Anden rapport om Tyrkiets fremskridt med at opfylde kravene i køreplanen for en visumliberaliseringsordning

1. INDLEDNING

EU indledte visumliberaliseringsdialogen med Tyrkiet den 16. december 2013 samtidig med undertegnelsen af tilbagetagelsesaftalen mellem EU og Tyrkiet . Dialogen er baseret på køreplanen for indførelse af en visumfri ordning med Tyrkiet (i det følgende benævnt "køreplanen"), et dokument, der fastsætter de krav, som Tyrkiet skal opfylde, for at Kommissionen over for Europa-Parlamentet og Rådet kan stille forslag til ændring af forordning (EF) nr. 539/2001, der vil gøre det muligt for tyrkiske statsborgere at rejse inden for Schengenområdet uden visum i forbindelse med kortvarige ophold (dvs. 90 dage inden for en periode på 180 dage). De 72 krav, der er fastsat i køreplanen, er inddelt i fem temablokke, nemlig dokumentsikkerhed, migrationsstyring, offentlig orden og sikkerhed, grundlæggende rettigheder og tilbagetagelse af irregulære migranter.

Den 20. oktober 2014 vedtog Kommissionen sin første rapport om Tyrkiets fremskridt med at opfylde kravene i køreplanen for en visumliberaliseringsordning (i det følgende benævnt "den første rapport"). I denne rapport blev opfyldelsen af hvert krav vurderet, og der blev fremsat henstillinger til yderligere fremskridt for samtlige krav.

Efter offentliggørelsen af den første rapport holdt Kommissionen og de tyrkiske myndigheder dialogmøder på højt plan den 26. februar 2015, den 14. december 2015 og den 19. januar 2016. Mellem april og juli 2015 gennemførte Kommissionen syv tekniske tjenesterejser til Tyrkiet, hvori eksperter fra EU's medlemsstater, Kommissionen, Frontex, EASO, Europol og EU's delegation i Tyrkiet deltog for at undersøge Tyrkiets lovgivning og administrative praksis og evaluere eventuelle fremskridt i opfyldelsen af kravene i køreplanen. Derudover blev der i det blandede tilbagetagelsesudvalg holdt to møder den 15. juli 2015 og den 19. januar 2016 med henblik på at vurdere gennemførelsen af tilbagetagelsesaftalen mellem EU og Tyrkiet.

Der blev som led i forhandlingerne om EU's og Tyrkiets fælles handlingsplan, der blev vedtaget ad referendum den 15. oktober 2015 , og på topmødet mellem EU og Tyrkiet den 29. november 2015 også ført drøftelser med de tyrkiske myndigheder om, hvordan Tyrkiet kan gøre yderligere fremskridt med hensyn til gennemførelsen af køreplanen. På topmødet gav Tyrkiet tilsagn om at fremskynde gennemførelsen af køreplanen, bl.a. ved at fremskynde anvendelsen af samtlige bestemmelser i tilbagetagelsesaftalen mellem EU og Tyrkiet, for eventuelt at opnå visumliberalisering senest i oktober 2016 . EU glædede sig over dette tilsagn.

Denne anden rapport om Tyrkiets fremskridt med at opfylde kravene i køreplanen for en visumliberaliseringsordning (i det følgende benævnt "den anden rapport") er baseret på oplysninger, som Kommissionen har indsamlet i løbet af ovenstående tjenesterejser og møder, samt på meddelelser fra de tyrkiske myndigheder, medlemsstaterne, EU-agenturer og andre kilder. Den indeholder en analyse af situationen i februar 2016 for så vidt angår Tyrkiets gennemførelse af kravene i køreplanen samt specifikke henstillinger om de foranstaltninger, som Tyrkiet bør træffe for at gøre yderligere fremskridt med at opfylde kravene fuldt ud.

Den anden rapport ledsages af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (i det følgende benævnt "arbejdsdokumentet") , hvori der i detaljer redegøres for det betydelige antal relevante foranstaltninger, som Tyrkiet siden oktober 2014 har truffet og er i færd med at gennemføre for at opfylde kravene i køreplanen. Derudover indgår der i arbejdsdokumentet en analyse af de migrationsmæssige virkninger, som enhver fremtidig visumliberalisering forventes at have, jf. metodologien for visumliberaliseringsdialogen .

Den anden rapport er opbygget på samme måde som køreplanen, og de fem temablokke behandles derfor én efter én med angivelse for hver temablok af de krav, der endnu ikke er opfyldt helt, og de foranstaltninger, der bør træffes, for at de tyrkiske myndigheder kan nå målet.

2. TEMABLOK 1: DOKUMENTSIKKERHED

Af den første rapport fremgår det, at Tyrkiet allerede har gjort betydelige fremskridt med hensyn til opfyldelsen af benchmarkene i temablokken vedrørende dokumentsikkerhed.

Visse yderligere fremskridt, der er beskrevet nærmere i arbejdsdokumentet, har fundet sted for nyligt, navnlig tilbagetrækningen af de få resterende ikkebiometriske pas, indførelsen af en mere sikker procedure for ugyldiggørelse af udløbne pas, således at de ikke kan genbruges til forfalskning, samt vedtagelsen af juridiske og tekniske foranstaltninger, som vil gøre det muligt snart at udstede nye og mere pålidelige identitetskort, der indeholder biometriske data og er gyldige i ti år.

Til trods for ovenstående er Tyrkiet stadig nødt til at træffe yderligere vigtige foranstaltninger for helt at opfylde de krav, der er fastsat inden for rammerne af denne temablok:

Sikkerhedselementerne i tyrkiske pas bør tilpasses de EU-standarder, der er fastlagt i Rådets forordning (EF) nr. 2252/2004, dvs. Tyrkiet bør begynde at udstede pas med en kontaktløs chip, som ikke alene skal indeholde et ansigtsbillede af indehaveren, men også dennes fingeraftryk.

De tyrkiske retshåndhævende myndigheder bør med deres modparter i medlemsstaterne begynde at udveksle rettidige oplysninger om forfalskede og falske dokumenter, som passagerer, der rejser til EU, er i besiddelse af.

Det tyrkiske politi og det jordpersonale, der arbejder for luftfartselskaber, som flyver til og fra de vigtigste tyrkiske internationale lufthavne, bør styrke deres kapacitet til at afsløre falske eller forfalskede rejsedokumenter, visa og opholdstilladelser, som anvendes af passagerer, der rejser til EU, navnlig ved hjælp af videreuddannelse og øget samarbejde med indvandringsforbindelsesofficer fra medlemsstaterne i Tyrkiet.