[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den

KOM(2008) 442/4

2008/xxxx (CNS)

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om ændring af forordning (EF) nr. 1290/2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik og forordning (EF) 1234/2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) med henblik på indførelse af en skolefrugtordning

(forelagt af Kommissionen) {SEK(2008) 2225} {SEK(2008) 2226}

BEGRUNDELSE

Rådets forordning (EF) nr. 1182/2007, der indeholder særlige regler for frugt- og grøntsagssektoren, skabte grundlag for en omfattende reform af den pågældende sektor med det formål at gøre den mere konkurrencedygtig og mere markedsorienteret og bringe den mere på linje med resten af den moderniserede fælles landbrugspolitik. Et af de centrale formål med reformen består i at vende det faldende forbrug af frugt og grøntsager.

Ifølge traktatens artikel 33 har den fælles landbrugspolitik bl.a. til formål at stabilisere markederne, sikre forsyningerne og sikre forbrugerne rimelige priser på landbrugsprodukter. En skolefrugtordning, som led i hvilken der ydes fællesskabsstøtte til uddeling af frugt og grøntsager, bananer og produkter fremstillet heraf til skoleelever på deres skoler, vil være i overensstemmelse med disse målsætninger. Desuden vil ordningen bidrage til at få de unge forbrugere til at sætte større pris på frugt og grøntsager.

På den baggrund skal en skolefrugtordning (og skolegrøntsagsordning) på EU-plan tjene til at danne de politiske og finansielle rammer for de initiativer, som medlemsstaterne træffer for at sikre en varig stigning i børns forbrug af frugt og grøntsager på det tidspunkt, hvor deres kostvaner dannes. Der vil være tale om en investering i fremtiden, idet ordningen vil bidrage til at undgå eller mindske sundhedsudgifter forårsaget af dårlige kostvaner. Desuden vil den positive indflydelse på forbruget bidrage til at opfylde målene for den fælles landbrugspolitik.

Eftersom fedme er et fænomen, der især er udbredt i socialt dårligt stillede grupper, vil skolefrugtordningen også få en positiv social effekt og mindske sundhedsforskelle.

Frugt og grønt bør indgå som en naturlig del af sunde kostvaner, jf. Kommissionens hvidbog om "en EU-strategi om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedme", hvori fremhæves behovet for en sammenhængende indsats på EU-plan og den rolle, som den fælles landbrugspolitik kan spille ved at påvirke de europæiske forbrugeres kostvaner og navnlig bekæmpe fedme og overvægt. Det hedder i hvidbogen, at "en skolefrugtordning vil være et skridt i den rigtige retning" . I henhold til EF-traktatens artikel 152, stk. 1, "skal der sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Fællesskabets politikker".

Ved godkendelsen af reformen af den fælles markedsordning for frugt og grøntsager afgav Rådet følgende erklæring: "I lyset af den dramatiske stigning i forekomsten af fedme blandt skolebørn, som er blevet fremhævet i Kommissionens nyligt offentliggjorte hvidbog (…), opfordrer Rådet Kommissionen til at forelægge et forslag til en skolefrugtordning snarest muligt på grundlag af en konsekvensanalyse af fordele, praktisk gennemførlighed og administrative omkostninger i forbindelse hermed" .

I sin beslutning om forslaget til EU's almindelige budget for regnskabsåret 2008 understregede Europa-Parlamentet, "at det går varmt ind for passende budgetbevillinger til uddeling af frugt og grøntsager i skoler og til skolemælk (og andre mejeriprodukter) … er forundret over, at Rådet ikke har efterkommet sine politiske forpligtelser … ved at oprette en ny budgetpost og en reserve på budgettet i afventning af retsgrundlaget; henstiller til Kommissionen at fremsætte et lovgivningsforslag i den forbindelse i overensstemmelse med konklusionerne fra Rådet (landbrug) i juni 2007" .

Kommissionen vurderede i forbindelse med sit løfte om at lave bedre lovgivning konsekvenserne af følgende fire muligheder for en skolefrugtordning: "status quo", dvs. ingen nye EU-initiativer, "netværkssamarbejde", dvs. udveksling af erfaringer og knowhow samt informations- og kommunikationsforanstaltninger, "støtteinitiativer", dvs. initiativer til fremme af forbruget af frugt og grønt i skoler, men uden direkte finansiering fra EU's side, og "incitamenter", som indebærer, at der indrettes fælles og fleksible rammer for uddeling af frugt og grønt til skoleelever, kontrol og evaluering samt ledsageforanstaltninger. Konsekvensanalysens konklusion var, at målene bedst kan nås med incitamentløsningen.

I denne sammenhæng foreslår Kommissionen, at der indføres en skolefrugtordning, der for at sikre de bedst mulige resultater ligeledes udnytter de tre andre optioner. Den omfatter følgende komponenter:

- Gratis frugt og grøntsager i skoler (som led i optionen "incitamenter"). Der bør ydes EU-støtte til medfinansiering af dels udleveringen af frugt og grøntsager til skoleelever i aldersgruppen 6-10 år, dels den hermed forbundne logistik, kontrol og evaluering. Det foreslås derfor, at der afsættes budgetmidler på i alt 90 mio. EUR under afsnit I i Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007. Dette beløb vil gøre det muligt at udvide de eksisterende skolefrugtordninger i nogle lande og indføre tilsvarende ordninger i andre medlemsstater, der på grund af budgetbegrænsninger ikke har sådanne ordninger.Fællesskabets finansiering vil andrage 50-70 % i konvergensregioner.

- Ledsageforanstaltninger . En forpligtelse for medlemsstaterne til på nationalt eller regionalt plan at fastlægge en national strategi i samråd med de offentlige sundheds- og skolemyndigheder, erhvervslivet og andre interesserede parter. Det skal fremgå af strategien, hvordan en skolefrugtordning bedst kan gennemføres og integreres i undervisningen. I forbindelse med gennemførelsen vil der være pligt til at gøre opmærksom på EU's medvirken. Ledsageforanstaltningerne vil hovedsagelig blive finansieret af medlemsstaterne.

- Netværkssamarbejde med det formål tilskynde til udveksling af information og viden blandt deltagerne i skolefrugtordninger og øge offentlighedens kendskab til initiativet (jf. option 2, "netværkssamarbejde"). Hertil bør der afsættes 1,3 mio. EUR.

- Fremme af landbrugsprodukter , hvortil der kunne ydes støtte som led i EU's indsats til fordel for forbruget af landbrugsprodukter (jf. option 3, "støtteinitiativer"). Medlemsstaterne kunne som led heri træffe de nødvendige ledsageforanstaltninger til at øge opmærksomheden omkring de gunstige virkninger af frugt og grønt. Med den seneste reform af markedsordningen for frugt og grøntsager blev det vejledende budget for fremme af forbruget af disse produkter hævet med 6 mio. EUR.

- Kontrol og evaluering . Med det formål at indsamle solide data til en mere tilbundsgående undersøgelse af virkningen af de forskellige varianter af en skolefrugtordning og til udveksling af "bedste praksis" bør kontrol og evaluering udgøre en integrerende del af en EU-ordning.

Samtlige ordninger vil derfor omfatte følgende tre komponenter:

- gratis frugt (og/eller grøntsager) på skoler

- et antal ledsageforanstaltninger

- kontrol og evaluering.

Forslaget ledsages af en konsekvensanalyse udarbejdet af en tværtjenstlig gruppe for at sikre, at der er overensstemmelse mellem de relevante EU-politikker.

2008/xxxx (CNS)

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om ændring af forordning (EF) nr. 1290/2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik og forordning (EF) 1234/2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) med henblik på indførelse af en skolefrugtordning

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 36 og artikel 37,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet[1], og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Rådets forordning (EF) nr. 1182/2007[2], der indeholder særlige regler for frugt- og grøntsagssektoren, skabte grundlag for en omfattende reform af den pågældende sektor med det formål at gøre den mere konkurrencedygtig og mere markedsorienteret og bringe den mere på linje med resten af den moderniserede fælles landbrugspolitik. Et af de centrale formål med reformen består i at vende den faldende forbrug af frugt og grøntsager.

(2) Ifølge traktatens artikel 33 har den fælles landbrugspolitik bl.a. til formål at stabilisere markederne, sikre forsyningerne og sikre forbrugerne rimelige priser på landbrugsprodukter. En skolefrugtordning, som led i hvilken der ydes fællesskabsstøtte til udlevering af frugt og grøntsager, bananer og produkter fremstillet heraf til skoleelever på deres skoler, vil være i overensstemmelse med disse målsætninger. Desuden kan ordningen forventes at få unge forbrugere til at sætte større pris på frugt og grøntsager og burde derfor medføre en stigning i det fremtidige forbrug, hvilket vil fremme landbrugets indtjening, hvilket også er et af målene for den fælles landbrugspolitik.

(3) I henhold til traktatens artikel 152, stk. 1, "skal der sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Fællesskabets politikker". De oplagte sundhedsmæssige fordele ved en skolefrugtordning er aspekter, der bør integreres i gennemførelsen af den fælles landbrugspolitik.

(4) Frugt og grønt bør indgå som en naturlig del af sunde kostvaner, jf. Kommissionens hvidbog om "en EU-strategi om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedme", hvori fremhæves behovet for en sammenhængende indsats på fællesskabsplan og den rolle, som den fælles landbrugspolitik kan spille ved at påvirke de europæiske forbrugeres kostvaner og navnlig bekæmpe fedme og overvægt. Det hedder i hvidbogen, at "en skolefrugtordning vil være et skridt i den rigtige retning".

(5) Ved vedtagelsen af forordning (EF) nr. 1182/2007 afgav Rådet følgende erklæring: "I lyset af den dramatiske stigning i forekomsten af fedme blandt skolebørn, som er blevet fremhævet i Kommissionens nyligt offentliggjorte hvidbog … opfordrer Rådet Kommissionen til at forelægge et forslag til en skolefrugtordning snarest muligt på grundlag af en konsekvensanalyse af fordele, praktisk gennemførlighed og administrative omkostninger i forbindelse hermed".

(6) Der bør derfor være mulighed for at yde fællesskabsstøtte til medfinansiering af ordninger bestående i at forsyne skolebørn med bestemte sunde produkter hidrørende fra frugt- og grøntsagssektoren, sektoren for forarbejdede frugter og grøntsager og banansektoren og til medfinansiering af omkostninger til logistik, distribution, udstyr, kommunikation, kontrol og evaluering. Kommissionen bør fastsætte de betingelser, der knytter sig til ordningen.

(7) For at sikre, at skolefrugtordningen gennemføres på korrekt vis, bør de medlemsstater, der ønsker at gøre brug af ordningen, først fastlægge en strategi på nationalt eller regionalt plan. De bør også træffe sådanne ledsageforanstaltninger, der er nødvendige for at gøre ordningen effektiv.

(8) For ikke at mindske den samlede virkning af tilsvarende nationale foranstaltninger bør det også være tilladt medlemsstaterne at yde supplerende national støtte til finansiering af uddelingen af de pågældende produkter og de hermed forbundne udgifter samt eventuelle ledsageforanstaltninger, og Fællesskabets skolefrugtordning bør ikke være til skade for eventuelle særskilte nationale skolefrugtordninger, der er i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen. For imidlertid at sikre, at fællesskabsordningen får en reel effekt, bør den ikke erstatte den aktuelle finansiering af eksisterende nationale skolefrugtordninger eller andre uddelingsordninger for skoler, hvori indgår frugt.

(9) For at sikre en sund budgetforvaltning bør der fastsættes et fast loft over fællesskabsstøtten og maksimale medfinansieringssatser, og Fællesskabets finansielle bidrag til ordningen bør føjes til den liste over foranstaltninger, der kan finansieres under EGFL, jf. artikel 3, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 af 21. juni 2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik[3].

(10) For at give tid til en problemfri gennemførelse af ordningen bør den finde anvendelse fra skoleåret 2009/10. Der bør udarbejdes en rapport om ordningen efter tre år.

(11) For at gøre ordningen mere effektiv bør Fællesskabet være i stand til at finansiere dels foranstaltninger i relation til oplysning, kontrol og evaluering, der tager sigte på at skærpe offentlighedens opmærksomhed omkring skolefrugtordningen og dens formål, dels det netværkssamarbejde, der knytter sig til ordningen, uden at dette indskrænker dets beføjelser til, inden for rammerne af Rådets forordning (EF) nr. 3/2008 af 17. december 2007 om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter på det indre marked og i tredjelande[4], at medfinansiere foranstaltninger, der er nødvendige for at bevidstgøre offentligheden om frugt og grøntsagers gavnlig virkninger for sundheden.

(12) Bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1182/2007 er blevet integreret i forordning (EF) nr. 1234/2007[5] med virkning fra 1. juli 2008 ved forordning (EF) nr. 361/2008[6].

(13) Forordning (EF) nr. 1290/2005 og forordning (EF) nr. 1234/2007 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1 Ændring af forordning (EF) nr. 1290/2005

I artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1290/2005 tilføjes følgende som litra f):

"f) Fællesskabets finansielle støtte til skolefrugtordningen som omhandlet i artikel 103ga, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007(*).

(*) EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1."

Artikel 2 Ændring af forordning (EF) nr. 1234/2007

I forordning (EF) nr. 1234/2007 foretages følgende ændringer:

1) I afdeling IVa i del II, afsnit I, kapitel IV foretages følgende ændringer:

a) Efter artikel 103g indsættes følgende som underafdeling IIa:

"Underafdeling II a SKOLEFRUGTORDNING

ARTIKEL 103GA Støtte til uddeling af frugt og grøntsager og bananer samt produkter fremstillet heraf

1. På de af Kommissionen fastsatte betingelser ydes der fra skoleåret 2009/10 fællesskabsstøtte til uddeling af de af Kommissionen udvalgte produkter hidrørende fra frugt- og grøntsagssektoren, sektoren for forarbejdede frugter og grøntsager og banansektoren til skoleelever, og der kan også ydes støtte til finansiering af bestemte hermed forbundne omkostninger til logistik, distribution, udstyr, kommunikation, kontrol og evaluering.

2. Medlemsstater, der ønsker at deltage i ordningen, fastlægger først, på nationalt eller regionalt plan, en strategi for gennemførelsen af ordningen. De træffer også sådanne ledsageforanstaltninger, der er nødvendige for at gøre ordningen effektiv.

3. Den i stk. 1 omhandlede fællesskabsstøtte må ikke

a) overstige 90 mio. EUR pr. skoleår

b) overstige 50 % af uddelingsomkostningerne og hermed forbundne omkostninger som omhandlet i stk. 1 eller 75 % i de regioner, der er omfattet af konvergensmålet

c) dække andre omkostninger end de i stk. 1 nævnte uddelingsomkostninger og hermed forbundne omkostninger

d) bruges som erstatning for den aktuelle finansiering af en eksisterende national skolefrugtordning eller andre uddelingsordninger for skoler, hvori indgår frugt.

Ved konvergensmål forstås målet for foranstaltninger til fordel for de mindst udviklede medlemsstater og regioner i henhold til fællesskabslovgivningen vedrørende Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden for perioden fra 1. januar 2007 til 31. december 2013.

4. Medlemsstaterne kan som supplement til fællesskabsstøtten yde national støtte til uddeling af produkter og til de hermed forbundne omkostninger som omhandlet i stk. 1. De kan også yde national støtte til finansiering af de i stk. 2 nævnte ledsageforanstaltninger.

5. Fællesskabets skolefrugtordning berører ikke eventuelle særskilte nationale skolefrugtordninger, der er i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen.

6. Fællesskabet kan også i medfør af artikel 5 i forordning (EF) nr. 1290/2005 finansiere informations-, kontrol- og evalueringsforanstaltninger med relation til skolefrugtordningen, herunder foranstaltninger til skærpelse af offentlighedens opmærksomhed omkring ordningen og netværkssamarbejdet knyttet til ordningen."

b) Følgende overskrift indsættes før artikel 103h:

"Underafdeling IIIProcedurebestemmelser"

C) I ARTIKEL 103H TILFØJES FØLGENDE LITRA:

"f) bestemmelser om den i artikel 103ga nævnte skolefrugtordning, herunder en liste over de berørte produkter, fordelingen af støtte medlemsstaterne imellem, finans- og budgetforvaltningen og de hermed forbundne omkostninger, nationale strategier, ledsageforanstaltninger, informations-, kontrol- og evalueringsforanstaltninger samt netværkssamarbejde."

2) I artikel 180, andet afsnit, indsættes "103ga" efter "103e".

3) I artikel 184 indsættes følgende som nr. 6:

"6) inden den 31. august 2012 forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om anvendelsen af skolefrugtordningen i henhold til artikel 103ga, om nødvendigt ledsaget af passende forslag. I rapporten behandles især spørgsmålet om, hvorvidt ordningen har bidraget til indførelse af velfungerede skolefrugtordninger i medlemsstaterne og til forbedring af børns kostvaner."

Artikel 3 Ikrafttrædelse

Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den [...].

På Rådets vegne

Formand

FINANSIERINGSOVERSIGT |

1. | BUDGETPOST: 05 02 08 12 (skal oprettes) 05 08 09 | BEVILLINGER: – p.m. (2008) 2 mio. EUR (FBF 2009) |

2. | FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE: Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1290/2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik og forordning (EF) 1234/2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) med henblik på indførelse af en skolefrugtordning |

3. | RETSGRUNDLAG: Traktatens artikel 36 og 37 |

4. | FORANSTALTNINGENS FORMÅL: Uddeling af frugt, grøntsager og bananer samt produkter fremstillet heraf til skoleelever, hvilket vil bidrage til at forøge forbruget heraf og stabilisere markederne |

5. | FINANSIELLE VIRKNINGER | 12-MÅNEDERSPERIODE (mio. EUR) | INDEVÆRENDE REGNSKABSÅR 2008 (mio. EUR) | FØLGENDE REGNSKABSÅR (mio. EUR) |

5.0 | UDGIFTER, SOM AFHOLDES – OVER EU-BUDGETTET (RESTITUTIONER/INTERVENTIONER) – OVER NATIONALE BUDGETTER – AF ANDRE | +91,3 | – | – |

5.1 | INDTÆGTER – EU's EGNE INDTÆGTER (AFGIFTER/TOLD) – NATIONALE KILDER | – | – | – |

2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

5.0.1 | UDGIFTSOVERSLAG | +91,3 | +91,3 | +91,3 | +90,3 |

5.1.1 | INDTÆGTSOVERSLAG | – | – | – | – |

5.2 | BEREGNINGSMÅDE: – |

6.0 | ER FINANSIERING MULIG OVER DE BEVILLINGER, DER PÅ DET LØBENDE BUDGET ER OPFØRT UNDER DET RELEVANTE KAPITEL? | JA NEJ |

6.1 | ER FINANSIERING MULIG VED OVERFØRSEL MELLEM KAPITLER PÅ LØBENDE BUDGET? | JA NEJ |

6.2 | ER ET TILLÆGSBUDGET NØDVENDIGT? | JA NEJ |

6.3 | BEVILLINGER TIL OPFØRSEL PÅ KOMMENDE BUDGETTER? | JA NEJ |

BEMÆRKNINGER: 1) Uddeling af produkter 90 mio. EUR 2) Netværkssamarbejde 2010 – 2011 – 2012 = 1 mio. EUR + årlig konference (hvert år) = 0,3 mio. EUR |

[1] EUT C […] af […], s. […].

[2] EUT L 273 af 17.10.2007, s. 1.

[3] EUT L 209 af 11.8.2005, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1437/2007 (EUT L 322 af 7.12.2007, s. 1).

[4] EUT L 3 af 5.1.2008, s. 1.

[5] EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. …/2008 (EUT L ... af ... 2008, s. ..).

[6] EUT L 121 af 7.5.2008, s. 1.