MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN om gennemførelsen af nyskabende foranstaltninger under artikel 6 i Den Europæiske Socialfonds forordning for programmeringsperioden 2000-2006

INDHOLDSFORTEGNELSE

I. LOVGRUNDLAGET

II. MÅL

III. GENERELLE PRINCIPPER

Nyskabelse og eksperimenter

Støtte til mainstreamingprogrammer

Koncentrering

Komplementaritet

Partnerskaber

Løbende forbedringer

Tværnationalt samarbejde samt netværk

Lige muligheder

IV. TEMATISKE OMRÅDER

V. TILPASNING TIL DEN NYE ØKONOMI INDEN FOR RAMMERNE AF DEN SOCIALE DIALOG

Nyskabende tiltag til foregribelse af økonomiske og sociale ændringer

Nyskabende tiltag vedrørende anvendelse af informationssamfundets redskaber i forbindelse med den sociale dialog

Nyskabende tiltag med henblik på socialt ansvar

Nyskabende tiltag med hensyn til modernisering af arbejdets tilrettelæggelse

Nyskabende tiltag til fremme af livslang uddannelse

VI. LOKALE BESKÆFTIGELSESSTRATEGIER SAMT INNOVATION

Støtte til gennemførelse af lokale handlingsplaner for beskæftigelsen samt benchmarkingaktiviteter

Inddragelse af beskæftigelseselementet i alle lokale politikker

Udvikling af standarder for uddannelse af sociale iværksættere og innovatorer

Udvikling af finansielle instrumenter til støtte af aktiviteter i den tredje sektor

Styrkelse af kvaliteten af tjenesteydelser og job

VII. KAPITALISERING, UDBREDELSE AF INFORMATION SAMT EVALUERING

VIII. FINANSIERING, STYRING OG ÅRLIG RAPPORTERING

I. LOVGRUNDLAGET

1. I artikel 1 i forordningen om Den Europæiske Socialfond [1] står, at Fonden vil bidrage til aktioner, der gennemføres i henhold til den europæiske beskæftigelsesstrategi og de årlige retningslinjer for beskæftigelsen, ved at yde støtte til foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af arbejdsløshed og til udvikling af de menneskelige ressourcer og social integrering på arbejdsmarkedet.

[1] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1784/1999 af 12. juli 1999 om Den Europæiske Socialfond, EFT L 213 af 13.8.1999.

2. Den Europæiske Socialfond (ESF) yder støtte gennem de operationelle programmer (eller enhedsprogrammeringsdokumenter) under mål 1, 2 og 3 og gennem programmerne for fællesskabsinitiativet EQUAL. En tredje form for støtte gives i medfør af artikel 6 i forordningen, hvor Kommissionen på eget initiativ kan finansiere nyskabende foranstaltninger.

3. I medfør af artikel 22, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1260/1999 [2] har Kommissionen allerede udarbejdet retningslinjer [3] for de forskellige former for nyskabende aktioner, som er omhandlet i artikel 6. ESF-udvalget vedtog en udtalelse om disse retningslinjer den 22. marts 2000. I overensstemmelse med adfærdskodeksen for gennemførelsen af de strukturelle politikker blev Europa-Parlamentet også hørt om disse retningslinjer og vedtog en beslutning den 6. juli 2000 [4].

[2] Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene, EFT L 161 af 26.6.1999.

[3] Retningslinjer for de forskellige typer nyskabende aktioner i forbindelse med artikel 22 i den generelle forordning (EF) nr. 1260/1999 - Nyskabende aktioner under artikel 6 i ESF-forordningen, reference 00220303.

[4] Europa-Parlamentets beslutning om udkast til retningslinjer for de forskellige typer nyskabende aktioner under artikel 22 (EF) nr. 1260/1999 - Nyskabende aktioner under artikel 6 i ESF-forordningen.

II. MÅL

4. I denne meddelelse beskrives derfor mere detaljeret, hvorledes Kommissionen agter at udnytte de muligheder, de nyskabende foranstaltninger under artikel 6 i ESF-forordningen giver i programmeringsperioden 2000-2006, på grundlag af retningslinjerne og under hensyntagen til bemærkninger og forslag både fra ESF-udvalget og Europa-Parlamentet.

III. GENERELLE PRINCIPPER

5. I overensstemmelse med artikel 22, stk. 1, i forordning nr. 1260/99 skal nyskabende aktioners iværksættelse være enkel, gennemsigtig og i overensstemmelse med forsvarlig økonomisk forvaltning. Herudover vil følgende principper udgøre grundlaget for aktionerne:

Nyskabelse og eksperimenter

6. Inden for rammerne af ESF skal nyskabende aktioner fremme nye fremgangsmåder og udpege eksempler på god praksis, som fremover kan forbedre gennemførelsen af de aktioner, der får støtte fra strukturfondene. Overførsel af erfaringer fra et andet sted, f.eks. et andet geografisk område og/eller en anden erhvervssektor, betragtes derfor også som nyskabende. Nyskabende aktioner omfatter derfor følgende typer af nyskabelse:

* procesorienterede nyskabelser, som omfatter udvikling af nye metoder, redskaber eller fremgangsmåder samt forbedring af eksisterende metoder

* målorienterede nyskabelser, som fokuserer på formulering af nye mål, og hvor nyskabelse kunne omfatte metoder til at identificere nye og lovende kvalifikationer og til at åbne op for nye beskæftigelsesområder på arbejdsmarkedet

* kontekstorienterede nyskabelser, som relaterer til politiske og institutionelle strukturer, og som fokuserer på systemudvikling i forbindelse med arbejdsmarkedet.

Støtte til mainstreamingprogrammer

7. De nyskabende aktioner støtter også mainstreamingprojekter under strukturfondene. Man vil fremme forbindelserne til overvågningsudvalgene og de styrende myndigheder for at maksimere virkningen af de nyskabende aktioner på mainstreamingprojekterne.

Koncentrering

8. Erfaringerne fra den tidligere programmeringsperiode viser, at nyskabende aktioner bør koncentreres om et fastlagt antal tematiske emner og projekter (f.eks. IT til at forbedre kommunikationen internt og mellem virksomheder inden for rammerne af den sociale dialog eller udnyttelse af mulighederne for at fremme mere omfattende partnerskaber mellem lokale interessegrupper som hjælp til lokal jobskabelse). Dette giver mulighed for en gennemskuelig og enkel styring og for at styrke indsatsen mht. særlige spørgsmål og fremgangsmåder.

Komplementaritet

9. Nyskabende aktioner støtter aktiviteter, som komplementerer aktiviteterne i mainstreamingprogrammerne og fællesskabsinitiativet EQUAL. Herudover vil man være særlig opmærksom på, at der ikke sker en overlapning af aktiviteter af eksperimentel karakter, som kunne finansieres gennem andre budgetposter. Man vil forsøge at skabe en synergieffekt med tematisk beslægtede programmer (f.eks. B5-5030, forberedende foranstaltninger til fremme af lokalt engagement vedrørende beskæftigelse og B3-4000, industrielle relationer og den sociale dialog).

Partnerskaber

10. Man vil prioritere forslag, der bygger på princippet om partnerskaber, hvor forskellige aktører (offentlige myndigheder, den private sektor, arbejdsmarkedsparterne, den tredje sektor) kan arbejde sammen om fælles mål. I princippet og afhængigt af det emne, der dækkes, kan forslag til projekter indsendes af arbejdsmarkedsparternes organisationer, private virksomheder, almennyttige organisationer, nationale, regionale og lokale myndigheder samt uddannelses- eller erhvervsuddannelsesinstitutioner i EU.

Løbende forbedringer

11. Nyskabende aktioner under artikel 6 vil bygge på erfaringerne fra de aktiviteter, som blev støttet i den foregående programmeringsperiode 1994-1999 (f.eks. nye kilder til beskæftigelse, lokal kapital til sociale formål, regionale strategier til udvikling af informationssamfundet (RISI), osv.), og erfaringerne fra andre pilotprogrammer såsom "Den tredje sektor og beskæftigelse" eller de regionale beskæftigelsespagter.

Tværnationalt samarbejde samt netværk

12. Erfaringerne fra den tidligere programmeringsperiode viser, at tværnationalt samarbejde og støtte til netværk mellem aktører, der samarbejder med andre i lignende situationer, er et element, der kan skabe betydelig merværdi blandt de projektansvarlige. Inden for rammerne af den sociale dialog giver tværnationale projekter mulighed for at afprøve nyskabende fremgangsmåder på stedet og for at overføre kendskabet til nyskabelser og specialviden til andre.

Lige muligheder

13. I nyskabende aktioner anvendes princippet om lige muligheder for mænd og kvinder i overensstemmelse med mainstreaming-politikken, som fastsat i artikel 2, stk. 2, litra c), i ESF-forordningen.

IV. TEMATISKE OMRÅDER

14. Erfaringerne fra den seneste programmeringsperiode har vist, at det er en fordel at gruppere aktiviteterne omkring emner. Derfor vil der blive anvendt en tematisk fremgangsmåde i perioden 2000-2006. Det er imidlertid vanskeligt at forudse i begyndelsen af programmeringsperioden, hvilke tendenser der vil komme inden for et så langt tidsrum, og en for snæver definition fra starten mindsker muligheden for at udpege og afprøve nyskabelser. Samtidig med at nyskabende aktioner skal gennemføres i forbindelse med emner, der er i overensstemmelse med de fem politikområder i ESF-forordningen og de tre horisontale emner, som går på tværs af disse områder (lokale beskæftigelsesinitiativer, de sociale og arbejdsmarkedsmæssige aspekter af informationssamfundet samt lige muligheder for mænd og kvinder) må definitionen af de tematiske områder hele tiden være så fleksibel, at de kan dække nye aktivitets- og innovationsområder. Derfor defineres kun de tematiske områder, som vil blive dækket af tidsrummet 2001-2002, her. Nye og/eller ændrede emner vil blive defineret i årsrapporten (jf. afsnit VIII. Finansiering, styring og årlig rapportering) inden de følgende indkaldelser af forslag.

15. Den seneste programmeringsperiode har også vist, at indkaldelse af forslag virker bedst, hvis der er en klart defineret sammenhæng og et tydeligt mål. Dette gør udvælgelses- og kapitaliseringsprocesserne lettere. Lokal kapital til sociale formål og regionale strategier til udvikling af informationssamfundet (RISI) er gode eksempler på denne fremgangsmåde, hvor man har koncentreret sig om få emner. De seneste europæiske rådsmøder har fastsat en politisk ramme og udarbejdet en vejledning for nyskabende aktioner, herunder:

* På Det Europæiske Råds møde i Lissabon den 23. og 24. marts 2000 blev der fastlagt et nyt strategisk mål for EU; EU skulle blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, med en bæredygtig økonomisk vækst med flere og bedre arbejdspladser samt større social samhørighed. Opnåelsen af dette mål vil gøre det muligt for EU igen at få fuld beskæftigelse. For at nå dette strategiske mål er det nødvendigt at anvende en decentral fremgangsmåde i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, hvor alle de forskellige aktører mobiliseres og inddrages, bl.a. medlemsstaterne, de regionale og lokale niveauer samt arbejdsmarkedsparterne og civilsamfundet. De lokale aktørers bidrag til væksten i beskæftigelsen er også blevet anerkendt i Kommissionens meddelelse "Lokal handling til fordel for beskæftigelsen - Den lokale dimension i den europæiske beskæftigelsesstrategi" [5].

[5] KOM(2000) 196 af 7. april 2000.

* Kommissionen vil udarbejde en ny meddelelse med forslag til, hvordan man kan udvikle en mere strategisk tilgang for EU-støtte på dette område.

* Endvidere opfordrede man på Det Europæiske Råds møde i Santa Maria da Feira den 19. og 20. juni 2000 arbejdsmarkedsparterne til at spille en mere fremtrædende rolle med hensyn til definitioner, gennemførelse og evaluering af retningslinjerne for beskæftigelsen, som afhænger af dem, med særlig vægt på modernisering af arbejdstilrettelæggelsen, livslang uddannelse og en højere erhvervsfrekvens, især for kvinder.

16. Kommissionen vil derfor koncentrere indkaldelsen af forslag vedrørende nyskabende aktioner i tidsrummet 2001-2002 omkring følgende emner:

* tilpasning til den nye økonomi inden for rammerne af den sociale dialog

* lokale beskæftigelsesstrategier samt innovation.

17. Under hvert af disse emner kræver Kommissionen, at de støttede initiativer tilstræber en ligelig deltagelse af kvinder og mænd. Desuden vil Kommissionen sikre, at ingen udelukkes fra deltagelse i disse initiativer på grund af handicap.

V. TILPASNING TIL DEN NYE ØKONOMI INDEN FOR RAMMERNE AF DEN SOCIALE DIALOG

18. På grundlag af erfaringerne fra programmeringsperioden 1994-1999 [6] udgør nyskabende aktioner et forsøgsområde for udarbejdelse og formidling af forskellige nye former for arbejdstilrettelæggelse, for forberedelse af overgangen til en vidensbaseret økonomi og et vidensbaseret samfund i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse "Strategier for job i informationssamfundet" [7], for udpegning af nye fremgangsmåder for fremvoksende områder, der giver en tilstrækkelig beskyttelse af alle kategorier af arbejdstagere, og for en ajourføring af former for arbejdspraksis, som er forældede.

[6] Rapport om nyskabende aktioner under artikel 6 i perioden 1994-1999.

[7] KOM(2000) 48 af 4. februar 2000.

19. Det er derfor hensigten at give støtte til følgende former for aktiviteter:

Nyskabende tiltag til foregribelse af økonomiske og sociale ændringer

20. Ved at foregribe industrielle ændringer kan man bedre forberede og effektivt målrette uddannelsen, så (det knappe udbud) af arbejdstagere får de fleksible kvalifikationer, der er nødvendige i et moderne arbejdsmiljø, der ændrer sig. Man vil prioritere nyskabende aktioner, der sigter på en styrkelse af beskæftigelsen og jobkvalifikationerne, gennem støtte til foregribende aktioner, herunder dialog.

Nyskabende tiltag vedrørende anvendelse af informationssamfundets redskaber i forbindelse med den sociale dialog

21. Der er behov for en modernisering på alle niveauer af den sociale dialog som reaktion på de ændrede behov - nye former for arbejdspraksis, kontraktformer, arbejdssteder, osv. - , og kommunikation med anvendelse af nye kanaler og mekanismer vil spille en meget stor rolle. Nyskabende aktioner, der sigter på anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi i den sociale dialog, herunder uddannelse i anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi, vil blive prioriteret.

Nyskabende tiltag med henblik på socialt ansvar

22. På Det Europæiske Råds møde i marts 2000 blev der rettet en særlig appel til virksomhederne om at udvise socialt ansvar vedrørende god praksis for livslang uddannelse, arbejdstilrettelæggelse, lige muligheder, social integration og bæredygtig udvikling. Der vil blive givet støtte til nye tiltag vedrørende socialt ansvar, herunder kampagner for bevidstgørelse herom, inddragelse af små og mellemstore virksomheder samt udveksling af eksempler på god praksis.

Nyskabende tiltag med hensyn til modernisering af arbejdets tilrettelæggelse

23. De europæiske firmaer må tilpasses de nye vilkår for global konkurrence; udnyttelse af konkurrencefordelene i forbindelse med skiftet mod en vidensbaseret økonomi; støtte til en bæredygtig industriel udvikling; større tilpasning af udbuddet i forhold til efterspørgslen; forening af familieliv og arbejdsliv. Man vil prioritere nyskabende aktioner, der sigter på nye former for tilrettelæggelse af arbejdet, hvor disse mål nås, ved at man hjælper virksomhederne med at opnå nye langsigtede former for konkurrencefordele gennem udveksling af bedste praksis og en mere effektiv udvikling og udnyttelse af den menneskelige viden og de menneskelige kvalifikationer.

Nyskabende tiltag til fremme af livslang uddannelse

24. På det ekstraordinære topmøde i Lissabon understregede man betydningen af livslang uddannelse: "Højere prioritering af livslang uddannelse som en grundlæggende komponent i den europæiske sociale model, bl.a. ved at fremme aftaler mellem arbejdsmarkedets parter om innovation og livslang uddannelse". Nyskabende og målelige tiltag vedrørende livslang uddannelse vil blive prioriteret.

VI. LOKALE BESKÆFTIGELSESSTRATEGIER SAMT INNOVATION

25. Den europæiske beskæftigelsesstrategi er en ramme, der passer til regionale strategiske beskæftigelsestiltag. Med budgetposten, forberedende foranstaltninger til fremme af lokalt engagement vedrørende beskæftigelse (B5-503), er der startet et forsøg med støtte til undersøgelse af muligheden for at skabe lokale beskæftigelsesplaner på grundlag af retningslinjerne for beskæftigelsen. Herudover fokuseres der i EQUAL på et strategisk samlet tiltag, som er baseret på partnerskaber af lokal karakter/mellem sektorer, med anvendelse af de ni emner [8] inden for de fire søjler i den europæiske beskæftigelsesstrategi. Lokale beskæftigelsespagter har også været et forsøgsområde for tiltag med strategiske partnerskaber.

[8] Meddelelse om retningslinjer for fællesskabsinitiativet EQUAL, EFT C 127 af 5.5.2000.

26. De aktiviteter, der er gennemført i indkaldelsen i 1996/1997 af "Udnyttelse af nye beskæftigelsesmuligheder" og pilotprogrammet "Den tredje sektor og beskæftigelse," har vist, at den tredje sektor er særlig effektiv, når det gælder om at skabe beskæftigelse inden for eksisterende eller nye områder, som svarer til de ændrede (og uopfyldte) behov i samfundet, samtidig med at sårbare og socialt udstødtes mulighed for beskæftigelse styrkes. Den tredje sektor giver en merværdi til den lokale udviklingsproces og giver mulighed for at kombinere økonomiske og sociale mål. Nyskabende aktioner kan bidrage til en bedre forståelse af den tredje sektors muligheder og kan styrke denne sektors bidrag til den lokale beskæftigelse.

27. Ved høringen om Kommissionens meddelelse om lokal handling til fordel for beskæftigelsen konkluderede man, at EU-støtte til lokal udvikling og beskæftigelsesinitiativer skal ændres fra støtte til enkeltinitiativer til en mere strategisk form for støtte. Der er planlagt en ny meddelelse til foråret 2001, som skal omfatte retningslinier for udarbejdelse af lokale og regionale beskæftigelses strategier, der kan styrke effekten af den europæiske beskæftigelsesstrategi og opbygningen af lokale aktørers kapacitet. Artikel 6 vil være et instrument af meget stor betydning til udarbejdelse af de redskaber, som skal gøre det muligt at integrere den lokale dimension af den europæiske beskæftigelsesstrategi i ESF-programmerne, og sikre, at der drages konklusioner, og at man formidler kendskabet hertil.

28. Ved støtten til lokal beskæftigelse er det planen at prioritere følgende former for aktiviteter:

Støtte til gennemførelse af lokale handlingsplaner for beskæftigelsen samt benchmarkingaktiviteter

29. Udkastet for 2001 til retningslinjerne for beskæftigelsen giver en ramme for lokale og regionale myndigheder til udarbejdelse af beskæftigelsesstrategier på grundlag af omfattende lokale partnerskaber. Nyskabende aktioner vil virke fremmende for gennemførelsen af sådanne strategier i tæt samarbejde med både regionale og nationale aktører. Der vil blive givet støtte til forskning vedrørende aktionerne for at fremme metoder, der kan kortlægge anvendelsen af lokale beskæftigelsesstrategier, herunder metodisk arbejde vedrørende indikatorer og benchmarking, udpegning af eksempler på god praksis samt mekanismer til sikring af udveksling af god praksis og erfaringer.

Inddragelse af beskæftigelseselementet i alle lokale politikker

30. Der vil blive givet støtte til pilotaktioner, som forsøger at inddrage beskæftigelsesaspekterne i alle lokale politikområder, såsom affaldshåndtering, kultur, idræt, uddannelse, børnepasning og andre sociale tjenesteydelser, og som vurderer merværdien heraf i form af jobskabelse.

Udvikling af standarder for uddannelse af sociale iværksættere og innovatorer

31. Nye former for selvstændig virksomhed med inddragelse af nye former for arbejde og produktion og med en særlig tilknytning til organisationer i den tredje sektor forsøger at kombinere sociale og økonomiske mål og imødekommer således nye samfundsbehov. Der vil blive givet støtte til de ledelseskvalifikationer og sociale kvalifikationer, der er nødvendige for at en samfundsbevidst, selvstændig virksomhed kan blive bæredygtig.

Udvikling af finansielle instrumenter til støtte af aktiviteter i den tredje sektor

32. Nyskabende aktioner vil støtte udarbejdelsen af bæredygtige støtteløsninger for den tredje sektor, (hvor man vil undgå afhængighed af tilskud), som kombinerer nyskabende finansielle instrumenter såsom minikreditter, lokalt opsparede solidaritetsmidler, værdibeviser, skattenedsættelser.

Styrkelse af kvaliteten af tjenesteydelser og job

33. Der vil blive givet støtte til udarbejdelse af metoder til kvalitetssikring og anerkendelse af minimumsstandarder for niveauet for tjenesteydelser samt kvalitetsstandarder for arbejdsforholdene. Der vil blive lagt særlig vægt på sociale og personlige tjenesteydelser, herunder den tredje sektor.

VII. KAPITALISERING, UDBREDELSE AF INFORMATION SAMT EVALUERING

34. Styringen af nyskabende aktioner omfatter i sagens natur et system til kapitalisering og information om projekternes resultater og de indhøstede erfaringer. En vellykket innovation skal kapitaliseres for at opnå den størst mulige effekt på politikken, og hvor det er hensigtsmæssigt skal den indgå i mål 1, 2 og 3 i strukturfondens programmer og i de nationale handlingsplaner for beskæftigelsen. Initiativerne lokal kapital til sociale formål og regionale strategier til udvikling af informationssamfundet (RISI) er gode eksempler på nyskabende aktioner, som indgår i mainstreamingoperationer.

35. For at man med den nyskabende aktion kan få det størst mulige udbytte ved en afprøvning af nyskabende tiltag på stedet og ved forsøg på at videregive nyskabende og special viden, må der være et tæt samarbejde mellem Kommissionen og de nationale, regionale og lokale styrende organer samt arbejdsmarkedsparterne og organisationer i den tredje sektor. På EU-niveau vil Kommissionen bruge de eksisterende udvalg og grupper, såsom ESF-udvalget, beskæftigelsesudvalget, udvalget for den sociale dialog eller det europæiske net for arbejdstilrettelæggelse for at udbrede kendskabet til og for at kunne vurdere følgerne af de igangsatte aktiviteter for den europæiske beskæftigelsesstrategi og andre fællesskabsprogrammer.

36. For at kunne finde vellykkede eksempler på nyskabende praksis vil Kommissionen støtte følgende former for aktioner i processen med at opnå en virkning på EU-niveau:

* støtte oprettelsen af netværk for samarbejde og udveksling af erfaring, herunder præsentationsbesøg, seminarer, undersøgelser og udveksling af personale

* støtte til undersøgelser og demonstrationsprojekter for at kunne offentliggøre erfaringerne og endvidere konferencer, seminarer og websteder for at bidrage til udbredelsen af kendskabet til nyskabende projekter; støtte til gruppering, netværker og udveksling af eksempler på god praksis i artikel 6-projekter

* udnyttelse af de muligheder, de nye informationsteknologier giver, således at webstederne fra de nyskabende ESF-aktioner bliver en europæisk reference inden for dette område.

37. Nyskabende aktioner under artikel 6 i ESF-forordningen vil blive evalueret. Hvert tematisk område vil blive løbende evalueret og evalueret senere for at måle de opnåede resultaters virkning, nyskabende effekt, effektivitet og mulighed for overførsel.

VIII. FINANSIERING, STYRING OG ÅRLIG RAPPORTERING

38. I den generelle forordning står, at iværksættelsen af nyskabende aktioner skal være enkel, gennemsigtig og i overensstemmelse med forsvarlig økonomisk forvaltning.

39. Den Europæiske Socialfond (2000-2006) kan finansiere nyskabende aktioner med indtil 0,40 % af ESF's årlige tildeling [9]. Det årlige beløb til nyskabende aktioner under ESF i tidsrummet 2000-2006 fastsættes i henhold til den årlige tildeling af budgetmidler. Aktiviteterne, der støttes, omfatter undersøgelser, pilotprojekter og demonstrationsprojekter samt udveksling af erfaringer. Foranstaltninger vedrørende teknisk bistand på initiativ af Kommissionen vil blive finansieret i overensstemmelse med artikel 23 i forordning (EF) nr. 1260/1999.

[9] Jf. artikel 22, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1260/99.

40. Det støttede projekter bør finansielt være så omfattende, at de kan frembringe værdifulde erfaringer. Hver indkaldelse vil fastsætte et minimums- og et maksimumsbeløb for den finansielle støtte (normalt mellem 300 000 og 3 mio. EUR) samt den procentuelle andel af ESF's bidrag. Hvis et projekt skulle være ekstremt lille, kunne man gøre brug af muligheden for at finansiere forslag, som omfatter en gruppe af projekter (med en enkelt koordinerende projektansvarlig).

41. Kommissionen vil ikke yde støtte, der dækker de samlede omkostninger i projekterne. Projektansvarlige vil blive anmodet om at bidrage til foranstaltningen. ESF-bidraget vil hverken dække omkostninger, der ikke er støtteberettigede, eller omkostninger, som ville være påløbet, hvis projektet ikke blev gennemført.

42. De projektansvarlige skal tydeligt gøre opmærksom på, hvor det administrative og finansielle ansvar for styringen af projekterne ligger. De bør også vise, at de kan forvalte og aflægge regnskab for den tildelte støtte.

43. For at sikre åbenhed omkring den støtte, der gives til nyskabende aktioner, vil Kommissionen gøre brug af offentlige indkaldelser af forslag, og offentliggøre disse i De Europæiske Fællesskabers Tidende og på Europa-websiden. Om de eventuelle projekter er støtteberettigede, vil afhænge af dækningsområdet og emnet for den offentliggjorte indkaldelse af forslag.

44. Retningslinjerne for projektansvarlige, som følger med hver indkaldelse af forslag, vil sætte de projektansvarlige i stand til at indsende deres ansøgninger om støtte i overensstemmelse med kriterierne og kravene i forordning (EF) nr. 1784/1999.

45. Efter beslutningen om tildeling af støtte er taget, vil der blive indgået en kontrakt, som definerer partnernes rettigheder og forpligtelser i overensstemmelse med Europa-Kommissionens vademecum om forvaltning af tilskud.

46. Generelt vil projekterne blive styret direkte af Kommissionens tjenestegrene. Men for at øge virkningerne af artikel 6 mest muligt vil Kommissionen, hvor det skønnes hensigtsmæssigt og effektivt, gøre brug af globaltilskud i henhold til artikel 27 i forordning (EF) nr. 1260/1999 som en hensigtsmæssig form for støtte. Reglerne og henstillingerne i vademecum for forvaltning af tilskud vil blive anvendt til de direkte tilskud.

47. For at udbrede kendskabet til resultaterne fra de nyskabende aktioner til så mange som muligt udarbejder Kommissionens tjenestegrene en årlig rapport om gennemførelsen af nyskabende aktioner under artikel 6. Denne rapport vil blive fremlagt for ESF-udvalget og vil blive sendt til Europa-Parlamentet i overensstemmelse med adfærdskodeksen.