KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(94) 281 endelig udg. 
Bruxelles, den 06.07.1994 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
to • ERASMUS-PROGRAMMET 
ÅRSRAPPORT 
1993 
?3S 
* * * 
* * 
*** 
UDDANNBLSB 
OO UNGDOMS­
ANLIGGENDER 
ERASMUS -
PROGRAMMET 
Årsrapport 
1993 
Juni 1994 
EUROPA­
KOMMISSIONEN 
°L 
ERASMUS-PROGRAMMET—ÅRSRAPPORT 1993 
RESUM 
1. Årsrapporten beskriver den generelle gennemførelse af Erasmus-programmet i 
kalenderåret 1993 og de forskellige interuniversitære samarbejdsaktiviteter, der blev 
finansieret i det akademiske år 1993/94, programmets syvende år. 
2. Det samlede antal interuniversitære samarbejdsprogrammer (ICP'er), som Kommis­
sionen udvalgte til at modtage EF-støtte, nåede op på 2 153, hvoraf de 469 var nye 
programmer og de 1 684 indgik i ordningen for programmer med treårig finansie­
ring. Der er sket en overvældende udvidelse af aktiviteterne i disse programmer fra 
1992/93 til 1993/94, og antallet af institutionsdeltagelser og antallet af studerende, 
for hvem ICP'erne ansøgte om mobilitetsstipendier, steg med 30 %. At dømme efter 
oplysningerne om den reelle mobilitet de foregående år skønnes det, at co. 65% af 
de 103 894 støtteberettigede studerende vil gennemføre et studieophold i udlandet. 
Antallet af lærere, der rejser ud er steget med 56 % i forhold til 1992/93 (i alt 8 060 
for 1993/94). 
3. De højere uddannelsesinstitutioner i landene i Den Europæiske Frihandels­
sammenslutning (EFTA) deltog i 1993/94 for anden gang i Erasmus-programmet på 
grundlag af de bilaterale aftaler, der blev indgået med Fællesskabet i 1991. Disse 
lande har omtrent fordoblet deres deltagelse i forhold til 1992/93 ( 1 220 deltagelser 
i 1993/94), og står for 8,5 % af deltagelserne og 6,8 % af de støtteberettigede 
studerende i ICP'erne. 
4. For Det Europæiske Meritoverførselssystem (ECTS) har 1993 været et år, hvor 
procedurerne er blevet styrket og forbedret på de institutioner, der deltager i pilot-
projektet. Interessen i universitetsverdenen er også øget, og ECTS' principper er ble­
vet indført på institutioner og fagområder uden for det nuværende pilotprojekt. 
5. I 1993 tildelte Kommissionen 40 tilskud under aktion 4 (supplerende mobilitets­
fremmende foranstaltninger). De godkendte projekter omfatter 400 institutioner og 
organisationer, der er jævnt fordelt på Fællesskabets medlemsstater og EFTA-lan-
dene. 
6. Hele året igennem har Kommissionen stimuleret interessen for det interuniversitære 
samarbejde ved at tilrettelægge eller deltage i oplysningsarrangementer og ved at 
finansiere studiebesøg for ansatte på de højere uddannelsesinstitutioner. På bag­
grund af Kommissionens overvågningsprogram og evalueringerne er der blevet ud­
arbejdet og offentliggjort en lang række undersøgelser af de kategorier af personer, 
der deltager i Erasmus-programmet og af deres erfaringer. 
7. 1993 var for Kommissionen et år med intense overvejelser om udarbejdelsen af de 
fremtidige EF-handlingsprogrammer på uddannelses- og erhvervsuddannelsesom­
rådet, der tager hensyn til Fællesskabets udvidede ansvarsområde i henhold til traktaten 
om Den Europæiske Union, særlig artikel 126 og 127 heri. Erfaringerne med gen­
nemførelsen af EF-programmer som Erasmus, Lingua osv. og med de forskellige pilot-
projekter udgør et nødvendigt grundlag for de nye aktiviteter. Den 4. januar 1994 
vedtog Kommissionen sit forslag til et nyt EF-handlingsprogram ved navn "Socrates", 
der i kapitel I indarbejder og udbygger Erasmus-programmets interuniversitære sam­
arbejdsaktiviteter. 
ERASMUS-PROGRAMMET 
ÅRSRAPPORT 
1993 
(,-C 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
I GENNEMFØRELSEN AF ERASMUS-PROGRAMMETS AKTIONER 9 
Aktion 1 : Det Europæiske Universitetsnet: 
Støtte til interuniversitære samarbejdsprogrammer (ICP) 
og studie- og undervisningsbesøg 10 
Aktion 2: Erasmus-stipendieprogram 14 
Aktion 3: Mobilitetsforbedring i kraft af akademisk anerkendelse af 
eksamensbeviser og studieperioder 16 
Aktion 4: Supplerende mobilitetsfremmende foranstaltninger 17 
II OPLYSNINGSARBEJDE 18 
III DEN ORGANISATORISKE OG RÅDGIVENDE STRUKTUR 20 
IV OVERVÅGNING OG EVALUERING 21 
V EFTA-LANDENE 22 
VI PLANERNE FOR DE HØJERE UDDANNELSER I 1990'ERNE 23 
VII SAMSPILLET MED ANDRE EF-PROGRAMMER 24 
VIII KONKLUSION 25 
Bilag: Budgetoplysninger og statistikker 27 
6-t'l 
ERASMUS-PROGRAMMET-ÅRSRAPPORT 1993 
I. GENNEMFØRELSEN AF ERASMUS-PROGRAMMETS 
AKTIONER 
Denne rapport omhandler den generelle gennemførelse af programmet i kalender 
året 1993 og de forskellige interuniversitære samarbejdsaktiviteter, der blev finansie­
ret i det akademiske år 1993/94, programmets syvende år. Den er udarbejdet i 
henhold til artikel 6 i Rådets afgørelse 87/327/EØF af 15. juni 1987 om vedtagelse 
af Erasmus-programmet, som ændret ved Rådets afgørelse 89/663/EØF af 14. de­
cember 1989. 
Rådets syv afgørelser af 28. oktober 1991 (fra 91 /611 /EØF til 91 /617/EØF) om 
indgåelse af bilaterale aftaler mellem Fællesskabet og landene i Den Europæiske 
Frihandelssammenslutning (EFTA) har givet højere uddannelsesinstitutioner i disse 
lande mulighed for at deltage i Erasmus-programmets samarbejdsaktiviteter sammen 
med uddannelsesinstitutioner fra Det Europæiske Fællesskab, fra og med det akade­
miske år 1992/93. 
De aktiviteter, der blev finansieret under Erasmus-programmet, er grupperet i fire 
aktioner: 
• Aktion 1: interuniversitære samarbejdsprogrammer (ICP), der udgør det Europæi­
ske Universitetsnet, samt studie- og undervisningsbesøg; 
• Aktion 2: forvaltning af ordningen med Erasmus-stipendier til de studerende; 
• Aktion 3: foranstaltninger til fremme af mobilitet via akademisk anerkendelse af 
eksamensbeviser og studieperioder, herunder gennemførelsen af fjerde år af 
pilotfasen i Det Europæiske Meritoverførselssystem (ECTS); 
• Aktion 4: supplerende foranstaltninger til fremme af det interuniversitære samar­
bejde og de studerendes mobilitet. 
Fællesskabet stillede i 1993 84,68 mio. ecu til rådighed for Erasmus-programmet. 
EFTA-landenes bidrag, der skulle dække deres deltagelse i Erasmus-programmets 
aktiviteter, udgjorde 13,16 mio. ecu. Fordelingen af de samlede disponible midler på 
i alt 97,84 mio. ecu på de forskellige aktioner fremgår af Bilag I. 
Foruden den direkte tildeling af tilskud Hl institutioner, organisationer, lærere og stu­
derende, der har fundet sted under disse aktioner, støtter Kommissionen fortsat det 
europæiske universitetssamarbejde gennem en aktiv informationspolitik, tætte kon­
takter til universitetsverdenen i de støtteberettigede lande og gennem opfølgende 
aktiviteter, der vil kunne munde ud i forbedringer. 
Den analyse af de interuniversitære samarbejdsprogrammer (ICP), som foretages i 
denne rapport, vedrører finansieringen af aktiviteterne i det akademiske år 1993/ 
94. Alle statistikkerne om ICP7ernes aktiviteter er baseret på oplysninger, som Kom­
missionen afgav i april 1993 ved udvælgelsesfasens afslutning. 
ICP-ansøgningerne for det akademiske år 1993/94 viser, at der har været en bety­
delig stigning i institutionernes interesse for at deltage i programmer og i de stude­
rendes mobilitet. Stigningen har været særlig kraftig blandt EFTA-landene i det andet 
år, hvor de har kunnet deltage, men også inden for Fællesskabets egne rammer har 
der været en konstant stigning i interessen for programmet. Det siger sig selv, at 
ERASMUS-PROGRAMMET—ÅRSRAPPORT 1993 
budgettet, der kun steg med 0,7 % i 1993/94, slet ikke kan dække de udgifter, der 
reelt er ved at gennemføre samarbejdet og studentermobiliteten inden for rammerne 
af Erasmus. Muligheden for at tilvejebringe supplerende midler på nationalt plan er 
fortsat et vigtigt politisk mål. Ikke alene for at gøre noget ved de øjeblikkelige finansielle 
problemer, men også for at sikre det interinstitutionelle samarbejdes fremtid gennem 
et mere eksplicit økonomisk engagement på regionalt og nationalt plan og fra institu­
tionerne selv. 
Aktion 1 
Det Europæiske Universitetsnet: Støtte til interuniversitære sam­
arbejdsprogrammer (ICP) og studie-og undervisningsbesøg (STV) 
De interuniversitære samarbejdsprogrammer (ICP'er), som de højere uddannelsesin­
stitutioner i de støtteberettigede lande gennemfører inden for rammerne af Erasmus, 
omfatter en eller flere af følgende aktiviteter: 
• mobilitetsprogrammer for studerende (SM) 
• mobilitetsprogrammer for lærere (TS) 
• fælles udarbejdelse af nye læseplaner (CD) 
• intensive programmer (IP). 
Mobilitetsprogrammer for studerende af en væsentlig varighed (fra tre måneder til 
et helt akademisk år), der opfylder kravet om fuld anerkendelse af en studieperiode i 
udlandet (til og med Ph.D., doktorgraden el. lign.), er berettigede til at modtage 
tilskud til dækning af udgifterne til programmets udvikling og drift, til fremstilling og 
oversættelse af dokumenter og undervisningsmateriale, til sproglig forberedelse forud 
for afrejsen og efter ankomsten til værtslandet og til vejledning af de studerende. 
Tilskuddet kan desuden anvendes til andre udgifter i direkte tilknytning til program­
met, som f.eks. afholdelse af møder og overvågning af de finansierede aktiviteter. I 
kraft af Kommissionens støtte har institutionerne engageret sig mere og mere i studenter­
mobiliteten, navnlig for så vidt angår sprogkurser, information og indkvartering. 
Mobilitetsprogrammer for lærere giver universitetslærere mulighed for at yde et 
væsentligt bidrag til partnerinstitutionens normale læseplan i en periode på mellem 
en uge og et akademisk år inden for rammerne af et struktureret projekt, der omfatter 
en række læreres mobilitet. Støtten kan anvendes til gennemførelsen af programmet, 
til lærernes rejse- og opholdsudgifter samt (på visse betingelser) til vikarer for 
udstationerede lærere, der er bortrejst i mindst tre måneder. 11993/94 ydede Erasmus 
for første gang tilskud til sproglig forberedelse af lærere. 
Takket være lærerudvekslingerne er det ikke kun de udvekslede studerende, men også 
det store flertal af studerende, der ikke deltager i den geografiske mobilitet, der 
nyder fordel af det europæiske samarbejde. Erfaringerne har vist, at lærermobiliteten 
kan have interessante afledte virkninger i form af andre former for interuniversitært 
samarbejde, herunder fælles forskningsprojekter. 
De højere uddannelsesinstitutioner kan opnå tilskud til fælles udvikling af nye læse­
planer, som derefter skal anvendes på alle de deltagende institutioner. Der lægges 
særlig vægt på projekter, som klart bidrager til at øge den akademiske anerkendelse 
(f.eks. ved indførelse af en ordning med uddannelsesmoduler), som tilfører uddan­
nelserne en europæisk dimension, eller som indebærer fælles udnyttelse eller over­
førsel af ekspertviden (ved hjælp af fjernundervisning eller andre metoder). Der ydes 
ERASMUS-PROGRAMMET —ÅRSRAPPORT 1993 
støtte til dækning af udgifter i forbindelse med fælles møder og af udgifter til fremstil­
ling, oversættelse og udsendelse af det nødvendige skriftlige materiale. 
Den følles udvikling af nye læseplaner muliggør en fælles udnyttelse af undervisnings­
kompetencen på institutioner i forskellige støtteberettigede lande og ansporer dem til 
at oprette nye uddannelser med integrerede anerkendelsesmekanismer. 
Mange "europæiske" eksamensbeviser (eksamensbeviser, der fuldt ud anerkendes i 
flere støtteberettigede lande) er blevet til som følge af fælles udvikling af nye læsepla­
ner, og nogle af dem kan tjene som model for en mere omfattende iværksættelse 
inden for Det Europæiske Universitetsnet. 
6. Tilskuddene til intensive programmer sætter universitetsnettene i stand til at arran­
gere intensiv heltidsundervisning af kortere varighed, som involverer studerende og 
lærere fra forskellige støtteberettigede lande i perioder på mellem en uge og en 
måned. Der gives en fortrinsstilling til programmer, der er multinationale, som hen­
vender sig til et stort antal studerende (i forhold til antallet af lærere), og som indgår 
som en del af de studerendes uddannelse. Der tages ligeledes hensyn til, om projektet 
fokuserer på et emne, der normalt ikke tilbydes samlet på nogen af de deltagende 
institutioner, eller som kan bidrage til udbredelse af viden på nye områder eller om­
råder i hastig udvikling. 
Tilskuddet kan anvendes til dækning af rejse- og opholdsudgifter for lærere og stude­
rende, der må rejse til en anden medlemsstat for at kunne deltage i kurset samt af 
udgifter i forbindelse med forberedende møder og fremstilling af dokumenter. 
De intensive programmer er specielt nyttige inden for fagområder, hvor det er van­
skeligt at tilrettelægge mobilitet af længere varighed, for voksne studerende og for 
alle dem, der normalt ikke har mulighed for at deltage i en sådan mobilitet, eller for 
undervisning i nye fag eller nye teknikker. 
7. Tilskud til besøg ydes med henblik på at gøre det lettere at oprette nye ICP'er, navnlig 
inden for de fagområder, der er svagest repræsenteret blandt Erasmus-ICP'erne, og 
på at udvide de eksisterende ICP'er med nye partnere eller give institutionernes med­
arbejdere lejlighed til at forbedre deres kendskab til de andre støtteberettigede lan­
des uddannelsessystemer. Støtten kan også tildeles til individuelle intensive 
undervisningsbesøg af højst fire ugers varighed, som tilrettelægges uden for ICP'ernes 
rammer. 
ICP-ansøgningerne i 1993/94 
Som det fremgår af bilag 11(a), har antallet af Erasmus ICP-ansøgninger koordineret 
af institutioner i Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater i 1993 stabiliseret sig på 
ca. 2 300. 
På trods af en betydelig stigning i antallet af ansøgninger koordineret af institutioner 
i EFTA-landene (+ 46 %) i forhold til 1992/93, dvs. 171 for 1993/94, er disse 
institutioners deltagelse i programmet fortsat beskeden sammenholdt med Fællesska­
bets. For så vidt angår "institutionsdeltagelsen" (jf. bilag 111(a)) kan såvel Fællesska­
bet som EFTA-landene notere en betydelig stigning på + 21 % i overensstemmelse 
med den gennemgående tendens i Erasmus til, at stigningen i efterspørgslen først og 
fremmest kommer til udtryk som en stigning i antallet af foreslåede aktiviteter inden 
for nettet, og kun i anden omgang ved antallet af ansøgninger fra koordinatorerne. 
ERASMUS-PROGRAMMET—ÅRSRAPPORT 1993 
Inden for Fællesskabet steg antallet af ansøgninger om institutionsdeltagelser kraftigt 
i Grækenland (+ 32 %) og i Portugal (+ 27 %), medens antallet af koordinationer, 
som institutioner i Grækenland varetog, steg med 18 %. 
Blandt EFTA-landene har Finland og Norge mere end fordoblet såvel antallet af delta­
geiser som antallet af ansøgninger, som deres institutioner koordinerer. 
Bilag IV(a) viser fordelingen på fagområder af ICP-ansøgningerne for 1992/93 og 
1993/94. Fordelingen er meget stabil, og det samme gælder fordelingen på fagom­
råder og studentermåneder (som ikke er medtaget i bilaget). 
Udvælgelsen af ICP'er for 1993/94 
Resultaterne af den indledende analyse af de indkomne ansøgninger blev forelagt tre 
akademiske rådgivningsgrupper, som spiller en vigtig rolle i forbindelse med kvali­
tetskontrollen i udvælgelsesprocessen. Kommissionen tog nøje gruppernes udtalelser 
til efterretning, inden den udvalgte de 2 153 ICP'er, der blev endeligt godkendt. 
Det akademiske år 1993/94 var det tredje år, hvor ordningen med flerårige ansøg­
ninger med forenklet forlængelse fungerede. Den blev indført ved Rådets afgørelse af 
14. december 1989 om vedtagelse af anden fase af Erasmus-programmet. Som led 
i denne procedure var Kommissionen i princippet forpligtet til at yde tilskud til de 
fleste af de ICP'er, der blev godkendt i 1991 /92 og 1992/93. Budgettet for 1993/ 
94 blev fordelt på en måde, der sikrede en afbalanceret finansiering til de nye an­
søgninger og til henholdsvis nye og igangværende aktiviteter i de programmer, der i 
1993/94 gik ind i deres andet eller tredje år med flerårig finansiering. 
Af de 2 153 godkendte ICP'er (EF + EFTA) var de 469 helt nye. De fik, i lighed med 
de nye aktiviteter i de eksisterende programmer, tildelt et lidt større tilskud end gen­
nemsnittet for at sikre dem et solidt økonomisk grundlag i opstartsfasen (godkendelses-
procenten for nye programmer var 61 % og for alle programmerne 87 %). 
Fra 1992/93 til 1993/94 steg antallet af støtteberettigede institutioner, der deltog i 
mindst ét ICP, med 14 % (EF + EFTA). Stigningen var kraftig i EFTA-landene, som jo 
også startede fra et ret lavt udgangspunkt, og knap så stor i medlemsstaterne, bortset 
fra Belgien (+ 26 %). Stigningen år for år siden 1988/89 fremgår af bilag VII. 
De tildelte tilskud udgør i gennemsnit 28 % af de beløb, der blev ansøgt om (EF + 
EFTA), eller mere præcist: 28 % for studentermobilitetsprogrammer, 24 % for lærer-
mobilitetsprogrammer, 37 % for fælles udvikling af nye læseplaner og 32 % for inten­
sive programmer. Selv om det gennemsnitlige beløb pr. ICP ikke blev ændret (10 915 
ecu), faldt tilskuddet pr. deltagende institution med 14 % i forhold til året før til 1 646 
ecu på grund af stigningen i det gennemsnitlige antal partnere pr. ICP: 
Bilag II (b) viser fordelingen af de godkendte ICP'er på de lande, hvori koordinator­
ens institution ligger. I Fællesskabets medlemsstater steg antallet af programmer ko­
ordineret af Grækenland og Nederlandene kraftigt fra 1992/93 til 1993/94 (med 
henholdsvis + 44 % og + 24 %). Den samme tendens gør sig, omend i svagere grad, 
gældende for de øvrige støtteberettigede lande, der deltager i Erasmus, bortset fra 
Spanien, Irland og Luxembourg. Deltagelsen i de godkendte programmer steg med 
30 %, og denne stigning kan registreres i alle de støtteberettigede lande undtagen 
Luxembourg og Liechtenstein (jf. bilag III (b)). EFTA-landene fordoblede omtrent an­
tallet af deltageiser og koordinationer fra 1992/93 til 1993/94. 
ERASMUS-PROGRAMMET—ÅRSRAPPORT 1993 
Fordelingen af de godkendte ICP'er for 1993/94 på fagområder bilag IV (b) adskil­
ler sig ikke meget fra den i 1992/93. Kommissionen bestræber sig fortsat på at 
skabe en vis balance mellem fagområderne, hvilket betyder, at kravene er større end 
gennemsnittet for udvælgelse af ICP'er på de områder, der anses for at være tilstræk­
keligt repræsenteret, som f.eks. virksomhedsledelse. Der lægges derimod særlig vægt 
på ansøgninger inden for pædagogik, medicin og psykologi, som Kommissionen 
gerne vil fremme. For så vidt angår institutionernes deltagelse inden for de forskellige 
fagområder, kan man i forhold til 1992/93 konstatere en betydelig stigning inden 
for områder, der traditionelt er svagt repræsenterede i Erasmus, såsom pædagogik, 
hvor stigningen har været på 50 %. 
Antallet af godkendte programmer pr. aktivitetstype er steget betydeligt i forhold til 
1992/93 (ca. 12 % for studentermobilitet og omkring en tredjedel for de tre øvrige 
aktiviteter (jf. bilag V (b)). Genkendelsesprocenten er også steget for samtlige aktivitets­
typer (jf. bilag VI), men det er sket på baggrund af en nedgang i antallet af ansøg­
ninger vedrørende lærermobilitet, fælles udvikling af nye læseplaner og intensive 
programmer, og af en stigning i antallet af ansøgninger, der indgives efter procedu­
ren med flerårig finansiering og forenklet forlængelse. 
Der var 103 894 støtteberettigede studerende i de godkendte ICP'er for 1993/94 (EF 
+ EFTA), hvilket var en stigning på 30 % i forhold til 1992/93 (80 100). Stigningen 
i den studentermobilitet, der udelukkende finder sted mellem Fællesskabets medlems­
stater, var på 23 %. Det Forenede Kongerige (værtsland for 22 % af de studerende 
(EF + EFTA), Frankrig (19 %) og Tyskland (14 %) er fortsat de Erasmus-studerendes 
mest efterspurgte værtslande. 27 % af dem er studerende, der ønsker at flytte mellem 
disse tre lande (mod 29 % i 1992/93). De lande, der traditionelt overvejende "im­
porterer" Erasmus-studerende (Frankrig, Irland og Det Forenede Kongerige) er nu for 
første gang i 1993/94 blevet indhentet af Nederlandene (jf. bilag X som indeholder 
nærmere oplysninger om de studerendes hjemlande og værtslande). 
Inden for de 476 godkendte ICP'er med lærermobilitet forventes det, at 8 060 (EF + 
EFTA) vil rejse til et andet støtteberettiget land, hvilket er en stigning på 56 % i forhold 
til året før. Men den gennemsnitlige varighed af besøget i udlandet er blevet afkortet 
fra 3,4 uger i 1992/93 til 2,9 uger i 1993/94. Alle de støtteberettigede lande (und­
tagen Luxembourg, Liechtenstein og Island) vil sende flere lærere til udlandet, navnlig 
Grækenland (+ 106 %) og de fem største EFTA-lande (+ 183 % for de fem lande). 
Studiebesøg 
(Nærmere oplysninger om ansøgningerne om tilskud til studiebesøg og om de tildelte 
tilskud, fordelt på støtteberettigede stater og fagområder findes i bilag VIII (a) og (b)). 
10. Der var fire udvælgelsesrunder i kalenderåret 1993, så ansøgerne kunne indgive 
ansøgninger når som helst og forvente en hurtig afgørelse. Der indkom i alt 1 591 
ansøgninger, og heraf blev de 858 (der omfattede over 1 300 personer) godkendt. 
Der blev i alt ansøgt om godt 4 mio. ecu, hvilket var langt mere end de 1 750 000 
ecu, der var til rådighed. De budgetmæssige stramninger var således en væsentlig 
årsag til den lavere godkendelsesproces, der faldt fra 65 % i 1992 til 54 % i 1993. 
Formålet med de fleste af de godkendte besøg var fortsat at oprette eller udbygge 
ICP'er, og ca. en tredjedel havde til formål at undersøge andre støtteberettigede lan­
des uddannelsessystemer. Tilskuddene til undervisningsbesøg udgjorde kun 6 %. 
ERASMUS-PROGRAMMET-ÅRSRAPPORT 1993 
Under udvælgelsen blev der i alle tilfælde givet en fortrinsstilling til ansøgninger ve­
drørende de lande eller fagområder, der er underrepræsenteret i ICP'erne, uden 
dermed at tabe af syne, at det er Kommissionens politik kun at godkende ansøgnin­
ger af god kvalitet. 34 % af besøgsstipendierne gik til ansøgninger fra Grækenland 
eller Det Forenede Kongerige. I 1993 var de mest eftertragtede rejsemål (i række­
følge efter faldende betydning) Det Forenede Kongerige, Tyskland og Frankrig, der 
repræsenterede 50 % af samtlige besøg. EFTA-landenes interesse for besøgsstipendier 
steg i forhold til 1992/93, hvilket bevirkede, at støtten til ansøgere fra disse lande 
steg fra 9 % Hl 16 %. 
Lige som i 1992 blev der gjort en særlig indsats for at fremme besøg inden for den 
ikke-universitære sektor, og der blev udsendt et særligt brev til institutioner af denne 
type. Omkring en tredjedel af de modtagne ansøgninger kom fra sådanne institutio­
ner. 
Aktion 2 
Erasmus-stipendieprogram 
11. Af de 2 153 ICP'er, der blev godkendt i det akademiske år 1993/94 (EF + ERA), 
omfattede de 93 % studentermobilitet. Stipendierne til de studerende inden for disse 
ICP'er, til ECTS-studerende og til det begrænsede antal "uafhængige studerende" 
tegnede sig for 69 % af hele Erasmus-programmets samlede budget. De studerende 
kan højst modtage et stipendium på 5 000 ecu om året, men i praksis er det faktisk 
udbetalte beløb dog lavere i alle landene. EFTA-landene kom med i programmet fra 
1992/93, og det har betydet en kraftig udvidelse af de muligheder, der tilbydes Det 
Europæiske Fællesskabs studerende, selv om der stadig ikke er ret mange, der rent 
faktisk rejser til disse lande. Studerende fra EFTA-landene kan kun opnå stipendier Hl 
studieperioder ved institutioner i Fællesskabet. 
Den samlede efterspørgsel efter stipendier, som den fremgår af ansøgningsskemaerne 
for året 1993/94, steg med 27 % i forhold Hl 1992/93. 
Inden for de 1 997 godkendte ICP'er med studentermobilitet, steg antallet af stude­
rende med 30 % (jf. også afsnit 9 ovenfor). Den gennemsnitlige varighed af 
studieperioderne i udlandet ligger fortsat stabilt på 7 måneder. 
På grund af det uundgåelige tidsinterval fra gennemførelsen af programmets aktivi­
teter og til de endelige statistikker på grundlag af ICP-rapporterne og De Nationale 
Stipendie bevilgende Myndigheder (NGAA) foreligger, er de tal for studenter­
mobiliteten, der anvendes i dette dokument og i afsnit 9 udtryk for de maksimale 
skøn, der er foretaget i de godkendte ansøgninger. Efter hvad NGAA'erne har oplyst 
de tidligere år, kan man med rimelighed gå ud fra, at omkring 65 % af dette antal 
studerende reelt kommer Hl at gennemføre en studieperiode i udlandet, hvilket vil 
sige, at mellem 60 000 og 70 000 studerende modtog Erasmus mobiliterssripendier 
i 1993/94. 
12. Bevillingen Hl aktion 2 for 1993/94 blev fordelt mellem de støtteberettigede medlems­
stater i overensstemmelse med reglerne i Rådets afgørelse af 14. december 1989. 
Resultatet af denne fordeling findes i bilag IX. Kommissionen kunne disponere over 
5 % af bevillingen til at forbedre balancen mellem studenterstrømmene. Hver af de 
støtteberettigede stater fik dernæst tildelt et fast beløb på 200 000 ecu, og resten af 
bevillingen til aktion 2 blev derefter fordelt på grundlag af antallet af 18-25 årige og 
ERASMUS-PROGRAMMET-ÅRSRAPPORT 1993 
antallet af studerende ved højere uddannelsesinstitutioner i de enkelte medlemsstater. 
Dette beløb blev derefter justeret på basis af de gennemsnitlige rejseomkostninger 
mellem landene og forskellene i leveomkostningerne. (Der gælder særlige regler for 
Island og Liechtenstein). 
Kommissionen fordelte 5 %-puljen efter de samme principper som i 1992/93. Der 
blev fastsat et loft på 150 % af grundbeløbet til alle de lande, der modtager en 
tildeling fra denne pulje. Ved hjælp af puljen blev det gennemsnitlige stipendium 
forhøjet til 150 ecu om måneden i Grækenland og Portugal, medens der blev fastsat 
en nedre grænse på 71 ecu om måneden for alle de andre lande (bortset fra Irland, 
hvor loftet på 150 % blev nået med et beløb på 67 ecu). På denne måde blev det 
gennemsnitlige studenterstipendium forhøjet i de lande, der modtog midler fra denne 
reserve - dvs. i aftagende rækkefølge efter, hvor mange procent den oprindelige 
tildeling blev forhøjet med: Grækenland, Irland, Portugal og derefter Belgien, Dan­
mark, Nederlandene og Det Forenede Kongerige. Gennemsnitsbeløbet for samtlige 
lande blev anslået Hl 99 ecu om måneden. Desuden blev 65 000 ecu (svarende Hl 
1 % af de samlede bevillinger Hl aktton 2) H Ide It direkte Hl Det Europæiske Universitets­
institut i Firenze og Hl FondaHon Universitaire Luxembourgeoise i Arlon med henblik 
på at finansiere mobilitetssHpendier Hl deres studerende, eftersom disse instituHoner 
ikke dækkes af de nationale sHpendiebevilgende myndigheder. 
Der blev tildelt supplerende tilskud Hl NGAA Hl finansiering af mobilitetssHpendier Hl 
ECTS-studerende på grundlag af H teoretiske stipendier af et akademisk års varighed 
pr. insHtuHon (eller konsortium), der deltager i ECTS' inderkreds. 
13. Den væsentligste ændring i de forventede studenterstrømme for 1993/94 skyldes 
den øgede mobilitet, der vedrører EFTA-landene. De studerende fra disse lande (7 062) 
udgør 6,8 % af det samlede antal støtteberettigede studerende (en væsentlig stigning 
i forhold til de 4,2 % året før), medens 5,9 % af det samlede antal studerende (6 174) 
har planlagt at gennemføre et studieophold på en insHtuHon i et EFTA-land. 
14. Princippet om, at Fællesskabets støtte og medlemsstaternes bidrag Hl at nå de mål, 
der er opstillet for Erasmus, skal supplere hinanden, er altid blevet anset for at være 
af afgørende betydning for programmers fremtidige udvikling. Det gælder navnlig 
for finansieringen af de studerendes mobilitet, fordi Erasmus-sHpendierne skal være 
et supplement (der kun skal dække ekstraudgifterne i forbindelse med mobiliteten), 
og fordi forskellen mellem det ansøgte beløb og de disponible bevillinger bliver sta­
dig større. I ni af Fællesskabets torv medlemsstater har det offentlige nu indført natio­
nalt eller regionalt finansierede ordninger Hl supplering af nogle af eller alle de 
"udrejsende" Erasmus-studerende. (Denne form for støtte kan Hideles direkte Hl de 
Erasmus-studerende, eller den kan anvendes Hl at fremme de studerendes internatio­
nale mobilitet i almindelighed, eller der kan være tale om en kombinaHon af de to 
ordninger). I de tre medlemsstater, hvor der ikke findes en sådan supplerende støtte, 
gør der sig særlige forhold gældende for Luxembourg, fordi landets statsstipendie-
system fortrinsvis tager sigte på studier i udlandet, da Storhertugdømmet ikke selv 
har et fuldt udbygget universitetssystem. I Grækenland og Irland findes der derimod 
ikke i øjeblikket nogen ordning med supplerende støtte. Samtlige EFTA-lande har 
ordninger med supplerende støtte, og Liechtenstein indtager her en særsHlling med 
en ordning, der minder om Luxembourgs. 
ERASMUS-PROGRAMMET-ÅRSRAPPORT 1993 
Aktion 3 
Mobilitetsforbedring i kraft af akademisk anerkendelse af eksamens­
beviser og studieperioder 
Det Europæiske Meritoverførselssystem (ECTS) 
15. I henhold til aktion 3.1 i Erasmus-programmet skal der på forsøgs- og frivilligheds-
basis indføres et europæisk meritoverførselssystem (ECTS), der skal gøre det muligt 
for studerende at opnå fuld anerkendelse for studieperioder, de har gennemgået og 
for eksaminer, de har bestået på højere uddannelsesinstituHoner i andre medlems­
stater. Hovedformålet med dette seksårige pilotprojekt — der blev lanceret i 1989/ 
90 — er at udvikle meritoverførslen Hl at blive en effekHv fællesnævner for akademisk 
anerkendelse. De fem fagområder i ECTS er: virksomhedsledelse, historie, medicin, 
kemi og maskiningeniørvidenskab. Den oprindelige gruppe på 84 institutioner eller 
konsortier blev udvidet i 1991 og 1992 og omfatter nu 145 instituHoner, hvoraf de 
23 er beliggende i EFTA-lande. 
11993/94 modtog hver af ECTS-instituHonerne et tilskud Hl finansiering af de supple­
rende aktiviteter, der er nødvendige for at iværksætte ECTS, såsom udarbejdelse af 
en informationspakke for de øvrige ECTS-institutioner og for deres studerende. 
Mobil i tetssti pend ierne Hl studerende Hideles via De Nationale Stipendiebevilgende 
Myndigheder (jf. afsnit 12 ovenfor) 
I foråret 1993 holdt de fem fagområdegrupper møder med det formål at foretage en 
indgående behandling af rapporterne om ECTS' tredje år (1991/92) samt at ud­
vælge studerende for det akademiske år 1993/94.1 850 studerende blev udvalgt Hl 
at tilbringe en studieperiode på en ECTS-institution i en anden støtteberettiget stat 
(mod 1 700 i 1992/93). Sprogkundskaberne er fortsat det væsentligste kriterium for 
de studerendes valg af værtsland: Frankrig og Det Forenede Kongerige er fortsat de 
mest efterspurgte lande. Man kan dog tydeligt se resultater af ECTS-inderkredsens 
bestræbelser på at skabe større variation i studenterstrømmene. Virkningerne af EFTA-
landenes deltagelse begynder allerede at kunne mærkes. 
Bilag XI viser antallet af ECTS-studerende pr. fagområde og pr. hjemland i 1992/93, 
som er det seneste år, for hvilket der foreligger reelle tal for mobiliteten. 
Programmets fjerde år (1992/93) har været et udviklingsår, hvor procedurerne er 
faldet på plads, navnlig takket være arbejdsgrupper, der har beskæftiget sig med at 
udarbejde informationspakker og pointtildelingssystemer, og som har formuleret en 
lang række brugsvejledninger Hl brug for de deltagende institutioner. Der vil i 1994 
blive udsendt en ny ECTS-brochure. 
På foranledning af undervisningsministrene har Coopers and Lybrand udarbejdet en 
foreløbig ekstern evalueringsrapport om ECTS (offentliggjort i februar 1993). Den 
konkluderede, at ECTS har vist sig inden for rammerne af pilotprojektet at være "et 
effektivt middel Hl at lette den akademiske anerkendelse mellem institutioner i forskel­
lige europæiske lande". 
I løbet af 1993 blev ECTS-mekanismerne udbredt til betydeligt flere insHtuHoner, idet 
de blev anvendt af institutionerne i yderkredsen og inden for andre fagområder end 
de fem officielt udpegede. Visse insHtuHoner er gået over Hl ECTS-systemet for hele 
studentermobiliteten, og af andre vigtige udviklinger kan nævnes det stigende antal 
uddannelsesforløb, der baseres på moduler eller studiepoint og den stigende inter­
esse blandt institutioner uden for inderkredsen for at anvende ECTS-karakterskalaen. 
ERASMUS-PROGRAMMET—ÅRSRAPPORT 1993 
NARIC-Nettet 
16. AkHon 3.2 i Erasmus-programmet, der handler om EF-Nettet af Nationale InformaHons-
centre vedrørende Akademisk Anerkendelse (NARIC-Nettet), tager sigte på at sikre 
det bedst mulige samarbejde mellem NARIC-centrene, de højere uddannelsesinstitu­
tioner og Det Europæiske Fællesskabs medlemsstaters og EFTA-landenes regeringer 
om spørgsmål vedrørende akademisk anerkendelse, som er et fundamentalt led i det 
interuniversitære samarbejde. 
NARIC-Nettet medvirker til at fremme de studerendes mobilitet ved at give oplysnin­
ger og autoriseret rådgivning om akademisk anerkendelse af eksamensbeviser og 
studieophold i udlandet. Erasmus tildelte i 1993 NARIC-Centrene 119 230 ecu for at 
give centrenes medarbejdere mulighed for at gennemføre studiebesøg i andre støtte­
berettigede stater eller Hl publikationer om problemer i forbindelse med akademisk 
anerkendelse. 11993 offenHiggjorde NARIC-Nettet en sammenlignende oversigt over 
de vigtigste eksamensbeviser fra højere uddannelsesinstitutioner i alle medlemsstaterne. 
NARIC-Nettets møder fandt sted den 9. og 11. maj i Stockholm og den 30. november 
1993 i Bruxelles. Mødet i Bruxelles blev afholdt sammen med det parallelle net af 
kontaktcentre vedrørende gennemførelsen af det generelle direkHv om erhvervsmæs­
sig anerkendelse af eksamensbeviser, idet en lang række NARIC-centre også fun­
gerer som kontaktcentre for dette direkHv. 
Aktion 4 
Supplerende mobilitetsfremmende foranstaltninger 
17. Under aktion 4 ydes der tilskud Hl sammenslutninger af højere uddannelsesinstitutio­
ner eller til personer, der arbejder eller studerer inden for den højere uddannelse med 
det formål at støtte projekter, der fremmer samarbejdet og informationsformidlingen 
på europæisk plan. Sammenslutningerne kan enten være helt nyoprettede eller eksi­
sterende grupper, der ønsker at indgå i et specifikt projekt med en europæisk dimen­
sion. Der ydes også tilskud Hl publikationer, der har Hl formål at forbedre kendskabet 
Hl mulighederne for at studere og undervise i andre støtteberettigede stater eller gøre 
opmærksom på vigtige udviklingstendenser og nye modeller for samarbejdet mellem 
de højere uddannelsesinstitutioner. Tilskud under aktion 4 ydes i form af igangsætter­
tilskud Hl mere langsigtede aktiviteter. Endelig kan Kommissionen iværksætte særlige 
initiativer, om nødvendigt i samarbejde med forskellige institutioner, med henblik på 
at styrke visse fagområders eller regioners deltagelse i Erasmus-programmet eller på 
at afprøve nye samarbejdsformer. 
Der var fire udvælgelsesrunder i 1993. Af de 83 støtteberettigede ansøgninger, der 
indkom, vedrørte de 44 studenter- eller lærersammenslutninger og de 39 mobilitets-
relaterede publikationer. 28 projekter fik tildelt støtte -13 projekter vedrørende iværk­
sættelse af sammenslutningernes aktiviteter og 15 vedrørende publikationer. Der blev 
i alt tildelt 248 770 ecu (122 300 ecu til sammenslutningerne og 126 470 ecu Hl 
publikationer). 
Alt i alt er der 328 institutions- og organisationsdeftagelser med en afbalanceret 
fordeling mellem Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater og EFTA-landene. Af 
det samlede beløb, der blev tildelt Hl sammenslutningerne og Hl publikationer gik de 
62 % (154 270 ecu) til 20 projekter inden for 9 bestemte fagområder, herunder 
specielt virksomhedsledelse (6 projekter) og medicin (4 projekter). Resten, dvs. 38 % 
af det samlede beløb (94 500 ecu) gik Hl tværfaglige projekter. 
ERASMUS-PROGRAMMET-ÅRSRAPPORT 1993 
11993 blev der ydet ni tilskud til studentersammenslutninger, herunder bl.a. til opret­
telse af det nye Intersectorial Meeting of International Student Organisations (IMISO), 
d«r omfatter itudnntororyciniicitionor inden for fir© fagområder, samt til IMISO's ud­
givelse af en "blå bog over personer i internationale studentersammenslutninger". 
Et andet interessant projekt, der blev finansieret under aktion 4, er en undersøgelse 
foretaget af the European Network of Insurance FaculHes (ENIF) af risiko- og ansvars-
problematikken i forbindelse med studier i udlandet. 
I forlængelse af det særlige Erasmus-initiativ om læreruddannelse (1991 -92) modtog 
Danmarks Lærerhøjskole støtte Hl at udgive en fortegnelse over insHtuHoner, der Hiby­
der intensive mobilitetskurser for lærerstuderende. Dette initiativ er baseret på erfa­
ringerne fra Lærerhøjskolens deltagelse i nettet af læreruddannelsesinstitutioner [Réseau 
des Institutions de Formation des Enseignants (RIF)), som modtog støtte fra Erasmus i 
1992. 
Der blev også ydet en specifik projektfinansiering Hl et forum afholdt af the European 
Association for Architectural Education [EAAE), hvor man analyserede situationen 
på og perspektiverne for arkitektskolerne i de europæiske udvekslingsprogrammer. 
Kommissionen meddelte i efteråret 1993 i Erasmus Newsletter, at den har Hl hensigt 
at rette opmærksomheden mere direkte mod fagområderne selv, ved at opfordre 
grupper af ICP-koordinatorer og partnere inden for et givet fagområde Hl at ansøge 
om tilskud under aktion 4 Hl at afholde evalueringsmøder om gennemførelsen og 
virkningen af Erasmus-programmet. 
Særlige initiativer 
18. Som følge af en undersøgelse, som Kommissionen havde foretaget i 1992 om den 
ikke-universitære sektors deltagelse i Erasmus, startede 1993 med en oplysnings­
kampagne, der skulle fremme disse institutioners deltagelse, navnlig i de under­
repræsenterede regioner og fagområder. Oplysningskampagnen gennemføres af 
Kommissionen og the European Association of institutions in Higher Education (Eurashe) 
i fællesskab. 
II. OPLYSNINGSARBEJDE 
19. Arbejdet med at informere universitetsverdenen, de relevante nationale organer og 
myndigheder samt medierne og offentligheden fortsatte igennem hele 1993. Der 
blev bl.a. fremstillet og distribueret en del elementært informationsmateriale Hl de 
potentielle ansøgere. Man forbedrede præsentationen af programmet på messer og 
konferencer og tog imod gæster, ydede rådgivning Hl individuelle besøgende og 
ekspederede forespørgsler fra universitetsverdenen, fra politisk hold og fra pressen. 
Offentlighedens generelle kendskab til programmet forbedres hele Hden takket være 
den nære kontakt Hl pressen (mere herom nedenfor) og det meget brede grundlag, 
som programmet efterhånden har fået etableret. Der blev i løbet af året besvaret godt 
6 000 skriftlige henvendelser i Bruxelles. Hertil kommer de mange personlige hen­
vendelser og over tusinde telefoniske forespørgsler. Mange af henvendelserne kom­
mer fra universiteternes internationale kontorer, studentersammenslutninger eller me-
ERASMUS-PROGRAMMET-ÅRSRAPPORT 1993 
dieme, der selv spiller en afgørende "multiplikatorrolle" for den videre formidling af 
oplysningerne. 
Der har i år været et meget omfattende program af publikationer om Erasmus-pro­
grammet. Af de publikationer, der er blevet udarbejdet eller offenHiggjort i 1993, 
skal især nævnes: 
• Erasmus-fortegnelsen for 1993/94 (1 492 sider, med detaljerede oplysninger om 
alle de godkendte ICP'er (udkom i januar 1994)); 
• Erasmus Nyhedsblad (der hidtil er udkommet tre gange om året på engelsk og 
fransk, men som i 1994 afløses af et samlet tidsskrift for hele Task Force for Men­
neskelige Ressourcer, der dækker alle Fællesskabets uddannelses- og 
erhvervsuddannelsesprogrammer); 
• Vejledning for ansøgere for 1994/95 (foreligger på ni sprog og indeholder an­
søgningsskemaer og en redegørelse for procedurerne og de forskellige former for 
tilskud, der kan ansøges om). Denne vejledning er udsendt Hl samtlige støtte­
berettigede institutioner; 
• Ny revideret udgave af Vejledning i god praksis på ni sprog (som forklarer nye og 
aktuelle partnerinstitutioner, hvordan de får st rst udbytte af at deltage i program­
met). 
• En ajourført udgave af ECTS-brochuren på ni sprog (udkommer i 1994); 
• En ny udgave af den generelle informationsbrochure, orienterende noter Hl de 
studerende om Erasmus og listen over NARIC-centrene; 
• et vægkort over deltagelsen i Erasmus i Det Europæiske Fællesskabs og EFTA-
landenes regioner; 
• En fortegnelse over højere uddannelsesinstitutioner i EFTA-landene (udkommer i 
1994); 
• De to første udgivelser i den nye "studie-serie", som lask Force for Menneskelige 
Ressourcer har startet. De har titlerne "Gestion de la qualité et assurance qualité 
dans l'enseignement supérieur européen: méthodes et mécanismes" (Nr. 1 ) og 
"Quel avenir pour l'enseignement supérieur dans la Communauté européenne? 
Réponses au Mémorandum" "(Nr. 2). 
Af andre oplysningsaktiviteter kan nævnes: 
• udbygning af forbindelserne med pressen, som har ført Hl en kraftig udvidelse af 
pressedækningen af Erasmus (1 506 artikler i den regionale eller nationale presse 
i Det Europæiske Fællesskab og 841 i EFTA-landene. De Hisvarende tal for 1992 
var henholdsvis 602 og 454 artikler); 
• Programkoordinatorer og NGAA-repræsentanter deltog i lokale eller nationale 
arrangementer eller i fjernsyns- og radioprogrammer; 
• Præsentation af programmet (enten ved fysisk tilstedeværelse eller ved udsendelse 
af oplysningsmateriale) på 17 internationale messer og deltagelse i omkring halv­
delen af de arrangementer, som Kommissionen blev indbudt Hl for at præsentere 
Erasmus. 
ERASMUS-PROGRAMMET-ÅRSRAPPORT 1993 
Det undersøges i øjeblikket, om man kan informere om Erasmus ad andre kanaler, 
herunder ved en mere udbredt anvendelse af elektroniske kommunikaHonsmidler. 
III. DEN ORGANISATORISKE OG RÅDGIVENDE STRUKTUR 
Det Rådgivende Erasmus-Udvalg 
20. Kommissionen bistås ved gennemførelsen af programmet af Det Rådgivende Erasmus-
Udvalg (EAC). Udvalget holdt to møder i Bruxelles i 1993, den 17.-18. marts og den 
7.-8. december. 
Hovedformålet med det første møde var at drøfte politikken for udvælgelsen af ICP'erne 
for 1993/94, men der blev også diskuteret andre emner, som f.eks. de evaluerings­
rapporter, som Price Waterhouse udarbejdede i 1992 om Erasmus, og Coopers and 
Lybrands rapport om pilotprojektet ECTS. På mødet i december præsenterede Kom­
missionen udkastet til forslaget til det nye Socrates-program (jf. afsnit 28 nedenfor), 
og man drøftede de valgmuligheder, som Kommissionen havde opstillet for udvælge­
lsen for 1994/95. 
De akademiske rådgivningsgrupper 
21. Kommissionen bistås under udvælgelsen af ICP'erne af tre akademiske rådgivnings­
grupper. Disse grupper dækker hver især et bredt spektrum af fagområder og består 
af repræsentanter for universitetsverdenen, udpeget af Kommissionen. De tre grup­
per trådte sammen i marts 1993. 
De nationale stipendiebevilgende myndigheder 
22. Alle de lande, der deltager i Erasmus, har udpeget en national stipendiebevilgende 
myndighed (NGAA), der er ansvarlig for at forvalte de stipendier, der ydes Hl de 
studerende på det pågældende lands højere uddannelsesinstitutioner, som ønsker at 
gennemføre en anerkendt studieperiode i udlandet, hvad enten dette sker inden for 
rammerne af et ICP eller ECTS eller som "uafhængige studerende". NGAA'erne kan 
ganske vist tildele stipendierne direkte til stipendiemodtagerne, men det mest almin­
delige er, at det sker via de afsendende institutioner. Bortset fra i Danmark, Græken­
land, Italien og Portugal samt EFTA-landene tildeler medlemsstaterne ikke eller kun 
undtagelsesvis stipendier Hl "uafhængige studerende0. EFTA-landene Hideler i 1993/ 
94 langt færre stipendier til uafhængige studerende end året før (som var det første 
år, hvor de deltog i Erasmus) på grund af stigningen i antallet af EFTA-studerende, 
der deltager i ICP'er. 
Nogle repræsentanter for NGAA'erne deltager som observatører i EAC's møder, 
men alle NGAA'erne deltog i plenarmødet den 4.-5. april 1993 i Bruxelles. På dag­
sordenen stod resultaterne af ICP-udvælgelsen for 1993/94, resultaterne af Kommis­
sionens besøg på stedet, status over NGAA'ernes overgang Hl edb, foranstaltnin­
gerne Hl at harmonisere studenterstipendiernes størrelse under Erasmus og Lingua og 
ERASMUS-PROGRAMMET-ÅRSRAPPORT 1993 
resultaterne af de eksterne evalueringer af Erasmus og ECTS. I årets løb foretag 
NGAA'erne også en række uformelle besøg i Bruxelles, og medarbejdere fra Østrigs 
og Spaniens NGAA'er var i en kortvarig periode udstationeret ved Erasmus Bureau. 
NGAA'erne ekspederer desuden et væld af lokale forespørgsler og inddrages ofte 
enten som tilrettelægger eller som deltager i informationsmøder. Der har været af­
holdt nationale eller regionale møder med ICP-koordinatorer, potentielle ICP-delta-
gere og studerende. 
Erasmus Bureau 
23. Kommissionen bistås fortsat ved gennemførelsen af Erasmus-programmet af Erasmus 
Bureau, et uafhængigt, ikke-kommercielt organ under Den Europæiske Kulturfond. 
Bistanden ydes i henhold til en kontrakt, som Kommissionen har indgået med Kultur­
fonden. 
IV. OVERVÅGNING OG EVALUERING 
24. Lige fra starten er der blevet lagt stor vægt på at sikre en løbende og grundig over­
vågning og evaluering af Erasmus-programmet. Overvågningen har som hovedre­
gel fundet sted sideløbende med programmets drift, medens evalueringen er blevet 
varetaget af eksterne organer. Der blev udarbejdet to vigtige rapporter i 1992: Price 
Waterhouse's evaluering af hele programmet og Coopers and Lybrands evaluering 
af pilotprojektet ECTS. Disse rapporter blev drøftet meget indgående i 1993 (Price 
Waterhouse forelagde desuden i 1993 en supplerende evalueringsrapport om Lingua 
(Aktion II) (jf. afsnit 31 nedenfor)). 
25. Kommissionen bistås i forbindelse med overvågningen af programmet af 
WissenschafHichés Zentrum fur Berufs- und Hochschulforschung (Center for Forsk­
ning i Højere Uddannelse og Erhverv) ved Gesamthochschule Kassel, der indsamler 
statistiske oplysninger og foretager en kvalitativ analyse af de spørgeskemaer, som 
programmets forskellige deltagerkategorier indsender. 
I 1993 offentliggjorde eksperterne i Kassel følgende dokumenter: 
• The Experiences of Erasmus Students 1990/91 (den undersøgelse, der foretages 
hvert andet år af de ICP-studerende: over 3 200 af de studerende, der deltog i 
Erasmus-ICP'er i 1990/91, udfyldte et detaljeret spørgeskema om alle de 
universitære, kulturelle og praktiske aspekter af deres ophold i ud Ian det) (på en­
gelsk og fransk); 
• Transition to work: the Experiences of Former Erasmus students (den første 
opfølgende undersøgelse med henblik på at evaluere langtidsvirkningen af de 
studerendes ophold i udlandet (udgivet af Jessica Kingsley, London)). 
ERASMUS-PROGRAMMET-ÅRSRAPPORT 1993 
Følgende rapporter blev forelagt i 1993, men er endnu ikke blevet offentliggjort: 
• Erasmus Teaching Staff Mobility: the 1990/91 Teachers' v/ew(en undersøgelse af 
400 lærere, der deltog i mobilitetsprogrammer inden for Erasmus-ICP'er); 
• Erasmus Student Mobility Programmes 1 991 /92 in the view of the local directors 
(en undersøgelse af erfaringerne hos de universitetsansatte, der deltog i ICP'er, og 
som stod for programmernes forvaltning i 1991 /92); 
• Experiences of ECTS Students 1990/91; 
• Experiences of ECTS Students 1991 /92. 
Ved udgangen af december 1993 er følgende undersøgelser i gang: 
• Student mobility within Erasmus 1991/92: a statistical profile (laves hvert år); 
• Den anden opfølgningsundersøgelse om de Erasmus-studerende fra 1988/89 
seks år efter deres ophold i udlandet; 
• En undersøgelse af, hvilke foranstaltninger der er truffet på institutionerne med 
henblik på at støtte undervisningsaktiviteter på europæisk plan (under hensynta­
gen til de mange forskellige kategorier af højere uddannelsesinstitutioner, de forsk­
ellige måder at deltage i de europæiske aktiviteter på og beslutningsprocedurerne 
på de berørte områder); 
• En sammenfattende rapport over de forskellige undersøgelser (undersøgelserne 
af de studerendes og lærernes erfaringer med Erasmus; statistikker over studenter­
mobiliteten) i de fire akademiske år fra 1990/91 til 1993/94. 
26. Desuden har Erasmus Bureau udarbejdet en række dokumenter, der er nødvendige 
for at kunne foretage den interne overvågning: 
• Analyse af årsrapporterne fra Erasmus-tilskudsmodtagere, som er en forudsæt­
ning for at kunne udarbejde den samlede rapport, der hvert år forelægges Kom­
missionen (med hjælp fra Kassel-teamet for så vidt angår ICP-rapporteme; 
• En statistisk oversigt over deltagelsen i Erasmus i 1993/94 i hver enkelt region i 
Det Europæiske Fællesskab og EFTA-landene, ledsaget af en analyse af deltagelses-
mønstrene og de faktorer, der påvirker den; 
• Udarbejdelse af en række statistikker over perioden 1988/89 - 1993/94; 
• Udarbejdelse af detaljerede statistikker over ICP'erne i 1993/94. 
V. EFTA-LANDENE 
27. Det akademiske år 1993/94 er det andet år, hvor EFTA-landene deltager i Erasmus-
programmet, der som allerede nævnt blev kraftigt udbygget i forhold til 1992/93. 
ERASMUS-PROGRAMMET-ÅRSRAPPORT 1993 
Der blev afholdt særlige oplysningskampagner i Østrig, Finland og Island, og der 
blev gjort opmærksom på Erasmus på studentermessen i Wien (marts 1993) og Stock­
holm (november 1993). 
De Blandede Udvalg mellem Det Europæiske Fællesskab og EFTA-landene holdt mø­
der i marts og december. Deres drøftelser og tidsplanlægning blev i vid udstrækning 
samordnet med arbejdet i Det Rådgivende Erasmus-Udvalg. 
De enkelte EFTA-landes bidrag til Erasmus-programmets budget i 1993 blev bereg­
net på samme grundlag som i 1992. For hvert af landene blev bidragets størrelse 
fastsat på grundlag af forholdet mellem det enkelte EFTA-lands BNP og summen af 
Fællesskabets og det pågældende EFTA-lands BNP. 
VI. PLANERNE FOR DE HØJERE UDDANNELSER 11990'ERNE 
28. I årets første halvdel gennemgik Kommissionen meget indgående de kommentarer og 
reaktioner, den havde fået på sit Memorandum om den højere uddannelse i Det 
Europæiske Fællesskab (KOM(91 )349 endelig udg.). Der blev med hjælp fra en eks­
pertgruppe udarbejdet en sammenfattende rapport om resultaterne af de drøftelser, 
der havde været i løbet af 1992. Den blev i november 1993 udgivet af Task Force for 
Menneskelige Ressourcer, Uddannelse og Ungdomsanliggender med titlen Quel avenir 
pour l'enseignement supérieur dans la Communauté européenne? Réponses au 
Mémorandum, i nr. 2 i Task Force's studieserie. 
Svarene på memorandummet kommer fra en lang række forskellige kilder - først og 
fremmest fra universitetsverdenen og de studerende, men også fra de nationale og 
regionale myndigheders repræsentanter, fra fagforeningsfolk og erhvervsfolk. De 
udtrykker stor forståelse for den centrale rolle, som den højere uddannelse vil komme 
til at spille i Europa i fremtiden. I december 1993 offentliggjorde Kommissionen en­
dnu to rapporter på grundlag af de modtagne oplysninger: den ene resumerede de 
nationale svar på memorandummet, og den anden samlede de væsentligste spørgs­
mål, der var blevet rejst under debatten: "Svar på memorandummet om den højere 
uddannelse i Det Europæiske Fællesskab: resumé af de nationale rapporter og rap­
porterne fra de europæiske organisationer" (på engelsk, fransk og tysk), og "Svar på 
memorandummet om den højere uddannelse i Det Europæiske Fællesskab: emne­
rapporter" (på engelsk og fransk). De seks emner, man havde valgt i denne rapport 
var: deltagelse i og adgang til den højere uddannelse; livslang højere uddannelse; 
åben undervisning og fjernundervisning; partnerskab med erhvervslivet; den euro­
pæiske dimension; forskning og forskeruddannelse. 
Mange af kommentarerne fokuserede på den kulturelle rigdom, der ligger i forskel­
lene mellem de nationale højere uddannelsessystemer, og så med tilfredshed på det 
nye retsgrundlag for uddannelsesprogrammerne, som er indsat i traktaten om Den 
Europæiske Union (artikel 126), idet nærhedsprincippet opfattes som et middel til at 
sikre den nationale identitet og uafhængighed. Der er blevet lagt vægt på betydnin­
gen af Fællesskabets programmer, der betragtes som katalysatorer for nye former for 
samarbejde, og man har fremhævet den europæiske "merværdi", som de tilfører. 
Men der har også, navnlig på de højere uddannelsesinstitutioner, været almindelig 
enighed om, at medlemsstaterne selv skal udarbejde politikker, der giver alle 
universitetsuddannelserne en europæisk dimension, og om at mobiliteten er et vigtigt 
led i disse politikker. 
ERASMUS-PROGRAMMET—ÅRSRAPPORT 1993 
Svarene på memorandummet har været nyttige for Kommissionen i forbindelse med 
dens udarbejdelse af Retningslinjer for EF's indsats på uddannelsesområdet[KOrA[93) 
183 endelig udg.), der blev vedtaget i maj 1993, og som blev lagt Hl grund for 
udarbejdelsen af de forslag, som Kommissionen vedtog i december 1993 og januar 
1994 vedrørende de nye uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammer. (For­
slaget til erhvervsuddanneJsesprogrammet - Leonardo - der er baseret på artikel 127 
i traktaten om Den Europæiske Union, blev vedtaget af Kommissionen den 21. dece­
mber 1993 (KOM(93)686 endelig udg.) og forslaget Hl Socrates-programmet den 4. 
januar 1994 (KOM(93)708 endelig udg.) (på grundlag af artikel 126 og 127). 
Socrates-programmet dækker alle uddannelsesniveauer, og aktiviteterne under Erasmus 
og Lingua (Aktion II) er indarbejdet i Socrates-programmets kapitel I. 
29. I 1993 drøftede undervisningsministrene en række af de problemer, som debatten 
om memorandummet havde rejst. På det uformelle møde den 8.-9. februar under­
stregede de betydningen af en kvalitetsbetonet højere uddannelse samt visse aspek­
ter af de studerendes mobilitet og deres adgang Hl at få en uddannelse. På baggrund 
af disse drøftelser vedtog Rådet og undervisningsministrene, forsamlet i Rådet, den 
11. juni 1993 nogle konklusioner om et åbent højere uddannelsessamarbejde i Eu­
ropa. Formålet er at sikre, at de studerende får mulighed for at gennemføre en del af 
eller hele deres uddannelse i en anden medlemsstat, at styrke samarbejdet mellem de 
højere uddannelsesinstitutioner for at forbedre undervisningens kvalitet og at skabe 
et mere varieret udbud af højere uddannelser for at imødekomme dels de mere og 
mere nuancerede ønsker fra de studerendes side og dels samfundets og erhvervsli­
vets behov, der er i stadig udvikling. Ministrene fortsatte deres drøftelser om mobilitetens 
konsekvenser på mødet den 8. november 1993. De erkendte, at gennemførelsen af 
nationale politikker for den højere uddannelse får konsekvenser for de øvrige medlems­
stater, og at etableringen af et europæisk arbejdsmarked far konsekvenser for de 
uddannelser og erhvervsuddannelser, der tilbydes på de højere uddannelsesinstitu­
tioner. Rådet anmodede Kommissionen om at forelægge en undersøgelse af studenter­
strømmene inden for Fællesskabet og af de finansielle konsekvenser af denne mobi­
litet. 
VII. SAMSPILLET MED ANDRE EF-PROGRAMMER 
30. Den fremtidige udvikling af Erasmus skal ses som led i et bredere spektrum af 
fællesskabstiltag på uddannelsesområdet, der tager sigte på at udnytte de mulighe­
der, gennemførelsen af det indre marked giver. Derfor vil der blive gjort en indsats for 
at sikre en forsvarlig koordination mellem Erasmus og andre EF-programmer i rele­
vante aktivitetssektorer. 
31. 1993 var det fjerde år, hvor Lingua-programmet fremmede undervisning i og indlæ­
ring af ni fællesskabssprog (samt irsk og letzeburgesch). Lingua-programmets aktion 
II administreres efter samme procedurer som Erasmus-programmet, og deter de samme 
bestemmelser, der gælder for de to programmer. Lingua dækker udgifter i forbin­
delse med besøg og udveksling af studerende og lærere mellem højere uddannelses­
institutioner. For det akademiske år 1993/94 blev der indført en ordning, der 
harmoniserer størrelsen af studenterstipendierne under Erasmus og Lingua for at undgå 
de store vilkårlige forskelle, der havde kunnet konstateres de foregående år. 
ERASMUS-PROGRAMMET-ÅRSRAPPORT 1993 
EFTA-landene kan endnu ikke deltage i Lingua-programmet. 
I marts 1993 fik Price Waterhouse i opdrag at foretage en evaluering af Lingua-
programmets aktion II. Den endelige rapport blev forelagt i oktober 1993 og forelagt 
til udtalelse i Lingua-Udvalget i begyndelsen af december 1993. 
32. Kommissionen holder fortsat et vågent øje med samspillet mellem Tempus og Erasmus 
for at skabe en optimal synergi mellem de to initiativer. Tempus indgår som en del af 
Phare- og Tacis-programmerne, der har til formål at yde bistand til omlægning af de 
økonomiske og samfundsmæssige strukturer i de central- og østeuropæiske lande og 
i de nye stater i det tidligere Sovjetunionen. Tempus-programmets udformning er i vid 
udstrækning inspireret af de eksisterende EF-tiltag på uddannelses- og 
erhvervsuddannelsesområdet, og en stor del af ansøgningerne til Tempus støtter sig 
til erfaringerne fra Erasmus. 
33. De samme overvejelser er relevante for Comeh^programmet for samarbejde mellem 
universiteter og virksomheder. Praktikophold for studerende i virksomheder i en an­
den medlemsstat er grundelementet i studentermobiliteten inden for Comett, medens 
det kun er én af de mulige former for udveksling, der finder sted under Erasmus, der 
desuden også omfatter et langt bredere spektrum af fagområder. 
34. Programmet menneskelig kapital og mobilitet tager sigte på at konsolidere det fun­
dament af menneskelige ressourcer, der er nødvendigt for forskningen og udviklingen. 
Programmets foranstaltninger, der overvejende henvender sig til unge forskere på 
postdoktoralt niveau, er komplementære med de aktiviteter, der støttes under Erasmus. 
35. Jean Monnet-projektet bidrager med sin støtte til europæiske lærestole, permanente 
kurser og uddannelsesmoduler også til udviklingen af den europæiske dimension i 
den højere uddannelse. 
VIII. KONKLUSION 
36. 1993 betegner for Erasmus-programmet og for andre EF-programmer på uddannel­
ses- og erhvervsuddannelsesområdet et afgørende vendepunkt mellem den brede 
debat om memorandummet om den højere uddannelse i Det Europæiske Fællesskab 
fra 1991 og Kommissionens forelæggelse af sine nye forslag vedrørende de nye 
uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammer. 
I tiden indtil det nye Socrates-program bliver vedtaget, hvor aktiviteterne vedrørende 
den højere uddannelse naturligvis indtager en vigtig plads, har Kommissionen vide­
reført overvågningen og evalueringen af deltagelsen i Erasmus på nationalt plan, på 
regionalt plan og inden for de forskellige fagområder. Den har ligeledes beredt vejen 
for en udvidelse af ECTS, når pilotprojektet udløber. Parallelt hermed har Det Euro­
pæiske Universitetsnet fortsat bevist sin evne til at konsolidere og udvide sig, og insti­
tutionerne i EFTA-landene er nu aktivt engageret i samarbejdet med institutionerne i 
Fællesskabet. Den fremdrift og de rige erfaringer, der er opnået inden for Erasmus, 
skulle kunne udgøre et solidt grundlag for Socrates-programmet. 
BILAG 
ÅRSRAPPORT 1993 BILAG 
Tabel I 
Bevillinger til det akademiske år 1993/94 (i ECU) 
AKTION 1 
A. Interunrversitæresarrarbejdsprogramrær 
a. Studentermobilitet 
b. Lærermobilitet 
c. Udv. af nye læseplaner 
d. Intensive programmer 
B. Besøg 25343510 
17266000 
3147510 
1320000 
1860000 23593510 
750000 
AKTION 2 
A. Studentermobilitetsstipendier 
B. ECTS studenterstipendier 65000100 
2880000 67 880100 
AKTION 3 
A. ECTS tilskud til institutioner 
B. Tilskud til Naric-Nettet 1465000 
119230 1584230 
AKTION 4 
A. Sammenslutninger & Publikationer 
B. Information om programmet, administration, overvågning 
og evaluering 250000 
2788310 3038310 
TOTAL 97 846150 
NB : Af tekniske årsager kan der forekomme mindre forskelle på de samlede tal for de forskellige aktiviteter, 
der er angivet ovenfor og de samlede tal for støtten til Institutionerne, som er angivet i teksten til 
rapporten. 
ÅRSRAPPORT 1993-BILAG 
Tabel II (a) 
Erasmus ICP-ansøgninger modtaget fordelt på 
de koordinerende institutioners respektive støtteberettigede stater 
Støtteberettiget 
atat 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
P 
UK 
EF lait 
A 
FIN 
IS 
N 
S 
CH 
FL 
EFTA i alt 
EF + EFTA i alt 1992/93 
Antal 
208 
60 
309 
71 
215 
382 
41 
245 
1 
203 
57 
527 
2319 
54 
12 
0 
8 
30 
13 
0 
117 
2436 % 
8,5 
2,5 
12,7 
2,9 
8,8 
15,7 
1,7 
10,1 
0,0 
8,3 
2,3 
21,6 
95,2 
2,2 
0,5 
OD 
0,3 
1,2 
0,5 
0,0 
4,8 
100 %EF 
alene 
9,0 
2,6 
13,3 
3,1 
9,3 
16,5 
1,8 
10,6 
0,0 
8,8 
2,5 
22,7 
100 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
_ 1993/94 
Antal 
209 
59 
305 
84 
197 
380 
45 
227 
0 
214 
55 
524 
2299 
52 
26 
7 
25 
42 
19 
0 
171 
2 470 % 
8,5 
2,4 
12,3 
3,4 
8,0 
15,4 
1,8 
9,2 
0,0 
8,7 
2,2 
21,2 
93,1 
2,1 
1,1 
0,3 
IX) 
1,7 
0,8 
0,0 
6.9 
100 %£F 
alene 
9,1 
2,6 
13,3 
3,7 
8,6 
16,5 
2X1 
9,9 
0,0 
9,3 
2,4 
22,8 
100 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
ÅRSRAPPORT 1993-BILAG 
Tabel II (b) 
Godkendte Erasmus ICP-ansøgninger fordelt på de koordinerende 
institutioners respektive støtteberettigede stater 
Støtteberettiget 
«TOT 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
P 
UK 
EF loft 
A 
HN 
IS 
N 
S 
CH 
FL 
EFTA lait 
EF + EFTA lait 1992/93 
Antal 
176 
48 
241 
49 
166 
312 
36 
180 
1 
153 
44 
439 
1845 
32 
9 
0 
6 
24 
8 
0 
79 
1924 % 
9,1 
2,5 
12,5 
2,5 
8,6 
16,2 
1,9 
9A 
0,1 
&0 
2,3 
22,8 
98,9 
1,7 
0,5 
0J0 
0,3 
1,2 
0A 
0,0 
4.1 
100 %EF 
alene 
9,5 
2,6 
13,1 
2,7 
9j0 
16,9 
20 
9,8 
0,1 
8,3 
2A 
23,8 
100 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 1993/94 
Antal 
188 
51 
270 
71 
156 
330 
36 
194 
0 
189 
48 
480 
2013 
49 
21 
4 
14 
36 
16 
0 
140 
2 153 % 
8,7 
IA 
12,5 
3,3 
7,3 
15,3 
1,7 
9,0 
0J0 
8,8 
2,2 
22,3 
933 
2,3 
1,0 
02 
0,6 
1,7 
0,7 
OJ0 
6,5 
100 %EF 
alene 
9,3 
2,5 
134 
3,5 
7,8 
164 
1,8 
9,6 
0J0 
9A 
2A 
23,9 
100 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
ÅRSRAPPORT 1993-BILAG 
Tabel III (a) 
Erasmus ICP-ansøgninger fordelt på støtteberettigede stater 
og antallet af deltageiser 
Støtteberettiget 
itd 
6 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
P 
UK 
EUR 
EF J alf 
A 
FIN 
IS 
N 
S 
CH 
FL 
EFTA i alt 
EF + EFTA 
talt 1992/93 
Antal 
757 
372 
1794 
426 
1378 
2125 
368 
1310 
6 
826 
482 
2269 
9 
12122 
172 
108 
2 
85 
242 
105 
1 
715 
12637 % 
5,9 
2,9 
14.0 
3,3 
10,7 
16,6 
2,9 
10,2 
0,0 
6A 
3,8 
17,7 
0,1 
94,4 
1,3 
0,8 
0,0 
0,7 
1,9 
0,8 
0,0 
5,6 
100 %EF 
alene 
62 
3,1 
14,8 
3,5 
11,4 
17,5 
3,0 
10,8 
0X) 
6,8 
4,0 
18,7 
0,1 
100 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
_ 
— 1993/94 
Antal 
838 
434 
2132 
561 
1628 
2422 
441 
1500 
6 
950 
612 
2654 
4 
14182 
267 
263 
17 
210 
385 
208 
1 
1351 
15533 % 
5,4 
2,8 
13,7 
3,6 
10,5 
15,6 
2,8 
9,7 
0.0 
6,1 
3,9 
17.1 
0,0 
9U 
1,7 
1,7 
0,1 
1,4 
2,5 
U 
0,0 
5,7 
100 %EF 
alene 
5,9 
3,1 
15,0 
4,0 
11,5 
17,1 
3,1 
10,6 
0,0 
6,7 
4,3 
18,7 
0,0 
100 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
-« 
— 
ÅRSRAPPORT 1993-BILAG 
Tabel III (b) 
Godkendte Erasmus ICP-ansøgninger fordelt på 
støtteberettigede stater og antallet af deltagelser 
Støtteberettiget 
stat 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
P 
UK 
EUR 
EF talt 
A 
FIN 
IS 
N 
S 
CH 
FL 
EFTAIdt 
EF + EFTAIaft 1992/93 
Antal 
642 
321 
1561 
360 
1 180 
1841 
322 
1081 
6 
<W1 
423 
1950 
6 
10 384 
137 
95 
1 
71 
214 
85 
2 
605 
10989 % 
5,8 
2,9 
14,2 
3,3 
10,7 
16,8 
2,9 
9.8 
0.1 
6,3 
3,8 
17.7 
0.1 
94,5 
1,2 
0.9 
0.0 
0,6 
1,9 
0,8 
0,0 
5,5 
100 %EF 
alene 
6.2 
3.1 
15.0 
3,5 
11.4 
17.7 
3,1 
10,4 
0,1 
6,7 
4,1 
18.8 
0,1 
100 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 1993/94 
Antal 
754 
399 
1974 
513 
1507 
2242 
406 
1381 
6 
862 
561 
2450 
4 
13 059 
245 
238 
12 
188 
348 
188 
1 
1220 
14279 % 
5,3 
2,8 
13,9 
3,6 
10,6 
15,7 
23 
9,7 
0,0 
6,0 
3,9 
17,2 
0,0 
91,5 
1,7 
1,7 
0,1 
1,3 
2A 
1,3 
0,0 
8,5 
100 %EF 
alene 
5,8 
3,1 
15,1 
3,9 
11,5 
17,2 
3,1 
10,6 
0,0 
6,6 
4,3 
18,8 
0,0 
100 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
. — 
ÅRSRAPPORT 1993 - BILAG 
Tabel IV (a) 
Erasmus ICP-ansøgninger modtaget 
fordelt på fagområder 
Fagområde 
Landbrug 
Arkitektur 
Kunst/musik 
Erhvervsstudier 
Uddannelse/ 
Læreruddannelse 
Ingeniørvidenskab 
Geografi/geologi 
Humaniora 
Sprog 
Jura 
Matematik 
Medicin/Psykologi 
Naturvidenskab 
Samfundsvidenskab 
Kommunikation 
Andet 
Rammeaftaler 
lait 1992/93 
Antal 
67 
88 
100 
261 
122 
347 
77 
143 
258 
137 
108 
157 
217 
259 
26 
31 
38 
2436 % 
2,8 
3,6 
4,1 
10,7 
5,0 
14,2 
32 
5,9 
10,6 
5,6 
AA 
6A 
8,9 
10,6 
1,1 
U 
1,6 
100 1993/94 
Antal 
80 
95 
109 
249 
115 
343 
91 
149 
262 
133 
109 
171 
205 
256 
32 
31 
40 
2470 % 
32 
3,8 
44 
10,1 
4,7 
13,9 
3,7 
6,0 
10,6 
SA 
A A 
6,9 
8,3 
10,4 
U 
U 
1,6 
100 
ÅRSRAPPORT 1993-BILAG 
Tabel IV (b) 
Godkendte Erasmus ICP-ansøgninger 
fordelt på fagområder 
Fagområde 
Landbrug 
Arkitektur 
Kunst/musik 
Erhvervsstudler 
Uddannelse/ 
Læreruddannelse 
Ingeniørvidenskab 
Geografi/Geologi 
Humaniora 
Sprog 
Jura 
Matematik 
Medicin/Psykologi 
Naturvidenskab 
Samfundsvidenskab 
Kommunikation 
Andet 
Rammeaftaler 
lait 1992/93 
Antal 
56 
65 
78 
197 
79 
283 
63 
115 
214 
113 
88 
124 
166 
202 
23 
24 
34 
1924 % 
2,9 
34 
4,1 
10,2 
4,1 
14,7 
3,3 
6,0 
11,1 
5,9 
4,6 
64 
8,6 
10,5 
1,2 
1,2 
1,8 
100 ., _..i 
1993/94 
Antal 
68 
80 
93 
208 
97 
313 
76 
127 
231 
123 
97 
148 
183 
219 
28 
26 
36 
2 153 % 
3,2 
3,7 
4,3 
9,7 
4,5 
14,5 
35 
5,9 
10,7 
5,7 
4,5 
6,9 
8,5 
10,2 
U 
1,2 
1,7 
100 
ÅRSRAPPORT 1993 -BILAG 
Tabel V (a) 
ICP-ansøgninger modtaget i 1992/93 og 1993/94 
fordelt på aktivitetstyper 
Aktivitetstype 
Studentermobilitet (SM) 
Lærermobilitet (TS) 
Udvikling af læseplaner (CD) 
Intensive programmer (IP) 1992/93 
Antal 
2174 
1027 
453 
550 %* 
89 
42 
19 
23 1993/94 
Antal 
2 250 
1024 
432 
500 %* 
91 
41 
17 
20 Stigning/ 
FaW 
Antal 
+ 76 
-3 
-21 
-50 % 
+ 3,5 
-0,3 
-4,6 
-9,1 
• % af ICP-ansøgninger. der omfatter denne aktivitet 
NB : Ansøgningerne dækker ofte flere aktivitetstyper. 
Tabel V (b) 
Godkendte ICP-ansøgninger i 1992/93 og 1993/94 
fordelt på aktivitetstyper 
Aktivitetstype 
Studentermobilitet (SM) 
Lærermobilitet (TS) 
Udvikling af læseplaner 
Intensive programmer (IP) 1992/93 
Antal 
1780 
360 
172 
139 %• 
93 
19 
9 
7 1993/94 
Antal 
1997 
476 
232 
188 V 
93 
22 
11 
9 Stigning/ 
Fald 
Antal 
+ 217 
+ 116 
+ 60 
+ 49 % 
+ 12,2 
+ 32,2 
+ 34,9 
+ 35,3 
* % af ICP-ansøgninger, der omfatter denne aktivitet 
NB : Ansøgningerne dækker ofte flere aktivitetstyper. 
ÅRSRAPPORT 1993-BILAG 
Tabel VI 
Godkendelsesproces for ICP'er fordelt på aktivitetstype 
1992/93 og 1993/94 
Aktivitetstype 1992/93 1993/94 
Studentermobilitet (SM) 82 89 
Lærermobilitet (TS) 35 47 
Udvikling af læseplaner (CD) 38 54 
Intensive programmer (IP) 25 38 
Alle ICP'er 79 87 
ÅRSRAPPORT 1993 -BILAG 
Tabel VII 
Højere uddannelsesinstitutioner, 
der er støtteberettigede under Erasmus 
Antal Antal irwtttutlonw I «teller 
fetteb»r«nigef itøtebw. tie» godkendte iratmut ICF«r 
«td Imt. 
(1993) 1958/59 1989/90 1990/91 1991/92 1992/93 1993/94 
B 421 26 49 69 76 100 126 
DK 221 16 32 44 42 56 60 
D 357 83 126 132 176 186 205 
GR 65 12 23 22 24 26 30 
E 76 37 42 42 47 55 60 
F 1963 150 247 268 300 369 405 
IRL 67 12 19 20 22 31 31 
I 117 43 59 59 65 72 77 
L 6 2 2 3 2 2 2 
NL 369 24 51 53 72 88 94 
P 191 15 28 35 41 67 70 
UK 485 106 148 157 172 197 212 
EUR 2 2 2 
EFlaff 4340 526 «26 904 1039 1251 1374 
A 57 20 28 
HN 282 29 51 
IS 13 2 4 
N 154 19 41 
S 73 25 34 
CH 132 14 17 
FL 3 11 
EFTA I at TU" ÏÎÔ ' ÎTT 
u£mA 5054 Î 361 1550 
NB : Det er de støtteberettigede lande, der tager stilling til, hvem der er støtteberettiget. Tallene i kolonnen 
"Antal støtteberettigede uddannelsesinstitutioner* er blevet ajourført i maj 1993. 
Når man ser på dette skema, skal der tages hensyn til, at i visse lande, herunder specielt Frankrig, har en 
meget stor procentdel af de institutioner, der anses for at være støtteberettigede, i virkeligheden aktiviteter, 
der overvejende må betegnes som undervisning på sekundærtrinnet (og som derfor formentlig aldrig vil 
komme til at deltage i EF-foranstaltnlnger for den højere uddannelse). 
ÅRSRAPPORT 1993 -BILAG 
Tabel VIII (a) 
Ansøgninger om Erasmus besøg i 1993 
fordelt på støtteberettigede stater 
Støtteber. 
stat 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
P 
UK 
EM alt 
A 
FIN 
IS 
N 
S 
CH 
FL 
EFTA lait 
EF •• EFTA 
lart Støtteberettigede 
antøgnlnger 
Antal 
72 
32 
116 
231 
118 
121 
51 
121 
0 
105 
44 
311 
1322 
21 
120 
14 
51 
51 
12 
0 
269 
1591 % 
5,4 
2/4 
8,8 
17,5 
8,9 
9,2 
3,9 
9,2 
0,0 
7,9 
3,3 
23,5 
100 
7,8 
44,6 
5,2 
18,9 
18,9 
4,6 
0,0 
100 
—. Godkendte 
ansøgninger 
Antal 
39 
21 
50 
137 
60 
69 
27 
72 
0 
57 
30 
156 
716 
16 
60 
9 
24 
25 
6 
0 
140 
856 % 
5,4 
2,9 
7,0 
19,1 
8,3 
9,6 
3,7 
10,1 
OD 
8,0 
4,2 
21,7 
100 
11,4 
43,0 
6A 
17.1 
17,8 
4,3 
0,0 
100 
— . 
ÅRSRAPPORT 1993-BILAG 
Tabel VIII (b) 
Ansøgninger om Erasmus besøg i 1993 
fordelt på fagområder 
Fagområde 
Landbrug 
Arkitektur 
Kunst/musik 
Erhvervsstudller 
Uddannelse/ 
Læreruddannelse 
Ingeniørvidenskab 
Geografi/geologi 
Humaniora 
Sprog 
Jura 
Matematik 
Medicin/Psykologi 
Naturvidenskab 
Samfundsvidenskab 
Kommunikation 
Andet 
Rammeaftaler 
Adminstratorers studiebesøg 
lait Støtteberettigede 
ansøgninger 
Antal 
43 
69 
119 
168 
175 
185 
32 
65 
140 
29 
73 
117 
60 
158 
41 
16 
28 
73 
1591 % 
2,7 
4,3 
7,5 
10,5 
11,0 
11,7 
2,0 
4,0 
8,8 
1,8 
4,6 
7,3 
3,8 
10,0 
2,6 
1,0 
1,8 
4,6 
100 Godkendte 
ansøgninger 
Antal 
27 
40 
65 
78 
92 
94 
17 
38 
77 
16 
40 
68 
29 
85 
24 
10 
12 
46 
858 % 
3,1 
4,7 
7,6 
9,1 
10,7 
10,9 
2,0 
4,4 
9,0 
1,8 
4,7 
8,0 
3,4 
9,9 
2,8 
1,1 
1,4 
5,4 
100 
ÅRSRAPPORT 1993-BILAG 
Tabel IX 
Erasmus 1993/94 
Fordelingen af bevillingerne til studenterstipendier 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
P 
UK 
EUR 
EF i alt 
A 
FIN 
IS 
N 
S 
CH 
FL 
EFTA i alt 
EF + EFTA 1 
alt Budgettet for 
Erasmus Aktion 2 
(ekskl. ECTS) 
MECU % 
2 525,5 3.9 
1 274.0 2,0 
12 079,8 18,6 
2 719,0 4,2 
7 089.8 10,9 
9 229.5 14.2 
1 237.2 1.9 
8 999,2 13,8 
229,1 0,4 
2 993,0 4,6 
2 286,8 3,5 
8 425,9 13,0 
65.0 0.1 
59 153,9 91.0 
1371,3 2,1 
1034,1 1,6 
200.0 03 
965.1 1.5 
1 292.1 2,0 
973.6 1.5 
10,0 0,0 
5846,1 9,0 
65 000.0 100 ECI5 
MECU % 
140,0 4,9 
140,0 4,9 
300,0 10,4 
140,0 4.9 
300.0 10,4 
300,0 10,4 
140,0 4.9 
300,0 10,4 
20,0 0,7 
140,0 4,9 
140,0 4,9 
340,0 11,8 
20.0 0,7 
2420.0 64,0 
100,0 3,5 
100,0 3,5 
20.0 0.7 
80.0 2.8 
100.0 3.5 
60.0 2.1 
0,0 0,0 
460,0 16,0 
2 880.0 100 Det samlede 
budget for Erasmus 
Aktion 2 
MECU % 
2 665,5 3,9 
1414,0 2,1 
12 379,8 18,2 
2 859,0 4,2 
7 389,8 10,9 
9 529,5 14,0 
1 377,2 2,0 
9 299,2 13.7 
249,1 0,4 
3 133,0 4,6 
2 426,8 3,6 
8 765,9 12.9 
85.0 0.1 
61573,9 90.7 
1 471,3 2,2 
1 134,1 1,7 
220,0 03 
1045,1 1,5 
1 392,1 2,1 
1033,6 1,5 
10,0 0,0 
6306,1 9,3 
67880,0 100 
NB : Der gælder særlige regler for Luxembourg, Island og Liechtenstein. Den britiske stipendiebevilgende 
myndighed (NGAA) har modtaget 20 000 ecu ekstra til finansieringen af stipendier i forbindelse med 
ECTS-konsortiet inden for maskiningeniørvidenskab. Den økonomiske støtte til *EUR" omfatter de direkte 
tilskud til ECTS-konsortiet EPBS (som er baseret i Frankrig) og til de europæiske institutter i Arlon og Firenze. 
Tabel X 
Studentermobilitetsprogrammer for 1993/94: 
anslået antal studerende efter disses hjemlande og værtslande 
Is 
DK 
D 
GR 
E 
T 
Kl 
1 
t 
Nl 
P 
UK 
EUR 
Eft alt 
A 
m 
6 
N 
S 
CH 
Fl 
EFIAlO* 
ff + EFTAU*t VdlrMand* 
BDCDGSE F ftl I t Nt P UK EUR 
— 113 801 181 627 887 224 480 3 691 187 1079 4 
132 - 414 49 243 329 87 124 0 208 67 703 0 
725 332 — 346 1565 3679 626 1214 0 1073 278 4993 10 
205 56 411 - 157 574 85 249 1 199 69 632 0 
672 234 1313 166 — 2666 328 1367 0 659 358 2647 2 
749 307 3362 409 2726 — 696 1458 0 765 475 6865 7 
191 59 524 65 249 615 - 145 0 152 55 418 0 
552 148 1227 239 1339 1732 237 - 0 549 225 1823 2 
00 1 10600—00 2 0 
694 232 1000 163 629 886 194 436 0 — 136 1850 4 
259 79 296 69 410 616 83 258 0 176 — 583 1 
961 597 3659 446 2194 6262 378 1456 2 1721 391 — 8 
20 10 027000 108 — 
5 143 215? 13018 2134 1014! 18259 2938 7187 4 41*4 2241 21203 38 
89 35 211 51 195 280 49 195 0 99 32 344 0 
71 54 287 28 58 82 50 65 0 101 13 274 0 
0023 030020905 0 
87 54 172 22 74 134 33 83 0 116 23 204 0 
136 66 399 58 190 410 76 159 0 339 68 608 0 
77 13 176 15 59 160 13 108 0 67 24 129 0 
0030020000000 
460 222 1271 174 579 1068 221 412 0 731 140 1564 0 
5602 2 37* U289 2308 1(1790 19327 JIM ?7W 6 492S 2401 22747 38 mm 
5277 
2354 
14441 
2438 
10412 
17819 
2473 
8 073 
10 
6224 
2830 
18075 
30 
90458 
1580 
1083 
42 
1002 
2509 
841 
5 
7042 
•7720 A m 6 N $ CH n 
70 54 0 68 134 82 0 
34 50 0 40 61 18 0 
214 217 21 158 355 173 3 
62 21 0 19 48 33 0 
183 51 2 68 160 54 0 
245 93 0 100 340 138 2 
34 32 1 25 40 7 0 
197 48 3 64 170 120 0 
0 0 0 0 0 0 0 
101 84 6 109 300 73 0 
39 13 0 16 79 33 0 
278 205 2 149 463 112 0 
0 0 0 0 0 0 0 
1457 848 35 814 2150 443 5 
1457 46« 35 416 2150 843 & EFTAlaB 
408 
203 
1 141 
183 
518 
918 
139 
602 
0 
473 
180 
1209 
0 
4174 
4\U EF*STA 
tatt 
5465 
2559 
15582 
2821 
10930 
18 737 
2412 
6675 
10 
6 897 
3010 
19284 
30 
94832 
1580 
1083 
42 
1002 
2509 
441 
5 
7042 
103694 
Tabel XI 
Antal ECTS studerende fordelt på fagområder 1992/93 
1992/93 
Land 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
P 
UK 
A 
RN 
IS 
N 
S 
CH 
lait Maskiningeniør-
uddannelsen 
ud ind 
12 2 
11 11 
84 39 
6 0 
45 27 
21 47 
1 6 
36 25 
2 0 
10 4 
14 7 
14 105 
7 3 
4 0 
0 0 
4 0 
6 1 
0 0 
277 277 Medicin 
ud md 
34 56 
11 15 
153 40 
22 18 
51 47 
19 92 
7 14 
15 25 
0 0 
7 21 
4 5 
22 43 
17 4 
13 0 
0 0 
9 3 
2 10 
13 11 
404 404 tCemt 
ud hd 
7 11 
11 1 
38 20 
16 1 
41 26 
39 31 
11 21 
17 10 
0 0 
12 20 
8 2 
25 111 
9 1 
9 0 
0 0 
11 0 
3 2 
1 1 
25* 25Ô Hbtorie 
ild ind 
9 2 
9 3 
29 33 
8 2 
30 30 
25 21 
2 16 
11 21 
0 0 
11 5 
3 3 
16 39 
3 0 
11 0 
5 0 
0 0 
5 3 
2 1 
179 179 Virksomhedsledelse 
ud ind 
22 31 
32 13 
34 37 
24 3 
61 59 
83 84 
7 20 
36 . 39 
0 0 
21 6 
15 3 
45 97 
2 9 
9 0 
0 0 
10 3 
8 5 
0 0 
409 409 lal! 
ud % hd % 
84 5,5 102 6,7 
74 4,8 43 2.8 
343 22,5 169 11,1 
76 5.0 24 1,6 
228 14,9 189 12.4 
187 12.2 275 18,0 
28 1,8 77 5,0 
115 7,5 120 7.9 
2 0.1 0 0,0 
61 4,0 56 3.7 
44 2.9 20 1.3 
122 8,0 395 25.9 
38 2.5 17 1.1 
46 3,0 0 0,0 
5 0.3 0 0.0 
34 22 6 0.4 
24 1.6 21 1,4 
16 1.0 13 0,9 
1627 100 1527 100 
NB : Ovenstående skema viser det reelle antal studerende 0 modsætning til det skønnede antal). 
DA ISSN 0254-1459 
KOM(94) 281 endelig udg. 
DOKUMENTER 
16 
Katalognummer : CB-CO-94-297-DA-C 
ISBN 92-77-71297-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg