DA    DA DA 
 
DA 1   DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 13.7.2009 
SEK(2009) 975 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
Ledsagedokument til 
 
Forslag til 
 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 
 
om ændring af direktivet om kapitalkr av for så vidt angår handelsbeholdningen, 
securitisationer og aflønningspolitikker 
 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
   
[COM(2009) 362 final] 
[SEC(2009) 974 final] 
 
DA 2   DA 1. B AGGRUND  
Finanskrisen har givet anledning til en omfatte nde indsats på EU-plan og på internationalt 
plan (G20-landene, Forummet for Finansiel Stabilitet (FSF), Baselkomitéen for Banktilsyn) med hensyn til at udpege årsagern e til problemerne og udarbejde e ffektive politikke r, der skal 
forhindre disse fremover. I årene med kraftig  stigning inden finans uroen førte kredit-
institutterne en aggressiv risi kopolitik, der viste sig ikke at være tilstrække ligt dækket af 
kravene til egenkapitalen, herunder risici  i handelsbeholdningen. For at opnå højere 
kapitalprocenter, hvilket blev anset for mere hensigtsmæssigt af markedsdeltagerne, måtte 
bankerne rejse ny kapital i et vanskeligt økonomisk miljø som til gengæld førte til en stramning af deres kreditgivning og til en fo rværring af den konjunktur bestemte udvikling i 
realøkonomien.  
For at håndtere et andet aspekt af den udtalte  tilbøjelighed til at føre  aggressiv risikopolitik 
har Kommissionen allerede udsendt en henstilli ng om aflønningspolitikken i finanssektoren, 
som forklarer, hvordan sådanne ordninger har spillet en rolle i fremskyndelsen af finanskrisen
1. Kommissionens meddelelse2, der ledsagede henstillinge n, indeholdt yderligere 
initiativer, som er nødvendige for en mere effe ktiv gennemførelse, og henviste til et behov for 
at ændre kapitalkravsdirektivet3 for at sikre, at bankers og investeringsselskabers 
aflønningspolitik og deres tilknytning til risi kostyring klart falder inden for direktivets 
bestemmelser om forsigtighedstilsyn. 
2. H ØRING AF AKTØRERNE  
– På de tre møder i foråret 2009 drøftede Ko mmissionen eventuelle forbedringer af den 
gældende lovgivningstekst i arbejdsgruppen om kapitalkravsdirektivet , hvis medlemmer er 
udpeget af Det Europæiske Bankudvalg. 
Fra den 25. marts til den 29. april 2009 blev der foretaget en offentlig onlinehøring af forslag 
til udkast om ændring af bestem melserne vedrørende handelsbeholdninger og securitisation. 
De fleste bemærkninger var generelt posi tive over for målsætningerne i Kommissionens 
udkast til forslag. Med hensyn til den foresl åede behandling af handelsbeholdningen og 
aktiviteter i forbindelse med s ecuritisation har Kommissionen under hele projektet fulgt og 
deltaget i arbejdet i internationale fora, især Baselkomitéen.  
Fra den 29. april til den 6. maj blev der foreta get en særskilt offentlig onlinehøring om et 
forslag til et udkast om bestemmelser vedrør ende aflønningspolitik. Der indkom 23 svar fra 
en lang række aktører,  herunder banker og forsikringsselska ber, kapitalforvaltningsselskaber, 
nationale tilsynsmyndigheder og regulerings myndigheder såvel som fagforeninger.  
                                                 
1 Kommissionens henstilling om aflønningspo litik i finanssektoren  (K(2009) 3159/2). 
2 Meddelelse fra Kommissionen - Ledsagedokument til Kommissionens henstilling til supplering af 
henstilling 2004/913/EF og 2005/162/EF for så vidt angår ordningen for aflønning af medlemmer af 
ledelsen i børsnoterede selskaber og Kommissionens henstilling om aflønningspolitik i finanssektoren 
(KOM(2009) 211/2). 
3 Det omfatter direktiv 2006/48/EF om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut 
(omarbejdning) og direktiv 2006/49/EF om krav ene til investeringsselskabers og kreditinstitutters 
kapitalgrundlag (omarbejdning). 
 
DA 3   DA 3. P ROBLEMDEFINITION  
3.1. Kapitalkrav til handelsbeholdningen 
Kreditinstitutter og investeringsselskaber ("ins titutioner") kan beregne  deres kapitalkrav i 
forbindelse med markedsrisiko ved at bruge dere s interne modeller for de n potentielle risiko 
for tab ("value-at-risk" eller "VAR") i henhold til bilag V i direktiv 2006/49/EF. 
Markedsrisikoen er risikoen for tab som følge af de finansielle instrumenters prisudsving i 
handelsbeholdningen, idet hande lsbeholdningen indeholder de instrumenter, der opbevares 
med henblik på at blive videre solgt på kort sigt eller fungerer som risikodækning for andre 
finansielle instrumenter, som opbevares med henblik  på at blive videresolgt på kort sigt. I 
henhold til de nuværende bestemme lser skal value-at-risk-mode llerne indeholde en vurdering 
af tabet, som med en sikkerh ed på 99 % ikke ville blive overskredet, hvis institutionen 
beholdt porteføljen i en periode på 10 dage.  
Value-at-risk-modellerne bygger imid lertid på korte perioder me d historiske data, som måske 
ikke tager højde for relevante episoder med spændinger på markedet. Dertil kommer, at 
antagelserne i forbindelse med value-at-risk-mode llerne om uafhængigt afkast ikke viste sig at 
holde stik på tidspunkter med spændinger på ma rkedet, når de indbyrdes forbindelser mellem 
risikofaktorerne blev stærkere. De rfor var de kapitalkrav, der va r fastsat ved at anvende value-
at-risk-modeller, ikke i stand til at absorbere potentielle ta b på handelsbeho ldningen og bidrog 
til en ikke-optimal risikostyring. Deraf følg ende udsving i kapitalpositionen øgede den 
konjunkturforstærkende virkning  af bankernes udlån og i nvesteringerne med negative 
indvirkninger på realøkonomien. 
Der opstod yderligere tab, idet kapitalkra vet til handelsbeholdn ingen til dækning af 
misligholdelsesrisikoen i øjeblikket ikke  tager højde for migrationsrisikoen4, og fordi 
institutionerne mangler robuste interne m odeller for beregning af misligholdelses- og 
migrationsrisikoen i forbindelse med securi tisationspositioner i handelsbeholdningen. 
3.2. Kapitalkrav til gensecuritisationspositioner 
Bilag IX, del 4, i direktiv 2006/48/EF fastsætte r risikovægtningerne for kapitalkravene i for-
bindelse med securitisationspositioner uden for bankernes handelsbehol dning. I de fleste til-
fælde fastsætter bankerne kapitalkrav for securitisationspositioner ved at henvise til den eksterne rating af securitisationspositionerne. Der er dog hidtil ikke blevet skelnet mellem 
normale securitisationspositioner og gensecuritisationspositioner, som har andre securitisa-tionspositioner som underliggende aktiver. Følgelig afspejler den nødvendige kapital for gen-
securitisationer ikke fuldstændi gt den højere risiko i forhold til "normale" securitisationer.  
I april 2008 skønnede IMF, at tab, som opstod hos  bankerne i euroområdet og i Det Forenede 
Kongerige i forbindelse med værdiansættelsen  til markedsværdi på Collateralized Debt 
Obligations ("CDO") fra det amerikanske subp rime-marked og værdipapirer mærket Alt-A, 
som er sikret ved pant i fast ejendom, beløb si g til i alt 32 mia. USD, med et tab for bankerne 
globalt set på i alt 153 mia. USD
5, hvorved det blev antaget, at der var tale om et 
gennemsnitligt tab på 60 % på disse instrument er siden foregående år. En forværring i 
bankernes kapitalpositioner som følge af  tab fra gensecuriti sationer øgede den 
konjunkturforstærkende virkning af bankern es udlån med efterfølgende negative 
indvirkninger på realøkonomien. 
                                                 
4 Risici for tab som følge af nedjusteringer af kreditværdigheden. 
5 IMF, Containing Systemic Risks and Restoring Financial Soundness , Global Financial Stability Report, 
april 2008. 
 
DA 4   DA 3.3. Fremlæggelse af oplysninger om risici ved securitisation 
Bilag XII i direktiv 200 6/48/EF fastsætter kravene for den oplysningspligt, som bankerne har 
i forbindelse med deres risikopositioner under he nsyntagen til en minimumsværdigrænse. Der 
findes et afsnit om risici i forbindelse med securitisation, men i dette afsnit kræves der i øjeblikket kun oplysninger om securitisati onsrisici i bankbeholdni ngen, ikke i handels-
beholdningen. 
I takt med at stadig flere banker registrerede st adig flere tab i forbindelse med securitisations-
positioner, faldt tilliden til banke rnes stabilitet endnu mere.  
3.4. Aflønningsordninger 
Konsekvensanalysen, der ledsag ede den nyligt udarbejdede hens tilling fra Kommissionen om 
aflønningspolitik i finanssektoren, gennemgik  manglerne i aflønningsordningerne i finans-
sektoren nøje, og redegjorde  for, hvordan disse ordninger var med til at fremskynde 
finanskrisen
6. Det blev godtgjort, at manglerne vedrør te strukturen i aflø nningspolitikkerne og 
uhensigtsmæssige ledelsessystemer. Desuden var de deraf følgende risici for selve 
institutionerne og mere generelt for den fina nsielle stabilitet ikke  genstand for passende 
tilsynsmæssig kontrol.  
Men da en henstilling ikke er et instrument  med retsvirkning, er der i forbindelse med tilsyn 
behov for et retligt bindende EU-værktøj, der styrker tils ynsmyndighedernes rolle og 
berettiger disse til at vurdere visse lovreguler ede finansielle institutioners aflønningsordninger 
i lyset af sund risikostyring, så ledes at de relevante politisk e målsætninger opfyldes på en 
mere effektiv måde. Der er også mulighed for,  at som følge af den manglende bindende EU-
lovgivning kan man risikere re gelarbitrage, hvis vi rksomhederne vælger at forlægge 
retsområder til områder, hvor henstillingen ikke gælder.  
4. M ÅLSÆTNINGER  
Det overordnede mål med dette initiativ er at sikre, at effektiviteten i EU-lovgivningen om 
bankkapital i form af kapitalkravsdirektivet styr kes, og at eventuelle overdrevne procykliske 
virkninger på realøkonomien be grænses, samtidig med at EU's banksektor bevarer sin 
konkurrencemæssige stilling. Det udmønter sig i de følgende fire generelle politiske 
målsætninger:  
– styrkelse af den fina nsielle stabilitet 
– øget beskyttelse af kreditorinteresser 
– sikring af den konkurrencemæssige stilling for EU's banksektor  
– begrænsning af de procykliske virk ninger på det finansielle system. 
I lyset af de skitserede probl emer er der udpeget ti operationelle målsætninger, der skal 
afhjælpe årsagerne til problemerne. En effe ktiv gennemførelse af sådanne operationelle 
målsætninger bør bidrage til at opfylde speci fikke langfristede målsætninger, der har til 
hensigt at øge kapitalgrundlaget og minimere den cykliske virkning af kapitalkravene, fjerne 
mulighederne for regelarbitrage, styrke bank ernes risikostyring, fo rbedre investorernes 
forståelse af bankernes risikoprofil og styrke den retlige klarhed. Til gengæld bør det blive 
lettere at opfylde de genere lle politiske målsætninger.  
                                                 
6 For en mere indgående beskrivelse og analyse af  problemerne henvises til konsekvensanalysen, der 
ledsager henstilling (SEK(2009) 580). 
 
DA 5   DA 5. P OLITISKE VALGMULIGHEDER , KONSEKVENSANALYSE OG SAMMENLIGNING  
Alt i alt er der blevet udarbejdet fjorten forske llige politiske valgmulighede r, for hvilke der er 
foretaget konsekvensanalyser, og som er blevet  sammenlignet med henblik på at behandle de 
forskellige emner, der er udpeget i analyse n. I dette afsnit beskrives de forventede 
konsekvenser af de politiske forans taltninger inden for hvert område. 
5.1. Handelsbeholdning 
Med hensyn til kapitalkrav til bankernes handelsbeholdninger vil følgende målrettede 
ændringer blive indført som sv ar på de enkelte problemer: 
– Der tilføjes en ekstra kapitals tødpude baseret på stressscenarie t value-at-risk i forhold til 
den almindelige value-at-risk. Denne ændring forv entes i den aktuelle situation omtrent at 
fordoble kapitalkravene til handelsbeholdningen.  
– Den nuværende beregning af misligholdels esrisikoen i forbindelse med positioner i 
handelsbeholdningen udvides for at tage højde for tab, som ikke skyldes misligholdelse fra 
udstedernes side, dvs. nedjusteringer af kreditv ærdighed, især for at tage højde for tab på 
handlede gældsinstrumenter, som i de fleste tilfælde ikke kunne tilskrives egentlig misligholdelse fra udstedernes side. Den overordnede indvir kning af denne ændring på 
kapitalkravene vil afhænge af, hvordan ba nkernes portefølje vil blive tilpasset og 
sammensat til en situation efter krisen. 
– Beregningen af securitisationspositionerne i handelsbeholdningen baseres på de enkle 
risikovægte, der allerede eksisterer for bankbeholdningen, og de metodologiske 
vanskeligheder i forbindelse med opstilling af modeller tages op.  
En sådan styrkelse af bankkapitalgrundlaget er af afgørende betydning for at øge den 
finansielle stabilitet og minimere overdrevne proc ykliske tendenser i det finansielle system.  
5.2. Gensecuritisationer 
Kapitalkravene for bankernes gensecuritisations positioner vil blive øget. I tråd med Basel-
komitéens tilgang får gensecuritisationspositi oner for hver enkelt kred itvurdering tildelt en 
større risikovægtning end andre securitisationspo sitioner, idet en sådan højere risikovægtning 
er fastsat i overensstemmelse med en højere risiko for uventede tab ved værdiforringelse.  
Ved særligt komplekse gensecuritisationer vil fo rslagene styrke både kravene om rettidig 
omhu og tilsynsprocessen med henblik på håndhæ velsen af disse. Tilsynsmyndighederne vil 
være nødt til over en vis periode at fastslå, om  standarderne for rettidig omhu i forbindelse 
med investeringer i visse former for meget komp lekse gensecuritisationer, der på forhånd er 
blevet udpeget af Det Europæiske Banktilsy nsudvalg ("CEBS"), er blevet tilstrækkeligt 
opfyldt. For disse instrumenter gælder gene relt, at de trækkes fra kapitalgrundlaget, 
medmindre bankerne godtgør, at de nødvendige sta ndarder for rettidig omhu er blevet opfyldt.  
Konstateres det, at institutioner ikke har udvi st tilstrækkelig rettid ig omhu, formenes de 
adgang til fremtidige investeringer i sådanne instrumenter.   
5.3. Fremlæggelse af oplysninger om risici ved securitisation 
Kravene om fremlæggelse af oplysninger vil bliv e strammet inden for flere områder, f.eks. 
engagementer i securitisationer i handelsbeho ldningen og sponsorering af ikke-balanceførte 
instrumenter. 
Disse ændringer vil forbedre investors fors tåelse af bankens risikoprofil, og gennem del-
tagernes mulighed for at udøve disciplin styrke s også bankens incitament er til risikostyring. 
Den voksende administrative byrde for EU's ba nksektor anslås til 1,3 mio. EUR pr. år og 
 
DA 6   DA forventes hovedsageligt at ramme større inst itutioner med en mere avanceret tilgang til 
risikostyring. 
5.4. Tilsynsmæssig kontrol med aflønningspolitikken 
Med de foreslåede ændringer vil kreditinstitutter og investeringsselskaber blive forpligtet til at 
føre en aflønningspolitik, som er i overensstemme lse med effektiv risikostyring. De relevante 
principper vil komme til at indgå  i kapitalkravsdirektivet, me n vil blive nøje afpasset efter 
principperne i henstillingen om aflønningspol itik i finanssektoren. Med hensyn til den 
praktiske anvendelse af denne bindende forpligt else vil retningslinjerne for en forsvarlig 
aflønningspolitik udarbejdet af CEBS også væ re særdeles relevant e. Alle nationale 
tilsynsmyndigheder vil være i stand til at anvende både finansielle og ikke-finansielle sanktioner over for virksomheder, der ikke imødekommer tilsynsmyndighedernes krav om at opfylde de relevante principper på en måde, der er i overensstemmelse med deres interne 
struktur og forretningsform.  
Hvis de relevante principper i henstillingen gøres bindende, vil det styrke overholdelsen af 
disse på virksomhedsplan, og derfor  kan det have en indvirkning på  evnen til at tiltrække eller 
fastholde kompetente medarbejdere på ove rordnet sektorplan, som kan have negative 
kortsigtede indvirkninger på EU-virksomhe dernes internationale konkurrencemæssige 
stilling. Det er imidlertid vigtig t at understrege, at en mere effektiv gennemførelse af de 
relevante principper i henstillingen indebærer en  afvejning, som omfatter langsigtede fordele 
for erhvervslivet som følge af forbedrede resu ltater i forbindelse me d risikostyring, og hvad 
der er mere vigtigt, større fordele med hensyn til et mere stabilt og mindre procyklisk finansielt system.
 
5.5. Kumulativ virkning af de foreslåede ændringer 
Det skønnes, at 1,4 bio. USD kunne gå tabt i fo rm af nedskrivninger på aktiver hos de 
europæiske banker som følge af den nuværende krise. Disse tab sammen med de deraf følgende negative konsekvenser for realøkonomien  vil i forskelligt om fang blive båret af 
forskellige grupper af aktører,  lige fra aktionæ rer i finansinstitutione rne til ska tteydere. 
Erfaringen har vist, at det er væsentligt at ta ge visse aspekter af banklovgivningen op til 
revision, således at risikoen for fremtidige tab af denne størrelsesorde n begrænses. En sådan 
begrænsning vil være den største og væsentligste fordel (eller omkostningsbesparelse), der kan forventes, af de foreslåede ændringer og v il i betydelig grad opveje de dermed forbundne 
omkostninger.  
De foreslåede ændringer har til formål at styrke regelsættet fo r kapitalkravsdire ktivet, hvilket 
medfører mere effektive incitamenter og bedr e praksis i forbindelse med risikostyring, et 
kapitalgrundlag, der er mere hensigtsmæssigt og knap så volatilt, og skærpede krav til 
fremlæggelse af oplysninger over for markedsde ltagerne om bankernes risikopositioner. De 
forventede fordele for de enkelte grupper af ak tører og for systemet som sådan i forbindelse 
med forslagene er som følger: 
– En stramning af regelsættet om kapital – i form af et større kapitalgr undlag, der ikke er så 
cyklisk, sammen med skærpede krav til frem læggelse af oplysninger – bør give EU's 
banksektor  passende incitamenter til at forbedre risikostyringen og de interne systemer og 
procedurer for ledelse og kontrol. Som følg e heraf styrkes ikke kun den langsigtede 
levedygtighed for EU's banker, men også dere s konkurrencemæssige stilling i forhold til 
deres internationalt ligestillede.  
– Den foreslåede gennemgang vil øge e ffektiviteten af tilsynsmyndighedernes  overvågning 
af de risici, som de finansielle institutioner er eksponeret for, ve d at skaffe en større retlig 
klarhed med hensyn til bankernes forpligtelser i forbindelse med risikostyring som følge af 
 
DA 7   DA upassende aflønningspolitikker; ved at fjerne mu lighederne for regelarbitrage, der betyder, 
at bankerne kan anvende den laveste af beregningerne i forbindelse med bankbeholdningen 
eller handelsbeholdningen, og strømline den forskriftsmæssi ge behandling af securiti-
sationspositionerne i bank ernes handelsbeholdning. 
– Beskyttelsen af bankernes kredito rer, herunder indlånere, vil b live styrket, da regelsættets 
øgede effektivitet og tilsynet dermed vil føre til en forminds kelse af bankernes 
misligholdelsesrisici. 
– Låntagere , herunder SMV'er , vil drage fordel af en bankfinansiering, der er knap så 
cyklisk, hvilket betyder, at de  kan engagere sig i projekter, som er rentable og vitale for 
den økonomiske vækst og velstand.  
– Gennem det forbedrede kapitalgrundlag og be grænsningen af de cykliske udsving i 
forbindelse med de forskriftsmæssige kapitalkra v samt de øgede incitamenter i forbindelse 
med risikostyring for EU's banksektor, vil de foreslåede ændringer st yrke den finansielle 
stabilitet  og afbøde overdrevne procykliske virkninger  af banklovgivningen, hvilket 
indirekte er en væsentlig fordel for de mange forskellige sociale aktører , herunder 
bankansatte (via deres arbejdsgiveres forbedre de finansielle situatio n) husholdninger (via 
mindre cykliske kreditmuligheder og en genetabl eret tillid til deres banker) og skatteydere 
(via mindre sandsynlighed for fremtidige bankredninger).  
Den samlede kumulative virkning på omkostni ngerne for erhvervslivet i forbindelse med 
overholdelse af bestemmelserne forventes hovedsag eligt at være styret af omkostningerne ved 
kapital, som skal skaffes for at overholde de reviderede bestemmelser. I det omfang at 
bankerne som følge af deres interne kapitalp lanlægning eller krav i forbindelse med 
kreditvurderingsinstitutter har et  kapitalniveau, der overstiger de  forskriftsmæssige krav, kan 
indvirkningen til dels afbødes af de deraf følgende kapitalstødpuder.  
Fremsættelsen af forslag, som har direkte indfl ydelse på det kapitalbel øb, som bankerne skal 
ligge inde med, skal planlægges nøje, således at man undgår eller i de t mindste på kort sigt 
afbøder utilsigtede procykliske indvirkning er på kreditforsyningen og dermed på 
realøkonomien.  
6. T ILSYN OG EVALUERING  
Det forventes, at de foreslåede ændringer vil træde i kraft i 2011. Ændr ingerne er tæt knyttet 
til de andre bestemmelser i kapitalkravsdirek tivet, som har været i kraft siden 2007-2008, eller 
som vil træde i kraft efter revisionen af kapitalkra vsdirektivet, der allerede  er blevet vedtaget 
af Rådet og Europa-Parlamentet i 2009, eller so m forventes vedtaget af  Kommissionen senere 
i 2009.  
Kommissionens deltagelse i arbejdsgruppen i Baselkomitéen og i den fælles taskforce om 
indvirkningen af det nye regelsæt om kapita lkrav, der blev nedsat af Den Europæiske 
Centralbank og CEBS, som fører tilsyn med ba nkernes kapitalpositioner under Basel II-
rammen henholdsvis globalt og i EU, vil være medvirkende til, at man kan måle, hvordan de 
særlige politiske målsætninger bliver opfyldt.