DA    DA DA 
DA    DA  EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 9.9.2010 
SEK(2010) 1008 endelig 
  
KOMMISSIONENS SVAR VEDRØRENDE KAPITEL 6  
I ÅRSBERETNINGEN FOR 2009 
BISTAND TIL TR EDJELANDE, UDVIKLING OG UDVIDELSE 
DA 2   DA KOMMISSIONENS SVAR VEDRØRENDE KAPITEL 6 
I ÅRSBERETNINGEN FOR 2009 
BISTAND TIL TR EDJELANDE, UDVIKLING OG UDVIDELSE 
INDLEDNING  
6.8. I forbindelse med de fleste af foranstaltnin gerne under stabilitetsinstrumentet drejer det 
sig om at reagere på krisesituationer eller begyndende kriser samt kapacitetsopbygning før og 
efter en krise. 
6.10. I tilfælde, hvor et ustabilt politisk miljø  skaber en øget risiko, iværksættes der 
foranstaltninger, der skal afbøde på situati onen såsom efterfølgende kontrolmissioner, der 
gennemføres af hovedsædet eller delegationerne ud over de obligat oriske eksterne revisioner, 
som støttemodtagerne sikrer inden for rammer ne af deres kontraktmæssige forpligtelser. 
6.17. a) Kommissionen bemærker, at der var medtaget væsentlig flere endelige betalinger i 
stikprøven for 2009, end det va r tilfældet tidligere år.  
6.18. Kommissionen glæder sig over stigningen i "hyppigheden" af  transaktioner, som Retten 
bedømmer til at være helt "regelmæssige" ( 87 %) sammenlignet med tallene for 2008 og 
2007. 
6.20. EU-delegationerne er ansvarlige for langt størstedelen af betalingerne fra 
Kommissionens portefølje for bistand til tredje lande. Hvad angår EuropeAid, blev 79 % af 
EU-budgettets igangværende portefø ljer (udestående forpligtelser) forvaltet af delegationerne 
i 2009. 
6.21. Kommissionen mener, at foranstaltninger me d henblik på at forebygge og afsløre fejl 
forud for de endelige betalinger (f.eks. indgi velse af rapporter, eksterne revisioner og 
Kommissionens personales udgiftskontrol og kontrol af transa ktioner) er effektive. Desuden 
kan potentielle uregelmæssighe der stadig korrigeres efterf ølgende ved at foretage 
efterfølgende revisioner og passende  tilbagebetalinger. Til trods herfor kan kontrol realistisk 
set ikke reducere risikoen for en finansiel fejl til nul.  
6.22. Kommissionen mener, at de flerårig e overvågnings- og kontrolsystemer for 
politikområderne bistand til tredjelande, udvikl ing og udvidelse er effektive og i betydelig 
grad er blevet forbedret år efter år, således som det afspejles i stigni ngen i andelen af helt 
regelmæssige udbetalinger, som Re tten har fundet i sin stikprøve.  
6.23. Kommissionen glæder sig over Rettens be mærkning om, at "EuropeAid har udarbejdet 
en omfattende kontrolstrategi", og at EuropeAi d i 2009 "fortsat har foretaget væsentlige 
forbedringer med hensyn til udformningen og ge nnemførelsen af dets overvågnings- og 
kontrolsystemer" (se afsnit 54 i årsberetningen 2009 om EUF).  
6.24. Kommissionen har med tilfredshed notere t sig Rettens påskønnelse af de nylige 
forbedringer. 
6.26. I det nye forslag om ændring af finansfo rordningen fastsættes det, at artikel 56-
vurderingerne kun kan foretages gradvist som følg e af disse missioners særlige art, idet de 
blev oprettet ad hoc og helt fra bunden.  
FUSP-tjeklisterne over offentlige indkøb er bl evet færdigudarbejdet og anvendes allerede. 
DA 3   DA 6.27. Kommissionen har allerede i 2009 truffet fo ranstaltninger vedrør ende lukningen af 
gamle sager (både for RRM og FUSP). Dette arbejde vil fortsætte i 2010. 
6.28. Generaldirektøren for GD RELEX udarbej dede en handlingsplan til opfølgning af 
forbeholdene i de årlige ak tivitetsrapporter for 2009 og forbed ring af kvalitetssikringen i 
2010. 
6.29. Kommissionen har med tilfredshed noteret si g Rettens påskønnelse af forbedringerne, 
som vil fortsætte i 2010. De foranstaltninger, der er truffet i år, omfatter en forbedret metode 
til kontrol i marken, uddannelse samt forbed rede retningslinjer for dokumentering af 
resultaterne af ef terfølgende kontrol. 
6.31. Kommissionen finder, at den efterføl gende kontrol i både hovedsædet og EU-
delegationerne har været effektiv. Som Retten erkender, forbedrede Kommissionen yderligere 
sine interne systemer og gennemførte sættet  af instrukser. I årsberetningen 2008 blev den 
efterfølgende kontro l vurderet til at være effektiv. 
6.32. I 2009 fortsatte GD ELARG me d at sikre, at Kroatiens og Tyrkiets nationale 
myndigheder overholdt reglerne som foruds ætning for (delvis) overdragelse af 
forvaltningsbeføjelser. Det fastholdt delega tionens efterfølgende kontrol for at mindske 
risiciene. 
Desuden afslørede Rettens omfattende kontrol af transaktioner ingen væsentlige mangler ud 
over visse manglende revisionssp or, der fuldt ud kunne forklare delegationernes beslutninger. 
a) Da flere lande er ved at være parate til at  ansøge om overdragelse  af forvaltningen, har 
GD ELARG ajourført sin interne vejledning fra 2008 for at tage hensyn til erfaringerne med overdragelse af forvaltning i 2008 og givet yder ligere råd i 2009 til alle  aktører i processen. 
Der er ved at blive udarbejd et et fuldstændigt dokument med råd om overdragelse af 
forvaltning i tide med henblik på de ansøgni nger, der vil indkomme de næste par år.  
b) Delegationslederens rolle med at godkende  en anmodning om midler er helt klart 
specificeret i de interne instr ukser fra GD ELARG. Den kontrol, der skal udføres i henhold til 
dennes instrukser, udgør det nødv endige grundlag for at godke nde en specifik anmodning om 
midler. 
6.33. De punkter, Retten anfører, vedrører hovedsageligt mulige forbedringer af 
revisionssporet, men ikke væsentlige fejl i forbin delse med anvendelsen af reglerne. De fleste 
af dem blev behandlet i begyndelsen af 2010 vi a interne instrukser og præciseringer.  
6.34. Da finansforordningen og gennemførelsesb estemmelserne blev ændret i 2003, har 
GD ELARG altid anvendt den procedure for regnskabsafslutning, som kræves i den ændrede finansforordning. Denne procedure er regelmæssigt  blevet ajourført og er nu erstattet af det 
mere omfattende og konsoliderede dokument vedr ørende politikken for regnskabsafslutning i 
forbindelse med decentraliseret forvaltning – Phare og overgangsfaciliteten, som blev 
vedtaget i 2010, og som indeholder meget mere  detaljerede oplysninger om, hvordan der kan 
anvendes faste korrektionssatser for system svagheder, når det er nødvendigt (såsom 
regnskabsafslutning for programmer i forbindels e med udvidet decentraliseret forvaltning). 
Alene i 2009 lukkede GD ELARG 375 endelige udgiftsanmeldelser, dvs. et meget højere 
antal end antallet af nye iværksatte program mer. Der er fortsat visse sager, hvor den 
kontradiktoriske procedure tager tid, og det kan tage flere år at afslutte dem. 
6.38. Kommissionen finder, at den efterfølgend e kontrol i forbindelse med decentraliseret 
forvaltning fuldt ud er effektiv. Den accepte rer, at den efterfølgende kontrolfunktion i 
forbindelse med centraliseret forvaltn ing endnu ikke er fuldt ud lanceret.  
DA 4   DA Disse yderligere efterfølgende revisioner, der ge nnemføres af et særsk ilt horisontalt kontor, og 
som behandles i dette afsnit, har kun til form ål at give den ved delegation bemyndigede 
anvisningsberettigede yderligere sikker hed ud over kravene i finansforordningen. 
6.39. Denne nye strategi tilføjer et supplerende lag for at sikre yderligere sikkerhed, uden at 
det kræves i medfør af finansforordningen.  
6.42. Revisionsresultaterne er disponible med he nblik på og anvendes ved partnervurderinger. 
I forbindelse med partnernes godkendelse i ndkommer der også oplysninger fra overvågningen 
af projekter, og de indgår i overv ejelserne vedrørende bl.a. partne rnes finansielle, retlige og 
driftsmæssige aspekter. Vurderingen og revisionerne fører ofte til, at det henstilles til partnerne at forbedre deres interne kontrolsys temer. Mange revisionsrapporter har derfor 
direkte ført til ændringer i stat us for partnernes kontrolsystemer. Det nuværende system med 
revisioner og partnervurderinger, som GD ECHO ha r indført, har ført til et kontrolsystem, der 
giver et afbalanceret og effe ktivt overblik over partnernes interne kontrolsystemer, hvilket 
hjælper med til at forebygge fejl og uregelmæssigheder. 
6.43. Selv om målene er fuldt ud tilstrækkelige for at træffe en beslutning om finansiering, 
skal de som fastsat i beslutningerne om humanitær bistand, ses i sammenhæng med de 
detaljerede oplysninger om indkredsede beho v, den foreslåede strategi og de nødvendige 
bestanddele i et overbevisende svar, so m findes i bilagene til beslutningen.  
Hvad angår kompleksiteten af krisesituationer, de mange be hov og det forhold, at der findes 
andre donorer, er de detaljerede  behov, der skal tages fat på sammen med en specifik reaktion, 
fastsat i de forslag, som GD ECHO's partnere in dgiver i medfør af Ko mmissionens beslutning 
om finansiering. Kommissionen fi nder, at GD ECHO's projekt udvælgelsesprocedure afspejler 
de særlige karakteristika ved humanitær bistand og giver store garantier,  hvad angår kvaliteten 
af den bistand, ECHO-partnere yder. Komm issionen accepterer dog, at dokumentationen i 
forbindelse med forslagene til evaluering ka n forbedres, strømlines og standardiseres 
yderligere. 
6.44. Kommissionen glæder sig ove r Rettens samlede konklusion.  
Hvad angår "Humanitarian Procurement Ce ntres" (HPC) noterer Kommissionen sig med 
tilfredshed, at det anerkendes, at de overordnet er nyttige.  
6.45. Kommissionen er tilfreds med Rettens vurde ring og bekræfter, at den tilstræber at 
fortsætte forbedringen af sin opfølgningsprocedure.  
6.48. Kommissionen gennemførte en  undersøgelse for at indkred se succesfaktorer, der har 
indflydelse på kvaliteten af de  årlige aktivitetsrapporter. So m reaktion på de indkredsede 
faktorer blev der gennemført en række forans taltninger for at forbedre kvaliteten af den 
dokumentation, der blev fremlagt til understøttel se af rapporternes sikkerhed og læsbarhed. 
Kommissionen noterer sig derfor med tilfredshe d Rettens positive vurdering af de årlige 
aktivitetsrapporter og vil fortsat arbejde for at forbedre dem, for at de kan tjene som dokumentation for revisionserklæringen. 
6.50. Kommissionen er tilfreds med, at Rette n har fundet, at EuropeAids årlige 
aktivitetsrapport er klar og informativ, navnli g som følge af anvendelsen af kvantitative 
indikatorer (se EUF-beretni ngen, afsnit 50). Kommissionen me ner, at de kvalitative og 
kvantitative indikatorer i de fire byggesten i EuropeAids årlige aktivitetsrapport, indeholder 
den nødvendige dokumentation, der understøtter gene raldirektørens erklæring og giver en 
præcis vurdering af den finansielle forvaltn ing i EuropeAid, hvad angår regelmæssighed.  
DA 5   DA KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER  
6.52. Kommissionen har udformet sine kontrolforan staltninger på en sådan måde, at de 
dækker dens flerårlige projek ters livscyklus. Den mener, at  de flerårige overvågnings- og 
kontrolsystemer for politikområderne bista nd til tredjelande, udvikling og udvidelse er 
effektive og i betydelig grad er blevet forbedret år efter år, således som det afspejles i stigningen i andelen af helt re gelmæssige udbetalinger, som Rette n har fundet i sin stikprøve. 
De anbefalinger, som Retten er kommet med i de  senere år, er blevet  fulgt, og Retten har 
anerkendt mange af disse forbedringer, hvilket har medført, at betydelige elementer af de 
vigtigste kontrolsystemer er blevet vurderet til at være "effektive". 
6.53.  a) Kommissionen accepterer Rettens anbefaling og ønsker at præcisere, at  den allerede er ved 
at træffe foranstaltninger for at efterkomme  alle anbefalinger vedrørende efterfølgende 
kontrol i GD RELEX.  
b) Kommissionen er enig med Retten i og ønsker at  fremhæve, at der alle rede blev gjort en 
betydelig indsats i 2009 for at afvikle de ophobede gamle projekte r, der skal lukkes. 75 % af 
alle RRM-kontrakter, der var åbne i begyndelsen  af 2009, blev lukket ved årets udgang. Dette 
arbejde vil fortsætte i 2010. 
c) Da flere lande er ved at være parate til at  ansøge om overdragelse  af forvaltningen, har 
GD ELARG ajourført sin interne vejledning fra 2008 for at tage hensyn til erfaringerne med overdragelse af forvaltning i 2008 og givet yderlig ere råd i 2009 til alle aktører i processen.  
d) Kommissionen har allerede tr uffet de nødvendige foranstalt ninger for at sikre, at den 
kontrol, som personalet foretager i driftsafde lingen og finans- og kontraktafdelingerne, vil 
blive detaljeret dokumenteret.  
e) Der foretages regelmæssig kontrol af kvalitete n af data i CRIS, navnlig inden der uddrages 
relevante oplysninger til den årlige aktivitet srapport. It-forvaltningsredskabet, hvori der 
indlæses data, indeholder også indbygget kont rol af datakvaliteten. Kommissionen lægger 
desuden større vægt på udda nnelsen af brugerne af CRIS. 
g) Færdigbehandlingen af udgiftsanmeldelser har været prioriteret i GD ELARG siden 2007. 
Alene i 2009 færdigbehandlede GD ELARG  375 endelige udgiftsanmeldelser. 
h) Kommissionen arbejder allerede på yde rligere at forbedre og harmonisere den 
centraliserede dokumentation til brug ved vurder ingen af forslag. Indførelsen af en 
standardiseret evalueringsrapport er en af de muligheder, der overvejes. 
i) Selv om Rettens forslag er nyttigt, tillader  de nuværende prior iteringer og budgetmæssige 
begrænsninger ikke at efterkomme  denne anbefaling i nær fremtid. 
6.54. Som svar på Rettens anbefalinger vil EuropeAid: - overveje mulige metoder med henblik på at finde frem til en indikator for den anslåede 
finansielle effekt af resterende fejl 
- vurdere omkostningseffektiviteten af sin kont rol i forbindelse med gennemgangen af den 
tolerable risiko for fejl 
- færdigudarbejde og videreformidle et sæt værk tøjer til finansiel forvaltning til brug for de 
implementerende organisationer 
- fortsætte indsatsen for at sikre en korrek t registrering i tide af  revisionsoplysninger 
- bestræbe sig på at forbedre informa tionsteknologisystemer, der understøtter dets 
revisionsarbejde 
DA 6   DA - forbedre udformningen og screeningen af kr iterierne for budgetstø ttebetalinger ved hjælp 
af ændrede retningslinjer og peer revi ew-processer (kvalitetsstøttegruppen) 
- gennemføre ændrede rammer for overvågning og rapportering af forvaltningen af 
offentlige finanser med henblik på budgetstøttebetalinger. 
Opfølgning af særberetning nr. 3/2006 om den humanitære bistand efter tsunamien  
6.65. Udformningen af COR-modellen ("Cost of  Observed Results") vil begynde i 2011, når 
den er blevet bygget ind i et it-redskab (Hope/e -tool). Efter testningen og dataindlæsningen 
forventes det, at det kan planlægges at begynde at anvende modellen i 2012. 
6.66. Kommissionen har fuldt ud støttet Rettens  anmodninger om at få den nødvendige 
dokumentation fra FN-organisationer, og det prin cip er klart fastsat i den finansielle og 
administrative rammeaftale. Hvis Revisi onsretten underretter Kommissionen om de 
problemer, der opstår i den forbin delse, kan den kontakte sine m odparter i FN for at finde en 
løsning og sikre, at Revisionsre tten får de nødvendige oplysninger. 
6.67.  a) Kommissionens midtvejsevaluering af ha ndlingsplanen vedrørende konsensussen er 
undervejs; de endelige resultater heraf vil foreligge ved udgangen af 2010. 
b) Flytningen af MIC skaber allerede en  række synergier, såsom at der foreligger 
realtidsoplysninger allerede ved st arten af naturkatastrofer og andr e katastrofer, og at der er et 
tættere samarbejde mellem GD ECHO's teknisk e eksperter i marken og medlemsstaternes 
eksperter, der er udsendt til civilbeskyttelsesaktiviteter. 
c) Kommissionen noterer sig med tilfredshed Re ttens anerkendelse af bidraget til det nye 
instrument til overgangsproce ssen. For at øge denne indsat s har Kommissionen oprettet en 
tværtjenstlig gruppe vedrørende overgangen for derved at fremme et fælles syn, koordinerede 
fremgangsmåder og fælles holdning er til politikker i forbindelse med "overgangssituationer", 
hvor der findes instrumenter for humanitær bi stand, udvikling og stabilisering. Målet er at 
forbedre både politikken og gennemførelsen af programmer i marken og at bidrage til den 
internationale politiske debat om overgangssituationer. 
d) Kommissionen er enig med Rettens bemærkni ng og tilstræber at kunne forelægge de første 
resultater ved udgangen af 2011. 
Opfølgning af særberetning nr. 6/200 6 om miljøaspektet i Kommissionens 
udviklingssamarbejde  
6.71. Forsinkelsen i udarbejdelsen af strategien skyldtes en ændring af prioriteringerne, 
hvorved miljøstrategien ikke længere skulle udsendes som en enestående meddelelse, men 
som et bilag til en bredere meddelelse om mainst reaming af alle tværgående spørgsmål (ikke 
kun miljøspørgsmål), der var planlagt til at  blive vedtaget ved udgangen af 2008. Denne 
fremgangsmåde blev foreslået med henblik på at mindske antallet af Kommissionens 
meddelelser. Den nye fremgangsmåde blev dog  droppet på grund af problemerne med at 
samle forskellige mainstreamingemner i ét dok ument og i erkendelse af behovet for en mere 
fokuseret tilgang til miljøspørgsmålet. I se ptember 2009 blev der afholdt et møde med 
medlemsstaterne (og civilsamfundet) for i fæll esskab at indlede udar bejdelsen af den nye 
strategi. 
6.72. Der blev – således som Retten havde anmodet om – fastsat en række vigtige kvantitative 
indikatorer vedrørende den eksi sterende strategi for integrat ion af miljøhensyn, som har været 
genstand for overvågning siden 2006. Disse indika torer vedrører anvendelsen af redskaber 
såsom miljøprofiler ved udarbejdelsen af lande strategier og regionale strategier samt 
DA 7   DA miljøvurderinger i forbindelse med programme r og projekter, anta llet af tilbudte 
uddannelseskurser og antallet af medarbejdere, der blev uddannet. Hvad angår kvalitative 
indikatorer til at evaluere integrationen af m iljøhensyn i projektformuleringen, blev de fastsat 
og anvendt i den første, efterfølgende pilotvurdering, der blev gennemført i 2009. 
6.73. På baggrund af Kommissionens ansætte lsesstop og som erkendt af Retten har 
EuropeAid lagt vægt på at styrke de ikke-spe cialiserede kvalifikationer hos personalet snarere 
end at gennemføre en specifik gennemgang af dens interne kapacitet. Det har konsekvent fulgt denne fremgangsmåde i referenceperioden. 
6.74. Den efterfølgende gennemgang – som var en pilotøvelse – in dgik som en del af 
bestræbelserne for at sikre en vedvarende  forbedring i projektformuleringsfasen.  
6.75. Det er nu obligatorisk for alt operationelt  personale i EuropeAids hovedsæde og for alt 
operationelt personale i Eur opeAid, der udsendes til dele gationer, at deltage i 
uddannelseskurser vedrørende integration af miljøaspektet. Det var et af de 
uddannelseskurser, der havde størst deltagels e i 2009 med flere end 400 deltagere. Der er 
siden 2005 blevet gennemført et omfattende  program af uddannelsesseminarer, herunder 
ca. 50 regionale seminarer, der blev afholdt i sa marbejde med lande, og et større antal, der 
blev afholdt i hovedsædet.  
6.76.  Der er i 2011 planlagt en evaluering af integr ationen af miljøaspektet i forbindelse med 
udviklingssamarbejdet.  Der er på nuværende tidspunkt ved at blive udviklet en central 
database til individuelle proj ektevalueringer; den vil bliv e sat i drift i 2011. Der blev 
udarbejdet resultatorienterede evalueringsra pporter af overvågni ngen med fokus på 
miljøprojekter, der blev gennemført i La tinamerika i 2005 og 2009. I forbindelse med 
landeevalueringer af EU-samarbejdet er en ræ kke miljømæssige aspekter blevet behandlet 
som en del af tværgående spørgsmål. 
6.77. EuropeAid har forbedret sin kapacitet til at indkredse og spore udgifter i forbindelse 
med miljøprojekter, men det er fortsat en me get kompleks opgave at udregne de nøjagtige 
beløb, der er ydet til miljømål inden for foranstaltninger, som hovedsageligt sigtede mod 
andre politiske mål. Der er drøftelser i ga ng med OECD/DAC for at se, hvordan kvalitative 
data baseret på Rio-markører bedst kan omsættes til finansielle data. 
6.78. Kvaliteten af landemiljøprofiler (LMP) og deres indflydelse på landestrategidokumenter 
(LSD) varierer stadig, men visse LMP'er er ved at blive ajourfø rt på grundlag af kriterierne 
for integration af miljøhensyn og for bedre at  kunne tage fat på spørgsmål vedrørende 
klimaændringer, samtidig med at retningslinjern e for midtvejsevaluering en har medført større 
hensyntagen til miljø- og klimaændringsspørgsmå l i LSD'er, navnlig i lande, der var omfattet 
af udviklingssamarbejdsinstrumentet. 
6.79. Der vil i 2011 blive udsendt nye budgetstøtter etningslinjer, som vil indeholde nye råd 
vedrørende tværgående spørgsmål. Trods medt agelsen af specifikke miljøindikatorer finder 
den politiske dialog vedrørende miljøspørgsmål i mange lande imidlertid sted inden for de fælles donorrammer, der følger generelle budgets tøtteaktioner. Strate giske miljøvurderinger 
kræver, at der tages hensyn til lokale forhold og inddragelsen af partnerlande for at være 
effektive, og der kan derfor ikke på lægges krav om sådanne vurderinger. 
6.81. EuropeAid har udviklet informative og rådgi vende dokumenter, hvor i der bl.a. henvises 
til støtte til sa mfundsbaseret forvaltning af naturresso urcer. En række EU-programmer har 
fremmet initiativer vedrørende forvaltning af na turressourcer på lokalt plan. I det tematiske 
program for miljø og bæredygtig forvaltning af na turressourcer, herunder energi, henvises der 
specifikt til samarbejdet med lokalsamfundene, og dette blev taget op i indkaldelser af forslag 
DA 8   DA til konceptnoter, hvori de r blev taget hensyn til at sikre lokalsamfundenes, herunder indfødte 
befolkningsgruppers, brugsret og rettighe der i forbindelse med skovforvaltning. 
6.84.  EuropeAid har udviklet en række informationsdokumenter for at fremme en bæredygtig 
udvikling med særlig vægt på lokalsamfundsbaserede tiltag.  I det tematiske program for miljø 
henvises der desuden specifikt til samarbejdet med lokalsamf undene, og dette bl ev taget op i 
indkaldelser af forslag til konceptnoter, h vori der blev taget hensyn til at sikre 
lokalsamfundenes, herunder indfødte befol kningsgruppers, brugsret og rettigheder i 
forbindelse med skovforvaltning.   
6.85. EU's undersøgelse af sektorbaserede tiltag på området miljø og naturressourcer er nu 
blevet afsluttet i samarbejde  med en række EU-udviklingsag enturer, og der er et par 
sektorstøtteprogrammer på vej på dette område. Det er helt klart en ny udvikling i forhold til 
tidligere. Det kan nu blive muligt at oprette EU-t rustfonde inden for rammerne af et forslag til 
ændring af finansforordningen, og der er i ndgået overførselsaftaler, således at EU-
medlemsstaterne kan bidrage til den EU-fin ansierede globale kl imaalliance. Innovative 
finansieringsmekanismer på miljøområdet omfatter desuden indgåelse af partnerskaber mellem private virksomheder og offentlige institutioner og en kombination af lån og tilskud. 
6.86. Kommissionen har fortsat gjort brug af medlemsstaternes og private virksomheders 
ekspertise i forbindelse med genne mførelsen af dens miljøstrategi. 
6.87. Kommissionen noterer sig me d tilfredshed, at Retten anerkender, at der er sket 
betydelige fremskridt, hvad angår integratione n af miljøaspektet i Kommissionens portefølje 
for bistand til tredjelande. Den efterfølgende  gennemgang – som var en pilotøvelse – indgik 
som en del af bestræbelserne for at sikre en  vedvarende forbedring. Denne proces omfattede 
gennemgang af peer review-pro cedurer (kvalitetsst øttegruppen) og indf ørelse af klare 
instrukser om at tage fat på miljømæssige aspekter i forbindelse med udarbejdelsen af forslag til projekter. 
6.88. Kommissionen og EU-medlemsstaterne samarb ejder om i fællesskab at udarbejde et 
første udkast til miljøstrategi i begyndelsen af  2011 med henblik på vedtagelse heraf i anden 
halvdel af 2011.  
Kommissionen har til hensigt at arbejde videre med indikatorer til overvågning af, hvor 
effektiv en ny miljøstrategi er, og til vurderin g af integrationen af miljøaspektet i dens 
foranstaltninger. Der er i 2011 plan lagt en samlet evaluering af integrationen af miljøaspektet 
i forbindelse med udviklingssamarbejdet.
 Hvis resultaterne af evalueringen foreligger tids 
nok, vil de indgå i udformningen af en ny EU-s trategi. Der er i 20 11 også planlagt nye 
budgetstøtteretningslinjer, som vil indeholde ny e råd vedrørende tværgående spørgsmål. I 
forbindelse med dette arbejd e vil Kommissionen fortsat ti lstræbe en tæt koordinering og 
harmonisering med EU-medlemsstaterne til stø tte for dagsordenen for nyttevirkningen af 
udviklingsbistanden.