Ansvarsfraskrivelse: Dette resumé forpligter kun de tjenestegrene i Kommissionen, der har været involveret i udarbejdelsen, og foregriber på ingen måde den endelige udformning af en eventuel senere afgørelse truffet af Kommissionen.

1. PROBLEMAFGRÆNSNING

Drivgarn er fiskenet, der kan drive og anvendes nær eller i havoverfladen for at fange fiskearter, der svømmer i den øverste del af vandsøjlen.

I begyndelsen af 90'erne udarbejdede EU på grundlag af FN's Generalforsamlings resolutioner[1], hvori der blev opfordret til et moratorium for "store pelagiske drivgarn"[2], en række bestemmelser for at gennemføre et sådant forbud mod store drivgarn[3].

I erkendelse af den alvorlige trussel, som fiskeri med drivgarn efter laks udgør for allerede nedfiskede marsvinebestande, har det desuden siden 1. januar 2008 været forbudt at medføre og anvende enhver form for drivgarn i Østersøen[4].

I øjeblikket må EU-fartøjer medføre og anvende mindre drivgarn, undtagen i Østersøen, Bælterne og Øresund, forudsat at:

(a) drivgarnenes individuelle eller samlede længde ikke overstiger 2,5 km

(b) de ikke skal anvendes til at fange de arter, der er opført i bilag VIII til forordning (EF) nr. 894/97 som ændret ved forordning (EF) nr. 1239/98[5], og at

(c) de arter, der er opført i bilag VIII[6], og som er fanget med drivgarn, ikke kan landes.

Desuagtet hele dette regelsæt er der stadig blevet rapporteret om vanskeligheder i forbindelse med gennemførelsen af EU-reglerne vedrørende drivgarn, særlig i Middelhavet.

Sådanne svagheder kan være årsagen til en udbredelse af nationale foranstaltninger, der supplerer EU's gældende retlige ramme, som ikke på nogen måde har været særlig effektiv til at sikre, at disse svagheder ikke blev udnyttet, og som kan have åbnet op for, at operatørerne i højere grad misbruger og tilsidesætter reglerne.

Selv om de berørte medlemsstater for nylig har vedtaget yderligere nationale foranstaltninger for at håndtere disse betænkeligheder, er der stadig risiko for, at de samme problemer dukker op på ny i en nær fremtid.

På grundlag af erfaring fra tidligere og de seneste oplysninger fra videnskabelige undersøgelser[7] kunne fiskeri med drivgarn i mindre omfang stadig forårsage vedvarende miljømæssige og bevarelsesmæssige problemer gennem interaktion med beskyttede arter (f.eks. hvaler, havskildpadder, stører osv.), særlig i visse områder.

2. ANALYSE AF NÆRHEDSPRINCIPPET

Kommissionen handler på grundlag af artikel 3, stk. 1, litra d), og i overensstemmelse med den procedure, der er fastsat i artikel 43, stk. 2, i EUF-traktaten.

Subsidiaritetsprincippet finder derfor ikke anvendelse på dette forslag.

3. MÅL

Inden for denne ramme er de primære specifikke politikmål som følger:

· At håndtere og udrydde ethvert eventuelt vedvarende miljømæssigt og bevarelsesmæssigt problem i forbindelse med anvendelse af drivgarn i mindre omfang.

· At håndtere og udrydde mangler i EU's retlige ramme, som kan underminere gennemførelsen og svække kontrol og håndhævelse.

· At bidrage til at nå målene og opfylde målsætningerne for "god miljøtilstand", som er fastsat i henhold til havstrategirammedirektivet[8] og tilknyttede direktiver.

4. POLITIKMULIGHEDER

For at nå disse mål er fire politikmuligheder blevet overvejet:

· Politikmulighed 1: opretholdelse af status quo (referencescenariet)

· Politikmulighed 2: indførelse af tekniske foranstaltninger og kontrolforanstaltninger

· Politikmulighed 3: et forbud mod udvalgte former for fiskeri med drivgarn

· Politikmulighed 4: et fuldstændigt forbud mod fiskeri med drivgarn.

Politikmulighed 1: opretholdelse af status quo (referencescenariet)

Denne tilgang indebærer, at der ikke tages konkrete skridt til at ændre de gældende bestemmelser om anvendelsen af drivgarn fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 894/97 som ændret ved forordning (EF) nr. 1239/98.

Politikmulighed 2: indførelse af tekniske foranstaltninger og kontrolforanstaltninger

Med denne mulighed tilstræbes det at fjerne fejlfortolkninger og mangelfuld gennemførelse af de gældende regler om drivgarn ved at indføre en specifik bestemmelse om:

· yderligere tekniske foranstaltninger (tilrigning af fiskeredskaber: maskestørrelse og trådtykkelse, afstanden fra kysten osv.)

· kontrol- og overvågningsaspekter (f.eks. étnetsreglen, obligatoriske fiskeritilladelser osv.).

Politikmulighed 3: forbud mod udvalgte former for fiskeri med drivgarn

Med denne politikmulighed ophører kun det fiskeri med drivgarn, som er identificeret som værende mest skadeligt for strengt beskyttede arter, og/eller hvormed det ikke er muligt at undgå bifangster af arter, for hvilke der ikke er udstedt fiskeritilladelse (bilag VIII-arter).

De oplysninger, der er tilgængelige indtil videre, er ikke tilstrækkelige til på nøjagtig vis at identificere skadeligt fiskeri med drivgarn, selv om flere specifikke eksempler har vist, at der er behov for mere arbejde i marken.

Politikmulighed 4: et fuldstændigt forbud mod fiskeri med drivgarn

Med denne mulighed ville enhver form for fiskeri med drivgarn faktisk blive bragt til ophør ved indførelse af et fuldstændigt forbud mod at medføre denne type fiskeredskaber og/eller anvende det. Ved at anvende forsigtighedsprincippet ville ethvert vedvarende kontrolrelateret og miljømæssigt problem blive håndteret.

Denne mulighed passer også til den præference, nogle medlemsstater har vist, fordi de enten aldrig har udviklet denne type fiskeri (f.eks. Nederlandene, Belgien osv.), eller har vedtaget nationale foranstaltninger (f.eks. Spanien, Grækenland, Cypern, Malta osv.) eller har indgået internationale forpligtelser (f.eks. deltager medlemsstaterne ved Middelhavet og Sortehavet sammen med Portugal i ACCOBAMS), ved hvilke anvendelsen af drivgarn forbydes, omend de i de fleste tilfælde ikke gennemfører forbuddet.

5. KONSEKVENSANALYSE

Vurderingen af politikmulighederne er baseret på en SWOT-analyse. For at gøre det kort angives overvejelser om referencescenariet (status quo) ikke her.

De fleste af de konstaterede fiskerier er sæsonbetingede, og de deltagende flåder består af polyvalente fartøjer. For de fleste fiskere udgør fiskeri med drivgarn kun nogle få måneders fiskeri pr. år, idet nogle fiskere anvender drivgarn mindre end 14 dage om året. Ikke desto mindre kan denne type fiskeri udgøre en betydelig indtægtskilde for nogle lokale fiskersamfund, selv om antallet af fartøjer såvel som antallet af beskæftigede har været stærkt faldende de seneste år. Mens det ikke kan udelukkes, at forbuddet kan påvirke nogle af de fartøjer, der udfører denne type fiskeri, anses den samlede socioøkonomiske virkning af det fuldstændige forbud derfor for at være irrelevant på nationalt og subregionalt plan. Det fuldstændige forbud mod anvendelsen af drivgarn forventes således ikke at medføre en tilsvarende reduktion i antallet af fiskere, som vil fortsætte med at fiske med andre fiskeredskaber, som de allerede har lov til at anvende ifølge deres fiskeritilladelse.

Mulighed || De socioøkonomiske virkninger || Pointtal

Politikmulighed 2

Tekniske foranstaltninger og kontrolforanstaltninger vedtaget på EU-plan || Økonomiske og finansielle omkostninger forventes at føre til tilpasning af flåden til de nye tekniske krav og til udviklingen af hensigtsmæssige kontrolredskaber. Styrkede tekniske foranstaltninger inden for fiskeri med drivgarn kunne føre til nogle fiskeriaktiviteters ophør. || -

Politikmulighed 3

Forbud mod udvalgte former for fiskeri med drivgarn || Fiskere, der fisker med drivgarn, og som påvirkes af gennemførelsen af forbuddet. Selv om disse omkostninger kan begrænses ved at udføre andre typer fiskeri, som de allerede har lov til ifølge deres fiskeritilladelse og, hvor det er nødvendigt, gennem finansielle ledsageforanstaltninger. Indvirkningerne forstærkes af den potentielle risiko for forskelsbehandling fra en type fiskeri med drivgarn til en anden. Desuden bør sektoren for at indhente mere pålidelige data med henblik på at klassificere korrekt deltage i videnskabelige undersøgelser, hvilket er forbundet med yderligere omkostninger. || --

Politikmulighed 4

Et fuldstændigt forbud med drivgarn || Der er sociale og økonomiske indvirkninger for de berørte fiskere, selv om disse virkninger vil blive afdæmpet ved, at fiskerne udfører andre former for fiskeri, som de allerede har lov til ifølge deres fiskeritilladelse, og, hvor det er nødvendigt, gennem ledsageforanstaltninger til at støtte tilpasningen (skift til andre fangstmetoder, differentiering af fiskeriaktiviteterne, udfasning osv.). || -

(Forklaring: + positiv indvirkning, ++ meget positiv indvirkning, -negativ indvirkning, -- meget negativ indvirkning, 0 ingen indvirkning, "Ikke relevant" ikke relevant/meget vanskeligt at vurdere)

Mulighed || Miljømæssige virkninger || Pointtal

Politikmulighed 2

Tekniske foranstaltninger og kontrolforanstaltninger vedtaget på EU-plan || Indvirkningen på miljøet svarer til den, der ville være opnået ved status quo, men muligheden for fremtidige lempelser i national lovgivning, hvilket kunne få en skadelig indvirkning på arter, for hvilke der ikke er udstedt fiskeritilladelse, fjernes. || -

Politikmulighed 3

Forbud mod udvalgte former for fiskeri med drivgarn || Formålet med denne mulighed er at løse det vedvarende miljøproblem, herunder indsamlingen af det bevismateriale, der er nødvendigt for at støtte en afgørelse. Det skal dog bemærkes, at de oplysninger, der på kort sigt er tilgængelige, er begrænsede og ikke tilstrækkelige til at identificere de mest skadelige former for fiskeri med henblik på at forbyde dem. I den forbindelse er der en risiko for, at forbuddet ikke omfatter de mest skadelige former for fiskeri med vedvarende miljømæssige betænkeligheder til følge. Muligheden for at overføre indsatsen fra forbudt fiskeri med drivgarn til andre former for fiskeri bør overvåges for at undgå negative indvirkninger. || +

Politikmulighed 4 || ||

Et fuldstændigt forbud med drivgarn || Positiv indvirkning, idet der med denne politikmulighed tages hensyn til enhver mulig miljømæssig betænkelighed ved at forbyde enhver form for fiskeri med drivgarn. Omlægning af aktiviteter til fiskeri med andre fiskeredskaber, som fiskerne allerede har lov til at anvende ifølge fiskeritilladelse, anses for at være minimal i betragtning af den marginale betydning, som fiskeri med drivgarn har for de fleste fortøjer. Overførslen af indsatsen fra fiskeri med drivgarn til andre former for fiskeri bør dog overvåges for at undgå uventede negative indvirkninger. Indirekte positiv indvirkning i form af bedre styring af andre former for fiskeri, der kan have konsekvenser for beskyttede arter. || ++

En vurdering af den administrative byrde på medlemsstaterne er baseret på de potentielle krav til de primære foranstaltninger, der foreslås for hver politikmulighed, og på indvirkningerne for de involverede interessenter (dvs. offentlige organer og virksomheder) for så vidt angår: a) lovgivningsmæssige (store byrder), b) oplysningspligt (begrænsede byrder), eller c) specifikke tilpasninger af processer eller fremgangsmåder (mellemstore byrder).

Muligheder || Virkninger for den administrative byrde || Point-tal

Mulighed 2 Tekniske foranstaltninger og kontrolforanstalt-ninger vedtaget på EU-plan || Væsentlig administrativ byrde forbundet med at følge processen med tilpasning til nye krav (f.eks. ændringer af maskestørrelser) og med på korrekt vis at overvåge gennemførelsen af den nye ordning (f.eks. udstedelse af fiskeritilladelse, kontrolplan osv.). || --

Mulighed 3 Forbud mod udvalgte former for fiskeri med drivgarn || Væsentlig administrativ byrde ved indsamlingen af de oplysninger, der er nødvendige for at træffe en afgørelse om et eventuelt forbud mod visse former for fiskeri. Vanskeligheder ved forvaltning og kontrol og af to forskellige systemer: fiskeri med drivgarn eventuelt forbudt og fiskeri med drivgarn eventuelt tilladt. || --

Mulighed 4 Fuldstændigt forbud mod fiskeri med drivgarn || Administrativ byrde på kort sigt, forvaltning og kontrol af overgangen. På mellemlang og lang sigt vil byrden blive reduceret væsentligt takket være den forenklede retlige ramme og de forenklede behov for kontrol. Denne forenklede ordning vil stille mindre omfattende krav til kontrol og overvågning af drivgarn og vil mindske antallet af de typer fiskeredskaber, der skal administreres. || +

6. SAMMENLIGNING AF LØSNINGSMODELLERNE

Ud over sammenligningen ovenfor sammenlignes de fire politikmuligheders virkninger også med hinanden ved brug af vurderingskriteriernes relevans, virkningsfuldhed, effektivitet, sammenhæng og antagelighed.

Mulighedernes relevans vurderes på baggrund af de vedvarende miljømæssige problemer og kontrolproblemer, der er konstateret:

· miljøproblem: utilstrækkelig overvågning af fiskeri med drivgarn til at kunne vurdere indvirkningerne på beskyttede arter

· kontrolproblem: nogle medlemsstater har ikke været i stand til at forhindre det nuværende fiskeri med drivgarn i mindre omfang i at fiske efter arter, for hvilke der ikke er udstedt fiskeritilladelse.

Mulighedernes virkningsfuldhed og effektivitet vurderes også, blandt andet i forhold til at forhindre udbredelsen af fiskeri med store drivgarn samt fiskeri efter arter, der er anført i bilag VIII, og dermed forbundne ikke-selektive fangster (herunder målarter/bifangster) samt at afbøde drivgarnenes indvirkning på arter, der har behov for særlig beskyttelse.

Politikmulighedernes sammenhæng blev vurderet i forhold til de EU's overordnede mål, strategier og prioriteter.

Politikmulighedernes antagelighed blev vurderet i forhold til bedre kontrol og håndhævelse, miljødimensionen, den til hver politikmulighed svarende administrative byrde (dvs. hensyntagen til proportionalitetsprincippet), herunder også resultatet af den offentlige høring.

Sammenligningen mellem de fire politikmuligheder er opsummeret i nedenstående tabel.

Bedømmelseskriterier || Mulighed 1 Status quo || Mulighed 2 Tekniske foranstaltninger og kontrolforanstaltninger || Mulighed 3 Forbud mod udvalgte former for fiskeri med drivgarn || Mulighed 4 Fuldstændigt forbud

Relevans || Miljø || -- || + || + || ++

Kontrol || - || - || -- || ++

Effektivitet || Mål 1 || -- || + || + || ++

Mål 2 || -- || + || + || ++

Mål 3 || -- || + || + || ++

Mål 4 || -- || + || + || ++

Mål 5 || 0 || 0 || - || -

Effektivitet || Mål 1 || -- || + || + || ++

Mål 2 || -- || + || + || ++

Mål 3 || -- || + || + || ++

Mål 4 || -- || + || + || ++

Mål 5 || 0 || 0 || - || -

Kohærens || Proportionalitetsprincippet || + || + || - || -

Forsigtighedsprincippet || - || + || + || ++

Økosystembaseret forvaltning || - || + || + || ++

Antagelighed || Medlemsstater || 0 || - || -- || +/-

Fiskere || 0 || -- || -- || -

Ngo'er || -- || + || + || ++

På baggrund af ovenstående overvejelser synes politikmulighed 4 om et fuldstændigt forbud mod enhver form for fiskeri med drivgarn at være den foretrukne mulighed, idet den i videst muligt omfang opfylder kriterierne for virkningsfuldhed, effektivitet, sammenhæng og antagelighed, mens den leverer de bedste resultater, hvad angår miljømæssige indvirkninger og en mindre administrativ byrde.

7 OVERVÅGNING OG EVALUERING

Der er ikke udviklet nye overvågnings- og evalueringssystemer andre end dem, der allerede findes. De eksisterende skal bringes til at fungere ordentligt.

I den forbindelse skal Kommissionen udføre en nøje kontrol og samarbejde tæt med medlemsstaterne for at sikre, at medlemsstaterne på virkningsfuld og effektiv vis gennemfører de redskaber til kontrol, inspektion og håndhævelse sammen med videnskabelig overvågning, risikovurderingsstrategier og forebyggende foranstaltninger, der er fastsat i den fælles fiskeripolitik[9] [10] [11].

Desuden skal de nye mekanismer, der er oprettet ved havstrategirammedirektivet[12] lette og forbedre medlemsstaternes overvågnings- og indberetningsordninger, som er fastsat i fugledirektivet og habitatsdirektivet[13].

[1] FN’s Generalforsamlings resolution: 44/225 af 22. december 1989, 45/197 af 21. december 1990 og 46/215 af 20. december 1991.

[2] I henhold til konventionen om forbud mod fiskeri med store drivgarn i det sydlige Stillehav (Wellington-konventionen) defineres store drivgarn som garn med en længde på over 2,5 km.

[3] Rådets forordning (EF) nr. 894/97 af 29. april 1997 om fastlæggelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne.

[4] Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 af 21. december 2005 om bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund gennem tekniske foranstaltninger, om ændring af forordning (EF) nr. 1434/98 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 88/98.

[5] Rådets forordning (EF) nr. 1239/98 af 8. juni 1998 om ændring af forordning (EF) nr. 894/97 om fastlæggelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne

[6] Lister over arter (bilag VIII): Hvid tun: Thunnus alalunga; Almindelig tun: Thunnus thynnus; Storøjet tun: Thunnus obesus; Bugstribet bonit: Katsuwonus pelamis; Rygstribet pelamide: Sarda sarda; Gulfinnet tun: Thunnus albacares; Sortfinnet tun: Thunnus atlanticus; Thunnin: Euthynnus spp.; Sydlig tun: Thunnus maccoyii; Fregatmakrel: Auxis spp.; Havbrasen: Brama rayi; Marlinarter: Tetrapturus spp.; Makaira spp.; Sejlfisk: Istiophorus spp.; Sværdfisk: Xiphias gladius; Makrelgeddearter: Scomberesox spp.; Cololabis spp.; Guldmakrel: Coryphaena spp.; Hajer: Hexanchus griseus; Cetorhinus maximus; Alopiidae; Carcharhinidae; Sphyrnidae; Isuridae; Lamnidae; Blæksprutter: alle arter.

[7] MAREA Framework Contract (rammekontrakt) MARE 2009/05 Lot. 1 SI2.651082 - Specific contract (specifik kontrakt) 8 (SI2.646130). "Identification and characterization of the small scale driftnet fisheries in the Mediterranean" (Identificering og beskrivelse af ikke-industrielt fiskeri med drivgarn i Middelhavet) (DriftMed) og Framework Contract (rammekontrakt) No MARE/2011/01 Lot2 - Specific contract (specifik kontrakt) 5 (SI2.650655). "Study in support of the review of the EU regime on the small-scale driftnet fisheries" (Undersøgelse til støtte for gennemgangen af EU-ordningen om ikke-industrielt fiskeri med drivgarn).

[8] Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategirammedirektivet).

[9] Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik. EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

[10] Forslag til Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 af 29. september 2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, EUT L 286 af 29.10.2008, s. 1.

[11] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik. EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22.

[12] Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger.

[13] Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle. Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter.