DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 13.9.2005 
KOM(2005)425 endelig 
  
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG 
REGIONSUDVALGET 
E-tilgængelighed 
  
[SEK(2005)1095] 
 
 
DA 2   DA MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG 
REGIONSUDVALGET 
E-tilgængelighed 
E-tilgængelighed, dvs. det forhold at inform ations- og kommunikati onsteknologi (IKT) er 
lettilgængelig for alle befolkningsgrupper, inklusive handicappede, kan øge livskvaliteten for handicappede væsentligt. Omvendt kan det føre til udelukkelse af samf undet, hvis ikke alle 
har lige muligheder for adgang til IKT. I denne meddelelse foreslår Kommissionen et sæt politiske tiltag for at frem me e-tilgængelighed. Medlemsst aterne og interesseparterne 
opfordres til at støtte frivillige positive ti ltag for at gøre lettilgængelige IKT-produkter og - 
tjenesteydelser langt mere udbredte i Europa.  
Denne meddelelse om e-tilgængelighed bidrager  til gennemførelsen af  det nyligt lancerede 
initiativ “ i2010 – et europæisk informationssamfund som middel til vækst og 
beskæftigelse ”
1, der udstikker en ny strategisk ramme  og brede politiske retningslinjer med 
det formål at fremme en åben og digital økono mi, idet der lægges særlig vægt på IKT som 
drivkraft for integration i informationssa mfundet og livskvalitet. Kommissionen har det 
ambitiøse mål at skabe “et informationssamfund for alle” - et inklusivt digitalt samfund med muligheder for alle og minimal risiko for udelukkelse.  
1. I
NDLEDNING  
Handicappede udgør ca. 15 % af befolkningen  i Europa, og mange af dem støder på 
forhindringer, når de vil beny tte sig af IKT-produkt er og -tjenesteydelser. I visse tilfælde 
møder ældre mennesker lignende probl emer. Lettilgængelige IKT-produkter og -
tjenesteydelser er blevet et højt prioriteret emne i Europa på grund af den demografiske 
udvikling: mens der i 1990 var 18 % af befolkni ngen i Europa, der var over 60 år, forventes 
denne andel at stige til 30 % inden 20302. 
Ifølge en undersøgelse, der bl ev gennemført for nylig i USA3, kan 60 % af den voksne 
befolkning i den arbejdsdygtige al der nyde godt af lettilgængelige teknologier, ford i de til en 
vis grad oplever besvær elle r problemer, når de vil anve nde de nuværende teknologier. 
I 2002 fastslog en undersøgelse4, at mere end 48 % af de eur opæere, der er over 50 år, mener, 
at fabrikanterne ikke tager tilstrækkeligt he nsyn til dem, når de udf ormer produkter. Mellem 
10 og 12 mio. var ikke desto mindre potentielle købere af nye mobiltelefoner, computere og 
internettjenester.  
                                                 
1 KOM(2005) 229 endelig, 1.6.2005. 
2 UN World Population Prospects (2002 Revision) og Eurostat Demographic projections. 
3 ”The Wide Range of Abilities and Its Impact on Computer Technology” – Forrester Research Inc., 
2003. 
4 Seniorwatch IST-1999-29086 www.seniorwatch.de . 
 
DA 3   DA Konklusionen er klar: det er en social, etisk og politisk nødvendighed, at fordelene ved 
IKT gøres tilgængelige for så mange som overhovedet muligt. Desuden skaber det 
markeder af stigende økonomisk betydning. 
Bestræbelserne på at opnå e-tilgængelighed gå r ud på at overvinde de  tekniske hindringer og 
problemer, som handicappede og andre oplever, nå r de forsøger at deltage på lige fod i 
informationssamfundet. E-tilgængelighed et er as pekt af det bredere be greb “e-integration”, 
(eller integration i informati onssamfundet) der også dækker andr e typer hindringer som f.eks. 
økonomiske, geografiske og uddannelsesmæssige barrierer. 
Denne meddelelse bygger på ti dligere arbejde vedrørende e- tilgængelighed under de to 
eEurope-handlingsplaner samt på konklusionerne og resultaterne af FTU-projekter. Endvidere 
dækker meddelelsen de vig tigste resultater af en internethøring5, der blev holdt i starten af 
2005. Denne høring viste meget stor støtte (over 88 % af svarene) til, at EU-institutionerne 
tager initiativ til at rette op på situationen, som ifølge et betydeligt fl ertal (over 74 %) er 
præget af manglende sammenhæng mellem lettil gængelige IKT-produkter og -tjenesteydelser 
i Europa. Høringen viste også, at der (ifølge 84 % af delta gerne) er behov for, at 
lettilgængelige IKT-produkter og -tjenest eydelser bliver mere alment udbredt. 
Hovedformålet med denne meddelelse er at fremme en sammenhængende strategi for 
tiltag vedrørende e-tilgænge lighed i medlemsstaterne på et frivilligt grundlag samt at 
fremme selvregulering i industrien. 
2. D E PRAKTISKE UDFORDRINGER  
Ny teknologi har allerede hjulpe t handicappede betydeligt og gj ort det muligt for dem at løse 
opgaver på egen hånd, som de tidligere kun kunne  klare med hjælp fra andre. Men trods 
industriens anstrengelse r støder handicappede stadig på en lang række problemer, når de vil 
benytte IKT-produkter og -t jenesteydelser, f.eks.: 
• mangel på harmoniserede løsninger, f.ek s. er der mange medlemsstater, hvor 112-
alarmnummeret ikke kan be nyttes fra teksttelefoner 
• manglende interoperabilitet mellem lettilgængelige IKT-løsninger 
• software, der ikke er ko mpatibelt med hjælpemidler for handicappede, f.eks. 
fungerer udstyr til oplæsning af skærmbille dernes indhold ofte ikke efter en 
opdatering af operativsystemet 
• interferens mellem standardprodukter og hj ælpemidler for handicappede, f.eks. 
mobiltelefoner og høreapparater 
• mangel på fælleseuropæiske standarder, f.eks. findes der syv forskellige, 
inkompatible teksttelefonsystemer for døve og hørehæmmede 
• mangel på tilfredsstillende tjenester, f.eks. er mange websteder for komplicerede 
for kognitivt handicappede eller uerfarne brugere eller umulige at læse eller 
navigere rundt i for synshandicappede 
• mangel på produkter og tjenesteydelser fo r visse grupper, f.eks. telefonisk 
kommunikation for tegnsprogsbrugere 
                                                 
5 Resultaterne findes på: 
http://europa.eu.int/in formation_society/policy/accessibility/ com_ea_2005/a_documents/com_consult_r
es.html#_Toc97028181 
 
DA 4   DA • en fysisk udformning af f.eks. tastatur er og skærme, der gør dem vanskelige at 
bruge 
• mangel på lettilgængeligt indhold 
• begrænset udvalg af elektr oniske kommunikationstjenester , kvaliteter og priser.  
Set ud fra et teknisk synspunkt kunne de fleste af  disse problemer nemt løses, men det kræver 
samarbejde, koordinering og beslutsomhed på europæisk plan, efters om markedskræfterne 
alene hidtil ikke har kunnet klare opgaven.  
Det er vigtigt at der tages hensyn til tilgænge lighedsaspektet, når de r udvikles ny teknologi. 
Inden for den nærmeste fremtid gælder det bl.a.: 
• digital-tv, for så vidt angår standarder  og kompatibilitet såvel som udformningen 
af tjenester og apparater 
• tredje generations mobiltelefoner, for så vidt angår udformning af både hardware, 
software og tjenester 
• bredbåndskommunikation, f.eks. ved at udnytte mulighederne i multimodal 
præsentation på en måde, der øger tilgængeligheden i stedet for at indskrænke 
den. 
Disse spørgsmål ansås tidligere kun for at væ re af interesse for en bestemt målgruppe i 
befolkningen, men rent faktisk vil langt de fleste  teknologibrugere have gl æde af, at de bliver 
taget op. 
3. M ARKEDS - OG ØKONOMIASPEKTER  
IKT-forskningen og markedet har frembragt innovative løsninger på nogle af disse 
udfordringer. De vigtigste hindringer for, at lø sningerne vinder almen udbredelse, er følgende: 
• Hidtil har løsningerne været rettet mod et lille mark ed (hovedsagelig 
handicappede og i visse tilfælde ældre) og for det meste markedsført via små og 
mellemstore virksomheder på nationalt eller regionalt plan. 
• Der er mangel på relevante tekniske st andarder og tekniske specifikationer.  
• Det er først for nylig, at man udtrykke ligt i den relevante EU-lovgivning har 
indført mulighed for at stille krav om tilgængelighed i de tekniske specifikationer i forbindelse med offentlige indkøb. 
• Nogle medlemsstater har indført deres egne, vidt forskellige løsninger. 
Resultatet er, at de europæiske markeder for lettilgængelige IKT-produkter og -tjenesteydelser 
stadig befinder sig i den indled ende udviklingsfase, og at de i høj  grad er splittet op i nationale 
markeder og savner en harmoniseret lovgivni ng og relevante tekniske standarder. Dette 
hæmmer udviklingen af et indre marked, og industr ien står over for en øget byrde i form af de 
forskellige krav, der skal opfylde s i de forskellige medlemsstater. 
Efterhånden ses målgruppen ikke mere som kun de handicappede og ældre, men mere og 
mere som hele befolkningen. Denne erkendelse fører til en markedsændring, som så småt er 
ved at vise sig nu: De stor e europæiske virksomheder be gynder at vende opmærksomheden 
mod denne markedssektor, omend de endnu ikke satser helt og fuldt på den. 
 
DA 5   DA Denne udvikling ses også i telekommunikationsse ktoren, hvis produkter og tjenester nu har så 
vid udbredelse, at selv denne (forel øbig relativt lille) markedsnic he er vigtig som middel til at 
opnå ekstra konkurrencefordele og skabe vækst, og derfor vækker den in teresse blandt de 
større markedsdeltagere. 
Konklusionen er, at selv de st ore leverandører af forbrugert eknologi, ikke kun fra Europa, 
men også fra andre egne af verden, har deres in teresse på mellemlangt sigt rettet mod på e-
tilgængelighed og de dermed forbundne teknologiprodukter og -tjenesteydelser. 
4. J URIDISKE OG POLITISKE ASPEKTER  
Rådet har gentagne gange tilskyndet til handling på EU-plan, for eksempel da det opfordrede 
medlemsstaterne og Kommissionen til at “ udnytte informationssamfunde ts potentiale til gavn 
for handicappede og navnlig søge at fjerne tekn iske og andre hindringe r for deres faktiske 
deltagelse i den videnbaserede  økonomi og i videnssamfundet ”6. Europa-Parlamentet har også 
udtrykt støtte til dette synspunkt7. 
Europæiske politikker og europæ isk lovgivning har navnlig aner kendt, at beskæftigelse og 
erhverv er en nøglefaktor, når det gælder om at sikre lige mu ligheder for alle: beskæftigelse 
bidrager nemlig i høj grad til, at borgerne deltager fuldt ud i det økonomiske, kulturelle og 
sociale liv, og til at de udnytter deres potentiale. I den henseende er der ingen tvivl om, at det 
kan få enorm betydning, hvis letti lgængelige IKT-produkter og -tjene steydelser af høj kvalitet 
bliver mere udbredte. Det vil øge beskæftigelse smulighederne, fremme social integration og 
give mennesker mulighed for at le ve selvstændigt i længere tid.  
De europæiske institutioner har ved mange lejlig heder understreget, hvor vigtigt det er, at alle 
europæere inddrages i informationssamfunde t. Kommissionen har i de to eEurope-
handlingsplaner taget initia tiv til at opbygge et mere tilgæ ngeligt informationssamfund. 
Handlingsplanen eEurope 2002 omfattede et særligt indsatsområde vedrørende disse 
spørgsmål. Den anbefalede at indføre retningslinjer for webtilgængelighed8, at udforme en 
europæisk læseplan for design for alle samt at styrke udviklingen af hjælpemidler for 
handicappede og standardisering af design for alle. I handlingsplanen eEurope 2005 var det 
målet, at integration i informationssamfunde t skulle indgå som et fast led i samtlige 
indsatsområder. Det blev også foreslået at indføre krav om tilgængelighed i forbindelse med offentlige indkøb af IKT. 
Rådet (ministrene for telekommunikation) har stø ttet dette arbejde og unde rstreget, at det er 
nødvendigt at forbedre e-tilgængeligheden i Europa
9. Endvidere foreslås det i 
                                                 
6 Rådets resolution om “E-adgang for handicappede”, 2.-3. december 2002, 
http://register.consilium.eu.int/pdf/dk/02/st14/14892dk2.pdf  
7 Europa-Parlamentets beslutning om eEurope 2002: Tilgængeligheden af offentlige websteder og deres 
indhold (2002 (0325)). 
8 «eEurope 2002: Tilgængeligheden af offentlige webs teder og deres indhold», KOM(2001) 529, endelig, 
http://europa.eu.int/eur-lex/da/co m/cnc/2001/com 2001_0529da01.pdf  
9 Rådets resolution om eEurope 2002: Tilgængeligheden af offentlige websteder og deres indhold, 
EFT C 86, 10.4.2002. 
 
DA 6   DA ministererklæringen om integr ation i informationssamfundet10, at der træffes alle fornødne 
foranstaltninger for at skabe et åbent, i nklusivt videnbaseret samf und for alle borgere. 
Endvidere opfordrede Rådet (socialministren e) i 2003 i sin resolution om e-tilgængelighed11 
medlemsstaterne til at søge at  fjerne tekniske, juridiske og andre hindringer for handicappedes 
faktiske deltagelse i den videnba serede økonomi og i videnssamfundet. 
På linje hermed gentog Europa-Parlamentet i 2002 i sin beslutning om webtilgængelighed12, 
“at der er behov for at undgå social udstødelse og dermed udelukkelse fra informationssamfundet” og krævede navnlig inte grering af handicappede  og ældre. Endelig 
omtaler Europa-Parlamentet i en anden resolution
13 brugen af tegnsprog i telekommunikation 
i Europa. 
Helt generelt danner artikel 13 i traktaten om  oprettelse af Det Europæiske Fællesskab 
grundlag for foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling, bl.a. på grund af 
handicap.  
På grundlag af denne artikel opstiller Råde ts direktiv 2000/78/EF af 27. november 200014 
udtrykkeligt det mål (artikel 1) “at fastlægge en generel ramme for bekæmpelsen af 
forskelsbehandling med hensyn til beskæftige lse og erhverv på grund af  religion eller tro, 
handicap, alder eller seksuel orientering”.  Direktivet fast slår navnlig, at “der bør vedtages 
passende, dvs. effektive og praktiske fora nstaltninger med henblik på at tilpasse 
arbejdspladsen til en handicappet, f.eks. ved at indrette lokaler eller tilpasse udstyr  …” 
Endvidere indeholder en række EU-direk tiver vedrørende informationssamfundet 
bestemmelser om integration af handicappede og ældre. Det drejer sig bl.a. om direktiverne 
om elektronisk kommunikation, særlig rammedirektivet15 og forsyningspligtdirektivet16, 
direktivet og radio- og teleterminaludstyr17, direktivet om offentlige indkøb18 og direktivet om 
ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv19.  
Et af de fire områder i Kommissionens handl ingsplan om opfølgningen på det europæiske 
handicapår20, der blev offentliggjort i december 2003, er adgang til og brug af nye 
teknologier, og handlingsplanen be skriver, hvilke tiltag der er iv ærksat for at forbedre adgang 
til informationssamfundet ved hjælp af midler på EU-plan. 
Det er særlig vigtigt, at der gøres en indsats på EU-plan nu, hvor adskilli ge medlemsstater er i 
gang med at udarbejde lovgivning, regler, standarder eller retn ingslinjer for at takle disse 
spørgsmål på nationalt plan. Disse tiltag fører til lignende men alligevel forskellige krav om e-
                                                 
10 Ministererklæring om integration i informationssamfundet, 11. april 2003  
http://www.eu2003.gr/en/articles/2003/4/11/2502/  
11 Rådets resolution 14892/02. 
12 Europa-Parlamentets beslutning om eEurope 2002: Tilgængeligheden af offentlige websteder og deres 
indhold (2002 (0325))  
13 Europa-Parlamentets beslutning om tegnsprog – beslutning B4/0985/98. 
14 Se: http://europa.eu.int/comm/employment_social/fundamental_rights/pdf/legisln/2000_78_da.pdf  
15 Direktiv 2002/21/EF. 
16 Direktiv 2002/22/EF. 
17 Direktiv 1999/5/EF. 
18 Direktiv 2004/17/EF og direktiv 2004/18/EF. 
19 Direktiv 2000/78/EF. 
20 Lige muligheder for handicappede: En europæisk handlingsplan, KOM(2003) 650 endelig. 
 
DA 7   DA tilgængelighed til produkter og tjenesteydelser, og dermed er der stor risiko for, at den 
europæiske industri må leve med et opsp littet marked med deraf følgende tab af 
konkurrenceevne og effektivitet. 
Risikoen for forbrugerne er endnu større, især fo r handicappede og ældre: et opsplittet marked 
betyder dyrere, mere uvante og inkompatible pro dukter, større problemer med at få adgang til 
eller overføre information på tværs af grænser osv.  
EU-tiltagene tager også hensyn til internatio nale erfaringer, f.ek s. fra USA og Canada. 
Europa-Kommissionen har indledt en dialog med disse lande, na vnlig om brugen af lovkrav 
om e-tilgængelighed i forbindelse med offe ntlige indkøb, som kan have en væsentlig 
løftestangseffekt.  
Således er der en klar basis for at iværksæt te initiativer på EU-plan, hvilket også blev 
bekræftet af et overvældende flertal (84 %) af  interesseparterne under den offentlige høring.  
5. I GANGVÆRENDE AKTIVITETER PÅ EU- PLAN  
Der er allerede iværksat en række forans taltninger på EU-plan, som vil blive udbygget og 
videreført. 
Tilgængelighedskrav og standarder 
Standarder er et strategisk redskab for indus trien og for den offentlige sektor og spiller en 
central rolle, når det gælder om at skabe nye markedsmuligheder. Selv om udarbejdelse og 
brug af standarder sker på et fr ivilligt grundlag, er st andarder et vigtigt re dskab til at støtte 
gennemførelsen af politiske foranstaltninger. Eur opæiske standarder for e-tilgængelighed ville 
styrke det indre marked og dermed fremme udviklingen af nye markeder og øge konkurrenceevnen og beskæftigelsen. Derfor v il Kommissionen fortsat yde økonomisk støtte 
til specifikke aktiviteter, som foreslås af de europæiske standardiseringsorganisationer som led i handlingsplanen for standardiserin g i Europa, eller udstede mandater til 
standardiseringsorganisationerne
21. 
De tilgængelighedskrav, der fastlægges i standarder ne, skal tilgodese industriens, designernes 
og produkt- og –tjenesteleverandø rernes behov, så man ikke modarbejder kreativitet og 
innovation. Samtidig skal de opfylde brugernes krav, og det er derfor afgørende, at brugerne 
involveres i udviklingen af standarder: der sk al skabes ligevægt mellem erhvervslivets og 
offentlighedens interesser. Standarderne bør være lette at håndhæve og henvise til i 
lovgivning, regler og andre midler til at fremme  tilgængelighed. Hvis sta ndarderne stilles til 
rådighed gratis eller mod et lavt gebyr, vil de  lettere vinde udbredelse, navnlig blandt små og 
mellemstore virksomheder med begrænsede ressourcer til at købe dem, og det bliver også lettere for brugerne at få adgang til dem. 
I bestræbelserne på at fremme interoperabil itet er det vigtigt at undgå, at patenterede 
teknologier, der ikke kan udnyttes på rimelige og i kke-diskriminerende licensvilkår, bliver til 
standardløsninger.  
                                                
 
21 Denne proces er underlagt direktiv 98/34, se  
http://europa.eu.int/eur-lex/pri/da/oj/dat/1998/l_204/l_20419980721da00370048.pdf  
 
DA 8   DA Design for alle (DFA) 
DFA-metoden dækker design af produkter og tjenes teydelser på en sådan måde, at de bliver 
tilgængelige for så bredt et udvalg af brugere som muligt22. DFA er efterhånden veletableret, 
omend endnu ikke alment anvendt. Det er derfor  vigtigt at blive ved med at oplyse om og 
fremme DFA i Europa. Til dette formål ha r Kommissionen etableret et netværk af 
ekspertisecentre, kendt som EDEAN23, der har over hundrede medlemmer.  
DFA gør det ikke blot muligt at tage større hensyn til tilg ængelighedskravene, når et 
produkt eller en tjenesteydelse udformes , men kan også give store besparelser, idet man 
undgår kostbare designændrin ger og tekniske udbedringer  efter markedsførelsen.   
Den grundlæggende struktur i en europæisk DF A-læseplan for ingeniører og designere er 
blevet fastlagt, og der er blevet  afholdt en række p ilotkurser i medlemsstaterne. Ved at sørge 
for, at denne DFA-læseplan vinder øget ud bredelse i de videregående uddannelser og 
erhvervsuddannelserne, kan vi være med til at skabe et fremtidigt lettilgængeligt informationssamfund
24. Og hvis relevante organisati oner ansætter personer med DFA-
kompetence som ansvarlige for tilgængelighed, vil indsatsen for e-tilgængelighed få et mere professionelt præg.  
Webtilgængelighed 
Kommissionens meddelelse
25 af 2001 om offentlige websteders tilgængelighed for 
handicappede blev fulgt af en rådsresolution og en parlamentsbeslutning i 2002. Som følge 
heraf har medlemsstaterne forpligtet sig til at gøre deres offentlige websteder tilgængelige ifølge internationale retningslinjer
26.  
Gennem ekspertgruppen vedrørende e-t ilgængelighed følger  Kommissionen og 
medlemsstaterne udviklingen, hvad angår nye evalueringsmetoder27 og –procedurer, 
benchmarking, dataindsamling, kortlægning af bedste praksis mv. Webtilgængelighed baner 
vej for lettilgængelige online-tjenester af almen in teresse. For at lette denne proces er det 
vigtigt at stimulere udviklingen af forfa tterværktøjer, der fremmer tilgængeligheden28. 
En række medlemsstater har i ndført bindende lovgivning med kr av om tilgængelighed. Dette 
indebærer, at der skal foretages overensstem melseskontrol, og dermed er der opstået behov 
for ordninger til certif icering af tilgængeligheden. En workshop under Den Europæiske 
Standardiseringsorganisation (CEN)29 er i færd med at udforske passende løsninger.  
                                                 
22 Der er tre hovedstrategier for DFA: 1) design, som passer de fleste brugere uden ændringer, 2) design 
med henblik på at gøre produktet nemt at tilpasse for forskellige brugere (f.eks. ved at bruge justerbare 
grænseflader), 3) design, som muliggør en uproblematisk tilslutning til hjælpemidler for handicappede. 
23 European Design for All e-Accessibility Network, se http://www.e-acce ssibility.org/  
24 Jf. IDCnet-projektets ra pport om DFA-læseplanen. 
25 KOM(2001) 529 endelig. 
26 W3C/WAI/WCAG1.0 Web Content Accessibility Guidelines 1.0 (retningslinjer for lettilgængeligt 
webindhold). Version 2, der er under udarbejdelse, vil tage hensyn til udviklingen i webteknologi samt 
gøre det lettere at foretage overensstemmelsesprøvning. 
27 Web Accessibility Benchmarking (WAB). 
28 W3C/WAI/ATAG Authorising Tools Accessibility  Guidelines (ATAG) (retningslinjer for 
tilgængelighed i forbindelse med forfatterværktøjer). 
29 http://www.cenorm.be/ cenorm/businessdomains/business domains/isss/activity/ws-wac.asp  
 
DA 9   DA Benchmarking og overvågning 
Adskillige medlemsstater er begyndt at i ndføre bestemmelser om benchmarking og 
overvågning af e-tilgængeligheden i deres na tionale lovgivning. På EU-plan har Rådet og 
Europa-Parlamentet opfordret til, at webste ders tilgængelighed overvåges. Parlamentet har 
også anmodet om, at undertitler og lydbesk rivelser til dig ital-tv overvåges. 
For at EU kan videreudvikle sin st rategi for e-tilgængelighed, er det vigtigt, at der foreligger 
sammenlignelige data fra alle medlemsstater.  Kommissionen vil bygge videre på de 
igangværende europæiske overvågningsaktiviteter,  idet der tages hensyn til den reviderede 
Lissabon-strategi. 
Kommissionen fører en løbende di alog med de statistiske institutter med det formål at udvikle 
relevante indikatorer og forbedre de eksisterende, og navnlig indarbejde tilgængelighed som et standardaspekt i de ek sisterende indikatorer.  
Forskning 
Forskning og teknologisk udvikling (FTU) spiller en afgørende rolle i bestræbelserne på at 
skabe et lettilgængeligt informationssamfund. Næsten 200 europæiske FTU-projekter, der 
repræsenterer en værdi af rundt regn et 200 mio. EUR i samfinansiering fra EU
30, har siden 
1991 medvirket til at forbedre tilgænge ligheden ved at levere ny viden om 
tilgængelighedsproblemer og de nødvendige løsninger. 
Blandt de specifikke resultater kan nævnes de monstration af mulige løsninger som f.eks. 
lettilgængelig fjernservice for ældre i eget hjem (herunder alarmer og nødhjælpstjenester). 
Der er også udviklet systemer, der forbedrer ad gangen til digital information for blinde og 
svagtseende (tekst, grafik, 3D-billeder, kode t musik, tv-programmer). Endvidere er der 
demonstreret systemer for bevægelseshæmmede, der øger deres mobilitet og gør det lettere for dem at betjene og styre forskelligt udstyr. Tjenester, der forbedrer hørehæmmedes 
kommunikationsmuligheder, bl.a. systemer til at omsætte tale til tegnsprog og 
mundbevægelser, er endnu en af de løsninger, der er blevet demonstreret. Andre eksempler 
omfatter computersystemer, der gør det nemmer e at integrere handicappede børn i det 
almindelige undervisningssystem og handicappede  voksne i arbejdslivet, og endelig er der 
ydet forskellige bidrag til de n politiske beslutningsproces (eEurope, webtilgængelighed, 
design for alle). 
Mange af produkterne af de EU-støttede projek ter er blevet videreudviklet med succes og 
markedsført, eller den viden, der er frembrag t, har bidraget til at  gøre IKT-produkter og -
tjenesteydelser lettere tilgængelige.  
Da teknologierne hele tiden udvikler si g i hastigt tempo og giver nye tekniske 
løsningsmuligheder, er det afgørende, at der investeres i forskning for at udnytte 
teknologiernes store potentiale for handicappede  og ældre. Det aktuelle forslag om det 
syvende rammeprogram for FTU viderefører og udvider FTU-aktiviteterne vedrørende e-
                                                
 
30 Eksempler på projekter findes på: http://www.cordis.lu/ist/so/einclusion/home.html  og 
http://www.cordis.lu/ist/directorate_ f/einclusion/previous-research.htm  
 
DA 10   DA tilgængelighed  med henblik at videreudvikle den europæ iske industry indenfor lettilgængelig 
teknologi31 og gøre tilgængelighed til en selvfølgelighed i i ndustrien som helhed.  
6. MERE LETTILGÆNGELIGE IKT- PRODUKTER OG -TJENESTEYDELSER I EUROPA – 
TRE NYE STRATEGIER  
Ud over at støtte de nævnte igangværende ti ltag vil Kommissionen fremme brugen af tre 
strategier, der endnu ikke er alment udbredt i Eu ropa: i) krav om tilgængelighed i forbindelse 
med offentlige indkøb, ii) certificering af  tilgængelighed og iii) bedre udnyttelse af 
eksisterende lovgivning.  
To år efter offentliggørelsen af denne medde lelse vil Kommissionen evaluere resultatet af 
disse tiltag. Ud fra princippet om en bedre forvaltning32 vil Kommissionen udveksle 
synspunkter med medlemsstaterne og eventuelt overveje yderligere fo ranstaltninger - der 
naturligvis skal underkastes en grundig kons ekvensvurdering - herunder ny lovgivning, om 
nødvendigt. 
1. Offentlige indkøb De samlede offentlige indkøb i Europa udgør ca.  16 % af bruttonationalproduktet. Offentlige 
myndigheder på alle niveauer har mulighed fo r at stille krav om, at de produkter og 
tjenesteydelser, de køber, er lettilgængelige.  EU-direktiverne om offentlige indkøb nævner 
specifikt muligheden for at lade krav om  design for alle og tilgængelighed indgå i 
udbudsvilkårene (de tekniske specifikationer).  
Dette er udtryk for et klart engagement i en integrationspolitik, der gør produkter og 
tjenesteydelser lettilgængelige for flere brugere, borgere og ansatte.  Politikken tilskynder 
industrivirksomheder til at indbygge tilgængeli ghed i deres produkter og skaber et større 
marked for lettilgængelig IKT. Denne virk ning har man set i USA, hvor der ifølge 
lovgivningen
33 skal stilles krav om tilgængelighe d i forbindelse med offentlige indkøb. 
Over 90 % af deltagerne i internethøringen støttede  princippet om, at offentlige instanser skal 
stille krav om, at de IKT-produkter og -tjeneste ydelser, de køber, skal være lettilgængelige. I 
nogle medlemsstater stilles der allerede krav om tilgængelighed i forbindelse med offentlige 
indkøb. Fælles tilgængelighedskrav på EU-plan vil mindske markedsopsplitningen og fremme 
interoperabiliteten. 
Der er et stort behov for harmonisering af  tilgængelighedskravene i forbindelse med 
offentlige indkøb i Europa. Derfor er Kommissionen ved at  udfærdige et mandat til de 
europæiske standardiseringsorganisationer om at  opstille europæiske ti lgængelighedskrav, der 
skal gælde i forbindelse med offentlige in dkøb af IKT-produkter og -tjenesteydelser. 
Mandatet er i øjeblikket til høring i medlemsstaterne. Efter planen skal det udstedes til de europæiske standardiseringsor ganisationer inden udgangen af 2005. 
                                                
 
31 ”Access to Assistive Technology in the EU”, rappo rt fra Generaldirektoratet for Beskæftigelse, CE-
V/5-03-003-EN-C. 
32 Europa-Kommissionens hvidbog om ‘Nye styreformer i EU’, KOM(2001) 428 endelig. 
33 Afsnit 508 i ”Rehabilitation Act”, ændret ved ”Workforce Investment Act” af 1998. 
 
DA 11   DA Kommissionen vil stimulere debatten om dette emne med medlemsstaterne via 
ekspertgruppen vedrørende e-tilgængelighed34. Den vil fortsat indsamle erfaringer fra Europa 
og tilskynde til en international dialog, navnlig  med USA via det transatlantiske økonomiske 
partnerskab, om harmonisering af e-tilgæ ngelighedskravene i forbindelse med offentlige 
indkøb.  
2. Certificering Når man køber IKT-produkter, er det ikke altid tydeligt, hvilke krav de opfylder. Dette er 
særlig vigtigt at vide, når man vil købe lettilgængelige IKT-produkter. Der findes visse 
standarder for, hvordan produkter  og tjenesteydelser kan gøre le ttilgængelige, og andre er 
under udvikling. Men foreløbig er der ikke noget pålideligt middel til at vurdere, om et produkt opfylder disse standarder for tilgængeli ghed. Passende ordninger for certificering af 
produkters og organisatoriske pro cessers tilgængelighed samt af  fagkyndiges kvalifikationer 
på dette område (baseret på den europæ iske kontrolmærkeordning - European Key Mark
35 og 
på europæiske standarder) kunne være en hjæl p for kunder, der ønsker at købe lettilgængelige 
produkter og tjenesteydelser, og ville samtidig  yde fabrikanter og tjenesteudbydere passende 
anerkendelse for deres anstrengelser. De v ille også gøre det lettere at kontrollere, om 
eventuelle tilgængelighe dskrav overholdes.  
I januar 2003 efterlyste Rådet i sin resolution om e-adgang et “e-adgangsmærke” for varer og 
tjenesteydelser. I ministerer klæringen fra 2002 om integr ation i informationssamfundet 
overvejes muligheden for at indføre et europæ isk webtilgængelighedsmærke, der certificerer 
overensstemmelse med W3C WAI36-retningslinjerne, for at undgå  en opsplitning af markedet.  
Kommissionen vil sammen med de cen trale interesseparter undersøge mulighederne for at 
udvikle, indføre og gennemføre ordninger fo r certificering af produkters og 
tjenesteydelsers tilgængelighed , herunder fastlægge prøvningskriterier samt 
evalueringsmetoder.  Muligheden for selvcertificering og tr edjepartscertificering vil også blive 
undersøgt, og det vil blive samme nlignet, hvor effektive de forskellige muligheder er37. 
Kommissionen vil iværksætte en undersøgelse om dette em ne i sidste kvartal af 200538. 
3. Bedre udnyttelse af eksisterende lovgivning 
                                                 
34 Ekspertgruppen vedrørende e-tilgængelighed vare tager koordineringen mellem de eksperter fra 
medlemsstaterne, der yder bistand til gennemførelsen af eEurope-handlingsplanen. 
35 http://www.cenorm.be/conf_asse ss/keymark/keymarktext.htm  
36 World Wide Web Consortium (W3C) Web Accessibility Initiative (WAI)  
37 Internethøringen viste stor opbakning (over 72 %)  til certificering og mærkning af lettilgængelige IKT-
produkter og –tjenesteydelser, dog med en signifikant forskel mellem målgrupperne (kun 61,4 % opbakning blandt fabrikanter, leverandører og sælgere af lettilgængelige IKT-produkter og –
tjenesteydelser).  Blandt dem, der går ind for produktcertificering og mærkning, foretrækker grupperne 
privatpersoner med handicap  og offentlige instanser  klart obligatoriske ordninger, mens  leverandører 
og sælgere af lettilgængelige IKT-produkter og -tjenesteydelser  foretrækker frivillige procedurer, og de 
øvrige grupper indtager en holdning et sted midt i mellem. 
38 Se afsnittet ”Konklusion og opfølgning”. 
 
DA 12   DA En række direktiver indeholder bestemmels er, der kan anvendes  til at styrke e-
tilgængeligheden, f.eks. direktivet om ligeb ehandling med hensyn til beskæftigelse og 
erhverv39, direktivet om radio- og teleterminaluds tyr og direktiverne om offentlige indkøb. 
Det er vigtigt, at der samarbejdes med medl emsstaterne om at udnytte disse direktiver i 
praksis til at fremme  lettilgængelig IKT. 
Hvis navnlig forslagene fra gruppen vedr ørende inklusiv kom munikation (Inclusive 
Communications Group - INCOM40) gennemføres, vil det løse nogle af de eksisterende 
europæiske udfordringer, som f.eks. går ud på at sikre, at handicappe de kan få adgang til 
alarmtjenester via det fælleseuropæiske numme r 112, at harmonisere brugen af frekvenser i 
Europa til trådløs teknologi for handicappe de, at sørge for tidstro tekst- og 
tegnkommunikation på tværs af medlemsstaterne og at gøre det lettere for de offentlige 
myndigheder at anskaffe lettilgængelige produ kter. De mulige problemer med at omsætte 
eksisterende lovgivning i praksis bør drøftes. 
I dialogen om politikken på det audiovisuelle område vil Kommissionen tilskynde til fælles 
eller interoperable løsninger, f.eks. forbedre t adgang til digitale tv -programmer. Sådanne 
fælles løsninger vil gøre det mulig t at opnå stordriftsfordele.  
“E-tilgængelighedspotentialet” i den eksi sterende europæiske lovgivning må udnyttes 
fuldt ud. Kommissionen vil iværks ætte en undersøgelse41 i 2005 med det formål at kortlægge 
bedste praksis og indlede en dialog med medlemsst aterne og de centrale interesseparter via de 
relevante grupper, der har ansvaret for gennemførelsen af direktiverne.  
7. K ONKLUSION OG OPFØLGNING  
Som det fremgår af denne meddelelse, er Eur opa-Kommissionen fast be sluttet på at tage 
spørgsmålet om e-tilgængelighed op, og ifølge resultaterne af internethøringen har den bred opbakning hertil. Det gælder om at finde løsninger,  der i) gør det klart for medlemsstaterne, at 
der er akut behov for samarbejde for at nå til en sammenhængende strategi for e-
tilgængelighed, (ii) tilskynder industrien til at udvikle lettilgængelige IKT-produkter og 
-tjenesteydelser, og (iii) gør de t klart for handicappede brugere , at alle parter er aktivt 
engageret i at forbedre e-tilgængeligheden i informationssamfundet. 
I løbet af de kommende to år (2005 – 2007) vil Kommissionen fortsætt e med at oplyse om 
problemet, fremme brugen af de foresl åede midler, samle dokumentation og høre 
interesseparterne for at kunne træffe beslut ninger på området e-tilgængelighed på et 
velinformeret grundlag. 
Til dette formål har Kommissionen til hensigt at  indlede en undersøgelse i sidste kvartal af 
2005 om “måling af fremskridtene hvad angår e-tilgængelighed i Europa ”. Målet er at 
kortlægge og vurdere de mulige po litiske tiltag for at forbedre e-tilgængeligheden i Europa. 
De første resultater af undersøgels en vil foreligge i starten af 2007.  
                                                
 
39 Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 forbyder forskelsbehandling af handicappede, bl.a. 
på arbejdspladsen, og omfatter forpligtelse til i rimeligt omfang at foretage tilpasninger for 
handicappede, herunder på IKT-området. 
40 Oprettet i 2003 og sammensat af repræsenta nter for medlemsstaterne, teleoperatørerne, 
brugerorganisationerne og standardiseringsorganisationerne. 
41 Se afsnittet ”Konklusion og opfølgning”. 
 
DA 13   DA To år efter offentliggørelsen af  nærværende meddelelse vil der blive fulgt op på udviklingen 
inden for lettilgængelig IKT. Opfølgningen vil bl.a . omfatte en vurdering af de strategier, der 
foreslås i nærværende meddelelse, baseret på princippet om en bedre forvaltning42. Muligvis 
vil Kommissionen overveje yderligere foranstalt ninger - der naturligvi s skal underkastes en 
grundig konsekvensvurdering - herunder ny lovgi vning, om nødvendigt. Arbejdet omkring e-
tilgængelighed vil bidrage til det allerede annoncerede europæiske initiativ i 2008 om 
integration i informationssamfundet43. 
                                                 
42 Europa-Kommissionens hvidbog om ‘Nye styreformer i EU’, KOM(2001) 428 endelig 
43 Se KOM(2005) 229 “i2010 – et europæisk informationssamfund som middel til vækst og 
beskæftigelse”.