DA    DA  
 EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 15.12.2011 
SEK(2011) 1598 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
Ledsagedokument til 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, 
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG 
REGIONSUDVALGET 
Innovation for en bæredygtig fremtid - En handlingsplan for miljøinnovation 
{KOM(2011) 899 endelig} 
{SEK(2011) 1599 endelig} {SEK(2011) 1600 endelig} 
 
 
DA    DA  
Ansvarsfraskrivelse:  Dette resumé forpligter kun de tjenestegrene i Kommissionen, der har 
været involveret i udarbejdelsen og foregriber på  ingen måde en eventuel senere afgørelse 
truffet af Kommissionen. 
 
 
 1 BAGGRUND 
 
I Europa 2020-flagskibsini tiativet "Innovation i EU"1 bekendtgøres en handlingsplan for 
miljøinnovation med sigte på specifikke flaske halse, udfordringer og muligheder for at nå 
miljømål gennem miljøinnovation. Det bekendtgøres også, at handlingsplanen for miljøinnovation skal fremme miljøinnovation i te knologier, forretningsprocesser og organi-
satoriske forandringer for at tackle udfordringerne med hensyn til ressourcemangel
2, luft-, 
vand- og jordforurening og va ndeffektivitet og skabe vækst og arbejdspladser. Handlings-
planen skal supplere de generelle innova tionspolitikker, hvor disse ikke fremmer 
miljøinnovation i tilstrækkelig grad. Den inde holder allerede indhøstede erfaringer med 
fremme af udvikling og udbredelse af m iljøinnovation, især handlingsplanen for 
miljøteknologi (HMT)3.  
 Handlingsplanen for miljøinnovation skal også understøtte opfyldelsen af målsætningerne i 
Europa 2020-flagskibsinitiativet  "Et ressourceeffektivt Europa"
4, ifølge hvilket ressource-
effektivitet skal være det overordnede princip for EU-politikken på områderne energi, trans-
port, klimaforandringer, industri, varer, landbr ug, fiskeri, biodiversite t og regionaludvikling. 
Miljøinnovation er en af måderne at forbedre økonomiens ressourceeffektivitet på.  
IDENTIFIKATION
 AF PROBLEMET 
 
Miljøinnovation er en af flere veje til bedre miljøbeskyttelse og måder at øge økonomiens ressourceeffektivitet på og dermed  også dens konkurrenceevne.  
 Det skal ske ved udvikling af nye teknologiske og ikketeknologiske løsn inger og nye måder at 
drive forretning på eller nye måder at være forbruger og bruger af varer og tjenester på. 
Imidlertid er den aktuelle grad af miljøinnova tion ikke optimal, og der er potentiale til at øge 
miljøinnovationen og sætte skub i ressourcep roduktiviteten, skærpe konkurrenceevnen og 
bidrage til miljøbeskyttelsen.   Opnåelsen af et sikkert og sundt miljø på hele kloden kræver betydelig in ddragelse af partnere 
uden for EU. Imidlertid foregår udviklingen af miljøinnovation og miljøteknologier primært i 
udviklede lande, og udbredelsen af dem til resten  af verdensøkonomien sker ikke hurtigt nok 
og i et tilstrækkeligt omfang.   
ANALYSE
 AF NÆRHEDSPRINCIPPET 
 
Miljøinnovation befinder sig på grænsefladen mellem artikel 173 og 191 i Lissabontraktaten 
og er et fælles EU- og medlemsstatsligt ansvar . Inden for innovation koor dinerer, støtter og 
supplerer EU medlemsstaternes innovationspolitikker, men kan ikke erstatte dem. Det kræver 
en fælles indsats på EU-plan at føre en samordnet politik til af hjælpning af manglende 
miljøinnovation; det kan medlemsstaterne ikke gøre enkeltvis.   Det kræver også en indsats på EU-plan at håndtere innovationens stigende geografiske 
kompleksitet, idet den kræver øget samarbejde med aktører uden for den enkelte medlemsstats 
område. Derfor ligger der en indlysende europæ isk merværdi i et miljøinnovationsinitiativ.  
 
                                                
 
1  KOM(2010) 546 endelig, Europa 2020-fl agskibsinitiativ – Innovation i EU. 
2 Ressourcer: råmaterialer som brændstoffer, mineraler og metalle r foruden fødevarer, jord, vand,  luft, biomasse og økosystemer.  
3 KOM(2004) 38 endelig, Kommissionens meddele lse til Rådet og Europa-Parlamentet, Fremme  af teknologi til bæredygtig udvikling: En 
EU-handlingsplan for miljøteknologi. 
4 KOM(2011) 21, "Et ress ourceeffektivt Europa". 
 
 2 EU-INITIATIVETS  MÅLSÆTNINGER 
 
Problemanalysen har understreget, at en forbedring af Europas miljøinnovationsresultater skal foregå i en integreret tilgang med inddragelse af både udbuds- og efterspørgselssiden. Handlingsplanen for miljøinnovation vil fr emskynde udviklingen og udbredelsen af 
miljøinnovation ved at fjerne specifikke hindr inger herfor i den overordnede hensigt: 
 
• at øge graden af miljøinnovation og udbredel sen heraf i Europa og dermed generere 
effektive løsninger på miljøproblemer og sæ tte skub i Europas ressourceeffektivitet og 
skærpe vores konkurrenceevne. 
 
Specifikt mål nr. 1: at anvende principperne i initiativet "Innovation i EU" på 
miljøinnovation. Det skal ske gennem følgende  operationelle målsætninger: 
- indførelse af en miljøinnovationsvenlig miljølovgivning  
- integration af miljøinnovationshensyn i releva nte politikker og initiativer, navnlig på 
det innovationspolitiske område  
- Europa-Kommissionen vil i 2012 fremlægge forslag om bedre målretning af EU-
midler mod miljøinnovation som led i de næste finansielle overslag for EU.  
 Specifikt mål nr. 2: at fremme miljøinnovation i Europa. Det skal ske gennem følgende 
operationelle målsætninger: 
- styrkelse af miljøinnovationskap aciteten i SMV'erne gennem øget 
netværkssamarbejde og udbredelse af  bedste praksis (2011 og fremad) 
- styrkelse af markedets tiltro og villighed til at invester e i nye miljøinnovationer (2011 
og fremad). 
 Specifikt mål nr. 3: at forbedre de globale markeder for miljøinnovation. Det skal ske gennem 
følgende operationelle målsætninger: 
- åbning af de globale markeder over for miljøinnovation 
- forbedring af den globale kapacitet til miljøinnovation, især i udviklingslandene. 
 
POLITISKE
 LØSNINGSMODELLER   
 
Model 1 er en referencemodel, hvor EU's beståe nde politikker eller dem,  der er undervejs, 
gennemføres, men hvor der ikke indføres yde rligere politikker for miljøinnovation. Den udgør 
referencescenariet, som de andre løsnings modeller holdes op imod. Model 2 er en ren 
fortsættelse af HMT. Model 3 rummer en række handlinger til fremme af flagskibsinitiativerne i Europa 2020. Model 4 omfatter en række specifikke SMV-aktioner 
vedrørende miljøinnovation, mens mode l 5 sigter mod mere vidtrækkende 
lovgivningsmæssige indgreb til støtte for miljøinnovation.   
Model 1: Udfasning af HMT 
 
I denne model fortsættes brugen af  forskellige instrumenter og politiske retningslinjer i det 
mindste i en begrænset periode, men fokus på  miljøinnovation er også begrænset eller opgives 
helt. Især fremmes miljøinnovation gennem:  
- Europa 2020-flagskibsinitiativerne, herunder Innovation i EU, En industripolitik for en 
globaliseret verden, Et ressourceeffek tivt Europa og En dagsorden for nye 
kvalifikationer og nye job 
- miljøpolitikken videreføres for at skabe ma rkeder og incitamenter til miljøinnovation 
- økonomisk støtte til innovation fra CIP og LIFE+. 
 
 3  
Model 2: Fortsættelse af HMT 
 
Den aktuelle handlingsplan består  af 29 aktioner, herunder 9 prio riterede aktioner (se figur 1). 
Ifølge modellen fortsættes de igangværende fi re hovedområder: 1) fremme af grøn forskning 
og tiltrækning af private og offentlige invester inger, 2) afhjælpning af ugunstige vilkår for 
miljøinnovatorer på markedet, 3) fremme af miljøteknologier uden for EU og 4) forvaltning og netværkssamarbejde blandt in teressenter (offentlige institu tioner, virksomheder, forskere, 
finansielle institutioner osv.).   En fortsættelse af HMT vil være stærkt teknolo gifokuseret (undtagen so cial og organisatorisk 
miljøinnovation) med en "let" forvaltning (gennem gruppen på højt plan).   
Figur 1: Aktioner i HMT-modellen 
A1 Styrke og målrette forskning, demonstration og udbredel se. Forbedre samordning mellem relevante programmer 
A2 Etablere teknologiplatforme 
A3 Etablere europæiske netværk for afprøvning, resu ltatkontrol og standardisering af teknologier  
A4 Udvikle og aftale resultatmål for nøgl eprodukter, -processer og -tjenester  
A5 Mobilisere finansielle instrumenter til fordeling af risikoen ved investeringer i miljøteknologier  
A6 Tilskynde til systematisk internalisering af om kostninger gennem markedsb aserede instrumenter 
A7 Tilskynde til indkøb af miljøteknologier 
A8 Højne bevidstheden hos erhvervsliv og forbrugere 
A9 Støtte miljøteknologier i ulande og fremme udenlandske investeringer 
 
Model 3: Fremme af flagsk ibsinitiativerne i Europa 2020 
 
Model 3 indebærer, at løfterne i Europa 2020 overholdes på miljøinnovationsområdet, især 
gennemgangen af miljølovgivningen, integration af miljøinnovationsaspekter i innovations-
partnerskaber og støtte til udvi klingen af grønne kvalifikati oner. Om end man føler en 
forpligtelse til holde disse løfter allerede, v il modellen sikre et solidt ejerskab til dem. 
 I model 3 bygges der på erfaringer fra HM T, de grønne teknologier udbygges til 
miljøinnovation, og der opbygges en mere effe ktiv struktur i handlingsplanen.  
 
Model 4: SMV-målrettede aktioner 
 
For at kunne gribe de nye muligheder må SMV' erne blive aktive udviklere og brugere af 
miljøinnovation
5. Med model 4 sættes fokus på SMV'ernes behov vedrørende miljø-
innovation, mulighederne for intervention udvides til også at omfatte ikketeknisk miljø-innovation, og der sættes streg under den globa le dimension og netværkssamarbejde. 
Aktionerne er fordelt på to brede områder: de  supplerende aktioner, der er specifikke for 
miljøinnovation og rækker ud over Europa 2020-flagskibene, og de globale aktioner.   
Model 5: Bred EU-polit ik for miljøinnovation 
 
Denne model indeholder aktioner, der kan ge nnemføres som supplement til (og ikke kun i 
stedet for) de øvrige modeller. Den er kendeteg net ved et højere ambitionsniveau, går i højere 
grad lovgivningsvejen og har et længere sigt. Imidlertid har den også mere karakter af 
generelle principper frem for den mere opera tionelle vinkel, som kendetegner model 3 og 4. 
                                                
 
5 Erklæringen fra det 8. HMT-forum, juni 2010, "Fostering eco-innovation in SMEs".  
 
 4 Derfor vil de pågældende foranstaltninger ogs å falde ind under en lang række forvaltningers 
og aktørers ansvarsområde.   
KONSEKVENSANALYSE
  
 
Der er blevet foretaget en sammenligning af løsningsmodellerne med hensyn til deres kapacitet til at opfylde målsæt ninger, deres forventede virkni nger og deres gennemførlighed.  
 
Model 1: Ingen HMT  
 
Præmissen for denne model er udfasning af HMT. Igangværende politikker for innovation, 
miljø og andre områder videreføres uden specifik integration af miljøinnovation.  
 Med udfasningen af HMT vil det igangværende arbejde med definition af en EU-ramme for 
verifikation af miljøteknologier , som skal udvikles i henhold til ETV-pilotprogrammet og 
tilhørende forsknings- og pilotaktiviteter, ikke  længere få støtte på EU-plan. Der vil 
sandsynligvis blive udviklet og testet natio nale programmer, som kan udmønte sig i 
divergerende programmer uden gensidig anerke ndelse og praktisk taget ingen indvirkning på 
indsatsen for at fremme grønne teknologier uden for de nationale  markeder. Et internationalt 
samarbejde vil sandsynligvis kunne afføde en in ternational standard for ETV-procedurer, men 
uden inddragelse af EU som helhed. Der er risiko for, at EU's politikker og egenskaber ved europæisk industri ikke bliver ta get i betragtning. Over ordnet set ville resu ltatet kunne blive, 
at man går glip af muligheder for ma rkedsføring af EU's miljøteknologier. 
 Med hensyn til økonomisk støtte til miljøinnovation vil udfasningen af HMT – omend den forventes at fortsætte i det næste finansielle overslag – desuden formentlig resultere i en 
mindre målrettet økonomisk støtte på grund af manglende dybere forståelse for det 
europæiske miljøinnovationssystem, som er  en af prioriteterne i HMT.   
 Samlet set vil graden af miljøinnovation og inte gration heraf i andre politikker falde i forhold 
til den nuværende situation. Denne model udgør referencescenariet, som de andre 
løsningsmodeller holdes op imod.  
Model 2: Fortsættelse af HMT 
 
Virkningerne af HMT er indirekte: HMT er ikke  et særskilt program med et budget. Det er en 
paraply, der samler forskellige interventionsinst rumenter og påvirker retningen og størrelsen 
af andre, ofte bredere og ikkemiljøspecifikke programmer og ordninger.   Fortsættelsen af HMT vil si kre fortsat opmærksomhed på miljøteknologier og få positive 
virkninger for innovation på området for miljø teknologier, miljøindustriens (og tilhørende 
beskæftigelsessektorers) konkurrenceevne og positive virkninger for miljøet og 
folkesundheden. Da HMT er frivillig og rapporteringskravene er minimale, vil den direkte administrative byrde være begrænset og primær t bestå i menneskelige ressourcer, der skal 
gennemføre aktionerne.  
Model 2 dækker de fleste specifikke måls ætninger, men graden af opfyldelse er 
forholdsvis lav, især fordi anvendelsesom rådet er begrænset til miljøteknologier, 
manglende målretning af aktionerne i ov erensstemmelse med de indhøstede erfaringer 
og mangel på overensstemmelse med de nye politiske målsætninger. 
 
Model 3: Fremme af flagskib sinitiativerne i Europa 2020  
 
 
 5 Skiftet fra miljøteknologier til miljøinnovation v il bidrage til at sikre industrisektorerne en 
konkurrencefordel og kan generere positive virkninger for miljøet, økonomien og beskæftigelsen.  En forbedret ressourceeffektivitet vil også bidrage til at bekæmpe 
klimaforandringer og sætte skub i den økonomiske  vækst. Desuden vil en handlingsplan for 
miljøinnovation med stærkt fokus på ressourceeffe ktivitet være i overensstemmelse med den 
strategi, der er fastlagt i Eur opa 2020-initiativet. For så vidt  angår sociale virkninger ud over 
de forventede positive virkninger for folkes undheden (dvs. mindre mi ljøvirkning i kraft af 
mere bæredygtige løsninger), forventes de r positive virkninger for beskæftigelsen. 
 Den administrative byrde kan blive øget margin alt, f.eks. hvis der indføres frivillige 
køreplaner.  
 
Model 3 danner et overordnet politisk svar  på specifikke målsætninger og er et godt 
supplement til initiativet Innovation i EU. Gr aden af opfyldelse af målsætningerne er 
høj. 
 
Model 4: SMV-målrettede aktioner 
 
Modellen vil have tilstrække ligt fokus på miljøinnovative SMV'ers behov, idet den fremhæver 
netværkssamarbejde og prioriterer at forb erede dem bedre på at udnytte ledige 
markedsmuligheder (ved f.eks. at øget markedsparatheden).   
Model 4 danner et politisk svar, der er godt målrettet mod miljøinnovative SMV'ers 
behov. Graden af opfyldelse af målsætningerne er høj. 
 
Model 5: Bred EU-polit ik for miljøinnovation 
 
Systemisk miljøinnovation kræver koordineret handling af forskningsaktører, økonomiske 
interessenter og politiske beslutningstagere. Målet med denne model er at fastlægge priser, som afspejler miljøvirkningerne, og dermed  forbedre markedsbetingelserne for 
miljøinnovationer. Model 5 er rettet mod dri vkræfterne bag højt forbrug af ressourcer og 
energi og høje udlednings- og a ffaldsniveauer. Den har en radika l tilgang rettet direkte mod 
hovedårsagerne, der rækker ud over traditionel miljøpolitik. Nødvendigheden af de beskrevne 
aktioner er hverken blevet bestri dt på skrift eller under høringer af interessenter i forbindelse 
med konsekvensanalysen.   Modellen vil få betydelige langsigtede virkni nger. De sociale virkni nger bliver omfattende: 
Industristrukturen kan ændre sig i takt med de relaterede ændringer i beskæftigelsen. 
Virkningerne for konkurrenceevnen kan blive store (når EU ikke tager hensyn til eventuelle 
handelsvirkninger).  
SAMMENLIGNING
 AF MODELLERNE 
 
Figuren nedenfor giver et overblik over den saml ede score for hver løsningsmodel, idet der er 
taget hensyn til deres forventede virkninger i bred forstand og gennemførligheden af dem.  
 
 6 Figur 2. Sammenligning af løsningsmodeller og model 1 
 
Overblik og kriterier
Model 1* Model 2 Model 3 Model 4 Model 5
Grad af 
opfyldelseGrad af opfyldelse af 
strate giske målsætnin ger i.r. middel høj middel/høj høj **
VirkningVirkning for 
innovationssystemeti.r. + +++ ++
++
Virkning for miljøet i.r. + ++ ++ +++
Virkning for 
konkurrenceevneni.r. + ++ +++
 -/++ ***
Europæisk merværdi i.r. ++ +++ ++++++
Gennemførligh eBidrag til opnåelsen af mere 
vidtrækkende virkningeri.r. ++ +++ ++
+
Tidshorisont for aktionerne i.r. <2 år <2-5 år <2-5 år >5 år
** Model 5 vurderes til at have en høj grad af opfyldel se, især med hensyn til markedsvilkår på langt sigt.
*** Virkningerne for konkurrenceevnen kan være negative på kort sigt (f.eks. kan skat og afgifter på ressourcer hæmme konkurren ceevnen hos 
ressourceintensive virksomheder).* Det nøjagtige omfang af de negative virkninger af udfasningen af HMT afhænger af andre EU-foranstaltninger, som kan erstatte HMT-
 
 
En opsummering af de forskellige elementer vise r, at model 3 forekommer at passe bedre til 
det nye politiske miljø, når man tager hensyn til det akutte behov for et målrettet og forbedret 
miljøinnovationspolitisk initiativ og til gennemførligheden inden for en rimelig tidshorisont. Model 4 er på den anden side direkte målr ettet mod drivkræfterne bag SMV-specifikke 
problemer. Model 5 er en længere sigtet vision for en radikal ove rgang til en ressourceeffektiv, 
konkurrencedygtig og bæredygtig økonomi. Således vurderes en kombination af model 3 
og 4 til at være den bedst egnede løsning, id et de sætter den politiske dagsorden for 
miljøinnovation på mellemlangt sigt  og direkte imød ekommer SMV'ernes 
miljøinnovationsbehov. Model 3 og 4 passer også godt sammen, idet de supplerer hinanden, 
og der ikke er nogen gensidige negative virkning er mellem dem. De to modellers aktioner er 
tilsammen det bedste svar på de identificerede målsætninger og problemfremkaldende faktorer.   
Derudover imødekommer kombinationen af model 3 og 4 de argumenter, som er fremført i 
forbindelse med den brede offentlige høring, f. eks. ved at fokusere på SMV'ernes behov med 
hensyn til finansiering, uddannelse og netværkssamarbejde (model 4). Erhvervslivet og medlemsstaterne krævede handling med he nsyn til rammevilkårene for miljøinnovation 
(model 3). En styrket forvaltningsstruktur (m odel 3) med større vægt på politisk læring, 
samordning og fastlæggelse af en dagsorden har fået bred støtte både under møder i gruppen 
på højt plan og interessenthøringerne. Inte ressenterne har givet deres opbakning til en 
målrettet tilgang til udenlandske partnere  omkring miljøinnovation (model 4) og brug af 
etablerede netværker og kanale r for at undgå dobbeltarbejde.  
 
OVERVÅGNING
 OG  EVALUERING 
 
Handlingsplanen for miljøinnovation er en bred  "politisk ramme" og rummer derfor en 
udfordring med hensyn til overvågning og evaluering. Desuden vil der skulle tages hensyn til et udvidet anvendelsesområde ved udvælgelsen af indikatorer. Derf or vil især evalueringen af 
de mere vidtrækkende virkning er bygge på tilnærmede indi katorer (på grund af begrænset 
tilgængelighed eller mangel på egnede da ta) eller kvalitative vurderinger.  
 Overvågningen kan udføres på to planer: – rapportering om aktiviteter udført i henhold t il handlingsplanen for miljøinnovation, f.eks. 
miljøinnovationsfora, gruppen på højt plan, deltagelse i høringer på tværs af tjenestegrene, specifikke undersøgelser (" intern rapportering") og 
 
 7 – indsamling af centrale overvågningsindikatore r for gennemførelsen af  alle aktioner under 
handlingsplanen for miljøinnovation i samarbejde med de gennemførende organer ("ekstern rapportering"). 
 Evalueringsaktiviteten omfatter: 
• indsamling af kvantitative og kvalitative beviser for fremskridt med opnåelsen af 
målene for alle de enkelte aktioner under handlingsplanen for miljøinnovation (når det 
er muligt vil evalueringen af handlingsplan en for miljøinnovation bygge på dedikerede 
evalueringer af hver enkelt aktion) 
• analyseresultaterne og virkningerne af aktivit eterne, der udføres af teamet vedrørende 
handlingsplanen for miljøinnovation (præstationsanalyse af merværdien af 
handlingsplanen for miljøinnovation med hensyn til at nå målene). 
 For at forbedre kvaliteten af evalueringen foresl ås det, at handlingsplanen bliver evalueret 
både internt og eksternt. I denne henseende  vil Eco-innovation Obse rvatory kunne gøre sig 
særdeles nyttig med indsamling af data om markeder og tendenser. Erfaringerne fra HMT viste, at der var besvær med at bestemme vi rkningerne af aktionerne i handlingsplanen. En 
løbende intern evaluering vil genere nyttige beviser.