ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Rådets erklæring om Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af regler om due diligence-forpligtelser i forsyningskæden for EU-importører af tin, tantal, wolfram og deres malme samt guld med oprindelse i konfliktramte områder og højrisikoområder

Rådet accepterer undtagelsesvis at delegere beføjelse til Kommissionen til at vedtage delegerede retsakter med henblik på at ændre tærsklerne i bilag I, jf. artikel 1, stk. 4 og 5, for at sikre en rettidig vedtagelse af tærsklerne og for at nå målene i denne forordning. En sådan aftale berører ikke fremtidige lovgivningsforslag på handelsområdet og området eksterne forbindelser som helhed.

Kommissionens første erklæring om Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et EU-system for selvcertificering af due diligence-praksis i forsyningskæden for ansvarlige importører af tin, tantal, wolfram og deres malme samt guld med oprindelse i konfliktramte områder og højrisikoområder

Kommissionen vil overveje at fremsætte yderligere lovforslag, som er rettet til EU-virksomheder med produkter med tin, tantal og wolfram og guld i forsyningskæden, såfremt den konkluderer, at den samlede indsats på EU-markedet med hensyn til en ansvarlig verdensomspændende forsyningskæde for mineraler er utilstrækkelig til at udvirke en ansvarlig forsyningsadfærd i producentlandene, eller såfremt den vurderer, at tilslutningen fra virksomheder længere ned i kæden, der har indført supply chain due diligence systemer i overensstemmelse med OECD retningslinjerne, er utilstrækkelig.

Kommissionens anden erklæring om Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et EU-system for selvcertificering af due diligence-praksis i forsyningskæden for ansvarlige importører af tin, tantal, wolfram og deres malme samt guld med oprindelse i konfliktramte områder og højrisikoområder

Ved udøvelsen af beføjelserne til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 1, stk. 5, vil Kommissionen tage behørigt hensyn til målsætningen for denne forordning, navnlig som fastsat i betragtning 1, 7, 10 og 17.

I den forbindelse vil Kommissionen navnlig tage hensyn til de specifikke risici, der er forbundet med driften af opstrømsforsyningskæderne for guld i konfliktramte og højrisikoområder og til situationen for EU-mikrovirksomheder og små virksomheder, der importerer guld i EU.

Kommissionens tredje erklæring om Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et EU-system for selvcertificering af due diligence-praksis i forsyningskæden for ansvarlige importører af tin, tantal, wolfram og deres malme samt guld med oprindelse i konfliktramte områder og højrisikoområder

Efter anmodning fra Europa-Parlamentet om specifikke retningslinjer, er Kommissionen villig til at udvikle resultatindikatorer for ansvarligt indkøb af konfliktmineraler. Ved hjælp af sådanne retningslinjer vil relevante virksomheder med mere end 500 ansatte, der skal offentliggøre ikke-finansielle oplysninger i henhold til direktiv 2014/95/EU blive tilskyndet til at give specifikke oplysninger i forbindelse med produkter, der indeholder tin, tantal, wolfram eller guld.
(21) Målet for dette direktiv er at gøre det indre marked som helhed mere modstandsdygtigt over for hybride mismatch-arrangementer . Dette mål kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes ved, at medlemsstaterne handler hver for sig, da de nationale selskabsskattesystemer er meget forskellige, og da selvstændige tiltag fra medlemsstaternes side blot ville gentage den eksisterende fragmentering af det indre marked inden for direkte beskatning. Dette ville således blot videreføre ineffektivitet og forvridninger i samspillet mellem forskellige nationale foranstaltninger. Resultatet heraf vil være manglende koordinering. På grund af hybride mismatch-arrangementers grænseoverskridende karakter og nødvendigheden af, at der vedtages løsninger for det indre marked som helhed, kan målet bedre nås på EU-plan. Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. Direktivet fastsætter det nødvendige niveau af beskyttelse af det indre marked og sigter dermed udelukkende mod at opnå den grad af koordinering inden for Unionen, der er absolut nødvendig for at opfylde målsætningerne.

(21) Målet for dette direktiv er at gøre det indre marked som helhed mere modstandsdygtigt over for hybride mismatch . Dette mål kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes ved, at medlemsstaterne handler hver for sig, da de nationale selskabsskattesystemer er meget forskellige, og da selvstændige tiltag fra medlemsstaternes side blot ville gentage den eksisterende fragmentering af det indre marked inden for direkte beskatning. Dette ville således blot videreføre ineffektivitet og forvridninger i samspillet mellem forskellige nationale foranstaltninger. Resultatet heraf vil være manglende koordinering. På grund af den grænseoverskridende karakter af hybride mismatch og nødvendigheden af, at der vedtages løsninger for det indre marked som helhed, kan målet bedre nås på EU-plan. Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union , herunder overgangen fra en enhedsbaseret tilgang til en samlet tilgang til beskatning af multinationale virksomheder . I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. Direktivet fastsætter det nødvendige niveau af beskyttelse af det indre marked og sigter dermed udelukkende mod at opnå den grad af koordinering inden for Unionen, der er absolut nødvendig for at opfylde målsætningerne.
P8_TA(2017)0142

EU-program til at styrke inddragelsen af forbrugere i politikudformning inden for finansielle tjenesteydelser ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 27. april 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et EU-program til støtte for særlige aktiviteter, der styrker inddragelsen af forbrugere og andre slutbrugere af finansielle tjenesteydelser i Unionens politikudformning inden for finansielle tjenesteydelser, for perioden 2017-2020 (COM(2016)0388 — C8–0220/2016 — 2016/0182(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2018/C 298/53)

Europa-Parlamentet,

— der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2016)0388),

— der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 169, stk. 2, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0220/2016),

— der henviser til artikel 294, stk. 3, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

— der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 19. oktober 2016 (1),

— der henviser til den foreløbige aftale, der er godkendt af det ansvarlige udvalg i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 15. marts 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

— der henviser til forretningsordenens artikel 59,

— der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Udvalget om International Handel (A8-0008/2017),

1. fastlægger nedenstående holdning ved førstebehandling;

2. anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter sit forslag eller ændrer eller agter at ændre det i væsentlig grad;

3. pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

(1) EUT C 34 af 2.2.2017, s. 117.
—

der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 14. februar 2017 om udkast til Rådets gennemførelsesafgørelse om ændring af afgørelse 2009/935/RIA, for så vidt angår listen over de tredjelande og organisationer, hvormed Europol skal indgå aftaler (6), og navnlig til opfordringen i punkt 4 til, at en fremtidig ordning mellem Europol og Danmark skal have en udløbsdato på fem år for at sikre dens overgangsmæssige karakter med henblik på en mere permanent ordning,
C 298/349

P8_TA(2017)0141

Oprettelse af et EU-program til støtte for særlige aktiviteter i forbindelse med regnskabsaflæggelse og revision ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 27. april 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 258/2014 om oprettelse af et EU-program til støtte for særlige aktiviteter i forbindelse med regnskabsaflæggelse og revision for perioden 2014-2020 (COM(2016)0202 — C8-0145/2016 — 2016/0110(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2018/C 298/52)

Europa-Parlamentet,

— der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0202),

— der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0145/2016),

— der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

— der henviser til udtalelse af 25. maj 2016 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

— der henviser til den foreløbige aftale, der er godkendt af det ansvarlige udvalg i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 15. marts 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

— der henviser til forretningsordenens artikel 59,

— der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0291/2016),

1. vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

2. anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter sit forslag eller ændrer eller agter at ændre det i væsentlig grad;

3. pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

(1) EUT C 303 af 19.8.2016, s. 147.
BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

FÆLLES ERKLÆRING FRA EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

I henhold til afgørelsens artikel 9 er finansieringsrammen for gennemførelsen af det europæiske år for kulturarv (2018) fastsat til 8 millioner EUR. For at finansiere forberedelsen af det europæiske år for kulturarv vil 1 million EUR blive finansieret af eksisterende midler i 2017-budgettet. For så vidt angår 2018-budgettet vil 7 millioner EUR blive øremærket det europæiske år for kulturarv og blive synliggjort på en budgetpost. Heraf vil 3 millioner EUR komme fra de midler, der i øjeblikket er afsat til programmet Et Kreativt Europa, og 4 millioner EUR vil blive omprioriteret fra andre eksisterende midler, uden at de eksisterende margener tages i anvendelse og med forbehold af budgetmyndighedens beføjelser.

ERKLÆRING FRA KOMMISSIONEN

Kommissionen noterer sig medlovgivernes aftale om at indføje en finansieringsramme på 8 millioner EUR i artikel 9 i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et europæisk år for kulturarv (2018). Kommissionen minder om, at budgetmyndigheden har beføjelse til at godkende beløbsrammen for bevillinger i det årlige budget i overensstemmelse med artikel 314 i TEUF.
Rådet ratificerede Parisaftalen den 5. oktober 2016, efter at Europa-Parlamentet havde givet sin godkendelse den 4. oktober 2016. Parisaftalen trådte i kraft den 4. november 2016 og sigter i henhold til artikel 2 i aftalen mod »at styrke den globale reaktion på truslen fra klimaændringer inden for rammerne af bæredygtig udvikling og indsatsen for at udrydde fattigdom, bl.a. ved at: a) holde stigningen i den globale gennemsnitstemperatur til et godt stykke under 2 oC over det førindustrielle niveau og fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5 oC i forhold til det førindustrielle niveau, idet det erkendes, at dette vil reducere risiciene ved og virkningerne af klimaændringer væsentligt; b) øge tilpasningsevnen over for de skadelige virkninger af klimaændringer og fremme modstandsdygtigheden over for klimaændringer og en udvikling med lave drivhusgasemissioner på en måde, der ikke er til fare for fødevareproduktionen, og c) lede finansielle strømme i retning af lave drivhusgasemissioner og klimarobust udvikling.«

I henhold til Parisaftalen skal parterne træffe foranstaltninger til at bevare og eventuelt forøge dræn og reservoirer for drivhusgasser, herunder skove.

Dette lovforslag er et led i gennemførelsen af Unionens tilsagn under Parisaftalen. Unionens forpligtelse til emissionsreduktioner for hele økonomien blev bekræftet i det tilsigtede nationalt bestemte bidrag for Unionen og dens medlemsstater, der blev forelagt sekretariatet for UNFCCC den 6. marts 2015.
BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Erklæring fra Kommissionen om PRIMA's gennemførelsesstrukturs finansielle garantier

1. For så vidt angår PRIMA-initiativet, fastsættes det i finansforordningens artikel 58, stk. 1, litra c), nr. vi), at Kommissionen kan overdrage budgetgennemførelsesopgaver til et privatretligt organ, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver (en gennemførelsesstruktur). Et sådant organ skal stille tilstrækkelige finansielle garantier.

2. For at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning af EU-midlerne, bør disse garantier — uden begrænsning af hverken anvendelsesområdet eller beløbet — dække gennemførelsesstrukturens eventuelle gæld til Unionen i forbindelse med gennemførelsesopgaver, jf. delegationsaftalen. Kommissionen forventer under normale omstændigheder, at garantistillerne indvilliger i at hæfte solidarisk for gennemførelsesstrukturens gæld.
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 24. maj 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 5. april 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
(3) I handlingsplanen for moms (9) fremhæver Kommissionen, at elektronisk leverede publikationer med hensyn til momssatser bør gives samme præferencebehandling som publikationer på alle fysiske medier. For at nå dette mål bør det ved leveringen af bøger, aviser og tidsskrifter være muligt for alle medlemsstaterne at anvende en nedsat momssats eller en lavere nedsat momssats, bl.a. muligt at indrømme fritagelser med ret til fradrag af den i det tidligere omsætningsled betalte moms.

(3) I handlingsplanen for moms (9) fremhæver Kommissionen, at elektronisk leverede publikationer med hensyn til momssatser bør gives samme præferencebehandling som publikationer på alle fysiske medier. For at nå dette mål bør det ved leveringen af bøger, aviser og tidsskrifter være muligt for alle medlemsstaterne at anvende en nedsat momssats eller en lavere nedsat momssats, bl.a. muligt at indrømme fritagelser med ret til fradrag af den i det tidligere omsætningsled betalte moms. Dette forslag er i overensstemmelse med målsætningen om at give medlemsstaterne større frihed til at fastsætte deres egne momssatser inden for en definitiv momsordning, der er baseret på bestemmelsessted.
2. Kommissionen træffer efter anmodning fra en medlemsstat eller på eget initiativ inden for en rimelig frist formel afgørelse om at indlede en undersøgelse. Hvis Kommissionen beslutter at indlede en undersøgelse, offentliggør den en meddelelse om undersøgelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Meddelelsen skal indeholde et sammendrag af de modtagne oplysninger og præcisere, at alle relevante oplysninger skal sendes til Kommissionen. Endvidere angives der en frist, som ikke er på over fire måneder fra offentliggørelsen af meddelelsen, inden for hvilken de berørte parter skriftligt kan redegøre for deres synspunkter.

2. Kommissionen træffer efter anmodning fra en medlemsstat , enhver juridisk person eller enhver sammenslutning uden status som juridisk person, som handler på vegne af EU-erhvervsgrenen, dvs. alle eller en væsentlig del af EU-producenterne af tilsvarende eller direkte konkurrerende varer, eller på Kommissionens eget initiativ , hvis det er åbenbart for Kommissionen, at der er tilstrækkelige umiddelbare beviser, formel afgørelse om at indlede en undersøgelse . I denne artikel forstås ved »væsentlig del«: EU-producenter, hvis samlede produktion udgør mere end 50 % af den samlede produktion i Unionen af lignende eller direkte konkurrerende varer produceret af den del af den pågældende EU-erhvervsgren, som enten giver udtryk for tilslutning til eller modstand imod anmodningen og ikke mindre end 25 % af den samlede produktion af samme eller direkte konkurrerende varer produceret af EU-erhvervsgrenen. Hvis Kommissionen beslutter at indlede en undersøgelse, offentliggør den en meddelelse om undersøgelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Meddelelsen skal indeholde et sammendrag af de modtagne oplysninger og præcisere, at alle relevante oplysninger skal sendes til Kommissionen. Endvidere angives der en frist, som ikke er på over fire måneder fra offentliggørelsen af meddelelsen, inden for hvilken de berørte parter skriftligt kan redegøre for deres synspunkter.
C 307/221

P8_TA(2017)0238

Flerårig ramme for Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder for 2018-2022 ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 1. juni 2017 om udkast til Rådets afgørelse om fastsættelse af en flerårig ramme for Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder for 2018-2022 (14423/2016 — C8-0528/2016 — 2016/0204(APP))

(Særlig lovgivningsprocedure — godkendelse)

(2018/C 307/44)

Europa-Parlamentet,

— der henviser til udkast til Rådets afgørelse (14423/2016),

— der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 352 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0528/2016),

— der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og stk. 4,

— der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0177/2017),

1. godkender udkastet til Rådets afgørelse;
—

der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Norge om supplerende regler vedrørende instrumentet for finansiel støtte til forvaltning af de ydre grænser og den fælles visumpolitik som en del af Fonden for Intern Sikkerhed for perioden 2014-2020 (13711/2016),
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 3. maj 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
(4) I denne vurdering blev det imidlertid konkluderet, at der er behov for at indføre markedsovervågningsforanstaltninger med henblik på at supplere typegodkendelseskravene, behov for at præcisere tilbagekaldelses- og beskyttelsesprocedurerne samt betingelserne for forlængelse af godkendelser af eksisterende køretøjstyper, behov for at forbedre håndhævelsen af rammen for typegodkendelse af køretøjer ved at harmonisere og forbedre de procedurer for typegodkendelse og produktionens overensstemmelse, som anvendes af medlemsstaternes myndigheder og tekniske tjenester, behov for at præcisere roller og ansvarsområder for de erhvervsdrivende i forsyningskæden og for de myndigheder og parter, der er involveret i håndhævelsen af rammen, og behov for at forbedre egnetheden af alternative ordninger (national typegodkendelse af små serier og individuel godkendelse af køretøjer) og af den etapevise typegodkendelsesprocedure med henblik på at sørge for passende fleksibilitet for nichemarkeder og SMV'er, dog uden at forvride de lige konkurrencevilkår.

(4) I denne vurdering blev det imidlertid konkluderet, at der er behov for at indføre markedsovervågningsforanstaltninger med henblik på at supplere typegodkendelseskravene, behov for at præcisere tilbagekaldelses- og beskyttelsesprocedurerne samt betingelserne for forlængelse af godkendelser af eksisterende køretøjstyper, behov for at forbedre håndhævelsen af rammen for typegodkendelse af køretøjer ved at harmonisere og forbedre de procedurer for typegodkendelse og produktionens overensstemmelse, som anvendes af medlemsstaternes myndigheder og tekniske tjenester, behov for klart at afgrænse roller og ansvarsområder for de erhvervsdrivende i forsyningskæden og for de myndigheder og parter, der er involveret i håndhævelsen af rammen, så det sikres, at disse roller og ansvarsområder ikke overlapper hinanden, således at de omtalte erhvervsdrivende, myndigheder og parter er uafhængige, og der ikke opstår interessekonflikter, og behov for at forbedre egnetheden af alternative ordninger (national typegodkendelse af små serier og individuel godkendelse af køretøjer) og af den etapevise typegodkendelsesprocedure med henblik på at sørge for passende fleksibilitet for nichemarkeder og SMV'er, dog uden at forvride de lige konkurrencevilkår.
(4)

Parisaftalen fastsætter bl.a. et langsigtet mål i overensstemmelse med målsætningen om at holde stigningen i den globale gennemsnitstemperatur et godt stykke under 2 oC over det førindustrielle niveau og fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5 oC over det førindustrielle niveau , hvilket kræver, at verden overgår til en periode med negative emissionsniveauer, hvor skovene, landbrugsjord og vådområder, herunder tørvemoser, spiller en afgørende rolle. I Parisaftalen sigtes der også mod at styrke den globale håndtering af truslen fra klimaændringer inden for rammerne af bæredygtig udvikling og indsatsen for at udrydde fattigdom, herunder ved at øge evnen til at tilpasse sig til de negative virkninger af klimaændringer, og fremme modstandsdygtigheden over for klimaændringer og udviklingen mod færre drivhusgasemissioner på en måde, der ikke truer fødevareproduktionen. I Parisaftalen anerkendte parterne ligeledes den grundlæggende prioritering af fødevaresikkerhed og af at udrydde hungersnød samt fødevareproduktionssystemers særlige sårbarhed over for de skadelige virkninger af klimaændringer. For at nå Parisaftalens mål er det nødvendigt, at parterne styrker deres kollektive bestræbelser på at modvirke klimaændringerne og begrænse den globale opvarmning. Parterne bør udarbejde, meddele og håndhæve på hinanden følgende nationalt bestemte bidrag. Parisaftalen erstatter fremgangsmåden i Kyotoprotokollen fra 1997, som ikke fortsættes efter 2020. I Parisaftalen opfordres også til, at der i anden halvdel af dette århundrede opnås en balance mellem menneskeskabte emissioner fordelt på kilder og optaget heraf fordelt på dræn af drivhusgasser, og til, at parterne træffer foranstaltninger til at bevare og eventuelt forøger dræn og reservoirer for drivhusgasser, herunder skove. Parterne erkender ligeledes i Parisaftalen, at tilpasningsindsatsen bør følge en fuldt gennemsigtig tilgang, der tager hensyn til økosystemerne, og være baseret på og styret af de bedste tilgængelige videnskabelige resultater.
—

der henviser til den tredje tillægsprotokol til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side for at tage højde for Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (06905/2017),