Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2022/C 450/11)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Arbois«

PDO-FR-A0994-AM01

Meddelelsesdato: 28.9.2022

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1. Geografisk område

I kapitel I, afsnit IV, punkt 1, litra a) og b), i produktspecifikationen erstattes ordet »sikres« med ordene »finder sted«, og ordene »i henhold til den officielle geografiske kode fra 2021« tilføjes efter »Jura«.

Denne redaktionelle ændring gør det muligt at fastlægge det geografiske område med henvisning til 2021-udgaven af INSEE's officielle geografiske kode og dermed at skabe juridisk sikkerhed for afgrænsningen af det geografiske område.

Listen over de kommuner, der udgør det geografiske område, samt deres navne er blevet ajourført uden ændringer af det geografiske områdes perimeter for at tage højde for de administrative ændringer, der er foretaget i henhold til den officielle geografiske kode.

Punkt 6 i enhedsdokumentet ændres.

Der tilføjes ligeledes en sætning i afsnit IV, punkt 1, for at informere om, at kortmateriale for det geografiske område er tilgængeligt på INAO's websted.

2. Område i umiddelbar nærhed

I kapitel I, afsnit IV, punkt 3, litra a), i produktspecifikationen tilføjes ordene »i henhold til den officielle geografiske kode fra 2021« efter »følgende«.

Denne redaktionelle ændring gør det muligt at fastlægge området i umiddelbar nærhed med henvisning til 2021-udgaven af INSEE's officielle geografiske kode.

Tilføjelsen af denne henvisning gør det muligt at skabe juridisk sikkerhed for definitionen af området i umiddelbar nærhed.

Listen over de kommuner, der udgør området i umiddelbar nærhed, samt deres navne er blevet ajourført uden ændringer af perimeteren for at tage højde for de administrative ændringer, der er foretaget.

Afsnittet »Supplerende betingelser« i enhedsdokumentet ændres.

3. Vinstoksorter

I kapitel I, afsnit V, punkt 1, i produktspecifikationen tilføjes de sorter, der er interessante med henblik på tilpasning, nemlig Aligoté B, Chenin B, Enfariné B, Marsanne B, Roussane B, Sacy B, Béclan N, Franc noir de Haute-Saône N og Gamay N, til følgende vinstoksorter:

— Stille hvidvine: Aligoté B, Chenin B, Enfariné N, Marsanne B, Roussane B og Sacy B.

— Stille rødvine og rosévine: Béclan N, Enfariné N, Franc noir de Haute-Saône N og Gamay N.

— Stille vine, der kan opnå benævnelsen »vin jaune«: Enfariné N.

Det kompetente nationale udvalg under Frankrigs nationale institut for oprindelse og kvalitet (»Institut national de l'origine et de la qualité«) har for betegnelser, der indgives ansøgning om, besluttet at gøre det muligt at indføre sorter, som er interessante med henblik på tilpasning til klimaændringer eller til samfundets forventninger om brugen af plantebeskyttelsesmidler.

Disse druesorter, hvoraf nogle stammer fra Juraregionen, kan være en fordel i en situation, hvor klimaet bliver varmere. Nogle af dem er sene og muliggør en tilpasning til risikoen for frost, mens andre gør det muligt at tilføre syrlighed og dermed skabe nogle mere harmoniske vine. De er mindst lige så modstandsdygtige over for sygdomme som de druesorter, der allerede er godkendt til betegnelsen. Indførelsen af disse sorter har ligeledes til formål at fremhæve særpræget ved vinene med betegnelsen.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

4. Bestemmelser om druesorternes andel på bedriften

I kapitel I, afsnit V, punkt 2, i produktspecifikationen tilføjes der en bestemmelse om, at andelen af sorter, som er interessante med henblik på tilpasning, højst må udgøre 5 % af bedriftens vinstoksorter og beregnes ud fra det samlede antal parceller, der producerer vin med den beskyttede oprindelsesbetegnelse.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

5. Regler for beskæring

I kapitel I, afsnit VI, punkt 1, litra b), i produktspecifikationen ændres bestemmelserne om beskæring af vinstokkene for at medtage de sorter, som er interessante med henblik på tilpasning.

