ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (85) 088 
 
 
 
Vol. 1985/0 026 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the open ing to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom  27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
K 0M C 85) 88 endelig udg. 
Bruxelles, den 19 marts 1985
D E N  Ø K O N O M IS K E  O G  S O C IA LE  SITUATION I F Æ L L E S S K A B E T
(Arbejdsdokument fra Kommissionen t i l  
mødet i Det europæiske R å d  
den 29. og 30. marts 1985)
K0M(85) 88 endelig udg.

C 0 /7 f i  P
Bruxelles, den 19. marts 1985
D e n  økonomiske og sociale situation i Fællesskabet 
Arbejdsdokument forelagt Det europæiske R a d
1  . Indledning
Det europæiske R å d  understregede under s it seneste m ø de i Dublin, at 
arbejdsløshedsproblemet fortsat har højeste p rio rite t. Det erklærede, at 
de i den seneste økonomiske årsberetning opstillede retningslinjer hurtigt 
skulle omsættes i handling og opfordrede Rådet t i l  at træffe de h e rtil 
fornødne foranstaltninger.
Det europæiske R åd anmodede Rådet og Kommissionen o m  "på samlingen i marts 
at aflægge beretning om, hvilke foranstaltninger der v il være hensigts­
mæssige for Fællesskabet at træffe e lle r som  eventuelt allerede er tru ffe t 
for at sikre en gradvis forøgelse af Fællesskabets faktiske og potentielle 
vækstrate t i l  gavn for beskæftigelsen".
Nærværende arbejdsdokument har dette sigte.
2. D e n  aktuelle udvikling
I øjeblikket er der in te t, der tyder på, at det økonomiske opsving på 
europæisk e lle r internationalt plan er ved at gå i stå.
2.1. Inden for Fællesskabet er inflationstakterne faldende og i højere grad 
konvergerende. Betalingsbalancerne er forbedret. B N P  ventes at vokse 
m ed omkring 2,4% i 1984 og 1985; dette er en anelse mere end det, s o m  
forventedes i den seneste økonomiske årsberetning.
Beskæftigelsessituationen er ikke blevet afgørende forbedret. Ganske vist 
forventes der en beskeden beskæftigelsesfremgang i Fællesskabet under ét i 
1985, m e n  arbejdsløsheden holder sig fortsat på et højt niveau og kan - 
målt i årsgennemsnit - k o m m e  endnu højere op i 1985 (11,2%) end i 1984 
(10,9%). Arbejdsmarkedssituationen er altså fortsat overordentlig u tilfre d s ­
stillende. Hvis den hidtidige udvikling fortsæ tter, og der ikke træffes 
yderligere foranstaltninger, v il der næ ppe blive tale o m  nogen acceptabel 
situation i en længere årrække.
2.2. O gså på internationalt plan fortsætter den økonomiske genopretning. Opbrems­
ningen af væksten i D e  forenede Stater giver stadig ikke anledning t i l  
større problemer (1984 :  6,8%; skøn for 1985 :  3,5%), selv o m  de finanspoli­
tiske indgreb endnu ikke er foretaget, og de ledende indikatorer ikke giver 
noget entydigt billede. Derimod giver det i et mere k o rtfris te t perspektiv 
anledning t i l  bekymring, at dollarkursen svinger på voldsomt og udviser
en stigende trend, hvilket kan føre t i l  en stigning i det europæiske rente­
niveau, so m  er uønsket, fordi den lægger en dæ m per på den økonomiske udvikling 
i Europa. D e  r is ic i, der knytter sig t i l  de vedblivende e lle r voksende under­
skud pa statsbudgettet og betalingsbalancen, er på ingen m åde blevet mindre.

Jo kraftigere dollaren stiger, og jo længere nedbringelsen af underskuddene 
lader vente pi sig, desto større ml de efterfølgende tilpasningsvanskeligheder 
formodes at blive. Dette giver i høj grad grund t i l  bekymring for udviklingen 
i verdensøkonomien og i den internationale handel samt for valuta- og kapi­
talmarkederne.
D e n  seneste økonomisk-politiske udvikling
Fællesskabets økonomisk-politiske strategi, slledes so m  den blev fastlagt af 
Ridet i den seneste økonomiske Irsberetning, er i a lt væsentligt af mellem­
fris te t karakter. Det er derfor ikke overraskende, at der i de seneste mlneder 
ikke er foretaget større ændringer i den økonomisk-politiske lin je . Penge­
politikken støttet af EMS's valutakursmekanisme udøver stadig sin s ta b ili­
serende virkning, m e n  den forventede rentestigning for dollar har afbrudt 
de europæiske kortfristede rentesatsers nedadglende tendens, og hvis dollai—  
haussen fortsæ tter, kan det befrygtes, at de interne rentesatser meget ube- 
le jlig e t v il begynde at stige; enkelte steder er de faktisk allerede begyndt 
hermed (Det forenede Kongerige).
Finanspolitikken følger fortsat en konsoliderende kurs, m e n  budgetunder­
skuddene i 1984 blev i nogle lande noget større end tilstræ b t.
Er der økonomisk-politiske muligheder for at fremme beskæftigelsen?
Kommissionen foreslog ikke Ridet nogen tilpasning af de økonomisk-politiske ret 
ningslinjer. Dette betyder dog ikke, at den er tilfre d s  m e d  de opnlede resulta­
ter.
Det, det drejer sig o m  nu, er hurtigt at omsætte den økonomisk-politiske 
strategi i handling, videreudvikle den og fastlægge, pi hvilke omrider der 
i særlig grad skal sættes ind. I en række lande er det nødvendigt at gøre 
yderligere fremskridt m e d  hensyn t i l  prisudvikling og betalingsbalance.
For det samlede Fællesskab har beskæftigelsesmilsætningen dog højeste p rio rite t 
Derfor er det fortsat nødvendigt varigt at sikre en højere vækstrate end de 
ansllede knap 2,5% pi et sundere grundlag og først og fremmest at realisere 
en mere arbejdskraftintensiv vækst m e d  højere beskæftigelsesfremgang pr. 
procentpoint vækst.
Der er nu klart bedre forudsætninger herfor:
- EMS's valutakursmekanisme fungerer tilfre d s s tille n d e , og dette har ført t i l  
en udpræget konvergerende udvikling i medlemsstaternes p o litik  og resultater, 
navnlig m e d  hensyn t i l  in fla tio n s- og betalingsbalanceudvikling;
- i m ange EF-lande har moderate lønoverenskomster forbedret virksomhedernes 
indtjening og forstærket investeringstilbøjeligheden; m e n  for m ange virksom­
heder tøver stadig m e d  at udnytte deres selvfinansieringsmargener som  følge 
af svækket efterspørgsel;
- bide arbejdsgivere og fagforeninger synes i øget omfang at være in d s tille t 
pi at føre dialog. Det er i det mindste det indtryk, Kommissionen har fle t 
af den dialog, den havde taget in itia tiv  t i l  at f l  i gang m e d  og mellem 
arbejdsmarkedets parter.
D e n  dæ m pede penge- og reallønsudvikling ventes i 1985 at vare ved i de fleste 
EF-lande.

- 3  -
- de ansvarlige for den økonomiske p o litik  har i højere grad fået øjnene 
op for, at intet europæisk land alene kan løse problemerne vedrørende 
beskæftigelse og arbejdskraftintensiv vækst og samtidig opretholde stabi­
lite ten . Intet medlemsland kan varigt basere sin vækst på udelukkende 
at øge sin eksport t i l  de øvrige medlemsstater. M a n  m a  huske, at 5 0 %  af 
medlemsstaternes udenrigshandel finder sted inden for EF. Dette betoner, 
hvor omfattende den indbyrdes afhængighed er, m e n  viser også, at der er 
grænser for, i hvor høj grad væksten i ét land kan støttes ved at forøge 
efterspørgslen i de øvrige. Hvert enkelt land m å  derfor i højere grad 
satse pa at opretholde sine egen indenlandske efterspørgsel. Spørgsmålet 
har således relevans for hele Fællesskabet.
Det herved opståede økonomiske og politiske råderum skal udnyttes.
(i) Omsætningen af Fællesskabets økonomisk-politi ske strategi i handling 
bliver desto mere e ffe k tiv , jo bredere enighed der er o m  at bakke den op.
Det er derfor v ig tig t, at der føres en social dialog og forhandles på alle 
niveauer, dvs. virksomheds-, branche-, lands- og EF-plan. Blandt de områder, 
hvor det forekommer muligt at føre fremskridt, skal næ vnes indførelse af
ny teknologi, arbejdsmarkedernes funtion sat i relation t i l  fordelingen 
af det eksisterende arbejde og endog spørgsmål af makroøkonomisk karakter 
såsom det at forene en dæmpning af omkostningerne m e d  en opretholdelse af 
efterspørgslen.
( ii)  Medlemsstaternes regeringer er i vid udstrækning enige om, at det 
er nødvendigt at forbedre de økonomiske udbudsbetingelser yderligere.
D e  p o litik k e r, der har dette sigte, virker dog kun langsomt, hvilket
t i l  dels gør d e m  uantagelige ud fra det samlede samfunds synspunkt. Desuden 
er det desto lettere at forbedre udbudsbetingelserne, jo mere dynamisk 
den økonomiske udvikling er. Det bør tilstræbes at supplere den nødven­
dige videreførelse af saneringen af de offentlige finanser, den stabile 
penge- og va lu ta p olitik og den dæ m pede lønudvikling m e d  et dynamisk ele­
ment. Dette element kunne søges i en kraftigere vækst i de private og 
offentlige investeringer. I de lande, hvor konsolideringsprocessen for 
de offentlige budgetter allerede er tilstræ kke lig t langt fremme, skal 
a lle muligheder udnyttes t i l  at forstærke investeringerne. Der v ille  
her være tale o m  et bidrag t i l  økonomisk dynamik og positiv tilpasning, 
som  v ille  være både i egen og i fælles interesse. Fællesskabet kan selv 
bidrage t i l  denne proces. Her bør m a n  overveje en yderligere udbygning 
af dets lånoptagelses- og långivningsinstrumenter, bl.a. inden for ram­
merne af et program for infrastrukturinvesteringer på transport- og tele­
kommunikationsområdet for et stort økonomisk aktivitetsområde uden indre 
granser. Dette v ille  bidrage t i l  virkeliggørelsen af det centrale mål, 
so m  er at skabe et stort internt marked.

- 4  -
5. Sammenfattende fremsætter Kommissionen følgende forslag for Det europæiske
Råd:
- målsætnignen i form af en mærkbar nedbringelse af arbejdsløsheden 
inden for en acceptabel fr is t ved hjælp af kraftigere og frem for 
a lt mere arbejdskraftintensiv vækst uden in flatoriske effekter 
bekræftes;
- omsætningen af Fællesskabets økonomisk-politiske strategi i handling 
skal fremmes ved at sætte fornyet skub i den sociale dialog på alle 
niveauer; arbejdsgivere og fagforeninger bør forud for Det europæiske 
Råds m øde i december 1985 føre en sådan dialog og - eventuelt m e d  
bistand fra Kommissionen - uarbejde forslag t i l ,  hvordan de kan 
bidrage t i l  virkeliggørelsen af de fælles mål;
- medlemsstaterne og Kommissionen skal undersøge, hvordan de enkelte 
lande kan forene en stram u d g ifts p o litik  og nedbringelse af underskud­
dene m e d  økonomisk dynamik. Der skal satses på udgifter, der bidrager 
t i l  at understøtte a k tiv ite te r og t i l  at forbedre fremtiden. Skatte­
lettelserne skal først og fremmest virke investerings- og beskæftigelses­
fremmende;
- Det europæiske R åd bifalde r, at Kommissionen har t i l  hensigt at 
undersøge, i hvilken udstrækning Fællesskabet selv kan støtte og 
stimulere denne helhedsstrategi ved hjælp af sine lånoptagelser 
og långivningstransaktioner.