GLOSSAR

Direkte arbejdspladser :

Arbejdspladser, der er skabt af aktiviteter, som der er ydet EFRU-støtte til.

For eksempel er de arbejdspladser, der er skabt med henblik på administration af et hotel, direkte, mens de arbejdspladser, der vedrører opførelsen af hotellet, ikke anses for at være direkte.

EAFW :

Equivalent Annual Full Time Worked (omregnet til årlig fuldtidsbeskæftigelse – årsværk).

EAFW = fysiske ressourcer x procentdel af arbejdstid x aktivitetsperiode i løbet af året.

Når en person arbejder 50 % i fire måneder, svarer det f.eks. til 0,17 EAFW.

Denne metode blev brugt til at beregne det antal skabte eller bevarede arbejdspladser, der er nævnt i beretningen.

Effektivitet : I hvilket omfang målene for en aktion blev opfyldt.

EFRU :

Den Europæiske Fond for Regionaludvikling.

EFRU er en af strukturfondene. Den er et finansielt instrument, der skal styrke den økonomiske og sociale samhørighed mellem EU’s regioner. EFRU-interventionerne gennemføres primært via operationelle programmer, som omfatter en lang række projekter.

Forvaltningsmyndighed : Myndighed, som medlemsstaten har udpeget til at forvalte en foranstaltning, som regel i form af et operationelt program.

Operationelt program : Dokument godkendt af Kommissionen, der omhandler en sammenhængende række prioriterede områder med flerårige foranstaltninger. Projekter, der samfinansieres af strukturfondene, skal høre under en foranstaltning.

Strukturfonde : EU’s vigtigste politikinstrument til opnåelse af traktatens mål om økonomisk og social samhørighed.

RESUMÉ

I. Turisme er den tredjestørste økonomiske sektor på verdensplan og den største tjenesteindustri i Den Europæiske Union (EU). Det er en aktivitet, der spiller en stadigt større rolle, og som bidrager til såvel økonomisk vækst som beskæftigelse.

II. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling afsatte 4623 millioner euro til materielle investeringer i turistsektoren i programperioden 2000-2006. Projekterne udvælges og forvaltes af forvaltningsmyndighederne i medlemsstaterne.

III. Ved denne revision blev der fortrinsvis set på, hvilke resultater der var opnået med hensyn til vækst og beskæftigelse, som er de overordnede mål for strukturfondene. Oplysningerne blev indsamlet direkte fra 206 tilfældigt udvalgte projektansvarlige, for at man kunne danne sig et repræsentativt overblik over situationen på EU-plan.

IV. Retten undersøgte, om turismeprojekterne

a) leverede de forventede resultater

b) har givet bæredygtige resultater

c) blev iværksat, fordi der blev ydet EU-støtte.

V. Retten konstaterede, at:

a) de fleste projekter havde opnået flere resultater, enten skabelse eller bevarelse af arbejdspladser (58 %) eller skabelse af modtagekapacitet (73 %) eller af turistaktiviteter (74 %). 44 % af projekterne havde opnået resultater i alle tre kategorier

b) de projekter, som der var sat mål for, havde i gennemsnit nået 75 % af målene om skabelse eller bevarelse af arbejdspladser og 93 % af målene om modtagekapacitet. Selv når der ikke var sat sådanne mål, opnåede nogle af projekterne alligevel visse resultater

c) der var forskelle med hensyn til mål, indikatorer og kontrol i de besøgte regioner

d) da revisionen fandt sted, var 98 % af de fuldførte projekter stadig operationelle, og 94 % af de arbejdspladser, der var blevet skabt eller bevaret gennem projekterne, eksisterede stadig

e) offentlig finansiel støtte havde gjort det muligt at iværksætte 74 % af projekterne, 20 % af projekterne var blevet ændret på grund af den modtagne støtte, og støtten havde ikke haft nogen indflydelse på 6 % af projekterne. Jo lavere støttesats, desto mindre effekt på projektet

f) 92 % af de projektansvarlige anså EFRU-støtten for at være en anerkendelse af deres projekts kvalitet, men 42 % mente, at EFRU-støtten i betydelig grad øgede deres administrative byrde. Jo lavere støttesatsen er, desto mere anses EFRU-støtten for at være byrdefuld.

VI. Retten anbefaler, at:

a) forvaltningsmyndighederne sikrer, at projekterne udformes med passende målsætninger, mål og indikatorer, og Kommissionen fremmer denne praksis

b) forvaltningsmyndighederne er mere opmærksomme på, om støtten reelt er nødvendig for gennemførelsen af de foreslåede projekter, og på i hvor høj grad projekterne er med til at øge beskæftigelsen og den økonomiske vækst, og Kommissionen fremmer denne praksis

c) Kommissionen evaluerer støttens omkostningseffektivitet i denne sektor og overvejer, om støtten ville kunne målrettes bedre.

Foto 1 – Historisk bygning ombygget til firestjernet hotel (Spanien)

+++++ TIFF +++++

© Den Europæiske Union

Kilde: Den Europæiske Revisionsret, januar 2010.

INDLEDNING

TURISME I EU

1. Turisme er blevet defineret som "de aktiviteter, som udføres af personer, der rejser til og opholder sig på steder uden for deres sædvanlige opholdssted i højst et år med ferie, forretninger eller andet som formål" [1]. Turisme er blevet en vigtig del af EU-borgernes liv, da mange rejser såvel privat som på jobbet. Turisme bidrager til at styrke unionsborgerskabsfølelsen, fordi den fremmer kontakter og udvekslinger mellem borgere trods sproglige og kulturelle forskelle og forskellige traditioner [2].

2. Turisme er et af de områder, hvor Den Europæiske Union (EU) har kompetence til at gennemføre tiltag for at understøtte, koordinere eller supplere medlemsstaternes tiltag [3]. I traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) understreges vigtigheden af turismesektoren, hvor det er Unionens mål at tilskynde til tilvejebringelse af et gunstigt klima for udvikling af virksomhederne og at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne, navnlig ved udveksling af god praksis [4].

3. Med hensyn til økonomisk aktivitet er turisme den tredjestørste sektor på verdensplan og den største tjenesteindustri i EU [5]. Industrien genererer over 5 % af EU’s bruttonationalprodukt (BNP) med ca. 1,8 millioner virksomheder, der beskæftiger ca. 5,2 % af den samlede arbejdsstyrke (9,7 millioner arbejdspladser). Når relaterede sektorer tages i betragtning, stiger det anslåede bidrag fra turisme til 10 % af BNP og 12 % af arbejdsstyrken [6].

STRUKTURFORANSTALTNINGER OG TURISME

4. Strukturfondenes foranstaltninger på turismeområdet har primært til formål at oprette og opretholde arbejdspladser og at fremme økonomisk vækst. Mere specifikt skal de bidrage til en afbalanceret og bæredygtig erhvervsudvikling og udvikling af beskæftigelsen og de menneskelige ressourcer [7]. I perioden 2000-2006 ydede Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) støtte til erhvervsinvesteringer med henblik på at oprette eller opretholde arbejdspladser og til fremme af turisme og investeringer på kulturområdet, og der var tilknyttet en betingelse om, at de skabte arbejdspladser skulle være varige [8].

5. Projekterne medfinansieres af EU gennem flerårige operationelle programmer. Disse programmer definerer prioriteter, og hvert program indeholder en række foranstaltninger, heraf nogle med henblik på at støtte turisme.

6. Medlemsstaterne udformer programmerne efter en høringsproces mellem Kommissionen og de nationale, regionale og lokale offentlige myndigheder og økonomiske og sociale partnere i medlemsstaterne. Kommissionen vurderer og godkender programmerne.

7. De projektansvarlige fremsætter forslag til de enkelte projekter. Nationale, regionale eller lokale myndigheder udpeget af medlemsstaterne organiserer udvælgelsesprocedurer og godkender projekterne. De projektansvarlige skal give de kompetente forvaltningsmyndigheder oplysninger om projekternes fremskridt og målopfyldelsen.

8. I programperioden 2000-2006 var der afsat 7994 millioner euro til turisme under strukturfondene, heraf 4623 millioner euro fra EFRU til materielle investeringer (f.eks. informationscentre, turistindlogering og restaurationsfaciliteter). De resterende 3371 millioner euro blev ydet til immaterielle investeringer (f.eks. udvikling og ydelse af turisttjenester, sportsaktiviteter, kulturelle aktiviteter, fritidsaktiviteter og kulturarv), fælles tjenester og faglig videreuddannelse og var ikke omfattet af denne revision [9].

Foto 2 – Opførelse af et nyt regionalt teater (Frankrig)

+++++ TIFF +++++

© Den Europæiske Union

Kilde: Den Europæiske Revisionsret, december 2009.

REVISIONEN

REVISIONENS OMFANG OG MÅL

9. Retten reviderede materielle investeringsprojekter i turistsektoren, der blev samfinansieret af EFRU i programperioden 2000-2006. Mange tusinde projekter blev samfinansieret på denne måde med en maksimal støttesats på 50 % i mål 2-regioner [10] og på 75 % i mål 1-regioner [11]. Antallet af operationelle programmer og beløb tildelt pr. medlemsstat er vist i bilag I.

10. Det vigtigste sigte med revisionen var at vurdere, om turismeprojekterne:

a) leverede de forventede resultater

b) har givet bæredygtige resultater

c) blev iværksat, fordi der blev ydet EU-støtte.

REVISIONSMETODEN

11. Der blev foretaget en rundspørgeundersøgelse (jf. tekstboks 1) af 206 tilfældigt udvalgte projekter, for at man kunne danne sig et repræsentativt overblik over situationen. De undersøgte projekter var indeholdt i 26 programmer, der vedrørte ni medlemsstater, og som blev gennemført i regioner, hvor der var afsat midler til turismeprojekter. Antallet af gennemgåede og besøgte projekter pr. medlemsstat og operationelt program kan ses i bilag II.

TEKSTBOKS 1

STRUKTUREN I DET SPØRGESKEMA, DER BLEV ANVENDT TIL RUNDSPØRGEN

Generelle oplysninger om projektet

Projektresultater:

oprettede eller opretholdte direkte arbejdspladser

modtagekapacitet

aktivitetsniveau

økonomisk levedygtighed

andet.

EU-støttens og anden støttes indflydelse på projektet

Faktorer, der har givet gode resultater eller det modsatte

12. Retten modtog svar fra 98,5 % af de adspurgte projektansvarlige, og svarene blev lagt ind i en database, som Retten havde udviklet med henblik på analyse heraf.

13. De projektansvarliges besvarelser blev verificeret på følgende måde:

a) Retten besøgte 52 projekter (dvs. 25 % af projekterne i rundspørgen) fra ni regioner i fire medlemsstater (Frankrig, Tyskland, Italien og Spanien).

b) Forvaltningsmyndighederne blev bedt om at verificere de projektansvarliges besvarelser for de projekter, der ikke blev besøgt.

c) Endvidere blev der for alle projekterne i rundspørgen foretaget skrivebordskontrol af de vigtigste dokumenter fra forvaltningsmyndighederne, f.eks. støtteansøgninger, beslutninger om tildeling af støtte og alle eksisterende evalueringsrapporter.

14. På grundlag af dette blev databasen ajourført med korrigerede svar. Oplysningerne i databasen og dokumentationen fra projektbesøgene danner grundlag for revisionskonklusionerne.

15. Revisionen blev gennemført mellem oktober 2009 og juni 2010.

Foto 3 – Gelænder og brolagt kyststi til et historisk sted (Italien)

+++++ TIFF +++++

© Den Europæiske Union

Kilde: Den Europæiske Revisionsret, december 2009.

PROJEKTTYPER I REVISIONSSTIKPRØVEN

16. Spredningen i de 206 udtagne projekter fremgår af tabel 1, hvor projekterne er klassificeret efter en metode, som Retten havde udviklet med henblik på denne revision.

TABEL 1

AKTIVITETSTYPER, DER MODTAGER EFRU-STØTTE

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

| Projekter |

Antal | % [9999] |

A. Infrastruktur/offentligt udstyr | 54 | 26 |

Havn, marina, bådfortøjning, kystområde | 19 | 9,2 |

Adgangsvej, vandresti, cykelsti, vej, parkeringsplads | 19 | 9,2 |

Andet | 9 | 4,4 |

Forbedring af strande | 4 | 1,9 |

Landskabspleje | 3 | 1,5 |

B. Indlogering og restauration | 53 | 26 |

Hotel | 38 | 18,4 |

Campingplads | 4 | 1,9 |

Anden indlogering og restauration | 11 | 5,3 |

C. Museer og historiske monumenter | 48 | 23 |

Museum/kulturelle seværdigheder (arkæologisk center…) | 39 | 18,9 |

Historisk monument/kulturarv (kirke, slot, palads…) | 9 | 4,4 |

D. Ferie- og fritidscentre | 21 | 10 |

Fritidscenter (temapark, swimmingpool, zoologisk have, akvarium…) | 15 | 7,3 |

Feriecenter (herunder indlogering, restauration og aktiviteter) | 6 | 2,9 |

E. Andet | 30 | 15 |

Kongrescenter, eventcenter, facilitet med forskellige anvendelsesformål | 9 | 4,4 |

Sportscenter | 2 | 1,0 |

Bibliotek, arkiv | 2 | 1,0 |

Marketing, turistcenter, infopoint | 6 | 2,9 |

Miljøuddannelsescenter, naturreservat | 4 | 1,9 |

Andet | 7 | 3,4 |

De udtagne projekter i alt | 206 | 100 |

17. 76 % af den samlede EFRU-støtte gik til offentlige projektansvarlige. Disse projekter finansieres således fuldt ud af offentlige midler, idet EU-støtten suppleres af midler fra de nationale, regionale eller lokale myndigheder. Figur 1 viser fordelingen på private og offentlige projekter efter en klassificering, der blev udviklet til denne revision.

Foto 4 – Ny indendørs havvandsswimmingpool, der bruges af turister og af den lokale befolkning (Tyskland)

+++++ TIFF +++++

© Den Europæiske Union

Kilde: Den Europæiske Revisionsret, februar 2010.

FIGUR 1

PROJEKTER PR. AKTIVITETSTYPE OG PRIVAT/OFFENTLIG PROJEKTANSVARLIG

+++++ TIFF +++++

BEMÆRKNINGER

LEVEREDE PROJEKTERNE DE FORVENTEDE RESULTATER?

18. Som nævnt i punkt 11 blev der gennemført en rundspørge for at vurdere, om målene var nået. Retten sendte et spørgeskema til de ansvarlige for de 206 projekter, der havde modtaget i alt 369 millioner euro fra EU (lige under en tredjedel af de samlede omkostninger ved de pågældende projekter). I rundspørgen måltes stigninger i turistaktiviteter og modtagekapacitet og antallet af direkte arbejdspladser, der blev oprettet eller opretholdt. Retten gennemgik støtteansøgninger og beslutninger om tildeling af støtte, som beskriver, hvad de projektansvarlige ønsker at opnå med deres projekter.

19. Resultaterne viste, at 73 % af projekterne bidrog til en stigning i den årlige turistmængde, 74 % øgede et områdes kapacitet til at modtage turister, og 58 % af projekterne oprettede eller opretholdt direkte arbejdspladser. 44 % af projekterne opnåede resultater i alle tre kategorier, mens 8 % opnåede resultater uden for de tre nævnte kategorier.

Foto 5 – Vandre- og cykelsti (Frankrig)

+++++ TIFF +++++

© Den Europæiske Union

Kilde: Den Europæiske Revisionsret, december 2009.

STIGNING I TURISTAKTIVITETERNE

20. En stigning i turismen vil normalt have en positiv effekt på den lokale økonomi og den indirekte beskæftigelse, og det kan føre til økonomisk vækst. Ved revisionen forsøgte man at måle omfanget af de turistaktiviteter, der direkte var genereret af projekterne. Det kan udtrykkes på mange måder, f.eks. som antal optagne senge på hoteller, nætter på campingpladser, antal besøgende på museer osv.

21. I ansøgningerne om støtte til 142 projekter (70 %) var der angivet et mål om at øge turistaktiviteterne, og det var lykkedes for 111 af disse projekter. Yderligere 34 projekter øgede aktiviteterne uden at have sat sig det som et mål, og dermed var i alt 145 projekter med til at øge turistaktiviteterne. Generelt blev der udbetalt støtte, uanset om målene blev nået eller ej, og kun ved seks af de udtagne projekter afhang udbetalingen af resultaterne. Fem af disse projekter havde nået deres mål.

22. Et projekt i Tyskland, der gik ud på at udvikle et badeanlæg med havvand, der tidligere havde omfattet ét bassin og én sauna, gjorde det muligt at tilføje et wellnesscenter med yderligere saunaer, en udendørs swimmingpool og andre faciliteter (foto 4). De samlede omkostninger ved projektet var 16,9 millioner euro, hvoraf 41 % kom fra EFRU. Det årlige antal besøgende steg fra 92000 til 129000, da projektet var færdigt.

23. Et offentligt projekt i Frankrig gik ud på at omlægge en gammel nedlagt jernbane til 26 km vandre- og cykelsti (foto 5). Antallet af brugere steg fra nul i 2003 til 23000 i 2008. Et elektronisk tællesystem registrerer antallet af brugere, og tallene sendes regelmæssigt til det lokale turistkontor. De samlede projektomkostninger var på 1,6 millioner euro, hvoraf 39 % kom fra EFRU.

24. Et andet tysk projekt, der gik ud på at bygge en træbro over en flod for at forbinde cykel- og vandrestier og at bygge en anlægsplads til kanoer (foto 6), blev gennemført med et positivt resultat, og der er efterfølgende blevet gennemført mindre kulturbegivenheder i nærheden af broen, f.eks. kaffeeftermiddage i en gammel renoveret lade. Det er dog ikke muligt at måle præcist, hvor vellykket projektet er, da der ikke findes nogen måling af det aktivitetsniveau, det har medført. De samlede projektomkostninger var på 139426 euro, hvoraf 49 % kom fra EFRU.

25. Et fransk projekt gik ud på at købe og istandsætte et traditionelt hus i en historisk landsby og lave det om til et vinmuseum (foto 7). Museet havde 4000 besøgende det første år, men antallet af besøgende er efterfølgende faldet til det halve, og det er derfor nu kun åbent i sommersæsonen. Når museet er åbent, bidrager det til at fremme regionale produkter og vindyrkning generelt. De samlede projektomkostninger var på 0,8 millioner euro, hvoraf 42 % kom fra EFRU.

Foto 6 – En træbro over en flod, der forbinder cykel- og vandrestier, samt en anlægsplads til kanoer (Tyskland)

+++++ TIFF +++++

© Den Europæiske Union

Kilde: Den Europæiske Revisionsret, december 2009.

ØGET MODTAGEKAPACITET

26. Mange turismeprojekter er oprettet for at øge kapaciteten og dermed fremme turistaktiviteterne. Sådanne aktivitetsforøgelser, der er direkte skabt af et projekt, kan udtrykkes på mange forskellige måder, f.eks. som ekstra værelser, senge (på hoteller), lineære kilometer (gangstier og cykelstier osv.), campingpladser, fortøjningspladser, siddepladser (teatre og restaurationsfaciliteter).

27. 120 projekter havde som erklæret mål at øge modtagekapaciteten, og de opnåede 93 % af den forøgelse, som var sat som mål. 32 projekter havde ingen mål med hensyn til kapacitet, men øgede alligevel kapaciteten.

28. Et projekt i Spanien havde til formål at skabe 30 dobbeltværelser ved ombygning af et tidligere kloster til et hotel (foto 8). Det overordnede mål var at bevare bygningen, der havde en vis betydning for den lokale arkitektoniske kulturarv, og de lokale myndigheder besluttede at bruge den til turistmæssige formål. Der blev endvidere oprettet 20 direkte arbejdspladser. De samlede projektomkostninger var på 3,6 millioner euro, hvoraf 75 % kom fra EFRU.

29. Ikke alle projekter havde til formål at skabe ny kapacitet, og nogle projekter vedrørte ombygning af allerede eksisterende bygninger. Et fransk projekt gik ud på at renovere værelser på et eksisterende hotel for dermed at kunne bevare aktivitetsniveauet (4200 overnatninger/år) og 1,2 arbejdspladser. De samlede projektomkostninger var på 253254 euro, hvoraf 14 % kom fra EFRU.

30. Andre projekter fokuserede på forbedringer af et områdes infrastrukturkapacitet. I et italiensk kystområde var formålet med et offentligt projekt at anlægge 37 km vej og 9 km gang-/cykelsti samt parkeringspladser, rastepladser og panoramaudsigtspunkter. Projektets overordnede mål var at gøre det lettere at nå frem til vanskeligt tilgængelige steder på kysten og at fremme lokalturisme i området. De samlede projektomkostninger var på 4,0 millioner euro, hvoraf 49 % kom fra EFRU.

OPRETTEDE ELLER OPRETHOLDTE ARBEJDSPLADSER

31. Oprettelse eller opretholdelse af arbejdspladser er afgørende for en afbalanceret og bæredygtig erhvervs- og beskæftigelsesudvikling. En undersøgelse af beslutningerne om ydelse af støtte til projekter viste, at der i 116, eller 58 %, af projekterne var angivet oprettelse eller opretholdelse af arbejdspladser som et forventet resultat. Andre projekter skabte beskæftigelse, selv om det ikke havde været et specifikt mål, der var angivet i støtteansøgningen. Et belgisk projekt i rundspørgen vedrørte f.eks. kunst- og historiemuseer og skabte 57 arbejdspladser, selv om det ikke var nævnt i dokumenterne i støtteansøgningen. De samlede projektomkostninger var på 30,5 millioner euro, hvoraf 20 % kom fra EFRU.

32. Besvarelserne fra rundspørgen viser, at i alt 2520 direkte arbejdspladser blev oprettet (1515) eller opretholdt (1005). 23,5 % af disse stillinger var besat af kvinder.

Foto 7 – Traditionel bygning ombygget til et vinmuseum (Frankrig)

+++++ TIFF +++++

© Den Europæiske Union

Kilde: Den Europæiske Revisionsret, december 2009.

33. 58 % af projekterne i rundspørgen opnåede positive resultater med hensyn til beskæftigelse. Det giver sig selv, at der på nogle aktivitetsområder er mere potentiale for jobskabelse end på andre. Kategorien "Ferie- og fritidscentre" havde den højeste procentsats af projekter, hvor det var lykkedes at oprette eller opretholde arbejdspladser. Der blev oprettet eller opretholdt færre arbejdspladser på området "Infrastruktur og offentligt udstyr", hvor det ofte kun er nødvendigt med et begrænset antal ansatte til vedligeholdelsesarbejdet, når projektet er i gang (figur 2).

34. Målopfyldelsesgraden med hensyn til oprettelse og opretholdelse af direkte job var på 75 % for de 116 projekter (58 % af projekterne), hvor der var sat mål med hensyn til antal arbejdspladser. 18 af de 116 projekter opnåede ikke resultater med hensyn til oprettede eller opretholdte arbejdspladser, og i fire tilfælde var støtten ydet på betingelse af, at der blev opnået positive resultater. Til gengæld var der i forbindelse med 14 % af projekterne blevet oprettet eller opretholdt arbejdspladser, selv om der ikke forudgående havde været fastsat mål med hensyn til arbejdspladser.

FIGUR 2

PROCENTDEL AF PROJEKTER, HVOR DET VAR LYKKEDES AT OPRETTE ELLER OPRETHOLDE DIREKTE ARBEJDSPLADSER, FORDELT PÅ AKTIVITETSTYPE

+++++ TIFF +++++

Procentsats for hver af de fem kategorier. Det samlede gennemsnit er 58 %.

35. Et fransk projekt vedrørende bygning af en ny offentlig swimmingpool skabte 12 job, herunder to job med vedligeholdelse, som senere blev udført af en ekstern tjenesteyder. Der blev bevaret 1,5 job fra den gamle swimmingpool, som måtte lukke. Dette var i overensstemmelse med det antal job, der var angivet i støtteansøgningen. De samlede projektomkostninger var på 4,4 millioner euro, hvoraf 17 % kom fra EFRU.

36. Et privat projekt i Tyskland gik ud på at oprette et vandrehjem med sportsfaciliteter. Der blev skabt 17 arbejdspladser ved den operationelle start i 2004, hvilket var i overensstemmelse med målet med hensyn til arbejdspladser. Da revisionen fandt sted, var der 26 ansatte på vandrehjemmet med forskellige arbejdsområder. De samlede projektomkostninger var på 11,1 millioner euro, hvoraf 23 % kom fra EFRU.

37. I de fleste tilfælde var finansieringen ikke betinget af, at der blev opnået resultater med hensyn til at oprette eller opretholde arbejdspladser. Der var kun tilknyttet sådanne krav til 43 projekter, og de krav om opnåelse af resultater med hensyn til beskæftigelsen, der skulle opfyldes, var forskellige i de reviderede regioner (jf. tekstboks 2).

TEKSTBOKS 2

EKSEMPLER PÅ KRAV OM OPFYLDELSE AF BESKÆFTIGELSESMÅL

For nogle af de projekter, der blev besøgt i Tyskland, var udbetalingen af støtten betinget af, at der blev oprettet et vist antal arbejdspladser. Disse arbejdspladser skulle opretholdes i mindst 5 år.

I en spansk region foreskriver reglerne om ydelse af støtte i turismesektoren, at de ansvarlige, der søger om støtte, formelt forpligter sig til ikke at reducere antallet af arbejdspladser. Det er et krav, at man indgiver et dokument, hvor man forpligter sig hertil, for at man kan indgive en støtteansøgning.

I Italien modtog et projekt vedrørende modernisering af et hotel EFRU-støtte på grundlag af antallet af arbejdspladser, der blev oprettet og opretholdt i mindst fem år. Et andet projekt, der gik ud på at udvide og ombygge et hotel, skulle til gengæld kun bevare arbejdspladserne i ét år. Endvidere kunne antallet af oprettede arbejdspladser afvige med op til 30 %, uden at det ville medføre sanktioner eller krav om tilbagebetaling af støtten.

I Det Forenede Kongerige var der knyttet krav med hensyn til beskæftigelse til 11 af de 14 fuldførte projekter. Antallet af arbejdspladser, der skulle oprettes, vurderes, når der træffes beslutning om tildeling af støtte, og måles, når projektet er afsluttet, efter en matematisk formel, der bygger på udgifter. Hvis et krav ikke er opfyldt, skal forvaltningsmyndigheden træffe beslutning om, hvorvidt der skal kræves delvis tilbagebetaling af støtten fra den projektansvarlige.

MÅL, INDIKATORER OG KONTROL

38. Forvaltningsmyndighederne i de besøgte regioner havde forskellige måder at behandle projektresultaterne på, som det fremgår af de efterfølgende punkter.

39. For så vidt angår de franske projekter i rundspørgen er det ikke systematisk angivet i støtteansøgningerne eller i afgørelserne om ydelse af støtte, hvilke resultater der forventes med hensyn til jobskabelse, turistaktiviteter eller modtagekapacitet, og hvis det er angivet, er det blot til orientering, eftersom det i ingen af disse projekter var en betingelse, at der skulle opnås resultater for at modtage støtten fra EFRU. Forvaltningsmyndighederne kontrollerer ikke systematisk, at der opnås denne type resultater.

Foto 8 – Et tidligere kloster ombygget til et firestjernet hotel (Spanien)

+++++ TIFF +++++

© Den Europæiske Union

Kilde: Den Europæiske Revisionsret, januar 2010.

40. I Spanien er der fastsat generelle kriterier for projektudvælgelsen, der gør det muligt at udvælge projekter, som en national, regional eller lokal myndighed har foreslået, når bare det vedrører historisk eller kulturel arv eller turisme. Der er kun fastsat kvantificerede mål på foranstaltningsniveau. Et af de undersøgte projekter omfattede kvantificerede mål for en stigning i modtagekapaciteten og i antallet af oprettede arbejdspladser. Dette projekt havde mål med hensyn til arealet af den bygning, der skulle renoveres, det forventede antal besøgende pr. år og antallet af (direkte og indirekte) arbejdspladser, der skulle oprettes. For ingen af de besøgte projekter var det en betingelse, at sådanne mål skulle opfyldes, for at man kunne opnå EFRU-støtte.

41. I den ene af de besøgte tyske regioner blev der kun samfinansieret offentlige projekter vedrørende turismeinfrastrukturer og -anlæg. Forvaltningsmyndighederne havde fastsat kvantificerbare resultatindikatorer for de besøgte projekter. Med hensyn til projekter, hvor der blev oprettet eller opretholdt direkte arbejdspladser, indeholdt støtteansøgningen ingen kvantificerbare målsætninger eller mål for oprettelse eller opretholdelse af arbejdspladser. Forvaltningsmyndighederne rapporterer resultaterne på prioritets- og foranstaltningsniveau.

42. I den anden af de besøgte tyske regioner indeholdt støtteansøgningerne for projekter, der skabte direkte job, kvantificerbare målsætninger eller mål med hensyn til jobskabelse. I de besøgte projekter med private projektansvarlige var jobskabelsen en betingelse for ydelse af støtten, og her fik forvaltningsmyndighederne oplysninger om det omfang af turistaktiviteter, man ønskede at nå. To af projekterne havde mål for kapacitetsstigning. I forbindelse med to private projekter blev den faktiske jobskabelse og antallet af nye sengepladser overvåget af forvaltningsmyndighederne. Forvaltningsmyndighederne foretager endelig kontrol ved udgangen af den fastsatte periode (fem år efter at projektet er afsluttet, hvis der er tale om arbejdspladser, og 15 år, hvis det er infrastrukturer) for at kontrollere, om betingelserne i afgørelsen er blevet opfyldt.

43. For alle de seks besøgte projekter i den ene af de besøgte regioner i Italien var der medtaget forventede resultater med hensyn til øget modtagekapacitet. I støtteansøgningerne for halvdelen af projekterne var de forventede resultater med hensyn til turistaktiviteter medtaget og kvantificeret. For den anden halvdel fremgik turistaktiviteterne indirekte af de indtægtsoverslag, der var opført i resultatopgørelserne i støtteansøgningerne. De forventede resultater med hensyn til oprettelse af direkte arbejdspladser var anført i støtteansøgningerne for fem projekter og var kvantificeret for fire af disse.

44. I den samme region var indikatorerne vedrørende jobskabelse kun obligatoriske for private projekter, hvor de indgår i forhåndsevalueringen. Arbejdspladserne skal bevares i et bestemt tidsrum, og det overvåges i denne periode.

45. I den anden italienske region, hvor Retten aflagde revisionsbesøg, var der ikke medtaget kvantitative indikatorer vedrørende stigende modtagekapacitet eller jobskabelse i ansøgningsskemaerne for de besøgte projekter. Sådanne indikatorer indgik heller ikke som en betingelse for at opnå EFRU-støtte eller andre former for støtte i nogen af de besøgte projekter. Forvaltningsmyndighederne kontrollerer hverken projekternes effektivitet eller de resultater, der er opnået med projektinvesteringerne med hensyn til nye direkte eller indirekte arbejdspladser, eller den stigning, der er sket i turistaktiviteterne på grund af støtten.

46. Alle projekterne havde i et vist omfang positive resultater og kunne derfor siges at være effektive. De undersøgte projekter havde opnået resultater med hensyn til jobskabelse, øgede turistaktiviteter og modtagekapacitet. Nogle projekter havde mål på disse tre områder og nåede dem, mens andre ikke havde sådanne mål. Andre projekter opnåede resultater, der ikke var specifikt planlagt fra begyndelsen. Hvis der ikke systematisk opstilles målsætninger for projekterne med mål og indikatorer, og hvis resultaterne ikke efterfølgende kontrolleres og evalueres, er det vanskeligt at vurdere, dels hvilke resultater man reelt har opnået med projekterne, dels omfanget af den europæiske merværdi [12].

ER PROJEKTRESULTATERNE VARIGE?

47. Da revisionen fandt sted, var 28 % af de projekter, der var udtaget i stikprøven, blevet afsluttet senest to år tidligere, 45 % mellem to og fem år tidligere og 27 % mere end fem år tidligere. For de 72 % af projekterne, der var afsluttet mere end to år tidligere, undersøgte Retten, om:

a) projekterne fortsat var i gang, da revisionen fandt sted, og om de enten gav overskud eller bidrog til at dække omkostningerne, og

b) om det på tidspunktet for revisionen var sandsynligt, at de opnåede resultater ville vare ved fremover.

DE FLESTE AF ARBEJDSPLADSERNE EKSISTEREDE STADIG, DA REVISIONEN FANDT STED

48. 94 % af de oprettede eller opretholdte arbejdspladser eksisterede stadig, da revisionen fandt sted. Driftsudgifterne til en tredjedel af de projekter, der sikrer disse arbejdspladser, finansieres af en eller anden form for offentlig støtte fra medlemsstaterne.

Foto 9 – Forbedring af hovedvejen på et badested (Frankrig)

+++++ TIFF +++++

© Den Europæiske Union

Kilde: Den Europæiske Revisionsret, december 2009.

NÆSTEN ALLE PROJEKTER FORTSATTE, MEN IKKE NØDVENDIGVIS MED OVERSKUD

49. I 93 % af tilfældene var den modtagekapacitet, der var skabt ved projektet, forblevet den samme efter projektets afslutning, og i 6 % af tilfældene var den steget.

50. I 94 % af tilfældene har turistaktivitetsniveauet været stabilt eller er steget siden afslutningen på projektet (figur 3).

51. 98 % af de fuldførte projekter var stadig operationelle på tidspunktet for revisionen [13]. Ikke alle projekter genererede tilstrækkelige indtægter til at dække deres driftsomkostninger. Generelt var 25 % af de projekter, der var afsluttet mindst to år tidligere, rentable (61 % af de private projekter og 14 % af de offentlige). I sagens natur er det ikke hensigten med størstedelen (60 %) af de offentlige projekter, at de skal være rentable. Den offentlige projektansvarlige, som normalt er en lokal myndighed, påtager sig driftsudgifterne, og lokalsamfundet nyder til gengæld godt af andre fordele (f.eks. skolebørns frie adgang til en swimmingpool, bevarelse af historisk arv osv.). Der er andre projekter, f.eks. vedrørende renovering af et offentligt område (en gade eller vej f.eks.), som aldrig var tænkt som indtægtsgivende.

FIGUR 3

VAR DEN STIGNING I TURISTAKTIVITETERNE, SOM PROJEKTERNE SKABTE, VARIG?

+++++ TIFF +++++

52. Forskellene i de private og offentlige projektansvarliges holdning til rentabilitet fremgår af besvarelserne i spørgeundersøgelsen for så vidt angår rentabiliteten i de næste to eller tre år. Figur 4 viser, at spørgsmålet om fremtidig rentabilitet stadig ikke er relevant for 60 % af de offentlige projekter i den samlede rundspørge, mens 79 % af de private projektansvarlige forventer at være rentable de kommende år.

53. Generelt vedrørte 24 % af de arbejdspladser, der blev oprettet eller opretholdt inden for rammerne af projekterne, aktiviteter, som det ikke var hensigten skulle være rentable.

FIGUR 4

PROJEKTERNES FREMTIDIGE RENTABILITET

+++++ TIFF +++++

Foto 10 – Projekt for renovering af de ydre vægge og taget på en kirke (Frankrig)

+++++ TIFF +++++

© Den Europæiske Union

Kilde: Den Europæiske Revisionsret, november 2009.

VAR STØTTEN AFGØRENDE FOR, OM PROJEKTERNE BLEV IVÆRKSAT, ELLER PÅVIRKEDE DEN PROJEKTERNES UDFORMNING?

54. Retten spurgte, om den offentlige støtte, og særlig EFRU-støtten, havde været en afgørende faktor, der indvirkede på projektudformningen eller på beslutningen om, hvorvidt projekterne skulle iværksættes. Retten undersøgte derefter, hvordan selve processen med at modtage EFRU-støtte var blevet opfattet af de projektansvarlige.

IKKE ALLE PROJEKTANSVARLIGE FANDT, AT DET VAR NØDVENDIGT MED OFFENTLIG STØTTE

55. 53 projektansvarlige (26 %, 34 offentlige og 19 private) erklærede, at de ville have gennemført projektet også uden offentlig støtte:

a) 12 projektansvarlige (6 %, alle offentlige projekter) mente, at deres projekt ville være blevet gennemført på nøjagtig samme måde, dvs. at støtten ikke ændrede på projektets størrelse, indhold eller evne til at skabe arbejdspladser. Fire af disse projekter var allerede påbegyndt, da den projektansvarlige opdagede, at det var muligt at modtage EFRU-støtte

b) 41 projektansvarlige (20 %) mente dog, at deres projekt ikke ville have været det samme uden støtten. I 30 tilfælde (12 private og 18 offentlige projekter) ville projektet have haft et andet omfang eller indhold, mens støtten havde indflydelse på beskæftigelsen eller miljøet i 17 private og tre offentlige projekter.

56. Andelen af offentlig støtte til et projekts samlede omkostninger indvirkede på de projektansvarliges svar, dvs. jo mindre den offentlige støtte er, desto mindre betragtes støtten som afgørende for projektets eksistens (figur 5).

57. De projektansvarliges holdning afhænger også i høj grad af, hvilken type aktivitet det drejer sig om. F.eks. mente 52 % af de ansvarlige for indlogerings- og restaurationsprojekter, at deres projekt ville være blevet gennemført også uden offentlig støtte. For projekter vedrørende museer og historiske monumenter samt infrastrukturer og offentligt udstyr gav 20 % et lignende svar, mens det kun var 10 % af de projektansvarlige på området ferie- og fritidscentre, der svarede sådan.

FIGUR 5

FORHOLDET MELLEM, HVOR NYTTIG DEN OFFENTLIGE STØTTE ANSÅS FOR AT VÆRE, OG STØTTENS STØRRELSE

+++++ TIFF +++++

EFRU-STØTTEN OPFATTES SOM EN ANERKENDELSE, MEN ØGER DEN ADMINISTRATIVE BYRDE

58. Langt de fleste projektansvarlige anså EFRU-støtten for at være en anerkendelse af kvaliteten af deres projekt (92 %) og af dets offentlige nytteværdi (90 %). Men 42 % af de projektansvarlige mente også, at EFRU-støtten øgede den administrative byrde for deres projekt væsentligt. Denne opfattelse er mere udbredt blandt private projektansvarlige (56 %) end blandt offentlige (37 %). Med hensyn til den administrative byrde afhænger de projektansvarliges holdning også af, hvor stor EFRU-støttens andel var i forhold til projektets samlede omkostninger, dvs. jo mindre en andel EFRU-støtten dækker af de samlede omkostninger, desto større føles den administrative byrde.

Foto 11 – Renoveret borg fra det 13. århundrede, der er åben for offentligheden (Frankrig)

+++++ TIFF +++++

© Den Europæiske Union

Kilde: Den Europæiske Revisionsret, december 2009.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

LEVERING AF DE FORVENTEDE RESULTATER

59. Alle projekterne havde haft en eller anden form for positive resultater, og de fleste havde haft gunstige resultater på flere forskellige områder. 74 % havde medført en stigning i turistaktiviteterne, mens 73 % havde skabt yderligere modtagekapacitet, og 58 % af projekterne havde ført til, at der var skabt eller bevaret 2520 arbejdspladser, hvoraf 23,5 % var besat af kvinder. 44 % af projekterne havde nået resultater i alle tre kategorier. 8 % af projekterne i stikprøven havde ikke opnået resultater på disse områder, men man vurderede, at de havde været til gode for den lokale økonomi, eller at de bidrog til at bevare dele af den pågældende regions kulturelle, historiske, kunstneriske og miljømæssige arv (jf. punkt 19 og 32).

60. Der var kun sat mål for 58 % af projekterne i stikprøven. Hvor der var sat mål, var målopfyldelsen på 75 % med hensyn til oprettelse eller opretholdelse af arbejdspladser og på 93 % med hensyn til øget modtagekapacitet. 9 % af de undersøgte projekter havde ikke opnået resultater på beskæftigelsesområdet, selv om man havde forventet det. Omvendt øgede 14 % af projekterne modtagekapaciteten og 14 % antallet af arbejdspladser, selv om der ikke havde været sat sådanne mål (jf. punkt 34).

61. 42 % af projekterne i stikprøven havde ingen målsætninger med hensyn til resultater. For de projekter, hvor der var opstillet målsætninger, var der i mange tilfælde ikke fastsat mål og indikatorer, og forholdene var forskellige på de besøgte projekter. Resultaterne af de fleste af projekterne i stikprøven var ikke blevet kontrolleret. Kun for en meget lille del af projekterne i stikprøven havde forvaltningsmyndighederne gjort udbetalingen af støtten betinget af, at der blev opnået resultater. Hvis der ikke systematisk opstilles målsætninger for projekterne med mål og indikatorer, og hvis resultaterne ikke efterfølgende kontrolleres og evalueres, er det vanskeligt at vurdere, dels hvilke resultater man reelt har opnået med projekterne, dels omfanget af den europæiske værditilvækst (jf. punkt 34 og 38-46).

ANBEFALING 1

Forvaltningsmyndighederne bør sikre, at der fastsættes passende målsætninger, kvantificerede mål og indikatorer i støtteansøgningerne, og når der træffes beslutning om tildeling af støtte, således at det er muligt:

at udvælge de projekter, der sandsynligvis vil være de mest produktive

at evaluere deres resultater.

Kommissionen bør fremme denne praksis.

PROJEKTRESULTATERNES BÆREDYGTIGHED

62. I betragtning af at de fleste af de arbejdspladser, der blev skabt i forbindelse med de modne projekter, stadig eksisterede på tidspunktet for revisionen, og at den yderligere aktivitet og kapacitet, som disse projekter havde skabt, havde været stabil eller var steget lidt, er det sandsynligt, at resultaterne vil være bæredygtige på kort og mellemlangt sigt. Men kun 25 % af projekterne blev vurderet til at være finansielt levedygtige, og derfor afhænger en sådan bæredygtighed af, at den offentlige støtte til dækning af driftsudgifterne fortsætter på samme niveau fremover.

STØTTENS INDFLYDELSE

63. Ifølge de projektansvarlige gjorde de offentlige midler det muligt for 74 % af projekterne at blive gennemført i det hele taget. I forbindelse med 20 % af projekterne anførte de, at deres projekter ville være blevet gennemført også uden støtte, men på en anden måde. Jo mindre støttesatsen var, desto mindre effekt havde støtten på projektet. I 6 % af tilfældene sagde de, at projekterne ville være blevet gennemført på samme måde uden støtten (jf. punkt 55-57).

64. 92 % af de projektansvarlige anså EFRU-støtten for at være en anerkendelse af deres projekts kvalitet, men 42 % følte, at EFRU-støtteprocessen i væsentlig grad øgede deres administrative byrde. Det blev også konstateret, at jo lavere EFRU-støtten var, desto mere blev den opfattet som en byrde (jf. punkt 58).

ANBEFALING 2

Forvaltningsmyndighederne bør sikre, at der i projektudvælgelseskriterierne indgår overvejelser om, hvorvidt der reelt er behov for sådan finansiering, for at projektet kan gennemføres. Støttens potentielle effekt på projektudformningen bør også tages i betragtning tillige med den generelle effekt, som projektet har på økonomisk vækst og beskæftigelse.

Kommissionen bør fremme denne praksis.

ANBEFALING 3

Kommissionen bør foretage en evaluering af støtten i denne sektor og overveje, om det er en omkostningseffektiv måde at støtte medlemsstaterne på for at fremme økonomisk vækst, og om en sådan støtte ville kunne målrettes bedre i dette øjemed.

Vedtaget af Afdeling II, der ledes af Morten LEVYSOHN, medlem af Revisionsretten, i Luxembourg på mødet den 4. maj 2011.

På Revisionsrettens vegne

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Formand

[1] Kommissionens beslutning 1999/35/EF af 9. december 1998 om fremgangsmåderne i forbindelse med gennemførelse af Rådets direktiv 95/57/EF om indsamling af statistiske oplysninger vedrørende turisme (EFT L 9 af 15.1.1999, s. 23).

[2] Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: "En ny turismepolitik for Europa – verdens førende rejsemål", KOM(2010) 352 endelig af 30.6.2010.

[3] Artikel 6, litra d), og artikel 195 i TEUF (EUT C 83 af 30.3.2010, s. 1 og s. 47).

[4] Artikel 195 i TEUF.

[5] "Sustainable Tourism as a Factor of Cohesion among European Regions" (Bæredygtig turisme som samhørighedsfaktor på EU’s område). Regionsudvalget, marts 2006 (s. 9).

[6] Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: "En ny turismepolitik for Europa – verdens førende rejsemål", KOM(2010) 352 endelig, af 30.6.2010.

[7] Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene, 5. betragtning (EFT L 161 af 26.6.1999, s. 1).

[8] Artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1783/1999 af 12. juli 1999 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFT L 213 af 13.8.1999, s. 1).

[9] Pr. juni 2009.

[10] Mål 2 støtter den økonomiske og sociale omstilling i områder med strukturproblemer.

[11] Mål 1 fremmer udvikling og strukturtilpasning i regioner med udviklingsefterslæb.

[9999] Disse tal svarer til procentdelen (målt i antallet) af projekter under de forskellige aktivitetstyper i stikprøven (der også er repræsentativ for procentdelen af EFRU-udgifter for hver aktivitetstype i den samlede population).

[12] Jf. meddelelse fra Kommissionen, "Gennemgang af EU’s budget", KOM(2010) 700 af 19.10.2010, navnlig side 5: "Selv om merværdien af et politisk projekt ikke kan reduceres til et regnestykke, er der også et andet vigtigt kriterium for, om det er berettiget at give penge ud på EU-plan – nemlig om penge, der bruges på EU-plan, giver borgerne større udbytte end penge, der bruges på nationalt plan. Den europæiske dimension kan maksimere effektiviteten af medlemsstaternes finanser og hjælpe med til at nedbringe de samlede udgifter ved at lægge services og ressourcer sammen og udnytte skalafordelene. EU’s budget bør derfor bruges til at finansiere fælles offentlige goder, som medlemsstaterne og regionerne ikke kan finansiere selv, eller som EU kan sikre bedre."

[13] Et projekt blev lukket endeligt to år efter iværksættelsen på grund af tekniske problemer, og tre andre projekter blev midlertidigt lukket og vil blive genåbnet, når der er gennemført supplerende arbejder.

--------------------------------------------------

BILAG I

EFRU-STØTTE TIL MATERIELLE INVESTERINGER I TURISTSEKTOREN PR. MEDLEMSSTAT – PROGRAMPERIODEN 2000-2006

Medlemsstat | Antal operationelle programmer, herunder turismeprojekter i hver medlemsstat | EFRU-støtte til turisme (1000 euro) |

Italien | 21 | 1448519 |

Tyskland | 17 | 649206 |

Frankrig | 23 | 467106 |

Spanien | 20 | 427888 |

Grækenland | 15 | 384360 |

Det Forenede Kongerige | 12 | 220892 |

Østrig | 8 | 159228 |

Portugal | 6 | 150326 |

Belgien | 7 | 100252 |

Polen | 1 | 95663 |

Nederlandene | 6 | 82947 |

Litauen | 1 | 81999 |

Ungarn | 1 | 74018 |

Den Tjekkiske Republik | 2 | 68274 |

Samarbejde på tværs af grænserne i EU | 23 | 64513 |

Interregionalt samarbejde i EU | 22 | 50904 |

Irland | 2 | 29934 |

Finland | 5 | 20206 |

Estland | 1 | 16247 |

Republikken Slovenien | 2 | 13803 |

Letland | 1 | 9256 |

Malta | 1 | 4301 |

Cypern | 1 | 3229 |

I alt | 198 | 4623071 |

--------------------------------------------------

BILAG II

ANTAL PROJEKTER I UNDERSØGELSEN OG ANTAL PROJEKTER BESØGT PÅ STEDET

9 medlemsstater | 26 operationelle programmer | Antal projekter |

Undersøgt | Besøgt |

Italien | 1999IT161PO011 Sicilien | 26 | |

1999IT161PO007 Campanien | 14 | 6 |

1999IT161PO010 Sardinien | 7 | 6 |

2000IT162DO007 Piemonte | 7 | |

2000IT162DO001 Toscana | 7 | |

Tyskland | 2000DE162DO010 Niedersachsen | 7 | 5 |

1999DE161PO004 Mecklenburg-Vorpommern | 7 | |

1999DE161PO005 Brandenburg | 7 | |

1999DE161PO003 Sachsen-Anhalt | 7 | 6 |

2000DE162DO005 Hessen | 6 | |

Spanien | 2000ES161PO007 Castilla y León | 8 | 8 |

2000ES161PO010 Extremadura | 8 | 7 |

2000ES161PO009 Comunidad Valenciana | 8 | 1 |

2000ES161PO016 Lokalt | 3 | |

Frankrig | 2000FR162DO020 Rhône-Alpes | 7 | 7 |

2000FR162DO006 Poitou-Charentes | 6 | |

2000FR162DO014 Bretagne | 9 | 6 |

Grækenland | 2000GR161PO016 Konkurrencedygtighed | 7 | |

2000GR161PO014 Det centrale Makedonien | 7 | |

2000GR161PO005 Det kontinentale Grækenland | 7 | |

Portugal | 1999PT161PO016 Madeira | 6 | |

1999PT161PO012 Algarve | 6 | |

Det Forenede Kongerige | 1999GB161DO004 West Wales and the Valleys | 7 | |

2000GB162DO008 Sydøstengland | 9 | |

Belgien | 2000BE162DO008 Meuse-Vesdre | 6 | |

Litauen | 2003LT161DO001 Litauen | 7 | |

| Antal projekter i alt | 206 | 52 |

--------------------------------------------------