DA Den Europæiske Unions Tidende C 108/23

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2011/C 108/11

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»PTUJSKI LÜK«

EF-Nr.: SI-PGI-0005-0811-14.06.2010

BGB ( X ) BOB ( )

1. Betegnelse:

»Ptujski lük«

2. Medlemsstat eller tredjeland:

Slovenien

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1. Produkttype:

Kategori 1.6 Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

Ptujski lük (Allium cepa L.) er et løg af sorten Ptujska rdeča. Formen er fladtrykt og hjerteformet. Løget skal veje mindst 70 g og på midten have en diameter på mindst 40 mm. Stænglen er tynd og lukket. Løgets højde, målt fra den cirkelformede bund til den lukkede stængel, skal være 10-50 % mindre end løgets diameter på det tykkeste sted.

De tørre yderblade er rødbrune til lys-røde. Kødet er hvidt med blålige eller violette toner, mens kanten er stærkere violet.

Ptujski lük er kendetegnet ved en moderat skarp smag og en kraftig løgduft.

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter):

—

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

—

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

Løg, der sælges under navnet Ptujski lük, skal være produceret i det geografiske område.

Frøene eller stikløgene skal være produceret i det geografiske område eller købt af frøhandlere, som kan påvise, at de dyrker sorten Ptujska rdeča.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:

Ptujski lük sælges i traditionelle kranse (rugstrå, 6 eller 12 løg af samme størrelse og farve, uden anvendelse af garn, tråd eller lignende), i mindre pakninger (højst 2 kg) og i løs vægt.

3.7. Specifikke mærkningsregler:

Løg, der opfylder kravene i specifikationen, mærkes med betegnelsen »Ptujski lük«, ordene »beskyttet oprindelsesbetegnelse« og det nationale kvalitetssymbol.

4. Afgrænsning af det geografiske område:

Det geografiske produktionsområde har historiske rødder og omfatter området Ptujsko polje, som er et sletteområde, der er afgrænset af byen Ptuj, floden Drava, udkanterne af bjergene Slovenske Gorice og landsbyerne Mihovci og Velika Nedelja.

5. Tilknytning til det geografiske område:

5.1. Det geografiske områdes egenart:

Ptujsko polje ligger i et naturligt sletteområde, hvor jorden består af sand og grus. Jordlaget er tyndt med et stort indhold af sandpartikler og sten. Som følge af det kontinentale klima med regnfulde forårsmåneder og varme og relativt tørre somre rammes jorden ofte af tørke. Jordbunden består af to former for jord, som hver består af to jordsystemer. Hvor jordbunden består af sand og grus, er der tale om alluvialjorde på holocæne terrasser og brunjord på pleistocæne terrasser, mens der på lerede jorde er tale om brun pseudogley og anthrosol.

Alluvialjordene er unge og pedologisk uudviklede. Teksturen er finkornet og sandig med meget få lerpartikler. Jorden er permeabel og løs. Den finkornede sandjord når en dybde på 100 cm, mens gruset sjældent når op til overfladen. Hvor jorden er drænet, er dyrkningsbetingelserne gode, især hvor den er beskyttet mod oversvømmelser.

Brunjord er den vigtigste jordtype i Ptujsko polje. Set ud fra en selvforsyningsvinkel er disse jorde strategisk vigtige for fødevareproduktionen. Dette skyldes jordens kvalitet og det flade terræn. Jorden har middelstor dybde, et middelstort indhold af humus og en permeabel og løs tekstur. Størstedelen af jorden er dyrket.

De brune, dybe lerbaserede jorde er beliggende ved kanten af Slovenske gorice og Pesnica-dalen. Disse jorde er dybe, har en finere tekstur og er mindre permeable. Dette er et område med intensiv produktion af markafgrøder, græs og humle.

Pesnica-floddalen er dækket af anthrosol, der hvor floden møder Ptujsko polje. Størstedelen af jorderne er blevet forbedret (dræning og dyrkning). Der er således sket ændringer i jordens fysiske og kemiske egenskaber. Jorden er blevet luftet og permeabel som følge af dybdepløjning, og kalktilførsel har hævet pH-værdien, så jorden ikke længere er sur. Disse jorde dyrkes intensivt.

Dravsko-Ptujsko polje udgør en del af det Nedre Pannonien i Slovenien. Klimaet i dette område kan beskrives som udpræget kontinentalt. Nedbøren er moderat. Det årlige gennemsnit i perioden 1961-2000 lå på omkring 950 mm. I Ptuj-området regner det mest i juni, juli og august (oftest over 100 mm om måneden), mens de tørreste måneder er marts, april og maj med en månedlig nedbør på kun 60-85 mm.

»Ptujski luk« skal høstes med hånden. Dette sikrer produktets høje kvalitet. Et andet kendetegn ved »Ptujski luk« er, at løgene flettes sammen i traditionelle ranker med seks eller tolv løg af samme størrelse og farve.

5.2. Produktets egenart:

Ptujski lük udmærker sig ved lang holdbarhed og fremragende kulinariske egenskaber. Ved tilberedning løsnes løgets form hurtigt, men det beholder sin karakteristiske smag. Ptujski lük er hjerteformet til fladrundt, skallen og kødet er rødligt, og smagen er moderat stærk.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

Forbindelsen mellem Ptujski lük og området bunder i det omdømme, produktet har fået takket være den mangeårige dyrkning. Ptujski lük er det almindelige navn på løget, som de har dyrket i Ptujsko polje i over 200 år. Produktionsområdet har i lange tider været kaldt »løgområdet« (lükarija). Anton Ingolič, som levede og arbejdede i dette område, har skrevet, at løgdyrkningen startede i Dornava, som var centrum for løgdyrkningen, hvorefter den bredte sig over hele Ptujsko polje. I Dornava og i hele Ptujsko polje har producenterne, og især de små og mellemstore bedrifter, taget løgdyrkning op.

Som følge af nedbørsforholdene har man i Ptujsko polje især dyrket korn i vekseldrift. Løgdyrkning kan fint indpasses i denne vekseldrift. Hertil behøves ikke høje temperaturer. Da sandede jorde hurtigt tørrer ud og bliver varme, kan frøene sås og stikløgene plantes meget tidligt på året, når dagene endnu er korte. I de korte dage udvikler løget et kraftigt rodnet og vokser sig store, når forårsregnen kommer. Derefter følger den varme og tørre sommer, som er nødvendig for, at løgets særlige aroma (smag) kan udvikles, og især for at det kan tørre. Den første tørring af løgene finder derfor sted på marken og først efterfølgende på bedriften. Da der allerede fra gammel tid har været landbrug i dette område, navnlig korndyrkning, bl.a. rug, har også den kendte tradition med fletning af løgene i kranse af rugstrå kunnet sprede sig.

Det er det tørre klima under modningen og den sandede, næringsfattige jord, der er årsag til, at løget udvikler en skarpere smag.

De forskellige stadier i produktionsprocessen og dyrkningsmetoden afspejler sig lokalt i den lange række af sædvaner, ordsprog og traditionelle retter, der har udviklet sig, og som stadig overlever, såvel som i husenes arkitektur (fortag til tørring af løgene). Disse sædvaner lever stadig og videreføres både som led i befolkningens dagligdag (specielle og stadig meget populære retter, tørring af løg på gårdspladsen under fortaget, fletning af løgene) og som en turistattraktion.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006)

http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/saSSo/2008_Sektor_za_varnost_in_kakovost_hrane_in_krme/Specifikacije_priznanih_kmetijskih_pridelkov/PTUJSKI_LUK.pdf

(1) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.