ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
De nationale rammebeløb til samhørighed for vækst og beskæftigelse er fastsat på grundlag af skøn over bruttonationalproduktet (i det følgende benævnt "BNP") for foråret 2011. I betragtning af de skønsmæssige usikkerheder og konsekvenserne for de medlemsstater, der har et nedsat momsberegningsgrundlag, bør der foretages en midtvejsevaluering for at sammenligne det forventede og det faktiske BNP og dets betydning for rammebeløbene. Hvis BNP for 2014-2016 afviger mere end +/– 5 % fra det skøn, der blev anvendt i 2011, er det nødvendigt at tilpasse rammebeløbene for 2018-2020 for de berørte medlemsstater. Det er nødvendigt at fastsætte regler for denne tilpasning.

De nationale rammebeløb til samhørighed for vækst og beskæftigelse er fastsat på grundlag af skøn over bruttonationalproduktet (i det følgende benævnt "BNP") for foråret 2011. I betragtning af de skønsmæssige usikkerheder og konsekvenserne for de medlemsstater, der har et nedsat momsberegningsgrundlag, bør der foretages en midtvejs for at sammenligne det forventede og det faktiske BNP og dets betydning for rammebeløbene. Hvis BNP for 2014-2016 afviger mere end +/– 5 % fra det skøn, der blev anvendt i 2011, er det nødvendigt at tilpasse rammebeløbene for 2018-2020 for de berørte medlemsstater. Det er nødvendigt at fastsætte regler for denne tilpasning.
Fradragsberettigede udgifter omfatter alle salgsomkostninger og udgifter minus fradragsberettiget merværdiafgift, som et skattesubjekt har pådraget sig for at erhverve eller sikre indkomsten, herunder omkostninger til forskning og udvikling, og omkostninger medgået til at rejse egenkapital eller gæld til erhvervsmæssige formål.

Fradragsberettigede udgifter omfatter alle salgsomkostninger og udgifter minus fradragsberettiget merværdiafgift, som et skattesubjekt har pådraget sig for at erhverve eller sikre indkomsten, herunder omkostninger til forskning og udvikling, og omkostninger medgået til at rejse egenkapital eller gæld til erhvervsmæssige formål.
42.

gør sig til talsmand for de lokale og regionale myndigheders ønske om at øge sportens sociale værdi ved at benytte sig af de muligheder, som Kommissionen har til hensigt at give for at udnytte strukturfondene i forbindelse med sport, og ved at benytte sig af den støtte, der ydes til projektet »europæiske byer for frivilligt arbejde inden for sport«; anser det for hensigtsmæssigt at bruge sporten som en værdifuld form for forebyggelse af sociale spændinger og fremme af den sociale integration, f.eks. ved at opføre små sportsanlæg til fri afbenyttelse (minisportsanlæg), navnlig i socialt og geografisk ugunstigt stillede områder, med særligt fokus på små og afsides liggende landsbyer;
Støtte kan kun henføres under denne forordning, hvis i) den samlede støtte til en virksomhed, der udfører tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse, ikke overstiger 150 000 EUR pr. regnskabsår, og ii) hvis denne virksomhed havde en gennemsnitlig årsomsætning før skat, alle aktiviteter iberegnet, på under 5 mio. EUR i de to regnskabsår forud for det regnskabsår, hvori støtten blev ydet.

Støtte kan kun henføres under denne forordning, hvis i) den samlede støtte til en virksomhed, der udfører tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse, ikke overstiger EUR pr. regnskabsår, og ii) hvis denne virksomhed havde en gennemsnitlig årsomsætning før skat, alle aktiviteter iberegnet, på under 5 mio. EUR i de to regnskabsår forud for det regnskabsår, hvori støtten blev ydet.
8.

at lokale og regionale myndigheder spiller en vigtig rolle i denne proces, og derfor: — bør Kommissionen og medlemsstaterne træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at de lokale og regionale myndigheder fuldt ud og på effektiv vis inddrages i forvaltningen af ikt-relaterede initiativer (2); — bør EU's potentiale til at udvikle digitale tjenester i den offentlige og private sektor udnyttes fuldt ud, og ikt bør anvendes til forbedring af de lokale og regionale myndigheders tjenester på områder såsom sundhedsydelser, uddannelse, offentlige indkøb, sikkerhed og sociale tjenester. EU-støttede offentlig-private partnerskaber mellem lokale og regionale myndigheder og SMV'er, der arbejder med udvikling af ikt inden for offentlige ikt-tjenester, kan være en glimrende hjørnesten i opbygningen af lokale færdigheder og viden i hele EU (3); — vil det under videreudviklingen af infrastruktur og tjenester under handlingsplanen for e forvaltning være afgørende at sørge for, at alle sikkerhedskrav med hensyn til fortrolighed, tilgængelighed og integritet på alle niveauer er overholdt, så man sikrer mest mulig beskyttelse af privatlivets fred og persondata, afværger uretmæssig ikke lovfæstet sporing af alle former for persondata og profilanalyse (4) med bl.a. indkøbspræferencer, helbredstilstand, patientjournaler osv. og umuliggør, at man på en allerede velkendt måde kan få adgang til det informationsforarbejdende og informationslagrende system; — betyder udvikling af grænseoverskridende offentlige tjenester, at de involverede IT-projekter skal dække aspekter som interoperabilitet og e-identifikation af borgere (Stork), e-signaturer, elektronisk forkyndelse af dokumenter og andre elementer af e-forvaltning, således at de behandles i en europæisk kontekst. Dette er også en grundlæggende forudsætning for at øge den individuelle mobilitet blandt borgerne i EU. Interoperabilitet er et grundlæggende aspekt af grænseoverskridende offentlige tjenester, som kræver en international tilgang, der rækker ud over de lokale myndigheders område; — bør de regionale og lokale myndigheder systematisk høres i forbindelse med udarbejdelsen, gennemførelsen og forvaltningen af de foranstaltninger, der skal virkeliggøre e-forvaltning i Europa. Regioner og kommuner bør på linje med medlemsstaterne anerkendes som de vigtigste forkæmpere for et tættere samarbejde mellem brugere og producenter af ikt-innovationer på forskellige myndigheds- og forvaltningsniveauer (5);
48.

bifalder evalueringen af Erasmus-programmet for unge iværksættere og mener, at programmet i sin pilotfase har opfyldt mange af sine målsætninger og repræsenteret en ægte merværdi for EU; støtter udvidelsen af programmet, under forudsætning af at der findes løsninger på pilotfasens vigtigste mangler, herunder navnlig: a) bedre formidling af initiativet generelt og bedre reklame for fordelene for deltagere og værter, b) etablering af lokale/nationale kontaktpunkter til løsning af kommunikations- og formidlingsproblemer, c) bedre geografisk balance i deltagelsen, d) oprettelse af et opfølgningsprogram, som skal hjælpe deltagere med at konsolidere de indhøstede erfaringer, og e) et mere solidt finansielt grundlag for programmet;
De udfører alle de følgende aktiviteter: stiller en formel ordning til rådighed, hvor forbrugerrepræsentanter fra EU og tredjelande kan bidrage til politiske diskussioner og politikker, arrangerer møder med embedsmænd og lovgivere for at fremme og slå til lyd for forbrugerinteresser over for de offentlige myndigheder, identificerer fælles forbrugeranliggender og -udfordringer, fremmer forbrugersynspunkter i forbindelse med bilaterale forbindelser mellem EU og tredjelande, bidrager til udveksling og formidling af ekspertise og viden med relation til forbrugerspørgsmål i EU og tredjelande og udarbejder politikanbefalinger.

De udfører alle de følgende aktiviteter: stiller en formel ordning til rådighed, hvor forbrugerrepræsentanter fra EU og tredjelande kan bidrage til politiske diskussioner og politikker, arrangerer møder med embedsmænd og lovgivere for at fremme og slå til lyd for forbrugerinteresser over for de offentlige myndigheder, identificerer fælles forbrugeranliggender og -udfordringer, fremmer forbrugersynspunkter i forbindelse med bilaterale forbindelser mellem EU og tredjelande, bidrager til udveksling og formidling af ekspertise og viden med relation til forbrugerspørgsmål i EU og tredjelande og udarbejder politikanbefalinger.
9.

bemærker i denne forbindelse, at det er vanskeligt at få øje på en indholdsmæssig forbindelse mellem programmet og WHO-strategien »Health for All in the 21st Century« (sundhed for alle i det 21. århundrede), og at målene ikke er sammenlignelige. WHO fremhæver som sundhedsstrategi det absolut nødvendige i at fjerne sociale og økonomiske uligheder med henblik på at forbedre den samlede befolknings sundhed. Verdenssundhedsorganisationen opfordrer endvidere til, at foranstaltninger til støtte for særligt udsatte og sygdomstyngede personer samles under ét, at flaskehalse i sundhedsforsyningen fjernes, og dårlige sundhedsmæssige og sociale vilkår afhjælpes (WHO-erklæringen »Sundhed 21«, indledningen, punkt II, fra den 51. Verdenssundhedsforsamling). Disse aspekter mangler i Kommissionens program, som ensidigt fokuserer på muligheder for samfundsmæssig udvikling. Regionsudvalget forventer, at Kommissionen arbejder tæt sammen med WHO's regionaludvalg om udformningen af den kommende sundhedspolitik for Europa »Sundhed 2020«.
Artikel 15 Finansielle instrumenter 1. I henhold til artikel 32 i forordning (EU) nr. […] kan ESF støtte foranstaltninger og politikker inden for dens anvendelsesområde gennem finansielle instrumenter såsom risikodelingsordninger, egenkapital og gæld, garantifonde, holdingfonde og lånefonde. 2. ESF kan anvendes til at styrke adgangen til kapitalmarkeder for offentlige og private organer på nationalt og regionalt plan med henblik på at gennemføre foranstaltninger og politikker, der falder inden for rammerne af ESF og det operationelle program i kraft af »politikbaserede ESF garantier« med forbehold af Kommissionens godkendelse. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16 med henblik på at fastsætte særlige regler og vilkår for medlemsstaternes ansøgninger, herunder lofter for politikbaserede garantier, som navnlig tilsikrer, at anvendelsen af disse ikke fører til alt for høje gældsniveauer hos offentlige myndigheder. Kommissionen skal vurdere hver ansøgning, og Kommissionens skal godkende hver »politikbaseret ESF garanti«, under forudsætning af, at den er underlagt det operationelle program, der er nævnt i artikel 87 i forordning (EU) nr. […], og at den er i overensstemmelse med de fastsatte særlige regler og vilkår.

Artikel 15 Finansielle instrumenter 1. I henhold til artikel 32 i forordning (EU) nr. […] kan ESF støtte foranstaltninger og politikker inden for dens anvendelsesområde gennem finansielle instrumenter såsom risikodelingsordninger, egenkapital og gæld, garantifonde, holdingfonde og lånefonde. 2. ESF kan anvendes til at styrke adgangen til kapitalmarkeder for offentlige og private organer på nationalt og regionalt plan med henblik på at gennemføre foranstaltninger og politikker, der falder inden for rammerne af ESF og det operationelle program i kraft af »politikbaserede ESF garantier« med forbehold af Kommissionens godkendelse. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16 med henblik på at fastsætte særlige regler og vilkår for medlemsstaternes ansøgninger, herunder lofter for politikbaserede garantier, som navnlig tilsikrer, at anvendelsen af disse ikke fører til alt for høje gældsniveauer hos offentlige myndigheder. Kommissionen skal vurdere hver ansøgning, og Kommissionens skal godkende hver »politikbaseret ESF garanti«, under forudsætning af, at den er underlagt det operationelle program, der er nævnt i artikel 87 i forordning (EU) nr. […], og at den er i overensstemmelse med de fastsatte særlige regler og vilkår.
40.

er opmærksom på den vitale strategiske betydning, som TEN-T-nettet har for Unionen, og på den betragtelige økonomiske indsats, som det kræver at få det etableret. Udvalget efterlyser derfor anvendelse af et EU-lån, som går langt videre end Kommissionens forslag om at oprette »projektobligationer« til at finansiere EU's transportinfrastruktur. Dette lån skulle give mulighed for at investere massivt i et europæisk transportsystem, som er nødvendigt for kontinentets konkurrencedygtighed, for at opfylde Europa 2020-strategiens mål (navnlig på miljøområdet) samt genoprette europæisk økonomi i disse krisetider;
44.

Understreger, at der er behov for støjgrænseværdier, ikke blot for at sikre et højt beskyttelsesniveau, men også for at undgå konkurrenceforvridning på det indre marked under hensyntagen til regler om støj. Det er dog vigtigt at overholde nærhedsprincippet i forbindelse med fastlæggelsen af udløser- eller målværdier, gennemførelsen af direktivet og overvejelser om at indføre ekstra foranstaltninger i tilfælde af manglende overholdelse samt at tage højde for hvilke følger, disse foranstaltninger vil have for de lokale og regionale myndigheder samt for den kulturelle mangfoldighed i Europa;
14.

er enigt i at give forrang til fremme af energibesparelser for at reducere energiefterspørgslen ved at bevidstgøre og uddanne borgerne og få dem til at ændre adfærd, men også ved at støtte udviklingen af nye teknologier, der kan sikre et mere ressourceeffektivt forbrug og større økonomisk vækst, konkurrencedygtighed og beskæftigelse, og ved at medlemsstaterne fremmer energisystemer baseret på selvforsyning for at opnå en så rationel anvendelse af energien som muligt, et distribueret energisystem og en mere reel borgerdeltagelse i beslutningerne om energiform og –anvendelse. Med hensyn til afkobling af økonomisk vækst fra energiforbrug påpeger udvalget, at et fald i energiforbruget kan betragtes som en indikator for udvikling og ikke for recession, hvis et sådant fald følger af større effektivitet i produktionsprocesserne og af energibesparelser, og at det kan være til gavn for økonomien;
1.

bemærker, at der i de seneste år er produceret en omfattende videnskabelig litteratur og en lang række politiske tekster og videnskabelige projekter i Den Europæiske Union, som viser, at bjergregionerne er meget følsomme over for klimaændringerne, idet der her på et lille område er koncentreret mange forskellige naturlige miljøer, som adskiller sig fra hinanden i kraft af højdeforhold, orientering i forhold til verdenshjørnerne og de atmosfæriske strømmes påvirkning. IPCC regner også bjergområderne blandt de regioner, som er mest udsatte for klimarisici (hot spot). Endvidere fastslås det i kapitel 13 i Agenda 21 (Rio-topmødet, 1992), som specifikt omhandler bjergregioner, at disse områder er de mest sårbare over for klimaændringer (punkt 4). Dette spørgsmål er stadig aktuelt i forbindelse med Rio+20-konferencen i juni 2012. Bjergområderne er hjemsted for flest skovområder i Europa og spiller derfor en vigtig rolle som dræn i kraft af den store CO2-binding. De bidrager desuden til at forbedre luftkvaliteten ved at mindske de negative konsekvenser af forureningen samt bidrager med betydelige vand- og landskabsressourcer. Alligevel er det områder, der er følsomme i forhold til klimaændringerne. Bjergområderne er sammen med kystområderne de vigtigste områder for turismen pga. deres klima, biodiversitet, landskabsmæssige rigdom, vandressourcer, og deres kultur, bygninger, traditioner og skikke;
Der er behov for særlige instrumenter – nødhjælpsreserven, Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, fleksibilitetsinstrumentet og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, reserven til kriser i landbrugssektoren og margenen til uforudsete udgifter – for at sætte Unionen i stand til at reagere på nærmere beskrevne uforudsete omstændigheder og muliggøre finansieringen af nøje fastlagte udgifter, som ikke kan finansieres inden for de disponible lofter under et eller flere udgiftsområder som fastsat i den finansielle ramme. Der er derfor behov for specifikke bestemmelser, som giver mulighed for at opføre forpligtelsesbevillinger på budgettet ud over lofterne i den finansielle ramme, når det er nødvendigt at anvende særlige instrumenter.

Der er behov for særlige instrumenter – nødhjælpsreserven, Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, fleksibilitetsinstrumentet og margenen til uforudsete udgifter – for at sætte Unionen i stand til at reagere på nærmere beskrevne uforudsete omstændigheder og muliggøre finansieringen af nøje fastlagte udgifter, som ikke kan finansieres inden for de disponible lofter under et eller flere udgiftsområder som fastsat i den finansielle ramme. Der er derfor behov for specifikke bestemmelser, som giver mulighed for at opføre forpligtelsesbevillinger på budgettet ud over lofterne i den finansielle ramme, når det er nødvendigt at anvende særlige instrumenter.
1. Kommissionen skal støtte foranstaltninger, der har til formål at forbedre adgangen til finansiering for SMV'er i opstarts- og vækstfasen, som supplement til medlemsstaternes brug af finansielle instrumenter til SMV'er på nationalt og regionalt plan. Med henblik på at sikre komplementaritet vil disse foranstaltninger blive tæt koordineret med dem, der påtages inden for rammerne af samhørighedspolitikken og på nationalt plan. Sådanne foranstaltninger har til hensigt at stimulere adgangen til både egenkapital og lånekapital.

1. Kommissionen skal støtte foranstaltninger, der har til formål at forbedre adgangen til finansiering for SMV'er i opstarts- og vækstfasen, som supplement til medlemsstaternes brug af finansielle instrumenter til SMV'er på nationalt og regionalt plan. Med henblik på at sikre komplementaritet vil disse foranstaltninger blive tæt koordineret med dem, der påtages inden for rammerne af samhørighedspolitikken og på nationalt plan. Sådanne foranstaltninger har til hensigt at stimulere adgangen til både egenkapital og lånekapital.
1. Det finansielle referencegrundlag for gennemførelsen af denne forordning er for perioden 2014-2020 på 14 110 100 000 EUR (i løbende priser). Op til 3 % af det finansielle referencegrundlag tildeles programmer for samarbejde på tværs af grænserne mellem modtagerlande og EU-medlemsstater .

1. Det finansielle referencegrundlag for gennemførelsen af denne forordning er for perioden 2014-2020 på 14 110 100 000 EUR (i løbende priser). Op til 3 % af det finansielle referencegrundlag tildeles programmer for samarbejde på tværs af grænserne mellem modtagerlande og EU-medlemsstater.

3. Som det fremgår af artikel 13, stk. 2, i forordningen om "Erasmus for alle" afsættes der et vejledende beløb på 1 812 100 000 EUR til fremme af den internationale dimension af videregående uddannelse fra forskellige eksterne instrumenter (instrumentet for udviklingssamarbejde, det europæiske naboskabsinstrument, instrumentet til førtiltrædelsesbistand, partnerskabsinstrumentet og Den Europæiske Udviklingsfond) til tiltag vedrørende læringsmobilitet til eller fra lande uden for EU og til samarbejde og politisk dialog med myndigheder/institutioner/organisationer fra disse lande. Bestemmelserne i "Erasmus for Alle"-forordningen gælder for anvendelsen af disse midler.
49.

er bekymret for, at de foreslåede tematiske seminarer, ét pr. medlemsstat, ikke vil være tilstrækkelige til at inddrage aktørerne og give dem et medejerskab af strategien. Udvalget foreslår yderligere aktiviteter under Atlanterhavsstrategien med henblik på at nå til enighed om en strategisk vision, diskutere forvaltningsmæssige aspekter, opstille mål og verificerbare indikatorer for succes samt præcisere de finansieringsrelaterede følger. Regionsudvalget mener derudover, at Kommissionen bør mobilisere sine repræsentationer i medlemslandene for at skabe forudsætningerne for en bredere deltagelse i den med handlingsplanen forbundne proces;
90.

støtter akten for det indre marked (9), som tager sigte på at gøre livet lettere for SMV'er, som tegner sig for over 99 % af Europas virksomheder. Loven om små virksomheder (Small Business Act (SBA)) anerkender behovet for at tage højde for SMV-kategoriens særlige behov samt for at operere med segmenter inden for denne kategori. Desuden giver dette forslags »tænk småt først«-tilgang mulighed for, at regnskabsordningerne kan tilpasses forskellige virksomhedsstørrelser;
33.

understreger, at man med det formål at opfylde EU's 2020-mål - udover en fremskyndet udbygning af de store transmissionsnet for energi også bør støtte udbygningen af intelligente net på lokalt og regionalt plan mere intensivt, hvilket udvalget allerede har opfordret til i sine tidligere udtalelser (CdR 160/2008 fin, CdR 8/2009 fin, CdR 244/2010 fin, CdR 312/2010 fin, CdR 7/2011 fin og CdR 104/2011 fin). Indenfor rammerne af en computerstyret belastningsstyring skal der fastsættes produktions- og efterspørgselsafhængige slutbrugerpriser, således at der gives incitamenter til et sparsomt energiforbrug og den decentrale energiproduktion afstemmes bedre med det decentrale energiforbrug. Hvis energiafgiften er et af de instrumenter, medlemsstaterne kan anvende for at bekæmpe klimaændringer på de betingelser, der er fastsat i Rådets direktiv 2003/96/EF, der omstrukturerer bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet, mener Regionsudvalget, at muligheden for at indføre et system med differentierede afgiftssatser ikke skal begrænses til regioner, men udvides til også at omfatte lokale myndigheder, der også anerkendes som fuldgyldige aktører i den bæredygtige udvikling i EU. Disse myndigheder bør således, især i de medlemsstater, hvor de bidrager til udvikling af intelligente net for at øge forsyningssikkerheden, nedbringe udledningen af CO2 og forbedre energieffektiviteten, kunne fastsætte forskellige generelle energiafgiftssatser set i forhold til de tilsvarende nationale niveauer under forudsætning af, at konkurrerende energikilder behandles lige, og at de forskellige afgiftsniveauer ikke går ud over det indre markeds funktion og energiprodukternes bevægelighed mellem medlemsstaterne;
1. Medlemsstaterne forbereder i fællesskab det nationale program, der skal udarbejdes inden for rammerne af instrumentet, og det, der skal udarbejdes inden for rammerne af forordning (EU) nr. XXX/2012 om et instrument for finansiel støtte til forvaltning af de ydre grænser og den fælles visumpolitik som en del af Fonden for Intern Sikkerhed, og forelægger dem for Kommissionen som et enkelt nationalt program for fonden i henhold til artikel 14 i forordning (EU) nr. XXX/2012 [horisontal forordning].

1. Medlemsstaterne forbereder i fællesskab det nationale program, der skal udarbejdes inden for rammerne af instrumentet, og det, der skal udarbejdes inden for rammerne af forordning (EU) nr. XXX/2012 om et instrument for finansiel støtte til forvaltning af de ydre grænser og den fælles visumpolitik som en del af Fonden for Intern Sikkerhed, og forelægger dem for Kommissionen som et enkelt nationalt program for fonden i henhold til artikel 14 i forordning (EU) nr. XXX/2012 [horisontal forordning].
26.

er enigt i, at den stigende efterspørgsel efter råvarer kan føre til en stigende interesse i at udvinde dem fra havet og havbunden, og at dette kan være meget belastende for havets økosystemer, (som man for nogles vedkommende ikke ved ret meget om) samt at råstofudvindingen, hvis den finder sted i nærheden af kysten, kan forvolde alvorlige skader på landskabet og det naturlige og menneskeskabte miljø (landsænkning, erosion, indtrængning af havvand osv.). Derfor bør man som fremført af Regionsudvalget i dets udtalelser om bæredygtig udvikling prioritere genanvendelse og genudnyttelse af disse råstoffer efter brug for at mindske det økonomiske pres;