BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

På grund af Ruslands igangværende krig forventes Ukraine at stå med et betydeligt finansieringsbehov i 2023. Ifølge de ukrainske myndigheders seneste skøn (i samarbejde med Den Internationale Valutafond) vil der være en vedvarende finansieringskløft på mellem 3 og 4 mia. EUR om måneden i 2023. Ukraine vil fortsat have et stort behov for finansiering på kort sigt til at opretholde vigtige statslige funktioner, sikre makroøkonomisk stabilitet og rehabilitere kritisk infrastruktur, som er blevet ødelagt som følge af Ruslands krig. Det er derfor afgørende, at der hurtigst muligt mobiliseres ny støtte.

Rådet har også truffet afgørelse om bistandsforanstaltninger til at støtte Ukraines væbnede styrker inden for rammerne af den europæiske fredsfacilitet, som beløber sig til 3,1 mia. EUR, samt en militær bistandsmission til støtte for Ukraine, hvor der er afsat 0,1 mia. EUR til at dække af de fælles udgifter til uddannelse af 15 000 soldater som et første skridt. EU og medlemsstaterne har også ydet helt enestående nødhjælp via EU-civilbeskyttelsesmekanismen; dette udgør den største nødhjælpsoperation siden mekanismens oprettelse, og takket være indsatsen er der blevet kanaliseret millionvis af nødhjælpsforsyninger til Ukraine og regionen.

EU-budgettet har navnlig via det europæiske naboskabsinstrument og instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde, ydet omfattende reform- og investeringsstøtte til Ukraine siden 2014. Siden Rusland indledte sin angrebskrig, har denne støtte været omdirigeret til især nødhjælp og i stigende grad til rehabilitering af beskadigede/ødelagte nationale og kommunale infrastrukturer og boliger. Det er vigtigt at videreføre denne støtte som et supplement gennem MFA+-instrumentet, bl.a. gennem reformer i forbindelse med Ukraines vej til integration i Europa.

I en Team Europe-tilgang har EU, dets medlemsstater og de europæiske finansielle institutioner siden begyndelsen af Ruslands angrebskrig mobiliseret 19,7 mia. EUR til støtte for Ukraines økonomiske, sociale og finansielle modstandsdygtighed. Dette beløb omfatter støtte fra Unionens budget (12,4 mia. EUR), herunder makrofinansiel bistand, støtte fra Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling, som er helt eller delvis garanteret over Unionens budget, såvel som yderligere finansiel støtte fra medlemsstaterne (7,3 mia. EUR).

Ruslands seneste eskalering af den brutale angrebskrig mod Ukraine bekræfter landets faste målsætning om at krænke Ukraines grundlæggende ret til uafhængighed, suverænitet og territorial integritet inden for dets internationalt anerkendte grænser og om at knuse dets levedygtighed som stat. Det mod og den beslutsomhed, som det Ukrainske folk har udvist i kampen om at beskytte deres land, fortjener dyb respekt og taknemmelighed.

De kommende måneder vil være afgørende for at nå til enighed om yderligere støtte. Denne kortfristede støtte vil kræve en koordineret international indsats og et tæt samarbejde mellem de internationale partnere. EU er urokkeligt i sin støtte til Ukraine, hvis fremtid ligger i EU. En af Unionens største prioriteter er at fortsætte støtten til Ukraine inden for rammerne af en organiseret fælles tilgang.

Unionens makrofinansielle bistand til Ukraine i 2022 har været generøs og effektiv. Unionen har i forbindelse med sine makrofinansielle nødhjælpspakker afsat 7,2 mia. EUR i lån på meget lempelige vilkår, herunder rentegodtgørelse, hvoraf 4,2 mia. EUR allerede var blevet udbetalt i midten af oktober, mens de resterende 3 mia. EUR ventes at blive udbetalt inden udgangen af året. Indtil videre er bistanden dog blevet ydet på ad hoc-basis og har således kun dækket et par måneder ad gangen. Det har krævet betydelige tilførsler fra EU-budgettet og nationale garantier. Derfor bør det overvejes at anvende en mere struktureret og effektiv fremgangsmåde i forbindelse med Unionens støtte til Ukraine i 2023. I dette forslag fastsættes en velordnet og bæredygtig ramme for kanalisering af finansiel bistand til Ukraine, der samtidig giver tilstrækkelig fleksibilitet til at tilpasse støtten til udviklingen i landets finansieringsbehov og skaber et grundlag for en fremtidig "Rebuild Ukraine"-facilitet i overensstemmelse med meddelelsen af 18. maj 2022 om støtte til og genopbygning af Ukraine og de principper, der blev vedtaget på Ukraine-reformkonferencen i Lugano i juli 2022.

De bredere parametre for Unionens nødhjælp og rehabiliteringsstøtte bør fastlægges for hele 2023 på grundlag af en stabil ramme. Et samlet og effektivt system, som kan sikre de bedste lånevilkår og udvide markedsadgangen for lånestøtte har store fordele i en situation med stigende omkostninger og rentesatser.

Derfor foreslår Kommissionen at oprette et støtteinstrument med henblik på at yde støtte til Ukraine (makrofinansiel bistand +) for 2023. Instrumentet vil yde kortsigtet finansiel bistand i form af lån på meget lempelige vilkår på en forudsigelig, sammenhængende, velordnet og rettidig måde, finansiering af umiddelbare behov, rehabilitering af kritisk infrastruktur og indledende støtte til bæredygtig genopbygning efter krigen med henblik på at støtte Ukraine på sin vej mod europæisk integration. EU vil dække Ukraines renteomkostninger, som vil blive finansieret med bidrag fra medlemsstaterne i form af eksterne formålsbestemte indtægter indtil udgangen af 2027. For at sikre, at lånene er dækket i hele deres løbetid, bør bidrag fra medlemsstaterne efter 2027 fornys og fortsat udgøre eksterne formålsbestemte indtægter, medmindre lånene dækkes ved hjælp af andre midler i fremtidige flerårige finansielle rammer. Finansiering, som stammer fra yderligere frivillige bidrag fra medlemsstaterne og eventuelle bidrag fra tredjelande og tredjeparter, kan udgøre ikketilbagebetalingspligtig støtte.

Ukraines kommende finansieringsbehov kræver, at midlerne mobiliseres og udbetales på en omkostningseffektiv og smidig måde. Det er afgørende, at finansieringen samles inden for rammerne af én finansieringsmetode på linje med andre EU-midler, så flere forskellige politikbehov kan dækkes samtidig. Derfor bør forordning (EU, Euratom) 2018/1046 ændres med henblik på at fastlægge den diversificerede finansieringsstrategi, der i øjeblikket anvendes for låntagning i henhold til afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053, som den grundlæggende metode til gennemførelse af låntagningstransaktioner.

For at skabe et solidt finansielt grundlag bør lån til Ukraine understøttes af en garanti under EU-budgetmargenen, dvs. det budgetmæssige råderum over loftet for betalinger i den flerårige finansielle ramme (FFR) op til loftet for egne indtægter. Det vil give investorerne en høj grad af beskyttelse og tryghed, fjerne behovet for at tilføre midler til dækning af lån eller at oprette nationale garantier, uden at ændre FFR's størrelse eller lofter. Dette kræver en begrænset ændring af forordning (EU, Euratom) 2020/2093, som vil gøre det muligt at behandle eventualforpligtelser som følge af finansiel bistand til Ukraine, der stilles til rådighed for 2023 og 2024, på samme måde som finansiel bistand til medlemsstaterne.

Ydelsen af støtte inden for rammerne af instrumentet vil kræve, at Ukraine styrker retsstaten yderligere, sikrer bedre regeringsførelse og styrker foranstaltningerne til bekæmpelse af svig og korruption. Under hensyntagen til situationens udvikling bør den finansielle støtte derfor baseres på politikbetingelser, der i stigende grad fokuserer på at styrke Ukraines institutioner og bane vejen for en vellykket genopbygningsindsats samt støtte Ukraines bestræbelser på dets vej mod EU.

Ukraines og dets befolknings fremtid ligger i EU. Det Europæiske Råd tildelte Ukraine status som kandidatland i juni 2022. Den umiddelbare indsats for at opretholde Ukraines finansielle modstandsdygtighed og den langsigtede genopbygning vil kræve Unionens ekspertise i samarbejde med internationale partnere samt gennemsigtighed og overvågning.