BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•A. Forslagets begrundelse og formål

EU-institutionerne skal engagere og indgå i dialog med offentligheden, hvis den europæiske grønne pagt skal blive en succes og skabe varige forandringer. Offentligheden skal både nu og i fremtiden være en af drivkræfterne bag den grønne omstilling og have mulighed for at deltage aktivt i udviklingen og gennemførelsen af de nye politikker.

Dialogen med offentligheden skal ikke alene engagere de enkelte borgere, men også civilsamfundet. Overalt i Europa løfter ikke-statslige miljøorganisationer (NGO'er) en vigtig opgave som fortalere for miljøet. Det betyder, at de under visse betingelser bør have ret til at anmode om prøvelse af afgørelser truffet af offentlige myndigheder med den begrundelse, at afgørelserne er i strid med miljølovgivningen.

Generaladvokat Eleanor Sharpston har udtalt følgende "Det naturlige miljø tilhører os alle, og vi er alle kollektivt ansvarlige for at beskytte det. Domstolen har anerkendt, at reglerne i EU-miljøretten for størstedelens vedkommende omhandler offentlighedens interesse og ikke kun beskytter enkeltpersoners interesse som sådan. Hverken vand eller de fisk, der svømmer i det, kan anlægge sag. Træer har heller ingen søgsmålskompetence ".

Når en prøvelse foretages af en offentlig myndighed, taler man om en "administrativ prøvelse". Foretages den af en domstol, taler man om en "domstolsprøvelse".

Forslaget har til formål at revidere den mekanisme for administrativ prøvelse, der blev indført i 2006 til støtte for NGO'er ved behandlingen af EU-institutionernes og EU-organernes forvaltningsakter og administrative undladelser. Mekanismen blev gennemført ved forordning (EF) nr. 1367/2006, også kaldet Århusforordningen (forordningen).

Forslaget har til formål at forbedre gennemførelsen af Århuskonventionen efter vedtagelsen af Lissabontraktaten og at løse de problemstillinger, der er blevet fremsat af komitéen til overvågning af overholdelse af Århuskonventionen (komitéen) vedrørende EU's overholdelse af de internationale forpligtelser i henhold til konventionen. Målet er at gøre dette i overensstemmelse med EU-rettens grundlæggende principper og systemet for domstolsprøvelse. Ændringen af forordningen foreslås af Europa-Parlamentet og Rådet og omtales af Kommissionen i dens meddelelse om den europæiske grønne pagt; se nærmere i afsnit 1.A.II herunder.

Forslaget udvider NGO'ernes nuværende muligheder for at anmode om administrativ prøvelse. I øjeblikket kan der kun anmodes om administrativ prøvelse af retsakter med "individuel virkning" (retsakter, der er direkte rettet til enkeltpersoner, eller hvor personen kan udpeges individuelt), men i fremtiden vil NGO'er også få mulighed for at anmode om prøvelse af forvaltningsakter af "generel karakter".

Forslaget har også til formål at ændre henvisningerne til miljølovgivningen: I øjeblikket skal de forvaltningsakter, der kan underkastes prøvelse, bidrage til opfyldelsen af miljøpolitiske målsætninger, men det foreslås, at alle forvaltningsakter, der er i strid med EU's miljølovgivning i fremtiden skal kunne underkastes prøvelse, uafhængigt af de politiske målsætninger.

Endelig foreslås det at forlænge fristerne for anmodninger og svar for at sikre en bedre kvalitet i den administrative prøvelsesproces.

Som EU-Domstolen har fastslået i skelsættende domme vedrørende Århuskonventionens relevans for EU-retten, hører retlige og administrative procedurer vedrørende adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet i øjeblikket "primært" under national lovgivning. Derfor vil forbedret adgang til administrativ prøvelse og domstolsprøvelse på EU-niveau fungere som supplement til en korrekt fungerende adgang til klage og domstolsprøvelse på EU-miljøområdet ved medlemsstaternes nationale domstole.

Især de nationale domstole er underlagt en forpligtelse til at give adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet i henhold til konventionens artikel 9, stk. 2 og 3, også ved gennemførelsen af EU's miljølovgivning.

Hvis der på nationalt plan er vedtaget gennemførelsesforanstaltninger vedrørende en forvaltningsakt, der er vedtaget af en EU-institution eller et EU-organ, skal de berørte NGO'er i første omgang indbringe spørgsmålet for den kompetente nationale domstol i den medlemsstat, der har vedtaget foranstaltningen. De har efterfølgende adgang til EU-Domstolen i henhold til den præjudicielle procedure, jf. artikel 267 i TEUF. Denne procedure kan også vedrøre gyldigheden af retsakter vedtaget af EU-institutionerne.

Kommissionen fremsætter således dette forslag til lovgivning som led i en overordnet indsats for at forbedre adgangen til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet. Medlemsstaternes og de nationale domstoles rolle vil blive beskrevet i en ledsagende meddelelse.