BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RAADET, EUROPA-PARLAMENTET, DET OEKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET - EU's infrastrukturer og aar 2000-computerproblemet - 1. kvartal 1999

Indholdsfortegnelse

1 RESUMÉ

2 INDLEDNING

3 ENERGI

3.1 Oversigt

3.1.1 Internationale aktiviteter i energisektoren

3.2 Elektricitet

3.3 Naturgas

3.4 Olie og kul

4 TRANSPORT

4.1 Luftfart

4.1.1 Internationale aktiviteter i luftfartssektoren

4.1.2 Luftfarten i EU

4.2 Soetransport

4.2.1 Internationale aktiviteter i soefartssektoren

4.2.2 Soefart i EU

4.3 Banetransport

4.3.1 Oversigt

4.3.2 Banetransport i EU

4.4 Vejtransport

5 TELEKOMMUNIKATION

5.1 Oversigt

5.2 Internationale aktiviteter i telekommunikationssektoren

5.3 Telekommunikation i EU

6 ATOMSIKKERHED

6.1 Oversigt

6.2 Internationale aktiviteter vedroerende atomsikkerhed

6.3 Atomsikkerhed i EU

6.4 Atomsikkerhed i de central- og oesteuropaeiske lande (CEEC) og nye uafhaengige stater (NIS)

7 FINANSSEKTOREN

7.1 Oversigt

7.2 Internationale aktiviteter i finanssektoren

7.3 Finanssektoren i EU

8 VANDFORSYNING

9 KOMMISSIONENS INTERNE AKTIVITETER

10 KONKLUSIONER

11 BILAG

1 RESUMÉ

Forstaaelsen af aar 2000 (Y2K)-computerproblemets art er blevet stadigt stoerre i loebet af de seneste aar. Der er ikke blot tale om et IT-systemproblem, ej heller primaert et ledelsesproblem eller et generelt erhvervsmaessigt problem. Problemet vedroerer den indbyrdes afhaengighed. Denne indbyrdes afhaengighed findes paa mange niveauer, hvoraf det mest fundamentale er de grundlaeggende infrastrukturer, der tilbyder de samfundsvigtige tjenester, som alle er afhaengige af.

Organisationer, som er i faerd med at afslutte deres Y2K-tilpasnings- og testaktiviteter, gaar nu over til at arbejde med noedplanlaegningen. Deres interessefelt bliver dermed meget bredere end deres eget interne miljoe, og de er noedt til at vurdere virkningerne af eksterne faktorer. Der vil uundgaaeligt opstaa bekymring vedroerende paratheden hos leverandoerer af samfundsvigtige tjenester, navnlig paa omraader som energi, transport, telekommunikation, finansvaesen og vandforsyning.

Oplysningerne i denne rapport skal tjene som en bred oversigt over de Y2K-relaterede aktiviteter og spoergsmaal i hver af disse sektorer set fra et EU-perspektiv til gavn for de nationale myndigheder, erhvervslivet, infrastrukturoperatoererne og offentligheden. Som bilag er vedlagt en omfattende liste over Web-steder med yderligere information. De relevante forvaltninger, regulerings- og tilsynsmyndigheder i medlemsstaterne samt en raekke europaeiske og internationale sammenslutninger har alle bidraget til denne rapport.

Selv om der naturligvis er forskel paa situationen i de forskellige sektorer og lande, tegner der sig nu en raekke vigtige tendenser i alle sektorer og overordnet i hele EU. Den positive udvikling viser sig blandt andet ved, at:

· Regulerings- og tilsynsmyndighederne i stadigt stigende grad involveres i overvaagning og revision af vitale infrastruktursektorer.

· Sektorspecifikke, nationale og internationale sammenslutninger foretager en koordinering af aktiviteterne.

· Der gennemfoeres bilateral, multilateral, ende-til-ende og national testning.

· Der planlaegges eller gennemfoeres informationskampagner med det formaal at fastholde offentlighedens tillid.

· Der foreligger flere oplysninger om fremskridt, resultater, risici og noedplaner.

· De organisationer m.v., der er naaet laengst i arbejdet, hjaelper dem, som stadig halter bagefter.

Alligevel har hver af sektorerne gentagne gange meldt om, at mindre organisationer fortsat halter langt bag efter de store virksomheder i bestraebelserne paa at loese aartusindproblemet, og at alle organisationer fortsat er meget afhaengige af, at deres IT-systemleverandoerer fremlaegger noejagtige redegoerelser for graden af deres udstyrs aar 2000-kompatibilitet og leverer kompatible opgraderinger i tide.

Virksomheder og organisationer i hele EU arbejder ihaerdigt paa at loese Y2K-problemet og er nu begyndt at vise gode resultater af dette arbejde. Den overordnede vurdering er, at der kun er begraenset risiko for vaesentlige forstyrrelser i driften af EU's infrastrukturer under aartusindskiftet. Eventuelle problemer vil sandsynligvis vaere af lokal art og opstaa i mindre organisationer. Da saadanne risici - uanset hvor begraensede de maatte vaere - fortsat eksisterer, udfoldes der fortsat inden for hver sektor bestraebelser paa at opstille fuldstaendige, omfattende noedplaner til afhjaelpning af problemerne.

Rapporten indeholder en generel oversigt over Y2K-situationen i hver af sektorerne, efterfulgt af et resumé af de aktiviteter, som gennemfoeres af de internationale organisationer, herunder Kommissionens sektorspecifikke aktiviteter, hvor dette er relevant, samt en overordnet sammenfatning af den aktuelle situation inden for EU. Desuden findes der en kort synopse over Kommissionens interne situation og generelle Y2K-relaterede aktiviteter.

Kommissionen har, stoettet af og i naert samarbejde med medlemslandene og internationale organisationer, gjort en betydelig anstrengelse for at udarbejde rapporter hvert kvartal for EU's fremskridt i at takle aartusindsproblemet. Forskellige administrative vanskeligheder har forsinket publikationen of denne Q1 99 rapport og derved forsinket Kommissionen svar paa Raadets og Parlamentets anmodning om at blive loebende orienteret paa kvartalsmaessig basis om Y2K situationen i EU. Imidlertid vil fremlaeggelsen af Q2 99 rapporten komme snarest i loebet af november maaned. En Q3 99 rapport er under udarbejdelse og vil blive fremlagt foer udgangen af 1999.

Hver rapport udgoer en helhed i sig selv og indeholder nyttig baggrundsinformation, der er kommet frem efterhaanden som problemet udvikler sig. Givet problemets internationale aspekt, er det vigtigt for forretningslivet og befolkningen i EU at have den information.

2 INDLEDNING

Der er indsamlet information...

Oplysningerne om aar 2000-computerproblemet (Y2K), som praesenteres i denne rapport, er fremlagt af de relevante forvaltninger, regulerings- og tilsynsmyndigheder i medlemsstaterne samt en raekke europaeiske og internationale sammenslutninger. Lande, som i saerlig grad har bidraget til rapporten, er bl.a. Belgien, Danmark, Tyskland, Graekenland, Spanien, Frankrig, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Portugal, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige. Ligeledes har baade Schweiz og Norge meldt tilbage om deres situation. Tidsrammen for tilbagemeldinger var medio marts 1999.

...om landenes vitale infrastrukturer...

Formaalet med denne rapport er at give en aktuel oversigt over Y2K-forberedelserne inden for samfundsvigtige infrastrukturer og derigennem hjaelpe erhvervslivet og offentligheden til at opnaa en stoerre forstaaelse af situationen i EU. Valget af, hvilke specifikke infrastrukturer der skulle omtales, blev truffet i samraad med medlemsstaterne. Det erkendes, at andre omraader, saasom sundhed og foedevareforsyningskaeder ligeledes er af vigtighed, men sundhedsspoergsmaal er primaert nationale anliggender, og det er ikke muligt at opstille en samlet EU-oversigt over foedevareforsyningskaederne.

...for at skabe overblik over de primaere Y2K-relaterede spoergsmaal og aktiviteter inden for EU

Denne rapport praesenterer de oplysninger, som er fremlagt af medlemsstaternes myndigheder og de oevrige kilder, som er naevnt i det foregaaende. Rapporten skal ikke opfattes som en sammenlignende vurdering af de enkelte landes grad af aar 2000-parathed, men derimod som en analyse af de vigtigste spoergsmaal og aktiviteter, som gennemfoeres i forbindelse med vitale infrastruktursektorer, saerlig inden for EU. Kommissionens rolle i denne sammenhaeng bestaar i at lette udvekslingen af information og erfaring blandt EU-lande og -organisationer med hovedvaegt paa de omraader, hvor der foreligger potentiel risiko for graenseoverskridende konsekvenser. De enkelte beroerte virksomheder og myndigheder i medlemsstaterne skal gennemfoere de fornoedne aktiviteter til at sikre opretholdelse af de samfundsvigtige tjenesters driftsmaessige kontinuitet under aartusindskiftet.

I 1998 udsendte Kommissionen 2 rapporter...

Igennem hele 1998 har Y2K-problemet haft politisk bevaagenhed paa hoejt plan i EU. Kommissionens meddelelse om emnet (KOM (98) 102), som blev udsendt i februar 1998, soegte at skabe en faelles forstaaelse hos medlemsstaterne af problemets omfang og potentielle risici samt behovet for at traeffe de fornoedne foranstaltninger.

...om forskellige af problemets aspekter

Denne aktion blev efterfulgt af en rapport fra Kommissionen, som blev fremlagt ved Wien-ministerraadet i december 1998 med titlen How the EU is Tackling the Year 2000 Computer Problem (Hvordan EU haandterer aar 2000-computerproblemet) (SEC(98)2100). Formaalet med denne rapport var at give et overblik over medlemsstaternes forberedelser og at udpege omraader, hvor der muligvis ikke skete tilstraekkelige fremskridt, og hvor der saaledes skulle traeffes yderligere foranstaltninger. Selv om der skete betydelige fremskridt i loebet af 1998, hvor baade finans- og telekommunikationssektoren gennemfoerte omfattende aktiviteter, blev der udtrykt bekymring vedroerende lokalforvaltningerne samt energi- og transportsektorerne. Denne bekymring er primaert opstaaet som foelge af mangelen paa tilgaengelig information inden for disse omraader.

I 1999 er den politiske opmaerksomhed om spoergsmaalet blevet yderligere forstaerket. Emnet optraeder fortsat paa dagsordenen for moeder paa hoejt plan inden for EU, herunder paa ministerraadene for telekommunikation og energi, samt paa internationalt plan i fora som f.eks. G8.

I 1999 samler koncentrationen sig om noedplanlaegningen...

I foerste kvartal af 1999, efterhaanden som lande og organisationer har gennemfoert deres tilpasningsaktiviteter, er koncentrationen i arbejdet begyndt at samle sig om noedplanlaegningen. Denne planlaegning foregaar nu paa forskellige niveauer. De enkelte organisationer udvikler planer til sikring af kontinuiteten i driften af deres respektive anlaeg. Visse sektorer arbejder paa at opstille langt mere omfattende, tvaersektorielle noedplaner. Dette er saerlig tydeligt paa energi-, vandforsynings-, luftfarts-, telekommunikations- og finansomraaderne. I en raekke lande soeger man gennem forskellige regeringstiltag at koordinere noedplanerne paa lokalt og nationalt plan.

...og om eksterne faktorer, navnlig samfundsvigtige tjenester

I takt med, at organisationer og sektorer koncentrerer sig om noedplanlaegningen, bevaeger deres interesser sig fra det interne til det eksterne miljoe, mere specifikt til de samfundsvigtige tjenester, som de er afhaengige af for at kunne fortsaette deres drift. Det saerlige forbrugerudvalg, som er et raadgivende udvalg under Europa-Kommissionen, understregede i sin udtalelse af 24. september 1998 forbrugernes behov for at faa mere information om Y2K-paratheden. Dette behov er afgoerende i forbindelse med tjenester som telekommunikation, energiforsyning og transport, da forbrugerne er helt afhaengige af tjenesteudbydernes evne til at tage haand om de Y2K-relaterede problemer.

Adgangen til paalidelig, omfattende information har kritisk betydning for alle forbrugere

Rapporten indeholder desuden en raekke nyttige henvisninger til det enorme udbud af yderligere information, som findes paa forskellige Web-steder paa Internet. At have adgang til klar, omfattende information om de potentielle konsekvenser og foreliggende noedplaner har afgoerende betydning for forbrugerne, navnlig dokumentation for tjenesters og produkters grad af 'aar 2000-parathed' og garantier for, at kvaliteten og kontinuiteten vil blive sikret. Dette informationsbehov vil endvidere kunne daekkes gennem 'checklister' fra udbyderne til forbrugerne, som kan hjaelpe disse med at udpege de enkelte risici og give anvisninger paa, hvorledes de kan minimeres, og raad om, hvordan virkningerne af eventuelle afbrydelser vil kunne mindskes. Internet giver desuden let adgang til information om de mange tekniske softwareloesninger, som kan hjaelpe organisationerne med at identificere potentielle problemer og lette tilpasningsarbejdet.

Rapporten indeholder en generel oversigt over Y2K-situationen i hver af sektorerne, efterfulgt af et resumé af de aktiviteter, som gennemfoeres af de internationale organisationer, herunder Kommissionens sektorspecifikke aktiviteter, hvor dette er relevant, samt en overordnet sammenfatning af den aktuelle situation inden for EU. Desuden findes der en kort synopse over Kommissionens interne situation og generelle Y2K-relaterede aktiviteter.

3 ENERGI

3.1 Oversigt

Kontinuiteten i energiforsyningen skal sikres

Energiforsyningen er klart en tjeneste med afgoerende betydning for alle aspekter af en oekonomi og dens borgeres velfaerd. Endvidere - eftersom datoskiftet i EU finder sted midt om vinteren - vil behovet for energi vaere stort, saerlig i de nordligt beliggende lande. Den overordnede kontinuitet i energiforsyningen er afgoerende.

Forskellige energiformer er afhaengige af hinanden og af andre infrastrukturer

Dette gaelder i saerlig grad forsyningen af elektricitet, som ikke oplagres, og hvor forsyningssvigt kan foere til svigt paa andre omraader, herunder telekommunikation og visse transportsystemer samt bygningsudstyr saasom elevatorer og kontrolsystemer, de utallige former for elektrisk udstyr, centralvarmeudstyr og belysning. Afbrydelser af andre energiforsyningskilder, navnlig naturgas, hvor kunderne ikke normalt raader over faciliteter til oplagring, vil ligeledes faa alvorlige konsekvenser. De forskellige energiformers indbyrdes afhaengighed er ogsaa vigtig. Komprimering af gas til transport og distribution kraever elektricitet; samtidig genereres en voksende del af elektriciteten inden for Faellesskabet nu af gas. Saaledes er integriteten hos de indbyrdes afhaengige energiformer afgoerende, ligesom paalideligheden af andre infrastruktursektorer, isaer telekommunikation.

Skrappe Y2K-programmer hos energiselskaberne...

Som i alle sektorer ligger hovedansvaret for at loese Y2K-problemet hos energiforsyningsvirksomhederne og de offentlige vaerker selv, undtagen hvad angaar det udstyr, der er placeret efter maaleren. Virksomhederne i denne sektor gennemfoerer skrappe Y2K-programmer for deres energiforsyningssystemer og oevrige systemer, f.eks. systemer til intern telekommunikation, kontrolsystemer, kontorudstyr, system- og personsikkerhed og ogsaa finanssystemer, da svigt heri ligeledes vil kunne bringe energiforsyningens kontinuitet i fare. Typisk gennemgaar Y2K-programmerne i energiforsyningsindustrien ekstern revision.

...med omfattende noedplanlaegning til haandtering af tilbagevaerende risici

Selv om man goer alt, hvad der er muligt, vil der uundgaaeligt bestaa en tilbagevaerende risiko, som skal daekkes af noedplanerne. Disse kan blive udviklet i samarbejde med myndighederne og vil ofte indebaere tilpasning af eksisterende noedplaner, som oprindelig er udviklet til at haandtere andre mulige noedsituationer. Saadanne planer skal daekke alle mulige eventualiteter, herunder reserveenergiforsyning til vigtige kunder, foranstaltninger til at haandtere svigt i afgoerende tilfoersler eller tjenester, eksempelvis tilfoersel af braendsel til kraftvaerker eller kommunikation, og foranstaltninger til haandtering af svigt i noegleudstyr i forsyningskaederne for de forskellige energiformer.

De kommercielle forpligtelser skal opfyldes...

Et andet kendetegn ved energisektoren er, at den opererer paa et kommercielt grundlag, idet de kommercielle relationer styrer forsyningen af energi til forbrugeren, men ogsaa hvad angaar forsyninger til energivirksomheder, f.eks. primaert braendsel, og udveksling af energi, navnlig hen over graenserne, mellem energivirksomhederne. Det primaere ansvar for at sikre forsyningskontinuiteten paa disse omraader ligger ligeledes hos de beroerte operatoerer, som skal traeffe alle de noedvendige forholdsregler for at sikre, at deres forpligtelser opfyldes.

...og de nationale myndigheder skal inddrages taet...

Paa baggrund af den vitale rolle, som energiforsyningen spiller, er det klart, at de nationale myndigheder ligeledes maa inddrages taet i Y2K-programmerne i denne sektor. Myndighedernes aktiviteter omfatter bl.a. at sikre, at energiselskaberne gennemfoerer alle de noedvendige tiltag gennem uafhaengig revision og andre former for overvaagning; at skabe en platform eller et forum for koordinering af aktiviteterne og udveksling af bedste praksis, som kan foregaa paa tvaers af sektorerne; at udvikle sektorspecifikke noedplaner og informere offentligheden om forberedelsernes forloeb.

3.1.1 Internationale aktiviteter i energisektoren

...idet de relevante erhvervssammenslutninger ogsaa spiller en rolle

De relevante erhvervssammenslutninger spiller ligeledes en vigtig rolle i udvekslingen af information og koordination, ogsaa paa det internationale plan, navnlig hvad angaar elektricitets- og gasnetindustrierne. Europa-Kommissionen spiller ogsaa en rolle paa dette niveau ved at skabe et forum, hvor medlemsstaterne kan udveksle information og koordinere deres aktiviteter med hovedvaegten lagt paa omraader med betydelige graenseoverskridende effekter, saasom elektricitet og gas.

Erhvervssammenslutningen UNIPEDE/EURELECTRIC, som arbejder paa at lette en regelmaessig udveksling af information mellem sine europaeiske medlemmer, har i denne rapport suppleret de oplysninger, som medlemsstaternes myndigheder har fremlagt. EUROGAS spiller en lignende rolle i gasforsyningssektoren.

Energistroemmene mellem de offentlige forsyningsvirksomheder og mellem landene skal koordineres...

Et vigtigt spoergsmaal inden for denne sektor er udvekslingen af elektricitet mellem forsyningsvirksomheder og lande. Disse stroemme kan bestaa af regulaer handel i en bestemt retning eller mere svingende stroemme, som er bestemt af kortvarige oekonomiske og belastningsmaessige forhold. I EU koordineres denne udveksling inden for UCPTE (Union pour la Coordination des Producteurs et Transporteurs d'Électricité, dvs. sammenslutningen for koordinering mellem elektricitetsproducenter og -transportoerer) og det nordiske system (NORDEL). UCPTE har foreslaaet at vedtage en "minimalbelastningspolitik" for perioden omkring aartusindskiftet og at foroege genereringsreserven. Det vaesentlige er, at udvekslingen vil blive reduceret til et minimum, i henhold til kontraktlige forpligtelser, idet hvert land er forberedt paa at opfylde sit eget behov. De indbyrdes forbindelser vil blive opretholdt for at muliggoere gensidig bistand, saafremt der er behov herfor.

...idet man gensidigt skal opnaa forstaaelse af og enighed om planer for perioden omkring aartusindskiftet

Ved alle saadanne indbyrdes forbindelser, navnlig forbindelserne mellem kritiske braendselsleverandoerer og produktionsvirksomheder, mellem elvaerker (baade horisontale og vertikale forbindelser) og mellem leverandoerer og meget store kunder, for eksempel bilfabrikanter, er det afgoerende, at der hersker en faelles forstaaelse for og enighed om planer og procedurer for perioden omkring aartusindskiftet, ogsaa i henseende til forbindelserne med lande uden for EU.

De fleste elselskaber i EU regner med at vaere Y2K-parate foer slutningen af 1999

3.2 Elektricitet

Alle lande i EU har Y2K-programmer for elektricitetssektoren, som har vaeret i gang i nogen tid, og virksomhederne forventer, at de fleste af deres systemer vil vaere aar 2000-parate foer sidste kvartal af 1999.

For fortsat at kunne opfylde efterspoergslen...

Dette er en stor udfordring. Hele elektricitetsforsyningskaeden skal i videst muligt omfang sikres, lige fra leveringen af braendsel til elektricitetsproduktionen, og helt frem til forbrugerens maaler. Da man ikke kan oplagre elektricitet, skal efterspoergslen opfyldes naesten omgaaende. Dette kraever, at der er tilstraekkelige produktionsanlaeg i gang paa det kritiske tidspunkt, og at der ogsaa findes ekstra kapacitet, som omgaaende kan saettes ind (rullende reserver) i tilfaelde af anlaegssvigt. Vandkraftvaerker og pumpemagasinanlaeg, som kan arbejde selvstaendigt, og som ogsaa kan generere stroem med meget kort varsel, er ligeledes saerdeles nyttige i denne sammenhaeng.

... kraeves ekstra lagre af braendsel, alternative energikilder og yderligere kommunikationsfaciliteter.

Som forberedelse paa en mulig afbrydelse af braendselsforsyningen vil lagrene blive foroeget, hvor de ikke i forvejen er tilstraekkelige, navnlig ved kul- og oliefyrede anlaeg (braendsel til atomreaktorer udskiftes kun relativt sjaeldent). Inden for gasfyret elektricitetsproduktion er gasleverandoerens rolle afgoerende, selv om visse kraftvaerker anvender to eller endda tre braendselskilder (olie/gas/kul), hvilket er vigtigt, saafremt kontinuiteten i gasforsyningen ikke kan opretholdes. Endnu et problem kan vaere svigt hos en storforbruger, der medfoerer et pludseligt fald i belastningen, hvilket vil kraeve omgaaende reaktion hos netkontrollen/distributionscentret. Transmissions- og distributionssystemerne skal ligeledes sikres og vaere i stand til at haandtere potentielle uforudsigelige aendringer i forsynings- og efterspoergselssituationen. Ligeledes er det af vital betydning at have tilstraekkelige kommunikationsmuligheder mellem alle noeglekomponenterne, og nogle virksomheder har installeret ekstra faciliteter til styring af nettene i tilfaelde af svigt i telekommunikationsnettet.

Lille risiko for mindre lokale svigt...

Det erkendes, at der kan vaere risiko for lokale svigt i de enkelte mindre produktions- eller distributionsanlaeg, men saadanne problemer vil normalt kunne haandteres paa en saadan maade, at de sandsynligvis ikke vil medfoere nogen vaesentlig forstyrrelse for elektricitetsforbrugeren. Inden for sektoren er den generelle anbefaling, at "hver elektricitetsforbruger boer tage de forholdsregler mod afbrydelser af elektricitetsforsyningen, som man under normale omstaendigheder ville tage".

...men der ventes ingen stoerre afbrydelser

Udfordringerne for denne sektor er betydelige, men elforsyningsindustrien har arbejdet saerdeles haardt for at leve op til dem i samarbejde med de offentlige myndigheder og gennem forskellige internationale sammenslutninger, og den generelle opfattelse er, at forudsat man traeffer alle taenkelige foranstaltninger, skulle der ikke kunne ske stoerre svigt i forsyningen.

3.3 Naturgas

Vaesentlig forskel i EU's gassektor - afhaengighed af udenlandske leverandoerer

Naturgasforsyningen har visse ligheder med elforsyningen, men ogsaa vaesentlige forskelle, hvilket goer den til en vigtig energiform i forhold til Y2K-problemet. Hvad angaar lighederne, karakteriseres gasforsyningen af, at den benytter en forsyningskaede med én forbindelse ud til hver forbruger. Den vaesentligste forskel er, at man i stort omfang er afhaengig af forsyninger af naturgas fra lande uden for EU. For oejeblikket udgoer disse forsyninger lige under 40% af den samlede efterspoergsel i EU som helhed, idet stoerstedelen leveres af Norge, Algeriet og Den Russiske Foederation. Denne andel varierer betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat, og dette gaelder ogsaa de enkelte medlemsstaters afhaengighed af disse tre lande. Hvad angaar egenproduktion af naturgas er Nederlandene en meget stor producent, der eksporterer omkring 40% af sin produktion til andre EU-lande. Det Forenede Kongerige er ogsaa en stor producent inden for EU og er nu tilsluttet det kontinentale net med en forbindelse til Zeebrugge paa den belgiske kyst.

Der gennemfoeres et omfattende koordineringsarbejde...

De relevante selskaber i EU's producentlande har gennemfoert et meget omfattende arbejde for at sikre kontinuiteten i deres forsyninger, hvilket ogsaa gaelder for gasforsyningssektoren som helhed, hvor man igennem en aarraekke har arbejdet paa dette problem. Der foregaar en koordinering med leverandoerer tidligere i forsyningskaeden, mellem forsyningsvirksomhederne og med kunderne, selv om der er vanskeligheder med at faa oplysninger om Y2K-kompatibiliteten i forbindelse med forsyninger fra lande uden for EU. Desuden krydser roerledninger fra to af de primaere eksterne leverandoerer transitlande uden for EU.

...som understoettes af yderligere lagerfaciliteter og fleksibel, diversificeret forsyning...

En af de primaere overvejelser for gassektoren er saaledes, hvordan man haandterer en mulig afbrydelse af de eksterne forsyninger. Overordnet har industrien med henblik paa at sikre forsyningssikkerheden igennem en lang periode opbygget meget betydelige gaslagerfaciliteter, fleksible forsyningsmuligheder med egne forsyningskilder samt flere indbyrdes forbindelser og diversificeret forsyning i det europaeiske net. Disse foranstaltninger kan haandtere forsyningsafbrydelser af en varighed paa mange maaneder og vil ogsaa let - med den fornoedne forberedelse - kunne garantere forsyningen i tilfaelde af afbrydelser foraarsaget af Y2K-problemet. Alligevel skal den europaeiske gasforsyningsindustri fortsat samarbejde under anvendelse af eksisterende noedplaner og -faciliteter for at vaere forberedt i tilfaelde af et omfattende forsyningssvigt paa grund af Y2K-problemet.

...og faelles enighed og samarbejde

Desuden gaelder mange af de andre foranstaltninger, som er omtalt for elektricitetssektoren ogsaa for gassektoren, eksempelvis behovet for en faelles forstaaelse af og enighed om udveksling af gas mellem vaerkerne samt af planerne hos meget store kunder. Ligeledes skal andre vitale tjenester saasom telekommunikation og elektricitetsforsyning sikres. Men hvis alle disse foranstaltninger gennemfoeres i tilstraekkeligt omfang, skulle der ikke kunne opstaa vaesentlige svigt i forsyningen til slutkunderne.

3.4 Olie og kul

Olie giver ikke anledning til saa stor bekymring i EU...

Mens oliesektoren er lige saa vigtig for borgernes oekonomi og velfaerd som elektricitet og gas, herunder i kraft af den vitale rolle, den spiller inden for saavel transport som varmeforsyning, er dens forsyningsstruktur og specifikke egenskaber helt anderledes.

...paa grund af betydelige lagre...

For det foerste er det let at oplagre olie, og saaledes kan brugere og organisationer, som er afhaengige af dette braendstof i varmeforsyningen, opbygge tilstraekkelige lagre. Desuden skulle der inden for olieforsyningsindustrien som helhed vaere betydelige olielagre, som er store nok til at opfylde EU-lovgivningens krav om generel forsyningssikkerhed (industrien eller de ansvarlige organer i hver medlemsstat paalaegges at have lagre svarende til 90 dages forbrug).

...og de mange forskellige leverandoerer og forsyningsruter

For det andet er olieforsyningsindustrien meget forskelligartet og kendetegnet af meget store multinationale selskaber og en maengde ofte meget mindre uafhaengige operatoerer. De store virksomheder har lagt et betydeligt arbejde i at loesne Y2K-problemet for at sikre kontinuitet i driften, mens de mindre virksomheder typisk er meget hurtige til at overvinde eventuelle mangler, som maatte vise sig i forsyningskaeden. Desuden afspejles denne forskellighed i antallet af forsyningsruter og primaere forbindelser i forsyningskaeden, idet olien transporteres paa skibe, pramme, ad roerledninger, med tog og skib, mellem forskellige og konkurrerende raaoliekilder, raffinaderier og distributoerer.

Alligevel er afhaengigheden af olieforsyninger fra lande uden for EU stor - naesten 80% - og som det er tilfaeldet for naturgas, er det ikke muligt med sikkerhed at forudsige virkningerne af Y2K-problemet paa eksterne producentlande. Medlemsstaterne boer derfor sikre, at noedplanerne er i stand til at tackle enhver afbrydelse af forsyningen, og bekraefte, at der er truffet foranstaltninger til sikring af noegleanlaeggene inden for deres geografiske omraader, eksempelvis importterminaler, produktions- og lageranlaeg, raffinaderier og hovedroerledninger.

Kul er den energiform, som giver de faerreste bekymringer

Kulsektoren er maaske den energiform, der giver de faerreste bekymringer i henseende til Y2K-problemet. Dette skyldes til dels, at egenproduktionen af kul i EU er faldet betydeligt, navnlig i Tyskland, Det Forenede Kongerige og Spanien. Det er dog klart, at de beroerte virksomheder maa traeffe foranstaltninger for at hindre afbrydelser af deres produktion. Tilsvarende er forbruget ret koncentreret, og stoerstedelen heraf gaar til elproduktion, til staalindustrien og andre former for industri, selv om ogsaa disse brugere vil vaere noedt til at traeffe foranstaltninger for at sikre deres forsyninger og at opbygge tilstraekkelige lagre. Desuden skal medlemsstaterne - lige som i oliesektoren - sikre, at noegleinfrastrukturer som importterminaler og massetransportfunktioner er Y2K-parate.

4 TRANSPORT

Det er afgoerende at have en koordinering mellem forskellige transportformer

Som inden for energiforsyningssektoren har flere EU-lande, herunder Nederlandene og Det Forenede Kongerige, oprettet nationale transportplatforme eller ministerielle organer til koordinering af Y2K-aktiviteterne i hele sektoren. Selv om Y2K-problemerne generelt er specifikke for de enkelte transportformer, er en vis grad af koordinering afgoerende for at sikre kontinuiteten i multimodal transport i hele EU.

Der er en raekke faelles aspekter inden for transporten, f.eks. systemerne som varetager aabning og lukning af broer, der vedroerer saavel skibsfart som vej- og banetrafik.

4.1 Luftfart

Luftfarten repraesenterer en kompleks, international forsyningskaede...

Luftfartssektoren repraesenterer en kompleks, international forsyningskaede, hvor aspekter som flysikkerhed, forsyningskaeden ud til flyselskaberne og forsyningskaeden ud til kunderne alle skal indgaa i overvejelserne ved behandlingen af Y2K-problemet. Det er derfor et omraade, hvor samarbejde paa internationalt plan er afgoerende. Forskellige nationale og internationale organisationer i luftfartsindustrien beskaeftiger sig aktivt med at behandle aartusindproblemet.

4.1.1 Internationale aktiviteter i luftfartssektoren

...og derfor skal reguleringsmyndighederne samarbejde...

Reguleringsmyndighederne arbejder loebende paa at vurdere og revidere graden af aar 2000-parathed hos de lufttransportoperatoerer og tjenesteudbydere, der hoerer under deres kompetenceomraade. Man er saerlig opmaerksom paa evaluering og afproevning af systemer, der fungerer som graenseflade mellem forskellige aktoerer og lande, og som ejes af flyselskaber, flyveledelsesorganisationer og lufthavne.

...med internationale organisationer

Paa baggrund af lufttransportens fundamentalt graenseoverskridende karakter, hvor potentielle forstyrrelser, der opstaar i ét land, vil kunne have afsmittende virkning paa mange andre, kraever det internationale samarbejde, at der etableres faelles standarder og opnaas enighed om specifikke tidsplaner for at sikre kompatibilitet i de computerbaserede systemer.

ICAO vil vurdere den globale luftsikkerhed...

Den internationale civile luftfartsorganisation, ICAO, har paa et moede, som fandt sted i september 1998, opfordret sine medlemmer til at oplyse deres Y2K-parathedsstatus. Disse oplysninger vil vaere baseret paa spoergeskemaer, der anvender kriterier, udviklet af ICAO i samarbejde med visse lande og IATA. Svarene paa disse vil faa kolossal betydning, da de vil danne grundlag for en global vurdering af luftsikkerheden og derved foere til beslutninger af de civile lufthavnsmyndigheder, om hvilke lande/lufthavne, man boer benytte ved aarsslutningen.

EUROCONTROL koordinerer noedplanlaegningen i luftfarten,...

EUROCONTROL har spillet en meget aktiv rolle paa flyveledelsesomraadet gennem at oege sine medlemsstaters bevidsthed om Y2K-problemet, navnlig hos de nationale myndigheder, der udbyder luftfartstjenester, og gennem at koordinere og udveksle information med de relevante internationale organisationer. Hovedvaegten i denne koordinering er nu flyttet over paa at lette udviklingen af noedplaner, idet en saerlig arbejdsgruppe har udarbejdet en raekke retningslinjer. Der udvikles praktiske noedforanstaltninger i driftscentret i Maastricht, hvor man har ansvar for flyveledelsen i Belgien, Luxembourg, Nederlandene og Tyskland. Disse foranstaltninger vil indebaere brug af militaere anlaeg som reserveloesning i en omfattende plan, der er udformet til at kunne haandtere forskellige former for tekniske forstyrrelser.

Hos den europaeiske civile luftfartskonference (ECAC) arbejder en specialgruppe paa at fastlaegge omfanget af de aktioner, der skal gennemfoeres under ECAC's auspicier som supplement til ICAO's Y2K-initiativ. Denne gruppe vil udarbejde politiske forslag til generaldirektoererne for den civile luftfart.

... IATA foretager vurderinger af lufthavne...

Et Y2K-projekt, som gennemfoeres af den internationale lufttransportsammenslutning (IATA) vedroerende de clearingsystemer, de driver for rejsebureauerne, skrider frem efter planen. Der blev ivaerksat et Y2K-industriprojekt i juni 1998. Inden for rammerne af dette projekt besoeger IATA udvalgte lufthavne og flyveledelsestjenester. Stoerstedelen af de planlagte besoeg i vesteuropaeiske lufthavne var gennemfoert midt i februar 1999. Selv om det samlede billede synes positivt, har der rejst sig flere spoergsmaal, saerlig i de mindre lufthavne. I nogle tilfaelde er den noedvendige politiske vilje ikke til stede i fornoedent omfang, og problemet prioriteres lavt. Flere programmer lider af manglende finansiering og arbejdskraft. Afhaengigheden af tredjeparts udbydere er ikke altid daekket.

... og sammenslutninger for lufthavne og certificering af fly...

Det internationale lufthavnsraad (ACI)'s rolle bestaar fortsat i at oege bevidstheden blandt medlemmerne, udveksle ekspertise og bistaa i at finde loesninger. ACI har udviklet en checkliste til brug ved vurderingen og anbefaler udarbejdelse af noedplaner. De faelles luftfartsmyndigheder (JAA) fortsaetter med at forfoelge initiativer hos de ansvarlige myndigheder og organisationer i forbindelse med certificerede fly og vedligeholdelse.

... og flyfabrikanter er alle involveret i at loese problemet sammen

Medlemmerne af flyfabrikantsammenslutningen AECMA har tilkendegivet, at de er langt fremme i deres bestraebelser paa at sikre aar 2000-kompatibilitet, og bekraefter, at der ikke er nogen sikkerhedsproblemer med ikke-modificerede originalfly eller med fly, som er modificeret af fabrikanten. Der mangler stadig at blive udfoert en del afhjaelpningsarbejde paa ikke-kritiske omraader, men dette ventes afsluttet i loebet af faa maaneder.

Paa baggrund af de tilgaengelige oplysninger ser luftfartsindustrien ud til at vaere kommet langt i sine forberedelser paa at bekaempe potentielle problemer, idet man foelger en grundig metode, der omfatter bevidstgoerelse, vurdering af systemerne, afhjaelpning af problemerne samt udvikling, afproevning og validering af noedplanerne.

Alligevel er der fortsat en raekke udestaaende spoergsmaal. Der maa i fornoedent omfang goeres yderligere forsoeg paa at oege bevidstheden om problemet. OEget udveksling og formidling af information er noedvendig for at undgaa overlapninger i arbejdet. Mange organisationer, herunder flyveledelsestjenester, flyfabrikanter, lufthavne m.v., mangler fortsat afgoerende information om aar 2000-kompatibiliteten hos tredjeparts leverandoerer og udbydere. Der skal opmuntres til yderligere tiltag for at udvikle og validere noedplaner.

4.1.2 Luftfarten i EU

I hele EU samarbejder alle aktoerer i luftfartssektoren aktivt om at sikre, at flyrejser vil vaere lige saa sikre omkring aartusindskiftet som i dag.

Den omhyggelige afproevning hos fabrikanterne af flyene...

De store EU-flyfabrikanter, eksempelvis Airbus, gennemfoerer ekstremt grundige Y2K-projekter, der omfatter design- og systemtests og en flyvende test af baade A320- og A330-fly i august 1998, hvor datoen blev rykket frem til aartusindskiftet. Den ombordvaerende datakilde (ur) kan modtage baade manuel datoangivelse og automatisk datoangivelse fra GPS. Den eneste konstaterede fejl bestod i, at datoskiftet paavirkede registreringen af sammenhaengen mellem begivenheder under flyvningen, der fandt sted foer og efter midnat.

og af navigationssystemerne er beroligende,...

Hvad angaar flynavigationssystemer viser resultaterne indtil nu, at saadanne systemer kun i begraenset omfang anvender datoer med en udtrykkelig henvisning til aarstallet. I realtidssystemer er naesten alle tidshenvisninger baseret alene paa timer, minutter og sekunder. Kun systemer, som bruges til regulering af lufttrafikken, og systemer til registrering og arkivering af data bruger hele datoen. Flynavigationssystemer bakkes op af et antal reservesystemer, som er baseret paa anvendelse af forskellige teknologier og omfattende noedplaner til sikring af trafiksikkerheden. Det er vaerd at bemaerke, at lufttrafiktaetheden generelt er lavere om natten, og at dette i endnu hoejere grad vil vaere tilfaeldet Nytaarsaften. I tilfaelde af problemer vil noedplanerne omfatte behovet for at forsinke eller omdirigere fly.

...og reguleringsmyndighederne vil inddrage ikke-sikrede operatoerers tilladelser

Selv om de enkelte selskaber udvikler og gennemfoerer omfattende noedplaner, er der behov for information om internationale strategier og udviklingsresultater for at faerdiggoere disse planer. Reguleringsmyndighederne har meddelt luftfartsindustrien, at saafremt man ikke er tilfreds med Y2K-kompatibilitetsprogrammerne hos selskaber, der har sikkerhedsproblemer i den anledning, vil der blive taget skridt til at inddrage disses driftstilladelser.

4.2 Soetransport

Soetransporten vil kunne paavirkes af Y2K-problemet...

Der er ringe tvivl om, at aartusindproblemet vil paavirke soetransporten i samme omfang som andre transportformer. Inden for denne sektor er der to primaere niveauer, hvor der vil kunne opstaa forstyrrelser. Disse er selve skibet som transportenhed og det miljoe, hvor skibene opererer, nemlig havnene og terminalerne.

...baade ombord og paa land

Konsekvenserne ombord paa skibene kan vaere saa simple som et svigt i en tidskontrolenhed eller GPS-modtager eller saa komplekse som fejl i overvaagnings- og kontrolsystemet for hovedmaskinen eller i navigations- og kommunikationsudstyret, hvilket kan foere til, at man mister kraft eller styring. Paa land vil de beroerte omraader kunne vaere lige saa forskellige som de tjenester, der tilbydes af havne og terminaler. Der vil kunne opstaa problemer i kommunikationssystemer, i last- og dokumenthaandteringssystemer eller i radionavigationstjenester - kort sagt i alle systemer, som bygger paa anvendelse af computere.

4.2.1 Internationale aktiviteter i soefartssektoren

IMO har taget initiativ...

For at bistaa skibsfarten med at haandtere Y2K-problemet har den internationale soefartsorganisation (IMO) udsendt to cirkulaerer om emnet [1]. Det foerste cirkulaere opfordrede medlemsregeringer til at goere skibsejere, rederier, skibsfoerere og andre beroerte parter inden for skibsfarten opmaerksomme paa problemet. Med henvisning til de vejledende retningslinjer, som Det Forenede Kongerige har udarbejdet om spoergsmaalet, opfordrede cirkulaeret alle beroerte parter til at fortroliggoere sig med Y2K-problemets art, vurdere dets potentielle indvirkning paa deres virksomhed og traeffe de noedvendige forholdsregler for at opgradere, udskifte eller fjerne de beroerte systemer. Det andet cirkulaere anbefalede, at skibe, som deltager i obligatoriske rapporteringssystemer, blev paalagt at samarbejde med de relevante myndigheder ved at oplyse om status for deres Y2K-forberedelser.

[1] MSC/Circ.868 af 27. maj 1998 og MSC/Circ. 894 af 17. december 1998

...til vedtagelse af en kodeks for god praksis...

Paa foranledning af den amerikanske kystvagttjeneste (United States Coast Guard) og Det Forenede Kongeriges hav- og kystvagtorganisation (United Kingdom Maritime and Coastguard Agency) blev der i marts 1999 afholdt et moede i IMO med det formaal at overveje spoergsmaal med relation til Y2K-problemet. Repraesentanter for private industriorganisationer blev inviteret til at deltage. Paa moedet blev man enstemmigt enige om at vedtage praksiskodeksen "The Year 2000 Code of Good Practice", lige som man definerede noegleelementerne i en generel Y2K-noedstrategi for skibe, havne og terminaler. IMO's medlemsregeringer blev opfordret til at henlede hele skibsindustriens opmaerksomhed paa disse resultater [2].

[2] Cirkulaere nr. 2121 af 5. marts 1999

herunder henstillinger om noedplanlaegning

Praksiskodeksen anbefaler foranstaltninger og forholdsregler for skibe, havne og terminaler til nedbringelse af den risiko, som er forbundet med mulige funktionsfejl i udstyr, hvis funktion kan vaere afhaengig af elektronisk datogenkendelse. Saerlig anbefaler kodeksen anvendelse af en raekke spoergeskemaer, som skal udfyldes af skibsejere og havne/terminaler og udveksles mellem disse med henblik paa at lette kommunikationen om dette emne. Hvis den tilvejebragte information skaber bekymring om, hvorvidt en planlagt operation kan gennemfoeres sikkert, kan skibsfoerere, havnemyndigheder eller terminaloperatoerer beslutte at indstille eller udskyde den paagaeldende operation. Noegleelementerne i Y2K-noedplanerne for skibsfarten er beskrevet i en kort vejledning, der sigter paa at hjaelpe parterne i den maritime transportindustri med at forstaa de elementer, som kan supplere/komplettere eksisterende noedplaner.

Underskriverne af Paris-memorandummet om havnestatskontrol [3] har besluttet af udsende et brev med det formaal at oege bevidstheden om aartusindproblemet hos alle foerere af skibe, som inspiceres inden for rammerne af Paris-memorandummet om havnestatskontrol. Paris-memorandumgruppen vil desuden undersoege mulighederne for at traeffe foranstaltninger mod enkelte skibe, efterhaanden som den kritiske dato naermer sig, saafremt skibsfoererne ikke giver et tilfredsstillende svar paa spoergsmaalene om, hvad man har gjort for at haandtere de potentielle risici ombord paa deres skibe.

[3] Bestaaende af Belgien, Frankrig, Det Forenede Kongerige, Nederlandene, Tyskland, Finland, Sverige, Danmark, Italien, Graekenland, Spanien, Portugal, Irland, Norge, Kroatien, Polen, Den Russiske Foederation og Canada.

Inddragelsen af internationale organisationer og den internationale udveksling af oplysninger er saaledes afgoerende for den overordnede koordinering af soefartssektoren. Andre organisationer, som skal koordineres med IMO, omfatter den internationale sammenslutning af fyrvaesener (International Association of Lighthouse Authorities) samt organisationer med ansvar for skibsfart paa de stoerre floder som for eksempel Rhinen.

4.2.2 Soefart i EU

EU's havnemyndigheder og rederier goer fremskridt...

I hele EU goer havnemyndigheder og de enkelte rederier som helhed fremskridt, selv om det er tydeligst i de stoerste selskaber. Der er behov for yderligere arbejde paa at udvikle faelles strategier, som havnemyndighederne kan implementere, og man skal i hoejere grad vaere opmaerksom paa at loese aartusindproblemet ombord paa de enkelte skibe. Den franske flaade har i sin Y2K-systemoversigt bemaerket, at dets distancenavigationssystem (SYNEDIS) ikke for oejeblikket er aar 2000-parat, og har besluttet, at traditionelle navigationsmidler vil blive benyttet som reserveloesning.

...og der er etableret Y2K-certificerings-ordninger ...

Hver havn udvikler og gennemfoerer noedplaner. Der vil blive gennemfoert en foreslaaet certificeringsordning for skibe, som indebaerer, at der skal forevises et Y2K-certifikat, foer et skib faar adgang til en stoerre havn. Hvad angaar den lokale skibsfart, vil skibe i lande som Nederlandene faa licens gennem et faelles initiativ, som involverer forsikringsvirksomheder og sektorsammenslutninger. Der foreslaas en lignende ordning for skibe, som er registreret i udlandet.

...men der er behov for yderligere information

Flere lande har bemaerket, at stoerstedelen af soefartssektoren indtil nu har givet relativt faa oplysninger, og at kun faa virksomheder har meldt om, at de var i faerd med at etablere Y2K-noedplaner.

4.3 Banetransport

4.3.1 Oversigt

Banedriften og baneinfrastrukturen er meget taet sammenhaengende, og et stort antal jernbaneselskaber er fortsat integrerede, hvorfor det ikke vil vaere hensigtsmaessigt at foretage en skelnen mellem infrastrukturudbydere og banetransportoperatoerer i forbindelse med aar 2000-problemet.

Der findes flere potentielle problemkilder inden for banetransporten...

Jernbanerne benytter en raekke forskellige IT-systemer, hvori der vil kunne opstaa kompatibilitetsproblemer. Disse omfatter baade centrale og lokale IT-systemer, hvoraf mange er baseret paa store centralcomputere ('mainframes') og bruges til generelle administrative formaal eller til at tilbyde specialtjenester saasom billetsalg, reservation og passagerinformation, samt de chipkredse, som er indbygget i lokomotiver, signaler, jernbaneoverskaeringer, elevatorer, air condition- og ventilationssystemer osv. og de forbindelser mellem jernbane-IT-systemerne, som bruges til at overfoere data vedroerende internationale operationer. Desuden kan IT-systemerne hos de leverandoerer, som jernbanerne er afhaengige af i forsyningen af elektricitet, telekommunikation og dieselbraendstof, ligeledes komme ud for problemer.

idet forbindelserne mellem systemerne vaekker saerlig bekymring

I princippet vil manglende kompatibilitet kunne skabe flere problemer. Den vil sandsynligvis ikke kunne bringe sikkerheden i fare, da IT-baseret signalfoering normalt kun udgoer et enkelt lag i systemet, men den vil kunne forstyrre banetrafikken eller fragt- eller passagerkundetjenesterne. Sikring af kompatibiliteten i forbindelserne mellem jernbanernes IT-systemer er en saerlig kompleks opgave (disse systemer bruges til overfoersel af oplysninger om internationale tog, og ikke saa meget til signalfoering eller trafikledelse). Der udveksles data gennem forbindelser mellem de enkelte IT-systemer i et stort set virtuelt net. Selv om de enkelte komponenter i dette net er blevet kontrolleret, er der ikke gennemfoert ende-til-ende-tests.

UIC traeffer foranstaltninger,...

For at imoedegaa bekymringen vedroerende disse potentielle vanskeligheder har den internationale jernbaneunion (UIC) til hensigt at afholde et seminar om indbyggede systemer, at gennemfoere ende-til-ende-tests af forbindelserne mellem forskellige banesystemer og at oprette en specialgruppe til at hjaelpe jernbaner, der har problemer. UIC har endvidere lettet udvekslingen af oplysninger om Y2K-problemet inden for denne sektor.

4.3.2 Banetransport i EU

...selv om kompatibilitetsspoergsmaalet behandles paa nationalt plan inden for EU

Kompatibilitetsspoergsmaalet behandles af hver baneorganisation paa nationalt plan. De fleste baner indledte deres Y2K-arbejde i loebet af 1996 og 1997, idet de begyndte med at udarbejde en oversigt over deres IT-systemer med en klassifikation af hvert af systemerne som vaerende enten kritisk eller ikke-kritisk. De er nu i faerd med at afproeve systemernes kompatibilitet, og arbejdet paa IT-systemerne er tilsyneladende laengere fremskredet end arbejdet paa de indbyggede systemer og internationale forbindelser. En betydelig del af deres IT-systemer er ikke aar 2000-kompatible og er saaledes ved at blive aendret eller udskiftet (nogle baner ser aar 2000-problemet som en lejlighed til at modernisere deres IT-systemer). Noeglesystemer, som kan blive paavirket, er de systemer, som vedroerer vedligeholdelsen af tog, udstyr og bygninger. Datoer benyttes ikke i systemer til signalgodkendelse eller til styresystemer som f.eks. de systemer, der styrer de franske TGV-togs hastighed. Jernbaneselskaberne forlanger certificering for kompatibilitet fra hovedleverandoererne, men vil faa vanskeligt ved at faa oplysninger fra alle leverandoerer.

Parathedsspoergsmaalet behandles af hvert jernbaneselskab paa nationalt plan. De samlede fremskridt i denne sektor bedoemmes derfor som tilfredsstillende, idet navnlig de store selskaber goer gode fremskridt. Generelt udvikles der ingen noedplaner paa sektorplan, idet de enkelte virksomheder er ansvarlige for deres egen noedplanlaegning.

Tilfredsstillende fremskridt, hvor reguleringsmyndig-hederne spiller en fremtraedende rolle

Reguleringsmyndighederne indtager generelt en fremtraedende rolle i vurderingen af driftskontinuitets- og sikkerhedsaspekterne. Der udfoeres revisioner, og resultaterne overvaages loebende. Der er kun et begraenset antal risikomomenter i denne sektor, primaert knyttet til stroemforsyning og international drift. Man kan imidlertid ikke udelukke mindre og begraensede forstyrrelser i lokale passagerinformationssystemer.

Nederlandene har bemaerket, at man ikke planlaegger at gennemfoere banetransport omkring aarsskiftet i flere timer foer og efter midnat.

4.4 Vejtransport

Vejtransporten benytter systemer, som kan blive paavirket...

I det omfattende vejnet i EU anvendes en raekke elektroniske systemer til sikring af en jaevn trafikstroem. Disse omfatter overvaagningssystemer, vejestationer, toldstationer, overvaagnings- og styresystemer til indsamling, analyse og formidling af trafikinformation, signalstyring, dynamiske navigationssystemer og sikkerhedssystemer til motorvejsnoedtjenester samt tekniske systemer, som varetager drift af udstyr som belysning og ventilation.

...og organisationer paa forskelligt niveau spiller en aktiv rolle

De risici, som er knyttet til en fejl, kan vaere direkte - i tilfaelde af problemer med signalstyringen eller driften af belysningen - eller indirekte, hvis trafikstyringssystemerne ikke er i stand til at haandtere en kritisk situation. Den hoejeste prioritet gives normalt til de overordnede trafikinformationssystemer paa nationalt og regionalt plan, trafiksignaler, motorvejsnoedtjenestenet og centrale styringssystemer til tunneller.

De store, integrerede styresystemer, som bruges til at styre trafikken i byomraaderne, er komplekse, og det er derfor vanskeligere at vurdere Y2K-problemets indvirkning paa disse. Spoergsmaalet om, hvorvidt trafiksystemerne er kompatible, behandles paa forskellige niveauer. Saavel private virksomheder som offentlige myndigheder har ansvar for forskellige elementer i vejnettet.

Y2K-problemets konsekvenser for graenseoverskridende informationstjenester skulle vaere begraenset, da det europaeiske net for elektronisk dataudveksling mellem de nationale/regionale centre i de fleste EU-medlemsstater foerst tages i brug i loebet af 2000 og 2001.

5 TELEKOMMUNIKATION

5.1 Oversigt

Telekommunikations-infrastrukturen er kritisk...

Den globale telekommunikationsinfrastruktur som helhed spiller en kritisk rolle i at sikre informationsstroemmen, som er noedvendig for driften af mange industrier og tjenester samt for Internet-, telefoni-, data-, fax- og andre telekommunikationstjenester.

...og arbejdet afhaenger af de paalideligheden af de indbyrdes forbindelser...

Derfor - selv hvor de enkelte elementer i telekommunikationstjenesterne anses for at vaere aar 2000-kompatible - vil deres normale funktion fortsat afhaenge af paalideligheden i de indbyrdes forbindelser i den overordnede infrastruktur, navnlig forbindelser mellem operatoererne og paa tvaers af graenserne. Dette er selvfoelgelig lige saa relevant i den internationale sammenhaeng som inden for EU, da en betydelig del af den europaeiske kommunikationstrafik 'rutes' globalt.

...og det store antal operatoerer

Paa grund af liberaliseringen af telekommunikationstjenesterne og -infrastrukturen i store dele af verden, herunder Den Europaeiske Union, udbydes forskellige dele af kommunikationsinfrastrukturen af et stort antal forskellige operatoerer. Det er saaledes hver operatoers ansvar at sikre, at alle den paagaeldende operatoers forbindelser til andre operatoerer er aar 2000-kompatible. For at sikre den driftsmaessige kontinuitet kan operatoererne benytte alternative, dublerende kredsloeb og rutningsmuligheder i det fornoedne omfang.

Det meste af forbrugernes udstyr vil fortsaette med at virke

Risikoen for forstyrrelser i kommunikationstjenesterne er haenger isaer sammen med den software, som benyttes i netoperatoerernes systemer. Det meste af forbrugernes udstyr, f.eks. telefoner og telefaxapparater, skulle fortsaette med at fungere normalt. Det er mere sandsynligt, at eventuelle problemer opleves af folk, der bruger PC'er til at faa adgang til netvaerk (f.eks. Internet), hvor PC'en maaske ikke er aar 2000-parat, eller af smaa virksomheder med private omkoblinger med datoafhaengige funktioner.

5.2 Internationale aktiviteter i telekommunikationssektoren

ITU's noeglerolle...

I erkendelse af omfanget af den trussel, som potentielle aar 2000-computerfejl repraesenterer, og den kritiske rolle, de globale telekommunikationsnet spiller, oprettede den Internationale Telekommunikationsunion (ITU) i marts 1998 en specialarbejdsgruppe til haandtering af aar 2000-problemerne (Year 2000 Task Force).

Specialarbejdsgruppens kommissorium er at:

· bevidstgoere alle telekommunikationsoperatoerer og -transportoerer og give information om aar 2000-problemet;

· raadgive om kompatibilitetsstandarder;

· soege at fastslaa alle operatoerers og transportoerers holdning, herunder forstaa deres tidsplaner for kompatibilitetssikring og at paavirke denne, hvor det er hensigtsmaessigt;

· soege enighed om og fremme udvekslingen af information inden for telekommunikationssektoren og med kunderne;

· fremme gensidig udnyttelse af bedste aar 2000-praksis blandt kunder og operatoerer.

...omfatter parathedsundersoegelser...

I bestraebelserne paa at leve op til dette mandat har specialgruppen soegt at sikre et hoejt bevidsthedsniveau hos sine medlemmer om de spoergsmaal, som er paa spil, og at etablere et omfattende saet af retningslinjer og vaerktoejer, som vil hjaelpe organisationer til at naa fastsatte niveauer af aar 2000-kompatibilitet. Som led i denne aktivitet har specialgruppen undersoegt de foerende operatoerer for at udarbejde parathedsprognoser, saavel inden for Europa som internationalt. Specialgruppen har rapporteret, at responsniveauet til dato har vaeret hoejt, idet hovedparten af de adspurgte har meldt, at de venter at opnaa kompatibilitet midt i 1999 eller foer.

...og 'inter-carrier'-tests

I erkendelse af behovet for ikke alene at sikre kompatibiliteten hos de enkelte operatoerer, men ogsaa kravet om at sikre global interoperabilitet, er der ogsaa etableret en 'Inter-Carrier'-testundergruppe. Maalet for denne undergruppe og dens globale internationale gateway-teststrategi er offentligt at demonstrere telekommunikationsindustriens internationale aar 2000-parathed. Slutmaalet i testarbejdet er at sikre, at hele udbuddet af internationale gateway-omkoblingstyper i hele verden bliver testet, og at resultaterne offentliggoeres i tredje kvartal af 1999. Alle sikkerhedshuller eller -problemer, som konstateres, vil blive behandlet gennem noedplaner og tests i fjerde kvartal af 1999.

5.3 Telekommunikation i EU

Generelle tegn paa gode fremskridt

Som i andre sektorer er der generelt tegn paa, at de stoerre virksomheder i EU goer gode fremskridt i deres forberedelser til aartusindskiftet, men at de mindre virksomheder kan vaere mindre velforberedte. Reguleringsmyndighederne foelger fremskridtene i sektoren. Der gennemfoeres tests af forbindelserne mellem leverandoererne, og EU-operatoererne deltager i ITU-aktiviteterne.

Man er mest afhaengig af stroemforsyningen

Inden for denne sektor er man primaert afhaengig af stroemforsyningen. Offentlige telekommunikationsudbydere har opstillet noedplaner og katastrofeplaner, der saetter dem i stand til at haandtere eventuelle svigt, samt interne procedurer til prioritering af telefonopkald i noedsituationer og en dedikeret noedplanlaegningsstab. Flere lande har oplyst, at der paa nationalt plan vil vaere en privat telekommunikationstjeneste til raadighed for statslige brugere i noedtjenester saasom forsvar, politi og civilforsvar.

Operatoererne samarbejder

Operatoererne i lande som Det Forenede Kongerige har oprettet en selvhjaelpsgruppe for at danne faelles front over for udstyrsleverandoerer og sikre, at de leverer aartusindkompatibel software og hardware til tiden. Netoperatoererne samarbejder for at sikre, at udstyrsfabrikanterne udfoerer tests af nyt netudstyr. Indbyrdes evaluering er ligeledes et meget effektivt middel til at loese eventuelle detaljerede tekniske problemer med virksomhedernes software og hardware.

Nogle lande anvender en integreret strategi i forbindelse med kommunikation

Nogle lande, herunder Nederlandene og Sverige, oplyser, at man benytter en overordnet strategi i forbindelse med kommunikationen, som integrerer beslaegtede tjenester som post- og radiofonisystemer. Visse telekommunikationsudbydere er i faerd med at udarbejde informationspakker til saavel erhvervsbrugere som private brugere af telekommunikationsudstyr. De oeger kundernes bevidsthed om de mulige effekter paa udstyr paa brugsstedet og traeffer foranstaltninger til at behandle disse problemer i samarbejde med leverandoererne af terminaludstyret.

Det anerkendes, at virksomheder uden for EU ikke noedvendigvis er lige saa godt forberedte. EU-organisationerne indgaar i bilateralt samarbejde med andre myndigheder, hvor man udveksler erfaringer med bedste praksis, og opfordrer udenlandske operatoerer til at goere alt, hvad der er noedvendigt for at sikre, at deres net er forberedte.

6 ATOMSIKKERHED

6.1 Oversigt

Y2K-problemet kan potentielt have indvirkning paa atomsikkerheden

Der er en raekke potentielle sikkerhedsmaessige problemer i a-kraftvaerker, som knytter sig til Y2K-problemet. Det foerste heraf er de direkte sikkerhedsaspekter, der vedroerer software, hardware og indbyggede chips, som anvendes i sikkerhedssystemerne. Sammenhaengen mellem kraftvaerkerne og elnettet eller andre elproduktionsanlaeg kan ligeledes fremkalde problemer. Hvis der skulle vise sig problemer med nettet, er det vigtigt, at der er etableret fungerende reservemekanismer, f.eks. batterier og dieselgeneratorer, der kan sikre noedforsyning af elektricitet til koelesystemerne. Endelig er der ogsaa bekymring for, at en raekke fejl, som maaske ikke i sig selv har direkte konsekvenser for sikkerheden, vil kunne overbelaste operatoererne af a-kraftvaerker.

6.2 Internationale aktiviteter vedroerende atomsikkerhed

WANO, verdensforbundet af atomkraftoperatoerer har siden 1998 taget initiativer til at oege bevidstheden hos og udveksle information om problemet blandt sine medlemmer. Den internationale Atomenergiorganisation (IAEA) har ivaerksat et saerprojekt til behandling af Y2K-problemet for a-kraftvaerker (navnlig i CEEC, NIS og Kina). Organisationen planlaegger at foretage en omfattende vurdering mellem marts og juni (paa basis af vejledningsdokumenter), efterfulgt af en noedplanlaegningsfase. Denne fase vil blive gennemfoert af smaa grupper af vestlige eksperter i samarbejde med lokale operatoerer. I naer fremtid skal disse vestlige grupper etableres, administreres og finansieres. Vurderingsgrupperne vil melde tilbage i maj eller juni, saa man har et klarere billede af de fremtidige behov.

6.3 Atomsikkerhed i EU

Der er ivaerksat skrappe programmer i hele EU...

Alle medlemsstater med koerende a-kraftvaerker har et program til behandling af problemet. Selv om der er forskel paa detaljerne i programmerne, kraever hvert af dem, at licenshaveren identificerer eventuelle systemer, som kan blive paavirket, at disse opfoeres paa en liste efter deres betydning for atomsikkerheden, at de alle skal afproeves efter tur, og at systemer, der svigter under afproevningen, udskiftes eller aendres. Tilsynsmyndighederne gennemgaar indholdet af disse programmer og overvaager deres gennemfoerelse. I nogle medlemsstater laegger man nu vaegt paa planlaegning m.h.p. mindskelse af risikoen, idet man eksempelvis stiller krav om at udvide driftspersonalet og undgaa vedligeholdelsesaktiviteter hen over de kritiske datoer.

Kommissionen er jaevnligt i kontakt med de relevante industrigrupperinger (FORATOM, WANO, EURELECTRIC, UNIPEDE) for at faa information om deres aktiviteter. Kommissionen har rejst Y2K-spoergsmaalet med henblik paa droeftelse heraf med medlemsstaternes reguleringsmyndigheder i de relevante arbejdsgrupper for derved at fremme udbredelsen af den bedste reguleringspraksis. Det er ikke opfattelsen, at der er behov for at udvide Kommissionens aktiviteter i forhold til Y2K-kompatibiliteten hos a-kraftvaerker i medlemsstaterne, da disse allerede er i faerd med at behandle problemet.

...som overvaages noeje af reguleringsmyndig-hederne

Alle lande med a-kraftvaerker meddeler, at disse anlaeg overvaages noeje af de beroerte reguleringsmyndigheder, og at kravet normalt er, at vaerkerne skal operere inden for stramme regler og med tilstraekkelige noedplaner, som regelmaessigt kontrolleres og godkendes. I designspecifikationerne for disse anlaeg stilles krav om, at de kan drives forsvarligt i tilfaelde af noedsituationer. Sikkerhedsfunktionerne i disse anlaeg bygger generelt ikke paa computerstyrede systemer, hvorfor det er meget usandsynligt, at der her vil opstaa problemer som foelge af Y2K-problemet.

6.4 Atomsikkerhed i de central- og oesteuropaeiske lande (CEEC) og nye uafhaengige stater (NIS)

Mulige aarsager til bekymring i CEEC og NIS

Paa trods af den relativt begraensede anvendelse af digital logik i sikkerhedsrelaterede systemer i de oesteuropaeiske a-kraftvaerker har man viden om, at visse systemer er beroert af Y2K-problemer. Saerlig opmaerksomhed maa rettes mod nyligt installeret udstyr, hvoraf en del kan vaere fremskaffet med stoette fra PHARE- og TACIS-programmerne. Paa baggrund af bekymringerne om, at forberedelserne hos elektricitetssektoren i disse lande ofte ikke er saa langt fremskredne som i EU, kan sandsynligheden for problemer med nettet vaere stoerre, hvilket ogsaa oeger risikoen for, at operatoererne overbelastes.

Det forlyder, at alle disse lande er i faerd med at traeffe foranstaltninger, men det fremgaar ogsaa, at der er forskel paa bevidstheds- og aktivitetsniveauet. Det er WANO's opfattelse, at det for oejeblikket er vanskeligt at vurdere, i hvor hoej grad man har truffet de fornoedne foranstaltninger inden for CEEC/NIS-landene, ud over Tjekkiet, Slovakiet og Ungarn. WANO opfordrer de mere erfarne af sine vestlige medlemmer til at udstationere eksperter, som kan bistaa de oestlige atomkraftvaerker.

Kommissionens rolle - at opfordre til udveksling af oplysninger mellem a-kraftoperatoerer,...

Kommissionens CONCERT-gruppe (bestaaende af de overordnede atomkraftreguleringsmyndigheder i 25 lande fra EU, CEEC og NIS) diskuterede spoergsmaalet i juni 1998 mhp. at foroege bevidstheden. Denne politiks vellykkethed blev demonstreret i januar 1999, da alle atomkraftreguleringsmyndigheder i CEEC og NIS fremlagde handlingsplaner, hvoraf flere var udviklet efter 1998-moedet. Indholdet af disse planer og hvor langt man er kommet med dem varierer. Nogle lande oplyser, at de er lige saa velforberedte som deres modstykker inden for EU, mens andre ikke er naer saa langt fremme. Paa moedet i januar 1999 opfordrede reguleringsmyndighederne Kommissionen til at overveje yderligere aktioner. De hilste et tilbud om bistand til reguleringsmyndighederne velkomment (der er indgaaet anmodninger herom fra Bulgarien og Slovakiet), og opfordrede indtraengende Kommissionen til at stoette IAEA-programmet for a-kraftvaerker.

G-24-sekretariatet til koordinering af atomsikkerhedsbistand (NUSAC), som arbejder under Kommissionens auspicier, rejste spoergsmaalet om Y2K paa sit moede i marts 1999. Her moedtes lande i CEEC og NIS med donorerne af atomsikkerhedsbistand. Paa moedet overvejede man donorlandenes rolle ved vurderingen af Y2K-kompatibiliteten i udstyr, som de har leveret.

Det internationale videnskabs- og teknologicenter (ISTC) i Moskva er i faerd med at oprette en saerfond (der er aktuelt oeremaerket 1,35 mio. dollars) til at bistaa russiske institutioner og NIS-institutioner i at loese Y2K-relaterede problemer, hvor enkeltpersoner og arbejdsgrupper fra de tidligere vaabenforskningsinstitutter er involveret i arbejdet. ISTC-midlerne skal stoette koordineringen af definitionen af hensigtsmaessige metoder, bistaa Minatom og andre institutioner i gennemfoerelsen af projekter, der foerer til implementering af praktiske Y2K-loesninger samt bistaa i fremskaffelsen af specifik, international ekspertise.

...hjaelpeprogrammer...

Paa baggrund af, at tidshorisonten er saa snaever, og at den Europaeiske Union ikke har noget mandat til at tage initiativer paa omraadet, boer Kommissionen primaert koncentrere sig om at stoette IAEA's arbejde, som er baseret paa en klart defineret metode, og stoette ISTC-initiativet ved at foroege det aktuelle bidrag til ISTC's planlagte Y2K-budget, idet ISTC yder praktisk, omgaaende assistance gennem projekter i NIS-landene. Kommissionen vil i videst muligt omfang udnytte TACIS-programmet om on-site bistand hos atomkraftoperatoerer inden for EU, som vil blive fuldt integreret i IAEA-ordningen. Der foregaar droeftelser med IAEA med det formaal yderligere at vurdere de praktiske muligheder for faellesskabsstoette. Ud over at stoette IAEA's vurderingsgrupper vil Kommissionen undersoege, hvorvidt der kan stilles ressourcer til raadighed mhp. at afhjaelpe de behov, som vurderingsgrupperne udpeger.

...og yde direkte on-site bistand

Kommissionen har ligeledes anmodet om, at spoergsmaalet bliver rejst inden for rammerne af reguleringsbistandsprojekterne PHARE og TACIS. I disse projekter er EU's reguleringsmyndigheder permanent i kontakt med deres CEEC- og NIS-modparter paa det operationelle niveau og har saaledes en velegnet placering med henblik paa at oege disses bevidsthed.

Inden for rammerne af EU's TACIS-program om on-site bistand er spoergsmaalet allerede blevet taget op af én leverandoer (ved a-kraftvaerket i Leningrad). Paa Kommissionens opfordring blev spoergsmaalet ligeledes taget op ved det sidste moede om on-site bistand, afholdt af WANO i november 1998. I december 1998 anmodede Kommissionens TACIS' on-site bistandsleverandoerer om at sikre Y2K-kompatibiliteten i udstyr, som leveres under EU-programmerne. I begyndelsen af 1999 ivaerksatte Kommissionen en ny undersoegelse hos alle de offentlige EU-vaerker, som er involveret i on-site bistandsprogrammet med henblik paa at oege bevidstheden. De seneste on-site bistandskontrakter indeholder en bestemmelse om at loese problemet paa de specifikke brugssteder.

EU-landene gennemfoerer desuden bilaterale aktiviteter

Det britiske handels- og industriministerium finansierede en undersoegelse [4], hvis resultater blev sendt ud til de vaerker, som deltog i TACIS on-site-bistandsprogrammet. Finland har ydet bistand til a-kraftvaerket i Leningrad naer Skt. Petersborg og til a-kraftvaerket paa Kolahalvoeen. Medlemsstaterne har anmodet om yderligere rapporter om bilaterale aktioner.

[4] The Millennium Problem. Raising the awareness of nuclear power station operators and regulatory authorities in Central and Eastern Europe (AArtusindproblemet. Foroegelse af bevidstheden hos a-kraftvaerksoperatoerer og reguleringsmyndigheder i Central- og OEsteuropa), september 1998

For alle aktiviteter gaelder, at afslutningsdatoen for gennemfoerelse er oktober 1999, da sidste oejebliks aendringer i a-kraftvaerker eller procedurer risikerer at skabe flere problemer, end de loeser.

7 FINANSSEKTOREN

7.1 Oversigt

Finanssektoren opfattes som den, der er kommet laengst

I EU som andre steder opfattes finanssektoren fortsat generelt som den sektor, der er kommet laengst. Visse EU-lande har bemaerket, at deres finansorganisationer har haft tendens til at udskyde deres aar 2000-tilpasningsprocesser paa grund af overgangen til euroen. Men dette har haft et generelt positivt resultat. Alle institutioner i de fire finansielle servicesektorer (bankvirksomhed, forsikring, handel med vaerdipapirer, betalingssystemer) har gennemgaaet en oevelse med parallelle euro- og aar 2000-tilpasningsprojekter. I nogle tilfaelde er nye massebetalingssystemer blevet udviklet specielt paa baggrund af indfoerelsen af euroen, idet man har taget hoejde for behovet for at vaere aar 2000-kompatibel.

EU's finanstjenester har haft gavn af indfoerelsen af euroen

Overgangen til euroen har medfoert en anden fordel, ved at mange af noedstrategierne for Y2K baseres paa de noedforanstaltninger, som blev indfoert i forbindelse med overgangen til euroen. Navnlig har forberedelserne til den weekend, hvor overgangen til euro fandt sted (interne specialarbejdsgrupper og hjaelpefunktioner, gensidige kontaktlister med eksterne parter, sikkerhedskopiering af databaser og programmer, opbygning af supplerende behandlingskapacitet og diskplads, udskydelse eller indskraenkning af visse operationer) alle bidraget til noedplanlaegningen for Y2K-skiftet i finanssektoren. De vellykkede erfaringer, som EU's finansinstitutioner har hoestet i forbindelse med den sammenlignelige udfordring ved overgangen til euroen har skabt tillid til virksomhedernes evne at gennemfoere saadanne aendringer med held.

Denne sektor befinder sig i test- og noedplanlaegningsfasen

En positiv, udbredt tendens hos de fire finanssektorer er, at virksomhederne generelt er i faerd med at afslutte de afsluttende faser af deres Y2K-projekter, saerlig testning og noedplanlaegning. Mindre positivt er et andet hyppigt forekommende faenomen i disse sektorer, som bestaar i en tendens til at undervurdere de risici, som ikke er direkte knyttet til svigt i informationssystemerne (kreditrisici, potentielle likviditetsstramninger og retstvister). Selv om disse spoergsmaal er udpeget som potentielle problemkilder, kan virksomhederne mangle ressourcer, tid eller blot evne til at traeffe de fornoedne foranstaltninger til at beskytte sig mod saadanne risici.

Forsikringssektoren overvejer risici for forsikringstagere

Forsikringssektoren tager systematisk hoejde for sine kunders aar 2000-relaterede risici paa grund af sektorens aktiviteters fundamentale betydning. Ved beslutningen om, hvorledes disse risici skal angribes og haandteres, fremstaar to metoder tydeligt i EU-landene. Nogle lande, herunder Det Forenede Kongerige, har besluttet ikke at daekke Y2K-relaterede risici; andre, herunder Frankrig og Belgien, har besluttet at daekke dem, forudsat deres kunder har lidt en alvorlig, truende materiel og/eller fysisk skade, selv om man har truffet alle mulige og relevante foranstaltninger for at vaere aar 2000-kompatibel.

Informationen til offentligheden kan forbedres

Formidlingen af information til offentligheden fra finanssektorens side kunne fortsat forbedres. Mange virksomheder mangler fortsat at vedtage proaktive strategier for offentliggoerelse af oplysninger om deres aar 2000-situation. Denne manglende opmaerksomhed vil kunne haemme konkurrencestillingen for hele finanssystemet paa trods af de betydelige fremskridt, som man har gjort.

7.2 Internationale aktiviteter i finanssektoren

Internationale koordineringsaktiviteter

De vigtigste internationale organisationer, som er involveret i finanssektoren, er Global 2000 Group, en uformel gruppering af banker, vekselerfirmaer og forsikringsvirksomheder, som soeger at lette den globale finanssektors arbejde paa at saette finansmarkederne i stand til at leve op til de udfordringer, som aar 2000-skiftet skaber, og Joint Y2K Council, en gruppering af internationale sammenslutninger af finansielle regulerings- og tilsynsmyndigheder.

International testning

En global test af betalingssystemerne er planlagt. Euroclear vil ligeledes koordinere tests i henseende til afregningsprocedurer, planlagt til gennemfoerelse i maj og juni 1999. EU's nationale centralbanker er fuldt ud involveret i disse tests. Der er droeftelser i gang [5] af virkningen af overgangen til aar 2000 for forsikringsindustrien og de noedvendige foranstaltninger for at kunne haandtere overgangen. Y2K-problemet analyseres desuden af baade OECD's forsikringsudvalg og IAIS.

[5] 111. konference for EU-forsikringstilsyn, Amsterdam, oktober 1998

IAIS, den internationale sammenslutning af forsikringstilsyn, udsendte i december 1998 et spoergeskema til alle sine medlemmer. 43 lande svarede, herunder 12 EU-lande. Siden marts 1999 har der foreligget et resumé af resultaterne. De risici, som oftest blev naevnt af forsikringstilsynene, var mulige svigt i de interne IT-systemer, som ville foere til forstyrrelser af forretningsgangene og beskadigelse af arkiver; afhaengigheden af leverandoerer og den mulige stigning i antallet af erstatningskrav, navnlig inden for ansvarsforsikring. To tredjedele af de adspurgte meddelte, at forsikringsselskaberne i deres land ventede en stigning i deres erstatningsansvar inden for ikke-livsforsikring; kun syv ventede ogsaa stigninger inden for livsforsikring. Vaerre er det, at kun 11 af de adspurgte meddelte, at de havde raadgivet selskaber under deres kompetenceomraade om de specifikke forhold ved og konsekvenser af yderligere erstatningskrav. IAIS har udarbejdet et dokument om noedplanlaegning inden for forsikringssektoren, som vil blive udsendt til en bred kreds af forsikringsselskaber og nationale tilsynsmyndigheder.

7.3 Finanssektoren i EU

Noeje overvaagning af bankerne

Forskellige organer spiller en aktiv rolle i forbindelse med overvaagning af pengeinstitutter, herunder Den Europaeiske Centralbank (ECB), de nationale centralbanker, tilsynsmyndigheder, nationale forvaltninger og reguleringsmyndigheder samt fagorganisationer paa baade nationalt og europaeisk plan. Det saerlige bankraadgivningsudvalg, Banking Advisory Committee, hvor nationale tilsynsmyndigheder, nationale centralbanker og finansministerier moedes regelmaessigt, er endnu et forum for udveksling af information om nationale overvaagningsaktiviteter i banksektoren. Overvaagningen omfatter baade informationsindsamling og ad-hoc-kontrol samt koordinering af multilateral testning. Tilsynsmyndigheder og andre nationale myndigheder benytter i denne forbindelse en lang raekke forskellige informationskilder - virksomhederne selv, fagfolk, som er involveret i at loese problemet (f.eks. revisorer) og kommercielle konkurrenter. Desuden har reguleringsmyndighederne i denne sektor om regel omfattende viden om systemekspertisen, kontrollerne og personalet hos de virksomheder, som overvaages.

Ekstern testning planlagt for 2. og 3. kvartal af 1999

Generelt har de banker og finansinstitutter i EU, som er underlagt overvaagning, gennemfoert deres interne tilpasninger, og mange er i gang med interne tests. Naesten alle EU-lande har rapporteret, at der vil blive gennemfoert national ekstern testning i andet og tredje kvartal af 1999. Hvad angaar betalingssystemerne anmoder Den Europaeiske Centralbank hver af de nationale centralbanker om noeje at overvaage fremskridtene i forhold til RTGS (=realtids bruttoafregnings)-systemerne inden for rammerne af TARGET-overgangen til aar 2000, idet der fastlaegges obligatoriske frister for aktioner - intern IT-testning, som skal vaere gennemfoert ved udgangen af april; multilateral testning, som skal vaere gennemfoert ved udgangen af juli, endelige certificeringssystemer, som skal vaere paa plads ved udgangen af september, og testning af noedsystemerne (der er endnu ikke fastlagt nogen frist). Testningen er som regel kompleks og indebaerer en raekke integrerede tests af nationale clearing- og afregningsprocedurer, hvor alle betalingssystemets deltagere er inddraget. Detailbetalingssystemer, herunder pengeautomater, kreditoverfoersler og TPOS-systemer (betaling via terminaler ved salgsstedet), testes ligeledes grundigt.

Der traeffes foranstaltninger mod efternoelere

Nogle lande har bemaerket, et der er opstaaet forsinkelser i Y2K-projekttidsplanerne inden for banksektoren, som primaert skyldes, at leverandoererne har forsinkelser i leveringen af aar 2000-kompatible produkter. Der traeffes forskellige foranstaltninger over for institutioner, som er bagud i forhold til tidsplanen. I Italien udsendes officielle breve, og der gennemfoeres undersoegelser hos de enkelte institutioner. Alle virksomheder, som er under overvaagning, skal afgive en erklaering med en vurdering af deres egen situation, underskrevet af den overordnede ledelse og/eller bestyrelsen, hvori man oplyser institutionens grad af parathed. Nederlandsche Bank vil anmode banker, som fortsat har problemer, og som er bagud i forhold til planlaegningen, om at indsende maanedlige rapporter om deres videre fremskridt. Reguleringsmyndighederne har gjort det klart, at man vil gribe ind over for virksomheder, som ikke indfoerer hensigtsmaessige foranstaltninger.

Det kraeves, at vekselerfirmaer offentliggoer deres grad af parathed

Hvad angaar vekselerfirmaer og boersen overvaager EU's reguleringsmyndigheder de regulerede markeder og markedsvirksomheder, herunder mellemhandleres adfaerd, og sikrer, at vaerdipapirudstedere i fornoedent omfang oplyser om deres situation. I mange lande, eksempelvis Finland og Italien, stiller tilsyns- og reguleringsmyndigheder krav om, at regnskaber og/eller visse rapporter indeholder detaljerede oplysninger om Y2K-paratheden. Der er etableret nationale ordninger til gennemfoerelse af den fornoedne testning af afregningsdatoer. Italienske selskaber melder, at som en del af deres noedplanlaegning har mellemhandlerne allerede etableret en sikkerhedsforbindelse til ordrebehandling og forudgaaende afstemning (pre-matching) som hjaelp i tilfaelde af alvorlige problemer.

Forsikringsselskaber anmodes om at analysere deres portefoeljer

I alle EU-lande har forsikringsvirksomhederne informeret deres kunder - baade enkeltkunder og erhvervskunder - om Y2K-risici og daekningen af saadanne risici i henhold til deres respektive forsikringsaftaler, samt om deres eget ansvar for Y2K-kompatibilitet. I visse lande har selskaberne vedtaget undtagelsesklausuler, som indsaettes i nye og eksisterende aftaler. Visse forsikringsselskaber har endda udsendt spoergeskemaer til stoerre kunder, dels for at fastslaa deres grad af parathed, og dels for at goere dem opmaerksomme paa konsekvenserne af manglende kompatibilitet. I Italien blev forsikringsselskaberne bedt om i deres aarsregnskaber for 1998 at medtage en analyse af den del af forsikringsportefoeljen, som beroeres af Y2K-problemer, der opstaar som foelge af Y2K-svigt hos forsikringstagerne, samt en angivelse af omfanget af de deraf foelgende omkostninger. Eksterne revisorer, som er udpeget til at certificere forsikringsselskabernes regnskaber, vil i saerlig grad vurdere hvert selskabs planer mhp. haandteringen af saadanne Y2K-risici.

Visse lande har oprettet en platform for vurdering af Y2K-relaterede erstatningskrav

Sammenslutningen af forsikringsselskaber i Frankrig, FFSA, har besluttet at oprette en 'teknisk platform', som alle forsikringsselskaber vil kunne benytte fra udgangen af 1999. Der vil blive etableret et net af 150-200 eksperter i Y2K-problemer med viden om mange forskellige aspekter (PC'er, indbyggede systemer, elektronisk udstyr, computere til produktionsstyring og kontoropgaver m.m.). Hvor der rejses forsikringskrav som foelge af skader med tilknytning til Y2K-problemet, vil en enkelt ekspert i hvert tilfaelde blive udpeget til at vurdere aarsagen til de uheld, som direkte eller indirekte skyldes Y2K-skiftet, og at vurdere de foranstaltninger og den noedplanlaegning, som er gennemfoert af de paagaeldende selskaber. Platformen vil kunne benyttes i hele aar 2000 og tjener til at lette anvendelsen af en hurtig, uafhaengig, konsekvent og ubestridelig ekspertise med det formaal at undgaa langvarige sager om forsikringskrav. Ogsaa i Belgien har forsikringssektoren besluttet at forberede sig ved at indfoere en faelles teknisk platform.

8 VANDFORSYNING

Aktiviteterne i vandforsyningssektoren gennemfoeres paa lokalt plan...

Selv om aktiviteterne paa vandforsynings- og spildevandsomraadet generelt er kommet sent i gang, har disse sektorer inden for EU erkendt den trussel, som aartusindproblemet udgoer, og melder nu om fremskridt. I de fleste tilfaelde er overvaagningsaktiviteterne inden for denne sektor blevet gennemfoert paa lokalt plan. I mange lande er der ingen nationale reguleringsmyndigheder, men i stedet landsdaekkende sammenslutninger af vandvaerker. I Danmark har forskningsministeriet gennemfoert pilotprojekter paa omraadet i samarbejde med Kommunernes Landsforening og udsendt resultaterne til de enkelte kommuner.

...hvor der i forvejen findes skrappe noedforsyningsordninger

Vandforsyningssektoren gennemfoerer normalt skrappe, obligatoriske noedforsyningsordninger Som led i kompatibilitetsprogrammerne er man for oejeblikket i faerd med at udarbejde Y2K-noedforsyningsordninger for vandforsyning, -distribution og -genindvinding, samt gennemgaa vigtige noedplaner og stabsplanlaegning. I Nederlandene stilles der for eksempel overordnet krav om, at driften skal kunne opretholdes i fuldt omfang i 10 dage uden tilfoersel af nye forsyninger af energi og kemikalier (baseret paa individuelle noedstroemforsyninger), samt at man skal kunne levere 20-25 dages forsyning af ferskvand uden behov for ny forsyning af vand, idet de eksisterende vandressourcer udnyttes. Vandvaerkernes noedplaner omhandler normalt, hvordan automatiske systemer kan erstattes af manuel styring i tilfaelde af problemer. Saadanne planer gennemgaas for aspekter, specifikke for aartusindskiftet.

Noeglespoergsmaalene er afhaengigheden af energi og IT-leverandoerer...

Hvad angaar spildevandsbehandlingen melder de fleste lande, at dette er saerskilte ministeriers og lokalmyndigheders ansvar. Hver af disse er derfor ansvarlig for egne aartusindprojekter, herunder noedplanlaegningen. Sektorens drift afhaenger af energi. Der kan kun gennemfoeres begraenset drift, naar de normale ressourcer ikke er til raadighed. Der goeres fremskridt i sektoren, selv om afhaengigheden af leverandoererne vaekker bekymring paa grund af mangelen paa oplysninger om visse tekniske anlaeg.

...idet den vaesentligste risiko er risikoen for forurening

Den vaesentligste risiko, som er udpeget inden for denne sektor, er risikoen for forurening af vandindtaget fra stoerre floder som resultat af aartusindproblemet, herunder forurening fra nukleare kilder.

9 KOMMISSIONENS INTERNE AKTIVITETER

Kommissionens initiativer fortsaetter...

Kommissionen fortsaetter med aktivt at forfoelge de initiativer, som blev offentliggjort i Kommissionens Meddelelse KOM 1998 (102).

...hvor interne systemer prioriteres hoejt...

Arbejdet med at goere Kommissionens egne systemer kompatible faar hoejeste prioritet. Gennem regelmaessige moeder mellem generalsekretaeren og generaldirektoererne overvaages fremskridtene konstant gennem den saerlige koordineringsgruppe for organisation og styring (Co-ordination Group on Organisation and Management).

...og der er gjort gode fremskridt

Siden 1996 er alle generaldirektorater blevet anmodet om i deres aarlige informationsplan at medtage specifikke planer om tilpasningen af deres informationssystemer til aar 2000, idet gennemfoerelsen af saadanne planer skal have hoej prioritet i budgetteringen. Der planlaegges ende-til-ende-testning...

Man er saerlig opmaerksom paa at sikre, at det igangvaerende arbejde paa disse missionskritiske systemer, som endnu ikke er kompatible, vil blive afsluttet i rette tid. Verifikationen af den underliggende infrastruktur (hardware, systemsoftware, tredjeparts software) er kommet langt, og kompatibiliteten vil blive sikret i tide. I 1999 vil der blive gennemfoert en raekke individuelle tests i generaldirektoraterne samt en ende-til-ende-test i hele Kommissionen. Ende-til-ende-testen skal validere kompatibiliteten i informationsstroemmene paa de administrative, finansielle og statistiske omraader og i forbindelse med dokumentations- og kontorinformation. Afhaengigt af resultaterne vil de korrigerende aktioner blive forstaerket og prioriteret.

...og de ikke-informationsrelaterede aspekter behandles

En tvaerfaglig gruppe under ledelse af Generalsekretariatet og med repraesentanter fra alle generaldirektorater foelger de igangvaerende aar 2000-aktiviteter hos Kommissionen. Gruppens opgaver omfatter hovedsageligt spoergsmaal, som ikke har relation til informatiksystemerne, f.eks. koordinering af noedplaner til sikring af kontinuiteten i samfundsvigtige tjenester, koordineringen af juridiske Y2K-relaterede spoergsmaal, generelle infrastrukturaspekter (herunder bygninger, sikkerhedssystemer, elevatorer og alle tilknyttede forsyninger) samt informationskampagner rettet mod Kommissionens medarbejdere og offentligheden.

Hvad angaar andre europaeiske institutioner koordinerer det tvaerfaglige udvalg for informatik (CII) aar 2000-kompatibilitetsaktiviteterne for at sikre en faelles strategi i behandlingen af problemet. Kommissionen har desuden arrangeret et symposium med medlemsstaterne og en faelles konference med den portugisiske regering med henblik paa at droefte tilpasningen af de europaeiske informationssystemer til aar 2000. Lignende aktiviteter er planlagt med andre medlemsstater og for SMV.

Kommissionens aktiviteter til lettelse af udvekslingen af information i EU...

Hvad angaar Kommissionens aktioner for at fremme og forenkle en udveksling af information om Y2K-problemet mellem lande og sektorer i EU fortsaetter Kommissionen med at afholde jaevnlige moeder mellem nationale Y2K-koordinatorer og repraesentanter fra industrisammenslutninger. Moedefrekvensen vil stige i loebet af 1999. I hele kommissionsperioden vil de generaldirektorater, der har infrastruktursektorer som arbejdsomraade, samarbejde med relevante sammenslutninger og indsamle information.

...og informationsudveksling mellem civilforsvarsmyndig-hederne

Der gennemfoeres forskellige aktioner i medlemsstaterne for at sikre alarmsystemernes fortsatte funktion, herunder det faelles 112-noedkaldenummer, og for at forberede civilforsvarsmyndighederne paa noedsitutationer, som kan opstaa i forbindelse med aartusindskiftet. Der blev udvekslet erfaringer om noedtjenesternes grad af parathed paa moedet mellem generaldirektoererne for civilforsvar i Wien d. 21. oktober 1998, samt ved de regelmaessige moeder inden for det permanente PNNC-net. I overensstemmelse med beslutningen paa generaldirektoerernes moede sikrer civilforsvarsenheden under Kommissionens tjenestegrene, at der bliver udsendt relevant information.

10 KONKLUSIONER

Betydelige fremskridt siden udgangen af 1998...

Det er vigtigt at bemaerke de betydelige fremskridt, som er sket i behandlingen af aar 2000-problemet inden for kritiske infrastrukturer siden den foregaaende rapport fra Kommissionen blev udsendt i december 1998. Disse fremskridt afspejles i den langt stoerre maengde af information om Y2K-situationen, som nu er tilgaengelig for erhvervsliv, forbrugere og borgere.

...hvor der tegner sig vigtige tendenser

Der tegner sig en raekke vigtige tendenser i alle sektorer og i EU som helhed:

· Regulerings- og tilsynsmyndigheder deltager i hoejere grad i overvaagning og revision af vitale infrastruktursektorer.

· Der gennemfoeres et koordineringsarbejde af saavel sektorspecifikke som nationale og internationale sammenslutninger, der undersoeger problemet hos deres medlemmer og opstiller generelle noedstrategier og retningslinjer.

· Der laegges stoerre vaegt paa bilateral, multilateral, ende-til-ende og national testning.

· Der gennemfoeres flere nationale og sektorspecifikke Y2K-informationskampagner med det formaal at fastholde offentlighedens tillid ved at saette fokus paa essentielle tjenesteudbyderes grad af parathed.

· Der er stoerre adgang til information om fremskridt, resultater, risici og noedplaner.

· Frontloeberne i arbejdet og de forskellige sammenslutninger udvikler "fejlfindingsaktioner", som er beregnet paa at hjaelpe efternoelerne med at komme paa omgangshoejde.

· Det erkendes, at saavel paa infrastrukturomraaderne som i erhvervslivet som helhed halter mindre organisationer fortsat langt bagefter de store virksomheder i behandlingen af Y2K-problemet.

· Man er afhaengig af, at IT-systemleverandoererne offentliggoer noejagtige oplysninger om deres produkters kompatibilitet, og, hvor dette er noedvendigt, leverer opgraderinger i rette tid.

At inddrage sektorspecifikke og internationale organisationer i noedplanlaegningen er afgoerende for dens succes

Foer 1999 syntes mange sektorspecifikke, nationale og internationale organisationer at have vanskeligt ved at finde det rette grundlag for at kunne yde praktisk bistand til deres brugere i forberedelserne paa aar 2000-skiftet. Men nu, hvor virksomhederne er begyndt at se ud over deres egne interne systemer, er sammenslutninger og organisationer i stand til at lette udvekslingen af information, udvikle faelles retningslinjer og, hvad der er saerlig vigtigt, bistaa i noedplanlaegningen. Gennemfoerelsen af sektorspecifikke og internationale noedstrategier vil uden tvivl blive til en kritisk succesfaktor for behandlingen af Y2K-problemet paa det internationale plan.

EU's offentlige forsyningsvirksomheders paalidelighed er meget hoej...

I EU i dag er de offentlige forsyningsvirksomheders paalidelighed saa hoej, at forbrugerne er tilboejelige til at tage det for givet, at de fortsat vil modtage stroem og vand og hoere en klartone, naar de loefter telefonroeret. Alligevel er der ikke nogen offentlig forsyningsvirksomhed, som for oejeblikket vil vaere parat til at give nogen forbruger en absolut garanti for uafbrudt tjeneste paa nogen bestemt dag. Det er derfor ikke underligt, at leverandoererne ogsaa naegter at give saadanne garantier for aartusindskiftet, hvor omfanget af den potentielle virkning af eksterne faktorer hinsides leverandoerernes kontrol over egne driftsaktiviteter er meget vanskelig for nogen organisation at fastslaa.

...og risikoen for vaesentlige afbrydelser er tilsvarende lav

Det er aabenbart, at virksomheder og organisationer i hele EU har erkendt deres ansvar for at tackle aar 2000-computerproblemet og nu er i faerd med at demonstrere deres evner til at goere dette. Den overordnede vurdering er, at risikoen for vaesentlige afbrydelser i funktionen af EU's infrastrukturer i perioden omkring aartusindskiftet er begraenset. Eventuelle problemer vil med sandsynlighed vaere af lokal art og opstaa i mindre organisationer. Da saadanne risici, uanset deres begraensede omfang, fortsat eksisterer, udfoldes der inden for hver sektor bestraebelser paa at etablere detaljerede, omfattende noedplaner til afhjaelpning af disse risici.

11 BILAG

Herunder foelger en liste over Web-steder, hvorfra der kan hentes yderligere information:

National og statslig information

Det Forenede Kongerige (UK) http://www.open.gov.uk/year2000 (UK-planer/parathed)

http://www.bug2000.co.uk (UK's infrastrukturer - resultaterne af alle vurderinger findes paa dette Web-sted)

Graekenland http://www.year2000.gr

Luxembourg http://www.crpht.lu/an2000

Frankrig http://www.premier.ministre.gouv.fr

http://www.an2000.gouv.fr (regering)

http://www.industrie.gouv.fr/site/industrie/home/navi/page/industrie (erhvervsliv)

http://www.justice.gouv.fr/publicat/an2000.htm (retssystem)

http://www.defense.gouv.fr/sdsic/a2000/index.html (forsvar)

http://www.equipement.gouv.fr/an2000/1000.htm (transport/logistik)

http://www.education.gouv.fr/actu/an2000/plan.htm (undervisning)

http://www.diplomatie.fr/actual/dossier/an2000.html (udenrigsspoergsmaal)

http://www.interieur.gouv.fr/an2000 (indenrigsspoergsmaal)

http://www.agriculture.gouv.fr/index.html (landbrug)

http://www.jeunesse-sports.gouv.fr/francais/misan2000/index.htm (ungdom/sport)

http://www.santé.gouv.fr/htm/pointsur/an2000/index.htm (sundhed)

Sverige http://www.statskontoret.se/2000/sfs.htm

http://www.2000-delegationen.gov.se/arbete/direktiv.htm

Spanien http://www.map.es/csi/2000.htm

Portugal http://www.missao-si.mct.pt/P2000/index1.html (nationalt Web-sted)

http://www.iapmei.pt/idex/informacao/ano2000.html (SMV)

http://www.inst-informatica.pt/ANO2MIL/2mil001.htm

http://www.min-plan.pt/menu/tforce/index.html

Schweiz http://www.millennium.ch (nationalt Web-sted)

http://www.efd.admin.ch/aktuell/2000/index.htm (offentlige myndigheder)

Energisektoren:

Nederlandene http://www.energie2000.nl

http://www.emp.nl

Italien http://www.enel.it

Spanien http://www.endesa.es/2000/index.htm

http://www.repsol.es/webrepsol/esp/inversor/efecto2000.htm

http://www.miner.es

Graekenland http://www.dei.gr/dei-en.htm

http://www.depa.gr/eng.index.html

http://www.dep.gr

Sverige http://el2000.com/index.html

http://www.stem.se/om_myndigheten/y2k.html

Finland http://www.finergy.com

http://www.fingrid.com

http://www.neste.fi/konserni/2000/index.html

http://www.gasum.fi/frindex_eng.htm

Frankrig http://www.edf.fr (elektricitet)

http://www.gdf.fr (gas)

Luxembourg http://www.cegedel.lu

Schweiz http:// www.strom.ch (elektricitet)

http://www.erdgas.ch (gas)

Norge http://www.enfo.no/index.cfm

http://www.statnett.no/y2k/index.html

http://www.npd.no/y2k/

Transportsektoren generelt

Spanien http://www.mfom.es

Luftfartssektoren:

Finland http://www.ilmailulaitos.com/english/ (Civil luftfartsmyndighed)

Graekenland http://www.olympic-airways.gr

Sverige http://www.lfv.se/sakerhet/y2k/y2krs03.pdf

Schweiz http://www.atraxis.com

Soefartssektoren:

Internationalt http://www.ship2000.com (faelles Web-sted for International Chamber of Shipping (ICS), United Kingdom P&I Club og Lloyd's Register)

Graekenland http://www.yen.gr

Belgien http://www.zeebruggeport.be

Sverige http://www.sjofartsverket.se/frameset.htm

Norge http://www.rederi.no/no/bibliotek/y2k/

Jernbanesektoren:

Finland http://www.rhk.fi/defeng.htm (Den finske jernbaneadministration)

http://www.vr.fi (De finske statsbaner)

Graekenland http://www.ose.gr

Frankrig http:// www.sncf.fr

http://www.ratp.fr

Sverige http://www.banverket.se/framtiden/ar2000.htm

Schweiz http://www.sbb.ch

Vejtrafiksektoren:

Frankrig http://www.equipement.gouv.fr/an2000/1000.htm

Graekenland http://www.oasa.gr (Athens bytransportsammenslutning)

Telekommunikationssektoren:

Internationalt http://www.itu/y2k (resumeer af de enkelte virksomheders svar paa spoergeskemaerne kan findes paa dette ITU-Web-sted)

Det Forenede Kongerige (UK) http://www.oftel.gov.uk/bug2000.htm

Spanien http://www.sgc.mfom.es/efecto/efecto.htm

Graekenland http://www.ote.gr (Den graeske telekommunikationsorganisation)

http://www.cosmote.gr/e_mainpage1.htm

http://www.panafon.gr/en

Sverige http://www.pts.se/aktuellt/2000-rap.pdf

Frankrig http://www.france.telecom.fr

Luxembourg http://www.y2k.lu

Finland http://www.sonera.fi/english/year2000.html (Sonera Oyj)

http://www.hpy.fi/yritys/vuosi2000 (Finnet Group)

Norge http://www.telenor.no/bedrift/ar2000

Schweiz http://www.swisscom.com/2000ok

Atomkraftsektoren:

Finland http://www.stuk.fi

Sverige http://www.ski.se/

Schweiz http://www.hsk.psi.ch/aktuel.html

Finanssektoren:

Nederlandene http://www.dnb.nl

Italien http://www.bancaditalia.it

http://www.cipa.it

http://techinfo.sia.it

http://www.consob.it

http://www.borsaitalia.it

http://www.cedborsa.it

http://www.isvap.it

UK http://www.bba.org.uk (information fra BBA om forberedelserne i finanssektoren i Det Forenede Kongerige)

http://www.bankofengland.co.uk (indeholder Bank of England's "Blue Book")

Spanien http://www.cnmv.es/A2000/efecto2000.htm

http://www.ipyme.org/inipyme/prog4.htm

Graekenland http://www.hba.gr

Tyskland http://www.bakred.de (Bundesaufsichtsamt fuer das Kreditwesen)

http://www.bundesbank.de (Deutsche Bundesbank)

http://www.bav-bund.de (Bundesaufsichtsamt fuer das Versicherungswesen)

http://www.bawe.de (Bundesaufsichtsamt fuer den Wertpapierhandel)

Finland http://www.bof.fi (Bank of Finland)

http://www.rata.bof.fi/english/Faq/Faq.html (Den finske tilsynsmyndighed)

http://www.hex.fi/y2k/index.html (Helsingfors fondsboers)

Frankrig http://www.afb.fr/pascfonb.htm

http://www.paribas.com

Portugal http://interbolsa.pt/index.htm

Sverige http://www.fi.se/fffs/1998/fs9818.htm

Schweiz http://www.swissbanking.org/e/Pages/swissbanking.htm

Norge http://www.finans.dep.no

Vandforsyningssektoren:

Sverige http://www.slv.se/vatten/index.htm

Frankrig http://www.generale-des-eaux.com

http://www.suez-lyonnaise-eaux.fr

http:// www.bouygues.fr

Finland http://www.vvy.fi

Spanien http://www.mma.es/2000.htm

Danmark http://www.dkvand.dk/index1.htm

http://www.kl.dk/siab.asp-o_id=1869

Norge http://www.norvar.no