Særberetning Er EFRU effektiv med 
hensyn til at finansiere 
projekter under EU’s 
biodiversitetsstrategi 
2020, der direkte fremmer 
biodiversitet?DA 2014  nr. 12
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
Youtube: EUAuditorsECA
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren ( http://europa.eu )
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2014
ISBN 978-92-872-0715-9
doi:10.2865/40902
© Den Europæiske Union, 2014
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Tilladelse til at anvende eller gengive billede 2, 3, 4, 5 og 13 skal indhentes direkte hos indehaveren af ophavsretten.
Printed in Luxembourg
DA 2014  nr. 12
Særberetning Er EFRU effektiv med 
hensyn til at finansiere 
projekter under EU’s 
biodiversitetsstrategi 
2020, der direkte fremmer 
biodiversitet?
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)
02
 Indhold
Punkt
 Glossar
I-VIII  Resumé
1-12  Indledning
1-2 Biodiversitetens generelle betydning
3-5 EU’s strategi for at stoppe tabet af biodiversitet
6-8 EU’s politik og lovgivning
9-12  EFRU’s medfinansiering af projekter, som fremmer biodiversitet
13-17  Revisionens omfang og mål
18-40  Bemærkninger
18-25  Har medlemsstaterne udnyttet de disponible midler fra EFRU til direkte at fremme biodiversitet?
19-25  Mulighederne for støtte fra EFRU er ikke blevet udnyttet fuldt ud
26-40  Er de EFRU‑medfinansierede projekter, som direkte fremmer biodiversitet, effektive med hensyn 
til at stoppe tabet af biodiversitet?
27-28  Projekterne stemmer overens med biodiversitetsprioriteterne på nationalt niveau og EU‑niveau, men 
EFRU‑udgifterne til biodiversitet er ikke defineret klart
29-31  En tredjedel af de reviderede projekter havde fokus på forberedelse af beskyttelsesforanstaltninger  
32-36  … og de fordele, investeringerne indebar for biodiversiteten, var ikke blevet ikke vurderet
37-40  Projektets bæredygtighed bygger på lokalt engagement og vil i fremtiden være afhængig af offentlig 
finansiering
03 Indhold
41-45  Konklusioner og anbefalinger
41 Samlet konklusion
42 Tildeling og udnyttelse af EFRU‑midler
43-45  EFRU‑projekternes resultater med hensyn til at stoppe tabet af biodiversitet
 Bilag I — Mål for og foranstaltninger under EU’s biodiversitetsstrategi frem til 2020
 Bilag II  —  Tildeling af EFRU‑midler til fremme af biodiversitet og naturbeskyttelse (inklusive 
Natura 2000)
 Bilag III  — Stikprøven af reviderede projekter
 Bilag IV  —  De forskellige muligheder for at yde EU‑støtte til biodiversitetsstrategien inden for 
den finansielle ramme for 2007 ‑2013 ifølge Kommissionen
 Kommissionens svar
04
 Glossar
Delt forvaltning : Ramme, inden for hvilken strukturfondsbudgettet gennemføres af medlemsstaterne og 
Kommissionen i fællesskab. Gennemførelsesopgaverne er uddelegeret til medlemsstaterne, men Kommissionen har 
stadig det overordnede ansvar for gennemførelsen af budgettet.
Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) : Et finansielt instrument, der har til formål at fremme 
den økonomiske og sociale samhørighed mellem EU’s regioner. EFRU‑bidragene implementeres primært via 
operationelle programmer, som omfatter en lang række projekter. EFRU er en af strukturfondene.
Forvaltningsmyndighed : En national, regional eller lokal offentlig myndighed eller et offentligt eller privat organ, 
som medlemsstaten har udpeget til at forvalte et operationelt program.
Natura 2000 : Det største økologiske netværk af særligt beskyttede bevaringsområder i verden. Det omfatter 
næsten 26 000 områder og dækker næsten 18 % af EU’s samlede terrestriske miljø samt betydelige havområder. 
Natura 2000 er et centralt element i EU’s strategi for at standse tabet af biodiversitet og økosystemtjenester i EU 
senest i 2020.
Operationelt program : Et investeringsprogram, som udarbejdes af en medlemsstat, der modtager 
strukturfondsmidler, og som godkendes af Kommissionen. Det består af et sammenhængende sæt flerårige 
prioriterede områder og foranstaltninger, der omfatter en lang række projekter.
Programmeringsperiode : Den flerårige ramme, inden for hvilken strukturfondenes udgifter planlægges og 
afholdes.
Strukturfondene : EU‑fonde, som omfatter Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Den Europæiske 
Socialfond (ESF). Sammen med Samhørighedsfonden tegner de sig i programmeringsperioden 2007 ‑2013 for 
aktiviteter til en værdi af 308 milliarder euro (i 2004 ‑priser), der skal støtte regional vækst og stimulere jobskabelse.
Støttemodtager : En offentlig ‑ eller privatretlig juridisk person, der modtager EU‑støtte til projekter, som direkte 
fremmer biodiversitet.
Økosystemtjenester : Livsvigtige goder og tjenester fra en intakt biodiversitet, f.eks. fødevarer, vandforsyning og 
luftrensning.
05
 Resumé
I
Biodiversitet, dvs. mangfoldigheden af levende 
organismer og de økologiske strukturer, de indgår i, 
betragtes som verdens naturkapital. Tab af biodiversi ‑
tet har væsentlige økonomiske og sundhedsmæssige 
virkninger, f.eks. i form af forurenet vand og luft, over ‑
svømmelser, erosion og spredning af sygdomme.
II
Beskyttelse af biodiversiteten er en central miljøprio ‑
ritet for EU. Eftersom det ikke var lykkedes at stoppe 
tabet af biodiversitet i Europa i 2010, godkendte Rådet 
»EU’s biodiversitetsstrategi frem til 2020« i juni 2011. 
Tidshorisonten for hovedmålet om at stoppe tabet af 
biodiversitet i EU blev flyttet fra 2010 til 2020.
III
En række EU‑instrumenter yder støtte til bevarelse af 
biodiversitet, hvilket også gælder Natura 2000 ‑nettet, 
hjørnestenen i bevarelse af biodiversiteten i EU.
IV
Rettens revision havde fokus på EFRU’s effektivitet 
med hensyn til at finansiere projekter, der direkte 
fremmer biodiversitet. Retten undersøgte først, 
i hvilken udstrækning medlemsstaterne benyttede sig 
af de disponible EFRU‑midler, og vurderede derefter 
resultaterne af en stikprøve på 32 projekter.
V
Retten konkluderede, at medlemsstaterne ikke har 
udnyttet de disponible muligheder for EFRU‑finansie ‑
ring fuldt ud. De EFRU‑medfinansierede projekter på 
området biodiversitet stemmer overens med med ‑
lemsstaternes og EU’s prioriteter om stop for tabet 
af biodiversitet, men der skal gøres en indsats for at 
overvåge, hvordan de rent faktisk bidrager hertil, og 
for at sikre, at effekten af dem vil vare ved. Mange af 
aktiviteterne bestod i udarbejdelse af beskyttelses ‑ og 
forvaltningsplaner, som nu skal gennemføres, for at 
der kan opnås konkrete resultater.VI
Med henblik på at styrke anvendelsen af EFRU til bio ‑
diversitet anbefaler Retten, at Kommissionen:
a) støtter medlemsstaterne i at fastsætte prioriteter 
om genopretning af biodiversitet i de operatio ‑
nelle programmer
b) vurderer komplementariteten mellem de for ‑
anstaltninger til fremme af biodiversitet, som 
medlemsstaterne har udpeget i de operationelle 
programmer, og de projekter, som finansieres af 
andre EU‑fonde
c) overvåger den konkrete gennemførelse af de ope ‑
rationelle programmer med henblik på tidligt og 
proaktivt at opdage eventuelle vanskeligheder.
Medlemsstaterne bør samarbejde med Kommissionen 
herom.
VII
Kommissionen bør også:
a) støtte medlemsstaterne i deres opfølgning på 
forberedende projekter med henblik på en aktiv 
beskyttelsespolitik, navnlig med hensyn til den 
konkrete gennemførelse af specifikke planer for 
beskyttelse og forvaltning af levesteder og arter
b) kræve, at der i de operationelle programmer 
fastsættes procedurer for evaluering af miljømæs ‑
sige ændringer for levesteder og arter som følge af 
interventionerne
c) rådgive medlemsstaterne om, hvordan EFRU‑be ‑
stemmelserne kan anvendes i interaktion med 
andre EU‑midler.
VIII
Herudover bør Kommissionen sørge for, at der føres 
nøjagtigt regnskab over direkte og indirekte EU‑udgif ‑
ter til biodiversitet (inklusive Natura 2000), og med ‑
lemsstaterne bør gøre dette lettere ved at levere de 
nødvendige data.
06
 Indledning
Biodiversitetens generelle 
betydning
01 
I konventionen om den biologiske 
mangfoldighed (biodiversitetskon ‑
ventionen, CBD)1 defineres biologisk 
mangfoldighed som mangfoldigheden 
af levende organismer fra alle kilder, 
herunder bl.a. terrestriske, marine og 
andre akvatiske økosystemer og de 
økologiske strukturer, de indgår i. CBD 
anerkender en række alvorlige trusler 
mod biodiversiteten, såsom tab eller 
fragmentering af levesteder2, overud ‑
nyttelse af skove, have, floder, søer og 
jord samt forurening, klimaændringer 
og indvandrede arter, der konkurrerer 
med naturligt hjemmehørende flora 
og fauna.
02 
Biodiversiteten betragtes som verdens 
naturkapital, der leverer livsvigtige go ‑
der og tjenester, f.eks. fødevarer, vand 
og luftrensning, som er fundamentet 
for økonomisk velstand, social velfærd 
og livskvalitet3. Tab af biodiversitet 
forårsager mærkbare økonomiske tab 
og mindre velfærd, f.eks. i form af for ‑
urenet vand og luft, oversvømmelser, 
erosion og spredning af sygdomme4.
EU’s strategi for at stoppe 
tabet af biodiversitet
03 
Beskyttelse af biodiversiteten er en 
central miljøprioritet for EU og er ud ‑
trykt i EU’s biodiversitetsstrategi samt 
en lang række relevante EU‑politikker 
og retsakter. Mellem 2001 og 2010 
forsøgte EU at nå målet om at stoppe 
tabet af biodiversitet samt genoprette 
levesteder og naturlige økosystemer.I 2010 konkluderede Kommissionen, 
at dette mål ikke var blevet opfyldt. 
Der er mange og komplekse grunde 
til, at EU’s mål for 2010 ikke er blevet 
opfyldt5. Vurderinger af arters og 
levesteders bevarelsesstatus viser, 
at den overordnede situation fortsat 
forringes6.
04 
I juni 2011 godkendte Rådet »EU’s 
biodiversitetsstrategi frem til 2020«7, 
som Kommissionen havde forelagt. 
Det opfordrede også medlemsstaterne 
til at integrere den nye strategi i deres 
nationale planer, programmer og/
eller strategier. Europa‑Parlamentet 
glædede sig over og støttede denne 
strategi8.
05 
EU’s biodiversitetsstrategi frem til 2020 
fastsætter seks overordnede mål9, der 
omfatter 20 aktioner (jf. figur 1  og 
bilag I ).1 På verdensplan har næsten 
200 parter undertegnet CBD, 
som støttes af De Forenede 
Nationers miljøprogram og 
trådte i kraft i 1993.
2 Levesteder henviser til de 
områder, som organismer 
lever i. Levestederne inddeles 
som regel i terrestriske 
levesteder, ferskvands ‑ 
levesteder og marine leve ‑ 
steder. Undersøgelser viser, at 
urbanisering, skovrydning og 
udbredelse af landbrug har 
fremskyndet tabet af 
levesteder dramatisk.
3 Jf. Europa‑Kommissionen , 
Monitoring the impact of EU 
biodiversity policy , 
september 2010, s. 2.
4 Jf. Europa‑Kommissionen, 
Ecosystem Goods and Services , 
september 2009, s. 2.
5 Blandt de vigtigste årsager 
anfører Kommissionen: 
utilstrækkelig integration 
i andre sektorpolitikker, 
ufuldstændig gennemførelse 
af gældende lovgivning og 
manglende politikdækning, 
utilstrækkelig finansiering, 
utilstrækkelige rammer og 
mangelfuld forvaltnings ‑ 
struktur samt begrænset 
viden om biodiversitet 
(jf. SEC(2011) 540 final af 
3. maj 2011).
6 Jf. for eksempel EU 2010 
Biodiversity Baseline , Det 
Europæiske Miljøagentur, 2010 
(http://www.eea.europa.eu/
publications/
eu‑2010 ‑biodiversity‑baseline ).
7 KOM(2011) 244 endelig af 
3. maj 2011, »Vores livsgaranti, 
vores naturkapital: EU’s 
biodiversitetsstrategi frem 
til 2020«.
8 Europa‑Parlamentets 
beslutning af 20. april 2012 
om vores livsgaranti, vores 
naturkapital: EU’s 
biodiversitetsstrategi frem 
til 2020.
9 De vejledende mål er fastsat 
på EU‑niveau og forventes 
ikke at skulle omsættes til 
eksplicitte og differentierede 
nationale mål (jf. afsnit 5.8 
i SEC(2011) 540 final, som 
ledsager det dokument, der er 
anført i fodnote 7).
07 Indledning Figur 1Målene for EU’s biodiversitetsstrategi frem til 2020
Kilde:  Europa‑Kommissionen.1.
Styrke gennemførelsen af 
naturlovgivningenEU’s biodiversitetsstrategi
6 MÅL
AKTIONER5. 
Bekæmpe fremmede 
invasive arter6.
Bidrage til at standse tabet af 
biodiversitet på globalt plan4.
Bæredygtigt 
ﬁskeri2. 
Genetablere økosystemer og 
etablere grøn  infrastruktur3.
Bæredygtigt landbrug 
& skovbrugStandse tabet af biodiversitet og forringelsen af økosystemtjenester i EU og — i det omfang, det er muligt — retablere dem og 
samtidig intensivere EU’s bidrag til at standse tabet af biodiversitet på globalt planHovedmålet for 2020Den Europæiske Unions biodiversitet og de økosystemtjenester, den yder — den naturlige 
kapital — beskyttes, værdsættes og genetableres på hensigtsmæssig visVisionen for 2050
08 Indledning
EU’s politik og lovgivning
06 
Biodiversitet er et tværgående og 
tværfagligt anliggende, som knytter 
an til mange politikker, der har deres 
egne EU‑finansieringskilder: Den Euro ‑
pæiske Garantifond for Landbruget 
(EGFL), Den Europæiske Landbrugs ‑
fond for Udvikling af Landdistrikterne 
(ELFUL), Den Europæiske Fiskerifond 
(EFF), Den Europæiske Fond for 
Regionaludvikling (EFRU), Samhørig ‑
hedsfonden, det finansielle instrument 
for miljøet (LIFE) og forskningsramme ‑
programmerne. Udtrykket »integreret 
finansiering« refererer til paralleliteten 
mellem disse finansieringskilder.
07 
Den lovgivning, som er relevant for 
biodiversitet, har mange komponenter 
på forskellige niveauer:
a) en række internationale miljøafta ‑
ler vedrørende biodiversitet, hvor 
EU og/eller medlemsstaterne er 
kontraherende parter, f.eks. biodi ‑
versitetskonventionen, som trådte 
i kraft den 29. december 1993, og 
som er den første internationale 
aftale, der behandler alle biodiver ‑
sitetens aspekter (jf. punkt 1)
b) en række EU‑direktiver (f.eks. 
fugledirektivet og habitatdirek ‑
tivet10, vandrammedirektivet11, 
havstrategirammedirektivet12 samt 
specifikke direktiver, som dækker 
området miljøvurdering13, og spe ‑
cifikke forordninger vedrørende de 
forskellige EU‑fonde
c) forskellige nationale love.08 
Figur 2  giver et overblik over EU’s 
politik og lovgivning med indvirkning 
på biodiversitet.
EFRU’s medfinansiering af 
projekter, som fremmer 
biodiversitet
09 
Ifølge Kommissionens data har med ‑
lemsstaterne i programmerings ‑
perioden 2007 ‑2013 tildelt 2,8  mil ‑
liarder  euro til direkte fremme af 
biodiversitet og naturbeskyttelse 
under EFRU, herunder Natura 200014 
(jf. bilag II ).
10 
Andre EFRU‑projekter kan, selv om de 
ikke er direkte målrettet mod fremme 
af biodiversitet, også støtte biodiversi ‑
tet, f.eks. projekter inden for turisme15, 
supplerende foranstaltninger, der er 
indeholdt i infrastrukturprojekter til 
erstatning for skade på miljøet, og 
projekter, som specielt tager sigte på 
spildevandsrensning16.10 Europa‑Parlamentets og 
Rådets direktiv 2009/147/EF  
af 30. november 2009 om 
beskyttelse af vilde fugle 
(kodificeret udgave) (EUT L 20 
af 26.1.2010, s. 7) og Rådets 
direktiv 92/43/EØF af 21. maj  
1992 om bevaring af natur ‑ 
typer samt vilde dyr og planter 
(EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).
11 Europa‑Parlamentets og 
Rådets direktiv 2000/60/EF af 
23. oktober 2000 om 
fastlæggelse af en ramme for 
Fællesskabets vandpolitiske 
foranstaltninger (EFT L 327 af 
22.12.2000, s. 1).
12 Europa‑Parlamentets og 
Rådets direktiv 2008/56/EF af 
17. juni 2008 om fastlæggelse 
af en ramme for Fællesskabets 
havmiljøpolitiske foranstaltnin ‑ 
ger (EUT L 164 af 25.6.2008, 
s. 19).
13 Rådets direktiv 85/337/EØF af 
27. juni 1985 om vurdering af 
visse offentlige og private 
projekters indvirkning på 
miljøet (EFT L 175 af 5.7.1985, 
s. 40) og Europa‑Parlamentets 
og Rådets direktiv 2001/42/EF 
af 27. juni 2001 om vurdering 
af bestemte planers og pro ‑ 
grammers indvirkning på 
miljøet (EFT L 197 af 21.7.2001, 
s. 30).
14 Dette tal er baseret på en 
fordeling af den finansielle 
tildeling under strukturfon ‑ 
dene (pr. 31.12.2012) foretaget 
i overensstemmelse med en 
liste med 86 kategorier, der 
gives i bilag II til Kommissio ‑ 
nens forordning (EF) 
nr. 1828/2006 af 8. decem ‑ 
ber 2006 om gennemførel ‑ 
sesbestemmelser til Rådets 
forordning (EF) nr. 1083/2006 
(EUT L 371 af 27.12.2006, s. 1). 
I henhold til artikel 11 skal 
medlemsstaterne fastsætte en 
vejledende opdeling efter 
kategori af den programme ‑ 
rede anvendelse af midlerne.
15 Foranstaltningerne inden for 
turisme inkluderer fremme af 
naturaktiver samt beskyttelse 
og udvikling af naturarven. 
Jf. Rettens særberetning 
nr. 6/2011, »Var de 
turismeprojekter, der blev 
samfinansieret af EFRU, 
effektive?« ( http://eca.europa.
eu).
09 Indledning Figur 2EU’s politik og lovgivning med indvirkning på biodiversitet
Kilde:  Europa‑Kommissionen.BiodiversitetDen fælles 
landbrugs-
politik
FN’s
BIODIVER-
SITETS-
konventionKLIMA-
ÆNDRINGS-
politikkerHABITAT-
direktivet
ForskningLIFE +Regional-
politikkenDen fælles 
ﬁskeri-
politik
HAV-
direktivetForslag til 
jordbunds-
direktivVAND-
ramme-
direktivetFUGLE-
direktivet
11 
Kommissionen har det overordnede 
ansvar for gennemførelsen af bud ‑
gettet. Medfinansierede biodiversi ‑
tetsprojekter indgår i operationelle 
programmer, som medlemsstaterne 
gennemfører under delt forvaltning. 
Det betyder nærmere bestemt, at:
a) Kommissionen fører forhandlinger 
om og godkender de operationelle 
programmer, som medlemsstater ‑
ne foreslår, og bevilger EU‑midler
b) medlemsstaterne forvalter de 
operationelle programmer og 
gennemfører dem ved at udvælge 
projekter og derefter føre tilsyn 
med og vurdere disse projekterc) Kommissionen vurderer de natio ‑
nale forvaltnings ‑ og kontrolsyste ‑
mer, overvåger gennemførelsen af 
programmerne, indgår forpligtel ‑
ser for EU’s finansielle bidrag og 
udbetaler midlerne på grundlag af 
godkendte udgifter.
12 
Kommissionen skal også give strate ‑
gisk vejledning ved at identificere de 
faktorer, der har bidraget til en vel ‑
lykket eller fejlslagen gennemførelse 
af de operationelle programmer, og 
fastlægge god praksis17.16 Jf. Rettens særberetning 
nr. 3/2009,  
»Strukturfondsmidlernes 
anvendelse til spildevands ‑ 
rensning i programperioder ‑ 
ne 1994 ‑1999 og 2000 ‑2006« 
(http://eca.europa.eu ).
17 Jf. artikel 49 i Rådets forord ‑ 
ning (EF) nr. 1083/2006 af 
11. juli 2006 om generelle 
bestemmelser for Den Euro ‑ 
pæiske Fond for Regional ‑ 
udvikling, Den Europæiske 
Socialfond og Samhørigheds ‑ 
fonden og ophævelse af 
forordning (EF) nr. 1260/1999 
(EUT L 210 af 31.7.2006, s. 25).
10
 Revisionens  
omfang og mål
13 
Hovedmålet med revisionen var at vur ‑
dere, om EFRU’s finansiering af projek ‑
ter, der direkte fremmer biodiversitet 
som led i EU’s biodiversitetsstrategi 
frem til 2020, har været effektiv. Retten 
undersøgte, om:
a) medlemsstaterne udnyttede de 
disponible EFRU‑midler til direkte 
at fremme biodiversitet
b) de EFRU‑medfinansierede projek ‑
ter til direkte fremme af biodiversi ‑
tet var effektive med hensyn til at 
stoppe tabet af biodiversitet.
14 
Revisionens indledende fase var 
baseret på en dokumentgennemgang 
og samtaler i Kommissionen. Retten 
aflagde besøg i to generaldirektorater:
a) GD for Regionalpolitik og Bypoli ‑
tik, der er ansvarligt for den del af 
EU‑budgettet, der medfinansierer 
biodiversitetsprojekter under 
regionaludviklingspolitikken. Som 
led i sin programvurdering hører 
generaldirektoratet andre GD’er, 
navnlig GD for Miljø.
b) GD for Miljø, der er ansvarligt for 
EU’s miljøpolitik.
15 
Desuden blev der gennemført en spør ‑
geundersøgelse i medlemsstater, der 
kun i ringe grad eller slet ikke anvend ‑
te EFRU til at finansiere projekter, der 
direkte fremmer biodiversitet. Der blev 
udvalgt 20 operationelle programmer 
i 10 medlemsstater, og der blev sendt 
spørgeskemaer til de berørte forvalt ‑
ningsmyndigheder. Der indløb 17 svar.16 
Anden fase i revisionen blev gen ‑
nemført i fem udvalgte medlems ‑
stater: Den Tjekkiske Republik, Spa ‑
nien, Frankrig, Polen og Rumænien. 
Disse medlemsstater tegnede sig 
for 68 % af de samlede EFRU‑midler 
til direkte fremme af biodiversitet 
i programmeringsperioden 2007 ‑2013.
17 
Der blev udvalgt 32 projekter (en blan ‑
ding af afsluttede og igangværende 
projekter) blandt de finansielt set be ‑
tydeligste operationelle programmer 
i de pågældende medlemsstater under 
hensyntagen til projekternes gennem ‑
førelsesstadium og ligeledes under 
hensyntagen til den lave udnyttelses ‑
grad for bevillingerne til biodiversitet 
inden for en række operationelle 
programmer (jf. listen over projekter 
i bilag III ).
11
 Bemærkninger
Har medlemsstaterne 
udnyttet de disponible 
midler fra EFRU til direkte 
at fremme biodiversitet?
18 
Retten undersøgte, i hvilket omfang 
medlemsstaterne fordelte og anvendte 
midlerne fra EFRU til projekter, som 
direkte fremmer biodiversitet.
Mulighederne for støtte fra 
EFRU er ikke blevet udnyttet 
fuldt ud
19 
Kommissionen har undersøgt EFRU’s 
og andre EU‑fondes potentiale med 
hensyn til at støtte målene for EU’s 
biodiversitetsstrategi inden for den 
flerårige finansielle ramme for 2007 ‑
2013 (jf. bilag IV ). I starten af 2013 
opstillede Kommissionen nye kriterier 
for bedre at spore biodiversitetsrelate ‑
rede udgifter under alle de relevante 
EU‑instrumenter inklusive EFRU18.20 
EFRU giver især mulighed for finansie ‑
ring af strategiens mål 1 (fuldstændig 
gennemførelse af naturlovgivningen 
(fugledirektivet og habitatdirektivet)) 
og mål 2 (bibeholdelse og retablering 
af økosystemer og økosystemtjene ‑
ster). Næsten alle andre EU‑fonde kan 
ligeledes bidrage til at opfylde disse 
mål. Det skyldes hovedsagelig disse 
to måls tværgående karakter, da de 
indvirker på EU’s landbrugs ‑, samhø ‑
righeds‑ , miljø ‑ og forskningspolitik 
(jf. bilag IV ). I et forsøg på at skabe 
større klarhed for støttemodtagerne 
skelnede de nationale projektudvæl ‑
gelsesorganer undertiden mellem 
EFRU og andre EU‑instrumenter19.
21 
Det er op til medlemsstaterne selv at 
fastsætte finansieringsprioriteter ifølge 
deres egne behov og under overhol ‑
delse af EU’s strategiske retningslinjer 
for samhørighed. Mange medlems ‑
stater tildelte kun få eller slet ingen af 
de direkte EFRU‑midler til biodiversitet 
i programmeringsperioden 2007 ‑2013: 
12 medlemsstater tildelte mindre end 
0,2 % af deres samhørighedsmidler til 
foranstaltninger, som direkte tog sigte 
på biodiversitet (jf. tabel 1  og bilag II ).18 Med henblik på 2014, det 
første år med den nuværende 
flerårige finansielle ramme, 
beregnede Kommissionen ved 
ekstrapolering af historiske 
data, at der kunne indgås 
forpligtelser for et beløb af 
11 milliarder euro (heraf 
1,7 milliarder fra EFRU) til 
finansiering af biodiversitet (jf. 
Statement of estimates of the 
European Commission for the 
financial year 2014 
(Preparation of the 2014 Draft 
Budget), Political presentation, 
SEC(2013) 370, juni 2013). 
I beløbet indgår ud over 
direkte midler til biodiversitet 
(jf. punkt 9) alle andre midler, 
som kan have en indirekte 
forbindelse med biodiversitet.
19 For eksempel ved at indføre 
en minimumsgrænse som 
kriterium for, hvilken EU‑fond 
der skulle finansiere hvilke 
biodiversitetsprojekter (f.eks. 
større projekter under EFRU 
og mindre projekter under 
ELFUL), eller ved kun at give 
offentlige organer adgang til 
EFRU.Tabel 1Tildeling af EFRU‑midler til projekter, som direkte fremmer biodiversitet,  
pr. medlemsstat (programmeringsperioden 2007 ‑2013)
Procentuel andel af de samlede EFRU‑midler 
øremærket til direkte fremme af biodiversitetAntal  
medlemsstaterProcent (%) af medlemsstaterne
Over 2 % 2 7
Mellem 1 % og 2 % 4 15
Mellem 0,2 % og 1 % 9 33
Under 0,2 %  
Heraf 0 %12 
645 
22
I alt 27 100
12 Bemærkninger
22 
Eftersom det ikke var lykkedes at 
stoppe tabet af biodiversitet senest 
i 2010, opfordrede Europa‑Parlamentet 
indtrængende Kommissionen og 
medlemsstaterne til at forstærke 
deres indsats på dette område. Derfor 
tilskyndede Kommissionen midt 
i programmeringsperioden 2007 ‑2013 
forvaltningsmyndighederne til at 
tilpasse de eksisterende operationelle 
programmer, så der blev investeret 
mere i biodiversitet og i andre mål om 
bæredygtig vækst20.
23 
Justeringerne af de etablerede ope ‑
rationelle programmer var imidlertid 
meget begrænsede. Kun én medlems ‑
stat øgede markant EFRU‑tildelingen 
til biodiversitet, og det skyldes en 
positiv reaktion på indkaldelser af 
forslag til projekter, der specifikt 
fremmede biodiversitet. To andre af 
de 21 medlemsstater, der havde tildelt 
midler til biodiversitet, oplevede kun 
en mindre stigning, og 11 opretholdt 
deres oprindelige EFRU‑tildelinger. I 7 
medlemsstater blev der endog tildelt 
færre EFRU‑midler til biodiversitet (jf. 
bilag II ). De nationale myndigheder 
forklarede dette med en henvisning til 
forskellige gennemførelsesproblemer, 
f.eks. ringe reaktion på indkaldelser 
af projektforslag, manglende for ‑
beredelse til at varetage opgaverne 
i forbindelse med Natura 2000 og van ‑
skeligheder med at finde en passende 
afgrænsning i forhold til andre fonde.24 
Mange medlemsstater tildelte ikke 
blot få eller ingen EFRU‑midler direkte 
til biodiversitet, men i de medlems ‑
stater, hvor der blev tildelt midler, 
lå udnyttelsen af samtlige midler til 
finansiering af samhørighedspolitikken 
under gennemsnittet. Siden starten 
af programmeringsperioden 2007 ‑
2013 har biodiversitetsprojekterne 
været længe om at udnytte de tildelte 
midler, selv om Kommissionen i 2011 
opfordrede til, at der blev rettet op 
på situationen (jf. tabel 2 ). For så vidt 
angår Natura 2000 har Kommissionen 
givet en række forskellige grunde til 
denne utilfredsstillende situation21, 
som beskrives i  tekstboks 1 .
25 
60 % af respondenterne i den spør ‑
geundersøgelse, Retten gennemførte 
for at finde ud af, hvorfor EFRU blev 
brugt så lidt som kilde til finansiering 
af direkte fremme af biodiversitet (jf. 
punkt 15), anførte som grund, at andre 
finansieringskilder, EU og/eller natio ‑
nale, dækkede behovet tilstrækkeligt. 
30 % af respondenterne udtrykte tvivl 
om, hvorvidt EFRU var et hensigts ‑
mæssigt instrument til finansiering af 
biodiversitet (på grund af manglende 
overensstemmelse med eller begræn ‑
set effekt i forhold til regionale mål).20 KOM(2011) 17 endelig af 
26. januar 2011, 
»Regionalpolitikkens bidrag til 
bæredygtig vækst 
i Europa 2020«.
21 Europa‑Kommissionen, 
Investing in Natura 2000: For 
nature and people , 2011, s. 21.
13 Bemærkninger
Specifikke grunde til den utilfredsstillende udnyttelse af EU‑midler i forbindelse 
med Natura 2000 som anført af Kommissionen
1.  Konkurrence mellem forskellige politikmål: Medlemsstaternes forvaltninger undlader ofte at medtage 
investeringer med henblik på Natura 2000 blandt prioriteterne, sandsynligvis fordi de har svært ved at 
forstå, hvordan dette kan bidrage til at opfylde de overordnede mål for regionaludvikling.
2.  Utilstrækkelig høring: Ofte bliver de myndigheder, der er ansvarlige for Natura 2000, ikke hørt eller inddra ‑
get tilstrækkeligt, når der skal udformes operationelle programmer og træffes beslutninger om tildeling af 
midler under de forskellige sektorspecifikke fonde.
3.  Udarbejdelsen af forvaltningsplaner for Natura 2000 går langsomt: De langsomme fremskridt med hensyn 
til at udpege lokaliteter har væsentligt forsinket udarbejdelsen og vedtagelsen af de forvaltningsplaner for 
Natura 2000, som er nødvendige for at gøre det nemmere at investere i Natura 2000.
4.  Manglende kapacitet og knowhow vedrørende adgang til EU‑midler: Kendskabet til EU’s fonde vokser, 
men naturbeskyttelsesorganisationer og ‑ myndigheder finder det stadig vanskeligt at skaffe sig den 
støtte, der er nødvendig for at udvikle enkeltstående naturbevaringsprojekter.
5.  Stor administrativ byrde: Det kan kræve en betydelig administrativ kapacitet at udvikle projekter og opnå 
midler, navnlig i tilfælde, hvor der ikke findes forfinansieringsordninger.Tekstboks 1 Tabel 2Midlernes udnyttelse i biodiversitetsprojekter i forhold til gennemsnittet 
for samtlige samhørighedsmidler
Midlernes udnyttelse i  biodiversitetsprojekter (%) Gennemsnittet for samtlige samhørighedsmidler (%)
Udgangen af 2010 18 27
Udgangen af 2011 56 71
Udgangen af 2012 75 85
NB: Udnyttelsesgraden beregnes som den procentuelle andel af det oprindeligt tildelte budget, der på et givet tidspunkt faktisk er indgået 
forpligtelser for til biodiversitetsprojekter i en medlemsstat. Kommissionen har ikke betalingsoplysninger om individuelle udgiftskategorier.
14 Bemærkninger
Er de EFRU‑medfinansie ‑
rede projekter, som 
direkte fremmer biodiver ‑
sitet, effektive med hen ‑
syn til at stoppe tabet af 
biodiversitet?
26 
Retten undersøgte, hvor effektive de 
projekter, der indgik i stikprøven, var 
med hensyn til at stoppe tabet af bio ‑
diversitet og vurderede, om:
a) de var tilpasset biodiversitets ‑
prioriteterne på medlemsstats ‑ og 
EU‑niveau
b) de havde givet konkrete resultater 
og opfyldte deres mål
c) det var sandsynligt, at de ville 
få varig effekt, dvs. om det var 
sandsynligt, at de opnåede fordele 
ville fortsætte, når EU‑støtten var 
ophørt.Projekterne stemmer over ‑
ens med biodiversitets ‑
prioriteterne på nationalt 
niveau og EU‑niveau, men 
EFRU‑udgifterne til biodiver ‑
sitet er ikke defineret klart
27 
De reviderede projekter stemte over ‑
ens med de nationale og med EU’s 
biodiversitetsprioriteter. De nationale 
myndigheder havde udvalgt dem på 
grundlag af prioriteterne i de pågæl ‑
dende operationelle programmer. 
Bortset fra forberedelsesaktiviteter og 
oplysningskampagner var der hoved ‑
sagelig tale om projekter om beskyt ‑
telse af levesteder og af faunaen 
(jf. eksemplet i  tekstboks 2 ).
Eksempel på projekter, der stemmer overens med de nationale og med EU’s 
biodiversitetsprioriteter
Tre projekter i Andalusien (Spanien) vedrørte øko ‑
logisk genopretning af flodbredder (EFRU: 15,0  mil ‑
lioner  euro). Projekterne var i overensstemmelse 
med den beskrivelse, der var givet i det operatio ‑
nelle program for Andalusien under den relevante 
prioritet. Genopretning af ødelagte økosystemer 
er et centralt element i EU’s biodiversitetsstrategi. 
Projekterne omfattede genopretning af tidligere 
vegetation, genplantning af skov med naturligt 
hjemmehørende arter, rehabilitering af vandområ ‑
der ved hjælp af damme og sluser samt anlæggelse 
af vandrestier med en række gangbroer.Tekstboks 2
Kilde:  Revisionsretten.
Billede 1 — Genopretning af en flodbred i Sevilla
15 Bemærkninger
28 
Ligesom nogle EFRU‑projekter kan 
have støtte til biodiversitet som 
sekundært og ikke primært mål (jf. 
punkt 10), havde ca. halvdelen af de 
reviderede projekter sekundære mål, 
som vedrørte andre spørgsmål, f.eks. 
foranstaltninger til forebyggelse af 
oversvømmelser, fritidsaktiviteter og 
begrænsning af besøgendes adgang. 
Det viser, hvor vanskeligt det er for 
medlemsstaterne at knytte EFRU‑ud ‑
gifterne til de rigtige prioriterede 
temaer og for Kommissionen klart at 
identificere EFRU‑udgifterne til biodi ‑
versitet. I ét tilfælde var biodiversitet 
ikke hovedelementet i projektet, som 
burde have været medfinansieret un ‑
der et andet prioriteret tema i det ope ‑
rationelle program (jf. tekstboks 3 ).
Et projekt, som burde have været medfinansieret under et andet prioriteret tema 
end biodiversitet
Et projekt i Andalusien (Spanien) vedrørte restaurering af et slot (EFRU: 3,1 million euro). Kun mindre elemen ‑
ter (ca. 10 % af de samlede omkostninger) vedrørte fremme af biodiversitet (f.eks. fjernelse af ikkehjemmehø ‑
rende invasive plantearter i det omgivende område). Kulturarven var det fremherskende element i projektet, 
og det ville derfor passe bedre under det prioriterede tema »Beskyttelse og bevaring af kulturarven«.Tekstboks 3
© Landbrugs ‑ og Miljøministeriet, Spanien.
Billede 2 — Restaurering af et slot
16 Bemærkninger
En tredjedel af de reviderede 
projekter havde fokus på 
forberedelse af beskyttelses ‑
foranstaltninger …
29 
Elleve af de 32 reviderede projek ‑
ter (34,4 % i antal og 39,6 % i værdi) 
drejede sig hovedsagelig om forskel ‑
lige former for forberedende arbejde, 
hvilket betyder, at det stadig vil vare 
noget, før der iværksættes foranstalt ‑
ninger, der bygger på disse beskyttel ‑
sesplaner, og før der kan konstateres 
en konkret effekt i form af et stop for 
tabet af biodiversitet. I gennemsnit var ca. en tredjedel af 
den samlede tildeling til biodiversitet 
i de udvalgte operationelle program ‑
mer øremærket til forberedende foran ‑
staltninger såsom:
a) opbygning af informationssyste ‑
mer, udarbejdelse af oversigts ‑ 
lister, kortlægning, etablering af 
udgangssituationen for biodiversi ‑
teten i de berørte områder og udar ‑
bejdelse af specifikke beskyttelses ‑
planer (jf. eksemplet i  tekstboks 4 )
b) opmærksomhedskampagner  
samt informations ‑ og 
uddannelsesforanstaltninger.
Kartografiske værktøjer til Donaudeltaet
Formålet med to projekter (Rumænien), som blev gennemført af Bukarest Universitet (EFRU: 5,8 millio ‑
ner euro) og det nationale institut for forskning og udvikling af Donaudeltaet (EFRU: 0,8 millioner euro), var 
at udarbejde fortegnelser over levesteder og arter såvel under vandet som terrestriske og udarbejde digitale 
kort, som skulle hjælpe forvaltningen af Donaudeltaet med at træffe passende foranstaltninger.
Der blev indkøbt udstyr og fremstillet software, havbunden og landområdet blev skannet, og der blev udar ‑
bejdet digitale kartografiske kort og praktiske forvaltningsapplikationer (f.eks. modeller for genopretning af 
levesteder eller til brug i forbindelse med oversvømmelser).
Den nye integrerede forvaltningsplan for biosfærereservatet i Donaudeltaet var imidlertid endnu ikke udar ‑
bejdet. Der findes ikke et korrekt matrikelregister, og det gør det vanskeligt at udarbejde en samlet plan for 
arealbeskyttelsesforanstaltninger. EFRU støtter denne aktivitet via et nyt projekt, der løber fra juni 2013 til 
udgangen af 2015.Tekstboks 4
© Bukarest Universitet.
Billede 3 og 4 — Sonarinstrumenter, der bruges til marin kortlægning
17 Bemærkninger
30 
Der var defineret forskellige beskyt ‑
telsesplaner, men det havde vist sig 
vanskeligt at udarbejde dem, og flere 
af dem var stadig ikke blevet vedta ‑
get af de nationale myndigheder, da 
revisionen fandt sted (jf. eksemplerne 
i tekstboks 5 ).
Eksempler på beskyttelsesplaner, som det var vanskeligt at udarbejde og 
gennemføre
Projektet om implementering af Natura 2000 ‑områder (Den Tjekkiske Republik) (EFRU: 4,3  millioner  euro), 
som skal være gennemført i januar 2015, har strategisk betydning: Det indebærer hovedsagelig, at der ud ‑
arbejdes oversigtslister og foretages geodætiske opmålinger, der er nødvendige for, at der kan udarbejdes 
beskyttelsesplaner for 303 af de 1075 Natura 2000 ‑områder og oprettes en ramme for overvågning af disse 
områder. Det var vanskeligt og tog lang tid at oprette og igangsætte projektet, fordi der fortsat var usikker ‑
hed om projektets omfang og de detaljerede mål (liste over omfattede områder og den type arbejde, der var 
behov for). Der gik to et halvt år mellem projektansøgningen i november 2008 og afgørelsen om ydelse af 
tilskud i april 2011. Afgørelsen om ydelse af tilskud blev ændret to gange, i november 2011 og december 2012, 
og en tredje ændring var planlagt til slutningen af 2013.
Projektet om et nationalt program for beskyttelse af tjuren (Polen) (EFRU: 0,2 millioner euro) vedrørte over ‑
vågning, mellem juli 2009 og december 2011, af landets bestand af tjurer22 og deres levesteder samt udarbej ‑
delse af et nationalt beskyttelsesprogram. Mere end ét år senere, i marts 2013, afslog generaldirektoratet for 
miljøbeskyttelse at godkende programudkastet, som det kritiserede for at være utilstrækkeligt, og konklude ‑
rede, at beskyttelsesprogrammet skulle omarbejdes fuldstændigt.
I Polen blev der ikke kun konstateret problemer i forbindelse med programmet for beskyttelse af tjuren, men 
også i forbindelse med programmer om andre arter. I maj 2013 var ti andre EU‑støttede programmer om arts ‑
beskyttelse blevet indsendt til godkendelse i generaldirektoratet for miljøbeskyttelse (f.eks. om ulv, bjørn og 
odder), men endnu er ingen af dem blevet godkendt.Tekstboks 5
22 Tjuren ( Tetrao urogallus ) er opført på listen i bilag I til Rådets direktiv 79/409/EØF. Der kræves særlige foranstaltninger til bevarelse af dens 
levesteder for at sikre artens overlevelse. Den samlede tjurbestand i Polen blev i 2012 anslået til 500 ‑600 individer.
© Den polske forening for beskyttelse 
af fugle.
Billede 5 — Tjur (Tetrao urogallus)
18 Bemærkninger Tekstboks 631 
3 af de 11 projekter drejede sig om 
bevidstgørelses‑ , oplysnings‑  og uddan ‑
nelsesforanstaltninger (jf. eksemplet 
i tekstboks 6 ). Næsten halvdelen af 
samtlige reviderede projekter omfat ‑
tede sådanne foranstaltninger. Da Kom ‑
missionen udarbejdede EU’s biodiversi ‑
tetsstrategi frem til 2020, konkluderede 
den, at der i EU kun var ringe bevidst ‑
hed om biodiversitet. Men sådanne for ‑
anstaltningers effekt på målgruppens 
forståelse af og viden om biodiversitet 
blev ikke vurderet på nationalt plan.
Eksempel på et bevidstgørelses ‑ og oplysningsprojekt
Projektet i Donaudeltaet (Rumænien) om forbedring af biodiversiteten i den maritime sektor ved hjælp af 
bevidstgørelse og information (EFRU: 2,8  millioner  euro) omfatter opførelse af et besøgscenter, anlæggelse af 
fire afmærkede stier for turister med informationstavler, seminarer, informationsmøder, oplysningsmateriale 
om arter og fugle, brochurer, et album, pressekonferencer og oprettelse af et websted.
Da revisionen fandt sted, var opførelsen af besøgscentret forsinket i forhold til tidsplanen på grund af omtvi ‑
stede udbudsprocedurer. De fire planlagte afmærkede pædagogiske stier for turister var færdige og åbne for 
offentligheden.
Men lige ved siden af projektområdet på Sulinastranden er der blevet etableret turistfaciliteter i en Natura ‑ 
2000 ‑lokalitet, der er beskyttet efter EU’s fugle ‑ og habitatdirektiver. Der blev givet tilladelse til at udvikle 
disse turistfaciliteter, selv om der ikke forud var foretaget en vurdering af deres virkninger på lokaliteten23.  
En sådan vurdering er et centralt og uomgængeligt krav i henhold til Natura 2000 og skal sikre, at aktivite ‑
terne ikke skader lokalitetens integritet.
23 Artikel 6 i Rådets direktiv 92/43/EØF.
Kilde:  Revisionsretten.
Billede 6 og 7 — Informationstavler langs en afmærket pædagogisk sti for turister i et vandområde
19 Bemærkninger
… og de fordele, investe ‑
ringerne indebar for biodi ‑
versiteten, var ikke blevet  
vurderet
32 
21 af de 32 reviderede projekter 
omfattede investeringer øremærket 
til fremme af biodiversitet. Investerin ‑
gerne var generelt blevet etableret 
korrekt via vareindkøbs‑  og bygge ‑ og 
anlægskontrakter, og de blev anvendt 
til de tilsigtede formål. Målene for 
investeringsprojekterne var hovedsa ‑
gelig beskyttelse og genopretning af 
levesteder (søer, floder, kystområder, 
skove, biokorridorer mv.) (jf. tekst -
boks 7  og tekstboks 8 ) eller beskyt ‑
telse af dyr.33 
I næsten samtlige tilfælde anvendte 
de ansvarlige myndigheder udeluk ‑
kende fysiske indikatorer for output24 
til at overvåge, hvor vellykket projektet 
var, f.eks. antallet og arten af be ‑
plantninger i et genoprettet område, 
antal hektar genbeplantet med skov, 
længden af den kyststrækning, som 
interventionen omfattede, og antallet 
af beskyttede arter. Myndighederne 
i medlemsstaterne analyserede ikke 
projekternes effektivitet nærmere, og 
i afgørelserne om ydelse af tilskud var 
der hverken fastsat resultatindikato ‑
rer25 eller overvågningsbestemmelser, 
som kunne anvendes til vurdering 
af, hvordan levestederne og arterne 
udviklede sig. Uden en sådan analyse 
forringes muligheden for at vurdere 
projekternes effektivitet og dermed 
for at påvise konkrete resultater i form 
af bevarelse af biodiversitet.24 Output er det, der produceres 
eller opnås med de ressourcer, 
som tildeles en intervention.
25 »Resultater« vedrører de 
opnåede ændringer i forhold 
til målene.Tekstboks 7Eksempel på et projekt målrettet beskyttelse og genopretning af levesteder
»Opération Grand Site des Deux Caps« i regionen 
Nord‑Pas‑de‑Calais blev medfinansieret af to 
EFRU‑projekter (EFRU: 2,8 og 0,6 millioner euro) 
i programmeringsperioden 2007 ‑2013. Foran ‑
staltningen begyndte i 2000 med en række 
undersøgelser. Målet var at opnå betegnelsen 
»Grand Site de France«26 ved at genoprette og 
bevare naturkvaliteten på lang sigt på en 23 km 
lang strækning langs Kanalkysten og finde 
løsninger på og skaffe faciliteter til at kanalisere 
turiststrømmen (adgang, parkering og særlig 
beskyttelse), indføre en strukturbaseret politik 
for vedligeholdelse og forvaltning og fremme 
udviklingen af de lokale byer og landsbyer.
Kilde:  Revisionsretten.
Billede 8 — Beskyttelsesforanstaltninger ved »Cap Blanc Nez«
26 Betegnelsen »Grand Site de France« tildeles anerkendte lokaliteter med bemærkelsesværdige naturelementer og et stort antal besøgende. 
Tildelingen forudsætter, at der gennemføres et projekt for bevaring og forvaltning af lokaliteten baseret på principperne om bæredygtig udvikling.
20 Bemærkninger
Eksempel på et projekt målrettet beskyttelse og genopretning af levestederTekstboks 8
Kilde:  Revisionsretten.
Billede 9 — »Næsten naturlig« fisketrappe, som især bruges  
af langsommere arter
Ét medfinansieret projekt (i Den Tjekkiske Republik) drejede sig om opførelse af to fisketrapper på Elbens 
højre bred ved Lovosicedæmningen (EFRU: 0,9 millioner euro). Formålet med projektet var at fjerne en 
hindring for fiskenes vandring forårsaget af den gamle dæmning, der var bygget i 1919.
Den ene fisketrappe er en »næsten naturlig« kanal ved bredden, hvori der er lagt store sten, den anden er 
en kunstig fisketrappe, der er placeret i adskillelsesstolpen.
Billede 10 — Kunstig fisketrappe, som især bruges  
af hurtigere fiskearter
Kilde:  Revisionsretten.
21 Bemærkninger
34 
I Spanien havde miljøministeren 
offentliggjort en vejledning, som be ‑
tragtede overvågning som et centralt 
element. Den blev dog ikke anvendt 
på det medfinansierede projekt, som 
Retten undersøgte (jf. tekstboks 9 ).35 
Manglende resultatindikatorer og 
overvågning gør det også umuligt at 
vurdere de resultater, der er opnået 
regionalt og/eller lokalt. Hertil kommer, 
at der inden for de reviderede projekter 
kun var gjort lidt for at vurdere effekti ‑
viteten under hensyntagen til de mest 
relevante eksterne faktorer. Mange fak ‑
torer (f.eks. indvirkningen af infrastruk ‑
turer og aktiviteter i nærheden) — som 
muligvis ligger uden for det enkelte 
projekts kontrol — kan således fremkal ‑
de ændringer i den samlede situation 
for regionens levesteder og fauna.Tekstboks 9Der fandtes en evalueringsvejledning, men den blev ikke brugt
Ifølge en vejledning fra miljøministeriet i Spanien om miljømæssig genopretning af klitter skulle følgende 
elementer overvåges i årene efter projektets afslutning: systemets generelle udvikling, klitprofilen, etablering 
af vegetation og dennes udvikling, fremkomst af nye arter, invasive arters udvikling, beskyttelsesforanstalt ‑
ningernes effektivitet.
Men mere end tre år efter afslutningen af projektet om genopretning af klitsystemet og af adgangen til 
stranden på Isla Canela (Spanien) (EFRU: 0,9 millioner euro) var effekten af beskyttelsesforanstaltningerne 
ikke blevet vurderet. Der var for eksempel ikke gjort forsøg på at udarbejde en liste over den fauna og flora, 
projektet havde skabt.
I projektet indgik genopretning af klitområdet med placering af pæle med pileflet til at holde på sandet, 
beplantning med naturligt hjemmehørende arter, indhegning af det genoprettede område og anlæggelse af 
gangbroer af træ henover klitterne. Den genoprettede strandstrækning er 1 300 m lang.
Billede 11 og 12 — Genopretning af klitsystem
Kilde:  Revisionsretten.
22 Bemærkninger
36 
Én positiv undtagelse var en undersø ‑
gelse, der var udført i Polen, og som 
understregede, at beskyttelsesforan ‑
staltningerne modvirkes af eksterne 
faktorer (jf. tekstboks 10 ).Tekstboks 10Eksempel på eksterne faktorer, som begrænser beskyttelsesforanstaltningernes 
effektivitet
Ét projekt (i Polen) involverede genopretning og beskyttelse af et optimalt levested for urfuglen (EFRU: 
0,6 millioner  euro). Der var også udført lignende pilotprojekter. Projektet støttede en lang række foranstalt ‑
ninger, f.eks. rydning af krat og buske, skæring af siv, fjernelse af metalhegn, fjernelse af rovdyr, opkøb af jord 
samt kommunikation og udbredelse af information.
En undersøgelse, der blev udført i forbindelse med projektet, viste, at antallet af urfuglekokke fortsat faldt 
væsentligt. Som hovedårsager til, at nedgangen i urfuglebestanden ikke kunne standses trods aktive foran ‑
staltninger til beskyttelse af levestederne i regionen, blev der peget på:
— klimaforværring: De lave reproduktionsrater blev sat i forbindelse med regnfulde forår og somre, navnlig 
i juni, hvor de fleste urfugle udklækkes (termoreguleringen hos urfuglekyllinger fungerer ikke i de første 
tre leveuger)
— stigende pres fra rovdyr (f.eks. ræve, vaskebjørne og mårer), som kan forklares med massevaccination mod 
rabies og en stor nedgang i rævejagten på grund af faldende skindpriser.
Billede 13 — Urfugle (kokke)
© Den polske forening for beskyttelse af fugle.
23 Bemærkninger
Projektets bæredygtighed 
bygger på lokalt engage ‑
ment og vil i fremtiden 
være afhængig af offentlig 
finansiering
37 
Fordelene ved projekterne bør fort ‑
sætte, også når perioden med EU‑støt ‑
te er forbi. For at sikre dette bør pro ‑
jekterne opfylde en række kriterier: De 
bør navnlig indbygges i lokale struktu ‑
rer, så der sikres et stærkt ejerskab hos 
aktørerne, og i en tid, som generelt er 
præget af finansiel og økonomisk krise, 
bør der være adgang til de finansielle 
ressourcer, der er nødvendige for, at 
resultaterne kan opretholdes.
38 
Med hensyn til fortegnelser samt 
beskyttelses‑  og forvaltningsplaner, 
som ofte var de output, projekterne 
leverede (jf. punkt 29), blev fordelene 
ikke konkretiseret efter projekternes 
afslutning, da planerne stadig mang ‑
lede at blive godkendt og gennemført. 
Der kan kun forventes varige fordele, 
hvis planerne faktisk gennemføres. 
For så vidt angår bevidstgørelses ‑, 
oplysnings ‑ og uddannelsesaktiviteter 
er der det positive aspekt, at en række 
projekter i en lang periode havde web ‑
steder med relevant information.39 
Retten konstaterede, at projektinveste ‑
ringer som bygninger, maskiner, udstyr 
og beplantninger generelt blev vedli ‑
geholdt, også efter at projekterne var 
afsluttet. Ét vigtigt aspekt ved dette 
er, at bæredygtighed generelt indgik 
i overvejelserne helt fra projektudvæl ‑
gelsesprocessens start. Hertil kommer, 
at projektkontrakterne indeholder krav 
om, at investeringerne skal anvendes 
og opretholdes til de aftalte formål 
i en årrække, efter at projekterne er 
afsluttet, da tilskuddet ellers skal tilba ‑
gebetales. I ét tilfælde var spørgsmålet 
om ansvaret for opretholdelsen stadig 
ikke afklaret, to år efter at arbejdet var 
afsluttet.
40 
Retten konstaterede et stærkt engage ‑
ment i de naturorganisationer, miljø ‑
agenturer og nationalparkmyndighe ‑
der, der var ansvarlige for projekter, 
som blev støttet af en lokal politik, der 
ønskede at fremme et positivt billede 
af en region med økoturisme. Da pro ‑
jekterne ikke var indtægtsskabende 
og ikke tiltrak private midler, var der 
generelt behov for fortsat offentlig 
finansiering. Hvis der ikke blev stillet 
yderligere finansiering til rådighed, var 
bæredygtigheden af hele forsøget på 
at stoppe tabet af biodiversitet truet 
(jf. eksemplet i  tekstboks 11 ).
24 Bemærkninger Tekstboks 11Eksempel på et projekt, hvis bæredygtighed er truet
Hovedformålet med projektet om at forbedre bisonens forhold i naturparken Vanatori Neamt (Rumænien) 
(EFRU: 0,2 millioner euro) var at skabe en levedygtig vildtlevende bisonbestand i de nordlige Karpater. Med 
anskaffelsen af 10 bisoner voksede det samlede antal bisoner i parken til 28. Der blev opført støtteinfrastruk ‑
turer for at lette dyrenes tilpasning til den vilde natur. Der blev sørget for foder i vintersæsonen, og dyrene 
blev regelmæssigt behandlet af dyrlæger. Der blev etableret observationsplatforme og informationssteder 
under et andet EFRU‑projekt (EFRU: 0,2 millioner euro).
Projektet ville være bæredygtigt, hvis bisonerne kunne leve og formere sig i den vilde natur. Der var en gene ‑
tisk risiko: Alle bisonerne stammer fra en lille overlevende kernegruppe, og der var meget lille variation i deres 
genetiske sammensætning. Som resultat heraf var bisonerne modtagelige for sygdomme, deres levetid var 
kortere og kalvedødeligheden større, og de formerede sig ikke så ofte.
I parkens forvaltningsplan opereres der med yderligere støtte til og overvågning af genindførelsen af biso ‑
ner i den vilde natur. Men planen angiver ikke, hvordan der skal skaffes finansielle ressourcer, og hvordan 
de skal fordeles. Den fremtidige finansiering er også uvis, da miljøministeriet ikke har godkendt parkens 
forvaltningsplan.
»Bisonprojektet« tiltrak også andre internationale donorer, f.eks. Verdensbanken. Yderligere fundraising fra 
andre internationale donorer vil kræve samordning med EU’s støtte.
Billede 14 og 15 — Bisoner i naturparken
Kilde:  Revisionsretten.
25
 Konklusioner 
og anbefalinger
Samlet konklusion
41 
Medlemsstaterne har ikke udnyttet 
mulighederne for EFRU‑finansiering 
fuldt ud. De EFRU‑medfinansierede 
projekter, der direkte fremmer biodi ‑
versitet, stemmer overens med med ‑
lemsstaternes og EU’s prioriteter om at 
stoppe tabet af biodiversitet, men der 
skal gøres en indsats for at overvåge, 
hvordan de rent faktisk bidrager hertil 
og sikre, at effekten af dem vil vare 
ved. Mange af aktiviteterne drejede sig 
om udarbejdelse af beskyttelses ‑ og 
forvaltningsplaner, som nu skal gen ‑
nemføres, for at der kan opnås kon ‑
krete resultater.
Tildeling og udnyttelse af 
EFRU‑midler
42 
Medlemsstaterne betragtede ikke altid 
EFRU som et passende instrument 
til fremme af biodiversitet, og dets 
potentiale som kilde til finansiering 
af Natura 2000 var ikke tilstrækkeligt 
anerkendt (punkt 19 ‑25).Anbefaling 1
Kommissionen bør:
a) støtte medlemsstaterne i at fast ‑
sætte prioriteter om genopretning 
af biodiversitet i de operationelle 
programmer
b) vurdere komplementariteten mel ‑
lem de foranstaltninger til fremme 
af biodiversitet, som medlemssta ‑
terne har udpeget i de operatio ‑
nelle programmer, og de projekter, 
som finansieres af andre EU‑fonde
c) overvåge den konkrete gennemfø ‑
relse af de operationelle program ‑
mer med henblik på tidligt og pro ‑
aktivt at opdage vanskeligheder.
Medlemsstaterne bør samarbejde med 
Kommissionen herom.
EFRU‑projekternes resul ‑
tater med hensyn til at 
stoppe tabet af biodiver ‑ 
sitet
43 
De EFRU‑medfinansierede projekter 
stemte generelt overens med de natio ‑
nale og EU’s biodiversitetsprioriteter. 
Det er dog undertiden vanskeligt klart 
at identificere EFRU’s udgifter til biodi ‑
versitet (punkt 27 ‑28).
26 Konklusioner og anbefalinger
44 
En tredjedel af de reviderede projekter 
drejer sig om forberedelse til fremti ‑
dige investeringer og aktiviteter med 
henblik på fremme af biodiversitet 
(indledende arbejde og bevidstgøren ‑
de foranstaltninger). Det indebærer, 
at der ikke umiddelbart vil foreligge 
konkrete resultater. I to tredjedele 
af de reviderede projekter blev der 
gennemført egentlige beskyttelses ‑
foranstaltninger. Men myndighederne 
i medlemsstaterne har hverken indført 
resultatindikatorer eller overvågnings ‑
systemer, som kunne anvendes til at 
vurdere levestedernes og arternes 
udvikling. Uden en sådan analyse for ‑
ringes muligheden for at vurdere pro ‑
jekternes effektivitet og dermed for at 
påvise konkrete resultater i form af be ‑
varelse af biodiversitet (punkt 29 ‑36).
45 
Projekternes fysiske output blev ge ‑
nerelt opretholdt, og Retten noterede 
en høj grad af engagement hos de 
projektansvarlige. Men bæredygtighe ‑
den af projekternes virkninger afhæn ‑
ger af fortsat offentlig finansiering 
(punkt 37 ‑40).Anbefaling 2
Kommissionen bør:
a) støtte medlemsstaterne i deres 
opfølgning på forberedende 
projekter med henblik på en aktiv 
beskyttelsespolitik, navnlig med 
hensyn til den konkrete gen ‑
nemførelse af specifikke planer 
for beskyttelse og forvaltning af 
levesteder og arter
b) kræve, at der i de operationelle 
programmer fastsættes procedu ‑
rer for evaluering af miljømæssige 
ændringer for levesteder og arter 
som følge af interventionerne
c) rådgive medlemsstaterne om, 
hvordan EFRU‑bestemmelserne 
kan anvendes i interaktion med 
andre EU‑midler.
Herudover bør Kommissionen sikre, 
at der føres nøjagtigt regnskab over 
direkte og indirekte EU‑udgifter til 
biodiversitet (inklusive Natura 2000), 
og medlemsstaterne bør gøre dette 
lettere ved at levere de nødvendige 
data.
Vedtaget af Afdeling II, der ledes af Henri GRETHEN, medlem af Revisionsretten, 
i Luxembourg på mødet den 4. juni 2014.
 På Revisionsrettens vegne
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 Formand

27
 Bilag
Mål for og foranstaltninger under EU’s biodiversitetsstrategi frem til 2020
Mål 1 — Fuldt ud at gennemføre fugledirektivet og habitatdirektivet
Aktion 1 Færdiggøre Natura 2000-nettet og sikre en god forvaltning
Aktion 2 Sikre tilstrækkelig finansiering af Natura  2000-områder
Aktion  3 Øge interesseparternes oplysningsniveau og engagement og forbedre håndhævelsen
Aktion 4 Forbedre og strømline overvågning og rapportering
Mål 2 — Bibeholde og retablere økosystemer og økosystemtjenester
Aktion 5 Øge kendskabet til økosystemer og økosystemtjenester i  EU
Aktion 6 Fastsætte prioriteter for retablering og fremme af grøn infrastruktur
Aktion 7 Sikre, at der ikke sker nettotab af biodiversitet og økosystemtjenester
Mål 3 — Øge landbrugets og skovbrugets bidrag til bevarelse og forøgelse af biodiversiteten
Aktion 8 Øge de direkte betalinger for offentlige miljøgoder i EU’s fælles landbrugspolitik
Aktion 9 I højere grad målrette udvikling af landdistrikterne mod bevarelse af biodiversitet
Aktion  10 Bevare den genetiske mangfoldighed i Europas landbrug
Aktion  11 Opmuntre skovbrugere til at beskytte og forbedre skovbiodiversiteten
Aktion  12 Integrere biodiversitetsforanstaltninger i  skovforvaltningsplaner
Mål  4 — Sikre en bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne
Aktion  13 Forbedre forvaltningen af fiskebestande
Aktion  14 Eliminere negative påvirkninger af fiskebestande, arter, levesteder og økosystemer
Mål 5 — Bekæmpelse af invasive fremmede arter
Aktion  15 Styrkelse af EU -ordningerne for plante- og dyresundhed
Aktion  16 Oprette et dedikeret instrument for invasive fremmede arter
Mål 6 — Medvirke til at forhindre tab af biodiversitet globalt
Aktion  17 Mindske de indirekte årsager til biodiversitetstab
Aktion  18 Fremskaffe yderligere ressourcer til bevarelse af biodiversiteten globalt
Aktion  19 »Biodiversitetssikre« EU’s udviklingssamarbejde
Aktion  20 Regulere adgangen til genetiske ressourcer og sikre rimelig og retfærdig deling af de fordele, der opstår ved udnyt -
telsen af disse ressourcerBilag I
28 Bilag
Tildeling af EFRU ‑midler til fremme af biodiversitet og naturbeskyttelse  
(inklusive Natura 2000) (i euro)
LandPlanlagte EFRU ‑midler i OP’er pr. 31.12.2010 Planlagte EFRU ‑midler i OP’er pr. 31.12.2012Omfordeling til biodiversitet mellem 
31.12.2010 og 31.12.2012 EFRU ‑midler tildelt udvalgte 
biodiversitetsprojekterUdnyttelsesgrad
Tildelt til  
 biodiversitet  
(1 000) (a)Samhørigheds -
støtte i alt  
(1 000) (b)%
(= a/b)Tildelt til  
 biodiversitet  
(1 000) (c)Samhørighedsmidler 
i alt finansiering  
(1 000) (d)%
(= c/d)(1 000)
(e=(c– a))%
(f=(c/a)(1 000)
( g)%
(h=g/c)
Belgien 1 054 2 063,501 0,05 1 054 2 063 501 0,05 0 0 1 141 108,3
Bulgarien 80 787 6 673 628 1,21 80 787 6 673 628 1,21 0 0 104 121 128,9
Den Tjekkiske Republik 605 921 26 302 604 2,30 605 921 26 539  650 2,28 0 0 248 286 41,0
Danmark 0 509 577 0,00 0 509 577 0,00 0 0 0 0
Tyskland 50 620 25 488  616 0,20 52 614 25 488 230 0,21 (+) 1 994 (+) 3,9 49 886 94,8
Estland 21 730 3 403 460 0,64 21 730 3 403 460 0,64 0 0 18 159 83,6
Irland 0 750 725 0,00 0 750 725 0,00 0 0 0 0
Grækenland 179 763 20 210 261 0,89 145 702 20 210 261 0,72 (–) 34  061 (–) 18,9 154 907 106,3
Spanien 706 437 34 657 734 2,04 824 574 34 650 749 2,38 (+) 118 137 (+) 16,7 634 901 7 7, 0
Frankrig 175 954 13 449 221 1,31 166 084 13 449 221 1,23 (–) 9  870 (–) 5,6 151 359 91,1
Italien 57 133 27 965 315 0,20 43 143 27 955 874 0,15 (–) 13  990 (–) 24,5 15 298 35,5
Cypern 0 514 624 0,00 0 612 435 0,00 0 0 0 0
Letland 26 000 4 530 448 0,57 26 000 4 530 448 0,57 0 0 9 296 35,8
Litauen 71 850 6 775 493 1,06 71 850 6 775 493 1,06 0 0 62 159 86,5
Luxembourg 0 50 487 0,00 0 50 487 0,00 0 0 0 0
Ungarn 125 800 24 921 149 0,50 125 800 24 921 149 0,50 0 0 94 333 75,0
Malta 1 700 840  123 0,20 100 840  123 0,01 (–) 1  600 (–) 94,1 0 0
Nederlandene 4 195 1 660 003 0,25 4 195 1 660 003 0,25 0 0 630 15,0
Østrig 0 1 204 479 0,00 0 1 204 479 0,00 0 0 0 0
Polen 135 078 65 221 853 0,21 113 430 67 185 549 0,17 (–) 21  648 (–) 16,0 102 506 90,4
Portugal 46 973 21 411 561 0,22 55 076 21 411 561 0,26 (+) 8 103 (+) 17 ,3 50 739 92,1
Rumænien 171 989 19 213  037 0,90 171 989 19 213  037 0,90 0 0 115 903 67, 4
Slovenien 49 555 4 101 049 1,21 49 555 4 101 049 1,21 0 0 1 250 2,5
Slovakiet 30 454 11 360 620 0,27 30 454 11 498 331 0,26 0 0 32 519 106,8
Finland 1 933 1 595 966 0,12 552 1 595 966 0,03 (–) 1  381 (–) 71,4 184 33,3
Sverige 0 1 626 092 0,00 0 1 626 092 0,00 0 0 0 0
Det Forenede Kongerige 1 570 9 890 937 0,02 70 9 890 937 0,00 (–) 1  500 (–) 95,5 0 0
Grænseoverskridende 168 780 7 829 418 2,16 175 219 7 905 148 2,22 (+) 6 439 (+) 3,8 216 176 123,4
I alt 2 715  276 344  221  981 0,79 2 765  899 346  717  163 0,80 (+) 50 623 (+) 1,9 2 063  753 74,6
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret på grundlag af Kommissionens statistikker.Bilag II
29 Bilag
Tildeling af EFRU ‑midler til fremme af biodiversitet og naturbeskyttelse  
(inklusive Natura 2000) (i euro)
LandPlanlagte EFRU ‑midler i OP’er pr. 31.12.2010 Planlagte EFRU ‑midler i OP’er pr. 31.12.2012Omfordeling til biodiversitet mellem 
31.12.2010 og 31.12.2012 EFRU ‑midler tildelt udvalgte 
biodiversitetsprojekterUdnyttelsesgrad
Tildelt til  
 biodiversitet  
(1 000) (a)Samhørigheds -
støtte i alt  
(1 000) (b)%
(= a/b)Tildelt til  
 biodiversitet  
(1 000) (c)Samhørighedsmidler 
i alt finansiering  
(1 000) (d)%
(= c/d)(1 000)
(e=(c– a))%
(f=(c/a)(1 000)
( g)%
(h=g/c)
Belgien 1 054 2 063,501 0,05 1 054 2 063 501 0,05 0 0 1 141 108,3
Bulgarien 80 787 6 673 628 1,21 80 787 6 673 628 1,21 0 0 104 121 128,9
Den Tjekkiske Republik 605 921 26 302 604 2,30 605 921 26 539  650 2,28 0 0 248 286 41,0
Danmark 0 509 577 0,00 0 509 577 0,00 0 0 0 0
Tyskland 50 620 25 488  616 0,20 52 614 25 488 230 0,21 (+) 1 994 (+) 3,9 49 886 94,8
Estland 21 730 3 403 460 0,64 21 730 3 403 460 0,64 0 0 18 159 83,6
Irland 0 750 725 0,00 0 750 725 0,00 0 0 0 0
Grækenland 179 763 20 210 261 0,89 145 702 20 210 261 0,72 (–) 34  061 (–) 18,9 154 907 106,3
Spanien 706 437 34 657 734 2,04 824 574 34 650 749 2,38 (+) 118 137 (+) 16,7 634 901 7 7, 0
Frankrig 175 954 13 449 221 1,31 166 084 13 449 221 1,23 (–) 9  870 (–) 5,6 151 359 91,1
Italien 57 133 27 965 315 0,20 43 143 27 955 874 0,15 (–) 13  990 (–) 24,5 15 298 35,5
Cypern 0 514 624 0,00 0 612 435 0,00 0 0 0 0
Letland 26 000 4 530 448 0,57 26 000 4 530 448 0,57 0 0 9 296 35,8
Litauen 71 850 6 775 493 1,06 71 850 6 775 493 1,06 0 0 62 159 86,5
Luxembourg 0 50 487 0,00 0 50 487 0,00 0 0 0 0
Ungarn 125 800 24 921 149 0,50 125 800 24 921 149 0,50 0 0 94 333 75,0
Malta 1 700 840  123 0,20 100 840  123 0,01 (–) 1  600 (–) 94,1 0 0
Nederlandene 4 195 1 660 003 0,25 4 195 1 660 003 0,25 0 0 630 15,0
Østrig 0 1 204 479 0,00 0 1 204 479 0,00 0 0 0 0
Polen 135 078 65 221 853 0,21 113 430 67 185 549 0,17 (–) 21  648 (–) 16,0 102 506 90,4
Portugal 46 973 21 411 561 0,22 55 076 21 411 561 0,26 (+) 8 103 (+) 17 ,3 50 739 92,1
Rumænien 171 989 19 213  037 0,90 171 989 19 213  037 0,90 0 0 115 903 67, 4
Slovenien 49 555 4 101 049 1,21 49 555 4 101 049 1,21 0 0 1 250 2,5
Slovakiet 30 454 11 360 620 0,27 30 454 11 498 331 0,26 0 0 32 519 106,8
Finland 1 933 1 595 966 0,12 552 1 595 966 0,03 (–) 1  381 (–) 71,4 184 33,3
Sverige 0 1 626 092 0,00 0 1 626 092 0,00 0 0 0 0
Det Forenede Kongerige 1 570 9 890 937 0,02 70 9 890 937 0,00 (–) 1  500 (–) 95,5 0 0
Grænseoverskridende 168 780 7 829 418 2,16 175 219 7 905 148 2,22 (+) 6 439 (+) 3,8 216 176 123,4
I alt 2 715  276 344  221  981 0,79 2 765  899 346  717  163 0,80 (+) 50 623 (+) 1,9 2 063  753 74,6
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret på grundlag af Kommissionens statistikker.
30 Bilag
Stikprøven af reviderede projekter
Land/region ProjektEU's bidrag  
(millioner euro)Væsentligste foranstaltningerProjekttype A, 
B eller C1 Afslutningsdato2Var projektet 
afsluttet, da 
revisionsbesøget 
fandt sted?
Den Tjekkiske Republik  
(OP for miljø)Implementering af Natura 2000-områder forvaltet af agenturet for naturbeskyttelse og 
landskabsbevarelse4,3Bestemmelse af Natura 2000-områdernes beskyttelsesstatus, etablere en ordning for udarbejdelse af 
oversigtslister og en overvågningsrammeBForventet:  
januar 2015Nej
Genopførelse af redningsstationen for handicappede dyr i Vlašim 1,9 Renovering af redningsstationen for handicappede dyr og opførelse af flere lokaler C Februar 2012 Ja
Lokal ordning for økologisk stabilitet i Chotěšov Kommune 0,5 Oprettelse af et biodiversitetsområde og etablering af to levesteder/grønne korridorer  for vilde dyr C November 2011 Ja
Propastsøen 1,4 Renovering af et vandreservoir, foranstaltninger til forebyggelse af oversvømmelser, ny vegetation C Juni 2011 Ja
Den kommunale park i Dolni Brezany 1,2Oprettelse af en park, herunder landskabsarkitektur, anlæggelse af græsplæner og plantning af nye 
træer og buskeC Juni 2010 Ja
Fisketrapper ved Lovosice-Pistany 0,9 Opførelse af to fisketrapper C September 2010 Ja
Spanien
(OP for Andalusien)Genopretning langs floden Guadaira i Sevilla 9,2 Genopretning og landskabsfornyelse på flodens højre bred C December 2009 Ja
Genopretning langs floden Guadalquivir i Sevilla 5,0 Genopretning og landskabsfornyelse på flodens venstre bred C Oktober 2009 Ja
Genopretning af klitsystemet og adgang til stranden på Isla Canela 0,9 Genopretning af klitområdet på en 1 300 meter lang strandstrækning C Maj 2009 Ja
Kunstig tilførsel af sand til strandområdet ved Mazagon 1,6 Tilførsel af sand til en 600 meter langs strandstrækning som kompensation for manglende sedimenter C Juni 2009 Ja
Genopretning af Sancti-Petri-slottet 3,1 Reparationer med henblik på bevarelse af slottet C Oktober 2010 Ja
Genopretning af levesteder via naturalisering af fyrreskove 1,9Afskæring af grene og beskæring af buske, udtynding af fyrretræer, fældning og beskæring 
af eucalyptusC November 2011 Ja
Genopretning langs floden Guadianain i provinsen Huelva 0,8Behandling af eksisterende vegetation, beplantning med naturligt hjemmehørende arter, etablering 
af vådområderC Juni 2009 Ja
Frankrig
(OP for Nord-Pas-de-Calais)En drage! i min have? (to faser) 0,3 Genopretning af levesteder, information CJuni 2013  
(udgangen  
af fase 2)Nej
Opération Grand Site des deux Caps (fase 1) 2,8 Økologisk landskabsplanlægning, genopretning af grønne områder C December 2012 Ja
Opération Grand Site des deux Caps (fase 2) 0,6 Lønninger til personale, der varetager genoprettelsesarbejder C December 2012 Ja
Genopretning og/eller implementering af bæredygtige systemer til forvaltning af truede naturlige 
levesteder0,4 Landskabsgenopretning, bevidstgørelse og kommunikation C December 2011 Ja
Landskabsmæssig beskyttelse af naturarven i kystområder og vådområder 1,5 Opkøb af jord C Maj 2012 Ja
Landskabsmæssig beskyttelse af lokaliteten »Fort Vert« 1,5 Opkøb af jord C November 2009 Ja
1 Projekttyper:
A = Bevidstgørelses ‑ og uddannelsesforanstaltninger.
B = Opbygning af information og planer.
C = Konkrete beskyttelsesforanstaltninger.
2 18 projekter overholdt ikke den oprindelige afslutningsdato. Fem projekter var mere end seks måneder forsinket, to på grund  
af vanskeligheder med at opkøbe jord, og tre på grund af udbudsproblemer (i to tilfælde en forsinkelse på mere end ét år).Bilag III
31 Bilag
Stikprøven af reviderede projekter
Land/region ProjektEU's bidrag  
(millioner euro)Væsentligste foranstaltningerProjekttype A, 
B eller C1 Afslutningsdato2Var projektet 
afsluttet, da 
revisionsbesøget 
fandt sted?
Den Tjekkiske Republik  
(OP for miljø)Implementering af Natura 2000-områder forvaltet af agenturet for naturbeskyttelse og 
landskabsbevarelse4,3Bestemmelse af Natura 2000-områdernes beskyttelsesstatus, etablere en ordning for udarbejdelse af 
oversigtslister og en overvågningsrammeBForventet:  
januar 2015Nej
Genopførelse af redningsstationen for handicappede dyr i Vlašim 1,9 Renovering af redningsstationen for handicappede dyr og opførelse af flere lokaler C Februar 2012 Ja
Lokal ordning for økologisk stabilitet i Chotěšov Kommune 0,5 Oprettelse af et biodiversitetsområde og etablering af to levesteder/grønne korridorer  for vilde dyr C November 2011 Ja
Propastsøen 1,4 Renovering af et vandreservoir, foranstaltninger til forebyggelse af oversvømmelser, ny vegetation C Juni 2011 Ja
Den kommunale park i Dolni Brezany 1,2Oprettelse af en park, herunder landskabsarkitektur, anlæggelse af græsplæner og plantning af nye 
træer og buskeC Juni 2010 Ja
Fisketrapper ved Lovosice-Pistany 0,9 Opførelse af to fisketrapper C September 2010 Ja
Spanien
(OP for Andalusien)Genopretning langs floden Guadaira i Sevilla 9,2 Genopretning og landskabsfornyelse på flodens højre bred C December 2009 Ja
Genopretning langs floden Guadalquivir i Sevilla 5,0 Genopretning og landskabsfornyelse på flodens venstre bred C Oktober 2009 Ja
Genopretning af klitsystemet og adgang til stranden på Isla Canela 0,9 Genopretning af klitområdet på en 1 300 meter lang strandstrækning C Maj 2009 Ja
Kunstig tilførsel af sand til strandområdet ved Mazagon 1,6 Tilførsel af sand til en 600 meter langs strandstrækning som kompensation for manglende sedimenter C Juni 2009 Ja
Genopretning af Sancti-Petri-slottet 3,1 Reparationer med henblik på bevarelse af slottet C Oktober 2010 Ja
Genopretning af levesteder via naturalisering af fyrreskove 1,9Afskæring af grene og beskæring af buske, udtynding af fyrretræer, fældning og beskæring 
af eucalyptusC November 2011 Ja
Genopretning langs floden Guadianain i provinsen Huelva 0,8Behandling af eksisterende vegetation, beplantning med naturligt hjemmehørende arter, etablering 
af vådområderC Juni 2009 Ja
Frankrig
(OP for Nord-Pas-de-Calais)En drage! i min have? (to faser) 0,3 Genopretning af levesteder, information CJuni 2013  
(udgangen  
af fase 2)Nej
Opération Grand Site des deux Caps (fase 1) 2,8 Økologisk landskabsplanlægning, genopretning af grønne områder C December 2012 Ja
Opération Grand Site des deux Caps (fase 2) 0,6 Lønninger til personale, der varetager genoprettelsesarbejder C December 2012 Ja
Genopretning og/eller implementering af bæredygtige systemer til forvaltning af truede naturlige 
levesteder0,4 Landskabsgenopretning, bevidstgørelse og kommunikation C December 2011 Ja
Landskabsmæssig beskyttelse af naturarven i kystområder og vådområder 1,5 Opkøb af jord C Maj 2012 Ja
Landskabsmæssig beskyttelse af lokaliteten »Fort Vert« 1,5 Opkøb af jord C November 2009 Ja
1 Projekttyper:
A = Bevidstgørelses ‑ og uddannelsesforanstaltninger.
B = Opbygning af information og planer.
C = Konkrete beskyttelsesforanstaltninger.
2 18 projekter overholdt ikke den oprindelige afslutningsdato. Fem projekter var mere end seks måneder forsinket, to på grund  
af vanskeligheder med at opkøbe jord, og tre på grund af udbudsproblemer (i to tilfælde en forsinkelse på mere end ét år).
32 Bilag
Land/region ProjektEU's bidrag  
(millioner euro)Væsentligste foranstaltningerProjekttype A, 
B eller C1 Afslutningsdato2Var projektet 
afsluttet, da 
revisionsbesøget 
fandt sted?
Polen
(OP Infrastruktur og miljø)Bevarelse af vilde dyr og planter i miljøbeskyttede områder ved at koncentrere turiststrømmene 0,3Arbejder vedrørende jordudnyttelse (f.eks. jordnivellering og nedrivning af eksisterende bygninger) 
og opbygning af turistinfrastrukturC Maj 2012 Ja
Aktiv beskyttelse af urfuglen i det særlige Natura 2000-fuglebeskyttelsesområde i Knyszynska 
Primeval-skoven0,6 Bevarelse af et optimalt levested for urfugle C December 2011 Ja
Nationalt program for beskyttelse af tjuren 0,2Udarbejdelse af det nationale program (overvågning af biotopens kvalitet i tjurens levesteder  
og af den nationale bestand) B December 2011 Ja
Udarbejdelse af handlingsplaner for beskyttelse af Natura 2000-områder i Polen 5,8 Udarbejdelse af beskyttelsesplaner for 406 Natura 2000-områder i Polen BForventet: 
april  2014Nej
Økotiltag — styrkelse af det offentlige engagement i beskyttelsen af Natura 2000-områder 0,1 Uddannelsesmaterialer, websteder, uddannelse og studiebesøg A Februar 2011 Ja
Nærmere på naturen — udvælgelse og uddannelse af lokale miljøansvarlige 0,2 Offentliggørelse af uddannelses- og informationsmateriale, websted A Marts 2012 Ja
Rumænien
(OP Miljø)Digital kartografisk støtte til udarbejdelse af forvaltningsplan og strategi 0,8 Udarbejdelse af et digitalt højopløsningskort over biosfærereservatet i Donaudeltaet B Oktober 2012 Ja
Forbedring af biodiversiteten i den maritime sektor gennem bevidstgørelse og information 2,8 Opførelse af et besøgscenter, afmærkede stier for turister, informationssteder AForventet:  
december 2015Nej
Integreret informationssystem — støtte til bedre bevarelse af økosystemer 3,6Implementering af et integreret informationssystem til forvaltning af biosfærereservatet i 
DonaudeltaetB November 2011 Ja
Foranstaltninger til forvaltning af marin SCI ROSSCI0066 5,8 Fortegnelse over levesteder under vandet og undervandsarter og kortlægning af havområde B Oktober 2013 Nej
Foranstaltninger til forvaltning af arter af europæisk interesse i Vanatori Neamt-naturparken 0,2 Fortegnelse over arter, besøgscenter, informationssteder, pædagogisk sti B Maj 2011 Ja
Forbedring af bisonens status  i Vanatori Neamt-naturparken 0,2 Infrastrukturer til bisonerne og formidlingsaktiviteter C Maj 2013 Nej
Projekt RO-NT3 om fælles tilgang til biodiversitet i Secunaturreservatet og Vanatori Neamt-naturparken 0,2 Fortegnelse over dyrene og oprettelse af en database B Maj 2013 Nej
1 Projekttyper:
A = Bevidstgørelses ‑ og uddannelsesforanstaltninger.
B = Opbygning af information og planer.
C = Konkrete beskyttelsesforanstaltninger.
2 18 projekter overholdt ikke den oprindelige afslutningsdato. Fem projekter var mere end seks måneder forsinket, to på grund  
af vanskeligheder med at opkøbe jord, og tre på grund af udbudsproblemer (i to tilfælde en forsinkelse på mere end ét år).Bilag III
33 Bilag
Land/region ProjektEU's bidrag  
(millioner euro)Væsentligste foranstaltningerProjekttype A, 
B eller C1 Afslutningsdato2Var projektet 
afsluttet, da 
revisionsbesøget 
fandt sted?
Polen
(OP Infrastruktur og miljø)Bevarelse af vilde dyr og planter i miljøbeskyttede områder ved at koncentrere turiststrømmene 0,3Arbejder vedrørende jordudnyttelse (f.eks. jordnivellering og nedrivning af eksisterende bygninger) 
og opbygning af turistinfrastrukturC Maj 2012 Ja
Aktiv beskyttelse af urfuglen i det særlige Natura 2000-fuglebeskyttelsesområde i Knyszynska 
Primeval-skoven0,6 Bevarelse af et optimalt levested for urfugle C December 2011 Ja
Nationalt program for beskyttelse af tjuren 0,2Udarbejdelse af det nationale program (overvågning af biotopens kvalitet i tjurens levesteder  
og af den nationale bestand) B December 2011 Ja
Udarbejdelse af handlingsplaner for beskyttelse af Natura 2000-områder i Polen 5,8 Udarbejdelse af beskyttelsesplaner for 406 Natura 2000-områder i Polen BForventet: 
april  2014Nej
Økotiltag — styrkelse af det offentlige engagement i beskyttelsen af Natura 2000-områder 0,1 Uddannelsesmaterialer, websteder, uddannelse og studiebesøg A Februar 2011 Ja
Nærmere på naturen — udvælgelse og uddannelse af lokale miljøansvarlige 0,2 Offentliggørelse af uddannelses- og informationsmateriale, websted A Marts 2012 Ja
Rumænien
(OP Miljø)Digital kartografisk støtte til udarbejdelse af forvaltningsplan og strategi 0,8 Udarbejdelse af et digitalt højopløsningskort over biosfærereservatet i Donaudeltaet B Oktober 2012 Ja
Forbedring af biodiversiteten i den maritime sektor gennem bevidstgørelse og information 2,8 Opførelse af et besøgscenter, afmærkede stier for turister, informationssteder AForventet:  
december 2015Nej
Integreret informationssystem — støtte til bedre bevarelse af økosystemer 3,6Implementering af et integreret informationssystem til forvaltning af biosfærereservatet i 
DonaudeltaetB November 2011 Ja
Foranstaltninger til forvaltning af marin SCI ROSSCI0066 5,8 Fortegnelse over levesteder under vandet og undervandsarter og kortlægning af havområde B Oktober 2013 Nej
Foranstaltninger til forvaltning af arter af europæisk interesse i Vanatori Neamt-naturparken 0,2 Fortegnelse over arter, besøgscenter, informationssteder, pædagogisk sti B Maj 2011 Ja
Forbedring af bisonens status  i Vanatori Neamt-naturparken 0,2 Infrastrukturer til bisonerne og formidlingsaktiviteter C Maj 2013 Nej
Projekt RO-NT3 om fælles tilgang til biodiversitet i Secunaturreservatet og Vanatori Neamt-naturparken 0,2 Fortegnelse over dyrene og oprettelse af en database B Maj 2013 Nej
1 Projekttyper:
A = Bevidstgørelses ‑ og uddannelsesforanstaltninger.
B = Opbygning af information og planer.
C = Konkrete beskyttelsesforanstaltninger.
2 18 projekter overholdt ikke den oprindelige afslutningsdato. Fem projekter var mere end seks måneder forsinket, to på grund  
af vanskeligheder med at opkøbe jord, og tre på grund af udbudsproblemer (i to tilfælde en forsinkelse på mere end ét år).
34 Bilag Bilag IVDe forskellige muligheder for at yde EU‑støtte til finansiering af biodiversitets ‑ 
strategien inden for den finansielle ramme for 2007 ‑2013 ifølge Kommissionen
EU‑politikVæsentligste biodiversitets ‑ 
foranstaltninger  
(direkte og indirekte)Budget   
2007 ‑2013  
(millioner 
euro)De vigtigste 
relevante mål 
i biodiversitets ‑
strategienStørste støttemodtagere
Den fælles landbrugspolitikBiodiversitetsbeskyttelse, foranstalt -
ninger til forvaltning og genoprettelse 
af levesteder i landbrugsområder og 
skove
Natura  2000-betalinger, betalinger for 
miljøvenligt landbrug og skovbrug
Støtte til uddannelse, rådgivning, beva -
relse og opgradering af landdistrikter -
nes natur- og kulturarv42 700Mål  3:
Landbrug og 
skovbrug
Mål  1:
Naturbevarelse
Mål  2:
GenopretningRegelmæssige, betingede betalinger til 
landbrugere og skovejere
Andre modtagere af betalinger under 
særlige mål i landdistrikterne (f.eks. 
diversificering af landøkonomien)
Den fælles fiskeripolitikMiljøvenlige 
akvakulturforanstaltninger
Beskyttelse af akvatisk fauna og flora
Beskyttelse af kystmiljøetOplysninger 
foreligger ikkeMål  4:
FiskeriStøtteberettigede: kystsamfund, 
producentorganisationer og andre 
støttemodtagere i  havområder
SamhørighedspolitikkenFremme af biodiversitet og 
naturbeskyttelse
Fremme af naturaktiver
Beskyttelse og udvikling af naturarv
Hjælpe arbejdsstyrken og virksom -
hederne med at tilpasse sig nye 
miljømæssige udfordringer og fremme 
naturbevarelse i forvaltningen i den 
private sektor5 232Mål  1:
Naturbevarelse
Mål  2:
GenopretningAlle former for modtagere
Finansielt fokus på regioner med udvik -
lingsefterslæb og andre regioner med 
henblik på at styrke den regionale kon -
kurrenceevne og øge beskæftigelsen
Medfinansiering af 
engangsinvesteringer/-infrastruktur
Miljøpolitikken (LIFE+)Innovative foranstaltninger, fremme  
af bedste praksis, demonstrations-
projekter og -foranstaltninger120Mål  1:
Naturbevarelse
Mål  2:
Genopretning
Mål  5:
Invasive fremmede 
arterStøtteberettigede: et bredt udvalg 
af offentlige og private organer samt 
privatpersoner
Programmet forvaltes af Kommissionen
Ingen løbende miljøudgifter
ForskningspolitikkenBevarelse og bæredygtig forvaltning 
af naturressourcer og menneskeskabte 
ressourcer samt biodiversitet
Forvaltning af havmiljøer
Prognosemetoder og vurderingsværk -
tøjer til bæredygtig udvikling110Mål  1:
Naturbevarelse
Mål  2:
GenopretningStøtteberettigede: offentlige organi -
sationer og private virksomheder, der 
udfører forskning
Eksterne politikkerStøtte til opfyldelse af forpligtelserne 
i henhold til den internationale bio-
diversitetskonvention (CBD)114Mål  6:
Global biodiversitetStøtteberettigede: udviklingslande og 
partnerorganisationer samt internatio -
nale organisationer og EU -agenturer
Kilde:  Arbejdsdokument fra Europa‑Kommissionens tjenestegrene SEC(2011) 540 final af 3.5.2011.
35
I programmeringsperioden 2014 ‑2020 er biodiversi ‑
tet ikke en prioritet under den tematiske koncentra ‑
tion, som er fastsat i EFRU‑forordningen (artikel 4), 
men Kommissionen har offentliggjort en specifik vej ‑
ledning for forvaltningsmyndighederne (»Guide to 
multi‑benefit cohesion policy investments in nature 
and green infrastructure«) for at hjælpe myndighe ‑
derne med dette arbejde.
I EU’s biodiversitetsstrategi frem til 2020 fastsættes 
det i aktion 5, at medlemsstaterne med bistand fra 
Kommissionen vil kortlægge og vurdere tilstanden af 
økosystemer og økosystemtjenester på deres natio ‑
nale territorier senest i 2014. Kommissionens tjene ‑
stegrene (Generaldirektoratet for Miljø — GD ENV — 
og Det Fælles Forskningscenter — GD JRC) har 
sammen med Det Europæiske Miljøagentur udarbej ‑
det to rapporter, som medlemsstaterne kan bruge 
i forbindelse med dette arbejde.
I aktion 6a i samme strategi fastsættes det også, at 
medlemsstaterne senest i 2014 med bistand fra Kom ‑
missionen vil udvikle strategiske rammer for priori ‑
teringen af økosystemretablering på EU‑niveau og 
på subnationalt og nationalt niveau. Kommissionen 
har offentliggjort to konsulentrapporter om dette 
spørgsmål, hvoraf den ene anslår omkostningerne 
ved at nå målet om at retablere 15 % af de skadede 
økosystemer senest i 2020, og har fremsat anbefalin ‑
ger til medlemsstaterne.
Kommissionen har til hensigt at offentliggøre 
retningslinjer for biodiversitetssikring, som vil være 
en hjælp for medlemsstaterne, når de skal finde 
frem til mulighederne inden for EFRU blandt andre 
muligheder.
VI b)
Kommissionen accepterer anbefalingen. De partner ‑
skabsaftaler, som indgås mellem Kommissionen og 
hver enkelt medlemsstat, udgør et vigtigt instrument 
til sikring af komplementaritet mellem de forskellige 
EU‑fonde. EFRU‑programmerne og programmerne 
for udvikling af landdistrikter vil blive gennemgået 
under de interne høringer af de andre tjenestegrene 
for at opnå den størst mulige komplementaritet mel ‑
lem EFRU og ELFUL. For alle de aspekter, der vedrører 
Natura 2000, baseres denne gennemgang på de 
prioriterede aktionsplaner.Resumé
IV
Kommissionen glæder sig over Revisionsrettens 
vurdering, der giver oplysninger, som vil være yderst 
nyttige under gennemførelsen af den næste genera ‑
tion af programmer.
Kommissionen vil gerne minde om, at EFRU’s formål 
er at mindske de økonomiske, sociale og territoriale 
forskelle. Fonden kan bl.a. støtte biodiversitetsmål, 
men det er ikke meningen, at den skal være et speci ‑
fikt redskab til fremme af biodiversitet.
V
Kommissionen forventer, at indførelsen af spe ‑
cifikke mål og resultatindikatorer for de opera ‑
tionelle programmer i den nye programmerings ‑
periode (2014 ‑2020), som omfatter biodiversitet, 
når det er relevant, vil forbedre overvågnings ‑ og 
rapporteringskapaciteten.
Det forberedende arbejde, herunder det arbejde, 
der finansieres af EFRU, er en forudsætning for en 
ordentlig gennemførelse af projekterne. Det udgør 
grundlaget for den fremtidige indsats (og for, at man 
kan opnå forbedringer af biodiversiteten). Det må 
forventes, at disse foranstaltninger vil blive støt ‑
tet af EFRU, men andre EU‑fonde (såsom ELFUL) og 
nationale midler kan også bruges til at gennemføre 
projekterne.
VI a)
Kommissionen accepterer anbefalingen. Den er nu 
begyndt at yde støtte til medlemsstaterne, når de 
skal fastsætte deres prioriteter for genopretning af 
biodiversitet i de relevante operationelle program ‑
mer. Inden for rammerne af den delte forvaltning af 
strukturfondene foreslår medlemsstaterne en række 
mål og udvælger ud fra deres specifikke behov en 
række investeringsprioriteter, som er genstand for 
forhandlinger med Kommissionen. De er forbundet 
med resultat ‑ og outputindikatorer. Når programmet 
er blevet vedtaget, udvælger og gennemfører de en 
række projekter. Kommissionens  
svar
Kommissionens svar 36
Når der er fastsat klare biodiversitetsmål, kræves 
der specifikke output ‑ og resultatindikatorer og 
evalueringsprocedurer.
VII c)
Kommissionen accepterer anbefalingen og er alle ‑
rede i gang med at iværksætte de ønskede foran ‑
staltninger. Med hensyn til artikel 13 i forordning (EU) 
nr. 1303/2013 om fælles bestemmelser vil Kommis ‑
sionen offentliggøre en vejledning for støttemod ‑
tagerne, som vil omfatte oplysninger om, hvordan 
komplementariteten mellem ESI‑fondene og andre 
EU‑instrumenter kan udnyttes. Den ovennævnte vej ‑
ledning til forvaltningsmyndighederne indeholder 
også et afsnit om komplementaritet.
Kommissionen udveksler regelmæssigt oplysninger 
med og rådgiver medlemsstaterne om anvendelsen 
af forskellige midler til biodiversitet, bl.a. gennem 
koordineringsgruppen for naturbeskyttelse og biodi ‑
versitet og arbejdsgruppen i det europæiske netværk 
af miljømyndigheder.
VIII
Kommissionen accepterer anbefalingen og er 
allerede i gang med at iværksætte de ønskede 
foranstaltninger. I gennemførelsesretsakterne for 
2014 ‑2020 fastlægges det reviderede kategorise ‑
ringssystem med henblik på at give oplysninger om 
de investeringer, som foretages inden for rammerne 
af samhørighedspolitikken. Inden for grænserne af 
dette informationssystem har Kommissionen opret ‑
tet en intern ordning til sporing af biodiversitet, som 
vil gøre det muligt at registrere direkte og indirekte 
biodiversitetsrelaterede udgifter under EFRU og 
Samhørighedsfonden. Oplysningernes pålidelighed 
vil afhænge af kvaliteten af de oplysninger, som 
medlemsstaterne indsender.
Kommissionen arbejder i overensstemmelse med EU’s 
forpligtelser vedrørende integrering af biodiversitet 
og de internationale forpligtelser i henhold til konven ‑
tionen om den biologiske mangfoldighed på en mere 
effektiv sporing af biodiversitetsrelaterede udgifter. 
Der vil blive medtaget et særligt afsnit om sporing af 
biodiversitet i programredegørelserne for 2015, og 
Kommissionen er i gang med at forbedre metoden for 
sporing af biodiversitet i EU’s budget.VI c)
Medlemsstaterne har hovedansvaret for gennemførel ‑
sen af programmerne under delt forvaltning. Kommis ‑
sionen mener derfor, at denne anbefaling bør rettes 
til programmyndighederne. I henhold til de relevante 
retlige bestemmelser spiller overvågningsudvalget 
for programmerne, som Kommissionen deltager i som 
observatør, hovedrollen med hensyn til at overvåge 
fremskridtene og gøre noget ved gennemførelsesvan ‑
skeligheder. Kommissionen vil via sin gennemgang af 
de årlige gennemførelsesrapporter og de årlige revisi ‑
onsmøder overvåge resultaterne af programmerne og 
indkredse eventuelle hindringer for en effektiv gen ‑
nemførelse. Resultatrammen er et yderligere redskab, 
som bruges til dette formål.
Overvågnings‑  og evalueringskravene vil være 
klarere i 2014 ‑2020, med årlig rapportering om pro ‑
jektudvælgelsen og udgifterne til hvert enkelt tema, 
fastlæggelse af specifikke resultatindikatorer, fælles 
outputindikatorer og specifikke outputindikatorer og 
resultatvurderinger.
De operationelle programmer vil omfatte fælles indi ‑
katorer og kan omfatte programspecifikke indikato ‑
rer (bl.a. for biodiversitet, når det er relevant), som 
forvaltnings ‑ og gennemførelsesmyndighederne 
bruger til at overvåge resultaterne af programmerne 
og holde Kommissionen orienteret. Fra 2016 vil Kom ‑
missionen derfor modtage årlige oplysninger og 
gennemførelsesrapporter, som giver større viden om 
fremskridtene og resultaterne.
VII a)
Kommissionen accepterer anbefalingen. Som svar på 
denne anbefaling vil Kommissionen inden for ram ‑
merne af det europæiske net af miljømyndigheder 
og forvaltningsmyndigheder (ENEA‑MA) understrege 
behovet for en ordentlig opfølgning af de forbere ‑ 
dende foranstaltninger gennem mere specifikke 
bevarelsesforanstaltninger.
VII b)
Kommissionen tilslutter sig denne anbefaling. For ‑
ordningerne for perioden 2014 ‑2020, som blev vedta ‑
get i december 2013, pålægger medlemsstaterne at 
evaluere virkningen af hver prioritetsakse mindst én 
gang i løbet af programmeringsperioden. Evaluerin ‑
gernes art vil afhænge af de specifikke mål, som er 
fastsat i programmerne, der endnu ikke er vedtaget. 
Kommissionens svar 37
12
I begyndelsen af 2011 vedtog Kommissionen en 
meddelelse om »Regionalpolitikkens bidrag til bære ‑
dygtig vækst i Europa 2020«, som omfatter strategisk 
vejledning, retningslinjer og god praksis for øko ‑
systemtjenester og biodiversitet. Som opfølgning 
herpå blev der i 2012 og 2013 offentliggjort to vej ‑
ledninger (»Guide to multi‑benefit cohesion policy 
investments in nature and green infrastructure« og 
»Guide on Connecting smart and sustainable growth 
through smart specialisation«).
Desuden giver forordning (EU) nr. 1303/2013 om 
fælles bestemmelser Kommissionen mulighed for at 
tilbyde medlemsstaterne bistand til udarbejdelse  
og vurdering af projekter i perioden 2014 ‑2020 
(se artikel 58 om teknisk bistand på initiativ af 
Kommissionen).
Bemærkninger
19
I 2012 og begyndelsen af 2013 udarbejdede Kommis ‑
sionen de første retningslinjer for sporing af biodi ‑
versitetsrelaterede udgifter under alle de relevante 
instrumenter, herunder EFRU.
20
EFRU giver også mulighed for finansiering af mål 5 
(invasive ikkehjemmehørende arter).
Fælles svar på punkt 22 og 24
Kommissionen opfordrede medlemsstaterne til at 
fortsætte overvejelserne om støtte til økosystemer 
og biodiversitet, også under hensyntagen til de den ‑
gang fremtidige programmer, der skulle udarbejdes 
for 2014 ‑2020.
For at hjælpe medlemsstaterne og deres myndig ‑
heder med at øge udnyttelsen af midlerne opret ‑
tede Kommissionen en særlig arbejdsgruppe om 
biodiversitet inden for rammerne af det europæiske 
net af miljømyndigheder og forvaltningsmyndighe ‑
der for samhørighedspolitikken (ENEA‑MA), og den 
offentliggjorde også den vejledning, som allerede 
er omtalt ovenfor. Dette spørgsmål blev specifikt 
drøftet med medlemsstaterne på en række møder 
(Rådets arbejdsgrupper).Indledning
06
»Integreret finansiering« betyder, at investeringerne 
i natur og biodiversitet integreres i alle EU’s større 
finansieringsinstrumenter (i stedet for, at der opret ‑
tes en særlig fond). Det betyder, at finansieringen 
til natur og biodiversitet skal stemme overens med 
de overordnede mål for disse instrumenter (f.eks. 
regionaludvikling, vækst og beskæftigelse, udvik ‑
ling af landdistrikterne osv.). Kun LIFE yder målrettet 
finansiering til natur og biodiversitet.
09
For 2007 ‑2013 mener Kommissionen, at et yder ‑
ligere beløb på 0,8 mia. euro under overskriften 
»turisme« (fremme af naturaktiver) også bidrager til 
biodiversitetsmålene1.
10
Alt i alt anslår Kommissionen, at EFRU’s indirekte  
bidrag til biodiversitetsmålene beløber sig til 
13,2 mia. euro (tildelte, vedtagne beløb for program ‑
meringsperioden 2007 ‑2013) under hensyntagen 
til følgende udgiftskategorier: 44 (Forvaltning af 
dagrenovationsaffald og industriaffald), 46 (Vandbe ‑
handling (spildevand)), 48 (Integreret forurenings ‑
forebyggelse og ‑kontrol), 49 (Begrænsning af og 
tilpasning til klimaforandringer), 50 (Oprensning 
af industrigrunde og forurenede grunde), 53 (Risi ‑
koforebyggelse), 54 (Andre foranstaltninger til at 
bevare miljøet og forebygge risici) og 56 (Beskyttelse 
og udvikling af naturarven), idet der anvendes en 
diskonteringssats på 40 % for alle disse kategorier. 
Der gives yderligere oplysninger om metoden i EU’s 
rapport vedrørende konventionen om den biologi ‑
ske mangfoldighed2.
1 http://www.cbd.int/financial/oda/European%20commission‑pre
liminary‑reporting‑framework ‑2014 ‑en.xlsx
2 http://www.cbd.int/financial/oda/European%20commission‑pre
liminary‑reporting‑framework ‑2014 ‑en.xlsx
Kommissionens svar 38
Tekstboks 1
1. Kommissionen har forsøgt at overtale medlemssta ‑
terne til at medtage natur og biodiversitet blandt 
deres investeringsprioriteter. Kommissionen har of ‑
fentliggjort en række vejledninger om dette emne 
(bl.a. »De økonomiske fordele af Natura 2000‑nettet« 
og »Vejledning om finansiering af Natura 2000«). 
Kommissionen har også fremmet god praksis og 
afholdt en række seminarer i medlemsstaterne om 
finansiering af Natura 2000.
2. Kommissionen har fremmet en inklusiv og gennem ‑
sigtig forberedelse af de operationelle programmer. 
Finansieringsseminarerne om Natura 2000 i med ‑
lemsstaterne sigtede bl.a. på at øge de berørte par ‑
ters engagement i forberedelsen af de relevante 
operationelle programmer.
3. Fremskridtene med vedtagelsen af forvaltningspla ‑
ner og andre forvaltningsforanstaltninger har været 
langsommere end oprindeligt forventet, selv om 
der på det seneste er sket betydelige fremskridt på 
dette område i en række medlemsstater (bl.a. Frank ‑
rig, Ungarn og Polen).
4. Medlemsstaterne kan anvende deres tekniske 
bistand til at opbygge kapacitet hos deres socio ‑
økonomiske partnere og partnere i civilsamfundet. 
I den forbindelse er inddragelsen af disse partnere 
i programmerne for 2014‑2020 blevet styrket, ikke 
mindst med vedtagelsen af en »adfærdskodeks«.
5. Som led i de lovgivningsmæssige bestræbelser på 
at forny og effektivisere EU’s udgiftsprogrammer in ‑
den for samtlige EU‑politikker og med inddragelse 
af samtlige EU‑institutioner og medlemsstater søger 
Kommissionen at give borgere og erhvervsliv bedre 
adgang til EU‑finansiering. Der er imidlertid behov 
for administrative foranstaltninger for at sikre, at 
projekterne gennemføres i overensstemmelse med 
prioriteterne og støtteberettigelsesreglerne for et 
operationelt program. Der kan ydes teknisk bistand 
for at forbedre potentielle støttemodtageres admi ‑
nistrative kapacitet.25
Kommissionen mener, at investeringer i biodiversitet 
og natur nødvendigvis stemmer overens med EFRU’s 
prioriteter, såsom fremme af vækst og beskæftigelse, 
bekæmpelse af klimaændringer og mindskelse af 
social udstødelse. Kommissionen offentliggjorde 
i juni 2013 en række vejledninger om, hvordan inve ‑
steringer i biodiversitet kan give mange socioøko ‑
nomiske fordele og lette en integreret regionalud ‑
vikling, bl.a. »Guide to multi‑benefit cohesion policy 
investments in nature and green infrastructure«.
28
Kommissionen har indgået en kontrakt for at for ‑
bedre den oprindelige metode til sporing af bio ‑
diversitetsrelaterede udgifter. Der vil blive afholdt 
en workshop, hvor medlemsstaterne og de berørte 
parter vil blive informeret om Kommissionens spo ‑
ringsmetode og udveksle god praksis.
Kategoriseringssystemet er et informationssystem ‑
redskab og er ikke afgørende for støtteberettigelse. 
Systemet er oprettet ved artikel 37, stk. 1, litra d), 
i Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 om generelle 
bestemmelser for EFRU, Samhørighedsfonden og ESF 
(perioden 2007 ‑2013), hvori det fastslås, at kategori ‑
seringen var vejledende. Det er især en udfordring 
at registrere integrerede projekter korrekt i et sådant 
informationssystem.
29
Forberedende foranstaltninger er tit en nødvendig 
forudsætning for bevaring in situ, grøn infrastruktur 
og retableringsforanstaltninger. I de operationelle 
programmer for 2014 ‑2020 skal medlemsstaterne 
prioritere bevaring in situ, grøn infrastruktur og 
retableringsarbejde på grundlag af tidligere forbe ‑ 
redende undersøgelser.
Tekstboks 4 ‑ Tredje afsnit
Det forhold, at der ikke findes et korrekt matrikelregi ‑
ster i Rumænien, er en alvorlig hindring for regional 
planlægning og udvikling i mange sektorer, herun ‑
der miljøet. Kommissionen og de rumænske myndig ‑
heder er blevet enige om at betragte det som en af 
de vigtigste finansieringsprioriteter for programme ‑
ringen for 2014 ‑2020.
Kommissionens svar 39
31
Kommissionen er enig i, at programaktiviteternes 
virkninger bør evalueres. Evaluering af projekternes 
virkninger kunne også betragtes som god praksis, 
selv om omkostningerne ved evaluering på projekt ‑
niveau kan vise sig at være uforholdsmæssigt høje. 
Forordningerne for perioden 2014 ‑2020 pålægger 
derfor medlemsstaterne at evaluere virkningen 
af hver prioritetsakse mindst én gang i løbet af 
programmeringsperioden.
Tekstboks 6 ‑ Tredje afsnit
Tredje afsnit: Kommissionen har i forbindelse med  
de nationale udviklinger på Sulinastranden konsta ‑
teret, at der er sket en overtrædelse af EU’s lovgiv ‑
ning, og har indledt en overtrædelsesprocedure (sag 
2010/4024, åbningsskrivelse sendt til Rumænien den 
7 .5.2010).
33
En effektiv overvågning af virkningerne af investe ‑
ringer i biodiversitet kræver passende indikatorer og 
statistikker. Disse indikatorer bør fastlægges i forbin ‑
delse med udformningen af projektet. I mange pro ‑
jekter, som skal fremme biodiversiteten, må det for ‑
ventes, at der vil gå en vis tid, fra foranstaltningerne 
træffes, og til der er bevis for et positivt resultat med 
hensyn til biodiversitet. Det er muligt at skabe de 
rette fysiske og hydrologiske forhold, men det tager 
tid at etablere et sundt økosystem og stor biodiver ‑
sitet. Der bør i forbindelse med udformningen af 
projektet udarbejdes og vedtages projektspecifikke 
succesindikatorer. I mange tilfælde vil der først kunne 
ses en målelig positiv indvirkning på biodiversiteten 
flere år efter, at projektet formelt er afsluttet.
Det er derfor en udfordrende opgave at udarbejde 
resultatindikatorer til måling og vurdering af indvirk ‑
ningen på biodiversiteten. Det kræver omfattende 
indsamling af data og en forøgelse af vores videns ‑
grundlag. Støtte til foranstaltninger, såsom kortlæg ‑
ning og vurdering af økosystemer og økosystem ‑
tjenester i henhold til EU’s strategi for biodiversitet 
2020, vil give en bedre forståelse af biodiversitetens 
nuværende tilstand, fastsættelse af konstruktive mål 
for bevarelse/genoprettelse og god overvågning og 
evaluering.Tekstboks 5 ‑ Første afsnit
Under delt forvaltning er en medlemsstat ansvarlig 
for forberedelsen, udvælgelsen og gennemførelsen 
af projekter under 50 mio. euro.
Kommissionen vil tage hensyn til Revisionsrettens 
bemærkninger under forhandlingerne om Den Tjek ‑
kiske Republiks operationelle program for miljøet for 
2014 ‑2020 for at fremme foranstaltninger vedrørende 
dette spørgsmål (så man undgår forsinkelser i god ‑
kendelsesprocessen og hyppige ændringer i projek ‑
ternes omfang).
Tekstboks 5 ‑  Andet afsnit
Udarbejdelsen af dokumentation for det nationale 
program for beskyttelse af tjuren var kun ét element 
i projektet. De andre var overvågning af tjurbestan ‑
den i Polen, overvågning af bevarelsesstatus for dens 
habitater i 39 lokaliteter og 20 ekspertworkshops. 
Alle disse dele af projektet blev gennemført. Pro ‑
jektet har derfor været med til at forbedre videns ‑
grundlaget om tjurens bevarelsesstatus i Polen. 
Støttemodtageren er i gang med at revidere den 
dokumentation, som blev udarbejdet med henblik 
på vedtagelsen af det nationale program, i lyset 
af bemærkningerne fra Generaldirektoratet for 
Miljøbeskyttelse.
