EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 24.8.2021 COM(2021) 489 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om gennemførelse af forordning (EF) nr. 862/2007 om EF-statistikker over migration og international beskyttelse













1.Indledning Forordning (EF) nr. 862/2007 ("forordningen") fastsætter fælles regler for udarbejdelse af europæiske statistikker over migration og international beskyttelse i Den Europæiske Union (EU). Disse statistikker dækker internationale migrationsstrømme til, fra og inden for EU, opgørelser over migrantbefolkninger i EU samt erhvervelse og tab af statsborgerskab i en EU-medlemsstat. De omfatter også statistikker om asyl og styret migration, som vedrører: ·asylansøgninger, herunder ansøgninger fra uledsagede mindreårige, afgørelser truffet i første instans og ved påklage om meddelelse eller inddragelse af forskellige former for international beskyttelsesstatus og personer, der er genbosat i EU ·statistikker over medlemsstaternes anvendelse af Dublin III-forordningen ·ikke-EU-borgere (tredjelandsstatsborgere), som er nægtet indrejse i en medlemsstat ved den ydre grænse, eller som anses for at opholde sig illegalt i henhold til national lovgivning om indvandring ·opholdstilladelser udstedt til tredjelandsstatsborgere, opholdstilladelsens gyldighedsperiode og begrundelsen for dens udstedelse (kategori af indvandrerstatus) og ·tredjelandsstatsborgere, der er omfattet af et påbud om at forlade medlemsstaten i henhold til lovgivningen om indvandring, eller som er registreret som udrejst efter udstedelsen af et sådant påbud, opdelt efter statsborgerskab. I artikel 12 i forordningen fastlægges det, at "Kommissionen forelægger senest den 20. august 2012 og derefter hvert tredje år en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om de statistikker, der er udarbejdet i henhold til denne forordning og om deres kvalitet". Dette er Kommissionens fjerde rapport om gennemførelsen af forordningen efter de rapporter, der blev vedtaget i 2012, 2015, og 2018. Den indeholder oplysninger om de fremskridt, som medlemsstaterne i samarbejde med Kommissionen (Eurostat) har gjort med gennemførelsen af forordningen siden 2018, og beskriver de næste skridt til yderligere at forbedre kvaliteten af disse statistikker. Afsnit2 indeholder en kort beskrivelse af den vigtigste udvikling. Afsnit 3 omhandler generelle fremskridt og kvalitetsaspekter i de statistikker, der er udarbejdet for referenceperioderne mellem 2018 og 2020. Afsnit 4 fokuserer på det igangværende arbejde med at gennemføre reviderede statistikkrav for referenceperioder fra 2021 og frem og på nye initiativer til håndtering af nye politiske behov i de kommende år. Afsnit5 indeholder rapportens konklusioner og beskriver de næste skridt. 2.De vigtigste udviklingstendenser siden 2018 Efter en periode med vedvarende forbedringer forud for den foregående rapport fra 2018 har den generelle datatilgængelighed og -kvalitet – navnlig fuldstændighed, aktualitet, sammenlignelighed og nøjagtighed – stabiliseret sig på et højt niveau for alle dataindsamlinger. Med migrationens hurtigt skiftende karakter er der imidlertid opstået nye behov i EU for mere rettidige og mere detaljerede statistikker over asyl, tilbagesendelser, genbosætninger og opholdstilladelser. Kommissionen vedtog i maj 2018 et forslag til forordning om ændring af forordningen for at udvide datakravene vedrørende asyl og styret migration. Forordning (EU) 2020/851 ajourfører i væsentlig grad statistikker over asyl og styret migration med hensyn til nye variabler, mere detaljerede opdelinger og hyppigere dataindsamlinger for referenceperioder fra og med 2021. De nye krav skulle gradvis indføres fra denne forordnings ikrafttrædelsesdato den 12. juli 2020 og frem til den 1. juli 2021. I overensstemmelse med forordningens artikel 11a gav Kommissionen 16 medlemsstater midlertidige dispensationer efter begrundede anmodninger. Eurostat vil løbende overvåge fremskridtene med de nødvendige tilpasninger i de nationale udarbejdelsessystemer i berørte medlemsstater. Datatilgængeligheden er allerede blevet forbedret med frigivelsen af månedlige data (asylansøgninger) og kvartalsvise data (afgørelser i første instans i asylsager, tilbagesendelser) fra og med marts 2021. Nye krav til obligatoriske dataindsamlinger om asyl og styret migration skal være gennemført for alle gældende referenceperioder fra og med januar 2021. For at sikre en gnidningsløs proces arbejdede Eurostat i 2020 sammen med nationale eksperter om at revidere de relevante tekniske retningslinjer for dataindsamlinger i overensstemmelse hermed, og i november 2020 godkendte ekspertgruppen alle nye versioner. Desuden ajourføres alle udarbejdelsesprocesser i overensstemmelse med de respektive tidsfrister for de reviderede månedlige, kvartalsvise og årlige dataindsamlinger – herunder opdaterede metodologier, indberetningsskemaer, dataoverførselsprocedurer og -formater samt valideringsregler. Som krævet i forordningens artikel 9b yder Kommissionen finansielle bidrag fra EU-budgettet til støtte for nødvendige udviklings- eller gennemførelsestiltag i medlemsstaterne. De relevante instrumenter er tilskud fra Eurostat og støtte under den nye Asyl-, Migrations- og Integrationsfond. Desuden har Eurostat og medlemsstaterne fortsat investeret i datakvalitet og metodologiske forbedringer. For det første er der gjort fremskridt med hensyn til fejlklassificering af demografiske begivenheder medtagelse/udelukkelse af asylansøgere og flygtninge sammenhæng på tværs af områder mellem data om migration, asyl og opholdstilladelser og sikring af en ensartet demografisk balance. For det andet blev der oprettet frivillige dataindsamlinger for at imødekomme hastigt skiftende politiske behov og således fastholde stor relevans på kort sigt, herunder data om uledsagede mindreårige, der ansøger om asyl, om tilbagesendelser pr. kvartal og om migration fra/til EU i sin nye sammensætning efter Det Forenede Kongeriges udtræden. Senest har medlemsstaterne og Eurostat med covid-19-pandemien sikret, at dataoverførsler og publikationer overholder deres offentliggørelseskalender. De tekniske forbedringer har bidraget til at opretholde de statistiske resultaters høje relevans, men også til at gøre datavalidering og -behandling mere effektiv. Sideløbende hermed er det med den fortsatte regelmæssige indsamling af omfattende metadata af høj kvalitet muligt at vurdere og overvåge kvaliteten af indkommende data. Når det var nødvendigt, blev der sendt administrative skrivelser for at sikre overholdelsen af de retlige forpligtelser. 3.Kvaliteten af de udarbejdede statistikker For at formidle disse europæiske statistikker har Kommissionen (Eurostat) fortsat arbejdet tæt sammen med alle relevante nationale myndigheder. De nationale statistiske kontorer er de vigtigste leverandører af statistikker over migrationsstrømme, erhvervelse af statsborgerskab og populationsopgørelser. Statistikker over opholdstilladelser og asyl kommer normalt direkte fra indenrigsministerierne eller indvandringsmyndighederne. Statistikker over grænsekontrol og udvisning af ulovlige migranter indberettes ligeledes af indenrigsministerierne eller indvandringsmyndighederne eller af politimyndighederne. For at evaluere kvaliteten af de indkommende data indsamler Eurostat omfattende metadata og kvalitetsoplysninger fra medlemsstaterne. De heraf følgende nationale metadatarapporter, som er offentlige, tjener som støtte for kvalitetskontrol, evaluering og yderligere forbedringer. De hjælper brugerne med at fortolke og anvende statistikkerne korrekt. I de følgende afsnit behandles forskellige kvalitetsdimensioner separat.

3.1.Relevans Siden rapporten fra 2018 har dataoverførslerne generelt bevaret en meget høj grad af fuldstændighed. Der udestår dog fortsat visse spørgsmål, navnlig med hensyn til statistikker over Dublinprocedurer. Statistikker over migration og international beskyttelse anvendes med henblik på EU's politikker om migration, indre anliggender, beskæftigelse, sociale anliggender, retlige anliggender, eksterne forbindelser og menneskerettigheder. Kommissionen bruger dataene til at udarbejde regelmæssige rapporter, forslag til politikker og gennemførelsesrapporter, som er udarbejdet i henhold til EU-lovgivningen, og til at foretage politikanalyser. Der blev for perioden 2014-2020 anvendt statistikker i henhold til forordningen til at fastsætte budgettildelingerne til medlemsstaterne under Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden (ansøgere om international beskyttelse, tildeling af beskyttelsesstatus, udstedelse af tilladelser til ophold af særlige årsager, tilbagesendelser) og Fonden for Intern Sikkerhed – grænser og visa (antal personer, der passerer de ydre grænser, tredjelandsstatsborgere, der nægtes indrejse ved de ydre grænser). Lignende tildelingsregler er planlagt igen for nogle nye EU-fonde i perioden 2021-2027. Nationale bevillinger under den nye Asyl-, Migrations- og Integrationsfond (se fodnote 10) er baseret på Eurostats seneste årlige statistikker (der dækker de foregående 3 kalenderår) over personer, der har ansøgt om eller fået international beskyttelse, personer, der er blevet genbosat, antallet af tredjelandsstatsborgere med lovligt ophold, første opholdstilladelser, personer, der er tvunget til at forlade landet, og personer, der er vendt tilbage. Det nye instrument for grænseforvaltning og visumpolitik (som en del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning) bygger på de seneste europæiske statistikker over tredjelandsstatsborgere, der nægtes indrejse ved ydre land- eller søgrænser eller i lufthavne. Også migrationsrelaterede EU-agenturer, såsom Frontex og Det Europæiske Asylstøttekontor, som Eurostat arbejder tæt sammen med om dataindsamling og statistisk metodologi, anvender disse statistikker. Andre eksempler er publikationerne fra videncentret for migration og demografi, som opererer under Kommissionens Fælles Forskningscenter, og fra Det Europæiske Migrationsnetværk. Eurostat er en førende leverandør af statistikker til disse publikationer. Endelig anvendes statistikkerne regelmæssigt af nationale forvaltninger, internationale organisationer, akademiske forskere og civilsamfundsgrupper, der beskæftiger sig med en bred vifte af emner, herunder integration af indvandrere, udvikling og overvågning af nationale asyl- og indvandringsprocedurer samt prognoser vedrørende befolkningsudviklingen og arbejdsstyrken. 3.2.Nøjagtighed Generelt bevarer medlemsstaterne konstant en høj grad af statistisk nøjagtighed, eller forbedrer den endda. Der er dog fortsat problemer specifikke problemer med nøjagtigheden af internationale migrationsdata. Disse vedrører både underrepræsentation (dvs. at personer ikke melder tilflytning) og overrepræsentation (dvs. at personer ikke melder fraflytning, da der ofte ikke er noget krav om det eller incitament til at gøre det). For yderligere at forbedre nøjagtigheden på dette område udveksler medlemsstaterne data med andre medlemsstater og anvender estimeringsteknikker og yderligere administrative datakilder. Fri bevægelighed inden for EU og spørgsmål vedrørende beskyttelse af personoplysninger begrænser yderligere forbedringer af kvaliteten af migrationsstatistikker, navnlig i forbindelse med EU-borgere, der flytter og opholder sig i en anden medlemsstat. 3.3.Aktualitet og punktlighed Alt afhængigt af datatype er fristen for at indberette data mellem 2 og 12 måneder efter referencedatoen eller udgangen af referenceperioden. Procedurer for automatisk udtræk på nationalt plan og Eurostats regelmæssig overvågning sikrer generelt punktlig indberetning af data. Navnlig overholdes frister for indberetning af data generelt, idet tendenserne for det meste har været konstante eller let stigende siden 2018, og der er kun udestående problemer i forbindelse med statistikker over Dublinprocedurer. Andre udestående spørgsmål er fortsat sjældent forekommende, f.eks. isolerede forstyrrelser, der skyldes manglende personale eller fejl i databehandlingssystemer. Covid-19-pandemien påvirkede ikke gennemførelsen af tidsplanen for frigivelse. 3.4.Tilgængelighed De statistiske data og metadata er frit tilgængelige på Eurostats websted under emneområdet Population. Disse statistikker offentliggøres endvidere i løbende opdaterede artikler i Statistics Explained og i kompendium-publikationer som Key figures on Europe (2020-udgave) eller Report on the impact of demographic change fra 2020 (der præsenterer data om migrationsstrømme og populationsopgørelser efter statsborgerskab). Statistikker, der udarbejdes i henhold til forordningen, er fortsat blandt de mest udbredte europæiske statistikker. "Internationale migrationsstatistikker" har siden 2016 været blandt de tematiske sektioner på webstedet, der har mødt konstant stor interesse fra brugerne. På webstedet Statistics Explained har den rullende artikel om migrations- og migrantstatistikker ligeledes siden 2016 markeret sig som en af de mest besøgte sider. Eurostat har siden 2018 udarbejdet 42 publikationer om asyl og styret migration. Den rullende artikel i Statistics Explained om årlige asylstatistikker har været yderst populær med ca. 200 000 visninger om året siden 2018. Disse statistikker er også meget synlige i Eurostats sociale mediekanaler. 3.5.Sammenlignelighed Metodologiske og kompileringsretningslinjer har længe været på plads og er blevet forbedret løbende for statistikker om international migration, erhvervelse af statsborgerskab, asyl, håndhævelse af indvandringslovgivning og opholdstilladelser. De hjælper medlemsstaterne med at sikre sammenlignelighed, der generelt er i overensstemmelse med EU-lovgivningen og internationale anbefalinger. Internationale statistikker har fortsat en høj grad af overensstemmelse med de demografiske statistikker, der er omhandlet i forordning (EU) nr. 1260/2013, efter at der er opnået enighed med medlemsstaterne om at anvende samme aldersdefinitioner og -opdelinger og om definitionen af EU-aggregater. For at sikre sammenlignelighed kontrollerer Eurostat, om de modtagne data er internt og tidsmæssigt overensstemmende, og om de er sammenlignelige mellem regioner og lande. For så vidt angår sammenligneligheden mellem landene fastsætter forordningen harmoniserede definitioner af data om migrationsstrømme. Problemer med at anvende specifikke definitioner af statistikker over migrationsstrømme og erhvervelse af statsborgerskab har været blandt de vanskeligste at løse. Siden rapporten fra 2018 har de fremsendte data generelt været i høj grad i overensstemmelse med statistikkerne over migration og erhvervelse af statsborgerskab. Ikke desto mindre kan data om migrantbefolkning i henhold til forordningen baseres på definitioner af enten sædvanlig bopæl eller lovlig eller registreret bopæl. Denne fleksibilitet anvendes til at opnå et fuldstændigt overensstemmende sæt af befolkningsdata på nationalt plan på bekostning af mindre sammenlignelighed mellem landene (se afsnit 3.6). Dette er et af udgangspunkterne for en bredere definitions- og begrebsmæssig harmonisering i statistikker vedrørende demografi og international migration (se afsnit 4.2). Med hensyn til statistikker om asyl og styret migration har medlemsstaterne generelt en god overholdelse af definitionerne. Der er fortsat en række specifikke problemer i nogle få medlemsstater, som dog for det meste vedrører opdelinger i underkategorier. Eurostat er i samarbejde med nationale eksperter i færd med at udarbejde et særligt glossar for yderligere at harmonisere disse områder. Dette arbejde er allerede meget fremskredent, og glossaret forventes offentliggjort i 2021. 3.6.Sammenhæng Forordningen overlader det til medlemsstaterne at definere migrantbefolkningen som enten havende sædvanlig bopæl, eller såfremt dette ikke er tilfældet, lovlig eller registreret bopæl. I henhold til forordning (EU) nr. 1260/2013 skal medlemsstaterne sikre, at befolkningsdata i henhold til forordningens artikel 3 er i overensstemmelse med de migrantbefolkningsdata, der kræves i henhold til artikel 3, stk. 1, litra c), i forordning (EF) nr. 862/2007, da statistikere og demografer systematisk anvender disse befolkningsdata sammen. Der udestår dog fortsat generelle spørgsmål. På grund af den nuværende manglende harmonisering på tværs af retsgrundlagene er f.eks. definitioner og anvendelser af befolkningsgrundlaget mellem internationale migrationsstrømme og andre demografiske statistikker ikke tilstrækkeligt sammenhængende. Dette vil være et afgørende punkt, når en bredere definitions- og begrebsmæssig harmonisering af befolkningsstatistikkerne som helhed – som omfatter folketælling, demografi og international migration – behandles mere indgående på EU-plan (se afsnit 4.2). Eurostat har siden 2018 ligeledes udfoldet bestræbelser på at vurdere både overensstemmelsen inden for området (f.eks. med hensyn til asyl- eller opholdstilladelser) og sammenhængen på tværs af områder (mellem asyl, opholdstilladelser og internationale migrationsstatistikker). Der blev i forbindelse med dette arbejde identificeret både synergier og forskelle mellem statistikker over førstegangsopholdstilladelser udstedt til tredjelandsstatsborgere og statistikker over langsigtet international migration af tredjelandsstatsborgere. Mere detaljerede resultater er offentliggjort i Eurostats metadata og blev fremlagt på De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europas (UNECE's) arbejdsmøde om migrationsstatistikker i 2018.