Henstilling med henblik på

RÅDETS HENSTILLING

om Den Tjekkiske Republiks nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Den Tjekkiske Republiks konvergensprogram for 2012-2015

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], særlig artikel 5, stk. 2,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen[2],

under henvisning til beslutninger fra Europa-Parlamentet[3],

som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

(1) Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Europa-Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget koordinering af de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge EU's potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

(2) Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker[4], som tilsammen udgør de "integrerede retningslinjer". Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

(3) Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling om Den Tjekkiske Republiks nationale reformprogram for 2011 og afgav udtalelse om Den Tjekkiske Republiks konvergensprogram for 2011-2014.

(4) Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerer starten på det andet europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen[5], hvori den ikke identificerede Den Tjekkiske Republik som en af de medlemsstater, hvor der skulle udføres en dybdegående undersøgelse.

(5) Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne for finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og vækstfremmende tiltag. Det understregede nødvendigheden af at videreføre en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder for økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, bekæmpe arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

(6) Den 25. april 2012 afleverede Den Tjekkiske Republik sit konvergensprogram for perioden 2012-2015 og den 13. april 2012 sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

(7) Baseret på vurderingen af konvergensprogrammet for 2012 i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenario, der danner grundlag for programmets budgetfremskrivninger, er plausibelt. Ifølge konvergensprogrammet forventes BNP-væksten at nå 0,2 % og 1,3 % i 2012 og 2013 sammenlignet med henholdsvis 0 % og 1,5 % i 2012 og 2013 ifølge Kommissionens forårsprognose af 2012. Programmets budgetstrategi har til formål at skabe balance i budgettet i 2016. Det offentlige underskud på 2,9 % af BNP i 2013 er i tråd med fristen for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, jf. Rådets henstilling af 2. december 2009. Den årlige finanspolitiske indsats på 0,9 % af BNP i perioden 2010-2013, der bygger på en (genberegnet) strukturel saldo[6], ligger en anelse under indsatsen på 1 % af BNP, som Rådet henstillede til. I programmet bekræftes den tidligere mellemfristede budgetmålsætning om et underskud på 1 % af BNP, som afspejler de krav i stabilitets- og vækstpagten, der skal opfyldes i 2015. Fremskridt med hensyn til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning udgør 0,8 % og 0,7 % af BNP i henholdsvis 2014 og 2015, baseret på den (genberegnede) strukturelle saldo, og vækstraten for de offentlige udgifter er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagtens udgiftsmål. Programmets budgetmæssige fremskrivninger er forbundet med adskillige usikkerhedsfaktorer. Loven om finansiel godtgørelse til kirker, som i øjeblikket drøftes i det nationale parlament, vil øge det offentlige underskud med 1,5 % af BNP i året efter ikrafttrædelsen. Mere generelt indebærer arten og omfanget af de planlagte konsolideringsforanstaltninger på både indtægts- og udgiftssiden en betydelig risiko for holdbarheden af den finanspolitiske tilpasning efter program­perioden. Budgettilpasningen har hidtil først og fremmest været baseret på lineære nedskæringer, som også påvirker vækstfremmende udgifter. Yderligere besparelser, der beløber sig til næsten 1 % af BNP, i udgifterne til den offentlige forvaltning er planlagt i perioden 2013 – 2015, men programmet indeholder ikke tilstrækkeligt præcise oplysninger herom. Endelig er hovedparten af de planlagte indtægtsforøgende foranstaltninger af midlertidig art og forventes at udløbe i 2015. Ifølge programmet forventes gældskvoten at toppe på 45,1 % af BNP i 2013 og derefter aftage, fortrinsvis på grund af den forventede løbende forbedring af den primære saldo.

(8) I 2011 godkendte de tjekkiske myndigheder en forhøjelse af den nedsatte momssats og punktafgifterne på tobak; de godkendte også en større skattereform, som påvirker beskatningen af arbejdskraften, og som forventes at træde i kraft i 2014. Der er vedtaget yderligere ændringer af skattesystemet på regeringsplan i april 2012. Nogle af disse ændringer vedrører miljøafgifter og boligbeskatning, som i øjeblikket beskattes for lavt. De foreslåede bestemmelser om arbejdskraftbeskatningen har en midlertidig karakter, hvilket vil skabe yderligere omkostninger ved at overholde disse og gøre dem mindre forudsigelige for skatteyderne. Endvidere tages der i det nye forslag kun delvist højde for den lave reelle beskatning af selvstændige erhvervsdrivende sammenlignet med lønmodtagere, fordi der gøres udstrakt brug af faste beløb og skattefradrag. Endelig vedtog regeringen foranstaltninger til bekæmpelse af svig med moms og brændstofafgifter og tog de første skridt til at indføre en fælles skatteinddrivelsesinstans. Men overholdelsen af skattereglerne er stadig et problem, og det nuværende skatteopkrævningssystem bygger ikke på en koordineret helhedsstrategi for overholdelse af skattereglerne.

(9) Den tjekkiske regering godkendte og gennemførte til dels en reform af pensionssystemet med henblik på at genskabe finanspolitisk holdbarhed og øge pensionsopsparingen. De fremskrevne finanspolitiske ubalancer i pensionssystemet er stadig høje i forhold til EU-gennemsnittet. En eksplicit sammenkædning mellem den gældende pensionsalder og den forventede levealder indgik ikke i reformen. Den nye finansierede søjles kapacitet til at bidrage til højere gennemsnitlige pensioner i fremtiden afhænger af, hvilken andel af arbejdstagerne, navnlig yngre arbejdstagere, der deltager i den, og af det forventede afkast på lang sigt. Der blev imidlertid ikke bebudet foranstaltninger med henblik på at stimulere arbejdsmarkedsdeltagelsen inden for denne søjle, og der bør gives mere vejledning til potentielle opsparere. Derudover udgør den nye førtidspensionsordning, som regeringen har foreslået, en væsentlig risiko for reformernes troværdighed og rækkevidde med hensyn til at opnå såvel en effektiv forhøjelse af pensionsalderen som tilstrækkelige pensioner.

(10) Den samlede arbejdsløshed ligger under EU-gennemsnittet, men kvinder med børn og andre udsatte grupper har vanskeligt ved at udnytte deres potentiale på arbejdsmarkedet. Et tidligere tilbagevenden fra forældreorlov, hvilket ville forebygge tab af færdigheder, forudsætter lettere adgang til børnepasning især for børn under tre år. I den forbindelse lempede regeringen de tekniske krav til etablering af børnehaver, der drives som selskaber, og den påtænker at indføre skattefordele for at opmuntre til at udbrede privat børnepasning, og derigennem gennemfører den henstillingerne delvist. Men eftersom kun 3 % af børn under 3 år passes i formel børnepasning (i forhold til 24 % i EU-27 i 2009), er der behov for yderligere foranstaltninger med henblik på at øge arbejdsmarkedsdeltagelsen for forældre med småbørn.

(11) Der er vedtaget flere foranstaltninger for at forbedre den offentlige arbejdsformidling (PES). Regionale arbejdsformidlingskontorer blev underlagt et nyt centralt arbejdsformidlingskontor, og som led i en bredere reform af de sociale ydelser blev ansvaret for udbetaling af sociale ydelser uden for forsikringsordningen overført fra kommunerne til arbejdsformidlingskontorer. Den heraf følgende øgede arbejdsbyrde vil imidlertid lægge yderligere pres på de offentlige arbejdsformidlingers personale, hvor antallet af ansatte faldt med 12 % i 2011. Med henblik på at forbedre arbejds­formidlingen er der indført en ordning med udlicitering af arbejdsformidlingsydelser til private agenturer. Gebyrstrukturen synes imidlertid utilstrækkelig. Der er behov for en yderligere indsats for at sikre bedre kvalitet og effektivitet på områderne uddannelse, jobsøgningsbistand og individualiserede tjenester. De nødvendige midler og incitamenter vil skulle tilvejebringes. Effektiviteten bør vurderes for at målrette ordningen bedre, hvis interventionerne og finansieringen af aktiveringsprogrammerne gøres resultatorienteret.

(12) Der stadig er rige muligheder for at forbedre den offentlige forvaltnings effektivitet trods de seneste forbedringer på nogle områder, f.eks. e-forvaltningsydelser og reduktion af virksomhedernes administrative byrde. Hovedresultatet med hensyn til strategien for korruptionsbekæmpelse er vedtagelsen af den nye lov om offentlige indkøb, der har været i kraft siden april 2012. Ikke desto mindre vil en korrekt håndhævelse og gennemførelse af loven være afgørende for dens troværdighed og effektivitet. Der er endnu ikke taget skridt til at behandle spørgsmålet om anonym aktiebesiddelse. Loven om offentlige ansatte er stadig under udarbejdelse, men må vedtages hurtigst muligt for at give forvaltningen den fornødne stabilitet. Endvidere har uregelmæssigheder i forbindelse med offentlige indkøb og det faktum, at den offentlige forvaltnings styrings- og kontrolsystemer ikke fungerer optimalt, været væsentlige kilder til problemer i forbindelse med anvendelsen af EU's midler.

(13) Den tjekkiske økonomi har behov for at mobilisere faktorer, der letter overgangen til innovationsbaseret vækst, højere merværdi og menneskelig kapital, fordi mulighe­derne for yderligere reel konvergens, der bygger på kapitalintensiv vækst, forekommer relativt begrænsede. En reform af de videregående uddannelser drøftes i øjeblikket. Selv om denne reform omfatter en gennemgang af den nuværende akkrediterings­proces, er den ikke tilstrækkeligt præcis i henseende til det centrale spørgsmål om standarder for evaluering af kvaliteten, og da der ikke foretages en systematisk indsamling og analyse af data, har reformen ikke opnået støtte fra akademiske kredse. Efter at tjekkiske elever har oplevet en tilbagegang i deres resultater, har regeringen iværksat foranstaltninger for at sikre minimuslæringsresultater tillige med en strategi for landsdækkende computerbaserede prøver. Disse foranstaltninger er imidlertid alt for afgrænsede til at øge kvaliteten af og ligheden i den obligatoriske skolegang.

(14) Inden for rammerne af det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Den Tjekkiske Republiks økonomiske politik. Den vurderede konvergensprogrammet og det nationale reformprogram. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Den Tjekkiske Republik, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger i henhold til "det europæiske semester" afspejles i henstilling 1 til 6 nedenfor.

(15) På baggrund af denne vurdering har Rådet undersøgt Den Tjekkiske Republiks konvergensprogram, og Rådets udtalelse[7] afspejles især i henstilling 1 nedenfor,

HENSTILLER, at Den Tjekkiske Republik i perioden 2012-2013 tager skridt til:

1. at sikre de planlagte fremskridt i henseende til en rettidig korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. I dette øjemed bør budgettet for 2012 gennemføres fuldt ud, og der foretages en specifikation af varige foranstaltninger, der vil være nødvendige for i 2013 at opnå den gennemsnitlige årlige strukturtilpasning, som er angivet i Rådets henstilling som led i proceduren for uforholdsmæssigt store underskud. Efterfølgende sikres en passende strukturjusteringsindsats for derigennem at gøre tilstrækkelige fremskridt med hensyn til den mellemfristede målsætning, og herunder opfyldes udgiftsmålet. I den forbindelse bør lineære nedskæringer undgås, vækstfremmende udgifter beskyttes, og bestræbelserne på at forbedre de offentlige udgifters effektivitet optrappes. Råderummet for skattestigninger, som skader væksten mindst muligt, udnyttes. Den høje skattebyrde på arbejdskraft overflyttes til boligskatter og miljøafgifter. Forskellene i den skattemæssige behandling af lønmod­tagere og selvstændige mindskes. Der bør træffes foranstaltninger til at forbedre skatteopkrævningen, nedbringe skatteunddragelse og forbedre overholdelsen af skattereglerne, herunder ved at gennemføre en fælles inddrivelsesinstans for alle skatter og afgifter

2. at indføre yderligere ændringer af den offentlige pensionsordning for at sikre dens holdbarhed på lang sigt. Planer om at muliggøre en tidligere fratrædelse fra arbejdsmarkedet bør genovervejes. Der bør sikres en bred deltagelse af unge arbejdstagere i den påtænkte finansierede ordning med henblik på at forbedre pensionernes tilstrækkelighed

3. at træffe yderligere foranstaltninger for at øge udbuddet af pasningsfaciliteter til børn i førskolealderen til rimelige priser og af god kvalitet

4. at styrke offentlige arbejdsformidlingstjenester ved at øge kvaliteten og effektiviteten af uddannelse, jobsøgningsbistand og individualiserede tjenester, herunder af udliciterede tjenester

5. hurtigst muligt at vedtage og gennemføre loven om offentlige ansatte for at fremme den offentlige forvaltnings stabilitet og effektivitet og dermed undgå uregelmæssigheder. En passende gennemførelse af den nye lov om offentlige indkøb bør sikres. Spørgsmålet om anonym aktiebesiddelse behandles. En korrekt anvendelse af EU-midler sikres, og kampen mod korruption intensiveres

6. at vedtage den nødvendige lovgivning, hvorved der indføres et gennemskueligt og klart defineret system til evaluering af videregående uddannelsesinstitutioners og forskningsinstitutioners kvalitet. Det bør sikres, at finansieringen er holdbar, og at den knyttes til resultatet af kvalitetsvurderingen. Der bør etableres en evalueringsramme, som er målrettet en forbedring af den obligatoriske undervisning.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand

[1] EUT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

[2] KOM(2012) 303 endelig.

[3] P7_TA(2012) 0048 og P7_TA(2012) 0047.

[4] Rådets afgørelse 2012/238/EF af 26. april 2012.

[5] COM(2012) 68 final.

[6] Konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionen på grundlag af oplysningerne i programmet efter den i fællesskab aftalte metode.

[7] I henhold til artikel 9, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.