stort et beløb, der er til rådighed for Fællesskabets finansielle deltagelse i de projekter, der er 
udvalgt på grundlag af den generelle procedure. Afslutningsdatoen for den særlige procedure offentlig­
gøres hvert år i De Europæiske Fællesskabers Tidende. 
Beløbet for Fællesskabets finansielle deltagelse i det samlede antal projekter, der udvælges på grundlag 
af den særlige procedure, fastsættes hvert år under hensyntagen til de udvalgte projekter og ud fra 
meget strenge kvalitetskriterier. Beløbet må under ingen omstændigheder overskride 15 %; det kan 
hvert år tages op til revision i lyset af erfaringerne. 
(') I forbindelse med dette program kan Den Europæiske Organisation for Atomkerneforskning (CERN), der har sæde i 
Geneve, deltage som partner i kontrakterne. 
2. 10.90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 247/9 
For at sikre en fuldstændig gennemsigtig fremgangsmåde udarbejder Kommissionen en vejledning med 
en nærmere forklaring af samtlige de regler, der gælder for denne særlige procedure. 
5. I et projekt skal deltage mindst to indbyrdes uafhængige partnere med hjemsted i forskellige medlems­
stater. 
6. Kommissionen kan opfordre deltagerne til at oprette en europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG) 
eller andre arrangementer med henblik på gennemførelse af projekter, f.eks. store projekter, der giver 
mulighed for decentraliseret forvaltning, som er tilpasset det pågældende projekts særlige behov. 
7. Formidlingen af den viden, der opnås under gennemførelsen af projekterne, sker dels inden for særpro­
grammet og dels ved hjælp af en centraliseret aktion, der gennemføres i overensstemmelse med den i 
artikel 4, stk. 3, i afgørelse 90/221/Euratom, EØF omhandlede afgørelse.