Indledning

Samspillet mellem patenter og standarder er vigtig for innovation og vækst. Standarderne sikrer, at interoperable og sikre teknologier udbredes bredt blandt virksomheder og forbrugere. Patenterne giver incitamenter til forskning og udvikling og gør det muligt for innovative virksomheder at opnå en passende forrentning af deres investeringer. Standarder henviser ofte til teknologier, der er beskyttet af patenter. Patenter, der beskytter teknologi, som har afgørende betydning for en standard, kaldes standardessentielle patenter (SEP). SEP'er beskytter derfor teknologier, der er afgørende for at overholde tekniske standarder og for markedsføring af produkter baseret på sådanne standarder.

Standarder støtter innovation og vækst i Europa, især ved at give mulighed for interoperabilitet mellem digitale teknologier, som er grundlaget for det digitale indre marked (DSM). F.eks. er computere, smartphones eller tablets forbundet til internettet eller andre former for udstyr ved hjælp af standardiserede teknologier såsom langsigtet udvikling (LTE), wi-fi eller Bluetooth, som alle er beskyttet af SEP'er. Uden den udbredte brug af sådanne standardiserede teknologier ville en sådan indbyrdes forbindelighed ikke være mulig.

I en hyberforbunden tidsalder bliver indbyrdes forbindelighed endnu mere afgørende. En bred vifte af nye produkter skal forbindes for at give forbrugerne adgang til flere produkter og tjenester (f.eks. intelligente husholdningsapparater) og for at skabe nye forretningsmuligheder for europæiske virksomheder.

Digitaliseringen af økonomien skaber store muligheder for EU's erhvervsliv. Det anslåede økonomiske potentiale for IoT-applikationer i udstyr til mennesker, boliger, kontorer, fabrikker, byggepladser, detailhandelssektoren, byer, køretøjer og udstyr til udendørs anvendelse vil udgøre op til 9 billioner EUR om året i 2025 i de udviklede lande. Digitaliseringen af produkter og tjenesteydelser kan bidrage med mere end 110 mia. EUR i indtægter til den europæiske økonomi pr. år i løbet af de næste fem år. Forbundet udstyr og forbundne systemers evne til at arbejde sammen er afgørende for at maksimere dette økonomiske potentiale. Uden interoperabilitet, der muliggøres af standarder, ville 40 % af de potentielle fordele ved IoT-systemer ikke blive høstetUden formel standardisering og SEP'er ville der for eksempel ikke være nogen forbundne køretøjer. Fjerndiagnosticering eller fjernoperationer med fjerntliggende hospitaler eller udveksling af patientoplysninger ville heller ikke være muligt.

Patenthavere bidrager med teknologi til at udvikle standarder inden for standardudviklende organisationer (SDO'er). Når en standard er etableret, og indehaverne af SEP'er har forpligtet sig til at meddele licens til dem på fair, rimelige og ikkediskriminerende vilkår (FRAND), bør den teknologi, der indgår i standarden, være til rådighed for enhver potentiel bruger af standarden. Gnidningsløs licenspraksis er derfor af afgørende betydning for at sikre fair, rimelig og ikkediskriminerende adgang til de standardiserede teknologier og belønne patentindehavere, så de kan fortsætte med at investere i FoU og standardiseringsaktiviteter. Dette spiller igen en fremtrædende rolle i udviklingen af et opkoblet samfund, hvor nye markedsaktører uden for de traditionelle IKT-sektorer (producenter af husholdningsapparater, opkoblede biler osv.) kræver adgang til den standardiserede teknologi.

Resultaterne tyder imidlertid på, at udstedelsen af licenser og håndhævelsen af SEP'er ikke er gnidningsfri og kan føre til konflikter. Teknologibrugere beskylder SEP-indehavere for at opkræve for høje licensafgifter baseret på svage patentporteføljer og fremsætte trusler om retssager. SEP-indehavere hævder, at teknologibrugere "snylter" på deres innovationer og bevidst krænker intellektuelle ejendomsrettigheder (IPR) uden at indgå i licensforhandlinger i god tro. Problemerne kan være særlig akutte, når spillere fra nye industrisektorer, som ikke er bekendte med det traditionelle IKT-område, har brug for adgang til standardiserede teknologier. Tvister og forsinkelser i forhandlingerne mellem teknologiske brugere og indehavere kan i sidste ende forsinke den udbredte anvendelse af centrale standardiserede teknologier. Dette kan hæmme udviklingen af indbyrdes forbundne produkter i Europa, og i sidste ende vil det påvirke den europæiske økonomis konkurrenceevne.

I sin meddelelse fra april 2016 om standardiseringsprioriteter for det digitale indre marked pegede Kommissionen på tre centrale områder, hvor rammerne for SEP-licenser kan forbedres: uigennemsigtige oplysninger om SEP-eksponering uklar værdiansættelse af patenterede teknologier, der bygger på standarder og definitionen af FRAND og risikoen for usikkerhed i håndhævelsen af SEP'er. Desuden bør open source-fællesskabers rolle i udviklingen af standarder også vurderes.

Der er behov for en klar, afbalanceret og rimelig politik for standardessentielle patenter i EU for at bidrage til udviklingen af tingenes internet og udnytte Europas førende rolle i denne sammenhæng.

Modstridende interesser blandt interessenter i visse standardudviklende organisationer kan gøre det vanskeligt for disse organisationer at yde effektiv vejledning om sådanne komplekse juridiske spørgsmål og spørgsmål vedrørende politikker for intellektuel ejendom (IP). Initiativer vedrørende en licensplatform på dette område befinder sig stadig på et tidligt stadie og er endnu ikke vedtaget af de gennemførende instanser, som meget vel kan være tilbageholdende på grund af usikkerheden ved de nuværende SEP-lovgivningsmæssige rammer, og som har ringe incitament til at indgå en aftale i denne sammenhæng.

Endvidere er standardiseringen af 5G og IoT et globalt anliggende. Den europæiske industri har en førende stilling inden for mange sektorer på de globale markeder. Kommissionen noterer sig den vigtige rolle, som europæisk standardisering spiller i den globale kontekst.

Kommissionen mener derfor, der er et presserende behov for at opstille centrale principper, som fremmer en afbalanceret, harmonisk og forudsigelig ramme for SEP'erne. Disse centrale principper afspejler to hovedformål: tilskyndelse til udvikling og integration af førende teknologier i standarder, ved at sikre et retfærdigt og passende afkast til gengæld for disse bidrag, og sikring af en gnidningsløs og bred formidling af standardiserede teknologier baseret på lige adgangsbetingelser. En afbalanceret og effektiv politik for SEP-licenser bør være til gavn for nystartede virksomheder i Europa og alle EU-borgere ved at give dem adgang til produkter og tjenesteydelser baseret på den bedst ydende standardiserede teknologi.

Denne meddelelse bygger på det ansvar, der pålægges alle aktører i forbindelse med SEP-licensudstedelse, og alle interessenter tilskyndes til at bidrage til, at denne ramme fungerer i praksis. Den har ikke til hensigt at repræsentere gældende ret, og den foregriber ikke den fortolkning af EU-retten, som Den Europæiske Unions Domstol (EU-Domstolen) fastlægger. Den er ikke bindende for Kommissionen, for så vidt angår anvendelsen af EU's konkurrenceregler og navnlig artikel 101 og 102 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).

1.Øget gennemsigtighed vedrørende eksponering af SEP'er

Oplysninger om eksistensen, omfanget og relevansen af SEP'er er af afgørende betydning for fair licensforhandlinger og for at give potentielle brugere af en standard mulighed for at identificere omfanget af deres eksponering over for SEP'er og nødvendige licenspartnere. I øjeblikket findes de eneste oplysninger om SEP'er, der er tilgængelige for brugere, i anmeldelsesdatabaser, som administreres af standardudviklende organisationer, og som kan mangle gennemsigtighed. Som følge af denne situation er licenshandlinger og forebyggelsen af risici i forbindelse med SEP'er et vanskeligt område for nystartede virksomheder og SMV'er. Det primære formål med anmeldelserne er at forsikre en standardudviklende organisation og alle tredjeparter om, at teknologien vil være tilgængelig for brugere, typisk i henhold til en forpligtelse til at meddele licens på FRAND-vilkår.

Standardudviklende organisationers databaser kan registrere titusinder af SEP'er for en enkelt standard, og tendensen er stigende. Anmeldelserne er baseret på patenthaverens selvevaluering og er ikke underlagt kontrol med hensyn til væsentligheden af det anmeldte patent, som kan udvikle sig under den almindelige godkendelsesprocedure. Derudover beretter interessenter, at licensudstedere selv i konkrete licensforhandlinger ikke kan dokumentere deres påstande med mere præcise oplysninger. Dette er særligt utilfredsstillende i forbindelse med IoT, hvor nye aktører med begrænset erfaring med SEP'er løbende kommer ind på markedet for forbindelighed. Kommissionen mener derfor, at de foranstaltninger, der er beskrevet nedenfor, er nødvendige for at forbedre informationen om SEP'er.

1.1.Forbedring af kvaliteten og tilgængeligheden af oplysninger registreret i standardudviklende organisationers databaser