[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 14.12.2006

KOM(2006) 801 endelig

KOMMISSIONENS RAPPORT TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

Rapport for 2006 om gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 450/2003

1. Indledning

Lønomkostninger anses almindeligvis for at være en vigtig faktor i analysen af den økonomiske udvikling på kort og mellemlang sigt. Kommissionen og Den Europæiske Centralbank er af den opfattelse, at et aktuelt lønomkostningsindeks i euroområdet er særdeles værdifuldt til vurdering af det inflationspres, der kan være fremkaldt af kortfristede udviklingstendenser på arbejdsmarkedet. Lønomkostningsindekset er også af betydning for arbejdsmarkedets parter ved lønforhandlinger og for Kommissionen selv til overvågning af lønudviklingen på kort sigt.

I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 450/2003 af 27. februar 2003 vedrørende lønomkostningsindekset (LCI) opstilles en fælles ramme for udarbejdelse, fremsendelse og evaluering af sammenlignelige lønomkostningsindeks i Fællesskabet (EUT L 69 af 13.3.2003, s. 1). Kommissionen (Eurostat) udsender hvert kvartal en pressemeddelelse om lønomkostningsindekset.

I henhold til forordningens artikel 13 skal der hvert andet år udarbejdes en rapport om gennemførelsen af forordningen. Denne rapport skal navnlig evaluere kvaliteten af de fremsendte lønomkostningsindeksserier og kvaliteten af de fremsendte tilbageregnede data.

Kommissionen vedtog i juli 2003 en gennemførelsesforordning (forordning (EF) nr. 1216/2003, EUT L 169 af 8.7.2003, s. 37), som indeholder mere detaljerede bestemmelser om procedurerne for indberetning af indekset, de specifikke (sæsonmæssige) korrektioner, der skal foretages, samt indholdet af de nationale kvalitetsrapporter.

Medlemsstaterne skal i henhold til artikel 8, stk. 2, i forordning (EF) nr. 450/2003 hvert år udarbejde kvalitetsrapporter. I disse rapporter bedømmes kvaliteten af lønomkostningsindekset ud fra følgende kriterier: relevans, nøjagtighed, aktualitet og rettidighed, tilgængelighed og klarhed, sammenlignelighed , kohærens og fuldstændighed. I nærværende rapport er der blevet lagt vægt på de fremhævede kriterier.

Mindre overskridelser af indberetningsfrister er ikke blevet rapporteret, eftersom problemerne ifølge sagens natur normalt kun er kortvarige.

I bilaget til denne rapport gives der en oversigt over kommende nationale forbedringstiltag for de medlemsstater, som har leveret disse oplysninger.

2. Generel fremgang siden sidste rapport

Siden rapporteringen indledtes i 2004[1], er der sket betydelige fremskridt, især hvad angår tilgængeligheden af lønomkostningsindeksene. På nuværende tidspunkt har alle EU-medlemsstater indført lønomkostningsindeks, og dataene indberettes regelmæssigt til Kommissionen (Eurostat), om end det ikke nødvendigvis sker inden for de fastsatte frister.

Da alle medlemsstater nu råder over lønomkostningsindeks, er det muligt at udarbejde EU-aggregater og foretage tilstrækkeligt nøjagtige sammenligninger af udviklingen i lønomkostningerne pr. time mellem medlemsstaterne. Der er dog stadig en række problemer med kvaliteten, som kræver en ekstra indsats fra visse medlemsstater for at fuldføre harmoniseringsprocessen. Disse problemer omtales nedenfor.

Medlemsstaterne har indført de nødvendige faciliteter til produktion af lønomkostningsindeksene, og tilsvarende har Kommissionen (Eurostat) etableret et produktionssystem, som gør det muligt at varetage modtagelse, kontrol, håndtering, lagring og formidling af lønomkostningsindeksdata inden for en rimelig frist. Disse processer blev fuldt operationelle i 2005.

3. Kvalitetsevaluering (frem til oktober 2006)

3.1 Medlemsstater med lønomkostningsindeks af tilstrækkelig kvalitet

Følgende medlemsstater har truffet alle nødvendige foranstaltninger til fuld gennemførelse af forordningen: Tjekkiet, Danmark, Tyskland, Estland, Spanien, Letland, Litauen, Luxembourg, Nederlandene, Østrig, Polen, Portugal, Slovenien, Slovakiet og Det Forenede Kongerige.

Vurderet ud fra de indsendte indeksserier og specielt de tilhørende metadata fra disse medlemsstater har kvaliteten af tidsserierne vedrørende lønomkostningsindeksene ikke kunnet anfægtes og må derfor betragtes som tilstrækkelig.

Nederlandene har dog ikke leveret den krævede kvalitetsrapport. Kvalitetsevalueringen for Nederlandene er derfor endnu ikke endegyldig, hvorfor der heller ikke kan gives en fuld garanti for kvaliteten. Selv om kvaliteten vurderes som tilstrækkelig for den aktuelle del af indeksserierne, er der stadig mangler ved de historiske tidsserier i to medlemsstater:

Letland

Sammenlignelighed. De historiske data mangler (1996).

Det Forenede Kongerige

Fuldstændighed. Indeksserierne leveres ikke arbejdsdagskorrigeret og ej heller sæson- og arbejdsdagskorrigeret (1996-1999).

3.2 Medlemsstater med kvalitetsmangler

For følgende medlemsstater fandt Kommissionen (Eurostat), at kvaliteten af lønomkostningsindeksene ikke er tilstrækkelig til at opfylde kravene i forordning (EF) nr. 450/2003: Belgien, Grækenland, Frankrig, Irland, Italien, Cypern, Ungarn, Malta, Finland og Sverige.

Cypern har ikke leveret den krævede standardkvalitetsrapport, og evalueringen af samtlige kvalitetskriterier risikerer derfor at blive mindre præcis.

Detaljeret oversigt over de konstaterede mangler:

Belgien

Aktualitet. Aktualiteten for de indberettede indeksserier opfylder ikke forordningens krav. I 2005 blev dataene fremsendt op til mere end 200 dage efter referenceperioden (og ikke 70 dage som krævet). Efter at have prøvet forskellige løsninger i 2006 er det lykkedes de belgiske myndigheder at reducere forsinkelserne ved i stedet at levere administrative data.

Fuldstændighed. Indeksserierne leveres ikke arbejdsdagskorrigeret og ej heller sæson- og arbejdsdagskorrigeret.

Grækenland

Aktualitet. Aktualiteten for de indberettede indeksserier opfylder ikke forordningens krav. I 2005 blev dataene fremsendt op til næsten 270 dage efter referenceperioden (og ikke 70 dage som krævet). Der er sket en del forbedringer i 2006, men den i forordningen fastsatte frist er stadig ikke overholdt.

Sammenlignelighed. De historiske serier mangler (1996-1999).

Frankrig

Nøjagtighed. Antallet af udførte arbejdstimer er blevet erstattet af antallet af kontraktmæssigt betalte arbejdstimer for fuldtidsansatte i virksomheder med mindst 10 ansatte.

Irland

Nøjagtighed. Antallet af udførte arbejdstimer svarer mere til antallet af betalte arbejdstimer end antallet af udførte arbejdstimer. En af manglerne består i, at uregelmæssige betalinger til lønmodtagere ikke indgår i beregningen af lønomkostningerne i lønomkostningsindekset.

Aktualitet. Aktualiteten for de indberettede indeksserier opfylder ikke forordningens krav. I 2005 blev dataene fremsendt op til næsten 100 dage efter referenceperioden (og ikke 70 dage som krævet). Der er sket en del forbedringer i 2006, men den i forordningen fastsatte frist er stadig ikke overholdt.

Sammenlignelighed. Visse af de historiske serier mangler (1996-1997).

Fuldstændighed. Indeksserierne leveres ikke arbejdsdagskorrigeret og ej heller sæson- og arbejdsdagskorrigeret (delvis for 1996-1997).

Italien

Tilgængelighed. De italienske myndigheder har klassificeret det italienske lønomkostningsindeks som fortroligt fra andet kvartal af 2005. Det kan derfor ikke offentliggøres, men kan kun anvendes til EU-aggregater. Dette skyldes usikkerhed omkring kvaliteten af de relevante udførte arbejdstimer.

Cypern

Sammenlignelighed. Visse af de historiske serier mangler (1996-1999).

Fuldstændighed. Indeksserierne leveres ikke sæson- og arbejdsdagskorrigeret.

Ungarn

Nøjagtighed. Dataene vedrører private virksomheder med mindst 5 ansatte og statslige organisationer af alle størrelsesklasser.

Malta

Sammenlignelighed. Visse af de historiske serier mangler (1996-1999).

Fuldstændighed. Indeksserierne leveres ikke arbejdsdagskorrigeret og ej heller sæson- og arbejdsdagskorrigeret.

Finland

Nøjagtighed. Dataene vedrører kun fuldtidsansatte. De kvartalsvise ændringer i lønomkostningerne fra første kvartal af 2005 er beregnet på grundlag af ændringerne i udbetalte lønninger for regelmæssig arbejdstid. Generelt er de kilder, der ligger til grund for de data, som anvendes til udarbejdelse af lønomkostningsindeksene op til 2 år gamle. Følgelig tager det aktuelle lønomkostningsindeks ikke fuld højde for kortfristede udsving i lønomkostningerne pr. time med den ønskelige nøjagtighed i Finland, og omfattende revisioner begrænser dets anvendelighed.

Sverige

Nøjagtighed. En mangel består i, at uregelmæssige bonusser ikke indgår i beregningen af lønomkostningerne. Dataene dækker kun den private sektor.

Fuldstændighed. Indeksserierne leveres ikke arbejdsdagskorrigeret og ej heller sæson- og arbejdsdagskorrigeret.

4. Seneste foranstaltninger truffet af Europa-Kommissionen (Eurostat) og medlemsstaterne

I 2006 afsluttede Kommissionen (Eurostat) og medlemsstaterne evalueringen af feasibility-undersøgelserne af mulighederne for at udvide lønomkostningsindeksene til at omfatte økonomiske aktiviteter som offentlig administration, undervisning og sundhedsvæsen (hovedafdeling L-O i NACE rev. 1) og for at udarbejde et indeks uden uregelmæssige bonusser (artikel 10 i forordning (EF) nr. 450/2003). Et udkast til kommissionsforordning om den udvidede dataindsamling er blevet fremlagt i november 2006. Derimod er der endnu ikke blevet taget stilling til indførelse af et indeks uden uregelmæssige bonusser, da undersøgelser har vist, at der stadig skal gøres en indsats for så vidt angår definitionerne og specielt for at finde løsninger til at udvikle et sådant praktisk anvendeligt delindeks af acceptabel kvalitet.

Andre problemer angående relevansen og nøjagtigheden af lønomkostningsindeks har været genstand for indledende overvejelser. For det første har man fastslået, at brugerne ønsker en opdeling af indekset i en privat og offentlig sektor. En delløsning vil være ovennævnte udvidelse til hovedafdeling L-O i NACE og den opdeling efter økonomisk aktivitet, der herved bliver mulighed for. For det andet kan der eventuelt være interesse og muligvis behov for separat levering af de to komponenter i lønomkostningsindekset, nemlig kvartalsvise lønomkostninger og kvartalsvise data om udførte arbejdstimer, da den høje volatilitet i nogle indeksserier har kunnet forklares ud fra den høje volatilitet i de underliggende dataserier.

5. Konklusion

På grundlag af de evaluerede kvalitetskriterier er der femten medlemsstater, som opfylder kravene i forordningen. To af medlemsstaterne har dog stadig problemer med tilgængeligheden, sammenligneligheden eller arbejdsdags- og sæsonkorrektioner af de historiske indeksserier.

For ti medlemsstater er der stadig mangler ved et eller flere kvalitetskriterier. Disse mangler vedrører primært nøjagtigheden. Definitionen og dækningen af nogle af kvalitetskriterierne for lønomkostningsindeksene opfylder ikke helt forordningens krav. Utilstrækkelig aktualitet, manglende arbejdsdags- og sæsonkorrektioner af indeksserier og ufuldstændige historiske serier bidrager også til at forringe kvaliteten af lønomkostningsindeksserierne.

To medlemsstater har ikke leveret den krævede kvalitetsrapport.

Kommissionen (Eurostat) vil ud fra de leverede data og andet materiale fra medlemsstaterne regelmæssigt overvåge de resterende problemer med manglende overholdelse og kvaliteten. Hvis der ikke sker passende fremskridt i de ønskede eller planlagte forbedringer, vil vedkommende nationale myndigheder blive kontaktet.

Da Den Europæiske Unions lønomkostningsindeksserier hyppigt anvendes til overvågning af lønomkostningsudviklingen i EU og dens medlemsstater, er det særlig vigtigt, at de nationale myndigheder leverer data af højeste kvalitet. Det bør dog understreges, at der er sket store forbedringer, siden forordningen fik fuld virkning i begyndelsen af 2005. Alle medlemsstater - og ikke blot dem, der har gennemført forordningen i fuldt omfang - har afsat midler til foranstaltninger, som skal sikre mere sammenlignelige og aktuelle indeksserier. Dette har højnet den generelle kvalitet betydeligt og dermed forbedret dataenes nytteværdi.

ANNEX

Details of forthcoming National Improvement Activities (Member States' contributions)

Spain

The main problem of the Labour Cost Index in Spain is timeliness.

The source of information for compiling the LCI is the Quarterly Labour Cost Survey (QLCS) which has been conducted by the National Statistics Institute (INE) since 2000. The ongoing work to obtain the results takes 80 days or more, depending on the quarter. During the summer months, the industrial holidays have the effect of extending the data collection period.

Since wages and salaries in Spain are usually paid on a monthly basis and payments of Social Security contributions are also made monthly by law, the QLCS questionnaire asks for monthly data. The information requested is based on the official documents that employers have to submit to the worker and to the Social Security. Therefore, the legal time limits for the submission of these documents are observed and, consequently, it is not possible to bring forward the final results.

In order to obtain the LCI results on time, at t+70 days, a provisional LCI of one quarter t is obtained and published with the information received and validated up to that time. The validation and imputation processes continue until t+80, when the QLCS is published with the final results. The revised LCI is obtained at t+80. At (t+1) +70, the provisional LCI for quarter t+1 is published, together with the revised LCI for quarter t.

Ireland

Ireland is in the process of implementing a strategy to improve the coverage of information on earnings and labour costs. One element of this is a new annual structural survey of employees (the National Employment Survey, or NES) that will collect information on earnings and the factors that influence earnings (age, occupation, length of service etc.). The NES will monitor the structure of earnings on an annual basis, as well as providing a vehicle for collecting other enterprise-related data on matters such as vocational training etc.

The other element is a new quarterly survey: the Earnings, Hours and Employment Costs Survey (EHECS). This survey will provide comparable and timely data on labour costs across all sectors of the economy and will measure earnings and employment in a more comprehensive and consistent way across the different sectors. It will be aimed at enterprises employing three or more persons.

This survey will collect data on wages and salaries, employers’ social contributions, other non-wage costs, and hours worked for the entire quarter. The expansion of coverage to include these non-wage costs, which are not traditionally included as earnings, will enable the survey to better reflect the cost of employment and the pressure on competitiveness.

The main output of the survey will be an index of labour costs per hour worked, and the survey is designed to monitor the short-term change in labour costs. Given the breakdown requested in the survey, it will be possible to routinely disseminate hourly earnings information with and without bonuses and by broad occupational group.

The EHECS survey is designed to meet national needs and EU requirements and, once it is fully up and running, Ireland will be able to supply LCI data which will be fully compliant with Regulation (EC) No 450/2003. The new EHECS survey will also mean that, in the future, it will not be necessary to carry out a dedicated four-yearly Labour Costs Survey (LCS).

The EHECS survey will ultimately replace all existing short-term earnings surveys currently being carried out by the CSO. The EHECS was launched in 2005 for the industrial and financial sectors. In early 2007 it will be extended to cover the public sector and then, later in the year, the distribution sector. By 2008 it will cover most sectors of the economy from industry to personal services (NACE C to O).

Finland

The Finnish model of compiling the Labour Cost Index is based on data from several statistical sources. The accuracy of the index improves gradually with each revision, as slower statistical sources become available.

In 2005, Statistics Finland started a project for implementing a new production model for the LCI based on direct quarterly collection of primary data from enterprises. Through these measures Finland should be able to comply fully with the Regulations of the LCI from 2009.

[1] KOM(2004) 833 endelig af 27.12.2004.