MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET - Evaluering af Ida II

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Anden fase af Ida-programmet (Ida II) blev vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet ved beslutning nr. 1719/1999/EF [1] (herefter benævnt beslutningen om retningslinjer) og afgørelse nr. 1720/1999/EF [2] (herefter benævnt afgørelsen om interoperabilitet) af 12. juli 1999. I henhold til artikel 9 i beslutningen og artikel 13 i afgørelsen skal Kommissionen sende en første evaluering af Ida II-programmet til Europa-Parlamentet og Rådet. Evalueringen må ikke fremsendes senere end budgetforslaget for 2001, og der skal samtidig fremlægges passende forslag til revision af bilaget til beslutningen om retningslinjer og passende forslag til ændring af afgørelsen om interoperabilitet.

[1] Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1719/1999/EF af 12. juli 1999 om en række retningslinjer, herunder fastlæggelse af projekter af fælles interesse, for transeuropæiske net til elektronisk dataudveksling mellem administrationerne (Ida), EFT L 203 af 3.8.1999, s. 1.

[2] Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1720/1999/EF af 12. juli 1999 om fastlæggelse af en række aktioner og foranstaltninger med henblik på at sikre interoperabilitet mellem og adgang til transeuropæiske net til elektronisk dataudveksling mellem administrationerne (Ida), EFT L 203 af 3.8.1999, s. 9.

Da Ida II-beslutningen og Ida II-afgørelsen først trådte i kraft efter længere tids forløb (august 1999) og Ida-arbejdsprogrammet for 1999 derfor blev godkendt tilsvarende sent (november 1999), kunne evalueringen først påbegyndes i januar 2000, og den blev afsluttet i september 2000. Da evalueringen er blevet foretaget i begyndelsen af Ida II-programmet, skal resultaterne i vidt omfang betragtes som et grundlag for sammenligning med resultaterne af fremtidige evalueringer. De foreslåede ændringer af henholdsvis beslutningen og afgørelsen er ikke alene baseret på evalueringen, men er også udarbejdet under hensyntagen til erfaringerne fra det første halvandet års gennemførelse af Ida II-programmet og fra eEurope-initiativet og den hertil hørende handlingsplan. Forslaget til ændring af beslutning nr. 1719/1999/EF indeholder derfor også ændringer til en række artikler i beslutningen.

Både hvad angår forslaget til ændring af beslutning nr. 1719/1999/EF og forslaget til ændring af afgørelse nr. 1720/1999/EF kan der sondres mellem tre typer ændringer: den første type skyldes ændringer i de retlige og politiske forpligtelser og vedrører en tilpasning af udvalgsproceduren i henhold til Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 [3] og en udvidelse af Ida II-programmet til også at omfatte Malta og Tyrkiet og muligheden for, at ansøgerlandene og tredjelande på egen regning og på visse betingelser kan anvende generiske Ida-tjenester.

[3] EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

Formålet med den anden type ændring er at forbedre nogle praktiske forhold og vedrører gennemførelsesbestemmelserne, indførelsen af et finansielt referencebeløb for 2002-2004 og hvad angår forslaget til ændring af agørelse nr. 1720/1999/EF også udbredelsen af bedste praksis. Med hensyn til det finansielle referencebeløb henledes opmærksomheden på, at der i den gældende artikel 12 i beslutning nr. 1719/1999/EF og i den gældende artikel 15 i afgørelse nr. 1720/1999/EF kun er fastsat en finansieringsramme for perioden 1998-2000.

Den tredje type skyldes krav som følge af nye initiativer, navnlig eEurope-handlingsplanen (især kapitlet om det offentlige på nettet) og hvad angår forslaget til ændring af beslutning nr. 1719/1999/EF også behovet for at udvide de områder, hvor der kan oprettes nye telematiknet, især for at medtage net inden for uddannelse og retlige anliggender.

Europa-Parlamentet og Rådet anmodes om at vedtage forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning og afgørelse om ændring af beslutning nr. 1719/1999/EF og afgørelse nr. 1720/1999/EF.

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET - Evaluering af Ida II - Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1719/1999/EF af 12. juli 1999 og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1720/1999/EF af 12. juli 1999.

1. INDLEDNING

1.1. Første fase af Ida-programmet (dataudveksling mellem administrationerne) blev iværksat i 1995 ved Rådets afgørelse 95/468/EF. Formålet med programmet var at fremme elektronisk dataudveksling mellem administrationerne for at støtte et velfungerende indre marked og gennemførelsen af en lang række fællesskabsafgørelser- og beslutninger [4]. Under første fase blev der etableret en række vigtige net på områder som beskæftigelse, sundhed, landbrug, fiskeri, statistik og konkurrence.

[4] Hovedformålet med Ida-programmet er at støtte administrationernes virksomhed på EU-plan, navnlig i forbindelse med gennemførelsen af Fællesskabets politik, den interinstitutionelle kommunikation og Fællesskabets beslutningsproces. Ida tjener derfor Fællesskabets interesser, med administrationerne som brugere af dets netværk og systemer, og således at det kommer EU's borgere og erhvervsliv til gode.

1.2. Anden fase af Ida-programmet (Ida II) blev vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet ved beslutning nr. 1719/1999/EF [5] (herefter benævnt beslutningen om retningslinjer, som danner retsgrundlag for projekter af fælles interesse - PCI - herefter benævnt sektornet) og ved afgørelse nr. 1720/1999/EF [6] (herefter benævnt afgørelsen om interoperabilitet, som danner retsgrundlag for horisontale aktioner og foranstaltninger - HAM) af 12. juli 1999.

[5] Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1719/1999/EF af 12. juli 1999 om en række retningslinjer, herunder fastlæggelse af projekter af fælles interesse, for transeuropæiske net til elektronisk dataudveksling mellem administrationerne (Ida), EFT L 203 af 3.8.1999, s. 1.

[6] Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1720/1999/EF af 12. juli 1999 om fastlæggelse af en række aktioner og foranstaltninger med henblik på at sikre interoperabilitet mellem og adgang til transeuropæiske net til elektronisk dataudveksling mellem administrationerne (Ida), EFT L 203 af 3.8.1999, s. 9.

1.3. I henhold til artikel 9 i beslutningen og artikel 13 i afgørelsen skal Kommissionen sende en evaluering af Ida II-programmet til Europa-Parlamentet og Rådet. Evalueringen må ikke fremsendes senere end budgetforslaget for hhv. år 2001, 2003 og 2005, og der skal samtidig fremlægges passende forslag til revision af bilaget til beslutningen om retningslinjer og passende forslag til ændring af afgørelsen om interoperabilitet.

1.4. Da Ida II-beslutningen og Ida II-afgørelsen først trådte i kraft efter længere tids forløb og Ida-arbejdsprogrammet for 1999 derfor blev godkendt tilsvarende sent (november 1999), kunne evalueringen først påbegyndes i januar 2000. Evalueringen er foretaget af Kommissionen under medvirken af uafhængige eksperter fra et konsortium af to konsulentvirksomheder (Anite og White Waghorn).

1.5. På grundlag af arbejde udført af konsulenter [7] har Kommissionen færdiggjort resultaterne af evalueringen og forelagt dem Udvalget for Telematik mellem Administrationerne (TAC) til behandling på mødet den 28.9.2000 i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 9, stk. 3, i beslutning nr. 1719/1999/EF og artikel 13, stk. 3, i afgørelse nr. 1720/1999/EF.

[7] Konsulenternes slutrapport er tilgængelig på Ida-webstedet http://europa.eu.int/ISPO/ida, idet dog rapporten, da den er udarbejdet på et tidligt stadium, ikke tager højde for de fremskridt, der er sket i forbindelse med Ida II, eller resultaterne heraf.

1.6. Evalueringen er baseret på kort tids erfaringer med gennemførelsen af Ida II-programmet og danner grundlag for kommende evalueringer. Der redegøres for resultaterne af evalueringen af Ida II i denne meddelelse. Samtidig foreslår Kommissionen ændringer til beslutningen om retningslinjer og afgørelsen om interoperabilitet under hensyntagen til resultaterne af evalueringen og erfaringerne fra det første halvandet års gennemførelse af Ida II, samt på baggrund af eEurope-initiativet og den hertil hørende handlingsplan.

2. GENERELLE BEMÆRKNINGER

2.1. De generelle bemærkninger bygger på observationer, konklusioner og henstillinger i de uafhængige eksperters slutrapport. De er på sin side baseret på undersøgelser i og oplysninger fra mange af medlemsstaternes administrationer og fra Kommissionens tjenestegrene (bemærkningerne, konklusionerne og henstillingerne er blevet drøftet af eksperter, Kommissionen og TAC på en række ad hoc-møder).

2.2. I evalueringen bekræftes Ida-programmets centrale rolle som støtte for Fællesskabet og - inden for Ida - de horisontale aktioners og foranstaltningers centrale rolle til sikring af, at projekter af fælles interesse udvikles hurtigere, mere omkostningseffektivt, og at de er kompatible.

2.3. Projekter af fælles interesse må (uanset om de finansieres som led i Ida eller ej) anses for at være det vigtigste formål med de horisontale aktioner og foranstaltninger. De tjenestegrene i Kommissionen, som administrerer Ida-programmet (ved hjælp af TAC), må gøre en særlig indsats for at forstå de almindelige krav, som projekter af fælles interesse stiller, og for at fremskaffe og/eller udvikle egnede horisontale redskaber og tjenester. De øvrige tjenester og sektorudvalg bør acceptere aktiv vejledning og koordinering fra Ida-programmets ledelse og også bidrage aktivt til programmet. Dette gælder i princippet både Ida-net og andre (ikke-Ida-finansierede) sektornet (OSN). Der er tegn på, at dette allerede sker, men denne tendens bør aktivt støttes, hvis den virkelig skal inkorporeres i Ida II.

2.4. Med hensyn til borgere og erhvervsliv bør Ida II:

- sørge for og kontrollere, at Ida-net kommer borgere og erhvervsliv til gode

- fremme enhver udvikling i retning af, at borgere og erhvervsliv så vidt muligt bliver brugere.

På baggrund af eEurope-initiativet og under hensyntagen til subsidiaritetsprincippet bør Ida fremme den direkte adgang til information fra det offentlige og bidrage til reduktion af de administrative opgaver både på nationalt plan og EU-plan. Det bør undersøges, hvordan Ida kan etablere og opretholde hensigtmæssige høringsprocedurer med borgere og erhvervsliv, f.eks. gennem erhvervsorganisationer.

2.5. Ida-projekterne administreres teknisk meget kompetent og samvittighedsfuldt. Den samlede viden og ekspertise er imponerende, og de muligheder Ida kan tilbyde i form af synergi i denne forbindelse, er en af de store fordele herved. Effektive tekniske projektledere har fået et godt indblik i området, gode forbindelser til brugerne, og i vidt omfang inddraget disse i projektledelsen. Disse tiltag bygger på Ida-beslutningen og Ida-afgørelsen og på de overordnede gennemførelsesplaner (GIP), men Ida kan bidrage aktivt med rådgivning for at fremme gennemførelsen. Ida kan også lette og fremme de nødvendige "personnetværk", eventuelt ved at afholde særlige emne-baserede ad hoc-møder som supplement til de erfaringsmæssigt nyttige rutinemøder som f.eks. i TESTA-brugergruppen.

2.6. Hvad angår den nationale koordinering i medlemsstaterne er Kommissionen af den opfattelse, at Udvalget for Telematik mellem Administrationerne (TAC) spiller en afgørende rolle. Nogle TAC-medlemmer har dog ikke så gode forbindelser til alle sektorer i deres hjemland. En effektiv programledelse forudsætter, at dette "personnetværk" i hvert land så vidt muligt styrkes. EU kan ikke stille krav på dette punkt på grund af subsidiaritetsprincippet. Det kan imidlertid fremme et sådant netværk ved at udarbejde ajourførte lister over sektorrepræsentanter. Ida-kontoret har i forbindelse med denne evaluering taget et første skridt i denne retning og har indsamlet lister fra sektorprojektledere og videregivet dem til TAC. En sådan indsamling og formidling bør fremover ske rutinemæssigt.

2.7. På kort sigt er udarbejdelsen af et katalog over generiske Ida-tjenester en udmærket foranstaltning, som der er et påtrængende behov for. Der er dog ikke tale om, at der skal udarbejdes et katalog over det allerede opnåede, da der i forbindelse med Ida skal findes nye fælles tjenester, applikationer, redskaber og teknikker ved

- at undersøge, hvad der er opnået ved hjælp af eksisterende Ida-projekter og andre sektornet

- at foretage en mere systematisk undersøgelse af udviklingen på markedet og af de nationale programmer og andre EF-programmer

- at foretage en evaluering af behov, som ikke er blevet opfyldt ved projekterne.

Kataloget bør gennemgås regelmæssigt ikke alene for at tilføje nye punkter på basis af konstaterede behov, men også for at fjerne punkter, som der ikke længere er behov for på grund af udviklingen nationalt eller på markedet.

2.8. I de 7 år Ida har eksisteret, dvs. siden etableringen af Ida I i 1993 og 1994, har der været to længere perioder uden retsgrundlag. Dette har medført, at alle relevante parter i større eller mindre grad har været udsat for budgetmæssig, ledelsesmæssig og planlægningsmæssig usikkerhed. Ud over at give et fast grundlag for et ændret program bør den nye beslutning og afgørelse betyde større stabilitet og forudsigelighed. I denne forbindelse vil en fast finansiel ramme for resten af programmet lette planlægningen, og det samme gælder muligheden for at godkende budgetbevillinger til større projekter for mere end et år.

2.9. Det henstilles, at der fortsat gøres alle mulige bestræbelser for at nedbringe procedurernes og dokumenternes omfang og kompleksitet inden for de begrænsninger, der følger af Ida-beslutningen og -afgørelsen og officielle fællesskabsprocedurer. Nogle elementer vil nok ikke kunne ændres, mens andre aspekter er mere under Idas kontrol. Procedurerne bør ikke kun rationaliseres for at nedbringe de administrative omkostninger, men også for at opnå en mere gennemskuelig fordeling af midlerne til sektorerne. Det bør overvejes at formalisere en proces, hvorefter de enkelte sektorer konkurrerer om Ida-midler. Samtidig bør rapporteringssystemet forbedres ved en mere regelmæssig indsamling af grundlæggende oplysninger, især om projekternes og aktionernes status.

2.10. Bevillingen af midler bør snarere betragtes som en (betydningsfuld, men tidlig) etape i et projekt end som den sidste del af et projekt. F.eks. bør der indsendes rapport om de resultater i forhold til udgifterne, der vedrører referenceperioden, og de pågældende projekter bør ikke udgå af arbejdsprogrammet, fordi der ikke søges bevillinger i et bestemt år, når arbejdet stadig fortsættes ved hjælp af tidligere års bevillinger.

2.11. Gennem beslutningen og afgørelsen og de overordnede gennemførelsesplaner har Ida allerede medført, at sektorprojektlederne har rettet blikket mod den operationelle fase, der følger efter gennemførelsesfasen. Der kan i princippet ikke fås Ida-midler til denne fase (selv om der undtagelsesvis kan bevilges midler til en begrænset indledende periode). Der er behov for at se nærmere på følgerne heraf, for at sikre sig at kommende nye projekter - der foreligger allerede 14 som led i Ida II - kan finansieres samtidig med at eksisterende projekter ikke mister de nødvendige ressourcer.

2.12. Der bør arbejdes yderligere på at forbedre synergien med andre fællesskabsinitiativer, særlig forskning og udvikling (F&U), transeuropæiske telenet (TEN) og andre sektornet (OSN), herunder projekter iværksat af Rådet og Europa-Parlamentet. Det er tidligere blevet hævdet, at de forskellige tiltag i forbindelse med finansiering og kontrakttildeling udgør en hindring for F&U, men dette bør ikke nødvendigvis være til hinder for bedre forbindelser. Der er allerede afholdt en række indledende møder med Generaldirektoratet for Informationssamfundet (i forbindelse med F&U for administrationer, TEN-Telecom og eEurope). Der bør rutinemæssigt aflægges rapport om koordineringsforanstaltninger og ikke kun foretages kontrol ved hjælp af en programevaluering hvert andet år, og rapporten bør omfatte alle relevante EU-aktioner.

2.13. Det er i denne forbindelse desuden ofte blevet bemærket, at der arbejdes videre på netværk for andre institutioner, især Rådet og Parlamentet. Der er her behov for en omfattende koordinering, og dette kræver - ligesom når det drejer sig om "andre sektornet" - både at de ansvarlige for Ida virker overbevisende og er gode til at markedsføre ideerne - Ida-kontoret og Kommissionens generalsekretariat har allerede samarbejdet herom - og at de andre institutioner er villige til aktivt at deltage i Ida. Under det svenske formandskab for Rådet er der gjort nogle første men konstruktive forsøg i denne forbindelse.

2.14. Kommissionen vil gerne her understrege, at der for kommende evalueringer bør indføres det princip, at der for hvert Ida-projekt bør foretages periodiske undersøgelser af brugernes tilfredshed, og at resultaterne bør samles i et programresumé.

3. SÆRLIGE RESULTATER

3.1. Det henstilles, at der fremover skal arbejdes på at forbedre kommunikationen inden for Ida. Der skal således stilles brugervejledninger i anvendelsen af beslutningen og afgørelsen til rådighed for sektorerne, særlig rettet til beslutningstagere og program- og projektledere. Desuden skal bedste praksis udbredes, og der skal etableres personnetværk.

3.2. Med hensyn til det forhold, at sektorerne betragtes som kunder, bør der gøres en større indsats for at forstå de fælles krav, der stilles til projekter af fælles interesse, og Ida-kataloget over tjenester, der er udarbejdet som led i horisontale aktioner og foranstaltninger, bør regelmæssigt gennemgås. Navnlig bør de overordnede gennemførelsesplaners rolle og karakter for den resterende del af programmet gennemgås på baggrund af erfaringerne og feedback fra udarbejdelsen af første fase. Fastlæggelsen og etableringen af "personnetværkene" og præcisering af forpligtelserne fra begyndelsen er af afgørende betydning for resultaterne af Ida-projekterne.

3.3. I forbindelse med udarbejdelsen af et femårigt arbejdsprogram for horisontale aktioner og foranstaltninger, jf. afgørelsen om interoperabilitet, henstilles det, at der foretages en udtømmende gennemgang af målene for de horisontale aktioner og foranstaltninger og de aktioner, der iværksættes for at opnå dem. I denne forbindelse bør man overvejer definitionen af "de fælles regler og procedurer for indførelse af teknisk og administrativ operabilitet", som anført i afgørelsen.

3.4. Der bør udarbejdes et register (matrix), som regelmæssigt ajourføres, over resultaterne af de horisontale aktioner og foranstaltninger, og over de projekter, der anvender dem. Registeret skal også indeholde kontaktoplysninger om Ida- og sektorprojektlederne. På baggrund af resultaterne af TESTA inden for teletjenester er der behov for at koordinere og lægge vægt på det vigtige område for gruppearbejdsprogrammer under særlig hensyntagen til "levering til sektorkunder". Udbredelsen af bedste praksis kan være nyttig i denne henseende.

3.5. Det henstilles, at projekter af fælles interesse og andre sektornet under Ida kontrolleres aktivt ved udnævnelse af en "shadow manager", som følger udviklingen på højt plan, også ud fra et teknisk synspunkt, og som optræder som hovedkontaktpunkt mellem den tjeneste, der administrerer Ida-programmet og projektet, således at tilbud om horisontale aktioner og foranstaltninger under Ida kan udarbejdes efter de praktiske behov på sektorplan, og således at de effektivt kan fremmes. Der vil være tale om en styrkelse og udvidelse af de opgaver, der påhviler den nuværende "associated manager". Der bør gøres en vedvarende indsats for at få andre sektornet til aktivt at deltage i Ida. Fortegnelsen over andre sektornet og kontaktnet bør anvendes og opretholdes.

3.6. Det henstilles desuden, at der som led i Ida II foretages kontrol og evaluering af samt aflægges rapport om igangværende projekter, som der allerede er ydet finansiel støtte til, medmindre de klart falder uden for programmets logiske anvendelsesområde. Der kan i forbindelse med Ida II kun øves begrænset indflydelse på aktioner, der er indledt, før programmet blev iværksat. Det er dog stadig muligt at vurdere aktionerne i forhold til mål og prioriteringer, som er fastlagt senere, forudsat at det erkendes, at nogle af aktionerne ikke fuldt ud opfylder de krav, der kan forventes af Ida-II-aktioner.

3.7. Hvad angår kontrol og aflæggelse af rapport henstilles det, at

- der med jævne mellemrum udarbejdes en rapport om alle projekter, afstemt efter det årlige arbejdsprogram og de årlige budgetaktiviteter (og hvor der lægges vægt på udgifter og resultater). Det skal bemærkes, at der under alle omstændigheder i beslutningen om retningslinjer stilles krav om aflæggelse af en årlig rapport om programmets gennemførelse. Der kan eventuelt oprettes et "programstøttekontor" (PSO) for at bistå med dette arbejde, herunder især i form af særlig praktisk støtte til "associated manager" (eller "shadow manager") under Ida og til sektorprojektlederen

- der udarbejdes en årlig rapport om anvendelsen af resultaterne af horisontale aktioner og foranstaltninger, og dette gælder alle sektorprojekter (både Ida og andre sektornet).

Det henstilles, at der i de årlige Ida II-rapporter og i de Ida II-evalueringer, der foretages hvert andet år - som skal aflægges ifølge hhv. beslutningen og afgørelsen - gives en fremstilling af udgifterne pr. projekt og over forpligtelserne for at gøre det lettere at sammenholde de anvendte beløb og resultaterne. Det ville stemme bedre overens med de regnskabsprincipper, der anvendes i det private erhvervsliv.

3.8. Der bør fortsat sættes ind på at fastlægge målbare målsætninger og at anvende projekter som "måleinstrumenter". Arbejdet er allerede indledt i forbindelse med nogle overordnede gennemførelsesplaner og i forbindelse med nogle cost benefit-analyser (jf. TESS-, EUDRA- og EUPHIN-projekterne). Der er her tale om et område, hvor den tjenestegren i Kommissionen, som administrerer Ida-programmet, fortsat bør tilbyde aktiv bistand. Det er især vigtigt, at det forretningsmæssige aspekt af den tekniske udvikling fastlægges og opfølges.

3.9. Den tjenestegren i Kommissionen, som administrerer Ida-programmet, bør overveje at formalisere den procedure, der anvendes til udvælgelse af de sektorer, der søger om Ida-finansiering. Der kan eventuelt iværksættes en intern indkaldelse, og hver sektor kan så fremlægge forslag med angivelse af formål og en redegørelse for, hvordan tjenester og redskaber i forbindelse med horisontale aktioner og foranstaltninger kan anvendes til opnåelse af formålet. En særlig angivelse af mål og prioriteringer for programmet, herunder f.eks. om projektet kommer borgere og erhvervsliv til gode, kan således indgå i evalueringskriterierne.

3.10. Ved at uddelegere budgetbeslutningerne til det pågældende generaldirektorat bringes kontraktforvaltningen nærmere den tekniske projektforvaltning. Dette er en fordel og indebærer, at den tjenestegren i Kommissionen, som administrerer Ida-programmet, kan koncentrere sig om koordineringsaspekter som f.eks. forståelse for sektorens behov, bedre forståelse for behov og synspunkter i medlemsstaternes administrationer (og hos borgere og erhvervsliv), udformning og gennemførelse af aktioner, som kan medvirke til fremme af interoperabilitet og til udbredelse af god praksis. Den pågældende tjenestegren skal imidlertid drage omsorg for, at den ikke isolerer sig i sit elfenbenstårn. Det henstilles især, at den pågældende tjenestegren

- aktivt kontrollerer projekter af fælles interesse under Ida og andre sektornet

- aktivt følger udviklingen i hvert land

- afholder møder i TAC-undergrupper i medlemsstaterne så ofte som muligt

- undersøger muligheden for at afholde et møde eller en konference om gennemgang af Ida II.

4. KONKLUSIONER

4.1. Kommissionen finder, at resultaterne af evalueringen indeholder en nyttig vurdering af Ida II-programmet som helhed og af de projekter og aktioner, der er iværksat i henhold til programmet. Disse resultater er baseret på konklusioner og henstillinger i den endelige evalueringsrapport og tjener som grundlag for kommende evalueringer.

4.2. Der er allerede truffet foranstaltninger samtidig med og umiddelbart efter evalueringen. Der er således udarbejdet et katalog over generiske Ida-tjenester og en brugervejledning. Der er iværksat en indkaldelse af bidrag til Ida-arbejdsprogrammet, og på baggrund af eEurope-initiativet er man i færd med at udvikle en portal for EU-administrationer, og der foretages en benchmarking-aktion inden for elektronisk levering af offentlige tjenester med grænseoverskridende aspekter.

4.3. Hvad angår henstillingen om kontrol af projekter af fælles interesse under Ida og andre sektornet (jf. 3.5) er der truffet følgende foranstaltninger:

- inddragelsen i det forberedende arbejde i forbindelse med de overordnede gennemførelsesplaner har givet en bedre forståelse for kravene på sektorplan

- udsendelsen af kataloget over generiske Ida-tjenester indebærer, at de enkelte sektorer i højere grad udnytter de disponible Ida-tjenester.

Samtidig er man i færd med at fastlægge en standard for projektrapportering vedrørende projekter af fælles interesse og horisontale aktioner og foranstaltninger, og denne standard vil blive knyttet til revisionen af arbejdsprogrammet for 2001. Denne rapportering støtter projekterne i forbindelse med opnåelse af supplerende støtte og tjener som grundlag for næste evaluering. Der er desuden indledt en koordinering med både Rådet og andre EF-programmer, især F&U og TEN Telecom.

4.4. På grundlag af evalueringen og erfaringerne fra det første halvandet år af Ida II-programmet og på baggrund af eEurope-initiativet, har Kommissionen fremsat forslag til ændring af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1719/1999/EF og forslag til ændring af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1720/1999/EF.