DA 
 
 
DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS UDTALELSE 
af 26. januar 2009 
efter anmodning fra Danmarks Økonomi- og Erhvervsministerium  
om forslag til lov om statsligt kapitalindskud i k reditinstitutter og forslag til lov om ændring af 
lov om finansiel stabilitet  
(CON/2009/6) 
 Indledning og retsgrundlag
 
Den Europæiske Centralbank (ECB) modtog de n 21. januar 2009 en anmodning fra Danmarks 
Nationalbank på vegne af Danmarks  Økonomi- og Erhvervsministerium om en udtalelse om et forslag til 
lov om statsligt kapitalindskud i kr editinstitutter og forslag til lov om  ændring af lov om finansiel 
stabilitet (herefter under ét “lovforslagene”). 
ECB’s kompetence til at afgive udtalelser har hjemmel i artikel 105, stk. 4, i traktaten om oprettelse af 
Det Europæiske Fællesskab og artikel 2, stk. 1, sjette  led, i Rådets beslutning 98/415/EF af 29. juni 1998 
om de nationale myndigheders hør ing af Den Europæiske Centralb ank om udkast til retsforskrifter1, da 
lovforslaget indeholder regler for finansielle institutione r, for så vidt de materielt påvirker de finansielle 
institutioners og de finansielle markeders stabilitet. I overensstemmelse med artikel 17.5, første punktum, 
i forretningsordenen for Den Europæ iske Centralbank er denne udtalelse vedtaget af ECB’s Styrelsesråd. 
 1. Forslagenes formål 1.1 Lovforslagene er begrundet i den aktuelle kr ise på det finansielle marked og udgør tilsammen en 
kreditpakke, der skal styrke kreditinstitutters og realkreditinstitutters (herefter “kreditinstitutter”) 
kapitalgrundlag.  Målet er at sikre en finansie l robusthed, så sunde virksomheder og husholdninger 
kan få finansieret deres aktiviteter og samtid ig styrke virksomheder s og borgernes tillid den 
finansielle sektor. 
1.2 Lovforslagene indebærer, at der etableres en ordning, hvorefter kreditinstitutter kan ansøge staten 
om statsligt kapitalindskud. Kapitalindskuddet ydes i form af hybrid kernekapital på de i 
lovforslagene nærmere fastsatte vilkår. 
1.3 Med lov af 10.oktober 2008 om finansiel stabilitet et ablerede staten en garantiordning for simple 
kreditorer og indskydere, som på nuværende tid spunkt er begrænset til to år med udløb den 
                                                 
1  EFT L 189 af 3.7.1998, s. 42.  
2 30. september 20102. Med forslaget til lov om ændring af l ov om finansiel stabilitet indføres en 3-
årig forlængelse/overgangsordning for st atsgarantien for kreditinstitutter efter den 
30. september 2010 kombineret med en udfasning af garantierne over de nne periode. Under den 
nye overgangsordning kan kreditinstitutter frem til 31. december 2010 på individuel basis ansøge 
om statsgaranti på særlige udstedelser af ny, usik ret gæld og på udstedelsen  af deres supplerende 
sikkerhedsstillelse (junior covered bonds) på særlig t dækkede obligationer med en løbetid på op 
til 3 år. Ifølge forslaget vil realkreditinstitutte r også kunne søge om statsgaranti på deres 
forretninger vedrørende særligt dækkede obligationer. Ydermere giver forslaget 
Afviklingsselskabet en bredere vi fte af instrumenter til rådighed, som vil lette afviklingsprocessen. 
Det fremgår klart af forslaget, at den almene , ubetingede statsgaranti under gældende lov om 
finansiel stabilitet ophører den 30. september 20103, hvor den erstattes af den ændrede 
overgangsordning i henhold til forsla get og af forslagets ordning ve drørende en lov om statsligt 
kapitalindskud i kreditinstitutter.  
1.4 Med forslaget til lov om statsligt kapitalindskud i kreditinstitutter indføres en ordning, hvorefter 
staten får mulighed for at tilføre kreditinstitutte r i Danmark hybrid kernekapital (kapitalindskud) og 
udstede tegningsgaranti. Som følge af, at staten stiller lån og garantier til rådighed, begrænses med 
kreditpakken den finansielle lovgivni ng på en række områder, bl.a . ved at der sættes grænser for 
den variable lønandel for direktionsmedle mmer i kreditinstitutter, som anvender statens 
støtteordning, samt med forbud eller restriktioner på udbyttebetalinger og på kapitalisering af andre 
virksomheder i koncernen end kreditinstitutter. 
1.5 Forslaget til lov om statsligt kapitalindskud i kr editinstitutter omfatter danske kreditinstitutter og 
datterselskaber af udenlandske kreditinstitutter i Da nmark, men ikke udenlandske datterselskaber af 
danske kreditinstitutter. I henhold til betingelser og vilkår for indskud af hybrid kernekapital skal 
“datterselskaber af udenlandske finansielle koncerner i videst muligt omfang […] anvende det 
tilførte kapitalindskud til at sikre konsolid ering og øget kreditgivning i Danmark”4. 
1.6 Den statslige kapital, der indskydes som hybrid kernekapital i kreditinstitutter, skal ses som et 
midlertidigt rentebærende lån. Renten fastsætte s individuelt for hvert enkelt kreditinstitut på 
grundlag af objektive kriterier vedrørende den vurderede risiko forbundet med lånet og skønnes at 
ville ligge i intervallet fra 9 til 12 pct. årlig t med et gennemsnit omkring 10 pct. Ifølge de 
almindelige bemærkninger til lovforslaget er hensig ten, at betingelserne vil give tilstrækkeligt 
økonomisk incitament til, at kreditinstitutterne erst atter de statslige lån med privat kapital.  
1.7 Som et alternativ til indskud af hybrid kernekap ital kan kreditinstitutterne ansøge om, at staten 
afgiver en tegningsgaranti ved en kapitalrejsning blandt private investorer. 
 
                                                 
2   Jf. punkt 2.1 i denne udtalelse sa mt ECB’s udtalelse CON/2008/54 af 17. oktober 2008 efter anmodning fra Danmarks 
Økonomi- og Erhvervsministerium om et forslag til Lov om finansiel stabilitet. 
3  Jf. § 1, stk. 1, nr. 11, i forslaget. 
4  Jf. kapitel 4, § 8, stk. 3, i forslaget. 
3 2. Generelle bemærkninger 
2.1  ECB’s udtalelse CON/2008/54 kunne ikke tages i betragtning før forslagets vedtagelse den 
10. oktober 2008. Denne nye høring vedrører en ændring af loven om finansiel stabilitet, og ECB 
gentager derfor sin holdning, som den tidligere meddelte de danske myndigheder. For så vidt som det aktuelle forslag til lov om ændring af lov om finansiel stabilitet ikke tager behørigt højde for de 
spørgsmål, der blev rejst i ECB’s udtalelse CON/ 2008/54, og disse fortsat er relevante på baggrund 
af den efterfølgende udvikling, er ECB’s syns punkter i den nævnte udtalelse endvidere fortsat 
gældende.  
2.2  I de almindelige bemærkninger til lovforslagene på peges det, at: (i) selv om statsgarantien ifølge 
lov om finansiel stabilitet blev vedtaget som en kortsigtet foranstaltning for at afhjælpe 
fastfrysningen af kreditgivningen og skulle ophøre pr. 30. september 2010, skaber udviklingen på de finansielle markeder stadig usikkerhed, om og under hvilke betingelser det vil være muligt for 
kreditinstitutterne at fremskaffe likviditet, når st atsgarantien udløber, hvorfor der stadig er behov 
for at sikre den mellemlange likviditetsfremska ffelse, (ii) kreditinstitutterne har betydelige 
vanskeligheder med at skaffe li kviditet og derfor kan blive tvunget til at nedbringe deres udlån og 
herved forværre det økonomiske tilbageslag, og (iii) den danske ordning for finansiel stabilitet blev 
aftalt, før der blev vedtaget en koordineret i ndsats på europæisk plan (blandt medlemmerne af 
euroområdet ved den aftale, der blev indgået i Pa ris den 12. oktober 2008, som senere er tiltrådt af 
Det Europæiske Råd). Siden da har flere medl emsstater vedtaget ordninger af op til fem års 
varighed, hvilket lov om finansiel stabilitet ikke giver mulighed for. Dette betyder, at danske 
kreditinstitutter er dårligere stillet i kon kurrencen med hensyn til lånoptagning.  
2.3  Endvidere – hvilket især er i overensst emmelse med erklæringen af 12. oktober 2008
5 fra 
eurolandenes topmøde i Paris – bemærkede ECB, at det er nødvendigt, at EU-medlemsstaterne 
koordinerer deres tiltag for at undgå, at væsentlige fo rskelle i implementeri ngen på nationalt plan 
kommer til at virke mod hensigten og skabe fo rvridninger af de globale bankmarkeder. ECB 
bemærker især, at manglende koordinering af besl utninger om at garantere interbankindskud i visse 
medlemsstater burde undgås, idet de kan føre til en fragmentering af pengemarkederne6. 
 
                                                 
5  Jf. erklæring af 12. oktober 2008. Kan ses på  det franske formandska bs websted, www.ue2008.fr. 
6  Jf. punkt 2.3 i ECB’s udtalelse C ON/2008/54. Jf. desuden andre ECB-udtalel ser om interbankindskud (f.eks. ECB’s 
udtalelse CON/2008/46 af 8. oktober 2008 efte r anmodning fra Belgiens Finansminist erium om et udkast til foreløbige 
foranstaltninger til fremme af finansiel stabilitet og særligt om tilvejebringelse en statsgaranti for ydelse af kredit i 
forbindelse med finansiel stabilitet, CON/2008/52 af 17. oktober 2008 efter anm odning fra Spaniens statssekretær for 
Økonomi om et kongeligt dekret om oprettelse af en fond til erhv ervelse af finansielle aktiver og et kongeligt dekret om 
vedtagelse af hastende finansielle og økonomiske foranstaltninger i forbindels e med fælles handlingsplan for landene 
inden for euroområdet samt ECB’s udtalelse CON/2008/76 af 25. november  2008 efter anmodning fra Sloveniens 
Finansministerium om et udkast til lov om ændring af loven om offentlige finanser). 
4 3. Specifikke betragtninger 
Forslag til lov om ændring af lov om finansiel stabilitet 3.1  ECB bifalder, at den ubegrænsede statsgar anti udløber den 30. september 2010 som oprindeligt 
fastsat i den gældende lov om finansie l stabilitet, og at forslaget om en 
forlængelse/overgangsordning e ller udfasning efter 30. september  2010 i henhold til forslaget til 
lov om ændring af lov om finansiel stabilitet vil basere en sådan forlængelse eller overgangsordning på vurderingen af hvert enkelt kr editinstituts særlige udstedelser af usikrede 
gældsinstrumenter. ECB gentager dog det synspunkt, som også fremgår af ECB’s seneste udtalelser, at statsgarantien ifølge den eksist erende ordning ikke bør dække interbankindskud. 
Sådanne garantier har nemlig mulighed for at forstyrre en centralbanks likviditetstilførende 
operationer, og derfor, i dette tilfælde, transmis sionen af Danmarks Nati onalbanks pengepolitiske 
beslutninger.  
3.2  ECB bemærker, at overgangsordningen også vil gælde for statsgarantier for supplerende 
sikkerhedsstillelse, som kræves ved realkreditin stitutters udstedelse af særligt dækkede 
obligationer. Formålet er at sikre lige konkurren cevilkår. Vedrørende den treårige forlængelse af 
garantiordningen understreger ECB desude n, i overensstemmelse med erklæringen af 
12. oktober 2008, at det er af afgørende betydni ng, at der sker en harmonisering med hensyn til 
udløbet af de nationale fina nsielle støtteordninger i EU. 
3.3  Selv om statens garantiordning for kred itinstitutter vil være begrænset til en 3-årig 
overgangsordning og også indebærer et betydeligt egenrisiko element for den finansielle sektor, 
indeholder forslaget til lov om stat sligt kapitalindskud i kreditinstit utter ikke lignende udtrykkelige 
regler for ordningens ophør. I henhold til de almi ndelige bemærkninger er det hensigten, at det 
statslige kapitalindskud kun skal være midlertidig t og med et tilstrækkeligt økonomisk incitament 
for kreditinstitutterne til at erstatte statslig kap ital med privat kapital. Som påpeget i tidligere ECB-
udtalelser
7 bør det sikres, at disse foranstaltninger er i overensstemmelse med kravene i EF-
konkurrenceloven, især reglerne om statsstøtte, og at statens rolle er tidsbegrænset. I denne 
henseende bør forslaget til lov om statsligt kap italindskud i kreditinstitutter indeholde mere præcise 
angivelser med hensyn til de incitamenter, der v il blive gennemført for at fremme indfrielse eller 
konvertering af instrumenterne enten på grun dlag af en tidsperiode eller udviklingen i 
markedsforholdene. Dette ville bidrage til at sikre, at statens deltagelse er midlertidig, og afholde 
de finansielle institutioner fra at opretho lde denne deltagelse i en længere periode. 
3.4  Ifølge forslaget til lov om ændring af lov om finansiel stabilitet skal kreditinstitutterne betale en 
garantiprovision for statsgarantien, som fastsættes for hvert enkelt kreditinstitut8. Kreditinstitutter, 
der er medlem af Det Private Beredskab til af vikling af Nødlidende Banker, Sparekasser og 
                                                 
7  Jf. f.eks. punkt 3.8 i ECB’s udtalelse CON/2008/68 af 13. november 2008 efter anmodning af Finlands 
Finansministerium om regeringens forslag til lov om æ ndring af lov om den statslige garantifond og lov om 
kreditinstitutter. 
8  Jf. § 1, stk. 1, nr. 10, om § 16 c, stk. 4, i forslaget. 
5 Andelskasser, betaler i forvejen en provision fo r den nugældende garanti, og for perioden efter 
30. september 2010 vil de skulle betale en  provision, der dækker nye udstedelser.  
Forslag til lov om statsligt kapitalindskud i kreditinstitutter 3.5  Forslaget til lov om statsligt kapitalindskud i kr editinstitutter er formuleret meget bredt med hensyn 
til betingelser og vilkår for aftaler om sådanne  indskud og overlader det specifikt til økonomi- og 
erhvervsministeren at fastlægge de nærmere regler  for betingelser og vilkår samt reglerne for 
beregning af renten på disse indskud. Bemærkni ngerne til forslaget indehol der nogle retningslinjer 
og skøn, hvad angår renten, men af retssikkerhedsh ensyn bør disse også afspejles i selve teksten til 
lovforslaget. 
3.6  ECB bemærker, at de rekapitaliserings foranstaltninger, som påtænkes gennemført i 
medlemsstaterne, tager sigte på at styrke grundlæ ggende sunde finansielle in stitutioners kapital for 
at forbedre banksystemets funktion og stabilite t og sikre en hensigtsmæssig finansiering af 
økonomien. Især bør der anve ndes en konsekvent fremgangsmå de ved fastsættelsen af 
betingelserne for rekapitalisering og prisfastsættelse af de instrumenter, som skal stille kernekapital 
til rådighed for de finansielle institutioner. ECB understreger betydningen af en hensigtsmæssig 
prisfastsættelse, hvad angår rekapitalisering, for at afspejle formålene med at styrke det finansielle 
systems stabilitet, så det bliver nemmere at ve nde tilbage til normale markedsforhold og sikre en 
hensigtsmæssig finansiering af økonomien
9. På denne baggrund har ECB’s styrelsesråd udarbejdet 
henstillinger vedrørende prisfast sættelse af rekapitaliseringer10. Det fremhæves især, at 
betingelserne for prisfastsættelse ved kapitalstøtte  bør være risikobaserede og markedsorienterede 
og fastsættes under hensyn til den konkrete risiko bå de ved det konkrete instrument, der vælges til 
kapitalindskuddet, og det pågælde nde institut. De særlige egenskaber ved instrumenterne til 
kapitalindskud bør vælges på passende vis, såled es at de på én gang  tilskynder til en hurtig 
afslutning på statens kapitalstøtte til banker, me n uden at medføre en alt for stor stigning i 
kapitalomkostningerne.  
3.7  Desuden skal kreditinstitutter, der modtager  kapitalindskud i henhold til forslaget til lov om 
statsligt kapitalindskud i kreditinstitutter, i henhold til lovens § 2, stk. 3, have en kernekapital på 
tidspunktet for rekapitaliseringe n på mindst 12 pct. efter kapi talindskuddet. I denne henseende 
anerkender ECB, at denne bestemmmelse er i overensstemmelse med EU-Rådets konklusioner af 
20. januar 2009 om bankkapital, iføl ge hvilke “det ikke er hensigte n, at tilførslen af kapital til 
banksektoren skal skabe nye, højere lo vbestemte kapitalkrav til banksektoren.  Kapitalkravene til 
bankerne bør fortsat vurderes i hvert enkelt tilf ælde, i overensstemmelse med gældende EU-
lovgivning, på grundlag af de individuelle risikoprof iler og en streng stresstest. Det bør anerkendes, 
                                                 
9  Jf. f.eks. ECB’s udtalelse CON/2009/3 af 8. januar 2009 ef ter anmodning fra Sloveniens Fina nsministerium om et udkast 
til dekret vedrørende kriterier og betingelser for gennemførelse  af statslig kapitalinvesteringer og ombytning af statslige 
tilgodehavender til aktiekapital i henhold til artikel 81a i loven om offentige finanser. 
10  Jf. Recommendations of the Governing Council of the European  Central Bank on the pric ing of recapitalisations  af 
20. november 2008. Findes på E CB’s websted www.ecb.europa.eu. 
6 at kapital tilvejebringer en stødpude, som dels skal modstå udfordringerne fra  de økonomiske vilkår 
dels opretholde långivningen til kreditværdige låntagere”11. 
3.8  ECB vil gerne understrege, at den finder det me get vigtigt, at lov om statsligt kapitalindskud i 
kreditinstitutter og efterfølgende bekendtgørelser er i overensstemmelse med alment vedtagne 
principper for rekapitaliseringsforanstaltni nger og opretholder lige konkurrencevilkår som 
beskrevet ovenfor i overensstemmelse med de hens tillinger, som er formuleret på det seneste i 
adskillige ECB-udtalelser.  
Statsgaranti og forbuddet mod monetær finansiering 3.9 I sin udtalelse CON/2008/54 bemærkede ECB, at staten bliver eneejer af Afviklingsselskabet
12, 
som vil kunne optage lån til dækni ng af sine finansieringsbehov13, og at Afviklingsselskabet ikke 
bør have tilladelse til at benytte andre former for låne- eller overtræksfaciliteter i Danmarks 
Nationalbank for at sikre, at forbuddet mod monetær finansiering overholdes. Danmarks 
Nationalbank har bekræftet, at de n ikke havde til hensigt at yde Af viklingsselskabet lån eller anden 
form for finansiering14. Det bemærkes, at tilvejebringelse af  likviditet i nødsituationer er en 
centralbankfunktion, der består i at yde assistance under særlige omstændigheder i enkelttilfælde til midlertidigt illikvide, men solvente kreditinstitutter
15. 
4. I forslaget til lov om statsligt kapitalindskud i kreditinstitutter kan økonomi- og erhvervsministeren 
trække på statens konto i Danmarks Nationalb ank til udbetaling af hybrid kernekapital til de 
kreditinstitutter, der er indgået aftale med.  Udgifterne optages direkte på de løbende 
tillægsbevillingslove16. ECB forstår, at den udtrykkelige bestemmelse i forslaget om, at udgifterne 
til tilvejebringelsen af hybrid kernekapital optag es direkte på de løbe nde tillægsbevillingslove, 
indebærer en sikring af, at forbudde t mod monetær finansiering overholdes. 
 Denne udtalelse offentliggøres på ECB’s websted.   Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 26. januar 2009. 
[Underskrift]  
Formand for ECB 
Jean-Claude TRICHET 
                                                 
11  Jf. Rådets konklusioner om bank kapital vedtaget af Rådet (Økonom i og finans) den 20. januar 2009.  
12  Jf. § 3 i lov om finansiel stabilitet. 
13  Jf. § 3, stk. 2, i lov om finansiel stabilitet. 
14  Jf. punkt 3.2 i ECB’s udtalelse CON/2008/54. 
15  Jf. ECB’s udtalelse CON/2008/42 af 10. september 2008 efter anmodning fra  Banque centrale du Luxembourg om 
ændringer af forslag til lov om forbedring af lovgivnings rammen for Luxembourg som finansielt centrum og om ændring 
af lov af 23. december 1998 om monetær status og om Banque centrale du  Luxembourg, fodnote 16.  
16  Jf. § 2, stk. 2, i forslaget til lov om statsligt kapitalindskud i kreditinstitutter.