6. 5. 82 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 114/1 
II 
(Forberedende retsakter) 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
Udtalelse om Kommissionens forslag om fastsættelse af priser for visse landbrugsproduk­
ter og om dertil knyttede foranstaltninger 
Den tekst, som har været genstand for udtalelsen, er endnu ikke offentliggjort i De 
Europæiske Fællesskabers Tidende. 
A. UDTALELSENS JURIDISKE GRUNDLAG 
Rådet besluttede den 11. februar 1982, i medfør af artikel 47 og 198 i traktaten om 
oprettelse af Det europæiske økonomiske Fællesskab, at høre Det økonomiske og 
sociale Udvalg om det nævnte emne. 
B. DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS UDTALELSE 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 196. plenarforsamling, afholdt i 
Bruxelles, den 24. marts 1982, sin udtalelse om det nævnte emne. 
Udtalelsens ordlyd er følgende: 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG HAR — 
under henvisning til artikel 47 og 198 i traktaten om 
oprettelse af Det europæiske økonomiske Fælles­
skab, 
under henvisning til anmodning af 11. februar 1982 
fra Rådet for De europæiske Fællesskaber om Udval­
gets udtalelse om Kommissionens forslag om fastsæt­
telse af priser for visse landbrugsprodukter og om 
dertil knyttede foranstaltninger, 
under henvisning til beslutning truffet af Udvalgets 
præsidium den 23. februar 1982 om at pålægge land-
brugsafdelingen at udarbejde udtalelse om forsla­
get, 
under henvisning til sine tidligere udtalelser 
herom, 
under henvisning til udtalelse vedtaget af landbrugs-
afdelingen på det 233. møde den 18. marts 1982, under henvisning til mundtlig beretning aflagt af 
ordføreren, Schnieders, og 
under henvisning til forhandlingerne på den 196. 
plenarforsamling den 24. marts 1982 — 
med 60 stemmer mod 50, mens 9 undlod at 
stemme, 
VEDTAGET FØLGENDE UDTALELSE: 
1. INDLEDENDE BEMÆRKNINGER 
1.1. Kommissionen understreger, at dens prisfor­
slag for produktionsåret 1982/83 falder i tråd med de 
retningslinjer for landbrugspolitikken, som den an­
gav i sin rapport vedrørende mandatet (24. juni 1981) 
og behandlede mere udførligt i sit memorandum 
»Retningslinjer for EFs landbrug« (23. oktober 
1981). Desuden er der i forslagene taget hensyn til 
Kommissionens meddelelse og forslag vedrørende 
visse middelhavsprodukter — frugt og grønsager, 
Nr. C 114/2 De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 5. 82 
citrusfrugter, olivenolie og vin — i forbindelse med 
udvidelsen af Fællesskabet. 
Da disse forskellige kommissionsforlag er blevet 
behandlet af Det økonomiske og sociale Udvalg, skal 
der i denne forbindelse henvises til de pågældende 
udtalelser fra Udvalget, dvs.: 
— »Landbrugsmæssige aspekter ved Spaniens med­
lemsskab af EF« (') 
— »Reform af den fælles landbrugspolitik« (2) 
— »Forslag til Rådets forordning (EØF) om æn­
dring af forordning (EØF) nr. 2511/69 om særlige 
foranstaltninger til forbedring af produktion og 
afsætning af citrusfrugter produceret i Fællesska­
bet« 
— »Forslag til Rådets forordning (EØF) om æn­
dring af forordning (EØF) nr. 1035/72 om den 
fælles markedsordning for frugt og grønsager 
forså vidt angår producentorganisationer« 
— »Forslag til Rådets forordning (EØF) om æn­
dring af forordning (EØF) nr. 1035/72 om den 
fælles markedsordning for frugt og grønsager« 
— »Forslag til Rådets forordning (EØF) om æn­
dring af forordning (EØF) nr. 337/79 om den 
fælles markedsordning for vin«. 
1.2. Udvalget konstaterer med beklagelse, at de af 
Kommissionen foreslåede retningslinjer ikke er ble­
vet drøftet indgående i Rådet, at der ikke er truffet 
nogen afgørelse om forslagene som helhed, og at 
løsrevne afgørelser om hvert enkelt produkt indebæ­
rer, at den fornødne sammenhæng ikke bliver tilve­
jebragt. 
2. AFDELINGENS GENERELLE BEMÆRKNINGER 
2.1. Landbrugets indkomstsituation 
2.1.1. Udvalget deler Kommissionens opfattelse af 
indkomstudviklingen i landbruget. Som indikator for 
erhvervets per capita indkomst anvender Kommis­
sionen nettoværditilvæksten pr. beskæftiget i land­
bruget. Efter denne målestok er indkomsterne i 
Frankrig, Tyskland og Italien vokset langsommere 
end inflationen, således at der har været tale om en 
realnedgang. Gennemsnitligt lå realindkomstfaldet i 
EF på 3% i 1979, mens det i 1980 var helt oppe på 7%. 
Trods prisforbedringerne i 1981 gik landbrugernes 
realindkomster 2% tilbage (tabel 1). 
Indkomstudviklingen i landbruget halter dermed på 
ny efter indkomstudviklingen i samfundet som hel-
(1) EFTnr. C 310 af 30. 11. 1981, s. 36. 
(2) EFT nr. C 348 af 31. 12. 1981, s. 27. hed. I perioden fra 1974 til 1981 faldt landbrugets 
realindkomst med 12%, mens realindkomsterne i 
samfundet som helhed steg med 10%. 
2.1.2. Af tallene i tabel 1 fremgår det, at udviklin­
gen i de forskellige medlemsstater har været meget 
forskellig, navnlig i 1981. Udvalget anmoder Kom­
missionen om at foretage en analyse af årsagerne 
hertil og i videst muligt omfang tilpasse sine forslag 
efter denne situation. Landbrugsprisernes indvirk­
ninger på landbrugernes indkomster er således for­
skellige fra medlemsstat til medlemsstat. De er altså 
hverken årsagen til en utilstrækkelig indkomst eller 
midlet til at bringe denne indkomst i vejret, i det 
mindste ikke isoleret betragtet. 
2.1.3. Også tallene fra Kommissionens bogførings-
net (INLB) bekræfter det talmateriale vedrørende 
den negative indkomstudvikling, som er hentet i den 
globale statistik. Trods store forskelle med hensyn til 
indkomstniveau og indkomstudvikling for de for­
skellige landbrugsbedrifter, alt efter region, be-
driftsstørrelse og produktion, viser det samlede bil­
lede et fald i realindkomsterne. 
2.1.4. Årsagerne til denne ugunstige indkomstud­
vikling har været det voksende misforhold mellem 
priser og omkostninger (tabel 2) samt den utilstræk­
keligt hurtige strukturomlægning. De prisforhøjelser, 
som i de seneste år er blevet vedtaget af Ministerrå­
det, har bestandig været mindre end omkostnings­
stigningerne. 
2.2. Forbrugerpriser 
2.2.1. Efter Kommissionens skøn vil Ministerrådets 
prisafgørelser slå igennem på forbrugerpriserne med 
godt en tredjedel (hæves producentpriserne for ek­
sempel med 10%, stiger forbrugerpriserne kun med 
ca. 3,3%). (Se tabel 3). I henhold til EØF-traktaten 
skal landbrugspolitikken bl. a. have til formål, at for­
brugerne får leveret varer til rimelige priser, dvs. 
rimelige detailhandelspriser. Kommissionen har kun 
fremsat forslag om det priselement, som landbruge­
rens aflønning udgør (og i visse tilfælde den allerfør­
ste forædling). Medbestemmende for levnedsmiddel­
priserne i forbrugerleddet er imidlertid også de 
øvrige omkostningselementer. 
2.2.2. Udvalget skal på ny påpege, at landbruget i 
de senere år i væsentlig grad har medvirket til at 
bremse inflationen. Kommissionen anfører, at pro­
ducentpriserne i landbruget steg med 8,7% om året 
6. 5. 82 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 114/3 
mellem 1978 og 1981, priserne på levnedsmidler med 
10,1% om året og forbrugerpriserne generelt med 
12,2% om året. 
2.3. EUGFLs udgifter (se tabel 5) 
2.3.1. Ifølge Kommissionens tal er stigningen i 
udgifterne til EUGFL blevet væsentligt afdæmpet. 
Ser man på de faktiske budgetudgifter, var stigningen 
fra 1980 til 1981 kun på 2,6% mens EFs egne indtæg­
ter steg med 17%. Der er således opnået besparelser i 
forhold til det vedtagne budget. 
2.4. Strukturændringer 
2.4.1. Også inden for landbrugssektoren er ar­
bejdsløsheden blevet mærkbar. På grund af de dår­
lige beskæftigelsesmuligheder i de øvrige erhverv 
kunne færre landmænd forlade landbruget i 1981. De 
muligheder for at forbedre indkomsterne gennem 
produktivitetsforøgelser, som byder sig for de er­
hvervsaktive i landbruget, når en del af arbejdskraf­
ten går over i andre erhverv, blev dermed mindre 
(tabel 4). Beskæftigelsessituationen i EF lader formo­
de, at forholdene vil være uændrede i 1982/83. 
2.4.2. Landbrugsindkomsternes dalende købekraft, 
som de meget høje rentesatser har bidraget til at 
presse yderligere nedad, resulterede i 1980 og 1981 i 
en betydelig nedgang i investeringerne i faste priser (i 
de to år på mellem 40% og 60% i nogle lande). I en 
række lande har der også været et fald i landbrugets 
efterspørgsel efter rå- og hjælpestoffer samt tjene­
steydelser. Dette vil ikke kun forringe mulighederne 
for produktivitetsforbedringer i de kommende å'r, 
men også i et vist omfang true for de 20 millioner 
mennesker, som er beskæftiget i landbruget og i de 
mange følge- og hjælpeindustrier. 
2.4.3. I en tid, hvor mere end 10 millioner menne­
sker i EF står uden arbejde, skal Udvalget anmode 
Rådet om at sætte alt ind på at bevare de eksisterende 
arbejdspladser og skabe flest muligt nye jobs. Land­
bruget er af livsvigtig betydning for beskæftigelsen i 
mange landdistrikter, men yder samtidig et uundvær­
ligt bidrag til samtlige EF-borgeres økonomiske vel­
stand, beskæftigelse og tryghed. Hvis Europa skal 
være i stand til at udnytte sine særdeles rige land-
brugsressourcer for at sikre de 270 millioner forbru­
gere i EF hovedparten af deres levnedsmiddelforsy­
ninger på et sikkert og stabilt grundlag, for at for­
bedre EFs betalingsbalance og for at yde et bidrag til 
afhjælpningen af hungerproblemerne i verden, er det 
nødvendigt at opretholde et sundt og levedygtigt 
landbrug. 2.5. Prisniveauet 
2.5.1. Da der hersker almindelig enighed om, at den 
fælles landbrugspolitik skal ændres efter de hoved­
retningslinjer, som er nedfældet i Kommissionens 
rapport om mandatet af 30. maj 1980, er det Udval­
gets opfattelse at Kommissionens landbrugsprisfor-
slag kan accepteres. I denne vurdering af prisfor­
slagene har Udvalget ligeledes taget højde for dels 
omkostningsudviklingen i landbruget og dels den 
generelt dårlige økonomiske situation samt den dertil 
knyttede indkomstnedgang i alle sektorer. 
2.5.2. Det må her endnu engang påpeges, hvorledes 
den objektive metode fungerer. Denne metode giver 
mulighed for at konstatere, i hvilket omfang produk­
tionsomkostningerne i landbrugs- og gartneribedrif­
ter gennemsnitligt er steget i den betragtede periode 
(tre seneste år, idet prisforhøjelserne i de to seneste år 
og produktivitetsfremgangen fratrækkes), og udgør 
således en rimelig indikator for den samlede omkost­
ningsudvikling i hele landbrugssektoren. Den objek­
tive metode, som i sin tid blev indført af Kommissio­
nen, kan imidlertid aldrig tjene som andet end et 
kriterium for tilpasning af priserne. Der må således 
samtidig tages hensyn til andre faktorer, herunder 
ikke mindst udviklingen på markedet for landbrugs­
produkter. 
2.5.3. Udvalget opfordrer til, at der søges nye veje 
henimod en passende indkomstpolitik i landbruget, 
som imødekommer alle landbrugeres berettigede 
ønsker bedre, og som ikke udgør nogen vedvarende 
trussel mod markedsligevægten i de forskellige land­
brugssektorer. Kommissionens forslag desangående 
anser Udvalget for at være for begrænsede. 
2.6. Monetær udligning 
2.6.1. Udvalget mener, at man bliver nødt til så 
hurtigt som muligt at genskabe ensartede priser. 
Denne ensartethed er blevet sat over styr i de senere 
år gennem den divergerende udvikling i de enkelte 
medlemsstaters økonomiske og finansielle politik. 
Det føler sig imidlertid ikke overbevist om, at forud-
* sætningerne herfor er opfyldt i den foreliggende 
situation, der er kendetegnet ved: betydelige for­
skelle i inflationsniveauerne, en fra de andre erhverv 
afvigende udvikling i landbrugets indkomster, store 
forskelle i den økonomiske situation EF-landene 
imellem. Derfor er det blandt andet nødvendigt at 
tilpasse forholdet mellem de »grønne« kurser under 
hensyntagen til den meget divergerende udvikling i 
forholdet mellem priser og omkostninger fra med­
lemsstat til medlemsstat. 
Nr. C 114/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 5. 82 
2.7. Kvalitetskontrol 
2.7.1. Udvalget mener, at bestræbelserne for at for­
bedre produktkvaliteten er den rette vej, hvis man 
varigt vil sikre eller øge afsætningen. Kommissionens 
forslag må imidlertid undersøges mere indgående. 
Kommissionen bør begrænse sig til at oprette en 
inspektionstjeneste. Denne skal drage omsorg for, at 
kvalitetskontrollen bilver gennemført ensartet i alle 
medlemsstater. Selve kvalitetskontrollen skal alene 
påhvile erhvervet. Under alle omstændigheder må 
kvalitetsbestemmelserne og -kontrollen ikke resultere 
i, at de bedste produktsorter ender under interven­
tion, mens de ringere kommer på markedet. 
2.8. Produktionsmål 
2.8.1. Udvalget finder det ønskeligt, at politikken i 
højere grad samles omkring genskabelsen af mar-
kedsligevægt, idet man også tager hensyn til mulig­
heden for en reduktion af stigningen i Fællesskabets 
landbrugsudgifter, som Kommissionen navnlig er 
interesseret i. Hertil kræves et sæt af foranstaltninger 
gående ud på: 
— at fremme afsætningen inden for EF 
— at fremme eksporten 
— at fremme en passende fødevarehjælp 
— at tilpasse produktionen, navnlig gennem pro-
duktionsincitamenter på områder, hvor EF har 
underskudsproduktion (vegetabilske proteiner og 
skovbrug i egne, som er mindre velegnede for 
landbrug). 
Udvalget finder, at Kommissionens forslag, som blot 
består i at indføre formelle udløsningsmekanismer, 
ikke er tilstrækkeligt. Det er nødvendigt med en 
omfattende mængdestyringspolitik. En sådan er Mi­
nisterrådet beføjet til at gennemføre uden at ændre 
grundforordningerne for mælk, korn og raps. 
3. BEMÆRKNINGER 
VEDRØRENDE DE ENKELTE PRODUKTER 
Indledende bemærkning 
Udvalget er klar over, at de fælles landbrugsmar-
kedsordninger kun kan videreudvikles ad kompro­
misets vej. På den anden side kan man ved at ændre 
disse markedsordninger påvirke landbrugsindkom­
ster og forbrugerpriser. Udvalget gør opmærksom 
på, at det kun fremsætter særlige bemærkninger til bestemte produkter, som er omfattet af markedsord­
ninger, med det formål at få Kommissionen til even­
tuelt at tage sine forslag op til fornyet overvejelse. 
3.1. Mælk 
3.1.1. Udvalget anerkender Kommissionens be­
stræbelser på at genetablere markedsligevægten. 
Disse bestræbelser har i væsentlig grad bidraget til at 
afsvække problemerne omkring mælkemarkedet. 
Mælkeleverancerne til mejerierne steg i 1981 kun 
med 0,2%, mens stigningen fra 1979 til 1980 androg 
2,6%. Samtidig med den ringe stigning i mælkepro­
duktionen øgedes afsætningen af mejeriprodukter 
såvel i som uden for EF. På grund af det stabile 
verdensmarked har substitutionerne for mejeripro­
dukter kunnet sænkes til det halve. Denne situation 
medfører, at de omkostninger, som mælkemarkedet 
tegner sig for, i 1981 har ligget ca. 16% under omkost­
ningerne i 1980 (det vil sige 795 mio ECU). 
3.1.2. Udvalget har i flere udtalelser og ved forskel­
lige andre lejligheder gjort sig til talsmand for, at 
producenterne i et vist omfang bidrager finansielt til 
forsøget på at styre produktionen, således at man på 
denne måde kan genskabe balancen mellem udbud 
og efterspørgsel. Set på denne baggrund kan Udval­
get tilslutte sig ordningen med producentmedan­
svar. 
Udvalget finder, at den konjunkturbestemte forbed­
ring, der gør sig gældende med hensyn til finansie­
ringen af skævhederne på mælkemarkedet, intet 
ændrer ved den stadig mere udtalte strukturelle uli­
gevægt inden for denne sektor. 
Sålænge der ikke fra mælkeproducenterne selv frem­
kommer alternative forslag til, hvordan man gradvis 
og med acceptable omkostninger kan rette op på 
disse skævheder, tilslutter Udvalget sig Kommissio­
nens politik og forslag. 
3.1.3. Midlerne fra medansvarsafgiften bør kun 
anvendes til afsætningsfremmende foranstaltninger 
inden for mælkesektoren. Det må derfor også sikres, 
at overskydende midler fra hvert enkelt år overføres 
til det følgende års budget og øremærkes til foran­
staltninger, som fastlægges efter aftale med repræ­
sentanter for landbruget og dets producenter. 
3.1.4. Udvalget gør Kommissionen opmærksom på, 
at forudsætningen for at opnå producenternes kon­
struktive medvirken til skabelsen af markedsligevægt 
er: 
a) at de påtænkte løsninger får langfristet karakter 
og giver en sikker rettesnor for de enkelte bedrif­
ters produktionsplanlægning, 
b) at de producentmidler, der ikke anvendes, ube­
skåret ledes tilbage til producenterne. 
6. 5. 82 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 114/5 
3.1.5. Udvalget slår endnu engang til lyd for anven­
delsen af et nu videnskabeligt gennemprøvet røbestof 
for at undgå, at mælkepulver, der er beregnet til 
foderbrug, i stedet anvendes til konsum. 
3.2. Korn 
3.2.1. Udvalget er af den opfattelse, at importen af 
kornsubstitutter influerer på markedssituationen for 
korn. Importen af maniokstivelse (4,5 mio tons i 
1980), majsglutenfoder (2,9 mio tons i 1980) og søde 
kartofler (324000 tons i 1980) lægger et kraftigt pres 
på EFs kornmarked. Udvalget udtrykker derfor til­
fredshed med Kommissionens første forsøg med fri­
villige eksportbegrænsningsaftaler og en forhøjelse 
af afgiften for klid og håber at de vil blive fortsat så 
der opnås en bedre ligevægt på fodermarkedet. 
Udvalget anmoder Rådet om at finde frem til meto­
der, hvorefter importerede kornsubstitutter kan un­
derkastes de samme afgiftsregler som korn, såfremt 
det ikke lykkes at indgå frivillige eksportbegræns­
ningsaftaler med de pågældende tredjelande. 
Sålænge der ikke opnås fremskridt i denne retning, er 
det efter Udvalgets mening uholdbart at indføre pro­
duktionsmål inden for kornsektoren, og dette så 
meget des mere som landbrugerne allerede har tilsået 
deres kornarealer, når Ministerrådet træffer sin be­
slutning. Hertil kommer de klimatisk betingede 
svingninger i høstudbyttet, som landmanden ikke har 
nogen indflydelse på. Udvalget må også stille det 
spørgsmål, om det er rimeligt at indføre sådanne 
produktionsmål netop for korn, der spiller en så 
vigtig rolle, når det gælder om at sikre det globale 
ernæringsbehov. Bortset herfra er de af Kommissio­
nen foreslåede produktionsmål af en sådan art, at 
producenter, som er uden skyld i en uønsket produk­
tionsudvidelse, rammes lige så hårdt som dem, der 
kunne tænkes at udnytte kornmarkedsordningen på 
hensynsløs vis. 
Udvalget er enig med Kommissionen i, at der må 
findes en metode til begrænsning af væksten i korn­
produktionen, hvis ikke byrderne ved at finansiere 
eksporten af overskudsproduktionen skal blive alt 
for store. Det tvivler imidlertid på, at den af Kom­
missionen foreslåede metode, det vil sige prisnedsæt­
telse i det kommende produktionsår, bliver effektiv 
nok. 
3.2.2. Udvalget godkender, at den foreslåede pris­
forhøjelse for korn skal ligge lidt under gennemsnit­
tet 
— for at begrænse anvendelsen af erstatningspro­
dukter, 
— for ikke at straffe kvægavlerne samt — for at sikre en tilnærmelse af korn- og mælkepro­
ducenternes indkomster. 
3.2.3. Udvalget finder forhøjelsen af det månedlige 
tillæg utilstrækkelig. Den foreslåede forhøjelse af til­
lægget kan ikke tilnærmelsesvis dække de øgede ren­
teudgifter. En væsentlig forudsætning for et velfun­
gerende marked er, at der findes en rimelig lagerbe­
holdning. Kun en sådan kan sikre markedet en jævn, 
kontinuerlig forsyning. 
3.2.4. Kommissionens forslag om at begrænse 
støtten for hård hvede til de første 10 ha skaber bety­
delige problemer. Dels er det vanskeligt at kontrol­
lere anvendelsen af støtten, og dels er det nødvendigt 
at tage den valgte arealstørrelse op til fornyet over­
vejelse. Den harmonerer næppe med den be-
driftsstørrelse, som direktiv 159/72/EØF om struk­
turforbedring af landbrugsbedrifter lægger op til. 
Dette forslag medfører en mærkbar svækkelse af 
fællesskabspræferencen og af kornmarkedsordnin­
gens effekt på producentindkomsterne. Udvalget er 
derfor af den opfattelse, at støtten, som supplement 
til producenternes indkomst, netop i disse ikke sær­
ligt gunstigt stillede regioner bør hæves i takt med 
udviklingen i produktionsomkostningerne. 
3.3. Sukker 
Kommissionen anfører i sin begrundelse, at pris- og 
afsætningsgarantien i henhold til den nye grundfor­
ordning er begrænset af produktionskvoterne, og at 
alle omkostninger i forbindelse med afsætningen af 
den del af EFs produktion, der overstiger forbruget, 
fuldt ud bæres af producenterne selv, således at suk­
kermarkedet ikke kan medføre omkostninger for 
EUGFL. 
Udvalget understreger, at der ved prisfastsættelsen 
må tages højde for dette særlige aspekt ved sukker­
sektoren. 
Da der i 1981/82 er tale om en rekordproduktion i 
EF, skal producenterne i 1982/83 enten udrede høje 
afgifter eller indskrænke deres dyrkningsarealer. 
Den rekordhøje produktion skyldes et sammenfald 
af to faktorer: dels er sukkerroearealet blevet forøget 
— foranlediget af knapheden på verdensmarkedet i 
1980/81, som resulterede i, at verdensmarkedspri­
serne på tilsåningstidspunktet lå langt over EF-pri-
serne — og dels har hektarudbyttet været usædvanlig 
stort i dette produktionsår. 
Nettopriserne for produktionskvoterne i produk­
tionsåret 1981/82 bliver derfor mærkbart forrin­
gede, således at det må være rimeligt at lade pris­
forhøjelsen for sukkerroer ligge på et niveau, som i 
det mindste svarer til den gennemsnitlige prisfor­
højelse. 
Nr. C 114/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 5. 82 
3.4. Vin 
Udvalget henviser til sin udtalelse af 25. februar 
1982. 
3.5. Olivenolie 
3.5.1. Udvalget udtrykker tilfredshed med Kom­
missionens planer om at foretage en registrering af 
olivendyrkningsarealerne. Disse planer bør føres ud i 
livet snarest muligt, og der må sikres en løbende 
ajourføring af arealfortegnelsen. Denne foranstalt­
ning er en nødvendig forudsætning for produktions-
og produktionsstøttekontrollen og desuden af afgø­
rende betydning for de nødvendige strukturforan­
staltninger. Man kan dog ikke billige, at omkostnin­
gerne ved kontrollen dækkes ind gennem fradrag i 
støtten til producenterne. 
3.5.2. Udvalget understreger, at produktionsom­
kostningerne for olivenolie er steget betydeligt. Oli­
ven dyrkes ofte af små producenter i ugunstigt stil­
lede områder, hvor der ingen mulighed er for alter­
native kulturer. Udvalget finder det i øvrigt absolut 
meningsløst at træffe forholdsregler, som går ud over 
olier af høj kvalitet såsom »ekstrafin jomfruolie« og 
går ind for at markedsføringen af disse fremmes såvel 
på det interne som på det internationale marked 
gennem passende initiativer fra Kommissionens side. 
Udvalget påpeger, at det i sin udtalelse af 23. septem­
ber 1981 om landbrugsmæssige aspekter ved 
Spaniens medlemskab af EF beskæftigede sig indgå­
ende med problemerne omkring olivenoliemarkedet. 
Udvalget skal på ny anmode om, at der iværksættes 
omstrukturerings- og omstillingsforanstaltninger i de 
berørte dyrkningsområder. Da sådanne omstrukture­
ringsforanstaltninger er længe om at slå effektivt 
igennem, henstiller Udvalget til Rådet at overveje, 
om ikke det ville være rimeligt at hæve prisen på 
olivenolie med samme procentsats som den, der 
foreslås for solsikkefrø (12%). 
3.6. Ris 
3.6.1. I de traditionelle risdyrkningsdmråder kan 
der i mange tilfælde dyrkes majs i stedet for ris. EF er 
imidlertid interesseret i at opretholde en vis rispro­
duktion. For ikke at bringe den europæiske risdyrk­
nings rentabilitet i fare bør der tilstræbes en prisrela­
tion på 1,6 : 1 mellem ris og majs. Kommissionen har 
fremsat forslag, der sigter i denne retning. Udvalget 
mener, at priserne for ris bør hæves noget mere end 
foreslået. 3.6.2. Afstanden mellem indikativprisen, som gæl­
der for importen af ris fra tredjelande, og den inter-
ventionspris, der bliver gældende i EFs produktions­
områder, har afgørende indflydelse på varestrøm­
mene mellem risproduktionsområderne og de vigtig­
ste forbrugsområder. Kommissionen foreslår, at af­
standen mellem indikativ- og interventionspris 
mindskes. Udvalget frygter, at dette kan skabe for­
styrrelser på det europæiske rismarked. Det foreslår 
derfor, at indikativ- og interventionsprisen for ris 
hæves efter samme procentsats. 
3.7. Tobak 
3.7.1. Selv om selvforsyningsgraden inden for Fæl­
lesskabet er specielt lav for tobakkens vedkommen­
de, er visse orientalske tobakssorter og visse »dark« 
sorter (Paraguay) ramt af alvorlige kriser. Disse kri­
ser vil kun kunne overvindes ved hjælp af et særligt 
og langsigtet handlingsprogram, som skal omfatte 
omstillings- og omstruktureringsforanstaltninger. Da 
tobaksdyrkning er meget arbejdsintensiv, er den tra­
ditionelt domineret af mindre bedrifter. Udvalget 
slår til lyd for, at man ved fastsættelsen af tobakspris-
erne i højere grad lader de øgede lønomkostninger 
være bestemmende for niveauet. 
3.7.2. Udvalget udtrykker tilfredshed med Kom­
missionens bestræbelser på at få flyttet produktionen 
væk fra de orientalske tobakssorter og »dark« sorter­
ne, som der er utilstrækkelig efterspørgsel efter. 
Kommissionen tager i sit prisforslag hverken til­
strækkeligt hensyn til den høje medansvarsafgift, 
som tobakken er underlagt, eller til produktionsom­
kostningerne i de forskellige områder, hvor de 
respektive sorter dyrkes, eller til nødvendigheden af 
øget prisdifferentiering for at fremme de nye sorter, 
som markedet kræver. 
3.7.3. Endvidere er tobakken i høj grad ramt af den 
manglende overholdelse af princippet om EF-præfe-
rence. Der indrømmes i talrige tilfælde »generaliseret 
præference« til tredjelande, hvilket i sidste ende 
koster en forringelse af overlevelsesmulighederne for 
produktionen inden for Fællesskabet. Derfor er det 
nødvendigt at sørge for bedre overholdelse af EF-
præferencen. 
3.8. Frugt og grønsager 
3.8.1. Udvalget henviser til sin udtalelse af 25. fe­
bruar 1982. Frugt- og grønsagsproducenternes ind­
komstniveau kan kun hæves, hvis der på markedet er 
balance mellem udbud og efterspørgsel. Derfor er 
fællesskabsforanstaltningerne til opnåelse af en bed­
re markedsbalance, specielt gennem en konsekvent 
6. 5. 82 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 114/7 
kvalitetspolitik og gennem en effektiv sikring af fæl­
lesskabspræferencen, særlig presserende. Selv om 
basis- og opkøbspriserne hæves med 8—10%, vil 
priserne for de varer, der gennem intervention tages 
ud af markedet, fortsat ligge væsentligt under de 
normale markedspriser. 
3.8.2. Der er i adskillige år blevet bevilget afsæt-
ningspræmier for citrusfrugter som kompensation 
for, at Fællesskabet giver afkald på tilpasning af 
referenceprisbeskyttelsen for disse produkter i han­
delen med tredjelande. 
3.8.3. Det ventes, at de af Kommissionen gentagne 
gange bebudede forslag til forbedring af kontrollen 
med gennemførelse af fællesskabsbestemmelserne 
endelig forelægges. Forudsætningen for en effektiv 
fælles markedsordning for frugt og grønsager er frem 
for alt en nøje overholdelse af de fælles kvalitetsbe­
stemmelser, der siden 1967 har været gældende for 
alle medlemsstater, ikke blot i handelen med tredje­
lande, men også på hjemmemarkedet helt ud i detail­
leddet. Det må endelig tilsikres, at kun frugt og 
grønsager, der opfylder disse kvalitetsbestemmelser, 
henholdsvis de aktuelle markedskrav, må markedsfø­
res. En sådan aflastning af markederne ville sammen 
med en bedre regulering af konkurrencen fra tredje­
lande ikke blot reducere interventionsomkostnin-
gerne for frugt og grønsager drastisk, men ligeledes 
forbedre priserne for kvalitetsprodukter og dermed 
producenternes situation væsentligt. 
3.8.4. Som følge af afskaffelsen af eksterne handels-
ordninger er der siden 1978 blevet ydet produk­
tionsstøtte til forarbejdningen af bestemte frugt- og 
grønsagssorter med henblik på at forbedre fælles-
skabsprodukternes konkurrenceevne og sikre produ­
centerne rimelige råvarepriser. En begrænsning af 
denne støtte til bestemte produktionsmængder vil 
nødvendigvis medføre en svækkelse af fællesskabs­
præferencen, hvis man ikke samtidig begrænser 
indførelsen af konkurrerende produkter fra tredje­
lande. 
3.8.5. Frugt- og grønsagsproduktionen finder ofte 
sted på mindre og helt små bedrifter uden alternative 
produktionsmuligheder. Udvalget er derfor af den 
opfattelse, at indførelsen af produktionsmål specielt 
for tomaters vedkommende bør ledsages af et struk­
turprogram for de berørte dyrkningsområder. 
Derfor afvises Kommissionens forslag om at fast­
sætte støtteberettigede produktionskvoter for forar­
bejdede tomater og bibeholde den hidtidige støtte­
grænse for konserverede kirsebær og pærer. Supple­
rende bestemmelser til de gældende EF-støtteordnin-
ger for kirsebær er langt mere presserende med hen­
blik på at undgå dels vanskeligheder i forbindelse 
med gennemførelsen af fællesskabsbestemmelserne, 
dels en skæv udvikling til skade for producenterne. 3.9. Proteinholdige produkter 
3.9.1. EFs landbrug er blevet særdeles afhængigt af 
proteinfoderimporten (ca. 20 % af det samlede be­
hov). Dette gælder især proteinkoncentraterne, af 
hvilke ca. 95 % importeres (hovedsagelig sojabønner 
og sojamel fra USA). På baggrund af det nuværende, 
lave proteinproduktionsniveau i EF og den kraftige 
vækst i den animalske produktion er det europæiske 
landbrug blevet meget følsomt over for svingninger i 
udbud og priser på verdensmarkederne. 
3.9.2. Udvalget er af den opfattelse, at Fællesskabet 
bør tage skridt til at stabilisere proteinbehovet i EF. 
Dette ville mindske budgetomkostningerne ved EF-
støttepolitikken og bidrage til at skabe en bedre mar-
kedsbalance i EF. Udvalget foreslår derfor, at man 
sætter ekstra ind på at forske i og fremme alle former 
for proteinproduktion, herunder korn, græs og andre 
foderafgrøder med højt proteinindhold, samt pro­
duktion og konservering af græsafgrøder, bælgfrug­
ter og olieholdige frø, udvikling af nye sorter, pro­
duktion af encellede proteiner og urinstof, bedre 
udnyttelse af foderhalm samt øget anvendelse af 
skummetmælk og skummetmælkspulver. Udvalget 
anmoder Kommissionen om at udarbejde regelmæs­
sige rapporter om de seneste forskningsresultater og 
sammen med de berørte organisationer at drøfte og 
afstikke retningslinjer for fremtidige forskningspro­
jekter. 
3.10. Kvæg og kød 
3.10.1. Udvalget bemærker, at den omfattende im­
port af oksekød på særlige vilkår udgør en belastning 
for EFs oksekødsmarked. I 1981 indførtes der f. eks. 
400000 tons oksekød uden afgifter. Denne import 
var med til at presse priserne i EF, lige som man 
mistede 700 mio ECU i afgifter. 
Udvalget er derfor af den opfattelse, at det nuvæ­
rende markedsordningssystem også fremover må 
have til formål at sikre fællesskabspræferencen. De 
af Kommissionen foreslåede foranstaltninger, hvor­
efter interventionsopkøbene skal begrænses dels til 
kød af handyr og dels til bestemte dele af de slagtede 
dyr, er med til at svække fællesskabspræferencen. 
3.10.2. Udvalget er imod to-trinsprisstigningen for 
oksekød. Dette forslag vil specielt indebære en for­
fordeling af græsningsområder, hvor foderudbyttet 
er koncentreret om sommermånederne. Hertil kom­
mer, at der på det første prisstigningstrin næppe vil 
ske prisforbedringer i de medlemsstater, hvor de 
monetære udligningsbeløb skal bortfalde. 
Nr. C 114/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 5. 82 
3.10.3. For at opretholde en fornuftig balance mel­
lem oksekødsproduktionen og mælkeproduktionen 
er det rimeligt at bibeholde præmierne for amme­
køer. Hverken Kommissionens forslag om at be­
grænse EUGFLs andel eller den omstændighed, at 
præmien ikke blev hævet i 1981, kan siges at tjene dette formål. Udvalget går også ind for, at man beva­
rer kælvningspræmierne i Italien, idet disse præmier 
har den samme positive effekt som præmierne for 
ammekøer, og ønsker ligeledes ordningen med vari­
able præmier i Det forenede Kongerige forlænget. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 24. marts 1982. Tomas ROSEINGRAVE 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
TABEL 1 
Udviklingen i landbrugets realindkomst siden »1974« 
(målt ved indekset over landbrugets nettaværditilvækst 
i faste faktorpriser pr. beskæftiget) 
1974 = 100 (treårs-gennemsnit 1973/1974/1975) 
Medlemsstat 
Deutschland 
France 
Italia 
Nederland 
Belgié/Belgique 
Luxembourg 
United Kingdom 
Ireland 
Danmark 
EUR 9 
Ellas 1975 
100,5 
90,2 
103,4 
98,4 
95,1 
99,7 
94,0 
106,9 
87,7 
97,2 
100,5 1976 
104,7 
89,5 
100,7 
106,9 
107,7 
83,1 
101,9 
103,0 
92,4 
98,8 
107,3 1977 
98,7 
89,0 
103,9 
101,1 
89,0 
103,3 
93,4 
127,6 
106,5 
97,5 
106,3 1978 
99,1 
90,1 
108,9 
99,7 
98,2 
102,7 
90,0 
131,0 
113,6 
99,4 
117,9 1979 
85,1 
93,4 
114,1 
90,8 
90,3 
100,8 
84,9 
103,2 
97,4 
96,7 
113,2 1980 
81,2 
81,3 
110,9 
89,1 
92,7 
93,0 
77,8 
84,1 
92,5 
90,2 
121,5 1981 
78,6 
75,8 
103,2 
104,4 
104,8 
98,9 
78,1 
84,4 
107,0 
TABEL 2 
Årlig forskydning i pris-/omkostnings-relationen (x) 
siden 1975 
Medlemsstat 
Deutschland 
France 
Italia 
Nederland 
Belgie/Belgique 
Luxembourg 
United Kingdom 
Ireland 
Danmark 
EUR 9 
Ellas 
EUR 10 1975 
6,7 
1,0 
- 1,5 
9,5 
10,6 
1,9 
9,3 
0,5 
5,3 
4,5 
- 7,5 
3,8 1976 
0,9 
6,0 
4,1 
2,6 
1,5 
- 0,7 
6,5 
8,3 
4,6 
3,0 
8,0 
3,3 1977 
- 3,8 
- 6,6 
2,2 
- 3,5 
- 7,4 
- 0,4 
-10,4 
3,4 
- 3,2 
- 2,8 
5,5 
- 2,5 1978 
0,5 
4,5 
5,5 
- 0,8 
2,1 
- 0,4 
- 1,9 
4,9 
9,1 
1,2 
3,2 
1,2 1979 
- 2,9 
- 3,2 
0,3 
- 6,5 
- 4,1 
1,7 
- 0,5 
- 4,5 
- 5,0 
- 2,7 
- 4,4 
- 2,7 1980 
- 2,5 
- 8,0 
- 4,3 
- 3,4 
- 3,1 
- 4,6 
- 6,3 
-13,6 
- 4,8 
- 4,8 
- 8,7 
- 5,0 
(!) Forholdet mellem det afledte prisindeks for den endelige landbrugsproduktion og prisindekset 
for rå- og hjælpestoffer. 
6. 5. 82 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 114/9 
TABEL 3 
Producent- og forbrugerpriser 
(årlig ændring fra 1979 til 1980) 
i% 
Medlemsstat 
Deutschland 
France 
Italia 
Nederland 
Belgique/Belgié 
Luxembourg 
United Kingdom 
Ireland 
Danmark 
Ellas 
EUR 10 Producentpriser for 
landbrugsprodukter 
2,4 
5,6 
13,4 
4,1 
3,1 
4,7 
5,6 
2,3 
11,2 
16,0 
7,9 Forbrugerpriser 
for levnedsmidler 
4,4 
9,7 
15,7 
3,8 
3,8 
8,0 
11,8 
9,3 
10,0 
15,0 
11,0 
TABEL 4 
Anvendelsen af arbejdskraft i landbruget (*) 
1 
Deutschland 
France (2) 
Italia 
Nederland 
Belgique/Belgié 
Luxembourg 
United Kingdom 
Ireland 
Danmark 
EUR 9 
Ellas 
EUR 10 Årlig ændring i % 
1979 
1968 
2 
-4,0 
-4,3 
-3,3 
-2,1 
-4,7 
-3,1 
-2,0 
-3,1 
-3,0 
— 
— 
— 1979 
1973 
3 
-2,9 
-3,4 
-2,2 
-1,6 
-3,8 
-2,4 
-1,1 
-2,7 
-3,1 
— 
-2,3 
— 1979 
1978 
4 
-3,5 
-2,8 
-2,7 
-1,5 
-1,7 
-1,0 
-1,3 
-4,0 
— 
— 
-2,8 
— 1980 
1979 
5 
-1,4 
-1,6 
-2,9 
-1,3 
-5,1 
-1,0 
-1,5 
-1,3 
-3,8 
— 
-0,5 
— 
0 Undtagen arbejdskraft inden for skovbrug og fiskeri. Udviklingen er beregnet på grundlag af 
medlemsstaternes skøn på basis af den sektorielle indkomstindeks. De samme serier er anvendt 
ved opstillingen af signaturkort 13. 
(2) Beskæftigelse inden for landbrug, skovbrug og fiskeri. 
Nr. C 114/10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 5. 82 
TABEL 5 
Garantisektionens udgifter 
— i °/o af EFs bruttonationalprodukt 
— i o/o af fødevareudgifterne i EF 
1 
1976 (') 
1977 (») 
1978 0 
1979 (0 
1980 (i) 
1981** (2) 
1982** (2) EFs 
brutto­
national­
produkt 
mia. ECU 
2 
1269 
1415 
1 569 
1763 
1998 
2 206 
2 472 Fødevare­
udgifterne 
i EF 
mia. ECU 
3 
312 
331 
346 
370** 
400** 
420** 
445** EUGFLs udgifter — garantisektionen 
Mio. ECU 
brutto 
4 
5 587,0 
6 830,4 
8 672,7 
10 440,7 
11314,9 
11 570,5 
13 703,1 netto 
5 
4 414,0 
4 692,0 
6 389,3 
8 297,2 
9 312,5 
9 796,8 
11018,0 i % af EFs 
bruttonational­
produkt 
brutto 
6 = 4/2 
0,44 
0,48 
0,55 
0,59 
0,57 
0,52 
0,55 netto 
7 = 5/2 
0,35 
0,33 
0,41 
0,47 
0,47 
0,44 
0,45 i % af fødevare­
udgifterne 
i EF 
brutto 
8 = 4/3 
1,8 
2,1 
2,5 
2,8 
2,8 
2,8 
3,1 netto 
9 = 5/3 
1,4 
1,4 
1,8 
2,2 
2,3 
2,3 
2,5 
(') EUR 9. 
(2) EUR 10. 
BILAG 
til Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
I. AFSTEMNING 
Afstemningen om udtalelsen som helhed fandt sted ved navneangivelse. Følgende medlemmer, 
tilstedeværende eller repræsenterede, stemte for udtalelsen: 
Bagliano, 
Beretta, 
Bernaert, 
Broicher, 
van Campen, 
Cavazzuti, 
Clark, 
Cremer, 
Curlis, 
de Biévre, 
de Grave, 
Doble, 
Drain, 
Engelen-Kefer, 
Etty, 
Fredersdorf, 
Friedrichs, 
Gallacher, 
Glesener, 
van Greunsven, 
Hennig, 
Hilkens, 
Houthuys, 
Jaschick, 
Jenkins, 
Jonker, 
Kirschen, 
Leo, 
Masprone, 
Masucci, Meraviglia, 
Militello, 
Miller, 
Mills, 
Muhr, 
Neumann, 
Nielsen, Bent, 
Nielsen, Marichen, 
Nielsen, Preben, 
Nierhaus 
Pfeiffer, 
Piga, 
Ramaekers, 
van Rens, 
Roberts, 
Romoli, 
Savini, 
Scalia, 
Scharrenbroich, 
Schneider, 
Seydaack, 
Mols Sørensen, 
Storm Hansen, 
Strobel, 
Theisen, 
Vanni, 
Wagenmans, 
Williams, 
Zinkin, 
Zoli. 
6. 5. 82 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 114/11 
Følgende tilstedeværedne eller repræsenterede medlemmer stemte imod udtalelsen: 
Berns, 
Blamoutsis, 
Blasig, 
Bredima, 
Butler, 
de Caffarelli, 
Chabrol, 
Chronopoulos, 
Clavel, 
du Closel, 
Colymvas, 
Couture, 
Dassis, 
Daul, 
De Tavernier, 
Dunet, 
Emo Capodilista, 
Evain, 
Georgiou, 
Gingembre, 
Hall, 
Hovgaard Jakobsen, 
Karakitsos, 
Kenna, 
Lane, Lauga, 
Laur, 
La val, 
Leddy, 
Laughrey, 
Margot, 
Marvier, 
Massabieaux, 
Morselli, 
Ognibene, 
Paggi, 
Papadopoulos, 
Pearson, 
de Precigout, 
Rainero, 
Renaud, 
Rizos, 
Rouzier, 
Saitis, 
Schnieders, 
van der Veen, 
Ventejol, 
Wagner, 
Wick, 
Zunkler. 
Følgende tilstedeværende eller repræsenterede medlemmer undlod at stemme 
Ammundsen, 
Arena, 
Breitenstein, 
Camman, 
Delourme, 
Hemmer, 
Kolbenschlag, 
Rollinger, 
Staratzke. 
II. FORKASTEDE ÆNDRINGSFORSLAG 
Følgende ændringsforslag til afdelingens udtalelse, som var indgivet i overensstemmelse med 
forretningsordenen, blev forkastet under debatten: 
Pkt. 2.3.1. — 3. linje 
Følgende udgår: 
»... mens EFs egne indtægter steg med 17 %. Der er således opnået besparelser i forhold til det 
vedtagne budget«. 
Begrundelse 
Der er ingen organisk sammenhæng mellem stigningen i landbrugsudgifterne og EFs egne midler, 
som primært hidrører fra den 1 % af momsprovenuet. 
Resultatet af afstemningen 
36 stemte for, 51 stemte imod, 14 undlod at stemme. 
Efter pkt. 2.5.1. tilføjes et nyt punkt: 
»Udvalget mener, at en landbrugsprisforhøjelse alene vil vise sig uegnet til at beskytte ikke de 
monetære indkomsters fiktive paritet udtrykt i regningsenheder, men producenternes real­
indkomster. Udvalget finder det derfor påkrævet at træffe en række foranstaltninger til at 
udbygge strukturpolitikken, yde landbrugsbedrifterne direkte støtte og ligestille de forskellige 
produktionsvilkår (omkostninger, lån osv.)«. 
Nr. C 114/12 De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 5. 82 
Begrundelse 
Skævhederne i EF m.h.t. inflation, produktionsomkostninger og landbrugsindkomster betyder, at 
man ikke blot kan nøjes med at fastsætte enhedspriser, men at der skal indgreb til, som tager højde 
for de regionale forskelle. 
Resultatet af afstemningen 
43 stemte for, 47 stemte imod, 24 undlod at stemme. 
Pkt. 2.8.1. 
2. led affattes således: 
» — at fremme den rentable eksport;«. 
Resultatet af afstemningen 
29 stemte for, 47 stemte imod, 14 undlod at stemme. 
Pkt. 2.8.1. 
Efter 3. led tilføjes følgende nye led: 
»at modvirke sådan overskudsproduktion som navnlig skyldes faktorer, der er landbrugets 
produktionskredsløb uvedkommende«. 
Begrundelse 
Skal markedsbalancen genoprettes, må der navnlig sættes ind på at få ryddet negative elementer 
som de i ændringsforslaget anførte af vejen. 
Resultatet af afstemningen 
29 stemte for, 31 stemte imod, 29 undlod at stemme. 
Pkt. 3.1.2. 
Sidste afsnit suppleres med følgende: 
»Udvalget mener, at den langsigtede løsning på de mindre mælkeproducenters problemer 
ikke ligger i en differentiering af medansvarsafgiften, men i gennemførelsen af socialpolitiske 
foranstaltninger til gavn for de pågældende grupper«. 
Begrundelse 
Fremgår af tekstforslaget. 
Resultatet af afstemningen 
26 stemte for, 38 stemte imod, 29 undlod at stemme. 
Pkt. 3.1.3. 
Dette punkt erstattes med følgende: 
»Midlerne fra medansvarsafgiften bør kun anvendes til saneringen af mælkesektoren«. 
Resultatet af afstemningen 
30 stemte for, 39 stemte imod, 20 undlod at stemme. 
Der tilføjes et pkt. 3.1.3 b 
»Udvalget mener, at man bør fjerne enhver tilskyndelse til nye investeringer, som betyder en 
yderligere forøgelse af mælkeproduktionen«. 
Resultatet af afstemningen 
21 stemte for, 56 stemte imod, 27 undlod at stemme. 
Pkt. 3.2.1. — 1. afsnit 
»Udvalget mener, at Kommissionen i behandlingen af kornsubstitutter ikke tager nok hensyn 
til den animalske produktion. Hver gang kornsubstitutterne stiger i pris, stiger udgifterne til 
den animalske produktion, som især svine - og fjerkræproducenterne har svært ved at vælte 
over på forbrugerne. 
6. 5. 82 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 114/13 
Udvalget finder desuden, at Kommissionen overdriver, når den skriver i hvor høj grad de 
nævnte produkter er kornsubstitutter. Maniok og kartofler er naturligvis kornsubstitutter, og 
Udvalget finder nogen begrænsning af dem berettiget. Men eksempelvis ligger majsglutenfo-
derets værdi først og fremmest i dets proteinindhold. 
Udvalget anser klid og frasorteret korn, som Kommissionen nu foreslår afgiftsbelagt, for at 
være et vanskeligere tilfælde. De er i vid udstrækning beregnet til energifremstilling. På den 
anden side kommer hovedparten af forsyningerne fra EF-kilder, importen har været rimelig 
stabil og det fattige Nordirland er stærkt afhængig af dem. Udvalget tvivler derfor på, at en 
afgift er et fornuftigt skridt«. 
Begrundelse 
Fremgår umiddelbart af ændringsforslaget. 
Resultatet af afstemningen 
48 stemte for, 53 stemte imod, 11 undlod at stemme. 
Pkt. 3.2.1. 
Punktummet begyndende med »Afdelingen anmoder ...« og sluttende med »... pågældende 
tredjelande« udgår. 
Begrundelse "* 
Med hensyn til kornsubstitutter og specielt hvad angår indførelsen heraf fra tredjelande, er det 
tilstrækkeligt med de handelspolitiske forhandlinger, der føres på dette område med de pågæl­
dende tredjelande. Som følge af en række landbrugsinteresser i EØF-lande (kvægfoderinteresser) 
og tillige på grund af handelspolitiske fordele på andre områder er det ikke ønskeligt at bringe en 
afgiftsordning, som jo er en lidet smidig metode, i anvendelse her. 
Resultatet af afstemningen 
49 stemte for, 53 stemte imod, 10 undlod at stemme. 
Pkt. 3.2.5. 
Slettes. 
Begrundelse 
Der ydes særstøtte til hård hvede af overvejende sociale årsager, hvilket da også erkendes i teksten. 
Der er derfor næppe grund til at yde støtten til bedrifter af passende størrelse, selv om størrelsen 
kun er blevet passende som følge af strukturforbedringer. 
Resultatet af afstemningen 
29 stemte for, 60 stemte imod, 8 undlod at stemme. 
Pkt. 3.5.2. 
Slettes. 
Begrundelse 
Det er ikke godtgjort, at produktionsomkostningerne for olivenolie skulle være steget endnu mere 
end for andre produkter. Det er sågar usandsynligt, idet bedrifterne har et ringere behov for at 
indkøbe rå- og hjælpestoffer til olivenolie end til mange andre afgrøder. 
Der er ikke mangel på olivenolie i EF, men derimod på solsikkeolie. Der er derfor ingen grund til at 
hæve prisen på olivenolie specielt meget. Da solsikkeproduktionen har været hastigt stigende, er 
det ovenikøbet tvivlsomt, om forhøjelsen er berettiget, selv for solsikkefrø. 
Resultatet af afstemningen 
22 stemte for, 63 stemte imod, 12 undlod at stemme. 
Nr. C 114/14 De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 5. 82 
Pkt. 3.8.4. — 3. afsnit 
Udgår. 
Begrundelse 
Det er ikke godtgjort, at der skulle være en efterspørgsel efter konserverede pærer og kirsebær, som 
ikke kan dækkes, fordi der kun ydes støtte til begrænsede mængder. 
Anvendelsen at tomater til forædling er steget usædvanlig meget, siden man er begyndt at yde 
støtte (i to-årsperioden 1977 til 1979 fra 23/4 mio tons til over 4 V4 mio tons); skæres støtten ikke 
ned, får EF et større problem. Udgifterne ligger allerede nu på 400 mio ECU og støtten dækker 
95 % af de friske tomaters pris. 
Resultatet af afstemningen 
37 stemte for, 52 stemte imod, 15 undlod at stemme. 
A. FØLGENDE PASSAGER FRA AFDELINGENS UDTALELSE ERSTATTEDES AF 
ÆNDRINGSFORSLAG, DER BLEV VEDTAGET UNDER FORHANDLINGERNE 
Pkt. 2.2.1. — 3. og 4. punktum 
»efter denne målestok er indkomsterne i landbruget for tredje år i træk vokset langsommere 
end inflationen, således at der reelt har været tale om en tilbagegang. I 1979 lå realindkomst-
faldet på 3 %, mens det i 1980 var helt oppe på 7 %.« 
Resultatet af astemningen 
50 stemte for, 44 stemte imod, 10 undlod at stemme. 
Pkt. 2.5.1. 
»Da indkomsterne i landbruget er faldet i de seneste år, hvilket får virkninger for beskæfti­
gelsen i landbruget og dettes følgeerhverv, er det ifølge afdelingen absolut nødvendigt: 
— at der sker en forhøjelse af landbrugspriserne, således at der kan blive rettet op på 
situationen i landbrugssektoren; 
— at skæringsdatoen den 1. april overholdes, således at de produkter, for hvilke priserne skal 
ændres pr. denne dato, med det samme kan nyde godt af prisforhøjelsen; 
— at forvaltningen af markederne gøres effektiv, således at producenterne kan opnå mar­
kedspriser, som mindst svarer til stigningen i garantipriserne; en sådan forvaltning skal 
sikres ved hjælp af: 
— markedsmekanismerne, som må gøres funktionsdygtige, 
— fællesskabspræferencen, som må overholdes, 
— eksportpolitikken, som må fremmes.« 
Resultatet af afstemningen 
59 stemte for, 44 stemte imod, 10 undlod at stemme. 
Pkt. 2.5.2. — fra 6. linje 
»... en rimelig indikator for den ønskede tilpasning af producentpriserne. Metoden tillader en 
mere præcis bestemmelse af den ønskede forhøjelse end det er muligt på grundlag af data for 
indkomstudviklingen. Disse data er bl. a. afhængige af mere tilfældige faktorer såsom prisud­
viklingen, navnlig for de mere »frie« produkter, og den mængdemæssige udvikling, som er 
afhængig af de klimatiske forhold. Samtidig skal det bemærkes, at problemet omkring den 
agro-monetære indvirkning på den objektive metodes resultat i betydeligt omfang løses ved en 
konsekvent anvendelse af metoden (den såkaldte tre-års metode, som har været anvendt i de 
senere år).« 
Resultatet af afstemningen 
52 stemte for, 45 stemte imod, 7 undlod at stemme. 
Pkt. 3.1.2. — 2. og 3. afsnit 
»I lyset af den ovennævnte, gunstige udvikling på mælkemarkedet samt landbrugernes ringe 
indkomstsituation, som der er gjort rede for under de generelle bemærkninger, er afdelingen 
6. 5. 82 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 114/15 
derfor af den opfattelse, at det vil være rimeligt at sænke den nuværende medansvarsafgift på 
2,5 %. Afdelingen er ganske vist enig med Kommissionen i, at problemerne omkring mælke­
markedet endnu ikke har fundet en tilbundsgående løsning, men på den anden side ville en 
nedsættelse af medansvarsafgiften, som ville forværre markedssituationen, imidlertid sikre 
mælkeproducenterne en direkte indkomstforbedring uden at presse forbrugerprisniveauet i 
vejret. 
Kommissionen har i mellemtiden fremsat forslag om, at de første 60000 liter fra hver enkelt 
mælkeproducent fritages for 1 % af medansvarsafgiften, hvilket afdelingen tager til efterret­
ning. Afdelingen ville imidlertid foretrække, at de første 60000 liter blev helt fritaget for 
medansvarsafgift og at den for familiebedrifter, som ikke producerer over 140000 liter, 
nedsættes til 0,5 %.« 
Resultatet af afstemningen 
50 stemte for, 38 stemte imod, 4 undlod at stemme. 
Pkt. 3.2.1. — 3. punktum 
»Afdelingen udtrykker derfor tilfredshed med Kommissionens forsøg på at bidrage til en 
bedre ligevægt på kornmarkedet via frivillige eksportbegrænsningsaftaler og en forhøjelse af 
afgiften for klid.« 
Resultatet af afstemningen 
57 stemte for, 25 stemte imod, 24 undlod at stemme. 
Pkt. 3.2.2. 
»Den foreslåede prisforhøjelse på 6,58 % for korn (interventionsprisen for blød hvede, byg og 
majs) er betydeligt lavere end Kommissionens foreslåede gennemsnit på 9 %. Afdelingen går 
ind for, at man lægger prisforhøjelsen for korn tættere på den gennemsnitlige prisforhøjelse, 
fordi de højere priser på energi og rå- og hjælpestoffer netop for kornproduktionens ved­
kommende har betydet en væsentlig stigning i produktionsomkostningerne.« 
Resultatet af afstemningen 
58 stemte for, 37 stemte imod, 7 undlod at stemme. 
B. FØLGENDE PASSAGER FRA AFDELINGENS UDTALELSE BLEV TRUKKET TIL­
BAGE SOM FØLGE AF ÆNDRINGSFORSLAG, DER BLEV VEDTAGET UNDER 
FORHANDLINGERNE 
Pkt. 2.6.2. 
»Hvis priserne ikke bliver sat tilstrækkeligt meget i vejret, kan en række medlemsstater tænkes 
at ville gribe til nationale foranstaltninger uden hensyntagen til, hvilke konsekvenser disse vil 
få for EFs fremtid. Hvis man gør prisforhøjelserne væsentligt større, vil man efter afdelingens 
mening kunne afvikle en betragtelig del af de positive monetære udviklingsbeløb under 
forudsætning af, at denne afvikling ikke hindrer en passende udvikling i landbrugsindkom­
sterne i de pågældende medlemsstater. Med Kommissionens nuværende forslag ville dette 
ikke være muligt.« 
Resultatet af afstemningen 
45 stemte for, 26 stemte imod, 6 undlod at stemme. 
Pkt. 3.2.4. 
»Kornkvaliteten er i de seneste år blevet væsentligt bedre. Afdelingen finder det derfor ikke 
nødvendigt at skærpe kravene yderligere.« 
Resultatet af afstemningen 
39 stemte for, 37 stemte imod, 15 undlod at stemme. 
III. MINDRETALSERKLÆRING 
Efter afstemningen om udtalelsen som helhed med angivelse af navn fremsatte nedennævnte 
repræsentanter for landbrugserhvervet følgende erklæring: 
Nr. C 114/16 De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 5. 82 
»De medlemmer af Det økonomiske og sociale Udvalg, som repræsenterer landbrugserhver­
vet, havde markeret deres tilslutning til den udtalelse, som vedtoges af Landbrugsafdelingen, 
og hvori der var taget højde for nødvendigheden af at nå til samlet enighed om en væsentlig 
forhøjelse af landbrugspriserne for produktionsåret 1982/83 samt om de dertil knyttede 
foranstaltninger. 
Efter at plenarforsamlingen har forkastet landbrugsafdelingens kompromis, har landbrugs-
repræsentanterne set sig nødsagede til at stemme imod Udvalgets udtalelse, da det pågæl­
dende spørgsmål er af så fundamental betydning for deres bedrifters fremtid og for de berørte 
befolkningsgruppers levestandard. 
På baggrund af, at der i løbet af de seneste tre år er sket et drastisk fald på 25 % i landbrugs­
indkomsterne, må der efter landbrugernes opfattelse for produktionsåret 1982/83 foretages 
en gennemsnitlig forhøjelse af de fælles landbrugspriser samt af støtten og præmierne på 
16,3 %, svarende til resultatet af den objektive metode, ligesom transport-, oplagrings- og 
forædlingsmarginerne må hæves i takt med omkostningsstigningen. Med en sådan prisforhø­
jelse vil man kunne foretage en væsentlig reduktion af de positive monetære udligningsbeløb 
under forudsætning af, at dette ikke hindrer en passende udvikling i landbrugsindkomsterne i 
de pågældende medlemsstater. 
De afviser kategorisk Kommissionens forslag, som resulterer i, at landbrugsindkomsterne 
kommer under yderligere pres, idet 
— de foreslåede prisforhøjelser er fuldkommen utilstrækkelige; 
— der lægges op til en nærsynet politik, hvis formål er at bringe EFs priser på linje med 
priserne i konkurrerende lande, hvor produktionen finder sted under helt andre vilkår, 
ganske uden hensyntagen til de alvorlige konsekvenser, som dette får for Fællesskabets 
landbrug; 
— der indføres produktionsmål, samtidig med at producenternes medansvar udvides; 
— man afsvækker de garantier, der er givet producenterne inden for rammerne af de 
eksisterende, fælles markedsordninger. 
Heroverfor kræver landbrugerne: 
— konsekvent overholdelse af EF-præferencen inden for samtlige produktionssektorer; 
— opretholdelse af de garantier, som er givet producenterne inden for rammerne af de 
eksisterende markedsordninger, samt en yderligere styrkelse heraf, således at der opnås 
tilsvarende garantier inden for alle sektorer og specielt for middelhavsprodukternes ved­
kommende, for hvilke støtten og præmierne endvidere bør bringes op på niveau med de 
øgede produktionsomkostninger; 
— øjeblikkelig iværksættelse af en målrettet, dynamisk og konsekvent eksportpolitik for 
landbrugsprodukter og levnedsmidler. 
Desuden kræver de, at der inden for rammerne af den fælles landbrugspolitiks grundlæg­
gende principper, ufortøvet iværksættes specifikke og midlertidige EF-foranstaltninger til 
fordel for landbrugerne i områder, hvor inflationen og rentesatserne som følge af den 
manglende økonomiske og monetære harmonisering ligger langt over EF-gennemsnittet.« 
Berns, Butler, de Caffarelli, Chronopoulos, Clavel, Colymvas, Daul, De Tavernier, Emo Capo-
dilista, Lane, Lauga, Laur, Leddy, Morselli, Ognibene, Paggi, Rainero, Schnieders, van der Veen, 
Wick.