MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET i henhold til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, andet afsnit vedrørende Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 85/611/EØF om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter), med hensyn til investeringsinstitutters investeringer

1998/0243 (COD)

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET i henhold til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, andet afsnit vedrørende Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 85/611/EØF om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter), med hensyn til investeringsinstitutters investeringer

1. BAGGRUND

-Kommissionen forelagde den 17. juli 1998 et forslag til direktiv om ændring af direktiv 85/611/EØF [1] om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investerings institutter) [2] -COM(1998) 449 endelig - 1998/0243 (COD).

[1] EFT L 375 af 31.12.1985, s. 3. Direktiv senest ændret ved direktiv 2000/64/EF (EFT L 290 af 17.11.2000, s.27).

[2] KOM(1998) 449 endelig, EFT C 280 af 9.9.1998, s. 6.

-Det Økonomiske og Sociale Udvalg afgav sin udtalelse på sit 361. plenarmøde den 24. og 25. februar 1999 [3]. På foranledning af Rådet afgav Den Europæiske Centralbank sin udtalelse den 16. marts 1999 [4].

[3] EFT C 116 af 28.4.1999, s. 44.

[4] EFT C 285 af 7.10.1999, s. 9.

-Europa-Parlamentet vedtog på sit plenarmøde den 17. februar 2000 en lovgivningsmæssig beslutning [5] med Europa-Parlamentets udtalelse om Kommissionens forslag.

[5] EFT C 339 af 29.11.2000, s. 228, ordfører O. Schmidt.

-Kommissionen vedtog den 30. maj 2000 et ændret forslag [6] under hensyntagen til høringen af Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg.

[6] KOM (2000) 329 endelig, EFT C 311 E af 31.10.2000, s. 302.

-Rådet vedtog den 5. juni 2001 den fælles holdning [7], som denne meddelelse omhandler.

[7] EFT ... ... .....

2. FORSLAGETS FORMÅL

Formålet med forslaget er først og fremmest at udbygge investeringsinstitutternes grænseoverskridende markedsføring med udgangspunkt i harmoniseringen på fællesskabsplan og at modernisere deres investeringsteknikker og dermed øge rentabiliteten og konkurrenceevnen, navnlig gennem følgende:

-udvidelse af investeringsinstitutternes kommercielle frihed i EU til at investere i andre finansielle aktiver end egentlige værdipapirer, såsom andele i andre institutter for kollektiv investering, pengemarkedsinstrumenter, bankindskud og afledte finansielle instrumenter. Nye gennemsigtighedsregler skal sikre god investoroplysning,

-revision af nogle andre bestemmelser i direktivet om investeringsinstitutter for at ajourføre direktivet i lyset af de nye porteføljestyringsteknikker, der er blevet udviklet siden 1985,

-fjernelse af visse fortolkningsvanskeligheder, som direktivets bestemmelser har givet anledning til, og som hindrer en ensartet anvendelse.

3. BEMÆRKNINGER OM DEN FÆLLES HOLDNING

3.1. Generelle bemærkninger

3.1.1. Den fælles holdning fastlagt af Rådet fastholder i al væsentlighed efter meget vanskelige forhandlinger Kommissionens oprindelige forslag. Den fælles holdning sigter navnlig på at modernisere samtlige regler for investeringsinstitutternes investeringer, hvorfor udvidelsen af viften af tilladte investeringer, under overholdelse naturligvis af hensigtsmæssige forsigtighedsbegrænsninger, ledsages af en styrkelse af krav til opfølgning og risikostyring samt til de oplysninger, der skal offentliggøres eller stilles til rådighed på investorens anmodning.

3.1.2. Den fælles holdning er udarbejdet under hensyntagen til Europa-Parlamentets ændringsforslag, hvoraf størstedelen, helt eller delvis, var medtaget i det ændrede forslag. Den fælles holdning giver udtryk for at dele det overordnede ønske om balance mellem modernisering og investorbeskyttelse, men der er dog foretaget en række ændringer for så vidt angår visse af aspekterne i det ændrede forslag, navnlig med hensyn til begrænsninger og investeringsregler. Til gengæld er bestemmelserne vedrørende tilsynsrammerne for de tilladte transaktioner og bestemmelserne for investoroplysning blevet konsolideret i den fælles holdning.

3.1.3. De vigtigste ændringer i Rådets fælles holdning i forhold til Kommissionens ændrede forslag kommenteres nærmere i det følgende. Desuden indeholder bilaget til nærværende et oversigtstabel over opfølgningen på Europa-Parlamentets ændringsforslag, dels i det ændrede forslag, dels i teksten til den fælles holdning. Samme oversigtstabel indeholder også de ændringer, som Kommissionen og Rådet har indføjet udover ændringsforslagene.

3.2. De vigtigste af Europa-Parlamentets ændringsforslag, som indgår i den fælles holdning

3.2.1. Betragtninger [8]

[8] For en analytisk fremstilling af de foretagne ændringer henvises til tabellen i bilaget.

3.2.1.1 Generelle bemærkninger:

Europa-Parlamentets ændringsforslag vedrørende præamblen accepteredes af Kommissionen og blev siden hen medtaget i den fælles holdning, med visse ændringer. Kommissionen finder, at disse ændringer er i overensstemmelse med ånden bag det ændrede forslag samtidigt med, at Europa-Parlamentets synspunkter integreres.

3.2.1.2 Betragtninger, der er ændret eller tilføjet i forhold til det oprindelige forslag:

Europa-Parlamentets syv ændringsforslag (1 til 7) omhandler principperne for visse valg af finansielle instrumenter og de dertil knyttede styringsteknikker (pengemarkedsinstrumenter, andele i investeringsinstitutter og andre institutter for kollektiv investering, bankindskud, aktiver baseret på børsindeks, begrænsning af investeringer i likvide finansielle aktiver) samt en fremtidig kodificering af investeringsinstitutdirektiverne.

Andre ændringer er foretaget af Kommissionen i det ændrede forslag, navnlig vedrørende de afledte finansielle instrumenter. Rådet har således i sin fælles holdning foretrukket at omstrukturere præamblens bestemmelser i tre betragtninger, der omhandler henholdsvis principperne, de tekniske begrænsninger og oplysningskrav for transaktioner med afledte finansielle instrumenter, samt de særlige forhold, der gør sig gældende for OTC-derivater (der handles over-the-counter).

Endelig omhandler en specifik betragtning den udvalgsprocedure, der indførtes med det ændrede forslag.

3.2.1.3 Udgåede betragtninger i forhold til det ændrede forslag:

Ud over den gældende betragtning 10 (resultatet af en fusion), er tre betragtninger udgået.

- den tidligere betragtning 13 (og dernæst 14 i det ændrede forslag) og værdipapirlångivningstransaktioner (se bemærkningerne til artikel 21 [9]),

[9] Når ikke andet fremgår, henviser artikelnumrene i denne meddelelse og i bilaget til nummereringen i det direktiv, der skal ændres, nemlig direktiv 85/611/EØF.

- betragtning 18 og 19 vedrørende depositaren. Dette emme vil til gengæld blive behandlet i en særskilt rapport og forslag til hensigtsmæssige foranstaltninger som aftalt med Kommissionen i forbindelse med den politiske enighed, der blev opnået om det andet forslag til investeringsinstitutdirektiv [10].

[10] Se meddelelsen vedrørende den fælles holdning om det andet forslag til investeringsinstitutdirektiv, s. 6.

3.2.2 Den dispositive del

3.2.2.1 Ændringer, som Kommissionen har kunnet acceptere:

Af Europa-Parlamentets sytten ændringsforslag til den dispositive del kunne otte accepteres direkte af Kommissionen allerede ved førstebehandlingen.

Det drejer sig først og fremmest om ændringsforslag (9, 11, 13, 14, 18, 19, 20), som har forbedret ordlyden af visse bestemmelser om de tilladte investeringstyper og de oplysninger, der vedrører de enkelte typer: værdipapirer, bankindskud, pengemarkedsinstrumenter, bortset fra dem, der handles på regulerede markeder og er omhandlet i artikel 1, Kommissionens og kontaktudvalgets rolle i udspredningen af oplysninger, specifikke regler for aktiver baseret på børsindeks, andele i investeringsinstitutter og likvide midler (placeret i indskud). Endelig foretrak Europa-Parlamentet (ændringsforslag 21) at lade kontaktudvalgets nye rolle som forskriftsudvalg begrænse til finpudsningen og ajourføringen af de definitioner, der bidrager til harmoniseringen på fællesskabsplan.

Alt i alt er disse ændringer i det ændrede forslag med ændringsforslagene som inspirationsgrundlag dernæst inkorporeret i den fælles holdning, bortset fra et tilfælde. Det drejer sig om ændringsforslag 14, der genindfører artikel 20 fra direktiv 85/611/EØF om Kommissionens og kontaktudvalgets procedure for udveksling og offentliggørelse af oplysninger. Denne procedure blev udbygget med direktiv 88/220/EØF om ændring af direktivet fra 1985 som ledsageforanstaltning i forbindelse med, at obligationer, med et forhøjet investeringsloft, blev tilføjet viften af tilladte instrumenter. Selv om Rådet har ladet artikel 20 udgå i den fælles holdning, er der tilføjet en lignende procedure i artikel 22, stk. 4, netop om visse obligationstyper med specifikt forhøjet loft.

3.2.2.2 Ændringsforslag, der ikke har kunnet accepteres som sådan af Kommissionen:

Ved afstemningen efter førstebehandlingen erklærede Kommissionen ni ændrings forslag uacceptable som sådan. Syv af disse ændringsforslag blev imidlertid senere delvis inkorporeret i ordlyden til det ændrede forslag.

For så vidt angår en første gruppe af ændringsforslag (ordnet efter rækkefølge i den dispositive del, ændringsforslag 37, 36 og 45, 39, 43) var Kommissionens oprinde lige afvisning knyttet til et ønske om at beskytte de enkelte investorer mod en uhensigtsmæssig risikoeksponering i forhold til deres investeringsprofil. Dette synspunkt skal ses i forhold til, at regelsættet for investeringsinstitutter i høj grad ikke var gearet til, at OTC-derivater kunne omfattes af den generelle investerings strategi for de investeringsinstitutter, der er omfattet af direktivet, da de fordrer mere sofistikerede beregningsteknikker og opfølgning på handelsværdi og -risiko end de fleste andre omfattede finansielle instrumenter.

Siden hen kunne Kommissionen på baggrund af de metodekrav, der blev indført som base for en fælles tilgang til behandlingen af afledte instrumenter i medlemsstaterne, inkorporere størstedelen af indholdet i de nævnte ændringsforslag i det ændrede forslag. Ændringen af regelstrukturen fortsatte og førte i den fælles holdning til en ny balance, som Kommissionen finder acceptabel, mellem modernisering af investeringsinstitutternes investering i derivater og den sideløbende tilpasning af krav med hensyn til intern kontrol og tilsyn samt investoroplysning (se redegørelsen nedenfor).

Af de fire øvrige ændringsforslag, der som sådan blev erklæret uacceptable af Kommissionen (8, 44, 16 og 42 efter tekstrækkefølgen), kunne to af dem delvis inkorporeres i det ændrede forslag. Det drejer sig dels om ændringsforslag 44 om betingelserne for, hvordan andele i investeringsinstitutter og andre institutter for kollektiv investering kan indgå i et investeringsinstituts portefølje, dels om ændringsforslag 16 om sikkerhedsstillelse (collateral) i forbindelse med værdipapir långivningstransaktioner, idet det i sidstnævnte tilfælde blev anset for hensigts mæssigt i den fælles holdning at omfordele samtlige bestemmelser herom (se bemærkningerne til artikel 21).

Endelig kunne Kommissionen ikke medtage to ændringsforslag, i det ene tilfælde fordi den ændrede tekst kunne misfortolkes og gå imod ønsket om fællesskabs harmonisering (ændringsforslag 8), og i det andet tilfælde (ændringsforslag 42) fordi udeladelsen af en specifik bestemmelse om visse garanterede obligationer (artikel 22, stk. 3) ikke syntes politisk hensigtsmæssig. Rådet har i sin fælles holdning bekræftet disse valg.

3.2.2.3 Ændringer foretaget af Kommissionen og Rådet uafhængigt af Europa-Parlamentets ændringsforslag:

Først og fremmest har Kommissionen foretaget en række punktvise ændringer i den dispositive del og inkorporeret disse i det ændrede forslag. De blev siden hen mere eller mindre fuldstændigt medtaget i den fælles holdning, som endvidere fastlægger nye frister for direktivets gennemførelse (artikel 2 i forslaget til direktiv).

De pågældende bestemmelser vedrører følgende punkter: kategorisering af pengemarkedsinstrumenter, der sædvanligvis handles på visse regulerede markeder (artikel 1, stk. 8, og dertil knyttede artikler - se tabellen), tilføjelse af en specifik begrænsning for andele i investeringsinstitutter for så vidt angår sammensætningen af disse andele (artikel 25, stk. 2, tredje led - procentsatsen forhøjet med henblik på et kompromis i den fælles holdning), præciseringer af betingelserne for fravigelse af begrænsningen for så vidt angår investeringsselskabers datterselskaber (artikel 25, stk. 3, litra e), ændring medtaget i sin fulde ordlyd i den fælles holdning).

Samlet mener Kommissionen, at de foretagne ændringer bidrager til en forbedring af ordlyden i forslaget til direktiv.

For det andet er der foretaget mere betydningsfulde ændringer vedrørende henholds vis artikel 21 (omhandler fremover forsigtighedsforanstaltninger for derivater), skal ses i sammenhæng med bestemmelserne i den allerede omtalte artikel 24a (om handler investoroplysning), og artikel 22 (begrænsning af investeringskoncentrering for så vidt angår de forskellige typer modparter). Disse artikler er også omfattet af en række af Europa-Parlamentets ændringsforslag (tabellen indeholder nærmere oplysninger herom), men tekstforbedringen gjorde det nødvendigt at foretage en omfattende revidering af de pågældende artikler.

3.2.2.4 Afledte finansielle instrumenter: forsigtighedsprincipper (artikel 21)

Kommissionens forslag indeholdt bestemmelser om værdipapirlångivnings transaktioner, som investeringsinstitutter kunne udføre inden for rammerne af porteføljeforvaltningen. Disse specifikke bestemmelser udgår i den fælles holdning, idet værdipapirlångivningstransaktioner dog fortsat automatisk er omfattet af de meget overordnede bestemmelser i stk. 2. I betragtning af de store forskelle i national praksis fandt Rådet ikke, at tiden er inde til at tilføje sådanne regler, nødvendigvis kortfattede på baggrund af forhandlingerne. I lyset af behovet for hurtig enighed for investeringsinstitutdirektivet stillede Kommissionen sig på linie med synspunktet i den fælles holdning.

Artikel 21 er således i den fælles holdning forbeholdt først og fremmest transaktioner med afledte finansielle instrumenter. Kommissionens underliggende idé med at tilføje en artikel 24b i det ændrede forslag kommer delvis til udtryk i den fælles holdning i artikel 21, nemlig at samle alle bestemmelser vedrørende afledte instrumenter i en og samme artikel for så vidt angår styringsstrategi og portefølje dækning, bortset fra de underliggende regler om investeringsbegrænsninger (artikel 22) og oplysninger til offentliggørelse (artikel 24a).

Den af Rådet fastlagte tekst sammenstiller størstedelen af bestemmelserne i artikel 24b i det ændrede forslag med den tidligere artikel 21, stk. 1, i direktiv 85/611/EØF, og supplerer tillige teksten med nye bestemmelser, som styrker tilsynskravet og den permanente risikostyring.

Det skal bemærkes, at den specifikke begrænsning for den overordnede risiko ved OTC-derivater (30% af den samlede porteføljeværdi i det ændrede forslag som følge af et ændringsforslag fra Europa-Parlamentet vedrørende artikel 22, stk. 3a) er udgået. Til gengæld giver bestemmelserne vedrørende beregningen af kreditrisikoen ved disse derivater, og mere generelt, kontrol og rapportering af risici mulighed for præcist at behandle de forhold, der kendetegner OTC-derivater i forhold til instrumenter, der handles på et reguleres marked (tilstedeværelsen af en kreditrisiko, sværere at evaluere risici, afslutte en position og etablere dagsværdien, etc.) Der er taget højde for alle disse elementer i Rådets tekst, idet kompromiset tog sigte på at skabe et fundament for en fælles tilgang for medlemsstaterne i risikovurderingen, opfølgningen og investoroplysningen. Denne fælles tilgang styrkes endvidere af proceduren for oplysning og udveksling af synspunkter om metoder til risikoberegning, som Kommissionen skal forestå i henhold til det nye stk. 4, som følge af den fælles holdning.

Kommissionens tekst indfører endvidere en meget vigtig præcisering, som Rådet fastholder, med henblik på at evaluere samtlige risici ved derivater, herunder dem, der ikke er synlig i bogføringen, idet det udtrykkeligt kræves, at derivater, der indgår i værdipapirer, medtages i risikoberegningen. Dette er en overmåde vigtig præcisering for at styre risici som følge af den uundgåelige grad af sofistikering, der kendetegner de mest moderne styringsmetoder, og den falder i tråd med Europa-Parlamentets ændringsforslag om risikoafdækning og styring.

3.2.2.5 Investeringsloft - modpartsrisiko (artikel 22)

Artikel 22 var ikke ændret i Kommissionens oprindelige forslag af 17. juli 1998, som i øvrigt indeholdt specifikke investeringslofter for henholdsvis aktiver baseret på børsindekser (artikel 22a), andele i investeringsinstitutter (artikel 24) og investeringer i bankindskud (artikel 24a).

Europa-Parlamentets ændringsforslag omstrukturerede disse bestemmelser og medtog navnlig i artikel 22 modpartsrisikoen ved værdipapirer, men også bank indskud og OTC-derivater. For sidstnævnte indførte Europa-Parlamentet en dobbelt begrænsning: for hver modpart, individuel eller konsolideret i en koncern (artikel 1a), og global (ved at samle risici ved OTC-derivater). Kommissionen lagde samme tilgang til grund for sit ændrede forslag, men flyttede dog den globale begrænsning for investeringer i OTC-derivater over i en specifik artikel (ny artikel 24b).

Dernæst omstrukturerede Rådet ved (gennem visse tilføjelser og ændringer) at flytte størsteparten af bestemmelserne i artikel 24b over i artikel 21 (se tabellen i bilaget).

For så vidt angår begrænsningerne i artikel 22, stk. 1, bruges der i den fælles holdning en noget anden fremgangsmåde end i det ændrede forslag, men Kommissionen mener dette fuldstændigt acceptabelt med forbehold for visse forsigtighedsforanstaltninger. Når det drejer sig om modpartsrisikoen ved en og samme emittent, fastholder den fælles holdning det individuelle loft på 5 % for risikoen ved værdipapirer, pengemarkedsinstrumenter og OTC-derivater, når modparten ikke er et kreditinstitut som omhandlet i artikel 19, stk. 1, litra g). Derimod fastlægges der et specifikt loft for OTC-derivater, der handles med et sådant kreditinstitut (10 %), og for bankindskud (20 %), uden at dette berører en bestem melse om den samlede risikoeksponering i forhold til en given modpart (se neden for).

Denne differentierede tilgang alt efter modpart gentages i stk. 2, hvor der tages højde for tilsyn, hvilket kan analyseres som et bidrag til investorbeskyttelsen helt i overensstemmelse med ånden bag Europa-Parlamentets ændringsforslag.

Stk. 3 til 5 er for størstepartens vedkommende taget fra det ændrede forslag med tilføjelse af bestemmelserne om informationsudveksling og oplysning af offentligheden overført af Rådet fra artikel 20 (som i øvrigt udgår) til artikel 22, stk. 4. Det skal endvidere understreges, at stk. 5 indeholder to meget vigtige bestemmelser vedrørende eksponering over for modpartsrisici, når der er tale om en koncern.

For det første supplerer Rådets tekst den af Europa-Parlamentet indførte henvisning til direktiv 83/349/EØF [11] vedrørende konsoliderede regnskaber med en alternativ henvisning til anerkendte internationale regnskabsregler. Når først modparts koncernen er præcist afgrænset, finder de individuelle lofter anvendelse, hvilket såvel begrænser risikoen som giver operatørerne en rimelig fleksibilitet i valget af deres individuelle modpart.

[11] Rådets direktiv 83/349/EØF af 13. juni 1983 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om konsoliderede regnskaber. EFT L 193 af 18.7.1983, s. 1.

For det andet indfører Rådets tekst et koncernloft på 20 % specifikt for værdipapirer og pengemarkedsinstrumenter. Det er vigtigt at bemærke, at dette loft ikke berører det overordnede loft for samtlige instrumenter, ligeledes fastlagt i stk. 2 til på 20 % af investeringsinstituttet aktiver. Med andre ord begrænses risikoeksponeringen over for modparter såvel individuelt som for koncerner til en femtedel af investerings instituttets aktiver, men med en supplerende fleksibilitet med hensyn til investerings valg. Denne grænse på 20 % hæves dog til 35 %, når der tilføjes investeringer i visse specifikke gældsbeviser som omhandlet i stk. 3 og 4, på grund af de særlige garantier, der er forbundet med disse, idet dette loft på 35 % blev indført med et særligt direktiv i 1988 [12], som ikke er blevet ændret af Rådet.

[12] Rådets direktiv 88/220/EØF af 22. marts 1988, EFT L 100 af 19.4.1988, s. 31.

Loftet for koncerner på 20 % kan sidestilles med det maksimale loft, som medlemsstaterne kan fastlægge for risikoeksponeringen vedrørende andele i et investeringsinstitut eller et andet institut for kollektiv investering (ligeledes fastlagt til 20 % i artikel 24, stk. 1), samt det fastlagte loft for risikoeksponering over for en emittent i tilfælde af indeksbaserede papirer (overordnet loft ligeledes fastlagt på 20 % med forbehold for mulighed for fravigelse, når det drejer sig om én eneste emittent).

Samlet finder Kommissionen, at bestemmelserne i artikel 22, 22a og 24, som fastlægger grænser for koncentrering af modpartsrisici, udgør et sammenhængende hele på trods af den større kompleksitet.

3.2.2.6 Oplysninger, der skal offentliggøres og gøres tilgængelige for investor: "oplysningskrav" (artikel 24a)

I Kommissionens ændrede forslag var artikel 24a koncentreret om samtlige bestemmelser om investoroplysning vedrørende investeringsinstituttets investerings- og risikoprofil.

Rådet har foretrukket at samle punkterne efter emne, dvs. prospektet og investeringsstrategien for afledte instrumenter, mere generelt oplysninger om investeringsstrategien, når den ikke går ud på traditionelle investeringer i værdipapirer og pengemarkedsinstrumenter, investoroplysning ved høj portefølje volatilitet, og endelig efter anmodning yderligere oplysninger om indbyrdes til knytning mellem instrumenter, rentabilitet og risici, samt anvendte metoder i risikostyringen. Rådet har således baseret sig på ånden i artikel 24a, men har valgt en anden form, og det sidste stykke (supplerende oplysninger) gentager visse bestemmelser fra det ændrede forslag om investoroplysning om risici ved afledte instrumenter og udvider dem til at omfatte samtlige investeringstyper.

4. KONKLUSIONER

Kommissionen finder, at den fælles holdning fastholder de væsentligste elementer i Kommissionens forslag og i de af Europa-Parlamentets ændringsforslag, som Kommissionen har accepteret og integreret i det ændrede forslag. Faktisk finder Kommissionen, at ændringerne af det ændrede forslag (i form at tilføjelser og udeladelser) som følge af den fælles holdning ikke ændrer ved den tilsigtede overordnede balance mellem ajourføring af investeringsreglerne og investor beskyttelse. Kommissionen kan således anbefale Europa-Parlamentet at acceptere nævnte fælles holdning.

Udfærdiget i Bruxelles, den .[...]

På Kommissionens vegne

Formand

BILAG

Oversigtsbillede af ændringerne af Kommissionens oprindelige forslag: opfølgning på Europa-Parlamentets ændringsforslag og øvrige ændringer foretaget af Kommissionen og Rådet

NB. rubrikker uden relevans fremstår i gråt.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>