KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(91) 108 ende I i g udg. 
Bruxelles, den 5. april 1991 
RAPPORT OM 
DIREKTIV 83/189/EØF I 1988 OG 1989 
(FOREBYGGELSE AF TEKNISKE HANDELSHINDRINGER) 
(forelagt af Kommissionen) 

1. 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
Side 
I. Indledning 5 
II. Informationsprocedure for standardisering 6 
1. Indledning 6 
2. Kortfattet beskrivelse af proceduren 6 
3. Informationsprocedurens funktion l 1988 
og 1989 7 
4. Kvaliteten af de notifikationer, der er 
modtaget fra de nationale standardiserings­
organer 10 
5. Anvendelse af Informationerne fra 
proceduren 11 
6. Standardiseringsmandater og opfølgning på 
status quo 13 
7. Forbedring af Informationsproceduren for 
standardiserIngsaktivlteter 14 
8. Konklusion 16 
II. Informationsprocedure for tekniske forskrifter 18 
1. Generelt 18 
2. Medlemsstaternes notifikationer 19 
3. Hasteprocedure 20 
4. Kommissionens reaktioner på notificerede 
udkast til tekniske forskrifter 21 
5. Medlemsstaternes reaktioner på notificerede 
udkast til tekniske forskrifter 24 
6. Det stående udvalg 25 
7. Behandling af overtrædelser 26 
8. Konklusion 27 
.V-
Statistikbilag 
Tabel I.a: Fordeling af antallet af nye 
standardiseringsaktIviteter, iværksat I 
Medlemmer af CEN/CENELEC I EØF 1988 
Tabel l.b: Fordeling af antallet af nye 
standardiserIngsaktiviteter, Iværksat I 
Medlemmer af CEN/CENELEC I EØF 1989 
Fordeling på lande af antallet af nye 
standardiserIngsaktIviteter, Iværksat på 
nationalt plan i 1988 
Fordeling på lande af antallet af nye 
standardiserIngsaktIviteter, Iværksat på 
nationalt plan i 1989 
De 10 vigtigste undersektorer I 1988 for så 
vidt angår national standardisering 
De 10 vigtigste undersektorer i 1989 for så 
vidt angår national standardisering 
Anvendelse af artikel 3 (anmodning om 
tilknytning til nationalt 
standardiseringsarbejde og anmodning om 
udarbejdeise af en europæisk standard) 
Tabel V.a: Standardiseringsarbejde, der er overladt til 
CEN og CENELEC, og som er blevet godkendt af 
udvalget 83/189/EØF I løbet af 1988 Tabel ll.a: 
Tabel Il.b: 
Tabel 111.a 
Tabel 11l.b: 
Tabel IV: 
Tabel V.b: Standardiseringsarbejde, der er overladt til 
CEN og CENELEC, og som er blevet godkendt af 
udvalget 83/189/EØF I løbet af 1989 
Tabel VI.a: Tekniske forskrifter: antallet af 
notifikationer pr. medlemsstat, reaktioner 
fra Kommissionen og medlemsstaterne 
(statistik for 1988) 
Tabel VI.b 
Tabel VI I.a: 
Tabel VIl.b: Tekniske forskrifter: antallet af 
notifikationer pr. medlemsstat, reaktioner 
fra Kommissionen og medlemsstaterne 
(statistik for 1989) 
Fordeling af notifikationer på 
aktivitetssektorer (statistik for 1988) 
Fordeling af notifikationer på 
aktivitetssektorer (statistik for 1989) 
-M-
RESUME 
1. I direktiv 83/189/EØF er der fastsat en informationsprocedure, som udgør 
et af de vigtigste instrumenter ti I at forebygge tekniske 
handelshindringer. Ifølge denne procedure skal udkast til standarder og 
tekniske forskrifter Indsendes henholdsvis ti I de europæiske 
standardiseringsorganer og 111 Kommissionen samt til andre 
medlemsstater, som har mulighed for at reagere på passende måde. 
2. På standardiseringsområdet kan der konstateres en betydelig vækst i 
arbejdet på europæisk plan. Men det fremgår også af statistikkerne, at 
der fortsat er tale om en betydelig aktivitet på nationalt plan. 
For at opnå en større gennemsigtighed tilskynder Kommissionen de 
europæiske standardiseringsorganer til at oprette en databank 
indeholdende oplysninger om proceduren (ESD European Standard Databank). 
I sin "grønbog om udviklingen af den europæiske standardisering", 
vedtaget den 3.10.1990, har Kommissionen formuleret adskillige 
henstillinger med henblik på at fremskynde udarbejdelsen af europæiske 
standarder, som er emnet for mandater på de mest forskelligartede 
områder, ved en bedre mobilisering af ressourcerne på europæisk plan. 
Dette mål såvel som en forbedring af effektiviteten af 
informationsprocedurens funktion gør det nødvendigt at styrke indsatsen 
hos medlemmerne af CEN og CENELEC. 
3. Med hensyn til tekniske forskrifter har man i 1988 og 1989 set en 
bekræftelse af den fortsatte forøgelse af antallet af notifikationer, 
som har kunnet konstateres siden 1984. 
Til gengæld er der Ikke konstateret nogen mærkbar fremgang i den 
spontane anvendelse af fællesskabsretten I de meddelte nationale udkast. 
Denne foruroligende situation to år før gennemførelsen af det Indre 
marked tilskynder Kommissionen til at udvikle Informationsaktioner 
rettet mod medlemsstaterne. Den fører ligeledes til, at der må Imødeses 
endnu en ændring af direktiv 83/189/EØF, som giver mulighed for at 
styrke dette Instrument. 
- 5 -
KAPITEL I - Indledning 
Denne rapport udgør en opfølgning af rapporten KOM (88) 722 af 8. 
december 1988 om funktionen af direktiv 83/189/EØF1) vedrørende 
Informationsproceduren for tekniske standarder og forskrifter (1984-
1987). 
Den udgør det privilegerede Instrument til Information af Parlamentet 
i medfør af artikel 11, stk. 2, I direktiv 83/189/EØF som ændret ved 
artikel 1, stk. 10 i direktiv 88/182/EØF af 22. marts 19882> samt af 
det Økonomiske og Sociale Udvalg. 
Rapporten er ligeledes udtryk for Kommissionens vilje til at 
udarbejde en statusopgørelse over de fremskridt, der er gjort med 
hensyn til tekniske standarder og forskrifter på fællesskabsplan 
takket være den Informationsprocedure, der er Indført med direktiv 
83/189/EØF. I lyset af den væsentlige udvidelse af 
Informationsprocedurens anvendelsesområde som følge af ændringen af 
direktiv 83/189/EØF ved direktiv 88/182/EØF har det vist sig at være 
hensigtsmæssigt at samle analysen for årene 1988 og 1989 med henblik 
på straks at kunne råde over en første opgørelse over denne 
dispos It Ion. 
1) EFT L 109 af 26.4.1983. 
2) EFT L 81 af 26.3.1988, s. 75. 
- 6 -
KAPITEL II - Informationsprocedure for standardisering 
Indledning 
Dette kapitel behandler Informationsproceduren for standardisering som 
anført I artikel 2-8 1 direktiv 83/189/EØF. 
Efter en kort gennemgang af den generelle arbejdsmetode for proceduren 
beskriver dette kapitel den faktiske funktion I 1988 og 1989 ledsaget af 
en analyse af statistikkerne for de modtagne notifikationer. Et særligt 
afsnit beskæftiger sig med kvaliteten af disse notifikationer i lyset af 
vigtigheden for alle potentielle brugere. De to efterfølgende afsnit 
beskriver denne anvendelse og i særdeleshed anvendelsen af artikel 3, 6 
og 7 I direktivet, der omhandler henholdsvis tilknytningen 111 de 
nationale standardiserings-aktiviteter, standardiseringsmandater og 
opfølgning af status quo. Kapitlet beskriver derefter de igangværende og 
planlagte forbedringer af Informationsproceduren og slutter med 
konklusionerne. 
Kortfattet beskrivelse af proceduren 
Informationsproceduren for standardisering blev I praksis påbegyndt den 
1. Januar 1985 efter en indkøringsperiode af de menneskelige og EDB-
mæsslge ressourcer og efter en detaljeret definition af 
arbejdsmetoderne. Siden denne dato har medlemmerne af CEN og CENELEC 
(herunder medlemmerne I EFTA-landene) fremsendt de nødvendige data til 
CEN/CENELEC's centrale enhed (en enhed, der hører under CEN og CENELEC's 
centrale sekretariater). Notifikationerne vedrører ajourføringen af 
nationale standardiserlngsprogrammer : nye aktiviteter (Jf. artikel 2 i 
direktivet), udkast til offentlig høring (Jf. artikel 4 I direktivet) og 
vedtagelser af nationale standarder (Jf. artikel 2 I direktivet). De 
indsamlede data fremsendes regelmæssigt til alle medlemmerne af CEN og 
CENELEC, som tager sig af behørig videregivelse af disse data til alle 
Interesserede kredse med henblik på at opnå passende reaktioner. Disse 
dataresultater gennemgås både af de kompetente organer I CEN/CENELEC 
(centrale sekretariater, programmer IngsudvaI g etc.) og af Kommissionens 
tjenestegrene. 
- 7 -
ETSI's deltagelse I proceduren drøftes i øjeblikket. Det må Imidlertid 
bemærkes, at Indtil nu er udarbejdelsen af tekniske specifikationer på 
nationalt plan på telekommunikationsområdet hovedsagelig sket via 
forskrifter. Dette henhører derfor under Informationsproceduren 
"tekniske forskrifter". 
3. Informationsprocedurens funktion I 1988 og 1989 
Generelt har funktionsmåden for den I direktiv 83/189/EØF fastsatte 
informationsprocedure for nationale standardiseringsaktiviteter Ikke 
undergået større ændringer siden 1988 med undtagelse af tilføjelsen af 
data fra ICONE systemet (Index Comparatif des Normes en Europe), som 
samler Informationer om offentliggjorte nationale standarder, der har 
forbindelse med en International eller europæisk standard. 
Der er Indgået en ny kontrakt mellem Kommissionen og CEN/CENELEC for 
årene 1988 til 1990, der først og fremmest omfatter følgende opgaver for 
disse organer: 
- sikring af den tekniske funktion af Informations-proceduren for 
standardiserIngsdelen af direktivet (INFOPRO systemet) 
- sikring af Indsamling, behandling og udbredelse af data vedrørende 
ICONE systemet 
- gennemførelse af en gradvis integrering på det tekniske plan af de 
nævnte to systemer. 
Statistikkerne i årsrapporten fra CEN/CENELEC giver et generelt billede 
af de standardiseringsaktIviteter, som I 1988 og 1989 er blevet 
registreret af den centrale enhed I CEN/CENELEC. Blandt disse sta­
tistikker afspejler statistikkerne vedrørende nye aktiviteter1) Iværk­
sat Inden for et bestemt tidsrum de seneste tendenser inden for disse 
aktiviteter. Disse sidste statistikker kan gennemgås ud fra tre 
synsvinkler, som supplerer hinanden: 
1) Ved nye aktiviteter forstås enhver ny standardiserIngsaktIvltet, der er 
omfattet af standardiseringsprogrammet og meddelt på grundlag af artikel 
2 I direktiv 83/189/EØF. 
- 8 -
- opdeling efter niveau (nationale, europæiske og Internationale 
aktiviteter) samt udviklingen på hvert nivau; 
- fordelingen efter lande 
- fordelingen efter aktivitetssektorer og -undersektorer. 
Men en mere vidtgående analyse udført af Kommissionens tjenestegrene har 
vist, at de af CEN/CENELEC udarbejdede statistikker skal tages med et 
vist forbehold af følgende grunde: 
- Disse statistikker tager ikke hensyn til antallet af nye aktiviteter, 
der notificeres direkte på stadiet for offentlig høring. Ca. en 
tredjedel af de notifikationer (dvs 1200), der blev modtaget på 
stadiet for offentlig høring I 1989, er ikke blevet notificeret 
tidligere. Det angivne antal af nye nationale aktIviteter må 
betragtes som væsentligt undervurderet; 
- En ny aktivitet på europæisk plan kan dække et større område end en 
aktivitet på nationalt plan; 
- Tidspunktet for, hvornår notifikation af en ny standardiserings-
aktivitet ("new project") skal ske, er Ikke ens for alle medlemmer af 
CEN og CENELEC. 
Trods denne unøjagtighed kan følgende konstateres på grundlag af tabel 
I, II og III a og b for årene 1988 og 1989 (se bilag). 
(a) På nationalt plan er antallet af nye aktiviteter, som er Iværksat, 
faldet kraftigt i forhold ti I de foregående år. Dette tal er I forhold 
til det samlede antal nye aktiviteter (på Internationalt, europæisk og 
nationalt plan) faldet fra 75% i 1987 til 60% I 1988 og 43% I 1989. 
Inden for disse nye nationale aktiviteter kan man dog stadig konstatere, 
at de specifikke aktiviteter dominerer kraftigt i forhold til de 
aktiviteter, der har forbindelse med Internationale og/eller europæiske 
standarder (for 1989 er dette forhold ca. 9:1). 
(b) På europæisk plan er antallet af nye aktiviteter steget kraftigt I de 
senere år. 
- 9 
Antallet af nye aktiviteter iværksat på europæisk plan blev fordoblet i 
1988 i forhold til 1987. Desuden skal der til antallet af nye 
aktiviteter for 1988 tilføjes en del (vurderet til 60%) af de 416 planer 
om nye aktiviteter i forbindelse med AECMA programmet (Den Europæiske 
Sammenslutning af Fabrikanter af Luft- og Rumfartsmateriel). Efter en 
aftale indgået mellem CEN og AECMA er dette organs 
standardiserIngsprogram blevet integreret i CEN's. Forøgelsen på det 
ikke-elektrIske område i 1988 skyldes hovedsageligt, at ISO-standarderne 
mere systematisk anvendes som basisdokumenter ved europæisk 
standardiserIng. 
1989 bekræfter tydeligt denne udvikling, idet antallet af nye 
initiativer på europæisk plan er steget fra ca. 800 til ca. 1800. Det 
kan konstateres, at der Især på det Ikke-elektrIske område er sket en 
veritabel "eksplosion" af nye aktiviteter I 1989. 
Andelen af nye standardiserIngsaktIviteter på europæisk plan af det 
samlede antal nye aktiviteter er blevet fordoblet fra år til år (fra 8% 
I 1987 til 16% i 1988 og ca. 34% I 1989). 
(c) Antallet af nye aktiviteter Iværksat på internationalt plan er i 1988 og 
1989 steget betydeligt (+ 45% på årsplan) som følge af en betydelig 
forøgelse af Initiativerne i IEC (International Electrotechnical 
Commission). 
(d) Ved sammenligning af antallet af nye specifikke aktiviteter med antallet 
af nye europæiske aktiviteter er forholdet 9:1 i 1987 (nævnt i den 
foregående rapport om funktionen af direktiv 83/189/EØF) nu blevet 
reduceret til ca. 1:1. Det skal dog bemærkes, at forbedringen af dette 
forhold hovedsageligt skyldes den store stigning i nye europæiske 
aktiviteter. 
(e) Med hensyn til fordelingen af nye nationale aktiviteter på 
fællesskabslande viser tabel li a og b en tendens til udligning mellem 
de væsentligste lande. Antallet af nye aktiviteter falder I Tyskland, og 
er stabilt I Frankrig og Italien, hvorimod det I Storbritannien Igen er 
steget I 1989 efter et fald I 1988. Analysen af de enkelte områder 
(Ikke-elektrisk og elektrisk) udviser samme tendens. På det elektriske 
område kan der for Tysklands vedkommende konstateres en reduktion til 
det halve pr. år. 
- 10 -
(f) I 5 ud af 10 tilfælde er de aktIvltets-undersektorer hvor tallet for de 
nye aktiviteter var størst, forblevet uændret I 1989 i forhold til 1988 
(se tabel III a og b). Det er vanskeligt at sammenligne med 1987, da 
statistikkerne for de to seneste år vedrører antallet af nye 
aktiviteter og Ikke antallet af modtagne not ifikatIoner*). Denne 
sammenligning viser Imidlertid, at undersektorerne rumfart, beton, 
byggeri og tekstiler fortsat dominerer. 
4. Kvaliteten af de notifikationer, der er modtaget fra de nationale 
standardiser ingsorganer 
I december 1989 udarbejdede centralenheden I CEN/CENELEC en rapport om 
kvaliteten af de notifikationer, der er modtaget fra de nationale 
standardiseringsorganer. 
Af de mange generelle kommentarer kan bl.a. nævnes: 
- manglen på notifikationer vedrørende specifikke sektorer (f.eks. 
levnedsmiddelsektoren); 
- Ingen systematisk notifikation af vedtagelse af standarden (d.v.s. 
ingen ajourføring af standardiserIngsprogrammerne); 
- sene notifikationer, herunder notifikation om udkast til offentlig 
høring efter sidste frist for høringen; 
- dårlig inddeling i sektorer og/eller undersektorer; 
- mangelfulde eller fejlbehæftede data; 
- dårlige eller ufuldstændige oversættelser til CEN/CENELEC's 
arbejdssprog. 
Ifølge denne rapport kræver ca. 15% af de nationale notifikationer 
korrespondance mellem CEN/CENELEC's centrale enhed og det pågældende 
organ, hvilket lægger en betydelig arbejdsbyrde på CEN/CENELEC's 
centrale enhed. 
*) De modtagne notifikationer vedrører både nye aktiviteter, 
udkast til offentlig høring og vedtagelse af standarder. 
- 11 -
Som nævnt ovenfor (afsnit 1) har en analyse af de notifikationer, der 
blev modtaget i 1989, vist, at ca. en tredjedel af de nationale udkast 
til offentlig høring aldrig tidligere er blevet notificeret. I det 5. 
år, hvor det i direktivet fastsatte system fungerer, burde man kunne 
antage, at alle udkast, der når stadiet for offentlig høring, normalt 
allerede har været genstand for en forudgående notifikation; en 
tredjedel er således uacceptabelt. 
I 1988/89 er der efter Kommissionens anmodning og med finansiel støtte 
fra denne af en ekstern konsulent blevet foretaget en undersøgelse af, 
hvorledes Informationsproceduren fungerer I praksis, og af den måde, 
oplysningerne fra denne procedure udbredes på. i den anden rapport fra 
denne konsulent står der for øvrigt, at notifikationernes dårlige 
kvalitet er en af de mest alvorlige hindringer for anvendelsen af 
dataene fra informationsproceduren. På baggrund af denne rapport har 
CEN/CENELEC foreslået flere foranstaltninger, som indtil nu Ikke er 
blevet iværksat. Der er bl.a. tale om udarbejdelse af en vejledning og 
tilrettelæggelse af et seminar for leverandørerne af oplysninger fra 
gennemførlighedsundersøgelsen for indførelse af et system til 
kvalItetssikrIng. 
Kommissionen er af den opfattelse, at disse aktioner er nødvendige, men 
ikke tilstrækkelige, idet ansvaret for notifikationernes kvalitet hviler 
på de nationale standardiseringsorganer. I første omgang påhviler det 
disse organer at træffe kortsigtede foranstaltninger med henblik på at 
forbedre kvaliteten af de fremsendte data. På basis af de ideer, der 
blev nævnt I den eksterne konsulents rapport, undersøger Kommissionen 
behovet for at ændre direktiv 83/189/EØF, hvis denne situation Ikke 
forbedres som følge af disse foranstaltninger eller I tilfælde af 
manglende effektive foranstaltninger. 
Anvendelse af Informationerne fra proceduren 
Ved første øjekast er situationen i 1988 og 1989 Ikke blevet forbedret I 
forhold ti I de foregående år. Den nævnte rapport fra den eksterne 
konsulent bekræfter, at spredningen på nationalt plan af de 
Informationer, der modtages Inden for procedurens rammer, i flere lande 
ikke er udviklet, og at disse medlemmer Ikke har fastsat nogen 
handlingsplan med henblik på at forbedre denne situation. 
- 12 -
Tilknytning til nationale aktiviteter og anmodning om udarbejdelse af 
europæiske standarder 
Anvendelsen af bestemmelserne I direktivets artikel 3 med henblik på at 
sikre større konvergens af standardiserIngsaktivlteterne er fortsat 
meget ringe. 
Tabe! iv viser, at 
- arst At af bemærkninger fra standardiserIngsorganerne vedrørende 
akt 'eter Iværksat af andre -rganer synes at stige I forhold ti I de 
fort nde år, men det er for va: lavt I forhold til antallet af 
not! '-ede specifikke akt i v i. e ter (52 bemærkninger til 2.321 
not i' Ioner I 1989); 
- der fremsættes fortsat meget få anmodninger om deltagelse I andre 
medlemmers aktiviteter (15 anmodninger I 1989); 
- muligheden for at anmode om udarbejdelse af en europæisk standard 
udnyttes praktisk taget Ikke (én eneste anmodning i 1989!). 
Man kan dog nævne CEN og CENELEC's generalforsamlingers vedtagelse I 
1988 af regler for gennemførelse af direktivets artikel 3 vedrørende et 
organs deltagelse i aktiviteter, der er planlagt af et andet nationalt 
organ (memorandum nr. 7 fra CEN/CENELEC udgivet i april 1989). 
En anden og mere positiv udvikling er beslutningen taget af CENELEC's 
generalforsamling I maj 1988 om at Indføre en strammere 
not Ifikationsprocedure med henblik på at øge gennemskueligheden af 
standardiseringen på elektroteknikområdet. Denne såkaldte "VI I amoura" 
procedure fastsætter bl.a. en automatisk status quo-periode på tre 
måneder I tilfælde af, at et andet organ anmoder om at blive knyttet til 
den notificerede aktivitet, samt en systematisk gennemgang af nationale 
udkast med henblik på at omforme dem til udkast til europæiske 
standarder efter CENELEC's egne procedurer. 
Efter en startperiode kan de første positive resultater af Indførelsen 
af denne procedure nu konstateres: indtil slutningen af 1989 har 
CENELEC's tekniske kontor behandlet 124 nationale notifikationer-, 68 er 
blevet overført ti/ europæisk plan, mens 36 andre standardiserings-
aktiviteter nu gennemføres i tæt samarbejde med et eller flere andre 
medlemmer. 
Kommissionen har for nylig opfordret CEN til at overveje en lignende 
procedure. Manglen på initiativ fra de europæiske standardiserings­
organers side på dette område vil kunne få Kommissionen til at styrke de 
procedurer, der er fastsat I direktiv 83/189/EØF. 
- 13 -
Anvendelse af Informationerne på europæisk plan 
I de kontrakter, der er Indgået mellem Kommissionen og CEN/CENELEC, 
kræves det, at disse organer systematisk gennemgår dataene I informa­
tionsproceduren for bedre at tilrettelægge standardiseringsarbejdet på 
europæisk plan. 
Det kan bekræftes, at de udvalg for programplanlægning, der er nedsat I 
de foregående år, I stadig større grad anvender data fra informations­
proceduren, og at aktiviteterne I disse udvalg er voksende, hvilket 
f.eks. fremgår af mødehypplgheden.. 
Som nævnt ovenfor har CENELEC Indført en såkaldt "VII amora"-procedure, 
der er baseret på direktivets informationsprocedure, hvorefter færdige 
udkast, der er udarbejdet I samarbejde med andre medlemmer af CENELEC, 
vil kunne underkastes godkendelsesprocedurerne som færdige udkast til 
europæiske standarder. 
6. Standardiseringsmandater og opfølgning af status quo 
i 1988 har 83/189/EØF udvalget i medfør af artikel 6, stk. 3 i 
direktivet fremsat en positiv udtalelse om 53 mandater, heraf 37 på det 
Informationsteknologiske område. For 1989 er antallet henholdsvis 67 og 
58. Tabellerne V a og b I bilaget Indeholder en generel oversigt over de 
mandater, der er givet CEN og CENELEC i 1988 og 1989, navnlig inden for 
rammerne af gennemførelse af direktiver efter den "nye metode" 
(bygningsartikler, maskiner, elektromagnetisk kompatibilitet) samt inden 
for rammerne af direktiverne vedrørende "offentligt udbud" (udarbejdelse 
af programmer for standardisering af vandforsyning). Det må bemærkes, at 
medens et mandat på det informationsteknologiske område normalt vedrører 
udarbejdelsen af en enkelt standard, beløber det gennemsnitlige antal 
standarder pr. mandat sig til 18 på de øvrige områder. Mandaterne på det 
Informationsteknologiske område er baseret på CEN og CENELEC's årlige 
programmer, mens de mandater, der udstedes på andre områder, generelt er 
baseret på Fællesskabets politik Inden for harmonisering. Det drejer 
sig rent faktisk om udarbejdelse af europæiske standarder, der er 
nødvendige for gennemførelsen af direktiverne "ny metode" og direktivet 
"offentlIgt udbud". 
- 14 -
Indtil nu ser det ud til, at Informationerne i medfør af direktiv 
83/189/EØF Ikke anvendes systematisk til at overvåge overholdelsen af 
status quo under udarbejdelsen af en europæisk standard, således som 
nævnt i dette direktivs artikel 7. I betragtning af de europæiske 
standardiserIngsaktIvIteters voksende betydning er det blevet absolut 
nødvendigt, at der I den centrale enhed under CEN/CENELEC Indføres et 
effektivt Instrument til kontrol med status quo. 
7. Forbedring af Informationsproceduren for standardiserIngsaktIviteter 
I sin foregående rapport anbefalede Kommissionen over for CEN/CENELEC 
visse aktioner, som skulle gøre Informationsproceduren for 
standardiserIngsaktiviteter mere effektiv. I løbet af 1988 og 1989 er 
der gjort visse fremskridt, selv om Kommissionen endnu ikke kan erklære 
sig fuldt tiIfreds. 
(a) Således har CEN og CENELEC i løbet af 1988 kunnet udarbejde en 
not If I katlonsformular, som er ens for udkast til standarder og for 
vedtagne standarder. Denne formular har muliggjort hurtigere 
administration af de modtagne Informationer. 
(b) l 1988 indgik Kommissionen en aftale med CEN og CENELEC med det 
formål at indføre et Integreret system omfattende både de vedtagne 
nationale standarder (fra allerede notificerede udkast) og udkast 
til standarder. ISIS systemet (Integrated Standardization 
Information System), som samler ICONE og INFOPRO systemerne, blev 
Iværksat i 1989 med finansiel støtte fra Kommissionen. 
Som følge af advarslen i august 1989 fra den centrale enhed i 
CEN/CENELEC og den manglende kommunikation af supplerende data 
vedrørende de vedtagne nationale standarder har Kommissionen 
udsendt en opfordring til medlemmerne af CEN/CENELEC om at 
overholde deres kontraktmæssige forpligtelser. 
(c) I 1988/1989 finansierede Kommissionen som nævnt i afsnit 4 ovenfor 
en omfattende undersøgelse, der blev foretaget af en ekstern 
konsulent (udvalgt ved hjælp af CEN/CENELEC), med henblik på at 
undersøge det potentielle marked for Informationerne om 
standardiseringsaktIviteterne. Denne undersøgelse havde ligeledes 
til formål at fremsætte forslag til midler og metoder ti i 
forbedring af udbredelsen og anvendelsen af Informationerne om 
standardiserIngsaktiviteterne. Undersøgelsen foregik i fire faser, 
der hver har været genstand for en særskilt rapport: 
- 15 -
- teknisk vurdering af de nuværende INFOPRO og ICONE systemer; 
- vurdering af den nuværende anvendelse af Informationerne fra disse 
to systemer; 
- udarbejdelse af mulige scenarier for udbredelsen på teknisk, 
økonomisk og organisationsmæssigt plan-, 
- formulering af overordnede konklusioner og anbefalinger. 
Disse rapporter blev udsendt til medlemmerne af udvalget for direktiv 
83/189/EØF samt til medlemmerne af CEN og CENELEC. 
Vurderingerne og de mulige scenarier har været drøftet i udvalget for 
direktiv 83/189/EØF, hvor der deltog repræsentanter fra 
standardiser ingsorganerne. Disse emner er ligeledes blevet drøftet I den 
af CEN/CENELEC nedsatte arbejdsgruppe, der skal følge op på funktionen 
af informationsproceduren, hvor der deltog repræsentanter fra 
Kommissionen. 
På baggrund af konklusionerne fra de forskellige møder anbefaler 
arbejdsgruppen under CEN/CENELEC: 
- at træffe kortsigtede foranstaltninger med henblik på at forbedre 
kvaliteten af dataene: udarbejdelse af en vejledning, afholdelse af 
et seminar for dem, der leverer dataene, undersøgelse af Indførelsen 
af en kvalitetskontrolInstans l den centrale enhed I CEN/CENELEC; 
- i 1990 at tilpasse EDB-ressourcerne i den centrale enhed I 
CEN/CENELEC med henblik på at forbedre gennemskueligheden af de 
informationer, der skal udsendes, gennem indførelse af en 
multIsektorklasslfIkatIon og udgivelse af månedlige registre, der 
udelukkende indeholder de notifikationer, der er modtaget I den 
forløbne måned (Idet den centrale enhed I CEN/CENELEC opbevarer det 
komplette program fra standardiser Ingsorganerne); 
- at oprette en bibliografisk database for standardiserIngsaktIvite­
terne (ESD - European Standards Databank) I den centrale enhed i 
CEN/CENELEC, som bl.a. skal dække de data, der vedrører udkast til 
standarder og de vedtagne standarder. 
Arbejdsgruppen under CEN/CENELEC har udarbejdet en vejledning med 
henblik på, at dens undergruppe (ESD Task Force) I samarbejde med den 
centrale enhed i CEN/CENELEC kan præcisere grundelementerne I denne 
ESD-databank. 
- 16 -
Formandsgruppen I CEN/CENELEC har for nylig vedtaget anbefalingen om 
oprettelse af en ESD-databank og har bl.a. opfordret til udarbejdelse 
af en handlingsplan og 11 I fortsættelse af arbejdet på dette område. 
8* Konk I us i on 
Analysen af notifikationerne på standardiseringsområdet udviser både 
positive og negative elementer. 
For så vidt angår de positive elementer finder Kommissionen at den 
betydelige vækst I europæiske aktiviteter og det generelle fald I 
nationale initiativer er et tegn på den tendens, som vil gøre sig 
gældende fremover, hvor standardiseringen på europæisk plan I det 
mindste på visse økonomiske områder vil erstatte national 
standardiserIng. 
Denne overgangsproces vil Imidlertid kunne forsinkes med økonomiske 
følger for den europæiske Industri på grund af manglende engagement hos 
medlemmerne af CEN og CENELEC med henblik på at få 
Informationsproceduren til at fungere mere effektivt. Dette afspejler 
sig I: 
- den fortsat middelmådige kvalitet af de data, som leveres af visse 
natlonale standardiserIngsorganer; 
- den manglende reaktion på størsteparten af de nationale 
notifikationer, selv når disse notifikationer berører økonomiske 
sektorer, hvor det er en fordel at Indføre standardisering på 
europæisk plan; 
- mangelen på systematisk kontrol med overholdelse af status quo­
forpligtelsen under forberedelsen af europæiske standarder. 
På baggrund af sin egen analyse og af de uafhængige konsulenters rapport 
er Kommissionen overbevist om, at de kortsigtede forbedrIngslnltlat Iver, 
som er blevet besluttet af CEN/CENELEC, er fuldt ud nødvendige, men 
utilstrækkelige. Den opfordrer medlemmerne af CEN/CENELEC 11 I at finde 
andre måder til at Øge systemets effektivitet. Kommissionen går I 
princippet Ind for en generel Indføring af et obligatorisk "status quo"-
system for alle nye aktiviteter, mens man afventer reaktionerne fra de 
andre lande, således som det allerede er tilfældet i den procedure, der 
er Indført af CENELEC. Kommissionen udelukker Ikke muligheden af i nær 
fremtid at foreslå Rådet en revision af I hvert fald denne del af 
direktiv 83/189/EØF. 
- 17 -
Kommissionen går fuldt ud Ind for oprettelsen af en bibliografisk 
databank over standardiserings-aktiviteterne (ESD - European Standards 
Databank), som skal tjene som udgangspunkt for alle deltagerne med 
henblik på udarbejdelse af andre informationsprodukter vedrørende 
standardisering 111 de forskellige nationale markeder. Kommissionen 
opfordrer ti I så hurtigt som muligt at udarbejde en global og realistisk 
handlingsplan omfattende alle aspekterne i dette udkast. Standardi­
ser i ngsorganerne skal være opmærksomme på, at Integration af nationale 
data på europæisk plan er den eneste mulige metode til at opfylde 
markedets behov. 
- 18 -
KAPITEL III - Informationsprocedure for tekniske forskrifter 
1. Generelt 
1988 og 1989 har været en vigtig etape for udviklingen af 
Informationsproceduren for tekniske forskrifter. Opgørelsen over disse 
to år Indeholder således mange væsentlige fornyelser. 
Først og fremmest må nævnes vedtagelsen og iværksættelsen af direktiv 
88/182/EØF, som dels udvider anvendelsen af Informationsproceduren til 
også at omfatte udkast til tekniske forskrifter for landbrugsprodukter, 
levnedsmidler, lægemidler og kosmetikprodukter, og dels indeholder 
tilpasninger af proceduren, som er blevet ønskelige som følge af de 
erfaringer, der er indhøstet i løbet af.de første fire år. 
For det andet blev der I 1988 Indledt forhandlinger med EFTA, som førte 
til underskrivelsen den 19. december 1989 af en aftale, der bygger bro 
mellem Fællesskabets Informationssystem og EFTA's system med forbehold 
for ratifikation. Denne aftale er trådt i kraft den 1. november 1990. 
Endelig trådte kontrakten mellem Kommissionen og en konsulent I kraft i 
1989 med det formål at gennemgå samtlige tekster Indeholdende tekniske 
forskrifter, som er vedtaget af medlemsstaterne uden forudgående 
notifikation på udkaststadiet til de fællesskabsmyndigheder, der er 
kompetente i sager vedrørende overtrædelse af direktiv 83/189/EØF. 
På det rent administrative område bør nævnes præsentationen l 1989 af 
den nye vademecum om funktionen af informationsproceduren l direktiv 
83/189/EØF. Dette dokument beskriver I detaljer og på udtømmende vis 
hele Informationsprocedurens funktion: ny telexnomenklatur (bl.a. under 
hensyntagen til direktiv 88/182/EØF's Ikrafttræden), Indsamling af de 
forskellige beslutninger I det stående udvalg, der fastsætter regler for 
de forskellige faser I proceduren (såsom hastekriterier). 
Det er ligeledes fra 1989, at man i medfør af kontrakter, der er indgået 
mellem Kommissionen og to private oversætte Isesvirksomheder, har sikret 
sig oversættelse til alle de officielle fællesskabssprog af teksterne 
111 de notificerede nationale udkast. 
- 19 -
2. Medlemsstaternes notifikationer 
(a) Notifikationernes antal og fordeling på medlemsstater 
Mens antallet af de notifikationer, der blev modtaget I 1988 (157), 
markerede en tilbagegang I forhold til det samlede antal for 1987 (200), 
var der I 1989 tale om en bemærkelsesværdig fordobling (319). 
Denne store stigning kan I vidt omfang forklares ved ikrafttrædelsen af 
direktiv 88/182/EØF (se nedenfor). 
Når man fratrækker de notifikationer, der er registreret som følge 
heraf, opnår man rent faktisk et samlet antal på 225 notifikationer, 
hvilket er lidt højere end resultatet for 1987. 
Udviklingen mellem 1988 og 1989 er ligeledes bemærkelsesværdig med 
hensyn til fordelingen på medlemsstater. I lighed med tidligere år 
stammede halvdelen af de modtagne notifikationer I 1988 fra Tyskland 
(33%) og Frankrig (20%). Nederlandene kommer på tredjepladsen (10%). Til 
sammenligning blev der modtaget meget få notifikationer fra Det forenede 
Kongerige (6%), Spanien og Italien. I 1989 er forskellen I fordelingen 
på medlemsstater derimod blevet mindre. Tyskland (27%) og Frankrig (16%) 
er stadig i spidsen, men deres relative andel l det samlede tal er nu 
under halvdeten. I lighed hermed er Det forenede Kongeriges (12,5%) og 
Spaniens (10,5%) relative andele fremtrædende. Derimod forbliver 
antallet af italienske notifikationer, der er mindre end de belgiske og 
nederlandske (henholdsvis 24), lavt på trods af en stigning I forhold 
til 1988 (21 mod 6). Endelig var det I 1989 første gang, der var 
notifikationer fra Luxembourg (3 Benelux-besIutnInger vedrørende 
landbrugsprodukter). 
(b) Notifikationernes fordeling på sektorer 
I 1988 fordelte halvdelen af notifikationerne sig på tre sektorer: 
kemlkallesektoren (27 notifikationer), transportsektoren (24 
notifikationer) og den mekaniske sektor (20 notifikationer). 
- 20 -
I 1989 (uden hensyntagen ti I de notifikationer, der er sket I medfør af 
direktiv 88/182/EØF) kommer telekommunikationssektoren ind på 
førstepladsen (45 notifikationer, d.v.s. tre gange mere end i 1988), 
hvilket klart er udtryk for denne aktivitetssektors fortsatte 
ekspansion, men det skyldes utvivlsomt også direktiv 88/301/EØF, som 
gentager kravet om Inden for rammerne af direktiv 83/189/EØF at 
notificere udkast til tekniske specifikationer og godkendelses­
procedurer. 
Mens transportsektoren bevarer andenpladsen med 42 notifikationer, er 
det byggesektoren, der kommer ind på tredjepladsen (30 notifikationer) 
foran den mekaniske sektor (25 notifikationer). 
Fordelingen på medlemsstater er Ikke blevet forrykket. I 1988 kunne man 
Især konstatere et fald I notifikationerne I den mekaniske sektor I 
Tyskland (38 notifikationer I 1987, 11 I 1988). I 1989 bemærkes det 
store antai notifikationer inden for telekommunikation i Spanien (17 i 
1989, 0 i 1988) og I mindre grad inden for byggeriet I Det forenede 
Kongerige (8 i 1989, 1 i 1988). 
(c) Modtagne notifikationer I medfør af direktiv 88/182/EØF 
De 94 modtagne notifikationer repræsenterer 30% af det samlede antal 
notifikationer I 1989. 
To tredjedele af disse notifikationer stammer fra Frankrig (26 
notifikationer, 28%), Tyskland (19 notifikationer, 20%) og Det forenede 
Kongerige (16 notifikationer, 17%). 
Landbrugsprodukterne udgør langt den største kategori: 87 notifikationer 
vedrører sammensætning, kvalitet, behandling og etikettering af 
levnedsmidler, tilsætningsstoffer og andre landbrugsprodukter, der Ikke 
er beregnet til menneskeføde. For restens vedkommende vedrørte 8 
notifikationer medicinalprodukter (på basis af stoffer med helbredende 
eller forebyggende egenskaber I direktiv 65/65/EØF's betydning). I 
sidstnævnte tilfælde forekommer resultatet efter et års forløb 
umiddelbart noget beskedent. 
Hasteprocedure 
I 1988 var 9 notifikationer (6% af det samlede antal) ledsaget af 
henvisning til hastende grunde, som Kommissionen har kunnet acceptere. I 
5 ti I fæ I de. 
- 21 -
I 1989 har størsteparten af medlemsstaterne anmodet om anvendelse af 
proceduren for Øjeblikkelig vedtagelse af hastende grunde. Af de 24 
anmodninger (dvs. mindre end 7% af det samlede antal notifikationer) var 
der kun 8, der kunne opfylde de nødvendige betingelser. 
Kommissionen konstaterer, at visse medlemsstater fortsat påberåber sig 
hastende grunde, når de allerede har vedtaget deres tekniske forskrift. 
En sådan fremgangsmåde udgør en overtrædelse af direktiv 83/189/EØF og 
medfører retsforfølgelse. 
Kommissionens reaktioner på notificerede udkast til tekniske forskrifter 
(a) Stat 1stIske data 
2 ud af 10 notifikationer har givet anledning til bemærkninger, mens ca 
3 ud af 10 medførte, at Kommissionen har fremsat en udførlig udtalelse 
både i 1988 og 1989. 
Der er således tale om en vis stabilitet, selv om det relative antal af 
udførlige udtalelser er steget lidt fra 1988 til 1989 (44/157 I 1988 og 
99/318 I 1989). 
(b) Udfør IIge udtalelser 
Det klagepunkt, der oftest nævnes i Kommissionens udførlige udtalelser 
(halvdelen af tilfældene), skyldes manglende kendskab til princippet om 
anerkendelse af ækvivalente tekniske specifikationer. 
Dernæst (en tredjedel af de udførlige udtalelser) kommer - ofte I 
forbindelse med ovennævnte klagepunkt - overtrædelsen af princippet om 
Ikke-gentagelse af afprøvninger og tilsvarende kontroller, der allerede 
er udført I en anden medlemsstat. 
Det er foruroligende at konstatere, at medlemsstaterne her, to år før 
gennemførelsen af det Indre marked, stadig ikke formår systematisk at 
overføre princippet om gensidig anerkendelse, som er en af hjørnestenene 
I opbygningen af Fællesskabet, til deres egne lovtekster og forskrifter. 
- 22 -
Blandt de andre fremhævede klagepunkter kan nævnes overtrædelsen af 
fællesskabsretsakter, oftest direktiver vedrørende vidt forskellige 
områder, og forskellige former for diskriminering eller restriktioner, 
der pålægges produkter fra andre medlemsstater, dels med hensyn til 
Importmåde (f.eks. at importøren ska i være bosiddende i den medlemsstat, 
hvor Importen finder sted), dels med hensyn til markedsføring 
(obligatorisk angivelse af oprindelsesland, angivelse af fabrikantens 
navn). 
Der bør lægges særlig mærke til den juridiske sikkerhed, til hvilken der 
ofte Ikke tages tilstrækkeligt hensyn I de nationale udkast, som 
eksplicit nævner visse principper, såsom anerkendelse af tilsvarende 
tekniske specifikationer eller afprøvninger, men som Ikke fastsætter 
procedurerne for anvendelse heraf, eller som giver administrationen 
dårligt afgrænsede eller endog uindskrænkede beføjelser, hvilket kan 
medføre en administrativ praksis, der er tvivlsom ud fra et fælles-
skabssynspunkt. 
Kommissionen skønner, at denne situation kræver en mere tilbundsgående 
informationsindsats fra medlemsstaternes side, som allerede er engageret 
(kommunikation; parallel Indførsel af farmaceutiske produkter (maj 
1982), procedurer for typegodkendelse og indregistrering af 
motorkøretøjer, indregistreret I en anden medlemsstat (4. november 
1988), levnedsmidler (24. oktober 1989)). En samlet aktion skulle give 
bedre mulighed for at få myndighederne I de øvrige medlemsstater 11 I at 
forstå, hvilke supplerende foranstaltninger de bør Iværksætte for at 
sikre gennemførelsen af det indre marked. 
c. Bemærkninger 
Kommissionen fremsætter bemærkninger med henblik på at give den 
medlemsstat, der har udstedt notifikationen, en lang række meddelelser. 
Eftersom disse bemærkninger ikke har den samme tvingende karakter som en 
udførlig udtalelse eller et "blokerIngsdirektIv", er en analyse heraf af 
særlig Interesse, for så vidt som de har en deklaratorisk karakter, som 
på den ene side demonstrerer begrænsningerne eller de utilstrækkelige 
forhold i informationsprocedurens Indretning med hensyn til tekniske 
forskrifter og på den anden side viser, at de Informationer, der er 
indsamlet Inden for rammerne af den nævnte procedure, Ikke begrænser sig 
alene til varernes frie bevægelighed, men meget vel kan omfatte mange 
andre områder. 
- 23 -
Det første aspekt, d.v.s. begrænsningerne I Informationsprocedurens 
Indretning, kan Illustreres ved, at der benyttes fremsættelse af 
bemærkninger i følgende tilfælde: 
- Kommissionens konstatering af, at det notificerede udkast til teknisk 
forskrift er dækket af en europæisk standard eller af "en fælles 
specifikation Inden for telekommunikation", der er under 
udarbejdelse; 
- Kommissionens konstatering af, at der for mindst 12 måneder siden er 
blevet fremsat et forslag til en fællesskabsretsakt I Rådet; 
- meddele i se om Kommissionens hensigt om inden for en ubegrænset 
periode eller en frist på over 12 måneder at foreslå eller vedtage en 
fællesskabsretsakt, der dækker det område, som det notificerede 
udkast vedrører-, 
- Kommissionens konstatering af, at et vedtaget direktiv, hvis 
Indføre Isesfr1st endnu ikke er udløbet, harmoniserer det område, som 
det notificerede udkast vedrører. 1 dette tilfælde gør Kommissionen 
medlemsstaten opmærksom på det hensigtsmæssige og effektive I, at der 
øjeblikkeligt tages højde for det nævnte direktiv I udkastet. 
Det andet aspekt, forskelligartetheden af de modtagne Informationer 
Inden for rammerne af informationsproceduren, viser sig ved 
fremsættelsen af bemærkninger, der ikke alene sigter mod varernes frie 
bevægelighed, men også den frie ydelse af serviceydelser, konkurrence, 
sikkerhed på arbejdspladsen, etc. 
d. Fællesskabslovgivning og -harmonisering 
På 2 år har Kommissionen 28 gange benyttet sig af den 1 artikel 9, stk. 
2, I direktiv 83/189/EØF hjemlede mulighed for at udskyde vedtagelsen af 
et nationalt udkast I et år, mens udarbejdelsen af et udkast til 
fællesskabsretsakt afventes (6 gange I 1988, 22 gange I 1989). 
Desuden benyttede man 10 gange I 1989 den nye mulighed, som blev indført 
med direktiv 88/182/EØF, for at udskyde vedtagelsen af et nationalt 
udkast, når Kommissionen konstaterer, at dette udkast er dækket af et 
forslag til direktiv eller til forordning, som er fremsat I Rådet 
(status quo-per loden er 12 måneder fra datoen for fremlæggelse af det 
nævnte forslag). 
- 24 -
Til støtte for anvendelsen af artikel 9, stk. 2, eller artikel 9, stk. 
2, litra b, har Kommissionen påberåbt sig forberedelsen af 23 direktiver 
og regulativer, hvoraf 13 direktiver er Indeholdt I hvidbogen vedrørende 
gennemførelsen af det indre marked. 
- Levnedsmidler 9 direktiver 
- Farmaci/lægemidler: 4 direktiver 
- Kern i/miljø: 3 direktiver og forordninger 
- Landbrug: 3 direktiver og forordninger 
- Transport: 2 direktiver 
- Mekanik: 1 direktiv 
Dertil kommer, at Kommissionen har konstateret, at meddelelse om forslag 
til en fællesskabsretsakt eller konstatering af, at et forslag til en 
fællesskabsretsakt er blevet sendt til Rådet, ikke synes at begrænse 
medlemsstaternes lovgivningsaktivltet på de berørte områder, men derimod 
synes denne at blive stimuleret. 
Det sker endog, at udkast notificeres af medlemsstater, når der er 
opnået en fælles stillingtagen I Rådet med hensyn til det 
fællesskabsforsiag, der dækker tilsvarende område. 
Kommissionen kan kun udtrykke sin bekymring over en alt for hyppig 
praksis, som Ikke medfører lettelse af den harmonisering af national 
lovgivning der bl.a. er nødvendig for gennemførelsen af det Indre 
marked. 
e) Perspektiver 
Kommissionen er ved at overveje nye midler, som skal tages I brug i 
forbindelse med Informationsproceduren for at afhjælpe de problemer, der 
er nævnt ovenfor under punkt c), og d). Disse overvejelser vil kunne 
give sig udslag I endnu en ændring af direktiv 83/189/EØF. 
5. Medlemsstaternes reaktioner på notificerede udkast til tekniske 
forskrifter 
Der konstateres en klar stigning fra 1988 til 1989 både hvad angår 
antallet af bemærkninger og antallet af udførlige udtalelser fra 
medlemsstaterne, hvilket fremgår af følgende tal: 39% af 
notifikationerne er blevet genstand for udførlige udtalelser fra 
medlemsstater I 1989 mod 33% I 1988 (bemærkninger: 36% I 1989 mod 29% 
1988). 
- 25 -
6. Det stående udvalg 
Omkring 30 notifikationer har været på udvalgets dagsorden på et af de 
11 møder (5 I 1988, 6 I 1989). Drøftelserne, som dette har givet 
anledning til, kan inddeles I to kategorier. 
Den første skyldes kommunikationen af punktvise informationer, såsom: 
- bebudelse af Indledning af overtrædelsesprocedurer for vedtagelse af 
et udkast til teknisk forskrift før udløbet af status quo-per loden. 
Den anden sigter direkte mod løsningen af proceduremæssige eller 
grundlæggende problemer: 
- nærmere bestemmelser for offentliggørelse I De Europæiske 
Fællesskabers Tidende af fortegnelsen over modtagne notifikationer; 
- fastlæggelse af de forhold, hvorunder det er nødvendigt, at en 
medlemsstat foretager ny notifikation, når teksten til et udkast til 
teknisk forskrift er blevet ændret af de kompetente myndigheder I den 
pågældende medlemsstat i løbet af status quo-per loden; 
- den procedure, der skal følges med henblik på at regulere vedtagelsen 
af en tekst, som Ikke er blevet notificeret Inden for rammerne af 
direktiv 83/189/EØF, og som fjerner én eller flere forhindringer for 
varernes frie bevægelighed; 
- drøftelse af "de facto"-karakter af teknisk forskrift af udkast til 
skattemæssig tilskyndelse til køb af miljøvenlige biler; 
- forberedelse af undersøgelser (møblers brændbarhed, forurenende 
udslip fra lystfartøjer). 
Undersøgelsen af visse notifikationer medfører, at delegationerne I 
Rådet støtter udarbejdelsen eller udvidelsen af direktivernes 
anvendelsesområder (eksempler: udarbejdelse af et udkast til tiende 
direktiv vedrørende anvendelse af cadmium, som ændrer direktiv 
76/769/EØF, eventuel udvidelse af anvendelsesområdet for udkastet til 
direktiv vedrørende lystfartøjer). 
- 26 -
7. Behandling af overtrædelser 
(a) Overtrædelser 
1 løbet af perloden fra september 1988 til november 1989 er der blevet 
indledt 113 overtrædelsesprocedurer for manglende notifikation mod 11 
medlemsstater. 
103 af disse er blevet henlagt, idet en tilfredsstillende løsning er 
aftalt med de berørte medlemsstater. 
Endelig er der 10 tekster, som behøver yderligere undersøgelse. 
(b) Kontrakt om tjenesteydelser 
Effektiviteten af kontrolordningen vedrørende medlemsstaternes 
overholdelse af de forpligtelser, der påhviler dem i medfør af direktiv 
83/189/EØF som ændret ved direktiv 88/182/EØF, er blevet væsentligt 
forbedret I 1988 og 1989 til fordel for to væsentlige Initiativer. 
Det første er Indgåelsen den 1. september 1988 af en kontrakt mellem 
Kommissionen og et privat Institut, der ved hjælp af forbindelser 
etableret I hver medlemsstat skal foretage en systematisk gennemgang af 
de officielle publikationer I alle medlemsstaterne (Statstidender, 
ministerielle bulletiner m.v.) med henblik på at opdage alle nationale 
tekniske forskrifter, der er vedtaget i strid med direktiv 83/189/EØF. 
De fundne tekster skal samles I en månedsrapport, der fremsendes til 
Kommissionens tjenestegrene, som herefter vil analysere dem. 
Det andet er Kommissionens beslutning af 25. Januar 1989 om at gøre det 
lettere at indlede overtrædelsesprocedurer over for en medlemsstat, som 
har overtrådt direktiv 83/189/EØF, enten ved Ikke på udkaststadiet at 
have notificeret Kommissionen om en teknisk forskrift, som den har 
vedtaget, eller ved ikke at have afventet udløbet af status quo­
perioden, inden den har vedtaget en teknisk forskrift. 
(c) Pakkemøder 
Disse bilaterale møder mellem Kommissionens tjenestegrene og 
tjenestegrenene i en medlemsstat har fået dette navn, fordi man her 
søger at løse alle de problemer om hindringer for samhandelen af 
forskellig art, som er bragt til Kommissionens kendskab på forskellig 
måde (klager, ad officielle kanaler og ved notifikationer). 
- 27 -
NI sådanne møder har fundet sted i 1988 og 1989 (2 I Frankrig, Italien 
og Portugal, 1 I Tyskland, Spanien og Grækenland). 
Ud over gennemgangen af et betydeligt antal overtrædelser af tilfælde 
afsløret i embeds medfør og af klager har møderne været brugt til 
frugtbare udvekslinger af Informationer om 25 notifikationer (5 græske, 
6 Italienske, 2 portugisiske, 6 franske, 5 spanske og 1 tysk), der har 
været genstand for udførlige udtalelser eller bemærkninger. 
Som et resultat af disse møder er vanskelighederne ved 18 af disse 
notifikationer løst, Idet myndighederne i de pågældende medlemsstater 
har forpligtet sig 111 at ændre deres udkast til tekniske forskrifter, 
så de nu kan blive forenelige med fællesskabsretten. 
Generelt opfattes pakkemøderne som en ubestridt succes blandt de 
medlemsstater, hvor de har været afholdt. Derfor har de fleste af disse 
stater anmodet om, at møderne bliver afholdt med regelmæssige mellemrum, 
8. Konklusion 
På området for tekniske forskrifter er opgørelsen for 1988 og 1989 
karakteriseret ved en betydelig stigning i antallet af registrerede 
notifikationer og ved den store andel, som landbrugs- og 
levnedsmiddelsektoren nu udgør. 
Imidlertid er der dog for disse to års vedkommende tale om en 
kontinuitet i forhold 111 de foregående år hvad angår indholdet af 
udkastene til tekniske forskrifter. 
Forholdet mellem det antal udkast til tekniske forskrifter, som har 
givet anledning til udførlige udtalelser, og det samlede antal modtagne 
notifikationer er stort set uændret fra år til år. Ligeledes forbliver 
det samlede antal udførlige udtalelser fra medlemsstaterne på samme 
niveau som det samlede antal udførlige udtalelser fra Kommissionen. 
Med hensyn til klager indbragt af Kommissionen er den langt dominerende 
overtrædelse fortsat overtrædelsen af princippet om gensidig 
anerkendelse. Dette viser, at medlemsstaternes overførsel til national 
lovgivning af dette princip, som gentagne gange er blevet bekræftet af 
Domstolen for De europæiske Fællesskaber, endnu Ikke foregår så 
systematisk som ønskeligt med henblik på virkeliggørelsen af det Indre 
marked i 1993. 
Denne situation nødvendiggør en passende reaktion fra Kommissionens 
side, bestående dels i information af medlemsstaterne og dels i en 
styrkelse af Instrumentet I direktiv 83/189/EØF. 
BILAG 
STATISTIK 
Tabel I-a 
Tabel I-a : Fordeling af antallet af nye standardiseringsaktiviteter, iværksat i 1988. 
Medlenmer af ŒN/ŒNELBC i EØF. 
Qnrftde 
Niveau Ikke-elektrisk Elektrisk lait 
Antal 
(1) % Antal 
(2) Andel (%) 
Ikke-elektrisk 
% Antal % (1) i 100 
(3)«(l)+(2) (3) 
a.Nationale aktivitet­
er 
a.l. tilknyttet 
europæiske 
eller interna­
tionale aktivi 
teter 
a.2. særlige ak­
tiviteter (I) 181 7,8 63 5,2 244 6,9 74,2 
1638 70,7 238 19,9 1876 53,4 87,3 
a.3. lait 
(a.l + a.2) 1819 78,5 301 25,1 2120 60,3 
b. Europæiske aktivi­
teter (II) 
c. Internationale 
aktiviteter 
d. lait 
(a+b+c) 2317 100 1197 100 3514 100 85,8 
208 9,0 348 29,1 556 15,8 37,4 
290 12,5 548 45,8 838 23,8 34,6 
65,9 Ve 
Kilde: Notifikationer til CBf/CSŒLBC 
(I) - Det bemærkes, at disse tal kan være for høje som følge af, at visse medlenmer af CEN/CENELBG 
ikke systematisk giver meddelelse cm bestående forbindelser til europæiske eller internationale 
aktiviteter. 
(II) - Til tallet 208 under "ikke-elektrisk" skal der lægges en ukendt andel af 416 "nye" aktiviteter i 
AECM\. Prograranet for dette organ medtages i informationsproceduren igen fra 1988. 
Tabel I-b 
Tabel I-b : Fordeling af antallet af nye standardiseringsaktiviteter, iværksat i 1989. 
Medlenmer af CEN/ŒNELBC i EØF. 
Qnråde 
Niveau Ikke-elektrisk Elektrisk lait 
Aantal % 
(1) Andel (%) 
Ikke-elektrisk 
Aantal % Antal % (1) x 100 
(2) (3)-(l)+(2) (3) 
a. Nationale aktivi 
teter 
a.l, tilknyttet 
europæiske eller 
internationale 
aktiviteter 
a.2. særlige 
aktiviteter (I) 183 5,0 42 2,5 225 4,2 
a.3. lait 
(a.l + a.2) 2104 57,2 217 13,0 2321 
b. Europæiske aktivi 
teter 
c. Internationale 
aktiviteter 
d. lait 
(a+b+c) 3683 100 1669 100 5352 100 81,3 
1921 52,2 175 10,5 2096 39,2 91,7 
43,4 90,7 
1288 35,0 528 31,6 1816 33,9 70,9 
291 7,9 924 55,4 1215 22,7 24,0 
68,8 
Kilde: Notifikationer til CH*/CØJEUBC 
(I) - Det bemærkes, at disse tal kan være for høje som følge af, at visse medlenmer af CEN/CENELBC ikke 
systematisk giver meddelelse an bestSende forbindelser til europæiske eller internationale 
aktiviteter. 
m 3^4» 
Tabel I I-a 
Tabel Il~a : Fordeling på lande af antallet af nye standardiserings­
aktiviteter, Iværksat på nationalt plan i 1988. 
Land Ikke-elektrisk 
Antal % Elektrisk 
Antal lait 
Antal 
DE 
FR 
UK 
IT 
Øvrige 
fe Iles-
skabs-
lande 619 
496 
183 
261 
260 27.38 
21.94 
8.09 
11.54 
11.50 167 
49 
44 
17 
24 45.26 
13.28 
11.92 
4.61 786 
545 
227 
278 
6.50 284 
81.57 2120 29.89 
20.72 
8.63 
10.57 
10.80 
80.61 lait EF 1819 80.45 301 
g EFTA-
lande 442 19.55 68 18.43 510 19.39 
h TI I-
sammen 
(f+g) 2261 100 369 
Kilde: Notifikationer til CEN/CENELEC 100 2630 100 
Kommentar: Sammenligningen mellem de forskellige lande skal foretages med 
en vis forsigtighed, Idet tidspunktet for, hvornår en ny 
planlagt aktivitet skal notificeres, Ikke er harmoniseret l 
øjeblikket. 
2*. 
Tabel II-b : Tabel II-b 
Fordeling på lande af antallet af nye standardiserings­
aktiviteter, Iværksat på nationalt plan I 1989. 
Land Ikke-elektrisk 
Antal % Elektrisk 
Antal lait 
Antal 
DE 
FR 
UK 
IT 
ESP 
ØvrIge 
fælles-
skabs-
lande 527 
542 
388 
334 
259 
54 22.2 
22.8 
16.3 
14.0 
10.9 
2.3 65 
47 
85 
2 
8 
10 24.5 
17.8 
32.0 
0.8 
3.0 
3.8 
81.9 592 
589 
473 
336 
267 
64 
2321 22.4 
22.3 
17.9 
12.8 
10.1 
2.4 
87.9 lait EF 2104 88.5 217 
EFTA-
lande 273 
(herunder 
Østrig) (254) 11.5 48 
(24) 18.1 321 
(278) 21.1 
I TI I-
sammen 
(g+h) 2377 100 265 
Kilde: Notifikationer til CEN/CENELEC 100 2642 100 
Kommentar: Sammenligningen mellem de forskellige lande skal foretages med 
en vis forsigtighed, Idet tidspunktet for, hvornår en ny 
planlagt aktivitet skal notificeres, Ikke er harmoniseret i 
øjeb IIkket. 
AU 
Tabel 11 I-a 
Tabel 11l~a: De 10 vigtigste undersektorer I 1988 for så vidt angår 
national standardisering. 
UNDER-SEKTOR Antal nye 
aktiviteter 
Kode Tekst (EF + EFTA) 
T02 Luftfart 138 
N05 Tekstiler 95 
H28 Jagtartikler . 81 
118 Minedrift 77 
T03 Landevejskøretøjer 58 
B03 Beton 54 
B02 Bygger i 50 
I03 Tilpasninger 50 
109 Værktøj 46 
N06 Gumm I 46 
I ALT 695 
Kilde: Notifikationer til CEN/CENELEC 
Kommentar 1 : De to vigtigste el-undersektorer i 1988 vedrører : 
- el-kabler (kode W08): 46 nye aktiviteter 
- kabler til telekommunikation (kode V08): 33 nye aktiviteter 
Kommentar 2 : I mangel af nøjagtige tal vedrører de angivne tal 
fællesskabslandene samt EFTA. 
Kommentar 3 : På nær én enhed stammer alle disse nye aktiviteter fra det 
nationale organ I Østrig. 
-&-
Tabel I iI-b 
Tabel 11I-b: De 10 vigtigste undersektorer i 1989 for så vidt angår 
national standardisering. 
UNDER-SEKTOR Antal nye 
aktiviteter 
Kode Tekst (EF + EFTA) 
T02 Luftfart 103 
N05 Tekstiler 76 
B01 Brandbeskyttelse 58 
N09 Plastikartikler 56 
N03 Olieprodukter 53 
B03 Beton 52 
109 Værktøj 48 
T03 Landevejskøretøjer 48 
i28 Hydrauliske og pneumatiske 
transmissioner 43 
C01 Levnedsmidler 40 
IALT 577 
Kilde: Notifikationer til CEN/CENELEC 
Kommentar 1 : De to vigtigste el-undersektorer i 1989 vedrører : 
- el-kabler (kode W08) : 29 nye aktiviteter 
- elektromekaniske komponenter (kode V10): 20 nye aktiviteter 
Kommentar 2 : I mangel af nøjagtige tal vedrører de angivne tal 
fællesskabslandene samt EFTA. 
.35. 
Tabel IV 
Tabel IV : Anvendelse af artikel 3 (anmodning om tilknytning til nationalt 
standardiseringsarbejde og anmodning om udarbejdelse af en 
eurpoælsk standard). 
År Anmodning om Bemærkninger Anmodning om 
Information deltagelse AnmodnIng 
om europæ­
isk standard 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 14 
16 
67 
52 5 
10 
5 
15 
16 
Kilde: Notifikationer til CEN/CENELEC 
Kommentar: I mangel af nøjagtige tal vedrører tallet fællesskabslandene 
samt EFTA. 
(*) Efter en fornyet henvendelse fra CEN/CENELEC er en række 
tidligere bemærkninger (fra 1985/1986) blevet opført under 
1987. 
-l<*' 
Tabel V-a 
Tabel V-a : Standardiseringsarbejde, som er overladt til CEN og CENELEC, og 
som er blevet godkendt af udvalget 83/189/EØF i løbet af 1988. 
1. Der er givet standardiseringsarbejde til de europæiske 
standardiseringsorganer inden for følgende områder: 
Kemisk legetøj 
Personligt sikkerhedsudstyr 
Maskiner 
OffentlIgt udbud: 
- levering af drikkevand 
- vandforsyning 
Sække til fødevarehjælp 
2. Standardiseringsarbejde Inden for InformatIonsteknolIgi og 
telekommunikation: 
Lokalnet 
Private elektroniske systemer 
Sikring af InformatlonsteknologlkvalItet 
Term Ina I ergonom i 
Digitalnet 
Sammenkop 11ngssystemer, AVC 
Elektromagnetisk kompatibilitet 
Elektronisk udstyr 
Stregkoder 
Afprøvnlngsspecif i kat ioner 
Fortegnelse over ISDN-driftsnormer 
Interface for minicomputere 
ComputergrafIk 
Krav til Identitets- og betalingskort 
Databasesystemet POSIX 
-â*-
Tabel V-b 
Tabel V-b: Standardiseringsarbejde, som er overladt til CEN, CENELEC 
og/eller ETSI, og som er blevet godkendt af udvalget 83/189/EØF 
i løbet af 1989. 
1. Der er givet standardiseringsarbejde til de europæiske 
standardiseringsorganer inden for følgende områder: 
Elektromagnetisk kompatibilitet 
Trykbeholdere 
Konstruktionsmaterialer - byggecement og -kalk 
Gasapparater 
Standardiser ingsprogram Inden for avanceret keramisk arbejde 
Gennemførelse af et 3. standardiser ingsprogram inden for 
stålindustrien 
Overførsel af EUROCODES arbejdet til CEN 
2. Standardiseringsarbejde Inden for Informationsteknologi og 
telekommunlkat ion: 
Virtuel le terminaler 
Fortegnelse ("directory") 
Computergrafik 
Udveksling af data vedrørende produkter 
O.D.A. ("Office Document Architecture"), 
Smalbåndede RNIS-net 
Magnet iske medier 
Lokalnet 
Bankkort og Identifikationskort 
Ergonometri inden for AMT (Advanced Manufacturing Technologies) 
Identifikation af containere og køretøjer 
INRM^TICNSPROCHXJRE FOR TEKNISÏŒ FORSKRIFTER 
Notifikation (Artikel 8.1) 
Bemærkninger (Artikel 8.2) 
Udførlig udtalelse (Artikel 9.1) 
Direktivintention (Artikel 9.2 + 9.2BIS) 
STATISTIK FOR 1988 Tabel VI.a 
Med1 ems -
: stat 
: Belgien 
: Danmark 
: Tyskland 
: Spanien 
: Frankrig 
: Grækenland 
: Irland 
: Italien 
: Luxembourg 
: Nederlandene 
: Portugal 
: Det Forenede 
: Kongerige 
: IALT BØF Notifika­
tioner 
10 
12 
52 
7 
31 
4 
7 
6 
0 
16 
3 
9 
: 157 Beoærki 
Med- * • 
lemsstat" 
1 
5 : 
18 
2 
7 
3 
3 
1 
0 
: 3 
0 
: 3 
: 46 linger 
Konmi s-
sion 
2 
1 
12 
2 
5 
0 
2 
0 
0 
4 
1 
• 3 
32 Udførli 
udtale! 
Med- * • 
lemsstat' 
4 
3 
7 
. 3 
8 
. 1 
• 2 
: 0 
: 0 
: 11 
• 3 
: 10 
: 52 ge : 
Lser : 
Kenmis­
sion : 
2 : 
5 : 
18 
1 
3 
4 
2 
2 
: 0 
: 2 
• 3 
: 2 
: 44 Direktiv- : 
intention 
0 
1 : 
2 : 
0 : 
0 : 
0 : 
0 : 
0 : 
0 : 
1 : 
0 : 
: 2 : 
: 6 : I 
*) De i denne kolonne anførte tal repræsenterer antallet af bemærkninger eller udførlige 
udtalelser modtaget af hver enkelt medlemsstat. 
INFOR^TIGNSPROCHJJRE FOR TEKNISŒ FORSKRIFTER 
Notifikation (Artikel 8.1) 
Bemærkninger (Artikel 8.2) 
Udførlig udtalelse (Artikel 9.1) 
Direktivintention (Artikel 9.2 + 9.2bis) 
STATISTIK FOR ÂR 1989 Tabel VI.b 
: Med lems-
: stat 
: Belgien 
: Danmark 
: Tyskland 
: Spanien 
: Frankrig 
: Grækenland 
: Irland 
: Italien 
: Luxembourg 
: Nederlandene 
: Portugal 
: Det Forenede 
: Kongerige 
: IALT BØF Notifikatio­
ner 
24 
19 
86 
33 
50 
10 
4 
21 
3 
24 
4 
40 
318 Bemærkninger 
Med- * : 
lemsstat 
10 
7 
27 
11 
18 
8 
1 
5 
2 
13 
2 
12 
116 Kommis­
sion 
4 
9 
20 
8 
10 
2 
0 
1 
0 
5 
0 
4 
: 63 Udførlige 
udtalelser 
Med- * -
lemsstat 
15 
4 
42 
6 
13 
3 
0 
3 
2 
16 
1 
19 
: 124 Kommis­
sion 
10 
4 
48 
10 
5 
: 5 . 
: 0 
7 
0 
: 3 
: 0 
6 
98 Direktiv- : 
intention : 
9.2 9.2bis : 
4 2 : 
2 1 
5 1 
2 1 : 
4 4 
2 0 : 
0 0 : 
0 0 : 
0 0 : 
1 1 : 
0 0 : 
: 2 0 : 
: 22 10 : ! 
*) De i denne kolonne anførte tal repræsenterer antallet af bemærkninger eller udførlige 
udtalelser modtaget af hver enkelt medlemsstat. 
FORDELING AF NOTIFIKATIONER PÀ SEKTORER 
STATISTIK FOR 1988 Tabel VII.a 
SEKTOR 
Mekanik 
Byggeri og konstruktion 
Metalmaterialer 
Husholdningsudstyr 
Kemikalier 
Ikke-metalliske materialer 
Transport 
El-teknik 
Elektronik undtagen 
t e 1 ekonmun i ka t i on 
Sundhed, lægeuds tyr 
Optik, maleudstyr . 
Elektrotekniske standarder 
Telekonmunikat ion B EK DE 
11 
5 
1 
10 
1 
O 
14 
2 
4 
1 
O 
O 
3 6 
1 
O 
O 
6 
O 
3 
12 
O 
2 
1 
O 
O GR IRL 
O 
O 
O 
O 
O 
O 
O 
O 
O 
O 
O 
O 
O NL 
1 
O 
O 
1 
7 
O 
3 
1 
2 
1 
O 
O 
O O 
1 
O 
O 
O 
O 
O 
O 
1 
O 
1 
O 
O IK 
O 
1 
1 
2 
2 
1 
1 
O 
O 
1 
O 
O 
O IALT 
BØF 
20 
13 
4 
17 
27 
2 
24 
18 
8 
6 
5 
O 
13 C I 
IALT PR. LAND 10 : 12 : 52 7 : 31 : 6 : O : 16 : 3 : 9 : 157 
FORDELING AF NOTIFIKATIONER PÀ SHCTORER 
STATISTIK FOR 1989 Tabel VIl.b 
SEKTOR 
Mekanik 
Byggeri og konstruktion 
Metalmaterialer 
Husholdningsudstyr 
Kemikalier 
Ikke-metalliske materialer 
Transport 
El-teknik 
Elektronik undtagen 
telekommunikation 
Sundhed, læg eud s ty r 
Lægemidler 
Optik, maleudstyr 
Te 1 ekonmun i ka t i on 
Landbrug 
Levnedsmidler 
IALT PR. LAND B 
3 
1 
0 
O 
1 
0 
1 
3 
0 
3 
1 
1 
4 
0 
6 
24 : EK 
1 
1 
O 
1 
3 
0 
4 
0 
0 
1 
O 
1 
6 
1 
O 
19 : DE 
16 
3 
2 
13 
7 
O 
15 
1 
1 
4 
3 
0 
5 
3 
13 
86 : O 
8 
O 
O 
O 
O 
O 
O 
O 
1 
O 
O 
17 
1 
6 
33 2 
2 
O 
2 
4 
O 
7 
O 
O 
3 
1 
2 
4 
O 
23 
50 : GR 
1 
3 
O 
2 
1 
O 
1 
O 
O 
2 
O 
O 
O 
O 
O 
10 IRL 
O 
O 
O 
O 
O 
O 
1 
1 
O 
O 
2 
O 
O 
O 
O 
4 2 
4 
O 
1 
O 
O 
4 
1 
1 
2 
O 
O 
4 
2 
O 
21 : O 
O 
O 
O 
O 
O 
O 
O 
O 
O 
O 
O 
O 
O 
3 NL 
O 
O 
O 
1 
1 
o 
4 
0 
0 
3 
O 
1 
1 
O 
13 O 
O 
1 
O 
O 
1 
O 
o 
o 
o 
o 
2 
O 
O 
O IK 
O 
8 
1 
1 
2 
O 
5 
O 
2 
1 
1 
1 
4 
O 
14 IALT 
BØF 
25 
30 
4 
21 
19 
1 
42 
6 
4 
20 
8 
8 
45 
7 
78 f 
3 :24 : 4 :40 : 318 

ISSN 0254-1459 
KOM (91) 108 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 02 
Katalognummer : CB-CO-9M34-DA-C 
ISBN 92-77-70917-0 
SALGSPRIS til og med 30 sider: 3,50 ECU for hver 10 sider derudover: 1,25 ECU 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-29S5 Luxetnbourg