Tekstboks 5 ‑ Tredje afsnit
Udarbejdelsen og vedtagelsen af nationale pro ‑
grammer for artsbeskyttelse er en lang proces (som 
kræver høringer med forskellige myndigheder og 
berørte parter på nationalt, regionalt og lokalt plan). 
Den dokumentation, som udarbejdes i forbindelse 
med EFRU‑projekter, er en vigtig komponent for de 
fremtidige programmer. Den forbedrer også videns ‑
grundlaget om arten, som kan bruges ved planlæg ‑
ningen af bevaringsforanstaltninger in situ (selv når 
der ikke findes nationale programmer). Generaldi ‑
rektoratet for Miljøbeskyttelse har for nylig med 
deltagelse af de berørte parter indført en procedure 
for godkendelse af programmer til beskyttelse af 
bestemte arter, så det sikres, at biodiversitetsprojek ‑
terne er bæredygtige.
Kommissionens svar 40
40
Det er medlemsstaterne og deres myndigheder, 
der udvælger og gennemfører de medfinansierede 
projekter. Inden for disse rammer har de ansvaret for 
at sikre, at de støttede projekter er økonomisk bære ‑
dygtige, herunder de nødvendige forbindelser med 
lokale, regionale og nationale finansieringskilder på 
mellemlang og lang sigt. For 2014 ‑2020 er mulighe ‑
derne for at anvende finansielle instrumenter gen ‑
nem samhørighedspolitikken blevet styrket, og med ‑
lemsstaterne kan også bruge disse nye muligheder 
inden for beskyttelse af naturen og biodiversiteten.
Tekstboks 11 ‑  Andet afsnit
Projektlederne tog hensyn til spørgsmålene om 
bestandenes genetiske mangfoldighed og levedyg ‑
tighed ved valget af de bisoner, der skulle udsættes 
i parken. Siden afslutningen af projektet er der udsat 
yderligere fem bisoner, finansieret med egne midler, 
og der er født tre nye unger i den vilde natur.
Tekstboks 11 ‑ Tredje afsnit
Da revisionen fandt sted, var parkens forvaltnings ‑
plan under godkendelse i Miljøministeriet i henhold 
til reglerne i den nationale lovgivning.
Tekstboks 11 ‑ Fjerde afsnit
Samordningen varetages af forvaltningsmyndighe ‑
den for det operationelle miljøprogram for 2007 ‑
2013, som er oprettet under Ministeriet for Miljø og 
Klimaændringer.
Konklusioner og anbefalinger
41
Kommissionen forventer, at indførelsen af specifikke 
mål og resultatindikatorer for operationelle program ‑
mer i den nye programmeringsperiode (2014 ‑2020), 
som omfatter biodiversitet, når det er relevant, 
vil forbedre Kommissionens overvågnings ‑ og 
rapporteringskapacitet.Fælles svar på punkt 34 og tekstboks 9
Analysen af overvågningen af de operationelle 
programmer under EFRU bør tage hensyn til 
EU‑reglerne. I den forbindelse er overvågningen 
af de spanske programmer (med de tilsvarende 
indikatorer) blevet udført korrekt gennem de årlige 
gennemførelsesrapporter. Disse omfatter overvåg ‑
ning på programniveau (og ikke på projektniveau) 
og værdier for indikatorer såsom: »Foranstaltninger 
udviklet i Natura 2000 ‑områder«, »Genoprettet 
område«, »Foranstaltninger med henblik på genop ‑
rettelse og regenerering af miljøet«, »Antal miljøpro ‑
jekter«, »Længden af den berørte kyststrækning« og 
»Foranstaltninger til genopretning af habitaterne og 
arterne i Natura‑netværket«.
35
Kommissionen er enig med Revisionsretten i, at den 
manglende overvågning gør det umuligt at vurdere 
resultaterne. For perioden 2014 ‑2020 er medlemssta ‑
terne imidlertid forpligtet til at indføre procedurer, 
der sikrer, at alle foranstaltninger, der finansieres 
af programmet, anvender et effektivt system af 
indikatorer.
37
Ved delt forvaltning gennemfører medlemsstaterne  
og deres myndigheder projekterne og skal sikre 
deres bæredygtighed, herunder en eventuel opret ‑
holdelse og økonomisk støtte gennem lokale, regio ‑
nale eller nationale midler.
At lokalsamfundet eller en miljøorganisation forplig ‑
ter sig til at vedligeholde lokaliteten, efter at forbed ‑
ringerne er gennemført, er også afgørende for, at 
man kan opnå et bæredygtigt resultat. Det kræver, at 
niveauet af investeringer (ikke blot økonomiske, men 
også menneskelige og materielle) dokumenteres, før 
projektet starter, og at lokalsamfundet/organisatio ‑
nen accepterer at stille disse investeringer til rådig ‑
hed ved afslutningen af projektgennemførelsen.
Kommissionens svar 41
sammen med Det Europæiske Miljøagentur udarbej ‑
det to rapporter, som medlemsstaterne kan bruge 
i forbindelse med dette arbejde.
I aktion 6a i samme strategi fastsættes det også, at 
medlemsstaterne senest i 2014 med bistand fra Kom ‑
missionen vil udvikle strategiske rammer for priori ‑
teringen af økosystemretablering på EU‑niveau og 
på subnationalt og nationalt niveau. Kommissionen 
har offentliggjort to konsulentrapporter om dette 
spørgsmål, hvoraf den ene anslår omkostningerne 
ved at nå målet om at retablere 15 % af de skadede 
økosystemer senest i 2020, og har fremsat anbefalin ‑
ger til medlemsstaterne.
Kommissionen har til hensigt at offentliggøre 
retningslinjer for biodiversitetssikring, som vil være 
en hjælp for medlemsstaterne, når de skal finde 
frem til mulighederne inden for EFRU blandt andre 
muligheder.
Anbefaling 1 b)
Kommissionen accepterer anbefalingen. De partner ‑
skabsaftaler, som indgås mellem Kommissionen og 
hver enkelt medlemsstat, udgør et vigtigt instrument 
til sikring af komplementaritet mellem de forskellige 
EU‑fonde. De operationelle programmer og program ‑
merne for udvikling af landdistrikter vil blive gennem ‑
gået under de interne høringer af de andre tjeneste ‑
grene for at opnå den størst mulige komplementaritet 
mellem EFRU og ELFUL. For alle de aspekter, der ved ‑ 
rører Natura 2000, baseres denne gennemgang på de 
prioriterede aktionsplaner.
Anbefaling 1 c)
Medlemsstaterne har hovedansvaret for gennemførel ‑
sen af programmerne under delt forvaltning. Kommis ‑
sionen mener derfor, at denne anbefaling bør rettes 
til programmyndighederne. I henhold til de relevante 
retlige bestemmelser spiller overvågningsudvalget 
for programmerne, som Kommissionen deltager i som 
observatør, hovedrollen med hensyn til at overvåge 
fremskridtene og gøre noget ved gennemførelsesvan ‑
skeligheder. Kommissionen vil via sin gennemgang af 
de årlige gennemførelsesrapporter og de årlige revisi ‑
onsmøder overvåge resultaterne af programmerne og 
indkredse eventuelle hindringer for en effektiv gen ‑
nemførelse. Resultatrammen er et yderligere redskab, 
som bruges til dette formål.Det forberedende arbejde, herunder det arbejde, 
der finansieres af EFRU, er en forudsætning for en 
ordentlig gennemførelse af projekterne. Det udgør 
grundlaget for den fremtidige indsats (og for forbed ‑
ringer af biodiversiteten). Det må forventes, at disse 
foranstaltninger vil blive støttet af EFRU, men andre 
EU‑fonde (såsom ELFUL) og nationale midler kan 
også bruges til at gennemføre projekterne.
42
Medlemsstaterne udvælger deres prioriteter til brug 
for EFRU i overensstemmelse med deres særlige 
karakteristika, behov og situationer. Inden for 
denne ramme har Kommissionen yderligere ydet 
støtte til medlemsstaterne vedrørende den mulige 
brug af EFRU til biodiversitet i 2014 ‑2020 (»Guide to 
Multi‑Benefit Cohesion Policy Investments in Nature 
and Green Infrastructure«, »Vejledning om finansie ‑
ring af Natura 2000«, seminarer i medlemsstaterne 
om finansiering af Natura 2000), og det vil den fort ‑ 
sætte med at gøre, bl.a. gennem den kommende 
vejledning om biodiversitetssikring.
Anbefaling 1 a)
Kommissionen accepterer anbefalingen. Den er nu 
begyndt at yde støtte til medlemsstaterne, når de 
skal fastsætte deres prioriteter for genopretning af 
biodiversitet i de relevante operationelle programmer. 
Inden for rammerne af den delte forvaltning af struk ‑
turfondene foreslår medlemsstaterne ud fra deres 
specifikke behov en række mål og udvælger en række 
investeringsprioriteter, som er genstand for forhand ‑
linger med Kommissionen. De er forbundet med resul ‑
tat‑ og outputindikatorer. Når programmet er blevet 
vedtaget, udvælger og gennemfører de en række 
projekter. I programmeringsperioden 2014 ‑2020 er 
biodiversitet ikke en prioritet under den tematiske 
koncentration, som er fastsat i EFRU‑forordningen 
(artikel 4), men Kommissionen har offentliggjort en 
specifik vejledning for forvaltningsmyndighederne 
(»Guide to multi‑benefit cohesion policy investments 
in nature and green infrastructure«) for at hjælpe 
myndighederne med dette arbejde.
I EU’s biodiversitetsstrategi frem til 2020 fastsættes 
det i aktion 5, at medlemsstaterne med bistand fra 
Kommissionen vil kortlægge og vurdere tilstanden af 
økosystemer og økosystemtjenester på deres natio ‑
nale territorier senest i 2014. Kommissionens tjene ‑
stegrene (Generaldirektoratet for Miljø — GD ENV — 
og Det Fælles Forskningscenter — GD JRC) har 
Kommissionens svar 42
Anbefaling 2 a)
Kommissionen accepterer anbefalingen. Som svar på 
denne anbefaling vil Kommissionen inden for ram ‑
merne af det europæiske net af miljømyndigheder 
og forvaltningsmyndigheder (ENEA‑MA) understre ‑ 
ge behovet for en ordentlig opfølgning af de forbe ‑
redende foranstaltninger gennem mere specifikke 
bevarelsesforanstaltninger.
Anbefaling 2 b)
Kommissionen tilslutter sig denne anbefaling. 
Forordningerne for perioden 2014 ‑2020, som blev 
vedtaget i december 2013, pålægger medlemssta ‑
terne at evaluere virkningen af hver prioritetsakse 
mindst én gang i løbet af programmeringsperioden. 
Evalueringernes art vil afhænge af de specifikke 
mål, som er fastsat i programmerne, der endnu ikke 
er vedtaget. Når der er fastsat klare biodiversitets ‑
mål, kræves der output ‑ og resultatindikatorer og 
evalueringsprocedurer.
Anbefaling 2 c)
Kommissionen accepterer anbefalingen og er alle ‑
rede i gang med at iværksætte de ønskede foran ‑
staltninger. Med hensyn til artikel 13 i forordning (EU) 
nr. 1303/2013 om fælles bestemmelser vil Kommis ‑
sionen offentliggøre en vejledning for støttemod ‑
tagerne, som vil omfatte oplysninger om, hvordan 
komplementaritet mellem ESI‑fondene og andre 
EU‑instrumenter kan udnyttes. Den ovennævnte vej ‑
ledning til forvaltningsmyndighederne indeholder 
også et afsnit om komplementaritet.
Kommissionen udveksler regelmæssigt oplysninger 
med og rådgiver medlemsstaterne om anvendelsen 
af forskellige midler til biodiversitet, bl.a. gennem 
koordineringsgruppen for naturbeskyttelse og biodi ‑
versitet og arbejdsgruppen i det europæiske netværk 
af miljømyndigheder.
Kommissionen accepterer anbefalingen og er 
allerede i gang med at iværksætte de ønskede 
foranstaltninger. I gennemførelsesretsakterne for 
2014 ‑2020 fastlægges det reviderede kategorise ‑
ringssystem med henblik på at give oplysninger om 
de investeringer, som foretages inden for rammerne 
af samhørighedspolitikken. Inden for grænserne af 
dette informationssystem har Kommissionen opret ‑
tet en intern ordning til sporing af biodiversitet, som 
vil gøre det muligt at registrere direkte og indirekte 
biodiversitetsrelaterede udgifter under EFRU og Overvågnings‑  og evalueringskravene vil være 
klarere i 2014 ‑2020, med årlig rapportering om pro ‑
jektudvælgelsen og udgifterne til hvert enkelt tema, 
fastlæggelse af specifikke resultatindikatorer, fælles 
outputindikatorer og specifikke outputindikatorer og 
resultatvurderinger.
De operationelle programmer vil omfatte fælles indi ‑
katorer og kan omfatte programspecifikke indikato ‑
rer (bl.a. for biodiversitet, når det er relevant), som 
forvaltnings ‑ og gennemførelsesmyndighederne 
bruger til at overvåge resultaterne af programmerne 
og holde Kommissionen orienteret. Fra 2016 vil Kom ‑
missionen derfor modtage årlige oplysninger og 
gennemførelsesrapporter, som giver større viden om 
fremskridtene og resultaterne.
43
I 2007 ‑2013 omfatter udgiftskategorierne en kate ‑
gori for biodiversitet og Natura 2000. I perioden 
2014 ‑2020 opdeles disse to elementer i forskellige 
kategorier. I mange tilfælde er biodiversitet dog et 
sekundært formål med en intervention (det primære 
formål kan være risikoforebyggelse, mindskning af 
forureningen osv.), og det er normalt, at disse inter ‑
ventioner kategoriseres efter deres primære formål. 
Projekter, der modtager støtte fra EFRU, kan ofte 
bidrage til flere forskellige formål.
44
Det er klart, at der skal følges op på investeringer, 
som er foretaget i en forberedende fase. De inve ‑
steringer, der er nødvendige for at gennemføre de 
foranstaltninger, som skal forbedre biodiversiteten, 
vil dog ikke udelukkende komme fra EFRU.
Under forberedelsen af de operationelle programmer 
for 2014 ‑2020 har Kommissionen i visse tilfælde anbefa ‑
let, at medlemsstaterne anvender EFRU til investeringer 
i stedet for undersøgelser; med hensyn til biodiversitet 
burde dette accelerere og effektivisere gennemførel ‑
sen af beskyttelsen og forvaltningsplanerne.
45
Det finansielle input er ikke den eneste måde, hvorpå 
man kan sikre bæredygtighed på lang sigt. I nogle 
tilfælde er lokalsamfundene eller NGO’erne villige 
til at levere det nødvendige input (menneskelige og 
materielle ressourcer), så længe inputtets omfang er 
fastlagt på forhånd.
Kommissionens svar 43
Samhørighedsfonden. Oplysningernes pålidelighed 
vil afhænge af kvaliteten af de oplysninger, som 
medlemsstaterne indsender.
Kommissionen arbejder i overensstemmelse med 
EU’s forpligtelser vedrørende integrering af biodiver ‑
sitet og de internationale forpligtelser i henhold til 
konventionen om den biologiske mangfoldighed på 
en mere effektiv sporing af biodiversitetsrelaterede 
udgifter. Der vil blive medtaget et særligt afsnit om 
sporing af biodiversitet i programredegørelserne for 
2015, og Kommissionen er i gang med at forbedre 
metoden for sporing af biodiversitet i EU’s budget.

SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
•  et eksemplar: 
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
•  flere eksemplarer eller plakater/kort: 
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de fleste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
• via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Betalingsabonnementer:•  via Den Europæiske Unions Publikationskontors salgskontorer  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_da.htm).
QJ‑AB‑14‑012‑DA‑C ISSN 1831 ‑0796
Beskyttelse af biodiversiteten er en central 
miljøprioritet for EU og er udtrykt i EU’s 
biodiversitetsstrategi frem til 2020 samt i en lang 
række relevante EU -politikker og retsakter. 
I denne beretning sætter Retten fokus på 
Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og 
dens rolle med hensyn til at finansiere og støtte 
projekter, der direkte fremmer biodiversitet.
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET