EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 23.1.2023 COM(2023) 34 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 450/2003 om lønomkostningsindekset



I.INDLEDNING Lønomkostningsindekset måler kvartalsvise ændringer i de samlede lønomkostninger pr. time, som bæres af arbejdsgiverne, og gør det muligt at overvåge udviklingen i det omkostningspres, der afstedkommes af produktionsfaktoren "arbejde". Lønomkostningsindekset tilhører familien af euroindikatorer, som giver oplysninger om den økonomiske udvikling i euroområdet. Lønomkostningsindekset anvendes navnlig af Det Europæiske System af Centralbanker til at vurdere et eventuelt inflationspres som følge af udviklingen på arbejdsmarkedet. Det er også vigtigt for arbejdsmarkedsparter, der er involveret i lønforhandlinger, og for Europa-Kommissionen ved overvågning af lønudviklingen på kort sigt. Endelig anvendes lønomkostningsindeksdata til indeksering af priser i nogle store kommercielle kontrakter, der gælder for flere år. Eurostat offentliggør på sit websted hvert kvartal en pressemeddelelse om indekset for lønomkostninger, som indeholder et omfattende datasæt, der er opdelt efter økonomisk aktivitet og lønomkostningskomponenter (lønomkostninger og ikke-lønrelaterede omkostninger). På webstedet findes også både kvartalsvise og årlige vækstrater. Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 450/2003 af 27. februar 2003 om lønomkostningsindekset blev der opstillet en fælles ramme for medlemsstaternes udarbejdelse af sammenlignelige lønomkostningsindeks og for indberetning heraf til Kommissionen. I henhold til artikel 13 i forordning (EF) nr. 450/2003 skal Kommissionen hvert andet år forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport. Formålet med rapporten er at vurdere kvaliteten af de statistikker, som medlemsstaterne har indberettet, og af EU-aggregaterne samt at pege på områder, der kan forbedres. Dette er Kommissionens niende rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om lønomkostningsindekset. I rapporten undersøges de lønomkostningsindeksdata, der er blevet indberettet til Kommissionen for referencekvartalerne fra andet kvartal af 2020 (2020Q2) til første kvartal af 2022 (2022Q1). Den afspejler Eurostats bemærkninger i forbindelse med indsamling og validering af lønomkostningsindeksdata for disse referencekvartaler og bygger på den dokumentation, som medlemsstaterne har fremlagt i deres årlige kvalitetsrapporter. Denne udgave omfatter ikke lønomkostningsindeksdata fra Det Forenede Kongerige, eftersom det land forlod EU den 1. februar 2020 og ophørte fra 2020Q1 med at indberette lønomkostningsindeksdata. I bilag I til forordning (EF) nr. 1216/2003 er kvaliteten af lønomkostningsindekset defineret ud fra følgende kriterier: relevans, nøjagtighed, rettidighed ved indberetning af data, tilgængelighed og klarhed, sammenlignelighed, kohærens og fuldstændighed. Da tilgængeligheden og klarheden blev anset for tilfredsstillende i den foregående rapport om lønomkostningsindekset, fokuseres der i denne rapport på relevans, fuldstændighed, rettidighed, nøjagtighed, sammenlignelighed og kohærens. I denne udgave rapporterer vi også om covid-19-krisens vigtigste virkninger for indsamlingen af lønomkostningsindeksdata. II.GENERELLE FREMSKRIDT SIDEN SIDSTE RAPPORT Ud fra et lovgivningsmæssigt synspunkt er der ikke sket nogen ændringer siden den foregående rapport. I de følgende afsnit beskrives de forbedringer, der er gjort i forbindelse med udarbejdelsen af rapporten. 2.1 Standarder for dataindsamling Den seneste version af SDMX-datastrukturerne (Statistical Data and Metadata eXchange) og internationalt aftalte kodefortegnelser (tilgængelige online i et særligt register) anvendes fortsat med godt resultat til at modtage data fra medlemsstaterne og udarbejde lønomkostningsindekset, men også til at indberette lønomkostningsindeksdata til Den Europæiske Centralbank. For (flash- og endelige) data for 2021Q3 og fremefter er medlemsstaterne nu begyndt at anvende en ajourført version (2.3) af SDMX-datastrukturdefinitionen, som omfatter de seneste ændringer, der er aftalt på internationalt plan. 2.2 Datavalidering Dataene er systematisk blevet valideret ved hjælp af et nyt værktøj, som kontrollerer, om de anvendte koder og datastrukturer opfylder de aftalte standarder for dataoverførsel (SDMX). Herved forenkles produktionsprocessen og mindskes risikoen for fejl som følge af fejl i kodningen. Hvis den indsendte fil ikke opfylder de gældende SDMX-standarder, afvises den automatisk. Medlemsstaterne modtager pr. e-mail en meddelelse om vellykket/mislykket modtagelse, og de kan få adgang til valideringsrapporten via en webtjeneste. Eurostat har siden den foregående rapport tilpasset produktionsprocessen for at gøre det muligt at behandle alle typer SDMX-formater, uanset om de er kompakte eller generiske.

Derudover foretager Eurostat troværdighedskontrol af hver kvartalsvise indberetning ved at sammenligne data over tid og på tværs af de økonomiske aktiviteter i NACE rev. 2. Hvis der sker væsentlige ændringer fra kvartal til kvartal, anmoder Eurostat medlemsstaterne om at bekræfte dataene eller fremsende en korrigeret datafil. Hvis der konstateres større revisioner eller pludselige ændringer i en bestemt NACE-hovedafdeling, følges de systematisk op med de pågældende lande. 2.3 Timelønomkostningsniveauer Eurostat fortsætter med godt resultat med at offentliggøre de årlige skøn over timelønomkostninger opdelt efter hovedafdeling i NACE rev. 2 efter den første udgave, som blev offentliggjort i april 2016. Disse skøn er baseret på niveauerne fra den fireårige spørgeundersøgelse af arbejdskraftomkostningerne, som ekstrapoleres med lønomkostningsindeksene. De udarbejdes tre måneder efter udløbet af referenceperioden og omfatter samtlige NACE-hovedafdelinger med undtagelse af hovedafdeling "L" i NACE rev. 2 (fast ejendom). 2.4 Kvalitetsrapporter Medlemsstaternes kvalitetsrapporter blev behandlet rettidigt ved hjælp af den seneste version af European Statistical System Metadata Handler og gjort tilgængelige for alle brugere. 2.5 Sæson- og kalenderkorrektion Eurostat analyserede de sæsonkorrigerede serier og kalenderkorrigerede serier, som medlemsstaterne havde indberettet, og fremlagde i oktober 2021 en sammenligning på tværs af landene for sin ekspertgruppe om arbejdsmarkedsstatistikker. Eurostat forbedrede også bilaget om sæsonkorrektion, der var vedlagt de nationale kvalitetsrapporter. I dette bilag beskrives især de anvendte sæsonkorrektionsmodeller, de konstaterede afvigende værdier, korrektionernes størrelse og resultaternes volatilitet. Eurostat offentliggør sæsonkorrigerede data for EU-aggregater i databasen og i artiklen om lønomkostningsindeks i Statistics Explained sammen med ikke-sæsonkorrigerede data. SA-resultaterne for totalerne er nu udledt af sæsonkorrigerede data for lønkomponenter og ikke-lønrelaterede komponente, hvilket sikrer konsistens. III.DATAKVALITET 3.1Relevans og fuldstændighed Relevans Der var fortsat efterspørgsel efter ikke blot oplysninger om kvartalsvise procentvise ændringer i lønomkostningerne som målt i lønomkostningsindekset, men også i stigende grad efter oplysninger om lønomkostningerne i absolutte tal (euro pr. time). Eurostat offentliggør fortsat hvert år i april skøn over lønomkostninger pr. time i euro og i nationale valutaer (lønomkostningsniveauer) med en opdeling i NACE rev. 2. Den årlige vækst i timelønomkostningsniveauerne og de ikke-lønrelaterede omkostningers andel af de samlede lønomkostninger blev medtaget. Den indkomne feedback om offentliggørelsen af disse skøn er positiv, og Eurostat vil fortsætte med at udarbejde de årlige lønomkostninger med opdelingen i NACE rev. 2. Fuldstændighed I denne del tages der stilling, hvorvidt de indberettede lønomkostningsindeksdata og metadata opfylder de retlige krav med hensyn til fuldstændighed. Bemærkningerne vedrører indeks, vægtninger og kvalitetsrapporter. a) Indeks Generelt var tilgængeligheden og fuldstændigheden af lønomkostningsindekset tilfredsstillende i hele referenceperioden. Eurostat modtog kalenderkorrigerede data samt både kalender- og sæsonkorrigerede data fra alle medlemsstater for alle kvartaler undtagen i to tilfælde (Grækenland for 2020Q4 og 2021Q2). Medlemsstaterne leverede også ikke-sæsonkorrigerede data, undtagen Danmark og Sverige, som er blevet indrømmet undtagelser. For så vidt angår de øvrige lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), indberettede både Island og Norge lønomkostningsindeksdata for samtlige kvartaler i referenceperioden. Island indberetter i øjeblikket serier, der enten kun er kalenderkorrigerede eller er både kalender- og sæsonkorrigerede, mens Norge kun indberetter kalenderkorrigerede data. Trods den forbedrede dækning af sæsonkorrigerede data er de overordnede tal dog stadig baseret på ændringer fra år til år (Q/Q‑4) i kalenderkorrigerede data, som viser lavere volatilitet. Alle data, herunder sæsonkorrigerede skøn, er imidlertid medtaget på den relevante side i Eurostats database. Samtlige lande dækkede alle NACE-hovedafdelinger med ovennævnte undtagelser.

b) Vægtninger I henhold til forordningen om lønomkostningsindekset forventes medlemsstaterne og de øvrige EØS-lande hvert år at indberette de årlige arbejdskraftomkostninger for lønkomponenter/ikke-lønrelaterede komponenter i hver NACE-hovedafdeling ("vægtninger"). Det er vigtigt at holde disse data ajour, da de påvirker Eurostats beregning af NACE-aggregater og udledningen af totaler fra lønkomponenter og ikke-lønrelaterede komponenter. Den 30. juni 2022 havde samtlige medlemsstater og øvrige EØS-lande indberettet vægtninger for referenceåret 2020. Vægtningerne for referenceåret 2021 var også tilgængelige med undtagelse af Tjekkiet, Kroatien, Irland og Nederlandene. c) Kvalitetsrapporter Samtlige medlemsstater undtagen Kroatien har indsendt nationale kvalitetsrapporter for referenceåret 2020. Disse rapporter er blevet valideret og offentliggjort på Eurostats webside herom. 3.2Rettidighed I henhold til forordningen om lønomkostningsindekset skal medlemsstaterne og de øvrige EØS-lande indberette lønomkostningsindeks senest 70 dage efter referencekvartalet. Siden den foregående rapport har ni lande overskredet fristerne for at indberette deres data: -Nederlandene (data for 2021Q1 indkom 1 kalenderdag efter fristens udløb) -Irland (data for 2021Q1 og 2022Q1 indkom 4 kalenderdage efter fristens udløb) -Irland (data for 2021Q2 og 2022Q1 indkom 1 kalenderdag efter fristens udløb) -Ungarn (data for 2021Q2 indkom 1 kalenderdag efter fristens udløb) -Frankrig (data for 2021Q2 og 2021Q3 indkom 1 kalenderdag efter fristens udløb, mens data for 2021Q4 indkom 3 kalenderdage efter fristens udløb) -Finland (data for 2021Q3 indkom 1 kalenderdag efter fristens udløb) -Letland (data for 2021Q2 indkom 2 kalenderdage efter fristens udløb) -Kroatien (data for 2021Q2 indkom 2 kalenderdage efter fristens udløb) og -Grækenland (data for 2021Q3 indkom 4 kalenderdage efter fristens udløb, mens data for 2021Q4 indkom 3 kalenderdage efter fristens udløb). For så vidt angår de øvrige EØS-lande indberettede Norge lønomkostningsindeksdata rettidigt, og det samme gjorde Island.

3.3Nøjagtighed Lønomkostningsindekset er sammensat af en række forskellige variabler (bl.a. lønomkostninger og udførte arbejdstimer), som kan hidrøre fra forskellige kilder. Dette indebærer, at revisioner kan forekomme på et hvilket som helst tidspunkt og dermed påvirke det seneste kvartal, flere kvartaler eller hele år. Hvis korrektioner vedrører referenceåret, skal hele serien revideres. Revisioner af EU's overordnede tal (årlig vækstrate) oversteg aldrig 0,2 procentpoint (jf. figur 1). Revisionerne skyldtes covid-19-krisen, og statslige støtteforanstaltninger blev hovedsagelig indberettet i de ikke-lønmæssige komponenter i lønomkostningsindekset.



Figur 1: Ændringer i den årlige vækstrate mellem den første og den endelige offentliggørelse af lønomkostningsindekset (for EU-27, hovedafdeling B til S i NACE rev. 2, aggregat, samlede lønomkostninger, i procentpoint [2020Q1-2022Q1]) Kilde: -Endelige data: Eurostats datasæt lc_lci_r2_q [variabel: "Lønomkostninger for lønomkostningsindekset (aflønning af ansatte plus skatter minus subsidier)"]. -For indledende skøn: Eurostats produktionsdatabase. Dataene blev udtrukket den 24.6.2022. 3.4 Kohærens og sammenlignelighed Kohærens med nationalregnskabstal Et af de områder, der fortsat er i fokus, er kohærensen mellem lønomkostningsindekset og andre lønomkostningsstatistikker, navnlig de kvartalsvise nationalregnskabsdata. I forbindelse med den årlige kvalitetsrapport anmodes medlemsstaterne om at sammenligne vækstraten i lønomkostningsindekset med vækstraten i timeaflønningen af ansatte i henhold til nationalregnskabet (definitionen i ESA 2010). Datasættene forventes ikke at matche fuldt ud: Selv hvis der anvendes næsten identiske definitioner af lønomkostninger, kan statistiske kilder og behandlinger variere. Det er desuden særlig vanskeligt at indsamle data om udførte arbejdstimer til både lønomkostningsindekset og nationalregnskabet. På trods af disse metodeforskelle er det informativt at analysere afvigelserne mellem de to kilder. Når niveauet for afvigelser er over en bestemt relativ tærskel, kan det være tegn på kvalitetsproblemer i forbindelse med et af de to datasæt. Med henblik på kvalitetsvurdering fortsatte Eurostat med at overvåge aggregater for hovedafdeling B til S i NACE rev. 2 for hver medlemsstat. I forbindelse med denne sammenligning anvendte Eurostat ikke-sæsonkorrigerede lønomkostningsindeksdata, dog ikke for Danmark og Sverige, for hvilke der forelå kalenderkorrigerede data. Den årlige medianvækstrate i lønomkostningsindekset blev sammenlignet med vækstraten i timeaflønningen af ansatte over otte kvartaler, og ved variationer på over to procentpoint blev en yderligere analyse anset for nødvendig (jf. figur 2) Figur 2: Årlig medianvækstrate i lønomkostningsindekset i forhold til vækstraten i timeaflønningen af ansatte (hovedafdeling B til S i NACE rev. 2, aggregat, samlede lønomkostninger, referenceperiode: 2020Q2-2022Q1*)

* For Danmark og Sverige forelå de ikke-sæsonkorrigerede data ikke på tidspunktet for udarbejdelsen. I stedet blev der anvendt kalenderkorrigerede data. Kilde: -For nationalregnskaber: Eurostats datasæt namq_10_a10 [variabel: "Aflønning af ansatte"] og namq_10_a10_e [variabel: "Ansatte (indenlandsk begreb), 1 000 udførte arbejdstimer"]. -For lønomkostningsindeks: Eurostats datasæt lc_lci_r2_q [variabel: "Lønomkostninger for lønomkostningsindekset (aflønning af ansatte plus skatter minus subsidier)"]. Dataene blev udtrukket den 24.6.2022. Landene med en forskel over 2 procentpoint var: Malta (5 procentpoint), Tjekkiet (4,4 procentpoint), Kroatien (3,1 procentpoint), Irland (2,8 procentpoint), Polen (2,7 procentpoint) og Letland og Danmark (begge 2,4 procentpoint) (jf. figur 2, hvor landene er rangordnet efter forskel i absolut værdi). Resultaterne af ovennævnte analyse følges op med medlemsstaterne, navnlig hvad angår data om udførte arbejdstimer. Ud over medianerne sammenlignede Eurostat standardafvigelsen for de årlige vækstrater i lønomkostningsindeks- og nationalregnskabsserierne som en indikator for volatilitet. Sammenlignet med den foregående rapport er volatiliteten i begge serier steget betydeligt på grund af store udsving i antal udførte arbejdstimer. Dette var navnlig tilfældet for de økonomiske aktiviteter, der blev hårdest ramt af covid-19-krisen, nemlig hovedafdeling "I" ("Overnatningsfaciliteter og restaurationsvirksomhed") og "R" ("Kultur, forlystelser og fritid") i NACE rev. 2. Sammenlignelighed Sammenlignelighed mellem lande sikres gennem de detaljerede definitioner og metoder, som indgår i lovgivningen om lønomkostningsindekset. Medlemsstater opfylder EU-kravene med de datakilder, som er tilgængelige på nationalt niveau. Størstedelen af dem gør enten brug af spørgeundersøgelser eller en kombination af spørgeundersøgelser og administrative data, mens to medlemsstater udelukkende gør brug af administrative kilder. Med henblik på at offentliggøre sammenlignelige lønomkostningsindeks over tid er det vigtigt, at der korrigeres for kalender- og sæsonvirkninger. De overordnede tal er korrigeret for kalendervirkninger, og der udlignes for sæsonvirkninger ved at sammenligne de samme kvartaler i to på hinanden følgende år. I henhold til artikel 1 i forordning (EF) nr. 1216/2003 skal tallene for lønomkostningsindekset angives i formularen for ikke-sæsonkorrigerede, kalenderkorrigerede samt både kalender- og sæsonkorrigerede data. Det fremgår ikke udtrykkeligt af forordning (EF) nr. 450/2003, hvorvidt kalender- og sæsonkorrektioner skal foretages under anvendelse af den direkte eller den indirekte metode. En indirekte korrektion betyder, at basisserien korrigeres, hvorefter den anvendes til at beregne aggregater på højere niveau, og direkte korrektion betyder, at hver enkelt serie, herunder aggregater på højere niveau, korrigeres individuelt. For så vidt angår lønomkostningsindekset anbefaler Eurostat at anvende den indirekte metode for at undgå uoverensstemmelser mellem de samlede lønomkostninger og komponenter. Eurostat kontrollerer systematisk, om der er uoverensstemmelser mellem de årlige vækstrater for totaler og komponenter, og indberetter alle uoverensstemmelser, der overstiger 0,1 procentpoint (efter afrunding), til de pågældende lande. Det samlede lønomkostningsindeks genberegnes herefter på grundlag af lønkomponenter og ikke-lønrelaterede komponenter (indirekte metode). Denne harmoniserede tilgang sikrer også bedre sammenlignelighed mellem landene.

IV.COVID-19-KRISENS VIRKNINGER 4.1 Spørgeundersøgelse blandt medlemsstaterne I marts 2020 iværksatte Eurostat en spørgeundersøgelse, hvor landene fik mulighed for at indrapportere de vigtigste problemer, de havde oplevet i forbindelse med indsamlingen af lønomkostningsindeksdata siden pandemiens start. Det hyppigst forekommende problem i EU's spørgeundersøgelse samt i metadatafilerne for 2020Q1 og 2020Q2 var en lavere svarprocent fra de adspurgte virksomheder på grund af midlertidige virksomhedslukninger og nye arbejdsordninger (arbejdsdelingsordning, telearbejde m.v.). 4.2 Metodologisk vejledning og indberetning