ARCHIVESHISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEEDES
DOCUMENTS "COM"
COM(82)719
Vol.1982/0223

Disclaimer
Conformément aurèglement(CEE,Euratom)n°354/83duConseildu1erfévrier1983
concernantl'ouvertureaupublicdesarchiveshistoriquesdelaCommunauté économique
européenne etdelaCommunauté européenne del'énergieatomique(JOL43du15.2.1983,
p.1),telquemodifiéparlerèglement(CE,Euratom)n°1700/2003du22septembre2003
(JOL243du27.9.2003,p.1),cedossierestouvertaupublic.Lecaséchéant,lesdocuments
classifiésprésentsdanscedossierontétédéclassifiés conformément àl'article5dudit
règlement.
Inaccordance withCouncilRegulation(EEC,Euratom)No354/83of1February1983
concerningtheopeningtothepublicofthehistoricalarchivesoftheEuropeanEconomic
Community andtheEuropeanAtomicEnergyCommunity (OJL43,15.2.1983,p.1),as
amendedbyRegulation(EC,Euratom)No1700/2003of22September2003(OJL243,
27.9.2003,p.1),thisfileisopentothepublic.Wherenecessary,classifieddocuments inthis
filehavebeendeclassified inconformitywithArticle5oftheaforementioned regulation.
InÜbereinstimmung mitderVerordnung(EWG,Euratom)Nr.354/83desRatesvom1.
Februar1983überdieFreigabederhistorischen ArchivederEuropäischen
Wirtschaftsgemeinschaft undderEuropäischen Atomgemeinschaft (ABI.L43vom15.2.1983,
S.1),geändertdurchdieVerordnung (EG,Euratom)Nr.1700/2003vom22.September2003
(ABI.L243vom27.9.2003,S.1),istdieseDateiderÖffentlichkeit zugänglich.Soweit
erforderlich,wurdendieVerschlusssachen indieserDateiinÜbereinstimmung mitArtikel5
dergenanntenVerordnungfreigegeben.

KOMMISSIONEN FORDEEUROPÆISKEFÆLLESSKABER
KOM(82 )719endelig udg
Bruxelles ,9november 1982
MEDDELELSE FRAKOMMISSIONEN
TILDENFÆLLES SAMLING IRÅDET (ØKONOMI^FINANS-
ARBEJDS -OGSOCIALMINISTRENE )
K0M(82 )719endelig udg

MEDDELELSE
TILDENFÆLLESSAMLING
ARBEJDS-OGFRAKOMMISSIONEN
IRÅDET(ØKONOMI-,
SOCIALMINISTRENE )FINANS-,
Indhold
1.Indledning
2.Denøkonomiskesituation :udsigterogusikkerhedsmomenter
3.Fællesskabsinitiativer pådetøkonomiske ogsocialeområde
(i)Forbedring afdenøkonomiskesituation
(ii)Omlægningafarbejdstiden
(iii)øgedebeskæftigelsesmuligheder forunge

-1-
Meddelelse fraKommissionen
tildenfællessamlingiRådet(økonomi-,finans-,
arbejds-ogsocialministrene )
den16.november1982
1.Indledning
Tilimødegåelse afdetstadigmereakuttearbejdsløshedsproblem iFællesskabet
indkaldteDeteuropæiske Rådi1981tilenfællesrådssamling meddeltagelse
aføkonomi-,finans-,arbeids-ogsocialministrene .Samlingenblevafholdt
iLuxembourgden11.juni1981.Formåletvaratskabestørregensidigforståelse
forsamtligeaspekterafarbejdsløshedsproblemet ogifællesskabatundersøge
denøkonomiske ogsocialesituationsamtmulighedenforyderligereEF-initiati-
vertiludbygningogstyrkelseafmedlemsstaternes tilpasningsforanstaltninger .
DetfællesRådundersøgtenavnligmulighederne foratforbedredenøkonomiske
situationialmindelighed ,reducerearbejdsløsheden ogforøgeEF-økonomiernes
evnetilattilpassesigøkonomiskeomvæltninger .DetfællesRådvarinteres­
seretiatundersøgenoglemedlemsstaters erfaringer medhensyntilarbejdstids-
tilpasning ogunderstregede betydningen afatbekæmpeungdomsarbejdsløsheden
oggiveungemulighedforatopnårelevantfagligerfaring.Debekymringer,
somlåbagindkaldelsen afdenfællesrådssamling i1981,erimidlertid
sidendasvulmetyderligere oppågrundafudviklingen iarbejdsløsheden og
andreøkonomiskeindikatorer .Detteøgerbehovetforenomfattendesanerings-
strategibeståendeafenrækkepolitikker,somtilsammenkanføretilstørre
socialconsensus.

Dennemeddelelseindenolderførstenkortanalyseafdennuværendeøkono­
miskesituationogudsigterne .Dereftergøresderstatusoverudviklingen
påforskellige områder,somerafinteressefordetfællesRåd,ogendelig
indkredsesfelter,hvorderkrævesyderligeresærinitiativer ogsamordnings–
bestræbelserfraFællesskabets side.Underdrøftelserne børderogsåtages
hensyntildeforskelligemeddelelser ogforslag,somerforelagtRådet,
ogsomervedatblivebehandlet.
Kommissionen ønskeratunderstrege ,atdenmeddissemeddelelser ogforslag
harforsøgtatfastlæggeenmereomfattendestrategitilimødegåelseafde
nuværendeøkonomiskevanskeligheder .Kommissionen anmoderRådetomatgive
udtrykforstøttebådetilforanstaltningerne idennemeddelelseogtilde
øvrigeinitiativer ,somalleredeerforeslåetRådet.
2.Denøkonomiskesituation :Udsigterogusikkerhedsmomenter
Sidenjuni1981erarbejdsløsheden stegetbrat,ogiseptember1982var
talletnåetoppåover11miopersoner(over10%afarbejdsstyrken ).Denne
forværringerbl.a.resultatetafdenlavevakstiFællesskabet itiden
efterjuni1981.Fællesskabets bruttonationalprodukt voksedenæstenikkei
andethalvår1981ogstagneredeiførstehalvår1982,navnligpågrundaf
ensvageksporttrend (+0,3%iforholdtilandethalvår198l)oginveste-
ringstrend(-3,8%iforholdtilandethalvår198l)iFællesskabet .
Ganskevistblevinflationstakteni1982reducerettilomkring10%igennem­
snitforFællesskabet somhelhed,mendererfortsatstoreafvigelser med­
lemsstaterne imellem,idetdererregistreretforbrugerprisstigninger på
mellem5%og23%.Fællesskabets betalingsbalanceunderskud ,somudgjorde
1,4%afbruttonationalproduktet i1980,vilmuligvisblivereducerettil
0,7%afBNPi1982.Tilgengælderdetoffentligeslånebehovanslåettil
5,0%afBNPi1982ellernæstendetsammesomi1981.Påbeggedisseområder
erdermegetstoreforskellemellemmedlemsstaterne :budgetunderskuddet
andragermellem15%ogunder1%afBNPogbetalingsbalanceunderskuddet når
iénmedlemsstat oppå9%afBNP,medensderiandremedlemsstater er
overskudpåoptil4%afBNP.

Denårligenettotilgangtilarbejdsstyrken vilibegyndelsenaf1980'erne
værepånæsten1millionpersoneriFællesskabetsomhelhed"^.Nettotilgan-
genvilaftage,efterhånden somtiåretskriderfrem,mendenvilforblive
positiv.Hvisderskalopnåsenmarkantreduktionafarbejdsløsheden ud
overopsugningenafdennenettotilgang ,mådensamledebeskæftigelsei
Fællesskabet nødvendigvis stigemedbetydeligt mereend1millionpersoner
omåretidekommendeår.
Dererfortsatmørkeudsigterforøkonomiskvakstogbeskæftigelse på
længeresigt.Derermangegrundetil,atøkonomienigenogheltuventet
tegnerdårligeres
-dethøjerenteniveau somfølgeafdetinternationale valutasystems usta­
bilitetogmangelpåorganisation hargivetvisværetenvæsentligfaktor;
-hertilkommerdenstagnerende verdenshandel :mangeafdemindreudviklede
landeognoglelandemedplanøkonomiharpågrundaffinansielle vanske­
lighederværetnødttilatskærenedpåimportenfraFællesskabet .Samti­
digharmangeOPEC-landegradvisindskrænket deresindkøbfratredjelande ;
-iindustrilandene harmangeselskaberfundetdetstadigvanskeligere at
betalerenterogafdragpåderesgældogharderforbegrænsetinvesterin­
gerne,lageropbygningen ogbeskæftigelsen .
Denuværendeøkonomiskeproblemerkanimidlertidikkeudelukkendetilskrives
disseforhold.Deskyldesogså,atFællesskabet harvanskeligtvedattil­
passesigændringeridetøkonomiskemiljøoggennemføredenødvendige
strukturelle oginstitutionelle reformers
-olieerikkeitilstraSckelig gradbleveterstattetmedandreenergikilder ;
somfølgeheraferFællesskabet stadigaltforafhængigtafimporteret
olie;
l)Ikke-offentliggjortskønforetagetafEurostatpågrundlagaferhvervs-
frekvenserne i1979«
1

–imangemedlemsstater erindkomstdannelsen iKkeitilstrsdtelig g-.:-»d
tilrettelagt unaerskyldighensyntagentilbehovetforatopretholdeet
rentabeltogdynamiskerhvervsliv ;
-derergjortmegetforatbegrænsestigningenidesocialeudgifter,men
alligevelharmangemedlemsstater væretudeafstandtilatafpasse
omfangetafognavnligstigningenideoffentligeudgifterefterdet
langsommere tempoiBNP-vaksten ;resultateter,atbudgetunderskuddene i
noglelandeharnåetensådanstørrelse,atdetvolderalvorligeinterne
ogeksterneproblemeratfinansiere dem;
-endvidereharregeringerne ideresbestræbelser påatbegrænsebudget-
underskuddene hafttendenstilatreduceredenandelafdeoffentlige
udgifter,somdirektebidragertildenøkonomiskeudviklingogtilkonkur-
renceevneforbedringen ogderigennemermedtilatskabebetingelserne for
højerebeskæftigelse ;
-denusmidighed ,derprægerarbejdsmarkedet ,erblevetstyrketafarbejds­
tagernesmodstræbende holdningtilgeografiskellerfagligmobilitetpå
grundafdenstadigmereusikrebeskæftigelsessituation ,boligproblemerne
ogmangelenpåledigestillingertildeøvrigefamiliemedlemmer .
Hvisdisseproblemerskalløses,oghvisderskaltræffesdenødvendige
strukturelle foranstaltninger medhenblikpåatopnåvarigeløsninger,er
detunderalleomstændigheder nødvendigt ,atarbejdsmarkedets parterer
villigetilatmedvirkeeffektivtibestræbelserne foratnåfremtil
brederesocialconsensus .
3.Fællesskabsinitiativer pådetøkonomiske ogsocialeområde
DetstørsteaktuelleproblemiEuropaerdenstoreogstadigvoksendear­
bejdsløshed .Ibetragtningafdetnuværendeøkonomisketilbageslags dybde
ogdensenestetidsbratteforværringafarbejdsløshedssituationen bør
Fællesskabets økonomiskepolitikogarbejdsmarkedspolitik endnumeredirekte
tagesigtepåskabelsenafenøkonomisksituation,somermerebefordrende
forbeskæftigelsen .Koncissionenharalleredevedflerelejlighederforelagt
forslagtiløkonomisk–politiskeforanstaltninger ,somdenmenerviltjene
detteformål:Kommissionen ønskerendnuengangatunderstrege ,atdisse

foranstaltninger ,somslcaltræffesbådepånationaltplanogpåfællesskabs-
plan,erenabsolut "betingelsefor,atderkanopnåsenvarigforbedringaf
Fællesskabets beskæftigelsessituation .Disseøkonomisk-politiske foranstalt­
ningerskalnavnligtagesigtepåatstabilisere deninternationale valutar-
riskeogfinansiellesituation,forbedreerhvervslivets konkurrenceevne og
udnytteresultaterne afinflationsbekampelsen .Farerneveddennuværende
økonomiskesituationkankunblivebegrænsetellerovervundet,hvisden
rigtigepolitikstøttesafenstærkeresooialconsensusogenbrederevilje
tilatacceptere-ogværemedtilatbærebyrdenved–tilpasningen afde
offentligefinanseroglønomkostningerne .Detmåikkeglemmes,atderer
snævregrænserfordenøkonomiskeformåen,ogatdeternødvendigtattræffe
megetstrengeforanstaltninger ,mensamtidigbørdetsikres,atdenuværende
økonomiskevanskeligheder ikkekommertilatrammedemestudsattebefolk­
ningsgrupperaltforhårdt,ogatdebeståendesocialeulighederikkefor­
værres.
Kommissionen gennemgårnedenfornogleafdepolitikker,somerafsærlig
interessefordetfællesRåd,underfølgendeoverskrifters
i)Forbedringafdenøkonomiskesituation
ii)Omlægningafarbejdstiden
iii)Øgedebeskæftigelsesmuligheder forunge.
i)Forbedringafdenøkonomiskesituation
Hovedmåletfordenøkonomiskepolitikogarbejdsmarkedspolitikken måvære
atgenskabeøkonomiskebetingelser ,somgørvirksomhederne villigetilat
investereogtilatabsorberedenøgedearbejdsstyrke ilønsommeogkonkur­
rencedygtige jobs.Kommissionen finderdetderfornødvendigtatskabegrund­
lagetforenvådest,sombæresafinvesteringerne ,navnligvedhjælpaf
initiativertilforbedringafdenøkonomiskeogfinansiellestabiliteti

verden,forøgelseaikonvergensen ogsxabiiiteten ind&nforPallesskabet,
samtidigmedatdetoptimaleaktivitetsniveau sikres,ogfremmeafstruk-
turomlægninger oginvesteringer pålængeresigt.
a)International økonomiskogfinansielstabilitet
HermåFællesskabet pågrundlagafEMSforsøgeatsikre,atderetableres
etreeltvalutarisksamarbejdemellemUSA,JapanogFællesskabet efter
retningslinjerneikonklusionerne fraVersailles-topinødet .Hvismedlemssta­
ternesstabiliserings –ogtilpasningsbestræbelser skalkronesmedheld,er
detafafgørendebetydning,atheledetinternationale valutasystem styres
påensådanmåde,atrenternekanfaldeitaktmedinflationen ,ogatvalu­
takurserne kanstabiliseres .
Endvideremåindustrilandene ogderesstørstepenge-ogfinansieringsinsti -
tutteroptrædesomfinansieltmellemledforatstøttetilpasningspolitikken
ogfjernedenreellefareforenselvforstærkende afmatningiverdenshande­
len.Fællesskabet harsomdenstørstehandelsblokiverdenensærliginte­
resseiatsikreetstabiltinternationalt valutarisk ogfinansieltsystem;
Fællesskabet gårnavnligindforenforøgelseafdemidler,derstillestil
rådighedforudviklingenialmindelighed ognavnligforDeninternationale
Valutafond ogVerdensbanken sometnødvendigtsupplementtildeprivate
kapitalstrømme .Fællesskabets egetprogramforudviklingsbistand spiller
endvidereenbetydeligrolleforfinansieringen afudviklingenidemindst
udvikledelande,ogKommissionen hariforbindelse medengenerelrevision
afbistandspolitikken fornyligforeslået,atFællesskabets bidraghertil
forhøjestil1promilleafFællesskabets 3I-IPiløbetafdenæstetiår^.
Selvetbidragafdennestørrelsesorden vilimidlertidkunudgøreetlille
supplementtilmedlemsstaternes bidrag.
l)Kommissionens memorandum omFællesskabets udviklingspolitik ,K0M(82)64O
endeligudg.

"b)øgetkonvergensogøkonomiskstabilitetiFællesskabet
Fællesskabet "børihøjeregrad"benyttesigafmulighederneiDeteuropæiske
monetæreSys-tein,somkanfremmestabiliteten ogdenrealøkonomiske aktivitet
ogderigennemmedvirketilatforbedrebeskæftigelsessituationen .EMShari
1931og1982bevistsinevnetilattilpassesigcentralkursjusteringer ,uden
atdetslårrevneridenfællesfrontoverfordenustabiledollar.SomKom­
missionenforeslogisinmeddelelsefrafebruar1982^,erdetnødvendigtpå
sammetidatstyrkeEMS-mekanismerne ogøgedenøkonomiskekonvergens gennem
ennærmerekoordinering afmedlemsstaternes økonomiskepolitik.Idenne
forbindelseskullenationalepenge-ogfinanspolitiske foranstaltninger sanrt
foranstaltninger tilindsnævringafforskellene mellempris-ogomkostnings--
udviklingen kunnebidragevæsentligttilentilpasningafbetalingsbalancen .
Medhenblikherpå,menogsåmeddetformålatfrigørebudgetmidlertilhøjt
prioriterede udgifter,opstilledeKommissionenisinmeddelelse ombudget-
2)disciplinogøkonomiskkonvergens'etrammeforslag forenbegrænsningaf
deoffentligebudgetunderskud ogenstramningafkontrollen medudviklingen
ideoffentligeudgifterpålængeresigt.Enbredtilslutningtildeprincipper
ombudgetdisciplin ,somerbeskrevetinævntemeddelelse,villebidrage
væsentligttilatdæmpeinflationsforventningerne oggørederlettereat
nedbringerenteniveauet .
Dissepolitikker måipraksisafpassesefterbeskæftigelsessituationen ogden
generellekonjunkturudvikling ogdifferentieres eftersituationenideenkelte
medlemsstater :
-deflestemedlemsstater ernødttilhurtigstmuligtatgenvindekontrollen
overderesbudgetterogintensivereindsatsenforatopnåenvarigafdæmp­
ningafinflationen :
1)KOM(82)133endeligudg.
2)K0M(82)422endeligudg.

-ibetragtningaffarenforkuiæiiativdeflationmålande,hvisinflations-
bekæmpelsehargivettilfredsstillende resultater,ogsombefindersigi
engunstigerefinansielsituation,samtidigundgåattræffeforanstaltninger
tilatudlignedenstigningibudgetunderskuddene ,somenyderligerefor­
værringafdenøkonomiskesituationvilføretil.Underdenuværende
omstændigheder børennedbringelse afrenteniveauet stadigværeetaf
hovedmålene.Mennårdetikkeermuligtatfårentesatserne længerened,
vilderkunnetræffesfinanspolitiske initiativertilstøtteforden
økonomiskeaktivitet,somerfuldtudforenelige meddepengepolitiske
målsætning-er ,såfremtderikkeernogenbedringisigte,ogunderforud­
sætningaf,atinflationstakten ernedbragtmarkant,ogatdeoffentlige
finanserikkeerheltudeafbalance.Sådannefinanspolitiske foranstalt­
ningerkunnetypiskomfatteskattenedsættelser ellerændringeriskatte-
ogudgiftsstrukturerne ,somgiverdestørstmuligefordelepåudbudssiden
ogforbeskæftigelsen .
c)Politikkenpålængeresigtogstrukturelle ændringer
Fællesskabet børnugørealt,hvaddetkan,herunderudnyttefællesskabs-
instrumenterne påenbedremåde,foratforbedredeøkonomiskeudsigterpå
længeresigtgennemenrækkepolitikker,somkanfremskyndestrukturomlæg -
ningerogstyrkevirksomhedernes konkurrenceevne .Kommissionen understregede
isingennemgangafinvesteringsproblemet iFællesskabet"'' ^,somblevforelagt
ijuli,atdeternødvendigtatfremmeinvesteringerne foratbevareEF-
industriens konkurrenceevne ,mindskeenergibegrænsningen ,genskabeen
situationmedøkonomiskvækstogskabenyearbejdspladser .Rådet(socialmini–
2)strene)gikiresolutionenaf12.juli1S°2'kraftigtindforenforøgelse
afinvesteringerne somenvigtigjobskabende faktor.
Deternødvendigtattilvejebringe ressourcertilfordelforinvesteringerne ,
navnligmåenstørreandelafopsparingen pumpesoveriproduktivvirksomhed.
Derbørindførespassendemekanismertilsikringaf,atressourcerne rent
faktisktilvejebringes ogfårdeønskedepositivebeskæftigelsesvirkninger .
1)K0M(82)365endeligudg.
2)EFTC181af21.7.1982,s.1.

Virksomhederne haransvaretfor,at'dereskonkurrenceevne virkeligforbedres
ogdetkangøresvedatanvendeinvesteringsmulighederne fuldtudogeffek­
tivt.Dettemåføretilenfaktiskstigningiinvesteringernes andelafBNP.
Detteindebærer "bl.a.tilpasningafdeeksisterende dyrtidsreguleringsord -
ningermedhenblikpåatudelukkefaktorer,somvirksomhederne ikkehar
kontrolover,somf.eks.bytteforholdsforringelser ,konsekvenserne af
valutakursnedskrivninger ogændringeridenindirektebeskatning.Vedgennem­
førelsenafensådanpolitikmådertageshensyntilbehovetforatbeskytte
delavesteindkomster .
Ganskevistafhængerinvesteringerne ihøjgradafkapacitetsudnyttelses -
gradenialmindelighed ,mendenringeinvesteringsaktivitet iFællesskabet
sidendetførsteolieprischok kanogsåtilskrivesusikkerhed medhensyntil
inflations-ogvalutakursudviklingen ,manglendefleksibilitet ,diverseformer
forindgribensamtandreøkonomiske ogsocialehindringer.Fællesskabets
investeringsfremmende foranstaltninger måderforudoverengenerelpolitik,
somvirkerbefordrende pådenmakroøkonomiske stabilitet,omfattesåvel
initiativertilhelellerdelvisfjernelseafsådannehindringer somdiverse
positiveforanstaltninger tilenaktivforbedringafinvesteringsklimaet .
Deoffentligemyndighederharetsærligtansvarpåinvesteringsområdet :selv
omdearbejderindenforfastebudgetmæssige rammer,hardebeføjelsetilat
gribeindogråderoverfinansiellemidlerhertil;endviderestillesderi
situationer medlavvækstrateikkesåstorekravtildetøjeblikkelige afkast
afdeninvesteredekapitalidenoffentligesektorsomidenprivatesektor.
Detoffentligebørisineinvesteringer forsøgeatstimulereinvesteringerne
ogbeskæftigelsen idenprivatesektor,hvorveddetkanbidragetilatgen­
opretteerhvervslivets tillid.
Kommissionen forelagdefornyligRådetetdetaljeretforslagtilinveste-
ringsfremmendeinitiativer^.IdennemeddelelseerklærerKommissionen,at
denmener,atderbørtræffesforanstaltninger bådeimedlemsstaterne ogpå
fællesskabsplan :
-denationaleforanstaltninger børnavnligværekoncentreret omatøgede
midler,erhvervslivet disponererovertilinvesteringsformål ,forøge
investeringsstøttens og–Subsidierneseffektivitet ogændredeoffentlige
budgetter,såledesatudgifternetiludviklingsformål begunstiges ;
1)K0M(82)641endeligudg

-10-
-Fællesskabets investeringsfremmende foranstaltninger børomfatte enstyr­
kelse affællesmarkedet ogaktioner påforskellige områder såsom energi ,
industriel innovation ,F&U,informationsteknologi ,bioteknologi samt
industriel omstilling .
Foratgive Fællesskabet demidler ,somernødvendige tilgennemførelse af
disse politikker ,harKommissionen forelagt Rådet forskellige forslag med
virkning forbudgettet (finansielle incitamenter tilinvesteringer inden
forrationel energiudnyttelse ,Regionalfondens ikke-kvotabestemte afdeling ).
Ioverensstemmelse medkonklusionerne fraDeteuropæiske RådharKommissionen
også (ioktober 1982 )forelagt Rådet etforslag tilennytranche (3miaECU)
under DetnyeFællesskabsinstrument tilfinansiering afinfrastruktur ^-og
energiinvesteringer samt erhvervsinvesteringer ialmindelighed ,først og
fremmest ismåogmellemstore virksomheder .
(ii)Nedsættelse ogomlægning afarbejdstiden
Derharhele århundredet igennem fundet arbejdstidsnedsættelser sted somled
idengenerelle økonomiske udvikling ,idet produktivitetsstigningerne har
givet sigudslag ibåde øget fritid ogøgede indkomster .Idensenere tid
erdetpågrund afdenmarkante stigning iarbejdsløsheden ogderinge be-
skæftigelsesudsigter pålængere sigt blevet etspørgsmål ,ommanved at
nedsætte arbejdstiden hurtigere enddennuværende langtidstendens vilkunne
bidrage til atformindske arbejdsløsheden ,navnlig hvis dette kombineres med
enomlægning afarbejdstiden .
I1978 og1979 hlev nedsættelse ogomlægning afarbejdstiden ogudvidelse af
arbejdsfordelingsordningerne drøftet iforskellige EP-fora ,ogderblev i
Rådets resolution af18.december 1979 fastsat nogle generelle fællesskabs -
principper omemnet .Under henvisning tilden sociale ogøkonomiske udvikling
idenmellemliggende tidanmodede Rådet (socialministrene )den27.maj1982
Kommissionen ominden årets udgang atfremlægge etmemorandum omtilpasning
afarbejdstiden .Som led iforberedelserne afholdt Kommissionen den5»-7 *
oktober etseminar tildrøftelse afudviklingen imedlemsstaterne og

-lì-
udveksling afideer medhensyn tilomlægning afarbejdstiden .Detblev
"bl.a .bemærket ,atoprettelse ogbevarelse afarbejdspladser vedhjælp af
arbe jdstidsnedsættelse erbegyndt atblive optaget sompunkt ioverens­
komstforhandlingerne vedsiden aflønninger ,arbejdsvilkår ogprodukt^.vi -
tetsaftaler .
Enmere effektiv tilrettelæggelse afarbejdet somfølge afenmindre om­
lægning ,eventuelt kombineret medennedsættelse ,afarbejdstiden ,kanføre
til stigende beskæftigelse .Dette bidrag tilformindskelsen afarbejdsløs­
heden afhænger imidlertid af,atenrække betingelser eropfyldt :
-fordetførste måvirksomhedernes konkurrenceevne ikke forringes (dvs .at
omkostningerne pr.produceret enhed ikke måvokse );
-fordetandet skal arbejdsmarkederne være tilstrækkelig fleksible til at
forhindre ,atderopstår flaskehalse forudbudet afarbejdskraft med
specifikke kvalifikationer ;
-fordettredje bør omlægningen afarbejdstiden tilrettelægges under hen­
syntagen tilforskellene iproduktionsmetoder og/eller virksomhedsstør -
relse ogdesærlige problemer ,somdette indebærer .
Dette betyder mere generelt ,atenhver plan foromlægning afarbejdstiden
skal udarbejdes ogforhandles pådetniveau ,hvor dererdebedste forud­
sætninger forpåtilfredsstillende måde atvurdere vanskelige problemer ,
modstridende krav ogpotentielle tilpasninger afproduktionsfaktorerne .
Dadeternødvendigt atopretholde eller formindske enhedsomkostningerne ,
kanderumuligt gives fuld lønkompensation fordetfald idesamlede ind­
komster ,derfølger afenarbejdstidsnedsættelse ,ogdetmågøres helt
klart ,atjostørre lønkompensationen er,desmindre erdejobskabende
virkninger .

-12-
Forvisse typer virksomheder ,herunder småvirksomheder ,ercverarbejde
ennødvendighed frdidetgiver demmulighed for atreagere hurtigt på
f.eks .produktions -eller aktivitetssvingninger .Men inogle sektorer tys
derstadig ialxforhejgrad tilsystematisk overarbejde ,ogbetalingen
herfor betragtes somendel afdenretmæssige indkomst .Dererbred enighed
om,atsystematisk overarbejde børbegrænses yderligere ,ogatarbejdstids -
nedsættelser ,somhartilformål atøgebeskæftigelsesmulighederne ,ikke
børføre tilforøget over .'bejde .Ioverensstemmelse med deretningslinjer
forEF–politikken ,sombier opstillet iRådets resolution fradecember
1979 ,erdetnødvendigt attræffe foranstalT.nmg&r til atbegrænse systema­
tisk overarbejde ,f.eks .ved atindføre afspadsering istedet foroverar­
bejdsbetaling .
Det vil onder alle omstændigheder blive staxiig mere nødvendigt attilrette­
lægge arbejdet påenmere fleksibel måde ,såbedes atindustrien kantilpasse
sigdekrav ,somdennyeteknolog -stiller ,navnlig ved atgøre detmuligt
atplanlægge produktionen længere tid ifervejen .Der erallerede eksempler
på,atdetermuligt atlade overenskomstforhandlingerne omfatte drøftelser
vedrørende nedsættelse afarbejdstiden medhenblik påatøgeantallet af
disponible arbejdspladser .Det erbl.a .set ikonkurrencedygtige firmaer
inden for visse vækstsektorer .
Dengradvise nedsættelse afdenårlige arbejdstid erderfor ikke bare et
mål isigselv ,somtilfældet var iperioder medøkonomisk vagest ;denkan
også sessommiddel tilomfordeling afbeskæftigelsesmulighederne .Nårder
ertale omspecifikke foranstaltninger tilomlægning afarbejdstiden ,som
kan imødekomme deenkelte sektorers særlige behov samt opfylde ovennævnte
økonomiske betingelser ,vildeteventuelt være muligt påfællesskabsplan
atangive generelle retningslinjer for enbedre tilrettelæggelse afarbejds­
tiden inden forvisse sektorer .Demere detaljerede aftaler vedrørende job-
skabelse ,lønkompensation ,produktivitetsforbedringer osv .børimidlertid
under alle omstændigheder afklares vedforhandlinger mellem demere direkte
berørte parter .

-13-
3neventuel formindskelse afarbejdsløsheden somfølge afdenne udvik­
ling vildernæst være ensbetydende medlavere udgifter tilsociale y­
delser ogoverførsler oghøjere skatteindtægter .Regeringerne kunne
derfor overveje ,ihvilken udstrækning dekunne deltage iomkostnin­
gerne vedativærksætte nyearbejdstidsordninger .Debørogså bestræbe
sigpåatfjerne retlige eller andre hindringer forenmere fleksibel
tilrettelæggelse afarbejdstiden .Poratstimulere konvergensen inden
forEPpåhele detområde ,derdækker arbejdstidens tilrettelæggelse ,
vilKommissionen isærlig grad tage initiativ til endrøftelse afde
mulige sektorvirkninger afenEF-metode ,somerioverensstemmelse med
Rådets resolution af18.december 1979 »ogsomkanomfatte generelle
retningslinjer forarbejdstiden påEF-niveau .
Kommissionen har endvidere allerede fremsat forslag vedrørende enræk­
keafdeaspekter afenomlægning afarbejdstiden ,somerbehandlet i
Rådets resolution .Derligger f.eks .etudkast tilhenstilling omflek­
sible pensionsordninger påRådets bord ,ogidette opfordres medlems­
staterne tilattage skridt tilatgive arbejdstagerne rettilselv
fraengiven alder atvælge ,hvornår devilpensioneres ,under over­
holdelse afenrække principper .Derskulle gerne opnås resultater i
hele Fællesskabet pådette område ,hvor adskillige medlemsstater alle­
rede haropnået betydelige beskæftigelsesvirkninger .
Kommissionens udkast tildirektiv omfrivillig deltidsbeskæftigelse bør
vedtages afRådet ,ognårdette sker ,vildetvære ensbetydende medaf­
slutningen pådensituation ,atdeltidsansatte harringere beskæftigel -
sesvilkår endheltidsansatte ,således atdeltidsansættelsen bliver en
mere acceptabel form forbeskæftigelse ogbidrager til enyderligere foj>-
deling afdet eksisterende arbejde .Deltidsbeskæftigelsen bør fremmes
mere aktivt ,hvis ognårdenne nyelovgivning træder ikraft .Vedska­
belsen afnyedeltidsjobs ,f.eks .veddeling afeksisterende stillinger
("jobsplitting "),børdetrespekteres ,atdeltidsmuligheden erfrivil­
lig .

-14-
(iii )Særlige foranstaltninger foratøpebeskæftigelsesmulighederne
forunge
Derernæsten 4millioner unge arbejdsløse iFællesskabet –dvs .omkring
40%afalle arbejdsløse .Ungdomsarbejdsløsheden erblevet engenerel kilde
tilbekymring ,mentrods denlange række specifikke foranstaltninger ,som
ideseneste åreriværksat forathjælpe aeunge arbejdsløse ,ligger det
klart ,atdeunge stadig erenafdegrupper ,somerhårdest ramt afafmat­
ningen .Deres ledighedsperioder bliver længere oglængere ,ogivisse dele
afFællesskabet harmange unge kun ringe muligheder fornogensiden atfin­
deen"niche "påarbejdsmarkedet ,nårskoleuddannelsen erafsluttet .
Sålænge Fællesskabets makroøkonomiske politik ikke giver sigudslag ien
forbedring afdengenerelle økonomiske situation ogafbeskæftigelsen ,vil
derutvivlsomt foreligge etungdomsarbe jdsløshedsproblem .Særlige foran­
staltninger tilbekæmpelse afungdomsarbe josløsheden har deres egen beret­
tigelse ,sålænge deikke skader aemere generelle foranstaltninger ,der
ernødvendige for atstimulere væksten ibeskæftigelsen .
Idetbetydelige arbejde ,somallerede erudført afnationale myndigheder
ogEF-myndigheder ,harhovedvægten været lagt påatforbedre degrundlæggende
færdigheder ogerhvervsegnetheden ialmindelighed forunge ,der forførste
gang træder indpåarbejdsmarkedet .Der skal lægges større vægt påsådanne
særforanstaltningers faktiske uddannelsesindhold ogpåatintegrere defor­
skellige uddannelsesprogrammer ,dertilbydes ,iensammenhængende helheds -
politik .Kommissionen gårstærkt indfor ,atderindføres enEF-garanti
foruddannelse ogarbejdserfaring forunge ,ogDeteuropæiske Rådgavun­
dersamlingen den 29.–30.marts sinprincipielle tilslutning tilensådan
garanti .Kommissionen har isinmeddelelse tilRådet omerhvervsuddannel -
seni1980 1erne "*"^medstøtte iKommissionens udtalelse omrevisionen af
2)Deneuropæiske Socialfond 'fremsat mere detaljerede forslag idenne ret­
ning .
1)KOM(82 )637endelig udg .
2)KOM(82 )485endelig udg .

-15-
,orvigtigt det encieratvider ,ar«aneffektiv xuidaimelsospolJ-iri ,
v.1uddannelsens troværdighed fordeai^e dog ividudstræks iagvare
&;hængig af,omder erudsigt tilbeskæftigelse bagefter .Det erKom­
ik,ssionens opfattelse ,atsærlige fGradtal tninger til freroae af
'isen aftuage ogbestræbelser piattg*beskaf tigelsesmulighec ".mef-•
v_^e erberettigede ,hvis dennuværende generation afunge skal bevare
evnen tilatbidrage tiletøkonomisk opsving .Ellers ville problemet
medatreintegrere (både økonomisk ogsocialt )arbejdstagere ,scæikkq
harnogen virkelig arbejdserfaring ogerblevet langtidsarbejdsløse , •
førdeer25,blive uovervindeligt .
Kommissionen finder detunder disse omstændigheder nødvendigt ,atfore­
tage enradikal omlægning afdenuværende holdninger til jobskabelses -
ogansættelsespolitikken .Deoffentlige myndigheder ogarbejdsmarkedets
parter børhurtigt ifællesskab tage denvidere udvikling afsærlig-e
ansættelsesprogrammer forunge itilknytning tilarbejdstidsnedsættel -
serunder overvejelse -f.eks .vedtilvejebringelse afdeltidsjob eller
delte jobforunge ,enten som etseparat initiativ eller sometsupple­
ment tilfleksible pensionsordninger .Derkunne anvendes forskellig
former forbeskæftigelsespræmier foratstimulere denne form fer ;■'-'-•ri-
gementer .Ansættelsespræmier eller andre former forløntilskud kan også
anvendes tilatbistå særlig vanskeligt stillede unge medatfåstabil
beskæftigelse ogtil atfremme beskæftigelsen afunge kvinder ijob ,
hvor detraditionelt erunderrepræsenteret «Sådanne foranstaltninger
kanvære kontroversielle ,fordi dediskriminerer tilfordel forunge .
Debørderfor anvendes selektivt ogogså kunne anvendes afandre vanske­
ligt stillede grupper somf.eks .langtidsarbejdsløse .Detbørsikres ,
atpræmierne ikke blot anvendes iforbindelse medansættelse afunge ,
somvarblevet ansat alligevel ,eller medfører ,atdeunge kommer til
atudgøre etreserveudbud afbillig arbejdskraft .
Udover ansættelsesstimulerende foranstaltninger børder overvejes nye
metoder forsubsidieret jobskabelse .Derhartidligere været benyttet
adskillige former forinitiativer ,hvad angår midlertidig jobskabal ?--
offentligt støttede "make work "-programmer ,midlertidige jo"bs idenof­
fentlige sektor osv .Disse harsomregel været afbegrænset rækkevidde
ogvarighed ogharsommetider vakt modstand ideoffentligt ansattes f
fagforeninger ,fordi daoffentligt ansatte selv erblevet ramt afbe-

-Ιό-
sparelser ideoffentxige budgetter .Ålene comfølge afungdoms arbe jds–
løshedens omfaaé ",særlig iområder inden ferFællesskabet ,hvor beskæf­
tigelsen ider :traditionelle private sektor simpelthen ikke V«"frem­
bringe så ledige stillinger ,atdeførst egaegsarbe jdssøgende ksji
sikres beskæftigelse ,erdetabsolut nødvendigt atudvide brugen afvis­
seformer forsubsidieret jobskabelse .
Derbør idenne forbindelse tage3 særligt hiitwsyn til beekæi't ige1sesau -
lighederne inden forforskellige utraditionelle virks oahedfa foræer ,som
unge specifikt kan opmuntres o^»;xiddannes til atoprette påegen bånd .
Dererogt.åmuligheder fordelvis offentlig *ø+tet jobskaoelse iael–
lemoarådei ;mellea dentraditionelle offanxL ..,;^ogdentråd Lionel!®
private sektor ,f.eks .med hens^ /ntilailj^l /c-.icyttelse ogsociale hjæl­
pefunktioner .Offentlige tilskud tilvis& t :.viteter ,særlig dem ,der
kommer 1okal ■.iunfundema til godt ,eller bidra^-sv tilomlægningen aføko­
nomien ,Kanudfrabåde etøkon-aisk ogetsocialt synspunkt udgøre en
mere effektiv anvendelse afoffe rtlige mialb -:enddenindkomststøtte ,
somellers ville være påkrævet fc."unge arbejdsløse oglangtidsledige .
Vedsiden afsådanne aktioner eretlangt j&<raudviklet system aflo­
kale vejlednings -ogrådgivningscentre forur^e nødvendigt foratstøt­
teogopmuntre unge ,ikke kunnårdestår foratskulle træde indpåar­
bejdsmarkedet ,men også nårdeprøver atfvado varig beskæftigelse og
endnu aldersmæssigt ligger oækring detyve år.Fællesskabet kan–sær­
liggennem deforskellige finansielle instrumenter -spille enrolle
ved atstøtte særlige beskæftigelsesmuligheder forunge ogandre van­
skeligt stillede grupper som f.eks .langtidsarbejdsløse .Koassiss ionen
erfor sindelved atudarbejde ennymeddelelse omungdomsarbejdsløs­
hed ,somvilblive forelagt Rådet senere pååret .Denagter også at
undersøge enrække særlige hermed forbundne spørgsmål ,herunder mulig­
heden foratfastsætte beskæftige Iseskvot erforunge for endelafel­
lerhele denoffentlige beskæftigelse ,denbetydning ,forskellige for­

-17-
narforaldersafhængige lønskalaer kanhave forarbejdsgivernes val0nel-
laaarbejdstagere ,samt detspecifikke problem ,dergørsiggældende for
u.ige ,sonharværet ude igentagre oglangvarige arbejdsløshedsperioder .
E~bedre forståelse afdisse sp&xgsuål kunne bidrage tilatstyrke poli­
tikken ifremtiden .