Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget - Principper og retningslinjer for Fællesskabets audiovisuelle politik i den digitale tidsalder"

(2001/C 14/22)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 22. december 1999 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, som udpegede Peter Morgan til ordfører; som følge af dennes fratrædelse udpegedes Clare Carroll den 18. oktober 2000 af sektionen til ny ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 8. september 2000.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 376. plenarforsamling af 19. oktober 2000 følgende udtalelse med 75 stemmer for, 4 imod og 6 hverken for eller imod.

1. Indledning

1.1. Med sin meddelelse "Principper og retningslinjer for Fællesskabets audiovisuelle politik i den digitale tidsalder" informerer Kommissionen de interesserede parter om sin strategi for de kommende fem år.

1.2. Meddelelsen kommer på det rette tidspunkt, da de digitale teknologier medfører store forandringer i den audiovisuelle sektor. Kommissionen skriver: "Myndighedernes politik inden for denne sektor skal sikre visse offentlige interesser såsom kulturel og sproglig mangfoldighed, beskyttelse af mindreårige og forbrugerbeskyttelse. Dem skal der ikke stilles spørgsmål ved på grund af den teknologiske udvikling. Efter omfattende samråd i de seneste år ser det imidlertid ud, som om det er nødvendigt med nye lovgivningsmæssige tiltag i fremtiden."(1)

1.3. ØSU støtter Kommissionens lovgivningsmæssige principper og anerkender, at digitale tv-tjenester med deres meget store antal kanaler og den ubegrænsede adgang til websteder på Internettet indebærer nye udfordringer for disse principper.

1.4. Fællesskabspolitikken er nu baseret på forskellige fremgangsmåder for reguleringen af transmissionsinfrastruktur og indhold. De vigtigste infrastrukturer, som er omtalt i meddelelsen, er Internettet i et IT-miljø, audiovisuel transmission via Internettet, audiovisuel transmission til tv-apparater og Internet-transmission til tv-apparater. Generelt set kan konventionelle audiovisuelle biograffilm, tv-film og tv-programmer nu reguleres i offentlighedens interesse og kontrolleres af forældre. Internettet er vanskeligere at kontrollere, skønt dets modtagelse på tv kan kontrolleres fysisk. På Internettet kunne en mere udførlig kategorisering af websteder være et skridt i den rigtige retning. ØSU fremsætter senere i denne udtalelse detaljerede bemærkninger om reguleringspolitikken i lyset af Kommissionens forslag. Vi har behandlet forslagene kapitel for kapitel, som det fremgår af nedenstående.

2. Den audiovisuelle sektor - derfor er den vigtig (kapitel 1)

2.1. Meddelelsen nævner to årsager til, at denne sektor er vigtig:

- økonomisk vækst og job

- sektorens sociale, kulturelle og uddannelsesmæssige betydning.

2.2. Disse to faktorer fremhæves imidlertid ikke i lige høj grad i meddelelsen: "Mens sektorens økonomiske aspekter og jobskabende potentiale ... klart er væsentlige elementer ved udarbejdelsen af en fællesskabspolitik, er det de audiovisuelle mediers sociale og kulturelle rolle, der danner udgangspunkt for den politiske planlægning."

2.3. ØSU er enig i følgende opfattelse af de audiovisuelle medier, som der gives udtryk for i meddelelsen: "De audiovisuelle medier spiller en central rolle i de moderne demokratiske samfunds funktion. Uden den frie informationsstrøm kan sådanne samfund ikke fungere. De audiovisuelle medier har også grundlæggende betydning for udvikling og transmission af sociale værdier. Ikke kun, fordi disse medier i stort omfang påvirker, hvilke fakta om og hvilke billeder af verden vi præsenteres for, men også fordi de giver os begreber og kategorier - politiske, sociale, etniske, geografiske, psykologiske osv. - som vi bruger til at forstå disse fakta og billeder. De hjælper os derfor ikke blot med at afgøre, hvad vi skal se fra den store verden, men også hvordan vi ser det."

2.4. På baggrund heraf konkluderer Kommissionen, at den audiovisuelle industri ikke som andre industrier blot producerer varer og tjenesteydelser til markedet. Dens filosofi tager udgangspunkt i kulturelle og ikke i kommercielle betragtninger og kan på ingen måde sammenlignes med den etos, der er gældende i Hollywood, Bollywood eller sågar Pinewood, hvis mål helt klart er at tilfredsstille markedsbehovet for underholdning. ØSU støtter således princippet om etnisk og kulturel mangfoldighed og anerkender den audiovisuelle industris "forbilledlige" rolle i Europa, men mener, at underskuddet på handelsbalancen, som Kommissionen omtaler, vil fortsætte, så længe "markedet" ikke prioriteres højest.

2.5. ØSU mener derfor, at EU's audiovisuelle politik ud over de sociale, kulturelle og uddannelsesmæssige mål bør sigte mod to grundlæggende kommercielle mål:

- gradvis importsubstitution på EU-markederne;

- udvikling af eksportstrategier for indtrængning på verdensmarkederne.

Ved at følge disse mål kunne man reducere det aktuelle underskud på handelsbalancen over for USA, hvad angår audiovisuelle produkter. Det kræver udbygning af tiltag som skattelettelser for investeringer i den audiovisuelle sektor, herunder incitamenter for SMV'erne til at investere i sektoren.

2.6. Importsubstitution kan opnås på to måder. Der er klart muligheder for samproduktion mellem medlemsstater og brug af EU-støtte i den forbindelse. Hvad angår distribution i flere lande går man ud fra, at succesrige produktioner, når de er oversat, vil blive accepteret i andre medlemsstater, da de afspejler fælleseuropæiske kulturelle værdier. Media II-programmet har til formål at lette en sådan distribution. I denne sammenhæng kan kulturel mangfoldighed være en reel fordel.

2.7. ØSU mener, at denne importsubstitutionsstrategi kan fremme Europas kulturelle og sproglige arv, samtidig med at den stimulerer den økonomiske vækst i produktionssektoren. Det eneste problem er, at EU's produktioner risikerer at drukne som følge af det stadig voksende antal tilgængelige tv-kanaler.

2.8. Den eksportstrategi, Kommissionen omtaler i sin meddelelse, eksisterer praktisk talt ikke. Der er her tale om en brist i Kommissionens tankegang. Det, der er er behov for, er en strategi for fremstilling af globale underholdningsprodukter på verdensmarkedets sprog. Succesrige virksomheder inden for alle sektorer sælger på kundens sprog. En vigtig mulighed, der ikke nævnes, er at udnytte EU-landenes sprogindustrier til at rette produktionen mod de kulturelle fællesskaber på verdensplan, som forstår de pågældende sprog.

2.9. Man bør under alle omstændigheder tænke på den audiovisuelle sektors særlige behov i lande med ringe audiovisuel kapacitet og små sprogområder og geografiske områder. Da de mange sprog er Europas store rigdom, bør dette faktum udnyttes gennem anvendelse af digitaliserede systemer (f.eks. undertitler på forskellige sprog på DVD-plader), som muliggøres af de teknologiske fremskridt.

2.10. Konkurrencepolitikken må være et ideelt og effektivt middel til at hindre, at nogen får en dominerende markedsstilling, både hvad angår koncentration af mediernes ejerskab i det nye digitale miljø og bevarelse af pluralismen.

2.10.1. ØSU foreslår Kommissionen at undersøge, om der på EU-niveau kan indføres konkurrenceregler svarende til de amerikanske, som forhindrer, at de samme økonomiske operatører agerer på forskellige niveauer i den audiovisuelle sektor (idé, produktion, distribution og fremvisning).

2.10.2. Med henblik på at tilvejebringe den juridiske sikkerhed, som de europæiske operatører i den audiovisuelle sektor efterlyser, opfordrer ØSU Kommissionen til at udarbejde "retningslinjer for støtte til den europæiske audiovisuelle sektor", der åbner mulighed for, at den audiovisuelle sektor modtager støtte efter forskellige kriterier under hensyntagen til traktatens regler om kulturstøtte. Støtten skal baseres på et system, hvor der gives points for forskellige aspekter, f.eks. et vist antal points pr. solgt billet, en vis procent, når der er tale om film indkøbt af en tv-kanal osv.

3. Mål og midler for Fællesskabets audiovisuelle politik (kapitel 2)

3.1. ØSU anerkender de fremskridt, fællesskabsinitiativerne inden for den audiovisuelle sektor har muliggjort:

- Direktivet om tv uden grænser(2) gav den nødvendige ramme for grænseoverskridende transmissioner.

- Den audiovisuelle industri henter en vigtig støtte i Media I- og Media II-programmerne(3). Den vægt, der i Media II lægges på distribution, giver et vigtigt incitament til at distribuere nationale audiovisuelle produktioner på internationale markeder.

- Teknologisk innovation via oprettelse af standarder for tv- og radiospredning har været lige så vigtig for de digitale medier, som GSM-standarder har været for mobiltelefonien.

- Info 2000-programmet er ligeledes vigtigt.

3.2. ØSU er enig i, at digitalt tv kræver nye initiativer langs disse akser, og forventer, at det femte rammeprogram også vil yde et væsentligt bidrag til den audiovisuelle udvikling i EU. Det er navnlig værd at fremhæve programmet for "Et brugervenligt informationssamfund" og de to nøgleaktioner "Multimedieindhold og -værktøjer" og "Systemer og tjenester til borgerne".

3.3. ØSU anser det endvidere for vigtigt at forbedre koordinationen og øge samarbejdet med andre europæiske initiativer på det audiovisuelle område, navnlig Eureka-Audiovisuel(4).

4. Principper for regulering af den audiovisuelle sektor i den digitale tidsalder (kapitel 3)

4.1. ØSU lykønsker Kommissionen med den seneste konsultationsproces' omfang og effektivitet og støtter de fem overordnede principper for kommunikationsinfrastrukturens lovgivningsmæssige rammer.

4.2. ØSU går ind for tanken om, at der ved anvendelsen af proportionalitetsprincippet i forbindelse med audiovisuelt indhold kun "skal ... være sådanne indgreb, som er nødvendige for at nå det pågældende mål", og at Fællesskabet "bedst håndterer de aktuelle ændringer ved at bygge på eksisterende instrumenter og principper og fremme selvregulerende initiativer, hvor det er relevant."

4.2.1. I lyset af den digitale teknologis udvikling bør de gældende EU-regler for den audiovisuelle sektor tilpasses hurtigst muligt, så der kan findes den rette balance mellem anvendelsen af de aktuelt gældende grundprincipper og de igangværende teknologiske forandringer.

4.3. ØSU har allerede medvirket til at skabe enighed om, at reguleringen af audiovisuelt indhold og kommunikationsinfrastruktur bør holdes adskilt. ØSU støtter derfor meddelelsens konklusioner i kapitel 3, del 2.

4.4. ØSU er enig i, at "den digitale revolution ikke rejser tvivl om, at der er behov for identifikation i en audiovisuel politik af relevante almene interesser, som eventuelt skal beskyttes gennem lovgivningen," og at de "teknologiske nyskabelser nødvendiggør ... en fortsat vurdering af de anvendte midler og metoder". Internettet er et eksempel herpå.

4.4.1. ØSU mener, at den digitale tidsalder ikke bør indebære, at mål af almen interesse ikke søges opfyldt, f.eks. menings- og ytringsfrihed, pluralisme, kulturel og sproglig mangfoldighed, beskyttelse af mindreårige og af menneskets værdighed samt forbrugerbeskyttelse. ØSU mener, at disse mål bør fastholdes og styrkes, da de er af fundamental betydning for demokratiet.

4.5. ØSU mener, at radio- og tv-spredning som public service udfylder nogle kulturelle, sociale og demokratiske funktioner til gavn for alle, og at den derfor har afgørende betydning for sikring af demokrati, pluralisme, social samhørighed og kulturel og sproglig mangfoldighed.

4.5.1. Den stigende diversificering af de programmer, medierne tilbyder i det nye teknologiske miljø, gør det endnu vigtigere, at radio- og tv-selskaber med offentlig forsyningspligt har en global funktion.

4.5.2. ØSU mener, at man bør fastholde og styrke de offentlige radio- og tv-selskabers muligheder for at tilbyde befolkningen kvalitetsprogrammer og -tjenester med bredt sigte, herunder udvikling af forskellige aktiviteter i den digitale tidsalder.

4.6. ØSU støtter Kommissionens syn på selvregulering og især Kommissionens advarsel, der skal forhindre de nuværende store virksomheder i at bruge selvregulering til at definere "spillereglerne".

4.6.1. ØSU mener:

- at selvregulering kan være et effektivt supplement til lovgivningen i den digitale tidsalder;

- at man også bør tænke på tredjeparters interesser, især forbrugernes, når man overvejer at anvende selvregulering i de nye medietjenester.

4.7. ØSU vil gerne understrege, at lovgivningsmyndigheder principielt bør være uafhængige af regeringer og virksomheder. ØSU ser gerne, at der oprettes et "Europæisk forum for det audiovisuelle område" med deltagelse af de berørte industrier og parter: distributører og operatører, den audiovisuelle sektors regulerende og selvregulerende organer, organisationer, der vurderer Internettets og edb-programmernes indhold, samt specialiserede forbrugerorganisationer. Forummet skal have til opgave at undersøge, hvordan der kan skabes mere gennemsigtige metoder til evaluering og klassifikation af indholdet af de audiovisuelle tilbud og multimedietilbuddene (biograf, tv, Internet, videospil, tv og radio via Internettet).

4.8. ØSU ser generelt med tilfredshed på Kommissionens redegørelse for de generelle principper bag EU-lovgivningen for den audiovisuelle sektor.

5. Lovgivningsmæssig indsats (kapitel 4)

5.1. ØSU ser generelt positivt på og er enig i Kommissionens forslag til indsats.

5.2. ØSU støtter især Kommissionens forslag om en uafhængig undersøgelse af effekten af bestemmelserne i direktivet om tv uden grænser vedrørende fremme af europæiske produktioner, der skal implementeres inden juni 2002. Kommissionen anfører, at en sådan undersøgelse vil give "mulighed for en samlet undersøgelse af lovgivningsmæssige instrumenter og støtteinstrumenter til fremme af kulturel og sproglig mangfoldighed for så vidt angår den audiovisuelle sektor." ØSU mener, at der bør gøres en indsats for at gøre disse audiovisuelle produkter så attraktive, at de bliver konkurrencedygtige og også kan markedsføres internationalt, uden at dette går ud over deres kulturelle og sproglige værdi. Derfor bør Kommissionen som udgangspunkt basere sin indsats på:

- støtte til Europas kulturelle og sproglige mangfoldighed;

- krav om kvalitetsprodukter og udnyttelse af nye udtryksformer;

- nødvendigheden af kompatible normer og formater for at fremme udveksling af data;

- indførelse af støttemekanismer til udvikling af europæiske net og produkter;

- behovet for en multimedieuddannelse, som kombinerer tekniske færdigheder med beherskelse af indholdssiden;

- støtte til distribution og markedsføring.

ØSU forventer, at teknologiske nyskabelser efterhånden vil åbne mulighed for produktion af audiovisuelle værker(5) på mange sprog og derved gøre det lettere at opfylde de kulturelle målsætninger.

5.3. ØSU er enig i Kommissionens syn på spørgsmålet om adgang til audiovisuelt indhold og deler Kommissionens bekymring over faren ved social og kulturel udstødelse. Især støtter ØSU Kommissionens synspunkt, at "adgang til indhold kan ... give anledning til spørgsmål om prisniveauet. Hvor der er fare for social udstødelse (der kan føre til et samfund, hvor nogen har rigelig adgang til information, og andre ikke har adgang til information), bør forbrugerne have adgang til det pågældende indhold til en overkommelig pris."

5.3.1. ØSU bekræfter sin støtte til kravet om, at alle forbrugere i informationssamfundet skal sikres ret til adgang til net og indhold i overensstemmelse med principperne om almen tilgængelighed, overkommeligt prisniveau, ikke-diskrimination og gennemsigtighed. Visse tekniske aspekter vedrørende forbrugernes adgang til indholdet, såsom elektronisk programoversigt (EPG) og betinget adgang eller andre tekniske systemer, som indvirker på adgangen til mediet og valg af indhold, kræver særlige regler for at beskytte forbrugernes frie valg.

5.3.2. Adgang til indhold indebærer i realiteten adgang til den digitale infrastruktur og tilgængeligheden af information og underholdning overalt i denne infrastruktur.

5.3.3. Digitalt jordbaseret tv og konvertering af det luftbårne radio-tv-system må være mål af almen interesse i overensstemmelse med indholdspolitikken. Dette princip betyder, at de offentlige radio- og tv-tjenester må sikres frie frekvenser til gratis digital transmission.

5.3.4. Ét af de teknologiske usikkerhedsmomenter, som Kommissionen klart erkender, er den endelige udformning af den digitale leveringsinfrastruktur og - inden for denne - definitionen af indhold til "fri udsendelse".

5.3.5. ØSU vil støtte nye lovgivningsmæssige tiltag, som sikrer, at informations- og underholdningsindholdet i offentlig radio- og tv-virksomhed er til fri afbenyttelse i den digitale sfære. Især informationsindhold såsom indenrigsnyheder er afgørende for et velfungerende demokrati.

5.3.6. Hvad angår underholdningsindhold af høj kvalitet er spørgsmålet om prisniveau ikke et lovgivningsmæssigt anliggende. Tv- og radioselskaber betaler dyrt for transmissionsrettighederne for vigtige begivenheder, og det er op til dem at fastsætte priser, som genererer tilstrækkeligt mange seere til at give det nødvendige afkast på investeringerne.

5.4. ØSU er enig med Kommissionen om vigtigheden af ophavsretsbeskyttelse og kampen mod piratvirksomhed og imødeser vedtagelsen af direktivet om ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet.

5.5. ØSU er enig i Kommissionens konklusioner vedrørende beskyttelse af mindreårige. ØSU mener, at det i den digitale tidsalder bliver vanskeligere at beskytte mindreårige, og at man derfor bør fastlægge en mere striks holdning til standarder og mekanismer, f.eks.:

(a) det er muligt at indbygge børnebeskyttelsesmekanismer i tv-apparater og computere, hvilket sikrer størst mulig beskyttelse. Samtidig kan beskyttelsesmekanismerne fjernes eller begrænses efter den individuelle situation;

(b) information om børns værdighed/den menneskelige værdighed og beskyttelsessystemer og vurderingskriterier bør være tilgængelige på Internetsider, i brochurer og på musemåtter på salgsstederne;

(c) obligatorisk vurdering af programmers/indholds egnethed for børn og unge;

(d) brug af domænenavne for at udvide filmvurderingssystemet til Internettet;

(e) indbydende programtilrettelæggelse af høj kvalitet (f.eks. den tyske "Kinder Kanal") peger i en positiv og fremadskuende retning.

5.6. ØSU ser positivt på Kommissionens forslag til en undersøgelse af nye reklameteknikker i fjernsynet med henblik på en eventuel fremtidig evaluering af bestemmelserne i direktivet om tv uden grænser. ØSU deler Kommissionens opfattelse, at det er vigtigt at foretage en klar sondring mellem reklamer og andet indhold, og at forbrugerne bør gøres bekendt med, hvornår der er tale om reklamer.

6. Principper for udvikling af fællesskabsstøtteordninger (kapitel 5)

6.1. ØSU er generelt enig i de foreslåede principper, som skal gælde for EU's indsats for så vidt angår støtteinstrumenter.

6.2. ØSU ser imidlertid gerne, at Kommissionen giver en nærmere redegørelse for dens forslag til yderligere overvejelser på fællesskabsniveau for at finde ud af, hvordan man styrker komplementariteten mellem de forskellige støttemekanismer og udvikler en sammenhængende strategi. Indebærer dette kontrol over nationale støtteforanstaltninger? ØSU mener, at forslaget om udvikling af en sammenhængende strategi vedrørende støttemekanismer ikke bør være til skade for effektive foranstaltninger på nationalt plan.

6.3. ØSU støtter Kommissionens forslag om at tilvejebringe en EU-tillægsværdi ved at skabe en "bedre synergi mellem de forskellige instrumenter til fremme af indhold i informationssamfundet".

7. Indsats inden for støttemekanismer (kapitel 6)

7.1. ØSU støtter Kommissionens målsætning om, at Europas kulturelle og sproglige mangfoldighed skal sikres og derfor skal indgå i informationssamfundets udvikling. Samtidig advarer ØSU om, at en politik, der udelukkende er fokuseret på kulturel og sproglig mangfoldighed sandsynligvis ikke vil opfylde den supplerende målsætning om at øge Europas markedsandel af global audiovisuel underholdning.

7.2. ØSU har allerede givet sin støtte til Media Plus-initiativet(6).

7.3. ØSU ser frem til at afgive udtalelse om eEuropa-initiativet.

7.4. Aktioner inden for det femte rammeprogram kan spille en vigtig rolle i EU's audiovisuelle udvikling (se punkt 3.2).

7.5. ØSU opfordrer Kommissionen til at gå videre med sit forslag om erfaringsudveksling mellem medlemsstaterne.

8. Den eksterne dimension af Fællesskabets audiovisuelle politik (kapitel 7)

8.1. ØSU opfordrer Kommissionen til at vedtage de nødvendige foranstaltninger vedrørende handelen med audiovisuelle tjenester i forbindelse med WTO-forhandlingerne, så europæiske produkter kan få lettere adgang til markeder uden for EU. ØSU ser også positivt på tanken om, at EU og medlemsstaterne skal fastholde og udvikle mulighederne for at fastlægge og gennemføre sin kulturelle og audiovisuelle politik for at beskytte den kulturelle mangfoldighed.

9. Konklusion

9.1. ØSU

- støtter generelt Kommissionens meddelelse, der betragtes som et vigtigt skridt på vejen mod fastlæggelse af en passende audiovisuel politik i den digitale tidsalder;

- anerkender, at den audiovisuelle sektor ud over at være en af de mest jobskabende sektorer fortsat vil spille en fundamental rolle for demokrati, udtryksfrihed og pluralisme samt for beskyttelse og fremme af den kulturelle mangfoldighed i Europa;

- ser frem til at studere og evaluere resultaterne af de undersøgelser og øvrige aktioner, som Kommissionen foreslår;

- mener, at der for at sikre sammenhæng mellem EU's kulturelle og audiovisuelle politik og konkurrencepolitik bør fastlægges nogle retningslinjer, som sikrer den kulturelle mangfoldighed ved at give mulighed for, at de forskellige nationale ordninger på passende vis fremmer produktionspotentialet i medlemsstaterne;

- mener, at den offentlige radiospredning for at sikre demokrati, pluralisme, social samhørighed samt kulturel og sproglig mangfoldighed fortsat må udnytte de teknologiske fremskridt for at udfylde sin funktion.

Bruxelles, den 19. oktober 2000.

Göke Frerichs

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Jf. ØSU's udtalelse af 22. september 1999 om Kommissionens forslag til Rådets beslutning om Fællesskabets deltagelse i Det Europæiske Observationsorgan for Det Audiovisuelle Område, EFT C 329 af 17.11.1999, og ØSU's udtalelse af 29. april 1998 om grønbogen om konvergens, EFT C 214 af 10.7.1998.

(2) KOM(95) 86 endelig udg.; ØSU's udtalelse af 13. september 1995 om Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om udøvelse af tv-radiospredningsvirksomhed, EFT C 301 af 13.11.1995.

(3) Jf. ØSU's udtalelse om Kommissionens forslag til Rådets afgørelse vedrørende MEDIA II-programmet (1996-2000); EFT C 256 af 2.10.1995.

(4) Eureka-Audiovisuel er en tværeuropæisk, mellemstatslig organisation oprettet i 1989 for at fremme den europæiske audiovisuelle industri. Den har 35 medlemmer (heriblandt medlemsstaterne, Kommissionen og Europarådet som associeret medlem).

(5) Se også MLIS-Multilingual Information Society: www.hltcentral.org/hlt/mlis/.

(6) KOM(1999) 658 endelig udg., ØSU's udtalelse af 27. april 2000om Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om iværksættelse af et program til fremme af udvikling, distribution og markedsføring af europæiske audiovisuelle produktioner (Media Plus - Udvikling, distribution og markedsføring) (2001-2005), EFT C 168 af 16.6.2000.