KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 10.07.1996 
K()M(%) 332 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
FORSKE FOR FREMTIDEN 
europæisk forskning i borgernes tjeneste 

FORSKE FOR FREMTIDEN 
europæisk forskning i borgernes tjeneste 
"Vi ønsker, at forskning, ud over den nye viden som den 
tilvejebringer, skal bidrage til samfundets velfærd og ligevægt. Vi 
ønsker, at fremskridtene inden for videnskab og innovation i højere 
grad skal bidrage til Europas fremtid" 
Europæiske forskningsministre, 1996 
Formålet med dette dokument er at sætte en debat i gang med Parlamentet, Rådet og alle de 
kredse, der er berørt af eller interesseret i Fællesskabets forskning. Det drejer sig om 
sammen at finde frem til de retningslinjer, der skal tjene som grundlag for et detaljeret 
forslag til femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, som er afgørende 
for EU's indsats på dette område ved tærsklen til det næste årtusinde. 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
INDLEDNING 
I. HVILKE OPGAVER SKAL DEN EUROPÆISKE FORSKNING LØSE I BEGYNDELSEN 
AF DET ENOGTYVENDE ÅRHUNDREDE? 
1.1. Generelle parametre 
1.2. Udfordringer og muligheder 
1.3. De vigtigste mål 
II. FRA FJERDE TIL FEMTE RAMMEPROGRAM 
II. 1. Status over fjerde rammeprogram 
II.2. Ny balance med henblik på øget indvirkning på samfund og økonomi 
Støtte grundforskningen 
Bringe forskningen nærmere markedets realiteter 
Udnytte resultaterne bedre 
III. FORELØBIGT FORSLAG TIL OPBYGNINGEN AF FEMTE RAMMEPROGRAM 
III. 1. Indhold 
III. 1.1. Prioriterede emner (forskningen i borgernes tjeneste) 
Forskning i bioressourcer og økosystemer 
Udvikling af et brugervenligt informationssamfund 
Fremme en konkurrence- og bæredygtig vækst 
III. 1.2. Tværgående foranstaltninger 
Øge det menneskelige potentiale 
Innovation og små og mellemstore virksomheders deltagelse 
Befæstelse af den europæiske forsknings internationale rolle 
III. 2. Gennemførelse 
Større fleksibilitet i arbejdet og beslutningsproceduren 
Effektivisering af forvaltningen 
Udvidelse af viften af samarbejds- og samordningsformer 
KONKLUSION 
Bilag: fakta, tal, tendenser 
ÅK 
INDLEDNING 
Verden ændrer sig stadig hurtigere. Aldrig tidligere har den været oversvømmet med 
så mange strømninger, ideer og forhåbninger, som på en gang blandes med, 
inspirerer og modvirker hinanden. Tre tal er tilstrækkelige til at illustrere dette forhold, 
som vanskeligt kunne forudses for blot nogle få år siden. I 1996 var der 18 millioner 
arbejdsløse i EU, 1,3 millioner kendte tilfælde af AIDS over hele verden og 50 millioner 
Internet-brugere. 
Alt synes at være muligt. Økonomien globaliseres. Ideer såvel som kapital spreder sig 
over hele jorden, så hurtigt som lyslederkabler og satellitter tillader det. Hver dag 
sælges der værdipapirer for omkring 2000 milliarder dollar i hele verden. Værdien af 
producerede varer betinges mere og mere af deres uhåndgribelige bestanddele. 
Arbejdsløsheden er derimod særdeles håndgribelig. 
Den institutionelle opbygning af EU fortsætter, blandt andet med den indledte 
regeringskonference, som får betydning for Europas fremtid i mange år fremover. Her 
må forskningen spille sin rolle som en integrerende og konstruktiv fremtidspolitik. 
I det daglige, i et europæisk samfund, der er splittet mellem stilstand og udvikling, er 
den enkelte samtidig borger, forbruger af varer og tjenesteydelser, ideskabende og 
holdningsbestemmende. Da man lever i en verden, der mere og mere direkte bygger 
på beherskelse af viden, må man undertiden spørge sig selv om, hvilken indflydelse 
de videnskabelige fremskridt har på ens livsform og værdier. 
Der er ingen tvivl om, at verden er blevet mere kompliceret. For bedre at kunne forstå 
den og for bedre at kunne finde sin plads i denne verden, må hver enkelt vide mere. 
Det må konstateres, at over for samfundets store problemer, vækst, beskæftigelse, 
men også sundhed, miljø eller mobilitet, må en stor del af svaret søges i videnskab 
og teknologi. 
Dette er formålet med EU's forskning. Den er ikke et mål i sig selv, men et instrument 
i almenvellets tjeneste. Det er nu på tide at ændre dens kurs, så den er afpasset til 
denne nye sammenhæng. Fra en forskning, der hidtil hovedsageligt har sigtet på 
tekniske resultater, må der med stigende effektivitet stræbes efter en udvikling i retning 
af en forskning, der i højere grad er koncentreret om at imødekomme borgernes 
grundlæggende sociale og økonomiske behov, så de opnår de ændringer, som de 
higer efter. 
I. HVILKE OPGAVER SKAL DEN EUROPÆISKE FORSKNING LØSE I 
BEGYNDELSEN AF DET ENOGTYVENDE ÅRHUNDREDE? 
Europa har behov for forskningen og forskningen har behov for Europa. 
Navnlig på grund af globaliseringen af økonomi og handel kan mange problemer kun 
løses, hvis der indsættes de fornødne ressourcer og den specialviden, som er 
kendetegnende for Europa. Europa er normdannende for nationale og lokale 
forskningstiltag, et sted hvor man mødes og udveksler erfaringer. 
EU-traktaten har i artikel 130 F givet den europæiske forskning et enestående 
instrument, nemlig rammeprogrammet, og en række generelle målsætninger: 1 ) at 
styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for Fællesskabets industri, 2) 
at bidrage til dens internationale konkurrenceevne og 3) at fremme Fællesskabets 
politik. 
Der er nævnt fire aktionsformer: 1) forskning, teknologisk udvikling og demonstration, 
2) internationalt videnskabeligt samarbejde, 3) formidling og nyttiggørelse af resultater 
og 4) forskeruddannelse og -mobilitet Denne opbygning omkring fire punkter udgør 
grundlaget for det fjerde rammeprogram. Den svarer til de emner, hvor en EU-indsats 
er fuldt ud begrundet. 
I kraft af denne identitet har den europæiske forskning sin egen værdi. Summen er 
større end dens enkelte dele: partnerskabsprojekterne, som er den vigtigste 
gennemførelsesform, udgør en investering med en kraftig multiplikatoreffekt, både på 
det økonomiske og på det sociale plan. 
Det skal bemærkes, at medlemsstaternes borgere i en nylig opinionsundersøgelse om 
"europæerne, videnskab og teknologi" udtrykte tillid til den forskning, der gennemføres 
på EU-plan "... på grund af effektiviteten ..." (64% mener, "... at den er lige så effektiv 
som eller mere effektiv end den nationale forskning ..."), mente, "... at den vil blive 
vigtigere ... " (79% "... lige så vigtig som eller vigtigere end i dag ...") og at den "... 
svarer til nationale interesser..." (69% af svarene). 
1.1. Generelle parametre 
Ved fastlæggelsen af målene for det kommende rammeprogram må der først ses på 
tre parametre, som på forskellig måde er forbundet med det merværdiprincip, der er 
vejledende for Fællesskabets indsats: 
For det første kræver den tidshorisont, man har fastsat for at nå resultater, nye 
overvejelser om forskningsarbejdets afstand fra markedet og dagligdagen. For 
eksempel kommer 78% af informatikindustriens indtægter fra produkter, der 
højst har været 2 år på markedet. Forskningsaktiviteter, som virksomhederne 
udfolder i år 2000, tager sigte på markeder i omkring 2003 - 2007. 
Fællesskabets forskning skal både forberede fremtiden på lang sigt og tage 
hensyn til en reduktion af markedsføringsfristerne. 
Endvidere skal der kun handles på europæisk plan, hvis handlingen bedre kan 
gennemføres på dette plan end i medlemsstater og regioner. Det er ikke 
meningen, at rammeprogrammet, som kun står for en brøkdel af 
forskningsindsatsen i Europa, skal erstatte de nationale programmer. Den 
forskning, der gennemføres på europæisk plan, skal tværtimod kunne støtte sig 
på kraftige nationale og regionale strukturer og dermed lette gennemførelsen 
af et effektivt samarbejde. 
Det drejer sig om at forbedre samordningen af forskningen i Europa ved at 
sørge for, at hele forskningsindsatsen i Europa, medlemsstaterne eller andre 
europæiske eller internationale samarbejdsrammer indbyrdes er forenelig, 
komplementær og sammenhængende. 
Endelig skal EU's forskning som enhver anden offentlig politik være 
budgetmæssig effektiv, hvilket den planlagte udvikling henimod den 
økonomiske og monetære union til stadighed vil kræve. Det fremgår heraf, at 
der må foretages et nøjagtigt skøn over hvilke kritiske ressourcemasser, der 
skal anvendes, og hvilke resultater der skal påregnes i forbindelse med de 
pågældende forskningsemner, som logisk set må udvælges på et mere selektivt 
grundlag. Den europæiske forskning må mere målrettet end nogensinde før 
stræbe mod et bedre forhold mellem omkostninger og effektivitet. 
Det bliver ministrenes og parlamentsmedlemmernes opgave at bedømme, hvor 
stort et samlet budget der skal vedtages. Der erindres om, at den europæiske 
investering i forskning i 1995 udgjorde 1,9% af BNI, medens den i USA og 
Japan nåede op på henholdsvis 2,45% og 2,95% (forskningsindsatsen er nu i 
7 år steget med mere end 3% om året i Japan). Sammenligningen med EU's 
store konkurrenter viser, at den private investering i forskning bør stige i 
Europa. 
Forskningsindsatsen giver et godt billede af den tillid, lom et land, en region 
eller en virksomhed har til sin fremtid. EU må forske for fremtiden. 
1.2. Udfordringer og muligheder f/f. bilag) 
De forskellige fremtidsundersøgelser og -analyser, der er til rådighed (Kommissionens 
"videnskabelige indikatorer", "technology foresight" i Det Forenede Kongerige, 
"nøgleteknologier" i Frankrig, OECD-undersøgelser osv.) viser, hvilke udfordringer og 
muligheder Europa vil stå over for efter år 2000, samt de mest lovende teknisk­
videnskabelige områder. Som illustration kan citeres: 
De samfundsmæssige problemer i EU og udfordringerne i forbinde/se med 
bæredygtig udvikling: Jf. de problemer, der er forbundet med behovet for 
mobilitet (de negative omkostninger som følge af trafikpropper, ulykker, 
miljøskader og sundhedsproblemer vurderes til 250 mia. ECU om året), eller 
med befolkningens ældning og de stigende sundhedsomkostninger (antallet af 
ældce på over 75 år vil stige med omkring 40% frem til år 2010). 
Begrebet "øko-effektiv" (producere mere og bedre med mindre og under 
hensyntagen til miljøet) viser, hvilken vej der skal gås for at begrænse 
belastningen på samfundet fra affald og forurening, samtidig med at 
virksomhederne således får muligheder for besparelser. 
Markedsmuligheder og jobskabelse i Europa: Flere teknologiske områder er 
selvskrevne til en hurtig udvikling: f. eks. værdien af varer og tjenesteydelser 
hidrørende fra miljøbeskyttelsesteknikker, et område, hvor en række 
europæiske lande er meget langt fremme (det europæiske vandmarked vil 
beløbe sig til 30 mia. ECU år 2000), og bioteknologimarkedet, der i 1996 blev 
anslået til mindst 10 mia. ECU, forventes at nå op på mellem 40 og 80 mia. 
ECU i år 2000. Globalt set kan der konstateres et bekymrende sammenfald 
mellem den europæiske industris tab af markedsandele inden for avancerede 
teknologiområder og arbejdsløshedskurven samt de europæiske landes 
faldende konkurrenceevne. 
Dette er ikke noget, der ikke kan rettes op på. Forskellige undersøgelser regner 
for eksempel med, at en hurtig og sammenhængende udvikling af avancerede 
kommunikationsmidler i EU vil medføre en stigning i BNI på 3,5% frem til år 
2010, som direkte og indirekte vil medføre, at der skabes 6 millioner nye 
arbejdspladser. Mere generelt drejer det sig om at skabe gunstige betingelser 
for udviklingen af effektive aktiviteter med høj merværditilvækst, men som også 
må formodes at kunne skabe en rigere vækst i beskæftigelsen. 
Udfordringen i forbindelse med globalisering af viden og Europas plads i 
verden: To tredjedele af de teknisk-videnskabelige fremskridt i verden realiseres 
uden for EU. Europa havde i 1996 4,7 videnskabsmænd og ingeniører for hver 
tusind indbyggere mod 7,4 i USA og 8 i Japan. Som noget nyt er det samlede 
antal videnskabsmænd og ingeniører inden for forskningen i Kina, Indien og 
Indonesien allerede så stort som i EU. 
Globaliseringen fremdrager et tredobbelt behov: at dele viden, investering og 
risiko på en række spørgsmål af verdensomspændende omfang (f. eks. global 
klimaændring, fremkomst af nye smitsomme sygdomme); på visse områder at 
udnytte ekspertise, som der er mangel på i Europa, eller at få adgang til 
forskellige forskermiljøer; i så høj grad som muligt at øge den europæiske 
indflydelse (f. eks. ved udarbejdelse af standarder på verdensplan) for på 
længere sigt at trænge ind på nye markeder. 
Det europæiske innovationsparadoks: I grønbogen om innovation understreges 
det eksisterende misforhold mellem det teknologisk-videnskabelige potentiel i 
Europa og Europa's resultater på det innovationsmæssige plan. For eksempel 
er det samlede antal japanske patenter, der er registreret under den 
europæiske patentordning, større end antallet af patenter anmeldt af et hvilket 
som helst europæisk land. Det koster endvidere 120000 $ at udtage og have 
et patent i 8 medlemsstater mod 13000 $ i USA. 
Små og mellemstore virksomheder er meget vigtige innovationskilder. Ud over 
en begrænset mængde højteknologiske SMV (f. eks. inden for områderne 
programmel og bioteknologi) findes der en langt større mængde "traditionelle" 
SMV, som bør have adgang til forskningsarbejdet og til forskningsresultaterne. 
1.3. De vigtigste mål 
Teknisk-videnskabelige fremskridt bør være forløbere for nye råderum, det være sig 
for viden, ideer, produkter, processer eller tjenesteydelser, med henblik på den 
enkeltes velfærd og med henblik på en harmonisk udvikling af beskæftigelsen, 
økonomien og samhørigheden i det europæiske samfund. De bør også bidrage til en 
bæredygtig udvikling og vækst. 
For at omsætte denne nye politiske vilje til praksis i det kommende rammeprogram 
inden for de rammer, der er afstukket i traktaten, og med henblik på støtte til 
målsætningerne for Fællesskabets politik skal der: 
reageres på borgernes forhåbninger og sørges for bedre livskvalitet og 
arbejdsmiljø, navnlig ved at fremme enklere og sikrere brug og forbrug af 
systemer, produkter og tjenesteydelser med sigte på bæredygtig vækst. 
Borgernes accept af videnskab og teknologi og deres tilegnelse heraf kræver 
også en forskning, som er lettere at forstå, er mere synlig og ligger nærmere 
den enkelte, selv om den moderne videnskab bliver mere kompleks. 
som det blev understreget på det europæiske topmøde i Firenze i juni 1996 
bygges på "... immateriel investering i menneskelige ressourcer og i forskning 
og udvikling, innovation ..." for at få positiv indflydelse på sammenhængen 
mellem beskæftigelse og konkurrenceevne. 
Ifølge nogle økonomer er det teknologiske forandringer og undervisningens 
kvalitet der tegner sig for 80% af væksten. Produktionen af nye ideer, en 
ressource, der er så godt som uudtømmelig, udgør her en stigende del og gør 
det muligt at overskride de fysiske grænser. Ifølge nylige undersøgelser1) 
gælder for G7-landene, at en stigning på 100 $ i investeringer til forskning 
medfører en gennemsnitlig stigning på 123 $ i BNI. Tilstedeværelsen af 
konkurrencedygtige virksomheder og tjenester med høj forskningsintensitet er 
en betingelse for, at der kan opstå en fornyende, jobskabende tertiær sektor. 
i) International R&D spillovers European Economic Review, vol. 39, nr. 5, maj 1995. 
fortsættes med at videreudvikle viden på en række nøgleområder. Dette 
kræver mere end nogensinde overholdelse af kvalitetsprincippet. Sammen har 
de bedste europæiske forskerhold, takket være deres deltagelse i net og delen 
af deres udstyr, for nylig kunnet sekvensere gærgenomet, hvilket er en 
verdenspremiere og baner vej for talrige medicinske og industrielle 
anvendelsesmuligheder. Europa bør være en reference- og tiltrækningspol for 
verdensforskningen. 
skabes, med større målrettethed end tidligere, et gunstigt klima for forskning 
og innovation i Europa. Rammeprogrammet skal hjælpe medlemsstaterne med 
at tilpasse deres forsknings- og innovationssystemer og at få dem til at hænge 
bedre sammen. 
Det skal fortsat styrke partnerskabsforbindelser på tværs af Europa mellem 
forskere, virksomheder, universiteter og brugere, så man kan deles om risici, 
investeringer og fordele ved forskning og bidrage til et virkeligt europæisk 
forskermiljø og indre marked. Det er i denne forbindelse opmuntrende at se, at 
i en række industriprogrammer fortsætter to tredjedele af de partnerskaber, der 
blev etableret i forbindelse med et projekt, efter at dette er afsluttet. 
Kriterier 
På dette grundlag kan der fastlægges et sæt kriterier. Nu da rammeprogrammet er 
konsolideret, skal femte rammeprogram give lejlighed til at udøve større selektivitet 
i valget af behandlede emner, der må koncentreres omkring spørgsmål, hvor 
Fællesskabets forskning er af afgørende betydning. Hvert enkelt emne skal fastlægges 
på grundlag af en optimal kombination af kriterier fra de tre følgende grupper: 
i) grundprincipperne, som navnlig omfatter: 
den europæiske merværdi, set i forhold til nærhedsprincippet og de midler, der 
er til rådighed, 
begreberne offentlig interesse og social acceptabilitet, som gør at 
forskningsarbejdet virker meningsfuldt for de europæiske borgere. 
ii) de store opgaver, som gentagne gange er blevet fremhævet på europæiske 
topmøder, omfatter især 
beskæftigelsen, på grund af muligheden for jobskabelse eller af 
beskæftigelsens omfang inden for de valgte områder, 
konkurrenceevnen, ved at koncentrere sig om de egentlige europæiske trumfer 
(f. eks. eksisterende videngrundlag, produktionskapacitet eller valorisering) på 
grundlag af de prioriteter, som industrien har givet udtryk for, og udsigterne til 
udbygning af markeder, 
bidrag til etablering af informationssamfundet 
fremme af en model for bæredygtig udvikling ved at forbedre levevilkårene og 
begrænse angrebene på miljøet, 
forberedelsen af kommende tiltrædelse af nye medlemsstater fra Central- og 
Østeuropa og partnerskabet mellem EU og middelhavslandene. 
iii) støtten til målsætninger for Fællesskabets politik, navnlig med: 
bidrag til udviklingen af landbrugs- og fiskeripolitikken, 
fastlæggelse af de fornødne værktøjer og systemer til transportområdet, 
spredningseffekten i Europas forskellige regioner (samhørighedspolitik), 
fremskridt inden for viden om og teknikker til sundhedsbeskyttelse, 
styring og optimering af teknologier i forbindelse med energispørgsmål, 
den stigende inddragelse af små og mellemstore virksomheder i forsknings-
og innovationsindsatsen. 
10 
//. FRA FJERDE TIL FEMTE RAMMEPROGRAM 
De talrige bidrag, der allerede er modtaget om det kommende rammeprogram, giver 
alle udtryk for, at en simpel videreførelse af det fjerde rammeprogram ikke forekommer 
hensigtsmæssig. 
For det første finder man det nødvendigt at konsolidere forskningsindsatsen. For det 
andet bliver det absolut nødvendigt at gøre en nyskabende indsats i temafordelingen 
og den måde, hvorpå forskningen er organiseret, hvis vi skal bevare kontinuiteten i en 
række arbejder, principper og modaliteter, der har stået deres prøve og fortjener at 
blive bevaret2). De foreløbige resultater fra evalueringen af fjerde rammeprogram giver 
et fingerpeg om, hvor midler til at opnå en ny balance bør søges. 
//. 1. Status over fjerde rammeprogram 
Fjerde rammeprogram har været i gang i halvandet år. Det har vist sig at virke 
særdeles tiltrækkende: 11995 blev der modtaget over 20 000 forslag, som resulterede 
i næsten 3000 projekter med over 10 000 deltagere. 
Det bemærkes navnlig, at projekterne har tendens til at blive større, med 
gennemsnitligt flere deltagere fra et større antal medlemsstater, og at procentdelen af 
nye deltagere og inddragelse af små og mellemstore virksomheder stiger 
(gennemsnitligt 37% nye deltagere, hvoraf 40% SMV). Et punkt, der giver anledning 
til bekymring, er det stigende antal forslagsstillere, der ikke kan tilfredsstilles: 
gennemsnitligt har det kun været muligt at finansiere 1 ud af 6. 
Disse foreløbige data viser umiddelbart behovet for bedre målretning af indkaldelserne 
af forslag samt for koncentration med henblik på at begrænse ressourcespredningen 
og forvaltningsbyrden. En grundig evaluering af arbejdet vil ledsage det formelle 
forslag til det femte rammeprogram. 
2) De fleste bidrag, der er modtaget fra medlemsstaterne og andre instanser, der er interesseret i 
fællesskabsforskningens fremtid, understreger rammeprogrammernes positive bidrag, navnlig inden for 
områderne industriforskning, oprettelse af forskernet og forskernes mobilitet. 
I årenes løb er der, ud over de noterede succeshistorier (f. eks. sekvenseringen af gærgenomet, 
paralleldatamater, telekommunikationsstandarder og de første forsøg med nuklear fusion), etableret over 
100 000 partnerskabsforbindelser på tværs af Europa, som i dag ofte kommer til kommercielt udtryk. 
11 
11.2. Ny balance med henblik på øget indvirkning på samfund og økonomi 
De nye politiske retningslinjer, som går ud på at stille forskningen til borgernes 
tjeneste, går via styrkelsen af grundlaget for den europæiske konkurrenceevne i 
retning af en bæredygtig udvikling. Dette kræver på en gang mere udtrykkelig støtte 
til produktionen af nye ideer, bedre hensyntagen til efterspørgselen og en styrkelse af 
forbindelserne med de organisationer, der kan bidrage til nyttiggørelsen af resultaterne. 
Støtte grundforskningen 
Afkortningen af den tid, der forløber mellem "opdagelsen i laboratoriet" og 
"markedsføringen", på den ene side og de mange forskellige bidrag, der er 
nødvendige til færdigudvikling af komplekse systemer, på den anden side, har 
tendens til at afdæmpe de klassiske modsætninger mellem grundforskning, 
industriforskning og anvendt forskning. Det er i dag vanskeligt at katalogisere 
opdagelsen af en ny edb-logaritme eller et gennembrud i sekvensering af 
genomer, så tæt kan fremskridtene inden for grundlæggende viden og 
anvendelsen heraf være på hinanden. 
Det er derfor absolut nødvendigt, at der findes et forskermiljø, som står åbent 
over for nye ideer, ti! at påtage sig arbejde som vedrører grundlæggende 
spørgsmål, der muligvis kan give anledning til nye indsatsområder. 
Bringe forskningen nærmere markedets realiteter 
En klassisk debat omkring rammeprogrammet berører afstanden mellem 
forskning og marked og mellem "akademisk forskning" og "industriforskning". 
Således konstrueredes blandt andet begrebet "prækompetitivitet", hvis grænser 
er blevet temmelig flydende, og som i øvrigt stort set er ukendt hos Europas 
store konkurrenter. 
Konkurrencen, det være sig intellektuel, industriel eller økonomisk, er en 
grundlæggende drivkraft i forskningen. Tre forhold bør der imidlertid tages 
hensyn til ved udarbejdelsen af rammeprogrammet: for det første er 
referenceområdet for forskningen fremover hele verden, for det andet indebærer 
de kraftigt stigende omkostninger ved forskning og udvikling, at kapaciteten hos 
den enkelte aktør eller endog i den enkelte stat overskrides, hvilket nu 
12 
systematisk fører til deling af risiko og investeringer, for det tredje må der 
spørges, om resultaterne kan udnyttes. 
Erfaringen viser at man bør forlade en forskning, hvor der kun ses på 
teknologisk formåen, til fordel for en forskning der tilfredsstiller forbrugerne, 
tager sigte på at levere varer og tjenesteydelser af høj kvalitet, produceret 
under acceptable forhold, ved lave omkostninger, med stor diversitet, 
personaliseret og hurtigt disponible. 
Nødvendigheden af i højere grad at inddrage brugerne i udformningen af 
projekter forudsætter at der lægges større vægt på demonstrationsprojekter og 
standardforberedende arbejde, hvilket er gavnligt, da der herved reageres på 
reelle behov. Dette indebærer imidlertid, at støtten nødvendigvis må moduleres, 
hvilket må ske med den nødvendige åbenhed i forvaltningen og under 
overholdelse af de internationale regler og fællesskabsreglerne for statsstøtte 
til forskningen. 
Udnytte resultaterne bedre 
Under de tidligere rammeprogrammer var udnyttelsen af nogle resultater 
undertiden utilstrækkelige. Der er behov for en ekstra indsats for at udbygge 
relationerne inden for partnerskab og net med henblik på bedre udnyttelse af 
resultaterne og finansiering af risikoen ved hjælp af mere forskelligartede 
finansieringskilder, herunder finaniseringsinstitutter og risikovillig kapital. 
Reglerne om intellektuel ejendomsret er nært forbundet med spørgsmålet om 
partnerskab og udnyttelse. De bør tilpasses af hensyn til den teknologiske 
udvikling, for at opnå større tilskyndelse til at udnytte forskningsresultaterne, og 
for at europæiske interesser bedre kan gøre sig gældende på verdensplan. 
13 
///. FORELØBIGT FORSLAG TIL OPBYGNINGEN AF FEMTE RAMMEPROGRAM3* 
På baggrund af de givne rammer og af det tidligere nævnte sæt af kriterier kan der 
opridses en foreløbig skitse over indholdet af det kommende rammeprogram samt 
reglerne for dets gennemførelse. 
///./. Indhold 
Uden at foregribe de endelige retningslinjer kan tre prioriterede emner identificeres, et 
forsætligt begrænset antal, samt tre tværgående aktioner. 
///. 1.1. Prioriterede emner (forskningen i borgernes tjeneste) 
Hovedvægten er lagt såvel på en målrettet indsats som på de virkninger, arbejdet vil 
få på borgernes liv. 
Forskning i bioressourcer og økosystemer: Biologi og miljø er bogstaveligt talt 
livsvigtigt for borgerne, og har navnlig kritiske virkninger for sundheden. Europa 
har på disse områder teknisk-videnskabelige trumfer at gøre gældende, som 
virker lovende både med hensyn til at skabe markeder og jobs. 
Med henblik på mennesket vil denne aktionslinje navnlig kunne behandle 
grundlæggende biologiske mekanismer, både med hensyn til viden og til 
anvendelse, navnlig inden for områderne sundhed og ernæring. Der vil blive 
lagt særlig vægt på erhvervelse af grundlæggende viden, forebyggelse (f. eks. 
hjerneforskning og nye smitsomme sygdomme) og på biologiske produkters 
kvalitet, uskadelighed og fornyelighed, under hensyntagen til etiske regler. 
På miljøområdet gælder, at udviklingen inden for miljølovgivningen, de fiskale 
incitamenter og generaliseringen af ansvarlighedsprincippet gør det påkrævet 
at få en bedre forståelse af miljømekanismerne, råde over avanceret teknologi 
for at beskytte og spare på naturressourcerne samt at styre forurenings- og 
affaldsproblemer. 
3) Denne redegørelse vedrører også rammeprogrammet for Euratom. 
14 
Dette arbejde, som i høj grad er tværfagligt, vil blandt andet kunne omfatte en 
grundig undersøgelse af spørgsmål i forbindelse med globale miljøændringer, 
grundlæggende kredsløb, naturkatastrofer og europæiske økosystemer. 
Udvikling af et brugervenligt informationssamfund: Europa har markeret sin 
identitet med udarbejdelsen af konceptet "informationssamfund', som forener 
de tekniske, økonomiske og industrielle aspekter med den sociale dimension. 
De særdeles talrige anvendelsesformål, som det giver anledning til inden for 
praktisk talt alle aktivitetsområder, understreger informationssamfundets enorme 
potentiel for at øge industriens konkurrenceevne og for at imødekomme 
enkeltpersoners behov. 
Den bebudede teknologiske og industrielle sammensmeltning af edb, 
telekommunikation og medier foregår hurtigt via digitale multimediesystemer. 
Denne udvikling er kendetegnet ved stigende vægt på immaterielle aspekter, 
herunder navnlig på "indhold" og programmel. Det drejer sig nu om at 
indkredse, hvilken forskning der skal gennemføres i forbindelse med 
informationssamfundet. 
Denne forskning kunne være rettet mod udvikling af teknologier, infrastrukturer, 
tjenester og applikationer, som er driftskompatible på verdensplan. De vil ligge 
til grund for en meget stor del af morgendagens erhvervsarbejde og lette 
fremkomsten af decentraliserede og individualiserede aktiviteter i en 
erhvervsmæssig sammenhæng, som bliver mere konkurrencebetonet og 
fornyende. r 
Identificering af og forsøg med nye begreber og værktøjer skulle gøre det muligt 
at lette personers adgang til information og livslang uddannelse, til kulturarven 
og til at bevare den sproglige diversitet. 
Fremme en konkurrence- og bæredygtig vækst: Omkring dette emne 
grupperes prioriteter, som navnlig er afledt af Fællesskabets politik på 
forskellige områder, som har kraftig indflydelse på EU's konkurrenceevne og 
berører talrige arbejdspladser, og som har det tilfælles, at de fører til en 
omlægning af produktionssystemerne i retning af en bæredygtig vækst. 
Industriens traditionelle produktionsapparater samt udformningen og 
fremstillingen af nye produkter og nye materialer bør for eksempel allerede fra 
15 
starten integrere begreberne "livscyklus", færre omkostninger, forberedelse af 
standarder og mere generelt de "eksterne faktorer", som hidtil ofte er blevet 
negligeret. Endvidere kan der tænkes udviklet immaterielle tjenester og 
aktiviteter, metoder til design, produktion og styring af komplekse systemer 
samt ergonomi, som bliver af stadig større betydning i erhvervslivet. 
På energiområdet vil der kunne lægges særlig vægt på udvikling og 
demonstration af sikre og acceptable energisystemer, som overholder 
miljønormer og tager hensyn til miljøaspekter samt er konkurrencedygtige med 
hensyn til produktionsomkostninger og den samlede økonomi. Forskningen i 
rationel energistyring i dagligdagen vil kunne komme i betragtning (f. eks. 
begrebet "fremtidens by og bolig") samt de forskellige eksisterende 
valgmuligheder for produktion og lagring af energi på mellemlang og lang sigt. 
Med hensyn til personbefordring og godstransport vil forskningsindsatsen blandt 
andet kunne vedrøre effektivisering, sikkerhed, miljøvirkninger og den 
konkurrenceevne, der er absolut nødvendig for at kunne forbedre kvaliteten af 
produkter og tjenesteydelser, for at sikre, at disse forhold integreres på 
europæisk plan, samt for at erobre verdensmarkeder. Der vil kunne lægges 
særlig vægt på intermodal transport. 
På landbrugsområdet vil det dreje sig om at konkretisere begrebet "integreret 
politik for landbrugsdistrikter": samtlige aktiviteter i landdistrikter, herunder 
skovbrug, kan samles i en integreret udvikling, baseret på konkurrenceevne og 
bæredygtighed, som bevirker en optimal beskæftigelse i disse distrikter. Der 
bliver behov for nye værktøjer og systemer for at udnytte de forskellige 
produktioner og at diversificere dem med særlig vægt på samlede 
produktionskæder, multifunktionel forvaltning (produktionsmæssige, økologiske 
og sociale funktioner) forbindelser mellem de enkelte aktiviteter, idet der på alle 
trin skal tages hensyn til kvalitet sundhed, miljø og socioøkonomiske aspekter. 
Inden for fiskeri vil tværfagligt arbejde endelig kunne gennemføres for at 
forberede fiskeriets fremtid og genetablere et ligevægtigt fiskeri. 
16 
///. 1.2. Tværgående foranstaltninger 
Disse foranstaltninger består af to komponenter: den ene, generelle, del går ud på at 
imødekomme fælles behov og at sørge for en samlet koordinering; den anden er en 
integreret del af ovennævnte prioriterede emner. 
Øge det menneskelige potentiale. Det bliver nødvendigt at intensivere 
indsatsen for at forbedre forskeres uddannelse og mobilitet, herunder i 
industriverdenen, og at give dem et incitament til først og fremmest at 
foretrække Europa som videnskabeligt rejsemål. For at kunne gøre dette må 
uddannelserne kunne anerkendes gensidigt, gæsteforskere sikres en rimelig 
behandling i hele EU, kommunikationsnet og udvekslinger mellem laboratorier 
og virksomheder udbygges, og adgang til store anlæg fremmes, således at der 
undgås dobbeltarbejde og så nye projekter kan omfattes af en bedre 
samordning. 
Fremme af den europæiske identitet gennem en europæisk forskningspris (som 
Europa-Parlamentet for nylig har foreslået) og en fælles ordning for europæiske 
forskere kunne støttes. Der kunne også efterstræbes en bedre forbindelse med 
politikken og instrumenterne inden for undervisning og erhvervsuddannelse. 
På det socioøkonomiske plan drejer det sig om bedre identificering af 
samfundets behov og bedre forståelse af forskningsarbejdets sociale 
rækkevidde, udviklingen og diversiteten i komponenterne og grundlagene for 
det europæiske samfund, f. eks. ved at udbygge kapaciteten til undersøgelse 
af forskellige scenarier som følge af indførelsen af forskellige teknologier inden 
for arbejde, erhverv, undervisning og kultur. Nye modeller for udvikling og 
organisation, som vil kunne begrænse udelukkelsesfænomeneme og frembringe 
gennembrud i jobskabelsen kunne analyseres sammen med de bedste 
erfaringer, der er høstet på dette område. 
Innovation og små og mellemstore virksomheders deltagelse Oprettelse af en 
fælles og forenklet deltagelsesramme og udbyggelse af mekanismerne for 
teknologioverførsel ville gøre det lettere for et større antal "traditionelle" SMV 
og mellemstore virksomheder at få adgang alle områder af forskningen og til 
forskningsresultaterne. 
17 
Parallelt hermed kunne der i forlængelse af de retningslinjer, der bliver vedtaget 
i handlingsplanen på innovationsområdet, lægges større vægt på mekanismer 
til analyse af alle resultaterne samt udnyttelsen af dem og på at knytte 
forbindelser til risikovillig kapital og til de finansieringstekniske ordninger, som 
gav fine resultater i forbindelse med NASDAQ. Der kunne også foretages en 
analyse af mulighederne for forskningsincitamenter. 
Befæste/se af den europæiske forsknings internationale rolle.\ 
overensstemmelse med EU's politiske målsætninger (navnlig politikken overfor 
tredjelande) og princippet om gensidig interesse samt på grundlag af bilaterale 
eller regionale aftaler og beslutninger om at åbne adgang til programmer elier 
bestemte aktionslinjer kan følgende retningslinjer opstilles: 
Direkte deltagelse for bestemte deltagere fra tredjelande i projekter under 
forskningsprogrammerne. Der kan blandt andet lægges særlig vægt på 
deltagelse fra central- og østeuropæiske lande for at lette deres hurtige 
integration i EU og deres fuldstændige deltagelse i forskningen, samtidig med 
at der, på grundlag af gensidig interesse, sikres stigende deltagelse fra 
industrilande, fra lande med "nye vækstøkonomier" og eventuelt fra 
middelhavslande. 
Indførelse af midler, som giver mulighed for bedre samarbejde på europæisk 
plan og for gøre det europæiske forskermiljø mere attraktivt for forskere fra 
lande, hvormed EU plejer interesseforbindelser. 
Fastlæggelse af særligt internationalt forskningssamarbejde, med de hermed 
forbundne midler, om bestemte emner og for lande og regioner som 
Middelhavslandene, de nye uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen og 
udviklingslandene som støtte til udenrigspolitiske målsætninger, der involverer 
europæiske industrivirksomheder og videncentre. 
///. 2 Gennemførelse 
Ved hvert rammeprogram rejser spørgsmålet sig om eventuel for stor spredning af 
projekter og ressourcer. Det har endvidere vist sig vanskeligt at integrere nye emner, 
som bliver aktuelle under gennemførelsesperioden, for ikke at tale om den 
begrænsede mulighed for at gøre en ende på bestemte aktiviteter, som alle i sagens 
natur har deres egen interessegruppe. 
18 
Tiden er inde til at indføre større selektivitet i emnerne og større koncentration af 
midlerne. Dette skridt må, for at bære frugt, gå i spænd med større effektivitet i 
gennemførelsesreglerne samtidig med en streng overholdelse af åbenhedsprincippet, 
navnlig i udvælgelsesprocessen. Kommissionen vil endvidere gøre en indsats for at 
undgå en fragmentering af Fællesskabets forskningsindsats. 
Større fleksibilitet i arbejdet og beslutningsproceduren 
De procedurer, der i årenes løb er blevet indført i forbindelse med 
rammeprogrammet, bør forenkles, samtidig med at de principper med lige 
behandling, adgang og gennemsigtighed, som er kendetegnende for 
rammeprogrammet, bevares. 
De institutionelle ordninger omkring rammeprogrammet kan forbedres 
væsentligt. Under regeringskonferencen vil Kommissionen foreksempel gå ind 
for en forenklet beslutningsprocedure for gennemførelsen af 
forskningspolitikken og særprogrammerne, samt for en vedtagelse ved 
kvalificeret flertal. Ud fra behovet for at forenkle gennemførelsen, vil det også 
være ønskeligt at foretage en kraftig reduktion af antallet af programmer samt 
antallet af komiteer og udvalg. 
På det strukturelle plan bør arbejdsprogrammerne kunne suppleres og tilpasses 
regelmæssigt for at følge udviklingen, herunder både den teknisk­
videnskabelige udvikling og udviklingen i Fællesskabets politik på de forskellige 
områder. I presserende tilfælde, som for nylig i forbindelse med problemet med 
"kogalskab", bør det være muligt hurtigt at kunne samle flere foranstaltninger 
med samme målsætning, for at samle de nødvendige ressourcer og i givet fald 
at give arbejdet en ny retning. 
Effektivisering af forvaltningen 
Der ser ud til at være mulighed for visse fremskridt på det forvaltningstekniske 
plan. Kommissionen har taget initiativ til indlede åbne drøftelser, for at se 
hvorledes procedurerne kan forenkles, både i den interne forvaltning og i 
forbindelse med eksterne kontraktrelationer. 
Det er et erklæret mål, at få afkortet fristerne og reduceret omkostningerne 
ved behandling af ansøgningerne, navnlig i forbindelse med udvælgelse af 
19 
forslag og indgåelse af kontrakter samt ved betalinger, hvor små virksomheder 
og forskerstipendiater er særlig følsomme. 
Indkaldelserne af forslag bør ske regelmæssigt og være forenelige med den 
arbejdsrytme, der gør sig gældende i virksomheder og på forskningscentre og 
universiteter, og konstant svare til kravene om sund forvaltning. Med hensyn til 
procedurerne for udvælgelse af forslag, er der åbenbart behov for bedre 
redegørelse for udvælgelseskriterierne. 
Endelig mærkes der behov for en form for situationsoversigt, som gør det muligt 
på grundlag af en række målsætninger, indikatorer og statistiske oplysningerat 
foretage en "tidstro" måling af rammeprogrammets kvalitet, fremskridt og 
effektivitet, samt en permanent dialogmekanisme (f. eks. en konference 
(newsgroup) på Internettet) med deltagere og personer, som interesserer sig 
for det femte rammeprogram. 
Udvidelse af viften af samarbejds- og samordningsformer 
Den hidtidige fremgangsmåde, som i høj grad har været domineret af talrige 
enkeltstående projekter (50/50 partnerskab omkring et projekt af et generelt 
beskedent omfang), bør afløses af en større palet af samarbejdsformer og 
finansieringsformer, som passer bedre til forskellige formål, så der kan opnås 
tættere forbindelser mellem Fællesskabets og medlemsstaternes 
foranstaltninger, eller mellem de nationale foranstaltninger indbyrdes, omkring 
bestemte emner. 
For hurtigt at kunne reagere på det kraftige behov for at kunne modtage 
"spontane" forslag, at integrere nye tværfaglige forskningsemner (f. eks. 
neurovidenskaber) og at få plads til uforudsete tilfælde, bør der også afsættes 
et ekstra frit spillerum - omfattet af strenge beslutningsbestemmelser. 
Der regnes med følgende samarbejdsformer: 
Horisontale programmer, i et begrænset antal, med et kraftigt islæt af 
generiske teknologier, som kan anvendes på talrige områder, og som forventes 
at tilvejebringe og give næring til mere målrettede forskningsemner, som ikke 
altid nødvendigvis skal være specificeret på forhånd. 
20 
Taskforcer. Her er der tale om målrettet forskning, åben for alle, omkring 
samlende emner. Gennemførelse af foranstaltninger via taskforcer er en ny ide, 
som Kommissionen forsøgsvis har bragt i anvendelse i forbindelse med det 
fjerde rammeprogram. 
Denne form for forskning bygger på ideen om først og fremmest at stille de 
fremskridt, der sker inden for viden og teknologi, til rådighed for 
samfundsmæssige og industrielle målsætninger, og der skal derfor lægges 
vægt på forståelse, selektivitet og koncentration. I praksis er der først og 
fremmest tale om koordineringsinstrumenter skabt for at fastlægge og følge 
gennemførelsen af et begrænset antal nye foranstaltninger af begrænset 
varighed, hvor prioriteterne skal fastlægges i nært samråd med industrien, 
brugerne og myndighederne. 
Mekanismer til tilskyndelse til samarbejde mellem medlemsstaterne. Hvis den 
europæiske forskning virkelig skal betyde noget, må den ikke begrænses til det 
arbejde, der gennemføres i fællesskab inden for de enkelte særprogrammer. 
Hvis medlemsstaterne udviser reel vilje hertil, er Kommissionen rede til at 
fremme samarbejdet inden for særlige emner ved hjælp af de 
samarbejdsmuligheder, der står åbne i traktatens artikel 130K (supplerende 
programmer), 130L (deltagelse i programmer, der iværksættes af flere 
medlemsstater) eller 130N (deltagelse i fællesforetagender). 
Hvad de tre første samarbejdsformer angår vil COST, som i begyndelsen, 
kunne anvendes som idéudklægningsanstalt, og der kunne efterstræbes et 
bedre samvirke med EUREKA, for at få forskningsresultaterne bragt tættere på 
markedet. Dette ville kræve nærmere vekselvirkning mellem rammeprogrammet 
og de to andre samarbejdsrammer, hvor strategien for øjeblikket er oppe til 
revision. 
Der er endvidere behov for bedre udveksling af oplysninger og bedre 
samarbejde mellem forskningspolitikken og investeringerne i forskning på 
henholdsvis fællesskabs- og medlemsstatsplan^. Bedre sammenhæng udgør 
en konkurrencemæssig fordel og en budgetbesparende faktor, som sætter EU 
4) Jf. EF-traktatens artikel 130 H : "Fællesskabet og medlemsstaterne samordner deres indsats inden for 
forskning og teknologisk udvikling for at sikre den indbyrdes sammenhæng mellem de nationale 
politikker og Fællesskabets politik". 
21 
og medlemsstaterne i stand til at koncentrere sig mere effektivt omkring deres 
respektive målsætninger. 
For at rammeprogrammet bedre kan yde effektiv støtte til Fællesskabets 
politikker på andre områder, bør der gennemføres en betydelig forbedring af 
mekanismerne for forbindelse og samordning med andre politikkers 
instrumenter, således at disse instrumenter kan samvirke5) med forskningen, 
og fællesskabsforanstaltningerne kan gøres mere effektive. 
Dette vedrører først og fremmest det internationale samarbejde6) og 
strukturfondene. I sidstnævnte tilfælde er målet at tilskynde medlemsstaterne 
til at anvende en langt større del af strukturressourcerne til forskning for at opnå 
gunstige vilkår for et hurtigt opsving i deres tekniske viden og at befæste den 
indhaling, der er på vej7). 
Det Fælles Forskningscenter: I de fleste store industrilande undersøges 
offentlige laboratoriers rolle og opgaver opmærksomt. De laboratorier, som FFC 
består af, skal på samme måde nyttiggøres til gavn for klare og ambitiøse 
opgaver, ved at styrke deres karakter af videncentre for en række nye behov, 
der er ved at opstå i samfundet og på markedet. Det drejer sig blandt andet om 
stille uafhængig ekspertise til rådighed, fri for særinteresser, blandt andet til 
imødekommelse af behov i forbindelse med Fællesskabets politik og for at 
bidrage til det videnskabelige grundlag for EU's politiske beslutninger. 
styrke institutternes forbindelser med nationale og internationale laboratorier. 
FFC bør råde over den organisationsmæssige smidighed, der er nødvendig for 
at kunne samarbejde med industrien og brugerne inden foren passende juridisk 
ramme. Der bør lægges særlig vægt på udnyttelsen af forskernes ekspertise 
5) Erfaringen med taskforcerne viser, at det er vanskeligt at knytte forskellige programmer nærmere til 
hinanden (f. eks. forsknings- og uddannelsesprogrammer) under fælles indkaldelser af forslag. 
6) Inden for det internationale forskningssamarbejde er der allerede sket forbedringer med hensyn til en 
større åbning af programmer som TACIS, PHARE og MEDA for deltagelse fra de berørte lande i 
Fællesskabets forskningsprojekter. 
7) Kommissionen er ved at udarbejde en meddelelse om forholdene mellem strukturfondene og forskning. 
22 
og af institutternes anlæg (ofte enestående i Europa), teknologioverførsel og 
industrielle joint ventures. 
23 
KONKLUSIONER 
Femte rammeprogram udarbejdes i en periode med hurtige og store forandringer. Det 
kritiske beskæftigelsesproblem, den øgede globalisering af økonomien og de 
igangværende bevægelser i den europæiske opbygning (regeringskonferencen, den 
økonomiske og monetære union, udvidelse) giver denne opgave mange ekstra 
dimensioner. 
Dette kræver, at der kastes et nyt blik på begrundelsen for den europæiske 
forskningsindsats. For at bevare sin berettigelse skal den være mere forståelig og 
synlig i sine opgaver, enklere i brugen og præstere mere effektive resultater. 
De første retningslinjer toner frem. Samtidig med erkendelsen af, at kontinuiteten på 
en række områder med anerkendte resultater må bevares, bør der opnås en ny 
balance, og sammensætningen af forskningsemner må fornyes på baggrund af 
udfordringer og muligheder efter år 2000. 
Det drejer sig i princippet om resolut at komme videre fra en forskning baseret på 
teknologisk formåen frem til en forskning, der fokuserer på borgerne og på reaktioner 
på økonomiske og sociale behov. 
For at nå frem hertil er der behov for en kraftig og enig politisk vilje. Kommissionen 
opfordrer til drøftelse af og reaktioner på disse første retningslinjer. Derefter vil den 
forelægge detaljerede forslag for Parlamentet og Rådet. 
Fakta, tal, tendenser 
1. Europa i verdensforskningen 
2. Det europæiske paradoks 
3. Europæisk forskning på den internationale teknologiske scene 
4. Amerikas og Japans forskningsindsats 
5. SMV, forskning og beskæftigelse 
6. Fremtidsvisioner og prioriteter 
7. Samfundsbehov og markedsudsigter: eksempler 
Bæredygtig udvikling og miljø 
Bioteknologi 
Sundhed 
Informationssamfundet 
1. Europa i verdensforskningen 
I EU er den andel af BNP, der anvendes til forskning, industriens forskningsudgifter, forskningsudgifterne pr. indbyg­
ger, det samlede antal forskere og antal forskere i industrien i forhold til den erhvervsaktive befolkning mindre end i 
USA og Japan. 
Samlede udgifter til F&U (mio. ECU) 1994 
Samlede udgifter til F&U i % af BNP 1995 
Samlede udgifter til F&U pr. indbygger (ECU) 1994 
% af samlede udgifter til F&U finansieret af staten 
1993 
% af samlede udgifter til F&U finansieret af industrien 
i 1993 
Antal forskere i 1993 
Antal forskere pr. tusinde erhvervsaktive 1993 
Antal forskere i industrien i 1993 
Antal forskere i industrien pr. tusinde erhvervsaktive 
1993 EU 15 
121,882 
1.91 
329 
39.6 
53.5 
774,071 
4.7 
376,000 
2 USA 
142,047 
2.45 
545 
39.2 
58.7 
962,700 
7.4 
765,000 
6 JAPAN 
104,069 
2.95 
833 
19.7 
73.4 
526,501 
8.0 
367,000 
6 
Kilde: Europa-Kommissionen, GD XII på grundlag af oplysninger fra OECD 
Ved en gennemgang af de vigtigste indikatorer (forskningsudgifter, antal forskere) for andre regioner i verden, ses, at 
Triade-1andene ikke længere er de eneste på den internationale leknologisk-videnskabelige scene. Der dukker nye 
magter frem, som gradvis hæver sig op til samme niveau som de mest avancerede lande. 
Vigtigste indikatorer for en række områder i verden 
Nationale udgifter 
til F&U (NUFoU) 
(mia. $) NUFoU/BNP(%) F&U-
videnskabsmænd 
og -ingeniører 
(1000) F&U-
videnskabsmænd 
pr. 1000 indbyggere 
Central- og østeuropæiske 
lande 
Israel 
Latinamerika 
Nyindustrialiserede lande 
Kina 
Indien 2.89 
1.24 
3.93 
10.73 
22.24 
7.1 1.5 
1.9 
0.4 
1.3 
0.7 
0.8 285.5 
20.1 
158.5 
136.7 
391.1 
106.0 2.2 
3.8 
0.3 
1.5 
0.3 
0.1 
Kilde: Europa-Kommissionen, GD XII (1994) 
Europæisk rapport om indikatorerne for videnskab og teknologi 1994 
UNESCO: OST estimates and treatment, 1995 UNESCO, World Science Report 
7 S 
2. Det europæiske paradoks 
Verdensandel i publikationerne i % 
I 1981 1 1993 
EU 15 29 32 
USA 37 36 
JAPAN 7 8 
ØVRIGE LANDE 27 24 
VERDEN - i alt 100 | 100 Europa er stadig en videnskabelig stormagt: omkring 
1/3 af verdens videnskabelige publikationer stammer 
fra EU, og EU's andel er endog steget i de seneste år. 
En analyse af anmeldte patenter i USA og Europa 
viser imidlertid, at europæernes teknologiske præsta­
tioner globalt er ringere end konkurrenternes: dette er 
det "europæiske paradoks". 
Verdensandel i anmeldte patenter i % 
EU 15 
USA 
JAPAN 
ØVRIGE LANDE 
VERDEN - i alt i USA 
1990 
23 
45 
25 
7 
100 1993 
18 
50 
24 
8 
100 1 Europa 
1990 
46 
26 
21 
7 
100 1993 
46 
29 
18 
7 
100 
Kilde: Europa-Kommissionen, GD XII, OECD, EUROSTAT 
Ses der på fordelingen på de enkelte sektorer af verdensandelene af europæiske og amerikanske patenter, konstateres 
det, at Japan indtager en stærk stilling i de avancerede teknologier, i Europa ligger vægten på de traditionelle sektorer, 
medens amerikanske virksomheder gør sig væsentligt gældende inden for alle sektorer. 
Triadens stilling fordelt på teknologiske områder, målt i patenter, 1993 
Europæiske patenters verdensandel i % 
EUROPA EU USA Japan 
Elektronik/electricitet 
Instrumenter/optik 
Kemi/medicinalvarer 
Industriprocesser 
Maskinteknik/transport 
Forbrugsgoder 34.2 
37.8 
40.3 
50.1 
58.5 
64.0 30.0 
32.4 
33.7 
25.6 
19.2 
16.9 31.8 
23.4 
20.0 
16.6 
15.5 
8.0 USA-patenters verdensandel i % 
EU USA Japan 
11.5 
14.9 
28.2 
22.3 
23.6 
19.1 46.7 
50.8 
51.0 
50.5 
45.4 
50.1 35.4 
28.0 
19.7 
19.3 
22.5 
12.5 
Kilde: USPTO data; OST and CHI-Research treatments, 1995 UNESCO World Science Report 
Europæisk forskning på den internationale teknologiske 
scene 
Forringelsen af EU's handelsbalance over for resten af verden for så vidt angår varer med høj F&U-intensitet er et 
tegn på, at EU's teknologiske konkunenceevne udhules: på en halv snes år er underskuddet blevet tidoblet. 
Handelsbalance i mia. dollars 
1982 1991 
European) 
Uniony USA Japan European 
Union USA Japan 
-2.21 13.48 15.98 -23.64 12.48 52.36 
69.93 6.23 54.92 87.79 -23.44 133.34 
35.75 -18.01 24 07 5.54 -43.05 -9.21 
elem CEPU; traitement OST OST, Science et Technologie Indicateurs 1996 
USA's teknologiske stilling i forhold 
til Japan & Europa 
Energi 
Energieffektivitet 
Lagring. konditionering. disiribution & 
overføring 
Forbedret tremstillinq 
MHIakvalltet 
Overvågning og vurdering 
Forureningsbekæmpelse 
Afhiætoninq og genoprettelse 
Inform»!ion og kommunikation 
Komponenter 
KornmunicattOft 
Edb-systemef 
Informationsforvaltning Bagefter 
Meget 
Intelligente komplekse titpasningssystemer 
Sensorer 
Programmel og værktøjer 
filosystemer 
Bioteknolog* 
Medicinsk teknologi 
Landbrug og levnedsmiddelteknologi 
Humane sysiemer 
Fremstillingsindustri 
Diskret produktfremstilling 
Konlinuerliq materialeforarbejdninq 
Micro/nanoproduktion og -tilpasning 
Materialeteknologi 
Materialer 
Strukturer 
Transport 
Aerodynamik 
Flyteknik oq sryrinq 
Fremdnft og dnvkrat 
Sys tema integration 
Menneskegrænseflade Lidt Jævnbyrdos 
o 
•> 
o 
> 
o 
'•> • 
• 
• «• 
-
• 
1 Foror 
Lidt 
O 
o 
o 
& 
i. 
o 
y 
o 
<> 
o 
o «• 
• • • 
«• 
• 
-> . • -> -> 
• 
• 
• • 
• 
«• 
• • Meoel 
Ci 
o 
o 
} 
-> 
c. 
«• o 
O 
> Sammenligningen mellem den 
amerikanske, japanske og europæiske 
stilling i en række "teknologikriterier" 
viser klart, at USA, trods udhulingen af 
deres stilling på nogle områder, fortsat 
dominerer den internationale teknolo­
giske scene. 
USA's teknologiske stilling 
i forhold til: 
Japan 
Europa forbedret 
> 
-
Tendens 1990-94 forringet 
•> 
«-uændret 
O 
• 
Kilde: National Critical 
Technologies Review Groups Science Engineering Indicators 1996 
Ï1 
Amerikas og Japans forskningsindsats 
USA 
Fra 1990 til 1996 er det amerikanske forbundsbudget til forskning faldet en smule i reelle tal, selv om det er steget i 
nominel værdi. Faldet skyldes nedskæring af bevillingerne til militær F&U. 
Udgifterne til civil forskning er derimod steget i reelle tal med 3,4 mia. dollars i løbet af disse fem år. De relative andele, 
på forbundsbudgettet, til sundhedssektorerne, rumforskning, energi og grundforskning er steget. For 1997 har Clinton-
Gore administrationen, trods budgetbegrænsningerne, foreslået et budget med en stigning på 1,6%. 
Udvikling i prioriteterne for Amerikas forbundsfinansiering af F&U 
(budgetbevillinger til F&U pr. socioøkonomisk mål) 
Værdi i alt (mio. dollars) 
Forsvar 
Sundhed 
Rumforskning og teknologi 
Naturvidenskaber 
Energi 
Naturressourcer og miljø 
Transport 
Landbruq 
Andre 
1 alt i procent 1990 
63 781 
62.6 
13.0 
9.0 
3.8 
4.3 
2.2 
1.6 
1.5 
2.0 
100.0 1995 
70 309 
54.8 
16.2 
11.2 
4.0 
4.1 
2.9 
2.7 
17 
2.4 
100.0 1996 
70 503 
53.3 
16.7 
11.2 
4.3 
4.4 
3.1 
2.8 
1.7 
2.5 
100.0 
Kilde: National Science foundation 
Fra 1991 til 1995 er budgetterne til amerikanske forskningsprogrammer baseret på partnerskab med den private sektor 
steget betydeligt. 
Forbundsregeringens udvalgte partnerskaber med industrien 
3000 
2500 
20W 
1SG0 
1000 
500 SEMATECH - Cort&urtttim on semiconductor technology 
TRP - Technology Ramvetstruent Project 
CRADA* - Cooperative Research and Development Agreements 
M€P - M*r»uf acturtng Extension Program 
ATP - Advanced Teelmaloay Project 
SBJR - Small Buairtess Investment in Research 
1968 1989 1990 1991 
Y tsars shown are fer,vs> y*>«rs (o.y. FYîv?Ç<i> •>. ! Octet** ";KM \v. 0 
Kilde: Department of Commerce data, 1995 «fe^bor 1905) 1993 1994 1995 
UNESCO, World Science Report 
Japan 
Selv om Japan er fint placeret med hensyn til anvendt teknologi, men bagefter med grundforskning i forhold til USA og 
EU, investerer landet massivt i forskning og i menneskelige forskningsressourcer. Samtidig forbliver Japans indsats 
inden for industriforskning høj. 
Stigninger i Japans statsbudget til forskning i 1996: 
Statens samlede forskningsbudget; + 6,9% 
Organer: 
. Forskmngsmmisteriet (MOKBUSHO): 
, ,^ ., ^..Jiiijll^ + 7,2% 
+ 5,3% 
+ 7,2% 
+ 7,4% 
Programmer: 
\!/^';^'toi^^ '• ' -'-; 
^ JWK 
1 %K^r^'X^^^'^' -:-;-+ 33,5% 
+B,a% 
+ 10,2% 
+ 6,3% 
Områder (eksempler): 
+ 74% 
^ •* 
5. SMV, forskning og beskæftigelse 
De små og mellemstore virksomheder er den største kilde til arbejdspladser i EU. Endvidere producerer de små og 
mellemstore virksomheder de fleste innovationer. Analysen viser, at de sektorer, hvor investeringerne i forskning er 
steget kraftigst, også er dem med den kraftigste jobskabelse. 
SMV's andel i den samlede beskæftigelse i EU 
• SMV (<250 ansatte) 
• Stor* virksomheder (> 250 
ansatte) 
Kilde: Europa-Kommissionen, Eurostat, database om SMV, 1995 
Procentvis fordeling af innovationer 
fordelt efter virksomhederne størrelse (antal ansatte) 
(Irland, Italien, Nederlandene og Det Forenede Kongerige) 
Størrelse Irland Italien Nederlandene prenede Kongerid 
1-19 
20-49 
50-99 
100-499 
500-999 
1000 oa derover 61.0 
21.0 
9.0 
8.0 
1.0 14.4 
21.3 
27.2 
14.1 
5.5 
17.5 35.0 
18.4 
10.9 
21.1 
14.7 22.4 
14.7 
26.7 
15.6 
7.1 
13.0 
Kilde: Observatoire européen des PME, 1995 
Udgifter til F&U og vækst i beskæftigelsen, 1973-1990 
Gennemsnitlig vækst i procent pr. industrigren i forhold til den samlede industrielle 
vækst for 13 lande i OECD 
-2 
-6 
-8 
-4 
7 + Sten 
O Non-ferro 
metaller 
ff* Kemiske 
Andre transportmidler O produkter 
Olieraffinering O Q 
O Tr» 4. 
Ferrometalier 
O 
Tekstiler 
jQ Skibsbygning Medicinalvarer 
O 
Videnskabelige 
instrumenter Radio, 
O tv°9 
O Biler Q kommunikationsudstyr 
O Luft- og rumfart 
1 1 Computere 
Levnedsmidler 
Ikke-elektri8k udstyr 
_ Papir 
O Gummi 
+ Elektrisk udstyr 
Kilde: OECD's 
data hase STAN 
-3 -1 0 1 
Relativ årlig vækst i beskæftigelsen 
6. Fremtidsvisioner og prioriteter 
Der er i de sidste tredive år regelmæssigt gennemført "foresight exercises" (teknisk-videnskabelige fremtidsunder­
søgelser) i Japan og USA. Undersøgelser af denne art er på det seneste også lanceret i Europa (bl. a. i Storbritannien, 
Frankrig, Tyskland, Danmark, Nederlandene og Spanien). 
Ved en sammenligning af konklusionerne herfra viser der sig et stort sammenfald af de højest prioriterede emne­
grupper (lyslederteknik og kunstig intelligens; nanoteknologi og nye, intelligente materialer; bioteknologi, 
molekylær biologi og neurovidenskaber; miljøteknologi og teknologi til renere energiproduktion osv.). 
Med hensyn til økonomiske og sociale mål fremstår to store emner: 
informationssamfundet 
bæredygtig udvikling. 
Disse konklusioner falder også sammen med konklusionerne i "Projekt 2025", der blev gennemført på foranledning 
af 18 store amerikanske, britiske og tyske organisationer og virksomheder. Baseret på en kritisk analyse af 1500 
fremtidsundersøgelser siden 1970 mundede dette projekt ud i opstillingen af en liste på 83 særdeles sandsynlige 
hypoteser for år 2025. Blandt de vigtigste emner kan nævnes: integreret forvaltning af miljø og naturressourcer; inte­
greret sundhedsforvaltning; fremkomsten af en "global elektronisk landsby"; intelligent produktion. 
Kilde: OECD Science Technology Industry Review, ni: 17. Special issue on Government Technology Foresight Exercises: The competitive position 
of European science, technology and industry - an ESTA opinion in relation with the 5th Framework Programme; /.'avenir hautement probable 
83 hypothèses sur Tannée 2025, Joseph Coates, Fut uribles, april 1996. 
8 
7. Samfundsbehov og markedsudsigter: eksempler 
Bæredygtig udvikling og miljø 
Bæredygtig udvikling er ikke mulig uden en forskningsindsats. Der er blandt andet to store problemer, som skal løses, 
nemlig vandressourcerne og transportens indflydelse på miljøet. Såvel på europæisk som på verdensplan udgør miljøet 
et vigtigt potentielt marked. 
Vand, en sjælden ressource 
I Europa og hele verden over er vand efterhånden ved at blive en sjælden ressource. 65% af det vand, der indvindes 
fra floder, søer og grundvandsmagasiner i verden, anvendes i landbruget. Der kræves 1000 tons vand til at produc­
ere en ton hvede. For at føde de 90 millioner mennesker, som verdensbefolkningen hvert år stiger med, er der brug 
for yderligere 27 mio. m3 vand. 
I Europa trues 20% af overfladevandet. 60% af landbrugsjorderne indeholder en koncentration af godning og pesti­
cider der er farlig for vandkvaliteten i nabolaget. Mellem 15 og 30% af det vand der indvindes i Europa går til spilde 
i distributionsnettene. 
Kilde: Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om task forcerne forforskning/industri (SEC(96) 568)/State of the World 1996. 
Transportomkostningerne 
På 50 år er verdens befolkning fordoblet. Antallet af privatbiler er blevet tidoblet, og der er i dag omkring 500 mil­
lioner. I 2025 eller 2030 vil der være 1 milliard biler i verden. I Europa vil bilparken stige med 25% fra 1992 til 2005. 
Transporten sluger 30% af den endelige energiefterspørgsel og er ansvarlig for 25% af samtlige C02-emissioner. 
Landevejstransporten alene står for 89% af transportsektorens C02-emissioner. De samlede eksterne omkostninger 
i form af sundhedsproblemer, som tillægges emissioner som følge af transport, anslås til mellem 0,3 og 0,4% af BNI. 
Kilde: Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om task j'orcerne J'or jbrskning/industri (SEC(96) 568)/The Economist, 22. juni 1996 
"Living with the car": a survey 
Miljøverdensmarkedet 
Skøn i mia. $ 
Ar 
Nordamerika 
Latinamerika 
Vesteuropa 
Østeuropa/NIS 
Asien og Stillehavet 
Hele verden OECD 
2000 
125 
-
78 
21 
42 
300 ECOTEC 
2000 
147 
5 
89 
9 
63 
320 ETDC 
2000 
217 
-
188 
25 
138 
580 International 
miliøindustri 
1998 
199 
10 
132 
27 
49 
426 
Kilde: OECD (19992): ECOTEC (1994); OTA (1994) 
v:> 
Bioteknologi 
Et af de hurtigst voksende markeder på verdensplan, er markedet for produkter baseret på bioteknologi. Hvad angår 
antal virksomheder, ansatte, omsætning eller forskningsudgifter er den amerikanske indsats i dag langt større end den 
europæiske. 
Samlet salg af bioteknologi-baserede produkter 
10-års prognose (1996-2006) - i mia. 1996-$ 
Kemiske 
specialiteter Ikke-
mediclnsk 
diagnostik 
Landbrug 
Human 
diagnostik 
Human 
terapi 
Kilde: Consulting Resources Corp. 
Bioteknologiske sektorer i EU og USA 
(mio. ECU) 
Finans 
Omsætning 
F&U-udgifter 
Industri 
Antal virksomheder 
Antal ansatte Europa 
1,158 
605 
584 
17,200 USA 
9.663 
5.859 
1.308 
108.000 
10 Kilde: Ernest & Young BioBusiness 
'V\ 
Sundhed 
Europas befolkning bliver ældre. I 2020 vil en fjerdedel være over 60 år og kun en femtedel under 20 år. Dette får bety­
delige konsekvenser for lægeomkostninger og folkesundhed. 
EU's befolkning fordelt på aldersgrupper (%) 
0-19 
20-59 
1960 1965 1970 1975 1980 1965 1990 1995 2000 2005 2010 2015 2020 
Kilde: Eurostat, Europa i tal. 
På verdensplan rammer smitsomme sygdomme hundredvis millioner mennesker og dræber snesevis millioner. 
Mennesker med forskellige smitsomme sygdomme, 1993 
Sygdom Dødsfald Forekomst 
Akutte luftvejsinfektioner 4.1 million 248 million 
Diarré 3.0 million 1.8 billion 
Tuberkulose 2.7 million 8.8 million 
Malaria 2.0 million 300-500 millioner (udbredelse) 
Mæslinger 1.2 million 45 million 
Hepatitis B .1.0 million 2.2 million 
HIV/AIDS 700000 2-3 million 
Kolera 6800 380000 
Polio I 5500 I 110000 
Kilde: WHO, 1995 State of the World 1996 
11 
3^ 
Informationssamfundet 
Europa er trådt ind i informationssamfundet. Antallet af privates og firmaers tilslutninger til Internettet og ntaikeilet tor 
CD-romlæsere stiger støt. De amerikanske virksomheder producerer i dag langt de Heste CD-romtitler. 
Internet-markedet i Europa, 1994-2000 
Antal hjem med Internet-tilslutning (millioner) 
• Spanlan 
ntullen 
rJFrankrlg 
QForen.de Konge 
»Ty.klind 
• Øvrige Europa 
1994 189$ 1996 1997 1998 1999 2000 
Kilde: European Information Technology Observatoiy EITO 1996 
Hjem med CD-romlæsere 
Millioner enheder Verdensproduktion af CD-romtitler i 1995 
I Europa 
i USA 
1994 1995 1996 1997 Europa 
38% 
Kilde: Inteco 1994 Kilde: TPFL Publishing, Facts & Figures 95. 
12 
V 
ISSN 0254-1459 
KOM(96) 332 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA IS 
Katalognummer : CB-CO-96-356-DA-C 
ISBN 92-78-06926-4 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg