Udtalelse om Kommissionens udkast til meddelelse til medlemsstaterne om retningslinjer for operationelle programmer, som medlemsstaterne opfordres til at udarbejde inden for rammerne af et faellesskabsinitiativ for byomraader (URBAN)

(94/C 217/03)

Europa-Kommissionen besluttede den 15. marts 1994 i henhold til EF-traktatens artikel 198 C at anmode om Regionsudvalgets udtalelse om Kommissionens ovennaevnte udkast til meddelelse.

Regionsudvalget vedtog paa sin 3. plenarforsamling den 17.-18. maj 1994, moedet den 17. maj, med stort flertal, idet 2 stemte hverken for eller imod, paa grundlag af et forslag forelagt af Francesco Rutelli som hovedordfoerer, foelgende udtalelse.

REGIONSUDVALGET

har ud fra foelgende betragtninger:

Kommissionen har i sin meddelelse KOM(94) 46 af 16. marts 1994 »EF-initiativernes fremtid under strukturfondene« godkendt de generelle principper for faellesskabsinitiativerne i perioden 1994-1999, som i hovedsagen er baseret paa temaerne tvaernationalt og interregionalt samarbejde og net, udvikling af landdistrikterne og de fjerntliggende regioner, beskaeftigelse og udvikling af menneskelige ressourcer samt forvaltning af den industrielle omstilling,

Kommissionen vedtog den 2. marts 1994 sin meddelelse KOM(94) 61 om retningslinjerne for de operationelle programmer, som medlemsstaterne opfordres til at indsende inden for rammerne af et faellesskabsinitiativ for byomraader (URBAN), i henhold til artikel 11 i Raadets forordning (EOEF) nr. 2082/93 om aendring af forordning (EOEF) nr. 4253/88 og artikel 3, stk. 2, i forordning (EOEF) nr. 2083/93 om aendring af forordning (EOEF) nr. 4254/88,

Europa-Parlamentet besluttede under behandlingen af 1994-budgettet, at der under kapitlet »Faellesskabsinitiativer« oprettes en budgetpost med titlen »Politik for byomraader«,

i henhold til artikel 198 A i EF-traktaten deltager de regionale og lokale myndigheder via Regionsudvalget i Faellesskabets beslutningsproces,

med naerhedsprincippet aabner der sig nye perspektiver for de lokale myndigheder, som maa stoettes, navnlig via tilstraekkelige ressourcer, for at lette den europaeiske integration,

princippet om partnerskab og noedvendigheden af at mindske det demokratiske underskud i EU betyder, at Kommissionen skal inddrage de lokale myndigheder i udformningen og gennemfoerelsen af Faellesskabets strukturpolitikker,

naerhedssprincippet, i henhold til hvilket beslutningerne boer traeffes saa taet paa borgerne som muligt, boer ogsaa anvendes paa EF-initiativer, som falder inden for Kommissionens kompetenceomraade under strukturfondene, saa ogsaa disse instrumenter sikrer byerne og de lokale myndigheder en aktiv og demokratisk indflydelse, idet den interinstitutionelle dialog med Regionsudvalget fuldt ud tilgodeses,

de lokale administrationers opgaveomraade er, trods forskelle som foelge af divergerende strukturer i de enkelte medlemsstater, meget omfattende og betydningsfuld, og den europaeiske integration har betydelige foelgevirkninger for de lokale instansers aktiviteter og politik,

Agenda 21, som blev undertegnet paa Rio-konferencen, understreger betydningen af strategier for en baeredygtig udvikling af byomraader,

i dokumentet Europa 2000, i groenbogen om bymiljoeet og i det femte handlingsprogram paa miljoeomraadet anses det for noedvendigt, at alle Faellesskabets politikker revideres i overensstemmelse med princippet om en baeredygtig udvikling, og at Kommissionen foelger dette princip i sine initiativer,

mange omraader af Faellesskabets politikker og Kommissionens initiativer har miljoemaessige konsekvenser for livet i byerne og den fysiske planlaegning (energi, transport, turisme, SMV, socialpolitik), og i det fjerde FTU-rammeprogram anerkendes noedvendigheden af, at der ivaerksaettes en socio-oekonomisk forskningsaktion, som orienteres mod den stigende forringelse af livsmiljoeet og de offentlige omraader,

de erfaringer, der siden 1989 er gjort med pilotprojekter, der er baseret paa artikel 10 i forordningen om Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og sigter mod udveksling af erfaringer og samarbejde mellem europaeiske regioner og byer; og navnlig erfaringerne med RECITE-programmet, som har til formaal at fremme erhvervslivet i ugunstigt stillede regioner, at stoette lokalsamfundenes oekonomiske partnere, at fremme udviklingen af stordriftsoekonomi paa grundlag af et omkostningsfordelingssystem i de lokale myndigheders regi,

social udelukkelse og foelgerne heraf paafoerer de lokale instanser store udgifter og problemer i form af social bistand, fremskaffelse af boliger, byfornyelse, genopretning af omraader, der forfalder eller bebos illegalt, og social genindslusning gennem undervisning og uddannelse,

de erfaringer, der er gjort med programmer til afhjaelpning af problemet med social udelukkelse, som skyldes tilstroemningen til de store byomraader, og navnlig programmet Fattigdom III,

de erfaringer, der er gjort med programmerne for de svageste i samfundet, navnlig MIGRANTS for fremskaffelse af boliger til indvandrerarbejdstagere, ERGO for bekaempelse af kronisk arbejdsloeshed og HELIOS for oekonomisk og social reintegrering af handicappede;

paa sin 3. plenarforsamling den 17. og 18. maj 1994 vedtaget foelgende udtalelse.

1. Generelle bemaerkninger

REGIONSUDVALGET

- er saerdeles tilfreds med Kommissionens forslag om et ad hoc-initiativ, som kortlaegger byomraadernes saerlige problemer og forudser operationelle instrumenter for byerne, hvor 80 % af EU's befolkning bor,

- glaeder sig over dets innovative karakter og institutionelle praeg sammenlignet med de pilotprojekter, som tidligere ivaerksattes under strukturfondene (1988-1993),

- godkender retningslinjerne i Kommissionens forslag for denne faellesskabsaktion, som paa laengere sigt skal tage form af en integreret strategi for omraader som oekonomisk udvikling, energi, transport, fysisk planlaegning og alle de oevrige spoergsmaal i tilknytning til byomraader,

- opfordrer Kommissionen til at undersoege muligheden for at vedtage et saerligt faellesskabsinitiativ for mindre bysamfund med under 100 000 indbyggere,

- mener, at denne strategi kraever inddragelse af de lokale instanser, erhvervslivet og de lokale foreninger, gennem en optimal udnyttelse af alle eksisterende former for partnerskab, samt udveksling af oplysninger og erfaringer paa tvaers af graenserne, netvaerk mellem byer i forskellige lande, ogsaa uden for EU, og anerkendelse af alle former for allerede eksisterende partnerskaber,

- oensker, at erfaringerne med dette initiativ kommer til at danne grundlag for indfoerelsen af en ny politik for byomraaderne i forbindelse med revisionen af EU-traktaten i 1996.

2. Faellesskabets finansielle bidrag til finansieringen

- mener, at et bidrag paa 600 millioner ECU, som kun kan gaa til ca. 50 byer med en befolkning paa over 100 000 inden for et tidsrum af fire aar, er utilstraekkeligt,

- oensker, at bidraget forhoejes betydeligt og koncentreres paa et begraenset antal initiativer, der kan fungere som referencemodel for systemintegrerede foranstaltninger til genopretning af byomraader,

- finder det paakraevet, at midlerne til de godkendte projekter administreres direkte af de enkelte byers forvaltning og ikke medlemsstaternes centrale administrationer.

3. Naerhedsprincippet og partnerskab

- mener - under henvisning til naerhedsprincippet, som er stadfaestet i EF-traktaten, og partnerskabsprincippet, som ligger til grund for reformen af strukturfondene - at de lokale ansvarlige myndigheder boer spille en central rolle i forvaltningen af dette faellesskabsinitiativ, da disse demokratisk valgte myndigheder har den snaevreste beroering med bysamfundene,

- mener, at dette initiativ er en saerdeles god anledning til at knaesaette partnerskabsprincippet, som forpligter Kommissionen til at inddrage lokalsamfundene i udformningen af Faellesskabets strukturpolitik paa enhver taenkelig maade, for eksempel ved fastlaeggelse af prioriteringskriterier, evaluering af projekter og udpegelse af den gruppe af uafhaengige sagkyndige, som Kommissionen paataenker at nedsaette i samarbejde med medlemsstaterne.

4. Nationale, operationelle programmer

- saetter spoergsmaalstegn ved vaerdien af de operationelle programmer, som medlemsstaterne skal vedtage, og betvivler, at en tidsfrist paa fire maaneder efter offentliggoerelsen af denne meddelelse fra Kommissionen er tilstraekkelig til, at man kan naa at forelaegge de nationale, operationelle programmer,

- oensker, at de befoejelser, Kommissionen har tiltaenkt medlemsstaterne i forbindelse med projektudvaelgelsen, udoeves i forstaaelse med de lokale myndigheder, at de begraenses til den foerste udvaelgelse, at kun de projekter udelukkes, som afgjort ikke er stoetteberettigede, og at Kommissionen sammen med de lokale myndigheder faar befoejelse til at traeffe beslutning, naar den endelige evaluering af projekterne foretages.

5. Stoetteberettigede bykvarterer og bydele

- godkender, at en betydelig del af budgettet til dette initiativ forbeholdes byer i omraader under maal nr. 1 (omraader med tilbagestaaende udvikling), da det er noedvendigt at styrke virkningerne af Faellesskabets indsats, ogsaa ud over vedtagelsen af stoetteplaner for de enkelte beroerte omraader, saa man hurtigere faar mindsket udviklingsforskellene mellem disse og andre omraader,

- mener i oevrigt, at de midler, der er afsat til byer uden for maal nr. 1-omraaderne, boer tildeles med en vis fleksibilitet, saa det bliver muligt at inddrage bykvarterer eller bydele, hvor forfaldet er fremskredent, eller som hidtil kun perifert og med begraensede midler har vaeret omfattet af faellesskabsprogrammer, og som ikke kommer i betragtning under strukturfondene, fordi de ikke ligger i stoetteberettigede omraader,

- finder endvidere denne fleksibilitet noedvendig, selv om et stigende antal byer er stoetteberettigede under maal nr. 2 efter strukturfondsreformen, fordi der alligevel stadig kan vaere kritiske levevilkaar i bykvarterer eller bydele med alvorlige industriomstillingsproblemer, ogsaa i byer, der ikke anses for stoetteberettigede,

- finder det endelig oenskeligt, at der indfoeres et saadant fleksibilitetskriterium, i betragtning af den store betydning, maal nr. 3 og 4 har for samtlige byer efter revisionen af Socialfonden, hvor der indfoertes to nye maal for byomraader: integration af personer, som trues med udelukkelse fra arbejdsmarkedet, og arbejdstagernes tilpasning til industrielle omstillinger,

- oensker dog, at der ved udvaelgelsen af byer uden for maal nr. 1 tages hensyn til kravet om adgang til erfaringer og projekter, idet der oprettes netvaerk og udveksles oplysninger med byer under maal nr. 1,

- mener, at antallet af projekter uden for maal nr. 1-omraader (16 eller 17, dvs. en tredjedel af det samlede antal paa 50) er klart utilstraekkeligt,

- mener, at der blandt de kriterier, Kommissionen har lagt til grund for sin definition paa bykvarterer eller bydele i vanskeligheder, maa laegges saerlig vaegt paa boligkvalitet og socio-etnisk sammensaetning, antallet af ledige personer under social forsorg, og oensker hertil at foeje kriteriet adgang til basisydelser saasom el- og vandforsyning, kloakering og veje.

6. Stoetteberettigede foranstaltninger i projekterne

- mener, at den vifte af foranstaltninger, der kan indgaa i et integreret program, er hensigtsmaessig, da Kommissionens valg af foranstaltninger er baseret paa allerede gennemfoerte pilotprojekter.

7. Hoering og partnerskab

- mener, at de borgere, som beroeres af et program for byomraader, der finansieres under dette EF-initiativ, boer hoeres direkte eller via lokalt valgte repraesentanter, saa man undgaar planlaegningsfejl og foranstaltninger, som ikke er egnede til at skabe forskellige former for partnerskab.

8. Resultatformidling

- beklager, at resultaterne af de pilotprojekter, som er blevet gennemfoert i byomraader, hidtil kun har fundet liden udbredelse, og oensker, at der foranstaltes seminarer og konferencer over forventede og faktiske resultater af saadanne faellesskabsinitiativer.

Bryssel, den 17. maj 1994.

Jacques BLANC

Formand for

Det Regionsudvalg