ISSN 1831-0796
DEN EUROPÆISKE 
REVISIONSRET
2013
DA
Særberetning nr. 12
KAN KOMMISSIONEN OG MEDLEMSSTATERNE 
PÅVISE, AT EU’S BUDGET TIL UDVIKLING AF 
LANDDISTRIKTER  ANVENDES FORNUFTIGT?

KAN KOMMISSIONEN OG 
MEDLEMSSTATERNE PÅVISE, AT 
EU’S BUDGET TIL UDVIKLING AF 
LANDDISTRIKTER ANVENDES 
FORNUFTIGT?Særberetning  nr. 12  2013
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
Fax +352 4398-46410
E-post: eca-info@eca.europa.eu
Internet: http://eca.europa.eu
Særberetning  nr. 12  2013
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren ( http://europa.eu )
Katalogoplysninger findes bagest i denne publikation
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2013
ISBN 978-92-9241-425-2
doi:10.2865/4244
© Den Europæiske Union, 2013
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Printed in Luxembourg
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?3
INDHOLD
Punkt
 GLOSSAR
I-VII  RESUMÉ
1-14 INDLEDNING
7-14   POLITIKKEN FOR UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER OG DEN FÆLLES OVERVÅGNINGS- OG 
EVALUERINGSRAMME (CMEF)
15-18 REVISIONENS OMFANG OG REVISIONSMETODEN
19-75  BEMÆRKNINGER
19-34   FREMGÅR DET KLART, HVAD DER ØNSKES OPNÅET MED UDGIFTERNE TIL UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER?
22-25   I EU’S POLITIK FOR UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER KVANTIFICERES MÅLSÆTNINGERNE IKKE, OG DER 
FASTSÆTTES IKKE MÅL: MEDLEMSSTATERNE BØR GØRE DETTE I PULD …
26-34   … MEN PULD INDEHOLDER IKKE TILSTRÆKKELIGT SPECIFIKKE MÅLSÆTNINGER MED MÅL FOR DE FORVENTEDE 
RESULTATER
35-57   ER DER OFFENTLIGGJORT PÅLIDELIGE OPLYSNINGER, SOM VISER, HVAD DER ER OPNÅET MED UDGIFTERNE, 
OG HVOR PRODUKTIVT DETTE ER SKET?
37-42  DE FÆLLES OVERVÅGNINGSINDIKATORDATA OM RESULTATER ER IKKE TILSTRÆKKELIGT PÅLIDELIGE
43-45   I MIDTVEJSEVALUERINGERNE DRAGES DER IKKE TILSTRÆKKELIGT EVIDENSBASEREDE KONKLUSIONER OM 
VIRKNINGERNE AF FORANSTALTNINGERNE TIL UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER
46-50   KOMMISSIONEN HAR TILSKYNDET MEDLEMSSTATERNE TIL AT FORBEDRE OVERVÅGNINGEN OG EVALUERINGEN, 
OG DER ER NYTTIGE OPLYSNINGER OM, HVAD EU-MIDLERNE ANVENDES TIL …
51-57   … MEN RAPPORTERINGEN AF DE OPNÅEDE RESULTATER HAR VÆRET UTILSTRÆKKELIG TIL AT PÅVISE, AT EU’S 
BUDGET ER BLEVET ANVENDT FORNUFTIGT
4
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?4
58-75   ER OVERVÅGNINGS- OG EVALUERINGSOPLYSNINGERNE BLEVET BRUGT TIL AT FORBEDRE UDGIFTERNES 
EFFEKTIVITET OG PRODUKTIVITET?
61-62   KOMMISSIONEN TOG IKKE FORANSTALTNINGERNES EFFEKTIVITET I BETRAGTNING, DA DEN OPRINDELIGT 
GODKENDTE PULD
63-64   MEDLEMSSTATERNE HAR BRUGT OVERVÅGNINGS- OG EVALUERINGSOPLYSNINGERNE TIL AT ØGE 
ANVENDELSEN AF FORANSTALTNINGERNE …
65-75   … MEN DER ER KUN BEGRÆNSET DOKUMENTATION FOR, AT MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN 
BRUGER OPLYSNINGERNE OM RESULTATERNE TIL AT FORBEDRE FORANSTALTNINGERNES EFFEKTIVITET ELLER 
PRODUKTIVITET
76-87 KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER
 BILAG  — STATUS OVER RESUL TATINDIKATORMÅL OPSTILLET I PULD OG DATA FORELAGT 
AF MEDLEMSSTATERNE I DERES ÅRLIGE STATUSRAPPORTER FOR 2011
KOMMISSIONENS SVAR
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?5
Akse : I programmeringsperioden 2007-2013 gennemføres politikken for udvikling af landdistrikter under tre 
tematiske akser, som er sammenhængende grupper af foranstaltninger til landdistriktsudvikling, og én horison -
tal akse, som vedrører Leadermetoden (Leaderaksen).
CMEF : Common Monitoring and Evaluation Framework — fælles overvågnings- og evalueringsramme
Delt forvaltning : Metode til gennemførelse af EU-budgettet, hvor Kommissionen delegerer gennemførelses -
opgaver til medlemsstaterne, men stadig har det endelige ansvar.
Diversificeringsforanstaltninger : Tre foranstaltninger til landdistriktsudvikling, som har til mål at diversifi -
cere økonomien i landdistrikter: »diversificering til ikkelandbrugsaktiviteter «, »støtte til oprettelse og udvikling 
af mikrovirksomheder« og »fremme af turismen«.
Dødvægt : En situation, hvor en støttet foranstaltning ville være blevet gennemført helt eller delvist også uden 
støtte.
Effekt : De socioøkonomiske og miljømæssige virkninger på længere sigt.
Effektivitet : Opnåelse af de fastsatte mål.
Evaluering : En periodisk indsamling og analyse af dokumentation med det formål at drage konklusioner om 
»interventionernes« effektivitet og produktivitet. Ved en evaluering kan politikkens relevans, sammenhæng og 
EU-merværdi tages i betragtning.
Foranstaltning : En støtteordning til gennemførelse af en politik. I en foranstaltning defineres reglerne for de 
»operationer«, der kan finansieres.
Forsvarlig økonomisk forvaltning : Forvaltning af EU-budgettet i overensstemmelse med principperne om 
sparsommelighed, produktivitet og effektivitet.
Forvaltningsmyndighed : Et nationalt eller regionalt organ, som medlemsstaten har udpeget til at forvalte et 
program for udvikling af landdistrikter (PULD).
Fællesskabets strategiske retningslinjer : En rådsafgørelse, som fastsætter Den Europæiske Unions priorite -
ter med hensyn til landdistriktsudvikling.
Indikator : En målbar proxyvariabel for en målsætning. Indikatoren giver oplysninger, der kan bruges til at 
vurdere, i hvilket omfang målsætningen er blevet nået.
Målsætning : En angivelse af, hvilke output og resultater og hvilken effekt en »intervention« har til sigte at 
opnå.
(Offentlig) intervention : En aktion såsom en »operation«, en »foranstaltning«, et program eller et projekt, der 
gennemføres eller finansieres af en offentlig myndighed.
Operation : Et projekt, en kontrakt eller en anden aktion, der finansieres under en »foranstaltning«.GLOSSAR
6
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?6
Overvågning : Regelmæssig gennemgang af »interventionernes« ressourcer, output og resultater.
Output : Det, der produceres med de ressourcer, som tildeles en »intervention«.
Produktivitet : Opnåelse af det optimale forhold mellem effektivitet og omkostninger.
PULD : Program for udvikling af landdistrikter, et programmeringsdokument, der udarbejdes af en medlems -
stat med henblik på planlægning og gennemførelse af EU’s politik for udvikling af landdistrikter. Et PULD kan 
udarbejdes på regionalt eller nationalt niveau og skal godkendes af Kommissionen.
Resultater : De direkte virkninger eller ændringer, som indtræffer som følge af »interventionen«.
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?7
RESUMÉ
I.
EU har afsat næsten 100 milliarder euro til opfyldel -
sen af målsætningerne for udvikling af landdistrikter 
i programmeringsperioden 2007-2013. I denne revision 
undersøger Retten, om Kommissionen og medlems -
staterne kan påvise, at EU’s budget til politikken for 
udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt. I denne 
sammenhæng spiller overvågnings- og evaluerings -
systemer en central rolle.
II.
Overvågnings- og evalueringssystemet bør give oplys -
ninger om, hvor udgifterne er eller ikke er effektive 
og produktive. Sådanne oplysninger er nødvendige 
med henblik på ansvarlighed: så Europa-Parlamentet, 
Rådet og offentligheden kan informeres om, hvad der 
er blevet opnået med EU-midlerne, og det kan påvises, 
at midlerne er blevet anvendt effektivt og produktivt 
i overensstemmelse med principperne om forsvarlig 
økonomisk forvaltning. Overvågning og evaluering gør 
det også muligt at identificere svagheder og foretage 
ændringer både inden for den syvårige programme -
ringsperiode og fremover ved udformningen af politik -
ker, lovgivning og udgiftsprogrammer.
III.
I sine tidligere beretninger har Retten gentagne gange 
påpeget alvorlige svagheder med hensyn til tilgæn -
geligheden og kvaliteten af overvågnings- og evalu -
eringsoplysningerne vedrørende udgifterne til land -
distriktsudvikling. I denne beretning konsolideres og 
uddybes disse tidligere revisionsresultater.
IV.
Retten konkluderer, at Kommissionen og medlems -
staterne ikke i tilstrækkelig grad har påvist, hvad der 
er opnået i relation til målsætningerne for politikken 
for udvikling af landdistrikter, og at der ikke er tilstræk -
kelig sikkerhed for, at EU’s budget er blevet anvendt 
fornuftigt.
8
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?V.
Retten konstaterede navnlig følgende:
a) De målsætninger, der var fastsat for udgifterne til 
udvikling af landdistrikter, var ikke tilstrækkeligt 
klare.
b) Der var ikke tilstrækkelige oplysninger om og rap -
portering af de opnåede resultater til at påvise, 
i hvilken udstrækning de fastsatte målsætninger 
er blevet nået, og at EU’s budget er blevet anvendt 
effektivt og produktivt.
c) De tilgængelige overvågnings- og evaluerings -
oplysninger er ikke i tilstrækkelig grad blevet an -
vendt til at forbedre produktiviteten og effektivi -
teten af udgifterne til udvikling af landdistrikter.
VI.
Overvågningen og evalueringen kan og bør forbedres 
i den resterende del af den nuværende programme -
ringsperiode, for hvilken udgifterne afsluttes i 2015. 
Den kommende programmeringsperiode 2014-2020 er 
endvidere en lejlighed for Kommissionen og medlems -
staterne til at give udgifternes effektivitet og produkti -
vitet en meget mere central rolle ved udformningen af 
foranstaltninger og ved programmeringsbeslutninger 
samt efterfølgende ved udvælgelsen af de aktioner og 
projekter, der skal finansieres.VII.
Retten anbefaler derfor følgende:
a) Medlemsstaterne og Kommissionen bør anvende 
overvågning og evaluering til at øge deres fokus 
på resultatopnåelse i den resterende del af den 
nuværende programmeringsperiode.
b) Medlemsstaterne og Kommissionen bør træffe 
foranstaltninger nu for at sikre, at de efterføl -
gende evalueringer af programmeringsperioden 
2007-2013, der skal udarbejdes i 2015, indeholder 
sammenlignelige oplysninger af god kvalitet.
c) For så vidt angår programmeringsperioden 
2014-2020 bør Kommissionen forbedre udform -
ningen af den fælles overvågnings- og evalue -
ringsramme med henblik på udarbejdelse af mere 
rettidige, relevante, pålidelige og sammenligne -
lige oplysninger, navnlig om foranstaltningernes 
effektivitet og produktivitet med hensyn til at 
opnå resultater.
d) Medlemsstaterne og Kommissionen bør sikre, at  
programmerne for udvikling af landdistrikter i  
perioden 2014-2020 giver et bedre grundlag for 
forsvarlig økonomisk forvaltning med specifikke, 
målelige målsætninger og planer for overvågning 
og evaluering af programmernes produktivitet og 
effektivitet.
e) Medlemsstaterne bør indarbejde effektivitet og 
produktivitet i gennemførelsessystemerne vedrø -
rende programmerne for udvikling af landdistrik -
ter i  perioden 2014 -2020, således at de oplysnin -
ger, der indsamles i forbindelse med ansøgning, 
udvælgelse og betaling, genbruges i  forbindelse 
med overvågning og evaluering.
f ) Medlemsstaterne og Kommissionen bør forbed-  
re deres rapportering om de resultater, der er 
opnået ved hjælp af EU-budgettet, med hen -
blik på at øge ansvarligheden. Rapporteringen 
bør omfatte en mere systematisk opfølgning af 
evalueringsresultater.RESUMÉ
9
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?
1. EU har afsat næsten 100 milliarder euro til opfyldelsen af målsætningerne 
for udvikling af landdistrikter i programmeringsperioden 2007-2013. Med -
lemsstaterne har også forpligtet 58 milliarder euro af deres egne midler 
til medfinansiering af programmerne for udvikling af landdistrikter.
2. Det Europæiske Råd har understreget, at samtlige EU-budgetmidler ikke 
alene skal anvendes korrekt, men også fornuftigt. Rettens revisioner vi -
ser imidlertid til stadighed, at udformningen og gennemførelsen af de 
centrale foranstaltninger til udvikling af landdistrikter ikke i tilstrækkelig 
grad sikrer, at foranstaltningerne er målrettet mod at opfylde politikkens 
målsætninger på den mest produktive måde. Det betyder, at man ikke 
kan forlade sig på, at budgetgennemførelsessystemerne sikrer, at udgif -
terne er effektive og produktive. Derfor er det endnu vigtigere, at med -
lemsstaterne og Kommissionen kan påvise, hvilke resultater der er blevet 
nået i relation til målsætningerne for landdistriktsudviklingspolitikken.
3. Et centralt element til sikring af, at EU-midlerne anvendes fornuftigt, er 
overvågning og evaluering. Overvågning er den regelmæssige gennem -
gang af udgifter, output og resultater, som giver opdaterede oplysninger 
om, hvorvidt programmerne skrider frem som planlagt. Evaluering er 
en periodisk indsamling og analyse af dokumentation — herunder de 
oplysninger, der udarbejdes med henblik på overvågningen — med det 
formål at drage konklusioner om et programs eller en politiks effektivi -
tet og produktivitet. Med overvågnings- og evalueringsoplysninger, der 
viser, hvor udgifterne ikke er effektive — eller ikke er produktive — kan 
der foretages ændringer inden for den syvårige programmeringsperiode 
og ved udformningen af lovgivning og programmer i fremtiden.
4. Sådanne oplysninger er også nødvendige med henblik på ansvarlig -
hed: Så Europa-Parlamentet, Rådet og offentligheden kan informeres 
om, hvad der er blevet opnået med EU-midlerne, og det kan påvises, at 
midlerne er blevet anvendt fornuftigt.INDLEDNING
10
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?TABEL 1
REVISIONSRESUL TATER OM OVERVÅGNING OG EVALUERING AF 
POLITIKKEN FOR UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER I  RETTENS 
SÆRBERETNINGER OG ÅRSBERETNINGER
Særberetning nr. 5/2010
Gennemførelsen af Lea -
dermetoden til udvikling 
af landdistrikterEU-budgettet bidrog med over 2 milliarder euro til Leader+ og har 
programmeret over 5 milliarder euro til perioden 2007 -2013. Kommissio -
nen har endnu ikke fremlagt dokumentation for udgifternes effektivitet 
og produktivitet …
Særberetning nr. 7/2011
Er støtten til miljøven -
ligt landbrug udformet 
og forvaltet godt?Målene var for vage til at være nyttige, når deres opfyldelsesgrad skulle 
måles. Den fælles overvågnings- og evalueringsramme er et fremskridt, 
men den giver kun få oplysninger om de opnåede miljøfordele (der er 
programmeret 22 milliarder euro).
Særberetning nr. 8/2012
Målretning af støtten 
til modernisering af 
landbrugsbedrifterDen fælles overvågnings- og evalueringsramme ... genererer ikke 
relevante data, der kan bruges til at overvåge de resultater, der opnås 
ved hjælp af de anvendte midler. De opstillede indikatorer gør det ikke 
muligt at overvåge fremskridt med hensyn til opfyldelsen af EU’s priori -
terede mål, og Retten konstaterede, at dataenes pålidelighed er lav, og 
at de ikke muliggør sammenligninger mellem medlemsstater (og/eller 
regioner) (der er programmeret 11 milliarder euro).
Særberetning nr. 1/2013
Har EU’s støtte til føde -
vareindustrien effektivt 
og produktivt bidraget 
til at forøge værdien af 
landbrugsprodukter?… Kommissionen og medlemsstaterne har således et utilstrækkeligt 
grundlag for at vurdere effektiviteten af de 9 milliarder euro, der er be -
vilget til foranstaltningen, når de skal programmere støtten til perioden 
2014 -2020.
Særberetning nr. 6/2013
Har foranstaltningerne 
til diversificering af 
økonomien i  landdistrik -
terne givet medlemssta -
terne og Kommissionen 
valuta for pengene?Der manglede en effektiv overvågning og evaluering af foranstaltnin -
gerne, og der er derfor en reel risiko for, at de resultater, projekterne 
har opnået med de tildelte midler, ikke vil blive kendt. Der var ikke 
tilfredsstillende fokus på den overordnede prioritet om jobskabelse, og 
der manglede en aktiv forvaltning, især da det stod klart, at de fastsatte 
mål ikke ville blive opfyldt (der er programmeret 5 milliarder euro).
Årsberetningen for 2011, 
kapitel 10.[Kommissionens generaldirektorater] … opstillede og rapporterede 
[ikke] om målsætninger vedrørende de operationelle aktiviteter med 
henblik på at vurdere sparsommelighed (inputomkostninger) og produk -
tivitet … beskrivelsen af de politiske resultater giver kun begrænsede 
oplysninger om resultater og effekt, da der generelt er mere fokus på 
input og output … Resultatrapportering baseret på ufuldstændige data.5. Retten har imidlertid gentagne gange konstateret alvorlige svagheder 
med hensyn til tilgængeligheden og kvaliteten af overvågnings- og eva -
lueringsoplysningerne vedrørende udvikling af landdistrikter. Tabel 1 er 
en oversigt over Rettens seneste revisionsresultater med relation til disse 
svagheder.
11
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?6. Starten på den nye programmeringsperiode giver Kommissionen og 
medlemsstaterne en lejlighed til at afhjælpe disse svagheder og etab -
lere systemer, som rettidigt giver pålidelige oplysninger om de resul -
tater, der opnås ved hjælp af udgifterne i perioden 2014-2020. Det er 
baggrunden for, at Retten i denne revision konsoliderer og uddyber sine 
tidligere revisionsresultater med det formål at fremsætte en række prakti -
ske anbefalinger, der kan bidrage til at gøre den økonomiske forvaltning 
af politikken for udvikling af landdistrikter i perioden 2014-2020 mere 
forsvarlig.
POLITIKKEN FOR UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER 
OG DEN FÆLLES OVERVÅGNINGS- OG 
EVALUERINGSRAMME (CMEF)
7. EU’s politik for udvikling af landdistrikter i perioden 2007 til 2013 gen -
nemføres under tre »tematiske akser«. Hver enkelt akse består af en række 
foranstaltninger, som er udformet til at opfylde de politiske målsætninger 
(som kan ses i tabel 2 senere i beretningen). En fjerde akse, kendt som 
Leader, søger at nå de samme mål via lokale udviklingsstrategier, som 
styres af lokalsamfundet.
8. EU fastsatte »prioriteterne for udvikling af landdistrikterne« i Fælles -
skabets strategiske retningslinjer — Rådets afgørelse 2006/144/EF1 — 
hvor politikken sættes i sammenhæng med de bredere EU-mål, navnlig 
Göteborgmålene for bæredygtighed og Lissabonstrategien for vækst 
og beskæftigelse. I henhold til denne afgørelse er »den overordnede 
prioritet« for de midler, der afsættes til akse 3, for eksempel at skabe 
beskæftigelsesmuligheder og betingelser for vækst.
9. Medlemsstaterne udarbejder programmer for udvikling af landdistrikter 
(PULD) på nationalt eller regionalt plan. Når Kommissionen har godkendt 
programmerne, gennemføres de af medlemsstaterne under ordninger 
med »delt forvaltning«.
10.  I EU’s forordning om udvikling af landdistrikter blev der etableret en 
»fælles overvågnings- og evalueringsramme« (CMEF) for perioden 
2007-20132. Dette var en ny ordning, som blev indført i 2007, og som 
omfatter fælles indikatorer, der skal registrere fremskridt med hensyn til 
opfyldelsen af målene for landdistriktsudvikling, således at de enkelte 
PULD kan sammenlignes, og dataene kan aggregeres. CMEF indebærer 
også, at der for hvert PULD foretages en forhåndsevaluering, en midtvejs-  
evaluering i 2010 og en efterfølgende evaluering i 2015. Evalueringerne 
foretages af uafhængige evalueringseksperter.1 Rådets beslutning 
2006/144/EF af 
20. februar 2006 om 
Fællesskabets strategiske 
retningslinjer for udvikling  
 af landdistrikterne (pro-  
grammeringsperioden 
2007-2013) (EUT L 55 
af 22.10.2006, s. 20).
2 Artikel 80 i Rådets for-  
ordning (EF) nr. 1698/2005 
af 20. september 2005 
om støtte til udvikling af 
landdistrikterne fra Den 
Europæiske Landbrugs-  
fond for Udvikling af 
Landdistrikterne (ELFUL) 
(EUT L 277 af 21.10.2005, s. 1).
12
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?11.  En kommissionsforordning3 fastsætter mere specifikke krav og indeholder 
en liste over fælles indikatorer for udgangssituation, output, resultater 
og virkninger. I en ikkebindende håndbog om CMEF, som Kommissionen 
har udgivet, defineres indikatorer og fælles evalueringsspørgsmål, og der 
gives metodologisk vejledning4. 
12.  Medlemsstaterne var ansvarlige for at opstille »specifikke, verificerbare 
mål« i deres PULD med mål for de fælles indikatorer. Eftersom fælles in -
dikatorer ikke fuldt ud kan registrere alle virkninger af de enkelte PULD, 
skulle medlemsstaterne også fastsætte et begrænset antal yderligere 
indikatorer. Medlemsstaterne skulle endvidere etablere dataindsamlings -
systemer og iværksætte evalueringer. De udarbejder en årlig statusrap -
port på basis af overvågnings- og evalueringsoplysninger, som skal 
vise programmets forløb i  forhold til de fastsatte målsætninger. Med -
lemsstaternes forvaltningsmyndigheder og tilsynsudvalg skal anvende 
overvågnings- og evalueringsoplysningerne til at forbedre kvaliteten af 
programmerne og gennemførelsen heraf.
13.  Kommissionen koordinerer CMEF. Kommissionens ansatte gennemgår 
de årlige statusrapporter og aggregerer overvågningsdataene. De kan 
deltage som observatører i medlemsstaternes tilsynsudvalg og afholder 
et årligt møde med forvaltningsmyndighederne for at gennemgå det 
foregående års resultater for hvert enkelt PULD. Kommissionen indgår 
aftaler med evalueringseksperter om at udarbejde sammenfatninger af 
midtvejsevalueringerne og de efterfølgende evalueringer og offentliggør 
disse rapporter. Kommissionen skal også udarbejde en række rapporter 
om gennemførelsen og resultaterne af politikken for udvikling af land -
distrikter (jf. punkt 51).
14.  Overvågning og evaluering koster penge. I medlemsstaterne medfinan -
sierer EU »teknisk bistand«, som kan omfatte omkostninger til indsamling 
og behandling af overvågningsdata (personale, it-systemer mv.) og ud -
gifter til undersøgelser og evalueringer. For perioden 2007-2013 er lidt 
under 2 % af budgetterne til PULD (1,9 milliarder euro) afsat til teknisk 
bistand, som også inkluderer andre tekniske aktiviteter såsom kontrol 
af, at udgifterne er korrekte. Andre yderligere omkostninger, som af -
holdes direkte af Kommissionen, er omkostningerne til sammenfatnin -
gerne af medlemsstaternes efterfølgende evalueringer og midtvejseva -
lueringer af PULD samt driftsudgifterne til en evalueringshelpdesk og et 
evalueringsekspertudvalg5. 3 Kommissionens forordning 
(EF) nr. 1974/2006 af 
15. december 2006 om 
gennemførelsesbestemmelser 
til Rådets forordning (EF) 
nr. 1698/2005 om støtte til 
udvikling af landdistrikterne 
fra Den Europæiske 
Landbrugsfond for Udvikling 
af Landdistrikterne (ELFUL). 
Den samlede liste over fælles 
indikatorer findes i bilag VIII 
(EUT L 368 af 23.12.2006, 
s. 15).
4 Handbook on 
Common Monitoring and 
Evaluation Framework. 
Guidance document , 
Generaldirektoratet for 
Landbrug og Udvikling 
af Landdistrikter, 
september 2006.
5 Revisionen omfattede 
ikke en vurdering af 
omkostningerne til teknisk 
bistand.
13
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?
15.  Retten undersøgte, om Kommissionen og medlemsstaterne kan påvise, 
at EU’s budget til politikken for udvikling af landdistrikter anvendes for -
nuftigt. Revisionsarbejdet var struktureret omkring tre delspørgsmål:
a) Fremgår det klart, hvad der ønskes opnået med udgifterne til ud -
vikling af landdistrikter?
b) Er der offentliggjort pålidelige oplysninger, som viser, hvad der er 
opnået med udgifterne, og hvor produktivt dette er sket?
c) Er overvågnings- og evalueringsoplysningerne blevet brugt til at 
forbedre udgifternes effektivitet og produktivitet?
16.  Revisionen omhandler primært fastsættelsen af målsætninger og indi -
katormål for PULD for perioden 2007-2013 og den efterfølgende udar -
bejdelse, rapportering og anvendelse af overvågnings- og evaluerings -
oplysninger. Revisionen fokuserede på de foranstaltninger til udvikling 
af landdistrikter, som Retten har revideret siden 2010. I alt repræsenterer 
de 53 % af de samlede landdistriktsudgifter, der var programmeret for 
perioden 2007-2013. Tabel 2 giver en kort beskrivelse af de foranstalt -
ninger, som Retten har revideret siden 2010, samt af de dertil hørende 
målsætninger og resultatindikatorer.REVISIONENS OMFANG  
OG REVISIONSMETODEN
14
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?TABEL 2
UDVALGTE PULD-FORANSTAL TNINGER OG DERTIL HØRENDE RESUL TATINDIKATORER
Aksens målsætninger Udvalgte foranstaltninger Beskrivelse af foranstaltningerne Fælles resultatindikatorer 
AKSE 1: forbedring af 
landbrugets og skovbru -
gets konkurrenceevne 
gennem støtte til om -
strukturering, udvikling 
og innovationModernisering af landbrugs -
bedrifter   
Artikel 20, litra b), nr. i), i 
forordning (EF) nr. 1698/2005Støtte til investeringer i landbrugsmaskiner 
og -udstyr såsom traktorer, høstmaskiner, 
landbrugsbygninger,  faciliteter til opbeva -
ring af gødning, vandingsanlæg osv.-  Antal bedrifter, der har indført 
nye produkter og/eller nye 
teknikker
-  Stigning i bruttoværditilvækst 
i støttemodtagende bedrifter
Forøgelse af landbrugs- og 
skovbrugsprodukters værdi 
Artikel 20, litra b), nr. iii), i  
forordning (EF) nr. 1698/2005Investeringstilskud til udstyr til fødevare-  
forarbejdning, f.eks. til produktion af 
olivenolie, mejerier, emballering af frugt  
og grøntsager, kødforarbejdning mv.-  Antal virksomheder, der har 
indført nye produkter og/eller 
nye teknikker
-  Stigning i bruttoværditil -
vækst i støttemodtagende 
virksomheder
AKSE 2: forbedring af 
miljøet og landskabet 
gennem støtte til 
arealforvaltningBetalinger for miljøvenligt 
landbrug  
Artikel 36, litra a), nr. iv), i 
forordning  
(EF) nr. 1698/2005Betalinger til landbrugere eller andre 
arealforvaltere, der frivilligt forpligter sig til 
at drive miljøvenligt landbrug i en periode 
på mellem 5 og 7 år. Betalingerne pr. hektar 
eller pr.  kreaturenhed dækker de yderligere 
omkostninger og den indkomst, der går 
tabt som følge af disse specifikke forpligtel -
ser (f.eks. økologisk landbrug, beskyttelse 
af vandkilder, fremme af vildtbestanden 
osv.)Områder, der er omfattet af en 
effektiv arealforvaltning, og som 
bidrager til at:
•	forbedre	biodiversiteten
•	forbedre	vandkvaliteten	
•	afbøde	klimaforandringer	
•	forbedre	jordbundskvaliteten 	
•		undgå	marginalisering	og	ophør	
med dyrkning af jorden
AKSE 3: forbedring af 
livskvaliteten i landdi -
strikterne og tilskyndelse 
til diversificering af den 
økonomiske aktivitetDiversificering til 
ikkelandbrugsaktiviteter
Artikel 52, litra a), nr. i), i for -
ordning (EF) nr. 1698/2005Støtte til investeringer foretaget af 
medlemmer af en landbrugshusholdning, 
der diversificerer til ikkelandbrugsmæssige 
aktiviteter som for eksempel gårdbutikker, 
landboturisme og andre aktiviteter-  Stigning i ikkelandbrugsrelateret 
bruttoværditilvækst i støtte -
modtagende virksomheder
-  Bruttoantal skabte jobs (fordelt 
efter køn, alder og job på/uden 
for landbrugsbedrifterne)
Støtte til oprettelse og udvik -
ling af virksomheder
Artikel 52, litra a), nr. ii), i  
forordning (EF) nr. 1698/2005Støtte til investeringer foretaget af mikro-  
virksomheder i landdistrikterne (færre end 
10 ansatte og en omsætning på under 2 
millioner euro) eller til etablering af nye 
mikrovirksomheder-  Bruttoantal skabte jobs (fordelt 
efter køn, alder og job på/uden 
for landbrugsbedrifterne)
-  Stigning i ikkelandbrugsrelateret 
bruttoværditilvækst i støtte -
modtagende virksomheder
Fremme af turismen
Artikel 52, litra a), nr. iii), i  
forordning (EF) nr. 1698/2005Støtte til investeringer i overnatnings -
muligheder for turister på landet og 
turisttjenester, mindre turistinfrastruktur 
(såsom vandrestier og skiltning af turist -
mæssige lokaliteter) og markedsføring af 
landboturisme-  Yderlige antal turistbesøg 
(fordelt efter antallet af 
overnatninger og antallet af 
endagsbesøgende)
-  Bruttoantal skabte jobs (fordelt 
efter køn, alder og job på/uden 
for landbrugsbedrifterne) 
AKSE 4 - Leader: 
implementering af lokale 
udviklingsstrategier med 
henblik på opfyldelse af 
målsætningerne for én 
eller flere af de tre øvrige 
akserArtikel 63, litra a), i forordning 
(EF) nr. 1698/2005Støtte til landdistrikter med henblik 
på implementering af integrerede og 
innovative strategier, som bidrager til 
en langsigtet bæredygtig udvikling af 
lokalområder. Leader følger en bottom-
up-tilgang, hvor lokale aktionsgrupper har 
beslutningskompetence med hensyn til 
udformningen og gennemførelsen af lokale 
udviklingsstrategier-  Bruttoantal skabte jobs (fordelt 
efter køn, alder og job på/uden 
for landbrugsbedrifterne) 
-  Antal deltagere, som har fuldført 
en uddannelsesaktivitet
15
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?17.  Revisionen blev gennemført mellem januar og april 2013 og var kon -
centreret om 12 af de PULD, som har været omfattet af Rettens tidli -
gere revisioner6. Samlet tegner disse PULD sig for lidt mere end 50 % 
af de samlede landdistriktsudgifter, der er programmeret for perioden 
2007-2013. Figuren  viser alle de PULD, der er omfattet af denne revision, 
og deres andel af det samlede budget, der var afsat til udvikling af land -
distrikter i programmeringsperioden 2007-2013.
18.  De berørte medlemsstater og Kommissionen forelagde oplysninger om 
de foranstaltninger, der var truffet i forlængelse af Rettens tidligere re -
visioner. Retten gennemgik endvidere de seneste overvågnings- og eva -
lueringsoplysninger om de udvalgte foranstaltninger. I  de fleste tilfælde 
var dette statusrapporten for 2011, der blev færdiggjort i andet halvår 
af 2012. Retten gennemgik Kommissionens forvaltning af CMEF, dens 
rapportering om politikgennemførelsen og resultaterne, dens tilsynsak -
tiviteter i relation til de udvalgte foranstaltninger og de udvalgte PULD 
og anvendelsen af overvågnings- og evalueringsoplysningerne, når der 
godkendes ændringer af PULD.6 Retten udelukkede PULD 
fra revisionen, hvis den 
kun havde revideret én 
PULD-foranstaltning (Irland, 
Grækenland, Litauen og 
Portugal), eller hvis den havde 
revideret flere PULD i den 
samme medlemsstat.
FIGUR
UDVALGTE PROGRAMMER FOR UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER: 
AFSAT BUDGET I  PROCENT AF DET SAMLEDE BELØB (2007 -2013)
Den Tjekkiske Republik
RumænienAndre programmer
for udvikling af landdistrikter
(ikke udvalgt)Tyskland -
Baden-Württemberg Spanien - Andalusien
Frankrig -
 hovedlandet
Italien - Campania
Luxembourg
Ungarn 
Østrig 
Polen
Sverige
Det Forenede Kongerige - England
Kilde:  Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter.
16
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?7 Del I, afsnit II, kapitel 7, 
i Rådets forordning (EF, 
Euratom) nr. 1605/2002 
af 25. juni 2002 om 
finansforordningen ved-  
rørende De Europæiske 
Fællesskabers almindelige 
budget (EFT L 248 af 
16.9.2002, s. 1).FREMGÅR DET KLART, HVAD DER ØNSKES 
OPNÅET MED UDGIFTERNE TIL UDVIKLING AF 
LANDDISTRIKTER?
19.  Målsætninger kommunikerer, hvad politikken og programmerne har til 
sigte at nå, hvilket gør det muligt at træffe valg om budgettildelinger og 
udforme og implementere foranstaltninger med en passende balance 
mellem de forventede resultater og omkostningerne. Målsætningerne 
er også et referencepunkt, i forhold til hvilket de opnåede resultater 
kan sammenlignes. Det gør det muligt at identificere tilfælde, hvor mål -
sætningerne ikke opfyldes, og på den baggrund at træffe korrigerende 
foranstaltninger og forbedre effektiviteten og produktiviteten. Efterføl -
gende danner målsætningerne grundlag for en vurdering af performance 
— for ansvarlighed: for at holde forvalterne af EU-midler ansvarlige for, 
at EU’s budget anvendes effektivt og produktivt. Der bør til dette formål 
opstilles målsætninger, der er »SMART« (specifikke, målelige, realiserbare, 
relevante og tidsbestemte) som defineret i EU’s finansforordning7. 
20.  Målsætningerne skal navnlig beskrive en fremtidig situation — den æn -
dring eller det udfald, som politikken eller programmet har til sigte at 
opnå. De skal udtrykkes på en sådan måde, at det er muligt at kontrol -
lere, om de er nået. Og de skal være kvantificerede eller have relevante 
indikatorer med mål, så der er et grundlag for at sikre, at programmerne 
giver valuta for pengene, og at foranstaltningerne forvaltes (aktionerne 
udvælges til finansiering) på en sådan måde, at målsætningerne nås på 
produktiv vis.
21.  I alle sine forvaltningsrevisioner på området udvikling af landdistrikter 
har Retten undersøgt, om de målsætninger, der var fastsat i lovgivningen 
og i PULD, var specifikke og målelige. Retten har gennemgået Kommis -
sionens og medlemsstaternes svar på de tidligere revisionsresultater, og 
den har gennemgået de ændringer, der efterfølgende er foretaget i de 
12 udvalgte PULD.
I EU’S POLITIK FOR UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER KVANTIFICERES 
MÅLSÆTNINGERNE IKKE, OG DER FASTSÆTTES IKKE MÅL: 
MEDLEMSSTATERNE BØR GØRE DETTE I  PULD …
22.  EU’s prioriteter for udvikling af landdistrikter er fastsat i  Fællesskabets 
strategiske retningslinjer, og forordningen om udvikling af landdistrikter 
fastsætter tre målsætninger for politikken (jf. punkt 7 og 8). Forordnin -
gen beskriver en række foranstaltninger, som medlemsstaterne kan gen -
nemføre for at nå disse målsætninger, men angiver ikke mere specifikke 
målsætninger for de enkelte foranstaltninger.BEMÆRKNINGER
17
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?
23.  Målsætningerne for udvikling af landdistrikter er ikke kvantificerede 
på EU-niveau. De er formuleret i  vendinger om at forbedre  konkurren -
ceevnen og tilskynde til diversificering. Det fremgår ikke, hvor stor en 
forbedring eller hvor meget diversificering EU sigter mod at nå med 
EU-midlerne8. 
24.  I henhold til lovgivningen skal medlemsstaterne i deres PULD fastsætte 
»specifikke, verificerbare mål og indikatorer«, som »gør det muligt at 
måle programmets forløb og effektivitet«. Inden Kommissionen godken -
der PULD, skal den sikre, at programmerne er »i overensstemmelse med« 
Fællesskabets strategiske retningslinjer (EU’s prioriteter) og forordningen.
25.  Flere foranstaltninger bidrager til at opfylde de enkelte EU-målsætninger: 
16 forskellige foranstaltninger har til sigte at forbedre landbrugets og 
skovbrugets konkurrenceevne, som er målsætningen for akse 1. En for -
anstaltning kan også bidrage til opfyldelsen af mere end én målsætning: 
Det udstyr, der finansieres under foranstaltningen »modernisering af 
landbrugsbedrifter« (akse 1), kan for eksempel også reducere landbru -
gets miljøpåvirkning (målsætningen for akse 2). Der er derfor nødvendigt 
at udarbejde en klar plan over de resultater, som de enkelte foranstalt -
ninger har til sigte at opnå, hvis PULD skal være et velfunderet grundlag 
for at tildele ressourcer i første omgang, for at forvalte foranstaltningen 
så det sikres, at den opnår det planlagte mål, og endelig for at rapportere 
om, hvor effektiv og produktiv foranstaltningen har været.
… MEN PULD INDEHOLDER IKKE TILSTRÆKKELIGT SPECIFIKKE 
MÅLSÆTNINGER MED MÅL FOR DE FORVENTEDE RESUL TATER
26.  Som beskrevet ovenfor skal medlemsstaterne i henhold til EU-forord -
ningen fastsætte specifikke mål under hensyntagen til de forskellige 
behov, der er fastlagt i programmeringsfasen. PULD-målsætningerne er 
imidlertid med få undtagelser formuleret i generelle og brede vendin -
ger ( at støtte, at forbedre, at bidrage til, at fremme osv. ). Disse vendinger 
beskriver, hvad programmerne har til sigte at gøre , men det fremgår ikke 
klart, hvilken fremtidig situation de sigter mod at opnå . Med sådanne 
ikkespecifikke målsætninger er det ikke muligt at fastslå, om de i tilstræk -
kelig grad er blevet nået.
27.  Denne mangel på specifikke målsætninger i PULD gør ikke kun overvåg -
ningen og evalueringen vanskeligere, den er også medvirkende til, at 
medlemsstaterne ikke har tilstrækkelig fokus på effektivitet og produk -
tivitet, når foranstaltningerne gennemføres, hvilket Retten har påpeget 
i forbindelse med sine tidligere revisioner (jf. tabel 1 ).8 Dette gælder også 
Kommissionens forslag til 
forordninger vedrørende 
perioden 2014-2020. I sin 
udtalelse nr. 1/2012 om 
visse forslag til forordninger 
vedrørende den fælles 
landbrugspolitik i perioden 
2014-2020 påpeger Retten, 
at der fastlægges »en række 
uensartede og meget 
vidtrækkende mål … Det 
fremgår ikke klart … hvad 
[disse mål] skal frembringe 
på EU-niveau. Retten mener, 
at det ville være til gavn 
for politikken for udvikling 
af landdistrikterne, hvis 
der var en række mindre 
komplicerede og mere 
præcist formulerede 
målsætninger, herunder klare 
mål (forventede resultater og 
virkninger samt indikatorer). 
Det ville gøre det nemmere 
at sikre, at politikken 
koncentreres om at levere 
resultater i forhold til centrale 
EU-prioriteter« .
18
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?28.  Målene for de fælles resultat- og virkningsindikatorer, som kræves under 
CMEF, bør i en vis udstrækning kvantificere og præcisere medlemssta -
ternes PULD-målsætninger. Men som de følgende punkter viser:
•	 var der ikke i alle PULD fastsat mål for indikatorerne
•	 var de fastsatte mål skøn over de forventede resultater snarere end 
kvantificerede målsætninger
•	 var indikatorerne (og dermed målene) ikke altid relevante for 
PULD-målsætningerne.
29.  Rumænien var den eneste af de 12 medlemsstater, der i det oprindelige 
PULD fastsatte mål for alle resultatindikatorer vedrørende de udvalgte 
foranstaltninger i overensstemmelse med CMEF-kravene. Kommissionen 
godkendte de øvrige PULD trods de manglende mål. Det oprindelige 
PULD for Østrig havde for eksempel ingen indikatormål for output eller 
resultater vedrørende foranstaltningen for miljøvenligt landbrug, selv 
om denne tegnede sig for 45 % af de samlede programmerede udgifter.
30.  En række medlemsstater beregnede de resultatmål, som kræves under 
CMEF, ved at skønne, hvad de forventede foranstaltningen ville frem -
bringe med det tildelte budget. Det ville have været mere logisk først at 
fastlægge de resultater, der var nødvendige for at udfylde et behov eller 
nå en målsætning, og derefter udforme foranstaltningen og fastlægge, 
i hvilket omfang behovet kunne udfyldes eller målsætningen kunne nås 
med de midler, der var til rådighed.
31.  Nogle af PULD-målene lader til at være overoptimistiske skøn over de 
forventede resultater, som for eksempel målet i det rumænske PULD på 
7,65 millioner yderligere turistbesøg, som skulle opnås ved en række 
mindre investeringer i turistaktiviteter. Dette mål var ti gange højere 
end målene i de andre PULD, som Retten gennemgik, og det blev efter -
følgende reduceret med 5 millioner.
19
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?32.  De fælles resultatindikatorer er ikke altid relevante i forhold til målsæt -
ningerne i medlemsstaternes PULD, og de bidrager derfor ikke til at kvan -
tificere, hvad programmerne sigter mod at nå. I Baden-Württemberg, for 
eksempel, er indikatoren »antal bedrifter, der indfører nye produkter og/
eller nye teknikker« kun af begrænset relevans for PULD-målsætningerne, 
eftersom målet er blot syv af de 3 000 bedrifter, der modtager støtte 
under foranstaltningen vedrørende modernisering af landbrugsbedrifter. 
I dette tilfælde var der i PULD opstillet yderligere indikatorer med mål 
for foranstaltningen, der var relevante for målsætningerne, såsom et mål 
for antallet af bedrifter, der etablerer stalde, som øger svins velfærd. Der 
var imidlertid mange PULD, hvor der ikke var fastsat sådanne yderligere 
indikatorer. Det illustreres af Den Tjekkiske Republiks PULD, hvor indi -
katoren for »nye produkter eller nye teknikker« ikke anses for at være 
relevant for foranstaltningerne »modernisering af landbrugsbedrifter« 
og »forøgelse af værdien af landbrugsprodukter«. Der er ikke opstillet 
alternative indikatorer for disse foranstaltninger.
33.  Svaghederne i indikatormålene kombineret med, at der som beskrevet 
ovenfor ikke var fastsat specifikke målsætninger, har den konsekvens, at 
det ikke fremgår klart af PULD, hvad man ønsker at opnå.
34.  Med mål for fælles indikatorer vedrørende output og resultater burde 
Kommissionen være i stand til at sammenligne de forskellige PULD’s 
planlagte produktivitet (jf. punkt 61 for yderligere oplysninger), og den 
burde være i stand til at aggregere målene på EU-niveau med henblik på 
at vise de ønskede resultater af politikken for udvikling af landdistrikter. 
En række medlemsstater præsenterede imidlertid målene på en anden 
måde, for eksempel som »en stigning på X % « eller med en anden defi -
nition end den, der var anført i CMEF-vejledningen, hvilket gør, at oplys -
ningerne ikke kan sammenlignes eller aggregeres. Tilsvarende begrænses 
værdien af de konsoliderede mål på EU-niveau, hvis der ikke er fastsat 
PULD-mål, eller hvis målene er usandsynlige eller ikkesammenlignelige. 
Bilaget  viser, hvor der manglede mål, eller hvor målene ikke var i over -
ensstemmelse med CMEF-kravene.
20
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?9 Artikel 13 i forordning (EF) 
nr. 1698/2005.ER DER OFFENTLIGGJORT PÅLIDELIGE OPLYSNINGER, 
SOM VISER, HVAD DER ER OPNÅET MED UDGIFTERNE, 
OG HVOR PRODUKTIVT DETTE ER SKET?
35.  De vigtigste overvågnings- og evalueringsoplysninger til påvisning af ef -
fektivitet og produktivitet er dem, som vedrører resultaterne, da de viser 
de direkte virkninger af udgifterne. Oplysningerne skal være præcise og 
sammenhængende, så de kan aggregeres, og de skal vise virkningerne af 
udgifterne i relation til EU’s målsætninger og PULD-målsætningerne. Op -
lysningerne skal rapporteres til budgetmyndigheden og offentligheden 
på en sådan måde, at det kan påvises, om de finansierede foranstaltnin -
ger har været vellykkede eller ej, og på en sådan måde, at der redegøres 
for, om EU-budgettet er blevet anvendt effektivt og produktivt.
36.  Retten har gennemgået kvaliteten af overvågnings- og evalueringsoplys -
ningerne i alle sine tidligere revisioner på området landdistriktsudvikling. 
Hvor det er relevant, er revisionsresultaterne blevet opdateret for de 12 
udvalgte PULD. Retten gennemgik medlemsstaternes årlige statusrap -
porter og »sammenfattende rapporter«9 og Kommissionens kontrol af 
kvaliteten af de forelagte oplysninger. Retten gennemgik også de rap -
porter, som Kommissionen havde offentliggjort (jf. punkt 51).
DE FÆLLES OVERVÅGNINGSINDIKATORDATA OM RESUL TATER ER IKKE 
TILSTRÆKKELIGT PÅLIDELIGE
37.  CMEF er et værdifuldt redskab, som er en forudsætning for at opnå sam -
menhængende og sammenlignelige oplysninger på EU-niveau. Det blev 
imidlertid hurtigt tydeligt, at CMEF — som blev indført i 2007 — ikke 
var tilstrækkeligt godt planlagt. Medlemsstaterne havde ikke alle sam -
men planlagt på forhånd, hvordan de skulle indsamle data til de fælles 
indikatorer. Mange lavede ad hoc-ordninger, som kørte parallelt med 
deres administrative systemer (systemer for vurdering, godkendelse og 
kontrol af støtteansøgninger samt for afholdelse af betalinger), hvilket 
førte til supplerende arbejde for de nationale og regionale myndigheder 
samt for støttemodtagerne. Det førte også til en situation, hvor over -
vågningsoplysningerne blev indsamlet separat med deraf følgende risici 
med hensyn til dataenes integritet.
21
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?38.  For det meste hentede medlemsstaterne resultatdata fra støttemod -
tagernes skøn over de forventede resultater, som enten var en del af 
støtteansøgningen eller en del af betalingsanmodningen. I England og 
Sverige kontrollerede myndighederne, om disse data var sandsynlige, 
og justerede dem, hvis det var nødvendigt. Dette gjorde det muligt at 
efterprøve årsagssammenhængen: at de skabte jobs, stigningen i »brut -
toværditilvæksten«, det nye produkt eller stigningen i turismen virkelig 
skyldtes støtten og ikke blot var tilfældig. Kun få andre medlemsstater 
havde etableret sådanne ordninger til kontrol af dataenes kvalitet.
39.  I Polen havde myndighederne nøjagtige oplysninger om de skabte ar -
bejdspladser i deres administrative systemer, eftersom støttemodtagerne 
skulle forelægge dokumentation for de nye jobs som betingelse for at 
få støtten udbetalt. Men disse oplysninger blev ikke anvendt til CMEF, 
fordi myndighederne brugte en spørgeundersøgelse foretaget blandt 
støttemodtagerne, hvilket i sagens natur er en mindre pålidelig metode, 
da der ikke skulle forelægges dokumentation, og der ikke blev foretaget 
kontrol af pålideligheden. I Den Tjekkiske Republik og i Ungarn blev in -
dikatordataene også indhentet ved hjælp af en spørgeundersøgelse og 
uden nogen kontrol af dataenes nøjagtighed.
40.  De medlemsstater, der var omfattet af revisionen, havde tendens til at se 
CMEF-dataindsamlingen som en supplerende opgave, der var påkrævet 
med henblik på at overholde forordningen, men som var af ringe værdi 
for deres egen forvaltning af foranstaltningerne, og de var derfor ikke 
særligt opmærksomme på kvaliteten heraf. I tråd med denne holdning 
anførte flere medlemsstater som svar på Rettens revisionsresultater om 
svagheder i deres overvågning og evaluering, at de havde gjort, hvad 
der var nødvendigt for at opfylde CMEF-kravene. Som svar på Rettens 
revisionsresultat om, at der ikke var nogen planer for overvågning og 
evaluering af de lokale udviklingsstrategier under Leader, anførte en 
medlemsstat for eksempel, at den havde etableret CMEF som angivet på 
EU-plan, og at det ikke var medlemsstatens skyld, hvis dette ikke omfat -
tede Leader.
41.  Som følge af de ovenfor beskrevne svagheder har Retten i sine sene -
ste revisioner konstateret, at CMEF-resultatdataene ofte ikke stemmer 
overens med den reelle situation. Uoverensstemmelserne skyldes, at 
medlemsstater har misforstået, hvilke oplysninger der kræves, og at det 
på det tidspunkt, hvor støtteansøgningen indsendes, er vanskeligt at 
forudsige resultater som »bruttoværditilvækst«, der afhænger af mange 
faktorer, blandt andet den økonomiske situation. I nogle tilfælde var for -
anstaltningen udformet på en sådan måde, at ansøgerne blev tilskyndet 
til at overdrive de sandsynlige resultater, som for eksempel antallet af 
skabte jobs, for at øge deres muligheder for at modtage støtte.
22
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?42.  Navnlig ved de fælles resultatindikatorer var der en alt for stor fortolk -
ningsmargin, dataene var omkostningskrævende eller vanskelige at ind -
samle, og nogle indikatorer var af begrænset værdi, fordi de ikke viste 
resultaterne af foranstaltningerne, jf. tekstboks 1 . Hertil kommer, at de 
fælles indikatorer, som nævnt i  punkt 32, ikke altid var relevante nok eller 
tilstrækkelige til at vise, om PULD-målsætningerne var nået.
I MIDTVEJSEVALUERINGERNE DRAGES DER IKKE TILSTRÆKKELIGT 
EVIDENSBASEREDE KONKLUSIONER OM VIRKNINGERNE AF 
FORANSTAL TNINGERNE TIL UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER
43.  Medlemsstaternes svagheder med hensyn til resultatovervågning var 
medvirkende til, at midtvejsevalueringerne generelt var af utilfredsstil -
lende kvalitet. I henhold til forordningen skal der ved midtvejsevalu -
eringen ikke alene foretages en undersøgelse af ressourceudnyttelses -
graden, men også af effektiviteten og produktiviteten af EU-budgettets 
programmering, den socioøkonomiske indvirkning og indvirkningen 
på Fællesskabets højt prioriterede mål. Ved de midtvejsevalueringer, 
der blev gennemført i 2010, havde mange evalueringseksperter ganske 
enkelt ikke tilstrækkelige oplysninger at basere deres evalueringer på, 
enten fordi foranstaltningerne ikke havde været i gang længe nok til 
at generere resultater, eller fordi medlemsstaterne ikke havde indsam -
let relevante og pålidelige data. Midtvejsevalueringerne fokuserede på 
finansielle data og outputdata, og mange af dem indeholdt nyttige 
analyser af gennemførelsen og af svagheder i overvågningsdataene. 
De indeholdt imidlertid sjældent nyttige oplysninger om opfyldelsen 
af målsætninger eller om produktivitet.
TEKSTBOKS 1
EKSEMPLER PÅ VANSKELIGHEDER, DER ER OPSTÅET I  FORBINDELSE MED 
FASTSÆTTELSEN AF RESUL TATINDIKATORER
Kommissionen udstedte ikke retningslinjer om, hvad der skulle betragtes som »nye produkter eller nye teknik -
ker« i forbindelse med foranstaltningen til modernisering af bedrifter. De rumænske data indikerer, at 98 % af 
investeringerne resulterede i et nyt produkt eller en ny teknik sammenlignet med 13 % i Polen og 35 % i Ungarn. 
En så stor forskel kan ikke forklares med forskelle i foranstaltningerne, eftersom de dækkede en tilsvarende vifte 
af investeringer. Næsten alle investeringer i nye landbrugsbygninger, nye maskiner eller nyt udstyr opfyldte den 
rumænske definition af indikatoren.
Resultatindikatoren »område omfattet af effektiv arealforvaltning« er i praksis identisk med outputindikatoren 
»område, hvortil der ydes støtte til miljøvenligt landbrug«. Medlemsstaterne betragter nemlig alle de områder, 
der ydes støtte til, som »effektive«, uden at det vurderes, om der er opnået en forbedring af biodiversiteten, 
vandkvaliteten mv. Retten identificerede tilfælde, hvor kontrakten om miljøvenlig landbrugsdrift ikke var »ef -
fektiv«, men hvor området alligevel var medtaget i resultatdataene.
23
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?44.  I mange tilfælde var midtvejsevalueringerne baseret på uhensigtsmæs -
sige metoder, såsom opstilling af antagelser eller anvendelse af undersø -
gelser, uden at der blev anvendt andre procedurer eller indsamlet anden 
dokumentation til underbygning af konklusionerne10. Casestudier kan 
være nyttige til at illustrere konstateringer eller hjælpe med at forklare 
data, men nogle evalueringseksperter baserede deres konklusioner om 
en hel foranstaltning eller et helt program på blot en håndfuld sager. 
I nogle midtvejsevalueringer blev der ikke gjort noget forsøg på at be -
svare de fælles evalueringsspørgsmål, der var anført i Kommissionens 
CMEF-vejledning11. I Frankrig var alle akse 3- og akse 4-foranstaltninger 
udelukket fra midtvejsevalueringen.
45.  Midtvejsevalueringerne gav således ikke tilstrækkeligt evidensbaserede 
svar på de evalueringsspørgsmål, der vedrørte produktivitet og opfyl -
delse af målsætninger, og de var for forskellige til at give relevante op -
lysninger på EU-niveau.
KOMMISSIONEN HAR TILSKYNDET MEDLEMSSTATERNE TIL AT 
FORBEDRE OVERVÅGNINGEN OG EVALUERINGEN, OG DER ER NYTTIGE 
OPLYSNINGER OM, HVAD EU-MIDLERNE ANVENDES TIL …
46.  Kommissionen erkendte på et tidligt stadium, at der var problemer med 
indikatorerne og evalueringerne, og den samarbejdede med medlems -
staterne om at forbedre vejledningen og ydede støtte, navnlig i form 
af en »evalueringshelpdesk«. Efter midtvejsevalueringerne analyserede 
Kommissionen svaghederne, og den har brugt de indhøstede erfaringer 
ved planlægningen af CMEF for perioden 2014-2020.
47.  Kommissionen kontrollerer medlemsstaternes overvågningsdata (som 
forelægges med de årlige statusrapporter) og kræver, at medlemssta -
terne korrigerer indlysende fejl, inden den godkender de årlige status -
rapporter som værende i overensstemmelse med forordningen. Data -
ene er blevet meget mere sammenhængende og fuldstændige over de 
seneste fem år, men da revisionen blev foretaget i april 2013, havde 
Kommissionen stadig ikke godkendt de årlige statusrapporter for 2011 
vedrørende Frankrig, Ungarn og England, hvilket betyder, at de seneste 
oplysninger er for 2010. Der er imidlertid grænser for, hvad Kommissio -
nen kan gøre, hvis medlemsstaterne ikke forelægger oplysninger. Ungarn 
har ikke forelagt indikatordata for 2011 med den begrundelse, at landet 
stadig er i gang med at revidere sine indikatorer. Der mangler også stadig 
vigtige data for andre medlemsstater, herunder Rumænien, som ikke har 
rapporteret nogen resultindikatordata for de seks foranstaltninger, som 
Retten reviderede. Med hensyn til de 12 PULD, Retten reviderede, har 
kun Østrig og Sverige forelagt fuldstændige data for 2011 vedrørende de 
fælles resultatindikatorer. Bilaget  viser de data, som medlemsstaterne 
har forelagt i deres årlige statusrapporter for 2011. Manglen på ajourførte 
data gør, at disse oplysninger kun i ringe omfang kan anvendes til det 
planlagte formål at overvåge output og resultater.10 Jf. punkt 75-77 i  
særberetning nr. 1/2013, 
»Har EU’s støtte til 
fødevareindustrien effektivt 
og produktivt bidraget 
til at forøge værdien af 
landbrugsprodukter? «  
(http://eca.europa.eu ).
11 I forbindelse med  
revisionen af foranstalt-  
ningen til forøgelse af 
landbrugsprodukters værdi 
konstaterede Retten, at 
8 af de 23 rapporter om 
midtvejsevalueringer, som 
Retten gennemgik, ikke 
indeholdt konklusioner med 
hensyn til evaluerings-  
spørgsmålet »I hvor høj 
grad har de støttede 
investeringer bidraget til 
at forbedre landbrugs- 
og skovbrugssektorens 
konkurrenceevne? «, selv om 
det er den EU-målsætning, 
som støtten skal bidrage til at 
opfylde.
24
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?48.  Selv når der foreligger resultatdata, har Kommissionen kun ringe sik -
kerhed for, at de er pålidelige. Medlemsstaterne skal ikke beskrive de 
anvendte definitioner eller dataindsamlingsmetoder i de årlige status -
rapporter, og Kommissionen har ikke kontrolleret, om medlemsstaterne 
har systemer, der gør det muligt at sikre dataenes kvalitet, hvordan de 
enkelte medlemsstater fortolker termer som »nye produkter«, eller hvilke 
medlemsstater der følger de metodologiske retningslinjer. Retten kon -
staterede, at Ungarn — uden udtrykkeligt at have informeret Kommissio -
nen — ændrede beskrivelsen af indikatoren for skabte jobs, så den også 
inkluderede »bevarede jobs«, hvilket i høj grad ville oppuste resultaterne.
49.  Trods alle problemerne er CMEF ikke desto mindre et vigtigt redskab, 
uden hvilket mulighederne for at overvåge og evaluere EU’s budget ville 
være ringere. Overvågningsoplysningerne i de tidlige år og i mange af 
midtvejsevalueringerne var ikke af tilfredsstillende kvalitet, men Kom -
missionen har noteret, at der er blevet udviklet både ekspertise og en 
evalueringskultur. Der er indhøstet værdifulde erfaringer, som burde 
føre til en mere robust CMEF fremover. Retten har noteret eksempler på 
god praksis inden for overvågning og evaluering, for eksempel i Østrig, 
Sverige og England for så vidt angår foranstaltninger for miljøvenligt 
landbrug (jf. punkt 65), som viser, hvad der kan opnås.
50.  For så vidt angår outputindikatorerne er CMEF-dataene relativt sam -
menhængende og fuldstændige, og de kan give nyttige oplysninger 
om, hvad EU’s budget anvendes til. For så vidt angår de opnåede resul -
tater har overvågningen og evalueringen imidlertid endnu ikke givet 
tilstrækkeligt relevante, nøjagtige, sammenhængende og sammenlig -
nelige oplysninger.
… MEN RAPPORTERINGEN AF DE OPNÅEDE RESUL TATER HAR 
VÆRET UTILSTRÆKKELIG TIL AT PÅVISE, AT EU’S BUDGET ER BLEVET 
ANVENDT FORNUFTIGT
51.  I henhold til forordningerne skal medlemsstaterne og Kommissionen 
regelmæssigt aflægge rapport om gennemførelsen af budgettet og op -
fyldelsen af målsætningerne for udvikling af landdistrikter. Tabel 3 er 
en oversigt over de rapporter, medlemsstaterne og Kommissionen har 
udarbejdet vedrørende produktiviteten og effektiviteten af udgifterne 
til udvikling af landdistrikter.
25
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?TABEL 3
RAPPORTERINGEN OM PRODUKTIVITETEN OG EFFEKTIVITETEN AF UDGIFTERNE TIL 
UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER
Rapporter Formål Bemærkninger
Medlemsstaterne
Årlige statusrapporter for 
hvert enkelt PULD
(Artikel 82 i forordning (EF) 
nr. 1698/2005)At give oplysninger om den økonomiske gen -
nemførelse af programmet, om programmets 
forløb i forhold til de opstillede mål og om de 
skridt, der er taget for at garantere program -
gennemførelsens kvalitet og effektivitetRapporterne præsenterer de fælles indikatorer, beskriver den 
fysiske og finansielle gennemførelse af programmet og giver 
en række oplysninger om evalueringsaktiviteter
Strategisk tilsyn — sam -
menfattende rapport
Artikel 13 i forordning (EF) 
nr. 1698/2005At vise, hvor langt man er nået med gennem-  
førelsen af den nationale strategiplan og 
opfyldelsen af målene, og hvordan dette har 
bidraget til at gennemføre Fællesskabets 
strategiske retningslinjerRapporterne har næsten samme indhold som de årlige 
statusrapporter
Kommissionen
Rapport om evalueringen af 
Unionens finanser
KOM(2012) 40 endelig
KOM(2012) 675 endeligAt give Europa-Parlamentet og Rådet doku -
mentation for de opnåede resultater
(NB: omhandler ikke kun politikken for udvik -
ling af landdistrikter)Rapporterne præsenterer de evalueringer, der er blevet 
gennemført i  løbet af året. Udvikling af landdistrikter er ikke 
omfattet, eftersom der ikke var offentliggjort evalueringer 
på EU-niveau. Retten har fremsat bemærkninger om disse 
rapporter i udtalelse nr. 4/2012 og i en skrivelse fra forman -
den, som findes på: http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/
docs/1/19934783.PDF
Sammenfattende rapport 
om gennemførelsen af de 
nationale strategier
KOM(2011) 450 endelig.
Da revisionen blev gennem-  
ført (april 2013), var den 
sammenfattende rapport,  
som skulle foreligge i  
begyndelsen af 2013, endnu 
ikke blevet offentliggjort af 
Kommissionen At give et sammendrag af den vigtigste aktu -
elle udvikling, tendenser og udfordringer i  for-
bindelse med gennemførelsen af de nationale 
strategiplaner og Fællesskabets strategiske 
retningslinjer, herunder de foranstaltninger 
der er truffet som opfølgning på rapportens 
konklusionerRapporten indeholder data om den finansielle og fysiske gen -
nemførelse, der er aggregeret fra medlemsstaternes årlige 
statusrapporter, men kun nogle få af resultatindikatorerne er 
medtaget. Der er ingen analyse af, om resultatopfyldelsen er 
tilfredsstillende, og ingen analyse af omkostningerne.
Årlig aktivitetsrapport, 
Europa-Kommissionens 
Generaldirektorat for 
Landbrug og Udvikling af 
LanddistrikterAt vise resultaterne af GD for Landbrug og 
Udvikling af Landdistrikters aktioner i  forhold 
til de fastsatte målsætningerRapporten opstiller virkningsindikatorer for at vise opfyldelsen 
af Kommissionens målsætninger (som i  visse henseender 
adskiller sig fra målsætningerne i  forordningen om udvikling 
af landdistrikter). For så vidt angår 5 af de 6 indikatorer er da -
taene for 2012 uændrede i forhold til 2011, hvilket Retten anså 
for at være usandsynligt (jf. kapitel 10 i årsberetningen for 
2011). Bilagene til rapporten indeholder udvalgte resultater fra 
eksterne evalueringer og resultatindikatorer, der er udarbejdet 
på grundlag af medlemsstaternes årlige statusrapporter
Aktivitetsredegørelser for 
operationelle udgifter:  
arbejdsdokument, der 
ledsager forslaget til det 
almindelige budgetAt begrunde de bevillinger, Kommissionen 
anmoder om i  budgetforslagetI redegørelsen, der ledsager budgettet for 2013, beskrives en 
række »vigtige resultater«. Disse har relation til Kommis -
sionens aktiviteter. Der foretages ingen kobling mellem 
aktiviteterne og de anførte oplysninger om resultater, som er 
aggregeret fra dataene vedrørende de fælles indikatorer
26
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?52.  Disse rapporter præsenterer de tilgængelige indikatordata, og de giver 
generelt en dækkende beskrivelse af gennemførelsen af programmerne 
for så vidt angår anvendte beløb og output. Rapporterne har imidlertid 
en række fælles svagheder, som beskrives i de følgende punkter.
53.  I rapporterne tages datakildernes eller -metodernes pålidelighed ikke 
i tilstrækkelig grad i betragtning, når oplysningerne præsenteres. For 
eksempel ekstrapolerede nogle medlemsstater data fra blot en håndfuld 
sager, og det samme gjorde Kommissionen i sin årlige aktivitetsrapport12. 
Mange af midtvejsevalueringerne er af ringe kvalitet, og det begrænser 
også, i hvor høj grad der kan fæstes lid til evalueringsresultaterne, men 
medlemsstaterne og Kommissionen henleder ikke i tilstrækkelig grad 
opmærksomheden på dette forhold.
54.  Medlemsstaternes og Kommissionens rapporter viser indikatorværdier 
i relation til mål, som medlemsstaterne har ændret, så de passer til de 
forventede resultater. I tekstboks 2 forklares det, hvorfor dette ikke bør 
gøres. For nylig godkendte Kommissionen for eksempel en ændring 
til Den Tjekkiske Republiks PULD, som reducerer målet for jobskabelse 
med over 90 % (fra 29 000 til 2 700). Hvis programmet på sigt skaber 2 
700 arbejdspladser, vil det kun nå 9 % af det mål, der var fastsat i det 
godkendte PULD — et ringe resultat. I den årlige statusrapport vil det 
imidlertid blive sammenholdt med det reviderede mål og vurderes at 
være en 100 % succes. Forvaltningsmyndigheden vil ikke være nødt til at 
forklare, hvorfor det oprindelige mål ikke blev nået. Denne praksis forrin -
ger rapporternes værdi i en sådan grad, at de næsten ikke kan anvendes 
med henblik på ansvarlighed: til at vise, i hvilket omfang programforval -
terne har nået de fastsatte målsætninger for udvikling af landdistrikter. 
Kommissionens rapporter indeholder en fodnote om, at målene »kan 
ændres«, men i de årlige statusrapporter fra medlemsstaterne, som Ret -
ten gennemgik, er det slet ikke nævnt, når målene er blevet reduceret. 
Bilaget  viser, hvilke resultatindikatormål der er blevet ændret siden det 
oprindelige PULD.
55.  De evalueringsresultater, der fremlægges i Kommissionens og medlems -
staternes rapporter, hidrører oftest fra arbejde udført af uafhængige 
evalueringseksperter. Rapporterne indeholder imidlertid ikke Kommis -
sionens eller medlemsstatens egne konklusioner om evalueringerne, og 
det fremgår heller ikke, om Kommissionen eller medlemsstaten anser 
evalueringsresultaterne for at være gyldige13. 12 I kapitel 10 
i årsberetningen for 2011 
bemærkede Retten, 
at præsentationen af 
programmets virkning i GD 
for Landbrug og Udvikling 
af Landdistrikters årlige 
aktivitetsrapport for 2011 var 
baseret på ufuldstændige 
data. For eksempel var 
stigningen i vedvarende 
energi beregnet på grund-  
lag af data for kun 9 af de  
88 PULD (EUT C 344  
af 12.11.2012).
13 Kommissionen 
offentliggør de eksterne 
evalueringer, herunder 
sammenfatningerne af de 
efterfølgende evalueringer 
og midtvejsevalueringerne, 
med en påtegning om, at 
det er evalueringsekspertens 
konklusioner, og at Kommis-  
sionen ikke nødvendigvis er 
enig i dem.
27
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?56.  Hertil kommer, at medlemsstaterne og Kommissionen kun rapporte -
rede udvalgte evalueringsresultater — i nogle tilfælde kun de positive 
resultater. For eksempel viste flere midtvejsevalueringer en dødvægt for 
investeringsforanstaltningerne på ca. 50 %14, en konklusion, der er vigtig 
for programmernes effektivitet og produktivitet — men dette blev ikke 
rapporteret i medlemsstaternes årlige statusrapporter. Rapporterne viser 
heller ikke systematisk de foranstaltninger, der er iværksat som reaktion 
på evalueringsresultaterne.
57.  Endelig gør medlemsstaternes og Kommissionens rapporter ikke meget 
mere end at præsentere de tilgængelige oplysninger og analysere gen -
nemførelsen. De indeholder ikke en analyse af, om udgifterne er produk -
tive, eller konklusioner om, i hvilket omfang PULD’s og EU’s målsætninger 
er blevet nået. Som sådan giver rapporterne kun ringe sikkerhed for, hvor 
godt medlemsstaterne og Kommissionen har anvendt EU-budgettet15. 14 Jf. punkt 61 i særberetning 
nr. 1/2013 »Har EU’s støtte til 
fødevareindustrien effektivt 
og produktivt bidraget 
til at forøge værdien af 
landbrugsprodukter? «
15 GD for Landbrug og 
Udvikling af Landdistrikters 
årlige aktivitetsrapport 
har en konklusion om 
den sikkerhed, der kan 
opnås for så vidt angår delt 
forvaltning af EGFL- og 
ELFUL-udgifter. Den vedrører 
kun betalingernes lovlighed 
og formelle rigtighed. Der er 
ingen tilsvarende konklusion 
om de opnåede resultater. 
En sektion om forsvarlig 
økonomisk forvaltning 
omhandler kun spørgsmål 
vedrørende gennemførelsen, 
som for eksempel forsinkede 
betalinger.
TEKSTBOKS 2
ANVENDELSEN AF INDIKATORMÅL
Medlemsstaterne skal aktivt forvalte foranstaltningerne for at sikre, at resultatmålene (og dermed EU’s mål -
sætninger) nås, for eksempel ved at justere støtteberettigelses- og udvælgelseskriterierne, og derved forbedre 
»målretningen« af de relevante foranstaltninger. Hvis målene stadig ikke kan nås, på trods af at medlemsstaterne 
har gjort deres yderste, skal medlemsstaterne i de årlige statusrapporter forklare, hvorfor målene ikke er blevet 
nået, og hvilke foranstaltninger der er truffet med henblik på at nå dem. Målene bør ikke blot reduceres for 
at afspejle den seneste forventning eller et »revideret skøn« over resultaterne, da det vil give det misvisende 
indtryk, at foranstaltningen har været vellykket, når dette reelt ikke har været tilfældet.
En reduktion af resultatmålene er en reduktion af EU-budgettets planlagte effektivitet og produktivitet, eftersom 
der opnås mindre for det samme beløb. Målene bør derfor kun reduceres i særlige og klart begrundede tilfælde 
og med Kommissionens godkendelse. Hvis målene undtagelsesvis er blevet ændret, bør dette tydeligt angives, 
når der indberettes indikatordata i relation til målet.
28
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?ER OVERVÅGNINGS- OG EVALUERINGS-  
OPLYSNINGERNE BLEVET BRUGT TIL AT FORBEDRE 
UDGIFTERNES EFFEKTIVITET OG PRODUKTIVITET?
58.  I de tidligere afsnit vurderedes det, om overvågnings- og evaluerings -
oplysningerne opfyldte kravene med hensyn til ansvarlighed: at påvise, 
hvad der er opnået. Men målet for overvågningen og evalueringen er 
ikke kun at tilvejebringe oplysninger til brug ved rapporteringen. Over -
vågningen og evalueringen skal også anvendes til at sikre, at landdi -
striktsudviklingsmidlerne anvendes fornuftigt.
59.  Overvågningen og evalueringen bør gøre det muligt for Kommissio -
nen at tage ved lære af erfaringerne fra den nuværende og de tidligere 
programmeringsperioder og anvende disse, når den udarbejder forslag 
til nye forordninger. Den bør også give medlemsstaterne et solidt evi -
densgrundlag for udviklingen af deres PULD, så de programmerer de 
mest effektive og produktive foranstaltninger. Efterfølgende bør op -
lysningerne henlede beslutningstagernes opmærksomhed på tilfælde, 
hvor målene ikke nås, eller hvor foranstaltningernes effektivitet ikke er 
tilfredsstillende, så de har mulighed for at forbedre udformningen eller 
gennemførelsen af foranstaltningerne i løbet af programmingsperioden.
60.  Medlemsstaterne skal i de årlige statusrapporter rapportere om de skridt, 
de tager for at sikre programgennemførelsens kvalitet og effektivitet, og 
hvert år gennemgå fremskridtene sammen med Kommissionen. For de 
12 udvalgte PULD’s vedkommende gennemgik Retten de årlige status -
rapporter og de årlige mødedokumenter for at få dokumentation for de 
foranstaltninger, der er truffet for at forbedre effektiviteten og produk -
tiviteten. Retten gennemgik også dokumentationen for de ændringer, 
der var foretaget i de 12 programmer, for at afgøre, om de var baseret på 
overvågnings- og evalueringsoplysninger, der kommer fra CMEF. Ende -
lig gennemgik Retten de oplysninger, som Kommissionen fremlagde til 
støtte for sine forslag vedrørende programmeringsperioden 2014-2020.
KOMMISSIONEN TOG IKKE FORANSTAL TNINGERNES EFFEKTIVITET 
I BETRAGTNING, DA DEN OPRINDELIGT GODKENDTE PULD
61.  Når medlemsstaterne fastsætter mål i deres PULD, kan disse analyseres 
for at afgøre, om programmerne giver valuta for pengene i forhold til 
EU’s prioriteter og målsætninger. Der kan forventes variationer mellem 
forskellige PULD, men Kommissionen bør undersøge eventuelle større 
forskelle for at sikre, at de er berettigede. Tekstboks 3 giver eksempler 
på store forskelle.
29
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?62.  Der kan være specifikke nationale prioriteter, der begrunder de store varia-  
tioner, men diversificeringsforanstaltningerne i for eksempel Campanias 
og Den Tjekkiske Republiks PULD ser ved første øjekast ud til at indebære 
en dårlig udnyttelse af EU’s budget i relation til EU’s prioriteter. Sådanne 
tilfælde bør analyseres og forklares, men Kommissionens vurdering af 
PULD-forslag omfattede ikke en sådan analyse af foranstaltningernes 
produktivitet. Disse tilfælde bliver derfor ikke behandlet hensigtsmæs -
sigt med henblik på at sikre, at de effektivt og produktivt bidrager til at 
opnå EU’s målsætninger.
MEDLEMSSTATERNE HAR BRUGT OVERVÅGNINGS- OG 
EVALUERINGSOPLYSNINGERNE TIL AT ØGE ANVENDELSEN AF 
FORANSTAL TNINGERNE …
63.  Hvis EU-budgettet ikke bliver brugt, kan det ikke have nogen effekt. Det 
er derfor vigtigt at have oplysninger om anvendelsen af foranstaltnin -
gerne, således at programforvaltere kan gøres opmærksomme på, at de 
kan være nødt til at ændre bestemmelserne vedrørende offentliggørelse, 
støtteberettigelsesbetingelserne, støttesatserne eller udvælgelseskrite -
rierne for at gøre foranstaltningerne effektive. Retten konstaterede, at 
medlemsstaterne var opmærksomme på dette forhold og brugte data 
fra administrative kilder til nøje at overvåge anvendelsen i  forhold til 
deres budgetter. Medlemsstaterne brugte også evalueringsoplysninger, 
navnlig midtvejsevalueringen, til at identificere årsagerne til den lave 
anvendelse.
TEKSTBOKS 3
EKSEMPLER PÅ VARIATIONER MELLEM FORSKELLIGE PULD KONSTATERET VED EN 
ANALYSE AF INDIKATORMÅL
Resultatindikatoren for foranstaltningen til diversificering af landbrugsaktiviteter er »stigningen i ikkelandbrugs -
relateret bruttoværditilvækst« i  de støttede bedrifter, som også kan angive, hvor langt man er kommet med 
hensyn til EU’s prioritet om at skabe vækstbetingelser. Målet i Den Tjekkiske Republiks PULD viser, at der for hver 
enkelt euro i yderligere årlig »bruttoværditilvækst« skal bruges 65 euro i offentlig støtte. Til sammenligning skal 
der bruges 3,2 euro i støtte i Ungarn og 0,4 euro i Østrig.
I relation til EU’s prioritet om at skabe arbejdspladser viste resultatindikatormålene for alle foranstaltninger under 
ét en samlet omkostning til offentlig støtte pr. skabt arbejdsplads, der svingede fra ca. 10 000 euro (Andalusien, 
Den Tjekkiske Republik, England, Rumænien og Sverige) til ca. 90 000 euro (Ungarn og Luxembourg). Ét PULD 
(Campania: 203 000 euro) ligger langt uden for dette interval.
30
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?64.  Forordningen og CMEF giver et solidt grundlag for Kommissionens til -
syn med gennemførelsen af medlemsstaternes programmer i finansiel 
og outputmæssig henseende. For de fleste af de gennemgåede PULD’s 
vedkommende har Kommissionen godkendt en eller flere ændringer, 
som havde til formål at øge anvendelsen af foranstaltningerne.
… MEN DER ER KUN BEGRÆNSET DOKUMENTATION FOR, AT 
MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN BRUGER OPLYSNINGERNE 
OM RESUL TATERNE TIL AT FORBEDRE FORANSTAL TNINGERNES 
EFFEKTIVITET ELLER PRODUKTIVITET
65.  En øget anvendelse garanterer ikke, at PULD-foranstaltningerne bliver ef -
fektive: Dvs. at de forventede resultater vil blive nået. Der er derfor også 
nødvendigt at have rettidige, pålidelige og relevante oplysninger om de 
opnåede resultater. Eksemplerne i tekstboks 4 illustrerer, hvordan en ef -
fektiv oprindelig målretning kombineret med overvågning og evaluering 
af resultater kan anvendes til at øge foranstaltningernes effektivitet og 
produktivitet.
TEKSTBOKS 4
ANVENDELSE AF OVERVÅGNING OG EVALUERING TIL AT ØGE FORANSTAL TNINGERNES 
EFFEKTIVITET OG PRODUKTIVITET (PULD VEDRØRENDE ENGLAND)
I forbindelse med foranstaltningen for miljøvenligt landbrug analyserede myndighederne, hvilke aktiviteter der 
var mest omkostningseffektive med hensyn til at opnå miljøfordele i de forskellige geografiske områder, og prio -
riterede ansøgningerne på dette grundlag. Aftalerne med landbrugerne omfattede verificerbare målsætninger 
(»succesindikatorer«) som for eksempel at tilså arealer med frøblandinger, som vil kunne levere foder til vilde 
fugle hele vinteren frem til 15. februar. Myndighederne overvågede opfyldelsen af disse mål ved at besøge en 
stikprøve af bedrifter hvert år. Evalueringen af resultaterne fik myndighederne til at ændre prioriteringen for 
at forbedre målretningen og til at identificere, hvilke aktiviteter det var mest omkostningseffektivt at støtte 
fremover.
Forvaltningsmyndigheden fastsatte et mål for »omkostningerne i offentlig støtte pr. skabt job« og anvendte 
det som et af kriterierne i forbindelse med vurderingen af støtteansøgninger vedrørende diversificeringsforan -
staltningerne og i forbindelse med overvågningen af fremskridt. De faktiske resultater blev derefter analyseret 
i midtvejsevalueringen for at identificere, hvilke foranstaltninger og typer af projekter der var mest produktive. 
For eksempel var projekter under foranstaltningen for mikrovirksomheder betydeligt mere produktive med 
hensyn til jobskabelse end projekterne til diversificering af bedrifter. Efter en gennemgang af foranstaltningen 
er støtten til diversificering af bedrifter blevet reduceret.
31
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?MEDLEMSSTATERNE BEGRUNDEDE IKKE ÆNDRINGERNE AF PULD MED HENVISNING TIL 
RESUL TATDATA
66.  Alle de 12 udvalgte PULD var blevet ændret mindst én gang og i nogle 
tilfælde ni eller ti gange. Retten ledte efter eksempler, hvor medlems -
staten begrundede ændringerne med henvisning til CMEF-resultatdata. 
Retten søgte således begrundelser som for eksempel, at landbrugerne 
ikke havde skabt nok nye produkter til at opfylde PULD-målsætningen, 
eller at der skulle foretages ændringer i PULD for at nå jobmålet. Ret -
ten fandt ikke sådanne tilfælde. De anførte begrundelser var primært 
budgetrelaterede: Dvs. at ændringerne var foretaget, fordi udgifterne 
var højere eller lavere end anslået, og ikke fordi de opnåede resultater 
adskilte sig fra de ønskede resultater.
67.  Hvis udgifterne til PULD er lavere, end medlemsstaten har planlagt, vil 
EU’s tildeling til programmet blive reduceret tilsvarende efter to år i hen -
hold til en procedure, der kaldes »frigørelse«. Medlemsstaterne har ten -
dens til at opfatte dette, som at de »mister« EU-midlerne. For at undgå 
dette ændrede medlemsstater deres PULD for at omfordele midler fra 
foranstaltninger med lav anvendelse til foranstaltninger, der var mere 
efterspurgte. En af begrundelserne for at ændre Andalusiens PULD var for 
eksempel, at det var nødvendigt at træffe korrigerende foranstaltninger 
på dette tidspunkt for at undgå eventuelle frigørelser i fremtiden.
68.  I de fleste tilfælde førte de godkendte ændringer til en reduktion og 
ikke en forøgelse af foranstaltningernes planlagte produktivitet. Anda -
lusien øgede budgettet for foranstaltningen for mikrovirksomheder med 
194 %, men reducerede  outputmålene (antal støttede mikrovirksomheder) 
med 82 % og jobskabelsesresultaterne med 96  %. Campania ændrede 
sit PULD og øgede støttesatsen til 100 % for to af diversificeringsforan -
staltningerne i et forsøg på at øge anvendelsen: Ansøgerne fik godtgjort 
de fulde omkostninger til deres investeringsprojekter uden yderligere 
forpligtelser til at opnå resultater og uden selv at skulle bidrage. Jobska -
belsesmålet for foranstaltningen til diversificering af landbrugsbedrifter 
blev reduceret fra 250 i det oprindelige PULD til 95.
32
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?16 KOM(2011) 450 endelig af 
20. juli 2011.KOMMISSIONEN FOKUSEREDE PÅ OUTPUT OG FINANSIEL GENNEMFØRELSE FREM FOR 
PÅ AT OPNÅ RESUL TATER
69.  Selv når resultatindikatordata viste, at målene ikke ville blive nået, fo -
kuserede Kommissionen i sine bemærkninger om de foreslåede PULD-
ændringer og ved de årlige møder med medlemsstaterne på output og 
på udnyttelse af budgettet frem for på opnåelse af de ønskede resultater. 
De årlige møder opfyldte ikke det formål, de har i henhold til forordnin -
gen, som er at gennemgå det foregående års resultater .
70.  Det samme gælder Kommissionens rapporter, som også har fokus på 
udnyttelse af budgettet og ikke på oplysninger om de opnåede resul -
tater. I den sammenfattende rapport til Europa-Parlamentet og Rådet 
om gennemførelsen af de nationale strategier16 bemærkede Kommis -
sionen om foranstaltningen til modernisering af landbrugsbedrifter, at 
i visse medlemsstater »synes gennemførelseshastigheden at være højere 
end ventet, og dermed er der behov for at øge det skønnede budget«. 
Kommissionen forklarede ikke, hvorfor en »højere gennemførelseshastig -
hed« skulle berettige til en budgetstigning. En række resultatdata, som 
blev fremlagt i samme rapport — som for eksempel resultaterne for den 
samme foranstaltning, der viste, at kun 10 % af målet for nye produk -
ter/teknikker var blevet nået — blev ikke analyseret eller kommenteret 
i Kommissionens rapport.
71.  I GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikters årlige aktivitetsrapport 
for 2011 viser de kumulerede resultatdata, der er oplyst i et bilag, at 
fire år inde i programmeringsperioden var kun 4 % af målet for jobska -
belse blevet nået. Hverken dette dokument eller GD’ets efterfølgende 
forvaltningsplan nævner aktiviteter, som Kommissionen planlægger at 
gennemføre for at forbedre denne situation, og dette på trods af den 
store betydning, som jobskabelse tillægges i EU’s strategi.
33
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?KOMMISSIONEN ANVENDTE IKKE CMEF-RESUL TATOPLYSNINGER TIL AT UNDERBYGGE 
SINE FORSLAG VEDRØRENDE PROGRAMMERINGSPERIODEN 2014 -2020
72.  I oktober 2011 fremlagde Kommissionen forslag vedrørende program -
meringsperioden 2014-202017. I begrundelsen præsenteres resultaterne 
af den konsekvensanalyse, som skal give Europa-Parlamentet og Rådet 
relevante oplysninger, som de kan basere deres beslutninger på. Den 
beskriver de behov, som politikken for udvikling af landdistrikter skal 
opfylde, men den påviser ikke, at de foreslåede foranstaltninger er ef -
fektive og produktive midler til at opfylde disse behov.
73.  I bilag 4 til konsekvensanalysen gives en vurdering af den nuværende 
politikramme, hvor Kommissionen fremlægger resultat målene  for blot 7 
af de 40 PULD-foranstaltninger. Der er ingen data om, hvad der er ble -
vet nået i forhold til de fastsatte mål. I bilag 4a redegør Kommissionen 
kort for de stærke og svage punkter ved foranstaltningen til moderni -
sering af landbrugsbedrifter, foranstaltningen for miljøvenligt landbrug, 
skovbrugsforanstaltningen, foranstaltningen for mikrovirksomheder og 
Leader, men den giver ingen oplysninger om de andre foranstaltninger, 
som er foreslået med henblik på perioden 2014-2020, herunder finansielt 
vigtige foranstaltninger som foranstaltningen til forøgelse af værdien 
af landbrugsprodukter (EU-tildeling på 5,6 milliarder euro i perioden 
2007-2013). Dette bilag præsenterer finansielle data og outputdata for 
alle foranstaltningerne, men ingen oplysninger om de opnåede resul -
tater. Bilag 11 er en oversigt over evalueringsresultaterne, som viser, at 
konsekvensanalysen i  stor udstrækning er baseret på de forudgående 
evalueringer af PULD for perioden 2007-2013, der dannede grundlag for 
den sammenfattende rapport, der blev offentliggjort i 200818. 
74.  Dette illustrerer svaghederne i timingen og tilgængeligheden af over -
vågnings- og evalueringsoplysningerne. Kommissionen fremsatte sine 
forslag, inden sammenfatningerne af midtvejsevalueringen og den efter -
følgende evaluering forelå, hvorved forslagene ikke alene blev fremsat 
uden oplysninger om foranstaltningernes effektivitet og produktivitet 
i perioden 2007-2013, men også uden den efterfølgende evaluering 
af perioden 2000 -2006. Selv om disse evalueringer har svagheder, bør 
de ikke desto mindre tages i betragtning, når der træffes beslutninger 
om politikken for perioden 2014-2020. For eksempel konkluderes det 
i den efterfølgende evaluering, at foranstaltningen til forøgelse af land -
brugsprodukternes værdi generelt synes at have relativt begrænsede 
virkninger på landbrugets konkurrenceevne. I midtvejsevalueringerne 
rapporteres der om en høj forekomst af dødvægt (jf. punkt 56). Alligevel 
foreslår Kommissionen, at denne foranstaltning videreføres i perioden 
2014-2020, uden at forelægge Europa-Parlamentet og Rådet oplysninger 
om dødvægtproblemet eller om, hvilke betingelser der bør fastsættes 
for foranstaltningen for at sikre, at dødvægten minimeres.17 Forslag til Europa-
Parlamentets og Rådets 
forordning om støtte til 
udvikling af landdistrikterne 
fra den Europæiske Land-  
brugsfond for Udvikling af 
Landdistrikterne (ELFUL), 
KOM(2011) 627 endelig/2 af 
19. oktober 2011.
18 Synthesis of Ex-ante 
Evaluations of Rural 
Development Programmes 
2007-2013, Final Report , GD 
for Landbrug og Udvikling af 
Landdistrikter, 11.12.2008.
34
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?75.  Når der skal træffes beslutninger om fremtidige politikker på EU-niveau 
og om programmering af foranstaltninger på nationalt og regionalt ni -
veau, bør der foreligge oplysninger, som gør det muligt at besvare grund -
læggende, men vigtige spørgsmål, som f.eks. »har denne foranstaltning 
tidligere vist sig at være effektiv til at opfylde målsætninger?«, »er denne 
foranstaltning det mest effektive middel til at nå denne målsætning? « 
og »hvilke erfaringer kan man drage af den hidtidige gennemførelse 
af denne foranstaltning med henblik på at forbedre dens effektivitet 
i fremtiden? «. De  resultatdata, der skulle vise foranstaltningernes effekti -
vitet og produktivitet, forelå imidlertid ikke, da konsekvensanalysen blev 
udarbejdet, og de oplysninger, der efterfølgende blev offentliggjort, for 
eksempel i bilag til GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikters årlige 
aktivitetsrapport, er ikke tilstrækkeligt relevante, pålidelige eller fuld -
stændige. I sidste ende har Kommissionen ikke forelagt de oplysninger, 
der er nødvendige som grundlag for velinformerede beslutninger om 
de mest effektive og produktive foranstaltninger i perioden 2014-2020.
35
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?
76.  I henhold til traktaten og EU’s finansforordning skal medlemsstaterne 
samarbejde med Kommissionen, således at EU-midlerne anvendes i over -
ensstemmelse med principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning, 
dvs. principperne om effektivitet, produktivitet og sparsommelighed. 
For at kunne gøre dette i forbindelse med politikken for udvikling af 
landdistrikter skal Kommissionen og medlemsstaterne i rette tid have 
oplysninger om, hvorvidt foranstaltningerne til udvikling af landdistrikter 
opfylder politikkens målsætninger på en produktiv måde. Kommissionen 
og medlemsstaterne bør redegøre for deres performance ved at rappor -
tere disse oplysninger til Europa-Parlamentet, Rådet og offentligheden.
77.  Retten konkluderer, at Kommissionen og medlemsstaterne ikke i tilstræk -
kelig grad har påvist, hvad der er opnået i relation til målsætningerne for 
politikken for udvikling af landdistrikter, og at der ikke er tilstrækkelig 
sikkerhed for, at EU’s budget til landdistriktsudvikling er blevet anvendt 
fornuftligt.
78.  Den fælles overvågnings- og evalueringsramme (CMEF) er det vigtigste 
instrument til tilvejebringelse af de nødvendige oplysninger og den nød -
vendige sikkerhed. Svaghederne i CMEF bidrog til den ovenfor beskrevne 
mangel på sikkerhed. CMEF er et redskab, hvis udformning kan (og bør) 
forbedres. Men bedre redskaber vil ikke løse problemet, medmindre 
de anvendes korrekt. Retten konstaterede, at den nuværende mangel 
på ansvarlighed bunder i en mere grundlæggende svaghed: nemlig at 
programmerne har fokuseret for meget på at udnytte budgettet og ikke 
tilstrækkeligt på at opnå resultater på produktiv vis. Det har bevirket, at 
der ikke har været nok opmærksomhed på overvågningen og evaluerin -
gen af resultater og virkninger, og dermed at der ikke er blevet taget 
hensyn til kvaliteten af oplysningerne.
79.  Retten konstaterede, at medlemsstaternes PULD med generelle og uaf -
grænsede målsætninger og utilstrækkelig kvantificering af de ønskede 
resultater i relation til disse målsætninger ikke var et solidt grundlag for 
en effektiv og produktiv tildeling af EU’s budget. De målrettede heller 
ikke udgifterne mod de foranstaltninger, hvor de ville få størst effekt, 
og de fastsatte ikke en standard, imod hvilken resultaterne kunne måles 
(punkt 19-34).KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER
36
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?80.  For det andet er der et informationsunderskud: Trods støtte fra Kommis -
sionen har medlemsstaterne ikke udarbejdet overvågnings- og evalu -
eringsoplysninger, der er tilstrækkeligt pålidelige, sammenhængende 
og relevante til at vise de opnåede resultater i forhold til de fastsatte 
målsætninger. Medlemsstaterne og Kommissionen rapporterede de til -
gængelige data vedrørende de fælles indikatorer, men fortolkede ikke 
dataene i relation til PULD eller EU’s målsætninger. Evalueringskonklu -
sioner blev citeret selektivt, og der blev ikke systematisk fulgt op på 
dem. Kommissionen og medlemsstaterne fremlagde ikke deres egne 
konklusioner om udgifternes produktivitet eller effektivitet (punkt 35-57).
81.  For det tredje burde Kommissionen og medlemsstaterne — trods de til-  
gængelige overvågnings- og evalueringsoplysningers mangelfuldhed — 
have brugt dem mere til at forbedre foranstaltningernes produktivitet 
og effektivitet. I den daglige forvaltning af programmerne har medlems -
staterne i højere grad fokuseret på at udnytte budgettet end på at opnå 
de ønskede resultater. Kommissionen underbyggede sine forslag til pro -
grammeringsperioden 2014-2020 med oplysninger fra de forudgående 
evalueringer af PULD for den nuværende periode uden at fremlægge 
oplysninger om de opnåede resultater (punkt 58-75).
82.  Kommissionens forslag til perioden 2014-2020 varsler, at der vil være 
mere fokus på resultater. Dette øgede fokus kræver ikke ny lovgivning. 
Det kan og bør starte nu, så det sikres, at EU’s midler anvendes fornuftigt, 
navnlig eftersom afslutningen af programmeringsperioden 2007 -2013 
nærmer sig, og der derfor er øget risiko for, at den resterende del af bud -
gettet anvendes forhastet med henblik på overholdelsen af 2015-skæ -
ringsdatoen for betalinger. På baggrund af dette fremsætter Retten føl -
gende anbefalinger:
Medlemsstaterne og Kommissionen bør anvende overvågningen og 
evalueringen til at øge deres fokus på resultatopnåelse i  den resterende 
del af den nuværende programmeringsperiode.
Medlemsstaterne bør begrunde alle foreslåede ændringer af PULD-
foranstaltninger og gøre rede for de ønskede virkninger for så vidt 
angår foranstaltningernes effektivitet og produktivitet med hensyn til 
at nå resultater i relation til PULD og EU’s målsætninger. Kommissionen 
bør vurdere de foreslåede ændringer ud fra samme tilgang. Den årlige 
gennemgang af programmer bør fokusere på resultater som krævet 
i forordningen.ANBEFALING 1
37
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?83.  Midtvejsevalueringerne vedrørende perioden 2007-2013 var karakteri -
seret af upålidelige data, ringe evalueringsmetoder og manglende sam -
menhæng, hvilket i alvorlig grad begrænsede deres anvendelighed og 
hæmmede mulighederne for at drage gyldige konklusioner på EU-niveau. 
De seneste tilgængelige resultatovervågningsdata er stadig usammen -
hængende og af utilfredsstillende kvalitet. Der er derfor en risiko for, 
at de efterfølgende evalueringer i 2015 ikke vil være af tilfredsstillende 
kvalitet.
Medlemsstaterne og Kommissionen bør træffe foranstaltninger nu for 
at sikre, at de efterfølgende evalueringer af programmeringsperioden 
2007 -2013, der skal udarbejdes i 2015, indeholder sammenlignelige op -
lysninger af god kvalitet.
i) På basis af erfaringerne fra midtvejsevalueringerne bør Kom -
missionen udstede specifikke retningslinjer med det formål 
at sikre kvaliteten og sammenhængen i de efterfølgende 
evalueringer.
ii) Medlemsstaterne bør planlægge, hvordan de vil forelægge 
de nødvendige oplysninger til den efterfølgende evaluering, 
herunder de mange oplysninger, der indsamles til admini -
strative formål. Medlemsstaterne bør sikre, at kontrakterne 
om evalueringsarbejdet indeholder kvalitetskriterier, som 
pålægger evalueringseksperterne at følge CMEF-vejlednin -
gen og at besvare de fælles evalueringsspørgsmål på basis 
af solide data og evalueringsmetoder.
iii) Kommissionen bør være proaktiv og kontrollere, om med -
lemsstaterne følger vejledningen om de fælles indikatorer 
og de efterfølgende evalueringer. Hvis dette ikke er tilfæl -
det, bør Kommissionen samarbejde med de relevante med -
lemsstater for at finde løsninger, der gør det muligt at opnå 
sammenlignelige oplysninger af god kvalitet.ANBEFALING 2
38
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?84.  Svagheder i udformningen af CMEF for 2007-2013 bidrog til den nuvæ -
rende mangel på rettidige, pålidelige og sammenhængende oplysninger, 
navnlig om resultatdata. Kommissionen har allerede foretaget en række 
forbedringer med hensyn til indikatordefinitioner og vejledning, men det 
er ikke tilstrækkeligt. Opstilling af resultatmål og regelmæssig overvåg -
ning af, hvad der er opnået, er et centralt element i forsvarlig økonomisk 
forvaltning. I Kommissionens nuværende planer vedrørende CMEF for 
perioden 2014-2020 er der ikke krav om mål for resultatindikatorer.
For så vidt angår programmeringsperioden 2014 -2020 bør Kommissio -
nen forbedre udformningen af CMEF med henblik på udarbejdelse af 
mere rettidige, relevante, pålidelige og sammenlignelige oplysninger, 
navnlig om de enkelte foranstaltningers effektivitet og produktivitet 
med hensyn til at opnå resultater.
i) Formålet med de enkelte fælles indikatorer og deres plan -
lagte anvendelse på EU-niveau bør være klart. Resultatindi -
katorer bør vise udgifternes direkte virkninger — hvad der 
er opnået — og der bør fastsættes sådanne indikatorer for 
alle EU’s prioriteter og målsætninger. Der bør indsamles data 
for hver enkelt foranstaltning, der bidrager til disse priori -
teter og målsætninger, således at effektiviteten og produk -
tiviteten af de specifikke foranstaltninger kan vurderes.
ii) Medlemsstaterne og Kommissionen bør kontrollere kvali -
teten af dataene vedrørende de fælles indikatorer og give 
sikkerhed for disses pålidelighed.
iii) For så vidt angår de målsætninger, som er specifikke for 
PULD, bør medlemsstaterne være forpligtede til rettidigt at 
gøre rede for de opnåede output, resultater og virkninger 
(jf. anbefaling 6) frem for at skulle udarbejde specifikke in -
dikatordata eller evalueringer.ANBEFALING 3
39
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?Medlemsstaterne og Kommissionen bør sikre, at PULD for perioden 
2014 -2020 giver et bedre grundlag for forsvarlig økonomisk forvaltning 
med specifikke, målelige målsætninger og planer for overvågning og 
evaluering af programmernes produktivitet og effektivitet.
i) I PULD for perioden 2014 -2020 bør medlemsstaterne fastsæt -
te specifikke målsætninger, der er målelige, samt mål for re -
sultaterne. De valgte PULD-foranstaltninger og de ønskede 
resultater bør begrundes med henvisning til de pågældende 
foranstaltningers effektivitet og produktivitet i 2007 -2013.
ii) PULD bør for hver enkelt foranstaltning angive, hvilke oplys -
ninger der kræves for at vise output, resultater og virknin -
ger. Såfremt de fælles indikatorer ikke er tilstrækkelige, bør 
der fastsættes supplerende indikatorer eller supplerende 
evalueringsarbejde. For alle de nødvendige oplysninger bør 
PULD angive kilden, hvordan oplysningerne vil blive ind -
samlet (under hensyntagen til den administrative byrde), 
og hvordan pålideligheden vil blive sikret.
iii) Kommissionen bør ikke blot kontrollere, om PULD er i over -
ensstemmelse med forordningen, men bør også kontrollere 
den planlagte effektivitet og produktivitet: Kommissionen 
bør sikre, at PULD giver et tilstrækkeligt grundlag for en 
forsvarlig økonomisk forvaltning ved at vurdere de ønskede 
resultater i  forhold til de budgetterede omkostninger.ANBEFALING 485.  Retten konstaterede, at PULD for perioden 2007-2013 ikke indeholdt 
specifikke, målelige målsætninger, hvilket resulterede i, at foranstaltnin -
gerne ikke var særligt målrettede, og at det var vanskeligt at overvåge og 
evaluere dem. PULD for perioden 2014-2020 er en lejlighed til at skabe 
et mere solidt grundlag for anvendelsen af EU-budgettet.
40
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?Medlemsstaterne bør indarbejde effektivitet og produktivitet i  gen -
nemførelsessystemerne vedrørende PULD for perioden 2014 -2020, så -
ledes at de oplysninger, der indsamles i  forbindelse med ansøgning, 
udvælgelse og betaling, genbruges i  forbindelse med overvågning og 
evaluering.
Medlemsstaterne bør ikke blot foretage en forudgående vurdering af 
effektiviteten og produktiviteten i  forbindelse med programmeringen, 
men også ved udvælgelsen af de aktioner, der skal finansieres. Denne 
fremgangsmåde reducerer risikoen for, at der spildes penge på inef -
fektive projekter, som kunne have være udelukket under projektud -
vælgelsen. De oplysninger, der indsamles i  forbindelse med projekt -
udvælgelsen eller betalingen (om jobskabelse, målrettede miljøfordele 
mv.), kan reducere behovet for efterfølgende dataindsamling og derved 
reducere den administrative byrde.ANBEFALING 586.  Retten har i forbindelse med sine revisioner på området udvikling af 
landdistrikter konstateret, at mange medlemsstater ikke i tilstrækkelig 
grad målrettede PULD-foranstaltningerne ved hjælp af støtteberettigel -
sesbetingelser og udvælgelseskriterier, og at der derfor kun var ringe 
forudgående sikkerhed for, at foranstaltningerne ville være produktive 
og effektive. Dette øger behovet for at få efterfølgende sikkerhed fra 
overvågning og evaluering med de omkostninger og den administrative 
byrde, som dataindsamling er forbundet med.
87.  Medlemsstaterne og Kommissionen offentliggjorde rapporter, som var 
udarbejdet af uafhængige evalueringseksperter, men i deres egne års -
rapporter og sammenfattende rapporter gjorde de ikke i tilstrækkelig 
grad rede for, hvor fornuftigt de havde anvendt EU-midlerne. I disse 
rapporter anvendte medlemsstaterne og Kommissionen ikke data ved -
rørende finansielle indikatorer og outputindikatorer til at forklare de 
opnåede resultater, og der var ingen oplysninger om produktivitet. Det 
var op til læserne af medlemsstaternes og Kommissionens rapporter selv 
at bedømme, i hvor høj grad der kunne fæstes lid til evalueringerne, og  
at finde ud af, om nogle evalueringskonklusioner var blevet udeladt, og 
i givet fald hvorfor.
41
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?Medlemsstaterne og Kommissionen bør forbedre deres rapportering 
om de resultater, der opnås ved hjælp af EU-budgettet, med henblik 
på at øge ansvarligheden. Rapporteringen bør omfatte en mere syste -
matisk opfølgning af evalueringsresultater.
i) Fra og med midtvejs i programmeringscyklussen bør med -
lemsstaterne og Kommissionen i  deres årsberetninger frem -
lægge konklusioner om, hvad programmerne har opnået 
i forhold til de enkelte PULD- og EU-målsætninger. Disse 
rapporter bør primært have fokus på de opnåede resultater 
og eksplicit vurdere de enkelte foranstaltningers produktivi -
tet ved at sammenholde resultaterne med omkostningerne. 
Hvis de fælles indikatorer ikke i tilstrækkelig grad gør det 
muligt at vise opfyldelsen af PULD-målsætningerne, bør de 
suppleres med administrative data og evalueringsresulta -
ter, idet der tages højde for disses begrænsede omfang og 
pålidelighed.
ii) Ved rapporteringen af evalueringsresultaterne bør medlems -
staterne og Kommissionen klart angive, hvilke foranstaltnin -
ger de agter at træffe, eller angive årsagen til ikke at have 
planlagt foranstaltninger. Alle evalueringskonklusionerne 
bør fremlægges og være genstand for opfølgning, ikke blot 
et udvalg af disse.
iii) For at sikre, at man får det fulde udbytte af de efterfølgende 
evalueringer af programmerne i  perioden 2007 -2013, bør 
Kommissionens og medlemsstaternes årsrapporter for 2015 
indeholde en analyse af konsekvenserne af evalueringsre -
sultaterne vedrørende perioden 2014 -2020.ANBEFALING 6
Vedtaget af Afdeling I, der ledes af Ioannis SARMAS, medlem af Revisionsretten, 
i Luxembourg på mødet den 9. oktober 2013.
På Revisionsrettens vegne
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Formand

42
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?BILAG
STATUS OVER RESUL TATINDIKATORMÅL OPSTILLET I  PULD OG DATA FORELAGT AF 
MEDLEMSSTATERNE I DERES ÅRLIGE STATUSRAPPORTER FOR 2011
Foranstaltning Modernisering af landbrugsbedrifterForøgelse af værdien af landbrugs- og 
skovbrugsprodukterMiljøvenligt landbrug Diversificering til ikkelandbrugsaktiviteterStøtte til oprettelse og udvikling af 
virksomhederFremme af turismen
PULDStigning i bruttoværdi -
tilvækst i støtte-  
modtagende bedrifter/
virksomhederAntal bedrifter/virksom -
heder, der har indført 
nye produkter og/eller 
nye teknikkerStigning i bruttoværdi -
tilvækst i støtte-  
modtagende bedrifter/
virksomhederAntal bedrifter/virksom -
heder, der har indført 
nye produkter og/eller 
nye teknikkerOmråde, der er 
omfattet af en effektiv 
arealforvaltning1Stigning i bruttoværdi -
tilvækst i støtte-  
modtagende bedrifter/
virksomhederBruttoantal skabte jobsStigning i bruttoværdi -
tilvækst i støtte-  
modtagende bedrifter/
virksomhederBruttoantal skabte jobs Bruttoantal skabte jobsYderligere antal 
turistbesøg (antal 
endagsbesøgende)
Mål 
opstilletData 
forelagtMål 
opstilletData 
forelagtMål 
opstilletData 
forelagtMål 
opstilletData 
forelagtMål 
opstilletData 
forelagtMål 
opstilletData 
forelagtMål 
opstilletData 
forelagtMål 
opstilletData 
forelagtMål 
opstilletData 
forelagtMål 
opstilletData 
forelagtMål 
opstilletData 
forelagt
Østrig Mål forhøjet
Den Tjekkiske 
RepublikMål 
reduceretMål 
reduceretMål 
reduceret
Det Forenede Kon -
gerige — EnglandMål forhøjet
Frankrig —  
hovedlandet
Tyskland — Baden-
WürttembergMål 
forhøjet/ 
reduceretMål 
reduceret
Ungarn Mål forhøjet Mål forhøjetMål 
reduceret
Italien —  
CampaniaMål forhøjet Mål forhøjetMål 
reduceretMål 
reduceretMål 
reduceretMål 
reduceret
Luxembourg
Polen Mål forhøjetMål 
reduceretMål 
reduceret
Rumænien Mål forhøjet Mål forhøjet Mål forhøjet Mål forhøjetMål 
reduceretMål 
reduceret
Spanien —  
AndalusienMål 
reduceretMål 
reduceretMål 
forhøjet/ 
reduceretMål 
reduceretMål 
reduceret
Sverige Mål forhøjet Mål forhøjet Mål forhøjetMål 
reduceretMål forhøjet Mål forhøjetMål 
reduceretMål 
reduceret
Mål opstillet: Mål opstillet i det oprindelige og i det seneste PULD (med en angivelse, hvis målet er blevet ændret mellem det oprinde -
lige og det seneste PULD)Data forelagt: Forelagte data godkendt af Kommissionen (årlige statusrapporter 2011)
Mål kun opstillet i det oprindelige eller kun i det seneste PULD, mål ikke opstillet i henhold til CMEF-håndbogen og derfor 
ikke sammenligneligeData ikke forelagt pr. foranstaltning, data ikke ajourført, den årlige statusrapport ikke godkendt af Kommissionen
Mål ikke opstillet i det oprindelige og i det seneste PULD Data ikke forelagt
Foranstaltningen ikke programmeret Foranstaltningen ikke implementeret
1 Resultatindikatoren for denne foranstaltning har fem komponenter (områder, som bidrager til at forbedre biodiversiteten, forbedre vandkvaliteten, 
afbøde klimaforandringer, forbedre jordbundskvaliteten og undgå marginalisering og ophør med dyrkning af jorden). Denne tabel viser, om der var 
opstillet et mål, og om der blev forelagt data for mindst én af disse komponenter. I nogle tilfælde blev målene forhøjet for én komponent og reduceret 
for en anden. Dette er vist med »Mål forhøjet/reduceret«.
43
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?Foranstaltning Modernisering af landbrugsbedrifterForøgelse af værdien af landbrugs- og 
skovbrugsprodukterMiljøvenligt landbrug Diversificering til ikkelandbrugsaktiviteterStøtte til oprettelse og udvikling af 
virksomhederFremme af turismen
PULDStigning i bruttoværdi -
tilvækst i støtte-  
modtagende bedrifter/
virksomhederAntal bedrifter/virksom -
heder, der har indført 
nye produkter og/eller 
nye teknikkerStigning i bruttoværdi -
tilvækst i støtte-  
modtagende bedrifter/
virksomhederAntal bedrifter/virksom -
heder, der har indført 
nye produkter og/eller 
nye teknikkerOmråde, der er 
omfattet af en effektiv 
arealforvaltning1Stigning i bruttoværdi -
tilvækst i støtte-  
modtagende bedrifter/
virksomhederBruttoantal skabte jobsStigning i bruttoværdi -
tilvækst i støtte-  
modtagende bedrifter/
virksomhederBruttoantal skabte jobs Bruttoantal skabte jobsYderligere antal 
turistbesøg (antal 
endagsbesøgende)
Mål 
opstilletData 
forelagtMål 
opstilletData 
forelagtMål 
opstilletData 
forelagtMål 
opstilletData 
forelagtMål 
opstilletData 
forelagtMål 
opstilletData 
forelagtMål 
opstilletData 
forelagtMål 
opstilletData 
forelagtMål 
opstilletData 
forelagtMål 
opstilletData 
forelagtMål 
opstilletData 
forelagt
Østrig Mål forhøjet
Den Tjekkiske 
RepublikMål 
reduceretMål 
reduceretMål 
reduceret
Det Forenede Kon -
gerige — EnglandMål forhøjet
Frankrig —  
hovedlandet
Tyskland — Baden-
WürttembergMål 
forhøjet/ 
reduceretMål 
reduceret
Ungarn Mål forhøjet Mål forhøjetMål 
reduceret
Italien —  
CampaniaMål forhøjet Mål forhøjetMål 
reduceretMål 
reduceretMål 
reduceretMål 
reduceret
Luxembourg
Polen Mål forhøjetMål 
reduceretMål 
reduceret
Rumænien Mål forhøjet Mål forhøjet Mål forhøjet Mål forhøjetMål 
reduceretMål 
reduceret
Spanien —  
AndalusienMål 
reduceretMål 
reduceretMål 
forhøjet/ 
reduceretMål 
reduceretMål 
reduceret
Sverige Mål forhøjet Mål forhøjet Mål forhøjetMål 
reduceretMål forhøjet Mål forhøjetMål 
reduceretMål 
reduceret
Mål opstillet: Mål opstillet i det oprindelige og i det seneste PULD (med en angivelse, hvis målet er blevet ændret mellem det oprinde -
lige og det seneste PULD)Data forelagt: Forelagte data godkendt af Kommissionen (årlige statusrapporter 2011)
Mål kun opstillet i det oprindelige eller kun i det seneste PULD, mål ikke opstillet i henhold til CMEF-håndbogen og derfor 
ikke sammenligneligeData ikke forelagt pr. foranstaltning, data ikke ajourført, den årlige statusrapport ikke godkendt af Kommissionen
Mål ikke opstillet i det oprindelige og i det seneste PULD Data ikke forelagt
Foranstaltningen ikke programmeret Foranstaltningen ikke implementeret
1 Resultatindikatoren for denne foranstaltning har fem komponenter (områder, som bidrager til at forbedre biodiversiteten, forbedre vandkvaliteten, 
afbøde klimaforandringer, forbedre jordbundskvaliteten og undgå marginalisering og ophør med dyrkning af jorden). Denne tabel viser, om der var 
opstillet et mål, og om der blev forelagt data for mindst én af disse komponenter. I nogle tilfælde blev målene forhøjet for én komponent og reduceret 
for en anden. Dette er vist med »Mål forhøjet/reduceret«.
44
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?KOMMISSIONENS  
SVAR
RESUMÉ
I.
Kommissionen bemærker, at emnet for denne revisionsbe -
retning navnlig er overvågning, evaluering og rapportering 
vedrørende effektiviteten og produktiviteten samt anven -
delsen af disse overvågnings- og evalueringsoplysninger 
angående udgifterne til udvikling af landdistrikter.
IV.
Med hensyn til, om EU’s budget til udvikling af landdi -
strikter er forsvarligt anvendt, kan bestemte resultater og 
virkninger først vurderes ordentligt gennem evalueringer 
langt inde i programmeringsperioden og efter dennes 
afslutning.
V. a)
Kommissionen finder, at de tre overordnede mål for udvik -
ling af landdistrikter er tilstrækkeligt klart fastlagt i artikel 4 
i forordning (EF) nr. 1698/2005. De er yderligere specifi -
ceret og uddybet i betragtningerne i Fællesskabets stra -
tegiske retningslinjer. Medlemsstaterne bruger disse mål 
i deres programmering.
Når Kommissionen godkender landdistriktsudviklingspro -
grammerne, foretager den en analyse med henblik på at 
kontrollere, at programmerne og foranstaltningerne er 
i overensstemmelse med Fællesskabets strategiske ret -
ningslinjer og de relevante nationale strategiplaner, og at 
de overholder de relevante lovbestemmelser.
V. b)
For flerårige programmer såsom landdistriktsudviklings -
programmer kan bestemte resultater og virkninger først 
vurderes ordentligt gennem evalueringer langt inde i pro -
grammeringsperioden og efter dennes afslutning. 
Desuden findes der nyttige oplysninger i de årlige status -
rapporter om gennemførelsen med hensyn til økonomisk 
gennemførelse og output.
Endvidere offentliggør Kommissionen de evalueringer, 
som foretages på dens vegne, i deres fulde ordlyd, sam -
men med de dertilhørende kvalitetsvurderinger på Europa-
webstedet og sender dem til Europa-Parlamentet, Rådet og 
Revisionsretten.
45
KOMMISSIONENS  
SVAR
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?
V. c)
Det er Kommissionens holdning, at den — for så vidt angår 
udformningen — og medlemsstaterne — for så vidt angår 
gennemførelsen — har anvendt det foreliggende overvåg -
nings- og evalueringsinput. 
Overvågningsoplysninger bruges til at begrunde eventu -
elle ændringer af landdistriktsudviklingsprogrammer. På 
samme måde havde midtvejsevalueringerne en retnings -
givende funktion, da en række ændringer af landdistrikts -
udviklingsprogrammer var knyttet til resultaterne af disse 
midtvejsevalueringer.
VI.
Oplysningerne fra overvågnings- og evalueringssystemet 
var ganske vist ufuldstændige og muligvis ikke altid fuldt 
ud pålidelige, men de var de bedste, der forelå på dette 
stadium i lyset af de økonomiske og praktiske begrænsnin -
ger, som Kommissionen og medlemsstaterne stod over for. 
Kommissionen arbejdede i 2008 og 2009 sammen med 
medlemsstaterne om at udfylde hullerne i landdistriktsud -
viklingsprogrammerne. For hvert af disse programmer har 
Kommissionens tjenestegrene påvist de manglende mål 
og mål, der ikke var tilstrækkeligt kvantificerede, og opfor -
dret forvaltningsmyndighederne til at forbedre deres sæt 
af mål. Denne indsats medførte store forbedringer i sættet 
af mål via ændringer af landdistriktsudviklingsprogrammer. 
Kommissionen har stillet løsningsforslag til en række pro -
blemer vedrørende overvågnings- og evalueringssystemet 
for den næste programmeringsperiode, men der vil altid 
skulle findes en balance mellem fordelene ved overvåg -
ning og evaluering og omkostningerne og den administra -
tive byrde, der er forbundet dermed.
Kommissionen mener, at den har været forsigtig i fastsæt -
telsen af kvantificerede mål i forbindelse med målsæt -
ninger, der påvirkes af mange udefrakommende faktorer 
(såsom det økonomiske klima).VII. a)
Det er allerede et retligt krav, at forslaget til ændringer af 
landdistriktsudviklingsprogrammer skal begrundes. Kom -
missionen vil fortsat overvåge programmernes effektivitet 
og produktivitet og vil i stigende grad fokusere på resulta -
ter ved periodens afslutning. 
Kommissionen og medlemsstaterne bruger de forelig -
gende oplysninger i overvågnings- og evalueringsrammen. 
Således blev der taget hensyn til resultaterne af midtvejs-  
evalueringerne i programændringerne.
VII. b)
Kommissionen godtager anbefalingen. 
Mange af resultaterne af midtvejsevalueringerne vedrørte 
forberedelserne til den efterfølgende evaluering, og der er 
allerede truffet foranstaltninger på medlemsstatsniveau.
VII. c)
Forslaget til overvågnings- og evalueringssystemet for 
2014-2020 omfatter en bred vifte af ændringer sammenlig -
net med den fælles overvågnings- og evalueringsramme. 
I stedet for en midtvejsevaluering kommer der udbyg -
gede årlige gennemførelsesrapporter i 2017 og 2019, som  
vil omfatte resultater af evalueringer. Medlemsstaterne vil  
blive anmodet om at gennemføre evalueringsaktiviteter  
i løbet af hele programmeringsperioden i overensstem-  
melse med evalueringsplanen, der indgår i landdistrikts-  
udviklingsprogrammerne.
Vurdering og rapportering af politikkens resultater og virk -
ninger vil blive sat i tættere forbindelse med selve gen -
nemførelsen af landdistriktsudviklingsprogrammerne.
VII. d)
For perioden 2014 -2020 udarbejder Kommissionen og 
medlemsstaterne en overvågnings- og evalueringsramme 
for den fælles landbrugspolitik som helhed, herunder over -
vågnings- og evalueringsrammerne for landdistriktsudvik -
lingsprogrammerne. I den forbindelse er der fastlagt en 
række obligatoriske fælles indikatorer med krav om yderli -
gere indikatorer, hvor dette er nødvendigt for at håndtere 
det enkelte programs særlige karakter.
De fælles indikatorer kommer også til at danne grundlag 
for forbindelsen mellem politikken for udvikling af land -
distrikter og den bredere 2020-strategi.
KOMMISSIONENS  
SVAR46
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?INDLEDNING
2.
De fælles overvågnings- og evalueringsrammer er ikke blot 
et middel til at kontrollere budgetgennemførelsen.
Kommissionen foretager f.eks. revisionsbesøg for at kon -
trollere, at politikken for udvikling af landdistrikter gen -
nemføres korrekt. Opfølgningen af disse revisioner kan 
omfatte finansielle korrektioner.
3.
Overvågning og evaluering giver ikke alene oplysninger 
om en politiks grad af effektivitet eller produktivitet, men 
også om årsagerne hertil.
Det gør det muligt at tilpasse gennemførelsen af politikken 
eller at ændre den, hvis det er nødvendigt.
5.
For 2007-programmeringsperioden var den fælles over -
vågnings- og evalueringsramme noget nyt. Det er klart, 
at for medlemsstaterne, hvoraf nogle er relativt nye i EU 
eller har en meget begrænset evalueringskultur, er der 
tale om en indlæringskurve, både med hensyn til meto -
den for dataindsamling og -behandling og anvendelsen af 
evalueringsresultaterne.
Den fælles overvågnings- og evalueringsramme er en bety -
delig forbedring i forhold til overvågningen og evaluerin -
gen af tidligere programmeringsperioder. Både metoder og 
definitioner er blevet forbedret siden 2010, om end især 
(årlig) overvågning af resultatindikatorer fortsat er en van -
skelig opgave for forvaltningsmyndighederne. 
Se også Kommissionens svar til tabel 1 under tabel 1 a i   
Kommissionens afsnit med svar. Det bedes bemærket, at 
disse svar blev offentliggjort sammen med Revisionsret -
tens rapporter, som står anført i tabel 1. Følgelig afspejler 
disse svar situationen på revisionstidspunktet og er ikke 
blevet ajourført.
6.
For perioden 2014- 2020 indfører Kommissionen og med -
lemsstaterne et overvågningssystem for den fælles land -
brugspolitik som helhed. I dette system tages der hensyn 
til erfaringer fra tidligere. Alle overvågnings- og evalue -
ringssystemer har nødvendigvis en række begrænsninger 
såsom adgang til data, omkostninger til målinger, at det 
kræver tid, inden resultaterne/virkningen af en politisk for -
anstaltning bliver synlige, eller modstridende behov såsom 
ønsket om at reducere den administrative byrde. Det nye 
overvågnings- og evalueringssystem er derfor så vidt mu-  
ligt baseret på eksisterende datakilder samt overvågnings -
data indhentet under gennemførelsen af politikken. For perioden 2014-2020 forventes der kvantificerede mål -
indikatorer for hvert indsatsområde. Der skal aflægges rap -
port om hvert af disse i de årlige gennemførelsesrappor -
ter. For nogle indsatsområder er målindikatoren fastsat på 
outputniveau. Hvor den relevante resultatindikator er mere 
kompleks og ikke egnet til den årlige målovervågning, vil 
dens værdi dog blive vurderet gennem evaluering og med -
taget i rapporterne for 2017 og 2019 og de efterfølgende 
rapporter.
VII. e)
Overvågnings- og evalueringssystemet vil i videst mulige 
omfang blive baseret på eksisterende oplysninger. Selv 
om evalueringer også kræver en vurdering af en politiks 
virkninger, kan denne ikke umiddelbart udledes af selve 
programmet.
VII. f)
For fremtiden har Kommissionen i stedet for midtvejseva -
lueringerne foreslået udvidede årlige gennemførelsesrap -
porter i 2017 og 2019. 
De årlige gennemførelsesrapporter vil indeholde et referat 
af evalueringsresultaterne, og det er hensigten, at dette 
skal omfatte de relevante resultater fra de efterfølgende 
evalueringer for 2007-2013.
Dertil kommer, at Kommissionen offentliggør de fuldstæn -
dige rapporter om evalueringer, der er foretaget på dens 
vegne, sammen med kvalitetsvurderingerne deraf, således 
at alle konklusioner fremlægges.
47
KOMMISSIONENS  
SVAR
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?BEMÆRKNINGER
Fælles svar til punkt 19 og 20
Ifølge finansforordningen skal SMART-målsætningerne bru -
ges på aktivitetsplan. Aktivitetsbaseret budgetlægning 04 
(dvs. udgifter til udvikling af landdistrikter) gennemføres 
inden for rammerne af landdistriktsudviklingsprogram -
merne, der består af et sæt foranstaltninger, som kan 
bidrage til flere målsætninger. De overordnede målsætnin -
ger er således fastlagt på programniveau, og deres resulta -
ter måles på dette niveau (se også Kommissionens svar på 
punkt 22-25).
SMART-målsætninger bør gøre det muligt at bedømme, om 
de er blevet nået, ikke nødvendigvis et kvantificeret mål.
22.
Baggrunden for hver foranstaltning findes i forordningens 
betragtninger. Målingen af output for hver enkelt foran -
staltning skal være specifik og kontrollerbar. For at sikre, at 
målsætningerne nås på programplan, vil der normalt være 
behov for en kombination af foranstaltninger tilrettelagt 
i en aksestruktur for programmeringsperioden 2007-2013.
23.
Målsætningerne på EU-plan er fastlagt i relation til kvalitet 
og specificerer, i  hvilken retning politikken skal føre kon -
kurrenceevne og diversificering. Kommissionen mener, at 
den har været forsigtig i fastsættelsen af kvantificerede 
mål i forbindelse med målsætninger, der påvirkes af mange 
udefrakommende faktorer (såsom det økonomiske klima).
Kommissionen mener, at dens forslag til forordninger for  
2014-2020 omfatter et klart hierarki af målsætninger og  
fastsætter mål på EU-plan (EU 2020), mens medlems-  
staterne skal fastsætte kvantificerede mål, der stemmer  
overens hermed, for hvert indsatsområde i landdistrikts-  
udviklingsprogrammerne.
25.
Den arkitektur, der er fastlagt i forordning (EF) nr. 1698/2005, 
er baseret på en sammenhængende værktøjskasse, der skal 
bidrage til at opfylde de tre målsætninger for udvikling af 
landdistrikter. I denne værktøjskasse er der taget behørigt 
hensyn til de foreliggende oplysninger om de enkelte foran -
staltningers effektivitet og produktivitet.Fælles svar til punkt 26 og 27
Den fælles overvågnings- og evalueringsramme blev ind -
ført med programmeringsperioden 2007-2013. Formålet 
med dem er at understøtte programmets målsætninger 
ved at fastsætte mål for output, resultater og virkninger. 
Fastlæggelsen af kvantificerede mål var en ny øvelse og 
en læringserfaring for både forvaltningsmyndighederne og 
Kommissionen. Hvis landdistriktsudviklingsprogrammerne 
blev vedtaget med et ufuldstændigt sæt af mål, lovede 
medlemsstaterne at færdiggøre dem. 
Kommissionen arbejdede i 2008 og 2009 sammen med 
medlemsstaterne om at udfylde hullerne i landdistriktsud -
viklingsprogrammerne. For hvert af disse programmer har 
Kommissionens tjenestegrene påvist de manglende mål og 
mål, der ikke var tilstrækkeligt kvantificeret, og har opfor -
dret forvaltningsmyndighederne til at forbedre deres sæt 
af mål. Denne indsats medførte store forbedringer i sættet 
af mål via ændringer af landdistriktsudviklingsprogrammer. 
Formålet med evalueringen, hvortil der blandt andre kilder 
bruges overvågningsdata, er at fastslå, om et bestemt pro -
gram har bidraget til, forbedret eller fremmet et bestemt 
mål, og dermed om målsætningerne er nået.
Det er en udfordring at evaluere komplekse politiske in-  
strumenter, og metodologien og anvendelsen af den for -
bedres løbende for bedre at kunne påvise de politiske resul-  
tater.
27.
Se også Kommissionens svar til tabel 1 under tabel 1 a i  
Kommissionens afsnit med svar. Det bedes bemærket, at 
disse svar blev offentliggjort sammen med Revisionsret -
tens rapporter anført i tabel 1. Følgelig afspejler disse 
svar situationen på revisionstidspunktet og er ikke blevet 
ajourført.
28.
For perioden 2014 -2020 udarbejder Kommissionen og 
medlemsstaterne en overvågnings- og evalueringsramme 
for den fælles landbrugspolitik som helhed, herunder over -
vågnings- og evalueringsrammerne for landdistriktsudvik -
lingsprogrammerne. I den forbindelse er der fastlagt en 
række obligatoriske fælles indikatorer med krav om yder -
ligere indikatorer, hvor dette er nødvendigt, til at håndtere 
det enkelte programs særlige karakter.
KOMMISSIONENS  
SVAR48
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?De fælles indikatorer kommer også til at danne grundlag 
for forbindelsen mellem politikken om udvikling af land -
distrikter og den bredere 2020-strategi.
28. Første bullet
Dette var navnlig tilfældet i begyndelsen af programme -
ringsperioden, men i mange tilfælde blev målværdierne 
suppleret på et senere tidspunkt.
28. Anden bullet
Kommissionen mener, at et mål både kan være en kvanti -
ficeret målsætning og et skøn over forventede resultater.
28. Tredje bullet
En række fælles indikatorer vil aldrig være nok til at få et 
overblik over alle situationer. De retlige rammer giver for -
valtningsmyndighederne mulighed for at indføre program -
specifikke indikatorer, hvor dette er nødvendigt.
29.
Se svarene til punkt 26 og 27.
Der blev efterfølgende fastsat indikatormål for output og 
resultater for miljøvenlige landbrugsforanstaltninger for 
Østrigs landdistriktsudviklingsprogrammer, såsom antal 
bedrifter, hvortil der er ydet støtte, støttet område, antal 
kontrakter, opdyrket område, der bidrager til biodiversitet, 
vandkvalitet, klimaændringer, jordens kvalitet og forebyg -
gelse af marginalisering.
30.
På grundlag af strategien afspejler tildelingen af budget -
midler de prioriterede behov, som medlemsstaterne har 
fastlagt.
31.
Den fælles overvågnings- og evalueringsramme blev ind -
ført med programmeringsperioden 2007-2013. Ifølge lov -
givningen skal der forud kun fastsættes vejledende (ikke-
bindende) mål. Fastlæggelsen af kvantificerede mål var 
en ny øvelse og en læringserfaring for både forvaltnings -
myndighederne og Kommissionen. I denne sammenhæng 
er det forståeligt, hvis nogle oprindelige mål har været 
urealistiske, og at det derfor har været hensigtsmæssigt at 
nedjustere dem.32.
Se svarene til afsnit 26 og 27.
Det er muligt at inddrage yderligere indikatorer i medfør 
af forordning (EF) nr. 1698/2005 (artikel 81, stk. 2). Som 
det fremgår af denne artikel, er hensigten ikke at have et 
udtømmende sæt yderligere indikatorer, men snarere at 
definere et begrænset antal yderligere indikatorer, der gør 
det muligt at overvåge og evaluere forhold, der er speci -
fikke for de enkelte landdistriktsudviklingsprogrammer.
I henhold til principperne om delt forvaltning og subsi -
diaritet er det medlemsstaterne, som skal fastlægge de 
relevante indikatorer. De tjekkiske myndigheder fandt ikke 
indikatoren »antal bedrifter, der indfører nye produkter 
eller ny teknologi« relevant for foranstaltningerne »øge 
værdien af landbrugsprodukter«, da innovationsfokuserede 
projekter finansieres under M124. Denne forklaring frem -
kom som svar på GD for Landbrug og Udvikling af Land -
distrikters brev om de årlige fremskridtsrapporter 2010 
og blev godkendt, fordi den afspejler udformningen af de 
tjekkiske foranstaltninger.
33.
Se svar til punkt 26-27 og 31.
34.
Se svar til punkt 26.
Kommissionen er bekendt med forskellene i definitionerne 
af indikatorer, og har i den nye overvågnings- og evalue -
ringsramme lagt stor vægt på at sikre en korrekt definition 
af indikatorerne.
De fælles rammer for overvågning og evaluering blev ind -
ført med programmeringsperioden 2007-2013. Fastlæggel -
sen af kvantificerede mål for udvikling af landdistrikter var 
en ny øvelse og en læringserfaring for både forvaltnings -
myndighederne og Kommissionen. 
35.
Overvågnings- og evalueringssystemer er udformet med 
henblik på at tilvejebringe oplysninger på tre niveauer: out -
put, resultater og virkninger. Alle tre niveauer af resultat-  
indikatorer er nødvendige for at kunne vurdere politikken 
på både kort og langt sigt. Oplysningerne om resultater er 
en integrerende del af systemet. 
49
KOMMISSIONENS  
SVAR
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?Fælles svar til punkt 37, 38 og 39
For 2007-programmingsperioden var den fælles overvåg -
nings- og evalueringsramme noget nyt. Det er klart, at for 
medlemsstaterne, hvoraf nogle er relativt nye i EU eller 
har en meget begrænset evalueringskultur, er der tale 
om en indlæringskurve, både med hensyn til metoden 
for dataindsamling og -behandling og til anvendelsen af 
evalueringsresultaterne.
Håndbogen om den fælles overvågnings- og evaluerings -
ramme indeholder vejledning i, hvordan den skal gennem -
føres. Desuden skal Kommissionen både nu og fremover 
(i form af arbejdsdokumenter, spørgsmål/svar osv.) give 
medlemsstaterne yderligere vejledning gennem de forskel -
lige tilgængelige fora (Udvalget for Udvikling af Landdi -
strikterne, Evalueringsekspertudvalget og det europæiske 
netværk for landdistriktsudvikling).
I henhold til subsidiaritetsprincippet har forvaltningsmyn -
dighederne dog en vis fleksibilitet med hensyn til måden, 
de opretter deres system på.
For den nye programmeringsperiode blev der lige fra star -
ten taget hensyn til data til overvågning og evaluering, 
databehov blev afbalanceret, den administrative byrde blev  
reduceret, og man foretrak et system, der så vidt muligt 
bygger på eksisterende datakilder. 
40.
Især udviklingen af indikatorer under den fælles overvåg -
nings- og evalueringsramme til Leaderaksen var en stor 
udfordring, men Leader er en del af den fælles overvåg -
nings- og evalueringsramme.
Kommissionen vejledte medlemsstaterne, også om evalu -
ering af Leader. I forbindelse med det europæiske netværk 
for landdistriktsudvikling arbejdede man med selvvurde -
ring af lokale udviklingsstrategier.
Fælles svar til punkt 41 og 42
Se svar til punkt 37.Den fælles overvågnings- og evalueringsramme er en bety -
delig forbedring i forhold til overvågningen og evaluerin -
gen af tidligere programmeringsperioder. Alligevel har de 
første gennemførelsesår været en læringsproces for både 
Kommissionen og medlemsstaterne. Både metoder og 
definitioner er blevet forbedret siden 2010, om end især 
(årlig) overvågning af resultatindikatorer fortsat er en van -
skelig opgave for forvaltningsmyndighederne. 
Tekstboks 1
De forskelle i foranstaltningerne, som Revisionsretten har 
påpeget, kan måske ikke forklares fuldt ud med forskelle 
i foranstaltningerne, men kan også tilskrives forskelle i de 
enkelte medlemsstaters udgangspunkter. Det er almindelig 
skik og brug i politikken om udvikling af landdistrikter at 
betragte »et nyt produkt eller en ny teknik« som noget, der 
er nyt for regionen. Kommissionen arbejder tæt sammen 
med medlemsstaterne for at sikre mest mulig konsekvens.
Det erkendes, at der var visse problemer med korrekt regi -
strering af data til output vedrørende »område, der er om-  
fattet af støtte til miljøvenligt landbrug« og resultatindika -
toren vedrørende »arealforvaltning, som bidrager til biodi -
versitet«. Outputindikatoren er fastsat på foranstaltnings-
plan, mens resultatindikatoren befinder sig på akseplan og 
dækker de forskellige relevante foranstaltninger og ordnin -
ger under akse 2. I nogle tilfælde kan de korrekte tal være 
de samme — afhængigt af de gennemførte foranstaltnin -
ger og ordninger — men i  de fleste tilfælde vil dataene væ-  
re forskellige.
43.
Midtvejsevalueringen gav et godt overblik over gennem-  
førelsen af landdistriktsudviklingsprogrammerne. For fler -
årige programmer såsom landdistriktsudviklingsprogram -
mer kan bestemte resultater, som f.eks. bruttoværditil -
vækst og følgevirkninger, først vurderes ordentligt langt 
inde i programmeringsperioden og efter dennes afslut -
ning. Sådanne virkninger kan først måles, når der er gået 
tilstrækkelig lang tid efter gennemførelsen. For de fleste 
aktiviteter var dette endnu ikke tilfældet på tidspunktet for 
midtvejsevalueringen. Foranstaltninger under akse 3 og 4 
tager f.eks. længere tid at gennemføre, og følgelig går der 
også længere tid, inden resultater og virkninger bliver 
synlige.
Nogle af programmernes resultater og virkninger kunne 
derfor endnu ikke måles, til forskel fra udgifter eller output. 
KOMMISSIONENS  
SVAR50
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?44.
Brugen af oplysninger fra et begrænset antal sager som 
grundlag for konklusionerne på hele foranstaltningen 
eller programmet kan være metodologisk forsvarlig, 
hvis de bruges korrekt. Dette afhænger af stikprøvens 
repræsentativitet.
Se også svaret til punkt 56.
45.
Se svar til punkt 43.
For mange programmer kom midtvejsevalueringerne for 
tidligt til, at man kunne foretage en produktiv vurdering. 
Dette kan først ske, når programmernes resultater/virk -
ninger er blevet synlige. Kommissionen tilskynder fortsat 
medlemsstaterne til at forbedre kvaliteten og konsekven -
sen af evalueringerne og yder metodologisk støtte.
Eftersom de fleste evalueringseksperter på dette tidspunkt 
i programmets livscyklus fokuserede på (gennemførelsen 
af ) de enkelte foranstaltninger, var det for tidligt at drage 
mere generelle konklusioner med hensyn til, om de over -
ordnede målsætninger på EU-plan var opfyldt.
47.
Som det fremgår af ovenstående, blev den fælles overvåg -
nings- og evalueringsramme indført for første gang for 
programmeringsperioden 2007-2013, og de første år var 
en læringsproces. 
De tre nævnte rapporter, som blev indsendt i juli 2012 
i overensstemmelse med forordningen, var ikke godkendt 
i april 2013, fordi der krævedes yderligere rettelser i dem. 
Det skal dog understreges, at 89 af de 92 rapporter, der er 
indsendt for 2011, var blevet godkendt. I disse årlige sta -
tusrapporter for 2011 var sættet af outputindikatorer tæt 
ved at være fuldstændigt.
For nogle af indikatorerne i bilaget var det oprindeligt for -
ventningen, at deres værdier skulle indsendes årligt som 
led i overvågningsdataene i de årlige statusrapporter, men 
man har erkendt, at det kræver input fra evalueringseks -
perter at kunne beregne dem, og/eller at der skal gå et vist 
tidsrum, inden de kan måles. Det er derfor ikke effektivt at 
vurdere dem hvert år, og medlemsstaterne er blevet vej -
ledt i overensstemmelse hermed.48.
I et system med delt forvaltning skal hver enkelt partner 
påtage sig sit eget ansvar.
Uregelmæssigheder i  overvågningsdata og i  de årlige sta-  
tusrapporter er blevet drøftet systematisk med medlems-  
staterne.
Kommissionen har anmodet de ungarske myndigheder om 
igen at medtage den oprindelige ordlyd. 
For den nye programmeringsperiode har Kommissionens 
tjenestegrene og medlemsstaterne samarbejdet om på for -
hånd at fastlægge en definition af data og datakilder.
50.
Den fælles overvågnings- og evalueringsramme er en bety -
delig forbedring i forhold til overvågningen og evaluerin -
gen af tidligere programmeringsperioder. Alligevel har de 
første gennemførelsesår været en læringsproces for både 
Kommissionen og medlemsstaterne. 
Både metoder og definitioner er blevet forbedret siden  
2010, om end især (årlig) overvågning af resultatindika-  
torer fortsat er en vanskelig opgave for forvaltnings-  
myndighederne.
51.
Som et supplement til oplysningerne i tabel 3 offentlig -
gør Kommissionen også de evalueringer, der udføres 
på dens vegne, sammen med en kvalitetsvurdering fra 
styringsgruppen.
51
KOMMISSIONENS  
SVAR
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?53.
Det fremgår tydeligt af kvalitetsvurderingen af sammen -
fatningen af midtvejsevalueringerne, som Kommissio -
nen har offentliggjort på Europawebstedet, at der i disse 
evalueringer er brugt kildedata af ofte varierende kvalitet 
og detaljeringsgrad for visse emners vedkommende, og 
at dette forhold nødvendigvis også afspejles i sammen -
draget af resultaterne og kan være en begrænsende fak -
tor for resultaternes generelle kvalitet ( http://ec.europa.
eu/agriculture/evaluation/rural-development-reports/
synthesis-mte-2007-2013_en.htm ).
Kommissionen mener ikke, at den har ekstrapoleret data -
ene, men erkender behovet for at forbedre den pågæl -
dende tabel i den årlige aktivitetsrapport. Oplysningerne 
i dokumentet var blot en beskrivelse af en given situation 
i forhold til anslåede mål.
54.
I lovgivningen (artikel 62, stk. 2, i forordning (EF)  
nr. 1974/2006) henvises der til vejledende (ikkebindende) 
målværdier. De oprindelige mål blev desuden fastsat, før 
krisen påvirkede hele verdensøkonomien.
Kommissionen mener, at de ændrede økonomiske for -
hold kan være en god begrundelse for at ændre målene. 
Det har intet formål at holde fast i et mål, der er foræl -
det, hverken af hensyn til forvaltning eller ansvarlighed. 
Mål kan også ændres for at afspejle ændringer i  strategien 
i landdistriktsudviklingsprogrammerne.
Det er rigtigt, at de tjekkiske myndigheder oprindeligt 
havde opstillet ganske ambitiøse jobskabelsesmål. Samti -
dig har den økonomiske/finansielle krise i høj grad lagt en 
dæmper på jobskabelsen. 
Derfor blev det den 27.  september  2012, efter midtvejs-  
evalueringen, det årlige gennemgangsmøde i 2011 og 
Revisionsrettens besøg, foreslået at revidere disse mål 
i forbindelse med den 8. ændring af landdistriktsudvik -
lingsprogrammerne, hvilket Kommissionen accepterede 
den 13. marts 2013.Tekstboks 2 
Mål bør ikke revideres for blot at afspejle den seneste 
projektion af resultater, men der er ingen grund til at 
holde fast i mål, der trods den bedste indsats ikke læn -
gere er realistiske, f.eks. på grund af ændrede økonomiske 
omstændigheder i det område, hvor foranstaltningerne 
gennemføres. 
Kommissionen finder, at en sænkning af målene ikke pr. 
definition er ensbetydende med en reduktion af den 
planlagte effektivitet og/eller produktivitet. Det kan også 
være en erkendelse af den ændrede økonomiske sammen -
hæng, der gør det vanskeligere at nå en række mål, f.eks. 
jobskabelse.
Da mål kan fastsættes på mange forskellige måder, tages 
der her hensyn til identificerede strukturelle og territori -
ale behov, og fastlæggelsen af mål kan resultere i, at der 
afsættes støtte til de områder, der har størst behov, selv 
om støtten kunne have resulteret i højere værdier for indi -
katorer på andre områder.
Mål skal ikke betragtes isoleret, men i sammenhæng med 
programmets strategi som helhed.
55.
Kommissionen offentliggør resultaterne af de evalueringer, 
der er gennemført på dens vegne, men også styringsgrup -
pens kvalitetsvurdering, der omfatter nytteværdien af rap -
porten til Kommissionen. 
56.
Kommissionen offentliggør de fulde rapporter fra uafhæn -
gige evalueringseksperter på Europawebstedet.
Evalueringerne af landdistriktsudviklingsprogrammerne 
afslørede visse problemer med at påvise investeringsforan -
staltningernes effektivitet, produktivitet, resultater og virk -
ninger på en fyldestgørende og konsekvent måde. Derfor 
har Kommissionen iværksat en evaluering med det formål 
at forbedre kapaciteten til at identificere og forstå, i  hvil-
ken grad foranstaltningerne støtter fysiske investeringer: 
(http://ec.europa.eu/agriculture/calls-for-tender/tender-
documents/2013/275093/specs_en.pdf ). Her behandles 
bl.a. spørgsmålet om vurdering af dødvægt. Formålet er 
også at forbedre påvisningen af de politiske resultater og 
bidrage til yderligere politisk udvikling og gennemførelse. 
KOMMISSIONENS  
SVAR52
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?57.
Rapporteringen af resultater i  de årlige statusrapporter 
skal give et billede af, i  hvilket omfang målsætningerne 
for landdistriktsudviklingsprogrammerne er nået (gælder 
også GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikters årlige 
aktivitetsrapport), ikke nødvendigvis en evaluering heraf. 
Desuden findes der nyttige oplysninger i de årlige status -
rapporter om gennemførelsen med hensyn til økonomisk 
gennemførelse og output.
Se også Kommissionens svar på punkt 43.
Med hensyn til om EU’s budget til udvikling af landdi -
strikter er forsvarligt anvendt, kan bestemte resultater og 
virkninger først vurderes ordentligt gennem evalueringer 
langt inde i programmeringsperioden og efter dennes 
afslutning.
58.
Efter Kommissionens mening er hovedformålet med over -
vågnings- og evalueringssystemet at forbedre gennemfø -
relsen (for så vidt angår overvågning) eller udformningen 
(evaluering) samt ansvarligheden. 
61.
Som det fremgår af ovenstående, var fastsættelse af mål 
en læringsproces, som nødvendigvis ikke var begrænset til 
programmernes godkendelsesfase.
Kommissionen vil gennemgå forhåndsevalueringerne og 
troværdigheden af de mål, der foreslås for den nye peri -
ode. Kommissionen kan dog ikke forsinke godkendelserne 
af programmerne unødigt længe. 
Tekstboks 3 
Som allerede anført blev den fælles overvågnings- og eva -
lueringsramme indført for perioden 2007-2013. Disse første 
år har været en læringsproces for Kommissionen og med -
lemsstaterne. I de første udgaver af landdistriktsudviklings -
programmerne kunne manglende benchmarks og referen -
ceoplysninger have ført til, at der blev fastsat urealistiske 
mål.
Forskellen i omkostninger kan også afspejle den økonomi -
ske situation og lønniveauet i de forskellige områder og 
dermed den deraf følgende forventede variation.Tekstboks 3. Første punkt
Kommissionen vil også gerne påpege, at »jobskabelse« kun 
er én af flere konkrete målsætninger for gennemførelsen 
af akse III, hvor det overordnede mål er at forbedre livs -
kvaliteten i landdistrikter og tilskynde til diversificering af 
den økonomiske aktivitet. Kommissionen mener, at dette 
til dels kan forklare forskellene i de offentlige udgifter pr. 
»skabt job«. Landdistriktsudviklingsprogrammet for Cam -
pania er et eksempel på dette.
62.
Se Kommissionens svar på punkt 61.
Den udtrykkelige indførelse af fælles fastlagte målindikato -
rer understøttet af en indikatorplan for den nye program -
meringsperiode som foreslået af Kommissionen burde gøre 
det lettere at vurdere det planlagte output og de finan -
sielle ressourcer i forhold til de mål, der skal nås.
66.
Det tager tid, inden et programs resultater og virkninger 
bliver synlige, og derfor kan det forventes, at programæn-  
dringer, især i starten af programmeringsperioden, hænger 
bedre sammen med input- eller outputrelaterede faktorer 
(f.eks. budgetbegrænsninger eller manglende anvendelse). 
Konklusionerne i midtvejsevalueringerne, som bl.a. frem -
kom ved hjælp af tilgængelige overvågningsdata, dannede 
grundlag for programændringer.
67.
Ændringer af programmerne for at undgå »frigørelse« skal 
vurderes i forbindelse med den overordnede strategi.
53
KOMMISSIONENS  
SVAR
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?68.
De fælles rammer for overvågning og evaluering blev ind -
ført med programmeringsperioden 2007-2013. Fastlæggel -
sen af kvantificerede mål for udvikling af landdistrikter var 
en ny øvelse og en læringserfaring for både forvaltnings -
myndighederne og Kommissionen. Ifølge lovgivningen skal 
der forud kun fastsættes vejledende (ikkebindende) mål.
Hvis programmerne for udvikling af landdistrikter blev ved -
taget med et ufuldstændigt sæt af mål, blev der givet til -
sagn om at færdiggøre dem. Nogle medlemsstater havde 
tydeligvis overvurderet de resultater, der kunne opnås med 
de afsatte midler, og har senere korrigeret disse overslag.
Dertil kommer, at den økonomiske sammenhæng har æn-  
dret sig radikalt og krævede visse tilpasninger af de forven -
tede resultater.
69.
På de årlige møder tages der hensyn til alle foreliggende 
data og oplysninger, f.eks. finansielle, overvågningsdata, 
evalueringsresultater osv., i gennemførelsen, og eventuelle 
behov for at tilpasse strategien og de finansielle tildelinger 
drøftes.
70.
Eftersom den rapport, som Revisionsretten nævner, er en gen -
nemførelsesrapport om strategiplaner/strategiske retningslin -
jer, kan den ikke indgå i den detaljerede redegørelse for bud -
gettet for hver enkelt landdistriktsudviklingsforanstaltning. 
Desuden henvises der til resultater, men man lader læseren 
forstå, at det er for tidligt til, at de kan offentliggøres. (jf. 
punkt 4: »udsigter« i rapporten).
71.
Dårlige resultater for én indikator er ikke et tilstrækkeligt 
grundlag til at ændre en politik med en gennemførelses -
periode på 7-9 år.72.
Skønt evalueringsresultaterne for den indeværende pro -
grammeringsperiode (2007-2013) endnu ikke forelå, var 
Kommissionens forslag til reform af den fælles landbrugs -
politik i  høj grad baseret på erfaringerne fra den fælles 
overvågnings- og evalueringsramme, de løbende erfarin -
ger fra gennemførelsen af landdistriktsudviklingsprogram -
merne og evalueringerne af de tidligere programmerings -
perioder og landdistriktsudviklingsforanstaltninger. Det 
satte Kommissionen i  stand til at udvikle og underbygge 
en mere resultatorienteret politik med et styrket over -
vågnings- og evalueringssystem og afhjælpe nogle af de 
mangler, der blev identificeret for programmeringsperio -
den 2007-2013.
Fælles svar til punkt 73 og 74
Kommissionen skulle fremlægge et forslag til reform af den 
fælles landbrugspolitik for perioden 2014 -2020 så tidligt, 
at den kunne træde i  kraft i  2014. På grund af den nød -
vendige høringsproces og lovgivningsprocedurerne skulle 
arbejdet igangsættes i 2010. Dette betød, at det var nød -
vendigt at bruge de på daværende tidspunkt foreliggende 
evalueringsdata til vurderingen af virkninger. Kommissio -
nen kunne ikke vente på at få nyere evalueringsresultater, 
såsom sammenfatningen af de efterfølgende evaluerings -
rapporter for programmeringsperioden 2000-2006 eller 
midtvejsevalueringsrapporterne for programmeringspe -
rioden 2007-2013, uden at dette ville forsinke reformen 
betydeligt. 
Kommissionen offentliggør dog alle evalueringer, der er 
udført på dens vegne, sammen med kvalitetsvurderinger, 
så oplysninger bliver gjort tilgængelige for Parlamentet og 
Rådet. 
De syv foranstaltninger i bilag 4a til vurdering af virk -
ningerne er vigtige landdistriktsudviklingsforanstaltnin -
ger og giver en oversigt over de forskellige former for 
støtteforanstaltninger.
Se også svaret på punkt 56.
KOMMISSIONENS  
SVAR54
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?75.
Se svar til afsnit 73 og 74.
Politiske valg er baseret på en bred vifte af oplysninger, 
herunder overvågnings- og evalueringsdata, og på forskel -
lige politiske visioner for prioriteringen af problemer og 
mulige løsninger. 
Kommissionen mener, at de spørgsmål, som Revisionsret -
ten rejser, først bliver relevante, når der er truffet beslut -
ning om målsætninger, og fokuserer på valget af foranstalt -
ninger, der skal anvendes til at nå disse mål.
Oplysningerne fra overvågnings- og evalueringssystemet 
var ganske vist ufuldstændige og muligvis ikke altid fuldt 
ud pålidelige, men de var de bedste på dette stadium 
i lyset af de økonomiske og praktiske begrænsninger, som 
Kommissionen og medlemsstaterne stod over for. Kommis -
sionen har stillet løsningsforslag til en række problemer 
vedrørende overvågnings- og evalueringssystemet for den 
næste programmeringsperiode, men det bør bemærkes, 
at der altid vil skulle findes en balance mellem fordelene 
ved overvågning og evaluering og omkostningerne og den 
administrative byrde, som er forbundet dermed. Desuden 
vil resultaterne og virkningerne af en foranstaltning også 
blive påvirket af udefrakommende faktorer, og der vil der -
for aldrig være 100 % sikkerhed for, hvilken foranstaltning 
der mest effektivt og virksomt kan nå et givet mål.ANBEFALINGER OG KONKLUSIONER
76.
Det er Kommissionens mening, at den — for så vidt angår 
udformningen — og medlemsstaterne — for så vidt angår 
gennemførelsen — har anvendt det foreliggende overvåg -
nings- og evalueringsinput. 
Kommissionen offentliggør de fulde rapporter om evalu-  
eringer, som foretages på dens vegne, sammen med 
de dertil hørende kvalitetsvurderinger på Europaweb -
stedet og sender dem til Europa-Parlamentet, Rådet og 
Revisionsretten. 
77.
Midtvejsevalueringen gav et godt overblik over gennem -
førelsen af landdistriktsudviklingsprogrammerne. For fler -
årige programmer såsom landdistriktsudviklingsprogram -
mer kan bestemte resultater, som f.eks. bruttoværditilvækst 
og følgevirkninger, først vurderes ordentligt langt inde 
i programmeringsperioden og efter dennes afslutning. 
78.
Kommissionen finder, at den fælles overvågnings- og eva -
lueringsramme er et egnet instrument til at overvåge og 
evaluere de fremskridt, der gøres med hensyn til at opfylde 
målsætningerne i EU’s politik for udvikling af landdistrikter, 
og at det har mange stærke sider, selv om det er stødt på 
visse vanskeligheder undervejs. 
Oplysningerne fra overvågnings- og evalueringssystemet 
var ganske vist ufuldstændige og muligvis ikke altid fuldt 
ud pålidelige, men de var de bedste på dette stadium 
i lyset af de økonomiske og praktiske begrænsninger, som 
Kommissionen og medlemsstaterne stod over for. Kommis -
sionen, medlemsstaterne og forskellige interessenter gør 
en stor indsats for løbende at forbedre systemet. Denne 
erfaring bruges til at udvikle et forbedret overvågnings- og 
evalueringssystem til den næste programmeringsperiode. 
55
KOMMISSIONENS  
SVAR
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?Kommissionen har stillet løsningsforslag til en række pro -
blemer vedrørende overvågnings- og evalueringssyste -
met for den næste programmeringsperiode, men det bør 
bemærkes, at der altid vil skulle findes en balance mellem 
fordelene ved overvågning og evaluering og omkostnin -
gerne og den administrative byrde, der er forbundet der -
med. Desuden vil resultaterne og virkningerne af en foran -
staltning også blive påvirket af udefrakommende faktorer, 
og der vil derfor aldrig være 100 % sikkerhed for, hvilken 
foranstaltning der mest effektivt og virksomt kan nå et 
givet mål.
79.
Kommissionen finder, at de mål, der fremgår af forordning 
(EF) nr. 1698/2005 og Fællesskabets strategiske retnings -
linjer, danner et tilstrækkeligt grundlag til at identificere 
politikkens målsætninger. Forslag til landudviklingspro -
grammer skal vurderes af Kommissionen i forhold til disse 
mål og til de behov, der identificeres i hver programme -
ringsregion (eller hvert land), og til de midler, der afsættes 
på dette grundlag.
Da mål kan fastsættes på mange forskellige måder, tages 
der her hensyn til identificerede strukturelle og territori -
ale behov, og fastlæggelsen af mål kan resultere i, at der 
afsættes støtte til de områder, der har størst behov, selv 
om den kunne have resulteret i højere værdier for indikato -
rer på andre områder.
80.
For flerårige programmer, såsom programmer for udvikling 
af landdistrikter, kan bestemte resultater og følgevirkninger 
først vurderes ordentligt gennem evalueringer langt inde 
i programmeringsperioden og efter dennes afslutning. 
Desuden findes der nyttige oplysninger i de årlige status -
rapporter om gennemførelsen med hensyn til økonomisk 
gennemførelse og output.81.
Det er Kommissionens mening, at den — for så vidt angår 
udformningen — og medlemsstaterne — for så vidt angår 
gennemførelsen — har anvendt det foreliggende overvåg -
nings- og evalueringsinput.
Overvågningsoplysninger bruges til at begrunde even -
tuelle ændringer af programmer for udvikling af landdi -
strikter. På samme måde havde midtvejsevalueringerne 
en retningsgivende funktion, da en række ændringer af 
programmer for udvikling af landdistrikter var knyttet til 
resultaterne af disse midtvejsevalueringer.
Kommissionen skulle fremlægge et forslag til reform af den 
fælles landbrugspolitik for perioden 2014 -2020 så tidligt, 
at den kunne træde i kraft i 2014. Dette skabte et behov 
for at bruge de på daværende tidspunkt tilgængelige eva -
lueringsdata. Kommissionen kunne ikke vente på at få 
nyere evalueringsresultater, såsom sammenfatningen af de 
efterfølgende evalueringsrapporter for programmeringspe -
rioden 2000-2006 eller midtvejsevalueringsrapporterne for 
programmeringsperioden 2007- 2013, uden at dette ville 
forsinke reformen betydeligt. 
82.
Oplysningerne fra overvågnings- og evalueringssystemet 
var ganske vist ufuldstændige og muligvis ikke altid fuldt 
ud pålidelige, men de var de bedste på dette stadium 
i lyset af de økonomiske og praktiske begrænsninger, som 
Kommissionen og medlemsstaterne stod over for. Kom -
missionen har foreslået løsninger på en række problemer 
vedrørende overvågnings- og evalueringssystemet for den 
næste programmeringsperiode, men der vil altid skulle fin -
des en balance mellem fordelene ved overvågning og eva -
luering og omkostningerne og den administrative byrde, 
der er forbundet dermed. Desuden vil resultaterne og virk -
ningerne af en foranstaltning også blive påvirket af ude -
frakommende faktorer, og der vil derfor aldrig være 100 % 
sikkerhed for, hvilken foranstaltning der mest effektivt og 
virksomt kan nå et givet mål.
KOMMISSIONENS  
SVAR56
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?Anbefaling 1
Kommissionen har allerede reageret på denne anbefaling 
inden for begrænsningerne i de lovgivningsmæssige ram -
mer for indeværende programmeringsperiode.
Det er allerede et retsligt krav, at forslaget til ændringer af 
programmer for udvikling af landdistrikter skal begrundes. 
Kommissionen vil fortsat overvåge programmernes effek -
tivitet og produktivitet og vil i stigende grad fokusere på 
resultater ved periodens afslutning. 
Kommissionen og medlemsstaterne bruger de forelig -
gende oplysninger i overvågnings- og evalueringsrammen. 
Således blev der taget hensyn til resultaterne af midtvejs-  
evalueringerne i programændringerne.
83.
Problemerne vedrørende midtvejsevalueringen skyldtes 
navnlig, at de blev foretaget for tidligt til, at virkningerne 
var blevet synlige. De gav dog nyttige oplysninger om pro -
grammernes gennemførelse. 
For så vidt angår den efterfølgende evaluering i 2015,  
kan — og bør — evalueringseksperten bruge data fra for -
skellige kilder (»triangulation«). For den nye programme -
ringsperiode blev der lige fra starten taget hensyn til data 
til overvågning og evaluering, databehov blev afbalance -
ret, den administrative byrde blev reduceret, og man fore -
trak et system, der så vidt muligt bygger på eksisterende 
datakilder. 
Anbefaling 2
Kommissionen godtager denne anbefaling. 
Mange af resultaterne af midtvejsevalueringerne vedrørte 
forberedelserne til den efterfølgende evaluering, og der er 
allerede truffet foranstaltninger på medlemsstatsniveau.
Anbefaling 2 i) 
Kommissionen vil i løbet af efteråret 2013 nedsætte en te-  
matisk arbejdsgruppe under evalueringsnetværket, som 
skal udarbejde retningslinjer for den efterfølgende evalu -
ering af landudviklingsprogrammerne for 2007-2013.Anbefaling 2 iii) 
Kommissionen arbejdede i 2008 og 2009 sammen med 
medlemsstaterne om at udfylde hullerne i landdistriktsud -
viklingsprogrammerne. For hvert af disse programmer har 
Kommissionens tjenestegrene påvist de manglende mål 
og mål, der ikke var tilstrækkeligt kvantificerede, og opfor -
dret forvaltningsmyndighederne til at forbedre deres sæt 
af mål. Denne indsats medførte store forbedringer i sættet 
af mål via ændringer af landdistriktsudviklingsprogrammer. 
Efterfølgende er der gjort en indsats for løbende at løse de 
stedse færre resterende problemer. 
Håndbogen om den fælles overvågnings- og evaluerings -
ramme indeholder vejledning i, hvordan den skal gennem -
føres. Desuden skal Kommissionen både nu og fremover 
(i form af arbejdsdokumenter, spørgsmål/svar osv.) give 
medlemsstaterne yderligere vejledning gennem de forskel -
lige tilgængelige fora (Udvalget for Udvikling af Landdi -
strikterne, evalueringsekspertudvalget og det europæiske 
netværk for landdistriktsudvikling).
84.
Se svar til anbefaling 3.
Anbefaling 3
Kommissionen har allerede forholdt sig til anbefalingen 
med sit forslag om en ny udformning af overvågnings- 
og evalueringssystemet for 2014-2020. I den foreslåede 
udformning af det nye overvågnings- og evaluerings -
system vil resultaterne dog ikke blive vurderet for den 
enkelte foranstaltning, men på det mere hensigtsmæssige 
indsatsområdeniveau. Det omfatter en række ændringer 
sammenlignet med det fælles overvågnings- og evalu -
eringssystem. I stedet for midtvejsevalueringer vil der 
blive udarbejdet udvidede årlige gennemførelsesrappor -
ter i 2017 og 2019, som vil omfatte evalueringsresultater. 
Den første vil blive koncentreret om elementer vedrø -
rende programstyring og den anden om at tilvejebringe 
en indledende vurdering af virkningen af landdistriktsud -
viklingsprogrammer. Medlemsstaterne skal gennemføre 
evalueringsaktiviteter i løbet af hele programmeringspe -
rioden i overensstemmelse med evalueringsplanen, der 
indgår i landdistriktsudviklingsprogrammerne. Vurdering 
og rapportering af politikkens resultater og virkninger vil 
blive sat i tættere forbindelse med selve gennemførelsen 
af landdistriktsudviklingsprogrammerne.
57
KOMMISSIONENS  
SVAR
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?Der vil blive indført kvantificerede målindikatorer for hvert 
indsatsområde. Der stilles krav om årlig rapportering i de 
årlige gennemførelsesrapporter for hvert område, og en 
af erfaringerne fra gennemførelsen af den fælles overvåg -
nings- og evalueringsramme er, at det ikke altid er muligt 
eller relevant for resultatet. For nogle indsatsområder er 
målindikatoren fastsat på outputniveau. Hvor den rele -
vante resultatindikator er mere kompleks og ikke egnet til 
den årlige målovervågning, vil dens værdi dog blive vur -
deret gennem evaluering og medtaget i rapporterne for 
2017 og 2019 og den efterfølgende rapport.
Anbefaling 3 i) 
Indikatorer kan bidrage til evalueringen af en politik, men 
en indikatorværdi er i sig selv af begrænset værdi og kan 
være meningsløs. Det er sjældent en enkelt foranstaltning, 
der bidrager til at nå et mål, oftere er det flere foranstalt -
ninger, der samlet bidrager dertil, og på samme måde kan 
en enkeltstående foranstaltning bidrage til flere mål. Out -
putdata indsamles på foranstaltningsplan. Kommissionen 
foreslår, at resultatindikatorerne for den nye periode vur -
deres på indsatsområdeniveau, hvilket kan resultere i, at en 
række foranstaltninger supplerer hinanden. 
Den strategiske tilgang til politikken for 2014-2020, der er 
baseret på prioriteringer og indsatsområder, og hvor for -
anstaltningerne bidrager til at skabe fleksibilitet, som det 
fremgår af interventionslogikken og indikatorhierarkiet, der 
er knyttet hertil, viser forbindelserne mellem de forskellige 
indikatortyper og de forskellige målsætningsniveauer.
Anbefaling 3 ii) 
Kontrol af datakvalitet er en integrerende del af et over -
vågningssystem i henseende til den delte forvaltning. 
85.
Kommissionen mener, at de tre overordnede mål for udvik -
ling af landdistrikter er tilstrækkeligt klart fastlagt i artikel 4 
i forordning (EF) nr. 1698/2005. De er yderligere specifi -
ceret og uddybet i betragtningerne i Fællesskabets stra -
tegiske retningslinjer. Medlemsstaterne bruger disse mål 
i deres programmering.I forbindelse med godkendelsen af planerne for udvikling 
af landdistrikter foretog Kommissionen en analyse for at 
kontrollere, at programmerne og foranstaltningerne er 
i overensstemmelse med Fællesskabets strategiske ret -
ningslinjer og de nationale strategiplaner, og at de over -
holder de relevante lovbestemmelser.
For perioden 2014 -2020 vil Kommissionen udvikle og 
uddybe en mere resultatorienteret politik med et styrket 
overvågnings- og evalueringssystem og afhjælpe nogle af 
de mangler, der blev identificeret for programmeringspe -
rioden 2007-2013.
Anbefaling 4
For perioden 2014 -2020 udarbejder Kommissionen og 
medlemsstaterne en overvågnings- og evalueringsramme 
for den fælles landbrugspolitik som helhed, herunder over -
vågnings- og evalueringsrammerne for landdistriktsudvik -
lingsprogrammerne. I den forbindelse er der fastlagt en 
række obligatoriske fælles indikatorer med krav om yder -
ligere indikatorer, hvor dette er nødvendigt, til at håndtere 
det enkelte programs særlige karakter.
De fælles indikatorer danner også grundlag for forbindel -
sen mellem politikken om udvikling af landdistrikter og 
den bredere 2020-strategi.
Anbefaling 4 i) 
Der vil blive indført kvantificerede målindikatorer for hvert 
indsatsområde. Der stilles krav om årlig rapportering i de 
årlige gennemførelsesrapporter for hvert område. For 
nogle indsatsområder er målindikatoren fastsat på out -
putniveau. Hvor den relevante resultatindikator er mere 
kompleks og ikke egnet til den årlige målovervågning, vil 
dens værdi dog blive vurderet gennem evaluering og med -
taget i rapporterne for 2017 og 2019 og den efterfølgende 
rapport.
Anbefaling 4 ii) 
Kommissionen kan ikke godtage denne del af anbefalin -
gen. I den foreslåede udformning af det nye overvågnings- 
og evalueringssystem vil resultater og virkninger ikke blive 
vurderet på foranstaltningsniveau. 
Kommissionen og medlemsstaterne udarbejder en over -
vågnings- og evalueringsramme for den fælles landbrugs -
politik som helhed, herunder overvågnings- og evalue -
ringsrammerne for landdistriktsudviklingsprogrammerne. 
I den forbindelse er der fastlagt en række obligatoriske 
fælles indikatorer med krav om yderligere indikatorer, hvor 
dette er nødvendigt, til at håndtere det enkelte programs 
særlige karakter.
KOMMISSIONENS  
SVAR58
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?Foranstaltnings-»fiches« for fælles indikatorer kommer til at 
omfatte oplysninger såsom kilde, leverandør, indsamlings -
hyppighed, målingsenhed osv. for at sikre en harmoniseret, 
konsekvent tilgang.
I denne ramme tages der hensyn til behov for oplysninger 
til gennemførelse og udvikling af politikker, men man har 
dog også forsøgt at begrænse den administrative byrde og 
omkostningerne ved indsamling af data.
Anbefaling 4 iii) 
Hvert landdistriktsudviklingsprogram er genstand for en 
forudgående vurdering, hvor man bl.a. vil vurdere den 
interne sammenhæng i det foreslåede program, sammen -
hængen mellem tildelingen af budgetressourcer og land -
distriktsudviklingsprogrammets mål, samt om de kvantifi -
cerede mål er realistiske.
Resultater af de forudgående evalueringer og henstillin-  
ger heri vurderes i forbindelse med godkendelsen af 
landdistriktsudviklingsprogrammerne. 
86.
Målretning kan opnås på mange måder ud over udvælgel -
ses- og støtteberettigelseskriterier. Man kan f.eks. differen -
tiere på sektor- og regionsplan, differentiere støtteintensi -
tet pr. type modtager eller pr. type investering, eller man 
kan indføre støttelofter.
Uanset hvordan landdistriktsudviklingsprojekter udvæl -
ges, er det vigtigt at måle output, resultater og virknin -
ger af programmerne for at kunne udnytte erfaringerne til 
fremtidige programmer. Dette betyder, at der under alle 
omstændigheder er behov for indsamling og analyse af 
data og de dermed forbundne omkostninger.
87.
Se Kommissionens svar til punkt 57 og 77.
Kommissionen offentliggør de rapporter om de evalue-  
ringer, som foretages på dens vegne, i deres fulde ordlyd 
sammen med de dertil hørende kvalitetsvurderinger på 
Europawebstedet og sender dem til Europa-Parlamentet, 
Rådet og Revisionsretten. Anbefaling 6
Kommissionen mener, at resultaterne af midtvejsevalu -
eringerne er blevet fulgt op i tilstrækkelig grad. Der er 
sendt breve til forvaltningsmyndighederne med spørgs -
mål om, hvilke foranstaltninger der skulle træffes i rela -
tion til anbefalingerne i midtvejsevalueringerne, og dette 
spørgsmål blev også drøftet på de årlige gennemgangs -
møder. Desuden afholdt evalueringshelpdesken i 2011 
fokusgruppemøder i hver medlemsstat om resultaterne af 
midtvejsevalueringerne.
Anbefaling 6 i) 
I stedet for en midtvejsevaluering har Kommissionen for 
perioden 2014-2020 foreslået at uddybe de årlige gen -
nemførelsesrapporter i 2017 og 2019, som vil omfatte 
evalueringsresultater. Den første vil blive koncentreret om 
elementer vedrørende programstyring og den anden om 
at tilvejebringe en indledende vurdering af virkningen af 
landdistriktsudviklingsprogrammer. Medlemsstaterne skal 
gennemføre evalueringsaktiviteter i løbet af hele program -
meringsperioden i overensstemmelse med evaluerings -
planen, der indgår i landdistriktsudviklingsprogrammerne. 
Vurdering og rapportering af politikkens resultater og virk -
ninger vil blive sat i tættere forbindelse med selve gen -
nemførelsen af landdistriktsudviklingsprogrammerne.
Anbefaling 6 ii) 
Kommissionen offentliggør de rapporter om de evaluerin -
ger, som foretages på dens vegne, i deres fulde ordlyd sam -
men med de dertil hørende kvalitetsvurderinger på Euro -
pawebstedet og sender dem til Europa-Parlamentet, Rådet 
og Revisionsretten. Kommissionen mener, at formålet med 
evalueringerne er at forbedre beslutningstagningen (ved 
at forklare, hvad der virker og hvorfor) og at påvise ansvar -
lighed på grundlag af en uafhængig kontrahents arbejde. 
Anbefaling 6 iii) 
Mens der kan drages erfaringer fra de efterfølgende eva -
lueringer, er 2015-rapporten ikke nødvendigvis det bedste 
sted til at analysere virkningerne for eventuelle fremti -
dige programmer. De årlige gennemførelsesrapporter for 
2014 -2020 kommer til at indeholde et resumé af evalue -
ringsresultaterne, og det er hensigten, at dette kan omfatte 
relevante resultater fra de efterfølgende evalueringer for 
2007-2013.
59
KOMMISSIONENS  
SVAR
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?TABEL 1  — KOMMISSIONENS SVAR PÅ RESULTA -
TERNE AF OVERVÅGNINGEN OG EVALUERINGEN  
AF LANDDISTRIKTSUDVIKLINGSPOLITIKKEN I  REVI -
SIONSRETTENS SÆR- OG ÅRSBERETNINGER
Særberetning nr. 5/2010
Gennemførelsen af Leadermetoden til udvikling 
af landdistrikterne
Den efterfølgende evaluering af Leader+ … vedrører] 
spørgsmålene om udgifternes effektivitet og produkti -
vitet. Det er normal praksis at foretage en efterfølgende 
vurdering af et politisk instruments virkning og effektivi -
tet. Denne evaluering indgår i det standardiserede evalu -
eringsforløb for politikker.
De relevante oplysninger i den efterfølgende evaluering 
af Leader+ vil danne grundlag for Kommissionens videre 
arbejde med Leadermetoden.
Særberetning nr. 7/2011
Er støtten til miljøvenligt landbrug udformet og 
forvaltet godt?
Kommissionen har under programmernes godkendelse 
verificeret, at foranstaltningen og målene så vidt muligt 
er specifikke, målelige, realiserbare, relevante og tidsbe -
stemte. Kommissionen ønsker yderligere at understrege 
behovet for, at medlemsstaterne sikrer, at delforanstaltnin -
gernes mål er i overensstemmelse med de generelle mål 
for miljøvenligt landbrug. De faktiske miljøfordele ved del -
foranstaltninger kan først konstateres en vis periode efter 
deres gennemførelse.
Særberetning nr. 8/2012
Intensitet af støtten til modernisering af 
landbrugsbedrifter
De nuværende erfaringer med learning by doing har vist, 
at det er en udfordring at definere resultatindikatorer, og 
Kommissionen, medlemsstaterne og forskellige interes -
senter har gjort en stadig og stor indsats for at forbedre 
metoden, pålideligheden og sammenligneligheden. 
Overvågnings- og evalueringssystemet skal revideres af 
Kommissionen og medlemsstaterne for at forbedre dets 
effektivitet — navnlig hvad angår pålidelighed og sam -
menlignelighed — og fremme ejerskab gennem deling af 
god praksis og kapacitet.Særberetning nr. 1/2013 
Har EU’s støtte til fødevareindustrien effektivt 
og produktivt bidraget til at forøge værdien af 
landbrugsprodukter?
Den kommende syntese af midtvejsevalueringer forventes 
at give et overblik over de tilgængelige oplysninger om 
gennemførelsen af foranstaltning 123 og om resultaterne 
for resultatindikatorerne.
I den efterfølgende evaluering skal medlemsstaterne 
igen rapportere om resultaterne for resultatindikatorerne, 
denne gang for hele programmeringsperioden.
Særberetning nr. 6/2013 
Har foranstaltningerne til diversificering af 
økonomien i landdistrikterne givet medlems-  
staterne og Kommissionen valuta for pengene?
Kommissionen er i samarbejde med medlemsstaterne 
i færd med at udarbejde en ny version af den fælles over -
vågnings- og evalueringsramme for den kommende pro -
grammeringsperiode, som vil gøre det muligt for hvert 
enkelt landdistriktsudviklingsprogram at vurdere fremskridt 
i gennemførelsen ud fra fælles opstillede målindikatorer 
for de for programmet valgte prioriteter og fokusområder. 
Grundlaget er en indikatorplan, der for hvert indsatsom -
råde indeholder et mål samt planlagte output og udgif -
ter for de foranstaltninger, der vil blive gennemført for 
at nå programmets mål. Indikatorplanen giver en mere 
nøjagtig beskrivelse af den kvantificerede interventions -
logik for hvert enkelt program end den nuværende stive 
aksestruktur.
KOMMISSIONENS  
SVAR60
Særberetning nr. 12/2013 – Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?Årsberetning 2011, kapitel 10
Kommissionens tjenestegrene har overholdt forpligtel -
serne i finansforordningerne og instrukserne til udform -
ning af de årlige aktivitetsrapporter. Kommissionen forbed -
rede de stående instrukser for de årlige aktivitetsrapporter 
for 2011, hvad angår virkning og effektivitet, og anmodede 
generaldirektoraterne om på eget initiativ at tilføje indi -
katorer vedrørende forsvarlig økonomisk forvaltning i del 
3. Kommissionen er overbevist om, at disse rapporter som 
helhed indeholder tilstrækkelige oplysninger om resultater.
I størsteparten af midtvejsevalueringerne blev der ikke 
givet oplysninger om kvantificeret virkning, idet der blev 
henvist til, at midtvejsevalueringerne blev udført for tidligt 
i programmeringsperioden til, at der kunne registreres mål -
bare virkninger og konsekvenser. Virkningerne har at gøre 
med langsigtede processer.
Den Europæiske Revisionsret
Særberetning nr. 12/2013
Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU’s budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor
2013 — 60 s. — 21 × 29,7 cm
ISBN 978-92-9241-425-2
doi:10.2865/4244

SÅDAN FÅR MAN FAT I  PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
•		et	eksemplar:  
via EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu )
•		flere	eksemplarer	 eller	plakater/kort:  
hos Den Europæiske Unions repræsentationer ( http://ec.europa.eu/represent_da.htm ) 
hos delegationerne i ikke-EU-lande ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm ) 
ved at kontakte Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_da.htm ) 
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de fleste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
•	 via	EU	Bookshop	 (http://bookshop.europa.eu ).
Betalingsabonnementer:
•		via	Den	Europæiske	 Unions	Publikationskontors	 salgskontorer  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_da.htm ).
QJ-AB-13-012-DA-C
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRETEU HAR AFSAT NÆSTEN 100 MILLIARDER EURO TIL OPFYLDELSEN AF 
MÅLSÆTNINGERNE FOR UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER I PROGRAMME -
RINGSPERIODEN 2007 -2013. I DENNE BERETNING KONSTATERER RETTEN, 
AT DER IKKE ER TILSTRÆKKELIG SIKKERHED FOR, AT PENGENE ER BLEVET 
ANVENDT FORNUFTIGT: KOMMISSIONEN OG MEDLEMSSTATERNE HAR IKKE 
I TILSTRÆKKELIG GRAD PÅVIST, AT EU-BUDGETTET HAR GIVET VALUTA FOR 
PENGENE. TRODS STØTTE FRA KOMMISSIONEN HAR MEDLEMSSTATERNES 
OVERVÅGNING OG EVALUERING IKKE VÆRET PÅLIDELIG, SAMMENHÆNGEN -
DE OG RELEVANT NOK TIL AT VISE, HVAD DER ER OPNÅET I FORHOLD TIL 
DE POLITISKE MÅLSÆTNINGER. DE TILGÆNGELIGE OPLYSNINGER ER IKKE 
BLEVET ANVENDT TIL AT GØRE FORANSTALTNINGERNE TIL UDVIKLING AF 
LANDDISTRIKTER MERE EFFEKTIVE OG PRODUKTIVE, FORDI DER HAR VÆRET 
MERE FOKUS PÅ AT UDNYTTE BUDGETTET END PÅ AT OPNÅ RESULTATER PÅ 
PRODUKTIV VIS. I SIDSTE ENDE HAR DEN NUVÆRENDE RAMME IKKE I RETTE 
TID GIVET DE OPLYSNINGER, DER ER NØDVENDIGE SOM GRUNDLAG FOR 
VELINFORMEREDE BESLUTNINGER OM DE MEST EFFEKTIVE OG PRODUKTIVE 
FORANSTALTNINGER I PROGRAMMERINGSPERIODEN 2014 -2020.