Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Rådets forordning (EF) om ændring af forordning (EF) nr. 2236/95 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net« () (98/C 407/23)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 19. maj 1998 under henvisning til EF-traktatens artikel 129 D at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Transport og Kommunikation, som udpegede Francis J. Whitworth til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 15. juli 1998.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 357. plenarforsamling af 9. og 10. september 1998, mødet den 9. september 1998, med 107 stemmer for, 2 imod og 2 hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Indledning og baggrund

1.1. EU-traktaten, der undertegnedes i Maastricht i februar 1992, udstak rammerne for oprettelsen af transeuropæiske net på transport-, telekommunikations- og energiinfrastrukturområdet og åbnede (i artikel 129 C) op for, at Fællesskabet kan bidrage til finansieringen af projekter af fælles interesse vedrørende transeuropæiske net (TEN).

1.2. De præcise regler for ydelse af finansiel støtte blev fastlagt i forordning (EF) nr. 2236/95, mens retningslinierne for udvikling af transeuropæiske net (TEN) og udpegning af projekter af fælles interesse var indeholdt i beslutning nr. 1692/96/EF.

1.3. Forordninger og beslutninger af denne art har uundgåeligt gavn af en revision i lyset af erfaringerne. ØSU har allerede udarbejdet en udtalelse om Kommissionens forslag til ændring af beslutning nr. 1692/96/EF, og faktisk hedder det i artikel 19 i forordning (EF) nr. 2236/95, at den bør revideres inden udgangen af 1999.

2. Kommissionens forslag

2.1. Kommissionen har nu fremlagt sine forslag til revision af forordning (EF) nr. 2236/95. De vigtigste ændringer kan sammenfattes som følgende:

- udvikling af en flerårig metode til finansieringsafgørelser og budgetplanlægning,

- 100 % finansiering af undersøgelser af strategisk karakter, der iværksættes på Kommissionens initiativ,

- afskaffelse af femårsgrænsen for rentegodtgørelser,

- fællesskabsstøtte til finansiering af TEN-projekter med risikovillig kapital,

- maksimering af den multiplikatoreffekt, som Fællesskabets ressourcer har, ved at fremme privat finansiering - især via offentlig-private partnerskaber,

- loftet på 10 % for fællesskabsstøtte til projekter af ren transeuropæisk interesse forhøjes til 20 %,

- revision af procedurerne for vurdering, overvågning og evaluering.

2.2. Der foreslås også andre, mindre væsentlige ændringer, hvoraf den vigtigste er kravet om, at der skal rejses informationstavler, når Fællesskabet yder støtte til infrastrukturprojekter.

2.3. Kommissionen påpeger, at revisionen af Amsterdam-traktatens artikel 129 C (nu artikel 155), som vil tillade fællesskabsstøtte til projekter, som støttes (men ikke nødvendigvis finansieres) af medlemsstaterne, forudsætter nye ændringer af forordningen, når traktaten træder i kraft.

2.4. Finansieringsoversigten, der er vedføjet forslaget til forordning, udstikker TEN's budgetrammer for perioden 2000-2006 vedrørende transport, energi og telekommunikation. Derudover gives et fingerpeg om udgiftsbehovene, der i alt beløber sig til 5 500 mio. ecu, hvoraf 4 992 mio. ecu er øremærket til transport mod 1 800 mio. ecu for perioden 1995-1999.

3. Tidligere ØSU-udtalelser

3.1. ØSU er blevet anmodet om at afgive udtalelser om forskellige specifikke aspekter på hvert af de transeuropæiske nets udviklingsstadier. I oktober 1991 gav ØSU sin tilslutning til den globale strategi for transeuropæiske net (). I april 1994 afgav ØSU en udtalelse om forslaget til den nuværende forordning vedrørende reglerne for finansiel støtte (). I november samme år fulgte en udtalelse om forslaget til beslutning om retningslinierne for udvikling af netværk (). For nylig afgav ØSU en udtalelse om Kommissionens meddelelse om offentlig-private partnerskaber i EN-projekter (). Endelig har ØSU i sin seneste udtalelse, som nævnt i punkt 1.3, behandlet revisionen af retningslinierne fra 1996 ().

3.2. På hvert stadium har ØSU givet sin fulde støtte til TEN-konceptet og presset på for at få klare støttekriterier og tilstrækkelige ressourcer. På det seneste har ØSU udtrykt skuffelse over, at udviklingen af transeuropæiske net har været langsommere, end man oprindelig forventede, og beklaget manglen på en overordnet strategi. ØSU har anmodet om en snarlig oversigt over alle transeuropæiske net, der skal følges op af en vurdering af fremskridtene og opstilling af fremtidige målsætninger.

4. Generelle bemærkninger

4.1. ØSU ser af principielle grunde positivt på den fortløbende vurdering af, hvordan forordninger såsom nr. 2236/95 fungerer, eftersom dette sikrer, at de forbedres i lyset af erfaringerne og rent faktisk er i stand til at opfylde målsætningerne. ØSU er enig i, at den foreslåede revision af forordningen kommer i rette tid i betragtning af de overvejelser, som Kommissionen gør sig i begrundelsen til forslaget.

4.2. ØSU støtter de centrale forslag, der opsummeres i punkt 2.1 ovenfor. ØSU mener, at alle disse er forenelige med en mere effektiv anvendelse af den finansielle EU-støtte, der er målrettet specifikt mod de områder, hvor den kan være med til at stimulere udviklingen af både strategiske projekter og projekter med behov for risikovillig kapital samt fremme anvendelsen af offentlig-private partnerskaber. Ifølge ØSU er den altovervejende begrundelse for at benytte Fællesskabets finansielle ressourcer, at man dermed kan fremme større strategiske mål og tilskynde medlemsstaterne og den private sektor til at gennemføre TEN-projekter, der måske slet ikke ville blive iværksat uden sådanne incitamenter.

4.3. På det strategiske område lægger ØSU især vægt på den foreslåede revision af artikel 4, stk. 1, litra a), der vil gøre det muligt for Kommissionen at totalfinansiere undersøgelser af overordnet strategisk karakter, der iværksættes på dens eget initiativ. Sådanne undersøgelser har gode muligheder for at fastslå omfanget og typerne af trafik mellem EU's regioner med henblik på at fastsætte den optimale potentielle brug af de forskellige transportformer, både separat og i kombination. Adgang til sådanne oplysninger er især relevant i forbindelse med udviklingen af miljøvenlig intermodal transport såsom søtransport over kortere afstande. ØSU mener, at iværksættelsen af sådanne undersøgelser bør stå øverst på Kommissionens prioriteringsliste, når forordningen er blevet revideret.

4.4. ØSU er navnlig glad for, at der er blevet afsat betydeligt flere finansielle ressourcer til perioden 2000-2006, især på transportområdet, og håber, at dette kan medvirke til at fremme en hurtigere udvikling og gennemførelse af TEN-projekter.

4.5. ØSU bemærker, at ændringerne i procedurerne for vurdering, overvågning og evaluering, der fastsættes i artikel 15, i sig selv er forholdsvis små, men mener, at det navnlig er vigtigt at sikre, at projekter, som er berettiget til finansiel støtte fra Fællesskabet, gennemføres på en tilfredsstillende måde og opfylder de målsætninger, som var begrundelsen for tildeling af EU-midler. Valuta for pengene, en grundig finansiel kontrol og bekæmpelse af bedrageri er vigtige ingredienser. Den årlige beretning til ØSU og andre EU-institutioner, som kræves i artikel 16, bør afspejle resultaterne af denne proces på energi-, tele- samt transportområdet.

4.6. ØSU noterer sig Kommissionens bemærkning om, at forordningen, selv i dens nuværende form, tillader finansiering af trafikforbindelser til tredjelande. I betragtning af udvidelsen bifalder ØSU forslaget om, at disse bestemmelser bør anvendes oftere, og mener, at de især er relevante for gennemførelsen af infrastrukturprojekter i de ti korridorer i de central- og østeuropæiske lande, som er blevet godkendt på de paneuropæiske transportkonferencer.

5. Særlige bemærkninger

5.1. ØSU støtter generelt formålet med de foreslåede ændringer af forordningen, men mener dog, at de bestemmelser, der specifikt har til hensigt at give dem gennemslagskraft, i en række tilfælde kunne præciseres tydeligere.

5.2. ØSU er klar over, at den deltagelse med risikovillig kapital, der vil blive tilladt med den nye artikel 4, stk. 1, litra e), og den reviderede artikel 11, stk. 7, ikke skal ske i form af direkte investeringer i højrisiko-projekter, men snarere gennem tilførelse af en begrænset del af den samlede EU-støtte (maksimalt 10-20 % af det samlede beløb) i hensigtsmæssige institutionelle venture kapitalfonde med selvstændig ledelse, der vil investere i passende TEN-projekter efter eget skøn. Formålet med denne EU-støtte skulle være at fremme oprettelsen af institutionelle fonde og at tiltrække privat risikokapital til TEN-projekter. Kommissionen vil selvfølgelig være nødt til at udvikle formålstjenlige kriterier for at afgøre, om sådanne fonde er berettigede til EU-finansiering. EU-finansiering bør ikke betragtes som støtte, eftersom der er mulighed for et afkast på investeringerne.

5.3. I den nye artikel 4, stk. 3, skal begrebet »multiplikatoreffekt« angive sandsynligheden for, at tilførelsen af EU-støtte i sig selv vil generere yderligere privat finansiering i de tilfælde, hvor der kun er begrænset offentlig finansiering. I sin udtalelse om offentlig-private partnerskaber så ØSU positivt på den private sektors øgede deltagelse i finansieringen af TEN-projekter.

5.4. Finansieringsplanens vejledende karakter i forbindelse med den flerårige finansiering, som indføres med den nye artikel 5, litra a), kunne måske defineres klarere. Den har til formål at give Kommissionen mulighed for at træffe mere langsigtede beslutninger i forbindelse med den årlige budgetprocedure. Efter godkendelse i det rådgivende udvalg (ifølge artikel 17) vil Kommissionen være i stand til at udarbejde en flerårig finansieringsplan, hvor den årlige ydelse skal godkendes af budgetmyndigheden fra år til år. Kommissionen vil således være i stand til at træffe beslutninger om finansiering i henhold til den årlige budgetprocedure samt omfordele ressourcer mellem forskellige projekter afhængig af det enkelte projekts resultater. Det hedder udtrykkeligt i den reviderede artikel 10, at Kommissionen ikke behøver at melde tilbage til det rådgivende udvalg hvert år i forbindelse med projekter, der er led i et flerårigt program.

5.5. ØSU mener, at dette er en fornuftig og praktisk strategi, der vil begrænse de bureaukratiske forsinkelser mest muligt.

5.6. Tilføjelsen til artikel 12, stk. 1, der tildeler Kommissionen en direkte rolle hvad angår finansiel kontrol af specifikke projekter, foregriber Kommissionens beføjelser til at tildele TEN-støtte til private virksomheder, når Amsterdam-traktaten først er ratificeret. Dette vil frem for alt være aktuelt i tele- og energisektorerne, hvor sådanne virksomheder kan yde et væsentligt bidrag til gennemførelsen af projekter af almen interesse.

Bruxelles, den 9. september 1998.

Tom JENKINS

Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() EFT C 175 af 9.6.1998, s. 7.

() EFT C 14 af 20.1.1992.

() EFT C 195 af 18.7.1994, s. 74.

() EFT C 397 af 31.12.1994, s. 23.

() EFT C 129 af 27.4.1998, s. 58.

() EFT C 214 af 10.7.1998.