EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 7.6.2011 
SEK(2011) 807 endelig 
  
Henstilling med henblik på 
RÅDETS HENSTILLING 
om Tysklands nationale reformprogram for 2011 
  
med Rådets udtalelse 
 
om Tysklands opdaterede st abilitetsprogram for 2011-2014 
{SEK(2011) 714 endelig} 
 
 
DA 2   DA Henstilling med henblik på 
RÅDETS HENSTILLING 
om Tysklands nationale reformprogram for 2011 
  
med Rådets udtalelse 
 
om Tysklands opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION, 
som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 
2, og artikel 148, stk. 4, 
som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af 
overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske 
politikker
1, særlig artikel 5, stk. 3, 
som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen2, 
som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd, som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget, 
som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og 
som tager følgende i betragtning: (1) Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske  Råd Europa-Kommissionens forslag 
til en ny strategi for vækst og beskæftig else, Europa 2020, baseret på en øget 
samordning af de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge EU's  potentiale for at sikre en bæredygtig vækst 
og forbedre konkurrenceevnen. 
(2) Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilli ng om de overordnede retningslinjer for 
medlemsstaternes og Unionens økonomi ske politikker (2010-2014), og den 
21. oktober 2010 vedtog Rådet en afgørelse om  retningslinjer for medlemsstaternes 
beskæftigelsespolitikker
3, som tilsammen udgør de "integrerede retningslinjer". 
Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i 
deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. 
                                                 
1 EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. 
2 EUT C af … , s. . 
3 Opretholdt for 2011 ved Rådets afgørelse 2011/308/EU af 19. maj 2011. 
 
DA 3   DA (3) Den 12. januar 2011 vedtog Kommissionen den første årlige vækstundersøgelse, som 
markerer starten på en ny cyklus med økonomisk styring i EU og det første 
europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er 
forankret i Europa 2020-strategien.  
(4) Den 25. marts 2011 tilsluttede Det Europæiske  Råd sig prioriteterne for finanspolitisk 
konsolidering og strukturreformer (i overe nsstemmelse med Rådets konklusioner af 
15. februar og 7. marts 2011 og i forl ængelse af Komm issionens årlige 
vækstundersøgelse). Det understregede behovet fo r at prioritere ge nopretning af sunde 
budgetter og finanspolitisk holdbarhed, ne dbringelse af ledigheden ved hjælp af 
arbejdsmarkedsreformer og nye bestræbels er på at øge væksten. Det opfordrede 
medlemsstaterne til at omsætte disse priori teter til konkrete foranstaltninger, der skal 
medtages i deres stabilitets- elle r konvergensprogrammer og nationale 
reformprogrammer. 
(5) Den 25. marts 2011 opfordrede Det Europæis ke Råd tillige de medlemsstater, der 
deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god ti d, at de kan indgå i 
deres stabilitets- eller konvergensprogr ammer og nationale reformprogrammer. 
(6) Den 27. april 2011 afleverede Tyskland sit opd aterede stabilitetspr ogram for perioden 
2011-2015 og den 7. april 2011 sit nationale reformprogram for 2011. For at tage 
hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.  
(7) Den tyske økonomi var relativt solid, da  krisen startede. Sammenbruddet i 
verdenshandelen resulterede dog i, at eks porten og investeringerne kollapsede i 2009, 
således at der skete et rekordstort fald i BNP i faste priser på 4,7 %. Ledigheden har 
dog efter at være steget en smule været faldende igen siden ultimo 2009. Arbejdsmarkedets omstillingsevne skylde s de gavnlige virkninger, som tidligere 
reformer, der gik ud på at nedsætte arbejd stiden og at understøtte korttidsarbejde, har 
haft. Der er sket et kraftigt opsving i økonomien efter recessionen, idet BNP i faste 
priser steg med 3,6 % i 2010. Eksporten har i vid udstrækning rettet op på det massive 
fald, der blev noteret i 2009, og banet veje n for et bredere opsving, hvilket også har 
været med til at mindske overskuddet på betalingsbalancens løbende poster. Økonomien er blevet endnu mere konkurren cedygtig i forhold ti l de fleste af 
euroområdets medlemmer. Efter at det o ffentlige budget havde været i balance, måtte 
der i 2009 noteres et unders kud på 3 % af BNP, hvilket skyldtes fuldt fungerende 
automatiske stabilisatorer og diskretionæ re foranstaltninger for at modvirke den 
økonomiske afmatning. Det økonomiske ops ving var med til at dæmme op for 
underskuddet i 2010 (3,3 % af BN P) til trods for de om fattende finanspolitiske 
incitamenter og finansielle markedsstøtteforanstaltninger. 
(8) Baseret på vurderingen af det opdatere de stabilitetsprogram i henhold til Rådets 
forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske 
scenario, der danner grundlag for stabilit etsprogrammet, er forsigtigt for 2011 og 
plausibelt derefter, også vurderet i forhol d til Kommissionens prognose fra foråret 
2011. Ifølge programmet forv entes BNP i faste priser  at stige med 2,3 % i 2011, 
hvorefter det kun vil stige med 1,8 % i 2012 og med gennemsnitligt 1,5 % i 2013-15. Ifølge programmet er det planen at reducer e underskuddet, så det kommer til at ligge 
under referenceværdien på 3 % af BNP allere de i 2011, hvilket er to år før den frist, 
Rådet har sat, og at gø re yderligere fremskridt med hens yn til at nå det mellemfristede 
 
DA 4   DA mål, som er et strukturelt budgetunders kud på 0,5 % af BNP, i 2014. Efter den 
forventede korrektion af det uforholdsmæssi gt store underskud medfører programmets 
planlagte tilpasning mod det mellemfri stede mål, at underskuddet i 2013 og 2014 
falder til under benchmark, som er 0,5 % af BNP. Mens gældskvoten blev trappet op 
med næsten 10 procentpoint i 20104, forventes den at begynde at falde i 2011 og skulle 
komme til at ligge på 75,5 % af BNP i 2015, hvilket fortsat er over traktatens 
referenceværdi.  Risiciene for budgetfremskrivni ngen er i det store og hele 
afbalancerede for 2011, men resultaterne kan efterføl gende blive svagere end 
forventet, fordi nogle besparelser måske ikke kan gennemføres som planlagt. Nogle foranstaltninger er stadig til debat (fx energiafgift og afgift på finansielle 
transaktioner), og andre mangler at blive præc iseret (fx effektivit etsforbedringer inden 
for den offentlige forvaltning). Desuden kan det ikke udelukkes,  at der indføres 
yderligere finansielle markedsstøtteforanstaltninger.  
(9) Siden der i forbindelse med den nylige re form af sundhedsvæs enet blev indført 
foranstaltninger til at bremse udg iftsstigninger i 2011 og 2012, vil yderligere 
foranstaltninger til at effektivisere de offentlige udgifter på sundhedsområdet og til 
langtidspleje desuden støtte den planla gte konsolideringsstrategi. Samtidig vil 
fastholdelsen af en overvejende vækstorien teret konsolideringskurs, hvor der er afsat 
de fornødne udgifter til uddannels e, hjælpe med til at styr ke vækstpotentialet på lang 
sigt. 
(10) Selv om de tyske finanspolitiske regler er blevet betydeligt skær pet med indførelsen af 
et nyt sæt forfatningsmæssige budgetregle r, oprettelsen af stabilitetsrådet 
(Stabilitätsrat) og indførelsen af alarmsystemet, der skal forhindre alvorlige budgetproblemer, mangler budgetreglerne stadig  at blive fuldstændigt gennemført på 
delstatsplan. En yderligere konsolidering af den dermed forbundne overvågnings- og 
sanktionsmekanisme vil øge den generelle tillid til Tysklands offentlige finanser. 
(11) Krisen har afsløret alvorlige svaghe der i banksektoren . Store tab og 
værdinedskrivninger i forbinde lse med internationale inve steringer i subprimelån og 
strukturerede aktiver svækkede nogle ba nkers kapitalgrundlag og nødvendiggjorde 
omfattende offentlige indgreb. Krisen ha r også afsløret svagheder ved nogle 
delstatsbanker (Landesbanken), der i forvejen led under ineffektive 
risikoforvaltningsstrukturer og en manglende rentabel fo rretningsmodel, før krisen 
indtraf. En yderligere reform af banks ektoren, herunder en omstrukturering af 
delstatsbanker, der har brug for en rentabel og tilstrækkeligt finansieret forretningsmodel, og en skærpelse af de re tlige og tilsynsmæssige rammer vil bidrage 
til at bevare finanssektorens stabilitet og også sikre en mere effektiv allokering af nationalopsparingen som et middel til at unde rstøtte efterspørgsle n og investeringerne 
inden for landets grænser.  
(12) Den tyske økonomis vækstpot entiale og struktur elle konkurrenceevne afhænger i vid 
udstrækning af en veluddanne t, kvalificeret arbejdsstyrke, men der er overhængende 
fare for mangel på arbejdskraft på gr und af den demografiske udvikling. Dette 
understreger nødvendigheden af, at arbejd skraftpotentialet udnyttes fuldt ud, ved at 
                                                
 
4 Springet i 2010 skyldtes for en stor del, at to kriseramte banker overdrog værdiforringede aktiver til 
hver deres "røde bank", som sorterer under det of fentlige. I tråd med Eurostats vejledning i 
regnskabsregler for afviklingsselskaber havde de "r øde bankers" tilsvarende passiver direkte indflydelse 
på gældskvoten. 
 
DA 5   DA hindringerne for, at bestemte grupper kan komme ind på arbejdsmarkedet, fjernes 
(ældre arbejdstagere, kvinder, lavtkvalificerede arbejdstagere og statsborgere fra tredjelande), og ved at den menneskelige kapi tal videreudvikles. Mi ndskes skattekilen, 
der stadig er stor især for de lave og mellemstore indkomst er, vil det skabe et større 
incitament til at arbejde, samtidig med at lønstigningerne i større omfang kan omdannes til højere disponible indkomster og de rmed større indenlandsk efterspørgsel. 
Reduceres den marginale indkomstskat for se kundære forsørgere, der er høj på grund 
af den fælles indkomstbeskatning af par, ved at man går over til en ordning med 
individuel beskatning, vil det kunne medvirke til at  reducere forekomsten af 
deltidsbeskæftigelse til fordel for fuldtidsbeskæftigelse. En yderligere forbedring af børnepasningsmulighederne vil især også kunne øge den stadig lill e arbejdsstyrke af 
kvinder, der er på fuld tid. En forøgelse af antallet af persone r med kvalifikationer 
opnået ved erhvervsuddannelse vil des uden kunne forbedre lavtkvalificerede 
arbejdstageres beskæftigelsesmuligheder. 
(13) Tyskland har for nylig truffet nogle beslut ninger, der får vidtrækkende konsekvenser 
for dets fremtidige energimiks. For at en ergikonceptet kan gennemføres, skal der ske 
en fundamental omlægning af energiforsyninge n, og det vil påvirke energipriserne og 
økonomiens konkurrenceevne på mellemlang og  lang sigt. Omkostningseffektivitet 
bør derfor være det vigtigste overor dnede princip ved gennemførelsen af 
energikonceptet baseret på  effektivt energiforbrug, omkostningseffektive 
støtteordninger og fungerende elfors yningsnet til vedvarende energi og 
konkurrencedygtige energimarkeder. 
(14) Øget konkurrence i servicesektoren vil være med til at øge produkt iviteten og støtte 
den indenlandske efterspørgsel. Mere dyna misk vækst i servicesektoren vil kunne 
bidrage til at udvide grundlaget for stig ende udbud og efterspørgsel i Tyskland. Selv 
om der i de senere år er sket betydelige fremskridt som følge af gennemførelsen af 
servicedirektivet, ser der ud til at være mulighed for yderligere at reducere barriererne for virksomhedernes adgang til og udtræden af markedet, især ved at autorisations- og bevillingssystemet forenkles endnu mere. Reguleringen af visse liberale 
tjenesteydelser (fx ingeniører, arkitekter , farmaceuter og advokater) ser ud til at være 
strengere end i andre lande, og adgangs barriererne og de lovgivningsmæssige 
hindringer for håndværkere ser også ud til at være høje. Hvad angår netværksydelser, så vanskeliggøres konkurrencen stadig i sæ rdeleshed i jernbanesektoren. Her er der 
stadig ikke sket en effektiv adskillelse af infrastrukturforvaltningen og transporttjenesterne, hvilket er en for udsætning for et konkurrencedygtigt marked. En 
styrkelse af forbundsnetagenturets (B undesnetzagentur) tilsynsførende rolle, 
afskaffelsen af krydssubsidiering mellem infrastrukturforvaltere og jernbanevirksomheder og adgang for konkurrenter  til salgs- og billet infrastrukturer vil 
fremme konkurrencen på kort sigt.  
(15) Yderligere reformer for at forbedre adgangen til og kvaliteten af uddannelses- og 
erhvervsuddannelsessystemet er nøglen ti l at sikre en tilstr ækkeligt kvalificeret 
arbejdsstyrke, også når man tager den de mografiske udvikling i betragtning. Der 
forventes især knaphed på arbejdstagere med mellemlang og lang uddannelse, navnlig 
inden for matematik, videnskab og teknologi. De unges uddannelsesniveau i Tyskland ligger under EU-gennemsnittet, både nå r det gælder afsluttet uddannelse på 
gymnasieniveau og afsluttede videregående uddannelser. Udvides 
førskoleundervisnings- og heldagsskolet ilbuddene, og lettes overgangen mellem 
forskellige strenge i skolesystemet, ka n det give bedre uddannelsesresultater.   
 
DA 6   DA (16) Tyskland har givet en række tilsagn under europluspagten5. Finanspolitisk går 
tilsagnene på, at det uforholdsmæssigt st ore underskud skal nedbringes allerede i 
2011, og at de mål, der er opsti llet ifølge de nationale budget regler, skal nås tidligst 
muligt i 2011-2012. Foranstaltningerne til at st yrke den finansielle stabilitet omfatter 
effektiv regulering af og tilsyn med kapita lmarkedet. Beskæftigelsesforanstaltningerne 
er koncentreret om erhvervsfrekvensen (refo rm af aktive arbejdsmarkedsinstrumenter, 
bedre integrering af personer med liberale  erhverv og kvalifikationer opnået i andre 
lande og bedre integrering af indva ndrere) og uddannelse (grundlæggende 
uddannelsespagt). Konkurrenceforanst altningerne er koncentreret om 
netværksindustrierne, energi- og servicesek toren (dvs. markedstransparensagentur for 
elektricitets- og gassektoren, et progr am for "eltrafik" og flere midler til 
transportinfrastruktur) og om uddannelse (dvs. initiativ vedrørende fremragende 
resultater for at fremme videregående uddannelsesinstitutioner og finansiering af 
universitetspagten). Disse tils agn henviser til de fire områ der i pagten. De afspejler i 
vid udstrækning den bredere reformdagsorden i stabilitetsprogrammet og det nationale 
reformprogram. Flere politikområder er dog ikke  omfattet af de tils agn, der er afgivet 
under pagten (fx omstrukturering af delstatsba nkerne eller sk attekilen på ar bejde) eller 
berøres kun perifert (adgang til st ørre konkurrence i servicesektoren og 
netværksindustrierne). Tilsagnene i eur opluspagten er blevet vurderet og taget i 
betragtning i henstillingerne. 
(17) Kommissionen har vurderet Tysklands stabi litetsprogram og nationale reformprogram, 
herunder tilsagnene under europluspagten6. Den har ikke blot taget hensyn til deres 
relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Tyskland, men også 
til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der 
er behov for at styrke den samlede økonomi ske styring i Den Europæiske Union, ved 
at der fra EU-niveau ydes bidrag til kom mende nationale beslutninger. På den 
baggrund mener Kommissionen, at den tysk e budgetstrategi bør gennemføres som 
planlagt, samtidig med at der holdes en  vækstvenlig konsolideringskurs. I 2011-12 bør 
der desuden træffes foranstaltninger til at stabilisere det finansielle system (fx ved en omstrukturering af delstatsbankerne) og at st yrke de indenlandske vækstkilder ved at 
øge erhvervsfrekvensen, ved at skattekilen i forbindelse med arbejde mindskes, ved at 
adgangen til uddannelse og kvaliteten heraf forbedres, og ved at der gives mulighed for større konkurrence inden for servic esektoren, handel og lib erale erhverv og 
netværksindustrierne.  
(18) På baggrund af denne vurde ring og under hensyntagen til Rådets henstilling af 
2. december 2009 i medfør af artikel 126, st k. 7, i traktaten om Den Europæiske 
Unions funktionsmåde har Rådet undersøgt 2011-opdateringen af Tysklands stabilitetsprogram, og Rådets udtalelse
7 afspejles især i henstillingens nr. 1). Under 
hensyntagen til Det Europæiske Råds konklusioner af 25. marts 2011 har Rådet gennemgået Tysklands nationale reformprogram, 
                                                
 
5 Nærmere oplysninger om tilsagnene i europluspagten findes i SEK(2011) 714. 
6 SEK(2011) 714. 
7 I henhold til artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97. 
 
DA 7   DA HENSTILLER, at Tyskland i pe rioden 2011-2012 træffer forans taltninger med henblik på 
følgende: 
1) Budgetstrategien bør gennemføres som planlagt for 2012 og følgende år. 
Budgetreglerne bør gennemføres endeligt på delstatsplan, og den tilsvarende 
overvågnings- og sanktionsmekanisme bør styrkes. Der bør holdes en vækstvenlig konsolideringskurs, især ved at der afsætte s passende midler til uddannelse, og ved at 
de offentlige udgifter på sundhedsområde t og til langtidspleje effektiviseres. 
2) Der bør sættes ind over for de strukturelle  svagheder i finanssektoren, især ved at 
delstatsbanker, som har brug for en t ilstrækkeligt finansieret og rentabel 
forretningsmodel, omstruktureres.  
3) Erhvervsfrekvensen bør øges, ved at der skabes mere lige adga ng til uddannelses- og 
erhvervsuddannelsessystemet, og ved at de n store skattekile for de lavtlønnede 
reduceres på en budgetneutral måde. Antalle t af daginstitutioner og heldagsskoler bør 
øges, og de skattemæssige regler, der får sekund ære forsørgere til at  afholde sig fra at 
arbejde, bør afskaffes.  
4) Ubegrundede restriktioner, der gæ lder for liberale tj enesteydelser og 
håndværksfagene, bør afskaffes. For at øge  konkurrencen i netværksindustrierne bør 
forbundsnetagenturets tilsynsrolle styrkes i jernbanesektoren, og i forbindelse med 
det bebudede nationale energikoncept bør der fokuseres på at gøre loven om 
vedvarende energi mere omkostningseffe ktiv på lang sigt, at sikre, at 
energiproduktionen og -transmissionen bliver  gjort reelt uafhængige af hinanden, og 
at forbedre de grænseoverskr idende samkøringslinjer.  
Udfærdiget i Bruxelles, den 
 På Rådets vegne 
 Formand