A4-0133/98

Beslutning om meddelelse fra Kommissionen til Raadet, Europa-Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »Vaekst og beskaeftigelse i en stabilitetsorienteret OEMU - OEkonomisk-politiske betragtninger med henblik paa de kommende overordnede retningslinjer for 1998" (KOM(98)0103 - C4-0135/98) (oekonomisk aarsberetning)

Europa-Parlamentet,

- der henviser til Kommissionens meddelelse (KOM(98)0103 - C4-0135/98),

- der henviser til Raadets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvaagningen af budgetstillinger samt overvaagning og samordning af oekonomiske politikker ((EFT L 209 af 02.08.1997, s. 1.)),

- der henviser til Raadets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemfoerelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmaessigt store underskud ((EFT L 209 af 02.08.1997, s. 6.)),

- der henviser til Det Europaeiske Raads resolution om stabilitets- og vaekstpagten, der blev vedtaget i Amsterdam den 17. juni 1997 ((EFT C 236 af 02.08.1997, s. 1.)),

- der henviser til Det Europaeiske Raads resolution om vaekst og beskaeftigelse, der blev vedtaget i Amsterdam den 16. juni 1997 ((EFT C 236 af 02.08.1997, s. 3.)),

- der henviser til formandskabets konklusioner fra det ekstraordinaere topmoede i Luxembourg den 20.-21. november 1997,

- der henviser til Det Europaeiske Raads resolution fra moedet den 13. december 1997 om samordningen af den oekonomiske politik i OEMU'ens tredje fase og om traktatens artikel 109 og 109 B ((EFT C 35 af 02.02.1998, s. 1)),

- der henviser til betaenkning fra Udvalget om OEkonomi, Valutaspoergsmaal og Industripolitik og udtalelser fra Udvalget om Beskaeftigelse og Sociale Anliggender og Udvalget om Regionalpolitik (A4-0133/98),

A. der henviser til, at Kommissionens oekonomiske aarsberetning kan betragtes som Kommissionens forberedende arbejde med henblik paa de kommende overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Faellesskabets oekonomiske politikker for 1998 i henhold til EF-traktatens artikel 103,

B. der henviser til, at Kommissionen i sin oekonomiske aarsberetning for 1998 konkluderer, at der er kommet gang i et mere langsigtet oekonomisk opsving, og henviser til stigende eksport og oeget konkurrenceevne som foelge af en gunstig kurs over for den amerikanske dollar, en moderat loenudvikling og en stadig stigende produktivitet,

C. der henviser til, at Kommissionen i sin oekonomiske aarsberetning for 1998 giver udtryk for, at den forventer, at en betydelig vaekst i investeringerne som foelge af lave langfristede rentesatser og generelt gunstige monetaere forhold, ledsaget af en forventet stigning i den interne efterspoergsel og privatforbruget, bliver den drivkraft, der skal goere det nuvaerende opsving til et selvforstaerkende langfristet oekonomisk opsving,

D. der henviser til, at et stort antal medlemsstater har vaeret i stand til at reducere inflationen, rentesatserne og budgetunderskuddene og opnaa valutastabilitet, og at der er opnaaet en hoej grad af konvergens i bestraebelserne paa at opfylde betingelserne for indfoerelse af den faelles valuta som fastsat i EU-traktaten,

E. der henviser til, at indfoerelsen af den faelles valuta er paa det rigtige spor, og at OEMU'ens tredje fase indledes den 1. januar 1999,

F. der henviser til, at det katastrofalt hoeje arbejdsloeshedsniveau i Den Europaeiske Union fortsat er den stoerste udfordring og det mest presserende problem,

G. der henviser til, at Det Europaeiske Raad har vedtaget, at det med den fremrykkede ikrafttraeden af afsnittet om beskaeftigelse i Amsterdam-traktaten er noedvendigt at sikre en effektiv samordning og overvaagning af de oekonomiske politikker og beskaeftigelsespolitikkerne;

1. glaeder sig over, at man i betragtning af de saerlige omstaendigheder, der goer sig gaeldende i 1998 paa grund af OEMU'ens indfoerelse, har valgt et nyt format til den oekonomiske aarsberetning, men understreger, at det vil kraeve en mere detaljeret analyse af de mest fremtraedende aspekter af den oekonomiske situation, hvis udsigterne paa mellemlang sigt (fem aar) skal undersoeges til bunds;

2. foreslaar, at man indfoerer en scenarie-analyse i den oekonomiske aarsberetning, saaledes at man bedre kan vurdere risiciene og de egnede modforanstaltninger, saafremt hovedprognoserne ikke holder stik;

3. konstaterer, at udviklingen i hovedprognoserne i den oekonomiske aarsberetning ikke er risikofri, idet den amerikanske dollars fremtidige bevaegelser, Asien-krisens indirekte konsekvenser for den europaeiske oekonomi og mulige boerskriser udgoer potentielle risikofaktorer, der maa tages med i betragtning;

4. er enig med Kommissionen i, at en stabilitetsorienteret politik, der tager sigte paa at skabe ny beskaeftigelse igennem oekonomisk vaekst og mere velfungerende arbejdsmarkeder, er af afgoerende betydning, og at OEMU'en danner et udmaerket grundlag for opnaaelsen af dette maal;

5. understreger betydningen af snaever og konsekvent samordning mellem makrooekonomiske politikker og strukturforanstaltninger paa beskaeftigelsesomraadet og anmoder medlemsstaterne om med henblik paa at oege den nuvaerende beskaeftigelsesprocent i hoejere grad at maalrette deres politikker og udnytte det stabile oekonomiske klima ved at styrke den interne efterspoergsel gennem relevante ikke-inflationaere politikker og foranstaltninger, der foerer til en opbremsning i den udvikling, hvor arbejde erstattes af kapital; anmoder desuden medlemsstaterne om at traeffe foranstaltninger, der kan skabe nye arbejdspladser, jf. det europaeiske beskaeftigelsesinitiativ;

6. er enig i Kommissionens vurdering af, hvilke faktorer der vil fremme den oekonomiske ekspansion, nemlig sunde underliggende oekonomiske vilkaar, traditionelt lave langfristede rentesatser, en hoej investeringsrentabilitet, produktivitetsstigninger og lav inflation;

7. finder, at en oekonomisk vaekst, der understoettes af offentlige og private investeringer og overstiger vaeksten i produktiviteten, kan yde et effektivt bidrag til skabelsen af nye arbejdspladser og til bekaempelsen af fattigdommen;

8. stoetter Kommissionen i den opfattelse, at en investeringsstyret vaekst, der ligger et godt stykke over niveauet for produktivitetsstigningen, ledsaget af strukturforanstaltninger paa vare- og arbejdsmarkederne er af afgoerende betydning for skabelsen af tilstraekkelig mange nye arbejdspladser og bekaempelsen af vaeksten i fattigdommen;

9. understreger, at det tillaegger det saerlig stor betydning, at beskaeftigelsesretningslinjerne hurtigt omsaettes til nationale handlingsplaner, samt at der boer foretages en strategisk prioritering af de forebyggende foranstaltninger, der navnlig fokuserer paa oegede beskaeftigelsesmuligheder baade for de arbejdsloese og allerede beskaeftigede; anmoder indtraengende Arbejdsmarkeds- og Beskaeftigelsesudvalget (ELMC) om at fremskynde gennemfoerelsen af en passende kortlaegning (benchmarking) med henblik paa overvaagning af reformen af arbejdsmarkedet;

10. er af den opfattelse, at nogle af de alvorligste hindringer for baeredygtig vaekst inden for oekonomi og beskaeftigelse er:

i. et utilstraekkeligt investeringsniveau

ii. et forholdsvis lavt niveau for intern efterspoergsel og privatforbrug

iii. for hoeje ikke-loenmaessige arbejdsomkostninger

iv. problemer med at tilpasse de menneskelige ressourcer og uddannelserne til behovene som foelge af de stadig hurtigere teknologiske aendringer

v. en overregulering, som paafoerer virksomhederne hoeje administrative omkostninger og er aarsag til manglende motivation og hindringer i forbindelse med oprettelse af nye innovative virksomheder, og som ikke fremmer ivaerksaettervirksomheden i medlemsstaterne;

vi. utilstraekkelig finansiering og organisering af den europaeiske forskning;

11. kraever en intensivering af bestraebelserne paa at bekaempe arbejdsloesheden paa faellesskabsplan med henblik paa at supplere medlemsstaternes bestraebelser, baseret paa en virkeliggoerelse af konklusionerne fra beskaeftigelsestopmoedet i Luxembourg;

12. finder, at de ingredienser i EU-politikken, som er blevet tilraadet i alle tidligere globale retningslinjer, nemlig budgetkonsolidering, en stram monetaer politik og fortsat loentilbageholdenhed, boer underkastes visse aendringer med henblik paa at sikre en tilstraekkelig hoej vaekst, der overstiger vaeksten i produktiviteten i EU som helhed;

13. understreger, at en tilstraekkeligt jobskabende vaekst kun kan kombineres med den noedvendige fortsatte budgetkonsolidering i det relativt lukkede EU, hvis den monetaere politik samtidig ikke er alt for restriktiv, og kravet om loentilbageholdenhed ikke er alt for ufravigeligt;

14. understreger, at det er af afgoerende betydning, at Faellesskabet mere omhyggeligt overvaager den anvendte policy mix i forbindelse med OEMU'en, og at de oekonomiske politikker koordineres betydeligt bedre i overensstemmelse med Det Europaeiske Raads resolution fra moedet i Luxembourg om samordningen af den oekonomiske politik i OEMU'ens tredje fase; opfordrer Kommissionen til at fremlaegge forslag til, hvordan man under de nye betingelser, der kommer til at gaelde med OEMU'en, kan koordinere EU's og medlemsstaternes oekonomiske politik paa en saadan maade, at resultatet ikke bliver en konkurrence paa den laveste skat og de laveste omkostninger, men en europaeisk mervaerdi for beskaeftigelsen;

15. stoetter etableringen af OEMU'en, hvor Den Europaeiske Centralbank faar det som sin vigtigste opgave at opretholde prisstabilitet og dermed lave rentesatser med henblik paa at muliggoere opsparings- og investeringsniveauer, der kan foere til baeredygtig vaekst inden for oekonomi og beskaeftigelse;

16. betragter nedbringelsen af de gennemsnitlige budgetunderskud fra 6,1% af BNP i 1993 til 2,6% i 1997 som en god praestation og mener, at en yderligere budgetmaessig konsolidering navnlig boer opnaas ved en maalrettet begraensning af de offentlige udgifter i stedet for en generel forhoejelse af skatterne;

17. konstaterer med beklagelse, at den hurtige nedbringelse af underskuddene i mange lande er blevet opnaaet ved hjaelp af en nedskaering af udgifterne paa de omraader, hvor det er let, f.eks. udgifterne til investeringer, forskning og udvikling samt uddannelse, og at det derfor bliver noedvendigt at genskabe balancen paa budgetterne for at oege udgifterne til kapital og arbejdskraft, samtidig med at der foretages nedskaeringer for andre dele af budgettet;

18. er derfor af den opfattelse, at en fortsat saenkning af gaeldsniveauet ganske vist er et relevant og noedvendigt maal paa mellemlang sigt, men at en meget restriktiv budgetdisciplin paa nuvaerende tidspunkt indebaerer en risiko for uoenskede virkninger paa den oekonomiske aktivitet, og at budgetdisciplin ikke automatisk foerer til den »gode cirkel«, som beskrives i Kommissionens oekonomiske aarsberetning, og derfor maa overvaages omhyggeligt;

19. understreger noedvendigheden af at indfoere benchmarking paa EU-plan for investeringer og beskaeftigelse og at fastslaa saavel private som offentlige investeringers relevans for beskaeftigelsen og i den forbindelse tage hensyn til, at offentlige investeringer kan vaere et incitament for private investeringer, navnlig naar det drejer sig om infrastrukturinvesteringer;

20. er af den opfattelse, at det offentlige og private investeringsniveau i EU er helt utilstraekkeligt til, at det kan forbedre EU's evne til at forny sig og tilpasse sig til fremtiden;

21. understreger, at det kraever baade private og offentlige investeringer at bringe vaekstraten for Faellesskabets oekonomi op paa et passende niveau; kraever en policy-mix, der goer det lettere at naa dette maal; understreger, at offentlige investeringer saetter gang i private investeringer som foelge af den dermed forbundne omkostningssaenkning; kraever offentlige investeringer med en passende social og oekonomisk rentabilitet;

22. anmoder medlemsstaterne om at rette sig efter Det Europaeiske Raads resolutioner vedroerende skattekonkurrence mellem medlemsstaterne;

23. understreger noedvendigheden af at mindske skattebyrden for faktoren arbejde og aftale et minimumsnivau for selskabsbeskatningen paa EU-plan;

24. accepterer aarsberetningens konklusion om, at de nominelle loenstigninger skal vaere forenelige med prisstabilitet, og at realloensstigninger boer tage hensyn til noedvendigheden af at sikre rentabiliteten i forbindelse med investeringer og boer stoette loenmodtagernes koebekraft uden at true den generelle rentabilitet; understreger desuden det ansvar, der paahviler arbejdsmarkedets parter i den henseende; savner initiativer til stimulering af den interne efterspoergsel, uden hvilken der ikke kan ydes et varigt bidrag til vaekst og beskaeftigelse; opfordrer derfor Kommissionen og EU's medlemsstater til at aendre deres oekonomiske politik tilsvarende og udvikle det paabegyndende oekonomiske opsving til en langsigtet vaekst baseret paa investeringer, som kan oege antallet af erhvervsaktive; understreger noedvendigheden af en koordineret oekonomisk politik, der kombinerer udbud og efterspoergsel bedst muligt i beskaeftigelsens interesse og dermed kan understoette en samordnet aktion mellem stat, arbejdsgivere og arbejdstagere som led i en europaeisk pagt for arbejde;

25. paapeger mulighederne for at skabe nye job i naermiljoeet, navnlig i form af boernepasning og pleje af personer, der ikke kan klare sig selv; understreger imidlertid, at afloenningen herfor ikke maa blive uforholdsmaessigt lav eller kraenke princippet om lige loen for maend og kvinder, og at den skal sikre en rimelig levestandard;

26. gaar ikke ind for, at man skaber beskaeftigelse ved at foretage en drastisk nedskaering af loenningerne for den ufaglaerte arbejdskraft, da det ville foere til ny fattigdom, true den sociale samhoerighed i Unionen og blot skabe beskaeftigelse, der ikke ville sikre rimelige levevilkaar; finder, at den makrooekonomiske vaekstpolitik ikke vil vaere tilstraekkelig til at eliminere arbejdsloesheden og derfor maa suppleres med en raekke foranstaltninger af strukturel karakter vedroerende lovreguleringen af arbejdsmarkedet, arbejdskraftens kvalifikationer og sammensaetningen af arbejdsomkostningerne;

27. finder imidlertid, at der er behov for en reduktion af arbejdsomkostningerne for de lavest kvalificerede arbejdstagere med henblik paa at forbedre deres ansaettelses- og uddannelsemuligheder,

28. gentager, at det gaar ind for en nedsaettelse af de indirekte loenomkostninger, og at der kunne kompenseres herfor gennem andre skatte- og afgiftsreformer, der ikke har negative indvirkninger paa de sociale fordele, der er maalrettet mod saerlige grupper af arbejdsstyrken i den lavere ende af loenskalaen, kombineret med aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger paa omraadet for faglig uddannelse, omskoling, uddannelse og laerlingekontrakter, som delvis kunne finansieres gennem aktiveringen af arbejdsloeshedsunderstoettelse og fremme af lokale partnerskaber;

29. bifalder i princippet Kommissionens forslag om en nedsaettelse af momsen paa arbejdskraftintensive tjenesteydelser som et effektivt EU-tiltag til fremme af erhvervsaktiviteten og nedbringelse af arbejdsloesheden og beklager, at virkeliggoerelsen af disse forslag er blevet forsinket;

30. understreger betydningen af politikker, der fokuserer paa omraader, der kan forventes at have en markant indflydelse paa den oekonomiske vaekst og beskaeftigelsen, og som laegger saerlig vaegt paa stoette til smaa og mellemstore virksomheder, en kraftig indsats til fremme af forskning og udvikling og udvikling af transeuropaeiske net til fremme af et bedre kommunikationsmiljoe for ivaerksaetterinitiativer paa europaeisk plan;

31. understreger, at det haster med at faa oeget de europaeiske og nationale bevillinger til forskning i og fremme af den nyeste teknologi, og haaber, at Kommissionen vil fremlaegge en saerrapport om, hvilke offentlige og private midler der kan mobiliseres med henblik paa at fremskynde jobskabelsen paa disse nye omraader;

32. kraever yderligere initiativer fra EU's og medlemsstaternes side med henblik paa at oege etableringer og antal af selvstaendige og lette adgangen til risikovillig kapital, ikke mindst i betragtning af at de smaa og mellemstore virksomheder er den stoerste arbejdsgiver i EU;

33. opfordrer Raadet og medlemsstaterne til at fremme en raekke foranstaltninger til fordel for de smaa og mellemstore virksomheder med henblik paa at lette de administrative byrder, fremme adgangen til og tilstedevaerelsen af risikovillig kapital og fremme oprettelsen af innovative smaa og mellemstore virksomheder, som har et staerkt beskaeftigelsespotentiale; kraever, at der paa dette omraade foretages en passende kortlaegning med henblik paa en vurdering af den jobskabende virkning, der opstaar gennem de investeringer, som virksomhederne foretager inden for de forskellige sektorer og i de forskellige regioner;

34. understreger, at alle asymmetriske forstyrrelser, der maatte forekomme fra tid til anden, sandsynligvis vil vaere koncentreret paa bestemte regioner, og at dette forhold kan blive forvaerret, hvis de europaeiske oekonomiers forholdsvis store forskelligartethed bliver mindre med tiden; understreger desuden, at den bedste maade, hvorpaa man kan undgaa saadanne asymmetriske forstyrrelser, bestaar i en oeget harmonisering af de oekonomiske politikker;

35. anmoder om, at man omhyggeligt overvaager virkningen paa den sektormaessige og geografiske koncentration af produktionsindustrien som foelge af de reelle konkurrencefaktorer, der bliver resultatet af den faelles valuta og det indre marked;

36. stoetter paa baggrund heraf fuldt ud Kommissionen i den opfattelse, at der er oeget behov for en strukturel tilpasning - med aktiv og oeget anvendelse af de europaeiske strukturfonde - efter OEMU'en; mener, at regionerne - ved hjaelp af en aktiv regional uddannelsespolitik - boer saettes i stand til bedre at klare asymmetriske forstyrrelser, naar det med euroen ikke laengere er muligt at tilpasse valutakurserne;

37. opfordrer arbejdsmarkedets parter til noeje at undersoege konsekvenserne af den oegede gennemskuelighed i loenninger og omkostninger mellem medlemsstaterne paa grund af den faelles valuta i OEMU'ens tredje fase; henstiller ligeledes til Kommissionen at gennemfoere en undersoegelse af loenstrukturen og loenomkostningerne i medlemsstaterne med det formaal at analysere indvirkningen af OEMU'ens ikrafttraedelse paa loenningerne og beskaeftigelsen;

38. erkender, at konkurrencen paa markederne for varer og tjenesteydelser kan bringes til at fungere bedre igennem stoerre prisfleksibilitet, modernisering af bestemmelser, fremme af ivaerksaettervirksomhed, gennemfoerelse af det indre marked, lettelse af adgangen til markedet og liberalisering af offentlige og private monopoler uden derved at fornaegte betydningen af store virksomheder eller behovet for visse virksomhedskoncentrationer;

39. erkender, at det er noedvendigt at styrke mobiliteten mellem de forskellige erhverv og sektorer samt koennenes ligestilling paa arbejdsmarkederne;

40. gaar ikke ind for en tvungen arbejdstidsnedskaering i EU som helhed, da dette ville vaere i modstrid med subsidaritetsprincippet;

41. gaar imidlertid ind for arbejdstidsnedskaeringer, der vedtages paa nationalt eller mikrooekonomisk plan, naar det er hensigtsmaessigt, og for stoerst mulig anvendelse af frivillige deltidsordninger, saaledes som foreslaaet i Kommissionens oekonomiske aarsberetning;

42. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet, Kommissionen og medlemsstaternes parlamenter.