Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

- » Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Informationssamfundet: fra Korfu til Dublin - De nye prioriteringsområder«, og - »Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Informationssamfundets betydning for EU's politikker - Næste skridt« (97/C 66/18)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 2. august 1996 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om de ovennævnte emner.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Industri, Handel, Håndværk og Tjenesteydelser, som udpegede Roger Ramaekers til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 6. november 1996.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 340. plenarforsamling af 27. og 28. november 1996, mødet den 27. november 1996, med 79 stemmer for og 30 stemmer imod, mens 15 stemte hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. ØSU bifalder, at Kommissionen har til hensigt at ajourføre sin handlingsplan for informationssamfundet som beskrevet i meddelelsen: Fra Korfu til Dublin - Nye prioriteringsområder.

1.2. ØSU har hele tiden været klar over, at handlingsplanen måtte indebære et omfattende arbejdsprogram.

1.3. ØSU udtrykker tilfredshed med, at Kommissionen agter at tackle de sociale problemer, som er forbundet med overgangen til informationssamfundet; det minder i den forbindelse om, at det i sin udtalelse om Kommissionens handlingsplan »Europa på vej mod informationssamfundet« () gav udtryk for det synspunkt, at de sociale, samfundsmæssige og kulturelle aspekter ikke var tilgodeset i tilstrækkeligt omfang.

1.4. ØSU har afgivet en lang række udtalelser om de forskellige aspekter af den fuldstændige liberalisering af telekommunikationsmarkedet, siden Kommissionen forelagde sin handlingsplan, og denne udtalelse skal læses i forlængelse af de foregående udtalelser om bl.a.:

- Europa på vej mod informationssamfundet - en handlingsplan - Sektionen for Industri, Handel, Håndværk og Tjenesteydelser - Ordfører: Roger Ramaekers ();

- Grønbog om liberalisering af infrastrukturerne på telekommunikationsområdet - Sektionen for Transport og Kommunikation - Ordfører: Alexander-Michael von Schwerin ();

- Info 2000 - Sektionen for Industri, Handel, Håndværk og Tjenesteydelser - Ordfører: Giampaolo Pellarini ();

- ONP - Sektionen for Transport og Kommunikation - Ordfører: Bo Green ();

- ONP - Sektionen for Transport og Kommunikation - Ordfører: Bernardo Hernandez Bataller ();

- Alment tjenesteudbud - Sektionen for Transport og Kommunikation - Ordfører: Alexander-Michael von Schwerin ();

- Grønbog om pluralisme og mediekoncentration - Sektionen for Industri, Handel, Håndværk og Tjenesteydelser - Ordfører: Joël Decaillon ().

2. Resumé af Kommissionens meddelelse

2.1. Efter Kommissionens opfattelse er de fleste af handlingsplanens tiltag blevet sat i værk i løbet af de seneste to år, selv om visse tiltag - f.eks. vedrørende informationssikkerhed - er løbet ind i forsinkelser.

2.2. Kommissionen mener, at den nu har et bedre overblik over de nødvendige tiltag, og foreslår en revision af handlingsplanen.

Fire hovedområder tillægges topprioritet:

- Forbedring af erhvervsmiljøet.

- Investering i fremtiden.

- Mennesket i centrum.

- Den globale udfordring.

2.3. Kommissionen anfører, at den fuldstændige liberalisering af tele-infrastrukturerne med visse undtagelser skal være en realitet i samtlige EU-lande ved udgangen af 1998, hvilket kræver større sammenhæng i lovgivningerne om informationssamfundsrelaterede tjenesteydelser. Man må desuden være særlig opmærksom på SMV'erne.

2.4. Viden kommer til at spille en afgørende rolle i informationssamfundet. Det 5. F& U-program vil lægge særlig vægt på EU's videnbase. Kommissionen forpligter sig til hurtigt at udarbejde en handlingsplan om initiativet »Læring i informationssamfundet«, som skal være den konkrete opfølgning af hvidbogen om »Almen uddannelse og erhvervsuddannelse: undervise og lære - på vej mod det kognitive samfund«.

2.5. Kommissionen agter at foretage en snæver integration af strukturfondene for bedre at kunne tackle de sociale problemer, beskytte forbrugernes interesser mere effektivt og forbedre den offentlige sektors tjenesteydelser.

2.6. Kommissionen udtrykker ønske om at intensivere samarbejdet med EU's nabolande og hjælpe den tredje verden med at blive integreret i det globale informationssamfund.

2.7. Kommissionen vil indledningsvis søge at opfylde disse nye prioriterede målsætninger ved hjælp af:

- den foreliggende meddelelse om informationssamfundets betydning for EU's politikker - Næste skridt - KOM(96) 395 endelig udg.;

- en grønbog om »Liv og arbejde i informationssamfundet - mennesket i centrum« - KOM(96) 389 endelig udg.;

- en meddelelse om »Standardisering i det globale informationssamfund - den europæiske strategi« - KOM(96) 359 endelig udg.;

- et udkast til direktiv om lovgivningsgennemsigtighed i det indre marked for informationssamfundsrelaterede tjenesteydelser - KOM(96) 392 endelig udg.

3. Generelle bemærkninger

3.1. ØSU udtrykker tilfredshed med Kommissionens plan om at revidere handlingsplanen. Det konstaterer, at den foreliggende meddelelse tager fat i mange af de spørgsmål, som ØSU opkastede i sin udtalelse om Kommissionens handlingsplan »Europa på vej mod informationssamfundet«.

3.2. Imidlertid undrer ØSU sig over, at Kommissionen holder så ufravigeligt fast ved sin tidsplan, når den nu erkender, at et klart og stabilt lovgrundlag er afgørende vigtigt for udviklingen af informationssamfundet. Selv om Kommissionen mener, at man er nået langt med forberedelsen af denne lovgivning, er det ØSU's opfattelse, at der nok er gjort reelle fremskridt på mange punkter, men at en del lovgivningsområder fortsat er præget af uklarhed; det gælder navnlig spørgsmålene vedrørende konvergensen mellem den audiovisuelle sektor og telekommunikationssektoren og især visse nye tjenesteydelser, som ikke alle er omfattet af det ovennævnte forslag til direktiv (KOM(96) 392 endelig udg.).

3.3. ØSU henviser til sin udtalelse om Kommissionens handlingsplan »Europa på vej mod informationssamfundet« og navnlig dens konklusioner vedrørende de aspekter, som ØSU skønner af størst betydning.

Det gælder især pkt. 4.1 i den nævnte udtalelse, hvori det hedder: »På baggrund af konvergensen mellem de audiovisuelle telesektorer, telekommunikation og udgivelsesvirksomhed bør spørgsmålet om mediekoncentration lovreguleres, før der tages skridt til yderligere liberalisering.«

I samme udtalelses pkt. 4.2 anføres følgende: »Det foreslåede program for liberalisering af tjenester og infrastrukturer skal gøres afhængigt af visse forudsætninger, der skal bygge på:

- tilvejebringelse af et klart og stabilt lovfundament...;

- harmonisering og udvikling af Euro-ISDN (1), et integreret bredbåndsnet og IDA (2) for ikke at bremse udviklingen af applikationer, herunder ikke mindst applikationer af almen interesse.

(1) Tjenesteintegreret digitalt net.

(2) Flerårigt EF-program vedrørende dataudveksling mellem administrationerne.«Efter ØSU's opfattelse er disse kommentarer fortsat relevante.

3.4. Generelt konstaterer ØSU, at samtlige konklusioner i udtalelsen om Kommissionens handlingsplan »Europa på vej mod informationssamfundet« fortsat har aktualitet, og at visse af dem i øvrigt tages op til behandling i Kommissionens meddelelse; det gælder specielt de sociale og samfundsmæssige aspekter.

