Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

- "Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om ændring af beslutning nr. 1719/1999/EF om en række retningslinjer, herunder fastlæggelse af projekter af fælles interesse, for transeuropæiske net til elektronisk dataudveksling mellem administrationerne (IDA)", og

- "Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af afgørelse nr. 1720/1999/EF om fastlæggelse af en række aktioner og foranstaltninger med henblik på at sikre interoperabilitet mellem og adgang til transeuropæiske net til elektronisk dataudveksling mellem administrationerne (IDA)"

(2002/C 80/05)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 12. november 2001 under henvisning til EF-traktatens artikel 156 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om de ovennævnte emner.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, som udpegede Giannino Bernabei til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 18. december 2001.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 387. plenarforsamling af 16.-17. januar 2002, mødet den 16. januar, følgende udtalelse enstemmigt.

1. Evaluering og forslag til ændring af IDA-II programmet

1.1. IDA-programmet blev etableret i årene 1993-1995, men har haft lange perioder med vanskeligheder på grund af manglende retsgrundlag som følge af EF-Domstolens dom af 28. maj 1998, der annullerede Rådets afgørelse nr. 95/468/EF. Denne afgørelse havde formaliseret Kommissionens forslag fra 1993, som det Økonomiske og Sociale Udvalg afgav udtalelse om(1).

1.2. Det nye retsgrundlag for IDA-programmet er EU-traktatens artikel 156 om transeuropæiske net som ændret ved Maastricht-traktaten. De to akter vedrørende IDA-programmet, henholdsvis beslutning nr. 1719/1999/EF og afgørelse nr. 1720/1999/EF, blev dog først vedtaget den 12. juli 1999 og trådte i kraft den 3. august 1999 efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

1.3. Aktionerne under IDA II-programmet kan derfor kun betragtes som værende på et begynderstadium, selvom nogle af dem allerede er blevet igangsat i de foregående år. Perioderne uden behørigt retsgrundlag har forårsaget budgetmæssig, ledelsesmæssig og planlægningsmæssig usikkerhed, som har forsinket udviklingen og begrænset resultaterne.

1.4. Med henvisning til evalueringsrapporten understreger ØSU nødvendigheden af at sikre IDA-programmet større stabilitet, sikkerhed og kontinuitet i aktionerne. På denne baggrund ser ØSU positivt på Kommissionens forslag til henholdsvis beslutning og afgørelse i det omfang de tilstræber at definere et sikkert og flerårigt programmeringssystem udover at ændre IDA-programmet på et mere solidt grundlag, som er tættere forbundet med eEurope-initiativet samt koordineret og i synergi med aktioner vedrørende Fællesskabets rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, TEN-Telecom initiativerne og med andre sektornet (OSN), der ikke er direkte omfattet af IDA-projekter.

1.5. Det vigtigste formål med det nuværende IDA-program er at "fremme elektronisk dataudveksling mellem administrationerne for at støtte et velfungerende indre marked og gennemførelsen af en lang række fællesskabsafgørelser og -beslutninger" gennem:

- Projekter af fælles interesse med etableringen af operationelle, interoperable, transeuropæiske telematiknet mellem medlemsstaternes administrationer og Fællesskabets institutioner, således at der kan etableres en effektiv og sikker informationsudveksling, der bidrager til gennemførelsen af Den Økonomiske og Monetære Union og Fællesskabets politikker, samt støtter Fællesskabets beslutningsproces.

- Horisontale aktioner og foranstaltninger med henblik på at sikre interoperabilitet inden for og på tværs af sektorer, konvergens mod fælles brugerflader, fremme af den direkte adgang - hvor det er muligt - for borgerne og erhvervslivet til informationer af administrativ karakter og derved bidrage til en reduktion af de administrative opgaver både på nationalt og EU-plan samt udbredelse af bedste praksis og innovative løsninger.

1.6. I ØSU's udtalelse vedrørende beslutning nr. 1719/1999/EF og afgørelse nr. 1720/1999/EF, som blev vedtaget den 29. april 1998(2), har ØSU allerede bifaldet IDA II-programmets generelle strategi og især understreget nødvendigheden af sammenhæng, koordinering, samarbejde, fortrolighed og beskyttelse af personlige oplysninger og uddannelse i forvaltning af netværk i deres forskellige aspekter.

1.7. Ifølge evalueringsrapporten er det vanskeligt at få et samlet overblik over IDA-programmet på grund af opdelingen af fællesskabsbestemmelserne i henholdsvis en afgørelse og en beslutning.

1.8. Konsulenterne understreger i ovennævnte rapport endvidere behovet for en stabil og forudsigelig finansierings-, forvaltnings- og programmeringsramme, et samlet katalog over IDA-tjenester, en forenklet brugervejledning, en betydelig nedbringelse af procedurernes og dokumenternes omfang og kompleksitet, periodiske rapporter om resultater opnået gennem nuværende og tidligere bevillinger, identificering af mål- og kvantificerbare målsætninger, synergi med andre relevante forskningsaktiviteter på EU-plan, TEN-Telecom nettene, eEurope-initiativet og andre sektornet (OSN) uden for IDA-programmet samt udbredelse af resultater og undersøgelse af brugernes tilfredshed.

1.9. Kommissionens forslag til ændring af beslutning nr. 1719/1999/EF og forslag til ændring af afgørelse nr. 1720/1999/EF imødekommer efter ØSU's mening delvist de fremsatte krav og spørgsmål ved at foreslå tre typer ændringer, som vedrører:

- Retlige og politiske forpligtelser: tilpasning af udvalgsproceduren for Udvalget for Telematik mellem Administrationerne (TAC) i henhold til Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999; udvidelse af IDA II-programmet til at omfatte Malta og Tyrkiet; muligheden for, at ansøgerlandene og tredjelande på egen regning og på visse betingelser kan anvende generiske IDA-tjenester til iværksættelse af en fællesskabspolitik.

- Praktiske foranstaltninger: indførelse af et finansielt referencebeløb til iværksættelsen af EU-aktioner for 2002-2004, dvs. 39,8 millioner EUR til retningslinierne og 34,2 millioner EUR til interoperabilitet; bedre udbredelse af bedste praksis.

- Tilpasninger: hensyntagen til nye fællesskabsinitiativer især ved at sikre sammenhæng med eEurope-initiativets mål og med kapitlet i den dertil hørende handlingsplan om det offentlige på nettet; tilføjelse af nye områder, hvor der kan oprettes nye telematiknet, især inden for retlige anliggender, uddannelse og indvandring.

1.10. ØSU ser positivt på IDA-programmets resultater, som præsenteret i evalueringsrapporten, til støtte for net især på områderne information vedrørende offentlige indkøb (Simap), sundhed og miljø (Eionet, Euphin og Eudra), virksomhedsstatistikker (SERT), socialsikring (TESS), hvor fordelene for de endelige brugere fremstår mere tydeligt. Andre eksempler er de horisontale projekter såsom Testa (Trans-European Services for Telematics between Administrations), som skal fremme interoperabilitet og konvergens mellem nettene mod en fælles brugerflade, Circa (Communication and Information Resource Centre Administrator), som udvikler fælles instrumenter, der anvendes af godt 25 tjenestegrene i Kommissionen, andre EU-institutioner og hundredvis af interessegrupper, SecLeg (Security and Legal Pilot Projects), som leverer fælles løsninger til forskellige sektornets sikkerhedspolitik, DSIS (Distributed Statistical Information Service) til udvikling af et sikkert, standardiseret og interoperabelt system til elektronisk indsamling af statistisk information.

2. Generelle bemærkninger

2.1. ØSU godkender principielt Kommissionens forslag til ændringer, men finder, at de bør sigte bredere og mere målrettet mod programmets endelige brugere, som er borgerne, erhvervslivet og de økonomiske og sociale aktører i EU, ikke mindst set i lyset af udvidelsen af EU.

2.2. Hvad angår programmets rammeplanlægning understreger ØSU, at det vil blive mere stabilt og forudsigeligt, hvis det falder sammen med EU's budgetperspektiver for 2000-2006. Dermed sikres forudsigelighed og stabilitet også i programmets kommende faser. En forskydning kan vanskeliggøre den fireårige budgetplanlægning efter 2004.

2.3. Selvom ØSU forstår begrundelsen for proceduren og forvaltningen, som har ført til, at fællesskabsbestemmelserne for det samme program er splittet op i to dele, er det efter ØSU's mening nødvendigt at sikre en samlet ramme og opfordrer derfor til at tage initiativer, som gør foranstaltningerne mere forståelige og sammenhængende.

2.4. Ansøgerlandenes inddragelse i programmet bør være mere systematisk og underlægges færre betingelser, således som det allerede er tilfældet i forbindelse med forskellige andre fællesskabsprogrammer, såsom rammeprogrammet for forskning og teknologisk udvikling, som giver mulighed for synergi med IDA-programmet, hvad angår såvel udviklingen af ekspertisenet inden for det europæiske forskningsrum som integreret forskning rettet mod informationssamfundet.

2.5. De nødvendige tilpasninger for at skabe sammenhæng med eEurope-initiativet og den tilhørende handlingsplan bør suppleres med bestemmelser, der skal sikre synergi og samordning med andre tiltag og EU-programmer, som f.eks. rammeprogrammet for forskning og teknologisk udvikling, GEANT-nettet for at muliggøre tjenester på bredbåndsnet, TEN-Telecom initiativerne, RISI- og ISIRIS-initiativerne på regionalt plan, de net, der er rettet mod virksomheder og innovation, og mere generelt EU-telematiknettene uden for IDA-programmet samt eksterne programmer for samarbejde og teknisk bistand, som kan lette deltagelsen i IDA-programmet.

2.6. Procedurerne for at få adgang til IDA-programmet bør være klarere, mere gennemsigtige og forenklede. Desuden bør brugervejledningen suppleres med spørgsmål og svar (FAQ - "Frequently Asked Questions") og kriterierne for udvælgelse, evaluering og overvågning af resultater bør forudgående ekspliciteres og forklares for at fremme udbredelsen og den frugtbare udveksling af bedste praksis.

2.7. For at sikre den højeste grad af gennemsigtighed i de iværksatte aktioner bør de endelige brugere knyttes tættere og mere konsekvent til IDA-programmet og de enkelte projekter både gennem systematisk rådgivning og oprettelse af et forum for dialog, information, evaluering og valorisering af projekterne og deres resultater.

2.7.1. Dette forum for dialog kan være virtuelt og realiseres med passende telematiske værktøjer, såsom dem der er udviklet i forbindelse med de horisontale projekter.

2.7.2. For at gøre det muligt for deltagerne i dialogforummet at deltage effektivt og aktivt er det nødvendigt at definere parametre, som gør det muligt at vurdere, hvorledes de udviklede løsninger fungerer, og følge udviklingen (f.eks. antallet af tilknyttede brugerorganisationer, antallet af transaktioner pr. måned, antallet af fejl pr. måned, transaktionernes økonomiske værdi, etc.).

2.8. ØSU mener også, at udviklingen af instrumenter og fælles tjenesteydelser inden for IDA-programmet bør samles i et regelmæssigt ajourført katalog og de horisontale projekter og resultaterne heraf bør opføres i et samlet register. Dermed kan udbredelsen af bedste praksis gennemføres kontinuerligt i overensstemmelse med Kommissionens forslag til ændringer.

2.8.1. I den henseende understreger ØSU vigtigheden af at opstille budgetposter for at fremme udbredelsen af IDA-relaterede instrumenter og tjenester ikke alene i de berørte administrationer og institutioner, men også i erhvervslivet og i offentligheden generelt.

2.9. Visse områder bør udvides, ikke kun til retlige anliggender, livslang uddannelse og indvandring som foreslået af Kommissionen, men også til sektorer som sikkerhed og fortrolighed, forskning og forskermobilitet, regionaludvikling og decentralisering.

2.9.1. ØSU mener, at det er vigtigt at udvikle projekter af fælles interesse på områder som forbrugerbeskyttelse, udvidelsen og økonomisk og social samhørighed, industrisektorer, transport, uddannelse, forskning og teknologisk innovation, interaktion og interoperabilitet mellem de forskellige forvaltningsniveauer i forbindelse med decentraliseringen.

2.9.2. ØSU mener i den henseende, at de foreslåede ændringer kan være det første skridt mod et IDA-program, der bedre imødekommer de endelige brugeres behov dvs. borgerne, ikke mindst handicappede og ældre, og de økonomiske og sociale aktører, som er den endelige målgruppe for fællesskabsaktioner på dette område og som derfor i højere grad bør inddrages i fastlæggelsen af de horisontale og sektoriale projekter og i vurderingen af dem med hensyn til kundetilfredshed og retningslinjerne for webadgangsinitiativet (WAI).

2.9.3. Hvad angår problemerne vedrørende datasikkerhed og -fortrolighed er det nødvendigt at finde løsninger tilpasset de forskellige brugere (administrationer og institutioner, erhvervsliv og borgere). ØSU henviser i den forbindelse til sin udtalelse, som blev vedtaget af Plenarforsamlingen den 28. og 29. november 2001 om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget - Net- og informationssikkerhed: Forslag til en europæisk strategi(3).

2.10. Som repræsentant for det organiserede civilsamfunds økonomiske og sociale aktører bør ØSU inddrages fuldt ud i udviklingen af IDA-programmet, ikke mindst ved, at det rettidigt høres om toårsrapporterne til Rådet og Europa-Parlamentet.

3. Særlige bemærkninger

3.1. Telekommunikationsteknologiens nuværende udviklingsstadie muliggør en udbredt anvendelse af teknikker af typen "virtuelle net" til oprettelsen af infrastrukturer, som lever op til de forskellige IDA II-programmers krav. Det synes derfor ikke nødvendigt tage højde for oprettelsen af dedikerede netværk dannet af traditionelle lejede kredsløb (leased lines). Det er imidlertid muligt at anvende de utallige eksisterende infrastrukturer og kun anvende dedikerede kredsløb, når der kræves særlige værdier for dataoverførselshastighed og svartid.

3.1.1. Denne foranstaltning, som i forhold til de fysiske dedikerede kredsløb sikrer en højere grad af tilrådighedsstillelse (availability), større beskyttelse mod fejl (reliability), større beskyttelse mod uvedkommende indblanding (security) og samtidigt lavere samlede omkostninger, gør det muligt at udvide målene uden at afsætte flere finansielle midler.

3.2. Ændringsforslag til beslutning 1719/1999/EF:

- I artikel 10, stk. 3 og 4, foreslås udtrykket "på egen regning" erstattet med "uden vederlag, forudsat at det ikke medfører udgifter for IDA-programmet".

Begrundelse: originaltekstens ordlyd kan give indtryk af, at de nævnte lande skal bidrage til at dække omkostninger. Det fremsatte forslag tydeliggør, at de kun skal afholde de løbende udgifter i forbindelse med deres aktiviteter.

- I bilagets punkt B, nr. 10, foreslås det, at der efter "uddannelse" tilføjes "livslang læring, handicapområdet".

Begrundelse: telematiknettene er et fremragende instrument på uddannelsesområdet, herunder livslang læring, og til at fremme adgangen for handicappede og ældre.

3.3. Ændringsforslag til afgørelse 1720/1999/EF:

- I artikel 10, stk. 3, foreslås tilføjet: "og støtter de enkelte administrationers initiativer, som skønnes særligt effektive og/eller innovative, for at øge kendskabet til de resultater, der er opnået under IDA II-programmet".

Begrundelse: opfordring til udbredelse af bedste praksis ved at igangsætte en frugtbar konkurrence mellem administrationerne.

- I artikel 14, stk. 3 og 4, foreslås udtrykket "på egen regning" erstattet med "uden vederlag, forudsat at det ikke medfører udgifter for IDA-programmet".

Begrundelse: originaltekstens ordlyd kan give indtryk af, at de nævnte lande skal bidrage til at dække omkostninger. Det fremsatte forslag tydeliggør, at de kun skal afholde de løbende udgifter i forbindelse med deres aktiviteter.

4. Konklusion

4.1. ØSU understreger vigtigheden af at styrke IDA-programmet til fordel for ikke alene administrationerne og institutionerne, men også for borgerne, erhvervslivet og civilsamfundet generelt for at sikre en større økonomisk og social samhørighed i EU og bidrage til en styrkelse af det europæiske systems konkurrenceevne i overensstemmelse med konklusionerne fra topmøderne i Lissabon og Stockholm.

4.2. ØSU betoner vigtigheden af, at der oprettes en certificeringsmyndighed på europæisk plan for at sikre et passende sikkerhedsniveau for adgang til og udveksling af information.

4.3. Også i relation til princippet om gennemsigtighed, som institutionerne i EU og medlemslandene skal leve op til, fremhæver ØSU vigtigheden af at sikre, at nettene under IDA-programmet bliver så synlige, tilgængelige og interoperable for de endelige brugere som muligt.

4.4. For at gøre IDA-nettene praktisk anvendelige mener ØSU, at det er nødvendigt at fremme initiativer på forskellige niveauer for at sikre brugernes livslange læring samt anvendelsen af disse infrastrukturer til aktiviteter med sigte på livslang læring.

4.5. Endelig er det på grund af de berørte nets følsomhed efter ØSU's mening nødvendigt at sikre nettenes sikkerhedsniveau ved at anvende passende databeskyttelsesinstrumenter både centralt, i medlemsstaterne og fremover i kandidatlandene.

Bruxelles, den 16. januar 2002.

Göke Frerichs

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) EFT C 249 af 13.9.1993.

(2) EFT C 214 af 10.7.1998, s. 33.

(3) KOM(2001) 298 endelig - EFT C 48 af 21.2.2002.