1.En prekær situation

Her ved udgangen af 2020 står verden over for en tiltagende global pandemi. Selv om vi nu har opnået en bedre forståelse af SARS-CoV‑2-virusset og sundhedsvæsenerne i hele EU nu er bedre forberedt, kan det høje antal smittetilfælde hurtigt overvælde selv de mest velforberedte hospitaler og de bedst udformede strategier.

Hvert 17. sekund dør der et menneske af covid‑19 i EU. Det er vigtigt at bremse virussets spredning og modvirke yderligere dødsfald og svære sygdomsanfald. Den forestående ferietid indebærer en forøget risiko i denne prekære situation på grund af koldere vejr og deraf følgende øget nærhed mellem mennesker. I år bliver jul og nytår anderledes, og vores individuelle og kollektive ansvar vil redde liv. Denne meddelelse indeholder henstillinger til medlemsstaterne om at holde antallet af covid‑19-tilfælde nede og undgå at sætte de hidtidige, dyrekøbte fremskridt over styr. Der vil i begyndelsen af næste år blive fremlagt yderligere henstillinger med henblik på at udforme en vidtrækkende ramme til bekæmpelse af covid‑19 med afsæt i den opnåede viden, de indhøstede erfaringer og de seneste videnskabelige retningslinjer.

De strenge smittebegrænsende foranstaltninger, som EU-landene har truffet siden marts måned som reaktion på pandemiens første bølge, har været effektive til at bremse spredningen af virusset og kraftigt at mindske antallet af covid‑19-tilfælde og indlæggelser og har således reddet liv overalt i Europa.

Tallene stabiliserede sig hen over sommeren. Lempelsen af restriktionerne — som til dels var mulig takket være de høje sommertemperaturer — gav en hårdt tiltrængt vitaminindsprøjtning til europæernes sociale velfærd og til økonomien, som var hårdt ramt af pandemien. Efterårets stigning i smittetallet viser imidlertid, at det ikke altid er muligt at forudse en omskiftelig epidemiologisk situation, og at enhver lempelse af foranstaltningerne nødvendigvis skal betinges af både pandemiens udvikling og af en tilstrækkelig kapacitet til at teste, kontaktopspore og behandle patienterne. Sundhedstjenester og sundhedspersonale er igen kommet under et kolossalt pres. Som følge heraf genindførte adskillige europæiske lande i oktober nedlukninger og skærpede restriktioner for social kontakt.

De seneste epidemiologiske tal viser, at de covid‑19-restriktioner, der blev genindført fra oktober, nu har bremset smittespredningen noget. Hertil kommer, at producenterne af covid‑19-vacciner efterhånden fremviser lovende resultater med hensyn til vaccinernes effektivitet. I de seneste uger har Pfizer/BioNTech og Moderna meddelt, at de første resultater viser en vaccineeffektivitet på ca. 95 % uden betydelige bivirkninger. AstraZeneca har efterfølgende meddelt, at deres bud på en vaccine har vist en gennemsnitlig effektivitet på 70 %. Disse og andre vacciner vil løbende blive gransket af Det Europæiske Lægemiddelagentur med henblik på at garantere, at de er sikre og effektive. Under forudsætning af en positiv uafhængig videnskabelig vurdering vil EU formentlig inden for de næste uger have den første godkendelse af en sikker og effektiv covid‑19-vaccine, således at medlemsstaterne og deres borgere med tiden kan få adgang til vaccinerne takket være EU's forhåndsaftaler om indkøb

Selv om der inden længe kan indledes vaccinering af prioriterede grupper — så snart vaccinerne er blevet godkendt — vil der gå længere tid, før covid‑19-vaccinerne bliver alment tilgængelige. EU og dets medlemsstater har derfor brug for en overgangsstrategi for at håndtere situationen i de kommende måneder, inden ibrugtagningen af vaccinerne når en kritisk masse og den beskyttende virkning kan påvises.

Denne meddelelse er en opfølgning på de retningslinjer og henstillinger vedrørende covid‑19-foranstaltninger, som Kommissionen offentliggjorde i april, juli og oktober. Heri udstikkes der en række foranstaltninger, som medlemsstaterne bør overveje, uden at dette indskrænker medlemsstaternes kompetencer, navnlig på sundhedsområdet, når de udformer deres nationale strategier for en holdbar håndtering af pandemien i de kommende måneder, også hen over jul og nytår. Disse foranstaltninger omfatter både restriktioner for det sociale og økonomiske liv og tiltag, der skal styrke sundhedsvæsenerne i deres bekæmpelse af pandemien. Gennem tæt samarbejde på europæisk plan understøtter de samlede foranstaltninger en koordineret tilgang til vinterens inddæmningsforanstaltningerne og for at modvirke nye udbrud af covid‑19 i EU.

Beslutningerne skal også fremover træffes på en koordineret og målrettet måde. Unilaterale foranstaltninger vil svække den samlede indsats mod pandemien, sætte de opnåede fremskridt over styr og føre til en længere periode med høje smittetal med negative konsekvenser til følge. Koordinering på EU-plan og med naboregionerne er afgørende for at kunne afhjælpe grænseoverskridende udfordringer og modvirke en fortsat stigning i antallet af smittetilfælde og vedvarende negative økonomiske og sociale konsekvenser. Derfor opfordres de lande, der grænser op til EU — navnlig dem, der deltager som observatører i EU's Udvalg for Sundhedssikkerhed — til ligeledes at følge disse foranstaltninger.

2.Fysisk distancering og begrænsning af social kontakt er fortsat afgørende

De foranstaltninger, der nu træffes overalt i EU, er fortsat det vigtigste folkesundhedspolitiske redskab til at begrænse og håndtere udbrud af covid‑19. Disse foranstaltninger omfatter fysisk distancering, begrænsning af social kontakt, udbredt brug af mundbind, fjernarbejde (så vidt muligt), lukning af offentlige samlingssteder samt begrænsninger for, hvor mange personer der må forsamles indendørs og udendørs. Disse foranstaltninger skal ledsages af udvidet testning og kontaktopsporing. Foranstaltningernes betydning kan ikke overvurderes, for de har vist sig at være helt afgørende for at bremse virussets spredning og redde liv.

Selv om nogle af disse foranstaltninger er effektive, har de væsentlige negative konsekvenser for befolkningens trivsel, samfundsfunktionerne og økonomien. Virussets hurtige spredning og den deraf følgende risiko kan forværres af kulturelle traditioner, såsom fejring af jul og nytår samt gudstjenester og lign. De traditionsmæssige sammenkomster indebærer uvægerligt en risiko for at blive "superspredningsarrangementer" med potentielle konsekvenser for de tilstedeværende og for samfundet som helhed. Koldere vejrforhold betyder også, at sådanne sammenkomster som regel finder sted indendørs, hvor risikoen for smittespredning er langt større.

Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC) har derfor understreget, at brug af smitteforebyggende tiltag (såsom de nuværende foranstaltninger), bør bero på data om den lokale epidemiologiske situation og tage hensyn til omfanget af smittespredning i nærmiljøet. Ud over den epidemiologiske situation skal der ved enhver beslutning vedrørende den optimale strategi for anvendelse af smitteforebyggende tiltag tages hensyn til målgruppens særlige kendetegn. Målet bør være at anvende smitteforebyggende tiltag på den mest effektive og målrettede måde, samtidig med at de personlige, sociale og økonomiske konsekvenser minimeres. Den vellykkede tilgang bestående i at undgå lukkede rum, overfyldte samlingssteder og miljøer med nærkontakt bør fremmes.

Opbakning fra borgerne og lokalsamfundene er afgørende for en vellykket indsats. Der er størst chance for at vinde folkelig opbakning, hvis foranstaltningerne er klare og forholdsmæssige, og hvis de formidles på en åben måde og ikke ændres alt for hyppigt. Det ville således være nyttigt, om medlemsstaterne opstillede og meddelte kvantificerede og epidemiologiske mål under hensyntagen til lokal og national kapacitet inden for folkesundhed og sundhedsvæsener. Viden om bevægelsesmønstre og deres rolle i både spredning og inddæmning af sygdomme bør ideelt set indgå i udarbejdelsen af sådanne målrettede foranstaltninger. Kommissionen har anvendt anonymiserede og aggregerede data fra mobilnetoperatører til at opnå viden om bevægelsesmønstre og opbygge værktøjer, der skal danne grundlag for mere målrettede foranstaltninger i en mobilitetsvisualiseringsplatform, som medlemsstaterne gives adgang til. Viden om bevægelsesmønstre er også nyttig ved overvågning af foranstaltningernes effektivitet, efter at de er indført.

ECDC har påpeget, at de politiske beslutningstagere bør være opmærksomme på, at der kan gå op til 40 dage fra, at foranstaltningerne indføres, til, at der kan påvises en virkning på epidemiens udviklingskurve — hvilket er betydeligt længere tid end virussets inkubationstid. Dette kan hænge sammen med den tid, det tager, før adfærdsændringer får virkning og smittekæderne mindsker i omfang, samt med forsinkelser i indberetningen. Dette viser, hvor vigtigt det er at foretage en grundig vurdering af virkningerne, inden en given foranstaltning gradvis ophæves.

Selv om antallet af covid‑19-smittede langsomt begynder at stabilisere sig i nogle EU-lande — ganske vist på et højt absolut niveau — må eventuelle lempelser af de nugældende restriktioner kun ske efter nøje overvejelse for at sikre, at fremtidige udbrud holdes på et minimum og under kontrol. En nylig publikation fra ECDC viser på grundlag af matematisk modelberegning og den nuværende epidemiologiske situation, at hvis landene ophæver alle deres foranstaltninger den 7. december, vil det kunne føre til en stigning i antal indlæggelser omkring den 24. december. Hvis landene derimod ophæver alle deres foranstaltninger den 21. december, vil der allerede i den første uge af januar 2021 indtræffe en stigning i antallet af covid‑19-indlæggelser i disse lande. Disse simuleringer viser, at det i den nuværende epidemiologiske situation i EU er vanskeligt at retfærdiggøre en ophævelse af de smittebegrænsende foranstaltninger. Medlemsstaterne opfordres til at benytte scenariebaseret modelberegning som grundlag for deres beslutninger.

Figur 1: Potentiel genopblussen som følge af ophævelse af foranstaltningerne under jul og nytår (kilde: ECDC).

I det følgende udstikkes retningslinjer for politikken for smitteforebyggende tiltag, som er af særlig relevans for tiden omkring jul og nytår, og som nogle af medlemsstaterne allerede nu overvejer at indføre. Kommissionen opfordrer kraftigt medlemsstaterne til at tage disse retningslinjer til efterretning.