ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE

RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN

Ledsagedokument til

Forslag til RÅDETS FORORDNING

om fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2

1. Formål med, procedurer for og hovedkonklusion af konsekvensanalysen

1. Formålet med dette dokument er at se på forskellige politiske løsningsmodeller til gennemførelse af programmet for forskning og innovation på området for brændselsceller og brint (BCB) under Horisont 2020 i betragtning af, at fællesforetagendet for brændselsceller og brint (fællesforetagendet BCB) snart tages ud af drift, og der skal træffes beslutning om, hvad der skal ske efterfølgende. De løsningsmodeller, der overvejes, er:

· Model 1: Videreføre det offentlig-private BCB-partnerskab i dets nuværende form (fællesforetagende) inden for Horisont 2020. Dette er basisscenariet, som alle de øvrige modeller vurderes i forhold til.

· Model 2: Gøre brug af samarbejdsforskningsprojekter under EU's rammeprogram Horisont 2020 og således ikke videreføre fællesforetagendet BCB i dets nuværende form.

· Model 3: Gennemføre Horisont 2020 for BCB-teknologierne gennem et kontraktbaseret offentlig-privat partnerskab.

· Model 4: Gennemføre et offentlig-privat BCB-partnerskab gennem et moderniseret fællesforetagende, der tilpasses i forhold til Horisont 2020.

2. I analysen forudsættes det samme samlede EU-bidrag for alle modellerne.

3. På baggrund af en sammenligning af de forskellige modeller konkluderes det, at model 4 er den mest effektive med hensyn til at tage hånd om de bagvedliggende problemkilder og nå de opstillede mål. Denne vurdering understøttes af resultaterne fra en høring af interessenter og en offentlig høring.

4. Ved udarbejdelsen af denne konsekvensanalyse har Kommissionen ført samråd med industrien og forskningsmiljøerne, medlemsstaterne og offentligheden. Dette blev sikret gennem møder, undersøgelser og høringer. Der blev foretaget en interessentundersøgelse om tendenser med hensyn til investeringer, job og omsætning i BCB-sektoren. Endvidere blev der i juli 2012 iværksat en offentlig høring for at indhente synspunkter fra andre interessenter og den bredere offentlighed.

2. Problemafgrænsning og baggrund

5. I 2009 vedtog EU en lovpakke ("klima- og energipakken"), hvori der fastlægges en række centrale energimålsætninger for 2020 med bindende forpligtelser fra medlemsstaterne om at mindske drivhusgasudledningerne med 20 % (op til 30 %, hvis de rette betingelser er til stede), øge andelen af vedvarende energi til 20 % og forbedre energieffektiviteten med 20 %. Denne energipolitik yder et meget vigtigt bidrag til at opnå målsætningen i Europa 2020-strategien om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst.

6. I energikøreplan 2050, som Kommissionen vedtog den 15. december 2011, undersøges mulighederne for at opnå et sikkert, konkurrencedygtigt og dekarboniseret energisystem i 2050. I køreplanen understreges vigtigheden af at gå over til vedvarende energikilder, forvalte elektricitet på nye måder og skifte til alternative brændstoffer, herunder brint.

7. Den 23. januar 2013 vedtog Kommissionen meddelelsen "Miljøvenlig energi til transport: En europæisk strategi for alternative brændstoffer", som blev ledsaget af et lovforslag om bindende mindstemål for opbygning af en infrastruktur for alternative brændstoffer med særlig vægt på fælles standarder. Brint er et af de alternative brændstoffer, der indgår i pakken.

8. Brint, som er en ren energivektor, og brændselsceller, der er effektive energiomdannere, er teknologier, som kan bane vejen for rene systemer, der mindsker udledningerne, øger energiforsyningssikkerheden og stimulerer økonomien. De kan anvendes i en lang række strategiske sektorer, såsom elproduktion og landtransport, og på længere sigt forventes de at bidrage til opnåelse af EU's energi- og klimamålsætninger.

9. På EU-plan har Kommissionen støttet forskning og udvikling vedrørende brændselscelle- og brintteknologier siden EU's første rammeprogrammer (FP), og finansieringen er blevet øget med tiden (f.eks. 145 mio. EUR i FP5 og 315 mio. EUR i FP6).

10. I 2008 etablerede Rådet i forordning (EF) nr. 521/2008 fællesforetagendet for brændselsceller og brint (fællesforetagendet BCB) for en periode frem til den 31. december 2017. Foretagendet blev oprettet som et offentlig-privat partnerskab (OPP) med ligeligt fordelt samfinansiering mellem de to stiftende medlemmer, Kommissionen og BCB-industrigruppen. Kort efter etableringen af fællesforetagendet BCB blev forskningsgruppen medlem. Det maksimale EU-bidrag til fællesforetagendet BCB udgør 470 mio. EUR.

11. I Kommissionens forslag om Horisont 2020 forudses aktiviteter, der understøtter BCB-teknologier, under de samfundsmæssige udfordringer "Sikker, ren og effektiv energi" og "Intelligent, grøn og integreret transport".

12. Selv om BCB-sektoren er lille, har den stor strategisk betydning på grund af sin potentielle afsmittende virkning på f.eks. den europæiske bilindustri. Det anslås, at 10-15 % af alle biler, der fremstilles i EU i 2040-2050, vil være baseret på brændselsceller. Hvis Europa ikke formår at blive en konkurrencedygtig udbyder af BCB-teknologier, vil dette medføre betydelige jobtab i den europæiske bilindustri.

13. Der er flere teknologiske og omkostningsrelaterede udfordringer, som skal overvindes. Trods de senere års fremskridt har vi endnu ikke nået det niveau med hensyn til ydeevne, driftsikkerhed og omkostninger, der kræves for at implementere de fleste anvendelsesformer i stor målestok, og der vil være behov for en vedvarende indsats inden for F&U frem til 2020 for at gøre disse løsninger konkurrencedygtige i forhold til etablerede teknologier.

14. De bagvedliggende problemkilder er markedssvigt for pionervirksomheder, ikke-optimal udnyttelse af tilgængelig finansiering samt fragmentering og mangel på kritisk masse.

· Markedssvigt. Implementering og kommercialisering af brændselsceller i fuld målestok hæmmes primært af (1) den høje pris på brændselsceller og (2) manglen på en infrastruktur til distribution af brint. Dette problem med "hønen og ægget" gør det vanskeligt for enhver aktør at agere pioner. Endvidere kan de samfundsmæssige og miljømæssige fordele, som disse teknologier vil medføre, ikke "internaliseres" og udnyttes på kort sigt. Det vil ikke være muligt at overvinde disse udfordringer alene i kraft af markedskræfterne eller gennem spredte offentlige og private initiativer.

· Behov for udnyttelse af tilgængelig finansiering. Branchens forskningsdagsorden for udvikling af BCB-teknologier i årene 2014-2020 rækker ud over at sikre kapacitet hos enkelte selskaber eller medlemsstater, både med hensyn til finansielle forpligtelser og anvendt forskningskapacitet.

· Fragmentering og mangel på kritisk masse. Sektoren er spredt ud over forskellige lande, aktivitetsområder (energi, transport) og aktører. Dette begrænser udveksling og samling af viden og erfaringer. Der er behov for koordinering af aktiviteterne hos forskellige BCB-interessenter på EU-plan.

15. Fællesforetagendet BCB har i dets nuværende form iværksat en betragtelig projektportefølje af strategisk betydning. Visse tidlige anvendelsesformer i bl.a. gaffeltrucks og små backup-strømforsyningsenheder er blevet markedsført. Der er sket store fremskridt for anvendelsesformer på både energi- og transportområdet. Dette har også opmuntret industrien, medlemsstaterne og forskningsmiljøet til at afsætte flere af deres egne ressourcer. Industriens og SMV'ernes deltagelse er stabil og væsentligt højere end i FP7.

16. Ved den foreløbige evaluering, som blev tilendebragt i 2011 med hjælp fra uafhængige eksperter, konkluderedes det, at tilgangen med fællesforetagendet generelt formår at fremme offentlig-private aktiviteter inden for udvikling og demonstration af teknologi og sikrer stabilitet i F&U-miljøet. Fællesforetagendet BCB's overordnede tekniske målsætninger blev vurderet som ambitiøse og konkurrenceprægede.

3. Mål

17. Det overordnede mål for fællesforetagendet BCB for perioden 2014-2024 er at udvikle en stærk, bæredygtig og globalt konkurrencedygtig BCB-sektor i EU. Dette vil gøre det muligt at understøtte EU's politikker for bæredygtig energi og transport, klimaændringer, miljø og industriel konkurrenceevne som fastlagt i Europa 2020-strategien for vækst, ligesom det vil bidrage til at nå EU's overordnede mål om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst.

18. Dette overordnede mål omsættes således i følgende operationelle mål, som skal nås senest i 2020:

Specifikke målsætninger

· At nedbringe omkostningerne til fremstilling af brændselscellesystemer til brug i transportapplikationer og samtidig forlænge deres levetid til et niveau, der svarer til konventionelle teknologiers

· At øge eleffektiviteten og holdbarheden af de forskellige brændselsceller, der bruges til elproduktion og samtidig mindske omkostningerne til et niveau, der svarer til konventionelle teknologiers

· At øge energieffektiviteten ved fremstilling af brint gennem vandelektrolyse og samtidig mindske kapitalomkostningerne, så kombinationen med brint og brændselscellesystemer bliver konkurrencedygtig i forhold til de alternativer, der findes på markedet samt

· I stor målestok at påvise mulighederne for at bruge brint til at understøtte integration af vedvarende energikilder i energisystemerne, bl.a. gennem brug af brint som et konkurrencedygtigt energilagringsmedie til elektricitet fra vedvarende energikilder.

Operationelle målsætninger

· At udnytte private og offentlige investeringer (herunder medlemsstaternes) investeringer til F&U og innovation i BCB-teknologier, der udgør mindst det dobbelte af EU's bidrag.

· At fastholde og om muligt øge SMV'ers deltagelse i aktiviteterne til over de nuværende 25 %.

· At frigøre ekspertisen og innovationspotentialet i medlemsstaterne og regionerne – navnlig dem, der nyder godt af støtte fra EU's strukturfonde – på området for BCB-teknologier ved, at de gennemfører BCB-demonstrationsprojekter.

· At sikre effektiv gennemførelse af BCB-programmet, navnlig ved at afkorte tidsrummet frem til bevilling og udbetaling væsentligt.

4. De overvejede politiske løsningsmodeller

19. I denne konsekvensanalyse behandles fire politiske løsningsmodeller for tilrettelæggelse af forskning og innovation på området for brændselsceller og brint i den næste programmeringsperiode 2014-2020. Modellen uden EU-foranstaltninger, hvor offentlig finansiering af forskning på europæisk plan indstilles, forkastes. Forskning i brændselsceller og brint indgår i Horisont 2020-rammeprogrammet for forskning og innovation som led i indsatsen for at udvikle nøgleteknologier til bæredygtige energi- og transportsystemer. De fire politiske løsningsmodeller er:

· Model 1: Det offentlig-private BCB-partnerskab i dets nuværende form (fællesforetagendet) under Horisont 2020 ("business as usual")

"Business as usual"-scenariet hviler på videreførelse af fællesforetagendet under Horisont 2020, således som det i dag findes under det syvende rammeprogram, dvs. bevarelse af dets nuværende målsætninger og gennemførelsesordninger (styring, finansielle bestemmelser, støttebestemmelser osv.)

· Model 2: Gøre brug af samarbejdsforskningsprojekter under EU's rammeprogram Horisont 2020 og således ikke videreføre fællesforetagendet BCB i dets nuværende form

F&U vil blive gennemført via standardstøtteordningerne i EU's rammeprogram og separat gennem nationale og regionale programmer. Komitologi genindføres. EU-støtten vil afhænge af årlige eller toårlige budgetter og arbejdsprogrammer og vil ikke være garanteret. Aktørerne i industrien og forskningsmiljøet vil ikke længere spille en førende rolle med hensyn til at fastlægge programmets prioriteter og tidsfrister.

· Model 3: Gennemføre Horisont 2020 for BCB-teknologierne gennem et kontraktbaseret offentlig-privat partnerskab

I et kontraktbaseret offentlig-privat partnerskab (OPP) vil Kommissionens tjenestegrene eller et forvaltningsorgan lede projekterne inden for rammerne af successive arbejdsprogrammer. Der vil blive underskrevet en aftale om OPP'et mellem Kommissionen og de relevante interessenter. Industrien og interessenter på forskningsområdet vil formelt blive anmodet om gode råd om programmets omfang og målsætninger, men de vil ikke blive inddraget i beslutningsprocessen. Der kan ikke garanteres en konstant strøm af EU-støttemidler til BCB-teknologier, da der skal træffes beslutning om budgettet én gang om året, idet der dog kan gives et overslag over det samlede budget for perioden 2014-2020.

· Model 4: Et offentlig-privat BCB-partnerskab gennem et moderniseret fællesforetagende, der tilpasses i forhold til Horisont 2020.

Et "moderniseret fællesforetagende" vil gøre det muligt at ændre fællesforetagendet BCB's målsætninger og aktiviteter, idet programmet struktureres omkring to hovedsøjler for innovation, som dedikeres til henholdsvis energi- og transportsystemer, og en klynge af tværgående forskningsaktiviteter. Herved kan der lægges mere vægt på avancerede energianvendelser, navnlig brug af brint som lagringsmedie for elektricitet fra vedvarende energikilder, en brintinfrastruktur og en lang række aktiviteter, der skal understøtte markedsføring. Der vil også kunne lægges mere vægt på demonstrationsprojekter i stor målestok.

Løsningsmodellen med et "moderniseret fællesforetagende" bygger på dragne erfaringer og sikrer en yderligere forbedring af instrumentets indretning og egnethed i forhold til de nye udfordringer under Horisont 2020, idet administrationen, de finansielle procedurer og reglerne for deltagelse forenkles. Modellen vil desuden gøre det muligt at styrke samordningen med medlemsstaterne og samarbejdet med regionerne.

5. Sammenligning af de politiske løsningsmodeller og udpegelse af den foretrukne model

20. Da model 4 er den eneste, hvor der ydes støtte til markedsføringsaktiviteter, er denne model bedst egnet til at skabe yderligere opbakning til implementeringen hos industrien og andre interessenter. Den sikrer en stabil kritisk masse, der supplerer BCB-værdikæden, herunder infrastruktur- og brintudbydere, hvilket fremmer samtidig udvikling af teknologi og infrastruktur og således bidrager til at løse problemet med hønen og ægget.

21. De løsningsmodeller, der bygger på et fællesforetagende (model 1 og 4), er de mest effektive med hensyn til at tage hånd om de bagvedliggende problemkilder, dvs. afhjælpe markedssvigt, udnytte den tilgængelige finansiering og sikre en kritisk masse. For det første åbner fælles forvaltning hos industrien, forskningsmiljøet og Fællesskabet mulighed for tæt koordinering og prioritering af F&U-programmet, hvilket bidrager til at frembringe de rette produkter, anvendelsesformer og standarder. For det andet sikrer en langsigtet budget- og køreplan stabilitet, ligesom den opmuntrer industrien, medlemsstaterne og forskningsmiljøet til at afsætte flere af deres egne ressourcer. I programmeringsperioden 2014-2020 forventer de aktører i den private sektor, der deltager i det nuværende fællesforetagende, at foretage yderligere investeringer på omkring 4 mia. EUR. For det tredje udgør medlemmerne af grupperne i fællesforetagendet BCB en kerne af enheder, der er aktive i sektoren i Europa. De skaber således en kritisk masse – et fokuspunkt, som der kan etableres partnerskaber ud fra, og som kan kommunikere med én stærk stemme.

22. En sammenligning af de forskellige modeller fører til den konklusion, at model 4 er den mest effektive med hensyn til at tage hånd om de bagvedliggende problemkilder og nå de opstillede mål. Model 4 (det moderniserede fællesforetagende) vil desuden gøre det muligt at indarbejde anbefalingerne fra den foreløbige evaluering af fællesforetagendet BCB.

23. Denne konklusion nyder stor opbakning fra interessenterne. Interessentundersøgelsen viser, at 93 % af deltagerne går ind for en videreførelse af fællesforetagendet. Navnlig i svarene fra industrigruppen udpeges det moderniserede fællesforetagende (model 4) som den model, der vil have den største virkning. Dette understreges af resultaterne fra den offentlige høring, der viser, at flertallet bakker op om en videreførelse af fællesforetagendet i en moderniseret form, dvs. model 4.

6. Gennemførelse, budget og forvaltning

24. Fællesforetagendet for BCB2 vedrørende forskning og innovation for perioden 2014 – 2020 er opbygget omkring to hovedsøjler for innovation, som er dedikeret til henholdsvis transport- og energisystemer, og en klynge af tværgående forskningsaktiviteter. De to innovationssøjler har et overlappende område (integrerede energi- og transportsystemer). I det moderniserede fællesforetagende vil der blive lagt mere vægt på energianvendelse (navnlig brug af brint til lagring af elektricitet fra vedvarende energikilder) og aktiviteter, der skal understøtte markedsføring. Endvidere vil det øge mængden af demonstrationsaktiviteter.

25. Det foreslåede maksimale EU-bidrag til fællesforetagendet for BCB2 udgør 700 mio. EUR. Dette beløb er fastsat for at opfylde de konkrete operationelle målsætninger, som beskrives i konsekvensanalysen. Det foreslåede budget er højere end de 470 mio. EUR, der er øremærket til det nuværende fællesforetagende. Forøgelsen afspejler den kendsgerning, at der i det moderniserede fællesforetagende foretages en omlægning af prioriteterne, som også indebærer fornyet fokus på budgettet. Den private finansiering i fællesforetagendet for BCB2 vil blive fremskaffet både gennem indkaldelser af forslag og via andre kilder.

26. I tråd med den nuværende opbygning gennemføres programmet for fællesforetagendet for BCB2 af et programkontor under foretagendets bestyrelses tilsyn. Bestyrelsen består af repræsentanter for industrigruppen (seks medlemmer), Fællesskabet (tre medlemmer) og forskningsgruppen (et medlem). Bestyrelsen omsætter fællesforetagendets målsætninger til både en flerårig gennemførelsesplan og årlige gennemførelsesplaner.

27. Kommissionen foretager både den endelige evaluering og midtvejsevalueringerne af fællesforetagendet for BCB2 med bistand fra uafhængige eksperter. Fællesforetagendets effektivitet vil blive overvåget ved brug af centrale resultatindikatorer i tråd med dets konkrete målsætninger.