KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 03.09.1998 
KOM0998) 511 endelig udg. 
MIDTVEJSRAPPORT 
OM FÆLLESSKABSPROGRAMMET 
FOR SIKKERHED, HYGIEJNE OG 
SUNDHED PÅ ARBEJDSPLADSEN 
(1996-2000) 
(forelagt af Kommissionen) 

Doc. 5610/98/02 DA 
MIDTVEJSRAPPORT OM FÆLLESSKABSPROGRAMMET FOR 
SIKKERHED, HYGIEJNE OG SUNDHED PÅ ARBEJDSPLADSEN 
(1996-2000) 
Kommissionen har påtaget sig at udarbejde en rapport om aktiviteterne under 
fællesskabsprogrammet for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen 1996-20001. 
Programmet blev forelagt efter vedtagelsen af omfattende fællesskabsbestemmelser på 
området baseret på artikel 118A. Programmet blev udformet med sigte på at støtte 
implementeringen og anvendelsen af eksisterende lovgivning samt på at lægge større 
vægt på ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger. 
PERIODEN 1996-1998 
Følgende aktioner, som var planlagt for perioden 1996-1998, fortjener særlig 
opmærksomhed. 
• Etableringen af Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur i Bilbao 
Agenturet er nu etableret og funktionsdygtigt. Det skal yde støtte til de europæiske 
institutioner, og navnlig til Kommissionen, og det skal arbejde tæt sammen med Det 
Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene i Dublin, der har opstillet 
et arbejdsprogram for 1998-2000 på dette område, som supplerer agenturets. Bilbao-
agenturet skal levere informationer af videnskabelig, teknisk og økonomisk art til alle 
interesserede. 
• SAFE-programmet 
Forslag til Rådets afgørelse om vedtagelse af et program omfattende ikke-
lovgivningsmæssige foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden på 
arbejdspladsen (SAFE) blev i 1995 forelagt for Rådet af Kommissionen2. Dette forslag 
indebærer især støtte til foranstaltninger, der skal sikre vejledning og information med 
henblik på korrekt implementering af den eksisterende lovgivning vedrørende 
arbejdsmiljø, navnlig i de små og mellemstore virksomheder. Forslaget blev ændret i 
1997 efter høring af Europa-Parlamentet3 og blev ved flere lejligheder drøftet i Rådets 
arbejdsgruppe for sociale anliggender uden opnåelse af enighed. 
1 KOM(95)282 endelig udg. - EFT C 262 af 07.10.1995, s. 18 
2 KOM(95)282 endelig udg. - EFT C 262 af 07.10.1995, s. 18 
3 KOM (96) 652 endelig udg. - EFT C 92 af 21.03.1997, s. 3 
-2-
Doc. 5610/98/02 DA 
En række forberedende projekter og pilotprojekter blev samfinansieret med sigte dels på 
en tilpasning til små og mellemstore virksomheders behov, dels på fremme af god praksis 
som norm for en udvikling af et arbejdsmiljø, der er sikkert, produktivt og 
konkurrencedygtigt, dels på fremme af en korrekt og effektiv anvendelse af EU-
arbejdsmiljølovgivning. 
Kommissionen finder det utilfredsstillende, at dette program stadig ikke er vedtaget. 
Programmet blev forelagt med betydelig støtte fra arbejdsmarkedsparterne, regeringerne 
og Europa-Parlamentet som en mulighed for derigennem at fremme arbejdsmiljøkultur 
som værende et vigtigt element i en god ledelsesstrategi samt et nøgleelement i EU's 
bestræbelser for at forbedre og fremme implementeringen af den eksisterende lovgivning. 
Kommissionen vil drøfte dette og andre forslag under udarbejdelse inden for 
arbejdsmiljøområdet med Europa-Parlamentet og Rådet med henblik på at komme 
videre. 
I denne forbindelse vil det måske være nyttigt at overveje, om især Bilbao-agenturet, men 
også Dublin-instituttet, eventuelt kunne overtage visse væsentlige elementer af SAFE-
programmet. Dette vil kun kunne lade sig gøre, hvis der bliver stillet tilstrækkelige 
midler til rådighed. For at muliggøre dette i praksis skal budgetmyndigheden justere de 
relevante bevillingsrammer. 
• Inkorporering og ajourføring af eksisterende lovgivning 
Inkorporering 
I 1996 havde medlemsstaterne inkorporeret ca. 74% af de direktiver, som er vedtaget i 
henhold til artikel 118A. Dette tal er nu oppe på 95%. 
I referenceperioden blev der afgivet omkring 30 begrundede udtalelser, truffet seks 
beslutninger om at bringe sager for Domstolen, og Domstolen har afsagt én kendelse, der 
gik imod en medlemsstat, hvilket har medført en klar forbedring af 
inkorporeringsniveauet. Der resterer nu kun ni verserende sager. 
Ajourføring 
Direktivet om kemiske agenser blev vedtaget 7. april 19984. Denne tekst er resultatet af 
lange drøftelser i Europa-Parlamentet og i Rådet og et eksempel på forenklet og 
rationaliseret lovgivning, da det samler flere direktiver inden for området. 
Med Råiets vedtagelse af en ændring af direktiv 89/655/EØF om minimumsforskrifter 
for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes brug af arbejdsudstyr under 
arbejdet5 udvides endvidere minimumsforskrifterne for arbejdsmiljø til at gælde for 
mobilt arbejdsudstyr samt udstyr, der anvendes til løft af byrder. Rådet vedtog ikke i 
denne omgang bestemmelser om stilladser. Kommissionen vil fremsætte et separat 
forslag, i hvilket behovene inden for dette område behandles. 
4 Rådets direktiv 98/24/EF af 7.4.1998 - EFT L 131 af 5.5.1998, s. 11 
5 Rådets direktiv 95/63/EF af 5.12.1995 - EFT L 335 af 30.12.1995, s. 28 
-3-
Doc. 5610/98/02 DA 
Kommissionen har foreslået, at arbejdsmiljødircktivcrnc ajourføres i betragtning af de 
videnskabelige og teknologiske fremskridt og andre relevante faktorer. Kommissionen 
har blandt andet vedrørende vejledende grænseværdier vedtaget direktiv 96/94/EF om 
etablering af en supplerende liste over vejledende grænseværdier6. 
Rådets direktiv 90/679/EØF om beskyttelse af arbejdstagerne mod farerne ved at være 
udsat for biologiske agenser under arbejdet er tilpasset de tekniske fremskridt i 
Kommissionens direktiv 97/59/EF7 og 97/65/EF8. Kommissionen har taget højde for, at 
der er nyt videnskabeligt belæg for, at det BSE-forårsagende agens kan overføres til 
mennesker, så snart denne viden blev tilgængelig. Især direktiv 97/65/EF forstærker 
beskyttelsen af arbejdstagere væsentligt mod farerne ved at være udsat for BSE- og TSE-
agenser under arbejdet. 
Rådets direktiv 97/42/EF om første ændring af Rådets direktiv 90/394/EØF om 
beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for 
kræftfremkaldende stoffer blev forelagt af Kommissionen i september 1995 og vedtaget 
af Rådet i juni 1997. Dette direktiv betegner et vigtigt skridt frem, idet det udvider 
direktivets anvendelsesområde, således at det dækker håndtering af stoffer og præparater 
(der øger risikoen for kræft), som ikke tidligere var omfattet. Endvidere fastsætter 
direktivet en grænseværdi for eksponering på arbejdspladsen for et kendt 
kræftfremkaldende stof. 
PERIODEN 1998-2000 
Fællesskabsprogrammets anden periode kommer til at udspille sig under andre forhold 
efter de politiske aftaler i forbindelse med Amsterdam- og Luxembourg-topmøderne og 
på grund af starten på udvidelsesforhandlingerne. 
Generelt set sker der en ændring i den arbejdende befolknings struktur og i 
beskæftigelsesmønstrene: arbejdsstyrken bliver ældre, der sker en konstant stigning i 
andelen af kvindelige arbejdstagere, løsarbejde og deltidsarbejde bliver mere udbredt og i 
andre sektorer end landbrug er der tendens til øget selvstændig virksomhed med et 
stigende antal job i servicesektoren. Det er stadig Kommissionens hensigt at involvere 
alle relevante aktører i bestræbelserne på at indføre mere moderne, effektive og 
virkningsfulde arbejdsmiljøsystemer i Europa, der kan medvirke til at nedbringe antallet 
af arbejdsulykker og erhvervssygdomme, og som påvirker både beskæftigelsesevnen og 
erhvervslivet positivt. 
6 EFT L 338 af 28.12.1996, s. 86 
7 EFT L 282 af 15.10.1997, s. 33 
8 EFT L 335 af 6.12.1997, s. 17 
-4-
Doc. 5610/98/02 DA 
Kommissionen har igen overvejet, hvilke arbejdsmiljøområder der skal prioriteres fra nu 
afogtilår2000. 
PRIORITEREDE OMRÅDER 1998-2000 
/ At sikre en effektiv lovgivning 
/ At forberede udvidelsen 
/ At styrke sammenkædningen af arbejdsmiljø 
og beskæftigelsesevne 
/ Arbejdsvilkår i en tid præget af forandring: 
fokus på nye risici 
AT SIKRE EN EFFEKTIV EUROPÆISK LOVGIVNING 
Der foreligger allerede omfattende, ajourførte fællesskabsbestemmelser på arbejds­
miljøområdet. Medlemsstaterne har ydet en stor indsats for at inkorporere disse 
bestemmelser i lovgivningerne, og på nuværende tidspunkt er således omkring 95% 
inkorporeret. Kommissionen ser nu nærmere på, om de nationale lovgivninger er i 
overensstemmelse med EU-normerne. 
Korrekt inkorporering skal udmøntes i korrekt implementering og praktisk anvendelse. 
Kommissionen vil på grundlag af obligatoriske implementeringsrapporter fra 
medlemsstaterne foretage en vurdering af implementeringen af den nationale lovgivning, 
i hvilken udstrækning den overholdes på arbejdspladserne, og hvilken indsats der ydes 
for at håndhæve bestemmelserne. Kommissionen har for at sikre gennemsigtigheden til 
hensigt at sende evalueringsrapporter til Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Ministerrådet. 
Kommissionen vil søge i højere grad at inddrage de 9000 arbejdsinspektører i de 15 
medlemsstater i arbejdet for en effektiv håndhævelse af EU-lovgivningen. Udvalget af 
Arbejdstilsynschefer (SLIC) afgiver udtalelser om problemer i forbindelse med 
medlemsstaternes håndhævelse af EU's arbejdsmiljølovgivning. Kommissionen udvikler 
i nært samarbejde med SLIC initiativer på dette område og sikrer, at SLIC aktivt kan 
medvirke i evalueringen af håndhævelsen af fællesskabslovgivningen. 
Det er endvidere af stor betydning, at arbejdsmarkedsparternes synspunkter inddrages i 
evalueringsprocessen, da de har et primært ansvar for anvendelsen af bestemmelserne. 
Denne proces vil Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og 
Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen samt Det Stående Udvalg for Bedriftssikkerhed 
og Sundhedsforhold i Kulminer og Anden Udvindingsindustri blive involveret i. 
-5-
Doc. 5610/98/02 DA 
Kommissionen har til hensigt at undersøge mulighederne for i samarbejde med de 
nationale myndigheder at udvikle fællesskabsindikatorer, der kan identificere den mest 
effektive politik. EU-statistikkerne over arbejdsulykker (ESAW) og over 
erhvervssygdomme (EODS), en oversigt over arbejdsstyrken, som vil foreligge til foråret 
1999, samt EU-Kommissionens undersøgelse af de med arbejdsulykker og 
erhvervssygdomme forbundne socio-økonomiske omkostninger vil indgå i grundlaget for 
en opstilling af disse indikatorer. Dette skal være en hjælp i vurderingen af, om 
lovgivningen effektivt skaber og fastholder passende sikkerheds- og sundhedsforhold, 
eller om der er behov for forbedringer. Det kan også blive nødvendigt at foretage 
ændringer i den eksisterende lovgivning i betragtning af de hastige ændringer på 
arbejdsmarkedet, og fordi der hele tiden opdages nye risici. Kommissionen vil fortsætte 
sin praksis med at gennemgå eksisterende direktiver for at vurdere, om der er behov for 
modernisering eller rationalisering. 
Kommissionen vil støtte initiativer fra medlemsstaterne, der går i retning af etablering af 
den nødvendige sikkerhedskultur hos det enkelte menneske fra så tidlig en alder som 
muligt. Fællesskabslovgivningen skal være med til at opmuntre arbejdsgivere og 
arbejdstagere til at deltage i disse bestræbelser, og et af denne politiks nøgleelementer 
skal være Bilbao-agenturets og Dublin-instituttets rolle som leverandører af 
informationer. I den forbindelse vil Kommissionen igen undersøge mulighederne for at 
forbedre udvekslingen af informationer med medlemsstaterne om foreslået national 
lovgivning på arbejdsmiljøområdet. Høring på et tidligt tidspunkt skal jf. Kommissionens 
beslutning 88/383/EØF bidrage til realiseringen af dette mål. 
Der er i de små og mellemstore virksomheder (SMV'er) generelt mangel på forståelse for 
vigtigheden af arbejdsmiljøforanstaltninger og for de økonomiske fordele forbundet 
hermed, da de oftest udelukkende ser sådanne foranstaltninger som en udgift. 
Kommissionen har iværksat en række aktioner med henblik på at øge SMV'ers forståelse 
for arbejdsmiljøets betydning og på at udvikle nye incitamenter til at opnå gode resultater 
og til at udveksle oplysninger. Reaktionerne på SAFE-pilotprojekterne har vist, at det er 
muligt at påvirke SMV'er til at indføre et godt arbejdsmiljø. 
En nyere undersøgelse foretaget i de europæiske små og mellemstore virksomheder har 
vist, at de med behørig vejledning kan implementere de juridiske bestemmelser mere 
effektivt. Det er især SMV'er, der har behov for informationer om national lovgivning, 
om vejledning om bedste praksis, om metoder til at højne standarden på arbejdspladsen 
og om behovet for at integrere arbejdsmiljø i ledelsen. Det er vigtigt med ajourførte 
elektroniske oplysninger om såvel europæiske som nationale arbejdsmiljøbestemmelser, 
som virksomhederne og disses mellemmænd kan få adgang til, og dette er nu under 
udvikling. Derudover er Kommissionen i gang med at udvikle elektronisk adgang til 
lovgivningen og til de vejledende dokumenter, der er tilknyttet lovgivningen. Dermed 
bliver arbejdsgiverne inden længe i stand til at tilbyde deres medarbejdere specifikke og 
målrettede oplysninger af høj kvalitet. 
Kommissionen agter i samarbejde med medlemsstaterne at foretage en undersøgelse af 
fællesskabslovgivningens indvirkning på virksomhedsniveau for dermed at kunne 
vurdere, i hvor høj grad det har været medvirkende til at forbedre arbejdsmiljøet i 
virksomhederne. 
-6-
Doc. 5610/98/02 DA 
Derudover er også andre fællesskabspolitikker blandt andet inden for transport og miljø 
medvirkende til at forbedre arbejdsmiljøet. Kommissionen har til hensigt at undersøge 
disse politikkers indflydelse på arbejdsmiljøet. 
-7-
Doc. 5610/98/02 DA 
AT FORBEREDE UDVIDELSEN 
Meddelelsen "Agenda 2000" indeholder Kommissionens overordnede retningslinjer for 
udvidclscsstratcgicn''. Et af hovedprincipperne er, at ansøgerlandene skal respektere de 
rettigheder og forpligtelser, som medlemskabet indebærer på grundlag af den gældende 
fællesskabsret, og at de forventes at anvende, implementere og håndhæve disse regler ved 
tiltrædelsen. Kommissionen har udpeget arbejdsmiljø som et af de centrale elementer i 
fællesskabsretten på det social- og arbejdsmarkedspolitiske område og har understreget, 
at det forudsætter en omfattende indsats fra ansøgerlandenes side at leve op til 
arbejdsmiljøniveauet i Den Europæiske Union. 
Kommissionen vil gennem tiltrædelsespartnerskaber vurdere, i hvilket omfang 
ansøgerlandene efterkommer fællesskabsrettens regler, og samtidig yde disse lande støtte 
i deres bestræbelser inden for rammerne af en forstærket før-tiltrædelsesstrategi gennem 
blandt andet PHARE og TAIEX. Vurderingen skal indeholde følgende: 
=> hvordan er situationen i ansøgerlandene lige nu med hensyn til arbejdsmiljø, 
herunder antallet af arbejdsulykker og erhvervssygdomme 
=> hvordan er udviklingen i denne situation (bliver det bedre eller værre?) 
=> hvori ligger den største udfordring med henblik på at få forbedret standarden i disse 
lande (manglende oplysninger, manglende ressourcer, forældede og farlige 
fabrikker og udstyr, usikre inputs, miljømæssige faktorer osv.?) 
==> hvordan kan ansøgerlandenes lovgivning sammenlignes med EU-lovgivningen, og 
hvad er procedurerne for håndhævelse af lovgivningen? 
=> hvilke foranstaltninger vil det være mest effektivt at fremme for at forbedre 
arbejdsmiljøet i ansøgerlandene? 
Resultaterne af denne vurdering skal vise, hvilken form for hjælp, der er behov for, for at 
ændringerne kan gennemføres, f.eks. støtte til uddannelse af specialister på områder som 
arbejdsmiljø, jura og teknisk tilsyn. Dette vil kræve massiv støtte til uddannelse, 
information og teknisk viden, hvilket i stor udstrækning kan hentes i agenturet i Bilbao 
og i Dublin-instituttet, og til ekspertviden hentet fra medlemsstaterne og andre officielle 
kilder. Ligeledes kommer Udvalget af Arbejdstilsynschefer (SLIC) til at udgøre et ideelt 
forum ikke kun til udveksling af faglige oplysninger, men også til skabelse af en dialog 
mellem ansøgerlandene, som formelt er repræsenteret i udvalget. 
KOM (97) 2000 endelig udg. 
Doc. 5610/98/02 DA 
AT STYRKE SAMMENKÆDNINGEN AF ARBEJDSMILJØ OG 
BESKÆFTIGELSESEVNE 
For den enkelte er et godt og sikkert arbejdsmiljø klart vigtigt, for at vedkommende skal 
kunne bevare sit helbred og sin arbejdsevne. Samtidig er et godt og sikkert arbejdsmiljø 
en vigtig faktor for virksomhedernes konkurrenceevne. Kvaliteten af arbejdet og 
arbejdets tilrettelæggelse får stadig større betydning for udbuddet af kvalificeret 
arbejdskraft, motivationen hos de ansatte og udviklingen af menneskelige ressourcer i 
almindelighed. 
En vedvarende stigning i beskæftigelsen og en styrkelse af beskæftigelsesevnen er to af 
de vigtigste målsætninger for EU's beskæftigelsesstrategi, der blev vedtaget på 
topmøderne i Amsterdam og Luxembourg. Foranstaltninger til forbedring af 
arbejdsmiljøet bidrager i væsentlig grad til arbejdsstyrkens beskæftigelsesevne. Disse 
politikker kan bidrage til at bevare og forbedre beskæftigelsesevnen på to måder: 
=> Forebyggelse af ulykker og sygdomme: hvert år bliver en betragtelig del af de 
arbejdstagere, som de 5 millioner tilfælde af arbejdsulykker og erhvervssygdomme 
berører, tvunget væk fra arbejdsmarkedet enten midlertidigt eller for altid. Arbejds­
miljøpol i tikken har til formål at forebygge arbejdsulykker og erhvervssygdomme 
og at afbøde deres konsekvenser for sundheden. På denne måde kan 
foranstaltninger på arbejdsmiljøområdet bidrage til at forbedre produktiviteten og 
være med til at forbedre virksomhedernes økonomiske præstation. 
=> Beskæftigelse af handicappede: i henhold til den EU-husstandspanelundersøgelse, 
som Eurostat foretog i 1994, betragtede ca. 17% af befolkningen i den 
erhvervsaktive alder sig som værende alvorligt eller i nogen grad hindret i at udføre 
deres daglige arbejde på grund af et kronisk, fysisk eller psykisk helbredsproblem, 
sygdom eller handicap. Oplysninger fra Eurostat, der bygger på en optælling 
foretaget i 1991/1992 i ti medlemsstater, viser, at skønsmæssigt ca. 10-12% af 
befolkningen i de fleste af medlemsstaterne er handicappede. Der er ingen grund til 
at forvente, at arbejdstagere, som på grund af arbejdsulykker, erhvervssygdomme 
eller andre forhold er handicappede, skulle være udelukket fra arbejdsmarkedet for 
altid. Det er nødvendigt at gøre det lettere for handicappede arbejdstagere at finde 
arbejde, og arbejdsmiljøet bør indrettes således, at der tages hensyn til deres særlige 
behov. 
For at der kan ske fremskridt i beskæftigelsen af handicappede, er det nødvendigt med 
grundlæggende ændringer i bestræbelserne på at fjerne de ulemper, der gennem tiderne 
har præget arbejdsmarkedet. Dette indebærer bl.a. adgang til ordentlig 
erhvervsuddannelse og almenuddannelse, fjernelse af diskriminerende praksis på 
arbejdsmarkedet samt tilpasning af arbejdspladserne. Her er det, at 
arbejdsmiljølovgivningen kommer ind i billedet. 
Derfor er det af væsentlig betydning, at infrastrukturen forbedres for at gøre 
arbejdspladserne lettere tilgængelige. Det er vigtigt at foretage de nødvendige 
tilpasninger af arbejdspladserne, så de harmonerer bedre med de handicappedes 
individuelle behov og muligheder, og et arbejdsmiljø, der forbedres på denne måde, vil 
bidrage til at forbedre de handicappedes beskæftigelsesevne. 
Kommissionen agter at indlede en debat for at sikre, at disse forhold gøres til genstand 
for større opmærksomhed i forbindelse med udarbejdelsen af de fremtidige retningslinjer 
for beskæftigelsen. 
Doc. 5610/98/02 DA 
ARBEJDSVILKÅR I EN TID PRÆGET AF FORANDRING: FOKUS PÅ NYE 
RISICI 
Arbejdsmarkedet præges af forandring. En vigtig tendens er bevægelsen i retning af en 
økonomi baseret på tjenesteydelser, hvilket giver anledning til nye udfordringer for 
arbejdsmiljøet. Arbejdsulykker forekommer mindre hyppigt i denne sektor end i de 
traditionelle højrisikosektorer som landbrug, byggeri og fremstillingsvirksomhed. 45% af 
arbejdsulykkerne sker inden for servicesektoren, hvor 65% af alle beskæftigede arbejder. 
Til gengæld optræder der nu oftere andre helbredsmæssige problemer såsom stress. 
Et andet forhold, der må tages i betragtning, er, at der konstant kommer flere kvinder i 
arbejde. Kvindernes erhvervsfrekvens er steget fra 44% i 1975 til over 50% i 1996, og 
denne stigning forventes at fortsætte. Dette medfører et behov for specifikke krav til 
arbejdsmiljøet. 
En tredje tendens er, at arbejdsstyrken bliver stadig ældre. Andelen af arbejdstagere på 40 
og derover forventes at stige fra ca. 45% i 1996 til lige over 50% i år 2005 og til over 
54% i år 2020. Dette understreger behovet for, at arbejdstagere bliver længere på 
arbejdsmarkedet, og kan også medføre et behov for specifikke krav til arbejdsmiljøet. 
En fjerde faktor, der påvirker arbejdsmiljøvilkårene, er bevægelsen i retning af en 
økonomi baseret på tjenesteydelser og udviklingen af nye former for tilrettelæggelse af 
arbejdet. Dette har ført til en ændring i arbejdsmønstrene med en stigning i deltidsarbejde 
fra mindre end 11% i 1985 til mere end 16% i 1996, en stigning på 12-13 mio., og en 
stigning i tidsbegrænsede ansættelsesaftaler fra 9% til næsten 12%. Den storstilede 
indførelse af ny teknologi og nye former for arbejdstilrettelæggelse skulle kunne mindske 
de hidtidige risici, men kan også medføre nye problemer. 
=> Kommissionen vil lægge større vægt på konsekvenserne af disse forandringer og 
satse på i tide at tage højde for den kommende udvikling for at sikre, at der tages 
hensyn til disse spørgsmål i forbindelse med fremtidig arbejdsmiljøpolitik. De 
ændrede arbejdsmønstre kan også få betydelige potentielle konsekvenser for 
gennemførelsen af arbejdsmiljøpolitikkerne. F.eks. kan det få konsekvenser for 
erhvervsuddannelse, kontrolaspektet er måske ikke tilstrækkeligt og der kan opstå 
en mangel på kontinuitet blandt de ansatte, som fører til et tab af kollektiv viden 
om arbejdsmiljøproblemer og om, hvorledes de skal håndteres. 
Kommissionen vil lægge op til en debat om ændrede arbejdsvilkår med det formål 
at øge bevidstheden om konsekvenserne for arbejdsmiljøet og at fremme 
udviklingen af politikker til forbedring af arbejdsvilkårene. 
-10-
Doc. 5610/98/02 DA 
=> Overvågningen af virkningerne af sådanne forandringer bygger nu på de første data 
inden for rammerne af en harmoniseret metodologi på EU-plan vedrørende 
arbejdsulykker og erhvervssygdomme. Fra og med referenceåret 1993 har Eurostat 
udarbejdet statistikker over arbejdsulykker (ESAW). Eurostat råder nu over EU-
statistikker for 1995 over erhvervssygdomme (EODS), der indeholder data om 31 
emner i EU-fortegnelsen over erhvervssygdomme, og der foretages i øjeblikket en 
evaluering af deres komparabilitet. Disse data indsamles nu på årsbasis af Eurostat, 
således at Kommissionen og medlemsstaterne kan danne sig et fornuftigt billede af, 
hvorledes medlemsstaterne klarer sig i forhold til hinanden, og for at man kan 
påvise bedste praksis på fællesskabsplan og afdække de områder, hvor der er behov 
for yderligere indsats. Kommissionen (Eurostat) og de kompetente myndigheder i 
medlemsstaterne vil fortsætte med at udvikle et system bestående af harmoniserede 
data over arbejdsulykker og erhvervssygdomme. Kommissionen vil også se 
nærmere på statistikker hidhørende fra andre kilder. 
De tilgængelige data vil blive samordnet i en rapport om "Arbejdsmiljøets tilstand i 
EU", som vil blive offentliggjort af Kommissionen. Denne rapport kommer til at 
bygge på en detaljeret teknisk rapport, som Bilbao-agenturet er i færd med at 
udarbejde, og vil desuden bygge på videnskabelige og tekniske oplysninger fra 
Dublin-agenturet og andre agenturer. 
=> Arbejdsvilkårene i EU berøres også af teknologiske nyskabelser, økonomiske 
forandringer og holdningen til arbejdsmiljø i resten af verden. Tilsvarende 
ændringer forekommer også andre steder i verden, og der vil blive arbejdet videre 
med bilaterale kontakter. F.eks. er arbejdsmiljø i EU's og USA's fælles 
handlingsplan udpeget som et prioriteret område i forbindelse med skabelsen af det 
nye transatlantiske marked. Kommissionen vil også udvide samarbejdet med Japan. 
Disse ændringer i arbejdsvilkårene afspejles også i det arbejde, som udføres i de 
internationale organisationer. Kommissionen vil fortsat spille en aktiv rolle i de 
internationale organisationer (f.eks. FN, WHO, ILO) som fremmer arbejdsmiljøet. 
=> Ovennævnte tiltag suppleres med en relevant indsats inden for forskning i 
arbejdsmiljøet, jf. forslaget til Rådets afgørelse om vedtagelse af et særligt program 
om "Livskvalitet og styring af levende ressourcer" (1998-2002) som led i det 5. 
EU-rammeprogram om forskning, teknologisk udvikling og demonstration. 
-11-

ISSN 0254-1459 
KOM(98) 511 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 04 05 16 17 
Katalognummer : CB-CO-98-519-DA-C 
ISBN 92-78-38900-5 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
n