Enhedsdokumentets afsnit om »Særlige ønologiske fremgangsmåder« ændres.

6. Vinstokkenes overordnede dyrkningstilstand

I kapitel I, afsnit VI, punkt 1, litra f), i produktspecifikationen præciseres det for at begrænse vindyrkningens indvirkning på miljøet, at der højst må anvendes 40 enheder syntetisk mineralsk kvælstofgødning pr. hektar om året.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

7. Andre dyrkningsmetoder

I kapitel I, afsnit VI, punkt 2, i produktspecifikationen præciseres det, at for parceller med en hældning på over 15 % skal den såede eller spontane vegetation holdes nede ved hjælp af mekaniske eller fysiske midler mellem mindst hver anden række for at bevare det fysiske og biologiske miljøs kendetegn. Denne bestemmelse erstatter begrænsningen af rækkernes længde for parceller med en hældning på over 15 %.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

8. Høst

I kapitel I, afsnit VII, punkt 1, litra a), i produktspecifikationen udgår bestemmelsen om fastsættelsen af en startdato for høsten. Denne bestemmelse udgår, eftersom produktspecifikationen angiver druernes minimumsindhold af sukker ved høsten, hvilket gør det muligt for vinavlerne at foretage høsten ud fra årets særlige omstændigheder og deres geografiske situation.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

9. Udbytte

I kapitel I, afsnit VIII, punkt 2, litra a), i produktspecifikationen sættes det maksimale udbytte for stille hvidvine op fra 72 til 78 hl/ha. Denne ændring vil gøre det muligt for vinavlerne at udnytte produktionsårene, hvis den gennemsnitlige produktionsmængde falder.

Afsnittet »Maksimale udbytter« i enhedsdokumentet ændres.

10. Sammenstikning af druesorter

I kapitel I, afsnit IX, punkt 1, litra a), præciseres det, at sorter, som er interessante med henblik på tilpasning til klimaændringer, sammen eller hver for sig højst må udgøre 10 % af vinenes endelige sammenstikning.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

11. Cirkulation mellem godkendte oplagshavere

I kapitel I, afsnit IX, punkt 5, i produktspecifikationen udgår litra b) om datoen for cirkulation af vinene mellem godkendte oplagshavere.

For at muliggøre en tidlig overførsel af vin, navnlig til handelsaktørerne, udgår startdatoen for cirkulation af vinene mellem godkendte oplagshavere.

Overskriften i afsnit IX, punkt 5, ændres, idet »for cirkulation af produkterne og« udgår.

Overskriften i afsnit IX, punkt 5, litra a), udgår.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer af produktspecifikationen.

12. Tilknytning til det geografiske område

I kapitel I, afsnit X, punkt 3, i produktspecifikationen udgår ordene »begrænsning af rækkernes længde«. Denne ændring er i tråd med ændringen af punktet »Andre dyrkningsmetoder« i kapitel I, afsnit VI, punkt 2, i produktspecifikationen.

Afsnittet »Tilknytning til det geografiske område« i enhedsdokumentet ændres.

13. Indberetningsforpligtelser

I kapitel II, afsnit I, punkt 2, i produktspecifikationen ændres fristen for indberetning af krav, så den er i overensstemmelse med fristen for høstanmeldelsen.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

14. Vigtige kontrolpunkter og evalueringsmetoder

I kapitel III, afsnit I, i produktspecifikationen ændres oversigten over de vigtige kontrolpunkter for at tage højde for de nye redaktionelle regler.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer af produktspecifikationen.

15. Henvisninger til kontrolorganet

I kapitel III, afsnit II, i produktspecifikationen ajourføres adressen på det kontrolorgan, der er nævnt i første afsnit.

Andet afsnit, som nævner kontrolorganet, udgår i overensstemmelse med de nye redaktionelle regler for denne del af produktspecifikationerne.

Tredje afsnit ændres, og fjerde afsnit udgår i overensstemmelse med de nye redaktionelle regler.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

ENHEDSDOKUMENT

1. Produktets betegnelse

Arbois

2. Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3. Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

15. Vin af delvis tørrede druer

4. Beskrivelse af vinen/vinene

1. Stille hvidvine

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Hvidvinene er meget friske og har ofte en palet af frugtagtige aromaer, der ledsages af mineralske noter og flintnoter. Hvidvinene har et naturligt alkoholindhold på mindst 10,5 % vol. Efter berigelse må vinenes totale alkoholindhold højst være 14 % vol. På aftapningstidspunktet og tidspunktet for markedsføring til forbrugerne har vinene et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) på højst 3 gram pr. liter.

De øvrige analytiske kendetegn svarer til dem, der er fastsat i EU-lovgivningen.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt totalt syreindhold Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

2. Stille rødvine og rosévine

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Rødvinene og rosévinene har en stor aromatisk kompleksitet. Druesorten Poulsard N, som de fremstilles af, navnlig i kommunen Pupillin, og som almindeligvis anvendes til rødvin, giver vinene en karakteristisk klar, rubinrød farve og frugtagtige aromaer. Med druesorten Pinot noir N bliver farven mørkere, og de aromatiske noter leder tankerne hen på røde frugter. Med druesorten Trousseau N bliver vinene mere tanninholdige og får tit en stærkere farve, ofte med animalske noter. Ved lagring af rødvinene (og rosévinene) udvikler deres aromaer sig ofte i en sådan retning, at de får noter af skovbund, humus og champignon. Rødvinene og rosévinene har et naturligt alkoholindhold på mindst 10 % vol. Efter berigelse må vinenes totale alkoholindhold højst være 13,5 % vol. På aftapningstidspunktet og tidspunktet for markedsføring til forbrugerne har rødvinene et æblesyreindhold på højst 0,4 gram pr. liter. På aftapningstidspunktet og tidspunktet for markedsføring til forbrugerne har vinene et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) på højst 3 gram pr. liter.

De øvrige analytiske kendetegn svarer til dem, der er fastsat i EU-lovgivningen.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt totalt syreindhold Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

3. Vine med den traditionelle benævnelse »vin de paille« (»stråvin«)

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Vin med benævnelsen »vin de paille« (»stråvin«) er en sød vin, som udvikler aromaer af kandiserede frugter, der leder tankerne hen på svesker eller kandiseret appelsin, eller honningaromaer. Denne vins aromaer og smag varierer ikke blot efter dens oprindelse, men også efter de druesorter, den er fremstillet af, og de enkelte producenters eller kældermestres knowhow. Vine med den traditionelle benævnelse »vin de paille« har et minimalt virkeligt alkoholindhold på 14 % vol. og et totalt alkoholindhold på mindst 19 % vol. Vine med benævnelsen »vin de paille« har på aftapningstidspunktet og tidspunktet for markedsføring til forbrugerne et indhold af flygtige syrer på under 25 meq/l.

De øvrige analytiske kendetegn svarer til dem, der er fastsat i EU-lovgivningen.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt totalt syreindhold Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

4. Vine med den traditionelle benævnelse »vin jaune« (»gul vin«)

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Vin med benævnelsen »vin jaune« (»gul vin«) er først og fremmest kendetegnet ved sin uforlignelige og komplekse »gule smag«, som er en kombination af aromatiske noter af valnødder, æbler, kandiserede frugter og krydderier, og ved sin flotte gyldenbrune farve. Vine med benævnelsen »vin jaune« har et naturligt alkoholindhold på mindst 10,5 % vol. På aftapningstidspunktet og tidspunktet for markedsføring til forbrugerne har vinene et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) på højst 3 gram pr. liter.

De øvrige analytiske kendetegn svarer til dem, der er fastsat i EU-lovgivningen.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt totalt syreindhold Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5. Vinfremstillingsmetoder

5.1. Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

1.

Dyrkningsmetode

— Beplantningstætheden på vinmarkerne er mindst 5 000 vinstokke pr. hektar, dog ikke ved terrasseplantning. For vinmarker, hvor der ikke anvendes terrasseplantning, og for terrasser med mindst to rækker vinstokke råder hver vinstok over et areal på højst 2 m2. Dette areal beregnes ved at gange afstanden mellem rækkerne med afstanden mellem vinstokkene i samme række. Afstanden mellem rækkerne af vinstokke må ikke overstige 2 m.

— De eneste tilladte beskæringsmetoder er enkelt eller dobbelt Guyot-beskæring og kort beskæring (Royat-beskæring).

— For druesorterne Chardonnay B, Poulsard N, Savagnin B, Trousseau N, Aligoté B, Chenin B, Enfariné N, Marsanne B, Roussane B, Sacy B, Béclan N, Franc noir de Haute-Saône N og Gamay N er antallet af skud højst 20 skud pr. vinstok og 120 000 skud pr. hektar. Ved enkelt eller dobbelt Guyot-beskæring må antallet af skud ikke overstige 10 skud på den lange stamme, og der må højst være to grene til fornyelse med to skud.

— For druesorten Pinot noir N er antallet af skud højst 80 000 skud pr. hektar. Ved enkelt eller dobbelt Guyot-beskæring må antallet af skud ikke overstige 8 skud på den lange stamme, og der må højst være to grene til fornyelse med to skud.

— Vine, der kan opnå den traditionelle benævnelse »vin de paille« (»stråvin«), fremstilles af manuelt høstede druer ad flere omgange.

2.

Væsentlig ønologisk fremgangsmåde

Efter berigelse må vinenes totale alkoholindhold højst være 13,5 % vol. for rødvine og rosévine og 14 % vol. for hvidvine.

Det er ikke tilladt at anvende ønologisk kul, hverken alene eller blandet i præparater, til fremstilling af rosévine. Anvendelse af træflis er forbudt for alle vine.

Anvendelse af subtraktive berigelsesteknikker er tilladt for mosten til rødvine. Den delvise koncentration er fastsat til højst 10 %. Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved vinenes fremstilling, opfylde kravene i EU-lovgivningen og i den franske lov om landbrug og fiskeri (»code rural et de la pêche maritime«).

5.2. Maksimale udbytter

1. Stille hvidvine 78 hektoliter pr. hektar

2. Stille rødvine og rosévine 66 hektoliter pr. hektar

3. Vine med benævnelsen »stråvin« 20 hektoliter pr. hektar

6. Afgrænset geografisk område

a) Druehøsten, fremstillingen, forarbejdningen og lagringen af vinene finder sted i følgende kommuner i departementet Jura i henhold til den officielle geografiske kode fra 2021: Abergement-le-Grand, Arbois, Les Arsures, Mathenay, Mesnay, Molamboz, Montigny-lès-Arsures, Les Planches-près-Arbois, Pupillin, Saint-Cyr-Montmalin, Vadans og Villette-lès-Arbois.

b) For den supplerende geografiske betegnelse »Pupillin« finder druehøsten, fremstillingen, forarbejdningen og lagringen af vinene sted i følgende kommune i departementet Jura i henhold til den officielle geografiske kode fra 2021: Pupillin. Kortmaterialet, hvoraf det geografiske område fremgår, er tilgængeligt på INAO's websted.

7. Druesorter

Chardonnay B

Pinot noir N

Poulsard N — Ploussard

Savagnin blanc B

Trousseau N

8. Tilknytning til det geografiske område

8.1. Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen

Det geografiske område dækker den vestlige udkant af Jurabjergene. Det er en del af det naturlige område Revermont og:

— afgrænses mod øst af Jurabjergenes første kalkstensplateau med en gennemsnitlig højde på 550 m

— afgrænses mod vest af den slette, der udgør den østlige udkant af Bressankløften.

Det geografiske område strækker sig over 13 kommuner i kantonen Arbois i departementet Jura.

De præcist afgrænsede parceller, hvor druerne høstes, er beliggende på de generelt vestvendte sider ved plateauets kant. De ligger på mergel- eller lerholdige skråninger fra Nedre Jura og Trias, som er domineret af et kraftigt klippefremspring af gullig kalksten fra Mellem Jura. De ligger ligeledes på de få relieffer ved foden af den primære side, som består af det samme ler. Skrænten er rig på løse kalksten, der giver næring til de underliggende mergellag og gør dem lettere. Lokalt er leret blandet med skærver, som er kiselholdige stykker, der er rester af opløsningen af visse kalkstenslag. Vindyrkningsparcellerne ligger i en højde på mellem 250 m og 400 m.

Vine med den supplerende geografiske betegnelse »Pupillin« produceres udelukkende i kommunen Pupillin, som ligger syd for Arbois. I det ujævne terræn, som er rigt på løse kalksten, er jorden i de afgrænsede parceller, hvor druerne høstes, dannet på iriserende mergel, som er meget dyb, lerholdig og kompakt.

Det geografiske område har et køligt kystklima, som præges af indflydelsen fra fastlandet, nemlig store årlige temperaturforskelle med et gennemsnit på 10,5 °C og varme og fugtige somre. Det naturlige område Revermont får meget mere nedbør end nabosletten. Den årlige nedbørsmængde overstiger 1 000 mm og er godt fordelt hen over året. Efteråret er generelt solrigt og tørt, men blæsende.

Klimaforholdene i det geografiske område er, alt efter stedets kendetegn (skråninger, der ligger i læ, naturlig dræning af overskydende vand og et maksimalt antal solskinstimer), afgørende for vinmarkernes beliggenhed i dette vanskelige regionale klima. Den læ, som de særligt høje skrænter giver, beskytter vinmarkerne mod vind fra nord og fra øst.

8.2. Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

Der var allerede vinmarker i Jura i keltertiden. Der er en lang række vidnesbyrd om eksistensen heraf lige fra år 1000. Fra det 13. århundrede besad lensherrerne i Salins, Othon den fjerde og hans efterfølgere, og herefter Philippe le Hardi, hertugen af Bourgogne, en stor del af vindyrkningsarealet i Arbois. De gav et afgørende bidrag til vindyrkningsarealets økonomiske udvikling ved at promovere deres vine i hele Europa og ved hofferne.

Arbois er hjemegn for Louis Pasteur, der ofte betragtes som »ønologiens ophavsmand«. Han havde i øvrigt en vinmark i nærheden af Arbois.

Vindyrkningsarealet blev ødelagt af phylloxera i slutningen af det 19. århundrede og blev herefter berørt af krigene og de økonomiske kriser i det 20. århundrede, men er blevet genoprettet takket være producenternes indsats og valg. I 1858 oprettede man vindyrkningsselskabet »Société de viticulture d'Arbois«, som havde til formål at »fremme gode metoder til vindyrkning og fremstilling af vin«.

Det første franske vinkooperativ så dagens lys i 1906 i Arbois. Producenterne gik således sammen om at indføre effektive værktøjer til forarbejdning og lagring ved hjælp af fælles regler.

I 1908 blev der oprettet en producentsammenslutning for oprindelsesbetegnelsen fra kantonen Arbois, »Syndicat de défense viticole de l'appellation d'origine du canton d'Arbois«, som stod for udstedelsen af et oprindelsescertifikat for at beskytte vindyrkningsarealet i Arbois.

I løbet af generationer har producenterne udvalgt tre druesorter, som er typiske for Juraområdet, nemlig Savagnin B, Poulsard N og Trousseau N. De har ligeledes indført to druesorter, der stammer fra de nærliggende vinmarker i Bourgogne, nemlig Chardonnay B og Pinot noir N.

Vindyrkningsparcellerne, der er beliggende på skråninger, som for størstedelens vedkommende er meget stejle, tvinger producenterne til at beherske færdigheder såsom at arbejde med larvefodsmaskiner, samle jorden og formgive terrasserne.

Fremstillingen af vine med benævnelsen »vin jaune« (»gul vin«) er noget særligt for Jura og af uklar oprindelse. Producenterne i Jura har fastlagt strenge regler for fremstillingen: udvælgelse af druesorten Savagnin B, bevarelse af den naturlige udvikling af endogene mikrobielle stammer, som giver vinen et »slør«, lagring uden opfyldning af fadene osv. Druerne høstes ved optimal modenhed og forarbejdes herefter til tør hvidvin. Denne vin lagres så i mindst seks år på egefade uden opfyldning. I løbet af den lange modningstid dannes der naturligt et slør af gær på vinens overflade. Det sikrer en kontrolleret iltning under lagringen. Til sidst aftappes denne »vin jaune« på en original flaske, der indeholder 62 cl og kaldes en »Clavelin«.

Fremstillingen af vine med benævnelsen »vin de paille« (»stråvin«) er også et særligt kendetegn for Jura. For at opnå store koncentrationer af sukker i et klima, der er forholdsvis fugtigt og koldt, tørres udvalgte klaser i mindst seks uger efter at være blevet fjernet fra vinstokken. Klaserne hænges op i ståltråd eller lægges i små perforerede kasser eller på riste og lagres i tørre og ventilerede, men ikke opvarmede bygninger. Herefter giver en langsom presning med et meget lavt udbytte en meget sukkerholdig most, som gærer langsomt.

I 2009 var den årlige produktion af vine med oprindelsesbetegnelsen »Arbois« på 820 hektar ca. 15 000 hektoliter rødvin og rosévin, 12 000 hektoliter hvidvin, 1 000 hektoliter vin med benævnelsen »vin jaune« og 500 hektoliter vin med benævnelsen »vin de paille«. Ud af 252 druehøstere er der 55, som forarbejder deres egen høst til vin og fremstiller 60 % af vinene, tre vinkooperativer, som forarbejder 30 % af produktionen til vin, og syv forhandlere, som køber druerne og forarbejder de resterende 10 %.

8.3. Årsagssammenhæng

Særpræget ved vinene med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Arbois« skyldes navnlig, at de præcist afgrænsede parceller har (ler- og kalkholdig) mergeljord, som i højere grad end andre steder er dækket af løse kalksten, men også vinmarkernes hældning og deres eksponering. Vindyrkningsarealet har en konstant kølighed i dybden, og på overfladen letter de løse sten jordens opvarmning og dræning.

Producenterne har plantet druesorter på deres foretrukne arealer efter en længere observation. Druesorterne Trousseau N og Savagnin B stiller strenge krav til jordbundsforholdene. Førstnævnte druesort kræver en meget varm grusjord, mens andennævnte druesort kræver en meget stenet jord på overfladen, som samtidig er meget kølig i dybden.

Kombinationen af disse jordbundsfaktorer, topografiske faktorer og mesoklimatiske faktorer giver det geografiske område optimale betingelser til fremstilling af aromatiske hvidvine, som er frugtagtige og mineralske, og som har en friskhed, der sikrer et godt lagringspotentiale.

Vinavlerne sikrer en optimal håndtering af planten og kontrollerer produktionens omfang og potentiale, hvilket giver sig udslag i et kontrolleret udbytte. De gør brug af metoder, der bidrager til jordens bevarelse (græsarealer osv.), for at imødegå de hyppige erosionsrisici for vinmarker, der ligger på stejle skråninger og mergeljord.

For vine med den supplerende geografiske betegnelse »Pupillin« er det navnlig den dybe, mergelholdige og kompakte jord og de meget stejle skråninger, der er gunstige for produktionen af rødvine, navnlig for rødvine fremstillet af druesorten Poulsard N.

Det vanskelige klima i det geografiske område spiller i sig selv en rolle for de særlige kendetegn ved »vin jaune«. De store temperaturforskelle mellem vinter og sommer bidrager til udviklingen af et »slør« af gær, som giver den »gule smag«. Traditionen for en meget lang lagring uden opfyldning af fadene, som kommer til udtryk i produktspecifikationen, er befordrende for, at de særlige karakteristika ved »vin jaune« kommer til udtryk. Under lagringen bliver aromaerne koncentrerede og komplekse.

Eftersom det blæsende efterår er relativt tørt, fremmes tørringen af druer til fremstilling af »vin de paille«. Den minimale lagringsperiode, som varer indtil den 15. november i det tredje år efter høståret og omfatter 18 måneders lagring på træfade, fremmer udviklingen af komplekse aromaer og vinenes modning.

I 1285 er vin fra Arbois allerede meget berømt, eftersom grev Chiny — ifølge troubadouren Jacques Bretel, som drak vinen i selskab med Henri de Briey — serverede vinen for sine gæster i forbindelse med turneringen i Chauvency.

Louis Pasteur havde købt en vinmark i Arbois, hvor han foretog forsøg med gæring og satte et punktum for spørgsmålet om, hvorvidt han var uenig med forsvarerne af teorien om »spontan opståen«. Han påviste også, at den lokale mikroflora spiller en rolle, når det gælder den altid lidt mysteriøse forbindelse mellem et sted og dets produkters karakteristika.

9. Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, supplerende krav)

Område i umiddelbar nærhed

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktion i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, som er defineret i undtagelsen vedrørende fremstilling, forarbejdning og lagring af vin, består af følgende kommuners område i henhold til den officielle geografiske kode fra 2021:

— Departementet Doubs: Arc-et-Senans, Bartherans, Brères, Buffard, By, Cademène, Cessey, Charnay, Châtillon-sur-Lison, Chay, Chenecey-Buillon, Chouzelot, Courcelles, Cussey-sur-Lison, Echay, Epeugney, Fourg, Goux-sous-Landet, Lavans-Quingey, Liesle, Lombard, Mesmay, Montrond-le-Château, Myon, Palantine, Paroy, Pessans, Quingey, Rennes-sur-Loue, Ronchaux, Rouhe, Rurey, Samson og Le Val

— Departementet Jura: Abergement-le-Petit, Abergement-lès-Thésy, Aiglepierre, Aresches, Arlay, Augea, Augerans, Augisey, Aumont, Balanod, Bans, Barretaine, Baume-les-Messieurs, Beaufort-Orbagna, Belmont, Bersaillin, Besain, Biefmorin, Bletterans, Blois-sur-Seille, Blye, Bois-de-Gand, Bonnefontaine, Bornay, Bracon, Brainans, Briod, Buvilly, Cernans, Césancey, La Chailleuse (kun den del, der svarer til området i den gamle kommune Saint-Laurent-la-Roche), Chamblay, Chamole, Champagne-sur-Loue, Champrougier, La Chapelle-sur-Furieuse, Chapelle-Voland, La Charme, La Chassagne, Château-Chalon, La Châtelaine, Chatelay, Le Chateley, Châtillon, Chaumergy, Chaussenans, Chaux-Champagny, La Chaux-en-Bresse, Chemenot, Chêne-Sec, Chevreaux, Chille, Chilly-le-Vignoble, Chilly-sur-Salins, Chissey-sur-Loue, Clucy, Colonne, Commenailles, Condamine, Conliège, Cosges, Courbette, Courbouzon, Courlans, Courlaoux, Cousance, Cramans, Cuisia, Darbonnay, Desnes, Les Deux-Fays, Digna, Domblans, Dournon, Ecleux, L’Etoile, Fay-en-Montagne, La Ferté, Le Fied, Fontainebrux, Foulenay, Francheville, Frébuans, Frontenay, Geraise, Germigney, Geruge, Gevingey, Gizia, Grange-de-Vaivre, Graye-et-Charnay, Grozon, Hauteroche, Ivory, Ivrey, Ladoye-sur-Seille, Larnaud, Lavigny, Lemuy, Loisia, Lombard, Lons-le-Saunier, Le Louverot, La Loye, Macornay, Mantry, Marnoz, La Marre, Maynal, Menétru-le-Vignoble, Messia-sur-Sorne, Miéry, Moiron, Molain, Monay, Montagna-le-Reconduit, Montaigu, Montain, Montbarrey, Montholier, Montmarlon, Montmorot, Mont-sous-Vaudrey, Mouchard, Nance, Neuvilley, Nevy-sur-Seille, Nogna, Ounans, Oussières, Pagnoz, Pannessières, Passenans, Perrigny, Le Pin, Picarreau, Plainoiseau, Plasne, Poids-de-Fiole, Poligny, Pont-d'Héry, Pont-du-Navoy, Port-Lesney, Pretin, Publy, Quintigny, Recanoz, Relans, Repots, Revigny, Rosay, Rotalier, Ruffey-sur-Seille, Rye, Saint-Amour, Saint-Didier, Saint-Lamain, Saint-Lothain, Saint-Maur, Saint-Thiébaud, Sainte-Agnès, Saizenay, Salins-les-Bains, Santans, Sellières, Sergenaux, Sergenon, Souvans, Thésy, Thoissia, Toulouse-le-Château, Tourmont, Trenal, Les Trois-Châteaux, Val-d'Epy (kun den del, der svarer til området i de gamle kommuner Nantey, Val d'Epy og Senaud), Val-Sonnette, Vaudrey, Vaux-sur-Poligny, Verges, Véria, Vernantois, Le Vernois, Vers-sous-Sellières, Vevy, La Vieille-Loye, Villeneuve-d'Aval, Villeneuve-sous-Pymont, Villerserine, Villers-Farlay, Villers-les-Bois, Villevieux, Le Villey, Vincent-Froideville og Voiteur.

Område i umiddelbar nærhed

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktion i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

For den supplerende geografiske betegnelse »Pupillin« består det område i umiddelbar nærhed, som er defineret i undtagelsen vedrørende fremstilling, forarbejdning og lagring af vin, af området for de kommuner, der er nævnt i afsnit IV, punkt 1, litra a), og i afsnit IV, punkt 3, litra a), undtagen kommunen Pupillin, der udgør det geografiske område for denne geografiske betegnelse.

Mærkning

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser om mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Arbois« kan suppleres med den traditionelle benævnelse »vin de paille« (»stråvin«).

Navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Arbois« kan suppleres med den traditionelle benævnelse »vin jaune« (»gul vin«).

Det er obligatorisk, at vine med benævnelsen »vin de paille« præsenteres med angivelse af årgangen.

For vine med den supplerende geografiske betegnelse »Pupillin« er det obligatorisk, at navnet på den supplerende geografiske betegnelse står efter navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse og med skrifttegn, der hverken i højden eller bredden er større end de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed, under forudsætning af at:

— det drejer sig om en navngiven matrikelregistret lokalitet

— navnet fremgår af høstanmeldelsen.

Den navngivne matrikelregistrerede lokalitet skal være trykt med skrifttegn, der hverken i højden eller bredden er større end halvdelen af de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Aftapning

Retsgrundlag:

EU-lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser om mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Den såkaldte »Clavelin«-flaske eller flaske til »vin jaune«, som indeholder ca. 62 cl, er udelukkende forbeholdt aftapning af vine med oprindelsesbetegnelsen, der har den traditionelle benævnelse »vin jaune«.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-f3ff41c6-ac5a-4378-aec8-0837f4d9d8d6

(1) EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.