3.5. ØSU bemærker, at interimsrapporten fra gruppen af højtstående eksperter peger på nødvendigheden af at bryde med vanetænkningen, når det gælder det almene tjenesteudbud.

Samme ekspertgruppe mener i øvrigt, at Kommissionen ikke er tilstrækkeligt opmærksom på social- og arbejdsmarkedspolitikken.

3.6. ØSU er klar over, at der er vældige udfordringer at tage op på de områder, som berøres af det fremvoksende informationssamfund. Det er enig med Kommissionen i, at de sociale og samfundsmæssige problemer og spørgsmål som beskæftigelse, uddannelse, videreuddannelse og adgang til tjenesteydelser alle udgør prioriterede områder, som der bør lægges stor vægt på. ØSU afventer resultaterne af de konkrete undersøgelser, som Kommissionen har igangsat navnlig på beskæftigelsesområdet, og fremhæver især nødvendigheden af at etablere videreuddannelses- og omskolingsprogrammer, som er afpasset efter teknikkens og markedets udvikling.

3.7. På grund af det høje tempo, der kendetegner Kommissionens tiltag, frygter ØSU, at der ikke kan findes tilstrækkeligt betryggende løsninger for de forskellige markedsdeltagere inden for rammerne af den tidsplan, der er fastsat for liberaliseringen af telekommunikationen.

3.8. Bortset fra de regler, som allerede er vedtaget for f.eks. mobil- og satellitkommunikation og infrastrukturer, frygter ØSU, at vigtige problemfelter ikke lader sig afklare inden for de fastsatte frister. Eksempelvis skal ØSU understrege den afgørende betydning, som må tillægges begrebet alment tjenesteudbud; Kommissionen er da også særdeles opmærksom herpå. Selv om der er udfoldet store fælles bestræbelser, og Kommissionen har lagt en prisværdig indsats for dagen, skal ØSU dog påpege, at det i sin udtalelse om det almene tjenesteudbud for telekommunikation i perspektivet af et fuldt liberaliseret marked understregede følgende (pkt. 4.6): »Det er ... presserende nødvendigt, at Kommissionen meget hurtigt fremlægger kriterier for finansieringen af det almene tjenesteudbud, så de økonomiske byrder ved tilrådighedsstillelsen af det almene tjenesteudbud kan fordeles på samtlige markedsdeltagere«. ØSU konstaterer, at der nok er gjort et stort arbejde med det almene tjenesteudbud, men at det stadig haster med at finde svar på helt konkrete spørgsmål som f.eks. finansieringen af disse universelle tjenester.

3.9. ØSU er derfor foruroliget over de tidsfrister, som er sat for den totale liberalisering af telekommunikationen, idet der således kun godt et år før det berammede liberaliseringstidspunkt endnu ikke er skabt fuld klarhed om spørgsmål som det almene tjenesteudbud.

3.10. ØSU mener, at det kan lade sig gøre for Kommissionen at finde løsninger på disse helt konkrete spørgsmål, men stiller sig til gengæld mere skeptisk, når det gælder afgørende sociale problemer som beskæftigelse og uddannelse.

3.11. ØSU udtrykker i den forbindelse tilfredshed med den høring, som Kommissionen har taget initiativ til med grønbogen om »Liv og arbejde i informationssamfundet - mennesket i centrum« (KOM(96) 389 endelig udg.).

Denne grønbog vil blive behandlet i en særskilt udtalelse. Dog skal ØSU understrege, at de spørgsmål, som grønbogen tager op, er af afgørende betydning for samhørigheden i samfundet. ØSU er klar over, at det tager tid at formulere tiltag og udarbejde fyldestgørende regler, og at der investeres megen energi og en stor arbejdsindsats på dette område; men i betragtning af de forsinkelser, som ikke des mindre er opstået under udarbejdelsen af regler om navnlig sikkerhed, konvergens, privatliv og alment tjenesteudbud, er det ØSU's opfattelse, at høringen om disse samfundsspørgsmål ikke kan give resultater tilstrækkelig hurtigt til, at de nødvendige svar kan foreligge den 1. januar 1998.

3.12. Hvis tidsplanen for liberaliseringen skal kunne holde, må EU derfor efter ØSU's mening give absolut prioritet til de spørgsmål, som bliver rejst i denne grønbog, i ØSU's udtalelser om samme emne samt i gruppen af højtstående eksperter og i Forummet for Informationssamfundet. I modsat fald bliver det stadig vanskeligere at undgå en tvedeling af samfundet.

4. Særlige bemærkninger

4.1. Forbedring af erhvervsmiljøet

4.1.1. ØSU konstaterer, at det er nødvendigt at fastlægge et klart og forudsigeligt lovgrundlag og sikre dets effektive anvendelse for at frigøre den private og/eller offentlige kapital eller joint venture-kapital, som er nødvendig for etableringen af ydedygtige infrastrukturer på telekommunikationsområdet.

4.1.2. Liberaliseringen er allerede en realitet for visse markedssegmenters vedkommende (f.eks. mobil- og satellitkommunikation og alternative infrastrukturer), men udviklingen kræver, at de nationale myndighedsorganer råder over tilstrækkelige ressourcer, har den fornødne uafhængighed samt koordinerer indsatsen indbyrdes. På denne baggrund bifalder ØSU, at Kommissionen skønner det nødvendigt at indføre en telekommunikationsregulerende funktion på EU-plan, som begrænser de nationale regelgiveres beføjelser.

4.1.3. ØSU bemærker, at Kommissionen ikke på nuværende tidspunkt ser sig i stand til at forudsige, hvilke tjenesteydelser der vil være et marked for, men at den især koncentrerer sig om at analysere hindringerne for udviklingen af nye tjenesteydelser og navnlig elektronisk handel.

4.1.4. For at sikre sammenhængen i det indre marked foreslår Kommissionen (jf. pkt. 2.7 ovenfor) et direktiv om lovgivningsgennemsigtighed vedrørende informationssamfundsrelaterede tjenesteydelser. ØSU vil behandle dette forslag i en anden udtalelse.

4.1.5. ØSU konstaterer, at Kommissionen er i gang med at undersøge problemet om manglende sammenhæng mellem de gældende lovgivninger som følge af den nye udfordring i forbindelse med den teknologiske konvergens. ØSU undrer sig over, at Kommissionen kan tale om en »ny udfordring« i sin behandling af spørgsmålet om konvergensen mellem telekommunikationen og den audiovisuelle sektor, da dette allerede fra starten var ét af de afgørende spørgsmål - som i øvrigt også ØSU pegede på i sin udtalelse om »Europa på vej mod informationssamfundet«.

4.1.6. ØSU konstaterer, at Kommissionen er ved at udarbejde forslag, som skal sikre privatliv, fortrolighed og elektronisk autentificering.

ØSU opfordrer Kommissionen til hurtigt at foreslå sådanne beskyttelsesmidler; i modsat fald kunne det befrygtes, at den almindelige forvirring på lovgivningsområdet vil få overgangen den 1. januar 1998 til at finde sted i en tvivlrådig atmosfære.

4.1.7. ØSU konstaterer, at SMV efter Kommissionens opfattelse er af afgørende betydning for bl.a. udviklingen af det nye marked for multimedieindhold. Det minder i den forbindelse om sine betænkeligheder ved visse svagheder, som det gav udtryk for i sin udtalelse om INFO 2000-programmet, navnlig i pkt. 4.3.4: »Hvis Kommissionen ... specielt ønsker at fremme de små og mellemstore virksomheder, må den også formidle dem konkrete data, for det er utænkeligt, at små og mellemstore virksomheder, som ikke råder over de fornødne midler til sådanne analyser, skulle kaste sig ud i omkostningskrævende projekter uden at vide, om der er et marked for dem.«

ØSU hæfter sig ved den betydning, som Kommissionen tillægger INFO 2000-programmet i forbindelse med indholdsindustrien; ØSU henviser til konklusionerne i sin udtalelse om INFO 2000 fra december 1995, hvori det nok tilsluttede sig programmets målsætninger uden forbehold, men samtidig pegede på svaghederne ved den globale finansiering, navnlig i pkt. 5.3: »... ØSU (finder) imidlertid, at det foreslåede program har visse svagheder; der er ikke overalt lagt en klar linje, og aktionsområdet er ikke nøje defineret«. ØSU undrer sig i øvrigt over, at INFO 2000 i den foreliggende meddelelse knyttes sammen med den audiovisuelle sektor, idet det primært vedrører udgivervirksomhed.

4.1.8. ØSU konstaterer, at Kommissionen lægger stor vægt på standardisering, og henviser til sin mere specifikke udtalelse om dette emne, som er under udarbejdelse.

4.2. Investering i fremtiden

4.2.1. ØSU bifalder, at Kommissionen i sin meddelelse understreger betydningen af livslang videreuddannelse dels med henblik på en forbedring af undervisning og uddannelse og dels for at sikre en bæredygtig udvikling.

4.2.2. ØSU noterer sig Kommissionens ønske om i højere grad at opfylde industriens og samfundets behov ved at koncentrere F& U-indsatsen om emner af almen interesse, som afspejler brugerbehovene. Dette harmonerer med en række af ØSU's egne prioriterede målsætninger og må derfor bifaldes.

4.2.3. ØSU udtrykker tilfredshed med, at Kommissionen har taget initiativ til udarbejdelsen af en hvidbog om »Almen uddannelse og erhvervsuddannelse - undervise og lære - på vej mod det kognitive samfund«, og vil i en særskilt udtalelse tage nærmere fat på grønbogen om »Liv og arbejde i informationssamfundet - mennesket i centrum«. ØSU noterer sig Kommissionens generelle bemærkning om, at den voksne arbejdsstyrkes kvalifikationer risikerer at blive forældede; ØSU påpeger, at det i sine tidligere udtalelser tit og ofte har fremhævet behovet for at sikre borgernes uddannelse.

4.2.4. ØSU konstaterer, at Forum for Informationssamfundet - som anført af Kommissionen i meddelelsens pkt. 2.2, litra b), andet afsnit - har peget på nødvendigheden af at udvikle uddannelsessystemet og på de økonomiske konsekvenser heraf.

ØSU bifalder Kommissionens offentliggørelse af handlingsplanen om »Læring i informationssamfundet« og noterer sig Kommissionens påpegning af, at det er nødvendigt at oprette offentlige og private partnerskaber med et væsentligt bidrag fra den private sektor.

ØSU er klar over, hvor vigtigt det er at indføre de nye kommunikations- og informationsteknologier i skoler og uddannelsesinstitutioner af enhver art, og ønsker en målrettet EU-aktion, der kan bidrage til, at ungdommen forberedes tilstrækkeligt på fremtidens nye udfordringer.

4.2.5. ØSU noterer sig den positive indvirkning, som IT (InformationsTeknologi) kan få på udnyttelsen af ressourcer - Kommissionen nævner fx trafikstyring og erhvervslivets arbejdsformer - hvorved en bæredygtig udvikling fremmes. Samtidig hæfter det sig dog ved den risiko for en »bagslagseffekt«, som Forum for Informationssamfundet har peget på, og som Kommissionen beskriver nærmere i meddelelsens pkt. 2.2, litra c), tredje afsnit.

4.3. Mennesket i centrum

4.3.1. ØSU bifalder Kommissionens ønske om, at de nye teknologier skal være til gavn for alle borgere overalt i EU, og at forbrugerbeskyttelsen i den forbindelse skal tilgodeses.

ØSU tilslutter sig ligeledes Kommissionens tanker om at fremme brugen af tjenester med henblik på bekæmpelse af den sociale udstødelse, som visse befolkningsgrupper - der allerede nu er kendte - er blevet eller er på vej til at blive ofre for, og som der nu sættes navn på. Specielt drejer det sig bl.a. om personer, som af forskellige grunde ikke arbejder (arbejdsløshed, førtidspensionering osv.), om lavindkomstgrupper, om handicappede og om ældre medborgere, hvortil kan føjes andre grupper.

4.3.2. Adgangen til informationstjenester er en fundamental udfordring for informationssamfundet.

ØSU peger på nødvendigheden af at udvikle infrastrukturer, som effektivt kan sikre denne adgang.

4.3.3. Med hensyn til adgangen noterer ØSU, at pligten til alment tjenesteudbud allerede omfatter adgang til on-line-tjenester. Det udtrykker imidlertid bekymring over det faktum, at de nødvendige investeringer ikke foretages i samme tempo overalt i EU.

4.3.4. ØSU konstaterer, at Kommissionen ønsker at inddrage forbrugerrepræsentanter i såvel standardiseringssom høringsprocessen for bl.a. at udvikle mere brugervenlige teknologier og fremme forbrugerundervisningen og -uddannelsen.

4.3.5. ØSU mener, at den offentlige sektor bør råde over veludviklede net med henblik på at sikre en effektiv kommunikation på alle myndighedsniveauer overalt i EU. Det udtrykker ønske om, at Kommissionen i særlig grad er opmærksom på dette spørgsmål.

4.3.6. Den kulturelle mangfoldighed og mediepluralismen betegner en uvurderlig rigdom for Europa og bør opretholdes. I den forbindelse må den audiovisuelle industri og spørgsmålet om ophavsret tillægges særlig betydning. Det gælder derfor om at sætte de nødvendige tiltag i værk for at bevare denne rigdom.

4.4. Den globale udfordring tages op

4.4.1. ØSU er klar over, at det er nødvendigt i høj grad at inddrage landene i Central- og Østeuropa og at bistå EU's nabolande i Middelhavsområdet med at tage informationssamfundets udfordringer op.

Efter ØSU's mening haster det med at få fastlagt et grundlæggende regelsæt på verdensplan, hvis der skal etableres ligevægtige relationer. ØSU vil derfor opmærksomt følge WTO's forhandlinger om liberaliseringen af basistelekommunikationen.

4.4.2. ØSU understreger, at det er nødvendigt at inddrage ikke blot EU's nabolande, men også tredjelande, som halter bagud i udviklingen af informationssamfundet, således at de mest ugunstigt stillede lande får mulighed for at deltage i informationssamfundet; i modsat fald vil kløften mellem rige og fattige lande blive stadig dybere.

5. Konklusioner

5.1. ØSU skal gentage sin bekymring over beskæftigelsesudviklingen i informationssamfundet. Det agter at vende tilbage til dette fundamentale spørgsmål i sin udtalelse om grønbogen om »Liv og arbejde i informationssamfundet - mennesket i centrum«. Under alle omstændigheder mener ØSU, at de foreliggende analyser ikke giver grund til at føle nogen særlig tryghed hverken med hensyn til de fremtidige beskæftigelsesudsigter eller selve udviklingen i arbejdsmarkedsrelationerne; der er ingen grund til at tro, at arbejdet vil blive retfærdigt fordelt i fremtiden.

5.2. Hvis EU ønsker at opnå en retfærdig fordeling af velstanden og af adgangen til information, knowhow, tjenesteydelser og kultur, gælder det om at tage de gigantiske udfordringer op, som Kommissionen nu har peget på.

Efter ØSU's mening er disse udfordringer af central betydning, og det er ikke muligt at finde en løsning gennem en enkelt høring. Der er tale om en dynamisk proces, som kræver løbende evaluering. ØSU frygter, at markedsliberaliseringen vil blive gennemført i et uens tempo med EU's forskellige tiltag, hvilket risikerer at afføde utallige skævheder, ikke mindst i social henseende.

5.3. ØSU finder det afgørende vigtigt at tilpasse informationssamfundet efter borgernes behov - og ikke omvendt. Især må man være opmærksom på de grupper i samfundet, som allerede nu er hægtet af IT, og som risikerer at blive det i endnu højere grad fremover; det drejer sig om mennesker, som af forskellige grunde ikke er i arbejde, førtidspensionister, personer, som har taget orlov for at passe børnene, mens de er små, de arbejdsløse, de ældre og folk med lave indkomster, ikke at forglemme dem, som allerede burde være i gang med en videreuddannelse; der er med andre ord tale om personer i meget forskellige situationer, som ikke lader sig sammenligne, men under alle omstændigheder drejer det sig om store grupper, som for enhver pris må tilgodeses, hvis man vil undgå social fragmentering og udstødelse. Desuden er det nødvendigt at medtænke og fastlægge uddannelsesprogrammer for bestemte kategorier af arbejdstagere, herunder de selvstændige »fjernarbejdere«, og gøre sig overvejelser om, hvordan SMV-ansattes uddannelsesprogrammer kan finansieres.

5.4. ØSU bifalder Kommissionens initiativ i retning af at ajourføre handlingsplanen inden udgangen af 1996, men påpeger samtidig, at hvis tidsplanen for liberaliseringen skal kunne holde, må EU give absolut prioritet til de spørgsmål, som bliver rejst i grønbogen om »Liv og arbejde i informationssamfundet«, i ØSU's udtalelser om samme emne samt i gruppen af højtstående eksperter og i Forummet for Informationssamfundet. I modsat fald bliver det stadig vanskeligere at undgå en tvedeling af samfundet.

ØSU opfordrer Kommissionen til at igangsætte de analyser og initiativer, som er absolut påkrævede for at kunne integrere alle borgere i et informationssamfund, som står til tjeneste for mennesket og ikke omvendt.

5.5. Efter ØSU's opfattelse må man hurtigst muligt reagere på de betænkeligheder, som er blevet fremført med hensyn til den nødvendige lovgivningsramme for fuldstændig liberalisering på telekommunikationsområdet; især bør man tage fat på problemerne om konvergensen mellem telekommunikation og den audiovisuelle sektor, sikkerhed i informationstransmissionen og beskyttelsen af privatlivet. Af ganske særlig betydning er omfanget af det almene tjenesteudbud, dets finansiering og dets udvidelse til også at omfatte adgangen til informationssamfundets net.

På baggrund af konvergensen mellem de audiovisuelle telesektorer, telekommunikation og udgivelsesvirksomhed bør spørgsmålet om mediekoncentration lovreguleres, før der tages skridt til yderligere liberalisering.

Hvis ikke disse spørgsmål på forhånd bliver klargjort, vil overgangen til fuldstændig liberalisering på telekommunikationsområdet efter ØSU's opfattelse uundgåeligt ødelægge chancen for en vellykket integration af alle borgere i informationssamfundet.

5.6. ØSU opfordrer derfor Kommissionen til at give disse sociale og samfundsmæssige hensyn topprioritet og til at foretage en evaluering af de foranstaltninger, som konkret må træffes for at undgå en skærpelse af de sociale forskelle mellem EU's borgere.

Det er ØSU's ønske, at lovgivningsrammen bliver fastlagt, før telekommunikationsmarkedet liberaliseres fuldstændigt, og ØSU bifalder Kommissionens tanke om inden årets udgang at udarbejde en justeret og ajourført handlingsplan.

Bruxelles, den 27. november 1996.

Tom JENKINS

Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() EFT nr. C 110 af 2. 5. 1995, s. 37.

() EFT nr. C 301 af 13. 11. 1995.

() EFT nr. C 82 af 19. 3. 1996.

() EFT nr. C 236 af 11. 9. 1995.

() EFT nr. C 153 af 28. 5. 1996.

() CES 1075/96.

() EFT nr. C 110 af 21. 5. 1995, s. 53.