ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
COM (88)291 
Vol. 1988/0100 
Disclaimer 
Conformement au reglement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1 er fevrier 1983 concernant 
l'ouverture au public des archives historiques de la Communaute economique europeenne et de 
la Communaute europeenne de l'energie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, p. 1) modifie en dernier 
lieu par le reglement (UE) 2015/496 du Conseil du 17 mars 2015 (JO L79 du 25.3.2015, p. 1), ce 
dossier est ouvert au public. Le cas echeant, les documents classifies presents dans ce dossier 
ont ete declassifies conformement a !'article 5 dudit reglement ou sont consideres declassifies 
conformement aux articles 26(3) et 59(2) de la decision (UE, Euratom) 2015/444 de la 
Commission du 13 mars 2015 concernant les regles de securite aux fins de la protection des 
informations classifiees de l'Union europeenne. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 concerning 
the opening to the public of the historical archives of the European Economic Community and the 
European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1 ), as last amended by Council 
Regulation (EU) 2015/496 of 17 March 2015 (OJ L 79, 27.3.2015, p. 1 ), this file is open to the 
public. Where necessary, classified documents in this file have been declassified in conformity 
with Article 5 of the aforementioned regulation or are considered declassified in conformity with 
Articles (26.3) and 59(2) of the Commission Decision (EU, Euratom) 2015/444 of 13 March 2015 
on the security rules for protecting EU classified information. 
In Obereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1. Februar 
1983 Ober die Freigabe der historischen Archive der Europaischen Wirtschaftsgemeinschaft und 
der Europaischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983, S. 1 ), zuletzt geandert durch die 
Verordnung (EU) Nr. 2015/496 vom 17. Marz 2015 (ABI. L 79 vom 25.3.2015, S. 1 ), ist dieser Akt 
der Offentlichkeit zuganglich. Soweit erforderlich, wurden die Verschlusssachen in diesem Akt in 
Obereinstimmung mit Artikel 5 der genannten Verordnung freigegeben; beziehungsweise werden 
sie auf Grundlage von Artikel 26(3) und 59(2) der Entscheidung der Kommission (EU, Euratom) 
2015/444 vom 13. Marz 2015 Ober die Sicherheitsvorschriften fur den Schutz von EU­
Verschlusssachen als herabgestuft angesehen. 
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPtEISKE FtELLESSKABER 
KOM(88) 291 endelig udg. 
Bruxelles, den 4. juli 1988 
STYRKELSE AF SAMARBEJDET MELLEM EUREKA OG F~LLESSKABET 
(Meddelelse fra Kommissionen) 
../ ~ .. ,., i •• ' ...... ,, 
. ..,, 
STYRKELSE AF SAMARBEJDET KELLEM EUREKA 0G F.{LLESSKABET 
1. Det teknologiske sainarbejde er en betydelig faktor for Europas inte­
grering. 
De gode resultater med vore programmer, som f.eks. ESPRIT, BRITE og RACE, 
fremskridtene inden for rammerne af EUREKA og Den Europziske Rumorganisa­
tion, vidner om, at en forening af ressourcer, indsatser og talenter samt 
fordelins af risikoen giver Europa en enest~ende chance for at indhente 
sin forsinkelse og manifestere sig i de fleste h0jteknologiske sektorer. 
Dette er baggrunden for, at der i Fzllesakten n<Evnes forskellige former 
for europ<Eisk samarbejde -selve rammeprogrammet, samordning af medlems­
staternes politik, f~lles foretagender eller -agenturer, supplerende pro­
grammer og deltagelse. 
EUREKA'S OPRINDELSE 
2. EUREKA blev lanceret i 1985 som et nyt redskab til at stimulere det tvzr­
nationale samarbejde i Europa inden for forskning og udvikling koncen­
treret om avanceret teknologi. 
EUREKA tager i h0jere grad sigte pA markedsorienteret forskning og 
udvikling end EF-programmerne, den geografiske dzkning er st0rre Cud over 
De Tolv deltager samtlige EFTA-lande>, og de institutionelle rammer er 
anderledes, eftersom initiativet til projekterne hovedsagelig kommer fra 
virksomhedeme og forskningsinstitutionerne selv. 
Regeringerne har bestr<Ebt sig pA at bidrage til skabelsen af en egnet 
politisk ramme for udviklingen af disse projekter, uden at de har s0gt at 
definere, hvilke forskningsprioriteter, der ville bidrage til en 
forbedring af Europas konkurrencemzssige stilling. 
-2 -
KOMMISSIONENS ROLLE 
3. Komrnissionen har lige fra begyndelsen betragtet EUREKA som komplementzr 
til EF-programmerne for forskning og udvikling. 
4. Men for yderligere at stimulere Europas konkurrencedygtighed, navnlig i 
forholdet til De Forenede Stater og Japan, finder Kommissionen det nu 
n0dvendigt at 0ge denne komplementaritet. 
Denser heri et vigtigt middel til ikke blot at stimulere den rnarkeds­
orienterede forskning, men ogsa til at slutte de europziske tredjelande til det europziske samarbejde. 
I meddelelsen til Radet fra november 1986 <*> anf0rte Kommissionen de 
f0rste for.anstaltninger, den agtede at trzffe for at indlede et samarbej­
de mellem EF-programmerne og EUREKA-projekterne, baseret pa deltagelse i 
bestemte projekter og som led i Fzllesskabets mere generelle for­
pligtelser til at fremme skabelsen af et 0konomisk og kommercielt milj0, 
der kan bidrage til heldig gennemforelse af tvcErnationale aktioner i 
Europa inden for forskning og udvikling. 
5. Bilaget viser, hvad der er realiseret hidtil pa grundlag af den frem­
gangsmade, der er valgt i dokument KOH(86> 664, endelig udg. Det fremgar 
heraf, at Kommissionen allerede er direkte impliceret i en rzkke vigtige 
EUREKA-projekter. 
N0DVENDIG UDBYGNING AF SAMARBEJDEI HELLEM EUREKA OG F,(LLESSKABET 
6. Men nu er 0jeblikket kommet til at ga endnu lzngere. 
Siden lanceringen af EUREKA og Kommissionens f0rste holdning hertil, som 
blev vedtaget i november 1986, har flere forskellige faktorer zndret de 
vilkar, pa grundlag af hvilke Kommissionens retningslinjer var blevet 
fastlagt. 
<*> KOMC86) 664 endelig udg. af 20. november 1986. 
-3 -
a> EUREKA-projekterne dzkker ofte omrMer, hvor Fzllesskabet allerede 
spiller en vigtig rolle 
Pa den ene side har EUREKA-proj ekterne i langt h0j ere grad bevc2get 
sig hen imod prz-konkurrencema?ssigt arbejde, end det forventedes i 
1985. 
Denne udvikling manifesterer sig szrligt i de store infrastruktur­
projekter CEUROTRAC og EUROMAR pa milj0omrAdet, COSINE pA omrAdet for 
kommunikationsnet>, hvortil der er behov for deltagelse og st0tte fra 
det offentlige. 
Dette har endvidere aff0dt et st0rre antal ans0gninger om offentlig 
finansiering samt alvorlige vanskeligheder med at tiltrzkke finanser 
fra den private sektor. 
PA den anden side vedr0rer visse af de store EUREKA-projekter eller 
projektgrupper -SOO\ f.eks. PROMETHEUS (transport), EUROLASER, FAMOS 
<robotteknik> -forskningssektorer, hvor rollerne tilde forskellige 
akt0rer b0r fordeles med s~rlig omhu for at undga overlapning. 
b> Fzllesskabet har vedtaget ranneprogrannet. RMet har allerede god­
kendt s~rprogrammer, hvortil omkostningerne anslAs til omkring 45¾ af 
det bel0b, der sk0nnes n0dvendigt til gennemf0relsen af hele ramme­
programrnet; og andre forslag, der omfatter over 30l, er allerede til 
behandling i RMet. Disse programmer tager f0rst og fremmest sigte pA 
at stimulere samarbejdet inden for prz-konkurrencemc2ssig eller grund­
lcEggende forskning. Den fremtidige orientering af visse EUREKA­
projekter', bl.a. de projekter, der endnu er i definitionsfasen, er 
mindre klar. 
Ved at styrke forbindelserne mellem EUREKA og FcEllesskabet vil der 
kunne skabes et strategisk helhedsbillede, hvor de prz-konkurrence­
mzssige aktioner og de mere markedsorienterede aktioner ses i en 
st0rre sammenhzng. 
c> Europa er klart stillet over for kravet om at sikre hurtige frem­
skridt pA omrader af altafg0r.ende betydning for fremtiden, som f.eks. 
mikroelektronik, flyteknik, superledning, bioteknologi og milj0. PA 
nogle af disse omr~der er der EUREKA-projekter under opsejling. Som 
et eksempel af strategisk betydning p~ det mikroelektroniske omr~de 
kan n~vnes JESSI. 
tJ ~--. 
-4 -
d > EFTA-landene er nu tattere knyttet til Fzllesskabets f orsknings- og 
udviklingsindsats som f0lge af de. bilaterale aftaler, der pa 
forskellig mAde giver dem adgang til EF-prograameme, sidel0bende med 
det mangearige samarbejde, som de har med Fzllesskabet via COST­
ordningen. 
Kommissionen mener, at styrkelsen af det internationale samarbejde om 
forskning og udvikling, der nwnes i traktatens artikel 130N, er et 
vigtigt element i EF's politik udadtil. 
7. Alle disse faktorer f0rer til den konklusion, at det nu vil vzre hen­
sigtsmzssigt klart at definere Fzllesskabets malsztninger i forhold til 
EUREKA og 0ge midlerne til at realisere disse malsztninger. 
I memorandummet fra R,Mets formandskab, der blev udsendt til medlems­
staterne i april 1988, fremstilles disse argumenter klart. 
8. Pa denne baggrund sk0nner Kommissionen det n0dvendigt, at Fzllesskabet 
bidrager yderligere til EUREKA pa grundlag af foranstaltninger pa fem 
omrader: 
-praktiske foranstaltninger, der skal styrke de indbyrdes forbindelser 
og mindske eventuelle overlapninger med EF-prograamerne 
-finansiel deltagelse i EUREKA-projekter eller projektfaser, der ligger 
forud for den markedsorienterede udvikling 
-udnyttelse af de muligheder, der ligger i artikel 130L og 130M <sup­
plerende programmer og deltagelse> 
-foranstaltninger med sigte pa at tiltrzkke privatkapital til de 
EUREKA-projekter eller projektfaser, der er mest markedsorienterede 
-f oranstal tninger med sigte pa at forbedre det 0konomiske og kommer­
cielle milj0. 
a> Stvrkelse af forbindelserne og begr1nsning af overlapninger: varig 
komplementaritet mellem EUREKA og EF-progra1001erne med henblik Pel at 
sikre kontinuitet. 
-5 -
9. Kommissionen agter at sikre st0rre komplementaritet og kontinuitet ved: 
-at fordoble sine nuvc"Erende bestr<Ebelser for at de potentielle del­
tagere i EUREKA-projekterne fuldt ud g0res opmc"Erksom p~ de muligheder, 
der tilbydes i F~llesskabets forsknings- og udviklingsprogrammer <via 
ad hoc-seminarer, udveksling af information mellem EUREKA og fc"Elles­
skabet> 
-at arbejde mere direkte med de ber0rte instanser i medlemsstaterne med 
henblik p~ straks fra begyndelsen at kortlzgge tilknytningen med 
EF-programmerne og finde frem til, hvorledes der kan udvikles et bedst 
muligt samarbejde 
-at sikre sig -takket v<Ere Kommissionens deltagelse i styrelses-
udvalget for de store EUREKA-projekter -at der kan udvikles arbejds­
programmer og procedurer med henblik p~ at· begrc"Ense overlapningerne 
med EF-progratm1erne mest muligt og i stedet 0ge disses komple­
mentaritet og kontinuitet. 
10. Disse forskellige initiativer forudsc"Etter naturligvis, at fc"Ellesskabet i 
rette tid modtager alle de n0dvendige oplysninger om de forskellige 
EUREKA-projekter, uden hvilke den ikke vil vzre i stand til at yde sit 
bidrag p~ tilfredsstillende betingelser. 
b> Bidrag til finansieringen af er,-konkurrencemissige EUREKA-proiekter 
Kommissionen har her flere forskellige muligheder 
11. Kommissionen overvejer at lade Det F~lles Forskningscenter deltage direk­
te i konsortier, der forela!gger EUREKA-projekter pA omrAder, hvor centret 
sidder inde med den n0dvendige kompetence. 
FFC har allerede, i god overensstemmelse med dets nye stc"Erkere oriente­
ring mod industrisektorens behov, til hensigt at gennemf0re fire forsk­
ningsproj ekter til st0tte for EUREKA-milj0projektet CEUROTRAC). 
Der er ligeledes fremskredne dr0ftelser i gang om deltagelse i et 
EUREKA-projekt om industrisikkerhed. 
FFC vil s0ge enhver lejlighed til at yde sit bidrag p~ disse ornr~der og 
-6 -
p~ omr~det for ikke-nuklear energi. 
12. Fa!l lesskabets s.trprogrammer for forskning med hj emmel i rammeprogrammet 
er ~bne for ans0gninger om finansiel st0tte for deltagerne i EUREKA-pro­
jekterne pa de ber0rte omrader. 
Der er mulighed for finansiering, pa omkostningsdelebasis, for de pra!­
konkurrencema!ssige, standardf orberedende e ller ikke-konkurrencern<Essige 
projekter, der udvi!!lges som led i de gennemsigtige udva!lgelsesprocedurer, 
der normalt anvendes pa de ber0rte programmer. 
I betragtning af det nuv~ende loft for rammeprograrnmet kan Kommissionen 
ikke da!kke mere end 15-20t af de forslag, den far forelagt. Eftersom 
Kommissionen endvidere ma afvise et stadigt voksende antal Vil!rdifulde 
forslag, er denne procentdel i sagens natur faldende. 
13. Der er derfor ikke store muligheder for at finansiere EUREKA-projekter pa 
dette grundlag. Den bedste l0sning er at 0ge budgettet til EF-program­
rnerne. 
Denne yderligere indsats inden for forskning og teknologi vil blive kon­
kretiseret i forbindelse med revisionen af rammeprogrammet, i 0vrigt i 
overensstemmelse med Det Europa?iske Rads afg0relse af den 11. og 12. 
februar 1988 som led i de finansielle udsigter for perioden 1988-1992 
<kapitel F, side 28>. 
Under denne revision b0r reaktionerne pa de under pkt. · 6 c> ovenfor 
nil!vnte udfordringer analyseres. Kommissionen er rede til at forebgge 
R~det en f0rste skitse til revisionen i efteraret 1988. 
c> Udnyttelse af de muligheder. der ligger i traktatens artikel 130L og 
130M csupplerende programmer og deltagelse> 
14. Fcdlesakten indeholder bestemmelser om supplerende programmer og del­
tagelse med henblik pa at udvide mulighederne for EF-intervention og 
sikre den n0dvendige fleksibilitet alt efter de patil!nkte aktioner. 
-7 -
Fordelene for Fzllesskabet er f0rst og fremmest: 
-muligheden for at realisere aktioner, som ikke n0dvendigvis interesserer 
alle medlemsstaterne, men som ikke desto mindre inds~r i Fzllesskabets 
store mAlsztninger 
-muligheden for at lancere s~danne aktioner, der overskrider srznserne for 
egne ressourcer, at mobilisere bevillinger fra medlemslandene ud over de 
bevillinger, der er fastsat i rammeprogrammet. 
Disse samarbejdsformer er af sa?rlig interesse som led i Kommissionens bestrz­
belser p~ at fremme en bedre samordning af medlemsstaternes politik. Disse 
samarbejdsformer kunne ligeledes udnyttes til at st0tte de nationale aktioner 
i EUREKA-projekterne, bl.a. pA strategiske omr~der, som f .eks. mikro­
elektronik, herunder navnlig JESSI-projektet. 
15. Muligheden for at udnytte de supplerende programmer til fordel for 
EUREKA-projekter, der er af interesse for Fa?llesskabet, men som iszr 
indebzrer deltagelse fra nogle af medlemsstaterne, indeba?rer ikke 
n0dvendigvis finansiel st0tte. 
Fzllesskabets bidrag kunne best~ i at varetage forvaltningen eller yde en 
form for teknisk bistand. 
Fa?llesskabet vil naturligvis kunne intervenere direkte via rammeprogram­
mets budget, forudsat at de ber0rte projekter har tilknytning til ramme­
programmets m,Usztninger. 
16. I sit forste udkast t i1 rev1s1onen af rammeprogral!lTlet agter Korrmissionen 
ligeledes at foretage en n0je analyse af interventionsbestecrxnelserne. 
f0rst og fremmest de muligheder, artikel 130 eller 130M indeb.Erer. Den 
vil tillige unders0ge de forskellige 1anemuligheder. 
d> Mobilisering af private finanse!'."ingsmidler 
17. Kommissionen har forelagt Radet og Europa-Parlamentet en meddelelse, 
hvori den beskriver en r-Ekke foranstaltninger, der tager sigte pa at 
lette finansieringen af tv~rnationalt teknologisamarbejde i Europa. 
18. Der kan t~nkes flere muligheder: 
-fremme af Investe-ringsfonden EUROTECH CAPITAL ville kunne vzre en n0g-
-8 -
lefaktor for privatsektoren, som ville kunne tase interesser i stzrkt 
risikobetonede og langsigtede teknologiske projekter. 
Kommissionen ser mulighed for et f inansiel t startbidrag fra Fzlles­
skabet. 
risikoforsikring for h0iteknologiproiekter. udviklet i snzvert sam­
arbejde med de ansvarlise for EUREKA. 
Det skulle dreje sig omen ordning, som den private forsikringssektor 
skulle udvikle. Hen Kommissionen er rede til at yde et finansielt 
bidrag t il lanceringen af et pilotproj ekt, hvorved igangszttere af 
avancerede teknologiprojekter i en periode p~ fem ~r ville have adgang til en reduceret forsikringsprzmie til dzkning af visse risici. 
Finansieringen af pilotprojektet skal ledsages af en informations­
kampagne fra Kommissionens side rettet mod alle de ber0rte parter 
<igangszttere, banker, forsikringsselskaber, forsikringsagenter> og et 
program for samarbejde mellem Koamissionens tjenestegrene og forsik­
ringsselskaberne med henblik p~ at vurdere risiciene. 
-Som angivet i meddelelsen agter Kommissionen at bidrage til en bedre 
information om h0jteknologiprojekternes finansielle behov. 
e> Forbedring af det 0konomiske og kommercielle mili0 
19. Ethvert fremskridt henimod virkeligg0relse af det indre marked vil bidra­
ge til at forbedre cfet milj0, hvori EUREKA og andre avancerede teknologi­
projekter udvikler sig.-Kommissionen understreger i evrigt behovet for at 
forbedre det juridiske, skattetMssige og lovgivningsmzssige milj0, der 
danner ramme for virksomhedernes tvzrnationale samarbejde. 
Af szrlig stor betydning i denne sammenhzng er bekzmpelse af nye tekniske 
handelshindringer, ~bning af de offentlige aftaler for offentligheden som 
helhed, :!bne udbud og ikke-diskriminerende udvzlgelse af de modtagne 
tilbud. 
Det samme g.£lder Kommissionens konstruktive anvendelse, p~ avancerede 
teknologiprojekter, af F~llesskabets bestemmelser vedr0rende statsst0tte 
-9 -
og en ra?kke foranstal tninger, der tager sigte p~ at udvikle et mere 
rationelt system for intellektuel og industriel ejendomsret i Fa?lles­
skabet som helhed. 
Kommissionen vil ligeledes forts.Ette med at samarbejde ta?t med EFTA­
landene i de allerede igangv.Erende dr0ftelser om foranstaltninger i 
forb~ndelse med tekniske standarder, intellektuel og industriel ejendoms­
ret, statsst0tte og offentlige aftaler. 
Alle disse foranstaltninger vil va?re til nytte i forbindelse med EUREKA­
projekter med deltagere fra Fa?llesskabet og fra EFTA-landene. 
KONKLUSIONER 
20. De na?vnte aktioner best~r af en ra?kke nye vigtige initiativer, der tager 
sigte p~ at fremme samarbejdet mellem Fzllesskabet og EUREKA, at mindske 
risikoen for overlapninger og udvikle kontinuiteten mellem de pr<E­
konkurrencema?ssige aktioner og de mere markedsorienterede aktioner. Disse 
aktioner vidner om betydningen af den rolle, Fa?llesskabet spiller. 
EUREKA's succes afha?nger imidlertid ikke udelukkende af den rolle, Fa?l­
lesskabet kan spi11e. I betragtning af de begramsede ressourcer til 
rammeprogrammet ville det va?re urimeligt at tro, at Fa?llesskabets budget 
kan ba?re udgifterne til projekter, hvortil der kra?ves en omfattende 
offentlig finansiel st0tte. 
Men Kommissionen er overbevist om, at de foresl~ede foranstaltninger 
betyder et betydeligt bidrag til forf0lgelsen af den m~lsa?tning, der 
best~r i at 0ge Europas konkurrenceevne, en m~lsa?tning som Fzllesskabet 
deler med EUREKA. 
R~det opfordres til at vedtage de retningslinjer og aktioner, der er 
foresl~et i denne meddelelse. 
BILAG 
EUREKA OG FORSKNINGS- OG UDVIKLINGSF.{LLESSICABET: 
DEN HIDTIDIGE UDVIKLING 
1. Indledning 
1.1. I selve meddelelsen skitseres de nye aktioner, Kommissionen foresl~r med 
henblik p~ at udbysge samarbejdet i de kommende ~r. I dette mere detalje­
rede bilag gennemg~s det hidtidige samarbejde i lyset af retningslinjerne 
i Kornmissionens tidlisere meddelelse KOMC86)664 endelig udg. af 
20. november 1986. I denne meddelelse 
erindres der om de v~sentlige tr~k ved den tidligere meddelelse Cpunkt 
2.1. -2.3.) 
skitseres det, hvorledes EUREKA har udviklet sis i mellemtiden <punkt 
3.1. -3.8.) 
gives der et resum~ af Kommissionens foranstaltninser til opf0lgning af 
KOM(86> 664 Cpunkt 4.1. -4.7.). 
1.2. Bilag I indeholder kortfattede oplysninger om nogle af de st0rre 
EUREKA-projekter 
Bilag II beskriver kort Kommissionens deltagelse i en rzkke EUREKA­
projekter 
Bilag III os IV viser udviklinsen i EUREKA-projekterne siden 1985 .Ao 
-2 -
2. De nuvzrende retningslinjer 
2. 1. I Kommissionens tidlisere meddelelse understregedes lighederne mellem 
EUREKA og Fzllesskabets egne programmer, for s~ vidt ang~r de vigtigste 
forskningsomr~der og m~lsztningerne hermed <at hjzlpe Europa med at 
beherske og udvikle avancerede teknologier af betydning for den frem­
tidige konkurrenceevne>. I meddelelsen blev der ogs~ gjort opmzrksom p~ 
de vigtigste forskelle med hensyn til: 
. geografisk da?kning. EUREKA omfatter alle EFTA-landene og Tyrkiet s~vel 
som alle EF-landene og EF-Kommissionen. <Der er imidlertid senere 
blevet forhandlet szraftaler med 5 EFTA-lande om sa?rlige former for 
samarbejde med EF-programmer> . 
. de insti.tutionelle raimter. Fdlesskabets F&U-programmer indg~r i et 
strategisk hele <rammeprograrnmet>, der udarbejdes med bistand fra 
eksperter fra industrien og forskningsinstitutionerne, og som vedtages 
af Ministerradet. Der ydes st0tte over EF-budgettet i henhold til 
bestemte fzllesskabsprocedurer, oftest p~ omkostningsdelingsbasis, og 
proj ekter fra alle EF-landene del tager i konkurrencen om finansiel 
st0tte. 
Initiativet til EUREKA-projekterne kommer derimod fra industrielle 
eller andre interesserede parter. Udvzlgelsen af EUREKA-projekterne 
p~hviler udelukkende regeringerne i de lande, hvor deltagerne har szde, 
n~r f0rst visse fa?lles kriterier er opfyldt. Projekterne bebudes 
dern~st officielt p~ regelma?ssige m0der pa EUREKA-ministerkonferencen. 
Men der er -med forszt -ingen strategiske rammer og intet central t 
EUREKA-budget for finansiering af projekterne. Deltagerne tildeles 
st0tte over de offentlige budgetter fra deres egne nationale myndig­
heder . 
. F&U-arbejdets art. EF-programmerne er f0rst og frelOOlest koncentreret om 
F&U, der g~r forud for industriel eller kommerciel anvendelse. Sigtet 
med EUREKA var p~ den anden side at udvikle produkter, processer og 
tjenestegrene med afs~tningsrnuligheder. Det blev imidlertid accepteret, 
at EUREKA ogs~ kunne omfatte avancerede teknologiprojekter, der tog 
sigte p~ at skabe det teknologiske grundlag for en moderne infra­
struktur og pa at l0se tvzrfaglige problerner. 
-3 -
2.2. I meddelelsen skitseres derna?st de mAder, hvorpA de indbyrdes komplemen­
ti!re tra?k ved de to samarbejdssystemer -vil kunne udvikles til gensidig 
fordel, pA grundlag af initiativer fra Kommissionen: 
. opstilling af egnede samarbejdsordninger pA ad-hoe basis for individu­
elle projekter med tilknytning til EF-programmer <navnlig pA grundlag 
af teknisk bistand; ved at lette informationsudveksling og kontakter 
mellem projektdeltagere og ved at tilpasse de planlagte EF-programmers 
tekniske mAlsa?tninger eller indhold, sAledes at der tages hensyn til 
specifikke EUREKA-projekters bredere sigte>; 
• st0tte fra Kommissionen til fastla?ggelse og harmoniseret realisering af 
fa?lles normer og standarder, hvilket vil lette markedsf0ringen af 
produkter hidr0rende fra EUREKA-projekter; 
. yderligere fremskridt i etableringen af Fa?llesskabets indre marked, som 
vil kunne skabe det rette 0konomiske og kornmercielle milj0; 
unders0gelse af mulighederne for at lette adgangen til privatfinan­
siering og udnyttelse af Kommissionens ekspertise inden for informa­
tionsnet; 
konstruktiv anvendelse af Rom-Traktatens regler om statsst0tte pa 
F&U-projekter, under hensyntagen til behovet for at fremme udviklingen 
af nye vellykkede projekter og tjenestegrene savel som behovet for at 
undgA handelsforvridninger og ulige konkurrence i Europa. 
2. 3. I meddelelsen na?Vnes endvidere muligheden for en vis finansiel EF-del­
tagelse i sAdanne EUREKA-projekter <eller faser af sAdanne projekter> i 
visse Sa?rligt egnede tilfa?lde, herunder bl.a. projekter af standardfor­
beredende art <*>, som indgives efter de normale fremgangsmAder for 
EF-finansiering. 
< • > Standardforberedende forskning tilvejebringer det videnskabelige og 
tekniske grundlag for udarbejdelse af standarder og tekniske specifika­
tioner. 
3. EUREKAS udvikling 
<i> Proiekterne -4 -
I 3. 1. Der er for tiden 214 <*> vedtagne EUREKA-projekter, hvortil ornkost-
ningerne anslas t il i al t 3, 8 mia ECU < ** > • Over 800 organisat ioner 
deltager i disse projekter; omkring 2/3 er industrivirksomheder, heraf en 
anselig talmzssig delt~else fra sma og mellemstore virksomheder C50¼ af 
de industrielle deltagere er virksomheder med mindre end 500 ansatte). 
3.2. Projekterne er i h0j grad koncentreret om inforrnationsteknologi, robot­
teknik og bioteknologi. Blandt de nye projekter, der blev vedtaget i 
K0benhavn, er inforrnationsteknologien dog svagere reprzsenteret Cse bilag 
III og IV>. 
3.3. Kun fa projekter har en forventet varighed pa 2 ar eller mindre, og hvert 
andet projekt forventes at vare over 4 ar. Mange af projekterne, navnlig 
de store, er endnu i definitionsfasen, og der vil ga lang tid, inden 
resultaterne vil foreligge. 
3.4. Halvdelen af projekterne forventes at koste mindre end 10 mio ECU, og i 
mods.1.tning til tidligere synes der at Vc!re en stigende tendens mod 
mindre, billigere projekter. Der er imidlertid en rzkke projekter inden 
for kommunikation, informationsteknologi, milj0 og transport, der for­
ventes at koste over 50 mio ECU. Mange af disse proj~kter forventes at 
tage 5-6 ~r eller mere. En del af disse projekter best~r af en ra!kke 
delprojekter og har inden for EUREKA faet betegnelsen "paraplyprojekter". 
Bilag I opregner nogle af disse st0rre projekter sarnmen med de anslaede 
samlede omkostninger og den forventede varighed. 
<*> H~runder 54 projekter <anslaede omkostninger til definitionsfasen: 360 
mio ECU), der blev vedtaget pA EUREKA-ministerkonferencen i K0benhavn den 
16. juni 1988. 
< 0 > Med dette bel0b er de-t muligt, at de samlede ornkostninger for alle 
projekternes l0betid er sat for lavt, eftersom oplysningerne kun omfatter 
omkostningerne ved definitionsfasen for nogle projekter. 
-5 -
3.5. Kommissionen har kun begrznsede oplysning~r om finansieringen af EUREKA­
projekterne. De seneste oplysninger synes imidlertid at vise, at 
gennemsni t1 igt omkring 35¾ af den samlede finansiering ventes at komme 
fra offentlige midler. Men for visse projekters vedkommende, navnlig 
projekter pA milj0omradet, som er ikke-konkurrenc~ssige, og som ikke 
tager sigte p~ at producere markedsorienterede varer og tjenesteydelser, 
kan den offentlige finansiering dzkke helt op til 100¾. Medarbejdere fra 
EUREKA-medlemslandene er nu, med bistand fra Kommissionen, i fzrd med at 
unders0ge, hvorledes man kan fremme tilgangen af privatkapital fra banker 
og venture-selskaber. De hidtidige resultater synes beskedne, i h0j grad 
som f0lge af udviklingen i EUREKA-projekternes indhold. Efter en nylig 
analyse foretaget under en rundbordssamtale mellem europziske bankfirmaer 
synes kun 13% ud af 190 gennemgaede projekter at have chancer for privat­
finansiering i en overskuelig fremtid: 52¾ kan maske tznkes at resultere 
i et komrnercielt levedygtigt produkt, og 35¾ er af en sAdan art, at de 
ikke vil kunne opna privat finansiering. Ogsa pa dette punkt kan 
situationen imidlertid zndre sig, hvis EUREKA-projekterne i tidens l0b 
bliver mindre omfattende og mere produktorienterede. 
<ii> Samarbeidsrammerne 
3.6. EUREKA tager sigte pa at skabe en "let" og smidig mekanisme for tvzr­
nationalt samarbejde, med et lille sekretariat og et net af "nationale 
projektkoordinatorer", der fremmer udveksling af information om projek­
terne og tidlig indkredsning af aktioner, hvortil der krzves en form for 
regeringsst0tte. Ud over arbejdet med projektudvikling har de med­
arbejdere, der er ansvarlige for EUREKA i medlemslandene, ogsa deltaget i 
dr0ftelsen af sp0rgsma1 om, hvorledes man kan opmuntre den·private sektor 
til at finansiere projekter; hvorledes man kan fremme de sma og 
mellemstore virksomheders interesser i EUREKA samt sp0rgsmalet om norrner 
og standarder. Disse arrangementer, hvori Koumissionen deltager aktivt, 
tilpasses efterhanden i lyset af erfaringerne og udviklingen i andre 
internationale instanser. 
3. 7. Der vil nu blive udfoldet s~rlige bestra?belser for at sikre bedre sam­
ordning mellem de deltagende regeringer, saledes at der yderligere 
anspores til udvikling af nye projekter. Et vigtigt sp0rgsmal, der er 
blevet p~peget inden for EUREKA, er behovet for at sikre, at forekornsten 
af forskellige nationale systemer og procedurer for offentlig finansiel 
st0tte ikke udg0r en hindring for EUREKA-projekterne (pa nuvzrende 
tidspunkt kan et projekt blive forsinket, indtil sp0rgsmalene med 
offentlig finansiering er blevet l0st i samtlise de ber0rte medlems­
lande>. 
3. 8. Det 0strigske fonnandskab for EUREKA har planer om i de kommende ar i 
s~rlig grad at rette opm~rksomheden mod foranstaltninger til stimulering 
af produktudvikling og -overvagning; forbedring af de generelle vilkar 
for markedsorienteret internal tion21l t teknologisamarbejde <herunder 
videreudvikling af normer og standard~.,.,> samt bedre sarnordning af de 
forskellige EUREKA-projekter pa transportomradet <herunder tilknytningen 
til Fzllesskabets DRIVE-program>. Pa hvert enkelt af disse omrader vil 
der vzre behov for sna!vert samarb~jde med Kommissionen. A4-
-6 -
4. Kommissionens foranstaltninger 
4.1. Omkring halvdelen af de vedtagne EUREKA-projekter har tilknytning til 
Kommissionens F&U-programmer; de er enten afledt af EF-projekter, idet de 
dzkker forskellige F&U-stadier inden for samme emne, eller overlapper til 
en vis grad EF-projekter. I nogle af EUREKA-projekterne deltager de salTlllle 
industripartnere eller andre partnere som i visse EF-projekter*. Denne 
tilknytning er meget betydelig. Som bebudet i KOM(86) 664 endelig udg. 
har Kommissionen derfor truffet en lang rzkke foranstaltninger i 
tilknytning til specifikke EUREKA-projekter for at begrznse overlapningen 
og s~ledes bidrage til den bedst mulige udnyttelse af de knappe -euro­
pziske forskningsressourcer. Bilag II indeholder en oversigt over 
Kommissionens foranstaltninger og deltagelse i visse EUREKA-projekter. 
Disse foranstal tninger dr0ftes nedenfor sammen med forskellige aktioner 
med mere generelt sigte, der har til form~l at forbedre vilkarene for en 
vellykket gennemf0relse af EUREKA-projekterne. 
4.2. Foranstaltninger til ansporing af EUREKA-proiekter p~ grundlag af 
erfaringerne med EF-programmerne. Kommissionen har udfoldet szrlige 
bestrzbelser for at potentielle og nuvzrende EUREKA-deltagere har adgang til information om resultaterne af EF-programmerne og om disses fremti­
dige udvikling. Der er saledes holdt fzlles arbejdsm0der med partnere fra 
EF-og EUREKA-projekter vedr0rende BRITE-emner <f.eks. laser>, HDTV og 
COSINE**. Kommissionen har forbedret adgangen til information om 
EF-projekter via IES-og EUROABSTRACT-databaser. Den har endvidere taget 
skridt til at sikre, at deltagere i kvalitetsprojekter, der forelzgges 
som led i EF-programmer, men som ikke kan godkendes, forcli de er for 
markedsorienterede, f~r oplysning om de muligheder, EUREKA·tilbyder. 
4.3. Tekniske bidrag til definitionsfaserne i EUREKA-projekter, der ligger 
n~rmere markedsf0ringsfasen end EF-projekter. Som et eksempel herp~ kan 
nzvnes anvendelse i EUREKA-projektet for programmelfremstilling (Software 
Factory) af programmel-gramseflade-standarder, der er udviklet under 
ESPRIT-programmet. 
* Af eksempler kan nawnes EU005 -Membraner til mikro-fil trering, der 
bygger p~ BRITE 1566; EU20 EUREKA avanceret programmelteknologi og EU43 
EUREKA Software Factory, der til dels er afledt af og bygger pa resulta­
terne af et ESPRIT-projekt CPCTE>; EU109-PACA Cabsorptionsvarmepumper>, 
som er en videref0relse af projektet, der er indledt under F~llesskabets 
program for ikke-nuklear energi. 
** Bi lag II indeholder en kort beskrivelse af de n<Evnte projekter samt en 
forklaring af de anvendte forkortelser. 
-7 -
4.4. Bistand rned definition os tilrettel~sselse af de st0rre EUREKA-proiekter. 
som har tilknytning til EF-programmer, s~som EUROTRAC, EUROMAR, COSINE, 
HDTV, PROMETHEUS. Kommissionen er reprzsenteret i Det Videnskabelige 
Styrelsesudvalg og Det Internationale Forretningsudvalg for EUROTRAC; den 
deltager i bestyrelsesm0derne for EUROMAR, og den er en ledende partner i 
og fungerer som sekretariat for COSINE. Kommissionen deltager aktivt i 
Btyrelsesudvalget for PROMETHEUS og har del tagere i andre EUREKA-pro­
j ekter p~ transportomr~det som led i indkredsningen af forsknings­
prioriteter og en hensigtsmc£ssig tilknytning til Fzllesskabets DRIVE­
program. 
Med hensyn til HDTV-projektet er Kommissionen aktiv p~ en rzkke fronter for at 
sikre det rette milj0 for projektets gennemf0relse ved: 
at fremme .sarnmenh~ng og konsekvens i det igangvzrende standardiserings­
arbej de i Europa; 
at sikre, i samarbejde med industrien og de mest direkte ber0rte medlems­
stater, at de europ~iske interesser forsvares over for tredjelande og i 
intemationale standardiseringsorganisationer 
at tilvejebringe en ramme <HDTV-forum>, hvori alle de 0konomiske er 
interesser i projektet <radio, tv, filmselskaber osv.> er samlet. 
4. s. Direkte ell er indirekte finansiel deltagelse i visse EUREKA-proj ekter, 
f .eks.: 
• COSINE. Kotm1issionen dzkker for tiden 20~ <0,3 mio ECU) af omkostnin­
gerne ved definitionsfasen 
• EUROTRAC. Kommissionen har accepteret at yde 2 mio ECU til 2 delprojek­
ter <LACTOZ og HALIPP> i en fire~rige periode, efter at projektdel­
tagerne med positivt resultat havde indgivet ans0gning under EF's 
milj0program. Derudover agter FFC at gennemf0re 4 af sine projekter 
inden for rammerne af EUROTRAC, til et ansl~et bel0b af omkring 7 mio 
ECU. 
FORMENTOR. Cekspertsystem vedr0rende st0rre anlzgsfejl og sikkerheds­
kontrol>. Sp0rgsm~let om hvorvidt FFC skal deltage direkte heri, er for 
tiden til dr0ftelse med projektdeltagerne . 
. EUROCARE. 8 F&U-kontrakter under F~llesskabets program om forureningens 
indvirkning p~ historiske bygninger er tzt knyttet til EURECARE og 
-8 -
udg0r et vzsentligt indirekte bidrag . 
. PROMETHEUS. Arbejdsprogrammet er under udvikling i snzvert samarbejde 
rned Fzllesskabets DRIVE-program, hvortil der skal afszttes et budget p~ 
60 mio ECU til pilot-fasen. Kommissionen giver et betydeligt indirekte 
finansiel t bidrag til PROMETHEUS ved at finansiere forskningen i den 
infrastruktur, der krzves til drift af den "intelligente bil" 
HDTV. Tre RACE-projekter*, til omkostninger p~ i alt 16 mio ECU over 
tre ~r, er et vigtigt supplement til forskningen i HDTV. 
Fzllesskabet bidrager til virkeligg0relsen af m~lsztningerne for EU16 
<ES2>, ved at dette EUREKA-foretagende deltager i ESPRIT-aktiviteterne. 
Vigtige ESPRIT-aktiviteter, herunder navnlig inden for CAD, IC-frem­
stillingsudstyr og automatisering, er endvidere direkte relevante for 
m~lene med EU127 <JESSI>. Med hensyn til dette sidstnzvnte projekt, er 
der endvidere h0ringer igang med de ber0rte virksomheder og lande med 
henblik p~ at 0ge samarbejdet, ved at EF deltager direkte i JESSI­
arbejdsprogrammet. 
4.6. "St0tteforanstaltninger". Ud over deltagelsen i specifikke EUREKA-projek­
ter spiller Kommissionen en vigtig rolle inden for de s~kaldt st0tte­
foranstal tninger Cjf. punkt 2.2.>: 
• . ved at udvikle mekanismer til fremme af den private sektors finansie­
ring af h0jteknologiske projekter Cherunder bl.a. EUROTECH CAPITAL). 
Kommissionens nylige arbejde inden for risikoforsikring er et vigtigt 
supplement til initiativer, der allerede dr0ftes i Frankrig som led i 
EUREKA. Kommissionen foresl~r nu at finansiere ivzrkszttelsen af en 
pilot-forsikringsplan 
HIVITS 1+2 -billedkodning og -transmission 
DVT -digitale video-billeder. 
A! 
-9 -
. p~ omr~det normer og standarder har Kommissionen tilbudt at bist~ 
EUREKA-deltagerne med at udarbejde bg fremsende bestillinger af nye 
tekniske standarder tilde europ~iske standardadiseringsorganer CCEN og 
CENELEC>. Kommissionen analyserer systernatisk EUREKA-projekterne for at 
finde frem til, hvorn~r der m~tte v~re behov for initiativer af denne 
art, og har taget kontakt med de ber0rte deltagere. Indtil nu har 
Kommissionen indkredset et lille antal projekter, hvor der er specifikt 
behov for europ~iske standarder <f.eks. EUROTRAC, IHS, PROMETHEUS, ESF, 
HDTV og FAMOS>. I de fleste af disse tilf~lde er Kommissionen nu i f~rd 
med at indhente de detaljerede oplysninger, der kr~ves til udarbejdelse 
af standard-bestillinger. Med hensyn til IHS-projektet <Integrated Home 
Systems> har Kommissionen allerede kunnet fremsende en standard­
bestilling. Kommissionen har indledt en speciel workshop for EUREKA­
deltagere vedr0rende standardisering som blev afholdt af CEN/CENELEC 
Cde tekniske standardiseringsorganer> i Bruxelles i marts 1988 
. med hensyn til konkurrencepolitikken har Kommissionen vist sin kon­
struktive holdning til statsst0tte til F&U-projekter ved at anvende de 
i traktaten fastsatte bestemrnelser p~ specifikke tilfa!lde, som den 
havde f~et underretning om. I en r~kke tilf~lde har Kommissionen givet 
dispensation i medf0r af artikel 92, s~k. 3, litra c, og i et tilf~lde 
CHDTV> en dispensation i henhold til artikel 92, stk. 3, litra b, under 
henvisning til projekternes f~lles europ~iske betydning. 
4. 7 Finansiel og material stette. EF-Kornmissionen d~kker 13, 7~ af EUREKA­
sekretariatets budget og har udstationeret en af sine egne medarbejdere i 
sekretariatet. Kommissionen har endvidere bidraget til sekretariatets 
udstyr i de indledende faser og opstillet EUREKA-projektdatabasen, som nu 
forvaltes af sekretariatet. 
5. Fortsat samarbejde 
5. 1 Kommissionen vil fortscette sine bestr~belser p~ at udvikle en egnet 
gr~nseflade med bestemte EUREKA-projekter, der har tilknytning til 
EF-programmer; den agter endvidere at bistA med at forbedre det generelle 
milj0 for ide-udklcekning og udvikling af EUREKA-projekter og andre 
projekter for avanceret teknologi. Muligheden for heldigt gennemf0rte 
aktioner p~ begge fronter vil fortsat afhcenge af, om Konmissionen 
tilstrzkkeligt tidligt f~r adgang til fyldestg0rende oplysninger om 
EUREKA-projekt-deltagernes planer og 0nsker. 
-10 -
Hvad ang~r finansiel deltagelse, er der i givet fald mulighed for, at FFC 
i de tilfzlde, hvor det sidder inde med den forn0dne ekspertise p~ 
omr~det, kan deltage direkte i sammenslutninger, der indsender EUREKA­
forslag. 
Adgang til l0bende EF-programfinansiering skal imidlertid fortsat reser­
veres prz-konkurrencemzssige eller non-konkurrencemzssige projekter <fra 
EUREKA eller andre programmer>, der udvdges som led i de saldvanlige, 
gennemsigtige udvzlgelsesprocedurer i tilknytning tilde ber0rte program­
mer. Enhver form for priviligeret adgang for prz-eller non-konkurrence­
mzssige EUREKA-projekter til disse programmer ville for~rsage ulige 
gennemf0relsesvilk~r og fordreje den konkurrence mellem projekter fra de 
tolv EF-lande, som er et vigtigt trzk ved EF-programmerne. 
5. 3 Mere generelt vil yderligere fremskridt henimod fuldf0relsen af pro­
grammet for Fzllesskabets indre marked bidrage til at forbedre milj0et 
for EUREKA-projekterne og andre projekter for avanceret teknologi. Af 
szrlig vigtige foranstaltninger i denne sammenhzng kan nzvnes: nye 
handelshindringer skal hindres i at opstA; medlernsstaternes offentlige 
udbud skal bekendtg0res generelt; tilbudsgivning skal vzre konkurrence­
baseret, og udvzlgelsen af tilbud skal ske uden forskelsbehandling, samt 
en ri!!kke foranstaltninger med sigte p~ at udvikle et mere rationelt 
system for intelletuel og industriel ejendomsret i Fzllesskabet som 
helhed. Kommissionen vil endvidere fortsat samarbejde snzvert med 
EFTA-landene i dr0ftelserne om fzlles foranstaltninger inden for tekniske 
standarder, intellektuel og industriel ejendomsret, statsst0tte og 
offentlige indk0bsaftaler, som allerede er p~begyndt, og som er til 
st0tte for EUREKA-projekter, der omfatter deltagere fra EF-og 
EFTA-landene. 
BILAG I 
STORE EUREKA-PROJEKTER 
Til belysning heraf gives f0lgende <ikke udt0mmende> liste over eksempler: 
EUREKA NR. EMNE 
EU 7 EUROTRAC: 
EU 16 
EU 37 
EU -43 
EU 58 
EU 95 
EU 102 experiment on transport & 
transformation of trace 
elements in the troposphere 
Automatic design & production 
of custom chips 
EUROHAR: modern 
technologies for ecological 
exploration in European seas 
ESF: EUREKA Software Factory 
EUROPOLIS: Intelligent 
control of urban & inter 
urban traffic 
HDTV: compatible high 
definition TV 
EPROM: multi-megabit 
non-volatile memories FORVENTEDE 
OHKOSTHINGER 
CMIO ECU) 
68 
9-4 
16-4 
327 
128 
180 
-40-4 VARIGHED 
72 
36 
108 
96 
8-4 
-48 
60 
Der er desuden to "paraply"-projekter, som er sammensat af en rzkke indbyrdes 
beslzgtede delprojekter med separat EUREKA-status: FAMOS <flexible automated 
assembly> og EUROLASER <application of laser technology>, som hver forventes 
at ville komme til at koste over 200 mio ECU i de nzste fem ar. Hovedfasen af 
EUREKA-projektet COSINE, der nu er i definitionsfasen, forventes ligeledes at 
komme til at koste op mod 200 mio ECU. 
BILAG II 
KOMMISSIONENS DELTAGELSE I ST0RRE EUREKA-PROJEKTER 
MED TILKNYTNING TIL F~LLESSKABSPROGRAMMER 
Emne 
1. MILJ0 
EUROTRAC: 
Europzisk fors~g med 
transport og omdannelse 
af milj~vigtige spor­
stoffer i troposfzren 
over Europa. 
EUROMAR: 
Udvikling og anvendelse 
af moderne teknologi 
til udforskning af 
~kologiske forhold 
og arsag-virkning-
. kzder i Europas have. 
EUROCARE: 
Europzisk projekt for 
bevarelse og 
restaurering. Den nuvzrende situation 
Kommissionen finansierer 
2 delprojekter (2 mio 
ECU) over Fzllesskabets 
milj~program. Kommis­
sionen er reprzsenteret 
i styringsudvalgene. 
Samordnet arbejdet med 
beslzgtede aktioner, 
som f.eks. COST 611. 
Kommissionen er medlem af 
EUROMAR-bestyrelsen med 
henblik pa at sikre sam­
ordningen med et planlagt 
EF-program om marin 
videnskab og teknologi • 
Kommissionen deltager i 
EUROCARE­
bestyrelsesm~der. Kom­
missionens "Newsletter 
on Cultural Heritage" 
anvendes gratis af 
EUROCARE til formid­
ling af information. 
8 F&U-kontrakter under 
EF-programmet for 
milj~beskyttelse er 
snzvert knyttet til 
EUROCARE. Den mulige fremtidige situation 
FFC agter at gennemf~re 4 
projekter under EUROTRAC 
(7 mio ECU over 4 ar) 
EF-programmet forventes at 
omfatte de mere prz­
konkurrencemzssige stadier 
af arbejdet. 
Yderligere koordinering af 
arbejdet med EF-programmet 
pa milj~omradet Cvirknin­
gerne af luftforurening 
pa historiske·bygninger 
og monumenter). 
2. TRANSPORT 
PROMETHEUS: 
Program for et europz­
isk trafiksystem med 
den st~rst mulige 
effektivitet og sikker­
hed. 
Sammen med DEMETER: 
digital elektronisk 
kortlzgning af Europa 
CARMINAT: informations­
system for bilister. 
EUROPOLIS: intelligent 
styringssystem til 
st~tte for by-og 
regionaltrafik. 
3. INFORMATIONSTEKNOLOGI 
COSINE: 
cooperation on open 
systems networking in 
Europe (samarbejde om 
abne systemers sammen­
kobling i Europa). 
EAST: 
EUREKA advanced soft­
ware technology -
udvikling af program­
melkonstruktionsfaci- -
liteter. 
ESF: EUREKA Software 
Factory. 
JESSI: 
Joint European Sub­
micron Silicon (fzlles 
europ~isk initiativ om 
submikron silicium­
teknik). 
4. KOMMUNIKATION 
HDTV: 
compatible high defi­
nition TV (kompatibelt 
h~jopl~snings-TV). DRIVE-arbejdsprogrammet 
opstillet som et supple­
ment til PROMETHEUS. 
Kommissionen deltager 
i PROMETHEUS' styrings­
udvalg. 
Kommissionen er ledende 
projektkoordinator, pa­
tager sig sekretariats­
funktioner og dzkker 
20% af omkostningerne 
til definitionsfasen 
(0,3 mio ECU). 
Kommissionen har hidtil 
vzret t~t involveret i 
arbejdet, der i h~j grad 
bygger pa resultaterne 
af et ESPRIT-projekt. 
Kommissionen har deltaget 
i m~der med de ber~rte 
parter for at sikre sam­
arbejde med ESPRIT­
projekter om mikro­
elektronik. 
Kommissionen st~tter 
aktivt dette projekt 
ved at fremme konse­
kvent udvikling af 
standarder over for 
tredjelande; Gennemf~relse af DRIVE­
programmet (60 mio ECU 
over 30 maneder). 
Yderligere deltagelse fr~ 
Kommissionen er mulig via 
rammeprogrammet. 
(Kommissionen gennemgar et 
fzlles forslag fra 
ESF/EAST-konsortier 
indgivet til ESPRIT II). 
Kommissionen unders~ger 
mulighederne for forbedret 
samarbejde.-
Videref~relse af igang­
vzrende initiativer. 
Deltagelse i fremstillin­
gen af videoklip 
(0,5 mio ECU). 22 
5. FLEKSIBEL PRODUKTION 
FAMOS: 
Udvikling af automati­
serede fleksible monte­
ringssystemer til en 
fremtidig automatiseret 
fabrik. kontrakter med interna­
tionale standardiserings­
organer. Indirekte finan­
sielt bidrag via 3 RACE­
projekter (16 mio ECU 
over 3 ar). 
Reprzsentanter for Kom­
missionen (BRITE & 
ESPRIT) har deltaget i 
m~der i styringsudvalget 
for FAMOS. FAMOS-
del tagere har deltaget 
i Kommissionens work­
shops, tilrettelagt 
gennem BRITE. Mulig finansiel deltagelse 
i SYNTH-TV-projekt. 
Yderligere samordning af 
arbejdet med BRITE & 
ESPRIT. 1. J 
I ,I ''I..,~ 
1 • I 1 .. ~ • 
; · 11 , __ · 
;..: •.. , •j·•· 
t ........ EUREKA-PROJEKTER VEDTAGET Pl DE FORSKELLIGE MINISTERKONFERENCER 
(KU~~ULEREDE) 
MILJ0 ROBOT 
OMRlDER LASER i-1AT INFOR TRANS BI LAG I II 
88/06/16 
__ ;_ __ _ 
Cl K0BENHAVN/88 
PROJEKTER/OMRlDER 
~I MADRID/87 
PROJEKTER/OMRlDER 
0 STOCKHOLM/ 86 
PROJEKTER/OMRlDER 
~ LONDON/86 
PnOJ~KTER/OMRlDER 
:I HANNOVER/ 85 
PROJEKTER/OMRlDER l 
I 
I 
I 
I 
I i 
i 
I 
I i. 
I 
I 
,._ _____________________ _ 
p 
~ 
0 
J 
E 
K 
T 
E 
R 1 : : ·-· -
1, ..... . 
1 •1····· 
1.-'.-· 
11,.-,-
I :--,-
',--
·1·-EUREKA-PROJEKTER VEDTAGET PX DE FORSKELLIGE MINISTERKONFERENCER 
:.::-·· 
Hl . 11+--
ROBOT KOt-1 LASER MAT INFOR 
OMRj!.DER TRANS BILAG IV 
88/06/16 
•-·---···· ... ------··-·---- --··-·-·--··-
[I HANNOVER/85 
PROJEKTER/OMRj!.DER 
~ LONDON/86 
PROJEKTER/OMRj!.DER 
[] STOCKHOLM/86 
PROJEKTER/OMRj!.DER 
tS MAORI D/ 87 
PROJEKTER/O~RioeR 
BJ K0BENHAVN/88 
PROJEKTER/OMRj!.DER i 
' i ·--------·-----·. ~