KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 04.04.1995 
KOM(95) 122 endelig udg. 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
Om formålet med og metoderne til anvendelse af 
ekstraordinær jord udtagning 
JEURQP^QMMISSI' ilQNtN 
INDLEDNING 
I december 1994 fremsatte Rådet og Kommissionen følgende erklæring om ekstraordinær 
jordudtagning: 
"Rådet mærker sig, at Kommissionen har til hensigt at overveje formålet med og metoderne 
til anvendelse af ekstraordinær jordudtagning med hensyn til målene for reformen af den fælles 
landbrugspolitik. Med henblik herpå vil Kommissionen inden den 31. marts 1995 fremlægge 
en detaljeret rapport med forslag på baggrund af de hidtidige erfaringer." 
Denne rapport er første fase i Kommissionens opgave. 
/. BAGGRUNDEN FOR EKSTRAORDINÆR JORDUDTAGNING 
1. Ekstraordinær jordudtagning i forbindelse med 1992-reformen 
Hovedmålene for 1992-reformen af den fælles landbrugspolitik for markafgrøders 
vedkommende var for det første at skabe bedre ligevægt mellem udbud og efterspørgsel 
i kornsektoren gennem en nedsættelse af produktionen og en forøgelse af forbruget og 
for det andet at gøre forskrifterne for korn, oliefrø og proteinafgrøder mere 
sammenhængende. 
For at nå disse mål vedtog Rådet Kommissionens forslag om at nedsætte 
interventionsprisen for korn for at tilnærme den til niveauet på verdensmarkedet og 
indføre en ordning med godtgørelse baseret på hektarstøtte til de tre sektorer. 
Landbrugere, der deltog i den generelle ordning, ville fa hektarstøtten på betingelse af, 
at de tog en del af jorden ud af produktion. Oprindelig blev denne andel fastsat til 
15% af det samlede areal, som der blev ansøgt om støtte for, hvad enten der var tale 
om korn, oliefrø, proteinafgrøder eller udtagne arealer. Det forventedes, at de udtagne 
arealer hovedsagelig ville være kornarealer, og at kornproduktionen derfor ville blive 
mindre end før reformen. 
Der blev også indført en forenklet ordning, der gav mindre producenter mulighed for 
at modtage hektarstøtte uden nogen jordudtagningsforpligtelse. 
Den største risiko for ikke at opnå den tilsigtede produktionsnedgang var, at det 
dyrkede kornareal blev udvidet. 
For at undgå denne risiko foreslog Kommissionen, at hver bedrift fik tildelt et 
basisareal på grundlag af det tidligere dyrkede areal. Dette individuelle basisareal var 
det maksimumsareal, som en producent kunne ansøge om støtte for, og ville derfor 
sikre budgetstabilitet. 
Aa^ 
Man håbede, at summen af disse basisarealer stort set ville svare til maksimumsarealet 
med reformafgrøder. Under forudsætning af, at arealet med proteinafgrøder og oliefrø 
ville forblive stabilt, indebar det en øvre grænse for kornarealet 
Af flere grunde, herunder de administrative vanskeligheder med at anvende de 
individuelle basisarealer, gav Rådet også medlemsstaterne mulighed for at indføre en 
ordning med regionale basisarealer. I praksis valgte alle medlemsstaterne at anvende 
regionale basisarealer, undertiden på størrelse med et helt land. Størrelsen blev fastlagt 
som gennemsnittet af arealet med korn, oliefrø og proteinafgrøder eller jordudtagning 
i produktionsårene 1989/90, 1990/91 og 1991/92. 
Der blev vedtaget to særlige foranstaltninger for at sikre, at overgangen fra individuelle 
til regionale basisarealer ikke ville medføre en overskridelse af basisarealerne og 
dermed øge produktionen og budgetudgifterne. 
Den første foranstaltning tager først og fremmest sigte på at opnå budgetstabilitet, men 
skulle også til en vis grad resultere i, at producenterne ikke tilskyndes til at forøge 
deres areal. Den består af en nedsættelse af det areal, som støtten udbetales for i samme 
markedsår som overskridelsen og proportionalt med denne. Udgiftsniveauet berøres 
derfor ikke af arealudvidelsen, og producenten far en faktisk støtte pr. tilplantet og 
udtaget hektar, der er mindre end den fulde sats. 
Den anden foranstaltning tager mere direkte sigte på at dæmpe udvidelsen af arealet 
med korn, oliefrø og proteinafgrøder og den dermed forbundne stigning i 
kornproduktionen. I produktionsåret efter en overskridelse skal producenten uden 
godtgørelse udtage en procentdel af det samlede areal svarende til overskridelsen. 
Denne procentdel lægges oven i den normale obligatoriske udtagning. Producenter 
under den forenklede ordning er også fritaget for denne ekstraordinære udtagning. 
Oprindelig var denne ekstraordinære udtagning tænkt som en kompensation for 
produktionsforøgelser og skulle modregnes i basisarealet. Man indså dog senere, at den 
kunne skabe en spiral af stadigt stigende sanktioner i tilfælde af strukturelle 
overskridelser, dvs. når producenter bevarer deres dyrkede areal. Disse vanskeligheder 
resulterede i, at det i december 1993 blev besluttet, at den ikke længere skulle 
modregnes i basisarealet. 
Ud over at fastholde de regionale basisarealer med tilbagevirkende kraft forventedes 
den strenge anvendelse af denne sanktion at være et klart signal om, at Fællesskabet 
ikke ønskede og ikke ville acceptere nogen overskridelse af basisarealet. 
På den anden side begrænses effektiviteten af sanktionerne, der tager sigte på at 
forhindre en udvidelse àf det dyrkede areal, af, at det er nødvendigt at anvende dem 
kollektivt uden at tage hensyn til den enkelte producents bidrag til udvidelsen. 
Derfor beholder en producent, der udvider sit areal med mere end gennemsnittet af sit 
basisareal, nogle fordele, medens han bliver offer for de andre producenters udvidelse, 
hvis han udvider med mindre end gennemsnittet. Dette er en tilskyndelse til at udvide. 
I denne situation far artikel 9 i Rådets forordning (EØF) nr. 1765/92 betydning, fordi 
den begrænser det maksimale areal, som (teoretisk) kan henføres under ordningen for 
korn, oliefrø og proteinafgrøder. Der kan ikke ydes hektargodtgørelse for græsarealer, 
flerårige afgrøder, skovarealer og arealer med ikke landbrugsmæssig udnyttelse pr. 
31.12.1991. 
Det resterende støtteberettigede areal udgør ca. 65 mio. ha, hvoraf det globale basisareal 
i Fællesskabet er på 49 mio. ha (efter at hørfrø også er taget med i 1994/95). Teoretisk 
er den største risiko for udvidelse af arealet med korn, oliefrø og proteinafgrøder ud 
over basisarealet derfor 16 mio. ha. 
2. Den videre udvikling 
Tre ændringer vedrørende jordudtagning, som trådte i kraft fra begyndelsen af 
produktionsåret 1994/95, er af særlig betydning for kontrollen med produktionens 
omfang. 
Den første er en forhøjelse af jordudtagningspræmien fra 54,34 ECU/t til 68,83 ECU/t 
for at gøre udtagningsforpligtelsen mere acceptabel for producenterne. 
Den anden er udtagning uden for omdriften. Denne ændring fritager producenterne fra 
forpligtelsen til ikke at udtage den samme mark mere end en gang hver sjette år. Satsen 
for jordudtagning uden for omdriften er dog 5 procentpoint (eller 3 i visse tilfælde) 
større end for jordudtagning inden for omdriften. 
Den tredje er muligheden for at udtage mere jord end det obligatoriske areal op til en 
grænse på normalt 50% af bedriftens samlede areal (såkaldt frivillig jordudtagning). 
Denne udvikling mindsker til en vis grad risikoen for, at en overskridelse nødvendigvis 
medfører for stor produktion, fordi den kan ledsages af en forøget udtagning. 
Den øgede udtagning kan ske på to fronter. Den første er støtteberettigede arealer, hvor 
der ikke tidligere har været dyrket korn, oliefrø eller proteinafgrøder (og som derfor 
ikke tages med i beregningen af basisarealerne), og som det lønner sig at udtage på 
grund af den højere sats for udtagning. For det andet kan der, når det gælder frivillig 
jordudtagning, udtages nogle arealer, som hidtil er blevet anvendt til disse afgrøder, ud 
over det obligatoriske areal. I begge tilfælde vil det udtagne areal generelt være 
marginaljord med (meget) lavere udbytte end det regionale gennemsnit. 
Hvad angår frivillig jordudtagning, må medlemsstaterne forvisse sig om, at den 
indskrænker det dyrkede areal og ikke medvirker til overskridelser. I mange tilfælde 
behøver medlemsstaterne ikke foretage sig noget særligt i den forbindelse, i det omfang 
frivillig jordudtagning erstatter "femårig" jordudtagning, som er inden for basisarealet, 
eller finder sted på bedrifter, hvor den indskrænker det tilplantede areal på grund af 
bedriftens art. Men bestemmelsen giver medlemsstaterne mulighed for at forhindre groft 
misbrug i de tilfælde, hvor en landbruger søger at opnå godtgørelse for frivillig 
jordudtagning uden at foretage nogen indskrænkning af det areal, som der betales 
normal godtgørelse for. 
I praksis kan denne bestemmelse dog være vanskelig at anvende. Det ville være 
nødvendigt at indføre strenge additionalitetsregler som forudset i det oprindelige 
kommissionsforslag for at sikre, at frivillig jordudtagning rent faktisk medfører en 
supplerende indskrænkning af det tilplantede areal. Ellers kan det altid gøres gældende, 
at dersom muligheden for frivillig jordudtagning ikke havde foreligget, ville de arealer, 
der indgår i ordningen, være blevet dyrket, det samlede dyrkede areal ville have været 
større, og overskridelserne ville have været de samme. 
Il ERFARINGERNE FRA PRODUKTIONSÅRENE 1993/94 OG 1994/95 (EUR-12) 
1. Produktionsåret 1993/94 
P?t af ansøgningerne omfattede areal 
For Fællesskabet som helhed androg det areal, som der var indgivet ansøgning om 
støtte for, plus det areal, der var anmeldt som foderareal, 46,14 mio. ha. Dette er 
næsten 2,7 mio. ha mindre end Fællesskabets basisareal på 48,83 mio. ha for 1993/94 
(se bilag 1). Den andel, der indgår under den generelle ordning (professionelle 
producenter), svarer til 69% af arealet (se bilag 2). 
I hver medlemsstat var summen af de arealer, for hvilke der blev ansøgt om støtte, plus 
foderarealet, som der ikke ansøges om støtte for (men som tages i betragtning, når 
basisarealet sammenlignes), mindre end de samlede basisarealer (se bilag 2). 
Det anslås, at summen af de dyrkede arealer (med eller uden støtte), udtagne arealer 
og foderarealet har oversteget Fællesskabets basisareal med ca. 0,5 mio. ha (se bilag 
3). Dette betyder, at der ikke blev ansøgt om støtte for ca. 3,2 mio. ha. Det drejede sig 
hovedsagelig om arealer i Frankrig, Spanien og Italien. 
