KOMVII SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(93) 29 ende I i g udg. 
Bruxelles, den 3. februar 1993 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET. EUROPA-PARLAMENTET OG DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
om evaluering af Tempus-programmet 
(maj 1992) 
EVALUERING AF TEMPUS-PROGRAMMET 
Indhold 
Afsnit Nummer 
Sammenfatning 
(Dansk, engelsk, tysk, græsk, spansk, fransk, italiensk, hollandsk, portugisisk) 
I Indledning 
II Udførelse 
Oversigt over omkostninger og aktiviteter i 1990 - 91 
Iværksættelsesprocedure 
Oprindelsen til JEP'ene 
Udvælgelsesprocedure 
Styring af JEP'ene 
Meninger om programmet 
Praktiske problemer 
III TEMPUS-programmets indvirkning på de støtteberettigede lande 
Institutplan 
Institutionsplan 
Videregående uddannelser som helhed 
Videre indflydelse på den økonomiske og sociale udvikling 
IV Indvirkning på de vesteuropæiske partnere 
Fordele ved deltagelse 
V Konklusioner og forslag 20 
101 - 108 
201 - 228 
201 - 206 
207 - 216 
207 - 208 
209 - 210 
211 -214 
215-216 
217 - 228 
301-337 
302-318 
319-323 
324 - 332 
333 - 337 
401 -406 
401 - 406 
501 -516 
Bilag 
1 Liste over foretagne interviews 
2 Liste over analyserede projekter 
Coopers & Ly brand 
Maj 1992 
Coopers 
&Lybrand 
Europe 
Sammenfatning 
1. TEMPUS-programmet, som blev vedtaget af Rådet for De Europæiske 
Fællesskaber den 7. maj 1990 (90/233/EEC - OJL 131), har til formål at fremme 
udviklingen inden for de højere uddannelser og uddannelsessystemer i de lande i 
Mellem- og Østeuropa, der er tilskudsberettigede i henhold til PHARE-programmet. 
Kommissionen for De Europæiske Fællesskabers Task Force for Menneskelige 
Ressourcer, Uddannelse og Ungdomsanliggender er ansvarlig for implementering af 
TEMPUS-programmet. Programmet skal lette samarbejdet mellem institutioner i de 
tilskudberettigede lande og partnere (universiteter og virksomheder) i EF og andre 
vestlige lande gennem såkaldte Joint European Projects (JEP eller Fælles Europæiske 
Projekter) og øge bevægeligheden for undervisere og studerende mellem 
uddannelsesinstitutioner i Øst- og Vesteuropa. 
2. Coopers & Lybrand Europe er af Europa-Kommissionen blevet udpeget til at 
udføre en ekstern evaluering af TEMPUS-programmet. Hovedformålet med denne 
evaluering var at foretage en detaljeret gennemgang af TEMPUS-programmet i den 
indledende fase set i forhold til målsætningerne. Vi har fokuseret evalueringen på 
JEP'er fra 1990/91, eftersom disse har eksisteret længst og derfor med størst 
sandsynlighed kan udvise resultater. Som en del af evalueringen har vi interviewet med 
embedsmænd og lokale TEMPUS-kontorer i de tilskudsberettigede lande, foretaget 
tilbundsgående analyser af 17 JEP'er og gennemgået en tredjedel af de endelige 
rapporter om førsteårs-JEP'erne. 
3. Den fuldstændige rapport indeholder et afsnit om Implementering, hvor vi kort 
gennemgår de JEP'er fra 1990/91, som er medtaget i evalueringen samt vores 
vurdering af programmets funktion. Dernæst følger et afsnit om Indvirkningen på 
tilskudsberettigede lande, hvor vi forsøger at identificere de fordele og resultater, som 
TEMPUS har haft for deltagerlandene i Østeuropa lande inden for de videregående 
uddannelser (for de enkelte fakulteter, institutioner og inden for sektoren som helhed) 
samt videregående økonomiske og sociale følger. Dette gentages i mere begrænset 
omfang for de vesteuropæiske partnere i afsnittet Indvirkning på de vesteuropæiske 
partnere. Endelig remkommer vi med vores Konklusioner og anbefalinger sidst i 
rapporten. 
Implementering 
4. I 1990/91 var der 152 JEP'er inden for emneområder gående fra landbrug til 
humaniora. Et enkelt JEP kunne omfatte flere forskellige aktiviteter. De mest udbredte 
omfattede undervisningspersonalets bevægelighed i de tilskudsberettigede lande (86%), 
anskaffelse af udstyr (84%), udvikling/revidering af pensum (62%), udvikling af 
undervisningsmateriale (58%) og besøg af undervisere fra de vestlige lande (58%). For 
så vidt angår anvendelse af midler anvendtes 46% til anskaffelse af udstyr og materiale 
til Østeuropa. Udgifter til ikke-akademisk personale, der deltog i tilrettelæggelse og 
administration, udgjorde 18% af det samlede beløb, mens tjenesterejser og andre 
Coopers 
&Lybrand 
Europe 
administrationsudgifter udgjorde 14%. De faktiske udgifter til Aktion 1 (JEP) 
overskred de budgetterede beløb med 2,5%. Dette blev mere end opvejet af, at 10% 
af budgetmidlerne for Aktion 2 (Personlige Rejselegater) ikke blev anvendt. 
5. De fleste JEP'er ser ud til at være resultatet af tidligere kontakter mellem Øst 
og Vest. Der var navnlig tale om personlige kontakter mellem enkeltpersoner, men i 
visse tilfælde fandtes der allerede en form for samarbejde. Det var typisk de vestlige 
organisationer, der tog initiativet til samarbejdet, og som forestod projektledelsen. 
6. De problemer, der opstod i begyndelsen, kan betegnes som "børnesygdomme", 
forstået på den måde, at de sandsynligvis optræder i projektets begyndelsesfase. 
Problemerne omfattede kommunikation mellem partnerne, behandlingen af 
ECU-betalinger, som sammen med andre problemer skyldtes den måde, det 
internationale samarbejde fungerer på. Disse tidlige problemer blev i alle lande 
afklaret i løbet af projektets første år, efterhånden som partnerne lærte at samarbejde 
og opfylde kravene i programmet. 
7. Vores evalueringer afslørede ingen grundlæggende praktiske vanskeligheder 
med JEP'erne. Programmet fik en imponerende start, når man tager de tidsfrister, der 
blev fastsat i begyndelsen, i betragtning. Det lykkedes for de fleste JEP'er at opbruge 
deres budget i løbet af det første programår ved at fokusere på indkøb af udstyr. Ifølge 
vores vurdering anvendtes næsten en tredjedel af JEP'ernes budget det første år til 
administration fremfor egentlige projektaktiviteter. Denne forholdsvis høje andel 
afspejler behovet for at få defineret projekterne samt deres omfang og antallet af 
involverede partnere. 
Virkning i de tilskudsberettigede lande 
8. Konsekvenserne af TEMPUS-programmet er normalt tydeligst på 
fakultetsniveau inden for et universitet og bliver så mindre, efterhånden som 
konskevenserne forsøges vurderet for hele institutionen. 
9. På fakultetsniveau var de mest direkte fordele adgangen til moderne udstyr og 
materialer samt den øgede kontakt med besøgende personale fra Vesteuropa. Der har 
været en betragtelig forøgelse af de studerendes og personalets mobilitet. Dette nye 
kendskab til Vesten resulterer i øget motivation og en holdningsændring hos de 
deltagende fakulteter i form af nye ideer, status og begejstring for ændringer. Der har 
været en vis bekymring for hjerneflugt, men vi har indtil videre ikke fundet beviser på 
sådanne problemer. Mange deltagere så erfaringerne fra deltagelsen i internationale 
samarbejdsprojekter som et aktiv i sig selv. 
10. På institutionsplan var der eksempler på, at man delte udstyr og erfaring 
(sædvanligvis på uformel basis). Erfaring inden for projektledelse og mulighederne for 
de yngre medarbejdere blev også nævnt blandt fordelene. Den fulde virkning af 
ændringerne inden for institutionerne undermineres imidlertid af de generelle forhold 
Coopers 
&Lybrand 
Europe 
for universiteterne i Østeuropa, herunder alvorlige økonomiske problemer og 
manglende motivation hos personalet. 
11. TEMPUS' indvirkning på de højere uddannelser er langt vanskeligere at vurdere 
på dette tidlige tidspunkt, selvom visse ting tyder på, at programmet har en virkning 
i nogle lande. Det drejer sig for det meste om en "bottom up"-påvirkning gennem 
personalets holdning og en forøgelse af uddannelseskapaciteten. Tilpasningen til de 
mere omfattende reformer i de fleste lande synes at være begrænset som følge af 
programmets svage forbindelse med landenes prioriteringer inden for 
undervisningssektoren. 
Fordele for vestlige partnere 
12. Fordelene for de vestlige partnere er mindre tydelige end for de østeuropæiske 
partnere, hvilket kun kunne forventes ud fra programmets målsætninger. Blandt de 
fordele, der er blevet har nævnt, er jderligere tilskud, udvidelse af pensummuligheder 
og personalets horisont, forøgelse af akademiske kontakter i både Øst- og Vesteuropa 
samt den prestige og interesse, der er forbundet med at deltage i aktiviteter, der støttes 
af EF. 
Konklusioner og anbefalinger 
13. TEMPUS-programmet har fået en imponerende start og nyder udbredt 
popularitet i både Øst og Vest. Dette kan tilskrives flere forhold. Projekterfie er blevet 
implementeret og har udvist resultater inden for en forholdsvis kort tidsfrist 
sammenlignet med tidligere hjælpeprogrammer. "Bottom up"- princippet, som giver 
mulighed for, at ideer til JEP'er kommer fra institutionerne selv, skaber ansvarsfølelse 
og accept af de reformer, der opnås. 
14. Vore undersøgelsesresultater tyder på, at TEMPUS- projekterne har resulteret 
i en høj grad af supplering. Selvom tidligere kontakter mellem partnerne (på det 
personlige plan) var normen, anslår vi, at omkring to tredjedele af projekterne havde 
hentet inspiration i TEMPUS- princippet og ikke ville være blevet gennemført som 
samarbejdsprojekter uden TEMPUS. 15. Inden for TEMPUS viser vores foreløbige 
vurdering, at anskaffelse af udstyr, udvidelse af pensummuligheder og besøg af 
undervisningspersonale fra Vesteuropa sandsynligvis vil være de mest effektive 
resultater i forhold til omkostningerne, mens bevægelighed for de studerende er det 
mest omkostningskrævende instrument i forhold til resultaterne med henblik på 
reformering af de højere uddannelser. 
16. Mens TEMPUS-projekter påvirker de højere uddannelser på fakultetsniveau 
og har en vis bredere indvirkning på uddannelsesinstitutionen som sådan, konkluderer 
vi, at programmernes indvirkning sandsynligvis vil have begrænset betydning for mere 
vidtgående reformer af de højere uddannelser eller en mere tilbundsgående 
omstrukturering af økonomien. Dette skyldes til dels den måde, hvorpå JEP'erne blev 
Coopers 
&Lybrand 
Europe 
identificeret og udvalgt i 1990/91 - med begrænset indflydelse fra landets overordnede 
politik. Task Forcen erkendte dette, og i de følgende år blev der taget skridt til at 
forbedre situationen. Dette afspejler ligeledes TEMPUS' bredt definerede målsætning, 
som indebærer en risiko for, at virkningerne bliver spredte, hvis målsætningerne ikke 
defineres mere målrettet. 
17. Vi konkluderer derfor, at der er behov for at klarlægge TEMPUS' målsætning 
og rolle i de enkelte lande. Det første valg, der skal træffes, er, om vægten skal lægges 
på en langfristet reform af de højere uddannelser eller på mere kortfristede behov for 
personale til økonomisk omstrukturering. Når denne ligevægt er etableret, bør en 
strategi udvikles med henblik på at skræddersy TEMPUS til behovene i hvert af de 
tilskudsberettigede lande for at opnå de bedst mulige resultatert. 
18. Hvis formålet med TEMPUS er at støtte reformer af de højere uddannelser, 
anbefaler vi, at 
* en revision af politiken for de højere uddannelser og reformstrategien klart 
definerer TEMPUS' rolle, 
* JEP'ernes omfang og art gennemgås med henblik på at 
identificere, hvorledes de bedst kan fremme reformen. Dette kan måske bedst 
ske ved at fortsætte mindre JEP'er 
baseret på akademiske emner. En anden mulighed er for 
eksempel at bruge JEP'erne til reformstyring på de højere 
læreanstalter eller til at oprette nye former for 
uddannelsesinstitutioner, 
* ændringer af JEP'ernes omfang nødvendiggør muligvis mere omfattende eller 
længerevarende JEP'er. Vi foreslår endvidere, at antallet af partnere inden for 
et JEP begrænses (navnlig fra de vestlige institutioners side) for at holde 
administrationsudgifterne nede, samt at der fokuseres på overførsel af 
ekspertise, materialer og personale fra Vest til Øst frem for bevægelighed for 
de studerende. 
19. Hvis formålet med TEMPUS er at afhjælpe mangel på personale og erfaring 
i den økonomiske reformperiode, foreslår vi, at 
* de erfaringsområder, der prioriteres højest, defineres og angives udtrykkeligt i 
indkaldelserne af TEMPUS- ansøgninger, 
* hvor der er behov for at uddanne et større antal personer, kan det være 
nødvendigt, at JEP'erne er af større omfang og/eller længere varighed. Der kan 
ligeledes være grund til at yde tilskud til de akademikere/undervisere i de 
tilskudsberettigede lande, som er nøglepersoner i gennemførelsen af 
uddannelsen, 
h 
Coopers 
&Lybrand 
Europe 
* hvor der kun er tale om få personer, kan bevægelighed forde studerende være 
mere effektivt i forhold til udgifterne. 
20. De følgende trin består i, at de tilskudsberettigede lande gennemgår TEMPUS' 
rolle og de forhold, der skal prioriteres højest ved anvendelsen af TEMPUS, og at de 
bliver enige med Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber om, hvordan 
TEMPUS bedst kan skræddersys for at opfylde det pågældende lands særlige behov. 
I strategien skal der tages hensyn til JEP'ernes omfang og anvendelsesområde samt 
tilrettelæggelsen af indkaldelse og udvælgelse af tilbud. 
I Indledning 
101 TEMPUS-programmet (Trans-European Mobility Scheme for University Studies: 
Tværeuropæisk program for samarbejde og mobilitet indenfor de videregående 
uddannelser) blev vedtaget af Rådet for De europæiske Fællesskaber den 7. maj 1990 
(afgørelse nr. 90/233/EØF - 0J L 131) for en periode af fem år, med en forsøgsperiode 
på tre år fra den 1. juli 1990. 
102 Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, Task Force for Menneskelige 
ressourcer, uddannelse og ungdomsanliggender er ansvarlig for udførelsen af 
TEMPUS-programmet. Et EF Tempus-kontor, som efter licitation arbejder under 
kontrakt med Kommissionen for De Europæiske Fællesskabermissionen sørger for 
programmets udførelse under kontrol af Task Force for Menneskelige ressourcer. 
103 TEMPUS-programmets formål er at støtte udviklingen af de videregående 
uddannelser i de lande i Midt- og Østeuropa, som er berettigede1 til at modtage 
økonomisk hjælp under PHARE-programmet. TEMPUS-programmet støtter 
samarbejde mellem institutioner i de støtteberettigede lande og partnere (universiteter 
og virksomheder) i EF og i andre vesteuropæiske lande. Denne støtte ydes gennem 
fælleseuropæiske projekter (JEP'er: Joint European Projects) og gennem udveksling af 
ansatte og studerende på de videregående uddannelsesinstitutioner i øst- og 
Vesteuropa. TEMPUS støtter ligeledes ungdomsudveksling. 
104 Projektets formål er ikke kun at opnå en kraftig øjeblikkelig virkning, men også at yde 
et væsentligt bidrag både til udviklingen af de videregående uddannelser og til hele 
den økonomiske og sociale reformproces i de pågældende lande. TEMPUS er derfor 
ikke blot en udvekslingsprogram, men først og fremmest et program, som tilstræber at 
støtte strukturændringer, udveksling er blot et af midlerne. 
105 Coopers & Lybrand Europe er blevet valgt af Kommissionen for De Europæiske 
Fællesskaber til at vurdere TEMPUS-programmet udefra. Hensigten med denne 
evaluering var at undersøge, hvordan TEMPUS har fungeret i den indledende fase, i 
forhold til de fastsatte mål. Hensigten er at rådgive Kommissionen angående 
tillempninger og ændringer, som måtte være nødvendige i programmets næste fase. 
Der skulle ligeledes gives en vurdering af, hvorvidt TEMPUS har været effektivt med 
hensyn til at fremme udviklingen indenfor de videregående uddannelser i de 
støtteberettigede lande, samt programmets bidrag til den økonomiske og sociale 
omstrukturering. 
106 Undersøgelsen er blevet udført med henblik på at besvare følgende spørgsmål: 
Er JEP'ene effektive, og fungerer de som planlagt ? 
De støtteberettigede lande omfatter: 
- i 1990-91: Polen, Ungarn, Tjekkoslovakiet, eks-DDR 
- i 1991-92: Polen, Ungarn, Tjekkoslovakiet, Bulgarien. Rumænien, eks-jugoslavien 
- i 1992-93: Polen, Ungarn, Tjekkoslovakiet, Rulgarien, Slovenien, Kroatien, Albanien, Letland, 
Litauen, Estland 
3 
Hvad er årsagerne til vanskeligheder ? 
Hvilken indflydelse har JEP'ene på de pågældende østeuropæiske 
uddannelsesinstitutioner og på de studerende og de ansattes mobilitet, med andre 
ord: er JEP'ene i overensstemmelse med formålet med TEMPUS ? 
Bidrager JEP'ene til udviklingen af de videregående uddannelser i 
overensstemmelse med de østeuropæiske landes behov ? 
• Har JEP'ene nogen indflydelse på den sociale og økonomiske omstrukturering ? 
• Ville man have opnået de samme resultater uden den økonomiske bistand fra EF 
(dvs har bistand fungeret som en ekstra støtte) ? 
• Er programmet effektivt administreret? 
Kan programmet forbedres ? 
107 Vi har i vor undersøgelse på fokuseret JEP'er, der startede i 1990-91, fordi de har 
fungeret længst og derfor skulle kunne fremvise flest resultater. Vi ved, at 
TEMPUS-programmet er blevet ændret i de forløbne år, især med hensyn til 
udvælgelsesprodeduren, og vi har taget hensyn til disse ændringer i undersøgelsen af 
de opnåede resultater. 
108 I løbet af undersøgelsen har vi foretaget: 
• interviews med regeringsembedsmænd og med lokale TEMPUS medarbejdere i 
Tjekkoslovakiet, i Ungarn, Polen, Rumænien og Bulgarien. En fuldstændig 
fortegnelse over de adspurgte personer findes i bilag 1. 
• analyser af 17 JEP'er i de støtteberettigede lande. Heri indgår en række 
interviews med østeuropæiske partnere, samt et antal telefoninterviews med 
vesteuropæiske partnere. 
analyse af et udvalg (en tredjedel) af de 152 TEMPUS-rapporter i Bruxelles 
angående JEP'er fra 1990-91. 
109 I denne rapports hoveddel giver vi først en kort oversigt over JEP'er fra 1990-91 og 
nogle af de problemer og synspunkter, som vi har mødt i løbet af vor undersøgelse. 
Derefter præsenterer vi vor vurdering af projektet på tre niveauer: 
indflydelse på de videregående uddannelser i de støtteberettigede lande; 
indflydelse på den sociale og økonomiske omstrukturering i de støtteberettigede 
lande; 
• indflydelse på de vesteuropæiske partnere i JEP'ere. 
Til sidst præsenterer vi vore konklusioner og anbefalinger til Kommissionen for De 
Forenede Fællesskaber. 
II Udførelse 
Oversigt over omkostninger og aktiviteter i 1990-91 
201 Efter udvælgelsesproceduren i 1990 blev der udstedt 1813 kontrakter, fordelt på 
følgende måde: 
Antal kontrakter 
Aktion 1 fælleseuropæiske projekter 
(inklusive mobilitetsstipendier indenfor projekter i aktion 2) 152 
Aktion 2 individuelle mobilitetsstipendier 
Studerende øst-vest 733 
Lærere øst-vest 474 
Studerende vest-øst 35 
Lærere vest-øst 315 
Aktion 3 Supplerende aktiviteter 
organisationer, udgivelser, studier 40 
Ungdomsud veksling 63 
Vor analyst- har eller aftale med V.V værd koikvnlrerel om aklivileter, som er 
udviklede indenfor fælleseuropæiske projekter. 
202 JEP'ene arbejder med 17 fagområder, der spænder fra landbrug til humaniora. 
Imidlertid falder næsten halvdelen af JEP'ene indenfor to områder, nemlig 
virksomhedsledelse, erhvervsøkonomi og anvendt økonomi (19%) og 
ingeniørvidenskab, anvendt naturvidenskab og teknologi (29 %). 
203 Figur 1 viser den gennemsnitlige udgift for de 152 JEP-projekter i 1990-91. For 
aktion 1 er den vigtigste udgiftspost anskaffelse af udstyr og materiale til levering i de 
støtteberettigede lande; denne post svarer til 46 % af samtlige udgifter. Udgifter til 
ikke-akademisk personale ansat til organisering og administration af JEP'ene udgjorde 
18 % af totalsummen medens udgifter til studierejser og anden organisationsmæssig 
virksomhed udgjorde 14 %. 
204 De planlagte samlede udgifter til aktion 1 var på 10 954 000 ECU. De virkelige 
udgifter beløb sig til 11 232 726 ECU eller til 2,6 % mere end beregnet. En mere 
indgående økonomisk undersøgelse af de 17 udvalgte projekter viser, at adskillige 
JEP-partnere havde større udgifter end beregnet. Forskellen blev ofte betalt af andre 
kilder som for eksempel universiteterne eller institutterne selv. De hyppigste udgifter 
var rejse- og undcrholdsomkostningcr samt løn til sekretærer og koordinatorer. 
205 Udgifterne indenfor aktion 2 gik hovedsagligt til individuelle stipendier (92 % af 
udgifterne) som planlagt i projektet. De samlede udgifter var budgeterede til 5 457 
100 ECU, medens de virkelige udgifter beløb sig til 4 917 810 ECU eller omkring 10 
% under budgettet. Vor gennemgang af de endelige rapporter viser, at et vist antal 
-41 
JEP-koordinatorer havde meget lidt tid til rådighed før den fastsatte tidsgrænse de 
akademiske år 1990-91, så at de ikke kunne anvende de bevilgede midler fuldt ud. 
Dette kan forklare tilfælde af manglende anvendelse af midler. De fleste 
JEP-projekter, som havde midler tilovers, ansøgte om tilladelse til at overflytte dem til 
at dække underskud indenfor aktion 1 og fik i de fleste tilfælde lov hertil. De samlede 
udgifter til aktion 1 og 2 holdt sig indenfor årets budget. 
206 Med hensyn til undervisning havde de fleste JEP'er aktiviteter på flere niveauer. 
Omkring 80 % af projekterne var koncentreret om korte kurser eller videreuddannelse. 
Begynderundervisning eller videreuddannelse var inkluderet i 38 % af projekterne, 
medens 30 % indeholdt sprogundervisning. De aktiviteter, som blev iværksatte, 
svarede ikke altid helt til det indhold, som beskrives i slutrapporterne. Vort udvalg af 
rapporterne viser følgende aktiviteter: 
Aktivitet Frekvens 
Studierejser for ansatte (fra de støtteberettigede lande) 86% 
Anskaffelse af udstyr 84% 
Udvikling eller reform af studieplaner 62% 
Udvikling af undervisningsmateriale og hjælp hertil 58% 
Gæsteprofessorer (fra vestlige lande) 58% 
Studierejser for studerende 54% 
Udvikling af nye institutter 18% 
Praktikophold i erhvervsvirksomheder 12% 
Iværksættelsesfasen 
JEP-projekternes oprindelse 
207 De fleste JEP-projekter fra 1990-91 havde tilsyneladende deres oprindelse i kontakter 
mellem østlige og vestlige institutioner, som eksisterede før TEMPUS. I de fleste 
tilfælde drejede det sig om personlig kontakt mellem enkeltpersoner, men undertiden 
var der allerede tale om reelt samarbejde. Takket være en vis åbning af det ungarnske 
samfund allerede inden 1989 havde universiteterne i dette land kunnet udvikle deres 
forbindelser med vestlige institutioner før disse blev institutionaliseret. I Polen og i 
Tjekkoslovakiet havde de fleste af de studerede projekter deres oprindelse i tidligere 
forbindelser. 
208 I det første år påtog tie vestlige in.slilutioiK.Tsig den ledende rolle i defineringen af 
JEP-projekterne. Visse anerkendte universiteter i østlandende blev bombarderet med 
tilbud. Siden har vi hørt, at den østlige part har spillet en mere aktiv rolle i 
identificeringen af mulige projekter og partnerinstitutioner. De fleste af de undersøgte 
vestlige institutioner (77 %) angav, at grunden til at de havde deltaget i 
TEMPUS-programmet, var muligheden for at samarbejde med østlige institutioner, 
medens 59 % var motiverede af muligheden for at samarbejde med andre 
veseuropæiske tinstitutioner. Kun 14 % angav at have deltaget i projektet for at opnå 
ekstra bevillinger. 
FIGURE 1 
BREAKDOWN OF EXPENDITURES 
1990/91 JEPS 
ACTION 1 
ECU 11 232 726 ACTION 2 
ECU 4 917 810 
Linguistic Preparation 
2% 
Overhead 
6% 
Academic Personnel 
7% 
Other costs 
8% 
Equipment 
46% 
Non-academic 
Personnel Institutional costs 
7% Replacement costs 
15 
Udvælgelsesprocedure 
209 Med hensyn til udvælgelsesproceduren (i de støtteberettigede lande og på EF's 
TEMPUS-kontor) er der to vigtige emner, som træder frem. For det første er der et 
meget stort antal ansøgninger mange ansøgninger i forhold til antallet af godkendte 
projekter. De godkendte projekter udgjorde i 1991-92 (seneste tal) kun 22,7 % af 
antallet af ansøgninger. Dette skyldes blandt andet, at udvælgelseskriterierne for 
projekter og nationale prioriteter er bredt defineret i VADEMECUM, hvilket tillader 
en vid fortolkning af projektmuligheder. For det andet, på trods af at 
udvælgelsesproceduren varierer fra land til land, spiller de akademiske interesser en 
stor rolle, hvilket begrænser regeringsembedsmændenes engagement/indflydelse. 
Akademiske rådgiverer er udnævnt til at bedømme ansøgningerne på grundlag af 
deres akademiske kvalitet snarere end deres overensstemmelse med de nationale 
prioriteter. De støtteberettigede lande har således et vist spillerum for at vælge 
projekter ud fra brede kriterier. Det første år var de en vis bekymring over, at 
Bruxelles havde for megen indflydelse på udvælgelsen af projekter. Senere ændringer 
har givet de støtteberettigede lande mere indflydelse, hvilket må anses for en positiv 
udvikling. 
210 Vore samtaler viser tydeligt, at der bruges megen tid på forberedelsen af TEMPUS 
ansøgningerne. Mange af udgifterne til dette arbejde bliver ikke lagt på projektets 
omkostninger, men bliver betalt af deltagerne. I nogle østeuropæiske lande anses dette 
arbejde for en nyttig øvelse og en vigtig erfaring i læreprocessen i forbindelse med 
internationalt samarbejde. Det blev også nævnt, at nogle af de afviste projekter kunne 
bruges igen for at ansøge om midler fra andre kilder. Man værdsatte ligeledes 
ansøgningsprocedurens konkurrencemoment. Vi mener ikke, at det kan betale sig at 
forberede så mange ansøgninger, som ikke har mulighed for at blive finansieret. Vi 
anbefaler, at prioriteterne defineres klarere, og at man mere nøjagtigt angiver, hvilke 
projekttyper TEMPUS kan støtte, Man kan således bede om konkurrencedygtige 
projekter inden for et mere snævert felt, og udvælgelsesproceduren kan koncentreres 
om at vælge de bedste ansøgning indenfor det pågældende prioritetsområde. Vi vender 
tilbage til dette punkt i kapitel 5. 
Styring af JEP-projekter 
211 I 1990-91 var det hovedsagligt de vestlige partnere, der havde ansvaret for styringen 
af JEP-projekterne, Dette har forårsaget en del negative reaktioner hos de østlige 
institutioner, som nævnte flere eksempler, hvor de ikke var blevet tilstrækkeligt 
informerede om projekternes forløb eller finansiering. Visse østlige partnere følte 
ligeledes, at deres vestlige samarbejdere lagde beslag på en uretmæssig stor del af de 
bevilgede midler. 
212 Vor undersøgelse af de økonomiske rapporter for de 17 projekter, som vi har studeret, 
viser at i gennemsnit 77 % af de bevilgede midler i aktion 1 og 2 gik til direkte 
projektomkostninger, medens 23 % gik til udgifter til administration og planlægning. 
Administrationsomkostningernes andel stiger, hvis man ikke regner aktion 2 med. I 
vor undersøgelse har vi regnet alle udgifter i aktion 2 (stipendier til ansatte og 
studerende) som direkte projektudgifter. Figur 2 på modsatte side viser resultatet af 
vor omkostningsanalyse af de 17 undersøgte projekter. Hvis man kun tager aktion 1 i 
FIGURE 2 
COST ANALYSIS OF 17 CASE STUDY JEPS (1990/91) 
TOTAL COSTS = ACTION 1 ONLY 
•D 
C 
O 
o 
O) 
aï c o 
o 
k_ 
<D 
ÛL weighted average 
spending on 
Administration & 
Planning (33%) 
10 11 12 13 14 15 16 17 Case Study JEPs 
D Direct Project Expenses 
• Administration & Planning 
*r 
betragtning, stiger den gennemsnitlige andel af udgifter til administration og 
planlægning til 33 %. I fire tilfælde oversteg administrationsomkostningerne 
halvdelen af de totale omkostninger i aktion 1. Dette rejser spørgsmålet, om det ikke 
ville være nyttigt at begrænse antallet af partnere eller forøge projekternes varighed 
for at udnytte administrationen mere effektivt. Men det drejer sig her kun om det 
første års projektomkostninger. En undersøgelse af de følgende års regnskaber og af 
nyere projekter ville give et bedre billede af JEP'enes administrative effektivitet. 
213 Vores undersøgelse viste, at omkring 82 % af de adspurgte vesteuropæiske partnere 
ikke havde udført deres projekter som planlagt. Blandt de projekter, der ikke blev 
iværksat som planlagt, var den overvejende årsag en forsinket start. Kun 10 % nævnte 
problemer med EF som en af årsagerne. To tredjedele af de adspurgte hævdede, at de 
havde opfyldt de opstillede mål, medens kun 2 % mente, at de ikke havde opfyldt 
nogen af de opstillede mål. 
214 Med hensyn til projekternes udarbejdelse er de østeuropæiske institutioners i 
begyndelsen ret passive holdning efterhånden blevet mere aktiv, og man søger nu et 
mere lige samarbejde. Denne udvikling har undertiden taget mere end et år afhængigt 
af det pågældende fagområde; et eksempel herpå er forslaget fra ICTR (Det 
internationale center for teknisk forskning) om at oprette et fuldtids miljøkursus på 
kandidatniveau i Ungarn. Et af de typiske problemer var de vestlige deltagere stødte 
på var ringe kendskab til indhold og omfang af videregående uddannelser i Ungarn og 
til landet og den øjeblikkelige situation. De østeuropæiske institutioner vil gerne 
betragtes som ligestillede partnere i et JEP, snarere end som passive 
"bistandsmodtagere". Visse vesteuropæiske partnere har haft tendens til at betragte 
deres samarbejde med østeuropæiske institutioner som en slags filantropi. 
Vurderinger af programmet 
215 Gennemgående mener de deltagende institutioner, at TEMPUS er et nyttigt og positivt 
program. Programmet er meget populært på de støtteberettigede landes institutioner. 
Da programmet kun har eksisteret i ret kort tid, beror deltagernes skøn på en kortvarig 
erfaring. Ofte fremhæves de følgende punkter som programmets positive: 
den generelle idé med et vestligt støttet program til at fremme det østeuropæiske 
undervisningssystem og den medfølgende prestige og troværdighed; 
adgang til vestlig undervisning og know-how; 
midler til fornyelse af udstyr; 
at forbindelsen mellem institutioner i øst og vest styrkes; 
komplementaritet mellem en mere teknisk og teoretisk uddannelse i Østeuropa 
og en mere praktisk på vesteuropæiske institutioner; 
større forståelse af de østeuropæiske landes problemer. 
ft 
216 De adspurgte personer nævnte blandt andet nedenstående punkter som svagheder. Som 
det vil fremgå af de følgende afsnit er vi ikke nødvendigvis enige heri: 
• begrænsede midler til at dække omkostninger forbundne med 
udvekslingsprojekter, TEMPUS-koord i natorens arbejde og undervisning; 
manglende forbindelse med erhvervsvirksomheder; 
• manglende midler til forskning (ikke støtteberettiget indenfor rammerne af 
TEMPUS); 
• de østeuropæiske partneres manglende medvirken til koordinering og 
økonomisk kontrol af projekterne; 
for mange partnere, hvad der skaber koordinationsproblemer, høje 
administrationsudgifter og forøger muligheden for misforståelser. 
Praktiske problemer 
217 De problemer, som opstod i begyndelsen, kan betragtes som "børnesygdomme", for så 
vidt som de forekom i programmets indledende fase og i enkelte projekter, og blev 
løst indenfor det første år. Disse begyndervanskeligheder blev løst i hvert enkelt land. 
En anden type vanskeligheder skyldtes den måde, som internationale 
samarbejdsprojekter fungerer på, og krævede en ansvarsdeling mellem partnerne, 
definering af kommunikationslinier og krav til hinanden. Deltagerne har måttet vænne 
sig til hinandens kulturbestemte holdninger og adfærdsmønstre og skabe effektive 
kommunikationslinier (som regel ved anskaffelse af en telefax). Der har været 
problemer med valutaoverførsel og med at overholde de tidsfrister, som TEMPUS har 
fastlagt. De fleste østlige partnere var ikke vant til betingelserne for styring af 
internationale hjælpeprogrammer og nævnte netop den opnåede erfaring på dette 
område som en af de direkte fordele ved programmet. 
218 På østlig side skyldtes de fleste forsinkelser de stadige praktiske problemer forbundne 
med udveksling med Vesten. Blandt de omtalte problemer nævntes omfanget af 
tilskud til rejse, visa, forsikring og ophold i Vesten. Visse partnere mente, at de 
midler, som var afsat til rejser til studerende og ansatte (fra øst til vest), var 
utilstrækkelige. Man mente, at de høje flypriser og rejseomkostninger sluger en stor 
del af stipendierne, så at der ikke er nok til at overleve i de vesteuropæiske lande. De 
østeuropæiske universitetslønninger er meget lave og kan derfor ikke betale 
forskellen. Visse vesteuropæiske institutioner havde prøvet at forøge deres 
østeuropæiske kollegers midler over doros egne budgetter, men det er ikke en varig 
løsning for mange institutioner. Vanskeligheder forbundne med at opnå visum til 
Vesteuropa har også skabt forsinkelser og forøget deltagernes økonomiske problemer. 
De østeuropæiske udvekslingsdeltagere beklagede sig også over, at de har haft svært 
ved at finde kost og logi til en overkommelig pris under deres ophold i Vesten og at få 
oplysninger om sygeforsikring. Trods disse bemærkninger konkluderede vi, at 
omfanget af øst-vestudvekslingen ikke er blevet formindsket på grund af manglende 
midler. Imidlertid bør stipendierne reguleres jævnligt. 
219 En anden grund til de forsinkelser, som omtaltes af de fleste østlige partnere er de 
langvarige valutaoverførsler fra Vesten, som ofte tager fire eller fem uger. Visse 
østeuropæiske JEP-partnere kunne udfylde hullet med deres egne midler. Men dette er 
ofte vanskeligt (i Rumæien for eksempel kræver mange vestlige lande et visumgebyr, 
som kan koste op til to måneders løn for en rumæner), og ofte udsattes de planlagte 
aktiviteter, indtil midlerne kom frem. Disse forsinkelser har dog ikke haft en større 
skadelig indvirkning på projekternes iværksættelse. 
220 De østlige partnere (undtagen ungarerne) udtrykte nogen skuffelse over, at de 
manglede kontrol med anskaffelse af udstyr. Det var som regel JEP-koordinatoren, 
som bestemte, hvor og hvilken slags udstyr, som skulle anskaffes. For det meste blev 
udstyret anskaffet i koordinatorens hjemland, og i ingen af de projekter, som vi har 
studeret, blev det købt i Østeuropa. Det bør nævnes, at i visse støtteberettigede lande 
har der været problemer med at importere det anskaffede udstyr, fordi gamle 
COCOM-restriktioner stadig er gyldige og forbyder eksport af "følsom teknologi" til 
tidligere medlemmer af østblokken. Vi konkluderede, at de østlige partnere bør have 
større indflydelse på valget af udstyr, og at de bør kunne købe det lokalt, når det er 
fornuftigt med hensyn til pris og service og vedligeholdelse. 
221 Et andet problem i denne forbindelse var, at meget få osteuropæiske JEP-partnere 
havde set deres kontrakt, og at de derfor ikke vidste, hvor store midler, de ville få 
fra deres vestlige kontraktholder. Dette er forbundet med, at i starten måtte de 
østeuropæiske partnere ikke være koordinator eller kontrahent for et JEP, og at de i 
visse tilfælde ikke blev behandlet på lige fod med deres vestlige partnere. Dette stødte 
de østlige partnere, som bekymrede sig over, at de vestlige partnere tilegnede sig en 
uretmæssig stor del af JEP-midlerne. Dette forhold burde forbedres, eftersom de 
østeuropæiske institutioner kommer til at spille en større rolle i koordineringen og 
iværksættelsen af JEP'er. Vi har forstået, at fra 1992-93 kan institutioner i de 
støtteberettigede lande være både koordinator og kontrahent. 
222 1 Rumænien har den scno tilslutning til TEMPUS-programmet været en kilde til 
problemer. Rumænien blev først anerkendt som deltager i programmet i 1991 få uger 
før ansøgningsfristens udløb, hvad der har bevirket, at mange foreslåede projekter 
blev vurderet som næstbedste. Man håber, at denne situation vil ændres i indeværende 
ar. 
223 Fra vestlig side er der også JEP-kooredinatorer, som er kritiske over for visse 
økonomiske aspekter. I de fleste af de adspurgte vestlige institutioner blev der klaget 
over manglende økonomisk støtte til TEMPUS-koordinatoren. Man mener, at 
koordinatorerne allerede har et fuldtidsarbejde, og at TEMPUS-programmet som regel 
giver dem en betydelig ekstra arbejdsbyrde. Det hævdes, at koordinatorerne i høj grad 
har været motiveret af altruistiske grunde, men at deres vilje til at deltage i TEMPUS i 
fremtiden vil mindskes, hvis der ikke er tilstrækkelige midler. Vi er ikke blevet 
overbevist af denne argumentation. I Vesten modtager koordinatorerne allerede løn 
for deres arbejde, og administrationen af et JEP vil som regel ikke udgøre størstedelen 
af deres arbejde. Desuden har man ofte brugt en stor del af JEP-midlerne til 
omkostninger og man modtager midler til at erstatte de akademiske medhjælpere. 
Derimod vender vi senere tilbage til dette spørgsmål hvad angår de ostlige lande, hvor 
lønnivauet er lavt. 
224 De østeuropæiske studerendes kendskab til vesteuropæiske sprog blev anset for 
utilstrækkeligt i et mindre antal tilfælde. Manglende sprogkundskaber kan betyde en 
alvorlig hindring for læreprocessen, især i tilfælde af kortvarige udvekslinger, hvor 
studerende eller ansatte ikke får tid til at vænne sig til brugen af et fremmed sprog 
Nogle vestlige partnere mente også, at de østeuropæiske studerende ikke havde det 
fornødne niveau. Dette har betydning for den måde, hvorpå studerende og ansatte 
bliver udvalgt til udveksling. 
225 JEP-koordinatorerne ser misbilligende på den mængde papirarbejde, som kræves 
for at skrive rapporter om programmet, og de mener, at systemet skal forenkles. For 
eksempel er ansøgningsskemaerne indviklede, reglerne ændres fra det ene år til det 
andet, og der forlanges lange midtvejs- og slutrapporter. De siger, at de bruger en stor 
del af den tid, der er beregnet til at koordinere, på at få de nødvendige rapporter til 
Bruxelles til tiden. De oplysninger, som disse rapporter indeholder, hjælper ikke 
nødvendigvis Kommissionen til at forstå, hvad projektet drejer sig om. Selvom de 
indrømmer, at kontrol og rapporter er nødvendige i et vist omfang, ville de foretrække 
en lempelse i forhold til de nugældende krav. Selvom vi mener, at denne reaktion er 
uundgåelig i et sådant program, foreslår vi, at man prøver at forenkle rapportkravene; 
vi vender tilbage til dette punkt nedenfor. 
226 Enkelte vestlige partnere udtrykte også deres bekymring over en, efter deres mening, 
mangelfuld information fra TEMPUS-kontoret i Bruxelles. Flere 
JEP-koordinatorer nævnte, hvor vanskeligt det er at få oplysninger om formålet med 
TEMPUS-programmet og grunden til ændringer i reglerne eller nedskæringer i 
budgettet. Denne kritik har vi ikke mødt i Østeuropa, hvor TEMPUS-kontorerne er en 
god kilde til oplysninger og råd. 
227 Det lader til, at TEMPUS-kontorerne i Østeuropa har spillet en gavnlig rolle med at 
give oplysninger og tage sig af administrative problemer i løbet af programmets første 
fase. Betydningen af denne funktion vil formodentlig aftage, efterhånden som 
programmet bliver bedre etableret i de forskellige lande. 
228 For både østlige og vestlige partnere er reglernes urefleksibilitet et af de største 
problemer. De hævder, at især tidsfristerne og de administrative regler bliver 
håndhævet i en grad, som skader de pågældende projekter. De ville gerne se mere 
smidighed, når det drejer sig om, at tillempe planlagte aktiviteter til skiftende 
omstændigheder. Især nævnes udvælgelsen af studerende til udveksling, som normalt 
ikke kan ændres senere. I nogle JEP-rapporter indrømmes det, at man har taget 
hovedkulds beslutninger for at overholde tidsfristerne for udveksling af studerende og 
således har sendt mindre kvalificerede studerende og ansatte udenlands. Dette kan 
være en anden årsag til den "manglende studenterkvalitet", som omtaltes i de 
foregående afsnit. Tidspresset blev øget, fordi de udvalgte JEP'er først blev opslåede i 
juni, netop som mange ansatte var ved at tage på ferie. 
III TEMPUS-programmets indvirkning på de støtteberettigede lande 
301 Vi har defineret fire hovedniveauer, hvor programmet kan have indvirkning på de 
støtteberettigede lande: inden for det enkelte institut på en institution, på hele 
institutionen, på det videregående uddannelsessystem i sin helhed og på det 
pågældende land. Generelt set har TEMPUS-programmet haft størst indflydelse på 
institutniveauet inden for et universitet og denne indflydelse formindskes, som det 
måtte forventes, efterhånden som virkningen spredes til hele institutionen, hele det 
videregående uddannelsessystem og til det økonomiske niveaui landene omfattet af 
programmet. 
Institutniveau 
302 Forøgede ressourcer er den vigtigste og mest håndgribelige fordel af JEP'enes første 
år. Visse institutter har kunnet anskaffe moderne udstyr (til dels utilgængeligt 
tidligere), som anvendes til undervisning. Det er især tilfældet med computere, 
sprogundervisningmateriale og laboratorieudstyr, som allerede bruges udover 
JEP-projekternes oprindelige omfang. Som eksempel kan nævnes den tekniske 
forbedring af sproglaboratoriet på det humanistiske fakultetet på universitetet i Szeged 
i Ungarn. 
303 Inden for mere teknisk betonede fagområder medfører de materielle forbedringer 
forstærkede virkninger, eftersom flere årgange studerende kan bruge det 
laboratorieudstyr, som er anskaffet til et bestemt kursus. Det tjekkiske Tekniske 
Universitet i Prag har modtaget udstyr til at etablere en nyt teoretisk virkefelt indenfor 
robotik. Det nyudstyrede laboratorium vil også blive brugt i forbindelse med andre 
kurser på ingeniørinstituttet og dermed forbedre uddannelsen af en større gruppe 
studerende. 
304 Hidtil har de vestlige partnere som regel haft ansvaret for anskaffelser. Som tidligere 
nævnt, mener vi, at det vil være nyttigt, at de østlige partnere har større indflydelse på 
denne del af processen. På denne måde kan instituttet i det støtteberettigede land blive 
i stand til at forudse, at TEMPUS-midlerne kan ophøre, og at det er nødvendigt at 
anskaffe udstyr svarende til institutionens fremtidige behov. Det samme gælder for 
bøger og andet ikke-teknisk undervisningsmateriale, som anskaffes i JEP'ets løbetid. 
305 Seminarer og undervisning for ansatte og studerende udgør den anden direkte 
fordel af JEP-aktiviteterne. Gæsteprofessorer og instruktører bringer 
førstehåndsorientering om nye fagområder og teknologier og giver mulighed for 
direkte vekselvirkning med kilder, som tidligere var utilgængelige (eller kun 
tilgængelige i begrænset omfang). Gæsteprofessorer og -forelæserer fra vesten, som 
underviser på stedet, har en mere direkte og øjeblikkelig indvirkning end besøg fra øst 
til vest, eftersom antallet af tilhørere, som drager fordel af kontakt og gensidig 
påvirkning, er større. Et kursus eller et seminar på stedet giver også de østlige partnere 
en mulighed for at spille en større rolle med hensyn til organisation og styring af 
programmet. 
306 Generelt er udvekslingen og mobiliteten af studerende og ansatte øget meget stærkt, 
på trods af at udvekslingsprogrammet for studerende i visse tilfælde endnu ikke er 
begyndt. Nogle institutioner har ikke tidligere haft studenterudvekslinger før 
TEMPUS-programmet startede, disse institutioner sender nu et antal studerende afsted 
hvert år. På the Catering School i Budapest for eksempel var der fire eller fem 
studerende, som sluttede deres studiår i udlandet det første år (1990-91), mens der det 
andet år forventes et antal på 20 - 30. Tidligere kunne end ikke sproglærere i de 
støtteberettigede lande besøge det land, hvis sprog de underviste i (og når de fik 
tilladelse, var der stadig et finansieringsproblem for studieopholdet). Omkring 20 % af 
de planlagte øst-veststipendier fandt ikke sted. Dette kunne skyldes de tidligere 
omtalte problemer med tidsfristen og berører først og fremmest 
TEMPUS-aktiviteternes første år. Derimod overstiger antallet af stipendier for lærere 
fra øst til vest planerne med 20 %. De fleste ansatte og studerende fra Vesten 
tilbringer kun ganske kort tid i Østeuropa, hvorimod østeuropæerne som regel bliver 
længere i udenlandet. 
307 Visse JEP'er har allerede deres eget liv og fortsætter en selvstændig udvikling i 
forskellige sammenhænge. For eksempel er udvælgelsesprocedurerne for ansatte og 
studerende allerede begyndt at forandre de tidligere regler for, hvem der måtte rejse til 
udenlandet. Da udvælgelsesproceduren nu i høj grad er uafhængig af politiske 
tilhørsforhold, foretrækker man yngre mennesker med bedre sprogkundskaber fremfor 
ældre kandidater. I denne forbindelse nævnte nogle af de involverede i JEP'er i 
Bratislava, at tidligere havde kun de "politisk rettænkende" mulighed for at rejse 
udenlands, og at disse personer tit ikke havde de nødvendige kundskaber for at kunne 
forstå og viderebringe de modtagne informationer. Den nye generation, der ofte bliver 
udvalgt indenfor TEMPUS-programmet, er mindre påvirket af de tidligere regimer og 
derfor sandsynligvis mere åben og bedre i stand til at iværksætte ændringer over en 
længere periode. 
308 Lærerstipendier har også en direkte indflydelse på et institut. Lærerne bringer mange 
nye bøger og meget nyt materiale med hjem, og dette bliver således tilgængeligt for de 
øvrige ansatte og for de studerende. Ofte skal de skrive rapport om deres erfaringer, 
og de fortæller om det, de har oplevet/opdaget, i foredrag og personlige samtaler. I 
Ungarn holder hjemvendende lærere foredrag på institutmøder, hvor de kan anbefale 
og diskutere ethvert af deres reformforslag. De kan anvende det, de har lært, direkte i 
deres egen undervisning. Det er derfor vigtigt for institutterne at beholde sådanne 
personer for at kunne drage fordel af deres synspunkter og idéer på længere sigt. Men 
ansatte, som har studeret i udlandet, og især de, der har opnået en vis faglig erfaring i 
vestlige erhvervsvirksomheder får de bedste muligheder, når de vender hjem. Deres 
samkvem med Vesten og deres nyerhvervede viden gør dem sandsynligvis mere 
"salgsbare" i den private sektor i deres hjemland Dette kan undergrave de fordele, 
som de videregående uddannelser kan opnå ved stipendier for de ansatte. Visse JEP'er 
har etableret regler, som forlanger at stipendieansøgere forpligter sig til at forblive på 
fakultetet en vis periode, før de skifter ansættelse. 
309 Der er bleVet udtrykt bekymring for hjerneflugt fra Østeuropa, men vi har kun mødt et 
eksempel, hvor to studerende besluttede at blive i udlandet. Vi tror, at en stor del 
vender hjem først og fremmest, fordi deres visum kun giver ret til kortvarigt arbejde. 
Der er således ingen grund til bekymring angående dette punkt, men fortsat 
overvågning er nødvendig. 
310 De studerendes udlandsophold har til en vis grad de samme umiddelbare virkninger 
som stipendier for de ansatte, eftersom de studerende beretter om deres oplevelser i 
udlandet til resten af instituttet. Visse institutioner har bemærket en stigende interesse 
for at lære fremmedsprog efter oprettelsen af TEMPUS-udvekslingen. Det er for 
tidligt, at vurdere virkningen på længere sigt af de studerendes udlandsophold, fordi 
det vil være nødvendigt at tage de studerendes senere løbebane i betragtning. Visse 
universiteter har som princip at udvælge de studerende, som har størst chanche for at 
vende hjem til en universitetsstilling. Denne strategi kan imidlertid blive undergravet 
af de lave lønninger på universiteterne i Østeuropa, et forhold som kan tilskynde de 
studerende til at blive i Vesten (vi vender tilbage til dette spørgsmål i kapitel 5). 
311 Anskaffelse af udstyr og seminarer for ansatte og studerende på stedet skaber direkte 
og øjeblikkelige fordele for det pågældende institut. Derimod ofrer stipendier til de 
ansatte færre - og stipendier til de studerende færre - dirkte eller synlige fordele. 
312 Det er endnu for tidligt at tale om specifikke ændringer som for eksempel forbedrede 
undervisningsformer og -metoder , selvom visse JEP-rapporter tyder på, at TEMPUS 
bidrager til at skabe de nødvendige betingelser for sådanne ændringer. Vore 
interviews viser, at der er en positiv indflydelse på motivation og holdninger. Nogle af 
de adspurgte hentydede til ny motivation, som spredes til andre institutioner og som 
går i retning af reformer. Et instituts, et fakultets eller en hel institutions status og 
anseelse er vokset med deltagelsen i TEMPUS. Institutter og enkeltpersoner, som har 
deltaget i disse projekter anses nu for forløbere for reformer og opfattes som bedre 
forberedte end gennemsnittet. Deltagerne tror selv mere på nødvendigheden af 
ændringer og er mindre bange for dem, eftersom de selv har modtaget redskaber og 
undervisning, som gør dem i stand til at spille en nyttig rolle. 
313 I vor vurdering af TEMPUS-programmets indflydelse har vi også betragtet to andre 
vigtige spørgsmål: ændringernes varighed og "ekstravirkning". 
314 Varighed betyder, at de ændringer, som er skabt af TEMPUS-programmet, fortsætter 
efter projektets ophør. Dette afhænger af varigheden af JEP'ene. Ekstravirkning 
betyder, at TEMPUS-støtte skaber nye aktiviteter og ikke blot finansierer allerede 
bestående planer. 
315 Ethvert JEP vil gerne se TEMPUS-støtten fortsætte. De fleste JEP'er udtrykte ønske 
om at opnå udvidelse og yderligere støtte i samtaler med os og i deres slutrapporter 
efter det første år. Mange understregede, at deres arbejde ville blive afbrudt, og at 
vigtige resultater og udviklinger ville være spildt, hvis de ikke fik yderligere 
finansiering. Andre lod formode, at de ville søge andre finansieringskilder i 
Vesteuropa eller i USA (det sker allerede i nogle tilfælde). Vi deler ikke dette negative 
syn på fremtiden. 
316 Medens vi finder det udmærket, at sunde projekter får støtte i to eller tre år, har vore 
samtaler og undersøgelser ikke overbevist os om, at anstrengelserne er spildt, hvis 
TEMPUS-støtten derefter indstilles. Støtteberettigede partnere i Østlandene ville 
foretrække en længere årrække (5 eller 6 år), men vi føler, at de fleste af de 
almindelige JEP-aktiviteter (forbedring af udstyr, uddannelse af de ansatte, udvikling 
af læseplaner osv.) kan realiseres indenfor den eksisterende treårig-ramme. Vi tror, at i 
de fleste af JEP'ene er ændringerne tilstrækkeligt omfattende til at trænge ind både i 
institutionens og i personalets liv og dermed blive uomstødelige. 
It 
317 Med hensyn til ekstravirkningen har TEMPUS-støtten spillet en væsentlig rolle i at 
virkeliggøre samarbejde, forbedring af udstyr og modernisering af undervisningen. 
Skønt de fleste af de besøgte institutioner allerede tidligere havde forbindelser med 
Vesten, ville disse næppe havde udviklet sig uden TEMPUS. Kontakter og idéer synes 
at have eksisteret før, men det er med indførelsen af TEMPUS, at der er blevet sat 
skub i projekterne ved at skabe en ramme for planlægning, finansiering og 
iværksættelse. Der eksisterer også bilaterale regeringsprogrammer, som er påbegyndt 
før TEMPUS, men de er som regel langt mindre omfattende, og midlerne er ikke 
nødvendigvis rettet mod undervisning. For eksempel har en regeringsaftale mellem 
Østrig og Ungarn, tilladt en institution at sende tre lærere til udlandet i tre dage. 
318 TEMPUS har således spillet en igangsættende rolle ved at give partnere i øst og vest 
en egnet struktur til at udvikle projekter, som tidligere forblev på idéstadiet. TEMPUS 
har således skabt en ekstravirkning i den forstand, at programmet har muliggjort 
strukturændringer indenfor undervisningsinstitutionerne, som ellers ikke ville have 
fundet sted, eller ville have taget meget længere tid. 
Institutionsplan 
319 TEMPUS-projekterne har også en indvirkning på institutionen som helhed. 
Undervisningsreformer på et institut eller på et fakultet kan bevirke yderligere 
ændringer ved at sætte hele institutionen i bevægelse. I demie henseende gælder 
mange af de ovenstående bemærkninger også for institutionen som helhed, omend i 
mindre grad. 
320 En sådan afsmittende virkning fandtes i flere JEP'er. Nyt udstyr anskaffet af et institut 
kan deles med andre institutter, for eksempel fotokopieringsmaskiner eller computere. 
Dette er især tilfældet med JEP'er indenfor mere tekniske fagområder. 
321 Prestigen forbundet med at deltage i et EF-initiativ er en anden drivkraft til at dele 
erfaring med forskellige områder indenfor den samme institution. Således erklærer 
Kunstakademiet i Warszawa, at deres vellykkede JEP har skærpet andre underviseres 
interesse for at starte nye JEP'er under TEMPUS-programmet. Andre JEP-partnere har 
fortalt, at deres nye status som partnere i et EF-finansieret projekt har styrket deres 
profil inden for institutionen og skabt interesse for deres projekt og for selve 
TEMPUS-programmet. 
322 Østeuropæiske institutioner har også høstet erfaringer om projektstyring gennem deres 
deltagelse i TEMPUS. Adskillige universiteter nævnte som en bedrift, at de havde lært 
at lede og koordinere projekter med flere partnere, at skrive en ansøgning om 
økonomisk støtte osv. To af de institutioner, som vi besøgte i Ungarn, er allerede i 
færd med at planlægge nye TEMPUS-projekter som de har til hensigt at lede selv, 
takket være den erfaring, som de har erhvervet ved iværksættelsen af det nuværende 
JEP. 
323 Institutioner i Ungarn fortalte, at et stort antal studerende og akademikere med 
erfaring fra Vesteuropa er nødvendig for at skabe forandring. Det samme gælder for 
Polen, hvor en JEP-deltager stempler hele universitetet som "forstenet" og foreskriver 
et stort antal forskellige projekter for at have nogen virkning på dette niveau. 
Institutioner, som rummer flere JEP'er, foler allerede, at den kombinerede virkning af 
flere projekter skaber en forstærkende effekt og et miljø, som er mere åbent for 
JA 
forandring. Det er naturligt at formode, at fortsat TEMPUS-deltagelse ved oprettelse 
af JEP'er på forskellige institutter inden for det samme universitet vil have en endnu 
større indflydelse på institutionens udvikling. 
Indvirkning på de videregående uddannelser 
324 TEMPUS-programmets indvirkning på de vidergående uddannelser er meget 
vanskelig at bedømme på dette tidlige stadie, skønt visse tegn tyder på, at det er en 
påvirkning i nogle lande. 
325 I Ungarn betragtes TEMPUS som en støtte til omstrukturering af det videregående 
uddannelsessystem. Universiteterne er begyndt at revidere deres tidligere 
undervisningsform baseret på forelæsninger, og lader de studerende arbejde mere 
selvstændigt. Det er hensigten at bygge på de studerendes eget arbejde og at indføre 
den vestlige ordning med et studieforløb i tre dele (BA, Masters og Ph.D.). Ungarerne 
indrømmer, at disse ændringer ville have fundet sted under alle omstændigheder som 
et resultat af deres eget reformprogram. Samtidig mener de, at TEMPUS-programmet 
støtter de oppefra kommende reformer ved at skabe supplerende nedefra kommende 
ændringer på institutplan. TEMPUS har også betydet ændringer i den almindelige 
undervisning af fremmedsprog. 
326 I Polen forsøger regeringen ligeledes at ændre det centraliserede system, som stammer 
fra 50-erne, for at give universiteterne en større selvstændighed. Offentliggørelsen af 
en ny uddannelseslov faldt sammen med TEMPUS-programmets start. De adspurgte 
polske myndigheder mente alle, at TEMPUS kan få en positiv virkning på reformen af 
uddannelsessystemet ved at skabe kontakt med vestlige partnere, efteruddannelse af 
lærere, overførsel af viden og forbedring af studiernes kvalitet. Disse forbedringer kan 
imidlertid først konstateres på længere sigt. De adspurgte polske JEP-partnere havde 
svært ved at fremvise nogen påvirkning på dette plan. 
327 I Tjekkoslovakiet er det endnu mere vanskeligt at konstatere nogen indvirkning på 
dette niveau. Vor samtale med regeringsmyndighederne viste, at 
TEMPUS-programmet indtil videre kun havde megen ringe relation til den 
almindelige uddannelsespolitik og -målsætning i landet, fordi beslutningsprocesserne 
vedrørende TEMPUS for en stor del er uafhængige af undervisningsministeriet. På 
den anden side kan inspiration til ændringer i uddannelsespolitiken komme fra kilder 
udenfor undervisningsministeriet. Ligesom i de andre støtteberettigede lande er de 
nationale TEMPUS-kontorer oprettet af landets egne myndigheder, der også udpeger 
de akademiske eksperter, som er ansvarlige for udvælgelsen, og som giver den 
endelige bedømmelse af de foreslåede projekter. Skønt visse reformer af 
undervisningspolitikken er blevet gennemført, forekom den generelle udvikling os 
mindre klar; dette hindrer vurderingen af TEMPUS-programmets rolle. 
328 I Bulgarien skønnes TEMPUS-programmet at passe ideelt til de foreslåede reformer af 
det videregående uddannelsessystem. Der er almindelig enighed om, at programmet 
vil få en mærkbar indflydelse over en femårs periode, selvom det ikke vil kunne 
mærkes på kortere sigt på grund af indgroede forældede holdninger. Denne 
indflydelse anses for at ville fortsætte, også hvis finansieringen ophører. 
329 Indtil nu synes TEMPUS ikke at have haft megen succes i Bulgarien2. Det skyldes 
flere faktorer: 
• der har været stor udskiftning blandt de embedsmænd og ministerier, som 
administrerer programmet, og de beslutninger, som er blevet truffet af tidligere 
ministerier, synes ikke længere relevante; 
programmet er endnu ikke nøjagtigt målrettet, og de disponible midler 
forekommer utilstrækkelige - Bulgarien ville gerne opnå at få mindst 10 % af de 
disponible midler indenfor PHARE-projektet; 
• der er ikke tilstrækkeligt mange projekter med udveksling, og 
erhvervsvirksomhederne deltager ikke i tilstrækkeligt omfang. Der er også 
stærke fordomme mod projekter baserede i Sofia. 
Regeringen forsøger at besvarer denne kritik ved for eksempel at organisere en 
kampagne for at tiltrække erhvervslivets interesse. 
330 De rumænske3 myndigheder har endnu ikke besluttet en reformpolitik for de 
videregående uddannelser. Derfor er det vanskeligt at bedømme 
TEMPUS-programmets virkning. Under vore samtaler viste der sig at være 
divergerende synspunkter mellem de pågældende rumænske myndigheder med hensyn 
til TEMPUS-programmets virkning. Der er kun et begrænset samarbejde mellem det 
rumænske statslige udviklingskontor^ NAD, som administrerer PHARE-programmet i 
Rumænien), og undervisningsministeriet, som styrer TEMPUS. Udviklingskontoret 
stiller spørgsmålstegn ved nytten af at investere så mange penge i 
undervisningssektoren (14 millioner ECU ud af 130 millioner) på bekostning af andre 
sektorer. Man tvivler også på, at de ændringer, som TEMPUS-programmet medfører 
vil spredes til resten af systemet, samt at studerende og ansatte vender hjem. 
331 En generel bemærkning, som gælder for alle de støtteberettigede lande, er at 
TEMPUS-programmets fulde virkning på dette niveau er alvorligt undergravet af den 
prekære situation, hvori de fleste videregående uddannelsessystemer i Østeuropa 
befinder sig. 
332 Ungarns situation er typisk for hele regionen. Ungarn nævnes som regel som et af de 
bedrestillede lande i Østeuropa, men efterhånden som landet undergår den politiske og 
økonomiske omstrukturering, er midlerne til undervisning blevet beskåret. Man 
anerkender nødvendigheden af reformer og har planer om at øge antallet af studerende 
og at tilpasse studierne til standarden i EF. Imidlertid tjener de unge lærere meget lidt, 
hvad der skader personalestabiliteten indenfor de enkelte institutioner og i hele landet. 
Institutionerne modtager som regel 70 % af deres driftsomkostninger, og medens de 
strider for at dække underskuddet, har de ikke midler til at udvikle deres muligheder 
eller til at modernisere deres tekniske udstyr. TEMPUS-programmet er beregnet til at 
betale de ekstra omkostninger, som er forbundne med JEP'er og udveksling under 
forudsætning af at det almindelige undervisningssystem bliver finansieret. Det kan 
ikke fungere uden en minimal støtte til de videregående uddannelsesinstitutioner. 
2 begrænset deltagelse de færste år - se fodnote 1 i indledningen 
3 begrænset deltagelse de færste år - se fodnote 1 i indledningen 
ur 
Betydning for den økonomiske og sociale omstrukturering set i et bredere 
perspektiv 
333 Set i et bredere perspektiv har TEMPUS en sådan indflydelse på både studerende og 
ansatte, at det skulle give et skub til økonomien i sin helhed. Efter deres 
udlandsophold vender de hjem med en bedre forståelse af Vesteuropa og dets kultur, 
vaner og befolkning sammen med den formelle viden, som de har modtaget gennem 
JEP'ene. De vil således udgøre en veluddannet funktionærgruppe af god kvalitet, som 
har forudsætning for at lede en markedsstyret økonomi og samarbejde med vestlige 
partenere i fremtiden. 
334 På kort sigt er en af TEMPUS-programmets største virkninger den betydning, som 
sprogundervisningen har fået. TEMPUS har givet et beskedent bidrag til en forbedring 
af deltagernes niveau i fremmedsprog og i det mindste medvirket til, at man har 
erkendt betydningen heraf i det kommende samarbejde med Vesten. 
335 JEP-aktionerne har kun medført få udvikl ingskontakter indenfor erhvervslivet. Det er 
ikke forbavsende i Østeuropa, hvor erhvervslivet er optaget af strukturforandringer. 
Nogle få individuelle tiltag er blevet registreret, men det er undtagelser. For eksempel 
har det tjekkiske Tekniske Universitet meddelt, at andre universiteter og lokale 
firmaer har været meget interesserede i at anvende resultaterne af JEP-projekter 
indenfor automatik til at udvikle produkter på kommerciel basis. I Polen har 
Landbrugsuniversitetet i Krakow planer om at installere det udstyr, som er anskaffet i 
forbindelse med et JEP-projekt, på et regionalt andelsmejeri, for at de studerende kan 
få praktik i et rigtigt arbejdsmiljø. Det vil også få en positiv indflydelse på mejeriets 
produktion og på de ansattes kundskabsniveau. Ifølge disse eksempler lader det til, at 
at den praktiske og tekniske anvendelse af JEP-resultater inden for tekniske 
fagområder for det meste har en beskeden indflydelse på den generelle økonomiske 
situation i de pågældende lande. 
336 Holdningsændringer og deres indflydelse på den økonomiske og sociale 
omstrukturering er langtidsmål, og man kan endnu ikke konstatere nogen virkning. 
337 Mulighederne for at uddanne deltagerne ifølge vestens mere moderne nonner og for at 
ophjælpe de østeuropæiske institutioners evne til at uddanne eksisterer. Men det er 
imidlertid et spørgsmål, om de allerede fungerende JEP'er har fokuseret på 
undervisningsbehov. For at opnå dette, må de støtteberettigede landes regeringer 
klarlægge deres strategi for den økonomiske omlægning og således definere behovet 
for efteruddannelse. Som omtalt i afsnit 2 er de definitioner af de enkelte landes 
prioriteter, som er indeholt i VADEMECUM, som regel meget brede. Klarere 
prioriteter inden for uddannelsessektoren kunne benyttes som et middel til at tilpasse 
JEP'ene til de økonomiske behov. Vi går nærmere ind på dette punkt i vor konklusion 
i afsnit 5. 
IV Betydning for de vestlige partnere 
Fordele ved at deltage 
401 Det kan ikke forventes at indvirkningen på de vesteuropæiske JEP-partnere har været 
så omfattende som på de østeuropæiske partnerem idet programmet var konstrueret 
som et hjælpeprogram for Østeuropa. Vi har imidlertid også undersøgt indflydelsen på 
programmets vestlige partnere. 
402 Som omtalt i afsnit 2 har mange vestlige partnere anført, at den væsentligste årsag til 
deres deltagelse i TEMPUS (omkring 73 % af de adspurgte) har været altruistiske 
grunde, idet de ønskede at hjælpe østeuropæiske institutioner. To tredjedele af de 
adspurgte hævdede, at deres projekt var udelukkende inspireret af TEMPUS, medens 
resten erklærede, at det var mere omfattende på grund af TEMPUS. 
403 Mere end halvdelen af de adspurgte havde allerede foretaget udveksling af studerende, 
medens næsten 80 % havde haft en del udveksling af ansatte. I en fjerdedel af 
tilfældene har der været udveksling af udstyr og materiale. Visse vestlige institutioner 
nævnte også, at de var blevet overraskede over de østeuropæiske institutioners høje 
tekniske niveau, og at de havde lært af den østlige mere teoretiske metode, hvad der 
havde en gavnlig indflydelse på deres undervisning. 
404 Andre fordele for de vestlige partnere har været: 
et udstrakt net af akademiske kontakter, især med vesteuropæiske institutioner 
flere økonomiske midler; 
prestigen ved at deltage i aktiviteter finansierede af EF; 
udvidelse af de deltagende ansattes og studerendes personlige horisont; 
gode tekniske kvalifikationer hos mange østeuropæiske studerende 
mere bevægelighed for ansatte og studerende; 
interessant kulturel udveksling. 
405 De fleste af de adspurgte synes at have undervurderet den motivation, som de øgede 
midler har betydet. Vi tror imidlertid, at det økonomiske aspekt har været væsentligt 
for de vestlige institutioner. 
406 Alt i alt var de fleste partnere entusiastiske og fortrød ikke deres deltagelse j 
programmet. 
V Konklusioner og anbefalinger 
501 TEMPUS har fået en imponerende start med etablering af en lang række 
samarbejdsprojekter det første år og herefter med en videre udbygning af projekterne. 
Vi har ikke mødt nogle grundlæggende praktiske problemer, som kan hindre 
virkeliggørelse af projekter. Startvanskelighederne er blevet overvundet takket være 
forslag fra de støtteberettigede lande, gennem den indvundne erfaring eller ved 
ændring af de af Task Force for Menneskelige ressourcer fastsatte regler og 
procedurer. 
502 TEMPUS-programmet har nydt stor popularitet i Øst og Vest. Der er flere vigtige 
grunde hertil. Projekterne er blevet etableret ret hurtigt i forhold til andre programmer 
(og til andre dele af PHARE-programmet). Det har antaget en nedefra-op 
fremgangsmåde ved at skabe en ramme, som tillader, at idéerne til JEP'er kommer fra 
institutionerne selv. Derved opnås, at deltagerne føler, at det er deres egne projekter, 
og at de akcepterer de medfølgende reformer. Denne fremgangsmåde har også været 
medvirkende til projekternes hurtige opstart og til ændringer i holdninger og i 
undervisningsmetoder i modtagerlandene. Imidlertid kan man endnu ikke vide, hvor 
godt det passer med de enkelte landes politik for de videregående uddannelser, og med 
den sociale og økonomiske omstrukturering i Østeuropa. 
503 Det er for tidligt at vurdere TEMPUS-programmets indflydelse, eftersom den første 
række projekter endnu ikke er færdige, og fordi programmet er beregnet på at få 
indflydelse på de pågældende lande på længere sigt. På trods heraf har vi konstateret, 
at i løbet af sin korte levetid har TEMPUS-rpogrammet allerede haft nogen direkte 
indflydelse på institutionerne i de støtteberettigede lande. Denne indflydelse rækker 
fra konkrete resultater, som for eksempel forbedring af laboratorieudstyr og 
computere, til erfaring i deltagelse i samarbejdsprojekter. I et mindre omfang har 
programmet nogen indflydelse på den sociale og økonomiske omstrukturering i disse 
lande ved at hjælpe med til at opbygge en gruppe af ansatte, som har kendskab til 
Vesten og behersker fremmedsprog. Industrielle forbindelser er sjældne, selvom vi har 
mødt visse isolerede tilfælde, som viser vellyket samarbejde på tekniske områder. 
504 Vi har konstateret, at TEMPUS-projektet har resulteret i en g(xl ekstravirkning. 
Selvom der som regel allerede var kontakt mellem deltagerne (på personligt niveau), 
mener vi, at omkring to tredjedele af projekterne var inspireret af idéerne iTEMPUS 
og at langt størstedelen ikke ville have ført til samarbejde uden det. 
505 Med hensyn til investeringernes effektivitet inden for de forskellige 
TEMPUS-aktioner, har vi konkluderet, at den største virkning opnås ved finansiering 
af udstyr og overførsel af viden fra vest til øst på stedet. -Det modsatte er tilfældet for 
stipendier til studieophold i Vesteuropa for ansatte og studerende. Vi er kommet til 
denne konklusion på grundlag af udgifter til koordination og styring, udbytte og med 
hensyntagen til vore antagelser angående omkostninger pr. person, som det fremgår af 
nedenstående tabel: 
Stipendier: studerende 
Stipendienansatte 
Udstyr og viden Styring 
HØJ 
MIDDEL 
LAV Omkostninger/person 
HØJ 
MIDDEL 
LAV Udbytte/person 
LAV/ukendt 
MIDDEL 
HØJ 
506 Medens det er lykkedes at forbedre og modernisere undervisningen inden for et 
institut eller fakultet takket være JEP'ene, har vi konkluderet, at 
TEMPUS-programmets indflydelse på reformer af de videregående uddannelser og 
støtte til social og økonomisk omstrukturering er, og forbliver sandsynligvis, mere 
begrænset. Denne begrænsede indflydelse skyldes dels den svage forbindelse mellem 
de udvalgte JEP'er og de enkelte landes politik for de videregående uddannelser og 
dels, at det nuværende TEMPUS-program er meget ambitiøst. 
507 Efter at have undersøgt, hvordan TEMPUS-programmet kan udvikles for at forøge 
dets indflydelse, er vi kommet til den slutning, at programmet må udvikles på 
forskellige måder, afhængig af om målet er at støtte reformer i de videregående 
uddannelser eller at bidrage direkte til den sociale og økonomiske 
omstrukturering. Eftersom de forskellige støtteberettigede lande har forskellige 
tilgangsvinkler til en reformering af de videregående uddannelser og er på forskellige 
niveauer i denne process , konkluderer vi, at programmets målsætninger og regler bor 
fastsættes for hvert land særskiIdt. Når først TEMPUS-programmets målsætning er 
defineret i hvert land, bliver det muligt at fastlægge en tilfredsstillende strategi. 
Tempus som et led i en reform af de videregående uddannelser. 
508 Hvis TEMPUS skal baiges til at støtte planlagte reformer af de videregående 
uddannelser, anbefaler vi, at man forst studerer, hvorledes TEMPUS bedst kan baiges 
til at støtte den planlagte reformepolitik i hvert af de støtteberettigede lande. TEMPUS 
rolle skal betragtes i lyset af andre programmer for reformer og finansiering. Det er 
klart, at undervisningsministerierne i de støtteberettigede lande må spille en ledende 
rolle i denne proces. 
23 
509 Mange af de planlagte reformer i de støtteberettigede lande har til hensigt at tilpasse 
sig vesteuropæiske modeller, for eksempel med hensyn til akademiske grader og 
undervisningsmetoder, så vel som til modernisering af udstyr og læseplaner. JEP'ene, 
som giver mulighed for samarbejde med de videregående uddannelser i Vesteuropa, 
synes at udgøre et udmærket middel til at hjælpe med til at overføre metoder og 
ekspertise. Det er desuden nødvendigt at undersøge, hvorledes JEP'ene bedst kan 
støtte de planlagte reformer af de videregående uddannelser, og hvorvidt deres 
størrelse og omfang skal ændres for at virke bedst muligt. 
510 JEP'er af nuværende omfang og natur vil formodentlig fremdeles udgøre den bedste 
anvendelse af TEMPUS-midlerne. Som vi har påvist i afsnit 3, er det sandsynligt, at 
en række JEP'er af forholdsvist ringe omfang på forskellige institutter inden for den 
samme institution kan have en kumulativ virkning på holdninger og 
undervisningsmetoder inden for institutionen. Hvis man vælger denne 
fremgangsmåde, bør et af kriterierne for udvælgelse af JEP'er være, at instituttet ikke 
har fået JEP-støtte tidligere. Desuden bør JEP'ene fremdeles være begrænsede i tid og 
omfang. 
511 Der bør også være mulighed for at indføre nye typer JEP'er for at støtte planlagte 
reformer som for eksempel: 
• JEP'er fokuseret på at reformere administrtionen af de videregående uddannelser ; 
• JEP'er beregnet på at udvikle nye typer institutioner; 
• JEP'er beregnet på udbrede resultaterne af tidligere JEP'er (for eksempel nye 
læseplaner) mellem institutioner. 
Afhængig af JEP'enes formål kan det være nødvendigt at afpasse omfang og varighed; 
for eksempel vil oprettelsen af en ny type instituton ofte kræve støtte i mere end 3 år. I 
et sådant tilfælde bør støtten gives under projektets hele varighed, men afhængig af 
TEMPUS-programmets årlige revision. På den anden side kan indførelsen af nye 
læseplaner og forbedring af udstyr klares på et år. 
512 Hvis JEP'ene skal få varig indflydelse på holdninger og undervisningsmetoder 
indenfor den videregående undervisning, viser vor undersøgelse, at udveksling af 
ansatte vil være mere effectiv end udveksling af studerende - dog vil stipendier for 
ansatte, som bevæger sig fra øst til vest kun være nyttige, hvis man kan finde en måde 
til at fastholde de gode lærere inden for undervisningssektoren. Forsyning af udstyr og 
materiale, udvikling af læseplaner og besøg af vestlige akademikere synes at være den 
økonomisk mest effektive måde at opnå ændringer i studierne. 
TEMPUS målrettet mod den økonomiske omstrukturering. 
513 Hvis TEMPUS betragtes som et instrument til at støtte økonomiske reformer på kort 
sigt, mener vi, at programmets hovedformål burde være at imødekomme det store 
behov for højt kvalificeret arbejdskraft og manglen på kvalifikationer, som følger med 
omstruktureringen. Hvis dette er det vigtigste mål for TEMPUS, foreslår vi, at 
programmet udvikles efter følgende linier: 
IP 
De støtteberettigede landes regeringer bør klarlægge behovet for viden og 
efteruddannelse for at fremme de planlagte økonomiske reformer (med en 
ledende rolle for de økonomiske ministerier i definitionen af disse behov); 
TEMPUS-ansøgninger bør målrettes efter disse klart definerede 
uddannelsebehov. JEP systemet vil stadig va:re nyttigt for at tiltrække den 
nødvendige ekspertise. I nogle tilfalde vil det store antal personer, som Ik'hnver 
efteruddannelse, gøre det nødvendigt at starte mere omfattende JEP'er, som 
indbefatter flere af de relevante institutioner (helst alle) i det støtteberettigede 
land; en længere varighed kan også forsvares. Som i ovennævnte tilfælde bør de 
økonomiske midler tildeles for hele perioden og gjort afhængig af det årlige 
tilsyn udført af TEMPUS; 
Når problemet med at holde på de ansatte risikerer at undergrave muligheden for 
at dække behovet for uddannelse, bør der være mulighed for at støtte særligt 
betydningsfulde lærere med TEMPUS-midler; 
Hvis der kun er få personer, som behøver efteruddannelse inden for specielle 
fagområder, kan stipendier for studerende være økonomisk effektive; for det 
meste mener vi imidlertid, at overførsel af akademikere, udstyr og materiale fra 
Vesteuropa er en mere effektiv måde til at imødekomme behovet for 
undervisning; 
Afhængigt af de forskellige behov for uddannelse kan der også være mulighed 
for en større deltagelse fra erhvervslivets side. I praksis har dette været 
vanskeligt at opnå fra vestlige virksomheder, og vi har kun mødt en ringe 
deltagelse fra erhvervslivets side. Det er ønskeligt, at vestlige virksomheder 
deltager i programmet i et større omfangog skulle kunne opnås, hvis uddannelse 
knyttes nærmere til deres behov. 
Næste skridt 
514 Vi anbefaler, at hvert støtteberettigede land undersøger, hvordan det bedst kan 
anvende TEMPUS til at fremme dets reformprogram - hvad enten det er som kilde til 
finansiering og ekspertise i et ret kortvarige uddannelsesbehov, eller som en metode til 
at reformere de videregående uddannelser . Valget afhænger dels af muligheden for 
andre kilder til økonomisk støtte og dels af de nationale prioriteter. 
515 Desuden anbefaler vi, at man udvikler en strategi for brugen af TEMPUS, som bor 
fastlægge omfang og varighed af JEP'er, metoder og kriterier for udvælgelse af JEP'er 
og for styring af TEMPUS, samt at man definerer formålet med at blande aktiviteter 
og brugen af den økonomiske støtte fra TEMPUS. Denne strategi bør diskuteres og 
vedtages sammen med Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, Task Force 
for Menneskelige ressourcer, uddannelse og ungdomsaktiviteter. 
516 Denne nye definition af TEMPUS-programmets formål kunne indføres i næste års 
ansøgningsrunde. Hvis de støtteberettigede lande udvikler meget forskellige strategier, 
vil det blive nødvendigt at skabe særskilte procedurer for iværksættelse og tilsyn. 
Bilag 1 
Liste over foretagne interviews 
Liste over personer, som vi har mødt i Bulgarien 
1 Finansministeriet 
Plamen Gogov 
Phare Country Coordinator/Dcp. of International Relations 
102 Rakouski Sir. 
Sofia 1040 
2 Undcrvisningsministcrict/Tcmpus-kontor 
Prof. Jordon Stoychkov DSc 
Director International Relations Department 
Ministry of Education and Science 
18 Stamboliiski blvd 
1000 Sofia Bulgaria 
Tel. 880494 8481/244 
Telex 23255 
Fax (2) 880600 
Miss Pravda Slateva 
Tempus Office 
Ministry of Finance - International Cooperations 
Tel 869430 
3 Univcrsitctskoordinatorer/repræsentanter for JEP'er 
(a) Det højere institut for kemisk Tcknologic i Sofia 
Sofia Technological University 
Department of Chemical Engineering 
Ivan Pentchev Pentchev 
Assoc Professor 
JEP 2630 911 
Tel. 359-2-62 441/601 
Fax 68 54 88 
Professor Ivan Vuchkov 
Doctor of Technical Sciences 
Department of Automation 
Higher Institute of Chemical Technology 
1156 Sofia Bulgaria 
Tel. 62 441 ext. 492 
Prof. Dr. Eng. Stoyan K Stoyanov 
Higher Institute of Chemical Technology 
Department of Automation of Industry 
JEP-18915-91/1 
JEP-2168-91/1 
Bul Kl. Ohridski,8 
Sofia I 1 56 Bulgaria 
Tel. 62 441 (492 345) 
Tel. 68-10-21 
fax. +(3592) 68-14-80 -fax. +(3592) 68-54-88 
*J 
(b) Det tekniske Universitet i Sofia 
JEP 
Assistant Professor Illerio Astinov 2605 - 91/1 
Assistant Professor Racho Ivanov 2374 - 91 
Professor Vladim Ganovski 1864 - 91/1 
Associate Professor Tskankove 1674 - 91 
Associate Professor A Moskov 2154 - 91 
Associate Professor Dgranchev 1728 - 91 
Professor B Alvassov 1718 - 91/1 
Professor M Mikhailov 1881 - 91 
Assistant Professor W Vitanov 2188-91 
Professor B Cheshankov 2262 - 91 
Associate Professor K Krachanov 2614-91 
Associate Professor D Dimitriov 
Deputy Dean Georgi Tsvetkov 
Liste over personer, som vi har mødt i Rumænien 
1 Ministerium for undervisning og videnskab 
Mr. Rosu 
Vice-Minister 
Ministry of Education and Science 
30 rue Général H. Berthelot 
RO - 70738 Bucharest 
Romania 
Mr. J. Beju Ph. D 
Head of Mechanical Engineering Division 
Department of Engineering Sciences 
University of Bucharest 
Splaiul Independentei 313 
77206 Bucharest 
Romania 
Kontoret for rumænsk udvikling 
Maria Angela Stolnicu 
Desk Officer 
Economic Assistance Division 
7 Bid. Magheru 
Bucharest 
Romania 
TEMPUS-kontoret 
Carmen Batatorescu 
Administrative Officer 
Individual Mobility Grants 
Romanian Tempus Office 
Stefan Furtuna Str. 140 
79782 Bucharest 6 
Liste over personer, som vi har mødt i Slovakiet 
1 Ministeriet for ttndervisning, ungdom øg sport 
Ing. Marta åimkøva 
Head of Section 
Department of Foreign Relations 
Hibokâ 2 
813 30 Bratislava 
Ing. Klaudius Kosnac 
Department of Foreign Relations 
Hibokâ 2 
813 30 Bratislava 
Personer, som vi liar mødt i Den tjekkiske Republik 
1 TEMPUS-kontoret 
JUDr. Josef Vochozka 
Tempus Office 
U Luzického seminàre 13/90 
118 00 Praha 1 
Ing. Ivana Cerhova 
Tempus Office 
U Luzického seminàre 13/90 
118 00 Praha 1 
2 Instituttet for bioteknologi 
Professor Jaroslav Drobnik 
Director 
Institute of Biotechnology 
Charles University 
Vinicnà 5 
128 44 Prague 2 
3 Det federale økonomiministerium 
Dipl. Ing. Jaroslav Jarovyi 
Nâbrezi kpt. Jaros 1000 
170 32 Prague 7 
n 
Liste over personer, som vi har mødt î Polen 
l Ministerrådet 
Tadeusz Zoîtowskï P-h. P„ DSc 
Directorate Education, Training, 
Science and Envirøament 
Council of Ministers 
Al. Ujazdowskie 9 
00-583 Warsaw 
Poland 
2* 
Liste over personer, som vi har mødt i Ungarn 
1 TEMPUS-kontor 
Professor Dr. Tamâs Lajos 
Chairman 
Tempus Office 
H - 1440 Budapest 70 
Dr. Andrâs Szcûcs 
Director 
Tempus Office 
H- 1146Budapes 
Ajtôsi Durer sor 19-21 
2 De europæiske fællesskabers kontor 
Balâzs Dajka 
Conseiller, chef de service 
Ministère de l'Education et de la Culture 
République de Hongrie 
H - 1055 Budapest 
Szalayu. 10-14 
3 Coopers & Lybrand 
Dr. Berry Gadjos Mârta, MSc 
Vagyonértékelô Csoport 
Lovôhâz utca 30 
Budapest 1024 
iS 
Bilag 2 
Liste over de analyserede projekter 
He 
Udvalgte projekter 
1138 
0886 
1189 
1302 
0567 
0971 
0035 
1073 
0972 
0021 
0182 
0070 
0238 
0445 
0725 
0145 
0005 Emne 
20 
30 
60 
80 
10 
30 
40 
50 
70 
10 
30 
40 
60 
80 
70 
92 
98 Støtteberettiget land 
C 
C 
C 
c 
c 
p 
p 
p 
p 
H 
H 
H 
H 
H 
CH PR 
HP 
CHPBY Kontrahent 
E 
F 
NL 
I 
UK 
F 
UK 
UK 
NL 
IRL 
F 
D 
UK 
D 
NL 
UK 
I 
Kriterier for: valg til analyse 
Blanding af: 
- Støtteberettigede lande 
- EF deltagere 
- Det koordinerendeland 
- Fagområde 
- Omfang (økonomiske midler) 
Analyserede projekter: specifikation 
1 l === , 
Støtteberettiget land Polen 
4 Ungarn 
5 Tj ekkoslovakiet 
5 Flere lande 
3 
Fagområde 10 
2 20 
1 30 
3 40 
2 50 
1 60 
2 70 
2 80 
2 92 
1 98 
1 
Kontrahent land E 
1 F 
3 NL 
3 I 
2 UK 
5 IRL 
1 D 
2 
EF partnere: alle EF medlemmer repræsenteret 
r 
t* 
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 29 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 
Katalognummer : CB-CO-93-032-DA-C 
ISBN 92-77-52434-0 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg