ARCHIVES HISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (90)585
V ol.1990/0247

KONMI SSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(90 )585endelig udg .
Bruxelles ,den23 .januar 1991
MOD TRANSEUROPÆISKE NET
EF'S HANDLINGSPROGRAM
Meddelelse tilRådet Of;Parlamentet fraKommissionen

-2-
INDHOLDSFORTEGNELSE
Side
Indledning. 3
1.RAMMERNE. 4
1.1 .Kommissionens mandag. 4
1.2.Gennemførelse afRådets resolution. 5
2.EE-RAMMERNES BIDRAG. 5
2.1 .Etableringen afclområde uden indre grænser gørkravet omtranscuropæiske net
presserende. 5
2.2 .Problemer iforbindelse med ansvarsfordelingen. 6
2.3 .EF's bidrag. 7
3.DE GEOGRAFISKE FORHOLD OG DE TRANSEUROPÆISKE NET
3.1.Degeografiske forhold
3.2 .Detranscurop;ciske nel
4.MILJØHENSYN IFORBINDELSE MED DF3N FYSISKF :. 9
INFRASTRUKTUR
5.HINDRINGER FOR ETABLERINGEN AF TRANSEUROPÆISKE NET ..
10
5.1 .Samdrift påtværs afgrænserne. 10
5.2 .Lovmilj0. 12
5.3 .Detkonkurrcnccmæssigc aspekt. 13
5.4 .Mangelen påethelhedssyn påeuropæisk plan påudviklingen iefterspørgselen ogden
tilsvarende infrastruktur. 14
5.5.Finansicringsproblcmcr. 15
6.INDHOLDET AF FT FÆ-AKTIONSPROGRAM :PRIORITEREDF :. 17
PROJEKTER PÅDEENKELTE OMRÅDER ,HORISONTALE OG
FINANSIELLE FORANSTALTNINGER
6.1.Prioriterede projekter pådeenkelte områder. 17
6.2 .Foranstaltninger ,derkanfremskynde etableringen afeuropæiske net. 26
6.3 .Polemiche finansicllc intcrvcntioncr. 29
Bilag 1:Etablering afdelovgivningsmæssigc rammer
Bilag 2:EFRU-interventioner
Bilag 3:EIB-intcrvcntioncr
Udkast tilRådets resolution
Ordliste

MOD TRANSEUROPÆISKE NET
EF'S HANDLINGSPROGRAM
INDLEDNING
Detindre marked ,somerunder gennemførelsen pågrundlag afretningslinjerne iHvidbogen fra
juni 1985 ogbestemmelserne iFællesakten ,vilkunne indfri løfterne omøkonomiske og
sociale fordele ,såfremt denfriomsætning afvarer ogtjenesteydelser ogdenfribevægelighed
forkapital ogpersoner inden foretområde uden indre grænser erbaseret påvirkeligt
transcuropæiskc net(fysisk infrastruktur ,tjenesteydelser oglovbestemmelser ).
Dette krav gør sigsærligt gældende påfire områder ,nemlig transport ,
telekommunikation ,energi ogerhvervsuddannelse .Deforberedelser ,derersket i
medlemsstaterne iløbet af1990 ,harstort setbekræftet ,atutilstrækkelige transcuropæiskc net
erårsag tilakutte problemer .Den hidtil eneste høring aferhvervslivet ioktober fjernede i
øvrigt altvivl idenne henseende .Deltagerne fandt samstemmende ,alfordelene veddelstore
marked iligehøjgrad afhang af,atdervarskabt etgunstigt lovklima ogstillet infrastruktur
ogtjenester tilrådighed forenreelfriomsætning ogbevægelighed .
Kommissionen sendte allerede ijuli1990 (1)Rådet ensituationsrapport .Den kan idag
forelægge enmeddelelse iform afethandlingsprogram med henblik på
etablering aftranseuropæiske infrastrukturnet .
Denne meddelelse erforanlediget afønsker ,derkom tiludtryk påDetEuropæiske Råds møder
iStrasbourg idecember 1989 ogiDublin ijuni 1990 samt iRådets resolution af22.januar
1990 (2).
Eller engennemgang (i)afbegrundelserne foratprioritere etableringen aftranscuropæiskc net,
(ii)afdekriterier ,derhardannet grundlag forenpåvisning afmanglerne vedinfrastrukturen ,
(iii)afdemiljøhensyn ,derskal tages ,(iv)afdevigtigste hindringer foretableringen af
transcuropæiskc net,saml af(v)definansielle muligheder ogbegrænsninger fremsættes der i
meddelelsen forslag til:
ethandlingsprogram vedrørende gennemførelsen afprojekter eller etableringen afnet,
vedtagelsen afretningslinjer forfinansieringen ,samt enrække generelle
foranstaltninger med henblik påalfremme etableringen aftranscuropæiskc net
etudkast tilRådets resolution omvedtagelse afhandlingsprogrammet .
1) KOM(90 )310af19.7.1990 .
2) EFtnr.C27af6.2.1990 .

1. RAMMERNE
1.1 .Kommissionens mandat
Dererallerede flere afEFs instanser ,derharpeget på,aldersnarest børforhandles omet
prioriteret handlingsprogram .
1.1.1.Efter drøftelserne påministerplan iandet halvår 1989 markerede DetEuropæiske Råd
påmøderne idecember 1989 ogjuni 1990 ,atspørgsmålet omnetafbetydning forEFblev
prioriteret højt,ogudstak følgende retningslinjer
"Der bør lægges særlig vægt påatudvikle ogsammenkæde de
transeuropæiske net,navnlig iforbindelse med kontrol med
luftrummet ,forbindelserne mellem destore byområder iFællesskabet
ved hjælp afbredbåndsnet tiltelekommunikation ,demest effektive
landbaserede forbindelser ogenergidistribution .Det Europæiske Råd
opfordrer Kommissionen tilatforeslå passende foranstaltninger under
hensyntagen tilmuligheden foratudvide disse aktioner tilatomfatte
hele Fællesskabet ,idet opmærksomheden især skal være henledt på
yderområdernes situation iforbindelse med den økonomiske ogsociale
samhørighed.”
DetEuropæiske Råd henviste tildisse konklusioner påmødet iDublin 26.juni 1990 ,hvor
detudtryktc ønske om,at"der vedtages retningslinjer inden årets udgang ".
1.1.2 .Kommissionen vedtog allerede idecember 1989 enmeddelelse tilRådet om
"tværcuropæiskc net:målsætninger oganvendelsesområder "(3),hvori derblev peget på
problemerne iforbindelse med tilpasningen afinfrastrukturen vedgennemførelsen afdetindre
marked oggivet udtryk for,at"der bør lægges særlig vægt påatetablere net,
specielt inden for transport ,energi ,telekommunikation oguddannelse ,og
påattilgodese behovene for,atdisse net kan sammenkobles ogfungere
sammen ".
Pågrundlag afsåvel konklusionerne afDetEuropæiske Rådsom Kommissionens meddelelse
opfordrede Rådet ijanuar 1990 Kommissionen tilalfremsætte forslag pådenævnte fire
områder og
"inden udgangen af1990 atforelægge det etarbejdsprogram og
forslag tilpassende foranstaltninger under hensyntagen tilmuligheden
foratudvide disse aktioner tilatomfatte hele Fællesskabet ogmed
forbehold af arbejdsfordelingen iRådet idets forskellige
sammensætninger . Kommissionen forelægger en første
situationsrapport iløbet afførste halvår 1990 ."
3) KOM(89 )643af18.12.1989 .

-5-
1.2.Gennemførelse arRådets resolution
Ihele 1990 har Kommissionen støttet sigtiltrekilder ,der har forsynet den
med oplysninger ogfremsat kommentarer ,ogder erbl.a .pågrundlag af
situationsrapporten frajuli 1990 foretaget envurdering afdefire områder :
iengruppe bestående afmedlemsstaternes repræsentanter ,dereroprettet efter
Rådets ønske .Denne gruppe harpåKommissionens initiativ holdt seks møder .De
nationale koordinatorer harsomoftest støttet sigtilskriftlige bidrag ,som harvistsig
meget nyttige under arbejdsprocessen ogvedfastlæggelsen afprioriteringen (detgælder
navnlig Frankrig ,DetForenede Kongerige ,Spanien ,Grækenland ,Portugal ,Irland ,
Nederlandene ogDanmark ).
ide berørte erhvervskredse ,dvs .hovedsagelig deeuropæiske organisationer ,der
repræsenterer deindustrier ogorganer ,dererdetranseuropæiske nets kunder og
leverandører afvarer eller tjenester .Høringen afdisse harfundet sted iårets løbog
under enuformel høring 8.oktober 1990 ioverværelse afKommissionens
tjenestegrene ogdenationale koordinatorer .
isærlige KF-fora forsåvidtangår etableringen ogforbedringen aftranscuropæiskc
net;derertaleomafgørelser ,derallerede ertruffet eller under behandling iRådet påde
forskellige betragtede områder forattage hensyn deforanstaltninger ,dereriværksat
eller under iværksættelse ogundgå enhver form foroverlapning .
2.KF-RAMMKRNKS IIIDRAG
Under envurdering afinfrastrukturerne med henblik påatetablere etområde
uden indre grænser måder nødvendigvis tages hensyn tildette indre markeds
behov forsåvidt angår net.EF's vurdering afdisse behov kan ikke blot
bestå iensammenlægning afdenationale behov ,vurderet påetnationalt
grundlag .Efter subsidiaritetsprincippet ,der skal anvendes ved vurderingen
afetprojekts betydning for EF,skal alle ,der erinvolveret iudformningen
ogetableringen afinfrastruktur ogtjenesteydelser ,tage hensyn tilEF-
dimensionen ,hvilket ofte viltale fordepågældende foranstaltninger .Dette
er ioverensstemmelse med retningslinjerne iden foreløbige oversigt
"Europa år2000 :Fremtidsudsigterne for udviklingen afFællesskabets
område "(4),som pegede på,atpresset påetopdelt ogskrøbeligt europæisk område ville
øges ,ogatdervarbehov forenfastreferenceramme ,derkangive "oplysninger om,hvad der
sker påFællesskabets område som helhed ".
2.1 . F'tableringen afetområde uden indre grænser gør kravet om
transeuropæiske netpresserende
IHvidbogen frajuni 1985 fremsættes derpåbasis affiregrundlæggende friheder forslag om
englobal ,afbalanceret indsats ialledeberørte sektorer .Deterkendes nu,atdeøkonomiske
virkninger afgennemførelsen afdisse friheder ipraksis ihøj grad er
afhængig af,atder findes net,der letter kommunikationen ogmindsker
afstandene inden for F’F ogdermed skaber større samhørighed .Snævrere
indbyrdes forbindelse mellem alledele afEFsikrer ,atde isåvidtomfang som muligt vil
kunne deltage
4)KOM(90 )544af16.11.1990 .

-6-
idennyeEF-dimension ogfådel ideforventede fordele vedophævelsen afgrænserne .
Yderligere grunde tilatfremme etableringen afsådanne neter:
Den stigning ,derforventes ogtildelsallerede harfundet sted isamhandelen inden forEF
efter ophævelsen afalle fysiske ,tekniske ogsnart afgiftsmæssige hindringer
(volurnen effekt en)
Nødvendigheden afalsammenkoble deeksisterende infraslruklurer ogtjenester ,såde
bringes ioverensstemmelse ntal markedets nyedimension (kravet omsamdrift )
Deskærpede kvalitetskrav ,derstilles tilydelserne ihele deteuropæiske område
(kvalitetskravet )
Nødvendigheden afatsammenknytte EF's forskellige dele (samhørighedseffekten ).
2.2.Problemer iforbindelse med ansvarsfordelingen
2.2.1 ,Myndighedernes rolle
Planlægningen ogudviklingen afinfrastruktur ogtjenester harafhistoriske grunde traditionelt
være gennemført pånationalt eller regionalt plan .Dette harmedført enfragmentering af
nettene setfraetEF-synspunkt .Med indførelsen afdetindre marked skal nettene ses ien
større sammenhæng ,nemlig dels EFogdels hele deteuropæiske kontinent .Den integration
afnettene ,derskal gennemføres idennyesammenhæng ,forudsætter ,atderpåhvert enkelt
beslutningsniveau (lokalt ,regionalt ,nationalt oginden forEF)tages hensyn tildeandre
niveauer ,nårprojekternes karakter gørdethensigtsmæssigt .Dette betyder ,atder skal
ske enøget samordning mellem beslutningstagerne på deforskellige
politiske niveauer .Detskal undersøges ,inden forhvilke rammer ensådan samordning
bedst kanfinde sled .
2.2.2 .De økonomiske aktørers ansvar
Myndighederne spiller ganske vistentemmelig vigtig rolle iplanlægningen ogofteogså i
etableringen afnettene ,navnlig inden fortransport oguddannelse ,men deøkonomiske aktører
fårstigende betydning foriværksættelsen oggennemførelsen afnyeprojekter .Denstigende
diversificering afudbuddet ,dereretresultat afdenteknologiske udvikling ,bevirker ,atde
økonomiske aktørers betydning stiger .Denne erimidlertid snævert knyttet sammen med
udviklingen afdetilsvarende markeder ogforudsætter dermed enøget brugerdeltagelse .
Udviklingen afbrugerbetaling ,hvor brugeren ervillig tilatbetale fordekvalitetsydelser ,han
modtager ,skulle forstærke denne tendens ogdermed lette privat finansiering afnettene .
Sagt påenanden måde afhænger etableringen aftranseuropæiske netafsåvel
initiativer ,der træffes afuafhængige økonomiske aktører ,som af
myndighedernes foranstaltninger .Ofte vilder være tale ometpartnerskab
mellem dem .

-7-
2.3.KF's bidrag
Der vilvære flere fordele forbundet med atbehandle problemerne omkrig
nettene påEF-plan .Detfremgår afenundersøgelse blandt deøkonomiske aktører ,atde
ikke hidtil erudnyttet tilstrækkeligt .EFkan
pågrundlag afenglobal approach lette udpegningen afeksisterende eller planlagte
projekter afbetydning forEF
fremme enoptimal udnyttelse afdeeksisterende nel
fremme vedtagelsen afdestandarder ,dererforudsætningen forsamdrift afnettene
fremme denfælles præsentation aftransnationalc projekter
opmuntre til,atderudarbejdes vejledende planer som led ienmellem -oglangfristet
strategi forudvikling afnettene ogoptimering afudnyttelsen afdeteuropæiske område
etablering afdennødvendige ligevægt mellem EF’s centrum ogyderområder foratskabe
økonomisk ogsocial sammenhæng
opgøre nettenes økonomiske værdi fordeområder ,degenemskærer
indføre ,atderunder rentabilitetsanalysen afprojekter tages hensyn tilderes betydning for
hele EF
tilbyde rammer forsamordning afdestatistikker ,derskal anvendes vedvurdering af
nctbchovcnc
påse ,atEF-netlcnc sesfraeneuropæisk synsvinkel ,derogså omfatter EFrA-landenc og
Østeuropa ,ogatdertages hensyn tiludvidelserne iretning mod tredjelande i
middel havsom rådet
fremme nyeområder forsamarbejde mellem regioner iforskellige medlemsstater og
mellem forskellige industrigrene
bistå med eller supplere finansieringen afprojekter afbetydning forEFvedhjælp afde
instrumenter ,derslårtilEFs rådighed .
3.DK GEOGRAFISKE FORHOLD OG DE TRANSEUROPÆISKE NET
3.1.Degeografiske forhold
Den højst prioriterede opgave eratsætte nettene iEFistand tilatimødekomme denhastige
vækst isamhandelen inden forEF,dervilvære -ogtildels allerede er-clresultat af
gennemførelsen afdetindre marked .Dette får iførste omgang betydning for
infrastrukturen inden for EF.Derskal således etableres bedre ligevægt mellem
centret ogyderområderne ,derogså skal have fordel afdc.tindre marked .Elmere
vidtstrakt ogbedre sammenknyttet nelvilskabe sammenhæng ,hvilket vilbegunstige såvel
yderområderne som decentrale områder iEF.

-8-
Spørgsmålet omtranseuropæiske nelrækker imidlertid videre end EF.Det skal tages i
betragtning ,athele deteuropæiske kontinent skal integreres :
Principperne omfribevægelighed ,derefter afslutningen afdeigangværende forhandlinger
formentlig også skal gælde forEFTA-landene ,giver EF-projekteme enekstra
dimension .Setfradette synspunkt skal derlægges større vægt pådepresserende
problemer iforbindelse medtransittrafikken gennem Østrig ogSchweiz inden
forenergi ogtransport .
Den seneste tidsudvikling idecentral -ogøsteuropæiske lande ,derhargivet sig
udslag istadigt mere ambitiøse aftaler ,berettiger ,atdisse landes enorme behov for
infrastruktur ogtjenester dækkes under hensyntagen tilmulighederne forenintcgrcrcring
med EFogEFTA-landene .Kommissionens seneste retningslinjer forprojcklet "et
europæisk energi-charter ",derblev indledt vedden nederlandske premierministers
memorandum under DetEuropæiske Råds møde iDublin ogvidereudviklet pådetnylige
CSCE-lopmødc iParis ,indgår heri .Endvidere erJugoslavien afsærlig betydning isin
egenskab afgcnncmgangsland fortransport ogenergi .
Iøvrigt skaldermed henblik påatudvikle forbindelserne medmiddelhavslandene udføres
forskning med detformål alsikre enhøjere grad alsamdrift afnettene ,navnlig inden forenergi
ogtelekommunikation .
3.2.Detranseuropæiske net
Der skal fraEF's side lægges større vægt påenrække vigtige aspekter afnettene under
hensyntagen tilallenetdelene ,dvs .forbindelseslinjerne ogknudepunkterne ,deydelser ,
infrastrukturen anvendes til,ogmiljøbestemmelserne .Demangler ,derharvistsigatvære ,
peger henimod enudvikling afdetranseuropæiske net,derskal være koncentreret
om fire hovedpunkter .
3.2.1 .Bedre udnyttelse afdeeksisterende transeuropæiske net
Deeksisterende nationale neterikke udviklet med henblik påenbetydelig samhandel mellem
medlemsstaterne ,hvilket medfører dels utilstrækkelige sammenkoblinger ogdelseksistensen
afregler ,dervirker hindrende påsamhandelen .
* Envidereudvikling afsamhandelen inden forEFforudsætter således ,almanglerne ide
eksisterende net udbedres ,ogatflaskehalsene fjernes .Deeksisterende net
skalsammenkobles ,eller derskaletableres nyenet.
* Skal nettene udnyttes optimalt ,skal nationale regler ,der virker som en
hindring ,ophæves ogeventuelt erstattes afharmoniserede bestemmelser .
* Virkningen afdehistorisk betingede heterogene økonomiske forhold iEFskalafbødes
gennem ensammenhængende etablering eller udbygning afnettene ihele
EF .Detgælder navnlig påområderne gasogvisse transportformer (motorveje og
jernbaner )saml telekommunikation .

-9-
3.2.2 .Udformning affremtidige net
Denteknologiske udvikling ogdenøgede internationalisering afsamhandelen taler for,atEF
ogmedlemsstaterne opstiller fælles ,koordinerede planer for defremtidige
net påalle depågældende områder .Dette gælder såvel jernbanelinjer til
højhastighedstog ogforbindelserne mellem søtransport oglandtransport som
bredbåndsforbindelser ,luftfartskontrol ,energihandel oguddannelse .Udviklingen af
forbindelserne tildecentral -ogøsteuropæiske lande falder også indherunder .
3.2.3 .Kommunikationsknudepunkter
Knudepunkterne idetranscuropæiskc netharendnu ikke fået den plads ieuropæisk
sammenhæng ,som deres betydning berettiger dem til.Betydningen af
kommunikationsknudepunkterne for person -oggodsbefordringsnettene vil
tiltage ,efterhånden som højhastighcdsforbindclscrnc mellem Europas storbyer (intcrcity -
forbindclscmc )etableres ,ogdenkombinerede transport vidcrcudviklcs (terminaler ).
3.2.4 .Fremme afydelserne tilden endelige forbruger
Infrastrukturen harsom sådan kunmening ,dersom dengørdetmuligt attilbyde entjeneste .
Deydelser ,nettene tilbyder ,skal også være transeuropæiske ogskal være
udformet under hensyn tilbrugernes behov .Dette kanbetyde ,atdetkanblive
nødvendigt atforvalte dem inden forrammer ,derertilpasset hertil ,eller gennem særlige
tjenester (f.cks .reservationssystemer ,faktureringssystemer ,fastsættelse aftakster ,sproglig
tilpasning ogbørser forhandel med energi ).
4.MILJØHENSYN I FORBINDELSE MED DEN FYSISKE
INFRASTRUKTUR
Infrastrukturen fordetranscuropæiskc netgiver ikke som sådan anledning tilproblemer ,der
adskiller sigfradem ,deropstår vedudformningen oggennemførelsen afalanden fysisk
infrastruktur ,navnlig inden fortransport ogenergi .Det er hovedsagelig
medlemsstaternes ogderes regioners ansvar ,selv om miljøbeskyttelse
indgår iandre afEF's politikker .
Under hensyntagen tilansvarsfordelingen pådelte område kan EF fastsætte generelle
principper ,som medlemsstaterne skal følge ,ogkangennemføre dybtgående
drøftelser :
* DereriRådets direktiv 85/337/EØF (5)fastsat engenerel fællesskabsramme for
atsikre ,atder tages hensyn tilmiljøet under udformningen afnational
ogregional infrastruktur ogforetages envurdering afenrække offentlige ogprivate
projekters virkning påmiljøet .(Direktivet vilformentlig snart blive udvidet tilat
omfatte f.cks .regionaludviklingsprogrammer ,økonomiske programmer ogfysiske
anlægsprogrammer ,derforeslås afdetoffentlige .)
*Kommissionen har fornyligt gennemført endybtgående gennemgang af
spørgsmål vedrørende miljø ogtransport påbaggrund afdevalg ,derskaltræffes
ispørgsmålet omtrafikpropper ogetableringen afeninfrastruktur ,derkanafhjælpe disse
trafikale gener ,men som samtidig
5)HIT nr.L175af5.7.1985 .

-10-
kangive anledning tilalvorlige problemer forandre dele afsamfundslivet (boliger og
industrikvarterer m.v.)ogskader påsåvel detmenneskabte somdetnaturlige miljø .Mere
fundamentalt betyder miljøbeskyttelsen ,atvalget mellem såvel transportformer som
mellem deforskellige mulige transportsystemer skalopfylde nyekriterier .Med dette for
øjeagter Kommissionen atudarbejde enlangsigtet vejledende plan over den
multimodale infrastruktur (derskal gøre detmuligt atskifte fratransportform til
transportform uden tekniske vanskeligheder )ogaloprette etnettilovervågning og
spredning afinitiativer ,dertages afbyerne vedrørende transportstyring ogforvaltning af
byområder .
* Inden forenergi erdethovedsagelig sammenkoblinger afelektricitetsnet ,der
kun vanskeligt lader sigindpasse imiljøet .Det erimidlertid etparadoks ,at
luftledningerne ,der istigende grad betragtes som uacceptabel visuel forurening ,giver de
bedste muligheder forenoptimal udnyttelse afdeneksisterende produktionskapacitet og
formindskelse afluftforureningen .Derskalsåledes vælges demest effektive løsninger ,
derpåvirker miljøet mindst muligt .Valget skalunderbygges bedre .
* Den fremgangsmåde ,der vælges for detranseuropæiske transport -og
energinet skal isig selv yde etvæsentligt bidrag tilmiljøbeskyttelsen .
Ved atgåindforenintegreret approach tildeforskellige transportformer og
cncrgisammcnkoblingcr påEF-niveau orienterer dendepolitiske valg mod enoptimal
udnyttelse afdeninfrastruktur ,derslårtilrådighed inden forEF.
5.HINDRINGER FOR ETABLERINGEN AF TRANSEUROPÆISKE NET
Fem typer afhindringer udgør tilsammen årsagen til,atdetranseuropæiske
net enten erutilstrækkelige eller ikke eksisterende .Træffes derikkeenergiske ,
kærdinerede foranstaltninger ,erderingen grund tilattro,aldevilforsvinde afsigselv .Dette
gælder ihovedsagen spørgsmålet omsamdrift ,utilfredsstillende lovmiljø ,begrænsninger ,der
skyldes konkurrencen ,ogengenerel mangel påudsyn inden forinfrastruklurpolilikkcn iEF
forstærket afmangelen på.statistikker ,dererudarbejdet påetfælles grundlag .Derkanganske
vistikke peges påenfinansiel begrænsning ,men denkombinerede virkning afdeøvrige
hindringer harentendens tilatkomplicere finansieringsordningerne fordetranseuropæiske net.
5.1.Samdrift påtværs afgrænserne
Inden fortelekommunikation ogtransport hardetvistsig,atfragmenteringen afnettene
ogderes forvaltning ,der eropbygget efter nationale modeller ,indebærer
hindringer forden frie bevægelighed fortjenester påtværs afgrænserne .
Demanglende muligheder forsamdrift mellem deforskellige nel,dereretableret af
medlemsstaterne ,gørdelumuligt atlade dem krydse grænserne ogfungere samtidigt eller
konsekutivt ,således atbrugerne kantilbydes ensammenhængende ,tilfredsstillende ydelse til
enrimelig pris .Disse vanskeligheder berører såvel materiel oginstallationer som deydelser ,
derudbydes .

-11-
Brugerne ,dervilkunne trække påflere landes infrastruktur ,skaltagestilling tilmange tilbud
ogtakster ,dererberegnet påforskelligt grundlag .
Inden fortelekommunikation erhindringerne hovedsagelig administrative ognavnlig
knyttet tiltakstbcstcmmclseme .Pådette særlige område agter Kommissionen attilskynde til,
attaksterne fastsættes pågrundlag afdefaktiske omkostninger ,hvilket bl.a .skulle gørdet
muligt atsænke omkostningerne vedatpassere EFs indre grænser .Iløbet afførste halvår
1991 vildenoffentliggøre enmeddelelse omlakstspørgsmål .Meddelelsen vilindeholde en
række forslag tilhenstillinger omfremskyndelse afdenne udvikling .
Deutilstrækkelige fælleseuropæiske teletjenester ersærligt påfaldende seti
sammenhæng meddetindre marked idetilfælde ,hvor derertaleomsåelementære ydelser
somelektronisk post ogteledata .
Dererallerede truffet foranstaltninger pågrundlag afKommissionens Grønbog om
telekommunikation med henblik påalfastsætte dekrav ,derskal opfyldes afnettene ,
navnlig ihenhold tildirektivet omtilrådighedssti Helse afåbne net(ONP )(6)og
gennemførelse påeuropæisk planafclstandardiscringsprogram ,dererlagt ihænderne pået
nytorgan ,ETSI ,dereroprettet tilformålet .
IennyGrønbog om satellitkommunikation ,derfornyligt ervedtaget af
Kommissionen (7),undersøges bl.a.,hvordan der kan sikres samdrift af
telekommunikationsnet pr.satellit (VSAT ).
Påvisse områder inden forteledata (videotex )støder degrænseoverskridende systemer ikke
blot mod demange forskellige tekniske standarder ,derfindes ,men navnlig påde
administrative ogvedlovfastsatte nationale bestemmelser ,derikkeerkompatible ogdermed
hindrer udviklingen afsådanne applikationer .
Inden formobilkommunikation ,hvor denteknik ,medlemsstaterne harvalgt alanvende ,er
inkompatibel ,således atbrugerne skalanskaffe ligeså meget forskelligt terminaludstyr ,som
derernationale tjenester ,skaldenigangværende opstilling afharmoniserede standarder ledsages
afeneffektiv indsats ifonn afnyeinvesteringer .Defælleseuropæiske tjenester skalindføres
efter følgende tidsplan :mobiltelefoni i1991 ,personsøgning ogtrådløs telefoni islutningen af
1992 .
Del erogså etåbent spørgsmål ,omstandardiseringsbestræbelserne foregår
tilstrækkeligt hurtigt til,attclckommunikationsnettcne iEFvilvære kompatible inden foret
rimeligt tidsrum iforhold tilgennemførelsen afdelindre marked .Alligevel opstår
spørgsmålet om,hvorvidt derertilstrækkelig medsagkundskab tilrådighed iEF.
Inden fortransport hardebestræbelser ,dererudfoldet medhenblik pågennemførelsen af
teknisk kompatibilitet ijernbanesektoren iforbindelse medhøjhastighcdsforbindclscrnc
gjort detklart ,hvor storenopgave derertaleomibetragtning afdenmangfoldighed af
tekniske specifikationer ,deranvendes imedlemsstaterne .Deercleksempel på,hvordan det
ikkeskalgøres .Deneneste umiddelbart gennemførlige løsning eratanvende deforskellige
systemer parallelt ,hvilket gørdeelektriske ogelektroniske skemaer overordentligt
komplicerede ogmedfører betydelige begrænsninger ivægt ogtrafikmængder .Etableringen af
sådanne "misfostre "medfører prohibitive omkostninger ,længere ventetider
f>)EFTnr .I,192af24.7.1990 .
7)KOM(90 )490af20.11.1990 .

-12-
ogctcffcktiviictslab ,derkunkanforringe deeuropæiske jernbaners konkurrenceevne .
Detharunder alleomstændigheder vistsigatvære isidste øjeblik ,atEFharsatenstopper
fordenigangværende nationale udvikling ogiværksat clambiløst standardiscringsprogram for
alsikre ,atder ifremtiden etableres enrimelig kompatibilitet inden forinfrastruktur ogudstyr .
Entilsvarende situation kanforventes inden forkombineret transport ,hvor dervilblive
udfoldet bestræbelser svarende tildem ,der iløbet af1991 skal iværksættes vedrørende
højhastighcdstogcnc .
Inden forflyvekontrol findes der iEuropa 22teknisk inkompatible systemer ,dersåledes
medvirker tilenopdeling afluftrummet ,derikke erforenelig med detområde uden indre
grænser ,derskaletableres ihenhold tilDen Europæiske Fælles Akt .
Derbørsåledes etableres etprogram forteknisk standardisering ,der involverer
alle departer ,der berøres afden pågældende infrastruktur .Det skal bl.a .
hindres ,atderfastsættes nyenationale standarder ,ogeneuropæisk approach skal fremmes .
Kommissionens nylige Grønbog omeuropæiske standardisering (8)indeholder iøvrigt samme
budskab .
Ved forvaltningen afenlang række nettages der ikke hensyn tilbrugernes
behov eller komfort ,hvilket medfører f.eks .dobbeltkontrol med rejsehjemmel på
internationale jernbanelinjer ,mangel påintegrerede reservationssystemer ogbegrænsede
valgmuligheder .
5.2.Lovmiljo
Derertovigtige aspekter ,derskalnævnes her,nemlig bestemmelser omdelsliberalisering og
bedre udnyttelse afnettene ogdelsetablering afvanskeligere eller mere omkostningskrævende
net .
* Påden eneside påvirker denationale regler den friebevægelighed forvarer ,
etableringsretten ogdenfrieudveksling aftjenesteydelser iEF.Delte erpåpeget i
Kommissionens Hvidbog afjuni 1985 ogerbaggrunden for enrække
libcraliscringsforslag fraKommissionens side .
Devedrører såvel transportformerne (lufttransport ,landevejstransport ,søtransport ,
transport adindre vandveje ogkombineret transport )som telekommunikation ogenergi
(rettiltransittransport afcloggas).
Rådet harallerede vedtaget enlang række afdenødvendige foranstaltninger ,dernuerveri
atblive gennemført .Alter andre erstadig tilbehandling iRådet med henblik påsnarlig
afgørelse (jfr.afsnit 6.2.2 .,nederst s.26).
* Påden anden side støder etableringen aftranscuropæiske net påbetydelige
vanskeligheder afjuridisk ,administrativ ogafgiftsmæssig art,derskyldes
deforskellige nationale bestemmelser .
Eurotunnels kannævnes som ctsærligt illustrativt eksempel :ihenhold tilden
fransk-britiske traktat skalderindrømmes endobbelt koncession ,nemlig énunder fransk
retfordendelaftunnelen ,dererpåliggendc påfransk område ,ogénunder britisk retfor
dendelaftunnelen ,dererbeliggende påbritisk område .Efter denne juridiske ordning
skalalleprocedurerne gennemføres togange afforskellige
8)KOM(90 )456af8.10.1990 .

-13-
selskaber ihvert afdelolande ,ikke blotforsåvidtangår bygning ogdrift aftunnelen ,
menogså foralledenødvendige finansielle transaktioner somf.cks .dennylige forøgelse
afkapitalen idetoholdingselskaber ,Eurotunnel SAogEurotunnel PLC .Detsiger sig
selv ,atdette medfører enbetydelig forøgelse afomkostningerne iforbindelse med
administrative henvendelser ,forsinkelser ,forelæggelse afdokumenter ,afgiftsforskelle
m.v .
Daderikke forøjeblikket findes nogen europæisk struktur som deleuropæiske
aktieselskab ,Kommissionen harbragt iforslag ,skaltunnelen drives afadskilte juridiske
enheder ,derhver især eransvarlig over forderes lands lovgivning ogskatte -og
afgiftsmyndigheder .
Iøvrigt ermangfoldigheden ideadministrative procedurer ,derskalfølges ide
forskellige lande foratfådenødvendige tilladelser tilaletablere fysisk infrastruktur ,en
forsinkende ogfordyrende faktor ,derskal lages hensyn til,navnlig forsåvidtangår
finansieringen .
5.3.Det konkurrencemæssige aspekt
EFs grundlag erprincippet omfrikonkurrence .
Myndighedernes rolle iudformningen ogetableringen aftransport -oguddannclscsinfrastruklur
erfortsat vigtig .
Forsåvidtangår telekommunikation vildenadskillelse afdenlovgivende funktion ogdriften ,
dervilfølge afEFs aktion ,gøre delmuligt atgøre konkurrence tilenfaktor pådelte område .
Inden forenergi (elektricitet oggas)kanmyndighederne ifølge bestemmelserne udøve enikke
ubetydelig indflydelse gennem fastsættelsen aftaksier ,gennem sinpraksis forudstedelse af
invcstcringsiilladclscr oggennem konkurrencereglerne .
Under disse omstændigheder ertærskelen formyndighedernes muligheder forat
intervenere inettene temmelig flydende .Konsekvenserne heraf erfølgende :
Ikraft afansvarsfordelingen mellem myndighederne ogdeøkonomiske beslutningstagere
opstår dernaturligvis konkurrence omleveringen afenrække tjenester ,derefterspørges af
markedet ,ogmyndighedernes indgriben vilformentlig forvride denne konkurrence .
Integreringen afnettene ,derforudsætter samdrift afdesystemer ,dereksisterer eller skal
oprettes ,vilihøjgrad blive fremmet afetsamarbejde mellem deøkonomiske aktører ;
dette samarbejde kanimidlertid ikkemunde udienaftale mellem virksomheder ,derhartil
formål eller tilfølge atbegrænse konkurrence påenmåde ,dereruforenelig med
Traktaten ,navnlig nårdetertilskade forbrugerne .
Delte spørgsmål drøftes forøjeblikket livligt inden fortelekommunikation som følge af
dennylige liberalisering idenne sektor efter ikrafttrædelsen afdedirektiver ,derervedtaget i
henhold tilGrønbogen omtelekommunikation (jfr.forslaget tildirektiv omlejeaflinjer og
forslaget om retningslinjer om gcnnemlørclscn alkonkurrencevilkårene i
telekommunikationssektoren ,derskalgælde foroffentlige selskaber ,dernyder eneret eller
andre særlige rettigheder ).

-14-
Også pådcandre områder skal konkurrencereglerne følges ,ogf.cks .etsamarbejde mellem
producenter ogtransportører afelektricitet iEFmed henblik påenbedre udnyttelse af
produktionskapaciteten (hvilket altid erønskeligt )kan ikke medføre enfjernelse af
konkurrencen mellem disse virksomheder .
Inden fortransport findes samme problemstilling såvel inden fordenenkelte transportform
(samarbejde mellem luftfartsselskaber ogmellem jernbaneselskaber ogturnusordninger for
flodskippcrc m.v.)som forflere transportformer (f.cks .samarbejde mellem jernbaner og
vognmænd ).
Forbetalingssystemerne vilenmere fremskreden integration afnettene forudsætte et
samarbejde mellem deltagerne idisse systemer .Dette gælder f.eks .samdrift afbetalingskort .
Forsåvidtangår overførsler peger Kommissionen isitnylige initiativ (9)påmuligheden afat
oprette clcaringccnlrc .Dette vilkun kunne gennemføres gennem aftaler mellem de
pågældende betalingssystemer ,som skaloverholde konkurrencereglerne iEØF-Traktalcn .Den
private sektor ognavnlig kreditinstitutterne skal opmuntres tilattræffe initiativer pådette
område med henblik påatetablere transcuropæiskc net.Uden atafvente gennemførelsen af
DenØkonomiske ogMonetære Union skalmyndighederne ognavnlig centralbankerne have
mulighed foratdeltage idisse systemer ogovervåge dem .Detvilformentlig blive envigtig
opgave fordeleuropæiske ccntralbanksystcm .
Kort sagtsætter konkurrencereglerne grænsen fordetsamarbejde mellem aktørerne ,dereren
forudsætning fordenstørre integration ,ideldetskalundgås ,alfordelene vedliberaliseringen
pådenenesideophæves gennem aftaler mellem virksomheder ogpådenanden afulovlige
monopoler .Der børsåledes findes enligevægt mellem dels den nødvendige
integration ogdels den nødvendige konkurrence foratfremme etableringen
afdetranseuropæiske ret,der vilvære behov forpådetindre marked .
5.4 . Mangelen på eteuropæisk helhedssyn på udviklingen i
efterspørgselen ogden tilsvarende infrastruktur
Kommissionen hargentagne gange ogpåliere områder peget på,atudviklingen afden
europæiske infrastruktur varatbetragte som enhelhed ,ogatdetsamme på
etendnu tidligere stadium gjaldt udviklingen ibehovene .Delskalimidlertid
erkendes ,atinfrastrukturen fortsat udformes pågrundlag afoplysninger ,hvori derkundelvis er
laget hensyn tildeneuropæiske dimension .
Delviste signavnlig under høringen 8.oktober 1990 aferhvervslivets organisationer (bl.a .
UNICE ,ERT ,CLECA ogFIEC ),dernæsten enstemmigt beklagede mangelen pået
europæisk helhedssyn påinfraslrukturbchovcl ,navnlig inden fortransport .
Inden fortelekommunikation kandetf.cks .nævnes ,alKommissionen haroprettet etforum
foreuropæiske ISDN-brugcrc med detformål alstyrke efterspørgselen ogøgepresset på
operatørerne .
9)KOM(90 )447af24.10.1990 .

-15-
Denkvalitative ændring ,detstørre EF-marked vilmedføre ,fremprovokerer parallelt hermed en
ændring irammerne forudformningen afinfrastrukturen samtidig med at
subsidiaritetsprincippet skal overholdes :
Fordetførste skal derkunne disponeres over bedre egnede ,mere effektive
statistiske instrumenter ,hvilket betyder ,atder skal etableres mere
hensigtsmæssige statistiske informationssystemer ,derfungerer efter fyldestgørende
metoder ,standarder ogmålestokke .Deskal være baseret pådetranscuropæiske telenet .
EUROSTAT vilvære dennaturlige ramme forkoordineringen afdisse foranstaltninger .
Fordetanden skaldertages hensyn tildevigtigste faktorer iudviklingen inden
for EFefter gennemførelsen afdetindre marked ,som detskele iden første
situationsrapport ,Kommissionen harforelagt Rådet (4)inden denfuldstændige rapport ,
derskalforeligge vedslutningen af1991 .
Disse forsøg påalskabe sammenhæng ersandsynligvis utilstrækkelige ibetragtning af
omfanget afdeændringer ,dervilvære enfølge afgennemførelsen afdetindre marked ogaf
tempoet iintegrationsprocessen pådeleuropæiske kontinent .
5.5.Finansieringsproblemer
5.5.1 ,_Vilkårene forprivat finansiering
Ifølge deanalyser ,dererforetaget ,serdetikke udtil,atder iførste omgang vilgøre sig
finansielle begrænsninger gældende foretableringen aftranscuropæiske net.Den
igangværende ophævelse afgrænserne påfinansmarkederne skulle bidrage tilatfremme
mobiliseringen afmidler ,ogfinansicringsgruppcmc sigter istadig højere grad mod atdeltage i
internationale finansieringer .Det ersnarere ,fordi der ermangel påstørre
projekter ,der erøkonomisk velunderbyggede ,atder ikke kan mobiliseres
private midler .
Alle analyser viser ,aldetranscuropæiske nelikke nødvendigvis skal være offentlige ,men
også kanvære markedsbaserede ,daderertaleomalopfylde enrække vcldcfincrcde behov .
Projekter ,der forventes atgive ettilfredsstillende afkast ,opnår
ubestrideligt lettere finansiering fra uafhængige kilder .Rentabiliteten skal
imidlertid ikke altid blotsesfraenstrengt finansielt synspunkt .Der skal tages hensyn
tilsådanne eksterne forhold som f.eks .de mere generelle positive
følgevirkninger afetprojekt idepågældende områder (ophævelse afisolation ,
mindre pres pådeneksisterende infrastruktur ,denøkonomiske udvikling ivisse regioner ,
fremkomsten aføkonomiske aktiviteter m.v.).Dette gælder iendnu højere grad ,når
projektet betragtes isinhelhed ognavnlig setpåbaggrund afeneuropæisk
sammenhæng .
Det fører imidlertid ikke tilden konklusion ,alder ikke består nogen
finansieringsproblemer ,idel
risiciene fortsat erbetydelige fordenprivate sektor (langsigtede forpligtelser ,
vanskelighederne vedatskønne omdepotentielle indtægter ogomkostningerne tilog
varigheden afbygningsfasen ,demakroøkonomiske parametre ,dejuridiske og
administrative forhold ogpolitiske usikkerhedsmomenter )
finansieringssystemernes opbygning tillader heller ikke altid enuprobicmatisk
finansiering aftranseuropæiske projekter ,såmeget desto mere som degenerelt
opdeles efter regionale eller nationale grænser

-16-
projekterne bliver ofteforsinkede ,jaforhindrede ,pågrund afmanglende feasibility -
undersøgelser ,fordi derikke stårfinansiering tilrådighed .
uafhængig finansiering erikke mulig ialletilfælde ,ogdervilderfor være behov for
offentlig finansiering (eventuelt iforbindelse med tilførsel afprivat kapital ):
* nårprojekterne ikke ertilstrækkeligt finansielt rentable ,selv omdeter
påvist ,atdeerrentable isocio-økonomisk henseende .Detkanvære tilfældet ihele
EF,men som oftest iyderområderne ,hvor denlavere bcfolkningslæthcd og
beliggenheden langt fraEFs økonomiske centre erbetydelige ulemper .
* eller nårderikke ermulighed foratindføre brugerbetaling (detvilf.eks .være
vanskeligt atindføre motorvejsafgifter iEF's tættest befolkede egne ).
5.5.2 .Denuværende muligheder inden for EF
EFyder ved hjælp afsine finansielle instrumenter (budget oglångivning )
støtte tilgennemførelsen alprojekter ,derundertiden eraftranscuropæisk karakter ,selvom
projekterne ikke kun haretregionaludviklingsmæssigt sigte .Skabelsen afsammenhæng
inden forEFvilogså kunne skegennem finansiering aftranscuropæiske net,dervilkunne
mindske visse regioners isolation fradenuværende økonomiske centre ogfremme
erhvervslivets udvikling .
Disse interventioner vilvære mere effektive ,hvis deklart indgik ien
FF-politik foretablering afnet.Egentlige vejledende planer foreuropæiske nel ide
forskellige sektorer ville gøre detmuligt ativærksætte enmere sammenhængende europæisk
støtte .Den forventede vedtagelse afenvejledende plan over højhastighedsforbindclseme iEF
vilvære enfast referenceramme forEFs eventuelle finansielle støtte .Deterheller ikke
tilfældigt ,atfokus forEFs finansielle instrumenter allerede nuerpåetableringen afdelte net.
Idenne forbindelse skaldelerindres ,atEF's støtte ersupplerende ogskal lægges oven i
denationale og/cllcr regionale bidrag ,dertraditionelt spiller envigtig rolle iudviklingen af
infrastruktur .
Navnlig inden fortelekommunikation harderetningslinjer forEF-politikken ,Rådet har
vedtaget siden 1986 ,dannet grundlag forensammenhængende finansieringspolitik pågrundlag
afenk(x>rdincring afEF's prioriteringer .
EFdeltager forøjeblikket ifølgende projekter :
(i)Afstrukturfondene harEFRU siden reformen i1988 iperioden 1988-93 afsat en
tredjedel afsinemidler tilgrundlæggende infrastruktur ,hovedsagelig iområder ,dereromfattet
afmål 1(Irland ,Grækenland ,Portugal ogdetegentlige Spanien ).Denne infrastruktur indgår i
Fællesskabets støtterammer ogsådanne EF-iniliaiivcr som f.eks .REGEN ,INTERREG ,
STAR ,TELEMATIQUE ,EUROFORM m.v .

-17-
EF-sløttcn (tilskud fraEFRU )tilstørre infrastrukturarbejder inden fortransport og
tclccommunikation andrager 6,8mia .ECU og1,5miaECU inden forenergi (beløbene er
anført ibilag 2).
(ii)Uden forstrukturfondene erder iEF's budget visse muligheder foratydestøtte til
etablering aftranseuropæiske net,undtagen vedrørende energi ,som følger :
* Inden fortelekommunikation gennem programmer som f.eks .CADD1A ,1NSIS ,
TEDIS ogIMPACT derskaløgedettranseuropæiske samarbejde mellem deøkonomiske
aktører (myndighederne ogerhvervslivet )
* Inden fortransport ,hvor Rådet netop hargodkendt etflerårigt program (1990-1992 )
med etforeløbigt budget på328 mio .ECU tilfinansieringsstøtte tilenrække store
europæiske projekter (undersøgelser eller projektgennemførelse )somtilskud eller ianden
egnet form
* Inden forerhvervsuddannelse gennem sådanne programmer som f.eks .COMETT II,
ERASMUS II,LINGUA ,FORCE ,EUROTECNET ogPETRA oginden for
forskningsuddannelse gennem SCIENCE-programmet og en række
forskningsprogrammer med omkostningsdeling (DELTA vedrørende udvikling afnye
teknologier inden forundervisning oguddannelse )
* inden foroplysning afsmå ogmellemstore virksomheder gennem Euro-Info -
Ccntrcne ogBusiness Co-opcration -NET.
(iii)Gennem EF's låneinstrumenter kanfølgende ressourcer mobiliseres :
* Den Europæiske Investeringsbank haralene i1989 udlånt over 2,8mia.ECU til
projekter afbetydning forEFinden fortransport ,telekommunikation ogenergi (beløbene
eranført ibilag 3)
*EKSF-lån tilfinansiering afinfrastruktur ,deranvender stål,f.eks .TGV-forbindelscn
Atlanliquc ,Rhincn -Main -Donau kanalen ogdotgræske gasdislribulionsnet .
(iv)Endvidere rummer PHARE-programmet forudvikling afdecentraleuropæiske lande
allerede visse muligheder forudvikling afnettene .
6.INDHOLDET AF ET EF-AKTIONS PROGRAM : PRIORITEREDE
PROJEKTER PÅ DE ENKELTE OMRÅDER ,HORISONTALE OG
FINANSIELLE FORANSTALTNINGER
6.1.Prioriterede projekter pådeenkelte områder
Nedennævnte projekter harfordeflestes vedkommende nået clvistmodningspunkt i
Kommissionens tjenestegrene ,ogderkan ienrække tilfælde have været truffet beslutning i
dekompetente EF-inslanscr .Disse projekte kanvære påF&U-stadict ,derkanvære iværksat
enfcasibility-undcrsøgclsc ,eller dekanvære igangsat ,men sigtet erialletilfælde atafhjælpe
demangler idetranscuropæiskc net,dererpeget påidenne rapport .Prioriteringen vurderes på
grundlag afdekriterier ,derergjort rede for idenne meddelelse ogpågrundlag af
medlemsstaternes bidrag under kærdineringsarbejdet ogkommentarerne fraerhvervslivet .

-18-
6.1.1_TransDort
Medens delunder udarbejdelsen afdenne meddelelse visle sig,alderburde lægges vægl påen
global holdning tiltransportpolitikken som helhed ,dadeenkelte transportformer supplerer
hinanden ,harEFtrods pres fraKommissionens side kunudviklet foranstaltninger forvisse
dele afinfrastrukturen .Det erårsagen til,atder ikke findes nogen havne -og
lufthavnsprojektcr ,idetRådet ikke hartruffet beslutning omKommissionens forslag omat
udvide EFskompctcnec tildisse områder .
Imidlertid hardelunder drøftelserne med medlemsstaterne vistsig,atflcrtallel afdem ønsker en
samordning med henblik påatopstille enmere global ogmultimodal model .
Idenne sammenhæng skaldernavnlig tilskyndes tilvedtagelse afdelteknologiske forsknings -
ogudviklingsprogram inden fortransport (EUR ET1990-1993 ),dersigter mod atoptimere
udnyttelsen aftransportnettene oglogistikken (inden foralledeberørte transportformer ).
6.1.1.1 .Lufttransport
Kommissionen finder ,atløsningen påoverbelastningen inden forlufttransporten børbeslå i
ensammenslutning afkontrolsystemerne .Deforanstaltninger ,derblev truffet afECAC april
1990 ,ogoprettelsen under EUROCONTROL's auspicier afétstyringsccntcr for
flyvckontrollcn erikke tilstrækkelige .Selv omKommissionen støtter iværksættelsen af
foranstaltningerne ,betragter dendem blotsom første etape idelomfang ,dekungårudpåat
sikre ,atdeeksisterende nationale systemer erindbyrdes kompatible .Den vilsåledes tilskynde
til,aldergennemføres undersøgelser ,derkan tjene som grundlag fordeyderligere
beslutninger ,derskaltræffes inden 1994 .
Undersøgelser afetfælles llyvekontrolsystcm :deltagelse iEUROCONTROL ,PHARE -
programmet ogATLAS-undersøgelscn (F&U meddetformål atfinde enløsning ,såder
kanetableres clfælles system ,dererbaseret påavanceret telekommunikationsteknik -
1990-1992 ).
6.1.1.2 .Landevejstrunsport
(i)Infraslrukturudvalgct villade foretage enundersøgelse affremtidsudsigterne for et
EE-motorvejsnet med entidshorisont på2010 (1991 )
(ii)Dererallerede peget påenrække projekter ,derkanindgå direkte isammenkoblingen
afeksisterende net .Dette gælder følgende projekter ,dervilmodtage EF-støtte :
forbindelserne over Pyrenæerne
*forbindelserne Toulousc-Madrid ogBordcaux-Valcncia :bygning afSomport-tunnclcn
(ibrugtagning i1995 )
*forbindelsen Toulousc-Barcclona viaPuymorens-tunnclcn (ibrugtagning i1994 )
forbindelsen over llrenner-passct
fiii)Andre projekter vedrører ophævelsen afyderområdernes isolation ogsigter mod
alletteadgangen tildisse områder tilfordel fordelindre marked :

-19-
Landevejsforbindelsen tilIrland :A5/A55 (forbindelsen mellem Crcwc og
Holyhead iDetForenede Kongerige )
Brindisi -Patras -Athen forbindelsen
Lissabon-Madrid forbindelsen
(iv)Endelig sigter enrække andre projekter mod atetablere bedre forbindelser med EFs
nabolande :
Forbindelserne tildetøvrige Skandinavien :
* Aalborg-Frcdcrikshavn motorvejen
* Fchmam-forbindclscn
Athen -Kv/.oni -Jugoslavien forbindelsen .
6.1.1.3 .Jernbanetransport
(i)Hereropmærksomheden navnlig vendt mod højhastighedsforbindclscmc ,hvor derer
planlagt :
llojhastighedsforbindelser (1990-2010 )
* denordgående forbindelser Paris -London -Bruxcllcs -Amstcrdam -Koln ogtilslutninger
tildeøvrige EF-landc
* desydgående forbindelser :Scvilla -Madrid -Barcelona -Lyon -Torino -Milano -Vcnczia og
derfra tilTarvisio ogTricste ogendvidere forbindelsen Porto -Lissabon -Madrid
Foratsikre ,atdervedetableringen afdisse forbindelser ertaget hensyn tilEFs interesser ,
skalderendvidere foretages
enundersøgelse ,dererforeslået alGruppen påHøjt Niveau ,afde15vigtigste led i
T(«V-nettet (derskal være afsluttet inden udgangen af1991).
(ii)Følgende projekt sigter mod atophæve yderområdernes isolation :
Dublin -Holyhead -Crewe forbindelsen ogDublin-Belfast forbindelsen .
6.1.1.4.Kombineret transport
(i) Brenner-forbindelsen (1990-2000 )
(ii) Gennemførelsen afRådets resolution af12.november 1990 omoprettelse afet
europæisk netforkombineret transport (opstilling afensammenhængende
planover ruter ogterminaler m.v.)ogforelæggelse afenrapport forRådet inden 1.
juni 1991 .
Opmærksomheden ,derhidtil varværet vendt modjernbane -oglandevejstransport ,
skalnuogså rettes modtransport adindre vandveje ogsøtransport ,somderervist
interesse forfraflere sider ,nemlig fraportugisisk ,irsk,dansk ,græsk ,spansk og
belgisk side .
(iü) Tilpasning aflæsseprofilen påforbindelserne mellem Det Forenede
Kongerige -Benelux -Italien ogTyskland -Spanien -Portugal (1991-1992 ).

-20-
6.1.1.5.Transport adindre vandveje
Med henblik pilatudnytte deeksisterende netskal derforetages enrække
sammenkoblinger ,navnlig iFrankrig (f.cks .enundersøgelse afScinc-Nord
forbindelsen ,derforventes afsluttet i1991 )ogTyskland (Miticllandkanal ).
6.1.1.6 .Søtransport
Mangelen påpolitisk konsensus (cabotage ,beføjelser vedrørende havneinfrastruktur )om
gennemførelsen afsamordnede foranstaltninger påEF-plan hindrer ,atdergennemføres en
undersøgelse afenmere rationel udnyttelsen aflandtransportnettene .F.eks .børudviklingen af
havneinfrastruktur påAtlanterhavs -ogMiddelhavskysten undersøges med henblik herpå såvel
som med henblik påudviklingen afvisse økonomier (f.eks .Irlands ).
Udvikling afforbindelserne tilIrland
Undersøgelse afkyslfartcns udvikling .
6.1.2 .Telekommunikation og teletjenester
Udviklingen afteletjenester afhænger istorudstrækning afetgunstigt lovklima ogstandarder ,
dersikrer ,alsamdrift kanfinde sted (jf.nedenfor omdeudestående foranstaltninger ).Det
påhviler derefter deøkonomiske aktører atdrage fordel afliberaliseringen ogoprette systemer ,
dersvarer tilderes behov .Myndighederne kanderimod fremme enrække konkrete systemer ,
deråbner mulighed forbedre forvaltning alEF's sagsområder ogområder ,hvor myndighederne
spiller denvigtigste rolle .Deterbaggrunden for,atKommissionen bebuder gennemførelsen
affølgende projekter ,dereropdelt itrekategorier ,nemlig systemer ,tjenester ogF&U .
6.1.2.1 .Systemerne
(a)Gennemførelsen afdet indre marked
Med ophævelsen afdefysiske ,tekniske ogafgiftsmæssige grænser skabes deretnytbehov for
udveksling afinformation mellem myndighederne ogdeøkonomiske aktører med henblik på
effektiv forvaltning afetEFuden indre grænser påenrække områder (10).Derskalsåledes
etableres telenet tilbrug forgennemførelsen afdetindre marked ,f.cks .systemer forudveksling
afinformationer mellem EF-institulionerne ognavnlig med medlemsstaterne under
lovgivningsprocessen ,procedurer (f.cks .statsstøltcproccdurcr ),informationsprocedurer (f.cks .i
henhold tildirektiv 83/189/EØF ),advarselssystemer m.v .samt systemer ,dergiver adgang til
information (f.cks .databaser ).
Sagen erhasiendc ,ogalledeberørte myndigheder imedlemsstaterne ogKommissionen bør
straks give sig ikast med opgaven .
Følgende områder anses foralhave prioritet iforbinilcl.se med gennemførelsen afdetindre
markal :
10) KOM(90 )473af5.10.1990 .

-21-
i)told ogindirekte beskatning
Grundlaget forinformatiksystemer pådisse områder erdels etkommunikationsnet for
elektronisk udveksling afdataogmeddelelser mellem Kommissionen ogmedlemsstaterne og
mellem medlemsstaterne indbyrdes ogdelsdenødvendige interfaccs tilatkunne udveksle data
mellem denationale administrationer ,deøkonomiske aktører ogdecentrale databaser omtold
ogafgifter .
Visse projekter erallerede igangsat ,men derudestår stadig mange opgaver ,bl.a .følgende
absolut vigtige projekter inden fortold :
*TARIC (den fælles toldtarif ):forbedring afdatabaserne ogetablering afde
nødvendige interfaccs
* Etablering afetavanceret kommunikationssystem tilforvaltning afTARIC ,til
kvotakontrol ,bindende tarifoplysningcr ,gensidig bistand ogudveksling af
information
* Udvikling afSCENT-syslcmct tilelektronisk transmission afmeddelelser som led
ibekæmpelsen alsvig
* Elsystem tilkontrol med iransitlorscndclscr
* Etcksportkontrolsystcm .
Forsåvidtangår udviklingen afinformatiksyslcmcr vedrørende indirekte skatter skal
medlemsstaterne pågrundlag afRådets retningslinjer Iranovember 1990 træffe denødvendige
foranstaltninger tilatmuliggøre udveksling afcdb-dala vianetoglagesystemerne ibrug inden
I.januar 1993 .Dette forudsætter ,aldersnarest etableres
*ettelenet ,derkanvaretage denhurtige udveksling afoplysninger mellem de
nationale momsmyndigheder
* enkontrolordning foroverførsel fralager tillager afpunktafgiftspligtige varer
*etsystem ilighed med SCENT-syslcmct forvarer ,dererpålagt indirekte afgifter ,
med detformål atbistå ibekæmpelsen afsvig .
ii)detveterinære ogphytosanitære område :
* SHIFT (System forAnimal Health Inspcclion atFronticr Posts )hartilformål al
etablere etintensivt system forudveksling afdata mellem Kommissionen ,de
nationale veterinærmyndigheder og kontrolmyndighederne ved
grænscovcrgangsstedcrnc foratfremme importen afkødogkødprodukter
* ANIMO (Animal Movcs Management System )eretsystem tilregistrering og
overvågning afalledyretransporter iEFincd detformål atsikre såvel dyrenes som
offentlighedens sundhed .Derertaleometmeget vigtigt forvaltningssystem for
. deveterinære tjenester ,ogdetvilske ensnæver integration afalle de
myndigheder ,derdeltager idetfælles system

-22-
*FYSAN (system lorphylosanitær opfølgning )etetsystem ,derskalanvendes til
overvågning afplantesygdomme imedlemsstaterne med detformål atkontrollere
disse sygdomme ogforbedre plantesundheden iEuropa .
iii)fribevægelighed forpersoner
Det Europæiske Råd harudtrykt ønske om,atderindgås enkonvention om
grænsekontrol vedEFs ydre grænser .Skal ensådan konvention gennemføres ,skalder
skeenbetydelig udveksling afoplysninger mellem deberørte nationale myndigheder .
Etsådant behov erallerede opstået iforbindelse medSchcngcn-af talen ,ogderetableres
ensærlig ordning forudveksling afoplysninger (SIS),dererforløber foretsystem på
EF-plan .Ganske vistanerkendes EF’s kompetence ikke formelt iforbindelse med
etableringen afsådanne net,men Kommissionen erredetilatøseafdeerfaringer ,den
harhøstet under gennemførelsen afforskellige programmer .
iv)inden forstatistik
*Etablering afinfrastruktur tilindsamling afstatistiske oplysninger (STATEL -og
STADIUM-projektcrnc )sammen med medlemsstaternes nationale statistiske
institutter
* Undersøgelser afdeprocedurer ,derskalindføres imedlemsstaterne tilopstilling
ogtransmission afstatistiske oplysninger omsamhandelen inden forEF(f.cks .
COMEDI-projcklcl )
*Udvikling afinfrastruktur tilforvaltning ,spredning ogsammenstilling af
rcfcrcnccoplysningcr ,deranvendes idestatistiske systemer (f.cks .statistiske
nomenklaturer ).
Tre igangværende programmer erunder omlægning under indtryk afdeøjeblikkelige
behov iforbindelse med ophævelsen afgrænserne .Deereksempler påetsamarbejde mellem
deberørte myndigheder oghargjort delmuligt atidentificere demest påtrængende behov ogde
problemer ,derskal løses .Derertaleomfølgende :
INSIS (derinvolverer EF-inslitutionerne ogmedlemsstaterne ),derkræver øget
deltagelse fradenationale myndigheders side
CADDIA ,dererdirekte knyttet tilforvaltningen afdetindre marked påområderne told,
landbrug ogstatistik
TEDIS ,hvis anden fase netop ervedtaget afKommissionen ,ogsom giver de
økonomiske aktører midler ihænde tilaludvikle fælleseuropæiske EDI-systcmcr for
flere sektorer ,somdirekte vedrører myndighederne ,transportsektoren ogdefinansielle
tjenesteydelser .TEDlS's succes ierhvervslivet fremhæver yderligere denforsinkelse ,
myndighederne generelt gørsigskyldige ipådette område .

-23-
b)Forbedring afstyringssystemerne for landevejstrafikken iforbindelse
med DRIVK-programmet :
Begrebet IRIS (Integrated Road Safety ,Information andNavigation System ),dererudviklet af
Drive Infrastructure Group med detformål atløseproblemer inden forlandevejstrafikken ,har
allerede dannet grundlag fortokonkrete initiativer
i) POLIS-projcktct ,derblev iværksat idecember 1989 ienrække europæiske byer ,og
som sigter mod aludvikle systemer tilstyring afbytrafikken foratmindske
trafikpropper ogulykkesrisikoen .Der eriværksat fcasibility-undersøgelser ,
pilotprojekter vilfølge i1991 ,ogsystemerne forventes taget ibrug fra1994 .Det
skalpåbaggrund afdesocio-økonomiskc ogmiljømæssige fordele vurderes ,omdeer
finansielt forsvarlige .
ii) CORRIDOR-projcklct ,derblev iværksat iseptember 1990 ,sigter mod atudvikle
systemer tilstyring afintcrcity-lrafikken ,hovedsagelig iområder med stor
trafiktæthed ).Derskal iværksættes feasibility-undersøgelscr i1991 .Derforventes
iværksat pilotprojekter i1992 med henblik pågennemførelse fra1994 .Detskal på
baggrund afdesocio-økonomiskc ogmiljømæssige fordele vurderes ,omdeer
finansielt forsvarlige .
c)Transeuropæiske betalingssystemer
Pågrundlag afKommissionens retningslinjer skaldergennemføres tekniske fcasibility -
undersøgelser med detformål attilskynde deberørte kredse tilatetablere
transeuropæiske netinden forbetalingssystemer ogsammenkoblinger mellem de
eksisterende clearingcentre (1991 ).
d)F.uropæisk elektronisk telefonbog
Derskalgennemføres enjuridisk ogteknisk fcasibility-undcrsøgclse (1991 ).
(e)Støtte tiludvikling afinformationsmarkedet
Dereri1990 iværksat pilotprojekter vedrørende sammenkoblingen afinformationssystemer
omlandcvcjsfragt ogintegration afdatabaser vedrørende standarder (IMPACT-programmet ).
6.1.2.2.Udvikling afnye tjenester
Dettjcncstcintcgrcredc digitalnet (ISDN )skaludvikles pågrundlag afRådets henstilling
omensamordne !indførelse afISDN iEF.18afCEPT's medlemslande ,heriblandt alle
EF's medlemsstater ,harundertegnet et"memorandum ofunderstanding ",ihenhold til
hvilket første fase afRådets henstilling skal gennemføres inden 1993 pågrundlag af
europæiske tclckommunikationsstandardcr ,dererfastsat afETSI .
Udformning afpilotprojekter pågrundlag afresultatet afdebestræbelser ,dererudfoldet i
forum 'etforeuropæiske brugere afISDN.
Derskaludvikles mobilkommunikalionstjcncstcr pågrundlag afRådets henstillinger og
direktiver omreservering affrekvenser tilbrug forcellctclcfoni (GSM ),trådløs
digitallclcfoni (DECT )ogpersonsøgning (ERMES ).
Derskaletableres nyetelekommunikationstjenester viasatellit ioverensstemmelse med
deforslag ,dererfremsat iGrønbogen omsatellitkommunikation .

-24-
6.1.2.3 .Forskning ogudvikling
(i)Telesystemer afgenerel betydning
Rammeprogrammet forforskning ogudvikling (1990-1994 )giver som led idet
særprogram ,der er under behandling iRådet ,vedrørende
telematiksystemer påområder afalmen interesse mulighed foratfastslå
nye behov ogpege påtekniske problemer ,søge løsninger pådisse problemer
ogiværksætte pilotprojekter pådeområder ,hvor derforegår cladministrativt samarbejde
(deeuropæiske nervesystemer )oginden fortransport ,uddannelse ogmedicin .
(ii)Transportstyring
Rammeprogrammet forforskning ogudvikling :ATLAS-undcrsøgclsen ogDRIVE -
programmet
Uden forEFs regi (Eurcka )skalPROMETHEUS-projcktct udvikles .
(iii)Udvikling afbredbåndsforbindelser
Gennemførelse afRACE-programmet vedrørende referencescenarier ,standardforberedende
arbejde ogvurdering afpilotforsøg (tidsfrist 1995 ).
Etablering afMETRAN-ncttct (Managcd European Transmission Nctwork )ihenhold til
CEPT's "memorandum ofunderstanding ",dererunder vedtagelse efter Kommissionens
meddelelse omelektroniske motorveje (KOM(88 )341).
<L1,3 ^ F.nergisammenkob linuer
Deterdeøkonomiske aktører ,derskal udforme projekterne ogfastslå deres økonomiske
levedygtighed .Kommissionen mener ,alenvisdelafdeprojekter ,dererunder undersøgelse
eller sat iigang ,erafsærlig betydning forEF,enten fordi desigter mod atudvide det
eksisterende net tilnye medlemsstater ,eller fordi debidrager tilatstyrke
forsyningssikkerheden ogoptimere udnyttelsen afproduktionskapaciteten .Pådette stadium
kanderpeges påtoprioriterede områder .
6.1.3.1 .Sammenkoblinger afel-net
Sammenkoblingen mellem Irland ogDelForenede Kongerige (1995 )
Sammenkoblingen mellem Grækenland ogItalien (1993 )
Udbygning afsammenkoblinger (1991-1995 ):
* FraFrankrig mod Spanien ogPortugal
* FraFrankrig mod Tyskland ,Belgien ,Italien ogSchweiz
* FraItalien mod Østrig ogSchweiz
* FraTyskland mod Nederlandene ,Danmark ogØstrig
Udbygning afdeinterne sammckoblingcr iTyskland ,Frankrig ,Belgien ogNederlandene
(1991-1995 ).
6.1.3.2.Samkoblinger afgasnet
Indførelse afnaturgas iGrækenland (1993 )ogiPortugal 1994 )

-25-
Sammenkoblinger mellem Irland ogDetForenede Kongerige (1993 )ogmellem Frankrig
ogSpanicn /Porlugal
Projekterne "Midal "mellem Emden ogLudwigshafen iTyskland og"Zccpipe "iBelgien ,
derskalgive nyeadgangsveje fornorsk gas(1991-1993 )
Treprojekter iTyskland vedrørende forbindelserne mellem denyedelstater (1991-1993 )
Sammenkoblinger mellem Belgien ogTyskland ,Tyskland ogDanmark ,Danmark og
Norge ("Scanpipc ")ogmellem DetForenede Kongerige ogkontinentet
Udbygning afTransmcd-gasledningen mellem Italien ogTunesien (1992 )
Sammenkobling mellem delitalienske fastland ogKorsika ogSardinien
Sammenkobling mellem Spanien ogMarokko (1995 ).
6.1.4 .Erhvervsudddannelse
Hovedparten afovennævnte projekter eralhængig afteletjenester .Deterenforudsætning for
alleFTU-aktionerne idettredje rammeprogram forforskning ogudvikling (1990-1994 ),atder
gennemføres ledsageforanstaltninger iform afuddannelsesforanstaltninger ,hvoraf visse
gennemføres iform afnet .Dette gælder navnlig særprogrammet vedrørende "menneskelig
kapital ogmobilitet ".
6.1.4.1 .Informationsudveksling ogdatabaser
Deprojekter ,dererfremsat forslag om,vedrører alleforbedring ,afinformationsudvekslingen
påEF-plan foratgøre uddannelsessystemerne gennemsigtige ,udnyttelsen aferfaringer og
metodeforbedring .Dererklare forbindelseslinjer tilteletjenesterne .
Udvikling afEurydicc-ncttct ogdetskapacitet inden fordatabehandling ogmellemstatslig
informationsoverførsel
Etablering afetlignende netvedrørende erhvervsuddannelse isamarbejde medCEDEFOP
Udvikling afdetelektroniske netEURYCLEE mellem centre forbasisuddannelse og
efter -ogvidereuddannelse med henblik påudveksling afinformation ogdata mellem
lærere ogelever påalleEF-sprog
Etablering eller udbygning afnationale databaser vedrørende erhvervsuddannelser ,
videregående erhvervsuddannelse ogavanceret teknologi samt forskningsprogrammer
Oprettelse afendatabase med direkte adgang foroffentlige ogprivate organisationer om
sammenlignelighed mellem erhvervskvalifikalioner
Oprettelse afettelenet fordenudveksling ogdestipendier ,derindgår iERASMUS -og
COMETT-programmeme ,saml forforskningsstipendierne (etstipendiernes stipendium )

-26-
Oprettelse alendatabase forvirksomhedspartnerskabemes ansøgninger iforbindelse med
deforskellige transnalionalc crhvervsuddannelscsforanstaltninger ,dergennemføres i
forbindelse med programmerne COMETT ,EUROTECNET ogFORCE .
6.1.4.2.Fjernundervisningssystemer
Organisering afetnetbestående afdekraftcentrer ifjernundervisningen ,dereropstået ide
forskellige EF-uddanncIscsprogrammcr
Gennemførelse affælles ,sammenkædede pilotprojekter under udnyttelse afdenye
informations -ogkommunikationsteknologier
Udvikling afdeinternationale fjernundervisnings -oguddannelsessystemer ,derergjort
forsøg med ivisse brancher oggeografiske områder
Fremme udviklingen aftv-programmer ,dertjener undervisnings -oguddannelsesformål .
6.2.Foranstaltninger ,der kan fremskynde etableringen afeuropæiske net
6.2.1 .Udarbejdelse afvejledende planer
Derertaleomenarbejdsmeuxlc ,derkananvendes inden forfortransport ,telekommunikation
ogenergi .
Alle deaktører ,derdeltager ietnet,mødes ,ogderfastlægges denmest hensigtsmæssige plan
fornettet påEF-plan foralledeberørte parter ,samtidig med aldepeger pådevanskeligheder ,
derkanlægge sighindrende ivejen forgennemførelsen afnettet påsåvel deltekniske somdet
lovgivningsmæssige ogdetadministrative plan .
Denne metode skal kunne ledsages afdybtgående undersøgelser afbestemte problemer ,bl.a .
fcasibility-undcrsøgclscr ,dergennemføres påinitiativ afdeberørte medlemsstater og
Kommissionen ifællesskab .Navnlig isådanne tilfælde erdetberettiget med EF-linansicring .
6.2.2 .Hurtig vedtagelse afdenødvendige bestemmelser om etablering af
transeuropæiske net
Delovforanstallningcr ,derallerede erforeslået ,eller som vilblive foreslået ,erennødvendig
forudsætning for,atdetranseuropæiske netkanudvikles under tilfredsstillende vilkår .
Alle disse foranstaltninger skal sigte mod atskabe juridiske rammer ,derpåengang fremmer
friudveksling aftjenesteydelser ,etablering afvirksomheder ogfribevægelighed forvarer ,da
alledisse forhold erenforudsætning for,atderkanoprettes ogdrives transeuropæiske net .
Bilaget tildenne meddelelse indeholder enlisteover disse foranstaltninger .
6.2.3 .Styrkelse afstandardiserinL'SProitrammerne
Der gør sigclbetydeligt standardiscringsbchov gældende ,derskal opfyldes ,hvis
infrastruklurcmc skal integreres inden fordenfastlagte tidsfrist .Dererallerede udfoldet
betydelige bestræbelser idenne henseende ,men deskalintensiveres yderligere påforanledning
afalledeberørte

-27-
parter .Derskal især sættes indpåfølgende punkter :denarbejdsbyrde ,som dette vilkunne
medføre fordeeuropæiske standardiseringsorganer ,gørdetendnu mere nødvendigt atlægge
arbejdet udtildetilknyttede organer (ASB ),hvor dersatses påstandardforberedende arbejde
(someksempler kannævnes EDIFACT-Rådct forEDIeller AECMA forluftfartsindustrien )
meddeberørte industriers fulde deltagelse .Imidlertid bevirker denuværende begrænsninger i
budgettet ,ateventuelle yderligere finansieringsbehov ikke kanopfyldes .
Påalledeberørte områder skal derogså foretages enyderligere statistisk standardisering
(begreber ,metoder ogdefinitioner ).
6.2.3 .1.Inden fortransport
Lufttransport
* fastsættelse aftekniske specifikationer forflyvckontroludstyr ogforadgang til
offentligt indkøb .
Jernbanetransport
* standardisering pågrundlag afdirektivet omennyfremgangsmåde afmateriel og
infrastruktur påhøjhastighcdsneitet .
Kombineret transport
* Standardisering afcontainere
* Initiativer ,derskal træffes foranlediget afdetarbejde ,dererudført afGruppen på
Højt Niveau (juni 1991 ).
Søtransport
* Standardisering ihenhold tildetdirektiv omteknisk harmonisering ,derskal
fremsættes forslag til.
6.2.3.2.Telekommunikation ogteletjenester
Pågrund afden hastige teknologiske udvikling pådette område sker derenstadig
standardisering ogenpermanent tilpasning tildeprogrammer ,dereriværksat afdeeuropæiske
standardiseringsorganer ,navnlig ETSI .Derkan l'.cks .nævnes standardiscringsbchovcl på
følgende områder :
Elektronisk post :fastlæggelse afdeseneste tekniske specifikationer
Udarbejdelse afenvismængde EDI-mcddcIelscr efter deninternationale EDIFACT-standard
Teledata
* Udarbejdelse afadgangsprotokolleme mellem teledata (vidcoiex )ogISDN
* Udarbejdelse afstandarderne forteledata afanden generation
ISDN :
* afslutning aldenigangværende standardiseringsproces
* denødvendige standarder foratsikre systemernes udbredelse

-28-
Satellitter :fremskyndelse afETSI's standardiseringsarbejde vedrørende udstyr til
satellitkommunikation
Mobilkommunikation :fremme affastsættelsen afstandarder fordenye
mobilsystcmcr .
6.2.3.3.Told ogafgifter
Denationale myndigheder befinder sigpåforskellige udviklingstrin pådelle område ,og
deterderfor vanskeligt atsikre denensartede behandling ,dererenforudsætning fordet
indre marked .Deforanstaltninger ,derskaldanne delnødvendige grundlag forenensartet
anvendelse afEF-rcglcrne imedlemsstaterne ,skal prioriteres højt idekommende
måneder .Som etmindstekrav skaldetsikres ,atsystemerne erkompatible ,ogderskal
således
* snarest gennemføres enundersøgelse afomfanget afproblemerne ogvedtages
henstillinger omløsningen heraf
* udvikles standardiserede elektroniske meddelelser med henblik påudveksling aldata
efter EDlFACT-standarden
* udvikles standardiserede ktxler med henblik påanvendelse afalle medlemsstaterne
* med henblik påudviklingen afsamhandelen med EFTA ogdeøst-og
centraleuropæiske lande deltages iPHARE-programmet og ideigangværende
forhandlinger foratsikre dennødvendige kompatibilitet .
6.2.3.4.Knergi
Standarder forudstyr ogproduktkvalitet .
6.2.4 .Indrømmelse afenerklæring om betvdninu for KF
Derharunder Kommissionens kontakter med erhvervslivet ogsærligt bankverdenen vistsigal
være interesse forenerklæring ombetydning forEF.
Ensådan erklæring vilkunne indrømmes efter enendnu ikke fastlagt EF-procedure iet
begrænset antal bestemte tilfælde tilettranscuropæisk neteller etprojekt iforbindelse med en
sådant nelforatmobilisere potentielle investorer .
Betingelserne foratfåensådan erklæring skal være strenge ,ogkun vcldcfincrcdc og
økonomisk levedygtige projekter vilkunne komme ibetragtning idetomfang ,debidrager til
EFs udvikling .Derskalhave været foretaget uafhængige fcasibilily-undcrsøgclscr ,ogde
skalvære positive imiljømæssig henseende .
Følgende tremålvilkunne opfyldes med ensådan erklæring :(i)denpolitiske usikkerhed
omkring allestore infrastrukturprojekter gennem delengagement ,denerudtryk for,(ii)
tilvejebringelsen affinansiering lettes uden automatisk atmedføre EF-linansiering ,og(iii)
investorerne fårsikkerhed for,atdennødvendige samordning ogdeladministrative samarbejde
sker påhøjeste niveau .

-29-
Proceduren forindrømmelse alerklæringen ogvilkårene forhøringen skalfastsættes nærmere .
Ensådan erklæring vilkunne gælde foralletyper transcuropæiske netogprojekter .
Disse overvejelser harnetop udmøntet sig ien"erklæring ombetydning forEuropa "i
handlingsprogrammet inden fortransportinfrastruktur (1990-1992 ),derblev vedtaget afRådet
20.november .
6.2.5 . Inteereret behandliru ;_af_behov_og_udvikling inden for
transeuroDteiske ^net
isamarbejde med alle involvered eparter
Under høringen 8.oktober 1990 beklagede devigtigste repræsentanter foreuropæisk industri ,
atderikke fandt nogen integreret behandling sted afbehov ogudvikling inden forde
europæiske net.
Denne behandling skal foregå forheledeteuropæiske kontinent ,således alderogså kantages
hensyn tileventuelle sammenkoblinger med EFTA-landcne ogmed Øst-ogCentraleuropa ,
med hvem talrige samarbejdsprojekter med EFerunder udvikling ,ogderes forlængelser til
middelhavslandene .
Under denne behandling skalderforetages :
enanalyse afudviklingen pålang sigtatbehovet fornet:dette forudsætter ,atderstår
tilfredsstillende statistikker ogvelfunderede prognoser tilrådighed
detskal fastslås ,hvilken artogudformning afdepågældende netdererdenoptimale
alledeparter ,derberøres afgennemførelsen afprojektet ,skal involveres .
Denorganisation ,derskal foretage disse undersøgelser ,skal være uafhængig afdepolitiske
myndigheder ogskal islaripcricxlen være selvfinansierende .Denskalvære etforum ,hvor alle
deberørte parter ogrepræsentanter (myndigheder ,brugere ,produccntcr ogforbrugere )vilkunne
deltage .Delernavnlig vigtigt allerede frasagsbehandlingens begyndelse alinvolvere
hovedaktørerne ,som erdirekte knyttet tiludnyttelsen afdetranscuropæiske net(f.eks .vildel
forsøfartsrclatcrcdc industrier sige skibsværfter ,producenter afudstyr ,rederier ,
havnemyndigheder ogdeledende inden forandre trans[xirlformcr samt speditører ).
6.3 .Potentielle finansielle interventioner
Iværksættelsen oggennemførelsen afdehorisontale foranstaltninger ,derernævnt iforegående
afsnit sigter mod atfremme detranscuropæiske net,attilvejebringe ualhængige finansielle
ressourcer ogaltilpasse definansielle kredsløb .
Forsåvidtangår offentlig finansiering ognavnlig EF-finansicring påtænkes dergennemført
følgende løsninger foratbistå med atovervinde detrevanskeligheder ,derallerede ernævnt ,
nemlig finansiering affcasibility-undcrsøgclscr ,forlavrentabilitet ,dervilkunne medføre
manglende led inettet ,ogfinansieringen afprojekter aftranscuropæisk karakter i
yderområderne med detformål atophæve disses isolation ogsikre samhørigheden .

-30-
6.3.1 .Budfielinstrumenterne
EFvilinden forbudgetmidlerne oguden atsprænge definansielle rammer kunne prioritere
finansieringen aftranscuropæiskc netforsåvidtangår :
fcasibility-undersøgelscr forprojekter afbetydning forEF,som kan indgå iet
transeuropæisk net
låntilprojekter ,derikkeerumiddelbart rentable
budgetbidrag tilprojekter iden mest hensigtsmæssige form (direkte tilskud ,
rentegodtgørelser m.v.).
Derskal iøvrigt erindres om,atderviastrukturpolitikken ydes betydelige bidrag tilopnåelsen
afdisse målinden forderammer ogbegrænsninger ,hvor dehører hjemme .
Fastsættelsen afnyefinansielle perspektiver forperioden efter 1992 vilkunne være en
anledning tilatopprioritere gennemførelsen aftranscuropæiskc net.
L_KIB's oaKKSF's låneinstrumenter
* EIB errede tilatvidereføre ogudvide finansieringen aftranscuropæiskc net i
overensstemmelse med dens opgaver ihenhold tilEØF-Traktatens artikel 130.Dette
indebærer dels ,atdensom hidtil errede tilatdeltage idenegentlige finansiering af
sådanne projekter vedatpåvirke finansielle kredse tilattilvejebringe finansiering .Det
indebærer endvidere ,atden kanfremme etableringen ogudviklingen afnetvedpå
grundlag afsine erfaringer attræffe hensigtsmæssige initiativer allerede under de
forberedende undersøgelser eller vedatbidrage tilatfinde denoptimale finansielle
sammensætning .Denne rolle skal spilles isnævert samarbejde med deberørte aktører ,
navnlig Kommissionen
*EKSF-Iåncnc skal ligeledes tjene tilfinansiering afdetranscuropæiskc netinden forde
begrænsninger ,dergælder fordelte instrument .
KONKLUSIONER
Det program ,dererforelagt afKommissionen ,kræver vedvarende opfølgning fra
Kommissionens ogRådets side .Derkræves ligeledes præcise politiske retningslinjer fra
sidstnævnte ,ogiførste omgang atdervedtages ethandlingsprogram .Kommissionen foreslår
derfor Rådet alvedtage vedføjede forslag tilresolution .Den vilfremsætte egnede forslag og
vilmed visse mellemrum forelægge Rådet enrapport omstatus iarbejdet .

-31-
BILAG 1:ETABLERING AFDELOVGIVNINGSMÆSSIGE RAMMER
Lislc over lovgivningsmæssigc foranstaltninger ,dererfremsat forslag omeller vilblive
fremsat forslag ommed henblik påudvikling ogudnyttelse afdetranseuropæiske nel
1.Generelle foranstaltninger
Enrække generelle foranstaltninger gælder forliere aldepågældende områder :
Gennemførelse afdirektiver omoffentligt indkøb ,navnlig inden fortelekommunikation ,
transport ogenergi
Forelæggelse ogvedtagelse afdirektivet omdatabeskyttelse
Forslag vedrørende elektroniske meddelelsers kontraktucllc ogjuridiske gyldighed
Vedtagelse afstatut foreteuropæisk selskab
Forslag tilafgiftsdircktiv vedrørende enordning ,hvorefter virksomhederne kantage
hensyn tiltablidtafderes faste driftssteder ogdatterselskaber iandre medlemsstater .
2.Transport
(i)Hovedparten afbestemmelserne pådette område vedrører deneabotagc-ordning ,derer
indført foralletransportformerne (godstransport ogpersonbefordring adlandevej ,kombineret
transport ,transport adindre vandveje ogsøtransport ).Forslagene ertilbehandling iRådet og
skalvedtages snarest .
(ii)Derskal træffes tekniske foranstaltninger foralsikre samdrift ,navnlig inden for:
Jernbanetransport
* Kommissionen skal fremsætte forslag omdennyefremgangsmåde fordekrav ,der
måstilles foratsikre ,atteknologi oginfrastruktur erkompatibel fordetog,der
betjener højhasiighedsncuct .
søtransport
* Forslag tildirektiv omteknisk harmonisering afskibsudstyr (11)
(in)Andre foranstaltninger vedrørende etEF-samråd omluft-ogsøiransportinl'rastrukiur (12).
11) KOM(89 )266 .
12) KOM(88 )577af16.1.1989 .

-32-
3.Telekommunikation
Udarbejdelse ogvedtagelse afgenncmlørelscsdircklivcr lorONP-dircktivcl af28 .juni
1990 (6),bl.a .påfølgende områder :
linjer tiludlejning
pakke -ogkrcdsløbskoblct datatransmission
laletclefoni
telex
cvt .mobilkommunikation
med forbehold afsupplerende undersøgelser ,ennytype adgang tilnettene ogtil
bredbåndsnettet .
Harmonisering afproeedurerne forudstedelse afenerklæring ombetydning forEuropa og
tilladelse tilatydetjenester over detoffentlige telekommunikationsnet med henblik påat
sikre ,atdisse erklæringer ogtilladelser kangøres tilgenstand forgensidig anerkendelse .
Udarbejdelse afjuridiske retningslinjer formobilkommunikation .
Udarbejdelse ogvedtagelse afdeforanstaltninger ,dereromhandlet iGrønbogen af
14.11.1990 omsatellitkommunikation ,navnlig påfølgende områder :
gensidig anerkendelse afgodkendelser alterminaludstyr tilsatellitkommunikation
gensidig anerkendelse aftilladelser tilenvejs -oglovcjs-satellittransmission
harmonisering afbetingelserne forlevering afetåbent nettilforbindelse afnettene
med salellittcrminalcrnc
harmonisering afallerede identificerede ,kommende transmissionsteknikker til
satellitsprcdning tiloffentligheden .
4.Knergi
Gennemførelse afdirektiverne omtransit
Konklusioner afovervejelserne ogtredjemands adgang tilnettene
Undersøgelser ogforslag vedrørende ophævelsen afdeadministrative og
lovgivningsmæssigehindringer forsammenkoblingerne
Sainrådspmeedurer loroptimering afforvaltningen afnettene .

-33-
BILAG 2
EF-STØTTE TIL DEN VIGTIGSTE GRUNDINFRASTRUKTUR
FÆLLESSKABSSTØTTERAMMER
FOR REGIONERNE -MÅL NR.1(1989-93 )
(imio .ECU )
TRANSPORTINFRASTRUKTUR TELEKOM .
INFRASTRl• MOTOR -
VEJEJERN -
BANEHAVNE LUFT -
HAVNEANDET
GR271 160
. .. . _ _181 345
E 2051 636 102 104 18 309
F3,7....'... .V. 6,6-.....5,2
IRL 512 4 35 63 18 25
I 300 66 44- 15 311
P !460 123* 19- 121
:υκ H 27" 67 29- 12
;IALT 3611,7 1016 253,7 221,6 232 1128,2ENERGI -
t'
1-513
117
13
879
172
5
1702,1

-34-
BILAG 3
EIB-finansicring (individuelle lånogIcredilier ydel pågrundlag afgloballån )iEFafnetaf
betydning forEF(1)
(imioECU )
1959-1984 1985-1989 1989
                                                     ■Ar *******************
A.Netafbclvdnine forEF 4817,3 8463,7 2836,7
Transport 1334,1 3663,4 1384,7
Jernbane 103,9 1090,3 605,9
Landevej 1148,4 1503,2 434,5
Havncinfr&struktur 29,0 235,6 129,2
Luflhavnsinfrasiruklur 52,8 715,7 163,2
Multimodale transportcentre 83,1 16,4
Bytrafik 35,5 35,5
Telekommunikation
Transport oudistribution af269,8 1568,4 817,0
energi 3213,4 3231,9 635,0
                                                                     Ar ***
B.Alle nel 11966,8 15031,8 4412,9
Transnort 3927,7 7060,8 2206,5
Jernbane ‘599,8 1475,9 606,8
Landevej 2789,5 4002,2 1015,4
Havneinfraslruktur 320,0 370,7 135,6
Luftfiavnsinfrastruktur 106,2 738,3 169,2
Multimodale transportcentre 83,2 16,4
Bytrafik
Andet
Telekommunikation107,3
4/94245,5326,5
64,0
4092,3228,2
34,9
1258,2
Transport oedistribution af
energi 3793,6 3878,7 948,2
C.Den samlede aktivitet iEF 32432.8 40024,4 11265,9
                                                                       A *
%A/B 40,3 56,3 64,3
%A/C 14,9 21,1 25,2
%B/C 36,9 37,6 39,2
I)Ekskl .578mioECU tilnetbeliggende iJugoslavien :
transport afcl:92mio .ECU .
jernbanelinjer :124.3 mio .ECU .
motorveje :361,7 mio .ECU .

-35-
UDKAST TILRÅDETS RESOLUTION OMTRANSEUROPÆISKE NET
RÅDET FOR DEEUROPÆISKE FÆLLESSKABER -
som henviser tilTraktaten omOprettelse afDetEuropæiske Økonomiske Fællesskab ,
somtager følgende ibetragtning :
DetEuropæiske Råd udtryktc påmøderne iStrasbourg idecember 1989 ogiDublin ijuni
1990 ønske om,atderblev fastsat "retningslinjer "fordeiranscuropæiskc netinden udgangen
af1990 ,ogRådet opfordrede isinresolution af22.januar 1990 *Kommissionen tilinden for
samme fristatforelægge detetarbejdsprogram ogforslag tilpassende foranstaltninger ,
virkeliggørelsen afetområde uden indre grænser ogindførelsen affribevægelighed for
personer ,goder ogtjenester forudsætter eksistensen afiranscuropæiskc netinden fortransport ,
telekommunikation ,energi ogerhvervsuddannelse ,således atfordelene veddelindre marked
kanudnyttes fuldt ud;
etableringen afiranscuropæiskc net,derligeledes skaber forbindelse mellem EFs yderområder
ogcenter ,vilbidrage tilatøgedenøkonomiske ogsociale sammenhæng iEF;
deiranscuropæiskc netskal også sespåbaggrund afenharmonisk udvikling afEF's
forbindelser med EFTA-landcnc ogdeøst-ogcentraleuropæiske lande ogunder hensyntagen
til,atdeskaludvides tilogså atomfatte middelhavslandene ;
deterfremgået afenundersøgelse ,Kommissionen harforetaget iløbet af1990 med bistand fra
medlemsstaterne ogdeøkonomiske beslutningstagere ,atdeeksisterende neterutilstrækkelige ,
ogatdeternødvendigt istørre omfang atholde samråd omudformningen ogdenoptimale
udnyttelse afdefremtidige nel;
dererpeget påårsagerne tilmanglerne ,ogdisse skal afhjælpes gennem hensigtsmæssige
foranstaltninger efter forslag ,derfremsættes afKommissionen ietEF-handlingsprogram ;
Rådet børvedtage dette program ;
delpåhviler Kommissionen atfremsætte yderligere forslag med henblik pågennemførelsen af
(trogrammet ;
Kommissionen skalhvert åraflægge beretning omgennemførelsen afdette EF-handlingsprogram ;
* EET nr.C27af6.2 .1990 .

-36-
UAK VEDTAGET FØLGENDE RESOLUTION :
1.Kådel erklærer under henvisning tildet iKommissionens rapport fastslåede ,at
virkeliggørelsen ihenhold tilEØF-Trak talens artikel 8Aafetområde uden indre grænser skal
ledsages afforanstaltninger ,derstiller egentlige transeuropæiske net,dvs .net,derer
samincnkobledc ,ogsom kangøres tilgenstand forsamdrift ,tilrådighed forborgerne ,
erhvervslivet ogmyndighederne inden fortransport ,telekommunikation ,energi og
erhvervsuddannelse .
2.Efter Rådets opfattelse berettiger denuværende mangler til,atdermed øjeblikkelig
virkning iværksættes ethandlingsprogram .Rådet vedtager derfor det af
Kommissionen foreslåede program ,der eropbygget omkring treindbyrdes
komplementære oguadskillelige elementer :prioriterede projekter ,derudvælges på
grundlag afderes bidrag tildetindre marked ogtilstyrkelsen afdenøkonomiske ogsociale
samhørighed ,generelle foranstaltninger ,dersigter mod atfremme fremkomsten ,
etableringen ogden optimale udnyttelse aftranscuropæiskc net;samt finansielle
foranstaltninger .
3.Forsåvidtangår deprioriterede projekter opfordrer Rådet -uden atderderved gribes
ind ideigangværende arbejder -Kommissionen tilatfremsætte supplerende forslag til
gennemførelse afdisse projekter ogpeger med henblik pågennemførelsen afdetindre marked
navnlig påfølgende principper :
3.1.Inden fortransport forudsætter transportmarkedets funktion enmultimodal
fremgangsmåde inden foralle transportformerne ,derkandanne grundlag for
optimal udnyttelse afinfrastrukturen ,ogsom samtidig kanbidrage tilalenbedre
miljøbeskyttelse .Rådet opfordrer Kommissionen tilatvidereføre silarbejde ide
forskellige sektorer ,dernævnes imeddelelsen ;
3.2 . Inden fortelekommunikation og teletjenester opfordrer Rådet
Kommissionen tilmed støtte ideeksisterende projekter ,navnlig INSIS ogCADDIA ,i
første halvår 1991 attræffe initiativer med henblik påetableringen af
de for det indre marked nødvendige teletjenester ,navnlig gennem
sammenkobling afdeberørte myndigheders informationssystemer ;Rådet opfordrer i
øvrigt Kommissionen tilatsikre ,atdetsærlige program forforskning inden for
tclcmaliksysicmcr påområder afalmen interesse iværksættes straks fravedtagelsen forat
forltedrc teletjenesternes ydelser ;
3.3.Påenergiområdet opfordrer Rådet med henblik påenfuldstændig gennemførelse
afdelindre marked ogmed sigte påindgåelsen afeteuropæisk energi-charter
Kommissionen tilsammen med deberørte parter atundersøge ,hvorledes nettene
bedst kan udvikles ogudnyttes forEuropa som helhed foratsikre optimal
udnyttelse afproduktionskapaciteten ogøgeEFs forsyningssikkerhed ;
3.4.Påområdet erhvervsuddannelse opfordrer Rådet Kommissionen tilsammen med
medlemsstaterne ogdeberørte parter atfremme sammenkoblingen afde
forskellige eksisterende netmellem alleparter inden forerhvervsuddannelse forat
opnå muliiplikatoreffeklen heraf ihele EFogideøvrige europæiske lande .

-37-
4.Forsåvidt angår dcgenerelle foranstaltninger ønsker Rådet -samtidig med at
subsidiaritetsprineippel overholdes -atdisse bidrager tilatskabe clgunstigt miljø for
oprettelse aftranscuropæiskc netblandt alledeberørte parter .
4.1.Rådet finder ,aldcnødvendige lovgivningsmæssige foranstaltninger ,der
afKommissionen eropregnet ibilaget tildens meddelelse ,ogsom hartilformål atsikre ,
atnettene ogydelsen aftranseuropæiske tjenester kan gøres tilgenstand
for samdrift ,uden ophold børvedtages ogiværksættes ,eller atdersnarest bør
fremsættes forslag herom afKommissionen .
4.2.Rådet opfordrer Kommissionen tilisnævert samarbejde med alleberørte parter
regelmæssigt atudarbejde vejledende planer fortranscuropæiskc netinden for
transport ,telekommunikation ogenergi idenmest hensigtsmæssige form
atudarbejde etårsprogram foreuropæisk standardisering foratsikre ,al
nettene kangøres tilgenstand forsamdrift ,ogforatforhindre ,atderudvikles nye,
indbyrdes afvigende nationale standarder
atindsamle alle denødvendige data tilatkunne foretage envurdering af
nettenes behov ogafdctekniske ogfinansielle vanskeligheder ,derkanfåbetydning
foretableringen heraf med henblik pågennemførelsen afovennævnte arbejde ;
atforetage feasibility-undersøgelser foratkunne udpege projekter afeuropæisk
betydning .
4.3.Rådet erpositivt indstillet over forprineippel omenerklæring om betydning
forEuropa ogopfordrer Kommissionen tilatfremsætte forslag omindførelsen af
enEF-proccdurc foralgive visse projekter etsådant prædikat .
5.Forsåvidtangår dcfinansielle foranstaltninger linder Rådet ,atprojekterne børvære
rentable ogerindrer om,atdelmed dette forøjeagter atindrømme privat finansiering
visse privilegier foralskabe bedre vilkår forfremme ,etablering ogudnyttelse af
transcuropæiskc net.Rådet finder imidlertid ,atdetvilvære nødvendigt medoffentlige
interventioner ivisse tilfælde ,derudpeges afKommissionen .Sådanne EF-intcrvcntioncr
vilvære afsupplerende karakter .Delte hindrer ikke ,atEFinden forrammerne af
budgetmidlerne oguden atsprænge dcfinansielle perspektiver tillægger de
transeuropæiske net prioritet ifinansieringsmæssig henseende .Virkningen af
denne prioritering vilkunne forstærkes vedopstillingen afdcnye finansielle
perspektiver forperioden efter 1992 .
6.Endelig opfordrer Rådet Kommissionen til
6.1 .iløbet af1991 atfremsætte egnede forslag tilgennemførelse afovennævnte
opfordringer ;
6.2.hvert åratforelægge enrapport ometableringen aftranseuropæiske net.

-38-
Alfabetisk listeover forkortelser ,akronymer ogandre udtryk ,
dereranvendt idenafsluttende rapixtrt
AECMA European Association ofAerospace Manufacturers
AIM Fællesskabsaktion vedrørende anvendelse afinformationsteknologi og
telekommunikation isundhedssektoren -avanceret informatik pådel
medicinske område -sonderende aktion
ANIMO Styringssystem fordyretransporter
ASB Tilknyttet standardiseringsorgan
ATLAS Flykontrol/lufl -lil-jordsystcm
BC-NET Europæisk netforvirksomhedssamarbejde
CADDIA Samarbejde vedrørende automatisering afdataogdokumentation vedrørende
import ogeksport samt landbrug
CHDEFOP DelEuropæiske ('enter forUdvikling afErhvervsuddannelse
CEPT Den Europæiske Konference alPost -ogTeleadministralioncr
Cl.('Λ Comité deliaision delaconstruction automobile des pays des
Communautés curo|)éenncs
COMETT EF-program inden forundervisning oguddannelse påteknologi området
CORRIDOR Samarbejde inden forinformatik ,deranvendes tilløsning afregionernes
vcjprobleincr
CSCE Konferencen omSikkerhed ogSamarbejde iEuropa
DECT Projekt vedrørende trådløs digitaltclcfoni
DELTA Udvikling afundervisningsteknologi iEuropa vedhjælp afavanceret
teknologi
DRIVE Vejinfrastruktur medsærligt henblik påtrafiksikkerheden iEuropa
ECAC European Civil Aviation Conference
EDI Elektronisk dataoverførsel

-39-
EDIFACT International standard forelektronisk dataudveksling inden for
administration ,handel ogtransport
EFRU DenEuropæiske Fond forRegionaludvikling
EFTA DenEuropæiske Frihandelssammenslutning
EIB DenEuropæiske Investeringsbank
EKSF DelEuropæiske Kul-ogSlålfællcsskab
F.NS Europæiske nervesystemer
ERASMUS EFs handlingsprogram tilfremme afdestuderendes mobilitet
ERMES Fællcscuropæisk jordbascrct offentlig personsøgning iEF
ERT European Round Table
ETSI European Telecommunications Standardisations Institute
EUREKA European Research Coordination Agency
EUROCONTROL European Organization fortheSafely ofAirNavigation
EUROFORM Program forEF-initiativer (Socialfondcn )inden forerhvcrvsuddannclse
EUROTECNET Handlingsprogram inden fornyteknologi ogerhvervsmæssig uddannelse
EURYCLEE Netafnationale informationscentre vedrørende nyinformationsteknologi
oguddannelse iEF-mcdlcmsstatcrnc
EURYDICE Informationsnet foruddannelse inden forEF
FIEC International European Construction Federation
FORCE Program tilstyrkelse afeller -ogvidereuddannelse
FYSAN System forphytosanitær opfølgning
GSM Groupe Speciale Mobile (cclletelelbn )
IMPACT Handlingsplan med sigte påudvikling afetmarked for
informationstjenester
INSIS Tværinstitutioncll integreret informationssystem forEF
INTERREG Program forEF-iniliati ver (EFRU ,Socialfonden ogEUGFL -
Udviklingssektionen )iregioner ,dergennemskæres afengrænse
ISDN Tjcncslcintcgrcrct digitalnet
LINGUA Program tilstyrkelse afuddannelsen ifremmedsprog
METRAN Europæisk transmissionsnet
ONP Open Network Provision -tilrådighcdslillclsc afetåbent
telekommunikationsnet
PCRD Rammeprogram forforskning ogudvikling

-40-
PETRA Handlingsprogram lorerhvervsuddannelse afunge ogforberedelse afunge
tilarbejds -ogvoksenlivet
PHARE Handlingsplan forsamaordnet bistand tilPolen ogUngarn -støtte til
økonomisk genopbygning
POLLS Fremme afdeforbindelser ,dertræder ikraft vedintegrering aftjenester
(informatik anvendt inden forbytransport )
PROMETHEUS Program foreteuropæisk trafiksystem med denstørst mulige effektivitet
ogsikkerhed
RACE F&U-program foravanceret kommunikationsteknologi iEuropa
REGEN EF-iniliativprogram (EFRU )vedrørende cncrgisammcnkoblingcr
SCENT System Customs Enforcement Network
SCIENCE Plan tilstimulering afforskersamarbejde og-udveksling iEuropa (1988-
1992 )
SHIFT System forsundhedskontrol vedgrænsekontrolslcdcr vaed indførsel fra
tredjelande (SIIIFl'-projektcl )
SIS Système d'information Schengen
STAR EF-program tiludvikling afvisse ugunstigl stillede regioner iEFgennem
bedre adgang tilavancerede telekommunikationstjenester
TARIC Den Fælles Toldtarif
TEDIS EF-program for elektronisk overførsel afhandelsdata via
kommunikationsnet
TELEMATIQUE EF-iniliativprogram (EFRU )vedrørende adgang tilavancerede
telekommunikationstjenester
UNICE Sammenslutningen afIndustri -ogArbejdsgiverorganisationer iEF
VSAT Very Small Aperture Terminals (satellitter )