Overskridelser 
Selv om ansøgningerne om støtte og anmeldelserne af foderarealer på fællesskabsplan 
og nationalt plan svarede til et areal, der var mindre end summen af de respektive 
basisarealer, forekom der overskridelse i nogle regioner. Disse overskridelser er 
nærmere omtalt i bilag 4. 
Jordudtagning 
Den samlede jordudtagning androg 6,27 mio. ha, hvoraf 4,61 mio. ha svarede til 
jordudtagningen inden for omdrift (den eneste form for obligatorisk jordudtagning i 
1993/94), og 1,65 mio. ha svarede til den gamle "femårige" jordudtagning (en ordning 
under forordning (EØF) nr. 2328/91, der nu er ved at udløbe). 
Iværksættelse af sanktionerne 
Som det fremgår af bilag 4, blev der i alle de tilfælde, hvor der forekom en 
overskridelse, indført nogle særlige ordninger for at undgå, at anvendelsen af 
sanktionerne fik for negative følger for bedrifterne. Kun i Skotland forekom der 
ekstraordinær udtagning for 1994/95 (1 986 ha). 
Kornbalance 
Den samlede kornproduktion anslås til 163,2 mio. t, et godt stykke under den historiske 
trend. På grund af nedgangen i priserne steg kornforbruget med 4 til 5 mio. t som 
forudset. 
Både stigningen i forbruget og faldet i produktionen bidrog til en bedre balance i 
kornsektoren. De samlede slutlagre faldt fra 42,3 mio. t ved udgangen af 1992/93 til 
33,1 mio. t ved udgangen af 1993/94. De offentlige lagre faldt fra 33,3 mio. t til 18,1 
mio. t, medens de private lagre var på 10 mio. t i begyndelsen af produktionsåret 
1993/94 og 15 mio. t ved dette produktionsårs afslutning. 
2. Produktionsåret 1994/95 
Ændringer af forskrifterne 
Ud over de allerede nævnte ændringer af bestemmelserne for jordudtagning blev hørfrø 
i begyndelsen af produktionsåret 1994/95 henført til reformafgrøderne, og basisarealerne 
blev tilpasset i overensstemmelse hermed fra 48,83 mio. ha til 49 mio. ha. 
Det af ansøgningerne omfattede areal 
For Fællesskabet som helhed udgjorde arealet, som der var indgivet ansøgninger for, 
og det areal, der var anmeldt som foderareal, 47,57 mio. ha, 1,43 mio. ha mere end i 
1993/94. Som følge heraf var det samlede areal, der var omfattet af ansøgninger og 
anmeldelser, mindre end de samlede basisarealer på fællesskabsplan (se bilag 1). Det 
samme var tilfældet på nationalt plan, når man ser bort fra Tyskland, Frankrig og Det 
Forenede Kongerige (se bilag 5). 
Den del, der indgik under den generelle ordning (professionelle producenter), svarede 
til 74% af arealet. Arealet under den forenklede ordning var mindre end det foregående 
år både som en forholdsmæssig andel af det samlede areal og absolut set (se bilag 5). 
Det anslås, at det dyrkede areal (med eller uden støtte) og det udtagne areal, herunder 
foderarealet, har oversteget Fællesskabets basisareal på 49 mio. ha med ca. 1,1 mio. ha 
(se bilag 6). Dette betyder, at der ikke blev ansøgt om støtte for ca. 2,5 mio. ha. 
Jordudtagning 
Der indtraf en brat stigning i det udtagne areal i alle medlemsstaterne (se bilag 7). På 
fællesskabsplan nåede det udtagne areal for andre typer jordudtagning end den gamle 
"femårige" jordudtagning op på 6,01 mio. ha, 1,4 mio. ha mere end i produktionsåret 
1993/94. 
Den gamle "femårige" jordudtagning omfattede 1,3 mio. ha, 0,35 mio. ha mindre end 
i 1993/94. For jordudtagning inden for omdriften var der tale om en nedgang på 0,88 
mio. ha, medens andre former for jordudtagning nåede op på næsten 2,3 mio. ha. Af 
dette areal anslås det, at 1,2 mio. ha erstattede de 0,88 mio. ha jordudtagning inden for 
omdriften, 0,6 mio. ha svarede til stigningen i arealet, som der blev ansøgt om støtte 
for under den generelle ordning, og 0,6 mio. ha var frivillig jordudtagning. Halvdelen 
af denne frivillige jordudtagning fandt sted i Spanien. 
Det skal bemærkes, at kun nogle få medlemsstater gav Kommissionen oplysninger om 
deres tal for frivillig jordudtagning. Tallet på 0,6 mio. ha er således et skøn. 
Globalt set steg det samlede areal under jordudtagning med ca. 1 mio. ha, hvoraf ca. 
0,5 mio. ha kom fra det dyrkede areal for 1993/94, og 0,5 mio, ha var arealer uden for 
ordningen med korn, oliefrø og proteinafgrøder og for jordudtagning. 
Overskridelser 
Som det fremgår af bilag 9, skete der nogle overskridelser, som førte til en nedsættelse 
af det areal, som der var ansøgt om støtte for. Ud over denne sanktion blev der for 
oliefrøs vedkommende iværksat yderligere sanktioner i form af en nedsættelse af 
støtten. { 
Kornfralançe 
Kornproduktionen anslås til 161,6 mio. t, en nedgang på 1,6 mio. t (1,0%) i forhold til 
1993/94. Da arealet med korn var det samme i begge markedsår (se bilag 7), skyldes 
produktionsnedgangen et lavere gennemsnitsudbytte i 1994/95, hovedsagelig på grund 
af vejrforholdene. Hvis det forudsættes, at det interne forbrug og eksporten ikke 
udvikler sig negativt, skulle der ved produktionsårets udgang kunne konstateres en 
yderligere nedgang i de samlede slutiagre fra 33,1 mio. t til ca. 26 mio. t og i de 
offentlige lagre fra 18 mio. t til 11 mio. t. 
3. Vurdering af nogle aspekter af produktionsårene 1993/94 og 1994/95 
En betydelig del af arealet indgår ikke i ordningen. Det kan forventes, at der med 
forhøjelsen af støtten i 1995/96 og bedre information i nogle regioner bliver en 
forøgelse af de arealer, som der ansøges om støtte for, ligesom det skete i 1994/95 
sammenlignet med 1993/94. 
Hvad angår ligevægten på kornmarkedet, har de to første år af reformens anvendelse 
været en succes karakteriseret ved en nedgang i produktionen, en stigning i 
efterspørgslen og en reduktion af slutlagrene (stadig en prognose for 1994/95) og 
navnlig af de offentlige lagre. Som følge heraf er den obligatoriske sats for 
jordudtagning inden for omdriften blevet nedsat fra 15% til 12% for produktionsåret 
1995/96. 
Dette er ikke ensbetydende med, at der ikke skal regnes med fremtidige risici. 
Indførelsen af jordudtagning uden for omdriften og frivillig jordudtagning skulle have 
medført en indskrænkning af kornarealet, men det har ikke været tilfældet. Når man 
tager i betragtning, at de forskellige typer jordudtagning bliver anvendt for de dårligste 
jorder på de enkelte bedrifter, kan man konkludere, at gennemsnitskvaliteten af de 
arealer, der er i produktion, er steget, således at de dyrkede arealers 
produktionspotentiale er steget, selv om det samlede dyrkede areal er forblevet 
konstant. 
Derfor er overskridelser, selv om man måske i visse tilfælde umiddelbart vil tilskrive 
dem stigningen i det udtagne areal og ikke en stigning i det dyrkede areal, ikke 
nødvendigvis produktionsneutrale. 
///. NOGLE PROBLEMER I FORBINDELSE MED ANVENDELSEN AF DEN 
EKSTRAORDINÆRE JORDUDTAGNING 11995/96 
I henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 1765/92 anvendes ekstraordinær 
jordudtagning uden godtgørelse i alle de regioner, hvor der har været en overskridelse 
i 1994/95. Der er flere problemer forbundet med de økonomiske følger af anvendelsen 
af den ekstraordinære jordudtagning. 
1. Denne sanktion anvendes ikke over for producenter under den forenklede 
ordning. Dette betyder, at en producent kan undgå sanktionen ved at skifte fra 
den generelle ordning til den forenklede ordning og ikke ansøge om støtte for 
en del af sin bedrift. Omfanget af dette fænomen kan ikke forudses, men er 
sandsynligvis af mindre betydning i betragtning af, at kun producenter med en 
potentiel produktion, der ligger en smule over de mindre producenters 
produktion, kan finde et sådant skridt økonomisk attraktivt. Ikke desto mindre 
kan der i de tilfælde, hvor satsen for ekstraordinær jordudtagning er høj, være 
risiko for, at der vil blive benyttet andre metoder til at blive en mindre 
producent for at undgå den. 
2. I zoner, hvor en given mark kan indgå i to forskellige basisarealer (f.eks. majs 
og andet korn), kan høje satser for ekstraordinær jordudtagning få producenterne 
til at omlægge produktionen fra det basisareal, som sanktionen vedrører, til det 
basisareal, som der ikke gælder nogen sanktion for. 
Hvis dette resulterer i et massivt produktionsomskift fra det ene produkt til det 
andet fra år til år, kan det blive en permanent uroskabende faktor. 
3. I ekstreme tilfælde kan det endog tænkes, at producenterne ikke dyrker 
afgrøder, der er omfattet af reformen, men dyrker andre produkter med deraf 
følgende risiko for, at der opstår uro på andre markeder. 
4. Arealer, der tidligere har været anvendt som midlertidige græsarealer eller 
foderarealer, kan tages i brug for at tage højde for denne sanktion, hvorved 
arealet under ordningen for korn, oliefrø og proteinafgrøder udvides. 
Ud over disse mere tekniske og økonomiske aspekter er der også et psykologisk og 
politisk aspekt. Foruden godtgørelsernes begrænsning til et basisareal betragter mange 
landbrugere den ekstraordinære jordudtagning som endnu en sanktion oven i alle de 
andre sanktioner, der er forbundet med den fælles landbrugspolitik. Dette kan skabe 
politisk pres - og erfaringerne fra de første to år viser, at dette er tilfældet - for at omgå 
sådanne sanktioner. Jo større overskridelser desto større pres og desto større 
vanskeligheder med at modstå det på EU-plan. Som følge heraf kan hele systemet miste 
sin troværdighed på grund af gentagne undtagelser. 
Alt dette fører til den konklusion, at anvendelsen af den ekstraordinære jordudtagning 
uden godtgørelse som nu fastsat i Rådets forordning (EØF) nr. 1765/92 vil være 
forbundet med vanskeligheder og kan fremkalde resultater, der virker mod hensigten. 
IV. FREMTIDIGE MULIGHEDER 
På grund af vanskelighederne med at anvende ekstraordinær jordudtagning og den 
nuværende meget gunstige markedssituation kunne man tro, at det ikke længere er 
nødvendigt med en foranstaltning, der direkte tager sigte på at undgå udvidelse af 
arealerne med korn, oliefrø og proteinafgrøder. I et sådant tilfælde kan en simpel 
afskaffelse af ekstraordinær jordudtagning forekomme at være den enkleste fremtidige 
valgmulighed. Alle de problemer, der er forbundet med anvendelse af ekstraordinær 
jordudtagning, ville blive elimineret, og lovgivningen ville blive forenklet. 
Den nuværende markedssituation skyldes dog delvis konjunkturbestemte faktorer (som 
f.eks. vejret i 1994/95), der kan ændre sig i fremtiden. Udbytterne kan også forventes 
at stige i de kommende år efter en stigende trend, som reformen sandsynligvis har 
modereret, men ikke fjernet. Endvidere kan den monetære udvikling inden for EU føre 
til en stigning i hektarstøttesatserne, som vil tilskynde til udvidelse af arealerne med 
korn, oliefrø og proteinafgrøder. 
Uønskede stigninger i kornproduktionen er derfor mulige, og af denne grund 
forekommer en afskaffelse af ekstraordinær jordudtagning ikke at være noget klogt valg 
på dette stadium. Kommissionen er imidlertid villig til at tage dette spørgsmål op til 
revision som led i en første global evaluering af 1992-reformen og dens virkninger og 
vil forelægge resultaterne efter overgangsperioden i løbet af det første år med fuld 
anvendelse. 
I mellemtiden er det vigtigt at bevare ekstraordinær jordudtagning som et middel til at 
begrænse arealet med korn, oliefrø og proteinafgrøder og holde kornproduktionen under 
kontrol. For at undgå eller mindske de uønskede bivirkninger kan visse ændringer dog 
komme på tale. 
To af disse mulige ændringer omtales her. 
1) Fratrækning af frivillig jordudtagning ved beregningen af overskridelsen 
Ideen bag dette forslag er at reducere overskridelser med arealerne under frivillig 
jordudtagning korrigeret med en koefficient på 75% for at tage hensyn til, at disse 
arealer sandsynligvis er mindre produktive. 
(Denne reduktion vil kun finde anvendelse på beregningen af satsen for ekstraordinær 
udtagning, ikke på reduktionen af arealer, for hvilke der betales en støtte.) 
Denne ændring vil mindske sanktionens hyppighed og alvor i tilfælde, hvor en 
overskridelse er forbundet med frivillig jordudtagning og en streng anvendelse af 
ekstraordinær jordudtagning kan findes uberettiget. 
Man kan anlægge to synspunkter på nødvendigheden af at anvende ekstraordinær 
jordudtagning, når en overskridelse er ledsaget af frivillig jordudtagning. 
Det første synspunkt er, at det er svært at begrunde en streng anvendelse af 
ekstraordinær jordudtagning i betragtning af, at arealerne under frivillig jordudtagning 
ikke giver anledning til nogen produktionsstigning. Både ekstraordinær jordudtagning 
og frivillig jordudtagning betragtes som alternative foranstaltninger med sigte på samme 
mål: kontrol med kornproduktionen. Det kan blive et politisk problem at forklare 
producenterne, at de gode resultater af en af foranstaltningerne (frivillig jordudtagning) 
fremkalder anvendelse af den anden (ekstraordinær jordudtagning), når den første 
foranstaltning i princippet skulle mindske behovet for den anden foranstaltning. Det må 
også understreges, at de finansielle følger af en overskridelse, hvis den ikke giver 
anledning til en produktionsstigning, i det store og hele neutraliseres for Fællesskabets 
budget gennem indskrænkningen af alle de arealer, for hvilke der anmodes om støtte 
inden for samme basisareal. 
Det andet synspunkt er, at en streng anvendelse af ekstraordinær jordudtagning er 
nødvendig, fordi frivillig jordudtagning skulle være et supplerende middel til at 
fremkalde en yderligere reduktion af produktionen. Overskridelser ville være et bevis 
for, at denne supplerende virkning ikke var opnået. Fra et juridisk synspunkt kræver 
fællesskabslovgivningen da også, at medlemsstaterne sikrer sig, at frivillig 
jordudtagning mindsker de dyrkede arealer, og at den ikke på nogen måde bidrager til 
at skabe overskridelser. Hvis dette altid var tilfældet, ville det synes ulogisk at 
fratrække frivillig jordudtagning ved beregningen af overskridelserne. Som allerede sagt 
er denne bestemmelse dog vanskelig at gennemføre. 
Hvis frivillig jordudtagning fratrækkes, må en række andre forhold også overvejes. 
(1) Fratrækning af frivillig jordudtagning er ikke i overensstemmelse med et af 
målene for frivillig jordudtagning: at give producenter, der deltager i ordningen 
med "femårig" jordudtagning, som nu er ved at udløbe, mulighed for at bevare 
det samme areal under udtagning for at undgå, at det dyrkes (1,65 mio. ha i 
1993/94, som tilplantet med korn kunne producere mellem 6 og 7 mio.t). For 
øjeblikket fratrækkes disse arealer under "femårig" jordudtagning ikke, når 
overskridelserne beregnes. 
(2) Der er risiko for, at beregningerne af overskridelserne hurtigt kan blive mere 
komplicerede (bureaukratiske) og/eller genstand for manipulation. 
(3) Fristelsen til at anvende marginaljord, som er støtteberettiget, men normalt ikke 
vil blive dyrket, til frivillig jordudtagning for at opnå præmie, ville blive større, 
da der ikke skulle påregnes nogen sanktion i form af ekstraordinær 
jordudtagning. 
(4) Når en overskridelse ikke er forbundet med frivillig jordudtagning, vil alle de 
negative bivirkninger af den nuværende sanktion stadig gøre sig gældende. 
2) Indførelse af en maksimumssats for ekstraordinær jordudtagning 
Denne ændring vil formindske problemerne med skifte mellem den generelle og den 
forenklede ordning og mellem basisarealer. Risikoen for, at nye arealer indlemmes i 
arealerne med korn, oliefrø og proteinafgrøder for at undgå sanktionen, vil også blive 
mindre. Samtidig vil den bevare en vis grad af strenghed, som skulle forhindre 
udvidelse af de dyrkede arealer. En øvre grænse for ekstraordinær jordudtagning vil 
gøre den til et troværdigt og anvendeligt og derfor effektivt middel til kontrol med 
kornproduktionen. 
En vanskelighed i forbindelse med denne ændring er at finde frem til den rette 
maksimumssats. Jo lavere maksimumssaten er, desto mindre effektiv er ekstraordinær 
jordudtagning. Jo højere maksimumssats desto større sandsynlighed for, at de 
nuværende problemer attter vil manifeste sig. Ideelt set bør det være den 
maksimumssats, der ikke tilskynder producenterne til at skifte fra en ordning til en 
anden eller fra et basisareal eller produkt til et andet. Denne sats er sandsynligvis ikke 
den samme i hele Fællesskabet, men der bør kun anvendes en enkelt maksimumssats 
for alle producenter. 
Når denne rapport er blevet drøftet, vil Kommissionen fremsætte passende forslag, der 
skal bringes i anvendelse med henblik på dyrkningsplaneme i efteråret 1995 og foråret 
1996. Ekstraordinær jordudtagning for denne sæsons vedkommende vil næsten være 
afsluttet inden den først mulige dato, hvor Kommissionen vedtager ændringer af de 
eksisterende forskrifter. 
10 
BILACJ 1 
Arealer, for hvilke der er ansøgt om støtte, 
eller som er anmeldt som foderareal (mio. ha) 
1993/94 1994/95 
Korn (inkl. ensilage) 31.81 32.69 
Oliefrø 5A3 5.23 
Proteinafgrøder 1.32 1.26 
Hørfrø --- O09 
Foderareal 1.31 1.00 
Udtagne arealer 6.27 7.30 
lait 46.14 47.57 
Basisareal i alt 48.83 49.03 
/14 
BILAG II 
ANSØGNINGER OM STØTTE FOR MARKAFGRØDER 1993/94 
Antal ansøgninger, der er 
imødekommet (1000) 
- generel ordning 
• forenklet ordning 
I ah 
Arealer (1000 ha) (1) 
Kom/oliefrø/proteinafgrøder 
- generel ordning (2) 
- forenklet ordning (2) 
Kom/oliefrø/protein, i ah 
Foderareal 
Udtagning i 5 ir 
AREALER I ALT 
BASISAREAL (3) 
Gro. areal, der er ydet støtte 
til pr. bedrift (ekskl. 
udtagning i 5 ir) (ha) 
• generel ordning 
- forenklet ordning 
I ah B 
3 
38.0% 
42 
93.3% 
45 
100% 
(2) 
115 
28.4% 
290 
71.6% 
405 
100% 
47 
1 
453 
479 
38 
7 
9 DK 
27 
38.0% 
44 
62.0% 
71 
100% 
(2) 
1385 
74.8% 
466 
25.2% 
1851 
100% 
100 
7 
1958 
2017 
51 
11 
26 D 
96 
25.2% 
285 
74.8% 
381 
100% 
(2) 
6797 
74.0% 
2387 
26.0% 
9184 
100% 
293 
415 
9892 
10002 
71 
8 
24 EL 
7 
2.5% 
270 
97.5% 
277 
100% 
97 
7.7% 
1155 
92,3% 
1252 
100% 
20 
1 
1273 
1492 
14 
4 
5 ES 
142 
28.3% 
360 
71.7% 
502 
100% 
(2) 
5756 
68.1% 
2694 
31.9% 
8450 
100% 
64 
88 
8602 
9229 
41 
7 
17 FR 
184 
33.8% 
360 
66.2% 
544 
100% 
(2) 
10177 
79.4% 
2641 
20.6% 
12818 
100% 
329 
225 
13372 
13522 
55 
7 
24 IR 
3 
17.6% 
14 
82.4% 
17 
100% 
(2) 
170 
59.4% 
116 
40.6% 
286 
100% 
130 
786 
4797 
345 
57 
8 
17 IT 
42 
7.8% 
494 
92.2% 
536 
100% 
1239 
31.09 
% 
25 
69.4% 
36 
100% 
3 
0 
39 
5800 
30 
5 
7 LUX 
0 
13.0% 
2 
87.0% 
2 
100% 
11 
30.6% 
25 
69.4% 
36 
100% 
3 
0 
39 
43 
37 
13 
16 NL 
1 
2.1% 
46 
97.9% 
47 
100% 
51 
15.3% 
282 
84.7% 
333 
100% 
23 
15 
371 
436 
51 
6 
7 P 
3 
5.9% 
48 
94.1% 
51 
100% 
401 
63.1% 
235 
36.9% 
636 
100% 
130 
0 
766 
1054 
134 
5 
12 UK 
32 
52.5% 
29 
47.5% 
61 
100% 
(2) 
3735 
92.3% 
310 
7.7% 
4045 
100% 
151 
109 
4305 
4407 
117 
11 
66 lait 
540 
21.3% 
1994 
78.7% 
2534 
100% 
29934 
69.3% 
13243 
30.7% 
43177 
100% 
1312 
1649 
46138 
48826 
55 
7 
17 
(1) Ekskl. hørfrøarealer 
(2) Fordelingen mellem den generelle og den forenklede ordning er et overslag pi basis af det forhold, der fremgår af meddelelserne for det samlede areal, dvs. inkl. foderarealer og udtagning i 5 ir. 
(3) Som anført i forordning (EØF) nr. 845/93 plus 181 000 ha for Tyskland. 
(O 
(c:\data\excell\surcop.xls) Annex 3 
Estimated COP area 1993/94 - 1000 ha 
Area planted to different COP products aided or not 
B/LUX DK D EL ES FR H* IT NL PO UK EUR12 
Cereals (««.-food««!) 347 1452 6224 1317 6300 8511 274 3798 183 664 3029 32099 
Oilseeds („cm-food «ci.) 5 143 1089 17 2076 1352 2 249 1 100 380 5414 
Linseed (1) 1 0 29 0 0 11 6 1 1 0 156 205 
Protein 9 121 89 5 29 750 6 90 4 17 214 1334 
Silage 164 77 1264 0 347 1487 2 565 229 40 73 4248 
Total area 
under cultivation 526 1793 8695 1339 8752 12111 290 4703 418 821 3852 43300 
Set aside 
5 years set aside 1 7 415 1 88 225 2 786 15 0 109 1649 
Rotational set-aside 21 208 1050 15 872 1590 26 195 8 61 568 4614 
Total set-aside 22 215 1465 16 960 1815 28 981 23 61 677 6263 
TOTAL I 548 2008 10160 1355 9712 13926 318 5684 441 882 4529 [ 49563 
Base area 522 2017 10002 
ÊL 1492 9229 13522 345 5800 436 1054 4407 
(3) 48826 
(1 ) Linseed area not included in the 1993/94 base area. 
(2) 150,000 ha temporary overshot authorized. 
(3) 24,500 ha temporary overshot authorized. 
Remarks: Figures refer to total area planted disregarding whether aid is requested or not. Area planted to non-food is excluded 
as it reappears under section set-aside. 
A) OVERSKRIDELSER AF BASISAREALER I 1993/94 
Tyskland: 
Basisarealerne blev overskredet i alle de nye delstater. 
Spanien: 
Basisarealet blev overskredet med 8% (ca. 91 000 ha) i vandingsområderne ("Regadio") 
for andre produkter end majs. 
Det Forenede Kongerige: 
I Skotland var der en overskridelse på 5,4% (ca. 27 000 ha) i andre områder end 
ugunstigt stillede områder. Overskridelsen blev oprindeligt beregnet til 16,6% (ca. 66 
500 ha), men en justering af de historiske data, på grundlag af hvilke basisarealerne 
blev beregnet, nedsatte overskridelsen til 5,4%. 
Belgien: 
I den nordlige region blev basisarealet for majs overskredet med 16,7% (16 200 ha); 
Irland: 
Basisarealet for majs blev overskredet med 6,9% (1 100 ha). 
B) SANKTIONER I 1993/94 
Tyskland: 
I december 1993 besluttede Rådet at forhøje Tysklands basisareal med 181 000 ha. 
Kommissionen indførte en ordning med gradvis tilpasning af sanktionerne» der 
medførte, at alle overskridelser blev fjernet i 1993/94. 
Spanien: 
Kommissionen besluttede, at arealet for andre afgrøder enå solsikkefrø ikke skulle 
nedsættes. 
Det Forenede Kongerige: 
I december 1993 blev det besluttet, at der i Skotland skulle anvendes en ordning med 
gradvis tilpasning af sanktionerne, der medførte, at arealet for 1993/94 blev nedsat med 
0,54%. Skotland har en ekstraordinær udtagning på 1 986 ha for 1994/95. 
Belgien: 
Da Bidets forordning blev ændret i december 1993, blev overskridelsen fjernet for 
produktionsåret 1993/94. 
Irland: 
Som for Belgien blev overskridelsen fjernet i december 1993 som følge af ændringen 
af Rådets forordning. 
(c:\data\excell\aides.xls) ANNEX 5 
ARABLE CROPS - AID APPLICATIONS 1994/95 
1 1 B 
Number of accepted applications 
11000) 
General scheme 
Simplified scheme 
Total 
Areas (1000 ha) 
COP 
-General scheme 
-Simplified scheme 
Total COP 
Fodder area 
5 year set-aside 
TOTAL AREAS 
BASE AREA (1) 
Average aided area 
per farm (exci. 5 year 
set-aside) (ha) 
General scheme 
Simplified scheme 
Total 4 
8,9% 
41 
91,1% 
45 
100% 
157 
36,6% 
272 
63,4% 
429 
100% 
45 
1 
475 
479 
39 
7 
10 DK | D | EL 
31 
44,9% 
38 
55,1% 
69 
100% 
1564 
79,4% 
405 
20,6% 
1969 
100% 
27 
6 
2002 
2018 
50 
11 
29 114 
30,4% 
261 
69,6% 
375 
100% 
7643 
79,1% 
2024 
20,9% 
9667 
100% 
277 
221 
10165 
10156 
67 
8 
26 9 
3,0% 
291 
97,0% 
300 
100% 
141 
10,8% 
1168 
89,2% 
1309 
100% 
26 
0 
1335 
1492 
16 
4 
4 ES 
133 
32,2% 
280 
67,8% 
413 
100% 
6537 
74,9% 
2185 
25,1% 
8722 
100% 
37 
68 
8827 
9220 
49 
8 
21 FR 
194 
38,1% 
315 
509 
100% 
11051 
83,4% 
2201 
16,6% 
13252 
100% 
277 
190 
13719 
13526 
57 
7 
26 IR | IT LUX J NL J P j UK 
4 
25,0% 
12 
75,0% 
16 
100% 
200 
69,0% 
90 
31,0% 
290 
100% 
10 
0 
300 
346 
50 
8 
18 63 
9,5% 
600 
90,5% 
663 
100% 
1474 
35,1% 
2726 
64,9% 
4200 
100% 
118 
711 
5029 
5801 
23 
5 
6 0 
13,0% 
2 
87,0% 
2 
100% 
13 
35,1% 
24 
64,9% 
37 
100% 
3 
0 
40 
43 
43 
12 
16 2 
4,2% 
46 
95,8% 
48 
100% 
84 
22,4% 
291 
77,6% 
375 
100% 
19 
14 
408 
437 
42 
6 
8 4 
5,0% 
76 
95,0% 
80 
100% 
420 
57,7% 
308 
42,3% 
728 
100% 
51 
0 
779 
1054 
105 
4 
9 35 
56,5% 
27 
43,5% 
62 
100% 
4011 
93,4% 
285 
6,6% 
4296 
100% 
111 
86 
4493 
4461 
115 
11 
69 Total * 
593 
23,0% 
1989 
77,0% 
2582 
100% 
33295 
73.5% 
11979 
26,5% 
45274 
100% 
1001 
1297 
47572 
49033 
56 
6 
18 
(1) As indicated in Regulations (CEE) n° 1098/94 and n° 1000/94. 
(c:\data\excell\surcop ,xls) Annex 6 
Estimated COP area 1994/95 -1000 ha 
Area planted to different COP products aided or not 
B/LUX DK EL ES FR IR IT NL PO UK EUR-12 
Cereals 
Oilseeds 
Linseed 
Protein 
Silage (1) (non-food exct.) 
(non-food excl.) 326 
5 
0 
6 
172 1425 
129 
1 
106 
77 6255 
1170 
26 
94 
1208 1327 
20 
0 
4 
0 6520 
1365 
0 
98 
360 8164 
1601 
5 
672 
1458 261 
6 
1 
5 
2 4023 
359 
0 
84 
485 190 
1 
0 
4 
231 610 
132 
0 
1 
40 3031 
414 
55 
229 
73 32132 
5202 
88 
1302 
4106 
Total area 
under cultivation 509 1738 8753 1351 8343 11900 275 4951 426 783 3802 42830 
5 years set-aside 
Rotational set-aside (2) 
Others, 
of which voluntary 1 
22 
6 
1 6 
119 
147 
n.a. 221 
692 
703 
n.a. 0 
18 
0 
0 68 
996 
353 
287 190 
1068 
865 
98 0 
36 711 
210 
40 
n.a. 14 
12 
2 
n.a. 0 
67 86 
497 
158 
n.a 1296 
3737 
2274 
(3)600 
Total set-aside 29 272 1616 18 1417 2123 36 961 28 67 741 7307 
TOTAL 538 2009 10369 1369 9760 14023 311 5912 454 850 4543 I 50137 
Base area 522 2018 10156 1492 9220 13526 346 5801 437 1054 4461 1 49033 
(1) Maize silage area plus the additional surface for other than maize silage in Danmark, Spain and Italy. 
(2) For Ireland and Portugal the figure refers to total other than five year set-aside. 
(3) Estimate. 
Remarks: Figures refer to total area planted disregarding whether aid is requested or not. Area planted to non-food is excluded 
as it reappears under the set aside section. 
(c:\data\excell\surcop.xls) 
Annex 7 
COP area - Difference in % between 1993/94 and 1994/95 
Area planted to different COP products aided or not 
B/LUX DK EL ES FR IR IT NL PO UK EUR12 
Cereals 
Oilseeds 
Linseed 
Protein 
Silage (non-food exct.) 
(non-food excl.) -6% 
0% 
•100% 
-33% 
5% -2% 
•10% 
-13% 
0% 0% 
7% 
•10% 
6% 
-4% 1% 
18% 
0% 
-20% 
0% 3% 
-34% 
0% 
238% 
4% -4% 
18% 
-55% 
-10% 
-2% -5% 
200% 
-83% 
-17% 
0% 6% 
44% 
•100% 
-7% 
-14% 4% 
0% 
•100% 
0% 
1% -8% 
32% 
0% 
-94% 
0% 0% 
9% 
-65% 
7% 
0% 0% 
-4% 
-57% 
-2% 
-3% 
Total area 
under cultivation -3% -3% 1% 1% -5% -2% -5% 5% 2% -5% -1% •1% 
Set aside 
5 years set aside 
Total set-aside 
TOTAL 0% 
32% 
-2% -21% 
26% 
0% -47% -100% -23% -16% -100% 
10% 13% 48% 17% 29% 
2% 1% 0% 1% -2% -10% 
-2% 
4% -7% 
22% 
3% 0% 
10% 
-4% -21% 
9% 
0% -21% 
17% 
1% 
3* 
OVERSKRIDELSER AF BASISAREALER I 1994/95 
A) Generelle basisarealer 
Tyskland: Under hensyn til den forhøjelse af arealerne, der blev vedtaget for de nye 
delstater, skete der følgende overskridelser: 
Brandenburg 5,9% (54 400 ha) 
Mecklenburg 1,7% (16 800 ha) 
Sachsen 3,4% (20 400 ha) 
Sachsen-Anhalt 3,8% (33 100 ha) 
Thuringen 2,0% (11 000 ha) 
Baden-Wiirttemberg 1,0% (7 000 ha) (majs) 
Frankrig: Basisarealet for andre afgrøder end majs blev overskredet med 1,3%. I ti af 
de tolv departementer, for hvilke der er fastsat et specifikt majsbasisareal, skete der 
overskridelser på mellem 0,7 og 17%. 
Det Forenede Kongerige: I Skotland (bortset fra ugunstigt stillede områder) var der en 
overskridelse på 3,5% (15 400 ha). I England blev basisarealet for majs overskredet 
med 66% (33 500 ha). 
Spanien: Der skete følgende overskridelser: 
Basisareal for vandingsområder (MRegadioH) 12,6% 142 000 ha 
Castilla y Leon 6,2% 160 000 ha 
Aragon 3,7% 25 250 ha 
Pais Vasco 3,8% 1 350 ha 
B) Basisarealer for oliefrø 
I det største EU-område blev det maksimale garantiareal for oliefrø overskredet med 
9%. Solsikkearealet i Spanien og Portugal blev overskredet med henholdsvis 4 og 20%. 
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 122 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 03 
Katalognummer : CB-CO-95-147-DA-C 
ISBN 92-77-87722-7 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg