KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 22.01.1998 
KOM(1998) 20 endelig udg. 
RAPPORT FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
OM DEN AGROMONETÆRE ORDNING FOR DETINDRE MARKED 
Perioden 1. juli 1996 - 30. juni 1997 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
Indledning 
I. HOVEDRAPPORT 
A. Resumé af de agromonetære virkninger 
B. Analyse, udsigter og forslag 
II. ANALYSE AF DE AGROMONETÆRE VIRKNINGER 1996/97 
A. Monetær udvikling 
1. Repræsentative markedskurser 
2. Landbrugsomregningskurser 
B. Agromonetære mekanismer 
D. Omregningskurs for importbelastning 
Retsforskrifter om væsentlige revalueringer 
LOK-fastfiysning 
Regler for udligningsstøtte 
Udligningsstøtte 
Økonomiske virkninger 
1. Priser 
2. Samhandel 
3. Indkomster 
Finansielle virkninger 
1. Metodologiske aspekter 
2. Resultaterne af beregningerne 
Forkortelser for nationale valutaer: 
BEF/LUF: 
DKK: 
DEM: 
GRD: 
ESP: 
FRF: 
EP: 
Andre saer 
FBF 98: 
LOK: 
RMK: Belgiske/luxembourgske francs 
Danske kroner 
Tyske mark 
Græske drakmer 
Spanske pesetas 
Franske francs 
Irske pund 
lige forkortelser: 
Foreløbigt budgetforslag for 1998 
Landbrugsomregningskurs 
Repræsentativ markedskurs riL: 
NLG: 
ATS: 
PTE: 
FIM: 
SEK: 
GBP: 
USD: Italienske lire 
Nederlandske gylden 
Østrigske schilling 
Portugisiske escudos 
Finske mark 
Svenske kroner 
Pund sterling 
US-dollar 
- A -
RAPPORT FRA KOMMISSIONEN 
TTL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
OM DEN AGROMONETÆRE ORDNING FOR DETINDRE MARKED 
Perioden 1. juli 1996 - 30. juni 1997 
lndledning 
Denne rapport fra Kommissionen er udarbejdet i henhold til den forpligtelse, der blev 
indgået under samlingen i Rådet (landbrugsministrene) den 19.-22. juni 1995: 
"Kommissionen forpligter sig til hvert år at udarbejde en rapport med en analyse af 
virkningerne på den fælles landbrugspolitik og enhedsmarkedet af de monetære 
svingninger og den gældende agromonetære ordning, ledsaget af passende forslag, 
for at afhjælpe de vanskeligheder, som måtte opstå på grund heraf." 
Den skal ligeledes ses i sammenhæng med Europa-Parlamentets initiativbeslutning af 19. 
september 1995 om den agromonetære ordning1, hvori Kommissionen blev anmodet om 
"at foretage en detaljeret vurdering af alle virkningerne af ovennævnte rådsafgørelse2 og 
dens finansielle indvirkninger på Unionens budget". 
Denne rapport vedrører landbrugsøkonomien og dækker perioden 1. juli 1996 - 30. juni 
1997 (1996/97- perioden). Den omfatter en hovedrapport, der resumerer og kommenterer 
resultateme af de udførte undersøgelser og indeholder forslag til løsning af de 
konstaterede vanskeligheder. Hovedrapporten ledsages af en redegørelse for den analyse, 
der er foretaget af de agromonetære begivenheder i 1996/97-perioden og af disses 
virkninger. Rapporten skal ses i forlængelse af årsrapporten for 1996/97-perioden3. 
I første og anden del af analysen, dvs. del A og B, beskrives de monetære og 
agromonetære begivenheder i den betragtede periode, herunder ydelsen af 
udligningsstøtte 
Fælles beslutning ifølge artikel 40, stk. 5, i Parlamentets forretningsorden, nr. EP 193.731 af 19. 
september 1995 om den agromonetære ordning. 
Det drejer sig om rådsafgørelsen af 19.-22. juni 1995, der dannede grundlag for vedtagelsen af Rådets 
forordning (EF) nr. 1527/95 af 29. juni 1995 om udligning som følge af fald i 
landbrugsomregningskurserne for bestemte valutaer (EFT nr. L 148 af 30.6.1995, s. 1) og Rådets 
forordning (EF) nr. 2611/95 af 25. oktober 1995 om mulighed for national støtte til udligning af 
indkomsttab i landbniget forårsaget af valutabevægelser i andre medlemsstater (EFT nr. L 268 af 
10.11.1995, s. 3). 
KOM(96) 636 endelig udg. 
-2-
Del C omhandler de økonomiske følger for landbrugsmarkederne og 
landbrugsindkomsterne De foreliggende statistikker gør, at resultaterne sammenlignes for 
tolvmånedersperioder: mellem juli og juni for prisanalysen, men pr. fiktivt år for 
indkomsterne. Hvad angår samhandelen, er analysen blevet afkortet i betragtning af de 
resultater, der blev beskrevet i den foregående årsrapport 
I del D vurderes den agromonetære ordnings virkninger på EU's udgifter. Virkningerne er 
anslået på grundlag af 1997-budgettet, som er under gennemførelse, og det foreløbige 
budgetforslag for 1998, som det så ud pr. 30. juni 1997. Regnskabsårene dækker 
tolvmånedersperioder fra den 16. oktober. 
De basisoplysninger, som denne rapport bygger på, er fremlagt i form af tabeller og 
diagrammer i et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene : dokument 
SEC( 1998)87 foreligger på fransk, tysk og engelsk. 
-3-
I. HOVEDRAPPORT 
A. RESTJMÉ AF DE AGROMONETÆRE VIRKNINGER 
1. Udvikling i omregningskurseme 
I perioden juli 1996-juni 1997 var de fleste valutaer ligesom i den foregående 
periode relativt stabile. Perioden var navnlig kendetegnet ved en kraftig revaluering 
af GBP og en ikke helt så stor revaluering af IEP. Desuden var de traditionelt 
stærke valutaer endnu engang udsat for en mindre devaluering. 
Den amerikanske dollar steg med 7,89% over for ECU; den fortsatte således 
tendensen fra den foregående periode, hvor den allerede var steget med 6,8%. 
Generelt har der fortsat været tale om positive monetære afvigelser, dvs. at LOK 
(landbrugsomregningskurserne) fortsat var højere end RMK (de repræsentative 
markedskurser). Den positive afvigelse for GBP har været særligt markant siden 
oktober 1996, idet den gang på gang oversteg 6 point i 
tendensbekræftelsesperioderne. Der har altid - undtagen i én tiårsperiode - været en 
valuta med en positiv monetær afvigelse på over 4 point. Franchisen for negative 
afvigelser har således altid været meget begrænset, nemlig under 1 point. Dette har 
bevirket, at der for ingen valuta har været tale om vedvarende negative monetære 
afvigelser. 
LOK for ffiP og GBP faldt betydeligt tre gange. LOK-nedgangen for EEP måtte 
korrigeres gennem en LOK-devaluering den 26. maj 1997. Efter fire ikke-mærkbare 
nedsættelser i den foregående periode faldt LOK for ITL på ny den 1. oktober 1996. 
På baggrund af de gentagne LOK-nedgange vurderede Rådet, at forudsætningerne 
for en væsentlig revaluering på 3,08% var til stede den 1. marts 1997. 
Oven på den mærkbare LOK-nedgang for SEK den 11. januar 1996 kom der endnu 
en nedgang den 7. juli 1996. Sidstnævnte mærkbare nedgang blev delvis udlignet af 
en kumuleret LOK-opgang på 2,78%. 
LOK-stigningerne for BEF/LUF, DEM, NLG og ATS i perioden juni 1996 - maj 
1997 medførte, at de væsentlige LOK-nedgange for disse valutaer i 1995 blev 
fuldstændigt udlignet. 
2. Rådets ad hoc-foranstaltninger i forbindelse med væsentlige revalueringer 
For perioden juni 1995 - december 1996 fastsatte Rådet ad hoc-forantaltninger for 
de væsentlige revalueringer. I stedet for foranstaltningerne i den agromonetære 
grundforordning blev der ved disse ad hoc-foranstaltninger indført en fast 
udligningsstøtte og fastfrysning af LOK for direkte støtte. Ved Rådets forordning 
(EF) nr. 724/97 forlængedes anvendelsen af ovennævnte principper indtil den 30. 
april 1998. Ved samme forordning udvidedes anvendelsesområdet for disse 
principper til også at omfatte andre tilfælde af LOK-nedgange, så det var muligt at 
4-
håndtere alle tilfælde, der kan bevirke, at artikel 7 og 8 i forordning (EØF) nr. 
3813/92 skal tages i anvendelse. 
3. Fastfrvsning af LOK 
LOK-fastfrysningen for de former for støtte, der er nævnt i artikel 7 i den 
agromonetære grundforordning, gælder de faktiske kurser på tidspunktet for den 
væsentlige revaluering. Fastfrysningen gælder indtil den 1. januar 1999. På grund af 
de udløsende begivenheder for LOK for den pågældende støtte er en række LOK 
fastfrosset indtil den 30. juni 1999. 
Pr. 30. juni 1997 var der fastfrosne LOK for alle valutaer på nær fem (GRD, PTE, 
FRF, FIM og ESP). For at indsnævre de monetære afvigelser mellem LOK for de 
pågældende former for støtte og den omregningskurs, der vil blive fastsat for euroen 
pr. 1. januar 1999, har Rådet besluttet at begrænse afvigelsen mellem fastfrosne 
LOK og den LOK, der skulle have været anvendt, hvis der ikke havde fundet nogen 
fastfrysning sted, til 11,5%. Hvis afvigelsen overstiger denne tærskel, skal en 
fastfrosset LOK nedsættes til værdien af den aktuelle LOK forhøjet med 11,5%. 
Denne beslutning gjorde det nødvendigt pr. 1. juli 1997 at nedsætte den fastfrosne 
LOK for SEK (0,11%) og GBP (3,61%). 
4. Udligningsstøtte for mærkbar LOK-nedgang 
Udligningsstøtten består af tre faldende rater, hvor den første kan udgøre 100% af 
det fastsatte loft. De to følgende årsrater er begrænset til henholdsvis 2/3 og 1/3 af 
det fastsatte loft. EU finansierer 50% af maksimumsstøtten uanset størrelsen af 
medlemsstatens bidrag til supplering af EU-støtten. 
Ved nedsættelse af en fastfrosset LOK kan der til de berørte landbrugere ydes en 
tillægsstøtte svarende til det årlige indkomsttab som følge af nedsættelsen. Også 
denne støtte er faldende, idet den hvert år nedsættes med en tredjedel. EU 
finansierer 50% af støtten uanset størrelsen af det nationale bidrag. 
De væsentlige revalueringer i juni og juli 1995 udløste anden rate af 
udligningsstøtten til Belgien, Luxembourg, Tyskland, Danmark, Nederlandene og 
Østrig. I alt blev anden rate på 210 mio. ECU, hvoraf EU ftnansierede 135 mio. 
ECU. Som følge af den monetære udvikling annulleredes den planlagte tredje rate 
for disse medlemsstaters vedkommende. 
De væsentlige revalueringer af SEK, IEP, GBP og ITL gav mulighed for på ny at 
yde støtte. Første rate af denne støtte beløb sig til i alt 993 mio. ECU, hvoraf 
halvdelen blev finansieret af EUGFL. 
Sverige har udbetalt de to første rater af udligningsstøtten for den væsentlige 
revaluering den 11. januar 1996. Landet gav i forbindelse med den væsentlige 
revaluering i juli 1996 meddelelse om endnu en støtteforanstaltning, der blev 
godkendt. Anden rate af denne støtte blev annulleret for at tage hensyn til de 
devalueringer, der fulgte i kølvandet på den pågældende væsentlige revaluering. 
JrUnd har udbetalt den EU-finansierede del af første rate af udligningsstøtten for de 
væsenttige revalueringer i november 1996 og januar 1997 svarende til 56,7 mio. 
ECU. I juni 1997 tilkendegav Irland i øvrigt, at det agtede at udbetate den EU-
finansierede del af udligningsstøtten for , revalueringen i marts 1997. 
Maksimumsbeløbet for første rate af denne støtte er fastsat til 57,5 mio. ECU. 
Italien havde pr. 30. juni 1997 ikke givet meddelelse om fprslag vedrørende de 247 
mio. ECU, som er det maksimale beløb, der kan ydes som første rate af 
udligningsstøtten for den væsentlige revaluering af ITL den 1. marts 1997. 
Det Forenede Kongerige havde ved udløbet af 1996/97-perioden ikke givet 
meddelelse om forslag, hverken med hensyn til de 454,4 mio. ECU for første råte af 
udligningsstøtten for revalueringerne i januar, marts og juni 1997, eller for de 66,7 
mio. ECU til udligning af faldet i national valuta i hektarstøtten for markafgrøder pr. 
I.julil997. 
5. Generelt om de ekonomiske virkninger 
Ud fra et teoretisk synspunkt kan kun de markedspriser, der er tæt knyttet til en 
interventionsordning (navnlig korn-, sukker-, mælke- og oksekødssektoren), blive 
påvirket af LOK. Via priserne på nogle af disse produkter kan udviklingen i LOK 
således indvirke på landbrugernes indkomster. Desuden kan der opstå forstyrrelser i 
samhandelen, hvis der er forskel mellem LOK og RMK eller mellem 
markedspriserne og interventionspriserne i national valuta. 
Priserne på de øvrige produkter påvirkes derimod ikke af LOK. For disse produkter 
kan et kraftigt og pludseligt udsvtng i RMK dog bringe forstyrrelser i samhandelen. 
Det er bl.a. tilfældet, når markedspriserne i national valuta ikke følger 
valutabevægelserne. 
Foruden den indvirkning, som de monetære begivenheder har på priserne, påvirkes 
landbrugsindkomsterne også direkte af virkningerne af de LOK, der gælder for den 
direkte producentstøtte. 
6. Virkninger på markedspriserne 
Da der ikke forekom nævneværdige devalueringer, var de LOK-bevægelser, der 
kunne få de største virkninger i den undersøgte periode, de gentagne og 
"væsentlige" revalueringer af GBP (13,5%) og IEP (8,5%). 
For de produkter, som der ikke findes nogen interventionsordning for, kan der som 
forventet ikke konstateres nogen sammenhæng mellem prisbevægelserne og LOK-
udsvingene. 
For tredje høstår i træk viste det sig klart, at markedspriserne for korn, der ligger 
over 10% højere end interventionspriserne, ikke påvirkes af de sædvanlige LOK-
udsving. Det er ikke muligt ud fra de foretagne observationer at forudsige, hvilke 
agromonetære virkninger der måtte opstå, hvis markedsprisen kommer til at ligge 
tæt op ad interventionsprisen. Ved store LOK-udsving i forbindelse med høje 
markedspriser er det derimod sandsynligt, at der bliver tale om agromonetære 
-6-
virkninger. LOK-nedgangen for GBP på 8% i perioden juli 1996 - februar 1997 
medførte, at afvigelsen mellem markedspriserne og interventionspriserne udviklede 
sig på samme måde i Det Forenede Kongerige som på de meste af det øvrige 
marked. 
De agromonetære virkninger er ikke slået systematisk igennem for mælk og 
mejeriprodukter, selv om priserne har ligget omkring interventionsprisniveauet. 
Markante markedstendenser slår generelt igennem på de nationale priser med 
udsving på mellem +5% og -5%, mens LOK-udsving på under 2-3% ikke rigtig slår 
igennem. Undertiden opstår der uafhængigt af de monetære begivenheder nationalt 
meget store udsving. Større LOK-bevægelser kan i meget stort omfang slå igennem 
på de nationale priser som i tilfældet med Det Forenede Kongerige, men af 
eksemplet med Irland fremgår det, at de forskellige markedsdeltagere er i stand til 
kraftigt at manipulere et sådant gennemslag. 
Prisen på kød af ungkvæg var i begyndelsen af perioden særdeles lav, idet den 
generelt lå på 60-75% af interventionsprisen som følge af BSE-krisen. I praktisk 
taget alle medlemsstater fulgte markedspriserne udtrykt i procent af 
interventionsprisen samme generelle udvikling. Det betød, at de store LOK-udsving, 
navnlig for GBP og IEP, globalt slog igennem på de nationale markeder. 
7. Virkninger på samhandelen 
På kort sigt er eventuelt opståede monetære virkninger næsten i alle tilfælde blevet 
tilsløret af omfanget af de månedlige udsving i eksportværdien. På længere sigt kan 
eksporten dog blive påvirket af konkurrenceevnen. Andre medvirkende faktorer er 
den nationale efterspørgsel, eksportørernes politik med hensyn til fortjenstmargen 
og mere eller mindre sektoriale strukturårsager. Faktorerne griber så meget ind i 
hinanden, at det er meget vanskeligt at sige, hvilke virkninger hver enkelt faktor kan 
tilskrives. 
8. Virkninger på indkomsterne 
Det fremgår af de beregninger, som er foretaget efter en fiktiv model, som samler 
alle følgerne af LOK over tolv måneder, at LOK har haft en væsentlig virkning for 
indkomsterne, og at denne virkning har været forskellig for de enkelte 
medlemsstater. 
Virkningerne på bruttoværditilvæksten i faktorpriser er på 1,3%, dvs. 1 884 mio. 
ECU, hvilket er næsten 10% mere end for 1995/96-perioden. 
De indkomster, der er steget mest som følge af den agromonetære ordning, er dem, 
som, hvis der ikke havde eksisteret en sådan ordning, ville være faldet i tilfælde af en 
valutaappreciering. For de valutaer, der er forblevet nogenlunde stabile i den 
betragtede periode, har ordningen ikke medført nogen indkomstudligning af 
betydning, fordi der praktisk taget ikke har været noget agromonetært tab. 
De medlemsstater, der - sammenlignet med en fiktiv situation uden agromonetær 
ordning - i 1996/97- perioden har fået mest ud af ordningen, er: Irland (8%), 
-7 
Sverige (7,4%), Det Forenede Kongerige, Italien og Finland samt i mindre omfang 
Danmark. 
9. Omkostninger ved de monetære begivenheder 
De årlige omkostninger er af størrelsesordenen 1200-1300 mio. ECU 
(nogenlunde uændret i forhold til den foregående periode). 
Næsten 60% af omkostningerne skyldes virkningerne af franchiserne. Årsagen til 
omkostningerne ved franchiserne er hovedsagelig, at der er tale om en asymmetrisk 
ordning, som tillader de positive monetære afvigelser at nå op på 5 point, mens de 
negative afvigelser for det meste er begrænset til den tærskel, der svarer til den 
maksimale positive afvigelse nedsat med 5 point. I situationer, hvor bestemte 
valutaer revalueres kraftigt og løbende, er bekræftelsesperiodernes længde desuden 
af en vis betydning, idet de største positive afvigelser opretholdes i en længere 
periode. 
Omkostningerne ved de udløsende begivenheder er af størrelsesordenen 160 mio. 
ECU, dvs. 60 mio. ECU mere end i 1996. Uanset LOK skyldes disse omkostninger 
den monetære udvikling mellem datoen for den udløsende begivenhed og datoen for 
udgiftens bogføring. Dette resultat er højt, da der i 1996/97-perioden ikke skete 
nogen udligning mellem de valutaer, der apprecieredes, og dem, som deprecieredes. 
Fastfrysningen af LOK i 1997 medfører omkostninger, der udskydes til 1998 som 
følge af de udløsende begivenheder. De bliver på 500 mio. ECU i 1998. Denne 
fastfrysning indtil den 1. januar 1999 påvirker i princippet også budgettet for år 
2000. 
Omkostningerne ved de agromonetære 1997 1998 
begivenheder i 1996/97 
Fastfrysning af LOK 160 499 
Udligningsstøtte 214 382 
Franchiser 772 312 
Udløsende begivenheder 160 
IALT (mio. ECU) 1306 1 193 
I 1997 var Det Forenede Kongerige den medlemsstat, der fik størst fordel af den 
agromonetære ordning med en stigning på 30,7% i udgifterne i GBP. De 
agromonetære omkostninger for Irland steg også markant i forhold til 1996. Dette 
er et resultat af virkningerne af franchiserne og af de udløsende begivenheder i en 
konjunktur med en kraftig monetær appreciering. 
B. ANALYSE. UDSIGTER OG FORSLAG 
1. Generelt 
Undersøgelsen af den agromonetære ordning i perioden 1996/97 viser, at der 
ligesom i den foregående periode har været tekniske, økonomiske og finansielle 
vanskeligheder forbundet med dens anvendelse. Selv om det er fremtidsudsigterne, 
der er afgørende, kan nogle af disse vanskeligheder udvikle sig til væsentlige 
problemer. Generelt er konklusionerne og henstillingerne de samme som i den 
foregående rapport. 
Det er her af interesse, hvordan udviklingen kommer til at forløbe på tre 
hovedområder, dvs. med hensyn til Den Økonomiske og Monetære Union, EU's 
udvidelse og den fælles landbrugspolitik, især Agenda 2000. Forslagene afhænger 
dels af, hvor hastende og hvor store agromonetære problemer der skal behandles, 
dels af, hvilke valg og frister der følger af udviklingen på nævnte tre områder. 
2. Finansielle vanskeligheder 
Finansielt set er den nuværende ordning kostbar, men omkostningerne er betydeligt 
lavere, end det ville have været tilfældet, hvis man havde anvendt de mekanismer, 
der egentlig er forudset ved en væsentlig revaluering. I så henseende er der fuld 
begrundelse for Rådets ad hoc-beslutninger om udligningsstøtte og fastfrysning af 
bestemte LOK. Udgifterne til disse ad hoc-foranstaltninger er således forholdsvis 
beskedne, også selv om nogle af dem havde kunnet reduceres yderligere, da deres 
økonomiske nytte ikke er indlysende for indkomsttab og prisnedgange, som i 
realiteten ikke har fundet sted. En bekræftelsesperiode ville kunne råde bod på dette 
problem, men udligningen af det øjeblikkelige tab ville så blive udskudt. 
De omkostninger, der er forbundet med de udløsende begivenheder, er 
uomgængelige på grund af den måde, den fælles landbrugspolitik virker på. 
Hovedudgifterne, som står i sammenhæng med franchiserne, afhænger af de valgte 
agromonetære mekanismer. Franchiserne udgør imidlertid et følsomt system med en 
skrøbelig ligevægt, hvor det er risikabelt at ændre en enkelt bestanddel uden at 
undersøge helheden. Og franchise-systemet som helhed udgør det centrale led i den 
nuværende agromonetære ordning. 
3. Økonomiske vanskeligheder 
Næsten alle landbrugere har økonomisk fordel af den agromonetære ordning, omend 
i meget forskellig grad alt efter valutakonjunkturerne, og af forskellige årsager, alt 
efter hvor stabile de pågældende nationale valutaer er. Virkningerne på markederne 
varierer efter produkt og for de mest følsomme produkter efter de konstaterede 
priser set i forhold til de garanterede institutionelle priser. 
Når valutaudviklingerne ikke slår igennem, som det er tilfældet ved fastfrysningen af 
bestemte LOK, der anvendes på de fleste former for direkte producentstøtte, kan 
der frygtes strukturforskelle på lang sigt. Disse kan opstå mellem medlemsstaterne 
eller mellem landbrugssektorerne i en og samme medlemsstat. Og det kan blive 
stadigt vanskeligere at genetablere ligevægten på et fælles niveau i ECU. 
Når valutakursudviklingen kun slår igennem delvis og med forsinkelse, som det er 
tilfældet for produkter uden interventionsordning, kan forskellene give sig til kende 
på kortere eller længere sigt, enten mellem de priser, der konstateres i de forskellige 
medlemsstater, eller i den generelle samhandel. 
Når valutakursudviklingen slår igennem i fuldt omfang via de garanterede priser, kan 
indkomst- og prisudviklingen for de pågældende produkter afvige fra den generelle 
pris- og indkomstudvikling. 
Der kan i alle tilfælde, alt efter situation og konjunktur, opstå betydelige 
vanskeligheder, især på lang sigt. Den bedste løsning kan derfor næppe være en 
ordning, som er fast udformet for stedse. Ordningen bør tilpasses efter den 
landbrugsmæssige sammenhæng og valutakurssituationen og ud fra de risici, som 
den især kan forventes at indebære. 
4. Tekniskc vanskeligheder 
Hvad angår de tekniske forhold, er nogle af aspekterne af den nuværende ordning 
kun lidet sammenhængende, og de bidrager undertiden til ovennævnte økonomiske 
og finansielle vanskeligheder. Det drejer sig især om begrebet væsentlige 
revalueringer, omregningskursen for importbelastningen og tidsplanen for LOK-
ændringerne. 
Begreberne væsentlige revalueringer og mærkbare LOK-nedgange er nødvendige. 
De gør det muligt at tage hensyn til de tidligere valutaudviklinger, når man vurderer 
vægten af konsekvenserne af den aktuelle revaluering. Imidlertid viser erfaringen, at 
de nuværende definitioner af disse begreber er utilstrækkelige og særdeles 
komplekse. 
I øvrigt er en mærkbar LOK-nedgang baseret på en bekræftelse af de pågældende 
monetære afvigelser i fem referenceperioder. Denne fristbegrænsning er vigtig i 
betragtning af de risici, der er for omlægning af handelsstrømmene. Men der bør 
også undgås en modsatrettet valutaudvikling lige efter en revaluering. 
At der anvendes en dobbelt omregningsordning for importbelastningen for 
landbrugsprodukter er et kompliceret forhold, der savner sin berettigelse, og som 
medfører økonomisk inkonsekvens og tvister. Kommissionen mener derfor, at 
hovedidéen, navnlig anvendelse af en enhedssats for importbelastningen, i det 
forslag [KOM(96) 40 endelig udg], som den forelagde i februar 1996, fortsat er 
gyldig. 
Reglerne for LOK-ændringer dikterer det skrøbelige franchise-system. Blandt disse 
regler kan fx nævnes reglen om udløsning af en undtagelsesvis referenceperiode på 
tre dage, når to kumulerede monetære afvigelser overstiger seks point. Denne regel 
bidrager til manglende LOK-stabilitet og forstyrrer den fastlagte tidsplan og 
indebærer således en række ulemper, som gentagne gange er blevet fordømt. Det 
drejer sig om en gennemførelsesbestemmelse for at undgå, at man skal vente ti dage, 
eller for at træffe beskyttelsesforanstaltninger, hvis der opstår pludselige og 
voldsomme valutabevægelser. Erfaringen med lange referenceperioder inden 
væsentlig revaluering har vist, at det er et spørgsmål, om denne regel er økonomisk 
-10-
begrundet. Imidlertid bidrager den undertiden til at afkorte den samlede varighed af 
bekræftelsen inden væsentlig revaluering. Den vil genfinde sin oprindelige 
økonomiske begrundelse, hvis der sker en pludselig og meget stærk depreciering, 
som er endnu større end de afvigelser, der blev konstateret i 1995. Også den er 
således nøje forbundet med hele det franchise-system, som den nuværende 
agromonetære ordning hviler på. 
5. Følgerne af den udvikling, der forventes på valutaområdet og i landbruget 
Den Økonomiske og Monetære Unions tredje fase bliver af afgørende betydning for 
den agromonetære ordnings fremtid. 
De medlemsstater, der beslutter at anvende euroen, får ikke længere behov for en 
agromonetær ordning indbyrdes. Imidlertid forudsætter overgangen fra den 
nuværende ordning til ordningen med direkte betalinger i euro, at de monetære 
afvigelser mellem landbrugsomregningskurserne og markedskurserne elimineres. 
Hvor stor en indsats der kræves, vil ved udgangen af 1998 afhænge af den 
monetære situation og situationen for markedspriserne for de produkter, som der 
gælder en ordning med garanterede institutionelle priser for. 
For de medlemsstater, der ikke indfører euroen pr. 1. januar 1999, vil der fortsat 
være behov for en agromonetær ordning, bl.a. for at de priser og beløb, der er 
fastsat i euro, kan udbetales i national valuta uden markedsforvridning. Ordningen 
vil også være nødvendig for forbindelserne mellem de medlemsstater, der har 
bevaret en national valuta, og dem, der anvender euroen. 
Den agromonetære ordning skal tilpasses til den nye situation. For det første må den 
nye ordning tilpasses til risikoen for udsving i de nationale valutaer i forhold til 
euroen. I denne sammenhæng skal der tages hensyn til de forbindelser, der etableres 
mellem medlemsstater med og uden euro, og den rolle, som tiltrædelsen af nye 
medlemsstater kan komme til at spille. For det andet skal ordningen tilpasses til 
eventuelle ændringer i den fælles landbrugspolitik, bl.a. i forbindelse med Agenda 
2000. I denne sammenhæng er de afgørende faktorer størrelsen af de garanterede 
priser og betydningen og ensartetheden af de forskellige former for direkte 
producentstøtte. 
6. Forslag 
Ifølge tidsplanen for Den Økonomiske og Monetære Union begynder de 
kvalificerede medlemsstater at anvende euroen pr. 1. januar 1999. Den monetære 
ordning vil først kunne tilpasses og de nødvendige overgangsforanstaltninger 
træffes, når det står fast, hvilke medlemsstater der indfører euroen, og når der er 
større klarhed over, hvor store afvigelser der skal afvikles. Hvilke medlemsstater der 
indfører euroen vil blive afgjort i maj 1998. Kommissionen skal fremsætte forslag 
herom senest i slutningen af første halvår af 1998, så Rådet kan træfFe afgørelse på 
grundlag af de seneste oplysninger om valutakurssituationen og landbrugets 
situation. 
11 
Da der således om kort tid skal foretages en omfattende revision af den 
agromonetære ordning, er det ikke særlig hensigtsmæssigt, at man ved udgangen af 
1997 undersøger æhdringer, der ikke er direkte uomgængelige, og som under alle 
omstændigheder skal revideres i 1998. I betragtning af de vanskeligheder, som 
overgangen fra national valuta til euro kan medføre, bør man dog ikke forværre de 
situationer og risici, som LOK-fastfrysningen giver anledning til i tilfælde af 
væsentlige revalueringer, navnlig som følge af forskellen mellem den fastfrosne LOK 
og den aktuelle LOK. 
Forordning (EF) nr. 724/97, der vedrører de foranstaltninger, der skal træffes i 
tilfælde af væsentlig revaluering, udløber den 30. april 1998 og må forlænges, indtil 
euroen bliver indført. Tilfælde, der kan sammenlignes med de væsentlige 
revalueringer i 1996/97-perioden, bør sikres en tilsvarende håndtering, så 
medlemsstaterne ikke behandles forskelligt. Ikke-nedsættelse af LOK bør dog i det 
mindste begrænses. 
Konklusionerne kan sammenfattes i fire punkter: 
den nuværende agromonetære ordning bør generelt opretholdes indtil 
revisionen forud for Den Økonomiske og Monetære Unions tredje fase den 1. 
januar 1999 
der bør foretages en forenkling af det, der kan og må forenkles, uden af dette 
anfægter hele ordningen; således bør man afskafFe anvendelsen af 
landbrugsomregningskursen for importbelastningen, hvilket allerede er blevet 
foreslået Rådet 
de nye tilfælde af væsentlige revalueringer bør håndteres på en sådan måde, at 
man ikke forværrer de forskelle, der skyldes fastfrysning af LOK, da disse 
vanskeliggør overgangen til euroen 
endvidere bør man fortsætte med at analysere og gøre sig sine overvejelserne 
om den nuværende agromonetære ordning og de mulige fremtidsløsninger, 
uden at dette i øvrigt foregriber de forslag, Kommissionen senere vil 
fremsætte. 
Der er således for øjeblikket ingen grund til, at Kommissionen forelægger et nyt 
forslag til rådsforordning om en omfattende justering af den agromonetære ordning. 
Den skal dog forelægge et forslag for perioden 1. maj 1998 - 31. december 1998 
om, hvilke foranstaltninger der skal træffes i tilfælde af væsentlig revaluering. 
12 
II. ANALYSE AF DE AGROMONETÆRE VIRKNINGER 1996/97 
A. MONETÆR UPVDCLING 
1. Repræsentative markedskurser fRMK) 
I perioden juli 1996-juni 1997 var de fleste valutaer ligesom i den foregående 
periode relativt stabile1. Perioden var navnlig kendetegnet ved en kraftig revaluering 
af GBP og en ikke helt så stor revaluering af BEP. Desuden var de traditionelt 
stærke valutaer endnu engang udsat for en mindre devaluering. 
Den amerikanske dollar steg i den betragtede periode med 7,89% over for ECU. 
Den fortsatte tendensen fra den foregående periode, hvor den allerede var steget 
med 6,8%2. 
Generelt har denne styrkelse af dollaren afspejlet sig i tilsvarende tendenser for GBP 
og IEP. Der blev konstateret modsatrettede tendenser for de øvrige valutaer, 
undtagen PTE, ITL og FIM, som enten var mere stabile eller mere svingende. 
RMK for BEF/LUF, DEM, NLG og ATS er blevet forhøjet med ca. 2,5%. Denne 
devaluering kan sammenlignes med devalueringen i 1995/96-perioden. RMK for 
disse valutaer er nogenlunde uændret i forhold til 1993 (en forskel på under 1%). 
Forhøjelsen af RMK for FRF og DKK på henholdsvis 1,68% og 1,19% reducerer 
ligeledes forskellen i forhold til RMK i januar 1993 til under 1%. 
Efter nogle måneders stabilitet steg RMK for GRD gradvis og nåede op på +3,02%. 
Der noteredes en tilsvarende tendens for ESP, som blev devalueret med +2,33%. 
Som følge af en apprecieringen på 12,6% i den foregående periode, dvs. 1995/96, 
blev RMK for SEK deprecieret med 5,08%. SEK var den valuta, der blev devalueret 
mest i den betragtede periode. 
RMK for GBP blev apprecieret med 13,46% i 1996/97 og den tendens, der 
begyndte i januar 1996 i kølvandet på en række devalueringer, blev således 
yderligere forstærket. RMK for GBP ligger nu igen på centralkursen, som den var i 
september 1992. 
IEP fulgte omend med en vis afstand samme udvikling som GBP indtil marts 1997 
(appreciering på 7,24%), men hen imod 1996/97-periodens slutning var 
apprecieringen dog reduceret til 4,06%. 
1 Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, tabel og diagram A 1 - A 4. 
2 Inden for den agromonetære ordning udtrykker omregningskursen værdien af 1 ECU i national 
valuta. En devaluering i forhold til ECU betyder således en opgang i disse kurser og en revaluering 
ennedgang. 
-13-
RMK for PTE forblev på samme niveau som i den foregående periode. RMK for 
ITL stabiliserede sig praktisk taget på det niveau, den havde ved udløbet af 
foregående periode, hvor der noteredes en nedgang på 11,42%. 
RMK for FIM blev apprecieret flere gange indtil februar. Derefter vendte tendensen, 
så FIM endte med at være blevet deprecieret med 1,32% i forhold til den 
oprindelige kurs. 
2. Landbnigiomregningskurser 
Siden "switch over"-mekanismen blev afskaffet pr. 1. februar 1995, har LOK fulgt 
udviklingen i RMK - såvel op som ned3. Dog er mekanismen for tilnærmelse af LOK 
til RMK ikke symmetrisk. En nedsættelse af LOK for valutaer, der apprecieres 
(nedgang i de institutionelle priser i national valuta), udløses af positive monetære 
afvigelser og konstateringsperioder for disse afvigelser, der er længere end ved en 
LOK-forhøjelse. 
På grundlag af disse ordninger og den monetære udvikling er LOK for FRF, DKK, 
PTE og FIM ikke blevet ændret i den betragtede periode. Det skal bemærkes, at de 
sidste ændringer af LOK for FRF og PTE fandt sted henholdsvis den 21. august 
1993 og den 1. juni 1994, når man ser bort fra afskaffelsen af "s\vitch-
over"-mekanismen pr. 1. februar 1995. GRD og ESP ligger tæt på denne gruppe af 
stabile valutaer med mindre stigninger i slutningen af den betragtede periode (0,08% 
og 0,23%). LOK for GBP og IEP er faldet betydeligt, nemlig med henholdsvis 
13,55% og 8,48%. Apprecieringen af RMK for ITL for nylig blev bekræftet, og 
derfor blev LOK for ITL revalueret med 2,78% i begyndelsen af 1996/97-perioden 
Den har siden været stabil. For SEK noteredes der et fald på 3,28%, men denne 
revaluering var næsten udlignet ved slutningen af den betragtede periode som følge 
af en hel række mindre forhøjelser af LOK. For de øvrige valutaer (BEF/LUF, 
DEM, NLG og ATS) noteredes der stigninger på ca. 2,5% i flere etaper. 
De monetære afvigelser var fortsat positive for DKK, GBP, ITL og FIM og med 
visse undtagelser hen imod den betragtede periodes slutning for SEK, GRD, PTE, 
FRF, IEP og ESP. Den positive afvigelse for GBP har været særdeles markant siden 
oktober 1996, idet den regelmæssigt har været på over 6% i de obligatoriske 
tendensbekræftelsesperioder forud for en revaluering. Der har altid - undtagen i én 
tiårsperiode - været en valuta med en positiv monetær afvigelse på over 4 point. I 
den betragtede periodes begyndelse var det FIM, IEP og ITL og fra oktober og 
frem var det GBP. Franchisen for negative afvigelser har således altid været meget 
begrænset, nemlig under 1 point4. Dette har bevirket, at der for ingen valutaers 
vedkommende har været tale om vedvarende negative monetære afvigelser. 
3 Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, tabel og diagram A 4 - A 5. 
4 Hvis den største positive afvigelse og den største negative afvigelse tilsammen overstiger 5 point i et 
bestemt antal referenceperioder, skal LOK ændres, så de monetære afvigelser formindskes. 
-14-
I 1996/97-perioden var der tre mærkbare fald5 i LOK for IEP og GBP. For IEP var 
der tale om fald på henholdsvis 0,328% (8.11.96), 4,259% (11.1.97) og 2,638% 
(29.3.97). For GBP var de tre mærkbare fald på henholdsvis 3,274% (21.1.97), 
3,256% (29.3.97) og 2,706% (5.6.97). LOK-nedgangene for IEP måtte korrigeres 
gennem en devaluering af LOK den 26. maj 1997. 
Efter fire ikke-mærkbare nedsættelser i den foregående periode faldt LOK for ITL 
på ny den 1. oktober 1996. Derefter forblev LOK stabil. Eftersom virkningerne af 
de tidligere devalueringer af ITL ikke var slået igennem, bevirkede de gentagne 
LOK-nedgange, at Rådet skønnede, at forudsætningeme for en væsentlig 
revaluering på 3,08% var tilstede den 1. marts 1997. 
Oven på den mærkbare LOK-nedgang for SEK den 11. januar 1996 kom der den 7. 
juli 1996 endnu en nedgang, denne gang på 3,280%. Sidstnævnte mærkbare 
nedgang blev delvis udlignet af en kumuleret LOK-opgang på 2,78% i resten af 
1996/97-perioden. 
LOK-opgangene for BEF/LUF, DEM, NLG og ATS i perioden juni 1996 - maj 
1997 medførte, at de væsentlige LOK-nedgange for disse valutaer i 1995 blev 
fuldstændigt udlignet. 
B. AGROMONETÆRE MEKANISMER 
I betragtning af den monetære udvikling i 1996/97-perioden har forvaltningen af de 
agromonetære mekanismer som anbefalet i konklusionerne i den foregående rapport 
om den agromonetære ordning for det indre marked kunnet koncentreres om de 
eksisterende bestemmelsers og retningslinjers generelle virkemåde. 
Foranstaltningerne truffet i 1996/97-perioden vedrørte omregningskurserne for 
importbelastningen og navnlig virkningerne af væsentlig revaluering. 
1. OMREGNINGSKURS FOR IMPORTBELASTNING 
Som følge af GATT-aftalerne har en lang række importbelastninger været fastsat i 
ECU siden den 1. juli 1995. Tidligere bestod de fleste af belastningerne i 
importafgifter, der blev omregnet efter LOK, eller en vis procentdel af 
produktværdien udtrykt i national valuta. 
Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1482/966 blev det som en 
overgangsforanstaltning fastsat, at der skulle anvendes en månedlig kurs i de 
tilfælde, hvor der ellers skulle have været anvendt den årlige kurs, der er fastsat i 
En "mærkbar" nedgang i LOK medfører et fald i de institutionelle priser i national valuta, som er 
større end virkningerne af eventuelle devalueringer i de tre forudgående år. Virkningerne anslås til 
henholdsvis 2/3 og 1/3 af de opgange i de institutionelle priser, der skyldcs LOK, fra år -2 og -3. 
Forordningen (EFT L 145 af 29.6.1995, s. 43) blev ændret ved forordning (EF) nr. 1224/96 (EFT L 
161 af 29.6.1996, s. 70) og ophævet ved forordning (EF) nr. 259/97 (EFT L 187 af 26.7.1996, s. 1). 
-15-
toldkodeksen7. Pr. 1. januar 1997 ændrede forordning (EF) nr. 82/97 toldkodeksen, 
så der fremover generelt skulle anvendes en månedlig omregningskurs. Forordning 
(EF) nr. 1482/95 kunne derfor ophæves pr. 1. marts 1997. 
Den månedlige kurs anvendes imidlertid kun for importbelastninger, der ikke er 
fastsat ved en retsakt under den fælles landbrugspolitik, jf. artikel 1 i den 
agromonetære grundforordning. I alle øvrige tilfælde anvendes LOK. At der 
anvendes forskellige omregningskurser, har medført en vis mangel på økonomisk 
konsekvens og en meget kompliceret administration, hvilket giver anledning til fejl 
og svækker retssikkerheden. Derfor foreslog Kommissionen i februar 1996, at den 
agromonetære ordning blev ændret8, så landbrugsomregningskursen blev afskaffet, 
og der kun blev anvendt én kurs for importbelastningen for landbrugsprodukter. 
Europa-Parlamentet afgav positiv udtalelse uden ændringsforslag om 
Kommissionens forslag, men der har i Rådet ikke kunnet samles kvalificeret flertal 
for forslaget. 
2. RETSFORSKRIFTER OM VÆSENTLIGE RE VALTJERINGER 
I perioden juni 1995 - december 1996 blev der først ved Rådets forordning (EF) nr. 
1527/959 og derefter Rådets forordning (EF) nr. 2990/9510 fastsat ad hoc-
bestemmelser for tilfældene af væsentlig revaluering. 
Disse foranstaltninger, der hovedsagelig blev anset for nødvendige for at sikre 
overholdelsen af forpligtelserne i GATT-aftalen og budgetdisciplinen, strider mod 
anvendelsen af artikel 7 og 8 i den agromonetære grundforordning11. Ifølge nævnte 
artikel 7 skal der i tilfælde af en revaluering, som er større end de to foregående års 
devalueringer, ske en forhøjelse af beløbet i ECU for hovedparten af den direkte 
producentstøtte12 for at undgå enhver nedgang i støttens værdi i den pågældende 
valuta. I betragtning af den omhandlede støttes budgetmæssige betydning - nemlig 
over 60 % af EUGFL, Garantisektionen - ville en sådan foranstaltning have kostet 
ca. 250 mio. ECU om året pr. revalueringsprocent. Det er endvidere i artikel 8 i 
forordning (EØF) nr. 3813/92 fastsat, at der kan ydes en udligningsstøtte for 
indkomsttab, der skyldes LOK-faldenes virkninger på priserne. Den pågældende 
støtte kan først ydes efter en 12-måneders observationsperiode, der skal gøre det 
muligt at sikre, at der virkelig er tale om et varigt LOK-fald. Beløbet fastsættes om 
nødvendigt på grundlag af den forårsagede nedgang i landbrugsindkomsterne, der 
således i princippet kan konstateres. 
7 Artikel 18 i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 (EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1), ændret ved 
forordning (EF) nr. 82/97 (EFT L 17 af 21.1.1997, s. 1). 
8 KOM(96) 40 endelig udg. 
9 EFT L 148 af 30.6.1995, s. 1). 
10 Forordningen (EFT L 312 af 23.12.1995, s. 7) blev ændret ved forordning (EF) nr. 1451/96 (EFT L 
187 af 26.7.1996, s. 1). 
11 Rådets forordning (EØF) nr. 3813/92 (EFT L 387 af 31.12.1992) blev senest ændret ved forordning 
(EF)nr. 150/95 (EFT L 22 af 31.1.1995, s. 1). 
12 Fast støtte udtrykt i ECU pr. hektar eller pr. storkreaturenhed og struktur- eller miljostøtte. 
-16-
I stedet for foranstaltningerne i den agromonetære grundforordnings artikel 7 og 8 
indfører forordning (EF) nr. 1527/95 og (EF) nr. 2990/95 en fast udligningsstøtte 
samt fastfrysning af LOK for direkte støtte som omhandlet i nævnte artikel 7. 
Rådets forordning (EF) nr. 724/9713 forlængede anvendelsen af disse principper 
indtil den 30. april 1998. Principperne blev ved samme forordning udvidet til også at 
omfatte andre tilfælde af LOK-fald end dem, der er nævnt i artikel 1, litra e), i den 
agromonetære grundforordning, så det blev muligt at håndtere alle tilfælde, der 
kunne medføre anvendelse af artikel 7 og 8 i forordning (EØF) nr. 3813/92. De 
nærmere regler for anvendelsen af disse rådsbestemmelser blev fastsat ved 
Kommissionens forordning (EF) nr. 805/9714. 
3. LOK-FASTFRYSNING 
Fastfrysningen af LOK for den støtte, der er omhandlet i artikel 7 i den 
agromonetære grundforordning, vedrører de faktisk anvendte LOK på tidspunktet 
for en væsentlig revaluering. Denne fastfrysning gælder indtil den 1. januar 1999, 
hvor den fælles valuta efter planen indføres. Under hensyn til de begivenheder15, der 
udløser LOK for den pågældende støtte, er flere LOK fastfrosset indtil den 31. 
december 1999. Dette indebærer naturligvis en midlertidig ændring af støtteniveauet 
mellem de forskellige medlemsstater. I national valuta kan dette betyde en 
forskydning af ligevægten i støtten i ECU mellem de forskellige landbrugssektorer. 
For at begrænse de monetære afvigelser mellem LOK for de pågældende 
støtteformer og den omregningskurs, der vil blive fastsat for euroen pr. 1. januar 
1999, har Rådet besluttet at begrænse forskellen mellem en fastfrosset LOK og den 
LOK, der skulle have været anvendt, hvis der ikke havde fundet nogen fastfrysning 
sted, til 11,5%. Hvis forskellen overstiger denne tærskel, skal den fastfrosne LOK 
nedsættes til værdien af den aktuelle LOK forhøjet med 11,5%. Pr. 1. juli 1997 var 
det kun LOK for GRD, PTE, FRF, FIM og ESP, der ikke var fastfrosset16 for de 
pågældende former for støtte. 
Hvad angår fastfrysningen af DEM, NLG og ATS i juni og juli 1995, har den senere 
monetære udvikling bevirket, at de aktuelle LOK ligger næsten 0,5% over de 
fastfrosne LOK. For BEF/LUF er den aktuelle LOK fortsat ca. 1% lavere end den 
LOK, der blev fastfrosset i 1995, men den er højere end den LOK, der betragtes 
som mærkbar, og som åbner mulighed for at yde udligningsstøtte. 
LOK-fastfrysningen i 1995 for DKK lå ligesom fastfrysningen for ITL, for så vidt 
angår støtten pr. dyr eller strukturstøtten, næsten 3% over RMK pr. 1. juli 1997. 
13 EFT L 108 af 25.4.1997, s. 9. 
14 EFT L 115 af 3.5.1997, s. 13. 
15 Det er LOK på den dato, hvor den udløsende begivenhed finder sted, som anvendes på det 
pågældende beløb. For den hektarstøtte, der er fastsat som led i reformen af den fælles 
landbrugspolitik, træder den udløsende begivenhed i kraft pr. 1. juli. For hovedparten af den støtte, 
der omhandles i artikel 7 i forordning (EØF) nr. 3813/92, træder den i kraft pr. 1. januar. 
16 Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, tabel A 7. 
-17-
Hvad angår hektarstøtten for markafgrøder i ITL og støtten pr. dyr eller 
strukturstøtten i SEK, var afvigelsen på næsten 5%. 
De største afvigelser fra RMK pr. 1. juli 1997 noteredes for LOK-fastfrysningen: 
i november 1996 for IEP: ca. 9% 
i januar 1996 for hektarstøtten for markafgrøder i SEK: næsten 11,5% 
i januar 1997 for GBP: næsten 15%. 
For SEK og GBP betød afvigelsen mellem den tidligere anvendte LOK for 
hektarstøtte for markafgrøder og den aktuelle LOK pr. 1. juli 1997, at den 
fastfrosne LOK måtte nedsættes for at opretholde en forskel på 11,5% til den LOK, 
der skulle have været anvendt, hvis der ikke havde fundet nogen fastfrysning sted. 
Nedsættelserne var på 0,11% for SEK og 3,61% for GBP. 
4. REGLERNE FOR UDLIGNINGSSTØTTE 
For de væsentlige revalueringer, der fandt sted inden den 1. januar 1997, havde 
Rådet fastsat lofter for udligningsstøtten for agromonetære tab. Ved væsentlige 
revalueringer efter denne dato fastsættes lofterne af Kommissionen efter 
forvaltningskomitéproceduren efter en meget nøje fastlagt metode og ud fra de 
seneste oplysninger. Ved fastsættelsen af lofterne skal der tages hensyn til eventuelle 
devalueringer, der kan opstå i kølvandet på en væsentlig revaluering. 
Udligningsstøtten består af tre gradvis faldende rater, hvor den første kan udgøre 
100% af det fastsatte loft. De to følgende årsrater er begrænset til henholdsvis to 
tredjedele og en tredjedel af det fastsatte loft. EU finansierer 50% af 
maksimumsstøtten uanset størrelsen af medlemsstatens bidrag til supplering af EU-
støtten. 
Støtten ydes som en årlig udbetaling til landbrugsbedrifterne. Den ydes i forhold til 
bedrifternes størrelse i en forudgående periode og skal afspejle indkomsttabenes 
makroøkonomiske fordeling på de forskellige berørte produktionssektorer. Når de 
årlige udbetalinger pr. bedrift er på under 400 ECU, kan støtten dog ydes i form af 
kollektive foranstaltninger af almen interesse eller foranstaltninger, som EU-
bestemmelserne gør det muligt at yde statsstøtte til. 
Ved nedsættelse af den fastfrosne LOK for støtte efter artikel 7 i den agromonetære 
grundforordning kan der ydes en supplerende støtte til de berørte landbrugere 
svarende til det opståede årlige indkomsttab. Denne støtte, som Kommissionen 
fastsætter et loft for efter forvaltningskomitéproceduren, er ligeledes gradvis 
aftagende, idet den falder med en tredjedel hvert år. Den finansieres af EU med 50% 
uanset det nationale bidrag. 
18 
5. UDLIGNINGSSTØTTE17 
De væsentlige revalueringer i juni og juli 1995 udløste anden rate af 
udligningsstøtten til Belgien og Luxembourg fra den 1. juli 1996 og til Tyskland, 
Danmark, Nederlandene og Østrig fra den 1. august 1996. Støtteraterne var som 
fastlagt nedsat med en tredjedel i forhold til den første årsrate. I alt blev anden rate 
på næsten 210 mio. ECU, hvoraf EU finansierede 135 mio. ECU. Som følge af den 
monetære udvikling i 1996/97-perioden blev den planlagte tredje rate annulleret for 
de pågældende medlemsstater, bortset fra Danmark, ved Kommissionens forordning 
(EF) nr. 1137/9718. For Danmarks vedkommende blev tredje rate annulleret i juli 
1997 ved forordning (EF) nr. 1473/9719. 
Den væsentlige revaluering af SEK i januar 1996 og af IEP, GBP og ITL i 
1996/97-perioden gav mulighed for på ny at yde støtte. Første rate af denne støtte 
beløber sig til i alt næsten 945 mio. ECU, hvoraf halvdelen finansieres af EUGFL. 
Sverige20 har udbetalt de to første rater af udligningsstøtten for den væsentlige 
revaluering den 11. januar 1996. Denne støtteforanstaltning blev meddelt i 
november 1996 og godkendt af Kommissionen i december 1996. 
Det er kun EUGFL-finansieringen af første rate, dvs. 9,8 mio. ECU, der er blevet 
udbetalt. Dette beløb, der svarer til næsten 100 ECU pr. bedrift, blev ydet i form af 
kollektive foranstaltninger af almen interesse, som der ikke var opført bevillinger til 
på det nationale budget. 
Det meste af støtten, ca. 63%, går til projekter, der forvaltes af Sveriges råd for 
land- og skovbrugsforskning, og som vedrører økologisk landbrug og forbindelserne 
mellem landbruget og forskningen. 21% af støtten går til Sveriges 
landbrugsforskningsfond til F&U og markedsforbedring. Resten, dvs. under 2% af 
støtten, ydes til maskinfællesskaber for konsulent- og uddannelsestjenester. 
Sverige gav i juni 1997 Kommissionen meddelelse om endnu en støtteforanstaltning, 
denne gang vedrørende den væsentlige revaluering den 7. juli 1996, og 
Kommissionen godkendte foranstaltningen måneden efter. Anden rate af denne 
støtte blev annulleret ved forordning (EF) nr. 1137/97 for at tage hensyn til de 
devalueringer, der fandt sted efter den pågældende væsentlige revaluering, og den 
tredje rates skæbne skal afgøres i juli 1998. Med hensyn til den første støtterate har 
Sverige besluttet, at EU-finansieringen skal gå til landbrugerne i følgende sektorer: 
mælk, kvæg, korn, sukker og kartoffelstivelse. Ser man på de enkelte sektorer, far 
kornsektoren og sukkersektoren mere ud af det end de øvrige sektorer, men der er i 
intet tilfælde tale om en overkompensering i forhold til de tab, som Rådet anvender 
en standardsats for. 
17 Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, tabel A 8. 
18 EFT L 164 af 21.6.1997, s. 15. 
19 EFT L 200 af 29.7.1997, s. 22. 
20 Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, tabel A 8 og A 9. 
-19-
Den individuelle fordeling af støtte er baseret på produktionen før den 30. juni 1996. 
For kom og kvæg er støtten baseret på godtgørelserne under reformen af den fælles 
landbrugspolitik. For mælk, sukkerroer og kartofler til stivelsesproduktion er støtten 
baseret på de mængder, der leveres til forarbejdningsvirksomhederne. 
Irland21 har ydet den EU-fmansierede del af første rate af udligningsstøtten for de 
væsentlige revalueringer den 11. november 1996 og den 11. januar 1997, dvs. 56,7 
mio. ECU22. Denne støtte blev godkendt af Kommissionen i maj 1997. 
Sektorialt set er støtten blevet fordelt i forhold til produktionen i de forskellige 
sektorer (mælk, kvæg, korn og sukker), der er lagt til grund for beregningen af 
indkomsttab. Individuelt er støtten blevet fordelt på grundlag af præmieme for 
handyr og ammekøer i 1996 og sæsonpræmien i perioden 1. januar - 10. juni 1997 
for de dyr, støttemodtageren holdt på sin bedrift pr. 31. marts 1997. Hvad angår 
mælk og sukkerroer, er støttefordelingen baseret på de årlige leverancer før den 31. 
marts 1997. For korn er fordelingen den samme som i forbindelse med de 
reformgodtgørelser, der blev udbetalt i 1996. 
I juni 1997 meddelte Irland, at den ønskede at yde et nationalt supplement på 30 
mio. ECU til ovennævnte udligningsstøtte finansieret af EU. I slutningen af juli 1997 
havde Kommissionen endnu ikke taget stilling til denne anmodning. 
Ligeledes i juni 1997 meddelte Irland, at den agtede at yde den EU-finansierede del 
af støtten for revalueringen den 29. marts 1997. Kommissionen nedsatte 
maksimumsbeløbet for første rate af denne støtte fra 65,16 mio. ECU til 57,5 mio 
ECU, hvoraf 28,75 mio. ECU finansieres af EUGFL, for at tage hensyn til 
devalueringen af LOK for IEP i maj 1997. Fordelingsnøglen for de 
støtteforanstaltninger, som Irland har givet meddelelse om, ligger tæt op ad den 
fordelingsnøgle for EU's udligningsstøtte for revalueringerne i november 1996 og 
januar 1997. Der er i det aktuelle tilfælde ikke taget hensyn til sæsonpræmierne, men 
sektorialt er fordelingen foretaget i forholde til de produktioner, der er lagt til grund 
for beregningen af indkomsttab. Kommissionen godkendte derfor denne støtte i juli 
1997. 
Italien havde pr. 30. juni 1997 ikke givet meddelelse om forslag vedrørende de 247 
mio. ECU, som er det maksimale beløb, der kan ydes som første rate af 
udligningsstøtten for den væsentlige revaluering af ITL den 1. marts 1997. 
Heller ikke Det Forenede Kongerige havde ved udløbet af 1996/97-perioden givet 
meddelelse om forslag, hverken med hensyn til de 454,4 mio. ECU for første rate af 
udligningsstøtten for revalueringerne den 11. januar, 29. marts og 5. juni 1997, eller 
for de 66,7 mio. ECU til udligning af faldet i national valuta i hektarstøtten for 
markafgrøder pr. 1. juli 1997. 
21 Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, tabel A 8 og A 9. 
22 Maksimumsbeløb fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1129/97 (EFT L 115 af 3.5.1997, s. 
16), ændret ved forordning (EF) nr. 1219/97 (EFT L 170 af 28.6.1997, s. 56). 
-20-
Italien og Det Forenede Kongerige kan fortsat - indtil udgangen af den tolvte måned 
efter den måned, hvor den pågældende revaluering fandt sted - nå at meddele deres 
eventuelle beslutning om at yde den omtalte støtte. 
C. ØKONOMISKE VERKNINGER 
Ud fra et teoretisk synspunkt kan de markedspriser, der er stærkt knyttet til en 
interventionsordning (korn-, sukker-, mælke- og oksekødssektoren), blive påvirket 
af LOK. Via priserne på nogle af disse produkter kan udviklingen i LOK således 
indvirke på landbrugernes indkomster. Desuden kan der, hvis der er en forskel 
mellem LOK og RMK eller mellem markedspriserne og interventionspriserne i 
national valuta, opstå forstyrrelser inden for samhandelen. 
Priserne på de øvrige produkter, for hvilke der ikke findes nogen 
interventionsordning, som er retningsgivende for markedet, påvirkes derimod ikke 
af LOK. For disse produkter kan et kraftigt og pludseligt udsving i RMK dog bringe 
forstyrrelser i samhandelen. Det er bl.a. tilfældet, når markedspriserne ikke følger 
valutabevægelserne. 
Foruden den indvirkning, som de monetære udsving har på priserne, påvirkes 
landbrugsindkomsterne også direkte af virkningerne af de LOK, der finder 
anvendelse på den direkte producentstøtte. 
1. PRISER 
Analysen vedrører hovedsageligt de månedlige udsving i 1996/97-perioden. 
For de produkter, for hvilke der ikke findes nogen interventionsordning, som 
påvirker markedspriserne, kan der som forventet ikke konstateres nogen 
sammenhæng mellem bevægelserne i disse priser og i LOK. Fx var der for 
markedspriserne for vin og olivenolie tale om udsving, som ikke udviste nogen 
sammenhæng med udsvingene i LOK. 
For de øvrige produkters vedkommende har analysen været koncentreret om de 
sektorer, hvor der foreligger anvendelige oplysninger, og den omfatter et enkelt 
repræsentativt marked for hver af de pågældende medlemsstater23. 
De bevægelser i LOK, der kunne fa de største virkninger i 1996/97-perioden, var de 
kraftige gentagne revalueringer af GBP (13,5%) og af IEP (8,5%). 
For de øvrige valutaers vedkommende bør der foretages en sammenligning af de 
priser, der befinder sig i en stabil LOK-sammenhæng (FRF, ESP, PTE), og priser, 
for hvilke der har været en lille revaluering (ITL) eller mange mindre devalueringer 
(SEK, BEF/LUF, DEM, ATS, NLG). 
23 Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, diagram B 2 - B 15. 
-21 -
Analysen viser generelt, at når markedsprisen er meget høj i forhold til 
interventionsprisen, er det kun de meget store LOK-ændringer, som giver sig 
udslag. Er priserne lave eller meget lave, påvirker små LOK-ændringer ikke priserne 
nævneværdigt. LOK-virkningerne på markederne synes således først at slå igennem 
over visse tærskler, der stiger i takt med, hvor høje markedspriserne er i forhold til 
interventionspriserne. Der er imidlertid mange faktorer, der kan gribe forstyrrende 
ind i disse mekanismer. 
1.1. Korn24 
Markedspriserne for blød hvede lå betydeligt højere end interventionspriserne i 
national valuta. Fra august 1996 til april 1997 i produktionsåret 1996/97 lå 
markedspriserne i de tre vigtigste producentmedlemsstater (Tyskland, 
Frankrig og Det Forenede Kongerige) i gennemsnit 20% over 
interventionsprisen. På dette usædvanligt høje niveau blev markedspriserne 
ligesom de foregående år, hvor de lå henholdsvis 22% og 12% over 
interventionsprisen, kun i ubetydeligt omfang påvirket af de mindre udsving i 
interventionsprisen i national valuta. 
Perioden juli 1996 - februar 1997 var præget af en nedgang eller i bedste fald 
en relativ stabilitet i markedspriserne i national valuta. I marts og april, lige 
inden forstyrrelserne ved produktionsårets afslutning, var der på ny et 
opsving, især i Frankrig. I forhold til interventionspriserne i national valuta, 
der blev påvirket af de månedlige forhøjelser, svingede markedsprisen i FRF 
mellem 110% og 118%, dvs. inden for en margin på ca. 8 point uden at blive 
påvirket af en LOK, der forblev stabil. Priserne i ESP svingede på et endnu 
højere niveau, nemlig mellem 125% og 135% af interventionsniveauet, uden 
påvirkning fra den meget ubetydelige LOK-stigning (+0,2%). 
Fra juli 1996 til januar 1997 blev afvigelsen fra interventionsniveauet mindsket 
med 5% i FRF og med 7% i ESP. I samme måneder var der et fald på 11% i 
Tyskland og på 6% i Sverige, trods LOK-stigninger på henholdsvis 2% og 
3%. Disse devalueringer har tydeligt ikke haft nogen mærkbar indflydelse på 
markedspriserne. 
I Det Forenede Kongerige var tilnærmelsen i de pågældende måneder til 
interventionsniveauet i GBP på 8%, hvilket svarer til nedgangene i de øvrige 
medlemsstater. Det kraftige LOK-fald på 8% i GBP slog således igennem, så 
tendensen i forhold til interventionspriserne fortsat var den samme som i de 
andre større medlemsstater. 
I Italien blev LOK-faldet på knap 3% i oktober 1996 ledsaget af et prisfald i 
ITL på 1,9% fra september til november, mens det i Frankrig med en konstant 
LOK blev på 2,6%. Fra september til december 1996, dvs. i en periode, som 
sluttede to måneder efter LOK-revalueringen af ITL, var nedgangen i 
markedsprisen den samme, nemlig 0,6% i ITL og FRF. 
24 Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, diagram B 1 a. 
-22-
Endelig har det for det tredje høstår i træk klart vist sig, at de markedspriser, 
der ligger mere end 10% over interventionsniveauet for korn, ikke påvirkes af 
de normale LOK-bevægelser. Disse observationer gør det ikke muligt at 
forudsige, hvilke agromonetære virkninger der måtte opstå, hvis 
markedsprisen kommer til at ligge tæt op ad interventionsprisen. 
Større LOK-ændringer i forbindelse med et højt markedsprisniveau vil 
derimod med stor sandsynlighed få agromonetære virkninger. 
Som tidligere anført bevirkede LOK-faldet i GBP på 8% mellem juli 1996 og 
februar 1997, at afvigelsen mellem markedspriserne og interventionspriserne 
udviklede sig på samme måde i Det Forenede Kongerige som på de meste af 
det øvrige marked. På samme måde blev LOK-faldet på 12% i Italien i 
perioden 1995/96 ledsaget af et betydeligt prisfald i ITL (5%), som ikke 
noteredes i andre medlemsstater. 
Fra august 1994 til april 1995 blev den meget kraftige ITL-devaluering (23%) 
ledsaget af markedsprisstigninger i Italien, således at tendensen til afvigelse fra 
det interventionsniveau, der blev konstateret andre steder, blev opretholdt. 
For så vidt angår mindre devalueringer, som for ESP (7%) og GBP (3%), var 
virkningen på markedspriserne langt fra lige så tydelig. 
1.2. Mejeriprodukter25 
Hvad skummetmælkspulver (SMP) angår, lå markedspriserne i DEM, FRF og 
NLG fortsat ret grupperet. De var først lave i forhold til interventionsniveauet 
og steg siden næsten 10% mellem september 1996 og februar 1997, hvorefter 
de på ny faldt lidt. En lignende udvikling blev konstateret i Belgien, Østrig, 
Spanien og Sverige. 
I forhold til Frankrig, hvor LOK var uændret, virkede den større stigning i 
priserne i BEF/LUF, DEM, NLG og SEK på 3-5% i samme retning som de 
registrerede LOK-devalueringer. Derimod blev den agromonetære stabilitet 
for priserne i FIM og DKK, der ikke fulgte de generelle bevægelser, ledsaget 
af markedsprisudsving på ca. 6%. 
Priserne i Det Forenede Kongerige fulgte revalueringen med en tilsvarende 
nedgang på 10% i 1996/97. Denne generelle tendens til afvigelse fra 
interventionsprisen i national valuta var den samme som i de øvrige større 
medlemsstater. 
I Irland lå SMP-prisen i begyndelsen af 1996/97-perioden fortsat på samme 
unormalt høje niveau, dvs. ca. 5% over niveauet i de vigtigste medlemsstater. 
Inden den første LOK-revaluering af IEP (2%) i november 1996 faldt prisen i 
national valuta pludselig 10% i oktober 1996 og lå herefter på omtrent samme 
niveau indtil sidst i 1996/97-perioden. De øvrige LOK-fald for IEP på i alt 7% 
slog ikke igennem i national valuta. Disse revalueringer reducerede 
25 Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, diagram B 1 b og B 1 c. 
-23-
interventionsniveauet for IEP, der således blev tilnærmet til 
markedsprisniveauet, som forblev uændret i national valuta. Efter store 
udsving endte priserne i IEP i procent af interventionsprisen endelig på et 
mere normalt niveau, nemlig 10 point under priserne i Det Forenede 
Kongerige og knap 5 point under priserne i de vigtigste øvrige medlemsstater. 
Hvad smør angår. lagde priserne på de fleste markeder i andet halvår 1996 sig 
inden for et interval på 5 point koncentreret omkring 95% af 
interventionsprisen. De mest markante undtagelser var priserne i IEP og GBP, 
som var væsentligt lavere, og priserne i ITL, ESP og SEK, som var betydeligt 
højere. 
Fra november 1996 til marts 1997 steg priserne på de vigtigste markeder med 
6% for FRF, hvis LOK forblev konstant. Disse priser nærmede sig ved 
overgangen til 1997 97-100% af interventionsprisen, for så vidt angår priserne 
i BEF/LUF, DEM, FRF, FIM, NLG og ATS, selv om der havde været visse 
mindre devalueringer af disse valutaer. 
Priserne i Italien og Spanien svmgede omkring deres høje niveauer, mens 
priserne i Sverige faldt med 12% trods LOK-stigningen for SEK. 
I Det Forenede Kongerige fulgte markedspriserne konsekvent LOK-faldene, 
og de lå på omkring 90% af interventionsprisen samtidig med, at de blev 
frakoblet priserne på de øvrige hovedmarkeder. Smørpriserne i IEP undergik 
en udvikling, som helt svarede til SMP-prisudviklingen i denne medlemsstat. 
Endelig forekom de agromonetære virkninger ikke konsekvent i 
mejerisektoren til trods for, at priserne havde samlet sig omkring 
interventionsniveauet. Markante markedstendenser slår generelt igennem på 
de nationale priser med udsving på meliem +5% og -5%, mens LOK-udsving 
på under 2-3% ikke rigtig slår igennem. Undertiden opstår der uafhængigt af 
de monetære begivenheder nationalt meget store udsving. Større LOK-
bevægelser kan i meget stort omfang slå igennem på de nationale priser som i 
tilfældet med Det Forenede Kongerige, men af eksemplet med Irland fremgår 
det, at de forskellige markedsdeltagere er i stand til kraftigt at manipulere et 
sådant gennemslag. 
1.3. Oksekød26 
Prisen på kød af ungkvæg var i begyndelsen af perioden særdeles lav, idet den 
generelt lå på 60-75% af interventionsprisen som følge af BSE-krisen. 
Allerede i september 1996 blev Irland og Det Forenede Kongerige frakoblet 
de øvrige, idet disse to landes niveau lå 10-15 point lavere. 
I praktisk taget alle medlemsstater fulgte markedspriserne udtrykt i procent af 
interventionsprisen samme generelle udvikling. Det betød, at de store LOK-
26 Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, diagram B 1 d. 
-24-
udsving, navnlig for GBP og IEP, globalt slog igennem på de nationale 
markeder. 
Derimod reagerede udviklingen på markederne, som for mejeriprodukternes 
vedkommende, ikke på små LOK-udsving. Således var prisstigningerne i 
DEM, FRF og NLG mellem september 1996 og februar 1997 de samme, 
hvilket medførte en større forskel i forhold til interventionsprisen for FRF, 
hvis LOK ikke steg så meget, som det var tilfældet for DEM og NLG. 
2. SAMHANDEL 
Analyserne af de agromonetære virkninger på samhandelen, der er vist i de to 
foregående rapporter om den agromonetære ordning for det indre marked27, viser 
følgende: 
På kort sigt skjuler størrelsen af de månedlige udsving i eksportværdien i 
næsten alle tilfælde eventuelle monetære virkninger. 
Over længere perioder kan eksporten blive påvirket af konkurrenceevnen. 
Andre medvirkende faktorer er den nationale efterspørgsel, eksportørernes 
politik med hensyn til fortjenstmargen og mere eller mindre sektoriale 
strukturårsager. Faktorerne griber så meget ind i hinanden, at det er meget 
vanskeligt at sige, hvilke virkninger hver enkelt faktor kan tilskrives. 
De statistikker, der var til rådighed for 1996/97-perioden, ændrede ikke noget ved 
disse konklusioner. 
Monetære afvigelser for produkter, som der ydes eksportrestitution for, kan føre til 
omlægninger i samhandelen, og her opstod de største risici i 1996/97-perioden i 
forbindelse med de positive afvigelser for GBP og IEP, som oversteg 5 point i 
tendensbekræftelsesperioderne. 
Risikoen var særlig høj for GBP, hvis kumulerede monetære afvigelser fra fx 
BEF/LUF, NLG og FRF oversteg 7 point og en enkelt gang, nemlig i januar 1997, 
nåede op på 9 point. Som følge af BSE-krisen og de høje verdensmarkedspriser på 
korn vedrørte disse risici især sukkersektoren. 
Eksportstatistikkerne afslørede imidlertid ingen udsving, der kan tilskrives disse 
agromonetære afvigelser. 
3. INDKOMSTER 
De seneste statistikker over landbrugsindkomsterne vedrører 1996. Det er meget 
vanskeligt at konstatere den nøjagtige indvirkning, som den agromonetære ordning 
havde på indkomsterne i 1996, idet den i høj grad afhænger af LOK's faktiske 
indvirkning på markedspriserne, af de udløsende begivenheder og af 
27 Analyser af de månedlige statistikker fra oktober 1991 til december 1993 (KOM(94)498 endelig udg.) 
og fra januar 1992 til december 1995 (KOM(96)636 endelig udg.). 
-25-
betalingsfristerne for køb, salg og støtte til landbrugerne. Nogle af de virkninger, der 
gjorde sig gældende i 1996, skyldtes således LOK-bevægelser i 1995, mens visse 
LOK-ændringer i 1996 først slår igennem i 1997 eller endnu senere. 
For alligevel at anslå størrelsesordenen af de virkninger, som LOK i 1996/97-
perioden har haft på indkomsterne over tolv måneder, har det været nødvendigt at 
foretage en række tilnærmelser og at opstille en række forudsætninger: 
Indkomsterne i 1996 fra afsætning af produkter eller i tilknytning til denne 
afsætning formodes at afspejle indkomsterne i 1996/97-perioden. 
For at skematisere de resultater, der er anført i punkt Cl, antages værdien af 
hele produktionen at være påvirket af LOK for sukkerroer, oksekød samt, for 
Irland og Det Forenede Kongerige, korn og mejeriprodukter. I øvrigt anses 
LOK-incidensen at være lig nul for korn og 50% for mejeriprodukter. 
De indkomster, der er taget i betragtning for frugt og grøntsager, kartofler til 
stivelse, vin, olivenolie, tobak og frø, er dem, som stammer fra de mængder, 
for hvilke der er anvendt en minimumspris eller en støtte pr. ton markedsført 
produkt. 
Den faste støtte til producenter er den, som er afsat på 1997-budgettet, og 
som dermed vedrører produktionsåret 1997 for markafgrøder, kvæg- og 
fårepræmier for 1996, strukturstøtte for 1997 samt den agromonetære 
udligningsstøtte, der skal udbetales i 1997. Der er blevet foretaget en 
korrektion af den agromonetære støtte for Italien og Det Forenede Kongerige 
for at tage hensyn til, at der ikke er blevet foretaget udbetalinger i den 
betragtede periode. 
De medgåede rå- og hjælpestoffer, der antages at være berørt, svarer til 
halvdelen af foderværdien i de medlemsstater (Irland og Det Forenede 
Kongerige), hvor LOK anses for at have haft indvirkning på kornpriserne. 
De omregningskurser, som tænkes anvendt på de forskellige 
indkomstelementer, der tages i betragtning, er gennemsnitskurserne for 
1996/97-perioden, undtagen: 
for støtten pr. opdyrket hektar og for frø, hvor man anvender kursen pr. 
1. juli 199628 
for præmierne pr. dyr, strukturstøtten og tobakspræmierne, hvor man 
anvender kursen pr. 1. januar 1997 
for den agromonetære udligningsstøtte, hvor man anvender kursen forud 
for den pågældende væsentlige revaluering. 
28 Af hensyn til en forenkling er de få tilfælde, hvor den udløsende begivenhed indtrådte den 1. august, 
blevet sidestillet med den normale situation, hvor den udløsende begivenhed for LOK indtræder den 
l.juli. 
-26-
På grundlag af denne fiktive model, der samler alle LOK-virkningerne over en 
tolvmånedersperiode (1996/97), er der foretaget en beregning af den årlige virkning 
af den agromonetære ordning i 1996/97 ved at multiplicere disse elementer med 
forskellen mellem de gældende LOK og de tilsvarende RMK. 
Trods disse teoretiske aspekter kan det ved hjælp af modellen påvises, at LOK har 
haft en væsentlig virkning for indkomsterne, og at denne virkning har været 
forskellig for de enkelte medlemsstater29. 
Den samlede virkning på bruttoværditilvæksten i faktorpriser forventes at blive på 
1,3%, dvs. 1 884 mio. ECU eller knap 10% højere end i 1995/96-perioden. 
Den samlede virkning på landbrugsindkomsterne kan opdeles således: 
51% skyldes de monetære afvigelser for de markedsrelaterede priser og beløb 
- , 38% skyldes de monetære afvigelser for den faste producentstøtte 
11% skyldes den agromonetære udligningsstøtte. 
Ifølge de opstillede hypoteser udgør værdien af produktionen og af den støtte, der 
påvirkes af LOK, omkring halvdelen af bruttotilvæksten i faktorpriser. Denne andel, 
der er et udtryk for følsomheden over for den agromonetære ordning, er særlig stor i 
Irland og Sverige og forholdsvis stor i Belgien, Luxembourg, Tyskland og Det 
Forenede Kongerige. Den er mindst i Portugal, Italien og Spanien. 
Den faste producentstøtte udgør knap 30% af de del af disse producenters 
indkomster, der påvirkes af LOK. Denne procent nærmer sig 40% i Portugal, Østrig 
og Spanien. Den er særlig lav, nemlig 5%, i Nederlandene og fortsat lav - 14-20% -
i Belgien, Luxembourg og Grækenland. 
De indkomster, der er steget mest som følge af den agromonetære ordning, er 
naturligvis dem, som ellers ville være faldet i tilfælde af en valutaappreciering. For 
de valutaer, der er forblevet forholdsvis stabile i den betragtede periode, har 
ordningen ikke medført nogen indkomstudligning af betydning, fordi der praktisk 
taget ikke har været noget agromonetært tab. 
For 1996/97 var de medlemsstater, der fik mest ud af ordningen i forhold til deres 
respektive bruttoværditilvækst, således: 
Irland (8%) som følge landets landbrugsindkomststruktur og den høje 
udligningsstøtte for revalueringer 
Sverige (7,4%) hovedsagelig som følge af LOK-fastfrysningen på det høje 
niveau fra før revalueringerne i 1996 
Det Forenede Kongerige og Italien som følge af den forsinkede hensyntagen 
til revalueringerne og opretholdelsen af betydelige afvigelser inden mærkbare 
29 Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, tabel C 1 - C 3. 
-27-
LOK-fald; der er ikke taget hensyn til den godkendte udligningsstøtte, fordi 
den ikke er blevet tildelt 
Finland og i en mindre grad Danmark, som permanent har nydt godt af 
franchise-systemet og en stor monetær afvigelse, uden at der forekom LOK-
fald. 
D. FINANSIELLE VIRKNINGER 
1. METODOLOGISKE ASPEKTER 
11 Klassificering af de agromonetære virkninger 
På det agromonetære område er EU-budgettet belastet med en "tung arv", 
som kan tilskrives "switch over"-ordningen (eller den grønne ECU). Denne 
ordning, der indførtes i 1984, blev afskaffet pr. 1. februar 1995. En detaljeret 
beskrivelse af denne mekanisme og udgifterne hertil findes i rapporten for 
perioden 1. juli 1995 - 30. juni 1996. Dens årlige incidens ligger nogenlunde 
fast på ca. 8 000 mio. ECU. 
De egentlige finansielle følger af de monetære begivenheder i 1996/97-
perioden stammer fra fire mekanismer eller foranstaltninger: franchisen, de 
udløsende begivenheder, LOK-fastfrysningen og udligningsstøtten. 
Udgifterne til den agromonetære udligningsstøtte er direkte anført i 1997-
budgettet og i det foreløbige budgetforslag for 1998. Der er tale om gradvis 
aftagende omkostninger, jf. bestemmelserne. Udbetalingen af de sidste rater af 
den støtte, der er blevet vedtaget i 1995/96 (Belgien, Luxembourg, Danmark, 
Tyskland og Østrig), vil udelukkende berøre 1997-budgettet, idet tredje rate 
af denne støtte er bortfaldet. Budgetoverslagene for 1998 vedrørende denne 
støtte er således ikke med denne rapport. 
Ved udgangen af 1996/97-perioden havde Italien og Det Forenede Kongerige 
stadig ikke anmeldt forslag vedrørende udligningsstøtte for væsentlige LOK-
fald i 1997; som følge heraf er de pågældende budgetoverslag for 1997 udgået 
af denne rapport. Skulle denne udligningsstøtte blive ydet, vil den berøre ikke 
blot 1998-budgettet, men også budgetterne for 1999 og 2000. 
Fastfrysningen af LOK medfører omkostninger, der i national valuta svarer til 
forskellen mellem den fastfrosne LOK og den aktuelle LOK på tidspunktet for 
den relevante udløsende begivenhed multipliceret med den pågældende støtte i 
ECU. Da det er besluttet at fastfryse LOK indtil den 1. januar 1999, vil 
fastfrysningen påvirke budgetterne for 1999 og 2000. 
De finansielle virkninger af franchisen og de udløsende begivenheder opstår 
som følge af forskellen mellem: 
-28-
LOK på datoen for den udløsende begivenhed for det pågældende beløb, 
og 
den kurs, der gælder for bogføringen af udgifterne i ECU 
(bogføringskursen), dvs. kursen den 10. i den måned, hvor den i national 
valuta afholdte udgift bogføres; normalt er det måneden efter den 
måned, hvor medlemsstaten foretager udbetalingen til støttemodtageren. 
Virkningen af franchisen skyldes forskellen mellem LOK og bogføringskursen 
på datoen for den udløsende begivenhed. Virkningen af de udløsende 
begivenheder stammer fra forskellen mellem bogføringskursen på datoen for 
den udløsende begivenhed og bogføringskursen på datoen for udgiftens 
bogføring i ECU. 
1.2. Model til beregning af omkostningerne ved de monetære begivenheder i 
1996/97 
De agromonetære begivenheder og beslutninger i 1996/97-perioden har først 
og fremmest betydning for budgetterne for 1997 og 1998. 
For at anslå de agromonetære virkninger for 1997-budgettet er der taget 
hensyn til konjunkturrevisionen i februar 1997 på grundlag af de 
omregningskurser, der forelå pr. 24. februar 1997. 
Hvad angår virkningerne for 1998, er beregningerne baseret på det foreløbige 
budgetforslag for 1998 (FBF 98), som er gældende fra den 30. juni 1997, og 
som er opstillet på grundlag af de omregningskurser, der forelå pr. 30. april 
1997. 
Der er foretaget en korrektion af 1997-budgettet og FBF 98, idet de ved 
udarbejdelsen anvendte LOK er blevet udskiftet rried de LOK, der forelå den 
1. juli 199730. Den anvendte bogføringskurs er ikke blevet justeret, da den er 
af mindre betydning for de agromonetære virkninger, der skyldes udsvingene i 
LOK. 
1997-budgettet og FBF 98 som korrigeret pr. 1. juli 1997 gengiver den 
situation, der følger af de senest foreliggende LOK i slutningen af 
1996/97-perioden. Der er foretaget en opdeling af udgifterne, dels på de 
forskellige udløsende begivenheder for de LOK, der finder anvendelse 
på dem, dels på de forskellige medlemsstaters valutaer på grundlag af de 
tidligere udgifter. 
Et skøn over EU-udgifterne, hvis der ikke havde været nogen 
agromonetær ordning, er beregnet ved at erstatte de i 1997-budgettet og 
FBF 98 anvendte LOK med de RMK, der var gældende ved 
begyndelsen af måneden for bogføringen af disse udgifter, og ved herfra 
derpå at fratrække den agromonetære udligningsstøtte. 
30 Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, tabel D 1 - D 2. 
-29-
Det skal bemærkes, at valget af bogføringsmåneden for hver udgiftstype 
er en ret usikker tilnærmelse, der er behæftet med store udsving. For alle 
bogføringsdatoer efter den 1. juli 1997 er de anvendte RMK lig med 
RMK pr. 1. juli 1997. 
Den samlede virkning af fastfrysningen af LOK er beregnet ved at 
erstatte de LOK, der er anvendt for den pågældende støtte i 1997-
budgettet og FBF 98, med de LOK, der faktisk var gældende på datoen 
for den udløsende begivenhed for støtten. 
Virkningen af de udløsende begivenheder er beregnet som forskellen 
mellem resultaterne af den i andet led beskrevne beregning og 
resultaterne af en tilsvarende simulation under anvendelse af de RMK, 
der var gældende på datoen for de udløsende begivenheder for de i 
virkeligheden anvendte LOK. I betragtning af de ovenfor omtalte 
forbehold vedrørende bestemmelsen af bogføringsmåneden er denne 
evaluering ikke særlig præcis. Den kan ikke anvendes for 1998, da alle 
de efter den 1. juli 1997 gældende omregningskurser er udskiftet med 
dem, der var gældende pr. 1. juli 1997. 
Virkningen af franchisen beregnes som forskellen mellem på den ene 
side resultaterne af situationen med de aktuelle LOK uden fastfrysning, 
som beskrevet i tredje led, og på den anden side resultaterne af 
simulationen med de gældende RMK på datoen for de udløsende 
begivenheder som beskrevet i fjerde led. 
Med hensyn til 1997-budgettet kan det anføres, at 77 % af de heri anførte 
beløb påvirkedes af LOK for 1996/97-perioden. De pr. 1. juli 1997 gældende 
omregningskurser finder anvendelse på 3% af udgifterne, for hvilke den 
udløsende begivenhed faktisk indtrådte på denne dato, men også på 
udgifterne, for hvilke den udløsende begivenhed indtrådte senere, fra den 2. 
juli til den 15. oktober 1997. For næsten alle andre udgifter i 1997-budgettet 
er der anvendt de omregningskurser, der var gældende på datoerne for de 
udløsende begivenheder, der indtrådte før den 1. juli 1997, idet man dog ikke 
er gået længere tilbage end til november 1994. 
For FBF 98 er det kun 1% af udgifterne, der berøres af LOK, for hvilke de 
udløsende begivenheder er indtrådt forud for den betragtede periode. 14% af 
udgifterne påvirkes af de LOK, der var gældende primo 1997, og 37% 
påvirkes af de LOK, der var gældende den 1. juli 1997. Der er således ca. 
50% af FBF 98, som afhænger af de faktisk gældende omregningskurser i 
perioden 2. juli 1997 -15. september 1998.1 stedet for disse kurser, som ikke 
kendes ved udarbejdelsen af denne rapport, anvendes omregningskurserne pr. 
1. juli 1997. 
Alt i alt far den agromonetære situation pr. 1. juli 1997 således væsentlig 
betydning for de opstillede skøn for 1998. Denne situation er præget af, at der 
er meget store monetære afvigelser mellem den fastfrosne LOK og den 
30 
aktuelle LOK (11,5%) for SEK og GBP, og at der er afsat store beløb til 
udligningsstøtte i Det Forenede Kongerige og Italien. 
2. RESULTATERNE AF BEREGNINGERNE 
De i tabellen nedenfor anførte resultater viser, at de årlige omkostninger er af 
størrelsesordenen 1200 -1300 mio. ECU (samme størrelsesorden som 
omkostningerne i 1995/96-perioden,jf. denforegåenderapport)31. 
Knap 60% af omkostningerne skyldes virkningerne af franchiserne. For 1998 
afhænger omkostningerne meget af den fremtidige monetære udvikling. Skønnet 
over omkostningerne i 1998 er kun halvt så stort som for 1997, men dette skøn er 
hovedsagelig baseret på den konkrete agromonetære situation pr. 1. juli 1997. 
Årsagen til omkostningerne ved franchiserne er hovedsagelig, at der er tale om en 
asymmetrisk ordning, som tillader de positive monetære afvigelser at nå op på 5 
point, mens de negative afvigelser for det meste er begrænset til den tærskel, der 
svarer til den maksimale positive afvigelse nedsat med 5 point. I situationer, hvor 
bestemte valutaer revalueres kraftigt og løbende, som fx i 1996/97, er 
bekræftelsesperiodernes længde desuden af en vis betydning, idet de største positive 
afvigelser opretholdes i en længere periode. 
Omkostningerne ved de udløsende begivenheder, som vanskeligt kan nedbringes 
uden at forstyrre markederne, bliver af størrelsesordenen 160 mio. ECU i 1997, dvs. 
60 mio. ECU mere end i 1996. Dette resultat er højt, da der i 1996/97-perioden ikke 
skete nogen udligning mellem de valutaer, der apprecieredes, og andre valutaer, som 
deprecieredes. Det er endnu ikke muligt at anslå omkostningerne for 1998, da 
forskellen mellem RMK på tidspunktet for den udløsende begivenhed og RMK i 
bogføringsmåneden ikke kendes. 
Fastfrysningen af LOK i 1997 medfører omkostninger, der udskydes til 1998 som 
følge af de udløsende begivenheder. De bliver på 500 mio. ECU i 1998. Denne 
fastfrysning indtil den 1. januar 1999 påvirker i princippet også budgettet for år 
2000. 
Omkostningerne ved de agromonetære 1997 1998 
begivenheder i 1996/97 
Fastfrysning af LOK 160 499 
Udligningsstøtte 214 382 
Franchiser 772 312 
Udløsende begivenheder 160 
IALT (mio. ECU) 1306 1 193 
31 Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, tabel D 4. 
-31-
I forhold til den fordelingen på de enkelte medlemsstater, der følger af 
gennemførelsen af 1996-budgettet, var Det Forenede Kongerige den medlemsstat, 
der fik størst fordel af den agromonetære ordning med en stigning på 30,7% i 
udgifterne i GBP. De agromonetære omkostninger for Irland steg også markant i 
forhold til 1996. Dette er et resultat af virkningerne af franchiserne og af de 
udløsende begivenheder i en konjunktur med en kraftig monetær appreciering. 
Generelt er de agromonetære udgifter for de øvrige valutaer, især for de valutaer, 
hvis LOK faldt betydeligt i 1995, blevet reduceret kraftigt i 1997. 
Overslagene for 1998 tyder på, at Det Forenede Kongeriges andel af de 
agromonetære udgifter vil stige betydeligt, nemlig til 60%, især hvis den forventede 
udligningsstøtte reelt ydes. Italien, Irland og Sverige kommer også til at drage fordel 
af den agromonetære ordning, især som følge af LOK-fastfrysningen. Derimod vil 
udgifterne for de øvrige valutaer gå ned, og de bliver ligefrem negative for 
Tyskland, Belgien, Frankrig, Luxembourg, Spanien, Portugal, Nederlandene og 
Østrig. 
32 

ISSN 0254-1459 
KOM(98) 20 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 03 01 17 
Katalognummer : CB-CO-98-015-DA-C 
ISBN 92-78-30144-2 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
"3^ -