:OMMI SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(94) 384 endelig udg. 
Bruxelles, den 18.11.1994 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
OM GENNEMFRELSE AF 
DET FINANSIELLE OG FAGLIGE SAMARBEJDE 
MED TREDJELANDENE I MIDDELHAVSOMRÅDET 
SAMT OM FINANSIELT SAMARBEJDE 
AF INTERESSE FOR ALLE TREDJELANDENE 
I MIDDELHAVSOMRÅDET 
1 
FORORD 
1. Den foreliggende rapport tager i henhold til artikel 10, stk. 4 i 
Rådets forordning (EF) nr. 1762/92 af 29. juni 1992 sigte på at 
redegøre for gennemførelsen af de finansielle foranstaltninger i 
Middelhavslandene via EU-budgetmidlerne og EIB's egne midler. 
2. Udover gennemførelsen af det finansielle og faglige samarbejde i 
medfør af finansprotokollerne er samarbejdet med tredjelandene i 
Middelhavsområdet blevet udvidet til også at omfatte foranstaltninger 
af interesse for alle tredjelandene i Middelhavsområdet i forlængelse 
af en ny Middelhavspolitik, hvis principper Rådet vedtog den 
18.12.1990. Denne rapport tager ligeledes sigte på i henhold til 
artikel 10, stk. 1 i Rådets forordning (EF) nr. 1763 af 29. juni 1992 
at redegøre for gennemførelsen af dette nye instrument, som trådte i 
kraft i 1992. 
3. I denne rapport gøres der først rede for gennemførelsen af samarbejdet 
mellem Fællesskabet og landene i det nordlige Middelhavsområde, 
dernæst for samarbejdet med landene i det sydlige og Østlige 
Middelhavsområde, dels i medfør af de første tre generationer af 
finansprotokoller, dels vedrørende indkøringen af den fjerde 
generation af finansprotokoller. Endelig beskrives det såkaldt 
"horisontale" samarbejde, som blev opstartet i 1992. 
4. Nærværende rapport giver en generel oversigt over det finansielle og 
faglige samarbejde fra de første protokoller (1978) med henblik på at 
give et fuldstændigt billede af det finansielle samarbejde til dato. 
Fra og med næste år vil kun det pågældende års samarbejde blive 
dækket. 
DET NORDLIGE MIDDELHAVSOMRÅDE 
1. INDLEDNING 
1. Tyrkiet var det første land i det nordlige Middelhavsområde, som fik 
en finansprotokol. Denne var knyttet som bilag til 
associeringsaftalen, der blev undertegnet den 12.09.1963. Malta og 
Cypern indgik i henholdsvis 1978 og 1979 en finansprotokol med 
Fællesskabet, et instrument, som var omfattet af 
associeringsaftalerne, der blev undertegnet i henholdsvis 1970 og 
1972. Slovenien er ikke her taget i betragtning; dette land er den 
eneste nye republik fra det tidligere Jugoslavien, der har fået en 
finansprotokol i 1993 med 20 mio. ECU fra budgetmidlerne og 150 mio. 
ECU fra EIB. 
Fællesskabet bidrager således i princippet via finansprotokoller af 5 
års varighed til disse to landes udviklingsindsats samt til det 
Økonomiske samarbejde, som omfatter alle områder, der af de 
kontraherende parter anses for prioriterede. 
2. I perioden 1965-1993 stillede Fællesskabet et samlet beløb på 
934,5 mio. ECU til rådighed til udviklingsforanstaltninger, som 
omfattede de tre generationer af finansprotokoller; heraf kom 
672,5 mio. ECU fra budgetmidlerne og 262 mio. ECU fra EIB's egne 
midler. 
3. I 1994. skal der forhandles med Malta og Cypern om den fjerde 
generation af finansprotokoller for en ny periode på 5 år. Den 
4. finansprotokol for Tyrkiet, som skulle have været trådt i kraft i 
1981, er fortsat blokeret af politiske årsager. 
Det skal ligeledes bemærkes, at EIB-lånene under de tre første 
generationer af finansprotokoller opnåede en rentegodtgørelse på 2%. 
4. I de efterfølgende finansprotokoller ændrede budgetmidlerne karakter. 
2 
Udover gavebistand omfattede de første to protokoller også bevillinger 
af lån på særlige vilkår (1%, 40 år, 10 års afdragsfri periode), 
i den 3. protokol for henholdsvis Malta og Cypern indførte man 
risikovillig kapital, primært med henblik på udvikling af banksektoren 
i disse to lande. 
II. GBNNEMFRELSEN AF DB FRSTB TRE FINANSPROTOKOLLER OM FINANSIELT OG 
FAGLIGT SAMARBEJDE MBP LANDENE I DET NORDLIGE MIDDELHAVSOMRÅDE (1965-
1993? 
1. Generally heiMM-kninger 
1.1. Gennemførelsen af de første tre protokoller forløb som helhed 
tilfredsstillende. 
Der er indgået forpligtelser for samtlige beløb i medfør af den første 
og den anden generation af protokoller, og udbetalingsprocenten ligger 
på henholdsvis 100% og 98%. 
Der er indgået forpligtelser for 96% af midlerne i medfør af den 
tredje generation af protokoller, hvoraf de 95% er kommet til 
udbetaling. 
1.2. Man kan imidlertid konstatere visse forskelle mellem landene i det 
nordlige Middelhavsområde. Gennemførelsen har været hurtigere i 
Tyrkiet og på Malta og langsommere på Cypern af administrative 
årsager. 
1.3. Med hensyn til finansprotokollernes struktur skal man lægge mærke til, 
at der har været en svag stigning i EIB-midlernes andel af den tredje 
generation af protokoller (henholdsvis 16%, 24% og 38%). I den tredje 
generation af protokoller indføres der også for Cyperns (5 mio. ECU) 
og Maltas (2,5 mio. ECU) vedkommende risikovillig kapital 
(hovedsageligt helliget banksektoren). 
1.4. For så vidt angår landene i det nordlige Middelhavsområde, er det 
primært sektorer som infrastrukturer (45%), energi (26%, herunder 
varmekraftværker), handel, industri og tjenesteydelser (22%), der har 
modtaget budgetmidler. 
2. Evaluering af hvert enkelt land 
2.1. CXEERN 
Fra 1979 til 1993 har Cypern i alt modtaget 136 mio. ECU i medfør af 
de første tre protokoller, heraf 92 mio. ECU fra EIB og 44 mio. ECU 
fra budgetmidlerne. 
Budgetmidlerne i medfør af de første to protokoller blev tildelt 
(100%) projekter for bymæssige infrastrukturer for begge 
befolkningsgrupper (byfornyelse, kloakering, fysisk planlægning), 
medens midlerne i medfør af den tredje protokol var helliget en 
styrkelse af den cypriotiske Økonomis integration i EU-Økonomien. 
Den risikovillige kapital (5 mio. ECU i tredje protokol) blev 
hovedsageligt anvendt til et globallån til banksektoren, for at denne 
med egne midler kunne støtte SMV. En minimal andel (100 000 ECU) blev 
anvendt til, at EIB på Fællesskabets vegne kunne opnå direkte 
indflydelse i CDB (Cyperns udviklingsbank). 
EIB's egne midler blev bevilget til vand- og energisektoren samt til 
industrien via et globallån. 
Gennemførelsen af det finansielle og faglige samarbejde på Cypern 
forløb som helhed tilfredsstillende. Der blev således disponeret over 
77% af de 44 mio. ECU fra budgetmidlerne, hvoraf 94% er kommet til 
udbetaling. For EIB's vedkommende blev der disponeret over 68% af 
midlerne, hvoraf de 88% er udbetalt. 
2.2. MALTA 
Siden 1978 er der blevet indgået tre finansprotokoller mellem 
Fællesskabet og Malta til en samlet værdi af 93,5 mio. ECU fordelt på 
følgende måde: 55 mio. ECU fra EIB og 38,5 mio. ECU fra 
budgetmidlerne. 
Budgetmidlerne var hovedsageligt helliget 
telekommunikationsinfrastrukturer, især for de første to protokollers 
vedkommende. Vægten er for nylig blevet lagt på en tilnærmelse mellem 
den maltesiske Økonomi og EU-Økonomien (normalisering) samt på 
udvikling af turismen og beskyttelse af havmiljøet. 
Den risikovillige kapital i tredje protokol (2,5 mio. ECU) blev 
anvendt til et globallån til banksektoren. 
EIB's egne midler blev bevilget til traqnsport- og 
telekommunikationsinfrastrukturer (henholdsvis 40% og 20%) og 
miljøinfrastrukturer (afsaltning og affald). 
Der er disponeret over samtlige 38,5 mio. ECU fra budgetmidlerne, og 
57% er kommet til udbetaling. Der er også disponeret over samtlige 
55 mio. ECU fra EIB, hvoraf de 76% er kommet til udbetaling. 
2.3 IXBKIfil 
Fra 1963 til 1981 modtog Tyrkiet i alt 705 mio. ECU, hvoraf 590 mio. 
ECU kom fra budgetmidlerne (heri ikke iberegnet 75 mio. ECU i særlig 
bistand, der blev ydet uden for protokollen i 1981) og 115 mio. fra 
EIB. 
Budgetmidlerne blev hovedsageligt tildelt sektorerne for 
infrastrukturer (47%), energi (29%) og industri (22%). 
EIB1s egne midler er især bevilget til industrisektoren (91%) med 
restbeløbet til energisektoren. 
Der er disponeret over samtlige EIB- og budgetmidler, og alle midlerne 
er kommet til udbetaling. 
* * 
DET SYDLIGE OG STLIGE MIDDELHAVSOMRÅDE 
I. INDLEDNING 
1. Siden 1978, hvor samarbejdsaftalerne med landene i det sydlige og 
Østlige Middelhavsområdel trådte i kraft, har Fællesskabet via 
finansprotokoller af fem års varighed bidraget til disse landes 
udviklingsindsats og til det Økonomiske samarbejde, som dækker alle 
områder, der af de kontraherende parter anses for prioriterede. 
2. Fællesskabet har således med sigte på udviklingsforanstaltninger i 
perioden 1978-91, som omfatter de første tre generationer af 
finansprotokoller2, stillet et samlet beløb til rådighed på 3 169 mio. 
ECU, heraf 1 337 mio. ECU dvs. 42% fra budgetmidlerne og 1 
832 mio. ECU dvs. 58% fra EIB's egne midler. 
3. Den fjerde generation af finansprotokoller trådte i kraft i 1992 og 
udløber den 31.10.1996. 
1 Landene i det sydlige og Ystlige Middelhavsområde er: Algeriet, Egypten, 
Israel, Jordan, Libanon, Marokko, Syrien og Tunesien. 
2 1. finansprotokol: 1978-1981; 2. finansprotokol: 1982-1986; 3. 
finansprotokol 1987-1991. 
T 
Det skal også bemærkes, at EIB-lånene under de første tre generationer 
af finansprotokoller opnåede en rentegodtgørelse på 2%. Denne metode 
er i den fjerde generation af protokoller blevet frivillig: kun 
Egypten og Jordan har stemt for denne mulighed. 
Endelig har Israel i kraft af sit Økonomiske udviklingstrin 
udelukkende modtaget EIB's egne midler uden rentegodtgørelse. 
4. Budgetmidlerne har ændret karakter under de efterfølgende 
finansprotokoller. Udover gavebistand blev der under de første to 
protokoller også ydet lån på særlige vilkår (1%, 40 år, 10 års 
afdragsfri periode). 
1 forbindelse med den tredje protokol blev der indført risikovillig 
kapital for at fremme joint ventures mellem EU-virksomheder og 
virksomheder i Middelhavslandene. Dette aspekt blev yderligere 
forstærket i den fjerde generation af finansprotokoller. Sidstnævnte 
generation er også blevet fornyet - i forlængelse af den nye 
Middelhavspolitik - med fremkomsten af et særligt rammebeløb med sigte 
på at støtte den strukturtilpasningspolitik, som føres af flere lande. 
Den fjerde generation af protokoller er udstyret med et beløb på i alt 
2 075 mio. ECU, hvoraf de 775 mio. ECU dvs. 37% kommer fra 
budgetmidlerne. Hertil kommer et rammebeløb på 300 mio. ECU fra 
budgettet, som har til formål at støtte de Økonomiske reformer i 
lande, der gennemfører et strukturtilpasningsprogram; når alle midler 
tages under ét, er stigningen i forhold til den tredje generation af 
protokoller på 47%. 
II. GENNEMFRELSEN AF DB FRSTE TRE PROTOKOLLER OM FINANSIELT QS FAGLIGT 
SAMARBEJDE MEP LAMPENS I PET SYDLIGE OG STLIGE MIDDELHAVSOMRÅDE (1978-
liSJJ. 
i. generelle bemarkninger 
1.1. Gennemførelsen af de første tre finansprotokoller forløb som helhed 
tilfredsstillende. Der var pr. 31.12.1993 næsten fuldt ud disponeret 
over midlerne (99%), og udbetalingsprocenten var på henholdsvis 95% og 
81%. For den tredje generation af protokoller var der disponeret over 
90% af midlerne, og 43% var kommet til udbetaling. 
1.2. Der kan imidlertid konstateres betydelige forskelle mellem landene i 
det sydlige og Østlige Middelhavsområde. Gennemførelsen var generelt 
hurtigere i Jordan, Marokko og Tunesien og langsommere i de Øvrige 
lande, enten af administrative eller politiske årsager (jf. Libanon). 
Desuden er helhedsindtrykket af den tredje protokol påvirket af den 
særlige situation i Syrien, hvor den 3. protokol. 
1.3. Med hensyn til finansprotokollernes struktur skal det bemærkes, at 
andelen af gavebistand med tiden er faldet lidt. Budgetmidlernes andel 
af det samlede beløb er således faldet fra 48% for de første 
protokollers vedkommende til 40% i den tredje generation af 
protokoller. Fra og med den tredje generation af protokoller har 
lånene på særlige vilkår (rente: 1%, afdragsfri periode: 10 år, samlet 
tilbagebetalingsperiode: 40 år) desuden veget pladsen for risikovillig 
kapital i Ønsket om via især joint ventures at støtte industrisektoren 
og specielt de små og mellemstore virksomheder. Den risikovillige 
kapital har fået større vægt, idet den er steget fra 37 mio. ECU i den 
tredje generation af protokoller til 80 mio. ECU i den fjerde, og 
dette gælder samtlige lande i det sydlige og Østlige Middelhavsområde. 
G 
1.4. For alle landene i det sydlige og Østlige Middelhavsområde gælder det, 
at det er de infrastrukturelle områder (herunder sanering), landbruget 
og udviklingen af landdistrikterne samt erhvervsuddannelsen, som først 
og fremmest har modtaget budgetmidler. Man kan dog her iagttage de 
forskelle, som afspejler sig i sammenkædningen af prioriteringerne i 
de udviklingsplaner, landene i området har formuleret. 
2. Evaluering af hvert enkelt land 
2.1. ALGERIET 
Fra 1978 til 1991 har Algeriet i alt modtaget 504 mio. ECU i medfør af 
de første tre protokoller, heraf 360 mio. ECU fra EIB og 144 mio. ECU 
fra EU-budgettet, dvs. et gaveelement på 28%, hvilket er lavere end 
for de Øvrige lande i området på grund af landets rigdom på 
naturressourcer, der afspejler sig i et højere BNP pr. indbygger. 
Budgetmidlerne i medfør af de første to protokoller blev især tildelt 
projekter for videnskabeligt samarbejde og erhvervsuddannelse. Udover 
vægten på det videnskabelige samarbejde omfattede den 3. protokol 
flere projekter, som direkte omhandlede udvikling af landdistrikter 
samt små og mellemstore virksomheder. 
Den risikovillige kapital i medfør af den 3. protokol (4 mio. ECU) 
blev anvendt til et betinget lån (undersøgelser af energisektoren) og 
til to foranstaltninger (EIB1s direkte indflydelse på vegne af 
Fællesskabet samt en kreditlinje) til fordel for et specialiseret 
finansieringsselskab (FINALEP). 
De grundlæggende infrastrukturer, herunder byfornyelse, opsugede en 
væsentlig del (59%) af EIB's egne midler, medens 29% blev tildelt 
landbrugsmæssige vandbygningsprojekter og 12% gik til energiområdet. 
Gennemførelsen af de første tre protokoller var klart langsommere end 
for de sydlige og Østlige Middelhavslande som helhed. Dette forhold 
kan i al væsentlighed forklares ved uhensigtsmæssige administrative 
procedurer i Fællesskabet og Algeriet. 
Der er disponeret over 89% af de 144 mio. ECU fra budgettet, hvoraf de 
42% er kommet til udbetaling; for EIB's vedkommende er der indgået 
forpligtelser for samtlige 360 mio. ECU, hvoraf de 48% er udbetalt. 
2.2. ESXEÏEH 
Egypten har mellem 1978 og 1991 modtaget i alt 895 mio. ECU, heraf 
492 mio. ECU fra EIB og 403 mio. ECU fra budgetmidlerne, dvs. et 
gaveelement på 46%. Egypten alene fik lidt under 30% af de samlede EU-
midler. 
Budgetmidlerne var primært målrettet mod miljørelaterede 
infrastrukturer (33% af midlerne), især rensning af spildevand og 
støtte til landbrugs- (32%) og industrisektoren (25%), hovedsageligt 
via sektorspecifikke programmer og kreditlinjer. 
Den risikovillige kapital (11 mio. ECU) blev for hovedpartens 
vedkommende tildelt i form af indirekte kapitalandele i egyptiske 
virksomheder, der har europæiske partnere som selskabsdeltagere (3 
projekter inden for industri- og landbrugsindustrisektoren og 1 
projekt inden for turistsektoren, dvs. 8 mio. ECU). Der er disponeret 
over restbeløbet i form af en kreditlinje hos EDBE (Egyptens 
T 
eksportudviklingsbank) med henblik på finansiering af direkte «^ 
kapitalandele i egyptiske SMV, der har europæiske partnere som 
selskabsdeltagere. 
Ca. 50% af lånene fra EIB's egne midler blev tildelt energisektoren 
(elektricitet og gasforsyning), 28% gik til industriel udvikling via 
flere globallån til fordel for SMV samt til direkte lån til større 
projekter. De Øvrige hovedmodtagere var miljøet og landbruget. 
Den i starten langsomme gennemførelse blev senere klart fremskyndet. 
Der er således næsten fuldt ud (99,5%) disponeret over de 403 mio. ECU 
fra budgetmidlerne, og udbetalingsprocenten er på 57%. For EIB*s 
vedkommende er der indgået forpligtelser for samtlige midler 
(492 mio. ECU), og 74% er kommet til udbetaling. 
2.3. ISRAEL 
Israel har i betragtning af sit udviklingstrin udelukkende modtaget 
støtte i form af EIB1s egne midler, som for de første tre protokollers 
vedkommende beløb sig til henholdsvis 30, 40 og 63 mio. ECU. 
Der er indgået forpligtelser for samtlige disse lån i form af tre 
kreditlinjer til IDBI (Israels industriudviklingsbank) til 
finansiering af SMV inden for industri- og turistsektoren (ca. 85% i 
alt), medens restbeløbet er gået til miljøprojekter. 
Der er disponeret over 100% af disse midler, og udbetalingen ligger på 
96%. 
2.4. JJ2REAN 
For de første tre finansprotokollers vedkommende fik Jordan i alt 
203 mio. ECU, heraf 118 mio. ECU fra EIB og 85 mio. ECU fra budgettet, 
dvs. 42% af de midler, der blev bevilget til Jordan. 
Budgetmidlerne blev primært tildelt de to sektorer landbrug og 
uddannelse (erhvervsuddannelse og faglig og videnskabelig styrkelse på 
universitetsplan i overensstemmelse med landets 
udviklingsprioriteringer). 
Den risikovillige kapital (2 mio. ECU) blev der disponeret over med 
IDB (industriudviklingsbanken) som kreditformidlende organ med sigte 
på at styrke de jordanske virksomheders egenkapital, der som følge af 
konflikten i 1990-91 havde sit udspring i Golf-landene. 
Lånene fra EIB's egne midler blev fordelt på flere sektorer, dvs.: 
industri (31%), infrastrukturer/drikkevand (36%), energi (22%) og 
landbrug (landbrugskredit, 11%) . 
Med hensyn til gennemførelsen af protokollerne er Jordan at finde 
blandt de hurtige og effektive lande. Der er således indgået 
forpligtelser for samtlige 85 mio. ECU fra budgetmidlerne, og 
62 mio. ECU, dvs. tæt ved 73% er kommet til udbetaling. Hvad angår 
EIB's egne midler ligger procenten på henholdsvis 100% og 92%. 
2.5. LIBANON 
Gennemførelsen af finansprotokollerne, som er indgået med Libanon, har 
været påvirket af den krig, landet har været igennem. 
Hvad angår budgetmidlerne i medfør af de første to protokoller 
o' 
(26 mio. ECU), er der disponeret over det fulde beløb, og udbetalingen 
ligger på 54%. Henved tre fjerdedele af budgetmidlerne er kommet 
undervisningssektoren til gode, især grundskoleundervisningen (byggeri 
og istandsættelse). 
Banken, som suspenderede sine transaktioner i Libanon i 1982, genoptog 
i begyndelsen af 1992 sine operative kontakter. 
EIB's egne midler i medfør af den 1. protokol blev tildelt 
energisektoren (20 mio. ECU). For de to efterfølgende protokollers 
vedkommende blev der indgået forpligtelser for EIB-midlerne med 
henblik på genopbygningsprojekter: energi, havnemæssige 
infrastrukturer og istandsættelser inden for vand- og 
kloakeringssektoren. Der er stadig ikke disponeret over 16 mio. ECU i 
medfør af den 3. protokol. 
2.6. MARQKEG 
Marokko har fra 1978 til 1991 i alt modtaget 653 mio. ECU i medfør af 
de første tre protokoller, heraf 297 mio. ECU som lån fra EIB's egne 
midler og 356 mio. ECU fra EU-budgettet, dvs. et gaveelement på 55% 
som følge af det relativt lave BNP pr. indbygger i Marokko. 
Disse budgetmidler blev tildelt vandbygningsarbejder til landbrugs- og 
husholdningsformål, erhvervsuddannelse, videnskabeligt og fagligt 
samarbejde, landbrugskreditter samt græshoppebekæmpelse. 
Hovedparten af den risikovillige kapital blev bevilget til et lån, der 
var åbent for hele den marokkanske banksektor, med henblik på 
styrkelse af egenkapitalen i marokkanske virksomheder med europæiske 
partnere som selskabsdeltagere. EIB har ligeledes bidraget til 
oprettelse af et specialiseret finansieringsselskab. 
Hvad angår lånene fra EIB's egne midler blev 47% tildelt 
landbrugsprojekter og landbrugsmæssige vandbygningsarbejder og 28% 
energisektoren, medens restbeløbet fordelte sig mellem havnemæssige 
infrastrukturer, byfornyelse og industri. 
Der er disponeret over henved 100% af midlerne i medfør af de tre 
protokoller. På udbetalingsplanet ligger procentandelen på 80% for 
budgettets vedkommende og på 76% for EIB's vedkommende. 
Disse foranstaltninger er generelt blevet indledt og gennemført 
hurtigt og med stor effektivitet, som det også er tilfældet i Jordan 
og Tunesien. 
2.7. £XRIEN 
Det finansielle og faglige samarbejde med Syrien har været kraftigt 
påvirket af vanskeligheder af politisk art mellem Fællesskabet og 
dette land. Den 3. protokol har således ikke kunnet træde i kraft i 
januar 1992. 
Sektorerne, som har modtaget budgetmidler, er især vejmæssige 
infrastrukturer, landbrugssektoren, udvikling af landdistrikter, 
videnskabeligt samarbejde og erhvervsuddannelse. 
Der er disponeret over samtlige EIB's egne midler i medfør af de 
første to protokoller med sigte på henholdsvis energisektoren (28%) og 
vejmæssige og landbrugsmæssige infrastrukturer (der er over budgettet 
finansieret undersøgelser af og faglig bistand til sidstnævnte). 
3 
Det skal tilføjes, at de syriske myndigheder har anmodet om, at 
samtlige midler i medfør af den 3. protokol (ikke-programmeret) 
tildeles området for elektrisk kraft, hvor der nu er et kronisk 
produktionsunderskud, som alvorligt hæmmer landets Økonomiske 
udvikling. 
Der er disponeret over samtlige midler i medfør af de første to 
protokoller, som omfattede budgetmidler svarende til et beløb på 
59 mio. ECU og EIB-midler på 98 mio. ECU, og 76% er kommet til 
udbetaling (70% for budgettets vedkommende og 80% for EIB's 
vedkommende). 
Med hensyn til bistanden i medfør af den 3. protokol har der kun 
kunnet indgås forpligtelser for i alt 22% af de 36 mio. ECU fra 
budgetmidlerne og af de 110 mio. ECU fra EIB's egne midler. 
Gennemførelsen har som følge af politisk usikkerhed været relativt 
langsom i forhold til gennemsnittet for landene i det sydlige og 
Østlige Middelhavsområde. 
2.8. TUNESIEN 
Tunesien modtog fra 1978 til 1991 i medfør af de første tre 
protokoller 458 mio. ECU, heraf 208 mio. ECU i form af budgetmidler og 
250 mio. ECU fra EIB's egne midler, dvs. et gaveelement på 45%, 
hvilket kan sammenlignes med det tilsvarende for Egypten. 
Budgetmidlerne har for en meget stor dels vedkommende bidraget til at 
styrke landbruget og udviklingen af landdistrikterne (52%), medens de 
sociale infrastrukturer (herunder sanering) og støtten til SMV og 
handelsfremme hver især har tegnet sig for 17% af midlerne. Desuden er 
henved 11% af midlerne gået til miljø og folkesundhed. 
Der er blevet disponeret over den risikovillige kapital (5 mio. ECU) 
via det kreditformidlende organ BDET (Tunesiens Økonomiske 
udviklingsbank) med henblik på at styrke egenkapitalen i de tunesiske 
SMV, som er blevet fremmet via kompagniskab med europæiske partnere. 
Ca. 44% af EIB1s egne midler er blevet tildelt landbrugsudvikling, 
især via globallån; de Øvrige modtagersektorer har været industri og 
turisme (25% i form af kreditlinjer), miljø (17%) og infrastrukturer 
(14%) . 
Gennemførelsen af samarbejdet med Tunesien er kendetegnet ved stor 
hurtighed og effektivitet. Der er således indgået forpligtelser for 
208 mio. ECU fra EU-budgettet, og 176 mio. ECU dvs. 85% er kommet til 
udbetaling. Hvad angår EIB-lånene er der disponeret over samtlige 
midler, og udbetalingsprocenten ligger på 77%. 
III. GBNNEMFRELSEN AF DEN FJERDE GENERATION AF FINANSPROTOKOLLER INDGÅET 
MED LANDENE I DET SYDLIGE OG STLIGE MIDDELHAVSOMRÅDE (1992-1996) 
1. Generelle bemærkninger 
Samarbejdsaftalernes fjerde generation af finansprotokoller er en af 
komponenterne i den nye Middelhavspolitik, hvis retningslinjer Rådet vedtog 
i december 1990. 
2. Karakteristik 
2.1. Det samlede beløb, som i alt er bevilget til den fjerde generation af 
<7o 
protokoller er på 2 075 mio. ECU, dvs. en stigning på 28% i forhold 
til den tredje generation af protokoller. Når man medregner det 
særlige rammebeløb på 300 mio. ECU, der er afsat til den nye 
Middelhavspolitik med sigte på at støtte de Økonomiske 
tilpasningsprogrammer, som gennemføres af landene i det sydlige og 
Østlige Middelhavsområde, er stigningen imidlertid på 47%. 
2.2. For at styrke industrisamarbejdet via tilnærmelse af EU-virksomheder 
til virksomheder i landene i det sydlige og Østlige Middelhavsområde 
er rammebeløbet for "risikovillig kapital" steget til 80 mio. ECU (mod 
37 mio. ECU for den tredje generation af protokoller). 
2.3. Hvad angår den sektoropdelte programmering af bistanden i medfør af 
den fjerde generation af protokoller skal det bemærkes, at anvendelsen 
af budgetmidlerne - udover den betydning, som udvikling af 
landdistrikter, socio-Økonomiske infrastrukturer og uddannelse altid 
har - i højere grad end tidligere er blevet sammenkædet med 
ledsageforanstaltninger med tilknytning til de Økonomiske reformer, 
som gennemføres af flere Middelhavslande, 
2.4. Indførelsen af et rammebeløb på 300 mio. ECU med sigte på at støtte de 
Økonomiske reformer i de lande i det sydlige og Østlige 
Middelhavsområde, som gennemfører et Økonomisk tilpasningsprogram er 
klart en fornyelse i den fjerde generation af finansprotokoller. 
En begrænset del af midlerne i medfør af den fjerde generation af 
finansprotokoller (1992-96), som er indgået med disse lande, kan 
lægges til de midler, som dette rammebeløb omfatter. 
EU-bistanden ydes til finansiering af generelle eller sektorspecifikke 
importprogrammer og faglig bistand i tilknytning til støtteprogrammer 
på makroøkonomiske og sektorspecifikke områder. Counterpartmidlerne, 
som importprogrammerne indbringer, anvendes til finansiering af 
aktioner, som - især via jobskabelse - tager sigte på at mindske de 
negative sociale følger af strukturtilpasningen, især for de dårligst 
stillede befolkningsgrupper. 
Midlerne er blevet fordelt på grundlag af parametre, der viser 
strukturel uligevægt og langsigtede udviklingsbehov. 
2.5. Det skal ligeledes bemærkes, at det kun var Egypten og Jordan, som 
valgte at lade rentegodtgørelsen for EIB-lånene blive fratrukket 
budgetmidlerne. 
2.6. Gennemførelsen af den fjerde generation af protokoller blev påbegyndt 
i 1992 : i slutningen af december 1993 var der indgået forpligtelser 
for 32% af midlerne (inklusive EIB-lånene), og heraf var 15% kommet 
til udbetaling. I modsætning hertil var der disponeret over 
195 mio. ECU ud af de 300 mio. ECU, der var afsat til 
strukturtilpasningsaspektet, dvs. 65%, og 130 mio. ECU dvs. 67% af de 
midler, der var disponeret over, var kommet til udbetaling. 
3. Evaluering af hvert enkelt land 
3.1. ALGERIET 
Det er den 4. finansprotokol indgået med Algeriet, som har kunnet 
notere den største stigning, dvs. 46%, i forhold til den 3. protokol. 
EIB's egne midler er steget fra 183 mio. ECU til 280 mio. ECU, en 
stigning på 53%, medens budgetmidlerne er steget med 25%. For at 
fremme fremkomsten af små og mellemstore virksomheder (SMV) har den 
risikovillige kapital desuden været på 18 mio. ECU mod 4 mio. ECU 
under den 3. protokol. 
11 
De retningslinjer, man har vedtaget i fællesskab, omhandler for 
budgetmidlernes vedkommende (eksklusive risikovillig kapital forvaltet 
af EIB, som på nuværende tidspunkt endnu ikke er blevet behandlet): 
henved 30 mio. ECU til et program for import af landbrugsinput; 
15 mio. ECU til et sektorspecifikt tilpasningsprogram (socialt 
boligbyggeri) som supplement til et beløb på 55 mio. ECU, der 
ydes via strukturtilpasningsfaciliteten; 
restbeløbet skal anvendes til støtte for SMV og til faglige 
bistandsforanstaltninger. 
Algeriet modtager et bidrag på 70 mio. ECU som støtte til sit 
reformprogram på det sociale boligområde. De 55 mio. ECU (20 mio. ECU 
er kommet til udbetaling) modregnes det særlige rammebeløb på 
300 mio. ECU, og de 15 mio. ECU afholdes over budgetmidlerne i medfør 
af den 4. finansprotokol. 
Støtten ydes i form af et sektorspecifikt importprogram med henblik på 
det materiel, som kræves for at kunne færdiggøre det sociale 
boligbyggeri; counterpartmidlerne anvendes til finansiering af 
foranstaltninger, som tager sigte på at gøre boligerne levedygtige 
samt på at istandsætte og færdiggøre disse. 
I forbindelse med programmeringen vil ca. 55% af EIB's egne midler 
blive rettet mod styring af vandressourcer, medens restbeløbet 
fordeles mellem energisektoren og finansiering af andre Økonomiske 
infrastrukturer. 
I slutningen af 1993 var der disponeret over 29% af EIB-midlerne til 
vandsektoren; sideløbende hermed blev der i november 1993 godkendt et 
projekt for vejmæssige infrastrukturer (35% af det samlede beløb i 
medfør af protokollen). 
På nuværende tidspunkt er der disponeret over 66% af budgetmidlerne, 
hvoraf de 33% er kommet til udbetaling, og 36% af EIB-lånene. 
3.2. ESXEXEH 
Stigningen i bistanden i medfør af den 4. finansprotokol er i forhold 
til den 3. protokol på 27%: en stigning i budgetmidlerne på 29%, den 
største stigning i området, og i EIB-midlerne på 24%, hvilket giver et 
samlet beløb på 568 mio. ECU, hvoraf de 258 mio. ECU er budgetmidler, 
den største rammebevilling blandt landene i det sydlige og Østlige 
Middelhavsområde. 
Egypten har stemt for, at der modregnes budgetmidlerne en 
rentegodtgørelse på 2%. 
Under programmeringen blev der vedtaget følgende prioriterede 
indsatsområder for budgetmidlerne: 
støtte til det Økonomiske reformprogram; 
støtte til landbrugssektoren. 
Under programmeringen blev lånene, som skulle bevilges over EIB's egne 
midler, målrettet mod følgende sektorer: 
- 40% til Økonomiske infrastrukturer; 
40% til energi (især elektricitet); 
20% til industrisektoren. 
"U 
I begyndelsen af 1994 skal der ligeledes undertegnes en aftale om en 
første transaktion med risikovillig kapital i form af en kreditlinje 
(5 mio. ECU) i CIB (Den Internationale Forretningsbank) til styrkelse 
af egenkapitalen i de egyptiske virksomheder, der har etableret joint 
ventures med europæiske virksomheder. 
I slutningen af 1993 var der indgået forpligtelser for 24% af 
budgetmidlerne og for 15% af EIB-midlerne (fordelt med 75% til 
industrien og restbeløbet til elkraft). Andre projekter svarende til 
27% af det disponible beløb er blevet godkendt og vil blive 
undertegnet i begyndelsen af 1994. 
3.3. ISRAËL 
EIB-lånene er, som det var tilfældet i de foregående protokoller, 
delvis blevet anvendt til bevilling af et globallån til IDBI (Israels 
industriudviklingsbank) til finansiering af SMV og af projekter af 
beskeden størrelse på miljøområdet. Restbeløbet skal også anvendes til 
miljøprojekter, som dog er af et noget større omfang. 
I slutningen af 1993 var der indgået forpligtelser for 41% af 
midlerne, hvoraf de 32% var kommet til udbetaling. 
3.4. JORDAN 
Jordan råder i medfør af den 4. finansprotokol over 126 mio. ECU, 
heraf 46 mio. ECU fra budgetmidlerne (inklusive 2 mio. ECU til 
risikovillig kapital) og 80 mio. ECU i EIB-lån, en stigning i forhold 
til den 3. protokol på henholdsvis 24% og 27%. 
Jordan har stemt for en rentegodtgørelse på 2% på EIB-lånene. 
Budgetmidlerne skal primært anvendes til vandsektoren - hvor situation 
er kritisk - og til uddannelsesområdet som tidligere. 
Derudover er 10 mio. ECU blevet kædet sammen med et beløb på 
40 mio. ECU fra rammebeløbet til tilpasning for at støtte det program, 
Jordan gennemfører i tæt samarbejde med Bretton Woods-institutionerne. 
Counterpartmidlerne skal anvendes inden for sundheds-, uddannelses- og 
vandsektoren og på det infrastrukturelle område (landeveje), især med 
sigte på jobskabelse. 
Programmeringen, som er sket i samarbejde med de jordanske 
myndigheder, tager sigte på at fordele lånene på 80 mio. ECU fra 
Bankens egne midler på følgende måde : 
40% til forbedring af vandforsyningen og til behandling af 
spildevand; 
30% til Økonomiske infrastrukturer (elektricitet, transport); 
20% til industrisektoren; 
10% til landbruget; 
Pr. 31.12.1993 var der indgået forpligtelser for 30% af EIB-midlerne, 
dvs. 63% til et vejprojekt og 37% til vandforsyningsprojekter med 
henblik på kunstvanding. I slutningen af 1993 blev der godkendt et 
fjerde projekt svarende til 12% af beløbet i medfør af protokollen 
(kreditlinje til finansiering af SMV). 
I slutningen af 1993 blev der også godkendt en transaktion med 
risikovillig kapital svarende til et beløb på 2 mio. ECU til styrkelse 
"?3 
af egenkapitalen i de jordanske virksomheder via IDB. 
Gennemførelsen er som for de foregående finansprotokollers vedkommende 
hurtig. Den 31.12.1993 var der således indgået forpligtelser for 57% 
af budgetmidlerne og for 30% af EIB-lånene, medens 20% af de midler, 
der var disponeret over, var kommet til udbetaling. 
3.5. LIBANON 
Den 3. og 4. finansprotokol blev programmeret sideløbende af 
Kommissionen og EIB i fællesskab i oktober 1992 (den 3. havde i sin 
tid ikke kunnet programmeres på grund af krigssituationen i landet og 
på grund af organisatoriske og administrative mangler som følge 
heraf). 
Bevillingsrammen pr. protokol er følgende: 
3. protokol: 73 mio. ECU, heraf 53 i form af EIB-lån og 20 i form af 
budgetmidler; 4. protokol: 69 mio. ECU, heraf 45 i form af EIB-lån og 
24 i form af budgetressourcer. 
I forlængelse af denne programmering går ca. 35% af lånene fra EIB's 
egne midler til transportmæssige infrastrukturer, 25% til 
energisektoren og 25% til drikkevandsforsyning og kloakering, medens 
restbeløbet går til andre Økonomiske infrastrukturer. 
Pr. 31.12.1993 var der indgået forpligtelser for 82% af 
budgetmidlerne: henved 6 mio. ECU - som dækker samtlige sektorer i det 
libanesiske genopbygningsprogram - til undersøgelser med henblik på 
vurdering af krigsskader samt 30 mio. ECU til faglig bistand til den 
libanesiske statsadministration. De vigtigste kapitalindskydere mener, 
at dette faglige bistandsprojekt er en garanti for deres egen bistands 
effektivitet. 
Hovedparten af interventionerne støtter således genoprettelsen af 
landets offentlige tjenester. 
I slutningen af 1993 var der indgået forpligtelser for 37 mio. ECU af 
EIB's egne midler i medfør af den 3. protokol. 
3.6. MAROKKO. 
Den 4. finansprotokol, som ikke opnåede en samstemmende udtalelse 
under den første fremlæggelse for Europa-Parlamentet i januar 1992, 
blev af dette godkendt i oktober 1992. 
Den 4. protokol, som er udstyret med i alt 438 mio. ECU, har kunnet 
notere en stigning i forhold til den 3. protokol på 35%, 26% for 
budgetmidlernes vedkommende og 46% for EIB-lånenes vedkommende. 
Marokko råder desuden også over det største rammebeløb til 
risikovillig kapital blandt landene i det sydlige og Østlige 
Middelhavsområde: 25 mio. ECU. 
I december 1992 rejste der en fælles Kommissions-/EIB-delegation til 
Marokko for at udarbejde det vejledende program. 
Budgetmidlerne, som forvaltes af Kommissionen, beløber sig til 
193 mio. ECU og fordeler sig således: 
- udvikling af landdistrikter 68% 
- erhvervsuddannelse og Økonomisk samarbejde 17% 
- overførsel af knowhow og støtte til de Økonomiske reformer15% 
-7 y 
De 25 mio. ECU, der er bevilget til risikovillig kapital, skal først 
og fremmest anvendes til at stille egenkapital til rådighed for 
marokkanske virksomheder, især de virksomheder, med hvilke 
virksomheder i en EU-medlemsstat etablerer joint ventures; i december 
1993 blev der godkendt et lån på 20 mio. ECU via den marokkanske 
finanssektor, en aktion, som viderefører den indsats, der blev 
opstartet i forbindelse med den foregående protokol. 
Marokko modtager desuden 80 mio. ECU i EU-stØtte til sit 
strukturtilpasningsprogram. Udover en bevilling på 60 mio. ECU, der 
modregnes det særlige rammebeløb til tilpasning på 300 mio. ECU, er et 
beløb på 20 niio. ECU fra budgetmidlerne i medfør af protokollen også 
blevet anvendt til dette formål. Counterpartmidlerne bruges til at 
mildne de negative sociale virkninger af tilpasningsprogrammet via en 
styrkelse af budgetudgifterne inden for sundheds- og 
uddannelsessektoren. 
Programmeringen, som er sket i samarbejde med de marokkanske 
myndigheder, tager sigte på følgende fordeling af de 220 mio. ECU, der 
er bevilget som lån fra EIB*s egne midler: 
i 
45% til landbrug og landbrugsmæssige varidbygningsarbejder; 
40% til Økonomiske infrastrukturer (elektricitet, 
drikkevandsforsyning osv.); : 
15% til industrisektoren. 
I slutningen af 1993 var der indgået forpligtelser for 50% af EIB-
midlerne (fordelt med 23% til en landbrugskreditlinje og 27% til 
energi) samtidigt med, at der i november 1993 blev godkendt en 
foranstaltning svarende til 18% af midlerne i medfør af protokollen 
(drikkevandsforsyning). 
Der var disponeret over 11% af budgetmidlerne (25 mio. ECU), hvoraf 
80% (20 mio. ECU) var kommet til udbetaling. 
3.7. SYRIBU 
Den 4. finansprotokol er formelt blevet ratificeret de 24nde januar 
1994. 
3.8. TUNESIEN 
Den 4. protokol omfatter et samlet beløb på 284 mio. ECU, heraf 
116 mio. ECU fra budgetmidlerne (inklusive 15 mio. ECU med sigte på 
dannelse af risikovillig kapital) og 168 mio. ECU i form af EIB-lån. 
Stigningen i forhold til den 3. protokol er på 27%. 
Budgetmidlerne, som Kommissionen forvalter (101 mio. ECU), skal 
hovedsageligt tildeles landbrugssektoren (75%) (tilvejebringelse af 
vandressourcer og bevarelse af vand- og jordressourcer samt støtte til 
udvikling af landbrugsproduktionen og fastholdelse af beskæftigelsen i 
landdistrikterne). 
Industri- og servicesektoren vil kunne få 20% af disse ressourcer, 
især til erhvervsmæssige uddannelsesforanstaltninger. Restbeløbet (5%) 
skal anvendes til finansiering af undersøgelser og punktvise 
foranstaltninger. 
Ud af den risikovillige kapital, som EIB forvalter (15 mio. ECU), er 
der indgået forpligtelser for 7 mio. ECU - hvoraf 1 mio. ECU er kommet 
0 s 
til udbetaling - med sigte på at styrke egenkapitalen i de tunesiske 
virksomheder via BDET; herved videreføres den aktion, som blev indledt 
i forbindelse med den 3. protokol. 
De tunesiske myndigheder anmodede under programmeringen af den 
4. protokol EIB om at fordele sine foranstaltninger via egne 
ressourcer mellem udvikling af landdistrikter/tilvejebringelse af 
vandressourcer (45%), industri- og turistsektoren (40%) og 
miljøområdet (15%). 
Desuden var Tunesien det første land, som modtog et EU-bidrag til sit 
strukturtilpasningsprogram. Der blev givet tilsagn om en bevilling på 
40 mio. ECU fra det særlige rammebeløb på 300 mio. ECU til dette 
formål, og hele beløbet var kommet til udbetaling den 31.12.1993. 
Counterpartmidlerne finansierer programmer for integreret byudvikling 
og for udvikling af landdistrikter med sigte på at mildne de negative 
sociale virkninger af tilpasningsprocessen, især via jobskabelse. 
I slutningen af 1993 var der disponeret over 53% af budgetmidlerne, 
hvoraf 45% var kommet til udbetaling. Der er allerede indgået 
forpligtelser for 71% af EIB's egne midler (fordelt med halvdelen til 
industri og turisme og halvdelen til vandsektoren), og 19% af disse 
midler er udbetalt. 
* * 
SAMARBEJDET MED ALLE TREDJELANDE I MIDDELHAVSOMRÅDETS 
I. INDLEDNING 
1. Rådet traf den 18. december 1990 en principbeslutning om EU's nye 
Middelhavspolitik. Denne nye politik indebar, at der - som følge af 
Kommissionens forslag af 1. juni 1990 - blev indført nye instrumenter 
for samarbejdet mellem Fællesskabet og tredjelandene i 
Middelhavsområdet, der hidtil havde været begrænset til de 
traditionelle og bilaterale samarbejdsforanstaltninger. 
2. Rådets forordning vedrørende dette (Rådets forordning (EF) nr. 
1763/92) blev vedtaget den 29. juni 1992. I dennes artikel 3 
fastsættes de prioriterede indsatsområder for det samarbejde, der er 
af interesse for alle tredjelandene i Middelhavsområdet, det såkaldte 
"horisontale samarbejde"; disse områder er: regionalt samarbejde, 
miljø, befolkningsspørgsmål, tilskyndelse til investeringer samt 
udviklingens kulturelle dimension. 
3. Der er - som den vigtigste fornyelse i den nye Middelhavspolitik tale 
om et nyt instrument, som har til formål at støtte aktioner af 
interesse for alle tredjelandene i Middelhavsområdet. Den betydning, 
som Fællesskabet tillægger denne dimension i vor indsats i 
Middelhavsområdet, afspejler sig i omfanget af de finansielle midler 
til dette samarbejde. For perioden 1992-96 har Rådet således afsat 
budgetmidler svarende til et anslået påkrævet beløb på 230 mio. ECU og 
et beløb via EIB's egne midler svarende til 1 800 mio. ECU4. 
II. GBNNBMFRELSEN 
3 Tredjelandene i Middelhavsområdet er landene i det nordlige 
Middelhavsområde og landene i det sydlige og Ystlige Middelhavsområde. 
4 Heraf 500 mio. ECU til miljYet med en rentegodtgørelse på 3%. 
-IC 
Trods en forsinket opstart af det horisontale samarbejde kunne der 
allerede i 1992 indledes en række vigtige foranstaltninger. I 1993 
blev 2. fase af visse af disse foranstaltninger iværksat, og nye 
aktioner blev indledt. 
Det skal desuden bemærkes, at Fællesskabet har påset, at dennes 
aktioner har været ligeligt fordelt mellem de forskellige berørte 
regioner og lande. 
Den store fornyelse, i det mindste i Middelhavsområdet, har uden tvivl 
været den Øgede vægt på de decentrale samarbejdsaktioner. Denne form 
for samarbejde bliver et prioriteret indsatsområde for de midler, der 
er afsat for perioden frem til år 1996. 
i. Budgetmidler 
For årene 1992-93 var bevillingsrammen (budgetpost B7-4080) på 
127,5 mio. ECU til forpligtelsesbevillinger og på 75,7 mio. ECU til 
betalingsbevillinger. I slutningen af 1993 viste anvendelsen af 
bevillingerne under denne budgetpost, at der var indgået forpligtelser 
for 110,93 mio. ECU, og at 41,76 mio. ECU var kommet til udbetalings. 
Vedtagelsen af gennemførelsesforordningen of 29.6.92 forklarer fuldt 
ud, hvorfor betalingerne kun svarer til 55% af de forventede 
betalingsbevillinger. 
1.1. De projekter, programmer eller aktioner (fortegnelsen herover findes i 
bilaget), som blev finansieret over budgetmidlerne, fordeler sig på de 
prioriterede områder på følgende måde: 
Miljø 27% 
Decentraliseret samarbejde 43% 
Betolkningsspørgsmål 9% 
Kultur/kommunikation 3% 
Risikovillig kapital 8% 
(forvaltet af EIB) 
Mikro-aktioner 10% 
100% 
1.2. Beskrivelse af de vigtigste aktioner finansieret via budgettet: 
1.2.1. På miljøbeskyttelsesområdet har midlerne været helliget 
rentegodtgørelse til fordel for EIB-lån. 
Derudover blev følgende aktioner finansieret: 
IMPHOS (Verdensfosfatinstituttet), en forskningsaktion med 
sigte på afkadmiering af fosfat; 
uddannelsesforanstaltninger i samarbejde med Det 
Europæiske Vandinstitut, især med sigte på 
spildevandsrensning; 
kloaknet i Raafa-kommunen (Gaza). 
Udover disse særforanstaltninger er der over budgettet 
finansieret seminarer og feasibility-undersøgelser. 
5 Det oprindelige rammebelYb blev nedsat som fYlge af 
overfYrselstransaktioner til fordel for kurderne og De Besatte Områder. 
H 
1.2.2. På det decentrale samarbejdsområde anvendes EU-budgettet til 
finansiering af følgende aktioner: 
MED-CAMPUS, et program for støtte til samarbejdet mellem 
universiteter i tredjelande i Middelhavsområdet og 
universiteter i Fællesskabet. 
MED-INVEST, et støtteprogram for små og mellemstore 
virksomheder i tredjelande i Middelhavsområdet, som er 
sammensluttet med SMV og faglige organer i Fællesskabet; 
MED-URBS, et program for støtte til samarbejdet mellem 
kommuner i tredjelande i Middelhavsområdet og kommuner i 
Fællesskabet; 
MED-MEDIA, er støtteprogram for medieorganer i tredjelande 
i Middelhavsområdet og medieorganer i Fællesskabet; 
MED-AVICENNE, er støtteprogram for forskningsinstitutioner 
i tredjelande i Middelhavsområdet og 
forskningsinstitutioner i Fællesskabet; 
CIHEAM, et støtteprogram for uddannelses- og 
landbrugsforskningsinstitutioner i landene i det sydlige 
og Østlige Middelhavsområde. 
De decentrale samarbejdsprogrammer tager sigte på at oprette 
samarbejdsnet mellem aktørerne i den socio-Økonomiske udvikling. 
Der er tale om at styrke forbindelserne mellem Fællesskabet og 
tredjelandene i Middelhavsområdet og indbyrdes mellem 
tredj elandene i Middelhavsområdet. 
1.2.3. På området for befolkningsspørgsmål er der iværksat et program, 
som tager sigte på at oprette og forbedre 
familieplanlægningstjenester samt på at gennemføre oplysningsog 
bevidstgørelseskampagner. Dette program styres af den ikke-
statslige organisation IPPF (International Planned Parenthood 
Federation) via familieplanlægningssammenslutninger i 
tredjelandene i Middelhavsområdet. 
1.2.4. På det kulturelle område er der bevilget finansiel støtte til 
stationen EURONEWS, og dette er især sket med henblik på 
udsendelser på arabisk. 
1.2.5. Desuden har EIB indledt en transaktion med risikovillig kapital 
for et beløb på 9 mio. ECU med sigte på delvis at finansiere 
europæiske "entreprenørers" kapitalinteresser i joint ventures. 
Disse finansieringsbeløb befordres via kreditformidlende 
organer, som forvalter den risikovillige kapital, der er fastsat 
i finansprotokollen for hvert enkelt land. 
2. EIB's egne ressourcer 
I slutningen af 1993 var der indgået forpligtelser for 18% af det 
samlede beløb, der var afsat til de fire "protokol-eksterne" 
transaktioner i Middelhavsområdet : 
et lån på 80 mio. ECU til et telekommunikationsprojekt i Marokko 
med sigte på at udbygge kapaciteten i relation til dels de 
internationale forbindelser dels det nationale net. Dette 
projekt vil blandt andet bidrage til at forbedre og i betydelig 
grad udbygge telekommunikationsudvekslingerne med Europa, 
et lån på 17 mio. ECU (med en rentegodtgørelse på 3%) til Office 
National d'Assainissement's (ONAS) byggeri, istandsættelse eller 
udvidelse af rensningsanlæg og de hertil svarende 
*? 
samleledningsnet i tre tunesiske kystbyer. Denne investering vil 
være et væsentligt bidrag til forbedringen af miljøet i 
Middelhavet; dette projekt tager også sigte på i vidt omfang at 
genbruge spildevandet til kunstvanding. 
et lån på 200 mio. ECU til byggeriet af den algierske strækning 
af gasledningen mellem Maghreb-landene og Spanien; de således 
finansierede investeringer dækker den første strækning af en 
naturgasledning med stor kapacitet, som over 1 870 km forbinder 
de algierske gasforekomster i Hassi R'Mel med det spanske 
gasledningsnet og dernæst med de Øvrige europæiske landes net 
via Marokko, Gibraltar-strædet, Cordoba (Andalusien) og dernæst 
Teruel (Aragon) og Castellon (Valencia). Denne infrastruktur er 
et vigtigt element i EU's og Maghreb-landenes målsætninger for 
energiområdet. Dette lån suppleres med et finansieringsbeløb på 
438 mio. ECU, som er blevet godkendt af EIB's bestyrelse, til 
projektets strækning mellem Marokko og Spanien. 
et lån på 20 miô. ECU til et telekommunikationsprojekt i Jordan 
med henblik på udskiftning og udvidelse af de internationale 
forbindelser til nabolandene og til Europa. 
En sidste foranstaltning (endnu ikke undertegnet) er blevet godkendt 
af EIB; den omhandler et lån på 40 mio. ECU til Syrien til byggeri af 
to anlæg til rensning af spildevand og de hertil knyttede bygværker i 
kystbyerne Tartus og Ladhiqiyah. 
KONKLUSION 
FÆLLESSKABET har med den nye Middelhavspolitik, hvori samarbejdet af 
interesse for alle tredjelandene i Middelhavsområdet og strukturtilpasningen 
er de fornyende elementer, suppleret sine samarbejdsinstrumenter og således 
afhjulpet de mangler, som viste sig under gennemførelsen af 
finansprotokollerne alene. 
Samarbejdet med naboerne i det sydlige og Østlige Middelhavsområde er 
imidlertid ikke begrænset til ovennævnte aktioner. Hvad enten der er tale om 
videnskab, energi, NGO eller andre områder, finansieres der over EU-
budgettet en mangfoldighed af aktioner til fordel for tredjelandene i 
Middelhavsområdet, herunder også ECIP-instrumentet (EC International 
Investment Partners), som begynder at få solidt fodfæste i 
Middelhavsområdet. 
I Øvrigt har Fællesskabets støtte til såvel De Besatte Områder som 
flygtninge udviklet sig betydeligt i tidens 10b og især efter fremskridtene 
i fredsprocessen i Mellemøsten, hvor Fællesskabet har spillet en større 
rolle. 
************** 
-13 
LISTE OVER BILAG 
1. FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF MIDDELHAVSPROTOKOLLERNE - NORD 
2. FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE FØRSTE TRE MIDDELHAVSPROTOKOLLER - SYD OG 
ØST 
3. GENNEMFØRELSE AF FJERDE MIDDELHAVSPROTOKOL - SYD OG ØST 
4. SAMARBEJDE OMFATTENDE SAMTLIGE MIDDELHAVSTREDJELANDE: 
c? 
oQ 
P 
prr. 
O 
-3 
O 
O 
Pi tu ti !> -t! 
K 
CC 
«C . ! 
O 
E-
O 
r-
LU 
Q 
Z> 
m tø c 
H 
nJ 
-p 
0) 
33 
U 
0) 
CC 
r-( 
V 
-kJ' 
«S 
•H 
r-l 
0. 
.g CM 
ri 
tf 
# 
H 
tf 
0) 
«V 
C 
H 
-4 
s5 
•p 
a> 
T3 
$-< CD 
CO 
r-l 
0) 
+» 
fciC 
•H 
—1 
IH 
5 CM 
H 
tf u 
# 
H 
tf 
E" 
--* 
(1) 
b£ 
C 
•H 
r-l 
•P 
(I) 
n 
m 
0) 
ti 
•H 
r-1 
C CM 
•H tf ?.. 
<s 
•H 
5 
c 
< 
r~ 
CO 
CT) 
CM 
co ^ 
S« 
m W 
100% 
100% 
100% 
io o to 
r*. CO CM 
# # a* o o o 
o o o 
io o æ r^ co CM 
to o «o r>* co CM 
O o o o 
o «o 
CM »-
o o o o 
O CO 
CM T-
o <o 
CM «~ 
^ <#• <# 
o o o 
o o o 
to O O 
r» ^ *-
SS ^ # 
o o o o o o 
io o o 
f* T- T-
to o o 
r>- i- T-
o 
•*; 
o 
o c o. tf p •** 
E- 05 0 0 
CO 
CM 
0 0 
r* 
co 
CM 
*-CO 
CM 
# O 
0 
(0 
CO 
3* 
O 
0 
ID 
CO 
to 
CO 
# 0 0 
10 
O 
tf* 
0 0 
10 
en 
cn 
100% 
98% 
84% 
O n cn 
CM *r -
CM ^ *N CM 
^ S* S* 
OOO 
OOO 
O *r 10 
CM " » ™ CM 
O *t IO 
CM * <» ™ CM 
<£ # * OOO 
OOO 
in co CD 
N N r-
ô"* cr^ £•£ 
OOO 
OOO 
m 00 CD 
CM CM »-
IO 00 CD 
CM CM *-
à"» ô^ S^ 
O ^ O 
0 cn to 
m in o 
' « " €0 
S* SS s* 
OOO 
OOO 
IO CD IO 
cn - co­
in <o 10 
^ - CO 
CM 
0 t-0 
XC 
0. u 
M 
r,5 00 
cn 
CO 
CM 
O 
O 
f 
IO 
CO* 
o> 
CM 
to 
ro* 
0) 
CM 
O 
O 
r-
cn 
to 
O 
O 
cn 
tø 
cn 
0 
CO 
0) 
cn 
CO* 
r~ 
CM 
O 
O 
IO 
CM 
CM 
IO 
CM 
CM 
100% 
61% 
34% 
O O) •-
« i i 
^ â« a^ 
O r^ O 
0 co O 
O r» 00 
'•" CM* n 
«•» CM 
O CM 00 
*- CO CO 
CO 
^ ^ ^ 
O 00 co 
0 T •* 
O CM O 
°> rC -
5^ Js< J^ 
O ^r O 
O ro O 
O m 00 
o> — CM 
O "V co 
dl T IN 
0^ O- O^ 
O r^ r-
O 00 CM 
O r^ ^-
CM «O" «* 
S? S? iS 
O co O 
O T O 
O r* 10 
CM - r-
CM "^ 
O CO IO 
CM r- ^-
CM 
CO 
.s 
0 H 
. O 
CC o. Es 
w w 11 
E- O "| r— 
0) 
co 
co 
O 
0) 
r-0* r» co 
0 
r-
CO 
CM r-* O 
•*8 
CM 
00 
CO 
CM 
r» 
10 
^2 e> 
to 
cn 
1 
co 
en 
CM 
CM 
cø 
cn 
CM 
CM 
CO 
IO 
CM ^O 
^1 
NP sP N.O s$ \0 s'v \P \0 sp sp 
O** O** O*" ©^ O*" CN O*- O"1 O^ O** ooo) <ocs(r^ooTro 
OOCJ <7> C*J CO O O CT» O \P vP vy NÇ sP v"3 vp vP sr 
O" O" C^ «T» 0s cv o^ o"- ©"• 
(om^r<oo)Trvr- co 
CDCOOCOCOCOCOCO r--.- vP 
c oN 
Oi CO 
in T-vp sP vp sp 
©^ CT* p* o^ 
m 00 co o 
co *T T 3 ° TT cn 
Ol^-'q- -r-r^COOOCOO 
COCOO CM m CN v co oo co O CM O CM iT 
O) O) CO f- T 
*- T- rr CM r-- C: Oi o o 
T- ir. m s~ T m to m m -vr s- <x> 
T- CO T-
«s vp vw 
o^ tv^ tv> o m o o cn o Nf V? vP vP vP <V? V? 
O* ff> *> tf> tf> J* 0s 
00 o o o o o o 
co o o o o o o vP vP vP *v? VP VP vp vp vp vp 
0s 0s 0s 0s o^ 0s c1* c> o* oH cncoooocnooo oo ocnocncnooo oo vp vP 
o o o o vp s« >P s? vp >5 vf >fl 
P^ 0s p^ ©^ p** 0s* ^* ©** 
OOON.OIOOO 
o o o s- o oo o 
UH oootn cooooooo cooo « s n ^ to o n 
^— T— CO T— CO oo »— co oo 
r- r- i- *» o ns ^ o 
ID (O O) 08 M-co o> 
CM CO 
CO CM V tO <Ji 
CN OO T 
M NV O 00 O CO 
o •- co 
t— 00 
o> o O O O O O <o r- co "vT co o co co T- co 0)T-o)Oi(oons oiinncosmoo T- x- T- rr CN T O) CN CO CO CN ir s O) (O o CO 00 CO o v «o co 
T- T- fs-
"vP. *v? *v? *v? vp vp vP vC O^ O* tf* ©^ O* 0s c^ ©^ 
OT-T-COOCOOO 
ONO>»ONOO vp vp 
O*» C?" 
"*- O 
u> cn 
O j S- I 
*~ ito! 
vO vO v» c" c< l* 
OOO 
OOO Oj 
c" co |r». -Q 
' G 
3 •r- CO co ir; o -;• r- s- to c. 
CM — r^- -«r to o i© i ro to oo v o i r- Ifl O) N « 
CO CO T C~ tO 
T- -vT CN "vT (OS 
co 
te o — S- CO O CO •c- IO O ICM: 
co o ro to : 
T- ico: oo to o 
N S LT 
CM T-V N T IO OIOl 
00 V O co -— toor-rootocolco 
cc n » f ir; (c «• s (O o 
^ T- V (\ •*- V O 
1 m 
tø vO vO v= v? vC 
CV ev -V QV. 0--
C T- CC co ro 
O r*- C". C". CC ^ S N (S C C 
O) T c o rv. LD O CO tC O <T 
to to ro CN -v-
T tO CN tO CO 
r- ,CM 
r- c to cc o c 
rv. o CT5 G: C- O c* cv* px o" c" c- o* 
o o o to c- r-i o 
O O O O) C "vj C7> 
bû 
co T — co -c ir te c- ro to o <~„ — •--. <N — r-i f- c c~-
tX CM O — 
co r^ 
'SS. i 
•Ç TT T M N 
pv. -«r m s- rv~ i- Icoi co-vT'-'vrtotc.croT- nol OTO^-CN — r\ro o it- LO Oi CM 
SS Q c-, ^ ILS i-3 i <N 
Z®5Ï%è < ^ 
O 
£ co z < > < er tr -
< ^ Z 5 '-• 9 c > S 
2 < - ;_• _ -o er; CD v£ 
OEH 
2^ 
rx - •-> 
_ — i'. <.i«a:i 
c: 
"= i2i,h o ^ 
o| 
< ^ UJ '-
< < 
CC 
— _ tic "J 
rS ^ ^ < rv 
CC r- > ""= U-
I 5 K w H! 
d I I, A O 3 
FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DEN ÏJERDE mlDDELHAUSPROTOKOL'- SYD ØG ØST 
BILATERALT (1991-1996) 
LU.IDGr:T:31/l2/9'J 
HÎIB31/12/93 
, .MAROKKO 
. -Al.GERinT 
• rUNBSIKN 
MACIIRFR 
EGYPTE N. 
LIBAN ON 
JORDAN 
SYRIF. N-
: MAO IRAK 
.OLT BUDGET 
I AL'i 
218 
70 
116 
404 
258 
24 
46 
43 
371 
775 Forpligtelao: 
Værd i 
25 
46 
62 
133 
63 
17 
26 
106 
239 % 1) 
11% 
66% 
53% 
33% 
24% 
71% 
57% 
29% 
31% * Detalinger 
Værdi' % 2) 
20 
15 
28 
63 
10 
.10 
73 80% 
33% 
45% 
47% 
38% 
9% 
31% El B 
I ALT 
220 
280 
168 
668 
310 
45 
80 
115 
550 
82 
1300 bbrpiigteiser J3etaiing( 
Værdi 
110 
100 
120 
330 
47 
24 
71 
34 
435 % 1) 
50% 
36% 
71% 
49% 
15% 
* 30% 
13% 
41% 
33% Værdi 
6 
23 
29 
11 
40 %2) 
5% 
19% 
9% 
32% 
9% PROTOKOL I 'ALT J 
r 
I ALT 
438 
350 
284 
1072 
568 
69 
126 
158 
921 
82 
2075 I't»rpiigteisf3r tfetaiingejr 
Værdi . %1) 
. I 
135 
146 
182 
463 
110 
17 
50 
177 
34 
674 31% 
42% 
64% 
43% 
19% 
25% 
40% 
19% 
41% 
32% Værdi 
26 
15 
51 
92 
10 
10 
102 %2) 
i, 
19% 
10% 
28% 
20% 
20% 
6% 
15% 
^••^^v^^.Ç.K^Pi**1- (indgår i det bi Laterale aspekt) .STRUKTURTILPASNING 
^»u/xil-l :3l/l2/flJ 
*':TH JO/09/03 
WARO KKO 
ALGERIE? 
TUNISIE N 
MAGHREB 
EGYPTE N-
LIBAN ON 
JORDAN 
SYRIEN 
: MACHRAK 
j 1 /vl.,T I AL'i 
80 Forpligtelsoj 
Værd il % 1) 
47% 
12% 
9% Betalinger 
Værdi j %?.) 
14% nui)(.;i i MI/I?/«U 
MARO KJCO 
ALGERIE T 
TUNplE N 
MAGHREB 
EGYPT«5 H 
LIBAN OH 
JORDAN 
SYRIE 11 
MACHRAK 
ISRAEL 
Ti HLT ALT 
60 
55 
40 
. 155 
40 
40 
105 
300 Korpiigtels 
Værdi 
60 
55 
40 
155 
40 
40 
195 % 1) 
100% 
100%. 
100% 
100% 
100% 
100% 
65% ir ijetcilingc 
Værdi 
30 
20 
40 
00 
40 
40 
130 _%2) _ 
50% 
36% 
100% 
58% 
100% 
100% 
67% 
/) l«bri>ï.ïtffcol.nor/j .tll 2) Gnt;il.i.n^or/l'\)r]iii<',Lo.l!:!or^ herunder løbende forpligtelser Kilde: Pics og tf IB (Mio. ECU) 
Dôc. 1993 
Z3 
BILAG 4 
SAMARBEJDE OMFATTENDE SAMTLIGE MIDDELHAVSTREDJELANDE 
Gennemført pr. 31. december 1993 
(Budgetmidler) 
INTERVENTIONSOMRÂDE FORPLIGTELSER (mio. ECU) 
1. Miljø 
1.1. 
1.2. 
1.3. 
1.4. Rentegodtg.(EIB-lån) 
IMPHOS - Redukt.fosfat 
Uddannelse I.E.E. 
Sanering GAZA 
I alt 1 13,59 
1,10 
0,53 
15,00 
30,22 (27%) 
2. Decentraliseret samarbejde 
2.1. CIHEAM 
2.2. MED-URBS 
2.3. MED-CAMPUS 
2.4. MED-INVEST 
2.5. MED MEDIA 
2.6. MED AVICENNE 
I alt 2 3,00 
13,42 
14,40 
10,00 
4,94 
1,43 
47,19 (43%) 
3. Regionalt samarbejde 
3.1. Rammekontrakt 0,50 
3.2 Demografi 10,50 
3.3. EURONEWS 3,00 
3.4. Risikovillig kapital 9,00 
3.5. Mikro-foranstaltninger(*) 10,52 
I alt 3 33,52 (30%) 
TILSAMMEN 110,93 (100%) 
(*) MIKROFORANSTALTNINGER 
INTERVENTIONSOMRÂDE FORPLIGTELSER 
Faglig bistand 
Undersøgelser 
Fremme af afsætning 
Uddannelse, seminarer 2,28 mio. ECU 
3,56 mio. ECU 
0,16 mio. ECU 
4,52 mio. ECU 21,7 
33,8 
1,5 
43,0 
•i 
ISSN 0254-1459 
KOM(94) 384 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 11 io 
Katalognummer : CB-CO-94-480-DA-C 
ISBN 92-77-81359-8 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg