ARCHIVESHISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEEDES
DOCUMENTS "COM"
COM(79)130
Vol.1979/0066

Disclaimer
Conformément aurèglement(CEE,Euratom)n°354/83duConseildu1erfévrier1983
concernantl'ouvertureaupublicdesarchiveshistoriquesdelaCommunauté économique
européenneetdelaCommunautéeuropéennedel'énergieatomique(JOL43du15.2.1983,
p.1),telquemodifiéparlerèglement(CE,Euratom)n°1700/2003du22septembre2003
(JOL243du27.9.2003,p.1),cedossierestouvertaupublic.Lecaséchéant,lesdocuments
classifiésprésentsdanscedossierontétédéclassifiésconformément àl'article5dudit
règlement.
InaccordancewithCouncilRegulation(EEC,Euratom)No354/83of1February1983
concerningtheopeningtothepublicofthehistoricalarchivesoftheEuropeanEconomic
CommunityandtheEuropeanAtomicEnergyCommunity(OJL43,15.2.1983,p.1),as
amendedbyRegulation(EC,Euratom)No1700/2003of22September2003(OJL243,
27.9.2003,p.1),thisfileisopentothepublic.Wherenecessary,classifieddocumentsinthis
filehavebeendeclassified inconformitywithArticle5oftheaforementioned regulation.
InÜbereinstimmung mitderVerordnung(EWG,Euratom)Nr.354/83desRatesvom1.
Februar1983überdieFreigabederhistorischen ArchivederEuropäischen
Wirtschaftsgemeinschaft undderEuropäischen Atomgemeinschaft (ABI.L43vom15.2.1983,
S.1),geändertdurchdieVerordnung(EG,Euratom)Nr.1700/2003vom22.September2003
(ABI.L243vom27.9.2003,S.1),istdieseDateiderÖffentlichkeitzugänglich.Soweit
erforderlich,wurdendieVerschlusssachen indieserDateiinÜbereinstimmung mitArtikel5
dergenanntenVerordnungfreigegeben.

KOMMISSIONEN FORDEEUROPAEISKE FAELLESSKABER
KOM(79)130endeligudg.
Bruxelles,den23*April1979
MIDLERIETSAMARBEJDE MEDAVS-LANDENE INDENFORMINEDRIFT OGENERGI
(MeddelelsetilRådetfraKommissionen )
*"<• „I-,<1V.Ç\5-'/"r'•5-,\
:r[■r'\
KOM(79)130endeligudg«
W

MIDLERIETSAMARBEJDE MESAVS-LAITDEKE INDENFORMINEDRIFT OGENERGI
(MeddelelsetilRådetfraKommissionen )

-1-
Deherfremførte forslag indgår iEF'sforbindelser medAVS-landene ,"bade fordi
det erforuroligende fatnavnlig Afrika ersakket bagud idenseneste halve snes
årinden formineralefterforskningen ,ogfordi derpågrund afdeigangværende
forhandlinger erenlejli^ied tilpåkontraktmæssigt grundlag attræffe afgørelse
om,påhvilken måde derkangribes indpåetområde afgensidig interesse ,og
understrege værdien deraf .Detdrejer sigimidlertid omforslag ,somerendelaf
enpolitik ,der skal omfatte andre u-lande ,hvilket dervilblive taget initiativ
tilpåetsenere tidspunkt .
SKK>
I.B30RUÏID3LSE
A.U-landenes ognavnlig AVS–landenes interesser
Deu-lande ,somerFællesskabets handelspartnere ,harenindlysende interesse
i,atsamarbejdet medEFomfatter udnyttelse afderes energi –ogminepotentiel .
Enøget indsats pådette område ,derharligget upåagtet hen idesenere år,
ville fågavnlige indvirkninger
-påeksportindtægternes størrelse ,somu–landene erafhængige afforatsikre
deres økonomiske udvikling ,
-påderes beskæftigelsesniveau ,
-påderes teknologiske ogvidenskabelige udvikling (ibetragtning afden
avancerede teknologi ,dersædvanligvis ernødvendig iforbindelse med
prospektering ogudnyttelse afmineralressourcer ),
-c;,uores aktive medvirken iudviklingen afvisse økonomiske sektorer af
;:Iooalbetydning .
Isårsamarbejdet medhenblik påudnyttelse afenergipotentiellet ^skulle
iildals frigøre deikke-olieproducerende u-lande fradenspændetrøje ,som
indforsien afklassiske energiformer påtvinger dem,vedatmindske underskuddet
påbetalingsbalancen ogsåledes forøge deindkomster ,derstår tilrådighed
foraeres ikke–energimæssige forbrug .
l)Omtalt imeddelelse K0M(78 )355af31.7.1978 .

Denneanalysefaldersammenmed.analysenfraVerdensbanken,eentornylig
■besluttedeatspilleenaktivrollesomkatalysatoriforbindelsemedinveste­
ringerindenforminedriftogenergiiudviklingslandene .
ørederessourceoverførsler tilu-landene
I-landene,ognavnligFællesskabet,måpåtagesigstørreforpligtelserinden
forenergi-ogminesektoreniu-landeneforatstøttevæksteniverdensøkono­
mien.OECD'sforslagidenforbindelseer,atdefinansiellestrømmefraindu­
strilandeneogOPEC–landenetildentredjeverdenskaløgesbetydeligtog
hurtigtforatstimuleredenglobaleefterspørgsel ogsåledestilskyndetil,
2)atproduktionenideudvikledelandeøges.
Ibetragtningaf,atderergrænserforvækstenioverførsleriformaf
offentligbistand,måmannavnlighjælpeu-landenemedattiltrækkeudenlandske
finansiellemidlerpåbetingelser,dergivertilstrækkelig sikkerhed.
Energi-ogråstofsektorerne kommeriførsterækkeiforbindelsemedensådan
intensiveringafinvesteringerneidenudstrækning,disseisærliggradskal
rettesmodverdensøkonomiens strukturellebehovpålangsigt.
C.Fællesskabets behov
Fællesskabetsinteresseiettætteresamarbejdemedu-landeneindenforenergi
ogminedrift,ognavnligmeddeu-lande,somharsnævreøkonomiskeforbindelser
nedEF,forklaresved,atFællesskabetforsyningsmæssigt erstærktafhængigt
arandrelande,megetmereendDeforenedeStater.HvadangårJapan,derogså
ividudstrækningerafhængigtafudlandet,erderindledtenforsyningspoli-
tik,dererheltsamordnetmeddenjapanskeindustrisprivateinitiativer,
hvilketendnuikkeertilfældetforFællesskabet .
1)Jf.IBRD,AnnualReport1978og"OresandEnergyinDevelopingCountries,
Report,nr.1588»1977*
2)02CD,Stepped-upInvestmentPrograminDevelopingCountries,DAC/7/21a
20.juli1978.

En "betydelig delafEuropas 7forsyninger leveres afu-landene ,ogibetragt­
ning affordelingen afjordens reserver vildette forhold ikke kunne ændres
påkort eller mellemlang sigt ,tiden atEuropa istigende grad blev afhængigt
afvisse i-lande (Densydafrikanske Republik ,Australien ogCanada f.eks .)
og/eller afmultinationale råvareproducenter over hele verden ,hvilket ville
være uacceptabelt .
Detvilsåledes være nødvendigt ,atderforetages mere ogmere omfattende
investeringer iu–landene foratforøge ,eller blot opretholde forsyningerne
2)tilFællesskabet meddefleste afdevigtigste metaller .
Men efter alle tilgængelige oplysninger atdømme synes deratdannes et
stadigt større svælg mellem Fællesskabets mellem –oglangsigtede behov og
deeuropæiske mineselskabers efterforsknings -oginvesteringspolitik .
Disse selskaber harnemlig iadskillige årtøvet medatforetage investeringer
iandre u-lande enddem ,deranses for "stabile ",ogharpånyrettet blikket
mod industrilandene .Således eru-landenes andel ideres samlede efterforsk -
ningsudgifter ,somlåpåomkring 40%islutningen af60'erne ,faldet tilet
gennemsnit på13%mellem 1972 og1977 «
TiIbaøregangen iefterforsknings-virksomheden ernavnlig tydelig idetsorte
Afrika ;denerdramatisk ,hvis man setbort frauran ,fordi udgifterne til
efterforskning kunharandraget 2200001976-dollars igennemsnit forde
fire sidste år(0i1976),mens devartolv gange større ihele perioden
1966-1973 .
l)Cobalt :92% ;tins 85% ;phosphater :68% ;wolfram :58% ;kobber :57% ;
mangan :42%;chrom :38%,osv.
2)Investeringsbehovene fordevigtigste mineraler (eksklusive råolie )an­
slås tilI58mia1975-d .ollars fortidsrummet 1977–1990 ,hvoraf ca.en
tredjedel skal investeres iu–landene ,hvilket fordisse lande svarer til
over 4miadollars omåret –sevedlagte tabeller .

4
Deeuropæiske investeringer iminesektoren iu-landene -ogdenaftagende
tendens træder først frem medadskillige årsforsinkelse -harsiden 1970
kionværet halvt såstore somdeamerikanske ;disse harsåledes sikret for­
nyelsen afforsyningskilderne langt udover Leforenede Staters "behov og
bl.a .til fordel forEuropa .
Siden begyndelsen af70'erne harJapan istadig stigende grad deltaget i
udviklingen afudenlandske miner ;Japans deltagelse har ividt omfang været
iform aflånmedsikkerhed ilangsigtede opkøb ,snarere endiform afdi­
rekte investeringer .
II.FORSLAG
A.Efterforskning ogprospektering
Deterkonstateret ,atenvæsentlig hindring forudnyttelsen afenrække u­
landes mineralressourcer er,atdetharskortet påinvesteringer iforud­
_gående forskning "^.Dette ernavnlig tilfældet fordeafrikanske lande ,som
således risikerer ikke atkunne tiltrække enpassende andel afdemidler ,der
skal investeres iminedrift ,nårderbliver brug forsådanne investeringer i
forbindelse med enbedring iden globale industriefterspørgsel .
Det ermuligt atbistå AVS-landene medatafhjælpe deres svage stilling inden
forforskning ,idetmindste delvis ,vedatstille dennødvendige tekniske
bistand tilrådighed for
-atstyrke denadministrative kompetence idegeologiske afdelinger og
mineafdelingerne ,
–atsætte landene istand tilatudnytte denmængde geologiske ogmine-
relevante oplysninger ,derallerede nuforeligger ,ogfølgelig koncentrere
opmærksomheden omdetarbejde ,dermangler atblive udført .
Dette erenaktionstype ,derkanogskal finansieres over EUFogdenbilate­
rale støtte inden fordenationale eller regionale programmer .
l)Disse ernæsten nuliAfrika ,bortset fra ,uran ogråolie .

Mendette erdogkun etførste skridt .Detstørste savn ,derskal afhjælpes ,
idetmindste iAfrika ,erikke atudvælge potentielle projekter ,formange
afdemerallerede kendt ogsynes meget lovende .Vanskeligheden ligger nær­
mere idenintensive efterforskning ,derernødvendig foratføre etpotentielt
projekt frem tildettekniske stadium ,somkræves afetnbankvenligt"pro jekt ,
for såvidt naturligvis somdeøvrige betingelser forprojektets rentabili­
tetertilstede (navnlig medhenblik påenforudsigelig efterspørgsel ).
Desåledes omtalte investeringer iefterforskning errelativt kostbare i
forhold tildengeologiske kortlægning ,somdanner grundlag fordem ,og
derummer betydelige risikomomenter .
Traditionelt finansierer mineselskaberne selv disse efterforskningsinveste -
ringer ikraft afdeindtægter ,deakkumulerer iperioder medhøjnotering .
Idagefter enlængere periode medfaldende noteringer erudsigten til ,at
udenlandske investorer kangenoprette deres indtægter framinedrift ringe
istørstedelen afu-landene somfølge afdenalmindelige tendens iproducent -
landene tilatskumme midlertidige ekstrafortjenester påforskellige måder
(progressiv udførselstold ,andel iaktiekapitalen uden økonomisk modydelse ...).
Under alle omstændigheder erdenmanglende effektive beskyttelse modpolitiske
risici ogdenusikkerhed ,somerenfølge deraf ,tilstrækkelig tilatlamme
investeringerne pådette område .
Idenudstrækning etfornyet opsving iinvesteringerne iefterforskning synes
nødvendigt både forFællesskabets sikkerhed forforsyninger påmellemlang sigt
ogforAVS-landenes udnyttelse afderes minepotentiel ,måderfindes nyefrem­
gangsmåder ,foratmanatter kanindsætte europæiske investorers tekniske
knov ;–howpåstedet samtidig med ,atværtslandene bevarer deres suverænitet over
deres naturressourcer .

Derskalidenneforbindelse nævnestomodeller,somiøvrigtsupplererhin­
anden:
a)DenførsteerinspireretafVerdensbankens erfaringeriBolivia.Verdens­
bankenbemærkernemlig,atdenrisiko,dererforbundetmedfinansiering
afinvesteringeriefterforskning reduceresbetydeligt,nårBankensdel­
tagelsekanaliseres gennemenvelplanlagt "nationalfondformineralefter-
forskning",fremforatdenmedvirkerfragangtilgangienkeltprojekter^.
SkaldennetankeoverførestilEØP-AVS-sammenhængkræverdet,atFælles­
skabetbistårmedatoprettesådannenationalefonde(ilande,derertil­
strækkeligtstoreogharettilstrækkeligt minepotentieltilatberettige
ensådanfond)ellerregionalefondeiAVS-landene,ogatFællesskabets
forskelligeinstrumenter (jf.nedenfor)kandeltageifinansieringen af
dissefondesammenmedandreeventuellelångivere(Verdensbanken ,Denafri­
kanskeUdviklingsbank (BAD),Denarabiskebankforøkonomiskudviklingi
Afrika(BADEA)...).
b)Denandenmodelbyggerviderepådeerfaringer,dererindhentetgennem
Lomé-konvent ionenvedatFællesskabet harydetstøtteiformafrisiko­
villigkapital.
Ipåkommendetilfældeskaldenfællesskabsstøtte iformafrisikovillig
kapital,somvilindgåidenkommendekonvention EØF-AVSforatbidrage
tiludførelseafprojekternavnligindenforminedriftogenergi,gøre
detmuligtatfinansiereforskningoginvesteringer iprospektering .
Nårdennestøttesåledesharværetanvendttilfinansiering afdeforbe­
redendeinvesteringer forudforiværksættelsen afetprojektindenformine­
driftellerenergi,vildenkunneindgåidenbistandiformafkapital,
somdetinvesterende firmadesudenvilkunnefåtildeltitilfældeaf
projektetsudførelse.
l)IBRD,5.januar1979»WorldBankRoleinNon-FuelMineralDevelopment
inDevelopingCountries–1978ProgressReport,s.7,pkt.3»14-3*17*

Definansieringsmidler ,somsåledes erskaffet tilveje ,ville kunne kom­
bineres mednationale midler eller medmidler frabistandsydere uden for
Fællesskaberne ognavnlig medmidler fradenationale fonde formineral -
efterforskning ,dereromtalt iforegående afsnit .
Betskal desuden bemærkes ,atnårdetdrejer sigomnukleare materialer ,
kanfinansiering afprospektering tiden forFællesskabet påtænkes under
forbehold afRådets enstemmige tilslutning (artikel 203itraktaten om
oprettelse afEuratom )medbestemmelser omtilbagebetaling ,nårprojektet er
iværksat ,enten inaturalier (gennem Forsyningsagenturet )eller iform af
andele .
B.Investeringer iproduktion
Detvæsentlige idenedenfor fremsatte forslag kansammenfattes ved ,atde
offentlige finansieringsinstitutioner ,ognavnlig demFællesskabet har ind­
flydelse påskal virke somkatalysatorer fordirekte investeringer ,someuro­
pæiske investorer foretager iminedrift iAVS-landene ogigivet fald senere
iandre u-lande .
Fællesskabet kanallerede nuhandle idenretning ihenhold tiltraktaten om
oprettelse afDeteuropæiske Kul–ogStålfællesskab (artikel 54»stk.2)og
traktaten omoprettelse afEuratom (artikel 2)ogvedKCB's mellemkomst inden
forLomé-konventiones beløbsramme ogmere generelt ihenhold tilartikel 18i
Investeringsbankens vedtægter .
Foratdisse midler påenmere systematisk måde ,enddetharværet tilfældet
hidtil ,kanstilles tilrådighed forenfælles forsyningspolitik ogforet
samarbejde medu-landene inden forminedrift ogenergi ,skal trebetingelser
være opfyldt :
1.Rådets principielle anerkendelse af«atdet eriFællesskabets interesse ,
atdersker enstørre spredning afFællesskabets forsyningskilder ,navnlig
inden forsamarbejdet mellem EØFogAVS ,vedrørende enrakke mineraler (som
Rådet skal fastsætte enliste over),ogatFællesskabets finansieringsorganer
medvirker dertil .

Dervilsåledes apriori (idetmindste fordisse mineraler ogfordeud­
valgte tredjelande )kunne anstilles ©nformodning omenpositiv forhåndsind -
stilling over forKommissionens forelsggelss afetprojekt (tilpositiv ud­
talelse iRådet ),nårdetdrejer sigomEKSF-traktaten eller Euratom-trak -
taten ,eller EIB's forelæggelse afetprojekt forStyrelsesrådet 1^.
Specielt EIB vil "blive opfordret til attage mere aktiv del ifinansieringen
afenergi -ogmineprojekter iAVS-landene ogattjene somkatalysator for
europæiske kapitalindskud idenne sektor vedi
-atEIB idennyekonvention fårmulighed foratindgå forpligtelser forsine
egne midler udover det idenne konvention kontraktmæssigt fastsatte beløb
medhenblik påinvesteringer inden forminedrift iAVS-landene ,ogdette i
overensstemmelse medBankens vedtægter oginden forrammerne afetloft ,der
erfastsat iforhold tilBankens samlede forpligtelser ;dette loft skal god­
kendes afRådets ogBankens instanser igodtid ,inden forhandlingerne
mellem EØFogAVSafsluttes ,somudtryk forFællesskabets vilje tilat
stille finansielle midler tilrådighed forsine handelspartnere udover den
offentlige udviklingsbistand under EUFogdekontraktmæssige faciliteter
gennem EIB ;
-opgivelse afderestriktioner ,dergælder forbevilling afrentegodtgørelser
forEIB-lån ,derstilles tilrådigfred forenergi -ogminesektorerne ihen­
hold tilartikel 5»stk .3»iLomé–konventionens protokol nr.2.
Afdramatiser ^,? afikke-økonomiske risici
Deikke-økonomiske risici ,somudenlandske investeringer iu–landene ireglen
fører medsig ,træder især tydeligt frem ,nårdetdrejer sigominvesteringer
inden forenergi ogminedrift .Detdrejer signemlig sædvanligvis omstort
anlagte investeringer medmeget lange indkørings –ogafskrivningsperioder i
sektorer ,sommere endnogen andre erpolitisk følsomme .Ofte omfatter disse
risici også flere lande (idettilfælde ,atressourcerne befinder sigilande
uden søkyst );isåfald errisiciene særligt store .
l)Artikel 18iEIB's vedtægter kræver enstemmighed iStyrelsesrådet ,nårdet
drejer sigominvesteringer uden forEF.

Pådisse vilkår viser detsigaltid vanskeligt atopstille enaftale mellem
værtslandet ogdeudenlandske mineinvestorer .Usikkerheden -sommedrette
eller urette synes atvære forbundet dermed –forstærker uheldigvis investor­
ernes forbehold over forinvesteringer inden forenergi ogminedrift iu-landene .
AVS-landene danner ingen undtagelse herfor ,hvilken politik deiøvrigt anlæg­
germedstørre eller mindre adgang forudenlandske investeringer (enpolitik ,
somhver afdemsuverænt fastsætter ).
Tofaktorer kanbidrage tilatfremme forbinde laerne mellem værtslandet og
investorerne påetmere stabilt grundlag !
-værtslandets faktiske besiddelse ,hvis detønsker det ,afenandel afaktie­
kapitalen idevirksomheder ,derdeltager iudnyttelsen afressourcerne i
dets undergrund
-enadfærdsnorm ,dereraftalt mellem depågældende statsmagter .
a)Værtslandet somparthaver iaktiekapitalen
Detville ivid udstrækning lette arbejdet medatskaffe finansielle midler
tilkapitalkrævende investeringsprojekter inden forminedrift eller energi ,
ogforbindelserne mellem værtslandet ogdeudenlandske investorer ville
hvile påetbedre grundlag afgensidig interesse ,hvis detværtsland ,dermåtte
ønske atovertage enandel (aktiemajoritet eller mindre )afaktiekapitalen i
detforetagende ,derskal oprettes ,kunne regne medFællesskabets bistand til
delvis atdække finansieringen aflandets andel afaktiekapitalen .
Detborderfor fastsættes idennyekonvention EØF-AVS ,atFællesskabets med­
virken iform afrisikovillig kapital kananvendes tilbevilling afbistand
iform afkvasi-kapital tiloffentlige virksomheder eller virksomheder med
blandingsøkonomi ^.
b)Kontraktmæssigt aftalt adfærdsnorm
Dermåaftales enadfærdsnorm mellem depågældende statsmagter foratlette
indgåelsen afaftaler mellem værtslandene oginvestorerne ogforatsikre af­
talernes holdbarhed .
1)Denne bistand iform afkvasi-kapital skal bevilges sombetingede lån ,
hvis tilbagebetaling ogløbetid erafhængig af,hvordan debetingelser ,
derblev fastsat vedlånets optagelse ,bliver overholdt .

-10-
Kommissionen harforeslåetatudformedennenermunderhenvisningtilde
regler,deralmindeligvis accepteresafdelande,derindgår "bilateraleaf­
talerombeskyttelseafinvesteringer ,menidetnormenpræciseresidetsær­
ligetilfælde,hvordetdrejersigominvesteringeriforbindelse medmine­
raler,foratmanretfærdigtkanfastsættehvilkegensidigefordeleparterne
indrømmerhinanden(såsomoverførselafteknologi,stabilitetietablerings-
aftalerne,forsyningsstabilitet samtdelingafkontrologfortjeneste ...).
Sådanneadfærdsnormer vilkunnefremmeenafspændingiforbindelserne mellem
værtslandene ogmineinvestorerne ogeftersidstnævntes opfattelsemindske
deikke-økonomiske risici,somdeudsættersigfor.
IpraksiskanKommissionens forBlagpådetteområdesammenfattesi,atdisse
normerindgårienstandardaftale ,derudformessammenmedværtslandet
ihvertenkelttilfældepågrundlagafdetomfattedeprojektssærligekarak­
ter.
Kornmissionenforeslår,atderskalkunneindgåssådanneaftaleromsærligbe­
skyttelsemellemFællesskabet ogværtslandene udoverdeeventueltgældende
bilateraleaftaler,nårinvestorerfraFællesskabetellerstatsborgerefra
flereafFællesskabets medlemslande medvirkerietprojektvedrørendemineraler,
somRådetharanerkendtsomværendeafinteresseforFællesskabet ,f.eke.som
følgeafprojektetsgavnligeindvirkningpåFællesskabets forsyning,bl.a.
vedrørendedemineraler,derindgårideenkeltelandeslagreelleridelagre,
somersamordnetpåfællesskabsplan .DennerammevilsætteEIBistandtilat
medvirkeøkonomisk(jf.ovenfor),idetanvendelseskriterierne forartikel18
iBankensvedtægtereranerkendt.

-11-
3.Finansielle garantier mod ,visse lkke-økonomiske risici
.Begrundelse
Pågrundlag affortilfælde påområdet kanmanantage detforgivet ,atdet
ermuligt over Fællesskabets "budget atgarantere EIB 1sinterventioner med
egne midler iAVS-landene tuden atdenne garanti iøvrigt erstrengt begrænset
tilkunatomfatte ikke–økonomi skerisici^.
Private europæiske investorer ,dersammen medEIBfinansierer etprojekt
inden forminedrift eller energi iAVS-landene ,erpådenanden side for
øjeblikket dækket påenmeget uensartet måde ,ogidefleste tilfælde påen
meget utilstrækkelig måde ,gennem deenkelte landes garantiordninger mod
2)ikke-økonomiske risici .
ForatFællesskabets finansielle instrumenter kanvirke somkatalysator for
europæiske kapitalindskud idisse sektorer ogidisse lande ,måmanderfor
sørge for ,atdette savn afhjælpes .
Selv omderopstilles adfærdsnormer ,dereraftalt kontraktmæssigt medværts­
landet ,erdeudenlandske investorer ikke fuldstændigt beskyttet modvisse ikke-
økonomiske risici ,somkanskyldes faktorer ,somværtslandenes og/eller tran-
sitlandenes regeringer ingen indflydelse harpå.
.Kommissionens forslag
Kommissionen foreslår ,atdette savn iFællesskabets ogdeenkelte medlems­
landes bestemmelser omfremme afogsikkerhed forudenlandske investeringer
afhjælpes påfølgende måde .
1)Artikel 18medfører således ensamlet garanti over Fællesskabets budget ,
ir.endenne vilvære enautomatisk følge afdengaranti modikke-kommercielle
risici ,someromtalt nedenfor .
2)Denfranske garantiordning forinvesteringer dækker således ikke investeringer
ioliesektoren .Ingen garantiordninger imedlemslandene omfatter prospek­
teringspr ojekter.
Desuden udgør delofter forforpligtelser ,dereksisterer istørstedelen
aflandenes ordninger (UK:250mio£,DK»500miodkr.j NL*loft forhvert
enkelt værtsland ,osv .)enhindring for,atdetenkelte medlemsland på
tilfredsstillende måde kandække kapitalkrævende projekter .

-12
Nårdetdrejersigomprojektervsirrrendaefterforskning ellerproduktion
indenforminedriftellerenergipåAVS–landenesterritorium ,someranerkendt
afRådetsomværendeafinteresseforFællesskabet ogafdennegrundkanom­
fattesafenaftaleomsærligbeskyttelse mellemFællesskabet ogværtslandet ,
vilFællesskabet forsåvidtsomdererbrugderfor,kunneydeeuropæiskein­
vestorerengaranti,dersupplererden,somdeenkeltemedlemsstaters organi­
sationeromfornødentvilkunnesikredem.
Dennesupplerendegarantivillekunkunneomfattedeikke-økonomi skerisici,
derikkeerdækketafdenationaleordninger.Medudgangspunktidegenerelle
retningslinjer ,somfornyligerudformetafdetamerikanskeselskabOPIC
(OverseasPrivateInvestmentCorporation)ianledningaf,atselskabethar
indgåetsinførsteforsikringskontraktmodpolitiskerisici,deromfatteret
olieprojekt*\vildetkunnefastsættes*
-atFællesskabets garantiforpligtelser skalbegramsesiforbindelse medhvert
enkeltprojektoghvertenkeltland,ogatgarantien(somikkevilkunne
dække100$)kunvilkunnedækkedeikke–erhoIdeligenettoudgifter ,somde
forsikrede virksomheder harhaft
–atgarantienifuldtomfangskulledækkefølgendepolitiskerisiciiværts­
landetogomfornødentitransitlandets
.krænkelseafbestemmelserne iaftalenomsærligbeskyttelse ,
.krig,'revolution,oprør
.inkonvertibel valuta.
.Tilrettelæggelse
HvisovennævnteforslagtagesoptilbehandlingiRådet,vilKommissionen ud­
arbejdedenødvendigeforslagtiliværksættelse .Påindeværendetidspunkter
2)dettilstrækkeligt athenvisetilfølgenderetningslinjer 'imedhvert
kunne
somde
iværts-
1)OPIC-meddelelse RJ/379af8.februar1977«
2)Jf.KOM(78)23af26.januar1978.

-13-
-Enfællesskabsgaranti vilkræveoprettelseafengarantikommission ,derer
sammensatafrepræsentanter forKommissionen ,EIBogmedlemsstaternes kompe­
tenteorganer,tilincasuatkoordineremedlemslandenes garantiordninger og
behandleanmodninger omsupplerende dækninggennemFællesskabets garanti.
–Derskaloprettesengarantifondpåfællesskabsplan medmidlerfradepræmier,
somdeforsikredevirksomheder harindbetalt;dennefondsmedvirkenerselv
omfattetafgarantienoverFællesskabets budget,ogfondensmedvirkensikres
ved,atmanbenytterbistandfradekompetentenationalekontorer.
Detvilsåledesværemuligt–udenatopretteennyfællesskabsinstitution –
ihvertenkelttilfældeatsikreudenlandskeinvesteringsprojekter modpoli­
tiskerisici,forsåvidtsomdeindgåriFællesskabets politikforenspred­
ningafforsyningskilderne ogudnyttelseafAVS–partnernesmine–ogenergi-
potentiel,ogforsåvidtsomdeanerkendes somsådanneafEFVMinisterrådet
ogværtslandetiforbindelse medindgåelsenafaftaleromsærligbeskyttelse,
deromfatterkonkreteprojekter,ogsomindgårpåværtslandetsinitiativog
efterenstemmigudtalelseiRådetfremsatgennemGarantikommissionen .

14
îtï .KQwKttjgïOtjia
Kommissionens ovenfor omtalte forslag erikke fuldstændig nye .Dser "blevet frem­
satadskillige gange iforbindelse medEF1sforbindelser medAVS-landene ogi
enmere generel sammenhæng .
Kommissionen harsamlet demhermedhenblik påetpræcist anvendelsesområde :ud­
vikling afAVS–landenes mine-ogenergipotentiel ,spredning afFællesskabets for-
syningskilder vedrørende mineraler ogenergi .Pådisse tofelter harudviklingen
ideeuropæiske investeringer idisse sektorer ogidisse lande været foruroligende
idesenere år.
Kommissionen mener derfor ,atdetervigtigt ,atRådet udtaler sighurtigt og
positivt vedrørende disse forslag ,somefter Kommissionens mening skal iværksættes ,
for atmankanændre dennuværende tendens ogsamtidig ibetydelig grad forøge de
økonomiske midler ,derstår tilrådighed forudviklingen iAVS-landene .Detskal
desuden bemærkes ,atdisse faciliteter pånyttig måde kanforbindes medlignende
faciliteter fraandre internationale finansieringsinstitutioner (IBRD ogregio –
'nåle banker ),ogatgarantierne ligeledes kanforbindes medandre nationale kon­
torers (denamerikanske statskasse harallerede givet udtryk forprincipiel inter­
esse iatdeltage iprojekter sammen medOPIC ).
Disse forslag medderes sektorbestemte (miner-energi )oggeografisk bestemte
(ft.VS-lar.dene )anvendelsesområde danner etsammenhængende hele ,selv omdefor­
skellige afsnit deri kanvurderes hver forsig .
Foranstaltningerne tilfremme afudenlandske investeringer (udvidet anvendelse
afartikel 18iVedtægterne forEIBf.eks .)erkuneffektive påbetingelse af,at
Fællesskabet viser interesse derfor iform afindgåelse afenaftale omsærlig
beskyttelse .Ligeledes vilEIB *seffektivitet somkatalysator foreuropæiske
kapitalindskud isektorer medstor risikofaktor ,mensomervigtige forFælles­
skabets industrielle fremtid ogforAVS-landenes udvikling ,ibetydelig grad .være
formindsket ,hvis dermangler envirkelig økonomisk garanti modikke-økonomiske
risici .

BILAG
Uddrag af"Perspectives d'évolution structurelle d'ici 1990"(Perspektiver
forstrukturel udvikling frem til1990 )
Indledning
Det erikke formålet meddette dokument atopstille nogle usikre prognoser
foratdrage konklusioner ,dervilhvile påetlige såusikkert grundlag .
Der findes ihundredvis afråvarer tderpåvirkes afforskellige tendenser
ogudviklinger .Etsådant forehavende ville medføre ,atoverblikket ville
gåtabt ,hvis mangik idetaljer .
Formålet meddenne undersøgelse ersåledes atpege pånogle hovedtendenser ,
y
somsandsynligvis vilaftegne sigidetkommende tiår ,samt atforeslå nogle
generelle retningslinjer fordenkommende udvikling .Denne analyse erpåin­
genmåde udtømmende ,først ogfremmest fordi manikke kanforudse alt ,men
også fordi endetaljeret undersøgelse afalle mulige problemer påetsåfor­
skelligartet område somdette ville modarbejde undersøgelsens formål .Formå­
leteratpege pådevigtigste tanker ,derville kunne indgå iudarbejdelsen
afenpolitik ,der skal sikre osdeforsyninger ,somvorindustris overleven
afhænger af.
A.Den fysiske rådighed over råvarer
1.Ensammenstilling afdekendte ressourcer ogreserver med det samlede
"behov fordenkommende snes årfører tildenslutning ,atengenerel
fysisk mangel påråvarer tilindustrien somfølge afudtømning afre­
server ogressourcer ikke ersærlig sandsynlig .Detvardenkonklusion ,"
somOECD' s"Interfutures"-gruppe bl.a .nåede frem til .Itabel 1ibi­
laget sammenstilles dekendte reserver meddensamlede efterspørgsel
helt frem til år2000 .
Nogle talkanforekomme små,nårforholdet mellem reserver ogefterspørg­
selligger inærheden af1eller derunder ,dvs .nårreserverne ikke dækker
behovet forden kommende snes år*
Imidlertid erdekendte ressourcer igennemsnit 2-3gange større end
reserverne .Tallene forreserverne afspejler nødvendigvis mineselska -
bernes prospekteringspolitik ,ogdeterforståeligt ,hvis mineselska -
berne ertilfredse med athave rådigfred over ressouroer ,somkanud­
nyttes ogsikre deres virksomhed idekommende tyve tiltredive år.

Deterdesuden etheld ,atder -ermulighed foraterstatte nogle af
demest sjældne metaller (sølv ,bismuth ),eller atdererstadig
voksende modstand modanvendelse afandre aføkologiske grunde (kvik­
sølv ,asbest ).
2.Den geografiske fordeling afdekendte reserver iverden kanrejse
problemer .
Vedførste øjekast serfordelingen mellem deforskellige landegrupper
ret afbalanceret ud:
44/0afreserverne findes ideudviklede lande ,
33$ iudviklingslandene og
23$ istatshandelslandene .
Hen inden fordenenkelte gruppe erreserverne stærkt koncentreret i
etmeget lille antal lande :
-9<¥/uafdeindustrialiserede landes reserver findes iDeforenede
Stater ,Canada ,Australien ogSydafrikaj
-Sovjetunionen besidder 82$afreserverne istatshandelslandene ^;
-syvudviklingslande besidder 77$afreserverne idenne gruppe (Brasilien
25$ ,Chile 19$ 1Ny-Kaledonien 8$,Indonesien 7$»Zaire ,Guinea ogIndien
hver 6$).
Aftabel 2ibilaget fremgår det ,atmellem 75°S100$ afreserverne af
syvråvarer (chrom ,niobium ,mangan ,molybdæn ,vanadium ,platin ogasbest )
erkoncentreret ikun tre lande .
Mellem 75°S100$ afreserverne affemten råvarer udafialttyve erkon­
centreret ikunfemlande .Dererkunfire råvarer (kobber ,bly ,zink og
bismuth ),afhvilke defemstørste producentlande besidder under 65$.
Denne geografiske fordeling afreserverne betyder bl.a ,,atdeindustri­
aliserede lande ,bortset fraDeforenede Stater ,Canada ,Australien og
Sydafrika ,iudstrakt grad erafhængiga afudefrakommende forsyninger af
råvarer til industrien .
l)Detskaldogtilføjes ,atprospekteringen påkinesisk territorium først
lige hartaget sinbegyndelse .

3
3.Fællesskabets afhangi^edsgrad afudlandetmedhensyntilforsyninger
afråvareranslås1'tilialt75%90%forJapanogkun15%forDe
forenedeStater.Itabel3i"bilagetsammenlignes detregruppersaf-
hængighedsgrad forenrækkeråvarer.
Enhøjafhængighedsgrad giverikkenødvendigvis anledningtilbekymring,
nårforsyningskilderne ertilstrækkeligt spredt,ognårdefrembyder
varigegarantierforadgangtilressourcerne .
Mendetforhold,atFællesskabets højeafhængigheds gradforstørstedelen
afsineråvarererforbundetmedreserverneskoncentration ietmeget
lilleantaltredjelande ,måpåkaldesigopmærksomheden .
Enmegethøjafhaaigi^edsgrad afetmegetlilleantalforsyningskilder
udgørenvirkeliglatentfare,nårdissekilderf.eks.erstatshandels-
lande,derkanændrederespolitikmedkortvarselpågrundlagafikke-
handelsmæsBige kriterier,konkurrerende industrilande ellerområder,der
kunnerammesafindreurolighederellerkonflikter.
Nedenstående oversigt,derikkeerudtømmende,eropstilletsomeksempel:
Mangan
Chrom
Cobalt
Platin
WolframFallesskabets
afhangighedsgrad
100%
100%
100%
100%
99%Fordelingafkendtereserver
Densydafrikanske Republik
(RSA)45%»Sovjetunionen 38%
RSAogRhodesia
ZaireogZambia38%,Sovjet­
unionenogCuba21%
RSA82%,Sovjetunionen 16%
Kina47%»Sovjetunionen 11%,
Hord-Korea 6%
Vanadium 99% Sovjetunionen 75%»RSA19%*
l)Rådetforinternational økonomiskPolitikiensærberetning medtitlen
"CriticalImportedMaterials"–december1974*

Afhængighedsgraden erikkenødvendigvisbaseretpådetubearbej­
dedeprodukt.Fortitansvedkommendeåbnermangfoldigheden og
størrelsenafdekendtereserverafilmenitogrutilmulighedfor
en"betydeligspredning.MendaFællesskabet manglerproduktionska­
pacitetfortitansvamp,erFællesskabets forsyningernæstenudeluk­
kendeafhængigeafjapanskeproducenter ,idetSovjetunionen har
trukketsigudafmarkedet.Dejapanskeleverandører erimidlertid
Fællesskabets vigtigstekonkurrenter indenfortitanbåndog-rør,
deranvendesiforbindelse medopførelseafatomkraftværker og
afsaltningsanlæg ,somdereretmegetstortpotentieltmarkedfor.
4.Mulighederne for,atFællesskabet kanforbedresinselvforsyningsgrad .
medhenblikpåatreduceredeovenforomtalterisici,erbegrænsede.
Dererheltsikkertmulighederforenforbedringiforbindelse med
blyogzinkfraIrlandogGrønland.Fællesskabets udvidelsekanfor­
bedresituationen ,ivissetilfældeendogganskebetydeligt,f.eks.
kviksølvfraSpanien.Enforbedringafprospekteringsmetoder oggen­
brugsamtmereøkonomiskeanvendelsesformer ,hvilketofteerbetinget
afforskning,kansandsynligvis medføretilstrækkeligt konkreteresul­
tatertilat.begrundeplaneridenneretning.Mendeterklart,at
disseresultaterikkekanfremkaldenogenfundamental ændringiFælles­
skabetsstoreafhængighedafeksterneforsyningerafråvarer.Fælles­
skabetforbrugerstoremængderråstofferogforarbejderbetydelige
mængderråstofferforandrelande,mendetharnæstenudtømtsinegen
undergrund.
Pådenandensidevilleflaskehalseidetførsteforarbejdningsled
(f.eks.titan)kunneafhjælpesgennemenkoordineretaktion,hvori
privateogdetoffentligedeltager.
Balancemellemforsyninger ogefterspørgsel i1980'erne
1.Størrelsenafdeinvesteringer ,derernødvendigeforatsikrebalance
mellemforsyninger ogefterspørgsel afråvarerfranuafogtil1990«
harværetgenstandforenrækkeundersøgelser foretagetafVerdensbanken
ogFN'sKomitéforNaturressourcer .

For1)1otseksmetallersvedkommende (jernmalm,kobber,aluminium,zink,
nikkelogbly)anslåsdeårligeinvesteringer ,somvilværenødvendige
iverdenudenforstatshandelslandene ,til12mia1975-dollars .Itabel
3ibilagetfindesderenoversigtoverhvertmetalunderantagelser
spændendefralavkonjunkturtilhøjkonjunktur .
Bisseseksmetallerudgjordeover95$værdienafmineproduktionen i
19741ogdetegnersigforca.8Ctfoafdensamledeværdiafudviklings­
landenesmineraleksport,mineralertilenergiproduktion ikkeiberegnet «
Detutilstrækkelige omfang,somdeinvesterede midlerharhaftide
senereår.harvaktbekymringiforskelligeinternationale institu­
tionerogblandtmangeregeringer.
I1976foreslogDeforenedeStatersregering,atderblevoprettet
enInternational Ressourcebank foratafhjælpedetteforhold.Senest
hardentyskeforbundskansler HelmutSchmidtiforskelligetalerud­
tryktsindybebekymringoverproblemet.Verdensbankgruppen harbe­
sluttetatbevilgeenmegetstørreandelafsinefinansieringen til
mineprojekter ,enddetharværettilfældethidtil.
OECDharnedsatetunderudvalg ,derhartilopgaveatindsamlede
oplysninger ,derernødvendigeforatfåetklarerebilledeafdisse
problemer.Imidlertideksistererdersåatsigeikkestatistikker på
detteområde.Underudvalget harderforindtilnuværetudeafstand
tilatudføresineopgaverpåtilfredsstillende måde.
Imidlertidudarbejder"Engineering andMiningJournal"engangomåret
enoversigtoverdeplanlagtemineinvesteringer fordekommendefemår.
Desamledeplanlagteinvesteringer vedrørendedeseksovenforunder
B.l.omtaltemetallererpå49»9dollarsifemårsperioden 1979-
1983,hvilketsvarertilca.10miadollarsomåret.Deforenede
Nationerskønnede,atdervarbehovfor12miadollars.Ibetragtning
af,atprisernepåråvarereroverordentlig svingende,erdetikkevan­
skeligtatforestillesig,hvilkenindflydelseenforskelpå17%mellem
forsyningerogefterspørgselvilkunnefå~påprisniveauet,' ogejheller
vildetværevanskeligtatforestilleBigfølgerneafdetendenser,der
iproducentlandene gåriretningafkarteldannelse .

Derblev ioversigten anført etsamlet talpå68miadollars foralle mineral -
råstoffer (setabel 4ibilaget ).
Detfremgår desuden afoversigten ,atsiden ifjor eromfanget afplanlagte
investeringer aftaget med4miadollars tiltrods for ,atinvesteringerne
vedrørende uran ersteget betydeligt oghar sathistorisk rekord .
Idensidste halve snes åreromkostningerne ved investeringer iminedrift
steget betydeligt somfølge af,atdeterblevet nødvendigt atudvinde mere
fjerntliggende forekomster eller forekomster afringere kvalitet ,ogaf,at
kriserne påudstyr ogmateriel ersteget betydeligt .
Tilmed ertallene i"Engineering andMining Journal "udtrykt iløbende dollar­
kurser .
Ibetragtning afdisse faktorer giver faldet iabsolutte tal ,iagttaget over
desidste fåår,anledning tilbekymring .
Engruppe afdeførende mineselskaber iFællesskabet harudarbejdet investe -
ringsstatistikker forårene 1966til1977 inklusive (setabel 5ibilaget ).
Deres årlige investeringer svinger mellem 400og500miodollars .Hvis dette
talsættes iforhold tilde12miadollars ,der skal bruges tilinvesteringer
iverden somhelhed medundtagelse afstatshandelslandene ,ogibetragtning af,
atFællesskabet erverdens største forbruger afindførte råvarer ,ogatnogle
afvore mineselskabers investeringsprojekter ikke erberegnet tilatsikre
forsyninger tilFællesskabet ,men snarere forsyninger tilandre forbrugerlande ,
såsom Japan ,synes det ikke atvære vedsiden af,atnære bekymring forsik­
kerheden forFællesskabets fremtidige forsyninger .
.Mineselskabernes aftagende rigdom erfortiden denvigtigste årsag tildemang­
lende investeringer iminedrift .Omendderharfundet få,voldsomme stignin­
gersted ,harpriserne pådefleste råvarer siden Korea-krigen været stagne­
rende .Investeringsomkostningerne harderimod været stærkt stigende ,ogikke-
kommercielle risici harvirket meget hæmmende både ideindustrialiserede lande
ogiudviklingslandene .

Ienårrække harmineselskaberne lidt "betydelige tab .Blot foratnævne
toeksempler ,somharværet omtalt ipressen ,harINCO ogKENNECOTT måttet
foretage drastiske "beskæringer ideres "budgetter .I1978 mistede nikkel ,
hvad dersvarer tiltotredjedele afsinomsætning ,ogFællesskabets zink-
industri mistede samme årca.entredjedel afsine egne midler .Kobber -
producenterne iZaire ogZambia har ikke længere rådtilatvedligeholde
deres materiel .
4.Deinternationale finansieringsinstitutters rolle ernødvendigvis begrænset
afdetantal projekter ,somstår tilrådighed ,ogsomerværd atinvestere
i.Deforenede Nationers udviklingsprogram (UNDP )harf.eks .udført et
fortræffeligt stykke arbejde med sitbegrænsede budget ,menkan ikke nære
forhåbning omforindeværende atudfylde dettomrum inden forudarbejdelse
afprojekter ,sommineselskaberne harefterladt sig ,meddetresultat ,at
deinternationale investeringsinstitut ioners bestræbelser erblevet stedse
mere ineffektive .Disse institutioners gode vilje kanikke udfylde det
tomrum ,someropstået vedprivate kredses passive holdning ,hverken i
forbindelse medudarbejdelse afprojekter eller forøgelse afdemidler ,
der skal sikre balance mellem forsyninger ogefterspørgsel iverden .
Den geografiske skævhed iinvesteringer ogudgifter tilprospektering
1.Den geografiske fordeling afbehovet for investering iminedrift iverden
medundtagelse afstatshandelslandene forperioden 1977-1990 anslås afDe
forenede Nationers Komité for Naturressourcer til lidt over 100mia dollars
ideindustrialiserede lande og50miadollars iudviklingslandene .Dette
afspejler deårlige investeringsbehov ,derandrager 8miadollars ide
industrialiserede lande og4æiadollars iudviklingslandene (setabel 3)»
2.Den geografiske fordeling afmineinvesteringspro.iekter erihenhold til
"Engineering andMining Journal "40%iNordamerika ,Europa ,Australien og
Oceanien over for60$iAfrika ,Latinamerika ogAsien .Disse procentdele
gengiver tydeligvis ikke korrekt forskellen mellem deindustrialiserede
lande ogudviklingslandene ,eftersom Sydafrika ,Australien ogJapan iså
fald skulle overføres fradenenegruppe tildenanden .
Fællesskabets mineselskabers investeringsstatistikker ermere tydelige i
denne forbindelse .Investeringerne ideseneste årfordeler sigsomfølgert
ca.75$ideindustrialiserede lande over for25$iudviklingslandene (se
tabel 5ibilaget ).

Indkøringsperioden formineinvesteringer erotteårellerderover.Derfor
afspejlerinvesteringsstrømmene oftefærdiggørelse aftidligere "besluttede
projekterfremforkommendeplaner.
.Dengeografiskefordelingafprospekteringsudffifterneerderformegetmere
afslørende.DeforenedeNationersKomitéforNaturressourcer anslår,atover
90%afmineselskabernes prospekteringsudgifterharidesenereårværetkon­
centreretideindustrialiserede lande.Hertilkommer,atdetnæstenudeluk­
kendehardrejetsigomprospekteringer iDeforenedeStater,Sydafrika,
Australien ogCanada.
Deresterende10%,dererinvesteretiudviklingslandene ,erhovedsagelig
anvendtiBrasilien,Chile,IndonesienogFilippinerne .
I1966-67fordelteFællesskabets mineselskabers prospekteringsudgifter sig
somfølger:60%ideindustrialiserede landeoverfor40%iudviklingslandene .
I1976-77varfordelingenhenholdsvis 85%og15%.
Tabel6og7ibilagetviser,atprospekteringsudgifteme iudviklingslandene
iAfrikafaldtvoldsomtfra1973,ogdefaldttil0i1976,nårbortsesfra
uran.
Dengeografiskefordelingkankortgøresopsomfølger*
Industrilandenes
andelUdviklingslandenes
andel
Kendtereserver
Investeringsbehov
Prospekteringsudgifter60% 40%
33%
10%66%
90%

-9-
4*Årsagerne til den geografiske skævhed ,derkan forventes ifremtiden ,erret
tydelige .Idensidste halve snes årharikke-kommercielle risici imange
udvikl ingslande været enhindring forinvesteringer .Nationaliseringer ,af­
visning afetab leringsaf taler ,ustabile politiske eller økonomiske forhold
ogetstærkt modsætningsforhold over fordestore vestlige selskaber har
uundgåeligt tilskyndet disse tilatinvestere under mildere himmelstrøg .
Ydermere var selskaberne ikke længere istand tilatfinde dennødvendige
bankfinansiering tildestørre investeringer iminedrift ,nårdisse skulle ,
placeres ilande ,derikke mere var istand tilatforrente deres udenlands -
gæld .