[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 1.2.2008

SEK(2008) 112

ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE

Ledsagedokument til MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET Udvikling af et fælles miljøinformationssystem (SEIS) RESUME AF KONSEKVENSANALYSERAPPORTEN {KOM (2008) 46 endelig} {SEK(2008) 111}

ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE

Ledsagedokument til MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET Udvikling af et fælles miljøinformationssystem (SEIS) RESUME AF KONSEKVENSANALYSERAPPORTEN

Denne konsekvensanalyse er blevet udarbejdet af Kommissionens tjenestegrene til at støtte meddelelsen om "Udvikling af et fælles miljøinformationssystem (SEIS)"

Den almene baggrund for meddelelsen gælder behovet for information af høj kvalitet til støtte for udarbejdelse og gennemførelse af en miljøpolitik på linje med princippet om bedre lovgivning. Dette behov findes samtidig med en voldsom udvikling i informations- og kommunikationsteknologien, der giver et betydeligt råderum for strømlining af rapporteringssystemer og mere effektiv udnyttelse af tilgængelige data.

Specifikke problemer omfatter behovet for yderligere at forenkle rapporterings- og overvågningskravene og mindske den administrative byrde i forbindelse hermed, udbedre mangler med hensyn til at få data i rette tid, deres tilgængelighed, pålidelighed og relevans, forspildte chancer i forbindelse med modernisering af den offentlige sektor og udbuddet af e-forvaltningstjenester på miljøområdet og mangler i forbindelse med kapaciteten til hurtigt at gøre data til politikrelevant information og gennemføre integrerede tilgange for at gøre miljøpolitikken effektiv.

Der er adskillige initiativer på vej på europæisk og nationalt plan, der vil klare nogle af de ovennævnte problemer. På trods af disse initiativer forbliver det imidlertid en væsentlig udfordring i Europa og globalt at systematisere det enorme opbud af allerede indsamlede miljødata og -information, at integrere denne masse, hvor det er ønskeligt i eksisterende data og information fra det sociale og økonomiske område, at stille dem til rådighed sammen med værktøjer, der giver eksperter mulighed for at foretage deres egne analyser og formidle alle oplysningerne på måder, så offentlige beslutningstagere og offentligheden generelt umiddelbart kan forstå dem og anvende dem som udgangspunkt for deres egne handlinger. Samtidig skal medlemsstaterne og EU-institutionerne have et effektivt og moderne 'rapporteringssystem' for at opfylde deres forpligtelser i henhold til fællesskabslovgivningen og den internationale miljøpolitik, alt imens dobbeltarbejde, overlapninger og overflødigt arbejde undgås.

De generelle mål for SEIS er at forbedre kvaliteten og tilgængeligheden af de oplysninger, der er nødvendige for at udforme og gennemføre Fællesskabets miljøpolitik, at mindske den administrative byrde for medlemsstaterne og EU-institutionerne og modernisere rapportering og fostre en udvikling af informationstjenester og -anvendelser, som alle berørte parter kan anvende og udnytte.

De specifikke mål er:

1) sikre en klar politisk opbakning om et sæt principper, som det fælles miljøinformationssystem skal baseres på

2) fortsætte rationaliseringen af 'videnbasen' ved hjælp af en vurdering og strømlining af eksisterende rapporteringskrav i miljølovgivningen og samtidig gennemføre informations- og kommunikationsteknologiske løsninger til elektronisk rapportering

3) indgå og gennemføre aftaler om data- og informationsdeling ud over en effektiv informations- og kommunikationsteknologiinfrastruktur for at fremme opdagelsen, vurderingen og delingen af miljødata og -information samt adgangen hertil

4) udbygge og om nødvendigt oprette omkostningseffektive og fleksible, men dog langtidsholdbare, overvågningsinfrastrukturer og undersøgelser vedrørende indsamling og arkivering af formålstjenlige miljødata.

Ud over "nulløsningen" (dvs. uden at ændre noget) er der blevet fastlagt fire muligheder:

- Mulighed 1: meddelelsen i sig selv, hvilket svarer til specifikt mål 1. Hovedmålet med meddelelsen er at give en politisk og begrebsmæssig ramme, der er nødvendig som vejledning for igangværende processer, der går i en fælles retning, og som fostrer nye tiltag, der deler samme mål. Meddelelsen anfører også den række principper, som SEIS er baseret på

- mulighed 2: ajourføring af direktivet om standardiseret rapportering, der svarer til det specifikke mål 2, men som også, i det mindste indirekte, kunne tjene det specifikke mål 3. Målet vil være et kritisk og grundigt eftersyn af direktivet i lyset af dets mangler og den igangværende udvikling i direktiverne under dets anvendelsesområde. En sådan ajourføring vil gøre det muligt at afspejle nye tendenser i udformningen af miljøpolitikken og samtidig at sikre en mere sammenhængende og harmoniseret rapporteringsramme

- mulighed 3: udvidelse og/eller harmonisering af den pligtige dataindsamling og -arkivering ifølge fællesskabsbestemmelserne. Denne mulighed svarer til det specifikke mål 4 og vil indebære en vurdering af de nuværende fremgangsmåder i forhold til dette specifikke mål og de overordnede mål for SEIS. Der vil om nødvendigt blive foreslået ændringer i den gældende lovgivning og fremsat nye forskriftsforslag til at udfylde eventuelle mangler i data eller observationsinfrastrukturer

- mulighed 4: nye rammebestemmelser for SEIS, der omfatter overensstemmelse og den tidligere pligtige rapportering, hvilket ville medføre fuld opnåelse af de specifikke mål 2 og 3. Det ville omfatte bestemmelser med henblik på at øge kvaliteten og tilgængeligheden af de data, der er nødvendige for at udforme og vurdere miljøpolitikken inden for logisk sammenhængende rammer, og fuldstændig strømlining af de forskellige nuværende tilgange til dataindsamling, -overvågning og -rapportering i henhold til de gældende miljøforskrifter.

Omkostninger og fordele ved gennemførelsen af SEIS vil afhænge af den periode, hvorover det sker, og de præcise foranstaltninger, der træffes for at virkeliggøre det. De potentielle fordele ved et sådant system kan imidlertid ikke desto mindre forventes at være betydelige. Forbedring af mekanismerne til indsamling, udveksling og anvendelse af dataene kan forventes i betydelig grad at forøge den anvendelse, der gøres af disse data, samtidig med at omkostningerne for brugerne reduceres betydeligt. Forbedringer i adgangen til og interoperabiliteten af datasystemer vil også reducere behovet for rapporteringskrav og føre til en strømlining af datakrav og datastrømme, herunder udfasning eller ophævelse af forældede eller overflødige rapporteringskrav. Andre fordele omfatter bedre lovgivning, mere effektive analyser på EU-plan, effektivitetsforbedringer i forbindelse med opfyldelse af internationale politikrelaterede forpligtelser og evalueringskrav, inddragelse af borgerne gennem udbredt tilgængelighed af oplysninger, større tilgængelighed af data til brug for forskerne og bedre profilering af EU i diverse globale fora.

På omkostningssiden forventes det, at selv relativt små startinvesteringer til gennemførelse af SEIS-visionen vil, hvis de er ordentlig gennemtænkt, medføre økonomiske, samfundsmæssige og miljømæssige fordele, der til gengæld kan geninvesteres i en videreudvikling af systemet. De investeringstyper, der bliver nødvendige, omfatter en større indsats for at gennemføre Inspire-direktivet; en eventuel ændring af organisations- og forretningsmodeller i de berørte institutioner, der beskæftiger sig med indsamling og behandling af miljørelevante data; en fortsat og udvidet indsats i EU-institutionerne og -organerne for at ajourføre og strømline forskriftskravene og de centraliserede rapporteringssystemer; yderligere analyse for at klarlægge de reelle data- og informationskrav og udvikle de nødvendige forskrifter og/eller finansielle instrumenter, og yderligere investeringer for at frembringe nye data, der ikke indsamles i øjeblikket, men som anses for væsentlige til at underbygge politikken, eller at harmonisere overvågnings- og datasystemer.

Ajourføring af direktivet om standardiseret rapportering vil øjeblikkeligt medføre forenklingsfordele, vil desuden hjælpe med til at udløse yderligere strømlining i medlemsstaterne og overensstemmelse med SEIS-principperne. Navnlig borgerne vil få fordele ved større gennemsigtighed og tilgængelighed af oplysninger, der fuldt ud udnytter de hurtigt udviklende informations- og kommunikationsteknikker.

Der forekommer også at være et betydeligt råderum for forbedring af omkostningseffektiviteten af de nationale overvågningsbestræbelser gennem yderligere harmonisering. Mere generelt anslås costbenefitforholdet af miljøovervågning at være særdeles positivt, så yderligere harmonisering og endog udvidelse af de nugældende overvågningskrav bør ikke udelukkes på nuværende stade. Det er imidlertid nødvendigt med en mere detaljeret analyse, herunder eventuelt pilotordninger hvor medlemsstater inddrages, før der overvejes specifikke forskriftsforslag.

Baseret på ovenstående analyse anses mulighederne 1 til 3 for berettigede. Den fjerde mulighed med fastlæggelse af nye forskriftsrammer med detaljerede forpligtelser ville være den mest vidtrækkende med hensyn til at sikre, at SEIS-målene opfyldes, men den kunne anses for at være overregulerende, kunne også mangle den fleksibilitet, der muliggør en mere spontan tilpasning til udviklingen i politiske prioriteter og teknologiske muligheder og kunne anses for at være i strid med subsidiaritetsprincippet. Ikke desto mindre fortjener et sådant instrument yderligere overvejelser i de kommende år på grund af dets potentielle effektivitet.