ir** KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 09.09.1996 
KOM(%) 437 endelig udg. 
DEN EUROPÆISKE UNIONS 
INDSATS INDEN FOR 
FORSKNING OG TEKNOLOGISK UDVIKLING 
ÅRSRAPPORT 1996 
(forelagt af Kommissionen) 

RESUMÉ 
Kommissionens årsrapport om forskningsaktiviteter udkommer nu for anden gang. Kravet 
om en årlig rapport findes i artikel 130 P i EU-traktaten, hvori det bestemmes, at 
Kommissionen hvert år forelægger en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet. Denne 
omhandler navnlig de aktiviteter, der har fundet sted det foregående år inden for 
forskning, teknologisk udvikling og resultatformidling, samt arbejdsprogrammet for det 
igangværende år. 
Denne årlige rapport giver et overblik over hele spektret af Fællesskabets forsknings­
aktiviteter. Del I i rapporten giver læseren et situationsbillede ved udgangen af 1995 samt 
en redegørelse for arbejdsprogrammet og milepælene for 1996. Del II i rapporten 
indeholder mere detaljerede oplysninger om de forskningsaktiviteter, der er blevet 
gennemført i 1995, hovedsagligt under fjerde rammeprogram (1994-1998) (men også 
projekter, der stadig gennemføres under tredje rammeprogram (1990-1994), under 
overskrifterne "Aktiviteter i 1995" og "Arbejdsprogram for 1996" 
* * * 
1995 var atter et aktivt år for Fællesskabets forskningspolitik. Det var det første hele år, 
hvor fjerde rammeprogram var i kraft (1994-1998). Bekendtgørelse og opfølgning af 
indkaldelserne af forslag og udarbejdelse af projektkontrakter fortsatte i løbet af hele året. 
Som en konsekvens af Den Europæiske Unions udvidelse i begyndelsen af 1995 ved 
Østrigs, Finlands og Sveriges tiltræden, fremsatte Kommissionen forslag om en 
ekstrabevilling til fjerde rammeprogram (både for Det Europæiske Fællesskab og 
Euratom). Parlamentet og Rådet godkendte forslaget endeligt i marts 1996. 
I 1995 fremlagde Kommissionen sit initiativ til oprettelse af task force'r inden for 
forskning/industri, et initiativ truffet i fællesskab af tre kommissærer med det formål at 
forbedre høring vedrørende og koordinering af forskningsaktiviteter. Task force'rne 
fokuserer på følgende områder: Fly af næste generation, Multimedieprogrammel til 
undervisningsbrug, Morgendagens bil, Intemodal transport, Miljø - vand, Vacciner og 
virussygdomme, Fremtidens tog og jernbaner samt Fremtidens skibsfart. 
I 1995 blev der indført nye procedurer for programovervågning og -evaluering. 
Overvågningen af de 18 særprogrammer under fjerde rammeprogram og af selve 
rammeprogrammet blev gennemført af eksterne eksperter. 
dOL 
I maj fremlagde Kommissionen sin meddelelse om videnskabeligt og teknologisk 
samarbejde med de nye uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen. I oktober 
fremlagde Kommissionen sin meddelelse om udsigterne for internationalt samarbejde 
inden for forskning og teknologisk udvikling, og Rådet vedtog en resolution herom i 
marts 1996. Den Europæiske Union fortsatte endvidere drøftelserne om videnskabeligt 
og teknologisk samarbejde med middelhavslandene og de associerede lande i Central- og 
østeuropa. Forhandlingerne af bilaterale aftaler om videnskabeligt og teknologisk 
samarbejde med Canada og Israel blev afsluttet. 
I december offentliggjorde Kommissionen en grønbog om innovation, der havde til 
formål at sætte gang i en omfattende høring om problemerne i forbindelse med innovation 
i Europa. I grønbogen behandles de forskellige faktorer, der indgår i innovation, den 
nuværende situation analyseres og der fremsættes forslag til fremtidige aktioner. 
Derudover har Kommissionen styrket aktiviteterne til fremme af den økonomiske og 
sociale samhørighed i Europa gennem forskning og uddannelse og til fremme af 
koordineringen af nationale FTU-politikker gennem samarbejde. I juni 1995 vedtog 
forskningsministrene forsamlet i Rådet konklusioner om koordineringen af medlems­
staternes politikker for videnskab og teknologi, hvori betydningen af regelmæssig 
udveksling af information om nationale FTU-aktiviteter tillægges stor vægt. 
Omfanget af forskningsaktiviteterne i 1995 og betydningen af Kommissionens forsknings­
indsats generelt kan illustreres ved hjælp af enkelte tal for fjerde rammeprogram, der 
omfatter medlemsstaterne samt EØS- og EFT A-landene: 2 660 nye projekter med 12 185 
deltagere blev lanceret i 1995. I alt 10 695 projekter var under gennemførelse ved 
udgangen af 1995 svarende til 2 037 mio. ecu i samlede udbetalinger. 74 874 
tværnationale samarbejdsforbindelser i aktioner med flere partnere og omkostningsdeling 
mellem forskerhold i hele Fællesskabet eller EØS-landene er blevet registreret. Der var 
ialt 3 237 samarbejdsforbindelser inden for forskning mellem medlemsstaterne og 
tredjelande. 
* * * 
I 1996 vil Kommissionen fortsætte sit arbejde for at sikre en effektiv gennemførelse af 
særprogrammerne under fjerde rammeprogram. 
I januar 1996 fremlagde Kommissionen sit forslag om en ekstrabevilling til fjerde 
rammeprogram (EF og Euratom) på ialt 700 mio. ecu på grundlag af bestemmelserne i 
afgørelserne om vedtagelse af fjerde rammeprogram af april 1994. 
11996 vil task force'rne fortsætte deres arbejde, og drøftelserne af konceptet vil ligeledes 
fortsætte, således at man kan nyttiggøre de erfaringer, som denne nye fremgangsmåde 
resulterer i. 
4 I 
I 1996 vil Kommissionen iværksætte drøftelser om forberedelsen af femte ramme­
program, idet den inden sommeren 1996 vil offentliggøre et dokument om de politiske 
retningslinjer. Det er påkrævet at koncentrere forskningsindsatsen for at sikre, at 
aktiviteterne inden for forskning og teknologisk udvikling i Den Europæiske Union 
forbliver effektive, at fremme den europæiske industris konkurrenceevne og vækst og 
at fremme beskæftigelsen og de europæiske borgeres livskvalitet. 
Andre vigtige emner, som Kommissionen agter at beskæftige sig med i 1996, omfatter 
yderligere drøftelser af innovationsprocessen, internationalt videnskabeligt og teknologisk 
samarbejde, koordinering af de nationale FTU-politikker, evaluering og forvaltning af 
programmerne, herunder også en vurdering af Fællesskabets forskningsaktiviteter i de 
foregående 5 år samt en yderligere forenkling af de administrative procedurer. 
* * * 
Kommissionen håber, at læserne vil finde denne årsrapport relevant og informativ. Dette 
gælder bade for dem, der allerede deltager i fællesskabsforskningen, og for dem, der 
stifter bekendtskab med den gennem denne rapport. Rapporten bør betragtes som et 
referencedokument, et fælles grundlag for forskere, virksomheder, forskningsorganisa 
tioner, planlæggere af forskningspolitikken, politikere, ja alle, der har en indgående 
interesse i Den Europæiske Unions konkurrenceevne og i dens borgeres velfærd. 
INDHOLD •le 
RESUME Side 
FØRSTE DEL: Fællesskabets politik for forskning og 
teknologisk udvikling i 1995-1996 
I. 
II. 
III. 
IV. 
V. 
VI. Rammer og retningslinjer for Fællesskabets FTU-politik 
i 1995-1996 2 
1.1 Generel præsentation af forskningen: mål og resultater 3 
1.2 Gennemførelse af fjerde rammeprogram 7 
Internationalt samarbejde 15 
Innovation og videreformidling af F&U 17 
Uddannelse gennem forskning 17 
Koordinering mellem den europæiske politik og de nationale politikker 18 
Udsigter for 1996 19 
ANDEN DEL: Oversigt over indsatsen inden for forskning og 
teknologisk udvikling i 1995 og arbejdsprogrammet for 1996 21 
Aktion 1 under EF's fjerde rammeprogram og Euratom's rammeprogram 
Informations- og kommunikationsteknologier 
1. Telematiksystemer af almen interesse 21 
2. Kommunikationsteknologier 24 
3. Informationsteknologier 27 
Industriteknologier 
4. Industri- og materialeteknologier 31 
5. Standardisering, målinger og prøvninger 34 
Miljø 
6. Miljø og klima 
7. Havforskning og -teknologi 
Biovidenskaber og bioteknologier 
8. Bioteknologi 
9. Biomedicin og sundhed 
10. Landbrug og fiskeri 36 
39 
42 
44 
46 
\-\ 
Energi 
11. Ikke-nuklear energi 50 
12. Nuklearsikkerhed i 4 :v v. . 54 
13. Kontrolleret termonuklear fusion ; ;?, „ .; ^ 55 
Transport *• ^ ,r , 58 
Målrettet socioøkonomisk forskning ^ t 60 
'•• f•,,.:.i^i20 '4 : * -. 
Anden aktion 
Internationalt samarbejde 62 
Tredje aktion 
Formidling og nyttiggørelse af resultater • 66 
Fjerde aktion T 
Forskeres uddannelse og mobilitet 68 
Det Fælles Forskningscenter ^ A ^^ 
Konkurrencebaserede teknisk-videnskabelige støtteaktiviteter 76 
TREDJE DEL: Projekter, kontrakter undertegnet og udbetalinger 
foretaget i 1995: årligt grundlag og rammeprogram 78 
Tabel 1 Oversigt over nye projekter 79 
Tabel 2 Særprogrammer (RP4 + Euratom) - Nye projekter 80 
Tabel 3A og 3B Alle projekter - Særprogrammer RP3 og RP4 < 81 
Tabel 4 Indkaldelser af forslag 1995 . >;., „• 83 
Tabel 5A og 5B Særprogrammer(RP4) Omkostningsdeling/efter deltager 87 
Tabel 6 Særprogrammer(RP4) Omkostningsdeling/Mål 1-områder 89 
Tabel 7 Særprogrammer(RP4) Omkostningsdeling-Samarbejde 90 
Tabel 8 Indkaldelser af forslag 1996 • ' . 91 
Tabel 9 RP4/Omkostningsdeling - kontraktværdi , 96 
Tabel 10 Finansiering af fjerde rammeprogram og Euratoms 
rammeprogram r rv - 97 
Tabel 11 Forpligtelser 1984 - 1998 løbende priser 98 
Tabel 12 Forpligtelser 1984 - 1998 1992-priser ; 99 
Liste over de vigtigste anvendte akronymer og forkortelser K i T , 100 
FØRSTE DEL 
FÆLLESSKABETS POLITIK FOR FORSKNING OG 
TEKNOLOGISK UDVIKLING I 1995-1996 
I RAMMER pfi RETNINGSLINJER FOR FÆLLESSKABETS FTII-POLITIK 
11995-im 
Indledning 
Den Europæiske Unions politik for forskning og teknologisk udvikling (EU FTU) har til 
formål at styrke Europas videnskabelige og teknologiske grundlag og dermed bidrage til 
at udvikle den europæiske industris konkurrenceevne og til at fremme de europæiske 
borgeres livskvalitet. EU's FTU-politik supplerer medlemsstaternes nationale forskning og 
støtter Unionens politikker på andre områder såsom landbrug, samhørighed, transport, 
miljø, sundhed, uddannelse, energi, osv. 
Den Europæiske Unions FTU-politik gennemføres ved hjælp af forskningsprogrammer, der 
associerer virksomheder (herunder også små og mellemstore virksomheder), universiteter 
og forskningscentre fra forskellige europæiske lande i fælles forskningsprojekter. De 
forskningsområder, der er omfattet af EU's FTU er opstillet i flerårige rammeprogrammer 
(RP). Det nuværende rammeprogram (1994-1998) har et samlet budget på 13 100 mio. ecu 
fordelt på henholdsvis 11 764 mio. ecu til EU's fjerde rammeprogram og 1 336 mio. ecu 
til Euratoms rammeprogram. I januar 1996 foreslog Kommissionen, at dette beløb skulle 
hæves med 700 mio. ecu, hvoraf 595 mio. ecu afsættes til EU's rammeprogram og 105 
mio. til Euratoms rammeprogram. 
Det Fælles Forskningscenter (FFC med dets syv institutter) er Fællesskabets 
forskningscenter, hvor der forskes direkte, of som bidrager til gennemførelsen af 
rammeprogrammerne og yder videnskabelig støtte til andre af Unionens politikker. Et 
resumé af centrets egen årsrapport for 1995 (KOM(96) 158 endelig udgave) og de vigtigste 
initiativer i 1996 findes i anden del. 
Kommissionen bistås og rådgives i spørgsmål om udvikling af FTU-politikken navnlig af 
IRDAC, et udvalg bestående af højtstående repræsentanter for den europæiske industri samt 
Den Europæiske Forsamling for Videnskab og Teknologi (ESTA), hvori sidder 
fremtrædende repræsentanter for videnskabelige og industrielle forskningskredse. 
11996 er EU's forskningsaktiviteter koncentreret omkring gennemførelsen af særprogram­
mer under fjerde rammeprogram (1994-1998) og omkring afprøvning af det nye koncept 
med task force'r, der fokuserer på vigtige emner og fremmer en bedre koordinering af 
forskningen og anvendelsen af dens resultater. 11996 vil drøftelserne om supplerende støtte 
til rammeprogrammet ligeledes blive videreført, og Kommissionen vil iværksætte 
forberedelsen af femte rammeprogram. 
^ 
\-\ 
Energi 
11. Ikke-nuklear energi 50 
12. Nuklear sikkerhed i, - > -^ , 54 
13. Kontrolleret termonuklear fusion ... -,. 55 
Transport f Æ 58 
Målrettet socioøkonomisk forskning .-, 60 
Anden aktion 
Internationalt samarbejde 62 
Tredje aktion 
Formidling og nyttiggørelse af resultater 66 
Fjerde aktion 
Forskeres uddannelse og mobilitet 68 
Det Fælles Forskningscenter 71 
Konkurrencebaserede teknisk-videnskabelige støtteaktiviteter 76 
TREDJE DEL: Projekter, kontrakter undertegnet og udbetalinger 
foretaget i 1995: årligt grundlag og rammeprogram 78 
Tabel 1 Oversigt over nye projekter 79 
Tabel 2 Særprogrammer (RP4 + Euratom) - Nye projekter 80 
Tabel 3A og 3B Alle projekter - Særprogrammer RP3 og RP4 ••• 81 
Tabel 4 Indkaldelser af forslag 1995 83 
Tabel 5A og 5B Særprogrammer(RP4) Omkostningsdeling/efter deltager 87 
Tabel 6 Særprogrammer(RP4) Omkostningsdeling/Måfl^oniråder 89 
Tabel 7 Særprogrammer(RP4) Omkostningsdeling-Samarbejde 90 
Tabel 8 Indkaldelser af forslag 1996 ' > 91 
Tabel 9 RP4/Omkostningsdeling - kontraktværdi 96 
Tabel 10 Finansiering af fjerde rammeprogram og'Euratoms 
rammeprogram 97 
Tabel 11 Forpligtelser 1984 - 1998 løbende priser 98 
Tabel 12 Forpligtelser 1984 - 1998 1992-priser - 99 
Liste over de vigtigste anvendte akronymer og forkortelser - 100 
FØRSTE DEL 
FÆLLESSKABETS POLITIK FOR FORSKNING OG 
TEKNOLOGISK UDVIKLING I 1995-1996 
I RAMMER QG RETNINGSLINJER FOR FÆLLESSKABETS FTU-POLITIK 
I 1995-19M 
Indledning 
Den Europæiske Unions politik for forskning og teknologisk udvikling (EU FTU) har til 
formål at styrke Europas videnskabelige og teknologiske grundlag og dermed bidrage til 
at udvikle den europæiske industris konkurrenceevne og til at fremme de europæiske 
borgeres livskvalitet. EU's FTU-politik supplerer medlemsstaternes nationale forskning og 
støtter Unionens politikker på andre områder såsom landbrug, samhørighed, transport, 
miljø, sundhed, uddannelse, energi, osv. 
Den Europæiske Unions FTU-politik gennemføres ved hjælp af forskningsprogrammer, der 
associerer virksomheder (herunder også små og mellemstore virksomheder), universiteter 
og forskningscentre fra forskellige europæiske lande i fælles forskningsprojekter. De 
forskningsområder, der er omfattet af EU's FTU er opstillet i flerårige rammeprogrammer 
(RP). Det nuværende rammeprogram (1994-1998) har et samlet budget på 13 100 mio. ecu 
fordelt på henholdsvis 11 764 mio. ecu til EU's fjerde rammeprogram og 1 336 mio. ecu 
til Euratoms rammeprogram. I januar 1996 foreslog Kommissionen, at dette beløb skulle 
hæves med 700 mio. ecu, hvoraf 595 mio. ecu afsættes til EU's rammeprogram og 105 
mio. til Euratoms rammeprogram. 
Det Fælles Forskningscenter (FFC med dets syv institutter) er Fællesskabets 
forskningscenter, hvor der forskes direkte, of som bidrager til gennemførelsen af 
rammeprogrammerne og yder videnskabelig støtte til andre af Unionens politikker. Et 
resumé af centrets egen årsrapport for 1995 (KOM(96) 158 endelig udgave) og de vigtigste 
initiativer i 1996 findes i anden del. 
Kommissionen bistås og rådgives i spørgsmål om udvikling af FTU-politikken navnlig af 
IRDAC, et udvalg bestående af højtstående repræsentanter for den europæiske industri samt 
Den Europæiske Forsamling for Videnskab og Teknologi (ESTA), hvori sidder 
fremtrædende repræsentanter for videnskabelige og industrielle forskningskredse. 
11996 er EU's forskningsaktiviteter koncentreret omkring gennemførelsen af særprogram­
mer under fjerde rammeprogram (1994-1998) og omkring afprøvning af det nye koncept 
med task force'r, der fokuserer på vigtige emner og fremmer en bedre koordinering af 
forskningen og anvendelsen af dens resultater. 11996 vil drøftelserne om supplerende støtte 
til rammeprogrammet ligeledes blive videreført, og Kommissionen vil iværksætte 
forberedelsen af femte rammeprogram. 
3 
1.1 GENEREL PRÆSENTATION AF FORSKNINGEN: MÅL OG RESULTATER 
Større politiske begivenheder 
Tilpasning af rammeprogrammernes budget til udvidelsen af EU 
Som følge af udvidelsen af Den Europæiske Union i begyndelsen af 1995 med Østrig, 
Finland og Sverige som nye medlemsstater, foreslog Kommissionen en tilpasning af 
budgettet for fjerde rammeprogram med 7% (KOM(95)145). Dette lå på linje med 
Unionens finansielle perspektiver, der blev vedtaget i november 1994, hvor EU's 
institutioner blev enige om en 7 procents forøgelse af budgettet for interne politikker. Den 
medtog også i rammeprogrammet de finansielle bidrag, som de tre nye medlemsstater 
tidligere havde betalt i deres egenskab af associerede lande. Kommissionens forslag gik ud 
på, at denne stigning skulle fordeles ligeligt mellem særprogrammerne. 
Dette forslag dannede grundlag for Rådets og Europa-Parlamentets fælles afgørelse om EF 
rammeprogrammet og for Europa-Parlamentets udtalelse om Euratom rammeprogrammet. 
Parlamentets førstebehandling fandt sted i juli 1995, og Rådet vedtog en fælles holdning 
i november 1995. Det fremgik af Rådets fælles holdning, at midlerne til 
forskningsaktiviteter vil blive hævet med 6,87% i overensstemmelse med de bidrag, som 
de tre nye medlemsstater betalte i 1994. Bevillingerne til personale og administration vil 
blive hævet med maksimalt 4% i gennemsnit. Det samlede budget for programmerne vil 
blive forøget med ialt 800 mio. ecu (6,5%). Europa-Parlamentet godkendte Rådets fælles 
holdning i januar 1996. Den endelige vedtagelse af forslagene førte til Europa-Parlamentets 
og Rådets afgørelse 96/616/EF af 25. marts 1996 og Rådets afgørelse 96/253/Euratom af 
4. marts 1996. 
Task force'r 
I begyndelsen af 1995 tog Kommissionen et vigtigt initiativ til at øge forskningens bidrag 
til industri og samfund som helhed gennem nedsættelse af en række task force'r. Task 
force'rnes rolle er at tilskynde til tættere og mere produktive forbindelser mellem 
industrien og forskningskredse gennem koordinering og koncentrering af Fællesskabets 
forskningsressourcer omkring vigtige industrielle og sociale behov. Herigennem forventes 
task force'rne ligeledes at forbedre EU-forskningens synlighed og at vise, at den indebærer 
håndgribelige fordele for den enkelte borger. 
Der er til dato blevet nedsat 8 task force'r inden for følgende områder: 
Fly af næste generation 
Multimedieprogrammel til undervisningsbrug 
Morgendagens bil 
Intermodal transport 
Miljø - vand 
Vacciner og virussygdomme 
Fremtidens tog og jernbaner 
Fremtidens skibsfart 
Task force'rne udgør en vigtig del af Kommissionens strategi for at undgå en opsplitning 
af forskningen i EU og for at give forskningen større gennemslagskraft. De bidrager til en 
fokusering af drøftelserne med industrien og andre interesserede parter, og har til formål 
at koncentrere ressourcer både fra Fællesskabets forskningsprogrammer og fra hele EU om 
vigtige områder af fremtidige industrielle og samfundsmæssige behov på linje med andre 
politikker (såsom mil]?* informationssamfundet, undervisning og uddannelse, social og 
økonomisk samhørighed, regional udvikling, transport og sundhed). 
Kommissionen organiserer task force'rne og finder personale, men de er afhængige af 
input fra alle de parter, der deltager i styrkelsen af forbindelsen mellem forskning og 
industri. De noterer sig de udtryk for god praksis, som rammeprogrammet har resulteret 
i, og de trækker på de betydelige erfaringer, som er indhøstet i forbindelse med 
koordinering af forskningen inden for specifikke FTU-programmer gennem gruppering af 
forskningsprojekter, samordningsaktiviteter osv. 
Task force'rne er pilotaktioner, der har til formål at påvise fordelene ved forskning og 
samarbejde og ved nye fremgangsmåder inden for forskellige politiske rammer. De har en 
tredobbelt opgave: 
at definere forskningsprioriteter og identificere teknologiske flaskehalse i samarbejde 
med industrien, herunder de små og mellemstore virksomheder, og brugerne; 
at koordinere relevante aktiviteter omkring en kerne af klart identificerede mål 
begyndende med relevante aktiviteter under fjerde rammeprogram; 
at undersøge andre muligheder (finansielle, lovgivningsmæssige), der kan bidrage til 
industriens effektive udnyttelse af forskningsresultaterne. 
Kommissionen præsenterede for første gang konceptet task force for forskningsministrene 
forsamlet i Rådet i marts 1995. Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale 
Udvalg fik senere nærmere oplysninger om task force'rnes aktiviteter, og i oktober 
fremsendte Kommissionen en sammenfattende rapport om, hvor langt man var kommet 
med nedsættelsen af task force'rne (SEC (95) 1824) til Rådet og Europa-Parlamentet 
sammen med mere detaljerede oplysninger fra task force'rne selv. 
ESTA, IRDAC og CREST samt en række programudvalg har afgivet positive udtalelser 
om principperne for task force'rne, navnlig de brede høringer i forbindelse med 
fastlæggelse af prioriteter for forskningen og deres potentielle rolle i forbindelse med 
koordinering af forskningsaktiviteterne. Naturligvis mangler en række praktiske aspekter 
at blive klarlagt. 
Task force'rne er nært knyttet til Kommissionens forslag om supplerende støtte til det 
fjerde EF-rammeprogram og Euratoms rammeprogram. Dette forslag (KOM(96) 12) tager 
udgangspunkt i bestemmelserne i de afgørelser, der blev truffet i april 1994 om vedtagelse 
af det fjerde EF-rammeprogram og Euratom rammeprogrammet, om tildeling af en 
ekstrabevilling på op til 700 mio. ecu, hvorom der skulle træffes beslutning inden juni 
1996. I forslaget identificeres de temaer, som task force'rne beskæftiger sig med, som 
prioriterede områder, inden for hvilke forskningen bør fokuseres og koncentreres. I 
forslaget slås til lyd for en supplerende finansiering til fem af disse temaer, nemlig Fly af 
næste generation, Morgendagens bil, Multimedieprogrammel til undervisningsbrug, 
Intermodal transport og Miljø - vand samt (for så vidt angår Euratomprogrammet) Nuklear 
sikkerhed. Forslagene fra task force'rne vil bidrage til at koordinere forskningen på disse 
områder, og på de tre andre områder, inden for hvilke der findes task force'r nemlig 
Vacciner og virussygdomme, Fremtidens tog og jernbaner og Fremtidens skibsfart. De 
juridiske betingelser for gennemførelsen af rammeprogrammerne vil under alle 
omstændigheder blive respekteret. Forskningen vil navnlig blive administreret gennem 
særprogrammerne under hensyntagen til de fastlagte procedurer. 
Task force'rne har allerede opnået betydelige resultater i forbindelse med høring af 
industrien og brugerne, i forbindelse med påvisning af de problemer og de udfordringer, 
som EU står over for, og i forbindelse med udvikling af nye handlingsplaner. De har 
allerede gjort EU's forskningsaktiviteter mere synlige og har sat skub i industriens og 
forskerkredsenes fantasi, hvilket muliggør en hurtig mobilisering af den videnskabelige og 
tekniske ekspertise og et effektivt samarbejde mellem Kommissionens forskellige 
tjenestegrene. 
IRDAC's og ESTA's aktiviteter i 1995-1996 
Med Kommissionens afgørelse af 7. september 1995 fik IRDAC (Det Rådgivende Udvalg 
for Industriel Forskning og Udvikling under Kommissionen) en ny rolle, og en forøgelse 
af antallet af medlemmer blev vedtaget. IRDAC vil i fremtiden behandle spørgsmål af mere 
strategisk karakter (ikke længere blot FTU), og dets medlemmer tæller nu 19 højtstående 
repræsentanter for industrien udpeget personligt og 5 repræsentanter for europæiske 
sammenslutninger: Union of industrial and employers confederations in Europe (UNICE), 
European Centre for Public Enterprise (ECPE), European Association of Contract Research 
Organisations (EACRO), Federation of European Industrial Cooperative Research 
Organisations (FEICRO), Den Europæiske Faglige Sammenslutning (EFS), Den 
Europæiske Sarnmenslutning for håndværk og små og mellemstore virksomheder 
(UEAPME). 
IRDAC offentliggjorde i 1995 udtalelser på følgende områder: internationalt samarbejde 
(videnskabeligt og teknologisk samarbejde med landene i Central- og østeuropa, 
udviklingslandene, ikke-europæiske industrilande), Det Fælles Forskningscenter og 
koordinering af nationale politikker. Derudover har IRDAC som en start på drøftelserne 
om femte rammeprogram offentliggjort en pjece "Let's talk Research", hvori højtstående 
repræsentanter for industrien giver deres bud på den europæiske forsknings fremtid. 
I 1996 vil IRDAC tilrettelægge rundbordssamtaler om IPR, tjenester, informations- og 
kommunikationsteknologier, bioteknologi, industri- og materialeteknologi, miljø og energi. 
I forbindelse med andre rundbordssamtaler vil man drøfte grønbogen om innovation, 
lovgivning og forskning samt SMV. Der vil blive nedsat en særlig arbejdsgruppe om "den 
europæiske industris effektivitet". 
IRDAC vil i udgangen af maj 1996 fremsætte sine råd om femte rammeprogram. IRDAC's 
plenarmøde afholdes d. 24. oktober 19%. 
ESTA (European Science and Technology Assembly - Den Europæiske Forsamling for 
Videnskab og Teknologi) blev oprettet i 1994. 
Medlemmerne af denne rådgivningsinstans for Kommissionen er højtstående repræsentanter 
for akademiske og industrielle kredse, og der er i øjeblikket i alt 96 medlemmer. 
Forsamlingen træder sammen to gange om året. Forretningsudvalget, der består af 20 
medlemmer valgt af forsamlingen, mødes ca. fire gange om året. Det støttes i sit arbejde 
af en række arbejdsgrupper ("Working parties"). 
De emner, der behandle; i øjeblikket er: evaluering af projekterne og programmerne under 
fjerde rammeprogram, spørgsmål i tilknytning til koordinering af de nationale politikker 
såsom "forskningsrådenes" rolle eller identifikation af svaghederne eller hullerne i 
forbindelse med udviklingen af det europæiske videnskabelige grundlag og redskaberne til 
at rette op herpå, grundforskningens plads i EU's FTU-aktioner, udviklingen af 
forbindelser mellem akademiske og industrielle partnere omkring forskning, Europas 
konkurrencesituation i forbindelse med videnskab og teknologi og dennes indflydelse på 
femte rammeprogram, forbindelserne mellem Europa og Asien omkring videnskab og 
teknologi, mulighederne for intertiindeslutning i forbindelse med kontrolleret kernefusion. 
Redegørelser for, hvor langt man er kommet med arbejdet omkring de forskellige emner, 
blev fremlagt på forsamlingens plenarmøde d. 16.-17. april 1996. Nogle rapporter kunne 
på dette grundlag hurtigt færdiggøres (fusion, evaluering, grundforskning) og blev formelt 
fremsendt til Kommissionen i maj 1996. De andre rapporter vil blive færdiggjort i de 
kommende måneder. 
Der er blevet taget initiativ til at udvide grænsefladen mellem Kommissionen og ESTA: 
større inddragelse af de direktorater, der står for programmerne, i arbejdsgruppernes 
arbejde og mere regelmæssige forbindelser mellem ESTA og de afdelinger i 
Kommissionen, som beskæftiger sig med horisontale spørgsmål særlig i forbindelse med 
Fællesskabets politik for videnskab og teknologi. Ud over færdiggørelse af det påbegyndte 
arbejde og nedsættelse af nye arbejdsgrupper (Working Parties) (spørgsmål, der vil blive 
drøftet på forretningsudvalgets møde i juli 1996) vil 1996 især være karakteriseret ved 
ESTA's deltagelse i forberedelsesarbejdet til femte rammeprogram. 
Underskrevne kontrakter og udbetalinger i 1995; årligt grundlag og rammeprogram: 
De økonomiske og finansielle data (tredje del) vedrører 1995 og indgår i fjerde 
rammeprogram og i Euratoms program (13 100 mio. ecu). 
I den del, der omhandler de enkelte år (tabel 1-9) vedrører analysen udelukkende nye 
indirekte aktioner eller igangværende aktioner i 1995: 10 695 projekter var under 
gennemførelse d. 31. december 1995. 
Analysen af indholdet (dvs. antal projekter, antal deltagere, medlemsstater osv.) vedrører 
de kontrakter, der blev undertegnet i 1995 i henhold til fjerde rammeprogram, og er 
opstillet i tabel 1, 2, 5, 6, 7 og 9. 2 660 nye kontrakter med 12 185 deltagere og et 
fællesskabsbidrag på 2 033 mia. ecu er blevet undertegnet. For så vidt angår aktionerne 
med omkostningsdeling (AFP) er projekterne i gennemsnit store: det gennemsnitlige 
fællesskabsbidrag til et projekt er på 1 mio. ecu. I gennemsnit er der mere end 4 
medlemsstater per projekt, og der er 6,5 deltagere (tabel 1). Generelt er der gjort en øget 
samordningsindsats for at sikre, at de forskellige programmer anvender det samme 
analysegrundlag. Analysen per deltagertype1 er gennemført for projekter svarende til 1 545 
mio. ecu, og analysen vedrørende mål-1 regionerne omfatter projekter til et beløb på 1 575 
mio. ecu (tabel 6). 74 874 tilfælde af samarbejde mellem EU-medlemsstaterne er blevet 
Jf tabel 5 Aerogrammerne transport (64,58 mio. ecu), formidling (30 mio. ecu), videnskabelig og teknologisk støtte (20,08 mio. 
ecu) og fusion (251,51 mio. ecu) har ikke kunnet oplyse om fordelingen på deltagertype, hvilket svarer 
til 366,17 mio. ecu af de ialt 1911,66 mio. ecu. 1544,88 mio. ecu (1911,66 - 366,17) er således blevet 
fordelt. 
registreret (tabel 7). Analyserne er foretaget for hvert enkelt særprogram: tabel 2, 5, 6 og 
7. 
Alle projekter, der ikke var afsluttet i 1995 (APAS, andet, tredje og fjerde rammeprogram, 
Euratomprogrammet) indgår i den finansielle analyse af hele fællesskabsforskningen i tabel 
1. 2 037 mio. ecu blev udbetalt i 1995, heraf 1 059 mio. ecu i henhold til tredje 
rammeprogram (tabel 3A) og 582 mio. ecu i henhold til fjerde rammeprogram (tabel 3B). 
De kontrakter under tredje rammeprogram, der blev indgået i 1994 og undertegnet i 1995, 
er ikke analyseret med hensyn til indhold for ikke at gøre analysen mere omfattende; de 
udgør for GD XII's vedkommende mindre end 100 mio. ecu (96), 
Iværksættelsen af rammeprogrammet har krævet en omfattende evalueringsindsats (omkring 
4 500 eksperter har deltaget i de forskellige evalueringspaneler). Der er indgået 
forpligtelser svarende til de samlede disponible bevillinger, og de kontrakter, der blev 
undertegnet i 1995 (2 033 mio. ecu), svarer til en del af de budgetforpligtelser, der blev 
indgået i 1995. For GD XII er forskellen mellem kontrakter under fjerde rammeprogram, 
der blev indgået i 1995 (1 350 mio. ecu), og kontrakter, der blev undertegnet i 1995 (710 
mio. ecu), på 640 mio. ecu. 
I den flerårige del (tabel 10-12) indeholder tabel 10 for så vidt angår fjerde 
rammeprogram, Euratom-rammeprogrammet og FFC's indirekte og direkte aktioner en 
fordeling af finansieringen mellem de forskellige særprogrammer. Tabel 11 og 12 
indeholder en oversigt over forpligtelserne (1984-1998) til fællesskabsforskningen i løbende 
priser og i 1992-priser. 
1.2 GENNEMFØRELSE AF FJERDE RAMMEPROGRAM 
• Udvikling i deltagelsen 
Fællesskabsforskningen gennemføres i tværnationale forskningsprojekter. I offentlige 
indkaldelser af forslag opfordres til indsendelse af forslag, og projekterne udvælges 
sædvanligvis i henhold til nedenstående procedure. Kommissionens personale kontrollerer, 
at forslagene er i overensstemmelse med objektive kriterier, og at de er støtteberettigede. 
Eksterne eksperter rådgiver om evaluering og sortering af forslagene. Kommissionen 
udarbejder så en liste over projekter, der skal modtage støtte, og denne liste sendes til 
udvalget for programmet, som fremkommer med en udtalelse, inden Kommissionen 
vedtager listen endeligt. 
De eksterne eksperter, der overvåger særprogrammerne under fjerde rammeprogram har 
bemærket, at forskningsprogrammerne styrker de eksisterende forbindelser mellem 
deltagerne i forskningsprojekterne og tilskynder til indgåelse af nye forbindelser. 
Programmer som informations- og kommunikationsteknologier samt industri- og 
materialeteknologi har f.eks. et stort antal nye deltagere. 
Det er imidlertid kompliceret at vurdere antallet af nye forbindelser indgået inden for 
programmerne med nøgagtighed. På den ene side knyttes forbindelser allerede i forslagets 
forberedelsesfase, og der fremkommer derfor nye forbindelser selv om forslaget ikke bliver 
til noget. På den anden side kan tilsyneladende nye forbindelser være resultatet af 
nøglepersoners mobilitet til et andet institut eller en anden virksomhed. 
8 
• Indvirkningerne på industrien 
Industriens deltagelse i den europæiske forskning er baseret på forskellige aspekter. 
Industrien bidrager gennem sin rolle i IRDAC, ESTA, task force'rne og i CEN til 
udarbejdelsen af retningslinjer for forskningen. 
Industrivirksomhederne samarbejder gennem deres deltagelse i fællesskabsprojekter inden 
for FTU med andre virksomheder og forskningshold, og de har adgang til resultaterne af 
den fælles forskning. 
Endelig kan den europæiske industri tænkes, især gennem aktion 1, men også gennem 
aktion 2 og 3 under fjerde rammeprogram, at nyde godt af forskning udført af andre og 
af nye internationale muligheder. 
Tallene i tabel 5A og 5B viser en høj deltagelse fra industriens side. Af den 1 mia. ecu, 
der kunne analyseres i 1994 på grundlag af deltagertype gik 38% af fællesskabsbidraget 
og 26% af deltagerbidraget til de europæiske deltagere til industrien. Af de 1 545 mio. 
ecu, der i 1995 kunne analyseres, gik 44% af fællesskabsbidraget og 40% af 
deltagerbidraget til de europæiske deltagere til industrien. 
I 1995 deltog 1 782 små og mellemstore virksomheder, hvilket svarer til 20% imod 17% 
i 1994. I 1995 er 15% af Fællesskabets bidrag til FTU gået til de små og mellemstore 
virksomheder. 
I en lang række programmer har resultaterne af FTU-foranstaltninger i 1995 (som f.eks. 
nye og potentielle produkter og fremgangsmåder, patenter, forslag til standarder, overførsel 
af teknologi) bidraget til industriens konkurrenceevne: informations- og 
kommunikationsteknologi, industri- og materialeteknologi, bioteknologi, landbrug og fiskeri 
samt ikke-nuklear energi. For programmet informations- og kommunikationsteknologi 
oplyses der f. eks. om flere hundrede patentansøgninger, nye produkter og metoder. 
Anden del af denne rapport indeholder retningslinjer og mål for den teknologiske og 
industrielle udvikling for hvert enkelt program. 
Som det fremgår af rapporten "Panorama de l'industrie européenne 1995 "2 ("Oversigt over 
den europæiske industri 1995"), er FTU-partnerskaber den vigtigste form for 
partnerskaber, der indgås af virksomheder, som søger at øge deres industrielle 
konkurrenceevne. 
• Foranstaltninger til fremme af de små og mellemstore virksomheders (SMV1 adgang 
til FTU 
SMV-strukturen er en økonomisk og social udfordring for den europæiske industris 
konkurrenceevne som helhed og for beskæftigelsen. Inden for visse sektorer såsom 
flyindustrien og bilindustrien, EDB eller mekanik, beklædning og læder er deres andel af 
produktionen stor: 60% af de 7 000 virksomheder inden for flyindustrien er SMV, sektoren 
for fremstilling af reservedele og ekstraudstyr til biler beskæftiger næsten lige så mange 
mennesker (omkring 1 mio.), som den bilindustri, den er leverandør til3. 
Jf. "Panorama de l'industrie européenne 1995 "Une approche européenne des alliances stratégiques", s. 35-40. 
3 Jf. Panorama de l'industrie européenne 1995 - 11.20 
Denne udfordring har resulteret i, at virksomhederne4 og Kommissionen er blevet klar 
over, hvilken betydning FTU har for de små og mellemstore virksomheder. 
Fjerde rammeprogram indeholder for at fremme og lette de små og mellemstore virksom­
heders deltagelse i Fællesskabets FTU-programmer en række "teknologifremmende 
foranstaltninger", der henvender sig til SMV, som ikke selv - eller kun i ringe grad - har 
forskningskapacitet, og til SMV inden for den højteknologiske sektor. 
Rent konkret findes der to former for foranstaltninger: 
1. En procedure med indsendelse i to etaper: der ydes fællesskabsstøtte i form af 
"præmier" til to SMV-partnere, som indsender forslag, og som så udarbejder et 
fuldstændigt forskningsprojekt. Kommissionen kan på grundlag af et udkast til det 
kommende projekt (første etape) tildele de små og mellemstore virksomheder en 
præmie, der dækker "forsøgsfasen", og som gør det muligt for virksomhederne 
at udarbejde et fuldstændigt forslag, som indsendes i anden etape. Det egentlige 
projekt iværksættes med andre partnere enten som et kooperativt forskningsprojekt 
eller som en anden form for forskningsprojekt. 
2. Kooperativ forskning: denne projekttype (CRAFT: Cooperative Research Action 
for Technology) er udtænkt specielt for SMV, der ikke - eller kun i ringe grad -
har forskningskapacitet. De SMV, der indsender forslag, overdrager hele eller en 
del af FTU-arbejdet til en eller flere forskningsorganisationer. 
Derudover er der blevet etableret et net af centre (CRAFT-netværk) med det formål at 
bistå SMV på nationalt, regionalt eller lokalt plan med information og bistand i forbindelse 
med forberedelse af forslag. Målet er at begrænse investeringerne i tid og i de 
administrative procedurer, der er nødvendige for at udarbejde et FTU-projekt, og i sidste 
ende gøre det muligt for SMV at omforme en idé til et FTU-projekt og eventuelt skabe 
teknologisk innovation. 
I løbet af tredje rammeprogram gjorde CRAFT (kooperativ forskning) det muligt at 
tredoble5 antallet af SMV, der deltog i forskningsprojekter under programmet 
"informations- og kommunikationsteknologi". 3 500 SMV modtog forundersøgelses- eller 
faisibilitypræmier. 
I forbindelse med fjerde rammeprogram er CRAFT-projekterne blevet udvidet til 7 andre 
programmer. De små og mellemstore virksomheders deltagelse er navnlig steget for så vidt 
angår følgende programmer: "telematik", "informationsteknologi", "standardisering, måling 
og prøvning", "miljø og klima", "bioteknologi", "biomedicin og sundhed", "landbrug og 
fiskeri" samt "ikke-nuklear energi". Tabel 5A indeholder en oversigt over de 1 782 SMV, 
der deltog i aktioner med omkostningsdeling under fjerde rammeprogram i 1995. 
Den allerede opnåede deltagelsesprocent for SMV i den europæiske forskning må 
forbedres. En arbejdsgruppe, der varetager koordineringen af gennemførelsen af 
teknologifremmende foranstaltninger mellem programmerne, arbejder med dette spørgsmål. 
70% af deltagerne i CRAFT-projekter nævner den internationale konkurrenceevne som et af deres motiver. 
Der var 600 ved programmets begyndelse og 1 800 ved dets afslutning. 
10 
• FTU-politik og økonomisk og social samhørighed 
På linje med meddelelsen fra 1993 "Samhørighed og FTU-politik"6 sørger Kommissionen 
for, at de videnskabelige og teknologiske aktører i de dårligst stillede regioner i Den 
Europæiske Union har mulighed for at deltage fuldt ud i EU's FTU-politik, således at de 
kan knytte samarbejdsbånd med alle de europæiske regioner og især med de bedst stillede 
regioner. 
På grundlag af tabel 6 kan man beregne antallet af projekter7, antal deltagere8 og deres 
værdi9 for samtlige mål-1 regioner. Disse procentsatser ligger på henholdsvis 46%, 14% 
og 17%, hvilket kan sammenlignes med den andel af befolkningen, som bor i disse 
regioner (26,6%) eller med de 6% af forskerne i EU (forskere på fuld tid beregnet på 
grundlag aftal fra Eurostat for 1989 og 1991). Disse regioner modtager i forbindelse med 
forskning også støtte fra de europæiske strukturfonde, der i perioden 1994-1999 er på 
3 775 mio. ecu10. En af fjerde rammeprograms funktioner i forbindelse med økonomisk 
og social samhørighed er at hjælpe forskere og laboratorier fra disse regioner til at komme 
ind i netværkerne for den europæiske forskning. 
I forbindelse med den tredje aktion under rammeprogrammet (Formidling og nyttiggørelse 
af resultaterne - innovationsprogrammet) blev der d. 15. september 1995 offentliggjort en 
fælles GD XIII - GD XVI indkaldelse af forslag11 med henblik på anvendelse af regionale 
strategier og infrastrukturer for innovation og overførsel af teknologi (RITTS) og af 
regionale innovationsstrategier (RIS) og regionale projekter for overførsel af teknologi 
(RTT). Et budget på 21 mio. ecu er blevet afsat til resultaterne af denne indkaldelse af 
forslag (heraf 15 mio. ecu fra Den Europæiske Fond for Regional Udvikling). 
Inden for rammerne af den fjerde aktion under rammeprogrammet (Uddannelse og 
mobilitet for forskere) har en arbejdsgruppe under udvalget for programmet gjort det 
muligt at evaluere de første virkninger af de generelle retningslinjer og de specifikke 
foranstaltninger til fordel for samhørighed: et ekstra års stipendie for at fremme forskernes 
tilbagevenden til de mål-1 og mål-6 regioner, hvorfra de kommer, støtte til etablering af 
netværk gennem finansiering af laboratorieudstyr, støtte til erfarne forskeres ophold i disse 
regioner, høj prioritering af deltagelse af unge forskere fra disse regioner i 
Eurokonferencer. 
6 "Samhørahed og FTU-politik - synergi mellem politikken for forskning og teknologisk udvikling og politikken for økonomisk 
og social samhørighed", KOM(93) 203 endelig udgave, 12.05.93. 
7 Antal projekter, hvor mindst en af deltagerne er fra en mål nr. 1 region i forhold til det samlede antal 
projekier. 
Antal dtitagere fra mål nr. 1 regioner i forhold til det samlede antal deltagere. 
9 Beløb for projekter med mindst en deltager fra mål nr. 1 regioner i forhold til det samlede beløb for projekterne. 
10 KOM(96> 109 af 20. marts 1996 "EU's strukturinterventioner og beskæftigelse". 
" EFT C 240 af 15.09.1995, s. 15. 
11 
Derudover fortsætter FTU-rammeprogrammet sit bevidstgørelsesarbejde i de dårligst 
stillede regioner gennem undersøgelser12, seminarer13 og konferencer14. 
11996 afholderKommissionen en konference i Bruxelles om sammenligning af strategierne 
for regionalisering af FTU-politikker og om innovation i forskellige dele af verden, især 
i Europa, USA og Japan. 
Bevidstgørelsesarbejdet i de dårligst stillede regioner vil blive videreført gennem tre 
mobiliseringsseminarer i Spanien, Finland og Sverige, en konference i Frankrig om FTU 
i landbrugsregioner i EU, og symposier i Italien, Irland og Tyskland. 
Europa-Kommissionen påtænker ligeledes at gennemføre en prospektiv undersøgelse af 
konsekvenserne af en fremtidig udvidelse for FTU-rammeprogrammet og for den del af 
regionalpolitikken, der vedrører den videnskabelige og teknologiske kapaciteti de 
potentielle medlemsstaters regioner. 
• F&U. vækst og beskæftigelse 
Forholdet mellem F&U, vækst og beskæftigelse har givet anledning til indgående 
overvejelser blandt økonomer. To idéer dominerer. Den ene er at F&U på lang sigt 
bidrager til vækst og beskæftigelse ved at øge såvel efterspørgsel og produkternes kvalitet 
som produktionsfaktorernes produktivitet, den anden at forbindelsen mellem F&U og 
skabelsen af markeder og ny beskæftigelse ikke er hverken enkel eller direkte og under 
ingen omstændigheder lineær. Innovation, der fører til omdannelse af markederne og 
produktionsmetoderne forudsætter således mange tilbagevirkninger mellem tilrettelæggelse 
af produktionen, skabelse af markeder og forskning på forskellige tidspunkter og efter 
mange forskellige retningslinjer. 
Den europæiske forskning bidrager gennem sine investeringer i F&U til vækst og 
beskæftigelse ud fra fire vigtige aspekter. 
Ved at skabe samarbejde mellem forskerhold (virksomheder, universiteter, 
forskningscentre) fra forskellige lande, supplerer den europæiske forskning 
virksomhedernes og medlemsstaternes forskningsindsats, idet den udnytter de eksterne 
besparelser, der er forbundet med deling af omkostningerne i forbindelse med 
forskning og etablering af netværk. Disse netværk befordrer udveksling af information, 
og bevirker at den kritiske størrelse nås, der gør det muligt at udnytte det store indre 
marked. Som indikatorer for netværkernes indsats kan nævnes de omkring 81 000 
"La RDT dans les zones rurales et les régions insulaires de l'Union Européenne", Josy Richez-Battesti, DYNMED, 
EUR 16643 FR/EN, 1995. 
"Technology Management in enterprises/regional administrations in the less favoured regions of the European 
Union", AYSE, 1995. 
13 Mobiliseringsseminarer: - 03.02.95 Napoli (I) 
21.09.95 Santa-Maria Imbaro (I) 
12.10.95 Magdeburg (D) 
04.12.95 Stadtschlaining (A) 
''"Managing science and technology in the regions" - Femte STRIDE konference, 8.-10.06.95. 
12 
samarbejdsforbindelser. der blev indgået i 1995, eller de 20 000 forskningsårsværk15, 
der skal have modtaget fællesskabsstøtte. 
Omlægningen af arbejdets art og tilrettelægge medfører en ændring af strukturen i 
efterspørgslen efter arbejde: den socioøkonomiske forskning mobiliseres såvel på 
europæisk plan som i mange lande for at man kan forudsige og ledsage de nødvendige 
omlægninger af arbejdsmarkedet med uddannelsesforanstaltninger: for så vidt angår 
forskningen har den fjerde aktion under fjerde rammeprogram "uddannelse og mobilitet 
for forskere" til formål at skabe større overensstemmelse mellem udbuddet af og 
efterspørgslen efter forskere. Endelig har task force'n 
"multimedieundervisningprogrammer til formål at give arbejdstagerne, især i SMV, 
nye kvalifikationer. 
For i højere grad at styre forskningen mod innovation, støtter den Europæiske Union 
forbindelser mellem forskere og brugerne af forskningsresultater. Den tredje aktion 
under fjerde rammeprogram "formidling og nyttiggørelse af resultaterne" bestræber sig 
på at øge antallet af møder og udvekslinger. Ud over de midler, der er afsat til den 
tredje aktion, afsættes i gennemsnit 1% af det samlede budget for fjerde 
rammeprogram til formidling og nyttiggørelse af resultaterne inden for første aktion. 
Endvidere indeholder grønbogen om innovation en række foranstaltninger, der har til 
formål at omdanne vort videnskabelige og teknologiske potentiel til rentable 
innovationer, og task force'rnes bidrag er et svar på ønsket om at fmde frem til 
strategiske retningslinjer. 
Kvaliteten af F&U, af uddannelse og undervisning af arbejdskraften (immaterielle 
infrastrukturer) bidrager til at gøre Europa til et attraktivt område for investeringer og 
til at give de europæiske virksomheder komparative fordele. Programmerne om 
informations- og kommunikationsteknologier og bioteknologier henvender sig til 
højteknologisektorerne, hvor jobskabelsen er størst, mens programmer såsom 
programmet om industri- og materialeteknologi henvender sig til industrier, hvor 
kvalitetsforskning kan bidrage til at bibeholde beskæftigelsen inden for en industri, der 
er særlig rig på arbejdspladser (1,7 mio. arbejdspladser inden for bilindustrien, 9 mio. 
inden for bygge- og anlægssektoren, 1,6 mio. inden for tekstilsektoren osv.). 
• Forvaltning 
Forenkling og fremskyndelse af procedurerne for evaluering, udvælgelse og finansiering 
af FTU-projekter ligger til stadighed Kommissionen stærkt på sinde. Offentliggørelse af 
indkaldelser af forslag på forud fastsatte datoer (15. marts, 15. juni, 15. september og 15. 
december) var i 1994 en første forenkling. 
Kommissionen vedtog i juli 1995 en ny kontraktmodel for FTU-projekter. Formålet med 
den nye kontrakt er at øge konkurrenceevnen og at sikre at projektresultater og 
teknologioverførsel, som fjerde rammeprogram åbner mulighed for, udnyttes i så vid 
udstrækning som muligt, samtidig med at alle deltagernes berettigede kommercielle 
interesser respekteres. Denne nye kontraktmodel er kortere og enklere en den tidligere. 
15 De samlede udgifter til et forskningsårsværk anslås til 100 000 ecu: i henhold til denne hypotese kan 
man anslå, at de indirekte aktioner under rammeprogrammet (2 mia. ecu i 1995) finansierer, hvad der 
svarer til 20 000 forskningsårsværk. 
13 
Den giver også øget beskyttelse af intellektuel ophavsret. Endvidere sikrer den nye 
kontraktmodel en bedre formidling og nyttiggørelse af forskningsresultaterne, idet det 
kræves, at der indsendes en teknologiimplementeringsplan inden projektets afslutning, og 
at resultaterne offentliggøres, hvorved interesserede tredjeparter har mulighed for at 
anmode om licens til den udviklede teknologi. Der er også gjort væsentlige fremskridt på 
det administrative område, der blandt andet vil gøre det lettere for SMV at deltage i 
forskningsprogrammer. 
I slutningen af 1995 nedsattes en arbejdsgruppe om "evaluering af forslag". Den har til 
opgave at udarbejde en "håndbog over god praksis", der vil fungere som et fælles 
udgangspunkt, på grundlag af hvilket hvert enkelt program kan udarbejde sin egen 
håndbog. 
Kommissionen vil som en del af den konstante overvågning af forvaltningsprocedurerne 
i 1996 tilrettelægge et seminar med repræsentanter for den europæiske industri og 
forskning. Seminaret vil fokusere på forskellige faser af gennemførelsen af programmet, 
og man vil forsøge at finde frem til måder, hvorpå man kan forbedre kvaliteten, 
effektiviteten og åbenheden af forvaltningen af FTU-programmet. 
Information og kommunikation er et af de vigtigste aspekter i forbindelse med udviklingen 
af Fællesskabets forskningspolitik. Takket være Kommissionen er der hvert år blevet 
tilrettelagt en lang række konferencer, seminarer osv. Ud over de konferencer og 
seminarer, der finansieres over selve kontrakterne (1 275 i 1995), modtager over 200 
direkte støtte fra Kommissionen. Det drejer sig navnlig om: 
1995 European week for scientific and technological culture (8. /Il) 
(Den europæiske uge 1995 for videnskab og teknologi) 
European Union contest of young scientists (5.9 og 13.9) 
(Den Europæiske Unions konkurrence for unge forskere) 
Conference on public understanding of science and technology (30/11-2/12 1995) 
(Konference of offentlighedens forståelse af forskning og teknologi). 
Ud over de videnskabelige publikationer, der er knyttet direkte til særprogrammerne 
(13 000 i 1995), bidrager Kommissionen med specifik støtte til udgivelse af særlige 
værker. 
Kommissionens indsats i forbindelse med udgivelse af generelle informationsbrochurer er 
af stor betydning, idet der bestilles 6 000 eksemplarer hver måned. Internet spiller en 
større og større rolle i forbindelse med formidling. 
11995 fortsatte Kommissionen sin indsats for at forbedre adgangen til rammeprogrammet. 
Det kan især nævnes, at Kommissionen d. 24. juli 1995 udsendte sin egen EU FTU home 
page på World Wide Web (Internet) under Kommissionens EUROPA-afsnit, der er 
Kommissionens vigtigste server på WWW. Formålet med den service, som Kommissionen 
yder, er at drive en ajourført og pålidelig kilde til information om alle FTU-aktiviteter af 
interesse for andre eksterne brugere. 
Endelig gennemfører Kommissionen undersøgelser, der kan strække sig fra evaluering til 
en økonomisk og budgetmæssig undersøgelse. 
14 
På personalesiden blev der i 1995 oprettet 99 stillinger, hvorved antallet af bevilligede 
stillinger til fastansat personale beskæftiget med forvaltning af forskningen pr. 1. januar 
1996 kom op på 1 453, heraf 812 i kategori A. I betragtning af antallet af igangværende 
multinationale samarbejdsprojekter eller af antallet af forskerhold, der deltager i 
forskningen, og af den rolle, som Kommissionen generelt spiller i forbindelse med styring 
og forvaltning af forskningen, er dette tal rimeligt. 
Tabel 9 og den tilknyttede kurve viser de små projekters betydning (50% af projekterne 
lægger kun beslag på 15% af bevillingerne, mens 80% tegner sig for 50%) i alle 
foranstaltninger. Kontrakternes gennemsnitlige størrelse er meget forskellig fra program 
til program: 0,2 mio. ecu til "formidling og nyttiggørelse af resultaterne", 1,6 mio. ecu 
til de tre programmer16 inden for informations- og kommunikationsteknologier under ét.. 
• Overvågning og evaluering 
En ny ordning for overvågning og evaluering af programmer trådte i kraft i 1995. Den er 
baseret på de lovgivningsmæssige krav i fjerde rammeprogram og dets særprogrammer og 
på en henstilling fra CREST om overvågning og evaluering fra maj 1995. Den inddrager 
uafhængige eksterne eksperter, giver hurtigt svar på udviklingen i programmet og giver 
råd om nøglespørgsmål. 
De generelle principper vil blive forklaret i en meddelelse fra Kommissionen om 
"Uafhængig ekstern overvågning og evaluering af fællesskabsforanstaltninger inden for 
forskning og teknologisk udvikling". 
Overvågningen af de 18 særprogrammer under fjerde rammeprogram blev lanceret i 1995 
og er blevet gennemført af 18 paneler, hver især bestående af 3 uafhængige, eksterne 
eksperter med industriel og akademisk erfaring samt evalueringserfåring. I december 1995 
blev der nedsat et overvågningspanel på højt plan for rammeprogrammet, som baserede sit 
arbejde på rapporterne fra overvågningspanelerne for særprogrammerne. Samtlige 
overvågningspaneler afsluttede deres arbejde i begyndelsen af 1996. 
Kommissionen har gennemført nationale undersøgelser (National Impact Studies) som 
supplement til evalueringen af særprogrammerne. En sammenfattende rapport om de 
nationale undersøgelser til evaluering af virkningerne af Fællesskabets FTU-politik på den 
nationale forskningsstruktur i de enkelte medlemsstater og af samspillet mellem 
Fællesskabets og medlemsstaternes FTU-politikker blev offentliggjort sammen med 
programevalueringsrapporterne : 
Philippe de Montgolfier & Jean-Pierre Husson: National Impact Studies Synthesis 
Final Report - maj 1995; 
- Evaluation of ECLAIR and FLAIR Programmes (1988 - 1993 & 1989 - 1993) -
EUR 16192 (1995); 
- Evaluation of the STEP and EPOCH Programmes (1989 - 1993) - EUR 16207 
(1995); 
- Mid-Term Evaluation of the MAST II Programme - EUR 16610 (1995); 
Evaluation of the BRIDGE Programme (1990 - 1994) - EUR 16650 (1995) 
The Final Evaluation of the centralised action for dissemination and exploitation 
jf. tabel 9: Det samlede beløb for alle tre programmer telematik, kommunikationsteknologier og informationsteknologier er det 
samlede beløb på 808,29 mio. ecu (220,85 + 208,10 + 379,34) til 516 projekter (182 + 109 + 225), dvs. gennemsnitligt 1,566 
mio. ecu per projekt. 
15 
of RTD-results (VALUE II) (1991-1994); 
The Final Evaluation of the Strategic Programme for Innovation and Technology 
Transfer (SPRINT) (1991-1994). 
I april 1995 arrangerede Kommissionen en international konference om udviklingen af 
forskning, teknologi og udvikling i Thessaloniki. Over 200 evalueringseksperter fra EU og 
tredjelande deltog. 
I slutningen af 1995 blev der nedsat en pilotgruppe bestående af repræsentanter for 
industrien og ansvarlige for særprogrammerne, som har til opgave at lede overvejelserne 
i forbindelse med den tredje aktion med henblik på at fastlægge en fælles grundlæggede 
metodik for evaluering af projektresultaterne under FTU-programmerne. 
Kommissionen vil i 1996 gennemføre en ny overvågning i stil med den, der blev 
gennemført i 1995, og den vil evaluere forvaltningen af og udviklingen i fællesskabs­
foranstaltningerne i de foregående 5 år. Kommissionen meddeler de andre EU-institutioner 
konklusionerne på denne femårsevaluering, inden den fremlægger sine forslag til femte 
rammeprogram. 
II INTERNATIONALT SAMARBEJDE 
Indledning 
I det seneste år er internationalt videnskabeligt og teknologisk samarbejde blevet et endnu 
vigtigere aspekt af EU's politik for forskning og teknologisk udvikling. Kommissionen har 
gennemført en lang række foranstaltninger inden for INCO-programmet, og der er blevet 
truffet konkrete initiativer til at etablere forbindelser eller udvide eksisterende 
samarbejdsordninger med en række lande. Detaljerede oplysninger om INCO-foranstalt-
ningerne findes i del II. I det følgende gøres rede for nogle af de vigtigste punkter. 
2.1 Kommissionens meddelelse om perspektiverne for internationalt samarbejde inden for 
forskning og teknologisk udvikling. 
Internationalt videnskabeligt og teknologisk samarbejde er blevet en vigtig og integreret del 
af EU's politik for forskning og teknologisk udvikling (FTU) i de seneste år. I oktober 
1995 fremlagde Edith Cresson Kommissionens forslag til retningslinjer for internationalt 
samarbejde om forskning og teknologisk udvikling (KOM(95) 489 endelig udgave) for 
forskningsministrene forsamlet i Rådet. Kommissionen forsøger på baggrund af den vigtige 
udvikling, der har fundet sted i de seneste år, at øge industriens deltagelse og at styrke 
FTU-politikkens eksterne dimension. Anvendelsen af supplerende instrumenter til 
finansiering af FTU-projekter, såsom PHARE, TACIS, Meda eller Den Europæiske 
Udviklingsfond vil, når det er nødvendigt, blive fremmet. 
Mellem oktober 1995 og marts 1996 blev Kommissionens meddelelse drøftet i Rådet, 
Europa-Parlamentet og CREST. Rådet vedtog en resolution om internationalt FTU-
samarbejde i marts 1996. I denne godkendes de fem generelle mål i Kommissionens 
meddelelse, der har til formål at styrke det internationale samarbejde gennem følgende 
foranstaltninger: 
16 
styrke den europæiske konkurrenceevne og udvikle teknologier til fremtidige markeder 
udvikle partnerskaber inden for videnskab og teknologi, særlig med tredjelande af 
strategisk interesse for Fællesskabet 
dele ansvar og gennemføre FTU i økonomiske og sociale udfordringer 
fremme FTU, der er relevant for udviklingslandenes behov og prioriteter i forbindelse 
med fremme af en bæredygtig udvikling 
-' dele videnskabelig og teknologisk information og bidrage til storstilet og grænse­
overskridende videnskab og teknologi. 
2.2 Den Europæiske Union og F&U-samarbejde med Østeuropa 
I maj 1995 fremlagde Kommissionen en meddelelse om videnskabeligt og teknologisk 
samarbejde med de nye uafhængige stater (NUS) i det tidligere Sovjetunionen (KOM(95) 
190 endelig udgave), der indeholder de fremtidige retningslinjer for videnskabeligt og 
teknologisk samarbejde med det tidligere Sovjetunionen. Meddelelsen udgør en 
integrerende del af den generelle internationale FTU-strategi. I samarbejdet med NUS bør 
der lægges vægt på større FTU-projekter. Disse bør omfatte industrien og bør ligge tættere 
på markedsbehovene end de foranstaltninger, der blev gennemført under de tidligere PECO 
og COPERNICUS programmer. Drøftelserne med medlemsstaterne af disse retningslinjer 
vil blive videreført i 1996. 
Den internationale sammenslutning for fremme af samarbejdet med forskere fra de nye 
uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen (INTAS) blev oprettet i juni 1993.1 oktober 
1995 godkendte Rådet, at Fællesskabets deltagelse i INTAS blev forlænget frem til 1998, 
og Kommissionens rolle i sammenslutningen blev styrket. 
11995 fortsatte Fællesskabet sin støtte til det internationale videnskabs- og teknologicenter 
(ISTC), der blev oprettet af EU, USA, Japan og Rusland i 1992 for at tilskynde militære 
forskere og ingeniører fra det tidligere Sovjetunionen til at blive omskolet til civile erhverv 
og for at fremskynde nedrustningen. 
2.3 Den Europæiske Union og samarbejde med middelhavslandene 
Drøftelser om en videreudvikling af det videnskabelige og teknologiske arbejde med 
middelhavslandene blev indledt under det franske formandskab i 1995. Det franske 
ministerium for højere uddannelse og forskning tilrettelagde i marts 1995 sammen med 
Kommissionen et seminar om "europæisk forskning og middelhavslandene" i Sophia-
Antipolis. Euromiddelhavskonferencen i Barcelona i november 1995 understregede den 
rolle, som videnskab og teknologi spiller i samarbejdet mellem EU og middelhavslandene. 
De vigtigste aktioner omfatter styrkelse af forskningskapaciteten i tredjelande i middelhavs­
området, fremme af fælles forskningsforanstaltninger og støtte til teknologioverførsel. Der 
er blevet nedsat et overvågningsudvalg, som skal følge op og rådgive om den fremtidige 
udvikling. I 1996 videreføres drøftelserne under det italienske formandskab, og 
Kommissionen har planer om at fremlægge en meddelelse om videnskabeligt og teknologisk 
samarbejde med tredjelande i middelhavsområdet. 
17 
III INNOVATION OG FORMIDLING AF F&U 
Generelt gennemføres der overvejelser omkring intellektuel og industriel ejendomsret i 
Europa for at undersøge, om virksomhederne lider under mindre gunstige betingelser end 
deres modparter i USA og Japan i forbindelse med beskyttelse af deres forsknings­
resultater, og såfremt det er tilfældet, hvilke løsninger man kan finde på dette problem. 
Grønbog om innovation 
Med offentliggørelsen af grønbogen om innovation (KOM(95) 688 endelig udgave) i 
december 1995 har Kommissionen indledt en omfattende høringsproces om problemerne 
omkring innovation i Europa. Grønbogen behandler forskellige faktorer, der indgår i 
innovation, den nuværende situation analyseres, og der fremsættes forslag til fremtidige 
aktioner. 
Det er et paradoks, at Den Europæiske Union på trods af sin internationalt anerkendte 
videnskabelige fortrinlighed lancerer færre nye produkter, tjenesteydelser og processer end 
dens vigtigste konkurrenter. Dette paradoks har været genstand for megen opmærksomhed 
i de seneste år, da innovation er blevet en af drivkræfterne bag økonomisk 
konkurrenceevne. 
I grønbogen nævnes en lang række hindringer for innovation. For det første utilstrækkelige 
investeringer i forskning og udvikling i Europa. Således afsatte EU i 1993 2% af dens BNP 
til forskning og udvikling sammenlignet med 2,7% i USA og Japan. Ydermere beløb den 
industrielle forskning finansieret af virksomhederne sig i 1992 til 1,3% i Europa 
sammenlignet med over 1,9% i USA og Japan. Den europæiske forskning omfatter 
endvidere en lang række områder, mens USA og Japan koncentrerer deres indsats inden 
for en række prioriterede emner. Der findes også en række strukturelle hindringer for 
innovation såsom komplicerede juridiske og administrative procedurer, uegnede 
finansieringssystemer, lav udnyttelse af industrielle ophavsrettigheder og utilstrækkelig 
mobilitet blandt studerende og forskere mellem private og offentlige organer i Den 
Europæiske Union. 
I grønbogen nævnes 13 aktionslinjer, der hver især indeholder en række konkrete forslag, 
næsten 130 ialt, der kan sætte skub i debatten. I overensstemmelse med subsidiaritets­
princippet må der dog skelnes klart mellem ansvar på fællesskabsplan, på nationalt plan 
og på lokalt plan. 
Kommissionen agter i juni 1996 at udarbejde en sammenfattende rapport baseret på 
høringen af de interesserede parter samt om nødvendigt en handlingsplan. 
IV Uddannelse gennem forskning 
De menneskelige ressourcer er en nøglefaktor i udviklingen af det fremtidige uddannelses­
samfund, der vil blive baseret på den samtidige udvikling af informationssamfundet, de 
videnskabelige og teknologiske kredses betydning og internationaliseringen af økonomien. 
Der findes en klar forbindelse mellem forskning, undervisning og uddannelse. Udviklingen 
af multimedieundervisningsprogrammel, som Kommissionen støtter gennem task force'n 
om multimedieuddannelsesprogramel, er et særlig vigtigt eksempel. Evnen til nyskabelse 
og innovation vil endvidere afhænge af forbindelserne mellem den fremtidige udvikling af 
18 
viden inden for forskningen og overførsel af denne gennem undervisning og uddannelse. 
Aktioner, der kan styrke forbindelserne mellem forskning og undervisning bør derfor 
fremmes for at udvikle de studerendes evne til at opfinde og for at fremme innovation. 
I fjerde rammeprogram findes der to særprogrammer, nemlig uddannelse og mobilitet for 
forskere samt målrettet socioøkonomisk forskning, der ligeledes omfatter aktioner, som 
specielt støtter disse mål. Alle de andre særprogrammer under fjerde rammeprogram 
indeholder ligeledes en uddannelsesdel, der åbner mulighed for tværnationalt samarbejde 
med hundredvis af forskere. 
• Hvidbog om uddannelse 
I hvidbogen om undervisning og uddannelse (KOM(95) 590 endelig udgave), som 
Kommissionen fremlagde i november 1995, drøftes den fremtidige udvikling på dette 
område. Hvidbogen er baseret på nogle af tankerne i hvidbogen om vækst, konkurrence­
evne og beskæftigelse, der understregede den betydning, som undervisning og uddannelse 
har for den europæiske industris konkurrenceevne. Blandt de vigtigste problemer, der 
behandles i hvidbogener beskæftigelse og social udstødelse, særlig blandt unge. Hvidbogen 
fokuserer på to hovedmål: a) at give alle en bred grundviden og b) at opbygge den enkeltes 
kvalifikationer i forbindelse med beskæftigelse og samfundslivet. 
V KOORDINERING MELLEN DEN EUROPælSKE POLITIK OG DE 
NATIONALE POLITIKKER 
/ løbet af 1995 gav Kommissionens meddelelse "Forskning og teknologisk udvikling -
samordning gennem samarbejde" (KOM(94) 438) anledning til en omfattende debat i 
Fællesskabets institutioner, som resulterede i resolutioner og udtalelser. 
Rådet vedtog således d. 9. juni 1995 konklusionen om koordinering af FTU-politikkerne17, 
hvori der lægges vægt på udveksling af information om nationale FTU-foranstaltninger og 
om den centrale rolle, som programudvalgene spiller på dette område. Rådet tilsluttede sig 
med vedtagelsen af en resolution om CREST18 Kommissionens holdning om, at dette 
udvalgs rolle bør styrkes. Dets mandat er derfor hovedsagligt koncentreret omkring 
koordinering af FTU-politikkerne og omkring de strategiske retningslinjer for Fællesskabets 
FTU. 
Europa-Parlamentet vedtog d. 15. juni 1995 en betænkning om koordinering af FTU-
politikkerne. Det understregede navnlig nødvendigheden af at målrette CREST's mandat 
og at udvide programudvalgenes rolle gennem en systematisk udveksling af information og 
gennem en bedre koordinering programmerne imellem. Parlamentet tilsluttede sig 
Kommissionens forslag om iværksættelse af drøftelser om emner af fælles interesse inden 
for koordinering. 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg udsendte d. 26. oktober en initiativudtalelse om 
koordinering af FTU-politikkerne (dok. CES 570/95). Den indeholder navnlig konceptet 
1 "Koordinering af FTU-politikkeme - Rådets konklusioner" af 9. juni 1995. 
18 Rådets resolution af 28. september 1995 om CREST, EFT af 11.10.95 (95/C 2f>4/02) 
19 
task force'r og indførelse af et system for forudgående udveksling af information. 
IRDAC udsendte d. 18. juli 1995 en udtalelse om koordinering af FTU-politikker, i 
hvilken understreges den betydning, som koordinering spiller i forbindelse med en 
effektivisering af de offentlige ressourcer, der afsættes til forskningen. 
De vigtigste initiativer i 1996 vil ligge i direkte forlængelse af Rådets konklusioner og 
ovennævnte resolutioner, betænkning og udtalelser, som Kommissionen er ved at 
gennemføre ved hjælp af konkrete aktioner såsom: 
Indførelse af et system til udveksling af information om nationale FTU-foranstaltninger 
Kommissionen har i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 9.6.95 nedsat et 
rådgivende ad hoc-udvalg, der skal sørge for en systematisk udveksling af information om 
nationale FTU-foranstaltninger. Udvekslingen gennemføres regelmæssigt og fokuserer på 
områder, som disse udvalg på forhånd har valgt, og på hvilke en øget koordinering kunne 
være nyttig. Udvekslingerne gør det ligeledes muligt på et tidligt tidspunkt at oplyse om 
nye foranstaltninger, der iværksættes i medlemsstaterne. Hvert ad hoc-udvalg udarbejder 
en årsrapport til CREST. Drøftelserne og arbejdet lanceres i de 18 berørte særprogrammer, 
og de første årsrapporter vil foreligge i slutningen af 1996. De vil være koncentreret 
omkring et lille antal områder inden for koordinering og vil indeholde eventuelle 
henstillinger. De forskellige rapporter vil blive drøftet og analyseret i CREST, som kan 
fremsætte henstillinger som bidrag til fastlæggelse af strategiske mål og prioriteter for 
Fællesskabets FTU-politik. 
Drøftelser af emner af fælles interesse inden for koordinering 
Kommissionen tager initiativ til, forbereder (i samarbejde med overvågningsudvalgene) og 
følger drøftelserne af emner af fælles interesse som f.eks. de indirekte støtteforanstaltninger 
for bl.a. FTU. Disse drøftelser gennemføres især i CREST, der har medtaget disse emner 
i sit arbejdsprogram. Kommissionen har for så vidt angår de indirekte støtteforanstaltninger 
for FTU taget initiativ til at gennemføre en sammenlignende undersøgelse af de 
foranstaltninger, der træffes i Fællesskabets medlemsstater og i tredjelande såsom USA og 
Japan. 
Gennemførelse af Rådets resolution af 28.9.95 om CREST 
Gennemførelsen af denne resolutionen blev indledt i slutningen af 1995 og vil blive 
videreført i 1996. Dette sker især gennem fastlæggelse og gennemførelse af udvalgets 
arbejdsprogram, der er koncentreret omkring emner med tilknytning til koordinering af 
FTU-politikker og fastlæggelse af Fællesskabets strategiske prioriteter. 
VI UDSIGTER FOR 1996 
11996 er forskningsministrenes møder i Rådet fastlagt til, d. 7. oktober og d. 5. december. 
I januar fremsatte Kommissionen sit forslag om en ekstrabevilling til fjerde rammeprogram 
(KOM(96)12 endelig udgave) på 700 mio. ecu baseret på en bestemmelse i afgørelserne 
om fjerde rammeprogram fra 1994. Med dette forslag foreslår Kommissionen ligeledes, 
at forskningen koncentreres omkring vigtige områder af interesse for hele Fællesskabet. 
Kommissionen håber, at forslaget vil blive vedtaget i 1996. 
20 
Task force'rne forskning/industri vil fortsætte deres arbejde med udvikling af indgående 
høringer af eksterne organer for at styrke forbindelserne mellem forskning og industri og 
for at koordinere Fællesskabets og medlemsstaternes FTU-foranstaltninger inden for visse 
udvalgte områder. Det ville være en fordel, hvis man kunne indhøste erfaringerne af deres 
arbejde, inden femte rammeprogram iværksættes. 
11996 vil Kommissionen iværksætte indledende drøftelser omkring femte rammeprogram 
blandt medlemsstaterne og alle andre interesserede parter gennem udsendelse af debatoplæg 
om nøgleelementerne i EU's fremtidige forskningspolitik. Kommissionen agter at 
offentliggøre et dokument om femte rammeprogram inden sommeren 1996. Kommissionen 
vil i sin fremtidige strategi koncentrere sin indsats omkring spørgsmål, der vil bidrage til 
at forbedre effektiviteten af EU's aktiviteter inden for forskning og teknologisk udvikling 
og til at fremme den europæiske industris vækst og konkurrenceevne samt til at fremme 
beskæftigelsen og de europæiske borgeres livskvalitet. 
Kommissionen vil lægge særlig vægt på yderligere effektivisering af forvaltningen gennem 
forenkling af procedurerne og gennem øget fleksibilitet og åbenhed i forvaltningen. 
Evalueringerne og overvågningen vil ligeledes blive videreført. 
Inden for internationalt samarbejde vil der blive udsendt tre nye meddelelser om 
videnskabeligt og teknologisk samarbejde, dvs. meddelelserne om de nyindustrialiserede 
lande, middelhavslandene og de central- og østeuropæiske lande. Forhandlingerne af 
bilaterale samarbejdsaftaler om forskning og teknologisk uddannelse med Schweiz og 
Sydafrika vil blive videreført, og forhandlinger vil blive indledt med USA. Kommissionen 
vil støtte en evaluering af COST-aktiviteterne i 1996. 
Edith Cresson, medlem af Kommissionen med ansvar for forskning og uddannelse, har 
besluttet at knytte EU's uddannelsesaktiviteter sammen med forskningsaktiviterne, nemlig 
med det nuværende TMR-program og det foregående program om menneskelige ressourcer 
og mobilitet, og at opkalde denne aktivitet efter Marie Curie for at gøre det mere kendt 
blandt støttemodtagerne og for, at de bedre kan identificere det. Denne nye ordning kaldet 
"Marie Curie-stipendier" vil blive lanceret officielt på en konference i Bruxelles, der er 
planlagt til anden halvdel af 1996. 
Informationssamfundet udvikler sig hurtigt, og Kommissionen vil være aktiv på mange 
måder. De specifikke FTU-programmer under fjerde rammeprogram bidrager til udvikling 
af informationssamfundet. Kommissionen vil fremlægge meddelelser og tilrettelægge 
konferencer om dette vigtige emne og tilbyde elektroniske veje til information om mange 
aspekter af EU's politik. I Kommissionens handlingsplan fra juli 1994 (Europas vej til 
informationssamfundet) fastlægges de prioriterede foranstaltninger for 1995-1996. 
Det er planen, at der på regeringskonferencen, der blev indledt i marts 1996, skal drøftes 
de institutionelle reformer, der kræves i forbindelse med en styrkelse af den politiske union 
og i forbindelse med forberedelsen af en yderligere udvidelse af Unionen. Kommissionen 
har i sin udtalelse bl.a. udtrykt håb om ændringer i beslutningsprocedurerne, hvilket ville 
resultere i større fleksibilitet og effektivitet blandt andet inden for forskningspolitikken. 
21 
ANDEN DEL 
OVERSIGT OVER INDSATSEN INDEN FOR FORSKNING OG 
TEKNOLOGISK UDVIKLING I 1995 OG ARBEJDSPROGRAMMET 
FOR 1996 
AKTION 1 UNDER EF's FJERDE RAMMEPROGRAM OG 
EURATOM'S RAMMEPROGRAM 
INFORMATIONS- OG KOMMUNIKATIONSTEKNOLOGIER 
1. TELEMATIKSYSTEMER AF ALMEN INTERESSE 
Aktiviteter i 1995 
1995 var forbindelsesleddet mellem tredje og fjerde rammeprogram. Særprogrammet 
"telematiksystemer af almen interesse" (1991-1994) blev afsluttet med underskrivelsen af 
de sidste kontrakter. Særprogrammet "telematikanvendelser af almen interesse" (1994-
1998) trådte ind i sin aktive fase med lanceringen og evalueringen af de to første 
indkaldelser af forslag. 
Programmet TELEMATIKSYSTEMER under tredje rammeprogram omfattede 311 
projekter, samordnede foranstaltninger og ledsageforanstaltninger fordelt på syv områder, 
nemlig tværeuropæiske netværk mellem administrationerne, transportservice, sundheds­
pleje, fjernundervisning og uddannelse tilpasset den enkeltes behov, biblioteker, forskning 
og sprogteknologi samt telematiksystemer til landboregioner. Størstedelen af projekterne 
har givet vigtige resultater på det tekniske og det økonomiske plan (oprettelse af 
referencedatabaser, patentanmeldelser, forslag til standarder, markedsføring af produkter 
osv.). På sundhedsområdet resulterede en tredjedel af de 60 igangsatte foranstaltninger for 
eksempel i markedsføring af nye produkter, der i dag i vid udstrækning anvendes af 
fagfolk inden for sundhedssektoren. På transportområdet muliggjorde indsatsen på 4 000 
mandår, der blev gennemført med deltagelse af 500 partnere, 30 byer og 13 
"transportkorridorer", en forbedring af den teknologiske knowhow (27 "bedste praksis" og 
439 endelige produkter), brugernes og fabrikanternes godkendelse af funktionelle 
specifikationer (42 nye specifikationer), kontrol af 67 prototyper gennem 38 
demonstrationsprojekter, fremsættelse af forslag til standarder for interoperabilitet (via den 
tekniske komité 278 under CEN) såvel som gennemførelse af evalueringer af de 
socioøkonomiske indvirkninger (miljø, energi, sikkerhed, effektivitet, komfort). Indenfor 
fleksibel uddannelse og fjernundervisning har 34 projekter og 14 samordnende aktioner 
gjort det muligt at mobilisere over 200 organisationer, hvoraf en tredjedel er SMV, med 
det formål at forbedre adgangen til undervisningsressourcer via netværk koncentreret 
omkring specifikke grupper af studerende (europæisk netværk mellem 15 ressourcecentre 
inden for uddannelsesteknologier, et åbent europæisk universitet i netværk, en 
multimedieskole, der formidler fjernundervisning osv.), at frembringe nye 
indlæringsparadigmer ved hjælp af pilotanvendelser, at integrere materielle produkter og 
software samt kommunikationssystemer og endelig at udarbejde logistikredskaber, der gør 
22 
det muligt mere effektivt at udarbejde multimedieressourcer til undervisningsbrug. I 
forbindelse med administrationerne gjorde de 29 lancerede foranstaltninger det muligt at 
skabe et positivt og effektivt arbejdsmiljø for en lang række aktører: 200 partnere, 
tilknyttede partnere og underleverandører, 83 nationale administrationer, 21 
telekommunikationsoperatører, 69 virksomheder, hvoraf 35 var små og mellemstore. Inden 
for bibliotekerne omfattede de 51 projekter og 3 samordnede foranstaltninger et samarbejde 
inden for anvendelse af avancerede informations- og kommunikationsteknologier, hvilket 
bidrog til en bedre udnyttelse af biblioteksressourcerne, styrkelse af den europæiske 
industri samt bekræftelse af Europas kulturelle identitet. 
Derudover blev TIDE (Telematiksystemer for integration af handicappede og ældre), der 
blev igangsat med en pilotforanstaltning i 1991, videreført i 1995 gennem Bridgefasen, der 
omfatter 55 projekter og dækker perioden 1993-1997. 
Særprogrammet om anvendelse af telematiksystemer af almen interesse 
(TELEMATIKANVENDELSER) udgør inden for fjerde rammeprogram for forskning og 
udvikling det centrale punkt i fællesskabsforanstaltningerne inden for anvendelse af 
informations- og/eller kommunikationsteknologier. Dette program har et budget på 912 
mio. ECU, hvoraf 5% er afsat til foranstaltninger til fordel for små og mellemstore 
virksomheder og over 2% til udbredelse og afprøvning af forskningsresultaterne. 
De to første indkaldelser af forslag, der blev evalueret i 1995, understregede den interesse, 
som programmet for TELEMATIKANVENDELSER giver anledning til, men 
understregede samtidigt programmets budgetmæssige begrænsninger. Af de 1 706 
modtagne forslag kunne kun 371 udvælges, efter at Kommissionen havde besluttet at øge 
budgetbevillingerne til de valgte projekter (478,5 mio. ECU mod de 423 mio. ECU, der 
oprindeligt var anført i EFT). Kun 22% af forslagene blev således udvalgt, og forholdet 
mellem den tildelte fællesskabsfinansiering og den samlede finansiering, der er anmodet 
om, er på 1 til 10. 
Programmet bidrager påfremragende vil til gennemførelsen af de tre mål, som 
Fællesskabets politik for forskning og teknologisk udvikling i henhold til traktaten skal 
have (artikel 130 F): styrkelse af det videnskabelige og teknologiske grundlag for 
Fælleskabets industri, udvikling af dens internationale konkurrenceevne (navnlig gennem 
støtteforanstaltninger, der har til formål at nyttiggøre Europas teknologiske og industrielle 
potentiel på de bærende udenlandske markeder som f.eks. markederne i Latinamerika, 
Sydafrika og Kina) og fremme af alle de forskningsaktioner, der skønnes nødvendige i 
medfør af andre fællesskabspolitikker (transport, uddannelse, sundhed, miljø osv.). 
Forskningsarbejdet skal endvidere bidrage til at opfylde samfundets behov ved at udvikle 
telematikløsninger på områder af almen interesse. 
Det anslås, at halvdelen af de igangværende FTU-aktioner, dvs. omkring 160, hænger 
sammen med fremkomsten af informationssamfundet, sådan som det afspejles i de ti 
prioriterede anvendelser, der er opstillet i Bangemann-rapporten, og de elleve 
pilotprojekter, som G-7 støtter. Projekterne vedrørende byområder og landområder, 
sundhed, trafikplanlægning, forskningsnetværk, administrationer, undervisning og 
uddannelse samt biblioteker spiller en væsentlig rolle i denne forbindelse. 
Man vil bemærke, at ud over de små og mellemstore virksomheders deltagelse kommer 
21% af deltagerne fra ikke-industrielle organisationer med under 500 ansatte (hospitaler, 
skoler, administrationer, biblioteker osv.). Blandt de 371 projekter, der blev udvalgt i 
1995, vedrørte 24 de små og mellemstore virksomheders specifikke behov for 
bevidstgørelsesforanstaltninger eller oprettelse af netværk mellem disse virksomheder. 
23 
Målet om, at 5% af budgettet for programmet skulle afsættes til foranstaltninger til fordel 
for små og mellemstore virksomheder, blev nået allerede ved den første indkaldelse af 
forslag (42,805 mio. ecu). 
Med hensyn til internationalt samarbejde blev to projekter, det ene inden for miljø og det 
andet inden for sundhed, finansieret med henholdsvis 101 000 ecu og 70 000 ecu over 
aktion 2 i fjerde rammeprogram. Tre andre projekter, det ene inden for sundhed og de to 
andre inden for undervisning og uddannelse, bidrog til nyttiggørelse af foranstaltningerne 
og programmets resultater i henholdsvis Sydafrika, Central- og Østeuropa samt 
Latinamerika med en fællesskabsfinansiering på 1 100 000 ecu. 
Programmet TELEMATIKANVENDELSER forvalter enkelte projekter i samarbejde med 
andre særprogrammer. Et af projekterne inden for sektoren "Telematiksystemer for 
forskningen", der har til formål at afprøve et tværeuropæisk telekommunikationsnetværk 
med stor kapacitet mellem laboratorier og forskningscentre samfinansieres og samstyres 
således af programmerne om informationsteknologi og telematikanvendelser. Der sker også 
en nøje koordinering mellem de forskellige sektorer under programmet og de pågældende 
generaldirektorater (som f.eks. transport eller undervisning og uddannelse). 
Flere andre af de projekter, der først blev lanceret, åbner lovende perspektiver på så 
forskellige områder som bistand til førere af køretøjer og automatisk beslutningstagning 
som følge af en ulykke eller en nødsituation, integreret validering af telematiksystemer på 
regionalt plan og deres socioøkonomiske betydning, validering af telematiksystemer med 
henblik på byudvikling inden for rammerne af et netværk af europæiske byer, oprettelse 
af et arbejdsformidlingskontor for distancearbejdere, fordeling af kommunale 
tjenesteydelser til forbedring af kvaliteten af de serviceydelser, der leveres til borgerne, 
samtidig med at udgifterne til disse serviceydelser nedbringes, uddannelse af unge i 
cyberspace eller koordinering og videreførelse af det primære sundhedsvæsen.. 
Arbejdsprogrammet for 1996 
En tredje indkaldelse af forslag, der blev lanceret d. 15. september 1995, er blevet 
evalueret i løbet af første kvartal i 1996. Den vedrører aktiviteter for handicappede og 
ældre, sundhed, undervisning og uddannelse, forskningsnetværk og sprogteknologi. 
Evalueringen af de 413 modtagne forslag har gjort det muligt af udarbejde 67 nye 
projekter, heraf 32 inden for handicap- og ældresektoren. Fællesskabsbidraget til alle disse 
projekter beløber sig til 64 435 000 ecu. 
Det er tanken, at der i december 1996 skal lanceres endnu en indkaldelse af forslag, dels 
vedrørende indsatsen inden for forskning og teknologisk udvikling i de enkelte sektorer, 
dels vedrørende projekter omkring validering og demonstration af integrerede og 
tværsektorielle telematiksystemer i testområder, navnlig i byerne. Med hensyn til arbejde 
i de enkelte sektorer, drejer det sig om enten at styrke de eksisterende projekter eller at 
udvælge nye projekter omfattende opgaver, der ikke er tilstrækkeligt dækket ind af de 
igangværende projekter. Med hensyn til de integrede anvendelser drejer det sig om på en 
gang at mobilisere brugere og erhvervsfolk omkring store projekter, der har til formål at 
kontrollere den tekniske relevans og de socioøkonomiske virkninger af systemer udviklet 
af forskellige sektorer. 
Programmet APPLICATIONS TÉLÉMATIQUES bidrager aktivt til arbejdet i arbejds­
grupperne forskning-industri, særlig på områderne undervisningssoftware til multimedier 
og transport. 
24 
2. KOMMUNIKATIONSTEKNOLOGIER 
Aktiviteter i 1995 
Videnskabelige og teknologiske resultater 
11995 blev RACE-programmet bragt til ende. Det har dannet rammer omkring europæisk 
samarbejde inden for udvikling af avancerede kommunikationsteknologier siden 1988. Det 
har omfattet alle større europæiske netværksoperatører og udviklere af 
telekommunikationsudstyr og -software. 
Den anden fase fra 1991 til 1995 var en del af tredje rammeprogram, og over 600 
organisationer deltog i over 130 projekter. 
Programmet om avanceret kommunikation (ACTS) under fjerde rammeprogram blev 
lanceret i 1995 efter en indkaldelse af forslag i september 1994. Over 100 projekter, hvori 
deltog over 600 organisationer, startede arbejdet i 1995. Igangsættelsesfasen er beskrevet 
i ACTS 9519 og i en uafhængig overvågningsrapport. 
Eksempler på resultater 
De vigtigste resultater af RACE frem til 1995 er kort beskrevet nedenfor, og de er fuld­
stændigt beskrevet i den endelige rapport, der offentliggøres separat20. 
• Bidrag til industriel konkurrencedygtighed 
RACE-programmet har haft stor betydning for Europas stilling internationalt inden for 
beherskelse af avancerede kommunikationsteknologier og levering af avancerede 
tjenesteydelser. Omkring 70% af de deltagende virksomheder oplyser, at de indtager en 
bedre konkurrencemæssig stilling i Vesteuropa, og over 50% beretter om forbedret 
konkurrenceevne over for USA og resten af verden. 44% beretter om en forbedret 
konkurrencemæssig stilling i forhold til Japan som følge af deres deltagelse i RACE. 568 
virksomheder har oplyst, at de har til hensigt at udvikle nye produkter og avancerede 
tjenesteydelser. I omkring 22% af disse tilfælde findes der allerede planer, eller de er ved 
at blive udviklet. Med hensyn til avancerede tjenesteydelser findes der 281 
interessetilkendegivelser, og i 20% af tilfældene findes der allerede kommercielle planer, 
eller disse er ved at blive udarbejdet. Omkring 140 nye patenter er blevet registreret, og 
yderligere 48 er planlagt inden for de kommende 3 år21. 
Konsensusudviklingen gennem RACE "samordning" og samarbejde har nedbragt 
investeringsrisikoen, sat skub i udviklingen af produkter og tjenesteydelser, givet 
stordriftsfordele, hjulpet virksomheder til bedre at afgrænse deres virksomhedsstrategi og 
nedbragt omkostningerne. Kommercielle virksomheder, der har deltaget i RACE, har 
oplyst om over 750 tilfælde af positive virkninger på ovenstående områder. 
19 
20 
21 ACTS' 1995. Avancerede kommunikationsteknologier og -tjenesteydelser. En oversigt over program og projekter. Ref. AC 950 
568. 
FTU inden for avanceret kommunikationsteknologi i Europa (Race). Endelig rapport om fase II 1991-1994 - ISB Nr. 
92.8269553. 
Dette tal er baseret på en undersøgelse foretaget blandt 1 000 deltagere i RACE. 
25 
Pilotanvendelser af avancerede kommunikationstjenester har omfattet omkring 500 
organisationer og virksomheder og over 7 000 individuelle brugere. De involverede 
virksomheder omfatter fremstilling, detailsalg og distribution, PR og reklame, liberale 
erhverv og levering af offentlige ydelser. De fordele, som forsøgene har givet anledning 
til, omfatter nedbringelse af omkostninger, tidsbesparelser, lettere adgang til information, 
øget fleksibilitet og jobskabelse, især i afsides liggende områder og landbrugsregioner. 
• Virksomhedernes deltagelse (også små og mellemstore virksomheder) 
574 forskellige organisationer og virksomheder omfattende alle de større europæiske 
telekommunikationsaktører deltog i de 123 F&U-projekter. Derudover deltog 49 forskellige 
organisationer fra EFTA-landene i arbejdet. Programmet har derfor dannet rammer om 
samordning af alle Europas vigtigste industrielle interesser, og den deraf følgende 
konsensus omkring funktionelle specifikationer er blevet den største kilde til tekniske 
oplysninger for europæiske og internationale standardiseringsorganer. Programmet har 
banet vejen for indførelsen det tværeuropæiske bredbåndskommunikationsnetværk, der er 
omhandlet i kapitel XII i traktaten om Den Europæiske Union. 
Til trods for de høje udgifter til F&U inden for avanceret telekommunikation deltog mange 
små og mellemstore virksomheder i anden fase af RACE-programmet. Organisationer med 
under 500 ansatte udgjorde 41% af det samlede antal deltagere i fase Il-projekter 
sammenlignet med 28% i fase I, og 16,5% i det andet rammeprogram som helhed22. Små 
organisationer (både virksomheder og forskningsinstitutioner) deltager i over 70% af fase 
li-projekterne sammenlignet med 60% i fase I, og de tegner sig for 33% af arbejdet. 
• Samarbejde med tredjelande (COPERNICUS) 
18 projekter inden for avancerede kommunikationsteknologier og -tjenesteydelser havde 
deltagere fra Central- og Østeuropa og Den Europæiske Union. Disse projekter modtog 
støtte over PECO/Copernicus budgettet, men blev forvaltet sammen med RACE-
programmet, herunder også den tekniske audit. Projekterne strækker sig fra "fremme af 
netværk" inden for videnskab og teknologi mellem øst og vest til projekter om udvikling 
af teknologi på en række underområder: 
. kommunikationsteknologier, herunder mobil- og satelitkommunikation; 
. multimedieanvendelse og udvikling af teknologi; 
. højhastighedsnetværk; 
. udvikling/udbredelse af standarder inden for avanceret kommunikation. 
• Koordinering mellem programmer 
RACE-projekterne drager fordel af resultaterne af projekter, der udvikler generiske 
teknologier som f.eks. ESPRIT (mikroelektroniske komponenter, software redskaber, AIP23 
til styring af netværk osv.). Derudover trækker telekommunikationskravene i 
telematikanvendelsesprogrammerne kraftigt på de teknikker, der er omfattet af de 
nuværende RACE-projekter. 
22 Evaluering af det andet rammeprogram for FTU - rapport fra CREST til Rådet, september 1992 - CREST/1212/92. 
Avanceret informationsbehandling. 
26 
Der er også vedvarende forbindelser med VALUE-programmet for spredning og udnyttelse 
af resultater. 
Der er etableret stærke forbindelser til den forskning, der gennemføres inden for rammerne 
af COST24. Der er blevet tilrettelagt fælles workshopper med COST-projekter på 
områderne optisk kommunikationsteknologi og mobil kommunikationsteknologi, og COST 
projektkoordinatorerne blev indbudt til at deltage i koordineringsmøderne under RACE-
projektet. 
Det vigtigste samarbejde med EUREKA-initiativet fandt sted inden for audiovisuelle 
teknologier. En del af arbejdet i forbindelse med fremme af HDTV (EUREKA projekt 95) 
blev suppleret med arbejde under en fase I RACE-kontrakt, og EUREKA-projekt 256 om 
videokodning blev knyttet sammen med integreringsaktiviteter under RACE. 
Arbejdsprogrammet for 1996 
I begyndelsen af marts 1996 blev den første årlige tekniske audit af projekter under ACTS-
programmet25 gennemført. Denne uafhængige tekniske kontrol af hvert projekt påviste 
korrektioner, som måtte foretages for at optimere udnyttelsen af EU-støtten. 
Den anden indkaldelse af forslag blev afsluttet d. 1. marts 1996. Over 90% af forslagene 
blev indsendt elektronisk, og GD XIII, direktorat B vil i 1996 fortsætte sit pioneerarbejde 
for Europa-Kommissionen inden for elektronisk kommunikation og indsendelse af forslag. 
Den tekniske evaluering af nye forslag fandt sted mellem d. 13. og d. 17. marts 1996. 
Høring om resultaterne med andre af Kommissionens tjenestegrene og med styringsudvalget 
i april 1996 muliggjorde en positiv udtalelse, og en afgørelse vedtaget Kommissionen om 
udvælgelse og finansiering af nye forslag i begyndelsen af juni 1996. Dette udgør 
afslutningen på gennemførelsen af ACTS-programmet. 
I 1996 vil ACTS-projekterne og de samordnede foranstaltninger på grundlag af de 
pågældende aktørers deltagelse udarbejde retningslinjer for anvendelse af ATM-
infrastruktur (Asynchronous Transfer Mode), tredje generation af mobile 
komunikationstjenester (UMTS) og generiske anvendelsesmuligheder, særlig inden for 
distancearbejde. Retningslinjerne vil have til formål at nedbringe usikkerheden og risiciene 
i forbindelse med offentlige og private investeringer. 
Koordinering mellem programmerne, særlig med IT-programmet og programmet om 
telematikanvendelse, vil blive styrket på grundlag af fælles finansiering (ACTS + 
Telematik) af højhastighedsforbindelser mellem nationale værtsinfrastrukturer og af selve 
de nationale værtsinfrastrukturer, der støtter testning af tjenesteydelser og anvendelser for 
alle tre ICT-programmer. 
I det bredere internationale samarbejde, spiller ACTS-projekterne og -aktionerne en central 
rolle i forbindelse med G7-initiativerne om global interoperabilitet af bredbåndsnetværk 
(GIBN-projektet), multimedieadgang til den kulturelle arv på museer og samlinger (for 
hvilke et memorandum blev underskrevet i maj 1996) og skabelse af et globalt marked for 
" Samarbejde om videnskabelig og teknisk forskning. 
FTU inden for avancerede kommunikationsteknologier og -tjenesteydelser. 
27 
små og mellemstore virksomheder gennem udvikling af elektronisk handel. 
En strategisk audit af avanceret kommunikationsteknologi i Europa blev afsluttet i juni 
1996. Den omfatter en 5-årig retrospektiv vurdering af EU's indsats inden for forskning 
og teknologisk udvikling på dette område og en fremadskuende vurdering af de fremtidige 
krav, der kan medtages i femte rammeprogram. 
Den anden uafhængige kontrol vil blive gennemført i september 1996 og vil fokusere på 
fremskridt i forbindelse med udvidelse af de små og mellemstore virksomheders og central-
og østeuropæiske organisationers deltagelse især i forsøg. Den vil også undersøge omfanget 
af fremsynet forskning inden for ACTS-programmet. 
3. INFORMATIONSTEKNOLOGIER 
Aktiviteter \ 1995 
1995 var helliget opfølgning af ESPRIT Ill-projekterne, gennemførelsen af IT-programmet 
og aktiviteter med tilknytning til informationssamfundet. 
1. Ud af i alt 719 ESPRIT III-projekter, blev 349 projekter afsluttet i 1995, og 281 
projekter videreføres efter 1995. Selv om ESPRIT Ill-programmet først udløb i 
december 1994, og selv om det er nødvendigt med lidt afstand før der kan udarbejdes 
en oversigt, kunne man konstatere mange interessante resultater i 1995. Flere af disse 
vedrørte kommerciel udnyttelse, og de viser fastsat i 1991 er ved at være forældede. 
Selv om programmets samlede virkninger er et resultat af samtlige projekter inden for 
forskning og teknologisk udvikling (FTU) og andre aktiviteter, skal der her kun gøres 
rede for enkelte af de mest fremtrædende projekter. 
Med hensyn til praktisk anvendelse inden for mikroelektronik kan flere nyskabelser 
nævnes bl.a. en accelerationsmåler, der giver større sikkerhed i forbindelse med 
airbags i biler; inden for det medicinske område er der udviklet en miniatureanordning, 
der er en af de første i verden, som gør det muligt at foretage in vivo-målinger på 
blod; et kredsløb, der er billigt og kan anvendes til energibesparelser i 
husholdningerne; en flad skærm med flydende krystaller og høj opløsning til TV. 
Takket være ESPRIT's vedvarende indsats har europæiske fabrikanter af halvledere i 
forbindelse med EUREKA indhentet nogle teknologiske forsinkelser. De har styrket 
deres stilling på verdensmarkedet, skabt et overskud og foretaget investeringer. 
Endvidere har ledsageforanstaltninger lanceret i nogle medlemsstater hjulpet disse til 
en bedre deltagelse i aktiviteter på området, og de har på en synlig måde fremmet de 
lokale industriers anvendelse af mikroelektronikken. 
Indsatsen inden for softwareteknologier har været delt op på to fronter, nemlig ESSI-
initiativet til fremme af bedre softwarepraksis og FTU-projekterne. På grundlag af 
erfaringerne fra de 60 ESSI-projekter, der blev afsluttet i 1995 (ud af i alt 109), 
skønner ESSI-partnerne, som hovedsagligt er små og mellemstore virksomheder og 
brugere, at de har skabt en produktivitetsfremgang og især en kvalitetsforbedring. Ud 
over en halv snes aktioner til udbredelse af de indhøstede erfaringer er der blevet 
etableret et netværk omfattende 17 lande i Europa, hvis uddannelsesaktioner allerede 
har berørt 6 500 mennesker. Visse FTU-projekter, der alle stadig er i gang, har opnået 
midlertidige resultater. Anvendelsen af disse resultater har ført til væsentlige 
28 
produktivitetsforbedringer eller til praktiske anvendelsesmuligheder, der klart er af 
interesse for saniiUiuI (f.eks. et system til hjælp til beslutningstagning i 
nødsituationer, der er blevet anvendt to gange i forbindelse med skovbrande i det 
sydlige Europa). De små og mellemstore virksomheders evne til at udnytte resultater 
af ESPRIT-projekterne til at erhverve udenlandske markeder er blevet stadfæstet. Det 
er f.eks. tilfældet i forbindelse med 02-teknologier og IONA-teknologierne inden for 
objektorienterede systemer. 
Den fremgangsmåde, der er valgt på området højtydende, distribueret EDB-teknologi 
(HPCN - High Performance Computing and Networking) er koncentreret omkring 
brugerne. Den omfatter bevidstgørelsesforanstaltninger om de industrielle nyskabelser, 
som HPCN-teknologierne medfører, samt om de praktiske anvendelsesmuligheder i 
reelle arbejdssituationer som f.eks. fremstilling og behandling af billeder, nøjagtige 
modelberegninger af lægemidler, forudsigelse af virkningerne af lyn på fly, 
automatisering af postsorteringen, tolerante kuglelejer. Alle disse tilfælde har været 
kommercielle succes'er nogle gange på internationalt plan. Lad os navnlig nævne 
anvendelsen af CHORUS-teknologi i styresystemet til CRAY Research (USA) nye 
superregnemaskine, og overførsel af 38 kommercielle softwareløsninger fra fly- og 
bilindustrien til den nye generation af parallelle EDB-systemer. Denne operation 
nævnes ofte som referencemodel i USA. 
I forbindelse med profesionelle systemer og avanceret domotik kan vi nævne 
udviklingen af et nyt salgsmultimedieinstrument til både finansielle tjenesteydelser, 
biler, løsøre og fast ejendom. Dette system har fået tildelt en pris i Det Forenede 
Kongerige. Nogle projekter er blevet lanceret i nært samarbejde med Eurostat. De 
skulle gøre det muligt at forbedre behandlingen af de statistiske data i medlemsstaterne 
og dermed muliggøre anvendelsen af mere sofistikeret og mere velegnet software. 
På området åbne systemer med mikroprocessorer (OMI - Open Microprocessor Systems 
Initiative) er der opnået international succes med hensyn til standardisering af 
forbindelsesbusser, ST20-processoren, der anvendes i millioner af multimediesystemer, 
og ARM-processoren, der anvendes inden for elektronik. 
Inden for computerstyret fabrikation og ingeniørarbejde er der gjort væsentlige 
fremskridt på følgende områder: modelberegning af produkter og fremgangsmåder 
samt standardisering heraf; validering af åben seriearkitektur inden for bilindustrien, 
redskabsmaskiner og aluminium; EDB-løsninger til brug ved design og fremstilling; 
software til integration af kommunikation mellem komplekse netværk mellem 
produktionssteder; indkorporering af avanceret intelligens i robotter til bygning afveje 
og opførelse af mure; mikrosystemer med navnlig udvikling af et bibliotek over 
moduler til udformning og en ny generation af mikrokaptorer. Derudover har man 
oplevet en kommerciel succes på følgende områder: en robot til vask af fly, en robot 
til tredimensional kontrol af elektroniske kort, et system til styring af kommunikationen 
mellem produktionsmaskiner via personlige computere. 
Inden for grundforskningen er der opnået en række teoretiske resultater, der er blevet 
offentliggjort i de vigtigste tidsskrifter og på konferencer. I flere tilfælde har de straks 
fundet praktisk anvendelse, f.eks. inden for optimering af trafik, udsyn og sikkerhed. 
29 
Lige siden ESPRIT-programmet blev udarbejdet i 1980'erne, har det lagt vægten på 
FTU. I dag, hvor det, man kalder informationssamfundet, er ved at udvikle sig, har 
IT-programmet til formål at bidrage til udviklingen af informationsinfrastrukturen i 
dette samfund. Der lægges vægt på let adgang til information, på tjenesteydelser og på 
teknologier for alle slags virksomheder, administrationer og private. Valgene af FTU 
er først og fremmest baseret på vurderingen af dens indvirkning på hele den 
europæiske industris konkurrenceevne samt på forbedringen af livskvaliteten. De styres 
hovedsagligt af brugernes og markedernes behov. Aktiviteterne under programmet 
vedrører anvendelsen af teknologier, deres tilgængelighed, bedste praksis og, de 
områder inden for FTU, der spiller den største rolle i denne forbindelse, samt 
udvikling af informationsinfrastrukturen. 
Programmet har fornyet retningslinjerne for dets gennemførelse og dets tekniske 
indhold. Ledsageforanstaltningerne udgør et centralt og ikke længere et marginalt 
ejgpaent i programmets strategi. Der findes nu 15 tematiske ekspertnet. Disse omfatter 
omlring 600 team fra industrien, forskningscentrene og universiteterne. Ved at skabe 
grænseoverskridende forbindelser spiller de en vigtig rolle i forbindelse med 
uddannelse, adgang til knowhow og overførsel af teknologier. Der tilskyndes kraftigt 
til samarbejde mellem brugere og leverandører i projekterne inden for FTU. Brugerne 
har indflydelse på den retning, som arbejdet tager, på valideringen af resultaterne og 
af, hvorvidt de kan udnyttes kommercielt. Procedurerne er blevet forenklet for at gøre 
programmet mere tilgængeligt: fristen for indsendelse er blevet fastsat til 3 måneder, 
der har været en indkaldelse af forslag hvert kvartal (15. december, 15. marts osv.) 
på datoer, der var fælles for de forskellige programmer, hvilket har lettet koordine­
ringen. Der er ligeledes blevet lanceret fælles indkaldelser sammen med andre 
programmer. Hvor det har været nødvendigt (f.eks. i forbindelse med visse 
ledsageforanstaltninger og forundersøgelsespræmier), kan der til stadighed indsendes 
ansøgninger (åbne indkaldelser). For at nedbringe udgifterne i forbindelse med 
forberedelse af forslagene, har man forsøgt sig med en procedure i to etaper (langsigtet 
forskning og HPCN). Der er blevet indført specifikke procedurer for de små og 
mellemstore virksomheder: det drejer sig om samarbejdsprojekter inden for FTU og 
forundersøgelsespræmier. Disse nye instrumenter vil sandsynligvis blive brugt i endnu 
større udstrækning i fremtiden. De målrettede aktivitetsgrupper er bygget op omkring 
en velafgrænset målsætning. De koordinerer FTU-projekter inden for forskellige 
teknologier samt inden for ekspertnettene, arbejdsgrupper, samarbejde med andre 
initiativer (på fællesskabsplan, på nationalt eller internationalt plan, EUREKA), 
uddannelsesaktiviteter, udbredelse af information eller overførsel af teknologi. 
Arbejdsprogrammet for 1995 omfattede aktiviteter inden for grundlæggende teknologier 
(software teknologi, teknologier vedrørende komponenter i undersystemer, 
multimediesystemer), fokusområder (teknologier, der skal indgå i virksomhedernes 
fremstillingsproces, integrering i fabrikationen, HPCN, OMI) og langsigtet forskning. 
Inden for softwareteknologi blev der i 1995 lanceret 142 ESSI-projekter samt projekter 
inden for FTU med særlig vægt på sikkerhedsproblemerne samt projekter vedrørende 
praktiske anvendelsesmuligheder og prøvning med henblik på en storstilet validering 
af lovende, endnu ikke etablerede teknologier. Inden for teknologier vedrørende 
komponenter og undersystemer vedrører FTU-projekterne navnlig flade skærme, 
signalbehandling, teknologier vedrørende enheder på under 0,2 /x og udstyr. I 
forbindelse med FUSE blev der lanceret 104 projekter med henblik på fremme af 
bedste praksis samt fremme af adgangen til og anvendelsen af de nye teknologier 
30 
blandt nye brugere og de små og mellemstore virksomheder. På det nye område 
multimediesystemer er indsatsen blevet gennemført i nært samarbejde med andre 
berørte generaldirektorater (GD X, GD XIII, GD XV). Ud over FTU-projekterne om 
nye teknologier og emner vedrørende intellektuel ejendomsret er der blevet lanceret 
en koordineringsaktion og et netværk af kompetencecentre, der har til opgave at yde 
en konkret bistand til navnlig de små og mellemstore virksomheder i forbindelse med 
anvendelsen af de nye multimedieteknologier. På et andet nyt område, nemlig 
teknologier, der skal indgå i virksomhedernes fremstillingsproces, der er af stor 
interesse for de små og mellemstore virksomheder, omfatter projekterne så forskellige 
sektorer som glasindustrien, offentlige bygge- og anlægsarbejder, postvæsenet, special­
fremstillede køretøjer til offentlig transport. De omfatter etablering af et net bestående 
af omkring 60 organisationer, der skal varetage udbredelse af information og 
overførsel af teknologi. Inden for integrering i fabrikationen findes der ud over FTU-
projekter ligeledes såkaldte "reference for brugergrupper "-projekter, der har til formål 
at udvikle detaljerede redegørelser for nye behov, at udarbejde fælles standarder^og at 
sikre koordineringsopgaverne. HPCN-projekterne omfatter flere industrisektorer og 
mobiliserer brugerne samt de små og mellemstore virksomheder, hvis deltagelse 
forventes at stige. OMI-projekterne vedrører nye sektorer såsom bilindustrien, 
telekommunikation, interaktivt fjernsyn, og de vedrører ligeledes integrering af 
designmetoder, mens indsatsen tidligere gik på udvikling af disse. Det er værd at 
bemærke, at 50% af partnerne er nye deltagere. Flere projekter er helliget arbejdet 
med udbredelse af information, skabelse af konsensus omkring grænsefladestandarder, 
udvekslinger af knowhow om udformning af systemerne, navnlig til gavn for de små 
og mellemstore virksomheder. Den langsigtede forskning erklærer sig åben over for 
nye idéer og nye forskere, den er i stand til at reagere på økonomiske og sociale 
behov, og den kan foregribe fremtidige teknologier. Med hensyn til den første 
målsætning så modtages forslag til stadighed, og der er igangsat projekter på 
faisibilitystadiet, der nødvendigvis på gå forud for en eventuel storstilet lancering. Det 
er interessant at notere sig, at den procedure i to etaper, der anvendes i forbindelse 
med projekter, der opfylder den anden målsætning, har gjort det muligt allerede i 
første etape at eliminere en række forslag. I forbindelse med den tredje målsætning er 
der lanceret 2 initiativer: det ene vedrører avanceret forskning inden for 
mikroelektronik (optoelektronisk sammenkobling - spørgsmålet omkring integrerede 
nanometriske kredsløb vil blive behandlet i 1996), mens det andet vedrører projekter 
inden for intelligente informationsgrænseflader, der navnlig skal fastlægge 
arbejdsprogrammet for udbudsproceduren i september 1996. Derudover vil 
procedurerne i forbindelse med målsætningerne "åbning" og "reaktivitet" blive 
videreført i 1996. 
I forbindelse med informationssamfundet er der uden for ESPRIT-programmet blevet 
lanceret en række pilotprojekter inden for bl.a. elektroniske byer, kommunale 
infostandere, teledistribution af multimedieinformation, elektronisk overførsel af 
midler, udbredelse af billeddiagnose, standardisering af kortlægningen af DNA. Disse 
projekter supplerer de omkring 70 projekter, der gennem ESPRIT, TELEMATIK og 
ACTS udgør en målrettet aktivitetsgruppe med henblik på udvikling af internationale 
udvekslingssystemer såsom W3 (World Wide Web). Et forum om 
"informationssamfundet" tilrettelagt i fællesskab af EU og landene i Central- og 
Østeuropa blev afholdt i Bruxelles i juni 1995 og vil blive fulgt op af et forum i Prag 
i september 1996. 
31 
Den europæiske IT-konference (EITC '95) blev afholdt i Bruxelles i november 1995 
sammen med IT-forummet. Konferencen blev knyttet sammen med en udstilling 
omkring de resultater, som projekterne var nået frem til, og udnyttelsen af disse, og 
den havde flere tusinde deltagere. I samarbejde med EuroCASE blev de 23 ITEA-
priser (Information Technology European Awards) uddelt ved denne lejlighed. 
Derudover blev anvendelsen af Internet og CD-Rom (udvikling af multimedie 
ejicyclopædier over resultaterne af H-programmet) til udbredelse af information gjort 
til genstand for intensive valideringstests. Resultaterne heraf er blevet brugt i den 
indkaldelse af forslag der skal føre til etablering af en egentlig tjeneste i stor målestok. 
Arbejdsprogrammet for 1996 
De central- og østeuropæiske landes deltagelse i FTU-projekter, der allerede var en kends­
gerning i 1995, vil kunne få en ny dimension i 1996 takket være Phare-programmets 
finansiering af forskningsinfrastrukturer. Der vil endvidere blive gennemført en 
informationskampagne rettet mod middelhavslandene. 
To indkaldelser af forslag er planlagt for 1996, det ene i marts og det andet i september. 
Arbejdsprogrammet er blevet ajourført: de opgaver, der var godt repræsenteret i de 
projekter der blev gennemført i 1995 er blevet fjernet, mens andre er blevet tilføjet for at 
tage hensyn til nye prioriteter f.eks. inden for elektronisk handel eller W3. 
Arbejdsprogrammets præsentation er blevet forbedret for at gøre det lettere tilgængeligt 
for nye deltagere og for brugere, hvis behov i højere grad er løsninger frem for tekniske 
opgaver, mens alle ledsageforanstaltninger er blevet samlet undet ét for give bedre 
sammenhæng og gøre det mere læseligt. Et nyt arbejdsprogram vil blive udarbejdet i 1996 
for den efterfølgende periode. 
INDUSTRITEKNOLOGIER 
4. INDUSTRI- OG MATERIALETEKNOLOGIER 
Oversigt 1995 
Vigtige videnskabelige og teknologiske resultater 
1. Industrielle FTU-projekter 
Hovedaktiviteten har været evalueringen af de forslag, der er modtaget i forbindelse med 
den første indkaldelse af forslag under Brite-EuRam (sidste frist: 15. marts 1995), og 
starten af kontrakterne. Hovedtrækkene ved denne indkaldelse er: 
det store antal forslag (1 180), der sikkert skyldes det lange tidsrum mellem denne og 
den foregående indkaldelse, som fandt sted for to år siden (26. februar 1993); 
det store antal forslag, der kunne godkendes (98%), hvilket sikkert skyldes den 
konstante forbedring af forslagenes kvalitet og indførelsen af "forhåndsundersøgelsen" 
(tjenestegrenenes kontrol af de vigtigste træk ved projektet forud for indsendelsen af 
forslaget); 
dækningen af tre områder (produktionsteknologier, materialer og teknologi til 
innovation af produkter, teknologi til transportmidler) er tilfredsstillende, selv om der 
inden for nogle underområder kun blev udvalgt få projekter: menneskelige faktorer og 
tilrettelæggelse af produktionssystemerne (område 1.5) og fremstilling af køretøjer 
32 
(område 3B.2); 
de 402 mio. ECU, der er afsat til denne indkaldelse, åbner mulighed for at regne med 
finansiering af 218 projekter. 
2. Tematiske netværk 
Efter den åbne og fortsatte indkaldelse af forslag, resulterede pilotfasen i 41 modtagne 
forslag om en undersøgelsesfase og 3 forslag om en gennemførelsesfase. 60% af disse 
forslag til et beløb på 0,78 mio. ECU blev udvalgt. 
3. Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV 
Svarsatsen på den åbne og uafgrænsede indkaldelse af forslag er tilfredsstillende, dog 
ikke for område 3 (transport), der er underrepræsenteret (4%). Ud af 465 modtagne 
forslag til etape 1 og 118 til etape 2 er der udvalgt henholdsvis 212 og 51 forslag til 
et samlet budget på 27,5 mio. ECU, hvoraf 17 mio. ECU allerede er afsat i 1995. 
Med hensyn til programmets bidrag til de vigtigste mål for FTU, skal der gøres opmærk­
som på følgende punkter: 
styrkelse af den økonomiske og sociale samhørighed: i gennemsnit 8,8 deltagere per 
FTU-projekt, fra 4,8 forskellige lande, hvoraf 71 % er nye deltagere, synes at bidrage 
til den ønskede styrkelse; 10% af deltagerne kommer fra mål nr. 1-regioner; i CRAFT 
(Cooperative Research Action for Technology), etape 1 projekterne er alle deltagerne 
nye (krav for, at et projekt er støtteberettiget), og i etape 2 er 213 deltagere nye; 
CRAFT-projekterne har i gennemsnit 5,1 partnere; 
de små og mellemstore virksomheders deltagelse: 20% af deltagerne i FTU-projekterne 
er små og mellemstore virksomheder, hvilket er en stigning i forhold til tredje 
rammeprogram (17%); de tegner sig for 19% af budgettet; 17% af projekterne 
koordineres af en lille eller mellemstor virksomhed; i CRAFT-projekterne (etape 2) er 
73 % af deltagerne små eller mellemstore virksomheder; 
internationalt samarbejde: 3% af deltagerne kommer fra lande uden for Den 
Europæiske Union; 
erhvervslivets deltagelse: der blev i 1995 foretaget en evaluering af afsluttede projekter 
med bistand fra uafhængige konsulenter; denne evaluering var navnlig baseret på 
interviews og på en analyse af indikatorer såsom forvaltning, samarbejde, 
forskningsindsats, økonomiske fordele, de små og mellemstore virksomheders 
deltagelse, indvirkningerne på samfundet og miljøet og valoriseringsstrategien; man 
nåede frem til følgende resultater: 
* 41% af resultaterne kunne munde ud i 5 praktiske 
anvendelsesmuligheder, mens 62% af resultaterne kunne anvendes 
inden for mindst 3 forskellige industrisektorer; 
* 45 % af projekterne skulle muliggøre en indtjening på mindst 5 mio. 
ECU over de næste 5 år (heraf 2% over 100 mio. ECU); 
* 76% af resultaterne kan være på markedet inden for de næste 3 år 
(47% inden for det næste år); 
* 64% af resultaterne har en potentiel positiv indflydelse på miljøet; 
* projekterne forberedes bedre og bedre i undersøgelsesfasen: 40% af 
dem (28% i 1994) betragtes som værende i stand til "selvstændigt" 
(ingen yderligere bistand krævet) at gennemføre projektet; 
* med hensyn til beskæftige!-en har 36% af projekterne allerede vist, 
at de har en positiv virkni.ig for partnerne. 
33 
Ud fra et kvalitativt synspunkt tyder de erfaringer, man har indhøstet siden starten af Brite-
EuRam-projektet, på, at der ikke sker en reel udnyttelse af resultaterne, medmindre der 
findes en klart afgrænset virksomhedsstrategi, og partnerne allerede fra begyndelsen har 
tænkt på udnyttelsesmulighederne. Derfor blev de projekter, der blev udvalgt efter 
indkaldelsen afbud i 1995, underlagt strenge udvælgelsesprocedurer, og der vil blive ført 
nøje tilsyn med forvaltningen og gennemførelsen af arbejdet. I årets løb har de indikatorer, 
der er anvendt i de årlige evalueringsrapporter, og de forskellige analyser nævnt ovenfor 
været et udtryk for, hvor strenge de foreløbige og den endelige evaluering har været. 
Nogle succeshistorier 
Analysen i 1995 af afsluttede projekter har belyst visse succeshistorier som f.eks.: 
En gruppe på 4 små og mellemstore virksomheder (F, D) og et laboratorium har udviklet 
et nyt substrat på basis af papir, der gør det muligt at udskift PVC til alle dekorationsfor-
mål inden for industrien og inden for møbelfremstilling. Konsortiet omfatter alle led i den 
industrielle sektor, hvilket har muliggjort en umiddelbar udnyttelse af teknologien. Ved 
projektets afslutning var der allerede produceret og solgt 170 mio. tons. Den økonomiske 
gevinst for perioden 1995-1999 anslås til 55 mio. ECU efter en investering i F&U på 2,5 
mio. ECU. PVC, et produkt udvundet på basis af klor, udsættes hyppigere og hyppigere 
for kritik på grund af dets skadelige egenskaber. Ethvert erstatningsprodukt kan ikke undgå 
at have en miljømæssig fordel. 
Skoindustrierne er et vigtigt marked omend et marked i vanskeligheder, hovedsagligt på 
grund af konkurrencen fra Sydøstasien, ligesom det er tilfældet med tekstilindustrien. Det 
er ligeledes et marked i bevægelse på grund af ændringerne i moden. En hurtig tilpasning 
af fabrikationen og evne til at foregribe og tage initiativ til disse modeændringer er en 
altafgørende forudsætning, for at den europæiske skoindustri kan bevare sin konkurrence­
fordel. 
Tre erhvervsvirksomheder (heraf 2 små eller mellemstore virksomheder) har sammen med 
to forskningscentre udviklet et CAD/CAM-system til udformning af sko (herunder alle 
delene i skoene) og de tilsvarende læster. To af partnerne tog ved projektets afslutning 
dette designredskab i brug i deres fremstillingskæde. Man har allerede oplevet en økono­
misk gevinst, og den forventede gevinst over de kommende 5 år anslås til 24,5 mio. ECU 
efter en investering i F&U på 2,8 mio. ECU. Den således opnåede nyskabelse kan gøres 
til genstand for en overførsel af teknologi til industrivirksomhederne inden for denne 
sektor, der næsten alle er små og mellemstore virksomheder. Da disse industrier ydermere 
er beliggende i underudviklede regioner, er dette projekt et plus for den europæiske 
samhørighed, og det bidrager til at opretholde beskæftigelsen inden for en sektor i 
vanskeligheder. 
Når et projekt er opbygget omkring et klart markedsbehov, og de involverede virksom­
heder arbejder inden for deres eget centrale område, er succes'en givet. 
Det er tilfældet med dette konsortium bestående af to virksomheder og to universiteter, der 
har udviklet nye sjældne jordoxider, der har gjort det muligt at fremstille materialer med 
kraftigt forbedrede selvlysende egenskaber. Forsøgene med forskellige lampetyper har 
været en succes. Den industrielle og kommercielle udnyttelse er sket i samarbejde med 
forskningen, hvilket har givet en gevinst på 20 mio. ECU og en forventet direkte og 
indirekte gevinst på belysningsmarkedet på 330 mio. ECU over en periode på 5 år efter 
en investering på 1,9 mio. ECU. 
34 
Problemer 
Medlemmerne af den gruppe, der foretager den årlige evaluering af programmet, nævnte 
i deres 1995-rapport det urimeligt lange tidsrum, der medgår mellem datoen for 
afslutningen af indkaldelsen og underskrivelsen af kontrakterne både for FTU-projekter og 
for CRAFT-projekter. Det foreslåes, at de procedurer, der følger efter evaluerings-
perioden, fremskyndes. 
En række underområder under programmet har en ringe tiltrækningskraft, navnlig for de 
små og mellemstore virksomheder. Netværket for stimulering af de små og mellemstore 
virksomheder er blevet oplyst herom, og der vil i 1996 blive gennemført foranstaltninger 
med henblik på at udbedre dette forhold. 
Arbejdsprogrammet for 1996 
Arbejdsprogrammet for 1996 vil først og fremmest indeholde en gentagelse af evalueringen 
af forslagene efter den anden indkaldelse, der afsluttes d. 17. april 1996. Budgettet er på 
400 mio. ECU. 
Derudover vil der blive gennemført 3 evalueringer i forbindelse med CRAFT til et samlet 
budget på 32 mio. ECU samt 3 andre evalueringer af tematiske netværk med et samlet 
budget på 9 mio. ECU. 
To andre arbejdsområder vil ligeledes blive favoriseret: dels genenmførelsen af ledsage­
foranstaltninger til programmet (3% af budgettet) efter indkaldelsen af forslag, der blev 
offentliggjort d. 15.12.95 og er åben og ubegrænset frem til udgangen af 1997, dels vil der 
blive etableret tænketanke og arbejdsgrupper med henblik på forberedelse af femte 
rammeprogram. 
5. STANDARDISERING, MALINGER OG PRØVNINGER 
Aktiviteter i 1995 
Vigtige videnskabelige og teknologiske resultater 
1. Industrielle FTU-projekter 
1995 var helliget dels finansieringen af de FTU-projekter, der blev udvalgt efter 
afslutningen af indkaldelsen af forslag, som blev lanceret for område 1, og den målrettede 
indkaldelse, der havde til formål at støtte gennemførelsen af fællesskabspolitikkerne og den 
europæiske standardisering, dels evalueringen af de modtagne forslag vedrørende område 
2 og 3 og den anden målrettede indkaldelse. 
Indkaldelsen af forslag vedrørende område 1 var åben for alle industrisektorer. Ud af 177 
modtagne forslag blev 44 projekter (dvs. hvert fjerde) udvalgt, og 17 heraf vedrørte direkte 
de standarder, som industrien har anmodet om. Alle projekterne blev finansieret i 1995 
med et samlet budget på 22 mio. ECU. 
For første gang blev en målrettet indkaldelse omfattende 25 prioriterede emner lanceret 
med henblik på gennemførelsen af fællesskabspolitikker og med henblik på den europæiske 
standardisering CEN/CENELEC. Man har kun modtaget 16 forslag, hvoraf 7 modtog støtte 
i 1995. 
35 
Den første indkaldelse af forslag, der er planlagt i arbejdsprogrammet for område 2 og 3, 
blev lanceret i juni 1995. Det centrale i denne indkaldelse var anden del af programmet, 
nemlig udviklingen og gennemførelsen af standardisering, målinger og prøvninger til støtte 
for de europæiske politikkers økonomiske og socioøkonomiske aspekter. Denne indkaldelse 
har til formål at løse de tekniske problemer, der opstår i forbindelse med gennemførelse 
af forordninger og direktiver, særlig på agrolevnedsmiddelområdet, inden for miljø og 
folkesundhed, hvortil kommer to nye områder: beskyttelse af kulturarven og medicinsk­
juridisk kontrol, som retssystemet udfører i godkendte laboratorier. Endelig er der blevet 
gjort en stor indsats over for officielle laboratorier og organer, herunder toldlaboratorier, 
der har til opgave at udføre kontrol og analyser til bekæmpelse af svig og bedrageri. 
Ud af 464 modtagne forslag inden for disse forskellige områder, vil omkring 80 projekter 
kunne finansieres i 1996 (dvs. hvert sjette). Det foreløbige budget for indkaldelsen af 
forslag inden for område 2 og 3 er på 24 mio. ECU. 
2. CRAFT og tematiske netværk 
Ud over FTU-projekterne har 6 forslag til teknologifremmende foranstaltninger til fordel 
for de små og mellemstore virksomheder og 6 forslag til tematiske netværk modtaget 
fællesskabssstøtte. Budgettet for disse foranstaltninger er i 1995 på 1,1 mio. ECU. 
Nogle succeshistorier 
Blandt de 43 projekter, der blev afsluttet i 1995, bør flere interessante resultater nævnes: 
Udviklingen af procedurer til måling og prøvning til kontrol med klassificeringen af 
fyrkedler i private hjem svarer nøje til de klassificeringskriterier, der er opstillet i 
direktivet. 
Man har kunnet validere resultaterne af kvalitetsmålinger af de antenner, som 
meteorologiske laboratorier anvender, og af prøvninger af direktivets anvendelse på 
elektromagnetisk kompatibilitet. 
En metode til prøvning af ilds adfærd i polstermøbler er blevet udviklet takket være 
et samarbejde mellem 11 industrilaboratorier og officielle laboratorier i 8 lande. 
En række metoder til bestemmelse af mikrobiologisk forurening af badevand med 
afføring er blevet udviklet og testet af 34 laboratorier i samtlige medlemsstater. 
Et miniaturesystem til måling af laktatindholdet i blodet hos alvorligt syge samt hos 
sportsfolk og af glykoseindholdet hos komatøse diabetikere er blevet udviklet og vil 
snart blive markedsført. 
Endelig er referencematerialer, der gør det muligt at karakterisere hvedemel, blevet 
stillet til rådighed for laboratorierne sammen med metoder, der gør det muligt at 
bestemme indholdet af blød hvede i pasta. Resultaterne af disse to projekter henvender 
sig til laboratorier, der udfører kvalitetskontrol og bekæmper svig inden for 
agrolevnedsmiddelsektoren. 
36 
Arbejdsprogrammet for 1996 
Arbejdsprogrammet for 1996 er fastlagt på grundlag af nedenstående målsætninger: 
1. Forbedring af konkurrenceevnen blandt alle den europæiske industris sektorer. 
2. Fremme af forskning med henblik på gennemførelse af europæisk politik inden for 
industri, landbrug, energi og tjenesteydelser gennem udvikling og forbedring af 
godkendte metoder til måling og prøvning, som accepteres ikke blot i Europa, men i 
hele verden. 
3. Fremme af forskning til støtte for CEN/CENELEC's og andre europæiske organers 
arbejde. 
4. Støtte af den fremtidige udvikling af den europæiske måleinfrastruktur. 
5. Fremme af udbredelsen og anvendelsen af god målepraksis i Europa og særlig i de 
dårligst stillede regioner. 
Efter evalueringen og undersøgelsen af resultaterne af de målrettede indkaldelser i 1995 
vil det hensigtsmæssige i at lancere en ny målrettet indkaldelse i juni 1996 blive drøftet 
med udvalget for programmet. 
I lyset af de positive resultater, som man opnåede i forbindelse med den første indkaldelse 
på dette område: målinger af europæiske kvalitetsprodukter, vil den indkaldelse, der er 
planlagt til d. 15. juni 1996, blive lanceret på grundlag af følgende prioriteter: 
- industriel innovation; 
- udbredelse af industriel knowhow til de dårligst stillede regioner gennem 
tilrettelæggelse af praktiske uddannelseskurser; 
- fordele for de sektorer, der er karakteriseret ved en stor andel af små og mellemstore 
virksomheder. 
MILJØ 
6. MILJØ OG KLIMA 
Aktiviteter i 1995 
Vigtige videnskabelige og teknologiske resultater 
Forskningsaktionerne under tredje rammeprogram er for størstedelens vedkommende 
afsluttet eller gået ind i den afsluttende fase. Disse aktioners forskelligartethed både med 
hensyn til anvendt og strategisk forskning og med hensyn til grundforskning gør, at 
programmet på en gang bidrager til målsætningerne om øget konkurrenceevne og til 
fastlæggelsen og gennemførelsen af andre fællesskabspolitikker, særlig miljøpolitikken. 
Denne dobbelte karakter er blevet styrket med lanceringen af fjerde rammeprogram, i 
forbindelse med hvilket udvælgelsen af de første projekter er sket på grundlag af 
indkaldelser af forslag fordelt over hele 1995. 
Selv om erhvervslivet kun i ringe omfang deltager i de områder af programmet, der 
vedrører forståelsen af de basale processer, der ligger til grund for klima- og 
miljøændringer og deres betydning for menneske, miljø og samfund, opvejes dette af den 
omfattende deltagelse i områder under programmet, der er mere teknologisk orienterede 
37 
såsom udvikling af miljøteknologier inden for vandbehandling, affald, fjernelse af 
forurening, risikoforvaltning osv. eller på rumforskningsområdet. 
Afslutningen af tredje rammeprogram og overgangen til fjerde program er ligeledes 
karakteriseret ved en styrkelse af samarbejdet mellem videnskab og teknologi i samfundet. 
Etableringen af netværk af forskningsinstitutioner og fællesskabsprojekter styrkes både 
gennem videreførelsen og uddybningen af tidligere aktioner og gennem lanceringen af nye 
foranstaltninger. Nogle gange overskrider disse foranstaltninger i vid udstrækning Den 
Europæiske Unions grænser, idet de indgår i store forskningsprogrammer vedrørende 
globale ændringer (klimaforskning, forskning i økosystemer osv.). 
Denne europæiske deltagelse i den internationale forskningsindsats gør det muligt ikke blot 
at valorisere Unionens F&U potentiale, at deltage i den internationale elite inden for 
forskning i globale ændringer, men også at fastlægge det videnskabelige grundlag, der gør 
det muligt at løse de forskellige miljøproblemer, som Unionen står over for. 
Deî internationale samarbejde er ligeledes bl.a. gennem de central- og østeuropæiske landes 
omfattende deltagelse blevet udvidet til nye projekter udvalgt i forbindelse med fjerde 
rammeprogram inden for de fleste af de områder, der er omfattet af miljø- og 
klimaprogrammet (med undtagelse af området "observation af jorden"). Industrilandene, 
særlig Norge, Schweiz og Canada har givet udtryk for deres vilje til at deltage i Unionens 
F&U-programmer inden for miljø, uden at denne tilkendegivelse har givet sig udslag i en 
nogen større deltagelse af canadiske forskningsinstitutioner i projekterne i forbindelse med 
den første indkaldelse. Noget tyder på, at programmet i forbindelse med indkaldelserne i 
1996 vil kunne drage fordel af en større canadisk deltagelse samt et nært samarbejde med 
Israel. 
Koordineringen mellem programmer er ligeledes blevet styrket på alle de punkter, hvor 
miljøprogrammet berører andre særprogrammer. Dette har f.eks. været tilfældet i for­
bindelse med forskning i økosystemer i kystegne i samarbejde med MAST III, skovøko­
systemer, samarbejde med særprogrammet om landbrug, fiskeri og skovbrug og i 
forbindelse med miljøteknologier og forurening fra fly i samarbejde med programmet om 
industri- og materialeteknologier. 
Fællesskabets støtte til anvendelse af rumteknologier til jordobservation og dens miljø har 
udviklet sig, og to indkaldelser af forslag har gjort det muligt at udvælge fem samordnede 
aktioner vedrørende forskning i metodikker. Kommissionen har ligeledes videreført og 
afsluttet det forberedende arbejde i forbindelse med oprettelsen af et center for 
jordobservation (CEO), der skal bringe brugerne af teknikken og de rumcentre, der leverer 
dataene, i kontakt med hinanden. Endelig har Kommissionen underskrevet en aftale med 
franske, belgiske, italienske og svenske partnere om fælles udvikling af et instrument til 
overvågning af vegatationen. Dette instrument skulle opsendes med satellitten SPOT 4 i 
1997. 
Endelig skal nævnes det væsentlige bidrag fra miljø- og klimaprogrammet til fastlæggelsen 
af task force'rnes videnskabelige indhold, særlig task force om fly teknik og task force om 
vand, for hvilke størstedelen af de strategiske emner har dybe rødder i miljø- og 
klimaprogrammet. 
38 
Nogle succeshistorier 
• Den seneste udvikling på området biosensorer viser sig at være meget lovende med 
hensyn til overvågning af miljøet. I forbindelse med BIOTICAS-projektet er der blevet 
udviklet en ny generation af instrumenter til påvisning af meget små mængder 
pesticider i vand. Disse instrumenter har flere fordele såsom stor følsomhed og 
selektionsevne. De muliggør et hurtigt svar i forbindelse med off-line og on-line 
kontrol samt i forbindelse med fjernkontrol. 
• Selv om CFC'er og haloner, der mistænkes for at ødelægge ozonlaget, ikke mere 
fremstilles i Europa, findes der store lagre af disse produkter, og frigivelse af disse i 
atmosfæren vil kunne forsinke genopbygningen af ozonlaget i flere årtier. 
Miljøprogrammet har bidraget til udvikling af en proces til på en miljøsikker og billig 
måde at destruere mange af de halon- og karbonforbindelser, der i øjeblikket oplagres. 
• På industriens initiativ er NICOLE-netværket (industriforurenet jord i Europa) blevet 
gjort operationelt. Formålet med netværket er udbredelse og udveksling af 
videnskabelig og teknologisk viden om industriforurening af jord og grundvand. 
Initiativet har også til formål at fremme en koordineret og mangesidet forskning, der 
skal gøre det muligt for den europæiske fremstillingsindustri at finde frem til 
forurenede områder, at evaluere de risici, som disse områder indebærer for mennesket 
og miljøet, og at forvalte rensningen af disse områder på en effektiv måde. 
• Den europæiske fotoreaktor EUPHORE blev igangsat i april 1995 i Valencia i Spanien. 
Dette smogkammer med et samlet volumen på 200 m3 gør det muligt under optimale 
forsøgsbetingelser at undersøge de komplekse kemiske reaktioner, der fører til dannelse 
af ozon i troposfæren. Dette instrument gør det muligt at øge kendskabet til en form 
for luftforurening, der er specielt giftig for mennesket og for miljøet. 
• APHEA-projektet har på en uomtvistelig måde vist forholdet mellem luftforurening i 
flere storbyer i Den Europæiske Union og forekomsten af luftvejssygdomme. 
EUPHORE og APHEA åbner for ny forskning på centrale områder inden for 
epidemiologi, miljøtoksikologi og økotoksikologi, der udgør grundlaget for 
miljølovgivningen. 
• Den anden europæiske kampagne for måling af ozonkoncentrationen i stratosfæren i 
det arktiske område og ved højere breddegrader, der finansieres delvist af miljø- og 
klimaprogrammet, har vist en væsentlig reduktion i demie koncentration. Dette 
fænomens indvirkning på menneskets sundhed og på miljøets stabilitet taler til fordel 
for en fortsat forskningsindsats på dette område. 
• Der er blevet ydet en række vigtige bidrag til udviklingen af politikker for en 
bæredygtig udvikling, og især er drøftelserne på en workshop om "Globale miljø­
ændringer og en bæredygtig udvikling i Europa" blevet offentliggjort, og den første 
europæiske konference om økonomiske aspekter af en bæredygtig udvikling, der 
fokuserede på miljøregnskab, og som blev afholdt i 1995, vil blive fulgt op af en anden 
konference om "Økologi, samfund og økonomi" i midten af 1996. 
Problemer 
En væsentlig del af miljø- og klimaprogrammet har til formål at forbedre konkur­
renceevnen og opsvinget med henblik på en vedvarende udvikling enten ved at hjælpe 
virksomhederne til at udvikle nyskabelser på det teknologiske område og til en bedre 
39 
udnyttelse af ressourcerne, eller ved at hjælpe virksomhederne til at indarbejde 
miljøstandarder og -krav. I denne forbindelse må man desværre endnu konstatere, at de 
små og mellemstore virksomheder deltager i alt for ringe omfang, selv om erhvervslivets 
deltagelse generelt er voksende. "CRAFT-systemet har i denne forbindelse vist sig at være 
ineffektivt. 
Arbejdsprogrammet for 1996 
1. Revidering af arbejdsprogrammet 
Parallelt med gennemførelsen, koordineringen og overvågningen af de projekter, der blev 
udvalgt på grundlag af de første indkaldelser af forslag, foretager Kommissionen en 
revidering af arbejdsprogrammet med henblik på til de indkaldelser af forslag, der vil blive 
offentliggjort i løbet af andet halvår af 1996. Denne revidering har hovedsagligt til formål 
(a) at løse de problemer, man er stødt på i forbindelse med gennemførelsen af programmets 
første fase og (b) at koncentre forskningsindsatsen omkring de aspekter i det oprindelige 
arbejdsprogram, som ikke i tilstrækkeligt omfang blev dækket ind af de første indkaldelser 
af forslag. Denne revidering har også til formål at understrege de aspekter i programmet, 
der har størst chance for at løse de vigtigste problemer af miljømæssig karakter, som 
borgerne og erhvervslivet i Unionen står over for i forbindelse med en bæredygtig 
udvikling. 
2. Revidering af rammeprogrammet 
Miljø- og klimaprogrammet har bidraget væsenligt til forberedelsen af et forslag om 
supplerende finansiering af fjerde rammeprogram. 
Kommissionen har således vist, at den har til hensigt (a) at koncentrere forskningsindsatsen 
omkring en række prioriterede emner, særlig gennem en styrkelse af den koordinering, der 
er nødvendig for en effektiv gennemførelse af disse emner under programmet, og (b) 
gennem en forøgelse af budgetmidlerne at styrke de aktioner under programmet, der er 
knyttet til task force'rne om vand og den nye generation af fly. 
3. Forberedelse af femte rammeprogram 
1996 vil blive helliget forberedelsesarbejdet til femte rammeprogram. Der er planlagt en 
række ledsageforanstaltninger i denne forbindelse. 
7. HAVFORSKNING OG -TEKNOLOGI 
Oversigt 1995 
1995 var karakteriseret ved en overgangsperiode mellem den hav videnskabelige forskning 
og de forskningsaktioner, der blev gennemført under programmet om havforskning og 
-teknologi (MAST II - Marine Science and Technology Programme) under tredje 
rammeprogram (1990-1994), og som går ind i deres afsluttende fase eller allerede er 
afsluttet, og aktionerne under fjerde rammeprogram (1994-1998), der går ind i deres 
startfase (MAST III). 
40 
I 1995 har EU's FTU-aktioner fortsat fremmet udviklingen af en europæisk havforsk­
ningssamfund og styrket dets internationale profil. Denne udvikling forventes at få endnu 
et skub fremad efter oprettelsen i oktober 1995 af "European Marine Board" i samarbejde 
mellem Den Europæiske Socialfond (ESF) og Kommissionen (GD XII). 
MAST-støttet forskning har fortsat resulteret i mange oplysninger om de processer, der 
finder sted i havet, særlig i forbindelse med operationel oceanografi, biologisk produktivi­
tet, økosystemers egenskaber eller videnskab og udvinding i kystnære områder. Man har 
investeret meget i store mangesidede projekter (EU-bidrag i størelsesordenen 8-10 mio. 
ECU) i regionale have, hvoraf to (Middelhavet og den nordøstatlantiske kontinental­
sokkelkant) blev indledt under MAST II, og to andre vil blive indledt i 1996 (Østersøen 
og området omkring De Kanariske Øer og Azorerne). 
Både MAST II og MAST III åbner mulighed for at gennemføre forskning i udvikling af 
nye instrumenter til måling og prøveudtagning af havvand og havbund, platforme til 
opstilling af observationsudstyr, fjernstyrede undervandskøretøjer og en række tilknyttede 
teknologier (akustik, billeddannelse osv.). 
Det internationale samarbejde er blevet intensiveret under MAST III, særlig samarbejdet 
med organisationer fra Australien, Canada, USA og tredjelande i middelhavsområdet, der 
har udvist stor interesse for programmet og for at deltage i projekter til fælles fordel. 
I 1995-runden af indkaldelser til MAST III kom over 11% af forslagsindsenderne fra 
industrien. Der forventes en stigning i forbindelse med den anden indkaldelse, der er plan­
lagt til begyndelsen af 1996, idet der åbnes reelle muligheder for forslag inden for det 
havteknologiske område. 
Forslag til projekter inden for kystzonevidenskab blev evalueret sammen med en række 
projekter om kystområderne., som blev indsendt i forbindelse med miljø- og 
klimaprogrammet. 
Nogle resultater 
Da MAST Ill-projekterne først blev påbegyndt i 1995 er det endnu for tidligt til, at der kan 
siges noget om konkrete resultater. 
For MAST II er nedenstående projekter og aktiviteter imidlertid relevante: 
North Atlantic Targeted Project (NATP), hvori deltager 110 videnskabsfolk fra 32 
institutioner i 10 EØS-lande, er tæt på sin afslutning. Som et resultat heraf varetages 
den hidtil meget oversete forskning på kanten af kontinentalsoklen nu af et velintegreret 
videnskabeligt miljø. Dette skulle inden længe føre til et betydeligt gennembrud i vor 
forståelse af strømme og udvekslinger på kanten af kontinentalsoklen. 
Pilotfasen i Mediterranean Targeted Project (MTP) med deltagelse af omkring 180 
videnskabsfolk fra 70 organisationer i 14 EØS-lande, er næsten blevet bragt succesfuldt 
til ende. De vigtigste resultater omfatter 40 artikler, en håndbog over analytiske 
metoder og protokoller, samarbejde med videnskabsfolk fra tredjelande i 
middelhavsområdet og store mængder data om det økosystem, som Middelhavet udgør. 
MTP har ført til etableringen af et velafgrænset videnskabeligt miljø, der beskæftiger 
sig med middelhavsforskning. 
41 
Aktiviteterne under MTP og NATP vil blive videreført i opfølgende regionale havprojekter 
under MAST III. 
ERSEM og MEICE-projekterne, der begge beskæftiger sig med udarbejdelse af 
modelberegninger af økosystemer, har for første gang ført til udarbejdelse af modeller 
for biologiske interaktioner lige fra mikroorganismestadiet til fisk og havfugle. Man 
er nået frem til en ny opfattelse af de faktorer, der kontrollerer planktonsamfund i 
kystområder, og man har kunnet revidere de økologiske teorier om fødenet i havet. 
Disse to projekter har allerede resulteret i 29 publikationer og yderligere 29 er på vej. 
Udvikling af brugbar teknologi omfatter forbedrede generiske kommunikationsformer, 
nye sensorer til måling af stoffer i havet, teknologi til bestemmelse af verdenshavenes 
tredimensionale struktur eller til bestemmelse af strømhastighed nær bunden i 
lavtvandsområder. SAMI-projektet har vist, at den akustiske, syntetiske aperturantenne 
gør det muligt at kortlægge verdenshavene på samme måde, som landområder 
kortlægges med SAR-radarer på satelitter. Selv om der er behov for en 
videreudvikling, er der tale om produkter, der kan markedsføres. 
For at sikre den meget arbejdskraftintensive taxonomis fremtid, er der blevet udviklet 
to nye instrumenter til automatisk klassificering af phytoplankton. 
Feasibilityundersøgelser af fuldautomatiske, langtidsdybhavsstationer har vist, at 
sådanne stationer nu er mulige, og at on-site indgreb ligeledes er mulige. En efter­
følger til projektet om laboratorier på havbunden finansieres over det nye MAST III 
program. 
Den samordnede aktion MM ARIE om udarbejdelse af modeller for koordinering, 
undersøgelse af mulighederne for anvendelse af højtydende computerteknikker på 
udarbejdelsen af modeller har bragt matematikere og havforskere sammen, og indtager 
en fremtrædende stilling. 
MAST datapolitik har resulteret i et nært samarbejde om forvaltning af oceanografiske 
data mellem medlemsstaterne, internationale organisationer og Kommissionen og har 
ført til en bedre service til brugergrupper og en bedre udbredelse af resultaterne af 
projektet og af dataprodukter. 
Ud over 50 stipendier, er langt over 260 Ph.D-kandidater og 175 postdoktorale 
kandidater blevet uddannet i forbindelse med projekterne. 
- Den anden MAST-dag kombineret med EUREKA/EUROMAR markedet blev afholdt 
d. 7.-10. november 1995 i Sorrento, Italien. Omkring 500 mennesker deltog i de 18 
videnskabelige møder og udstillingen om MAST li-projekterne og de 7 
EUREKA/EUROMAR-projekter, der er under gennemførelse. 
Derudover blev der i løbet af 1995 arrangeret en række tematiske workshopper, hvori 
deltog op til 160 mennesker. 
Arbejdsprogrammet for 1996 
Kommissionen vil samtidig med, at den fortsat gennemfører og forvalter de FTU-projekter, 
som blev udvalgt efter indkaldelserne af forslag i 1995, foretage en prioritering i 
42 
arbejdsprogrammet for MAST III med henblik på en yderligere indkaldelse af forslag, som 
vil blive lanceret i første halvdel af 1996. Der vil i denne forbindelse blive taget hensyn 
til resultaterne af indkaldelserne af forslag i 1995 og til Kommissionens politikker omkring 
FTU. 
Fokuseringen og koncentreringen afspejles også i MAST Ill's bidrag til Kommissionens 
forslag til tilpasning af fjerde rammeprogram, og MAST III vil yde et væsentligt bidrag 
til task forcen om fremtidens havsystemer. 
Det forberedende arbejde i forbindelse med den fremtidige havforskning inden for 
rammerne af femte rammeprogram vil ligeledes blive gennemført i 1996. 
BIOVIDENSKABER OG BIOTEKNOLOGIER 
8. BIOTEKNOLOGI 
Aktiviteter i 1995 
Videnskabelige og teknologiske resultater 
1. Bioteknologi (1992-1994) 
Programmet havde et budget på 186 mio. ecu, hvoraf 158,11 mio. ecu blev afsat til ialt 
133 tværnationale forskningsprojekter. Disse projekter var af en mere grundlæggende og 
strategisk karakter, og det var til dels industrien, der tog initiativ til dem. Den samlede 
industrielle deltagelse, dvs. antallet af projekter med mindst en partner fra indusstrien, var 
på 25 %, men denne procentdel var meget forskellig afhængig af de forskellige områders 
forskningskarakter. Kommissionen fremmede derudover udviklingen af syv industrielle 
platforme, der skulle fungere som yderligere koordinations- og kommunikationsmekanismer 
mellem kontrahenterne og de potentielle brugere. 
I løbet af 1995 blev der udarbejdet 1651 publikationer om 133 projekter, der blev indsendt 
og registreret 6 patentanmeldelser. 22,5% af disse publikationer var fælles og gav et 
indtryk af, hvor nært samarbejdet mellem de deltagende laboratorier har været. 
De resultater, der er gjort rede for i disse publikationer, har bidraget til: 
* færdiggørelsen af kortlægningen af gærs genom (for første gang nogensinde); 
* garanti for sikkerheden i forbindelse med anvendelse af levende celler i 
produktionsprocessen (flere publikationer i videnskabelige tidsskrifter såvel som i 
brochurer rettet mod den brede befolkning); 
* landbruget (transgene planter, biopesticider), medicin (vacciner) og miljøbeskyttelse 
(mikrobiologisk økologi); 
* mulighederne for bioindustrierne (mælkesyrebakterier, ekstremofiler). 
43 
2. Bioteknologi (1994-1998) 
Den første indkaldelse af forslag blev lanceret d. 17. januar 1995, og de fleste af 
kontrakterne var indgået ved udgangen af 1995. Denne første indkaldelse resulterede i 315 
tværnationale forslag, hvoraf 60 blev godkendt til at modtage finansiel støtte. Den 
industrielle deltagelse var på 56,67%. Stigningen i industriens deltagelse viser, at 
bioteknologiprogrammet bevæger sig i den rigtige retning, nemlig henimod en styrkelse af 
det videnskabelige grundlag for forbedring af industriens konkurrenceevne på internationalt 
plan. 
De projekter, der modtager støtte under bioteknologiprogrammet, indtager med deres 
krævede tværnationale dimension en ideel position ikke blot med hensyn til mobilisering 
af forskningspotentialet i de pågældende lande, men også med hensyn til styrkelse af 
forbindelserne mellem grundforskningen og den anvendte forskning, der er et af de 
karakteristiske træk ved moderne bioteknologi. 
Dette program har været selektivt i forbindelse med udvælgelsen af tre fremgangsmåder, 
der hver især har et specifikt mål og er afgrænset til specifikke videnskabelige områder. 
- For at opnå den størst mulige gevinst af F&U på mellemlang sigt, har fire 
videnskabelige områder modtaget støtte til koncentrering. 
- For at opnå en effektiv koordinering er der på grundlag af nationale forsknings­
programmer blevet gjort et forsøg på at samordne fire videnskabelige områder. 
For at opnå en effektiv sammenknytning af akademiske institutioner, forsknings­
laboratorier og industrien (især små og mellemstore virksomheder) supplerer fire 
horisontale aktiviteter programmet, hovedsagligt inden for spørgsmål omkring 
forståelsen i befolkningen. 
3. Koordinering mellem programmer 
Arten af de to sidste særprogrammer om bioteknologi understreger det faktum, at dette 
område både i alt væsentligt er afhængigt af grundvidenskaben og af nye anvendelses­
muligheder på de punkter, hvor biologiske discipliner, den industrielle udvikling, fremme 
af sundhed og miljø og de sociale forventninger overlapper hinanden. Programmer såsom 
programmet om biomedicin og sundhed og programmet om fiskeri og landbrug har til 
formål at fremme koordineringen af bioteknogiske anvendelser inden for deres respektive 
sektorbestemte aktiviteter, der er knyttet sammen med levering af produkter og tjeneste­
ydelser. På grundlag af karakteren af emnerne for den første indkaldelse af forslag og på 
grundlag af de udvalgte projekter er der blevet foretaget en koordinering mellem 
programmet om bioteknologi og særprogrammerne om biomedicin og sundhed samt 
landbrug og fiskeri. Der er også skabt kontakt til programmerne om miljø og klima, 
udbredelse og udnyttelse af resultater og fremme af forskeres uddannelse og mobilitet. 
Arbejdsprogrammet for 1996 
To indkaldelser af forslag inden for særprogrammet om bioteknologi (1994 - 1998) vil 
blive afsluttet i 1996. Den anden indkaldelse, der blev lanceret d. 15. september 1995, 
afsluttes d. 10. januar 1996. Den tredje indkaldelse vil blive lanceret d. 15. juni 1996 og 
afsluttes d. 18. oktober 1996. Det forventes, at alle kontrakterne i forbindelse med den 
44 
anden indkaldelse vil være forhandlet og indgået inden årets udgang. 
9. BIOMEDICIN OG SUNDHED 
Aktiviteter i 1995 
Videnskabelige og teknologiske resultater 
3. rammeprogram: de 400 nuværende programmer blev overvåget af Project Review 
Board, der evaluerede de årsrapporter, som hver enkelt projektkoordinator havde indsendt. 
Review Boards generelle konklusion var, at programmet skred fremad på en 
tilfredsstillende måde. 
4. rammeprogram: 1 709 forslag til forskning var blevet indsendt ved udgangen af marts 
1995 efter den første BIOMED 2 -indkaldelse, der blev lanceret i december 1994. 
Evalueringen af disse forslag blev gennemført i maj 1995 af omkring 400 uafhængige 
evaluatorer. 307 projekter til et beløb på ialt 153,7 mio. ECU er blevet udvalgt. Forhand­
lingen af kontrakterne fandt sted ved udgangen af 1995, således at projekterne kunne 
påbegyndes så tidligt som muligt i 1996. 
Task forcen om vacciner og virussygdomme blev nedsat med henblik på at forbedre 
europæisk og international velfærd ved fuldt ud at udnytte de muligheder, som 
videnskabelige fremskridt og nye teknologier giver. Vaccination er generelt anerkendt som 
værende et af de mest effektive redskaber i politikken for folkesundhed, idet den indebærer 
cost-benefit fordele for alle de berørte målgrupper. Forebyggelse gennem vaccination gør 
det muligt at undgå sygdom. 
Nogle resultater 
På genmanipulationsområdet har en samordnet indsats under ledelse af professor 
F. Grandori fra Milano (I) bragt størstedelen af de aktive centre i Europa sammen. 
Opdagelsen af aktive mekanismer i ørets indre struktur giver nu anledning til en revolution 
i teorien om hørelsen og i den praktiske udførelse af høreprøver. 
Nye fremgangsmåder inden for kræftbehandling finansieres under BIOMED 2. Nogle af 
disse teknikker er baseret på stimulering af antitumorimmunforsvaret. Nye teknikker til 
udvælgelse af antistoffer gør det muligt hurtigt at udvikle meget specifikke antistoffer, der 
kan identificere særlige celletyper. Specifikke cytotoksiske stoffer eller gener kan 
sammenkobles med disse antistoffer, som således kan rettes direkte mod tumorerne, hvor 
de resulterer i en in vivo reduktion af tumoren. 
EUROGEM, det europæiske genkortlægningsprojekt, omfatter 23 laboratorier. Dette 
netværk har gjort det muligt for europæiske forskere fra samtlige medlemsstater, særlig 
dem, der ikke har nogen nationale programmer, at tilrettelægge forskningen i det menne­
skelige genom på europæisk plan og at udarbejde et Europæisk Genetisk Kort baseret på 
CEPH referencerne. På internationalt plan var arbejdet med kromosom nr. 11 og 21 en 
særlig succes. 
Ud fra et bredere sundhedsmæssigt perspektiv blev der i 1995 afholdt et møde i Delft (NL) 
under BIOMED-programmet om "Individual responsibility for health; moral issues 
regarding life style and a just distribution of medical ressources" ("det personlige ansvar 
45 
for sundhed; etiske spørgsmål i forbindelse med levevis og en retfærdig fordeling af 
ressourcerne til sundhed") med deltagelse af eksperter fra forskellige medlemsstater inden 
for folkesundhed, sociologi og etik. 
Arbejdsprogrammet for 1996 
To indkaldelser af forslag vil blive lanceret i 1996. Den ene indkaldelse bieve offentliggjort 
d. 15. marts og omfattede følgende emner: 
1. Lægemiddelforskning 
2. Forskning i biomedicinsk teknologi og teknik 
3. Hjerneforskning 
4.2 Forskning i AIDS, tuberkulose og andre infektionssygdomme 
5. Analyse af det menneskelige genom 
Sidste frist for indsendelse af forslag var d. 17. juni 1996. Evalueringen af forslagene vil 
finde sted i september. 
Den anden indkaldelse vil blive offentliggjort d. 17. september 1996 og vil omfatte de 
resterende emner: 
4.1 Kræftforskning 
4.3 Forskning i hjerte-karlidelser 
4.4 Forskning i kroniske sygdomme, ældningsprocesser og aldersrelaterede sygdomme 
4.5 Forskning i arbejdsmedicin og miljømedicin 
4.6 Forskning i sjældne sygdomme 
6. Forskning i folkesundhed, herunder forskning i sundhedstjenester 
7. Forskning i biomedicinsk etik 
8.1 Forskning i etiske, juridiske og sociale aspekter. 
Sidste frist for indsendelse af forslag vil være d. 17. december 1996. 
Der er blevet gjort en indsats for at øge industriens deltagelse i programmet, særlig de små 
og mellemstore virksomheders deltagelse, gennem technologistimulerende foranstaltninger. 
I marts 1996 var der indsendt 47 forslag til forundersøgelsespræmier, og der blev 
tilrettelagt tre evalueringsmøder, som resulterede i, at 21 forslag blev udvalgt til at 
modtage støtte. 15 af disse hører under område 2, 1 under område 3 og 5 under område 
4. Der tilrettelægges regelmæssige møder med BIOMED centre for SMV (SME Focal 
Points), der er udpeget af medlemsstaterne til at planlægge foranstaltninger til fremme af 
de små og mellemstore virksomheders interesse for de europæiske FTU-programmer og 
til at fremme en bedre forståelse af virksomhedernes behov. 
46 
10. LANDBRUG OG FISKERI (herunder agroindustri, levnedsmiddelteknologi, 
skovbrug, akvakultur og udvikling af landbrugsområder) 
Aktiviteter i 1995 
Videnskabelige og teknologiske resultater 
Projekter under FAIR, ECLAIR, FAR, CAMAR og FOREST programmerne blev afsluttet 
i 1995, mens der under AIR-programmet, der ledes i fællesskab af GD VI, XII og XIV, 
nu gennemføres i alt 407 projekter, hvoraf mange er nået halvvejs. 
F AIR-programmet, der blev vedtaget i november 1994, lancerede sin første indkaldelse af 
forslag d. 15. december 1994 med sidste frist for indsendelse d. 15. marts 1995, og der 
blev indsendt 937 forslag til FTU-aktioner inden for emne 1, 3.1, 3.2, 4, 5 og 6. I 1995 
blev 42 af disse forslag genstand for kontrakter med GD VI, 46 med GD XII og 24 med 
GD XIV. Efter den anden indkaldelse af forslag, der blev afsluttet d. 15. september 1995, 
blev der indsendt 233 forslag til FTU-aktioner inden for emne 2, 3.3 og 3.4. En evaluering 
af disse forslag vil foreligge i begyndelsen af 1996. Der lanceres to indkaldelser af forslag 
om året. I forbindelse med den åbne indkaldelse af forslag til teknologistimulerende 
foranstaltninger til fordel for de små og mellemstore virksomheder blev der i 1995 indsendt 
95 forslag til forundersøgelsespræmier og 5 forslag til samarbejdsprojekter. 35 af disse 
forslag blev evalueret i 1995, hvilket førte til 7 kontrakter om forundersøgelsespræmier og 
2 kontrakter om samarbejdsprojekter. En evaluering af 60 forslag, der blev indsendt i 
1995, forventes i begyndelsen af 1996, og antallet af godkendte forslag forventes at være 
betydeligt højere end i 1995. Der blev ligeledes tildelt 19 forsknings- og 
uddannelsesstipendier. 
GD XII, E.2, sponsorerede for at imødekomme behovet for en omfattende og så direkte 
udbredelse som muligt af de forskningsresultater inden for skovbrug og skovbrugs­
produkter, som man nåede frem til inden for rammerne af FOREST og AIR program­
merne, en international konference om "Progress in Forest Products Research" (fremskridt 
i forskning i skovbrugsprodukter) i Gôttingen i Tyskland d. 19.-22. september 1995. Der 
blev berettet om væsentlige gennembrud inden for 4 afgrænsede områder af forskningen 
i skovbrug/skovbrugsprodukter, nemlig forbindelsen mellem skovbrugsstrategier og 
trækvalitet, fremskridt inden for tømmerforarbejdning og tømmerkvalitet, nye teknologier 
og produkter inden for trævarer og endelig beskyttelse af skovene set ud fra et 
miljømæssigt synspunkt. 
Inden for non-food sektoren beskæftigede man sig i 1995 i vid udstrækning med at finde 
nye industrielle anvendelsesmuligheder for de omfattende biologiske ressourcer, der findes 
i EU. Diversificering af landbruget og regeringernes, industriens og forbrugernes stigende 
efterspørgsel efter råvarer, der kan fornys, og miljøvenlige produkter er alle faktorer, der 
har ligget bag forskningsindsatsen på dette område. 
Der er blevet lagt størst vægt på at tilpasse og forarbejde de tilgængelige biologiske råvarer 
såsom olier, sukkerstoffer, fibre og sekundære metabolitter fra nye og allerede eksisterende 
afgrøder og agroindustrielt affald, og deres nyttiggørelse som bulkvarer eller finere varer 
til industriel brug som en vedvarende energikilde eller som et kemisk råmateriale. Begge 
disse anvendelsesmuligheder indebærer en omfattende og forskelligartet række af produkter 
og processer. Fem nye olieafgrøder og over 12 nye fibre, sukkerstoffer og farmaceutiske 
afgrøder er blevet undersøgt og evalueret som potentielle nye kilder til råvarer. 
47 
Genmanipulation af allerede eksisterende og nye afgrøder er også blevet undersøgt med 
henblik på at øge udbyttet af råvarer. Næsten alle kilder til agroindustrielt affald fra 
levnedsmiddelindustrien og landbruget forarbejdes med henblik på at frembringe en lang 
række komponenter med en højere merværdi. Industriens omfattende deltagelse i 
forbedring af høst, udvinding, forarbejdning og udnyttelse af råvarer er vokset betydeligt 
og har resulteret i, at en lang række produkter nu bliver bragt på markedet. 
Nye levnedsmiddelteknologier udvikles af stærke europæiske partnerskaber mellem 
industrien, forskningen og akademiske organisationer på områder såsom levnedsmiddel­
forarbejdning ved hjælp af højtryk, nye mejeriteknologier, forarbejdningsteknologier, der 
indebærer mikrobølgebehandling eller termal behandling. Et nyt tredimensionalt 
røntgentilsynssystem til sporing af små metal- og glasstykker i levnedsmidler, der er 
enestående i Europa, vil blive udviklet. Et projekt om sydeuropæisk produktion af 
tørsaltede skinker vil forbedre produktionsteknologien, men også indebære en betydelig 
overførsel af teknologi mellem partnerne fra forskellige medlemsstater. Meget af 
levnedsmiddelforskningen er koncentreret omkring ernæringsværdi, fødevarers betydning 
i forbindelse med forebyggelse af sygdom, og dette vil resultere i nye funktionelle levneds­
midler eller ingredienser f.eks. oligosaccharider, kostfibre osv. FLAIR-FLOW-aktionen 
(finansieret i fællesskab af GD XII og GD XIII) har med succes stået for en månedlig 
udbredelse af resultaterne af forskningen i levnedsmidler og fisk i 17 lande, og der er i 
denne forbindelse blevet arrangeret 24 specialiserede workshopper i 1995. 
Industriens deltagelse i udvalgte projekter under FAIR inden for det agroindustrielle 
område er meget opmuntrende, og deltagelsen har været på mellem 26% og 36% i 
udvalgte projekter, og der er næsten en ligelig fordeling mellem små og mellemstore 
virksomheder og større virksomheder. 
Støtte til den fælles landbrugspolitik: De forskningsopgaver, der er omfattet af FAIR-
programmet inden for landbrug, skovbrug og udvikling af landbrugsområder, har bidraget 
til at målrette FTU-forslagene fra et meget stort antal videnskabsfolk, der ønskede at 
deltage. De bedste forslag, der er af høj videnskabelig og teknisk værdi, har også i stort 
omfang opfyldt behovene i forbindelse med den fælles landbrugspolitik og udviklingen af 
landbrugsområder. 
Projekter inden for landbrug, skovbrug og udvikling af landbrugsområder, der er blevet 
evalueret og udvalgt i 1995, er koncentreret omkring en række prioriteter af betydning for 
hele EU: 
- agromiljøkrav 
- problemer omkring dyrenes sundhed og velfærd 
- plantesundhed og spørgsmål omkring beskyttelse af afgrøder 
- skovbrugsspørgsmål 
Der har været færre projekter om andre emner, der er lige så vigtige, og inden for hvilke 
der forventes et større antal forslag i fremtiden: 
- kvalitetspolitik for landbrugsprodukter 
- diversificering, særlig inden for non-food sektoren 
- FTU inden for udvikling af landbrugsområder 
48 
Samtidig med at der lanceres nye store projekter, giver to tidligere specifikke FTU-
programmer nu mange lovende resultater. Det ene af disse programmer er om 
"Competitiveness of agriculture and management om agricultural resources" (1989-1983), 
mens det andet knytter landbrug, agroindustri og fiskeri sammen (1990-1994). Disse 
resultater vækker interesse blandt en lang række organisationer lige fra forskningscentre 
og administrationer til rådgivningstjenester, landmænd og de industrier, der er tilknyttet 
landbruget. Disse resultater gøres til genstand for en omfattende udbredelse, og der gøres 
en stor indsats for at nyttiggøre dem. 
Projekter inden for landbrug, skovbrug og udvikling af landbrugsområder har reageret godt 
på Fællesskabets behov. For eksempel har en samordnet aktion med deltagelse af de fleste 
medlemsstater resulteret i udviklingen af insekter til biologisk kontrol med det formål at 
undersøge mulighederne for at erstatte kemiske pesticider. Der er blevet fastlagt 
retninglinjer for udvikling af insekter såsom mider, fluer og hvepse, som opfylder de 
fastlagte standarder. Inden for dyresundhed er der blevet gennemført en fuldstændig 
epidemiologisk undersøgelse af den afrikanske hestesyge. Dette projekt, der er et 
mønsterbillede på samarbejde og teknologioverførsel, har ligget til grund for standsningen 
af et udbrud af denne sygdom i Spanien. Nye diagnostiske metoder, der er blevet udviklet, 
anvendes således nu i Det europæiske referencecenter såvel som i FAO's referencecenter 
for denne sygdom, og de er tilgængelige på internationalt plan. Inden for non-food sektoren 
vedrører en række forskningsprojekter en bedre udnyttelse af primære råmaterialer med 
henblik på at forøge landbrugenes indtægter. Nogle af disse forsøg vedrører afgrøder, der 
skal tilpasses middelhavsklimaet, og som kan få større betydning i fremtiden. For eksempel 
gennemføres der arbejde med Cynara Cardunculus, en flerårig urteart, der kan anvendes 
inden for papirmasseindustrien og som et fast brændstof. Andre forsøg vedrører Quinoa 
og Lupin, der kan forarbejdes til lægemidler og kemiske produkter med en høj merværdi. 
Nogle af de arter, der undersøges, er karakteriseret ved, at de kræver et lavt input og 
derfor er mere miljøvenlige. Et projekt med svin har haft til formål at gøre 
dyreproduktionen mere miljøvenlig. Tanken var at nedbringe mængden af nitrogen, der 
udskilles som flydende og fast afføring og som ammoniak i luftform. Resultaterne 
omfattede en model til beregning af nitrogenudskillelsen på grundlag af lettilgængelige 
data, fodringssystemer med mindre nitrogen i kosten og nedbringelse af mængden af slam 
fra svineproduktionen og dens forureningspotentiale. 
Støtte til den fælles fiskeripolitik: en lang række projekter, der har modtaget støtte i 
forbindelse med den første indkaldelse, er af betydning for gennemførelsen af den fælles 
fiskeripolitik, særlig de projekter, der vedrører de socioøkonomiske aspekter af 
fiskeindustrien. Især projektet "Foreign trade and seafood prices: implications for the CFP" 
forventes at være relevant i forbindelse med markedsføring, mens den samordnede aktion 
"A social science network for fisheries management" er et første skridt på vejen til 
inddragelse af sociale aspekter i forbindelse med fiskeri gennem en tværnational indsats. 
Endvidere kan nogle af de miljøprojekter, der er udvalgt under underområde 5.1 og 5.2, 
måske bidrage til en løsning af problemer på mellemlang sigt (vurdering af ansættelses-
behov, forhold mellem rovdyr og byttedyr osv.), der i øjeblikket berører gennemførelsen 
af miljøbeskyttelsespolitikken. Endelig vedrører projektet "Assessment and reduction of the 
by-catch of small cetaceans" (vurdering og nedbringelse af bifangsten af småhvaler) et 
meget følsomt emne ud fra et politisk synspunkt på grund af den genklang, som dette 
problem finder i befolkningen. 
49 
Inden for akvakultur vil alle de forslag, der udvælges til at modtage støtte, i vid 
udstrækning bidrage til en bæredygtig udvikling af den europæiske akvakultur, hvilket er 
et andet mål i den fælles fiskeripolitik. Et særligt projekt "Common dentex, a prime new 
species for aquaculture". Development of methods for reliable egg production" vil få stor 
økonomisk betydning, da det vil bidrage til diversificering af produktionen på fiskefarme 
i middelhavsområdet, hvorved deres økonomiske levedygtighed, der har været anfægtet af 
problemer på markedet, sikres. 
Der er behov for at kontrollere sygdomme og for at nedbringe deres negative virkninger, 
der ud fra et økonomisk og miljømæssigt synspunkt er meget relevante for akvakultur. 
Forskningsprojektet "Molecular basis offish immunity for disease resistance" har til formål 
på det molekylære plan at undersøge ørredens forsvarsmekanismer over for patogener ved 
at etablere et samarbejde mellem genetikere, immunologer og virologer. Projektet har også 
til formål at skabe en industriel platform om fiskegenetik og -sygdomme. 
Arbejdsprogrammet for 1996 
11996 vil der blive gennemført en evaluering af programmet om landbrug og agroindustri 
(herunder fiskeri) (1991-1994) i overensstemmelse med Rådets beslutning 91/504/EØF. En 
lang række projekter finansieret over dette program vil blive afsluttet i 1996. Der vil blive 
indledt en evaluering af agroindustrielle projekters betydning for konkurrenceevnen inden 
for den agroindustrielle sektor. 
Forhandling af kontrakter om udvalgte projekter efter den anden indkaldelse vil ske mellem 
marts og juni 1996. 794 forslag er blevet indsendt i forbindelse med den tredje indkaldelse 
af forslag (område 1, 4, 5 og 6) under programmet for landbrug og fiskeri, der blev 
afsluttet i marts 1996. De vil blive evalueret af videnskabelige eksperter i april og maj, og 
Kommissionen forventes at træffe en evalueringsafgørelse i september 1996. Kontrakt­
forhandlingerne vil finde sted mellem september og november 1996. Den fjerde indkaldelse 
af forslag (område 2 og 3 åben) vil blive afsluttet i september, og der forventes omkring 
300 forslag. De vil blive evalueret i oktober, og Kommissionen forventes at træffe en 
evalueringsafgørelse i midten af december 1996. Kontraktforhandlingerne vil finde sted i 
1997. I forbindelse med den åbne indkaldelse af forslag til teknologifremmende 
foranstaltninger til fordel for de små og mellemstore virksomheder forventes der tre 
evalueringer af forslag i 1996. I betragtning af den betydning, der tillægges de små og 
mellemstore virksomheders deltagelse i FTU-programmer og i fornyelse inden for 
agroindustrisektorerne, vil der blive gjort en indsats for at øge de små og mellemstore 
virksomheders deltagelse i teknologifremmende foranstaltninger, særlig inden for område 
4 og 5. Der vil i denne forbindelse blive gennemført bevidstgørelseskampagner i 
samarbejde med udvalget for programmet og medlemmer af CRAFT Network of Focal 
Points. 
I forlængelse af henstillingerne i årsrapporten for 1995 er en revideret udgave af arbejds­
programmet på vej. 
50 
ENERGI 
11. IKKE-NUKLEAR ENERGI 
THERMIE (demonstration) 
Aktiviteter i 1995 
1995 blev det første år, hvor demonstrationsaktiviteter inden for energiteknologi blev 
gennemført under FTU-rammeprogrammet. Tidligere var de en del af THERMIE-
programmet til fremme af innovative energiteknologier (1990-1994). 
Overgangen til fjerde rammeprograms strukturer og procedurer blev en stor udfordring for 
Kommissionens personale. På grund af forsinkelser kunne der ikke undertegnes nye 
kontrakter i 1995, men der blev undertegnet kontrakter i første kvartal af 1996 om: 
147 projekter inden for områderne rationel brug af energi, vedvarende energikilder og 
fossile brændstoffer med en samlet fællesskabsstøtte på 111 mio. ecu. 
250 aktioner med henblik på udbredelse af nye teknologier, på fremme af de små og 
mellemstore virksomheders deltagelse og på en samlet FTU-strategi på energiområdet 
blev også udvalgt; disse aktioner modtager en fællesskabsstøtte på 28 mio. ecu. 
Fjerde rammeprograms struktur førte til et nyt og frugtbart samarbejde mellem THERMIE 
og JOULE (F&U-delen af særprogrammet for ikke-nuklear energi). Skønt de to 
programmer fortsat blev styret hver for sig, blev der taget adskillige fælles initiativer, 
herunder initiativer med hensyn til strategi. 
Afslutningen af THERMIE-programmet (1990-1994) medførte også afslutningen af OPET-
nettet (Organisations for the Promotion of Energy Technology). Derfor blev der etableret 
et nyt samarbejde med Innovationsprogrammet, og der blev i den forbindelse indkaldt 
forslag til et nyt OPET-net. 
THERMIE samarbejder også i de forskellige task force'r med andre programmer inden for 
rammeprogrammet. Det deltager aktivt i task force'n om fremtidens bil. 
THERMIE fortsatte sit tætte og konstruktive forhold til industrielle aktører, som er dets 
væsentligste deltagere, selv om det bør bemærkes, at kravet om, at alle projekter skal 
omfatte deltagere fra mere end én medlemsstat, ser ud til at have været et handicap for de 
små og mellemstore virksomheder. Deres andel i THERMIE, der tidligere var i 
størrelsesordenen 60%, er i nogle sektorer - især vedvarende energi - faldet. 
Arbejdsprogram for 1996 
For 1996 vil den væsentligste prioritet være at undgå de forsinkelser i forbindelse med 
overgangen, som man oplevede i 1995, og at sikre at kontrakter, som indkaldelsen af 
forslag i september 1995 resulterer i, undertegnes omgående. 
Den tredje indkaldelse af forslag i henhold til det nye program vil fmde sted i september 
1996. 
51 
Nye integrerede, målrettede projekter vil blive lanceret som følge af indkaldelsen af forslag 
inden for sektorerne rationel brug af energi (bygninger og transport). Adskillige 
strategiundersøgelser er endvidere ved at blive sat i gang, for at man kan arbejde henimod 
vide og relevante rammer for FTU-aktioner på fællesskabsniveau, idet der tages højde for 
aktiviteter i medlemsstater og tredjelande. Hvad demonstration angår, deltager 
markedsaktører, herunder industrien, fra alle medlemsstater i udviklingen af en strategi for 
hver enkelt ikke-nuklear energisektor. 
Samarbejdet med JOULE, Innovation og andre særprogrammer, særlig INCO-programmet, 
vil blive styrket. Der vil komme en indkaldelse af forslag i henhold til INCO-programmet, 
som kommer til at omfatte ikke-nuklear energidemonstration og tilknyttede foranstaltninger. 
JOULE (forskning) 
Aktiviteter i 1995 
1. 1995 har først og fremmest været præget af evalueringen af de forslag, der indkom 
som følge af indkaldelsen af 15. december 1994. Ved den første indkaldelse indkom 
der i alt 938 FTU-forslag. Disse forslag blev evalueret i løbet af 1995, og en 
prioriteret liste på 181 forslag blev udvalgt til finansiering. Disse forslag førte til 173 
kontrakter, hvoraf 155 blev indgået i 1995, og de øvrige (18) skal undertegnes i 1996. 
De første forundersøgelsespræmier til små og mellemstore virksomheder blev tildelt, 
og en undersøgelse blev sat i gang med henblik på at afdække små og mellemstore 
virksomheders deltagelsespotentiale i JOULE-programmet. 
En indkaldelse af interessetilkendegivelser blev offentliggjort den 15. juni 1995 (95/C 
148/16) med henblik på at få opstillet en liste over eksperter til at bistå programmet 
med dets ledsageaktiviteter. 
2. For hvert af programmets fire områder har de vigtigste aktiviteter i 1995 været: 
• FTU-strategi: 
Indsatsen har især været rettet mod: 
- de første anvendelser af den nye generation af modeller for energi/miljø/økonomi­
systemet, der blev udviklet under JOULE li-programmet; 
- forbindelser mellem teknologisk innovation (i tilknytning til energi) og beskæftigelse; 
- miljømæssige omkostninger ved energiteknologier; 
- udarbejdelse af metoder til definering af en fællesskabsstrategi for FTU, hvor man 
tager hensyn til de mulige synergieffekter med nationale programmer og 
Fællesskabets andre politikker. 
OECD og IEA (Det Internationale Energiagentur) har i fællesskab afholdt en 
international workshop om problemerne ved energiens eksterne omkostninger. Denne 
workshop samt de publikationer, der udkom i forbindelse hermed, understregede det 
forspring, Fællesskabets forskning har på dette område. 
52 
• Fossile brændstoffer: 
De nye kontrakter, der bliver finansieret, indeholder et stærkt element af 
miljøbeskyttelse og kortsigtede anvendelser i industrien. Tilsvarende har dette ført til, 
at man har været mindre opmærksom på forsyningssikkerheden. 
Et område i stærk vækst vedrører brugen af nye typer faste brændstoffer, der er 
neutrale i forhold til C02's naturlige cyklus, for at nedsætte emissionerne af C02 og 
metan. Det drejer sig navnlig om kombineret forbrænding af kul og biomasse/organisk 
affald, der er emnet for den endelige rapport om APAS-projektet "Clean Coal 
Technology" (1992-1994), der blev offentliggjort i 1995. Dette projekt bekræftede ikke 
blot, at metoden er teknisk gennemførlig, men også at den er økonomisk og økologisk 
interessant, hvilket således berettiger de nye JOULE-THERMIE-projekter, der blev 
lanceret i 1995. 
Projekterne inden for området "nye motorbrændstoffer" vedrører især en bedre 
forståelse af forholdet mellem sammensætningen af motorbrændstofferne og de 
skadelige emissioner, brugen af naturgas og ren forbrænding af motorolier. 
De nye projekter inden for området "kulbrinter" vedrører teknikker til forbedret 
produktion af olietanke herunder processer for beslutningstagning, risikovurdering og 
særligt miljøvenlige metoder. 
• Optimering af energisystemer 
De ved den første indkaldelse af forslag udvalgte projekter sigter hovedsageligt mod 
at mindske energiforbruget og at lette anvendelsen af vedvarende energikilder. De mest 
betydningsfulde projekter vedrører: 
- varmepumper uden CFC-gasser, der drives af solenergi; 
- udvikling af brændselsceller ved lav temperatur til stationære og/eller mobile 
anvendelser; 
- definition af kriterier for udvikling og eksperimentering med batterisystemer til 
bilindustrien; 
- modelberegning energi/miljø/transport med henblik på udarbejdelse af scenarier for 
den fremtidige transportefterspørgsel. 
• Vedvarende energikilder 
Vindenergiens effektivitet forbedres konstant, idet den europæiske industri har udviklet 
en serie maskiner, som både i kraft af teknologi og størrelse (1,5 MW) i løbet af de 
seneste 3-4 år har gjort det muligt at skabe ca. 30.000 arbejdspladser. 
Inden for "solceller" har man fortsat støttet den europæiske industri, der nedsætter 
omkostningerne ved batterier med mono- eller polykrystallinske komponenter. Der er 
sket kolossale fremskridt inden for forskningen i den bioklimatiske bygning med 
udviklingen af intelligente vinduer og især med færdiggørelsen af den multi­
funktionelle facade (30 KW) på biblioteket i Matarô. Desuden har planen for 
indretningen af det historiske centrum i Regensburg samt renoveringen af Potsdamer 
Platz i Berlin gjort det muligt at integrere solenergiteknologi i byplanlægningen. 
53 
Der er i 1995 lanceret APAS-aktioner (forberedelses-, ledsage- og 
støtteforanstaltninger) inden for området vedvarende energi, og resultaterne burde 
foreligge inden udgangen af 1996. Når det drejer sig om at integrere vedvarende 
energi, er der således truffet foranstaltninger, der gør det muligt at fremskynde 
integrationen af vedvarende energi i samfundet, og de ikke-tekniske aspekter ved 
integrationen er ved at blive undersøgt. 
Arbejdsprogram for 1996 
I 1996 vil hovedindsatsen blive koncentreret om: 
finansiering af de resterende 18 projekter fra den i 1995 opstillede prioriterede liste, 
forberedelse af lanceringen af den anden indkaldelse af forslag i september 1996, 
iværksættelse af en handlingsplan for vedvarende energi i 3 dele: 
1) finansiering af yderligere projekter fra en reserveliste, 
2) lancering af endnu en indkaldelse af forslag koncentreret om tre prioriterede 
områder, 
3) en decentraliseret informationskampagne i medlemsstaterne. 
Koordineringen af Fællesskabets og de nationale FTU-politikker vil blive styrket gennem 
et samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne om to hovedtemaer, nemlig 
solcelleenergi og rene kulteknologier. 
I løbet af 1996 lancerer programmet et arbejde, der går ud på at nyttiggøre 100 projekter, 
der er gennemført inden for rammerne af JOULE II. Resultaterne af denne undersøgelse 
vil kunne forbedre forvaltningen af programmet samt udnyttelsen af resultaterne af de 
enkelte projekter. 
Direktorat F påtager sig ligeledes ledelsen af task force'n fremtidens bil, som blev dannet 
i marts 1995 på initiativ af kommissærerne Edith Cresson, Martin Bangemann og Neil 
Kinnock. 
Formålet hermed er at bidrage til den forsknings- og udviklingsindsats, der er nødvendig 
for at udvikle et konkurrencedygtigt og samtidig rent, sikkert, effektivt og intelligent 
køretøj. 
I task force'ns mandat, der blev vedtaget den 1. juni 1995, fastsættes to indsatsområder: 
gøre status over den aktuelle situation i Den Europæiske Union og afdække 
eksisterende aktioner; 
- definere forskningsprioriteter og teknologiske mål og samtidig foreslå en 
sammenlægning af de projekter, der er udvalgt inden for fjerde rammeprogram. 
Der blev udarbejdet en handlingsplan med udgangspunkt i mandatets ordlyd og de 
oplysninger, der blev indsamlet under høringer af repræsentanter for offentlige og private 
brugerorganisationer og bilproducenter. 
En af task force'ns aktiviteter er at sikre en bedre koordinering af samtlige arbejdsopgaver 
inden for FTU&D, der udføres af Kommissionen, men også inden for nationale, 
industrielle forskningsprogrammer. JOULE Ill-programmet bidrager betydeligt til task 
force'ns FTU-arbejde. Inden for området hybridbiler og elektriske biler har opgaverne 
blandt andet været koncentreret om forbedring af batteriernes levetid samt om definering 
af ydeevne og karakteristika for de eksisterende traktionsbatterier. 
54 
12. NUKLEAR SIKKERHED 
Aktiviteter i 1995 
Størsteparten af forskningskontrakterne om med nuklear sikkerhed under tredje 
rammeprogram er afsluttet, og resultaterne er offentliggjort. Det drejer sig især om 
følgende områder: reaktorsikkerhed, forvaltning og opbevaring af radioaktivt materiale, 
nedlukning af nukleare anlæg, TELEMAN og strålingsbeskyttelse. Desuden blev der 
afholdt en række konferencer for at præsentere de resultater, der var opnået på disse 
områder, for et større forum. 
Det nye program tager højde for behovet for innovation og for definition af 
indsatsområder, samtidig med at kontinuiteten bevares. Man har tilføjet nye aspekter såsom 
udvikling af nye reaktorkoncepter og konsekvenserne af Tjernobyl-ulykken. De 
forskningsprogrammer, hvori man beskæftiger sig med sidstnævnte tema, var fra starten 
omfattet af APAS-COSU-programmet, men er nu blevet udvidet, idet der medtages andre 
steder, der er blevet udsat for radioaktiv forurening. 
Der blev lanceret en indkaldelse af forslag i januar 1995 med to frister: den 20. marts 1995 
og den 28. februar 1996. Ved udløbet af den første frist var der indsendt 253 forslag til 
forsknings- og uddannelsesaktioner med 1 360 partnere og i gennemsnit 5 til 6 partnere pr. 
forslag. Evalueringen førte til, at 109 forslag blev udvalgt, hvoraf 102 var forslag til 
forsknings- og uddannelsesprojekter, og 7 var forslag til samordnede aktioner. Ved årets 
slutning blev 3/4 af kontrakterne indgået. De resterende kontrakter vil blive indgået i løbet 
af første kvartal 1996. 
I december 1995 offentliggjorde man en ændring af indkaldelsen af forslag som følge af 
resultaterne af evalueringen af de forslag, man havde modtaget ved udløbet af den første 
frist. I henhold til denne ændring kan man stadig indsende forslag til alle 
forskningsområder vedrørende aktioner med omkostningsdeling indtil fristens udløb den 
28. februar 1996 med undtagelse af område A "Udforskning af innovative koncepter", der 
blev dækket fuldt ud af forslag, der indkom og blev udvalgt inden for den første frist. 
Desuden gjorde man en indsats for at koncentrere opmærksomheden om prioriterede 
områder på bekostning af forskningsområder, der var dækket af de forslag, der indkom og 
blev udvalgt inden for den første frist. 
Arbejdsprogram for 1996 
Ved udløbet af den anden frist for indkaldelse af forslag, den 28. februar 1996, var der 
indkommet 148 forslag med 780 partnere. Evalueringen af disse forslag er fastsat til marts 
og april, og udvælgelsen sker i juli. Kontrakterne vil være klar til underskrivelse inden 
årets udgang. 
Der kan fremsendes forslag i henhold til indkaldelsen af forslag til samordnede aktioner 
frem til den 1. november 1997. 
Der vil blive afholdt to store konferencer i løbet af første kvartal 1996, den ene i Minsk 
om de strålingsmæssige konsekvenser af Tjernobyl-ulykken, og den anden i Luxembourg 
om resultaterne af programmet Forvaltning og opbevaring af radioaktivt materiale (1990-
1994). 
55 
Der vil blive nedsat arbejdsgrupper, der skal beskæftige sig med samme område ved at 
forene flere forskningsprojekter, og man vil afholde møder i løbet af andet kvartal med 
henblik på at udveksle informationer om de fremskridt, man har gjort. 
13. KONTROLLERET TERMONUKLEAR FUSION 
Programmets langsigtede målsætning og strategi 
"Fusionsprogrammets" langsigtede mål er "i fællesskab at udvikle sikre og miljøvenlige 
prototypereaktorer"26. Spørgsmålene om sikkerhed og miljø vil spille en central rolle i 
gennemførelsen af de store planer, som efter JET (Joint European Torus) vil være omfattet 
af den påtænkte strategi, der skal føre til en prototypereaktor, som kan markedsføres: 
en forsøgsreaktor ("Next Step") med det overordnede mål at demonstrere, at 
fusionsenergien er videnskabeligt og teknologisk gennemførlig til fredelige formål; 
aktiviteterne under det detaljerede projekt ("Engineering Design Activities", EDA) i 
forbindelse med denne Next Step plan, en tokamak kaldet ITER ("International 
Thermonuclear Experimental Reactor"), gennemføres i henhold til en firpartsaftale 
indgået mellem Euratom, Japan, Den Russiske Føderation og USA; 
en demonstrationsreaktor (DEMO), der er i stand til at producere betydelige mængder 
elektricitet. 
I afgørelsen om programmet fastlægges der parallelt med "Next Step "-aktiviteterne 
aktiviteter vedrørende forbedring af koncepter og langsigtet teknologi. 
Retningslinjer for programmets iværksættelse 
Til forskel fra de andre F&U-programmer, Den Europæiske Union har iværksat, benytter 
man ikke her "indkaldelser af forslag", og programbeslutningen indeholder ingen 
bestemmelser om, at Kommissionen skal udfærdige et arbejdsprogram. Dette særlige 
forhold skyldes programmets art, idet det dækker alk de aktiviteter, der iværksættes i 
medlemsstaterne (plus Schweiz) på området termonuklear fusion kontrolleret ved magnetisk 
indeslutning. Endvidere har det et meget langsigtet mål (over flere årtier), hvilket 
indebærer en kontinuitet i F&U-aktiviteterne i løbet af på hinanden følgende 
rammeprogrammer. 
Projekterne er omfattet af kontrakter om forskning og teknologisk udvikling med 
omkostningsdeling gennem associeringskontrakter med medlemsstater (plus Schweiz) eller 
organisationer i medlemsstaterne, fællesforetagendet JET, NET-aftalen, som tager hensyn 
til Euratoms deltagelse i ITER-EDA, og andre kontrakter af begrænset varighed navnlig 
med organisationer i medlemsstater uden associering. Fællesskabets medfinansiering af 
associationernes løbende udgifter og af kontrakterne af begrænset varighed ligger på en 
ensartet sats på omkring 25%. Efter høring af det rådgivende udvalg CCPF27 kan 
Kommissionen finansiere prioriterede projekters investeringsomkostninger med en ensartet 
sats på omkring 45 % samt visse opgaver (der kun kan udføres af industrien) med op til 
100%. 
26 Rådets beslutning om et særprogram om forskning og uddannelse inden for kontrolleret termonuklear fusion (EFT L 331, 
21.12.1994) 
27 Comité Consultatif pour le Programme Fusion (Det Rådgivende Udvalg for Fusionsprogrammet) 
56 
Aktiviteter i 1995 
Next Step-aktiviteter: 
F&U vedrørende plasmafysik og plasmateknik til støtte for ITER-EDA er fortsat på JET 
og på de associerede laboratoriers specialanlæg. Efter en intensiv forsøgsperiode har man 
i løbet af anden halvdel af 1995 ændret JET for at få installeret en ny type fordeler i den. 
Desuden har Kommissionen forelagt et forslag til afgørelse28 om forlængelse af JET indtil 
udgangen af 1999 for Rådet (vedtaget af Rådet d. 7. maj 199629) med det formål at 
fremskaffe yderligere data, der kan anvendes på ITER og navnlig på ITER-EDA, før man 
går ind i den endelige driftsfase D-T (Deuterium-Tritium) I juli blev samarbejdet på 
fusionsområdet mellem Kommissionen og Canada, især den del der vedrører Canadas 
deltagelse i Euratoms bidrag til ITER, formaliseret30. Den foreløbige, detaljerede ITER-
projektrapport blev i juli fremsendt til de fire ITER-partnere med henblik på evaluering. 
Forskningsministrene forsamlet i Rådet godkendte i oktober generelt de samstemmende 
udtalelser fra CCPF og CST31 og var af den opfattelse, at de iværksatte aktioner var på 
rette vej med hensyn til gennemførelse af det detaljerede ITER-projekt; den foreløbige 
rapport blev i december godkendt af ITER-rådet, der er af den opfattelse, at den 
nødvendige etape henimod fusionsenergi er et Next Step såsom ITER. Med det dobbelte 
formål at øge Unionens konkurrenceevne under konstruktionen af ITER og at bevare 
muligheden for at gå videre mod et europæisk Next Step i tilfælde af, at det skulle vise sig 
for vanskeligt at fortsætte samarbejdet om ITER, lancerede Kommissionen i december en 
ny kvalifikationsprocedure for virksomheder og/eller sammenslutninger af europæiske 
virksomheder, således at de kan deltage i de "15 teknologier", der er specielle for Next 
Step (og især ITER-EDA). 
Konceptforbedring : 
I de associerede laboratorier har brugen af specialiserede maskiner bidraget til at forbedre 
den fysiske og teknologiske viden, der kræves til Next Step. Forskning i konceptforbedring 
- på grundlag af tokamakker og lignende konfigurationer - er ligeledes fortsat for på 
længere sigt at gøre det muligt at definere DEMO; denne forskning har ligeledes bidraget 
til at målrette det detaljerede Next Step-projekt og til at forberede dets realisering. Nye 
metoder til plasmadiagnosticering er blevet udviklet til støtte for disse undersøgelser. 
Moderniseringen af eksisterende tokamakker (ASDEX-Upgrade, D og TORE-SUPRA, F) 
er blevet sat i gang. Projektet om opførelse af en stor stellarator (Wendelstein 7-X, D) er 
blevet godkendt til at modtage prioriteret finansiering fra Fællesskabet. I synergi med 
forsøgsaktiviteterne har aktiviteterne inden for teoretisk fysik været koncentreret om 
fortolkning af forsøgsresultater, modelberegning for termonukleare plasmaer og udvikling 
af nyskabende koncepter. Der er ført forhandlinger med Irland, Østrig og Finland med 
henblik på at integrere disse landes fusionsaktiviteter i en associeringsaftale. Der blev i 
marts undertegnet en aftale med Technology Development Centre of Finland (TEKES, der 
nu deltager i det fælles foretagende JET). Sverige har allerede siden 1976 haft et associeret 
28 KOM(95) 234 endelig udg. 
29 EFTL 117, 14.5.1996, s. 9 
30 EFT 211, 06.09.1995 
31 Det Videnskabelige og Tekniske Udvalg 
57 
laboratorium. Forhandlingerne med Irland og Østrig er godt i gang. 
Langsigtet teknologi: 
De associerede laboratorier og industrien har forstærket indsatsen vedrørende langsigtet 
teknologi, og man har målrettet denne indsats mod et begrænset udvalg af muligheder for 
reaktorkomponenter. Især er valget af materialer faldet på martensithærdet stål og den 
tritiumdannende kappe ud af blot to valgmuligheder. Desuden har Euratom i henhold til 
en gennemførelsesaftale fra IEA32 deltaget i en undersøgelse af en neutronkilde baseret på 
deuteronacceleration. Endelig førte evalueringen af sikkerheds- og miljøaspekter ved 
fusionsenergi til, at der på anmodning af Rådet33 og Parlamentet blev udarbejdet en rapport 
(SEAFP)34. Denne omfattende undersøgelse bekræfter de sikkerhedsmæssige og 
miljømæssige fordele, som fusionsenergien indebærer. 
Arbejdsprogram for 1996 
I laboratorierne vil forbedringer af visse eksisterende anlæg blive undersøgt. 
Konstruktionen af den store stellarator Wendelstein 7-X (der skal installeres i Greifswald, 
D) vil blive lanceret, og det samme vil en tokamak (MAST, Culham, GB), der der netop 
har kvalificeret sig til en prioriteret fællesskabsfinansiering. Som følge af afgørelsen om 
at forlænge JET frem til udgangen af 1999 vil der blive foretaget fordeler-tests for ITER 
på JET. Henimod slutningen af året planlægger man at foretage forberedende forsøg med 
D-T fusionsplasmaer. 
På det teknologiske område foretager man en evaluering af det martensithærdede stål for 
at fastslå, om det kan bruges som strukturmateriale især til konstruktion af tritiumdannende 
kappemoduler, der kan anvendes på DEMO, og som skal testes i ITER. Hvad angår 
neutronkilden, vil der i løbet af året blive udarbejdet en rapport over undersøgelsen. 
Endelig vil visse overvejelser omkring fusionsreaktorens sikkerhed, miljøbelastning og 
økonomiske rentabilitet blive uddybet. 
Hvad angår spørgsmålene om, hvor ITER skal etableres, tilladelser og værtslandets bidrag, 
udarbejder Kommissionen tekniske og økonomiske rammehypoteser med sigte på at lette 
fremsendelsen af eventuelle ansøgninger om en placering af ITER i Europa. I 
overensstemmelse med afgørelsen om programmet foretager Kommissionen endelig en 
uafhængig og indgående vurdering af fusion, især for så vidt angår forvaltningen og 
gennemførelsen af programmet, perspektiverne for fusionsenergi (sammenlignet med andre 
energikilder) og de strategiske valgmuligheder i forbindelse med Next Step, internationalt 
samarbejde (især ITER), de forskellige dele af programmet, industriens rolle samt de andre 
fusionsstrategier. Denne evaluering bør resultere i de elementer, der er nødvendige for 
vurderingen, når målsætningerne for Euratoms næste rammeprogram for kontrolleret 
termonuklear fusion skal fastlægges. 
32 Det Internationale Energiagentur under Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) (Paris) 
33 EFTL 115 af 06.05.1994 
Safety and Environmental Assessment of Fusion Power 
58 
TRANSPORT 
Aktiviteter i 1995 
I forbindelse med transportprogrammet blev den første indkaldelse af forslag afsluttet d. 
15. marts. Der blev indsendt 333 forslag vedrørende finansiel støtte på ialt 489,6 mio. ecu. 
109 forslag (plus to bud på SMV forundersøgelsespræmier) blev godkendt til at modtage 
støtte på ialt 117,18 mio. ecu. Fordelingen af forslagene på programsektorer var: 
Sektor Modtagne forslag Forslag, der vil Fællesskabsbidr 
modtagestøtte mio. ecu 
Strategisk 81 28 17 315 
Jernbaner 18 9 27 950 
Integrerede trans­
portkæder 18 3 5 000 
Luftfart 45 20 20 250 
Bytransport 66 15 12 700 
Søtransport 71 21 21 960 
Vejtransport 2 13 11 920 
SME forundersøgelses­
præmier 2 2 0 086 
Fordelingen af anmodningerne om finansiering svarede nogenlunde til de procentsatser, der 
er fastsat for hver sektor i Rådets afgørelse. En anden indkaldelse af forslag blev lanceret 
d. 15. december (med indsendelsesfrist d. 15. marts 1996). 
Eksempler på de former for forskning, der finansieres som et resultat af den første 
indkaldelse af forslag er: 
Udvikling af det europæiske system til styring af jernbanetrafikken (ERTMS) 
Jernbanetrafikken er i dag kendetegnet ved forsinkelser og hindringer ved de nationale 
grænser. En af hovedårsagerne hertil er de forskellige og nogle gange uforenelige nationale 
signal- og styringsystemer. Der findes således i øjeblikket 13 forskellige cab signalsystemer 
i Europa. Den forskning, der i øjeblikket gennemføres under FTU-programmet for 
transport, har til formål at udvikle et nyt fælles system til styring af jernbanetrafikken i 
Europa (European Rail Traffic Management System (ERTMS)). Dette vil sikre, at signal-
og styringsystemerne i Europa med tiden bliver kompatible, og at de europæiske 
jernbanesystemer bringes i fuld overensstemmelse. Forsinkelser som følge af inkompatible 
systemer vil dermed forsvinde. Nedbringelsen af sådanne forsinkelser og de omkostninger, 
der er forbundet hermed, vil bidrage til at øge jernbanetransportens konkurrenceevne på 
et åbent transportmarked. 
Forbedret sikkerhed i forbindelse med søtransport 
Fly har længe været udstyret med en sort boks, der i tilfælde af en ulykke gør det muligt 
hurtigt at analysere årsagerne til en ulykke og træffe foranstaltninger til at hindre at noget 
lignende sker for et andet fly. Forskningen har til formål på grundlag af denne teknologi 
at udvikle et lignende redskab for søfarten, hvorved sikkerheden i forbindelse med 
59 
søtransport forbedres. Forskningen vil ikke blot munde ud i en række grundlæggende 
tekniske specifikationer, der naturligvis er meget forskellige fra de sorte bokse, der normalt 
anvendes i fly, den vil ligeledes undersøge de lovgivningsmæssige og institutionelle 
rammer, der er nødvendige for at sikre en succesrig indførelse af et sådant system. Enhver 
løsning vil være både cost-effektive og i overensstemmelse med internationale 
bestemmelser. Resultaterne af forskningen vil et langt stykke af vejen bidrage til at undgå 
katastrofer i stil med dem, man netop har oplevet, og de vil bidrage til at forbedre 
sikkerheden inden for søfartssektoren yderligere. 
Strategisk forskning 
Den strategiske transportforskning vil give svar på nøglespørgsmål såsom, hvordan 
politikker, herunder prispolitik, påvirker mobiliteten og opdelingen på transportformer, 
betydningen af Trans-European Transport Network for Europa både med hensyn til dets 
betydning for transportsystemet og med hensyn til miljø og de europæiske borgeres 
generelle livskvalitet. De scenarier, der skal udvikles, omfatter de fremtidige teknologiske 
udsigter for transportsystemet, ændringer i rejsemønstret som følge af ændringer i 
samfundet og i industrien samt den indflydelse, som en fremtidig udvidelse af Den 
Europæiske Union vil få på EU's transportnetværk. Udviklingen af metodikker, der vil 
munde ud i en europæisk database og et europæisk informationssystem, vil for første gang 
muliggøre en detaljeret strategisk oversigt over det europæiske transportsystem. Alle disse 
redskaber udvikles med et enkelt mål for øje, nemlig en bedre forståelse af det europæiske 
transportsystem, der gør det muligt at træffe oplyste beslutninger omkring transport med 
fuldt kendskab til virkningerne heraf. 
I december 1995 fremlagde de tre uafhængige eksperter, der udgør GD VII's 
overvågningspanel, deres første rapport om transportprogrammet i perioden januar­
december 1995. De fokuserede hovedsagligt på vurdering af den måde, hvorpå programmet 
var blevet gennemført og forvaltet. Deres generelle indtryk var, at der var tale om "et 
generelt velgennemført program, der ledes af et meget professionelt og engageret personale 
med integritet og en voksende erkendelse af, at der er behov for visioner. Det er dog ude 
af stand til at tage de forvaltningsinitiativer, som det ved er nødvendige, fordi der ikke er 
tale om personale med beslutningsdygtighed." Panelet fremsatte otte henstillinger om 
strukturen i eventuelle fremtidige programmer, evaluerings- og 
projektudvælgelsesprocedurer, personale og mere fleksibilitet i finansieringsordningerne. 
Der blev nedsat task force'r med deltagelse af forskningen og industrien om "Fremtidens 
tog og jernbanesystemer" og "Intermodale transportssystemer" med Neil Kinnock som 
formand. Task force'rne gennemførte vidtrækkende høringer med brugere, operatører, 
forsyningsindustrier og fagforeninger. Den 29. september blev kommissorium og 
retningslinjerne i handlingsplanerne for begge task force'r godkendt på møder på højt 
niveau med repræsentanter for de forskellige interessegrupper ledet af Neil Kinnock. To 
brochurer med nærmere oplysninger om task force'rne blev offentliggjort i november. 
Nedenstående arbejdsområder blev anset for at være vigtige. 
Fremtidens tog og jernbanesystemer 
modulære højhastighedstog; 
det fremtidige jernbanenetværk i byerne; 
et europæisk system til trafikstyring og integreret passager/fragt logistik; 
"virtual factory " - et samarbejdsnetværk for produktion og samling aftog og togvogne 
60 
"cargo-liner" - et bidrag til integrerede transportkæder; 
ledsageforanstaltninger 
Integrerede transportsystemer 
intermodal fragtterminal 2000+; 
intermodalt fragtnetværk 2000+; 
transport by 2000+; 
intermodal rejsende 2000+; 
- passagerudveksling 2000+; 
- forskningsaktiviteter og støtteforanstaltninger. 
Arbejdsprogram for 1996 
Man vil arbejde på de forslag, der blev godkendt under den første indkaldelse. Der 
forventes generelt ingen resultater før 1997. 
Over 600 forskere deltog i en informationsdag vedrørende den anden indkaldelse den 30. 
januar. De forslag, der indsendes i henhold til den anden indkaldelse, og hvortil der er 
afsat et bidrag fra Fællesskabet på omkring 48 mio. ecu, vil blive evalueret, og hvis de 
godkendes af Transportforskningsudvalget, bør kontraktforhandlinger om de godkendte 
forslag være afsluttet senest ved årets udgang. Der vil blive lanceret en tredje indkaldelse 
i december. 
Arbejdet i forskning og industri task force'rne, som er samlet under et prioriteret tema med 
titlen "Transportintermodalitet og -interoperabilitet" vil blive gennemført, så langt det er 
muligt med ekstra finansiering inden for fjerde rammeprogram. 
MÅLRETTET SOCIO-ØKONOMISK FORSKNING (RSEFÏ 
Aktiviteter i 1995 
1. RSEF-programmet blev lanceret i december 1994, og hermed indføjes den socio­
økonomiske dimension for første gang i rammeprogrammet. Programmet sigter mod 
at udvikle ny viden, der i fremtiden kan bidrage til at belyse beslutningstagning på 
lokalt, nationalt eller fællesskabsplan vedrørende tre aktionslinier: 
Del I Evaluering af de videnskabs- og teknologipolitiske valgmuligheder 
Del II Forskning i uddannelse og erhvervsuddannelse 
Del III Forskning i social integration og social udstødelse i Europa. 
Efter den første indkaldelse af forslag i marts 1995 indkom der 548 forslag, af hvilke 
38 blev udvalgt til et beløb på omkring 20 mio. ecu, hvoraf omkring 12 mio. ecu blev 
investeret i 1995. Disse forslag vil i løbet af de kommende 2-3 år behandle 
problemstillingerer såsom: 
- forsknings- og innovationssystemer i Europa; teknologi og beskæftigelse (herunder 
videnintensive tjenester); metoder til udvikling, styring og evaluering af teknisk­
videnskabelige politikker; omstrukturering af videnskab og teknik og samarbejde med 
tredjelande (del I). 
61 
- bedre former for og forsøg med før-skoleuddannelse, innovation inden for 
lærlingeuddannelse og de nye teknologiers rolle, evaluering af universiteternes 
institutionelle effektivitet, uddannelse og erhvervsuddannelse (del II); 
- beskrivelse og analyse af udstødelsessituationer og de bedste måder til afhjælpning 
heraf (del III). 
Kontraktforhandlingerne vil blive afsluttet i 1996, og de første resultater af dette 
arbejde forventes i slutningen af 1996. 
Med henblik på at supplere aktiviteterne under det første element blev ETAN-nettet 
(Det Europæiske Net for Teknologivurdering) oprettet i november 1995, og det går 
således ind i sin indledende fase. 
For at sikre informationsudvekslingen såvel som sammenhængen og 
komplementariteten mellem aktiviteterne under RSEF-programmet og de socio­
økonomiske aktiviteter i de andre særprogrammer under rammeprogrammet blev der 
nedsat en fællesgruppe i februar måned. Som resultat af en foreløbig analyse er en 
sammenfattende rapport over de socio-økonomiske aktiviteter, der gennemføres under 
fjerde rammeprogram under forberedelse. 
Kommissionen har især knyttet tætte forbindelser med aktiviteterne under del I og IPTS 
(Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier), GD XIII, direktorat D (F&TU-aktioner: 
formidling og nyttiggørelse af resultaterne af forskningsaktioner og teknologiske 
udviklingsaktioner, teknologioverførsel samt innovation), og EUROSTAT deltager 
regelmæssigt i ETAN-nettets møder. GD XXII (Uddannelse og Ungdomsanliggender) 
har en tæt forbindelse med aktiviteterne under del II. Visse aktiviteter under del II 
fortsættes inden for rammerne af task force'n om multimedier (en arbejdsgruppe har 
påbegyndt sit arbejde). Endelig er GD V (Beskæftigelse, Arbejdsmarkedsrelationer og 
Sociale Anliggender) meget tæt knyttet til aktiviteterne under del III om aspekterne 
vedrørende social udstødelse og til de andre dele vedrørende beskæftigelsesspørgsmål. 
En samarbejdsprotokol mellem GD V og GD XII, direktorat H er under overvejelse. 
Nogle problemer 
Iværksættelsen af programmet er forløbet uden særlige problemer. På grund af den lave 
godkendelsesprocent ved den første indkaldelse af forslag (38 godkendte forslag ud af 548 
indkomne) er en bedre målretning af den anden indkaldelse, der er fastsat til 1996, 
imidlertid nødvendig. Industriens deltagelse er marginal, men dette skyldes, at de emner, 
der behandles under dette program, er ret specielle. Brugerdeltagelsen, som allerede nu er 
forudsat i flere projekter, burde imidlertid stige i fremtiden. 
Arbejdsprogram for 1996 
Den levende interesse, der var for den første indkaldelse af forslag, foranledigede et stort 
antal forslag i forhold til de disponible ressourcer. For bedre at koncentrere programmets 
begrænsede midler om de vigtige aktionslinier, der ikke blev dækket af den første 
indkaldelse, vil den anden indkaldelse af forslag, som er planlagt til sommeren 1996, især 
blive rettet mod følgende temaer: 
Del I - indsatsen i forbndelse med innovation, beskæftigelse og vækst 
-de nye videnskabelige og teknologiske udviklingstendenser og livskvalitet samt 
samfundsstrukturen 
62 
Del II -uddannelse og erhvervsuddannelse, arbejdsmarked og arbejdsløshed (livslang 
uddannelse) 
- uddannelse og erhvervsuddannelse samt fremkomsten af informationssamfundet 
- dårligt stillede gruppers adgang til uddannelse og erhvervsuddannelse 
Del III - årsager til social udstødelse, især arbejdsløshed 
- evaluering af indvirkningen af sociale integrationspolitikker 
- horisontale aktiviteter og forskningsinfrastruktur 
Forskningsopgaverne om visse af disse temaer burde sættes i perspektiv for, fra forskellige 
vinkler, at belyse problematikken vedrørende beskæftigelsen og videnssamfundet. 
For at konsolidere de igangværende forskningsarbejder har de net, der oprettes omkring 
projekterne under især del I, desuden i år arbejdet på at besvare spørgsmål i relation til de 
fremtidige politikker i Fællesskabet og på nationalt plan, såsom: 
(i) Hvilken lære kan man drage af innovationssystemernes forskellige indgangsvinkler? 
(ii) Hvordan kommer man frem til en videnskabs- og teknologipolitik baseret på 
"efterspørgslen"? 
(iii) Hvordan kan de forskellige nationale tiltag i forbindelse med teknologisk 
fremtidsforskning bidrage til EU's videnskabs- og teknologipolitik? 
Ved udløbet af disse aktioner vil der blive udarbejdet sammenfattende dokumenter, som 
kan bidrage til forberedelsen af femte rammeprogram. Andre emner undersøges og vil 
kunne behandles i løbet af 1996 såsom: formidling og brug af teknologien; de slutninger, 
man kan drage af de forskellige forsøg med målrettet forskning (mission-oriented research) 
svarende til task force'rnes metode. 
ANDEN AKTION UNDER Fjerde RAMMEPROGRAM 
INTERNATIONALT FTU-SAMARPEJPE 
Aktiviteter i 1995 
Det internationale samarbejde viser sig i stadig stigende grad som en væsentlig dimension 
i EU's aktion på området forskning og teknologisk udvikling (FTU). I denne forbindelse 
har fjerde rammeprogram (1994-1998) indført noget nyt ved at etablere et FTU-
særprogram "Samarbejde med tredjelande og internationale organisationer" (INCO). 1995 
var det første år, dette program blev gennemført, og det vil fremover inden for fælles 
rammer omfatte aktiviteter inden for forskningssamarbejde, der hidtil har været spredt 
(COST, EUREKA, PECO, COPERNICUS, ISC, STD). 
Den voksende betydning, man tillægger internationalt, videnskabeligt samarbejde, skyldes 
mange forskellige faktorer: der er opstået nye forskningscentre over hele verden; der er 
opstået problemer, der involverer hele kloden (helbred, miljø osv.); 
forskningsomkostningernes stigning (energi, rumfart,osv.); der er et ønske om at få adgang 
til nye markeder gennem samarbejde i forbindelse med en verdensomspændende 
liberalisering af samhandlen (WTO, ALENA, MERCOSUR osv.); informationssamfundet 
er under udvikling etc. 
63 
Desuden har Europa meget at vinde ved et teknisk-videnskabeligl samarbejde med partnere 
i tredjelande: identifikation af fremtidsorienterede temaer, adgang til informationskilder, 
know-how, udstyr, markeder samt forbedring af den økonomiske konkurrenceevne. 
INCO-programmet, som er baseret på grundprincipperne om "gensidig fordel" og 
"subsidiaritet", er bygget op, således at det afspejler de forskellige samarbejdsmål, der 
afhænger af partnerne, som er delt op i fire målgrupper: de andre europæiske rammer for 
videnskabeligt og teknologisk samarbejde (COST, EUREKA, internationale organisationer 
osv.); Central- og Østeuropa og de nye, uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen 
(PECO, NUS), de industrialiserede lande uden for Europa og udviklingslandene. 
Iværksættelsen af INCO-programmet i 1995 forløb tilfredsstillende via igangsætningen af 
de forskellige instrumenter, det omfatter: dialog, samordnede aktioner, aktioner med 
omkostningsdeling, ledsage- eller støtteforanstaltninger (undersøgelser, konferencer osv.) 
samt i visse tilfælde støtte til tredjelandes deltagelse i andre særprogrammer under fjerde 
rammeprogram (PECO, NUS, udviklingslandene). 
Inden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde har Island og Norge, der har 
været medlemmer af EØS siden 01.01.1994, og Liechtenstein, som har været medlem 
siden 01.05.1995, haft en tæt tilknytning til fjerde rammeprograms særprogrammer. 
Den gennemførte aktion har især haft følgende hovedmål: 
at styrke EU's videnskabelige og tekniske grundlag og øge "merværdien" af den 
europæiske forskningsindsats med en gensidig interesse for øje: 
I den ånd har 1995 været præget af en aktiv politik med aftaleforhandlinger med henblik 
på at udvikle samarbejde med forskellige partnere: Schweiz, Canada, USA, Sydafrika, 
Israel, osv. Visse af disse aftaler er allerede blevet undertegnet. Således f.eks. aftalen 
mellem Det Europæiske Fællesskab og Canada eller F&U-samarbejdsaftalen om kontrol 
med nuklear sikkerhed, der er indgået med USA. Aftalen med Israel sigter mod at knytte 
dette land til alle de ikke-nukleare særprogrammer under fjerde rammeprogram. 
Ud over disse initiativer er der blevet knyttet mange kontakter: Task force EF/USA om 
forskning i bioteknologi; Edith Cressons besøg i Tokyo, der førte til en styrkelse af den 
fælles industrielle og seismiske forskning og en forøgelse af antallet af forskningsstipendier 
med henblik på at sende europæiske videnskabsfolk og ingeniører til Japan; deltagelse i det 
ottende møde i Carnegie-gruppen, der består af forskningsministrene fra de syv største 
industrilande og Kommissionen. 
Parallelt hermed fortsatte indsatsen for på europæisk plan at koordinere den forskning, der 
finansieres nationalt. 19 nye COST-aktioner blev iværksat, hvilket bragte det samlede antal 
igangværende aktioner inden for 17 forskningsområder op på 123. Ligeledes gik det på 
pragmatisk vis fremad med koordineringen mellem Fællesskabet og det pan-europæiske 
initiativ EUREKA. De tætte forbindelser, der er knyttet mellem fællesskabsprogrammerne 
MAST (Havforskning og -teknologi) og IMT (industri- og materialeteknologi) og 
henholdsvis aktiviteterne EUREKA EUROMAR og FAMOS-FACTORY er eksempler på 
effektiv koordinering. Kommissionen deltog i 1995 i 13 projekter og i 9 
"paraplyinitiativer" under EUREKA. For visse projekters vedkommende er Kommissionen, 
og især FFC, projektleder. Endvidere er Fællesskabets forbindelser med forskellige 
europæiske forskningsorganisationer blevet styrket (f.eks. Det Europæiske Råd for 
Atomkerneforskning (CERN), Den Europæiske Rumorganisation (ESA)). Nærmere 
betegnet har Kommissionen indgået en administrativ ordning med Det Europæiske 
64 
Laboratorium for Molekylærbiologi (EMBL). 
at bidrage til at løse regionale problemer i PECO/NUS-landene, samtidig med at de 
associerede PECO-landes tiltrædelse forberedes: 
På den baggrund organiserede man i tilknytning til forskningsministrenes møde i Rådet, 
d. 09.06.95 et første uformelt møde mellem forskningsministrene fra EU og PECO og de 
associerede baltiske lande. Dette første møde iform af en "struktureret dialog " gjorde det 
muligt at definere de temaer, der er af primær interesse for disse lande (miljø, sundhed, 
energi, bioteknologi, osv.). 
På grundlag heraf og efter en aktiv informationskampagne i de berørte nationer blev der 
lanceret en indkaldelse af forslag, og de 2 000 indkomne forslag er nu ved at blive 
evalueret. Deltagelse i de andre programmer under fjerde rammeprogram har iøvrigt 
kunnet finansieres i 1995, selv om den har været begrænset af det stramme budget. 
Desuden blev der forelagt Rådet en Meddelelse om FTU-samarbejdsperspektiverne med 
NUS, men Rådet besluttede alligevel, at Fællesskabets deltagelse i Den internationale 
sammenslutning for fremme af samarbejdet med forskere fra de nye uafhængige stater fra 
det tidligere Sovjetunionen (INTAS) skal fortsætte frem til afslutningen af fjerde 
rammeprogram. I slutningen af 1995 beløb den økonomiske støtte fra INTAS sig til i alt 
46 mio. ecu fordelt på ca. 1 000 fælles forskningsprojekter, der dækkede såvel eksakte 
videnskaber og naturvidenskaber som økonomiske videnskaber og humaniora. Endvidere 
fortsatte Det Internationale videnskabs- og teknologicenter (ISTC) sin indsats med henblik 
på at omskole militære forskere fra det tidligere Sovjetunionen til civile aktiviteter (i alt 
11 000 videnskabsfolk og ingeniører har været involveret heri siden 1994, hvoraf 3 000 
var en del af den hårde kerne af forskere inden for våbenindustrien). Det er også værd at 
bemærke afholdelsen af et EU/PECO-forum med fokus på informationssamfundet, som vil 
blive fulgt op i løbet af det kommende år. 
gennem videnskabeligt samarbejde at støtte EU's politik vedrørende udviklingsstøtte: 
De 3 hovedområder, hvor man gemiemfører dette samarbejde (sundhed, landbrug, 
forvaltning af naturressourcer), sigter mod at opfylde disse landes væsentlige behov. 11995 
løb der stadig omkring 800 kontrakter som resultat af tidligere initiativer - FTU-
særprogram på området videnskab og teknik i udviklingens tjeneste (STD3), Internationalt 
Videnskabeligt Samarbejde (ISC) og initiativet, der sigter mod at fremme teknisk­
videnskabeligt samarbejde mellem EF og Maghreb-landene og andre lande i 
Middelhavsområdet, Avicenne. Der blev i marts 1995 lanceret en ny indkaldelse af forslag 
INCO-DC under fjerde rammeprogram, og som et resultat heraf blev over en snes 
forskningsprojekter med over 150 partnere udvalgt blandt de 77 støtteberettigede forslag. 
Bidraget beløber sig til 12 mio. ecu fra 1995-budgettet. De 2 hovedtemaer, der behandles, 
er dyresundhed, og for så vidt angår menneskets sundhed, vacciner. Der indkom yderligere 
821 støtteberettigede forslag under den anden del af den første indkaldelse af forslag, og 
disse vedrørte især landbrug/landbrugsfødevareindustri, forvaltning af vedvarende 
energikilder, sundhed samt informations- og kommunikationsteknologi osv.) 
Blandt de aktioner, der blev gennemført i 1995, kan også nævnes: et dokument fra 
Kommissionens tjenestegrene som forberedelse til en meddelelse vedrørende det europæiske 
initiativ om agronomisk forskning til fremme af udvikling; eller afholdelsen af 22 
seminarer om de mest forskellige emner (tropemedicin, fiskeri, bioteknologi osv.) med det 
formål at formidle forskningsresultater eller fastlægge prioriteringer for fremtidig aktivitet 
(for eksempel Sophia Antipolis-seminaret i marts 1995 om "Forskningens Europa og 
65 
Middelhavet", der var et led i forberedelsen af Barcelona-konferencen i november 1995 
om Europa og Middelhavsområdet). 
at indlede overordnede overvejelser om det internationale FTU-samarbejde: 
En generel Meddelelse om "Perspektiverne for et internationalt FTU-samarbejde " blev 
forelagt Rådet. Heri forudsættes blandt andet, at den eksterne dimension i EU's FTU-
politik styrkes, idet den tilrettelægges efter forskellige indgangsvinkler: bilaterale, 
multilaterale, regionale, globale. Der lægges for eksempel også vægt på, at det er 
nødvendigt, at industrien i højere grad deltager i aktioner om internationalt, videnskabeligt 
samarbejde eller på det relevante i at inddrage andre fællesskabsfonde (PHARE, TAOS, 
MEDA, LOMÉ-konventionen osv.) til fordel for forskningsstøtten til PECO, tredjelande 
i Middelhavsområdet uden for EU, NUS og udviklingslandene. Overvejelserne omkring 
dette for fremtiden så vigtige dokument, som var emnet for en resolution vedtaget af Rådet 
den 25.03.1996, vil fortsætte. 
Arbejdsprogram for 1996 
De store aktionslinier, der skal følges i 1996, består hovedsageligt af at: 
gå videre med iværksættelsen af særprogrammet om internationalt samarbejde, samtidig 
med at man forvalter det, der allerede er opnået: 
Dette vil for eksempel ske i form af en opfølgning af igangværende kontrakter, forvaltning 
af de forskellige nye indkaldelser af forslag vedrørende udviklingslandene, PECO/NUS-
landene eller Japan/Korea-stipendier. Derudover vil man blandt andet sikre koordineringen 
af nationale aktioner under COST eller fortsættelsen af støtten til NUS via INTAS og ISTC. 
udvide det internationale samarbejdsområde, hvilket på lang sigt helt klart er i den 
europæiske FTU's interesse: 
Dette skal ske via iværksættelse af eksisterende bilaterale aftaler og forhandling af nye 
aftaler om videnskabs- og teknologisamarbejde (f.eks. EU/Schweiz; EU/USA; 
EU/Sydafrika osv.); via forberedelse af tre nye Meddelelser om FTU-samarbejde 
vedrørende: de associerede Central- og Østeuropæiske lande; de nyindustrialiserede lande; 
Middelhavslandene; via deltagelse i forskellige arrangementer såsom Ministerkonferencen 
om EUREKA, det andet videnskabelige og teknologiske forum EU/Japan, Forum 
Mégascience, mødet i Carnegie-gruppen osv. 
optimere forholdet mellem omkostninger og effektivitet i særprogrammet om 
internationalt samarbejde: 
Blandt andet ved en øget koordinering i forvaltningen af programmet især gennem task 
force'rne, hvilket er et middel til også at udvikle det internationale samarbejde på de 
områder, som disse dækker; gennem en styrket forbindelse med andre generaldirektorater, 
der forvalter komplementære aktioner (PHARE, TACIS, MEDA, LOMÉ-konventionen osv.). 
Dette skal være i tråd med den udenrigspolitiske dimension i medlemsstaternes og EU's 
FTU-politik på de områder, der blev behandlet på de seneste topmøder mellem Europa og 
Middelhavslandene, EU og USA samt Europa og de asiatiske lande. 
66 
styrke koordineringen mellem Den Europæiske Unions og medlemsstaternes aktiviteter 
inden for FTU-samarbejde med tredjelande: 
Dette vil blandt andet blive emnet for en undersøgelse med titlen INCOPOL, der er under 
udarbejdelse. 
TREDJE AKTION UNDER Fjerde RAMMEPROGRAM 
FORMIDLING OG NYTTIGGØRELSE AF RESULTATER 
Aktiviteter i 1995 
Det særprogram, der svarer til den tredje aktivitet ("INNOVATIONS-programmet"), blev 
vedtaget af Rådet den 15. december 199435. 
Dette program er centralt for problemerne om konkurrenceevne på grund af dets særlige 
aktiviteter og horisontale karakter og bidrager således direkte til at opfylde målene i 
rammeprogrammet, således som de er fastlagt i traktatens artikel 130 F. 
I løbet af 1995 startede man på at gennemføre de fleste af de aktiviteter, der er nævnt i det 
arbejdsprogram, som blev vedtaget i begyndelsen af året. Blandt de vigtigste er nettet af 
innovationsformedlingscentre og Fællesskabets informationstjeneste for forskning og 
udvikling (CORDIS). 
Hvad angår formidlingscentrene, har man gjort deres opgave bredere i forhold til 
pilotprojektet, der blev lanceret under VALUE, og justeret dem, således at de styres af 
efterspørgslen og dermed kan tage hensyn til industriens behov med henblik på at inkludere 
og lægge vægt på udnyttelse, teknologioverførsel og innovation, samtidig med at de leverer 
information om Fællesskabets FTU. 
I henhold til denne nye opgave vil formidlingscentrene blive "poler" i en region, hvilket 
vil give adgang til den nødvendige ekspertise til støtte for udnyttelse, teknologioverførsel 
og innovationsaktiviteter i de små og mellemstore virksomheder i den pågældende region. 
Som et resultat af indkaldelsen af forslag36 (indsendelsesfrist den 15. marts 1995) blev 
nettet af formidlingscentre betydeligt styrket og bestod ved udgangen af 1995 af 52 centre 
sammenholdt med 32 ved udløbet af tredje rammeprogram svarende til samlede 
forpligtelser i 1995 på omkring 23 mio. ecu. 
Hvad CORDIS angår, blev der medio 1995 offentliggjort en indkaldelse afbud37 om fortsat 
drift og videreudvikling af systemet, der i sig selv allerede blev lanceret under tredje 
rammeprogram. Som resultat heraf vil systemet i løbet af de næste tre år blive 
videreudviklet, idet man vil forbedre databasernes generelle kvalitet og brugergrænseflade, 
anvende nye informationskanaler og inkludere gateways til andre europæiske FTU-
35 EFT L 361, 31.12.1994, s. 101 
36 EFT C 12, 17.01.1995, s. 9 
37 EFT C 136, 03.06.1995, s. 23 
67 
informationskilder. 
Således var de to hovedelementer i den europæiske infrastruktur til formidling og 
udnyttelse på plads i slutningen af 1995 og klar til at bidrage til, at især små og 
mellemstore virksomheder kan udnytte FTU-resultater fra Fællesskabet og fra nationale 
kilder industrielt. 
Ud over ovennævnte aktiviteter er en række andre aktiviteter, der involverer «må og 
mellemstore virksomheder, blevet lanceret i 1995. Et eksempel herpå er 
teknologioverførsel og validerende projekter. Disse projekter har til formål at overføre 
moderne teknologier, som anvendes i én sektor eller region i Fællesskabet, til 
virksomheder i en anden sektor eller region, hvor de endnu ikke anvendes, samt at validere 
FTU-resultaternes innovationspotentiale især på andre aktivitetsområder end dem, hvor de 
oprindeligt blev opnået. En indkaldelse af forslag til begge typer projekter blev 
offentliggjort den 15. marts 1995 og resulterede i, at 100 sådanne projekter blev udvalgt, 
hvoraf 60 koordineres af små og mellemstore virksomheder, idet i alt omkring 300 små 
og mellemstore virksomheder er involveret. Disse 100 projekter vil også blive brugt som 
forsøgsprojekter til at demonstrere tværnational teknologioverførsel og 
valideringsmekanismer. Projekterne består af en mindre defineringsfase, og, hvis denne er 
succesrig, en omfattende gennemførelsesfase. Forpligtelserne for 1995 vedrørte kun 
defmeringsfaserne for disse 100 programmer og beløb sig til i alt 7 mio. ecu. 
Et andet eksempel er audit af regionale infrastrukturer til støtte for innovation og 
teknologioverførsel. Formålet med denne audit er at afdække, om man muligvis kan 
forbedre disse infrastrukturers funktionsmåde især med henblik på at tilpasse dem bedre 
til regionens små og mellemstore virksomheders behov. I øjeblikket er omkring 65 
regioner, der er udvalgt som følge af indkaldelser af forslag, i færd med at gennemføre 
denne audit. Deres bestræbelser støttes af både Innovationsprogrammet og 
regionalpolitikken i henhold til artikel 10 i forordningen om Den Europæiske Fond for 
Regional Udvikling. 
Rådet og Europa-Parlamentet har udtrykt ønske om, at der sker en nøje koordinering af 
de formidlings- og nyttiggørelsesaktiviteter, der gennemføres i henhold til 
særprogrammerne38 under første aktion med dem, som gennemføres under tredje aktion. 
Derfor blev der i løbet af 1995 etableret en fælles koordinerings- og 
planlægningsmekanisme for programmerne, og denne begynder at vise håndgribelige 
resultater. 
Et eksempel er den fælles udvikling og afprøvning af en prototype på en interaktiv 
multimediepræsentation af Fællesskabets FTU-resultater, der efterhånden skal støttes af 
CORDIS. Dette værktøj vil styrke formidlingen og nyttiggørelsen af Fællesskabets FTU-
resultater, der således vil nå uden for de foretagender og det videnskabelige miljø, som har 
været direkte tilknyttet det forskningsarbejde, der har givet disse resultater. 
Et andet eksempel vedrører eksterne parters udnyttelse af Fællesskabets FTU-resultater. 
Der vil blive lagt vægt på de FTU-projekter, der opnår resultater, som kan udnyttes, men 
som konsortiets partnere - uanset af hvilken grund - enten ikke kan udnytte selv eller ikke 
38 Et beløb svarende til gennemsnitligt 1% af det samlede budget for fjerde rammeprogram er afsat til formidlings- og 
udnyttelsesaktiviteter i forbindelse med særprogrammet under første aktion. 
68 
kan udnytte i fuldt omfang. 
Innovationsprogrammet spillede også en central rolle i udarbejdelsen af Grønbogen om 
Innovation, som Kommissionen vedtog i december 1994. Formålet er at afdække de 
faktorer, der fremmer eller hindrer innovation i Fællesskabet og på alle niveauer af 
beslutningstagningen (regionalt, nationalt og på fællesskabsplan) at foreslå konkrete 
aktioner kort og mellemlangt sigt på, der kan styrke innovationskapaciteten i Den 
Europæiske Union. Ud over forskning og teknologi behandler man i Grønbogen derfor 
også uddannelse og erhvervsuddannelse, personers og ideers mobilitet, det juridiske og 
forskriftsmæssige grundlag samt finansiering, især risikovillig kapital. 
Arbejdsprogram for 1996 
Gennemførelsen af Innovationsprogrammet i 1996 vil omfatte indkaldelser af forslag på 
området finansielle aktioner, fremme af teknikker til forvaltning af innovationer, højnelse 
af den brede befolknings kendskab til forskning og teknologi og fortsættelse af OPET 
(Organisation til fremme af energiteknik). Den fælles programkoordinering til formidling 
og nyttiggørelse af F&U-resultater, der er støttet af Den Europæiske Union, vil også blive 
videreført. Desuden vil der blive etableret ad hoc-tjenester med henblik på formidling og 
nyttiggørelse til støtte for alle Fællesskabets politikker. 
Der er ligeledes blevet indledt overvejelser i henhold til retningslinjer fastsat af en 
pilotgruppe med henblik på at fastlægge et fælles grundlæggende metodik for evaluering 
af resultaterne af FTU-projekter. 
FJERDE AKTION UNDER Fjerde RAMMEPROGRAM 
FORSKERNES UDDANNELSE OG MOBILITET 
Aktiviteter i 1995 
1, Indledning 
1995 blev året, hvor man iværksatte programmet "Forskeres uddannelse og mobilitet", som 
Rådet vedtog den 19.12.1994. 
Da vedtagelsesprocessen for programmet i Parlamentet og Rådet var langt hurtigere, end 
det var tilfældet for det foregående program Menneskelige ressourcer og mobilitet (HCM), 
vil budgettet blive strakt ud over fire år i stedet for HCM-programmets 30 måneder. 
Arbejdsprogrammet for 1995 tilpasser den af Rådet vedtagne tekst under hensyntagen til 
de erfaringer, der er indhøstet under gennemførelsen af HCM-programmet. Blandt de mest 
markante ændringer er: 
koncentration af aktiviteten "netværk" om et mindre antal kontrakter; 
indførelse - for første gang - under aktiviteten "adgang til store anlæg" af fælles 
forskningsprojekter om forbedring af anlæggene; 
69 
udarbejdelse af en plan (baseret på kompensation for skattemæssige og sociale udgifter 
i medlemsstaterne) for tildeling af stipendier i Den Europæiske Unions forskellige 
medlemsstater; 
finansiering af praktiske kurser og sommerkurser under aktiviteten "eurokonferencer 
og ledsageforanstaltninger" samt gennemførelse af mere dybdeborende analyser af 
programmets indvirkning på kort, mellemlang og lang sigt; 
en øget deltagelse fra industriens side og en bedre inddragelse af målene om 
samhørighed. 
Programmet om forskeres uddannelse og mobilitet er lige som sine forgængere SCIENCE, 
"Large Installations Plan" og HCM baseret på såkaldt fri forskning (bottom-up), hvilket 
vil sige, at forskerne selv definerer målene, uden at der forud er fastlagt en målsætning ved 
lanceringen af programmet. I denne henseende adskiller det sig fra alle Fællesskabets andre 
F&U-programmer under fjerde rammeprogram (RP). 
Uden at lave om på dette koncept, som fuldt og helt udnytter forskernes fantasi, er der 
truffet nye dispositioner for at fremme en større deltagelse fra industriens side (øget 
tilstedeværelse af industriforskere i de videnskabelige evalueringspaneler og åbning af 
bedre kommunikationskanaler med industrien). 
Hvad angår samhørighed, viser resultaterne af de udvælgelser, der er foretaget i løbet af 
1995, en betydelig stigning i antallet af forskere fra mindre gunstigt stillede regioner, der 
deltager i programmet. Dette er sket, uden at kravene til videnskabelig kvalitet, der ligger 
til grund for Fællesskabets forskningspolitik, er blevet påvirket. 
2. De forskellige aktiviteter "Forskeres uddannelse og mobilitet" 
Der blev offentliggjort 7 indkaldelser af forslag i 1995, hvilket resulterede i evaluering af 
91 forskningsnet, vedtagelse af 84 projekter med det formål at forbedre forskeres adgang 
til store forskningsanlæg, tildeling af 582 forskeruddannelsesstipendier (PhD og post-doc) 
og finansiering af 55 kontrakter om eurokonferencer, praktiske kurser og 
ledsageforanstaltninger. Der er indgået forpligtelser for 115 mio. ecu ud af de 750 mio. 
ecu, der er fastsat for hele programmets varighed. 
De 91 forskernet', der blev foreslået finansieret i 1995 med ialt 150 mio. ecu, omfatter over 
700 forskerhold (med 5 000 videnskabsfolk), hvortil omkring 2 500 unge forskere vil blive 
knyttet. Kontraktforhandlingerne og de tilsvarende bevillinger er i gang. Kontrakterne vil 
i gennemsnit komme til at løbe over 4 år. 
De 84 kontrakter om "store anlæg" svarer til i alt 72 mio. ecu. De bliver hver på 3 års 
varighed og vil give omkring 4 000 europæiske forskere mulighed for at få adgang til de 
store europæiske forskningsanlæg. 
Budgettet for de 582 forskeruddannelseskontrakter beløber sig til 47,8 mio. ecu, som blev 
investeret samlet i 1995. Disse kontrakter, der løber fra 3 måneder til 3 år, giver unge, 
europæiske forskere mulighed for at uddanne sig via forskning og til forskning i Den 
Europæiske Unions bedste laboratorier. Blandt disse 582 kontrakter går 146 til forskere fra 
de mindre gunstigt stillede regioner i Den Europæiske Union. Ca. 10% af budgettet for 
70 
aktiviteten "forskeruddannelse" er afsat til "hjemrejsestipendier", som gør det muligt for 
stipendiater fra Unionens mindre gunstigt stillede regioner (mål 1-regioner), der har 
modtaget et to-årigt stipendium at få et stipendium til et ekstra år for at vende hjem til den 
region, de kom fra og dér anvende den erhvervede viden. Kommissionen udvalgte i 1995 
58 stipendiater fra mindre gunstigt stillede regioner, og de vil i løbet af 1996 vende tilbage 
og arbejde i laboratorier i de regioner, de kom fra. Til de ovennævnte 582 
stipendiekontrakter skal føjes 720 nye kontrakter, der er blevet evalueret og/eller forhandlet 
i begyndelsen af 1996. 
De 55 kontrakter om eurokonferencer og ledsageforanstaltninger, som Kommissionen traf 
beslutning om i 1995, vil gøre det muligt at gennemføre ca. 140 eurokonferencer, praktiske 
kurser og sommerkurser (i gennemsnit 2,5 møde pr. kontrakt) med deltagelse af over 
14 000 europæiske videnskabsfolk, hvoraf omkring en fjerdedel vil være unge forskere. 
Den gennemsnitlige varighed for en kontrakt af denne type er 3 år. Evalueringen af de 
forslag, der kom ind som resultat af indkaldelsen den 15.06.1995, blev foretaget i 
december 1995. Omkring 65 nye kontrakter med et budget på 5,4 mio. ecu vil således 
kunne finansieres. 
3. Fortsættelse af aktiviteterne under de tidligere rammeprogrammer på området 
forskermobilitet og grundforskning 
Særprogrammet SCIENCE under det andet rammeprogram gjorde det muligt at indgå ca. 
800 kontrakter, hvoraf ca. 150 endnu løber og vil blive afsluttet i 1996 og 1997. Disse 
igangværende kontraktlige aktiviteter kræver en ikke ubetydelig forvaltningsindsats. 
I 1995 fortsatte generaldirektorat XII ligeledes forvaltningen af programmet for 
"menneskelige ressourcer og mobilitet" (1992-1994). Størstedelen af de kontraktlige 
aktiviteter var stadig i gang i slutningen af året (639 kontrakter om forskernet, 667 
kontrakterom "tilskudtil institutioner", 1 034 "stipendiertil enkeltpersoner", 67 kontrakter 
om "store anlæg" og 310 "eurokonferencer") og bliver afsluttet i 1997 og 1998. 
4. Koordinering af samtlige Fællesskabets uddannelsesaktiviteter 
Denne koordinering, der varetages af de ansvarshavende for programmet om uddannelse 
og mobilitet for forskere, gør det muligt at anvende fælles eller identiske principper og 
mekanismer i forvaltningen af Fællesskabets forskeruddannelsesaktiviteter: 
et sæt fælles regler og procedurer (indkaldelser af forslag, udvælgelser, afgørelser, 
kontrakter, databehandling osv.); 
et informationshæfte med ét fælles ansøgningsskema til alle uddannelsesstipendier; 
én fælles ekspedition for alle indkommende forslag til forskeruddannelsesstipendier for 
de forskellige særprogrammer under fjerde rammeprogram; 
én fælles ekspedition, hvor alle skriftlige procedurer i forbindelse med 
udvælgelsesafgørelserne går igennem og samles; 
afholdelse med jævne mellemrum af koordinerings- og samordningsmøder med de 
berørte tjenestegrene. 
71 
De skattemæssige og sociale afgifter, der gælder for fællesskabsstipendier varierer 
betydeligt fra den ene medlemsstat til den anden. Dette resulterede under det foregående 
program (Menneskelige ressourcer og mobilitet) i ulige og ofte uretfærdige 
integrationsbetingelser i modtagerlandene. På anmodning af Rådet udarbejdede 
Kommissionen til programmet om forskeres uddannelse og mobilitet en midlertidig plan 
baseret på juridiske, økonomiske og sociale vilkår i modtagerlandet, der mildner denne 
ulighed betydeligt. 
løvrigt indebærer koordineringen mellem de berørte GD'er (XII og XXII) af andre 
uddannelsesaktiviteter end forskeruddannelse, at der regelmæssigt afholdes fælles høringer 
mellem tjenestegrenene, ydes bidrag til udarbejdelse af vejledninger og rapporter (for 
eksempel "Citizen First", der er en grønbog om hindringer for mobilitet under udarbejdelse 
i 1996). 
Arbejdsprogram for 1996 
Der vil i 1996 blive fulgt op på alle de aktiviteter, der er beskrevet i de foregående afsnit, 
såvel administrativt og budgetmæssigt som videnskabeligt. En fortegnelse over kontrakterne 
og en første resultatopgørelse vil blive offentliggjort omkring slutningen af året. 
Samtidig bliver der lanceret 10 nye indkaldelser af forslag for hver af de fire aktiviteter 
inden for programmet om forskeres uddannelse og mobilitet (for nærmere oplysninger jf. 
tabel 8, 3. del af denne rapport). 
Angående uddannelsesstipendier har Edith Cresson, kommissær for FTU, FFC, 
menneskelige ressourcer, uddannelse og ungdomsanliggender, besluttet at forene 
forskeruddannelsesaktiviteterne under programmet om forskeres uddannelse og mobilitet 
samt aktiviteterne under det foregående program "Menneskelige ressourcer og mobilitet" 
under navnet Madame Curie. Dette vil medvirke til at skabe en helt klar identitet for dem, 
der modtager tilskud i forbindelse med aktiviteterne under programmet om forskeres 
uddannelse og mobilitet. Det er planlagt, at ordningen "Marie Curie-stipendier" skal 
annonceres officielt af kommissæren under et seminar i Bruxelles, hvortil en stor del af de 
indtil nu udvalgte stipendiater vil blive inviteret. Tilrettelæggelsen af dette arrangement, 
der er planlagt til at finde sted i andet halvår af 1996, er i fuld gang. 
Hvad angår "tilskud til institutioner" under HCM-programmet, vil Kommissionen i 1996 
udvælge 600 nye tilskudsberettigede institutioner i forbindelse med tidligere underskrevne 
kontrakter. Vedrørende tilskud til institutioner finder de to sidste udvælgelsesrunder sted 
i maj og september 1996, hvor der hver gang vil blive udvalgt ca. 200 stipendiater. 
DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER 
Aktiviteter j 1995 
Retningslinier 
1995 blev det første år, hvor FFC's nye strategi blev taget i anvendelse. 
I overensstemmelse med Rådets konklusioner af 26. april 1994 om FFC's rolle har 
Centeret i 1995 beskæftiget sig med såvel institutionelle som konkurrencebaserede 
72 
aktiviteter. I det første tilfælde drejer det sig om forskning for institutioner og om 
videnskabelig og teknisk støtte til Fællesskabets politik. De konkurrencebaserede aktiviteter 
omfatter deltagelse i aktioner med omkostningsdeling under rammeprogrammerne, 
støtteforanstaltninger på konkurrencevilkår til de tjenestegrene i Kommissionen, der 
forestår Unionens forskellige former for politik, konkurrencebaserede aktiviteter uden for 
Fællesskabets rammeprogrammer og kontraktarbejde udført for eksterne kunder. 1995 blev 
endvidere det år, hvor den nyudnævnte Kommission lancerede initiativer for at skabe bedre 
forbindelser mellem industri og forskning. I denne forbindelse lagde kommissæren for 
forskning, Edith Cresson, kraftig vægt på behovet for større kommerciel udnyttelse af 
FFC's forskningsresultater og på bedre oplysning om FFC's aktiviteter. 
Nye udfordringer: konkurrencebaserede aktiviteter. Efter omfattende forberedelser, der 
startede i 1994, tog FFC den udfordring op, som de nye muligheder for at udføre 
konkurrencebaserede aktiviteter stillede det overfor i 1995. Dets bidrag var blandt de over 
300 forslag, som industrien, forskningscentre og universiteter over hele Unionen og i de 
associerede lande indsendte i forbindelse med den første indkaldelse af forslag til de nye 
rammeprogrammer, og antagelsesprocenten var 28. FFC fremsatte også forslag til 
konkurrencebaserede støtteaktiviteter og til fællesskabsprogrammer uden for 
rammeprogrammerne, især PHARE og TACIS, hvor det fik kontrakter på arbejdet med 
nuklear sikkerhed i de central- og østeuropæiske lande, Rusland og andre nye uafhængige 
stater i det tidligere Sovjetunionen (NUS) Det krævede en intensiv markedsføringsindsats 
fra FFC's side at udnytte disse nye muligheder. Det har kunnet lade sig gøre, fordi 
Fællesskabets institutioner (Rådet, Parlamentet, Kommissionen) traf en række juridiske, 
økonomiske, budgetmæssige og administrative beslutninger. Disse omfattede de nødvendige 
ændringer i finansforordningen for Den Europæiske Unions budget, der blev vedtaget i 
september 1995. 
Besøg af kommissæren: Den 20. juli 1995 aflagde kommissær Edith Cresson sit første 
besøg på FFC, idet hun startede med institutterne i Ispra, og derefter i september aflagde 
besøg på Instituttet for Transuraner (ITU) i Karlsruhe og på Instituttet for teknologiske 
fremtidsstudier (IPTS) i Sevilla i december, hvor hun indviede Instituttets nye teknologiske 
overvågningsfunktion. 
Nye direktører: I løbet af året fik fire FFC-Institutter nye direktører, der var udpeget af 
Kommissionen efter indstilling fra Styrelsesrådet. Det drejer sig om Instituttet for 
Systemteknik og Informatik (ISEl), Miljøinstituttet (El), Instituttet for Anvendt Telemåling 
(IRSA) og Instituttet for Avancerede Materialer (IAM). 
Oplysningsinitiativer: Forbindelserne mellem FFC og industrien, forskningscentre og 
universiteter blev også styrket, idet medlemmer af Styrelsesrådet tog initiativ til at afvikle 
informationsdage i London, Athen, København, Milano og Wien. FFC's muligheder for 
at støtte Unionens politik blev yderligere understreget gennem oplysningsaktiviteter, 
herunder et Nyhedsbrev og seminarer, rettet til Kommissionens andre tjenestegrene. 
Målsætninger og teknisk-videnskabelige fremskridt 
Institutionelle aktiviteter: FFC's specifikke forskningsprogrammer. FFC's hovedopgave i 
1995 var at medvirke til at gennemføre FFC-særprogrammer under Fællesskabernes 
rammeprogrammer i det første år, de var i gang. Dette skete i form af institutionelle 
forskningsaktiviteter og institutionelle, teknisk-videnskabelige aktiviteter til støtte for 
Kommissionens tjenestegrene. 
73 
Institutionelle forskningsaktiviteter: 11995 tegnede institutionelle forskningsaktiviteter sig 
for 73% af FFC's institutionelle aktiviteter; de gennemføres inden for følgende 
programområder : 
1. Programmet for industri- og materialeteknologi, der udføres af Instituttet for 
Avancerede Materialer (IAM) og omfatter forskningsprojekter om avancerede 
materialer, overfladebehandling, nye miljøvenlige materialer og om ikke-destruktive 
evalueringsteknikker til undersøgelse af industrielle strukturkomponenter. 
2. Programmet for måling og prøvning, der omfattede forskningsprojekter om 
referencemålinger og -materialer, blev udført af Instituttet for Referencemålinger og -
materialer (IRMM). Det omfattede ligeledes projekter om vurdering af strukturers 
pålidelighed, der blev udført af Instituttet for Sikkerhedsteknologi (1ST). 
3. Programmet for miljø og klima bestod af forskningsprojekter om luft-, jord- og 
vandforurening samt forurening fra affald og blev udført af Miljøinstituttet (El). Den 
gradvise oprettelse af Jordobservationscentret, et decentraliseret, europæisk 
datastyrings- og informationssystem, projekter om anvendelser af telemålingsteknik, 
udført af Instituttet for Anvendt Telemåling (IRSA), og projekter om industririsici, 
udført af Instituttet for Sikkerhedsteknologi (1ST) og Instituttet for Systemteknik og 
Informatik (ISEI). 
4. Programmet for ikke-nuklear energi bestod af forskningsprojekter i forbindelse med 
materialer til rene teknologier, udført af Instituttet for Avancerede Materialer (IAM), 
samt til standardisering af solcelleanlæg, udført af Instituttet for Systemteknik og 
Informatik (ISEI). 
5. Programmet for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission, der omfattede en række 
forskningsaktiviteter lige fra undersøgelser af reaktorsikkerhed, udført af Instituttet for 
Sikkerhedsteknologi (1ST), Instituttet for Systemteknik og Informatik (ISEI) og 
Instituttet for Avancerede Materialer (IAM) til forskning i nuklear sikkerhedskontrol 
og behandling af fissile materialer, udført af Instituttet for Sikkerhedsteknologi (1ST), 
Instituttet for Systemteknik og Informatik (ISEI) og Instituttet for Transuraner (ITU). 
ITU gennemførte også forskning i nukleart brændsel og aktinider. 
6. Programmet for kontrolleret termonuklear fusion (teknologi og sikkerhed) udføres af 
Instituttet for Sikkerhedsteknologi (1ST), Instituttet for Systemteknik og Informatik 
(ISEI) og Instituttet for Avancerede Materialer (IAM). 
7. Programmet for målrettet socioøkonomisk forskning omfatter aktiviteterne under 
Forsknings- og Teknologiobservatoriet og aktiviteterne under Instituttet for 
Teknologiske Fremtidsstudier (IPTS). Instituttets væsentligste opgave er at indhente 
tilgængelige bidrag fra eksperter, konsulenter, forskningsorganisationer og -institutter 
i medlemsstaterne og, når det er muligt, også i tredjelande med henblik på, objektivt 
og grundigt, at analysere, behandle og bearbejde dem og - hvilket er endnu vigtigere -
at udlede klare tendenser eller påvise behov for handling, således at materialet kan 
bruges af beslutningstagerne. 
74 
Institutionel teknisk-videnskabelig støtte til Fællesskabets politik 
FFC ydede teknisk-videnskabelig støtte til Unionens politik på anmodning fra de berørte 
tjenestegrene i Kommissionen i overensstemmelse med Rådets beslutninger af den 15. 
december 1994 (hvorved de konkrete FFC-særprogrammer blev vedtaget). Disse teknisk­
videnskabelige aktiviteter tegnede sig for 27% af FFC's institutionelle aktiviteter. 
Støtteaktiviteterne er kundestyrede og skal opfylde upartiske og neutrale teknisk­
videnskabelige krav i EF-direktiver, afgørelser vedtaget af Kommissionen og Rådet eller 
forpligtelser nedfældet i Euratom-traktaten. Det faktiske kunde/leverandør-forhold mellem 
de rekvirerende tjenestegrene i Kommissionen, og FFC-institutterne kommer til udtryk i 
udfærdigelse og underskrivelse af samarbejdsaftaler mellem GD'erne. 
Den generelle overvågning af disse FFC-tjenester til de andre generaldirektorater under 
Kommissionen er blevet varetaget af et officielt fælles udvalg for generaldirektoraterne, der 
er nedsat på beslutning af Kommissionen. Denne gruppe mødtes to gange i 1995 med en 
høj deltagelse. Den har en dobbeltrolle, nemlig at overvåge det udførte arbejde for at sikre 
en smidig og gensidig udveksling af oplysninger om aktiviteter (der blev i 1995 udsendt 
over 100 referater vedrørende disse støtteaktiviteter til alle GD'er) og at planlægge 
aktiviteter for det følgende år, idet der tages hensyn til prioriterede områder, nye 
anmodninger og budgetbegrænsninger. 
Disse teknisk-videnskabelige støtteaktiviteter var knyttet til følgende aktionslinier under 
rammeprogrammet: informationsteknologi, miljø og klima, landbrug og fiskeri, målrettet 
socio-økonomisk forskning samt nuklear sikkerhed og sikkerhedskontrol. 
11995 tegnede støtten til miljøpolitik sig for 46% af det samlede støttebudget. Støtte til den 
fælles landbrugspolitik tegnede sig for 16,5% og støtte til nuklear sikkerhedskontrol for 
32%. 
I 1995 offentliggjorde FFC i alt over 1 000 papirer, og der blev bevilget 26 FFC-patenter. 
Der offentliggøres hvert år en detaljeret fortegnelse over FFC's publikationer og patenter 
i "Publications Bulletin". 
FFC og konkurrencebaserede aktiviteter 
Omkring 20% af FFC's samlede budget for 1995-1998 bør dækkes af konkurrencebaserede 
aktiviteter. Pr. 1. januar 1995 omfattede FFC's konkurrencebaserede aktiviteter: 
Deltagelse i aktioner med omkostningsdeling, hvor FFC sammen med partnere i 
medlemsstaterne fremsætter forslag i forbindelse med indkaldelse af forslag eller 
bidrager til forslag, der fremsættes af andre laboratorier under rammeprogrammerne; 
Konkurrencebaserede teknisk-videnskabelige støtteaktiviteter under fjerde 
rammeprogram, hvor FFC kan reagere på særlige anmodninger fra Kommissionens 
generaldirektorater, der herefter tildeles på et konkurrencemæssigt grundlag i 
forbindelse med en indkaldelser af bud; 
Andre konkurrencebaserede aktiviteter uden for rammeprogrammerne, hvor FFC 
(alene eller i et konsortium) vil kunne deltage i forskellige aktioner, der støttes af 
Fællesskabet (f.eks. PHARE, TACIS, bistand til udviklingslande osv.) og på 
konkurrencemæssige vilkår søger fællesskabsfinansiering til disse aktioner; 
Kontraktforskning, ovennævnte oprindelige måde, hvorpå man udførte arbejde for 
eksterne kunder, og som nu er en del af FFC's overordnede, konkurrencebaserede 
75 
ansvarsområde. 
Hvad angår FFC's deltagelse i aktioner med omkostningsdeling, indsendte FFC sammen 
med partnere i medlemsstaterne i alt 338 projektforslag ved de første indkaldelser af 
forslag i forbindelse med 15 særprogrammer. I december 1995 havde Kommissionen 
godkendt 95 af disse forslag til finansiering, hvilket giver en samlet antagelsesprocent på 
28. Skønt det er vanskeligt at beregne det økonomiske resultat for FFC præcist på grund 
af de igangværende kontraktforhandlinger om adskillige ikke-færdigbehandlede projekter, 
vil det ligge over 10,5 mio. ecu. 128 mio. ecu er øremærket inden for fjerde 
rammeprogram til at finansiere konkurrencebaserede, teknisk-videnskabelige 
støtteaktiviteter over en 4-årig periode. Heraf blev 26,5 mio. ecu stillet til rådighed for 
Kommissionens tjenestegrene først i 1995, men der er kun disponeret over 20 mio. ecu i 
1995. Af disse er det lykkedes FFC-institutter at få kontrakter for omkring 11,9 mio. ecu 
enten alene eller som konsortiedeltager. 
Inden for andre konkurrencebaserede aktiviteter uden for rammeprogrammerne såsom 
TACIS, PHARE osv. har FFC-institutterne udvist et højt aktivitetsniveau i 1995. I denne 
stærkt konkurrencebaserede markedssektor har FFC opnået ca. 2,3 mio. ecu. 
Resultatet af arbejde udført for eksterne kunder viser nye kontrakter for 1995 (der er 
opnået på markedet som helhed) på over 18 mio. ecu. Set i lyset af den fremragende 
indsats på de andre fronter viser dette en bemærkelsesværdig fastholdelse af tidligere 
positioner. (Indtægten for arbejde for eksterne kunder beløb sig i 1994 til 18 mio. ecu). 
Som krævet i henhold til Rådets afgørelser om FFC-særprogrammerne 1995-1998 udsender 
Kommissionen en detaljeret FFC-årsberetning39 ledsaget af bemærkninger fra Styrelsesrådet 
for FFC. 
Vigtige initiativer i 1996 
FFC-strategi: Med henblik på at konsolidere de nye retningslinier for FFC som Rådet, 
Parlamentet og Kommissionen har fastsat, har Styrelsesrådet og FFC's ledelse i årets løb 
diskuteret strategier for de otte institutter og for FFC som helhed. Dette har ført til, at man 
vil lægge vægt på kundestyret forskning af høj kvalitet, som er til virkelig gavn for Den 
Europæiske Union og udføres effektivt på grundlag en fleksibel holdning over for 
markedets skiftende behov. FFC's aktiviteter skaber forbindelser mellem forskerhold i 
medlemsstater med forskelligt videnskabeligt og teknologisk udviklingsniveau. De bidrager 
således til at styrke samhørigheden mellem laboratorier og forskningsinstitutter i alle 
Fællesskabets regioner. De enkelte projekter defineres i forskellige arbejdsplaner, som 
udgør FFC's arbejdsprogram for 1996, således som det er godkendt af Styrelsesrådet for 
FFC. 
1. Inden for de overordnede målsætninger for FFC's særprogrammer foreslås der især 
under relevante temaer industri- og materialeteknologi, måling og prøvning, ikke-
nukleare energikilder, en stærkere orientering mod industrielt samarbejde, 
anvendelsesmuligheder for industrien og nye initiativer mellem industri og forskning 
på linie med Kommissionens forslag. Miljø- og klimatemaet giver en fremtrædende 
plads til nye samfundsmæssige spørgsmål i forbindelse med naturrisici og naturkata­
strofer: jordskælv og oversvømmelser, hvorimod arbejdet med industriel pålidelighed 
39 KOM(96) 158 endelig udgave 
76 
nedtones. Som det allerede er rapporteret til Styrelsesrådet, svarer støtten til Unionens 
politik på samme område til nye anmodninger fra Kommissionens tjenestegrene fra 
arbejde på foranstaltninger til bekæmpelse af svig og til bidrag til Alpine Observatory; 
Inden for de nukleare temaer videreføres forskningen i reaktorsikkerhed og arbejdet 
for et sikkert brændselskredsløb. Det er foreslået at koncentrere forskningen i nuklear 
sikkerhedskontrol for at bevare de vigtige støtteforpligtelser på dette område. Det 
termonukleare fusionsarbejde omstruktureres især for at illustrere de tætte forbindelser 
mellem materialeforskning og det tritium-relaterede arbejde. 
I henhold til Kommissionens afgørelse af 16.01.1996 vedrørende omorganiseringen af 
Det Fælles Forskningscenter blev Det Fælles Forskningscenter et uafhængigt 
generaldirektorat under Kommissionen d. 10.04.1996, hvorved det fik den autonomi, 
der er nødvendig, for at det kan gennemføre sine opgaver på behørig vis. 
KONKURRENCEBASEREDE TEKNISK-VIDENSKABELIGE 
STØTTEAKTIVITETER 
I bilag IV til fjerde FTU-rammeprogram, hvori betingelserne for dets gennemførelse 
fastlægges, introducerede man konkurrencebaserede, teknisk-videnskabelige 
støtteaktiviteter. Disse aktiviteter dækker de arbejdsopgaver, der udelukkende blev 
gennemført af FFC på vegne af Kommissionens generaldirektorater, og som siden 
regnskabsåret 1995 kan tænkes udført af et forskningsorgan i en medlemsstat eller af FFC 
(eftersom den neutralitet og uafhængighed, der er karakteristisk for en tjenestegren under 
Kommissionen, ikke er nødvendig) eller endog nye projekter, der er planlagt af 
tjenestegrenene fra og med i år. Disse støtteaktiviteter indgår i rammerne for første og 
tredje aktion under fjerde rammeprogram. 
Gennemførelsen af disse aktiviteter sker i to etaper: 
årlig fordeling af de økonomiske midler mellem de forskellige generaldirektorater, 
de enkelte generaldirektoraters forvaltning af disse midler. 
For at sikre passende betingelser for gennemskuelighed og opfyldelse af 
generaldirektoraternes behov er den struktur, man har valgt til at fordele midlerne, en 
fællesgruppe med repræsentanter fra alle berørte generaldirektorater, der indkaldes af 
Kommissionens generalsekretariat, som også beklæder formandsposten. Gruppen mødes 
på ad hoc-basis, dog mindst to gange om året. 
Denne gruppe undersøger de behov, generaldirektoraterne har afdækket. Den analyserer 
ansøgningerne, kontrollerer regnskabet i forhold til rammeprogrammets målsætninger og 
fastsætter en årlig bevilling inden for den disponible budgetrammes begrænsninger. Bortset 
fra at projekterne skal være relevante i forhold til det teknisk-videnskabelige støtteprograms 
målsætninger, tages der i fordelingen hensyn til, om der gennem andre programmer er 
disponible ressourcer og muligheder for integration eller konvergens mellem flere 
projekter. 
De generaldirektorater, hvis forslag udvælges, er ansvarlige for forvaltningen af de tildelte 
midler. De sætter leverandørerne i en indbyrdes konkurrencesituation for således at få det 
bedste resultat i forhold til deres behov. De erhvervede ressourcer forvaltes helt 
77 
selvstændigt og under anvendelse af de gældende, relevante regler især bestemmelserne i 
finansforordningen, der gælder for De Europæiske Fællesskabers almindelige budget. 
De beløb, der er disponeret over, udgør mere end 80% af det beløb, der er til rådighed 
i regnskabsåret 1995. Denne brug er mere end tilfredsstillende for det første år af en 
aktivitet under et sådant program. 
Generaldirektoraterne udtrykker en voksende interesse for dette program. Seks nye 
tjenestegrene har fremsendt en ansøgning for 1996 ud over de ti, der har fået en bevilling 
i 1995. Endelig er antallet af foreslåede projekter i 1996 vokset med 40% i forhold til det 
foregående regnskabsår. 
78 
DEL 3 
PROJEKTER, UNDERSKREVNE KONTRAKTER OG BETALINGER I 1995 
Årsbasis og rammeprogram 
Tabel 1 til 9 sammenfatter Fællesskabets FTU-aktiviteter i 1995 rent talmæssigt (antal 
projekter og deres art, deltagere, finansieringsniveau osv.). 
Tallene vedrører hovedsageligt aktiviteterne under det tredje og det fjerde rammeprogram. 
De omfatter såvel deltagelse fra medlemsstater som fra tredjelande (tabel 5 og 7). 
I tabellerne står forkortelsen "n/a" enten for "ikke relevant" eller for "oplysninger 
mangler". 
Tabel 5, 6, 7 og 9 vedrører kun aktioner med omkostningsdeling. 
I tabel 10 vedrørende det fjerde rammeprogram og rammeprogrammet for Euratom er der 
taget hensyn til det supplerende beløb i anledning af udvidelsen af EU. 
Tabel 11 og 12 viser udviklingen i de årlige forpligtelsesbevillinger til 
rammeprogrammerne i løbende priser og i 1992-priser. 
Liste over de vigtigste anvendte forkortelser. 
Tabel 1 
FTU-aktiviteter i 1995: oversigt over nye projekter (kontrakter underskrevet i 1995) og igangværende projekter 
Foranstaltninger med 
omkostningsdeling 
Samordnede foranstaltninger 
Forberedelses-, ledsage- og 
støtteforanstaltninger 
Kontrolleret termonuklear 
fusion 
IALT Nye projekter (FTU-kontrakter underskrevet i 1995) 
EF-bidrag i 
alt mio. 
ECU(l) 
1.659,54 
16,46 
105,00 
(5) 251,51 
2.032,50 Antal 
projekter 
1631 
50 
798 
181 
2660 Antal 
deltagere 
10548 
84 
1354 
199 
12185 Gennemsnitli 
gt antal 
deltagere pr. 
projekt 
6,47 
1,68 
1,70 
n/a 
4,58 Gennemsnitli 
gt antal MS 
(2) pr. 
projekt 
4,12 
1,12 
1,38 
n/a 
2,96 Gennemsnitli 
gt EF-bidrag 
pr. projekt i 
mio. ECU 
1,02 
0,33 
0,13 
n/a 
0,78 Alle projekter 
Igangværend 
e projekter 
pr. 31.12.95 
(3) 
7041 
783 
2735 
136 
10695 Betalinger i alt 
i 1995 i mio. 
ECU (4) 
1.569,06 
30,89 
242,52 
(6) 194,55 
2.037,02 
(1) Summen af alle EF-bidrag til hvert nyt projekt, som fastlagt i kontrakten (dvs. for hele projektets varighed) 
(2) MS = medlemsstat 
(3) Igangværende projekter pr. 31.12.95 = underskrevne kontrakter, hvor forskningen afsluttes efter 31.12.95 
(4) Udbetalinger til projekter, som helt eller delvist gennemføres i 1995 
(5) Hertil kommer et EF-bidrag på 30,48 mio. ECU hidrørende fra indtægter 
(6) Hertil kommer betalinger via indtægterne på 11,33 mio. ECU 
Direkte aktioner - FFC (7) 228,06 n/a n/a n/a n/a n/a n/a n/a 
(7) Ved direkte aktioner er der kun anført forpligtelser 1995. 
XIIA3,157TABDA.XLS.24/07/96,11:26 LO 
Tabel 2 
FTU-aktiviteter i 1995 : Særprogrammer (RP4 + RP for Euratom) - Nye projekter (kontrakter underskrevet i 1995) 
Navn på særprogram (RP4 + RP Euratom) 
Telematik 
Kommunikationsteknolog 
Informationsteknologi 
Industri- og materialeteknologi 
Standardisering, måling og prøvning 
Miljø og klima 
Havforskning og -teknologi 
Bioteknologi 
Biomedicinsk forskning og sundhed 
Landbrug og fiskeri 
Ikke-nuklear energi 
Transport 
Målrettet socioøkonomisk forskning (5) 
Internationalt samarbejde 
Formidling og nyttiggørelse af FTU-resultater 
Forskernes uddannelse og mobilitet 
Konkurrencebaseret teknisk-videnskabelig støtte 
Nuklear sikkerhed 
Kontrolleret termonuklear fusion 
| FORSKNING I ALT Nye projekter i alt (kontrakter underskrevet i 1995) 
EF-bidrag i alt 
(1) i mio. 
ECU 
246,85 
208,10 
425,34 
192,07 
17,43 
23,52 
7,16 
65,63 
33,72 
110,50 
172,74 
66,05 
0 
23,06 
37,20 
67,20 
20,08 
64,35 
(6) 251,51 
2.032,50 Antal 
projekter 
218 
109 
363 
244 
47 
64 
20 
72 
81 
155 
172 
47 
0 
267 
271 
133 
134 
82 
181 
2660 Antal 
deltagere 
2923 
1203 
1640 
999 
188 
78 
40 
353 
237 
778 
1029 
420 
0 
467 
842 
170 
152 
467 
199 
12185 Gennemsnitli 
gt antal 
deltagere pr. 
projekt (2) 
13,41 
11,04 
4,52 
4,09 
4,00 
1,22 
2,00 
4,90 
2,93 
5,02 
5,98 
8,94 
0 
1,75 
3,11 
1,28 
1,13 
5,70 
(4) n/a 
4,58 Gennemsnitli 
gt antal MS 
(3) pr. 
projekt 
5,00 
5,10 
4,22 
1,86 
2,70 
1,06 
1,52 
3,25 
2,15 
5,00 
3,60 
4,83 
0 
1,11 
2,50 
1,11 
1,12 
3,61 
n/a 
2,96 Gennemsnitli 
gt EF-bidrag 
pr. projekt i 
mio. ECU 
1,13 
1,91 
1,17 
0,79 
0,37 
0,37 
0,36 
0,91 
0,42 
0,71 
1,00 
1,41 
0 
0,09 
0,14 
0,51 
0,15 
0,78 
n/a 
0,78 Foranstaltnin 
ger med 
omkostnings 
deling 
EF-bidrag i 
alt (1) i mio. 
ECU 
220,85 
208,10 
379,34 
191,77 
16,32 
22,27 
6,23 
62,15 
23,46 
107,29 
172,45 
64,58 
0 
16,26 
30,00 
63,39 
20,08 
55,00 
251,51 
1.911,05 Samordnede 
foranstaltnin 
ger 
EF-bidrag i 
alt (1) i mio. 
ECU 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0,50 
1,94 
9,82 
2,60 
0 
0 
0 
0,90 
0 
0 
0 
0,70 
0 
16,4éj Ledsage­
foranstaltning 
er 
EF-bidrag i 
alt(l) i mio. 
ECU 
26,0C 
C 
46,0C 
0,3C 
1,11 
1,25 
0,43 
1,54 
0,45 
0,62 
0,28 
1,46 
C 
5,9C 
7,2C 
3,81 
C 
8,65 
0 
105,00 
1) Summen af alle EF-bidrag til hvert nyt projekt, som fastlagt i kontrakten (dvs. for hele projektets varighed) 
2) Det er muligt, at antallet af deltagere er for lavt anslået på grund af den elektroniske registrering 
3) MS = medlemsstater 
4) n/a = oplysninger mangler 
5) Der blev ikke underskrevet nogen kontrakter i 1995, selv om der blev indgået forpligtelser (forud for underskrivelsen) 
(6) Hertil kommer et EF-bidrag på 30,48 mio. ECU hidrørende fra indtægter 
XIIA1,157TABDAXLS.24/07«6.11:27 O 
Tabel 3A 
FTU-aktiviteter i 1995 : Særprogrammer (RP3) 
Alle projeter (underskrevne kontrakter) 
Navn på særprogram (RP3) 
Informationsteknologi 
Kommunikationsteknologi 
Telematiksystemer af almen interesse 
Industri- og materialeteknologi 
Måling og prøvning 
Miljø 
Havforskning og -teknologi 
Bioteknologi 
Landbrug, agroindustri og fiskeri 
Biomedicin og sundhed 
Biovidenskab og -teknologi med henblik på udviklingslandene 
Ikke-nuklear energi (5) 
Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission 
Kontrolleret termonuklear fusion 
Menneskelige ressourcer og mobilitet 
Central handlingsplan for formidling og udnyttelse af resultater 
IALT Antal igangværende 
projekter pr. 31.12.95 
(O 
712 
0 
71 
647 
123 
319 
77 
192 
394 
332 
223 
194 
20 
10 
1962 
85 
5361| Samlet antal projekter 
(2) 
719 
123 
312 
1653 
190 
639 
145 
372 
399 
554 
353 
403 
122 
396 
3456 
207 
10043 Betalinger i alt i 1995 i 
mio ECU 
(3) 
316,47 
77,85 
44,64 
144,28 
13,98 
48,38 
24,70 
29,64 
58,01 
20,68 
22,15 
38,90 
7,97 
(6) 72,18 
122,68 
16,64 
1.059,15 Samlet EF-bidrag i mio.ECU 
(4) 
1.293.15 
521,60 
379,00 
701.88 
56,56 
304,83 
107.72 
174,73 
281,39 
129,65 
115,09 
224,64 
56.02 
(7) 465,94 
547.74 
60.76 
5.420.69 
(1) Igangværende projekter pr. 31.12.1995 = underskrevne kontrakter, hvor forskningen afsluttes efter 31.12.1995 
(2) Samlet antal projekter = samlet antal projekter siden begyndelsen af særprogrammet (RP3) 
(3) Udbetalinger til projekter, som helt eller delvist gennemføres i 1995 
(4) Fællesskabets samlede bidrag under hele rammeprogrammets varighed 
(5) Tallene for Thermie-programmet (1990-1994) er ikke medregnet i denne tabel, da Thermie falder uden for RP3 
(6) Hertil kommer betalinger på 7,5 mio. ECU hidrørende fra betalinger vedrørende indtægter 
(7) Hertil kommer et EF-bidrag på 26,6 mio. ECU hidrørende fra indtægter 
XIIA3,1S7TABQA.XLS.2«07/S6,11 28 G*0 
Tabel 3B 
FTU-aktiviteter i 1995 : Særprogrammer (RP4 + RP for Euratom) 
Alle projeter (underskrevne kontrakter) 
Navn på særprogram (RP4 + RP for Euratom) 
Telematik 
Kommunikationsteknolog 
Informationsteknologi 
Industri- og materialeteknologi 
Standardisering, måling og prøvning 
Miljø og klima 
Havforskning og -teknologi 
Bioteknologi 
Biomedicinsk forskning og sundhed 
Landbrug og fiskeri 
Ikke-nuklear energi 
Transport (4) 
Målrettet socioøkonomisk forskning 
Internationalt samarbejde 
Formidling og nyttiggørelse af FTU-resultater 
Forskernes uddannelse og mobilitet 
Konkurrencebaseret teknisk-videnskabelig støtte 
Nuklear sikkerhed 
Kontrolleret termonuklear fusion 
IALT Antal igangværende 
projekter pr. 31.12.95 
(1) 
218 
109 
363 
235 
34 
16 
16 
66 
61 
86 
166 
n/a 
0 
139 
233 
143 
134 
78 
126 
2223 Betalinger i alt i 1995 i 
mio. ECU 
(2) 
61,19 
84,69 
84,71 
41,92 
5,81 
25,69 
21,79 
16,55 
8,15 
13,87 
25,41 
12,23 
3,25 
12,02 
14,46 
14,47 
1,61 
15,92 
(5) 118,44 
582,18 Samlet fællesskabsbidrag i 
mio. ECU 
(3) 
246,85 
208,10 
425,34 
192,07 
17,43 
23,52 
7,16 
65,63 
33,72 
110,50 
172,74 
66,05 
0 
23,06 
37,20 
67,20 
20,08 
64,35 
(6) 251,51 
2.032,50 
(1) Igangværende projekter pr. 31.12.1995 = underskrevne kontrakter, hvor forskningen afsluttes efter 31.12.1995 
(2) Udbetalinger til projekter, som helt eller delvist gennemføres i 1995 
(3) Samlet fællesskabsbidrag = Fællesskabets samlede bidrag til kontrakter underskrevet af alle partnere i 1995 (jf. fodnote (1) i tabel 1 
(4) n/a = oplysninger mangler 
(5) Hertil kommer betalinger på 1,5 mio. ECU hidrørende fra betalinger vedrørende indtægter 
(6) Hertil kommer et EF-bidrag på 30,48 mio. ECU hidrørende fra indtægter 
XIIA1.157TABDA.XLS.24/07/96.11:31 £ 
Tabel 4 
Navn(e) på særprogram(mer) (RP4 + RP for Euratom) 
TELEMATIK 
- Telematiksystemer 
Teknologistimulerende foranstaltninger (SMV-foranstaltninger) 
- Telematiksystemer 
- Telematiksystemer 
KOMMUNIKATIONSTEKNOLOGI (ACTS) 
- Interaktive digitale multimedietjenester 
- Lysbaseret teknologi 
- Etablering af højhastighedsnet 
- Personlige kommunikationsnet 
- Intelligente net 
- Kvalitet, sikkerhed og driftssikkerhed 
- Tværgående foranstaltninger 
Teknologistimulerende foranstaltninger (SMV-foranstaltninger) 
INFORMATIONTEKNOLOGI 
Teknologistimulerende foranstaltninger (SMV-foranstaltninger) 
INDUSTRI- OG MATERIALETEKNOLOGI 
Teknologistimulerende foranstaltninger (SMV-foranstaltninger) 
STANDARDISERING, MÅLING OG PRØVNING 
Teknologistimulerende foranstaltninger (SMV-foranstaltninger) 
MILJØ OG KLIMA 
- Forskning i det naturlige miljø, miljøkvalitet og 
globale ændringer; miljørelateret teknologi; 
rumteknologi anvendt til miljøovervågning og miljøforskning; 
miljøforandringers menneskelige dimension. 
Teknologistimulerende foranstaltninger (SMV-foranstaltninger) r 
EFT-nr. og datoer for 
indkaldelser af 
forslag 
0357/08(15/12/94) 
064/03(15/03/95) 
0240/14(15/09/95) 
0258/5(15/09/94) 
C240/7 (15/9/95) 
0357/7(15/12/94) 
0357/7(15/12/94) 
C357/7 (15/12/94) 
C357/7 (15/12/94) 
012/05(17/01/95) 
afsluttet 27/04/95 
"åben indkaldelse" Antal 
modtagne 
forslag 
1376 
144 
336 
413 
108 
40 
54 
46 
50 
16 
9 
65 
2307 
58 
1180 
Fase 1 :465 
Fase 2: 118 
161 
14 
1607 
18 Antal 
støtteberetti 
gede forslag 
1356 
24 
330 
413 
108 
40 
54 
46 
50 
16 
9 
65 
2307 
58 
1122 
364 
98 
102 
10 
1505 
17 Udvalgte forslag 
Antal 
304 
24 
67 
67 
38 
23 
12 
17 
15 
3 
6 
39 
569 
26 
218 
212 
52 
63 
6 
287 
5 %af 
samlet 
antal 
22% 
17% 
20% 
16% 
35% 
58% 
22% 
37% 
30% 
19% 
67% 
60% 
25% 
45% 
18,5% 
45,6 % 
44% 
39% 
43% 
17,9% 
29% EF-bidrag 
mio. ECU 
423,9 
42,8 
54,6 
64,4 
114 
84 
59 
94 
66 
8 
17 
0,1 
666,5 
1,1 
402 
7,6 
22 
32,7 
0,3 
205,2 
0,2 
Tabet 4 
I Navn(e) på særprogram(mer) (RP4 + RP for Euratom) 
- Rumteknologi anvendt til miljøovervågning og 
miljøforskning 
- Rumteknologi anvendt til miljøovervågning og 
miljøforskning 
HAVFORSKNING OG -TEKNOLOGI 
I- Havforskning, strategisk havforskning og havteknologi 
JTeknologistimulerende foranstaltninger (SMV-foranstaltninger) 
j- Havforskning og strategisk havforskning 
(Teknologistimulerende foranstaltninger (SMV-foranstaltninger) 
BIOTEKNOLOGI 
I- Cellefabrikken 
- Genom-analyse 
- Plante- og dyrebioteknologi 
- Cellekommunikation inden for neurovidenskaberne 
I- Immunologi og generisk vaccinologi 
|- Strukturel biologi 
1- Prænormativ forskning, biodiversitet og social accept 
- Infrastrukturer 
-ELSA 
Teknologistimulerende foranstaltninger (SMV-foranstaltninger) ,n"T'in~' 
EFT-nr. og datoer for 
indkaldelser af 
forslag 
0148/08(15/06/95) 
afsluttet 15/9/95 
0271/12(17/10/95) 
afsluttet 15/12/95 
0357/19(15/12/94) 
afsluttet 15/3/95 
0148/12 
afsluttet 15/6/95 
C12/10(17/01/95) 
BIOMEDECIN OG SUNDHED 012 (17/01/95) 
-SMV I 012(17/01/95) 
Teknologistimulerende foranstaltninger (SMV-foranstaltninger) | "åben indkaldelse" Antal 
modtagne 
forslag 
102 
15 
287 
48 
125 
24 
51 
7 
58 
7 
2 
18 
8 
15 
1722 
27 Antal 
støtteberetti 
gede forslag 
94 
13 
273 
46 
125 
24 
51 
7 
58 
7 
2 
18 
8 
15 
1709 
26 Udvalgte forslag 
Antal 
17 
6 
46 
12 
20 
9 
8 
6 
2 
9 
3 
3 
307 
5 %af 
samlet 
antal 
18% 
46% 
16% 
25% 
16% 
38% 
16% 
10% 
29% 
50% 
38% 
20% 
18% 
20% EF-bidrag 
mio. ECU 
12,7 
4,2 
75,4 
20,7 
27,8 
18,1 
9,7 
5,1 
0,1 
10,9 
1,6 
0,1 
153,6 
-c-
Tabel 4 
Navn(e) på særprogram(mer) (RP4 + RP for Euratom) EFT-nr. og datoer for 
indkaldelser af 
forslag Antal 
modtagne 
forslag Antal 
støtteberetti 
gede forslag Udvalgte forslag 
Antal %af 
samlet 
antal EF-bidrag 
mio. ECU 
LANDBRUG OG FISKERI 
- Integreret produktion og forarbejdningsprocesser. Levnedsmiddelteknologi og 
forbrugernes velfærd. Avanceret teknologi til femstilling af ernæringsrigtige 
levnedsmidler. Landbrug, skovbrug og udvikling i landdistrikter. 
I Fiskeri og akvakultur. Mål, der nås ved samordning. 
Teknologistimulerende foranstaltninger (SMV-foranstaltninger) 0357/19(15/12/94) 
0357/19(15/12/94) 937 
35 918 
34 112 12% 
26% 110 
0,6 
IKKE-NUKLEAR ENERGI 
Teknologistimulerende foranstaltninger (SMV-foranstaltninger) 
- Ikke-nuklear energi (TYPE A) 
- Ikke-nuklear energi (TYPE B) 
Teknologistimulerende foranstaltninger (SMV-foranstaltninger) 15/11/94 
15/12/94 
15/12/94 938 
18 
393 
662 
70 885 
18 
393 
662 
70 181 
7 
147 
250 
42 19% 
35% 
37% 
38% 
60% 191,6 
0,3 
111 
28 
4 
TRANSPORT 0357/12(15/12/94) 333 333 109 32,7 205,2 
MÅLRETTET SOCIOØKONMISK FORSKNING 
- Vurdering af de videnskabs- og teknologipolitiske løsninger 
i Europa og ETAN 
- Forskning i uddannelse og undervisning 
- Forskning i social integration og social udstødelse i Europa 
Teknologistimulerende foranstaltninger (SMV-foranstaltninger) 064/05 og 09 
(15/03/1995) 
064/09(15/03/95) 
064/09 (15/03/95) 121 
197 
233 121 
193 
226 17 
10 
11 18,2 
6,2 
6,6 10,0 
4,7 
5,6 
INTERNATIONALT SAMARBEJDE 
- U-lande (vacciner, dyrs sundhed) 
U-lande (sundhed, landbrug, vedvarende energi) 
Uddannelse (Stipendier Japan, Korea) 
Uddannelse (Stipendier, fremstillingsteknologi, Japan) 
U-lande 064/06(15/03/95) 
064/06(15/03/95) 
038/10(15/02/95) 
038/10(15/02/95) 
064/06(15/03/95) 
064/06(15/03/95) 89 
979 
111 
13 
58 
47 77 
728 
111 
13 
57 
40 26 
76 
7 
11 
8 29% 
68% 
54% 
19% 
17% 12,0 
4,4 
0,3 
3,7 
2,8 
Tabel 4 
Navn(e) på særprogram(mer) (RP4 + RP for Euratom) EFT-nr. og datoer for 
indkaldelser af 
forslag Antal 
modtagne 
forslag Antal 
støtteberetti 
gede forslag Udvalgte forslag 
Antal %af 
samlet 
antal EF-bidrag 
mio. ECU 
FORMIDLING OG NYTTIGGØRELSE AF RESULTATER 
- Nettet af formidlingscentre 
- Teknologioverførselsprojekter, projekter vedrørende 
teknologisk udnyttelse 
- Forskerparker 
Regionale foranstaltninger 
Oplysningskampagner 
- Fremme af metoder til innovationsstyring 
- Europæiske net og tjenester til støtte for 
teknologioverførsel og -formidling 
• OPET-net - Organisationer til fremme af energiteknologi 15/12/94 
15/03/96 
15/06/95 
15/09/95 
15/09/95 
15/12/95 
15/12/95 
15/12/95 122 
501 
82 
59 
29 
N.A 
N.A 
N.A 122 
501 
81 
58 
28 
N.A 
N.A 
N.A 50 
100 
39 
26 
11 
N.A 
N.A 
N.A 42% 
20% 
48% 
44% 
37% 
N.A 
N.A 
N.A 22,5 
7,5 
N.A 
N.A 
N.A 
N.A 
N.A 
N.A 
FORSKERNES UDDANNELSE OG MOBILITET 
- Stipendier 
-Net 
- Store anlæg 
Ledsageforanstaltninger 17/01/95 
15/06/95 
15/09/95 
17/01/95 
17/01/95 
17/01/95 
15/06/95 3039 
2005 
2210 
1448 
201 
270 
253 2261 
1728 
1944 
1429 
193 
219 
202 582 
350 
91 
84 
55 
65 25,6 
20,2 
6,3 
41,8 
25,1 
32,2 47,7 
29,3 
148,9 
72 
4,8 
5,3 
NUKLEAR SIKKERHED 17/01/95 253 246 79 31% 85 
N.A. : oplysninger mangler 
<3^ 
Tabel 5A 
FTU-aktiviteter i 1995: Særprogrammer (RP4 + RP Euratom) - Foranstaltninger med omkostningsdeling 
Nye projekter (kontrakter underskrevne i 1995) 
Fordelingen af Fællesskabets bidrag (i mio. ECU) og af deltagelsen (antal) efter deltagelsernes art 
Deltagertype 
Navn pi særprogram (RP4 + RP Euratom) 
Telematik 
Kommunikationsteknolog 
Informationsteknologi 
Industri- og materialeteknologi 
Standardisering, måling og prøvning 
Miljø og klima 
Havforskning og -teknologi 
Bioteknologi 
Biomedicinsk forskning og sundhed 
Landbrug og fiskeri 
Ikke-nuklear energi 
Transport 
Målrettet socioøkonomisk forskning 
Internationalt samarbejde 
Formidling og nyttiggørelse af FTU-resultater 
Forskernes uddannelse og mobilitet 
Konkurrencebaseret teknisk-videnskabelig støtte 
Nuklear sikkerhed 
Kontrolleret termonuklear fusion 
IALT SV(1) 
EF-bidrag 
Mio. ECU 
19,11 
59,32 
197,59 
76,18 
2,96 
0,35 
0,50 
2,28 
0,34 
4,64 
46,96 
n/a 
0 
0,69 
n/a 
1,20 
n/a 
3,79 
n/a 
415,90] Antal 
deltagere 
194 
356 
492 
292 
31 
2 
1 
15 
4 
36 
209 
n/a 
0 
7 
44 
1 
7 
40 
6 
1737 SMV(2) 
EF-bidrag 
Mio. ECU 
21,87 
32,13 
70,37 
41,25 
3.44 
0 
0 
2.34 
0,72 
6.31 
29,96 
n/a 
0 
0.51 
n/a 
1,34 
n/a 
5.63 
n/a 
215,86] Antal 
deltagere 
294 
224 
289 
302 
38 
0 
0 
21 
7 
63 
179 
n/a 
0 
7 
260 
3 
56 
34 
5 
1782 FO(3) 
EF-bidrag 
Mio. ECU 
31.20 
17,30 
48,36 
32.12 
4,37 
19,76 
2,29 
20,60 
6,08 
48,90 
45,50 
n/a 
0 
3.99 
n/a 
44.25 
n/a 
29,60 
n'a 
354,32| Antal 
deltagere 
388 
128 
169 
163 
44 
5 
10 
105 
43 
316 
285 
n/a 
0 
34 
79 
68 
26 
197 
123 
2183 EDU(4) 
EF-bidrag 
Mio. ECU 
38,10 
72,66 
44,66 
38,87 
5,22 
2.11 
2.81 
31,96 
14,86 
42,03 
39,19 
n/a 
0 
6,24 
n/a 
14,77 
n/a 
13,67 
n/a 
367,15 Antal 
deltagere 
511 
332 
220 
188 
36 
11 
9 
145 
116 
264 
246 
n/a 
0 
69 
78 
51 
13 
91 
12 
2392 Andre (S) 
EF-bidrag 
Mio. ECU 
26,37 
26.69 
6,85 
0,59 
0,20 
0,06 
0 
0,76 
0,46 
2,00 
7,13 
n'a 
0 
0 
na 
0.14 
n/a 
1,99 
tia 
73,25| Antal 
deltagere 
170 
163 
67 
4 
3 
1 
0 
7 
5 
21 
41 
n/a 
0 
0 
196 
1 
23 
20 
42 
764 Int. Org. (6) 
EF-bidrag 
Mio. ECU 
79,72 
n/a 1 
1,35 
0 
0 
0 
0 
4,07 
0,02 
0,25 
0 
n'a 
0 
0 
n7a 
1,70 
n/a 
0,32 
n/a 
87.42J Antal 
deltagere 
983 
a'a 
4 
0 
0 
0 
0 
7 
2 
1 
0 
n/a 
0 
1 
2 
2 
27 
1 
2 
1032 Tredjelande (7) 
EF-bidrag 
Mio. ECU 
4,48 
n/a 
10,16 
2,76 
0,13 
0 
0,64 
0,14 
0.98 
3,16 
3,70 
n/a 
0 
4,83 
n'a 
0 
n/a 
0 
n/a 
30,97 Antal 
deltagere 
123 
a'a 
64 
32 
4 
0 
3 
14 
11 
35 
52 
n'a 
0 
81 
9 
1 
0 
24 
9 
462 Ialt 
EF-bidrag 
Mio. ECl 
220.85 
208.10 
3 "9.34 
191."7 
16.32 
22.2-
6.23 
62.15 
23.46 
10-.29 
T2.45 
64.58, 
0 
16.26 
30.00 
63.39 
20.08 
55.00 
(8) 251.51 
1911.05 Antal 
deltagere 
2663 
1203 
1305 
981 
156 
19 
23 
314 
188 
736 
1012 
395 
0 
199 
668 
127 
152 
407 
199 
10747 
(1) SV : Store virksomheder 
(2) SMV : Små og mellemstore virksomheder med mindre end 500 ansatte 
(3) FO : Forskningsorganer 
(4) EDU : Højere læreanstalter 
(5) Andre: ØFG, EØFG, non-profit selskaber,... 
(6) Int. Org.: Internationale organisationer. For telematikprogranunets vedkommende omfatter tallet blandt andet uidentificerede institutioner 
(7) Tredjelande: Lande, som ikke er medlemmer af EU 
(8) Hertil kommer et EF-bidrag på 30,48 MECU hidrørende fra indtægter 
n/a = oplysninger mangler 
X1IA3.157TABDA.XLS,24/07/96,11:50 
4J 
FTU-aktiviteter i 1995: Særprogrammer (RP4 + RP Euratom) - Foranstaltninger med omkostningsdeling 
Nye projekter (kontrakter underskrevne i 1995) 
Fordelingen af Fællesskabets bidrag (i mio. ECU) og af deltagelsen (antal) efter deltagertype i EU (%) Tabel 5B 
Deltagertype 
Navn på særprogram (RP4 + RP Euratom) 
Telematik 
Kommunikationsteknolog 
Informationsteknologi 
Industri- og materialeteknologi 
Standardisering, måling og prøvning 
Miljø og klima 
Havforskning og -teknologi 
Bioteknologi 
Biomedicinsk forskning og sundhed 
Landbrug og fiskeri 
Ikke-nuklear energi 
Transport 
Målrettet socioøkonomisk forskning 
Internationalt samarbejde 
Formidling og nyttiggørelse af FTU-resultater 
Forskernes uddannelse og mobilitet 
Konkurrencebaseret teknisk-videnskabelig støtte 
Nuklear sikkerhed 
Kontrolleret termonuklear fusion 
IALT SV(1) 
EF-bidrag 
Mio. ECU 
13.98% 
28,51% 
53,72% 
40,30% 
18,29% 
1,58% 
8,86% 
3.94% 
1,51% 
4,46% 
27.83% 
n/a 
0 
6.04% 
n/a 
1,95% 
n/a 
6,93% 
n/a 
29,16%| Antal 
deltagere 
12,46% 
29,59% 
39,77% 
30,77% 
20,39% 
10,53% 
5,00% 
5,12% 
2,29% 
5,14% 
21,77% 
n/a 
0 
5,98%o 
6,70% 
0,81% 
5,60% 
10,47% 
3,19% 
19,61% SMV(2) 
EF-bidrag 
Mio. ECU 
16,00% 
15,44% 
19.13% 
21,83% 
21,24% 
0,00% 
0.00% 
4,03% 
3.19% 
6,07% 
17.76% 
n/a 
0 
4.46% 
n/a 
2.16% 
n/a 
10.29% 
n/a 
15.13%| Antal 
deltagere 
18,88% 
18,62% 
23,36% 
31,82% 
25,00% 
0,00% 
0,00% 
7,17% 
4.00% 
9,00% 
18,65% 
n/a 
0 
5.98% 
39,57% 
2.42% 
44,80% 
8,90% 
2,66% 
20,12% FO(3) 
EF-bidrag 
Mio. ECU 
22,83% 
8,31% 
13.15% 
16,99% 
26,98% 
88.69% 
40.94% 
2fo6%J 
27.08%i 
47.08% 
26.96% 
n/a 
0 
34.92% 
n/a 
71.73% 
n/a 
54.13% 
n/a 
24.84% Antale 
deltagere 
24,92% 
10.64% 
13,66% 
17.18% 
28.95% 
26.32% 
50.00% 
35.84% 
24.57% 
45,14% 
29,69% 
n/a 
0 
29.06% 
12.02% 
54.84% 
20.80% 
51.57% 
65.43% 
l 24,64% EDU(4) 
EF-bidrag 
Mio. ECU 
27,88% 
34,92% 
12,14% 
20,57% 
32,23% 
9,47% 
50,19% 
55,17% 
66,16% 
40.47% 
23,23%» 
n/a 
0 
54.59% 
n/a 
23,94% 
n/a 
25,00% 
n/a 
25,74%) Antal 
deltagere 
32,82% 
27,60% 
17,78% 
19,81% 
23,68% 
57,89% 
45.00% 
49,49% 
66,28% 
37.71% 
25,63% 
n/a 
0 
58,97% 
11,87% 
41,13% 
10,40% 
23,82% 
6,38% 
21,00% Andre (5) 
EF-bidrag 
Mio. ECU 
19,30% 
12,83% 
1,86% 
0,31% 
1,25% 
0,27% 
0,00% 
1,31% 
2,06% 
1,92% 
4,23% 
n/a 
0 
0,00% 
n/a 
0,22% 
n/a 
3,65% 
n/a 
5,13%) Antal 
deltagere 
10,92% 
13,55% 
5,42% 
0,42% 
1,97% 
5,26% 
0,00% 
2,39% 
2,86% 
3,00% 
4,27% 
n/a 
0 
0,00% 
29,83% 
0,81% 
18,40% 
5,24% 
22,34% 
8,62% Ialt | 
EF-bidrag 
Mio. ECU 
100,00% 
100,00% 
100,00% 
100.00% 
100.00%) 
100,00%) 
100,00% 
100.00% 
100.00% 
100,00% 
100,00% 
n/a 
0 
100.00% 
n/a 
100.00% 
n/a 
100.00% 
n/a 
100.00% Antal I 
deltagere 
100,00% 
100,00% 
100,00% 
100,00% 
100,00% 
100,00% 
100,00% 
100,00% 
100,00% 
100,00% 
100,00% 
n/a 
0 
100,00% 
100,00% 
100,00% 
100,00% 
100,00% 
100,00% 
100,00% 
(1) SV : Store virksomheder 
(2) SMV : Små og mellemstore virksomheder med mindre end 500 ansatte 
(3) FO : Forskningsorganer 
(4) EDU : Højere læreanstalter 
(5) Andre: ØFG, EØFG, non-profit selskaber,... 
n/a = oplysninger mangler 
XIIA3,157TABDA.XLS,24/07/96,11:52 
Tabel 6 
Aktiviteter i 1995: særprogrammer (RP4 EF + EURATOM) - Omkostningsdeling 
Nye projekter (kontrakter underskr. i 1995) 
Mål 1-områder 
Navne på særprogrammer (RP4 EF + RP EURATOM) 
Telematik 
Kommunikationsteknolog 
Informationsteknologi 
Industri- og materialeteknologi 
Standardisering, måling og prøvning 
Miljø og klima 
Havforskning og -teknologi 
Bioteknologi 
Biomedicinsk forskning og sundhed 
Landbrug og fiskeri 
Ikke-nuklear energi 
Transport 
Målrettet socioøkonomisk forskning 
Internationalt samarbejde 
Formidling og nyttiggørelse af FTU-resultater 
Forskernes uddannelse og mobilitet 
Konkurrencebaseret teknisk-videnskabelig støtte 
Nuklear sikkerhed 
Kontrolleret termonuklear fusion 
FORDELT I ALT (2) 
FORSKNING I ALT Antal projekter 
Ialt 
182 
109 
225 
226 
24 
5 
3 
41 
32 
113 
155 
41 
0 
33 
150 
90 
134 
68 
181 
1456 
1812 Mål nr. 1 
128 
58 
156 
62 
9 
3 
1 
18 
13 
62 
77 
n/a 
0 
6 
45 
12 
n'a 
16 
n/a 
666 Deltagelse (antal) 
Ialt 
2663 
1203 
1305 
981 
156 
19 
23 
314 
188 
736 
1012 
395 
0 
199 
668 
127 
152 
407 
199 
10001 
10747 Mål nr. 1 
412 
118 
248 
100 
16 
4 
1 
27 
16 
116 
144 
n/a 
0 
7 
116 
13 
n/a 
18 
n/a 
1356 Samlet EF-bidrag til 
projekterne (mio. ECU) 
Ialt 
220,85 
208,10 
379,34 
191,77 
16,32 
22,27 
6,23 
62,15 
23,46 
107,29 
172,45 
64,58 
0,00 
16,26 
30,00 
63,39 
20,08 
55,00 
(1) 251,51 
1.574,88 
1.911,05 Mål nr. 1 
32,70 
120,11 
41,94 
18,58 
1,11 
0,60 
0,09 
4,61 
1,68 
14,60 
16,66 
n/a 
0,00 
0,68 
3,56 
5,76 
n'a 
2.23 
n/a 
264,90 
(1) Hertil kommer et EF-bidrag på 30,48 mio. ECU hidrørende fra indtægter 
(2) under hensyntagen til manglende oplysninger : n/a 
XIIA1,157TABDA.XLS.24/07/96,12:21 
Tabel 7 
Aktiviteter i 1995: særprogrammer (RP4 + RP EURATOM) Foranstaltninger med omkostningsdeling Nye projekter (1) 
Samlet samarbejde inden for og mellem lande (EF + EFTA + PECO + RESTEN AF VERDENE) (2) 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland Belgien 
241 
112 
532 
187 
Spanien 1 233 
Frankrig i 539 
Irland j 106 
Italien 1 356 
Luxembourg I 29 
1 Nederlandene 
Østrig 
Portugal 254 
69 
154 
Finland 1 109 
1 Sverige 1 161 
lorenede Kongen 1 415 
EUR15iah | 3517 
EFTA | 127 
PECO R 3 
1 Resten af verden! 15 
IALT I 3662 Danmark 
112 
150 
318 
158 
167 
213 
76 
248 
5 
203 
48 
90 
84 
152 
344 
2368 
110 
15 
24 
2517 Tyskland 
532 
318 
1437 
589 
821 
1959 
194 
1254 
16 
743 
389 
320 
269 
594 
1681 
11116 
430 
26 
36 
11608 Grækenland 
187 
158 
589 
478 
389 
509 
140 
490 
5 
263 
70 
212 
124 
254 
693 
4561 
226 
15 
19 
4821 Spanien 
253 
167 
821 
389 
612 
899 
193 
741 
4 
307 
165 
261 
188 
293 
722 
6015 
188 
6 
24 
6233 Frankrig 
539 
213 
1959 
509 
899 
1393 
217 
1325 
28 
662 
278 
284 
265 
491 
1480 
10542 
333 
2 
34 
10911 Irland 
106 
76 
194 
140 
193 
217 
193 
207 
7 
163 
49 
97 
89 
103 
422 
2256 
82 
3 
12 
2353 Italien 
356 
248 
1254 
490 
741 
1325 
207 
787 
8 
390 
197 
278 
276 
406 
1051 
8014 
219 
15 
21 
8269 Luxembourg 
29 
5 
16 
5 
4 
28 
7 
8 
16 
10 
5 
4 
5 
5 
10 
157 
8 
0 
3 
168 edertanden 
254 
203 
743 
263 
307 
662 
163 
390 
10 
357 
78 
138 
194 
266 
888 
4916 
226 
5 
39 
5186 Østrig 
69 
48 
389 
70 
165 
278 
49 
197 
5 
78 
103 
37 
62 
63 
201 
1814 
54 
6 
17 
1891 Portugal 
154 
90 
320 
212 
261 
284 
97 
278 
4 
138 
37 
188 
106 
131 
317 
2617 
83 
7 
15 
2722 Finland 
109 
84 
269 
124 
188 
265 
89 
276 
5 
194 
62 
106 
182 
208 
352 
2513 
92 
6 
15 
2626 Sverige 
161 
152 
594 
254 
293 
491 
103 
406 
5 
266 
63 
131 
208 
272 
629 
4028 
139 
9 
27 
4203 Forenede 
415 
344 
1681 
693 
722 
1480 
422 
1051 
10 
888 
201 
317 
352 
629 
1235 
10440 
370 
35 
96 
10941 IALT 
3517 
2368 
11116 
4561 
6015 
10542 
2256 
8014 
157 
4916 
1814 
2617 
2513 
4028 
10440 
74874 
2687 
153 
397 
78111 EFTA (3) 
127 
110 
430 
226 
188 
333 
82 
219 
8 
226 
54 
83 
92 
139 
370 
2687 
284-
3 
Î2 
2986 PECO (4) 
3 
15 
26 
15 
6 
2 
3 
15 
0 
5 
6 
7 
6 
9 
35 
153 
3; 
23: 
22: 
203 Resten af 
verden 
15 
24 
36 
19 
24 
34 
12 
21 
3 
39 
17 
15 
15 
27 
96 
397 
12 
22 
66 
497 IALT 
3662 
2517 
11608 
4821 
6233 
10911 
2353 
8269 
168 
5186 
1891 
2722 
2626 
4203 
10941 
78111 
2986 
203 
497 
81797 
(1) Kontrakter underskrevne i 1995 (Programmerne for transport, konkurrencebaseret støtte, fusion, landbrug GD VI og GD XIV, INCO GD III og GD XIII, konkurrencebaseret støtte = n/a) 
(2) Summen af samarbejdsforbindelser inden for hvert projekt 
(3) EFTA: Island - Lichtenstein - Norge - Schweiz 
(4) PECO: Albanien - Bulgarien - Estlande - Ungarn - Letland - Litauen - Polen - Rumænien - Slovenien - Slovakiet - Tjekkiet 
n/a = manglende oplysninger 
XIIA1.157TABDA.XLS.24/07/96.11:53 o 
FTU-aktiviteter i 1996 : Arbejdsprogram 1996 - Særprogrammer (RP4 
+ RP EURATOM) 
Tidsplan for indkaldelser af forslag og udvælgelsesprocedure. Budget. Tabel 8 
Navne på særprogrammer (RP4 + RP EURATOM) og 
arbejdsprogrammets områder 
Handicappede & ældre, Sundhed, Forskning, Undervisning & uddannelse, 
Sprogteknologi 
Alle områder (telematik inden for beskæftigelse og forbedring af levevilkår, viden, tjenester 
af offentlig interesse) 
Integrerede applikationer i digitale centre 
Åbne faste indkaldelser vedrørende støtteforanstaltninger for programmet 
Alle områder (interaktive digitale multimedietjenester, lysbaseret teknologi, 
højhastighedsnet, personlig kommunikation, intelligente net, kvalitet, sikkerhed og 
driftssikkerhed og tværgående foranstaltninger) 
Softwareteknologi, komponent- og subsystemteknologi, multimedieteknologi, åbne 
mikroprocessorsystemer, teknologi til støtte for virksomhedsprocesser, integration i 
fabrikationen 
Do. 
3ft&tsfct1+ øg maieiiaieisKfiøfe$ 
Fremstillingsteknologi, materialer og teknologi til produktinnovation og 
transportmiddelteknologi (bortset fra flytekniske teknologier) 
s&88!8iâ^ 
Alle områder (målinger til gavn for europæiske kvalitetsprodukter, forskning vedrørende 
standarder og teknisk bistand til samhandelen samt målinger i forhold til samfundets 
behov) 
Rumteknologi anvendt til miljøovervågning og -forskning: Forskning i metoder samt 
pilotprojekter 
Rumteknologi anvendt til miljøovervågning og -forskning: Forskning i og udvikling af 
potentielle fremtidige operative aktiviteter 
Rumteknologi anvendt til miljøovervågning og -forskning: Jordobservationscenter Datoer og EFT-
nr. for 
indkaldelser af 
forslag (eller 
interesse­
tilkendegivelser 
15/09/95 
C240 
16/12/96 
16/12/96 
15/09/1995 
C240 
15/09/95 
C240 
15/03/96 
C75 
15/09/96 
15/12/95 
C337 
15/06/95 
C148 
15/06/95 
C148 
17/10/95 
C271 
15/03/97 
C75 Teknologi­
stimulering 
(SMV-
foranstaltninger) 
n/a 
n/a 
n/a 
n/a 
15/03/96 
15/09/96 
"Aben indkaldelse" 
"Aben indkaldelse" 
"Aben indkaldelse" 
"Aben indkaldelse" 
"Aben indkaldelse" Frister/datoer for 
indgivelse af 
forslag 
15/01/96 
15/02/97 
15/03/97 
(1. fase) 
15/06/97 
ca. hver 3. måned 
01/03/96 
16/04/96(1. fase) 
19/06/96 
15/10/96(1. fase) 
15/12/96 
17/04/96 
15/11/95 
15/09/95 
15/12/95 
15/06/97 Udvælgelses­
procedure 
(periode) 
02/96-03/96 
'04/97-05/97 
02/97-03/97 
06/97-07/97 
03/96-04/96 
07/96-08/96 
97 
10/96 
06/96-10/96 
10/95-01/96 
02/96-05/96 
07/97-09/97 Kontrakt-
forhandlings­
procedure 
(periode) 
05/96-06/96 
07/97-09/97 
10/97-11/97 
04/96-05/96 
09/96-11/96 
97 
11/96 
06/96-10/96 
02/96-05/96 
07/96-09/96 
09/97-11/97 Forventede 
datoer for 
første 
underskrivelse 
r af kontrakter 
09/96 
01/98 
01/98 
01/07/96 
10/96 
97 
11/96 
09/96 
05/96 
08/96 
11/97 Samlet 
rådigheds­
beløb (mio. 
ECU) 
24,0 
-
-
5,0 
120,0 
35 
400,0 
51,6 
12,7 
4,2 
18 
c_p 
FTU-aktiviteter i 1996 : Arbejdsprogram 1996 - Særprogrammer (RP4 
+ RP EURATOM) 
Tidsplan for indkaldelser af forslag og udvælgelsesprocedure. Budget. Tabel 8 
Navne på særprogrammer (RP4 + RP EURATOM) og 
arbejdsprogrammets områder 
Det naturlige miljø, miljøkvalitet og globale forandringer, miljøteknologi, rumteknik 
anvendt til jordobservation, miljøforandringers humane dimension 
Uddannelsesstipendier 
Havforskning, strategisk havforskning, havteknologi og støtteinitiativer 
Støtteinitiativer 
Havforskning (forskning i havsystemerne, ekstreme havmiljøer og forskning vedrørende 
regionalhavene), strategisk havforskning og havteknologi 
Uddannelsesstipendier 
SøtøtosoJogi 
Genom-analyse (undersøgelser af funktioner, sammelignende analyser) planternes 
molekylær- og cellebiologi, genterapi på somatiske celler, immunologiske stoffer, 
forholdet mellem struktur og funktion, biologi/elektronik, prænormativ forskning. 
Farmakotoksikologiske in vitro-tests, miljø-bioteknologi, infrastrukturer, tværgående 
foranstaltninger 
^Ga^edecet<>g5utwlne<t 
Lægemiddelsforskning, biomedicinsk teknologi og teknik, hjerneforskning, det 
humane genom, AIDS, tuberkulose og andre smitsomme sygdomme. 
Demonstrationsprojekter. 
BIOMED 2 - 3. indkaldelse Datoer og EFT-
nr. for 
indkaldelser af 
forslag (eller 
interesse­
tilkendegivelser 
17/09/96 
15/12/95 
C337 
15/12/94 
C357 
15/03/96 
C75 
16/04/96 
C110 
15/12/95 
C337 
15/09/95 
C240 
15/06/96 
15/03/96 
C75 
endnu ikke 
offentliggjort Teknologi­
stimulering 
(SMV-
foranstaltninger) 
"Aben indkaldelse" 
"Aben indkaldelse" 
15/09/95 
C240 Frister/datoer for 
indgivelse af 
forslag 
16/01/97 
20/03/96 + 20/08/96 
16/03/95 
16/06/95 
17/06/96 
16/10/96 
20/03/96 + 20/08/96 
10/01/96 
15/10/96 
17/06/96 
17/12/96 Udvælgelses­
procedure 
(periode) 
02/97-05/97 
04/96-11/96 
09/95-11/95 
03/96-04/96 
06/96-08/96 
11/96-03/97 
04/96-11/96 
15/03/96-
31/05/96 
07/01/97-
31/03/97 
09/96-12/96 
03/97-07/97 Kontrakt-
forhandlings­
procedure 
(periode) 
06/97-11/97 
05/96-02/97 
09/95-11/95 
01/96-04/96 
07/96-01/97 
05/96-02/97 
01/06/96-
15/09/96 
01/04/97-
15/07/97 
15/02/97 
30/07/97 Forventede 
datoer for 
første 
underskrivelse 
r af kontrakter 
09/97 
07/96-12/96 
01/01/96 
01/04/96 
08/96-06/97 
15/09/96 
15/07/97 
31/03/97 
15/10/97 Samlet 
rådigheds­
beløb (mio. 
ECU) 
-
2,4 
36,3 
38,0 
4,0 
-
2,3 
233,6 
134.00 
-
-
J> 
FTU-aktiviteter i 1996 : Arbejdsprogram 1996 -Særprogrammer (RP4 
+ RP EURATOM) 
Tidsplan for indkaldelser af forslag og udvælgelsesprocedure. Budget-Tabel 8 
Navne på særprogrammer (RP4 + RP EURATOM) og 
arbejdsprogrammets områder 
Vurdering af de videnskabs- og teknologipolitiske løsninger, forskning i uddannelse og 
undervisning, forskning i social integration og social udstødelse (kun visse 
underområder) 
Udviklingslande (GD XII) 
Stipendier Japan, Korea (GD XII) 
Udviklingslande (GD XII) 
Samarbejde med landene i Central- og Østeuropa og de nye uafhængige lande (GD XII) 
Uddannelse: stipendier Japan, fremstillingsteknologi (GD III) 
Udviklingslande (GD III) 
Samarbejde med landene i Central- og Østeuropa og de nye uafhængige lande (GD XIII) 
Udviklingslande (GD XIII) 
Samarbejde med landene i Central- og Østeuropa og de nye uafhængige lande (GD XVII) 
Forotftftogog ftytti§$øtt&&eaf Fm^mtftatér 
Regional foranstaltning (med GD XVI) 
Oplysningskampagner 
Fremme af innovationsforvaltningsmetoder 
OPET - Organisationer til fremme af energiteknologi 
Europæiske net og tjenester til støtte for teknologioverførsel og -formidling 
Finansielle foranstaltninger 
Projekter vedrørende teknologioverførsel, projekter vedrørende teknologivalidering 
Europæiske net og tjenester til støtte for teknologioverførsel og -formidling Datoer og EFT-
nr. for 
indkaldelser af 
forslag (eller 
interesse­
tilkendegivelser 
15/06/96 
C 64 
15/02/95 
C 38 
15/03/96 
C 75 
17/10/95 
C 27 
15/02/95 
C 38 
15/03/96 
C 75 
17/10/95 
C 27 
15/03/96 
C 75 
17/10/95 
C 27 
15/09/95 
15/09/95 
15/12/95 
15/12/95 
15/12/95 
15/06/96 
15/09/96 
15/12/96 Teknologi­
stimulering 
(SMV-
foranstaltninger) 
-Frister/datoer for 
indgivelse af 
forslag 
15/10/96 
06/09/95 
01/03/96 
12/09/96 
29/02/1996 
01/03/96 
15/12/95 
15/12/95 
15/03/96 
15/03/96 
15/03/96 
16/09/96 
16/09/96 
15/12/96 
16/03/96 
18/09/97 Udvælgelses­
procedure 
(periode) 
01/97 
10/95-03/96 
17/04/96-
06/07/96 
15/10/96-02/97 
15/03/96-15/04/96 
17/04/96-06/07/96 
15/03/96-15/04/96 
15/03/96-15/04/96 
01/96-03/96 
01/96-03/96 
04/96-06/96 
04/96-06/96 
04/96-06/96 
10/96-12/96 
10/96-12/96 
01/97-04/97 
N.A. 
N.A. Kontrakt-
forhandlings­
procedure 
(periode) 
03/97 
15/03/96-15/05/96 
1/09/96 
15/11/96-15/05/97 
09/96-10/96 
01/09/1996 
09/96-10/96 
09/96-10/96 
03/96 
03/96 
06/96 
06/96 
06/96 
12/96 
12/96 
12/96 
N.A. 
N.A. Forventede 
datoer for 
første 
underskrivelse 
r af kontrakter 
05/97 
06/96-07/96 
01/09/96 
07/97 
10/96-11/96 
01/09/96 
10/96-11/96 
10/96-11 96 
04/96 
04/96 
07/96 
07/96 
07/96 
01/97 
01/97 
05/97 
N.A. 
N.A. Samlet 
rådigheds­
beløb (mio. 
ECU) 
35 
47,2 
4,2 
-
31,7 
6.0 
2.0 
9.0 
44 
3.0 
-
1.0 
-
\A 
\A. 
FTU-aktiviteter i 1996 : Arbejdsprogram 1996 - Særprogrammer (RP4 
+ RP EURATOM) 
Tidsplan for indkaldelser af forslag og udvælgelsesprocedure. Budget. Tabel 8 
Navne på særprogrammer (RP4 + RP EURATOM) og 
arbejdsprogrammets områder 
Opskalering og forarbejdningsmetoder, avancerede og optimerede teknologier og 
processer, genereisk levnedsmiddelvidenskab 
F&U: Integreret produktion og forarbejdningsprocesser, landbrug, skovbrug, udvikling 
i landbrugsdistrikter, landbrug og fiskeri, etiske, juridiske og sociale aspekter. 
Demonstration: landbrug, skovbrug og udvikling i landdistrikter, fiskeri og landbrug 
Integreret produktion og forarbejdningsprocesser, opskalering og 
forarbejdningsmetoder, generisk videnskab og avanceret teknologi til femstilling af 
ernæringsrigtige levnedsmidler, landbrug, skovbrug, udvikling i landdistrikter, fiskeri 
og landbrug 
Supplerende indkaldelse målrettet mod vedvarende energi (særlige emner inden for 
solcelleenergi, vindkraft og biomasseenergi) 
Forundersøgelsespræmier til SMV 
Indkaldelse af interessetilkendegivelser 
THERMIE Type A 
THERMIE TypeB 
føtfctea? sikkèïfcetf 
Trairøijw& Å 
Strategisk forskning, jernbanetransport, integrerede transportkæder, lufttransport, 
bytransport, søtransport og indre vandvejstransport samt vejtransport 
Strategisk forskning, jernbanetransport, integrerede transportkæder, lufttransport, 
bytransport, søtransport og indre vandvejstransport samt vejtransport Datoer og EFT-
nr. for 
indkaldelser af 
forslag (eller 
interesse­
tilkendegivelser 
15/06/95 
C 148 
15/12/95 
C 337 
16/01/96 
C11 
15/06/95 
95/C 148/16 
15/09/95 
15/12/94 
15/12/95 
C 337 
15/12/95 
C 337 
15/12/96 Teknologi­
stimulering 
(SMV-
foranstaltninger) 
03/96 
15/12/94 
C 357 
15/06/95 
C 148 
15/06/95 
C 148 
14/05/96 
15/12/94 
94/C 357/11 
15/12/94 
15/12/95 
C 337 Frister/datoer for 
indgivelse af 
forslag 
15/09/95 
15/03/96 
14/05/96 
02/06/98 
01/02/96 
17/12/97 
28/02/96 
15/03/96 
15/03/97 Udvælgelses­
procedure 
(periode) 
16/09/95-
12/03/96 
16/03/96-
15/09/96 
16/10/95-
- 29/02/96 
01/02/96-
30/04/96 
15/06/96-
15/09/96 
05/96-09/96 
01/96-03/96 
06/96-08/96 
03/96-07/96 
03/96-08/96 
03/96-06/96 
04/96-05/96 Kontrakt-
forhandlings­
procedure 
(periode) 
13/03/96-
30/06/96 
16/09/96-
30/11/96 
01/03/96-
30/04/96 
01/05/96 -
30/06/96 
16/09/96-
30/11/96 
09/96-11/96 
04/96-05/96 
09/96-10/96 
09/96-10/96 
07/96-08/96 
07/96-11/96 Forventede 
datoer for 
første 
underskrivelse 
r af kontrakter 
1/06/96 
01/12/96 
01/06/96 
01/08/96 
01/12/96 
01/97 
06/96 
11/96 
11/96 
09/96 
10/96 Samlet 
rådigheds­
beløb (mio. 
ECU) 
50,5 
110.00 
1,2 
1,7 
5.00 
25,3 
0,5 
105,0 
26.0 
46,7 
205.2 
FTU-aktiviteter i 1996 : Arbejdsprogram 1996 - Særprogrammer (RP4 
+ RP EURATOM) 
Tidsplan for indkaldelser af forslag og udvælgelsesprocedure. Budget. Tabel 8 
Navne på særprogrammer (RP4 + RP EURATOM) og 
arbejdsprogrammets områder 
Forskernet 
Forskningsstipendier 
Adgang til store anlæg 
Eurokonferencer, sommerskoler og praktiske kurser Datoer og EFT-
nr. for 
indkaldelser af 
forslag (eller 
interesse­
tilkendegivelser 
17/01/95 
16/09/96 
15/06/95 
15/09/95 
15/03/96 
16/09/96 
16/09/96 
15/12/95 
17/06/96 
16/12/96 Teknologi­
stimulering 
(SMV-
foranstaltninger) Frister/datoer for 
indgivelse af 
forslag 
16/06/95 
03/02/97 
15/09/95 
15/12/95 
17/06/96 
16/12/96 
16/12/96 
01/04/96 
30/09/96 
01/04/97 Udvælgelses­
procedure 
(periode) 
15/02/96 
09/97 
29/02/96 
05/96 
12/96 
05/97 
05/97 
06/96 
03/97 
06/97 Kontrakt-
forhandlings­
procedure 
(periode) 
-
-
-
-Forventede 
datoer for 
første 
underskrivelse 
r af kontrakter 
-
05/96 
08/96 
12/96 Samlet 
rådigheds­
beløb (mio. 
ECU) 
151,3 
-
84,9 
11,1 
12,8 
-
-
FTU-aktiviteter i 1995: Særprogrammer (RP4EF + RP Euratom) - Nye projekter - Samfinansierede foranstaltninger 
Nye projekter i alt (antal og beløb) grupperet efter projekternes kontraktværdi Tabel 9 
Fordelt i alt (2) 
Fordelt i alt (2) EF-bidrag til 
projekterne (mio ECU) 
Antal projekter 
Belob til projekterne 0<=0,1(1) 
227 
10.00 0,1<=0,25 
105 
17,16 0,25<=0,5 
169 
64,01 0,5<=0,7S 
158 
99,04 0,75<=1,0 
141 
122.45 1.0<=1,5 
220 
261,14 1,5<=2 
159 
256,50 2,0<=10 
254 
637,33 >10 
7 
97.32 Fordelt i alt (21 
1440 
1564,96 
KF-I>idrag til projekterne (mio E(.'ll) 
Samlet antal (2) 
Samlet belob (2) Antal projekter 
Belob til projekterne <0,1 
227 
10.00 <=0,25 <=0,5 
332 501 
27.15 91,17 <=0,75 
659 
190.21 <=1.0 
800 
312.66 <=1,5 <=2 
1020 1179 
573.80 830.30 <=10 || Fordelt i alt (2)| 
14331 100% = 1440 
1467,63 J 100%= 1564.96 
Navne på særprogrammer 
Telematik 
Kommunikationsteknologi 
Informationsteknologi 
Industri- og materialeteknologi 
Standardisering, måling og prøvning 
Miljø og klima 
Havforskning og -teknologi 
Bioteknologi 
Biomedicin og sundhed 
Landbrug og fiskeri 
Ikke-nuklear energi 
Transport 
Målrettet socioøkonomisk forskning 
Internationalt samarbejde 
Formidling og nyttiggørelse af resultater 
Forskeres uddannelse og mobilitet 
Konkurrencebaseret tekn.-videnskab. støtte 
Nuklear sikkerhed 
Kontrolleret termonuklear fusion 
Forskning i alt Antal projekter 
Belob til projekterne 
Antal projektet 
Beløb til projekterne 
Antal projekter 
Beløb til projekterne 
Antal projekter 
Belob til projekterne 
Antal projekter 
Beløb til projekterne 
Antal projekter 
Beløb til projekterne 
Antal projekter 
Beløb til projekterne 
Antal projekter 
Beløb til projekterne 
Antal projekter 
Beløb til projekterne 
Antal projekter 
Beløb til projekterne 
Antal projekter 
Beløb til projekterne 
Antal projekter 
Beløb til projekterne 
Antal projekter 
Beløb til projekterne 
Antal projekter 
Beløb til projekterne 
Antal projekter 
Beløb til projekterne 
Antal projekter 
Beløb til projekterne 
Antal projekter 
Beløb til projekterne 
Antal projekter 
Beløb til projekterne 
Antal projekter 
Beløb til projekterne 
Antal projekter 
Beløb til projekterne 182 
220,85 
109,00 
208,10 
225,00 
379,34 
226 
191,77 
24 
16,32 
5 
22,27 
3 
6,23 
41 
62,15 
32 
23,46 
113 
107,29 
155 
172,45 
41 
64,58 
0 
0 
33 
16,26 
150 
30 
90 
63,39 
134 
20,08 
68 
55 
181 
251,51 
1812 
1911,05| Gennemsnit 
1,21 
1,91 
1,69 
0,85 
0,68 
4,45 
2,08 
1,52 
0,73 
0,95 
1,11 
1,58 
0,00 
0,49 
0,20 
0,70 
0,15 
0,81 
1,39 
1,05 1565 mio.ECU = 100% Koncentrationskurve 
100% 
90% | 
80% + 
70% + 
60% 
50% +-
40% 4 
30% + 
20% 
10% + 
10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 90% 100% 
1) Det samlede bidrag til et projekt er på mindst 0,1 mio. ECU 
2) Det foreligger ikke oplysninger om fordelingen for programmerne for transport, formidling og nyttiggørelse af FTU-resultater samt fusion 1440 projekter = 100% 
50% af projekterne forbruger 15% af de samlede bevillinger. 
80% af projekterne forbruger 50% af de samlede bevillinger 
9? 
Finansiering af det fjerde rammeprogram og /rammeprogrammet for Euratom 
Tabel 10 
Beløb (forhøjet med 6,5 %) udtrykt i mio. ECU og fordeling 
FØRSTE AKTION 
Informations- og 
kommunikationsteknologi 
1. Telematik 
2. Kommunikationsteknologi 
3. Informationsteknologi 
Industriteknologi 
4. Industri- og materialeteknologi 
5. Måling og prøvning 
Miljø 
6. Miljø og klima 
7. Havforskning og -teknologi 
Biovidenskaber og bioteknologi 
8. Bioteknologi 
9. Biomedicin og sundhed 
10. Landbrug og fiskeri 
Energi 
11. Ikke-nuklear energi 
12. Nuklear sikkerhed 
13. Kontrolleret lermonuklear 
fusion 
Transport 
Målrettet sociookonomisk 
forskning 
ANDEN AKTION 
Samarbejde med tredjelande og 
internationale organisationer 
TREDJE AKTION 
Formidling og nyttiggørelse af 
resultater 
FJERDE AKTION 
Fremme af uddannelse og mobilitet 
for forskere 
I ALT 
MAKSIMALT SAMLET BELØB Fjerde rammeprogram 
Afgørelse 1110/94/EF 
616/96EF 
Omk.-
deling 
3 604 
898 
671 
2 035 
1 906 
1 722 
184 
809,5 
566,5 
243 
1 592,5 
588 
358 
646,5 
1 030 
1 030 
256 
112 
575 
312 
792 
10 989 FFC 
11,5 
11,5 
208,5 
96 
112,5 
313 
313 
50 
50 
21 
21 
35 
639 Tekn.-
vid. 
støtte 
10,5 
10,5 
10,5 
10,5 
27,5 
27,5 
31,5 
31,5 
16 
16 
40 
136 
11 764 Rammeprogram 
Afgørelse 
94/268/Euratom 
96/253/Euratom 
Omk.-
deling 
1 016,5 
170,5 
846 
1 016,5 FFC 
319,5 
270,5 
49 
319,5 
1 336 IALT 
898 
671 
2 057 
1 818 
307 
907 
243 
588 
358 
728 
1 067 
441 
895 3 626 
2 125 
1 150 
1 674 
2 403 
256 
147 
575 
352 
792 
13 100 
Udvikling i forpligtelserne til fællesskabsforskning 
Perioden 1984 -1998 
(løbende priser) Tabe) 11 
Situation pr. 08.05.96 
ÅR 
RP 1984-87 84 
593^0 85 
735°0 86 
874~0 87 
70TJ 260,8 89 
101,1 90 
4,9 91 92 93 94 95 96 97 98 IALT 
3270.6 
RP 1987-91 188,1 810,6 1241,3 1596,9 1270,7 230,9 14,8 3,9 0,2 5357,4 
IRP 1990-94 296,0 2160,5 1929,5 1264,7 1,0 
Suppl. finans. RP 90-94 150,0 750,0 5651,7 
900,0 
RP 1994-98 (*) 
FTU-PROGRAMMER 0,0 3017,5 3183,1 3450,0 3449,4 
593,0 735,0 874,0 889,9 1071,4 1342,4 1601,8 1566,7 2391,4 2094,3 2018.6 3018,7 3183,1 3450,0 3449.4 13100,0 
28279,7 
L\PAS 
FTU+APAS 593,0 735,0 874,0 49,4 
939T 56: 
1128* 69,8 
I4T2T 113,1 168,8 308,4 440,2 571,8 2,1 
1714,9 1735,5 2699,8 2534,5 2590,4 3020,8 3183,1 3450,0 3449.4 
SPRINT 16,0 16,0 17.0 1780,2 
30059,9 
49,0 
EKSF 17,5 17,5 17,5 17,5 17,5 87.5 
80% af THERMIE 36,0 118,4 128,9 139,2 145,6 
Forskning i alt(l) 593,0 735,0 874,0 939,3 1128,0 1412,2 1784,4 1887,4 2863,2 2691,2 2753,5 3020,8 3183,1 3450,0 3449.4 568.1 
30764.5 
4269,3 
7151 
11980 
15857 
EF-BUDGET (løbende priser) 
Forskning i alt i % af budget 
% med suppl. på 700 mio ECU 28905 
2,1 29925 
2,5 35842 
2,4 38392 
2,4 43080 
2,6 42569 
3,3 45057 
4,0 56111 
3,4 61232 
4,7 67760 
4,0 65929 
4,2 78432 
3,9 85094 
3,7 
3,9 91861 
3,8 
4,1 97069 
3.6 
3.9 
(*) Beløbene til RP 1994-1998 er dem, der blev vedtaget ved udvidelsen af EU. 
(1) FTU + THERMIE + EKSF + SPRINT + APAS 
Udvikling i forpligtelserne til fællesskabsforskning 
Perioden 1984 -1998 
(1992- priser) Tabel 12 
ÅR 
RP 1984-87 
RP 1987-91 
RP 1990-94 
Suppl. finans. RP 90-94 
RP 1994-98 (*) 
FTU-PROGRAMMER 
APAS 
FTU+APAS 
SPRINT 
EKSF 
80% af THERMIE 
Forskning i alt (1) 84 
848,4 
848,4 
848,4 
848,4 85 
991,9 
991,9 
991,9 
991,9 86 
1139,5 
1139,5 
1139,5 
1139,5 . 87 
886.1 
237.5 
1123,6 
62,4 
1186,0 
1186,0 88 
317,7 
987,3 
1305.0 
68,9 
1373,9 
1373,9 
1 
5539,7 89 
117,1 
1438,4 
1555,5 
80,9 
1636,4 
1636,4 90 
5,4 
1770,4 
1775,8 
125,4 
1901,2 
17,7 
19,4 
39,9 
1978,2 91 
1339,0 
311,9 
1650,9 
177,9 
1828,8 
16,9 
18,4 
124,8 
1988,9 
I 
l 
l 
1 
8163 92 
230,9 
2160.5 
———— 
2391,4 
308,4 
2699,8 
17,0 
17,5 
128,9 
2863,2 93 
14,6 
1901.0 
147.8 
2063,4 
433,7 
2497,1 
17,2 
137,1 
2651,4 94 
3,8 
1223,1 
725,3 
0,0 
1952,2 
553,0 
2505,2 
16,9 
140,8 
2662,9 
12145 95 
0,2 
1.0 
2884,8 
2886,0 
2,0 
2888,0 
2888,0 96 
2966,5 
2966,5 
2966,5 
2966,5 97 
3153,6 
3153,6 
3153,6 
3153,6 Situation pr 
98 
3077,1 
3077.1 
3077.1 
3077.1 . 08.05.96 
TOTAUX 
4306,1 
6022,1 
5597,5 
873,1 
12082,0 
28880,8 
1812,6 
30693,4 
51,6 
89,4 
571,5 
31405,9 
14748 
EF-BUDGET (1992-priser) 
Forskning i alt i % af budget 
Defiationsfaktor(**) 
Årlig inflation i % 
% med suppl. på 700 mio ECU 41352 
2,1 
0,699 40385 
2,5 
0,741 
6,0 46730 
2,4 
0,767 
3,5 48475 
2,4 
0,792 
3,3 52473 
2,6 
0,821 
3,6 49327 
3,3 
0,863 
5,1 49952 
4,0 
0,902 
4,5 59126 
3,4 
0,949 
5,2 61232 
4,7 
1,000 
3,5 66759 
4,0 
1,015 
1,5 63761 
4,2 
1,034 
1,9 74983 
3,9 
1,046 
1,2 79305 
3,7 
1,073 
2,6 
3,9 83968 
3,8 
1,094 
2,0 
4,1 86591 
3.6 
1,121 
2.5 
3.9 
(*) Beløbene til RP 1994-1998 er dem, der blev vedtaget ved udvidelsen af EU. 
(**) I de deflatorer, der er anvendt fra 1995 er der taget hensyn til udvidelsen af EU fra 12 til 15 medlemsstater (COM(96)65) 
(1) FTU + THERMIE + EKSF + SPRINT + APAS ^ ^ 
Liste over de vigtigste anvendte akronymer og forkortelser 
ACTS Avancerede kommunikationsteknologier og - tjenester 
AFP Aktioner med omkostningsdeling 
AIR Landbrug og agroindustri, herunder fiskeri (FTU-særprogram) 
ALTENER Særlige aktioner til fremme af de vedvarende energikilders 
markedsindtrængning (FTU-særprogram) 
APAS Forberedelses-, ledsage- og støtteforanstaltninger 
AVICENNE Teknisk-videnskabeligt samarbejde med Maghreb-lande og andre lande i 
Middelhavsområdet 
AVS-lande Lande i Afrika, Vestindien og Stillehavet 
BCR Fællesskabets Referencebureau 
BIOMED Biomedicin og sundhed (FTU-særprogram) 
BRIDGE Bioteknologisk forskning med sigte på innovation, udvikling og vækst i 
Europa (FTU-særprogram) 
BRITE/EURAM Grundforskning i industriteknologi for Europa/europæisk forskning i 
avancerede materialer (FTU-særprogram) 
CCFP Det rådgivende Udvalg for Fusionsprogrammet 
CEN/CENELEC Den Europæiske Komite for Elektroteknisk Standardisering 
CERN Det Europæiske Råd for Atomkerneforskning 
COPERNICUS Cooperation in Science and Technology with Central and Eastern Europe 
CORDIS Community Research and Development Information Service (Fællesskabets 
informationstjeneste for forskning og udvikling) 
COST Europæisk samarbejde om videnskabelig og teknisk forskning 
COSU Samarbejde med Sovjetunionen om nuklear sikkerhed 
CRAFT European Cooperative Research Action for Technology 
CREST Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning 
CSTP Komiteen for Videnskabelig og Teknologisk Politik (OECD) 
ECE Den Økonomiske Kommission for Europa 
ECHO European Commission Host Organisation 
EF Det Europæiske Fællesskab 
EFT De Europæiske Fællesskabers Tidende 
EFTA Den Europæiske Frihandelssammenslutning 
EKSF Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab 
EMBL European Molecular Biology Laboratory (Det Europæiske Laboratorium for 
Molekylærbiologi) 
-f<o-y 
ENRICH European Network for Research in Global Change (europæisk ncl for 
forskning i globale ændringer) 
ESA Den Europæiske Rumorganisation 
ESF European Science Foundation 
ESPRIT Det europæiske strategiske forsknings- og udviklingsprogram inden for 
informationsteknologi (FTU-særprogram) 
ESTA Den Europæiske Forsamling for Videnskab og Teknologi 
ET AN Det Europæisk Net for Teknologivurdering 
ETSI Det Europæiske Institut for Telekommunikationsstandarder 
EU Den Europæiske Union 
Euratom Det Europæiske Atomenergifællesskab 
EUREKA European Research Coordination Agency 
EURET Særprogram for forskning og teknologisk udvikling på transportområdet 
(FTU-særprogram under det andet rammeprogram) 
EØS Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde 
FFC Det Fælles Forskningscenter 
FMC Uddannelse og mobilitet for forskere 
FTU Forskning og teknologisk udvikling (i fjerde rammeprogram defineret som 
forskning, teknologisk udvikling og demonstration) 
HCM Menneskelige ressourcer og mobilitet (FTU-særprogram under RP3) 
HFSP Human Frontier Science Program 
IEA Det internationale energiagentur 
IMS Intelligent produktionssystem 
INCO Samarbejde med tredjelande og internationale organisationer (anden aktion 
under det fjerde rammeprogram) 
INTAS Den internationale sammenslutning for fremme af samarbejdet med forskere 
fra de nye uafhængige stater fra det tidligere Sovjetunionen (International 
Association for the Promotion of the Cooperation with Scientists from the 
Newly Independent States of the former Soviet Union) 
IPTS Institute of Prospective Technological studies (FFC, Sevilla) 
IRDAC Rådgivende udvalg for industriel forskning og udvikling 
ISC Internationalt videnskabeligt samarbejde 
ISTC Internationalt videnskabs-og teknologicenter (Moskva) 
IT Informationsteknologi 
ITER Skitseprojekteringen af den internationale termonukleare forsøgsreaktor 
ITER-EDA Skitseprojekteringen af den internationale termonukleare forsøgsreaktor -
detaljeret konstruktionsprojektering 
JET Joint European Torus 
li s—==^=—•—_—-,—^=ss=^===^^—_—!S_ 
JOULE Joint Opportunities for Unconventional or Long-term Energy Supply FTU-
særprogram inden for ikke-nuklear energi og rationel energiudnyttelse) 
_—,—_J . . _ _ - ^ " 
MAST Havforskning og -teknologi (FTU-særprogram) 
MEDA Ledsageforanstaltninger til reformerne af de økonomiske og sociale strukturer 
i landene i middelhavsområdet 
MERCOSUR Fælles markeder mod syd 
NAFTA Den nordamerikaske frihandelssammenslutning 
NUS Nye uafhængige stater (New Independent States) i det tidligere Sovjetunionen 
OECD Organisation for Økonomisk Samarbejde og Udvikling 
OPET Organisation til fremme af energiteknik (organization for the promotion of 
energy techniques) 
PAC Den fælles landbrugspolitik 
PED Udviklingslande 
PECO Central- og østeuropæiske lande 
PHARE Handlingsplan for en samordnet bistand til Polen og Ungarn 
RACE Forskning og udvikling inden for avanceret kommunikationsteknologi i 
Europa (FTU-særprogram) 
RIS Regionale innovationsstrategier 
RITTS Regional Innovation and Technology Transfer Strategies and Infrastructures 
RP Rammeprogram 
RSEF Program for målrettet socioøkonomisk forskning (specifikt FTU-program 
under fjerde rammeprogram 
SAVE Handlingsprogram til fremme af energieffektiviteten 
SMV Små og mellemstore virksomheder 
SNG Samfundet af Uafhængige Stater i det tidligere Sovjetunionen 
SPRINT Strategisk program for innovation og teknologioverførsel 
STD FTU-særprogram på området videnskab og teknik i udviklingens tjeneste 
(også VTU) 
TACIS EF-Kommissionens program for faglig bistand til de nye uafhængige stater i 
det tidligere Sovjetunionen og Georgien 
TELEMAN Fjernhåndtering i farlige eller ødelagte nukleare miljøer 
THERMIE J Program til fremme af innovative energiteknologier 
•— — » : . . , _ — 
TIDE ] Telematiksystemer for integration af handicappede og æidre 
VALUE Særprogram for spredning og udnyttelse af resultater af videnskabelig og 
| teknologisk forskning 
WTO j World Trade Organisation 

^3 
ISSN 0254-1459 
KOM(96) 437 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 
Katalognummer : CB-CO-96-439-DA-C 
ISBN 92-78-08600-2 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg