ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.3.1.

Borgere, forbrugere og virksomheder har gjort opmærksom på væsentlige hindringer for det nuværende indre markeds funktion i form af: a) Komplekse administrative procedurer: Lovgivningen om det indre marked omfatter alt for ofte regler og procedurer, der er vanskelige at forstå eller følge for slutbrugerne. b) Forskellige nationale tekniske standarder: Der findes et voksende antal nationale tekniske forskrifter, hvilket fremgår af det stigende antal indberetninger af lovgivning — omkring 700 om året vedrørende varer. c) Problemer med at få adgang til information om standarder og krav: Den fælles digitale portal er et skridt i den rigtige retning med hensyn til at hjælpe virksomhederne, navnlig mikrovirksomheder og SMV'er, med at få adgang til de rigtige oplysninger, men der findes mange kontaktpunkter. En kvikskranke i hver medlemsstat kunne yde bedre vejledning om regler, procedurer og påkrævede dokumenter og om, hvilke myndigheder der skal kontaktes. d) Manglende koordinering mellem forskellige markedsovervågningsniveauer: Medlemsstaterne og regionerne har ansvaret for markedsovervågningen, hvilket kan medføre forskellige overvågningsniveauer med mulige forvridninger mellem produkter i det indre marked og produkter, der kommer ind på markedet, til følge. e) Overregulering og manglende gennemførelse af EU-direktiver på nøgleområder inden for erhvervslovgivningen skaber et komplekst lovgivningsmæssigt kludetæppe i det indre marked, hvilket forhindrer især SMV'er og mikrovirksomheder i at høste fordelene ved hele det indre marked fuldt ud. f) Manglende uddannelses- og samarbejdsmekanismer, som kan sikre et fornuftigt og konsekvent kendskab til de standarder, der (potentielt) finder anvendelse, blandt de relevante offentlige myndigheder, borgerne, forbrugerne og de berørte virksomheder. g) Fejlslagen sikring af et indre marked inden for nøglesektorer som f.eks. gas, elektricitet, digital infrastruktur og transport.
6.4.

Den nuværende EU-lovgivning tager allerede højde for flere forskellige problemer i forbindelse med valg til Europa-Parlamentet. Der er således ingen formelle hindringer for, at denne lovgivning også indeholder garantier om forskellige muligheder for at stemme for personer med handicap. Hvis bedste praksis fra alle lande blev indført, ville der ifølge EØSU opstå et ideelt system, hvor alle EU-borgere med handicap ikke blot ville have fuld mulighed for at stemme, men også selv ville kunne vælge den mest praktiske måde at afgive stemme på.
4.8.

2 -markedspriserne i EU styrtdykker på grund af den økonomiske nedlukning som følge af covid-19-krisen, hvilket understreger behovet for at styrke ordningen, så den bedre kan modstå lignende chok. Umiddelbart inden krisen var EU's ETS-pris på 25 EUR pr. ton, hvilket var med til at holde gang i udfasningen af kul. Som følge af det nuværende prisfald er brunkulsværkernes indtjeningsevne desværre allerede blevet forbedret. Prisfaldet betyder også, at medlemsstaternes indtægter fra auktionering af emissionskvoter falder. En lavere CO 2 -pris betyder, at kulstofprissignalet får mindre betydning som incitament for reduktion af emissionerne. Dette har særlig betydning for store forurenende industrisektorer (stål, kemikalier, cement) og luftfartssektoren. EU's ETS-markedsstabilitetsreserve har absorberet overskydende kvoter fra markedet siden starten af 2019, hvilket er den vigtigste årsag til prisen på 25 EUR. Den vil fortsat absorbere overskuddet og ophæve disse tilladelser senere. Markedsstabilitetsreserven var imidlertid udtænkt med henblik på at håndtere tidligere forsyningsoverskud, der var blevet bygget op i årenes løb. Den er ikke egnet til at håndtere nuværende eller fremtidige overskud. Det vil være nødvendigt at styrke markedsstabilitetsreserven 2 -markedet. CO-markedspriserne i EU styrtdykker på grund af den økonomiske nedlukning som følge af covid-19-krisen, hvilket understreger behovet for at styrke ordningen, så den bedre kan modstå lignende chok. Umiddelbart inden krisen var EU's ETS-pris på 25 EUR pr. ton, hvilket var med til at holde gang i udfasningen af kul. Som følge af det nuværende prisfald er brunkulsværkernes indtjeningsevne desværre allerede blevet forbedret. Prisfaldet betyder også, at medlemsstaternes indtægter fra auktionering af emissionskvoter falder. En lavere CO-pris betyder, at kulstofprissignalet får mindre betydning som incitament for reduktion af emissionerne. Dette har særlig betydning for store forurenende industrisektorer (stål, kemikalier, cement) og luftfartssektoren.har absorberet overskydende kvoter fra markedet siden starten af 2019, hvilket er den vigtigste årsag til prisen på 25 EUR. Den vil fortsat absorbere overskuddet og ophæve disse tilladelser senere. Markedsstabilitetsreserven var imidlertid udtænkt med henblik på at håndtere tidligere forsyningsoverskud, der var blevet bygget op i årenes løb. Den er ikke egnet til at håndtere nuværende eller fremtidige overskud. Det vil være nødvendigt at styrke markedsstabilitetsreserven ( 25 ) i forbindelse med gennemførelsen af EU’s klimalovgivning og den kommende gennemgang af EU’s regler for CO-markedet.
6.1.3.

Det europæiske semester spiller en vigtig rolle ved at sætte fokus på betydningen af finansiering, der skal sikre bæredygtige nationale investeringer i livslang læring og voksenuddannelse. For at nationale/regionale politikker for livslang læring kan gennemføres effektivt, er det nødvendigt at sikre et tilstrækkeligt finansieringsniveau . Mere bæredygtighed og kontinuitet i finansieringen er afgørende for at sikre bæredygtigheden i arbejdet med at udbyde voksenuddannelse og videreuddannelse samt evnen for udbyderne af livslang læring til at innovere og udvikle dette område.
1.4.

Demografisk dynamik handler også om at have tillid til fremtiden, og derfor har EU brug for en stærk økonomi og en stærk socialpolitik. Kvinder og mænd, navnlig de unge, i Europa kommer ellers til at miste tilliden til fremtiden, og den deraf følgende sociale og økonomiske usikkerhed vil afholde dem fra at stifte familie. Derfor er gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder en meget vigtig faktor, når det gælder om at forbedre den demografiske situation i EU. EØSU glæder sig derfor over, at Kommissionen har i sinde at udarbejde en handlingsplan for gennemførelsen med på baggrund af en bred høringsproces.
2.3.

Meddelelsen om den årlige strategi for bæredygtig vækst 2020 ( 2 ) har til formål at fremlægge Kommissionens syn på de politiske prioriteter, som medlemsstaterne skal tage hensyn til i forbindelse med udarbejdelsen af deres økonomiske politikker for 2020, og tager udgangspunkt i en integrering af verdensmålene for 2030 i de europæiske politikker og særligt: — miljømæssig bæredygtighed, produktivitetsgevinster, retfærdighed og makroøkonomisk stabilitet som dimensionerne af en ny model for EU's økonomiske politik i de kommende år — behovet for at udvikle en sådan ny vækstmodel for på effektiv vis at overvinde de langsigtede udfordringer, der forandrer det europæiske samfund — sikring af Europas politiske og økonomiske lederskab på globalt plan på grundlag af den nye model, som øger vækstpotentialet — opvejning på kort og langt sigt af omkostningerne og fordelene ved sådanne politikker og strukturreformer: fordeling af fordelene og begrænsning af omkostningerne for de mest udsatte grupper — betydelige offentlige og private investeringer for at maksimere synergierne mellem de forskellige, skitserede politiske mål, også for at »investere rekordstore beløb i banebrydende forskning og innovation« og i uddannelse, navnlig for at »opfylde de eksisterende klima- og energimål for 2030« — optimering af den vigtigste drivkraft for EU-budgettet for 2021-27 for at gennemføre de politiske ambitioner: »en investeringsplan for et bæredygtigt Europa bygger på eksisterende og nye mekanismer og vil tilvejebringe de investeringer, der er nødvendige for at indfri den europæiske grønne pagt«, og en »mekanisme for en retfærdig omstilling vil beskæftige sig med de hårdest ramte regioner og sikre, at ingen lades i stikken« — styrkelse af den økonomiske styring og den demokratiske ansvarlighed, som skal gå hånd i hånd: øget demokratisk ansvarlighed inden for det europæiske semester og mere generelt Kommissionens hensigt om at fortsætte dialogen med medlemsstaterne og opfordre dem til at inddrage de nationale parlamenter, arbejdsmarkedets parter og alle andre relevante interessenter.
3.13.

EØSU er overbevist om, at der er plads til yderligere overvejelser om relevansen og bæredygtigheden i skattesystemets nuværende parametre. Skattebyrden i euroområdet er forholdsvis stor, og skatten på arbejdskraft vægter uforholdsmæssigt meget. Samtidig udgør miljø- og ejendomsskatter generelt meget lidt af den samlede beskatning. EØSU bemærker derfor, at det er nødvendigt at indføre beskatningsformer, der letter skattebyrden på arbejde, men øger den på eksempelvis spekulation. Udvalget anbefaler, at der indføres en retfærdig beskatning, navnlig i forbindelse med nye former for digital økonomi, hvor kapital koncentreres mere om udvinding af værdi end produktion af varer og levering af tjenesteydelser. Miljøafgifter kan i fremtiden blive et vigtigt instrument til fremme af en grønnere forbruger- og producentadfærd uden i væsentlig grad at påvirke betingelserne for økonomisk vækst. Samtidig bemærker EØSU, at enhver ændring i skattesystemerne må forhindre en yderligere forværring af den stærkt skæve fordeling af indkomst og velstand. EØSU opfordrer til, at man fortsætter og styrker indsatsen i kampen mod skattesvig, skatteunddragelse og skatteundgåelse (aggressiv skatteplanlægning), hvilket vil føre til et mere effektivt skattesystem. EØSU er enig med Kommissionen i, at der bør være en tættere koordinering og et tættere samarbejde mellem medlemsstaterne i udformningen af en skattepolitik, der bidrager til at skabe rimelige vilkår på det indre marked. EØSU støtter også Kommissionens bestræbelser og drøftelser med henblik på at opnå konsensus om det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag (FKSSG) og en oversigt over fordelingen af overskuddet mellem medlemsstaterne. EØSU, der støtter Kommissionens initiativ om afstemning med kvalificeret flertal, mener, at det er vigtigt, at det bliver indført gradvist, og at der opnås bred konsensus om dets gennemførelse.
3.20.

For at sikre en balance mellem det frie marked og fusioner er det ikke tilstrækkeligt at henvise til konkurrence fra andre store globale aktører, især ikke hvis de kommer fra lande, hvor der er lukket for konkurrencen fra udenlandske virksomheder. På den baggrund foreslår EØSU, at man i stedet for at foretage virksomhedsfusioner, der svækker konkurrencen, træffer foranstaltninger for at fjerne hindringerne for adgangen til tredjelandsmarkeder, indfører større skattemæssige incitamenter til forskning og udvikling og sikrer aftaler mellem de europæiske producenter om samordning af eksportstrategier og strategier for investeringer i udlandet.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1306/2013 for så vidt angår finansiel disciplin fra og med regnskabsåret 2021 og af forordning (EU) nr. 1307/2013 for så vidt angår fleksibiliteten mellem søjlerne i regnskabsåret 2020

(COM(2019) 580 — 2019/0253 (COD))

(2020/C 97/09)

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 13.11.2019 Rådet, 15.11.2019 Retsgrundlag Artikel 43, stk. 2, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø Vedtaget på plenarforsamlingen 11.12.2019 Plenarforsamling nr. 548 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 191/1/1

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 548. plenarforsamling den 11.-12. december 2019, mødet den 11. december, med 191 stemmer for, 1 imod og 1 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
3.9.

EØSU foreslår imidlertid, at anvendelsesområdet for fritagelsen inden for såvel momssystemet som punktafgiftssystemet bør afgrænses bedre. Det er netop et strategisk valg præcist at fastsætte de nøjagtige rammer for en sådan fritagelse for at garantere moms- og punktafgiftssystemernes retssikkerhed og forudsigelighed.
3.18.

Den cirkulære økonomi er et vigtigt instrument til at nå målene for bæredygtig udvikling og skabe en lavemissionsøkonomi. For at fremskynde omstillingen til en cirkulær økonomi er det vigtigt at fremme dialog og udveksling af erfaringer om, hvordan interessenterne kan bruge den cirkulære økonomi som et værktøj til at opnå målene for bæredygtig udvikling eller andre relevante mål. For at sikre, at en cirkulær og bæredygtig økonomi virker for alle interessenter, bør medarbejdere støttes gennem de eksisterende rammer såsom erhvervsuddannelse, således at eksisterende og fremtidige medarbejdere udstyres med de færdigheder, der er nødvendige for at understøtte omstillingen.
3.12.

EØSU mener, at der, hvad angår betalingsbalancens løbende poster, er stor forskel på medlemsstaternes situation, og at der samtidig heller ikke er enighed om forståelsen af instrumenterne og målene for den økonomiske politik. Selv om det er korrekt, at en række lande, som tidligere havde kronisk underskud på deres løbende poster, har reduceret deres underskud betydeligt, er det ligeledes korrekt, at flere medlemsstater stadig har store underskud på de løbende poster. Det er vigtigt at tilnærme disse to grupper af lande, da der ellers vil være stor risiko for en europæisk økonomi i to hastigheder, et fænomen, som risikerer at blive permanent. Konvergensprocessen bør bestå i, at lande med underskud træffer yderligere foranstaltninger for at understøtte deres konkurrenceevne og produktivitet (i overensstemmelse med de indikator, der anvendes i forbindelse med det europæiske semester), og at lande med overskud i højere grad koncentrerer sig om faktorer, der stimulerer den samlede efterspørgsel, f.eks. ved at foretage mere robuste investeringer, der har positiv indvirkning på skabelse af kvalitetsjob.
1.2.

fremhæver klimaændringerne som en stor udfordring for planeten med umiddelbare og overvejende negative konsekvenser for skovsektoren. Samtidig er der i den skovbaserede sektor et stort potentiale for at levere modvirkningsløsninger via en bæredygtig og cirkulær bioøkonomi, under forudsætning af at der i god tid gennemføres effektive tilpasningsstrategier. Det fulde potentiale for CO 2 -binding skal videreudvikles ved i højere grad at anvende træ på en bæredygtig måde, øge substitutionen af fossile råmaterialer og fossil energi og lagre mere kulstof i langtidsholdbare træprodukter. Skove bestående af forskellige arter skaber flere klimafordele end monokulturer, som på lang sigt kan påvirke bæredygtigheden negativt;
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af afgørelse nr. 573/2014/EU om øget samarbejde mellem offentlige arbejdsformidlinger

(COM(2019) 620 final)

(2020/C 47/16)

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 19.9.2019 Rådet, 19.9.2019 Retsgrundlag Artikel 149 og 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab Vedtaget på plenarforsamlingen 30.10.2019 Plenarforsamling nr. 547 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 219/3/11

Da EØSU går ind for forslagets indhold, og da EØSU allerede har behandlet dette emne i sin udtalelse SOC/620 om offentlige arbejdsformidlingers nye rolle i forbindelse med gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder (1), vedtaget den 17. juli 2019, besluttede det på sin 547. plenarforsamling den 30.-31. oktober 2019, mødet den 30. oktober 2019, med 219 stemmer for, 3 imod og 11 hverken for eller imod at afgive en udtalelse, som støtter det fremsatte forslag, og at henvise til den holdning, det gav udtryk for i ovennævnte dokument.

Bruxelles, den 30. oktober 2019. Luca JAHIER Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) EUT C 353 af 18.10.2019, s. 46.
2.4.6.

EU skal bidrage til at udforme og iagttage lokale udviklingsmodeller og fremme beskyttelsen af miljøet. Der er derfor behov for, at Kommissionen foretager en mere regelmæssig lokal kontrol i medlemsstaterne for at sikre, at EU-midlerne anvendes fornuftigt, og at alle relevante offentlige og private aktører gennemfører miljølovgivningen korrekt. Dette kan også være en reaktion på det generelle krav om, at borgere og organisationer i de fjerntliggende regioner i EU modtager støtte og behandles som en central del af EU. Kommissionen bør også sikre, at der i hver enkelt medlemsstat er tilstrækkeligt med uddannet personale på områder såsom adgang til oplysninger og domstolsprøvelse, og i endnu højere grad på inspektionsområdet, med henblik på at overvåge den korrekte gennemførelse af miljølovgivningen.
1.8.

EØSU bifalder Kommissionens forslag om en tilpasning af overgangsbestemmelserne, der gør det muligt for kreditinstitutter at afhjælpe virkningen på deres egenkapital af hensættelser og justeringer for kreditrisiko i henhold til IFRS 9. EØSU ser imidlertid kun forslaget som et første skridt hen imod målet om at afbøde recessionens virkninger, og mener ikke, at det er effektivt og tilstrækkeligt til at opretholde lige vilkår for europæiske formidlere. Derfor mener udvalget, at forslaget kan suppleres af følgende foranstaltninger: — Udvidelse af den »nye« dynamiske komponent med referencedato 1. januar 2020 til også at omfatte lån, der misligholdes fra og med 1. januar 2020 (eller anden efterfølgende dato, som anses for hensigtsmæssig og i overensstemmelse med pandemiens begyndelse). — Ikke at erstatte skalafaktoren med en enkelt risikovægtning på 100 %, som anvendes for finansiering til detailkunder. Med en sådan foranstaltning anerkendes det ikke, at der er forskellige grader af risiko forbundet med de kategorier af låntagere, der er typiske for forretningsbanker i almindelighed og i særdeleshed for lokale banker. Her tænkes der specifikt på familier og SMV'er. I forhold til kapitalkrav er der for eksponeringer forbundet med denne kategori af låntagere en særlig tilsynsmæssig behandling. Erstattes skalafaktoren med en enkelt risikovægtning på 100 %, vil det desuden medføre betydelige, hvis ikke helt uoverstigelige, vanskeligheder for banker, der anvender standardmetoden og benytter sig af protokolprocessen til rapporteringsformål. Som et alternativ til den af Kommissionen foreslåede bestemmelse kunne det som en foranstaltning, der udgør en reel operationel forenkling, overvejes at gribe ind i forhold til den forbundne beskatning og behandle den som nævnt i stk. 7, litra a), i stedet for at slette litra b). — Forlængelsen af indfasningsperioden også for den statiske komponent med referencedato den 1. januar 2018 med indførelse af det nye IFRS9-regnskabsprincip, hvorefter bankerne er forpligtede til at være særligt opmærksomme på virkningerne i forbindelse med den første anvendelse (FTA), har konsekvenser for, hvordan misligholdte lån, der i dag udgør den største andel af beløbet FTA-reserven, værdiansættes i »salgsscenariet«.
1.2.

Ifølge Kommissionens vurderinger vil en udsættelse af de frister, som er fastsat for anvendelsen af momsordningen for e-handel på tværs af grænserne, medføre et økonomisk tab på omkring 3 o mia. EUR for medlemsstaterne. Kommissionen advarer dog om, at systemet først vil kunne fungere efter hensigten, når alle medlemsstater er klar. EØSU anbefaler, at medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger for at gøre systemet operationelt, så snart den nuværende krise er overvundet.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om erhvervelse og besiddelse af våben (kodifikation)

(COM(2020) 48 final — 2020/0029 (COD))

(2020/C 311/06)

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 9.3.2020 Rådet, 27.2.2020 Retsgrundlag Artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug Vedtaget på plenarforsamlingen 10.6.2020 Plenarforsamling nr. 552 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 210/0/4

Da EØSU går ind for forslagets indhold og allerede har behandlet dette emne i sine tidligere udtalelser CES 1166/1987 (1), CESE 1157/2006 (2) og CESE 6789/2015 (3), besluttede det på sin 552. plenarforsamling den 10.-11. juni 2020, mødet den 10. juni, med 210 stemmer for og 4 hverken for eller imod at afgive en udtalelse, som støtter det fremsatte forslag, og at henvise til den holdning, det gav udtryk for i ovennævnte dokumenter.

Bruxelles, den 10. juni 2020. Luca JAHIER Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) EFT C 35 af 8.2.1988, s. 5.

(2) EUT C 318 af 23.12.2006 s. 83.

(3) EFT C 264 af 20.7.2016, s. 77.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 223/2014 for så vidt angår indførelsen af specifikke foranstaltninger til imødegåelse af covid-19-krisen

(COM(2020) 223 — 2020/0105 (COD))

(2020/C 311/14)

Anmodning om holdningsdokument Europa-Parlamentet, 17.6.2020 Rådet: 8.6.2020 Retsgrundlag Artikel 175, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab Vedtaget på plenarforsamlingen 10.6.2020 Plenarforsamling nr. 552 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 225/2/3

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, og da EØSU allerede har behandlet dette emne i sit holdningsdokument SOC/651 — Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede (FEAD)/covid-19-krisen (EESC-2020-01741-00-01-PAC-TRA-EN), fremsendt til Rådet og Europa-Parlamentet den 15. april 2020, besluttede det på sin 552. plenarforsamling den 10.-11. juni 2020, med 225 stemmer for, 2 imod og 3 hverken for eller imod at afgive en udtalelse, som støtter det fremsatte forslag, og at henvise til den holdning, det gav udtryk for i ovennævnte dokument.