A4-0067/97

Beslutning om Kommissionens meddelelse »Mod en ny soefartsstrategi« (KOM(96)0081 - C4-0237/96)

Europa-Parlamentet,

- der henviser til Kommissionens meddelelse (KOM(96)0081 - C4-0237/96),

- der henviser til den offentlige hoering, der fandt sted den 29. oktober 1996,

- der henviser til sin beslutning af 6. juni 1996 om Kommissionens meddelelse til Raadet, Europa-Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om den faelles transportpolitik - handlingsprogram for 1995-2000 ((EFT C 181 af 28.06.1996, s. 21.)),

- der henviser til betaenkning fra Udvalget om Transport og Turisme og udtalelser fra Udvalget om OEkonomi, Valutaspoergsmaal og Industripolitik, Udvalget om Forskning, Teknologisk Udvikling og Energi, Udvalget om Miljoe- og Sundhedsanliggender og Forbrugerbeskyttelse, Udvalget om Regionalpolitik og Udvalget om Eksterne OEkonomiske Forbindelser (A4- 0067/97),

A. der henviser til, at skibsfarten er af primaer betydning for Faellesskabet, eftersom 90% af den samlede handel med den oevrige verden og 35% af den indre EU-handel foregaar ad soevejen;

B. der henviser til, at principperne vedroerende et aabent marked er blevet anvendt for at skabe en sammenhaengende struktur for Faellesskabets politik vedroerende skibsfart baseret paa det fri marked og rimelige konkurrenceforhold;

C. der imidlertid henviser til, disse foranstaltninger har dannet grundlag for et reelt enhedsmarked for skibsfart, men ikke har haengt sammen med og vaeret i overensstemmelse med markedsforholdene og konkurrencedygtigheden for de andre transportformer og isaer inden for soefartssektoren ikke i tilstraekkelig grad har taget hensyn til den internationale situation for soefarten;

D. der henviser til, at Kommissionens meddelelse maa ses i sammenhaeng med meddelelsen om »Fremtidsperspektiver for de maritime erhverv« og den kommende meddelelse om eksterne maritime forbindelser;

E. der henviser til, at Kommissionen i denne meddelelse fremlaegger en korrekt analyse af situationen vedroerende EU's skibsfart og behandler soefartsomraadet paa baggrund af de regler, der gaelder paa omraadet;

F. der henviser til, at enhedsmarkedet inden for soefart ikke er baseret paa en harmoniseret sociallovgivning:

G. der henviser til, at denne analyse tillige peger paa de aarsager, som har foert til den nuvaerende nedgang i Faellesskabets skibsfartssektor, isaer hvad angaar bulkfart og linjefart, samt foreslaar foranstaltninger til at afhjaelpe situationen;

H. der henviser til, at det er noedvendigt at traeffe nogle positive foranstaltninger for at afhjaelpe den situation, der er opstaaet paa dette omraade, under hensyntagen til de understregede problemers kompleksitet, den forskellige betydning af skibsfarten i de forskellige medlemsstater samt skibsfartens forskellige traditioner og internationale karakter;

I. der henviser til de fremskridt vedroerende sikkerheden til soes, der allerede er gjort via EU-lovgivningen, den tilsvarende fremgang og fremtidsudsigterne inden for rammerne af IMO (Den Internationale Soefartsorganisation), aabningen af Faellesskabets indre markeder og de dertil hoerende foranstaltninger, der snarest muligt skal indbygges i EU-lovgivningen;

J. der henviser til, at de nye initiativer, der foreslaas i Kommissionens meddelelse og indgaaelsen af en global aftale inden for skibsfart, takket vaere de internationale aftaler om sikring af konkurrencedygtighed og sikkerheden inden for skibsfart, er afhaengige af faktorer, som for en stor del ligger uden for Den Europaeiske Unions befoejelser, men dog kan paavirkes meget af en sammenhaengende og effektiv anvendelse af EU's markedspolitikker;

K. der henviser til, at et af de vigtigste problemer, som EU's flaade skal forholde sig til, er problemet vedroerende overfoersel til tredjelandes skibsregistre, idet fartoejerne i praksis overfoeres fra medlemsstaternes registre til mindre omkostningskraevende registre i tredjelande (Panama, Cypern, Liberia), hvilket goer det muligt at opnaa besparelser vedroerende besaetning og afgifter; der endvidere henviser til, at 56% af Faellesskabets tonnage nu er opfoert i udenlandske skibsregistre;

L. der henviser til, at EU's politik vedroerende sikkerheden til soes burde sikre et hoejt kvalitetsniveau for EU's flaade;

1. gaar ind for Kommissionens forslag om en ny strategi paa skibsfartsomraadet og mener, at denne kan blive et nyt konkret og sammenhaengende instrument med henblik paa at fremme udviklingen af skibsfarten i Faellesskabet og verdenshandelen;

2. henviser til, at EU's hidtidige indsats for at fordrive fartoejer af lav standard fra alle EU's farvande og havne har medvirket til at forbedre sikkerheden i Faellesskabets farvande;

3. stoetter navnlig den EU-hjemflagningspolitikken, og henstiller, at det saettes som maal at reducere udflagningen til 25% af flaaden inden aar 2005;

4. tilslutter sig Kommissionens analyse af vanskelighederne og problemerne i forbindelse med stramningen af reglerne vedroerende sikkerhed til soes, dels hvad angaar flagstaterne, dels hvad angaar havnene i havnestaten, samt tilslutter sig noedvendigheden af at fremme loesninger vedroerende en uafhaengig og paalidelig kontrol af skibene;

5. mener, at et juridisk instrument ikke kan vaere tilstraekkeligt til alene at imoedekomme det grundlaeggende krav om at skabe sikkerhed, og at der eventuelt skal traeffes saerlige foranstaltninger med henblik herpaa, navnlig via operationelt samarbejde og koordination mellem de nationale myndigheder,

6. understreger, at det er bekymret over nedgangen i antallet af kvalificerede soefolk i EU, isaer da de fleste ulykker til soes skyldes menneskelige fejl og/eller undladelser,

7. henviser til, at virkningerne for skibsfarten i EU og for beskaeftigelsen af soefolk fra EU af det regelsaet for soefolk ansat paa skibe under bekvemmelighedsflag, som er blevet indfoert af Det Internationale Transportarbejderforbund (ITF), og som nu gaelder verden over, ikke er blevet behandlet af Kommissionen i dens meddelelse,

8. henviser til, at bestemmelserne i ILO-konvention 111, 87 og 98 og de sociale bestemmelser i ILO 147 og den nyligt godkendte protokol dertil (Genève, oktober 1996) boer gaelde for alle EU-skibe og via havnestaternes tilsyn for alle skibe i EU-farvandene,

9. henviser til den nuvaerende og fremtidige mangel paa kvalificerede soefolk i EU, og mener, at hvis man skal bringe denne situation til ophoer, er der et presserende behov for i samraad med arbejdsmarkedets parter at undersoege de noedvendige foranstaltninger, navnlig finansieringsmulighederne, for at goere det attraktivt for unge at vaelge de maritime erhverv og fremme uddannelsen og omskolingen af soefolk samt forbedre arbejdsforhold og arbejdstider,

10. opfordrer derfor Kommissionen til snarest at fremsaette nye forslag for at goere arbejdsforholdene om bord paa skibene bedre og mere attraktive, ikke blot for den arbejdskraft, der for oejeblikket er beskaeftiget paa dette omraade, men ogsaa for den naeste generation af soefolk, ved f.eks. at sikre mulighed for arbejdsmobilitet og videreuddannelse, flere opgaver at udfoere til lands, bedre forhold i den tid, der tilbringes til soes, og en bedre forsikringsordning;

11. anmoder Kommissionen om snarest at udarbejde nye lovforslag for at standse den gradvise flytning til tredjelande af rederierne og for at goere omkostningerne i forbindelse med forvaltningen af flaaden mere konkurrencedygtig;

12. mener ligeledes, at uddannelsen af soefolk og officerer skal have prioritet, hvis man vil daekke behovet, sikre faellesskabssoefolkene knowhow af hoej kvalitet, garantere sikkerhed og effektivitet og bidrage til

- en effektiv gennemfoerelse af hoeje sikkerhedsstandarder om bord og i land,

- en mere effektiv beskyttelse af de udsatte marine ressourcer i vore kystfarvande

- og en forbedring af den menneskelige kapital i maritime regioner;

13. haaber endvidere, at der vil blive vedtaget nogle positive foranstaltninger af afgiftsmaessig og oekonomisk karakter, der opmuntrer faellesskabsrederne til at hyre europaeiske besaetninger, og som goer det muligt at reducere omkostningerne i forbindelse med hyring af soefolk;

14. mener, at omgaaelsen af sikkerhedsbestemmelserne og de sociale omkostninger samt substandard-skibe, isaer skibe, der sejler under bekvemmelighedsflag, oeger ulykkesrisikoen til soes, virker konkurrenceforvridende og dermed bidrager til at forringe beskaeftigelsesvilkaarene for soefolk i EU;

15. mener, at hvis ejerne eller befragterne af skibene ikke skulle baere hele omkostningsbyrden, og hvis der gjaldt hoeje kvalitative standarder, hvad angaar sikkerhed fra den europaeiske flagstats side eller fra en europaeisk havnestats side, ville Faellesskabets skibsfart vaere mere konkurrencedygtig;

16. mener, at Kommissionen boer overveje begraensning af forureningen fra skibsmotorer og udarbejde en handlingsplan for at standse olieforurening;

17. mener, at hvad angaar en optimal, uafhaengig og effektiv kontrol af skibets sikkerhed, foretaget af en flagstat eller en havnestats havn, boer der ivaerksaettes en bestemmelse om virkelige sanktioner over for de skibe, som ikke overholder bestemmelserne og over for skruppelloese skibsredere; under den nuvaerende ordning holdes skibet simpelt hen tilbage i havnen, indtil reparationsarbejdet er faerdigt; dette laegger ikke et virkeligt pres paa ejerne af fartoejerne og forsinker i realiteten heller ikke skibet; det er ligeledes fuldstaendig virkningsloest i tilfaelde af fartoejer, hvis besaetning er underkvalificeret eller fuldstaendig utraenet eller ikke er omfattet af de noedvendige socialsikringsordninger;

18. glaeder sig over den oegede tilfoersel af ressourcer, den harmoniserede anvendelse af tilbageholdelse af skibe og forbedringen af havnestatskontrollen, database/edb-system og sikring af den dermed forbundne gennemsigtighed;

19. finder Kommissionens forslag til foranstaltninger, som skal standse udflagningen af EU-flaaden og nedgangen i beskaeftigelsen af soefolk i EU, fornuftige, men finder samtidig, at der er behov for en naermere specificering af og redegoerelse for problemerne, foer der kan foretages en tilbundsgaaende undersoegelse af visse af de foreslaaede foranstaltninger, da de kunne faa mere omfattende virkninger i EU, og finder desuden, at det boer undersoeges naermere, hvilke positive virkninger der vil kunne opnaas med Kommissionens forordninger om oprettelse af et faellesskabsskibsregister og en faelles definition af en faellesskabsreder fra 1989/1991, og at saadanne forslag ikke behoever at blive taget tilbage;

20. finder, at havnestatskontrol er et vigtigt led i kontrollen med, at de internationalt vedtagne regler overholdes strengt, og at direktivet om havnestatskontrol, som traadte i kraft i juli 1996, boer yde et vigtigt bidrag til at oege sikkerheden; det er vigtigt, at Faellesskabet sikrer, at kontrollen gennemfoeres ensartet, effektivt og er tilpasset den seneste udvikling; henstiller, at Kommissionens foreslaaede initiativ til forbedring af inspektoerernes uddannelse og effektivitet gennemfoeres i praksis hurtigst muligt;

21. opfordrer indtraengende Kommissionen til at undersoege muligheden for differentierede havneafgifter baseret paa sikkerheds- og miljoekriterier;

22. overvejer i samraad med rederne at udvide forpligtelsen til sikker drift i skibsfarten til lastejerne i tilfaelde, hvor disse har en reel indflydelse paa valget af fartoej og adgang til paalidelige oplysninger om fartoejets tilstand;

23. understreger imidlertid, at den finansielle byrde i form af sanktioner, der foreslaas over for brugere af substandard-skibe, er vanskelig at godtage i den abstrakte form, Kommissionen forelaegger den i; denne forpligtelse kan paalaegges, dersom afskiberne har mulighed for at vaelge skib og har oplysninger om de fartoejers tilstand, som de kan anvende;

24. haevder, at det vil vaere noedvendigt at fastlaegge nogle passende bestemmelser paa faellesskabsplan for at give adgang til disse oplysninger samt en ligesaa sikker ordning vedroerende identificering af skibene; disse krav, der paalaegges flagstaterne og havnestatshavnene fra EU's side boer naturligvis gaelde de dobbeltregistre, der findes i visse medlemsstater;

25. mener, at alle interesserede parter boer hoeres indgaaende for at goere det muligt at undersoege alle praktiske konsekvenser;

26. mener i denne forbindelse, at Faellesskabets nye soefartsstrategi boer sigte imod at klarlaegge den nuvaerende forvirring vedroerende dobbeltregistres juridiske status, navnlig med henblik paa opfyldelse af EU's konkurrenceregler, og boer goere det klart, at alle EF-bestemmelserne om skibsfart gaelder disse registre paa samme maade;

27. fastholder noedvendigheden af et europaeisk skibsregister for at tilvejebringe et ensartet kvalitets- og sikkerhedsniveau inden for skibsfartssektoren, der giver ensartede handlingsrammer og forbedrer den europaeiske skibsindustris konkurrencedygtighed; dette krav boer imidlertid ikke udgoere nogen unoedvendig oekonomisk belastning for de rederier, som foelger disse normer;

28. stoetter kraftigt gennemfoerelsen af en sammenhaengende faellesskabspolitik over for tredjelandene med henblik paa at etablere og udbygge bilaterale aftaler mellem Faellesskabet og enkelte tredjelande og en styrkelse af Faellesskabets rolle inden for IMO og ILO, herunder vedtagelse af de af IMO ivaerksatte konventioner og resolutioner;

29. foreslaar, at overholdelsen af IMO-aftalerne vedroerende sikkerheden til soes og en miljoevenlig soefart boer indfoeres som betingelse i samtlige udviklings- og internationale markedsaftaler mellem EU og tredjelande i betragtning af, at sub-standard skibe, eller de skibe, der ikke overholder bestemmelserne om miljoebeskyttelse og/eller noedvendigheden af en kvalificeret besaetning, ikke blot uberettiget tiltager sig en fordel, hvad angaar konkurrencedygtighed, men ligeledes udgoer en trussel for soefolkenens sociale rettigheder og sikkerhedsniveau og beskyttelsen af miljoeet;

30. henviser i denne forbindelse til betydningen af at gennemfoere og oege havnestatskontrollen med alle fartoejer, der sejler i EU-farvandene, hvad enten de anloeber en EU-havn eller ej; opfordrer navnlig til, at alle fartoejer, der transporterer farlig eller forurenende last, skal have godkendt deres ruter, der saa vidt muligt boer foere uden om oekologisk foelsomme kystomraader;

31. understreger, at soefolks sociale vilkaar, sikkerheden og miljoebeskyttelsen haenger uloeseligt sammen;

32. opfordrer Kommissionen til at foretage eller stoette en dybtgaaende undersoegelse af foelgevirkningerne af ITF's bestemmelser for soefolk, der arbejder paa skibe, der er registreret i aabne registre, for EU's skibsfart og EU-soefolkenes beskaeftigelse;

33. finder, at skibsfart ikke kun er at betragte som en servicebranche for europaeisk ind- eller udfoersel, men som en fuldgyldig erhvervsbranche, der selv baerer ansvaret for avancer og tab, og som opererer paa et verdensmarked med knivskarp konkurrence;

34. understreger betydningen af at tilstraebe hoeje kvalitetsstandarder gennem skattelettelser og differentierede havneafgifter, hvilke boer vaere baseret paa bl.a. miljoevenlighed og sikkerhed;

35. stoetter med hensyn til opretholdelsen af aabne markeder Kommissionens holdning og udtrykker sin bekymring over USA's modvilje mod at undertegne GATS-aftalen;

36. understreger, at selv om det gaar ind for Kommissionens fleksible holdning til statsstoette paa soefartsomraadet, boer denne stoette sigte paa at fremme Faellesskabets skibsfart paa det internationale marked, den dertil hoerende knowhow paa soefartsomraadet og det brede udvalg af industrier inden for dette omraade;

37. laegger vaegt paa, at det er noedvendigt, at hvis disse stoetteforanstaltninger er baseret paa den oekonomiske forbindelse mellem medlemsstater og de fartoejer, der foerer nationalt flag, eller det selskab, der har etableret sig i medlemsstaten, boer de vaere gennemskuelige og ikke foere til forvridninger af konkurrencen paa det indre marked, og fordoemmer derfor den indirekte statsstoette, der opstaar via bekvemmelighedsflagsordningen paa internationalt plan og dereguleringen af nationale registre eller indfoerelse af alternative registre paa europaeisk plan;

38. opfordrer EU's medlemsstater til at traeffe foranstaltninger af finansiel og afgiftsmaessig karakter, der kan fremme investeringer i fartoejer fra virksomheder inden for denne sektor;

39. mener, at de nationale stoetteforanstaltninger, der antager den form, der er mest hensigtsmaessig for den paagaeldende medlemsstat, isaer burde sigte imod traening og hyring af soefolk og personale paa landjorden, afgiftspolitik, stoette til sociale sikringsordninger og udvidelse af beskaeftigelsesmulighederne inden for denne sektor;

40. selv om det accepterer Kommissionens oenske om at begraense dens initiativer inden for skibsfart til at harmonisere og foere kontrol med medlemslandenes foranstaltninger, der har til formaal at udvide soefarten inden for EU, mener det dog, at det er noedvendigt at fremme en faelles strategi for bedre at kunne klare den internationale konkurrence og sikre overholdelsen af de internationale regler;

41. mener, at Kommissionen i denne forbindelse boer undersoege betingelserne for at naa frem til en sund konkurrence mellem skibsfarten og de andre transportformer, og haaber, at Kommissionen snarest fremsaetter konkrete forslag om fjernelse af de uretfaerdige forhold for skibsfarten og isaer skibene i kystfarten;

42. understreger, at det er noedvendigt at indfoeje soehavnene i de transeuropaeiske transportnet som forbindelsespunkt mellem skibsfart og de andre transportformer og fremme kortraekkende (kystfart og skibsfart mellem oeer) og langtraekkende soefart, naar det drejer sig om forbindelser inden for Faellesskabet;

43. konstaterer, at soetransporten isaer i kystregionerne indebaerer enorme muligheder for forbedring af regionernes integration i henseende til en viderefoerelse af landbaserede transportkorridorer via havet;

44. mener, at det i den aktuelle internationale konkurrencesituation er absolut noedvendigt at traeffe stoetteforanstaltninger for den europaeiske skibsfart, saaledes at der raades bod paa de ubestrideligt hoejere omkostninger, faellesskabsflaaden skal kaempe med, fordi den skal overholde EU's gaeldende sociale standarder og sikkerhedsstandarder; mener, at det - hvis man vil undgaa konkurrenceforvridning og sikre konsekvens i foranstaltningerne - er noedvendigt at foelge en virkelig EU-strategi, som ligeledes tager hensyn til noedvendigheden af stoette af regional karakter som led i konkurrencepolitikken;

45. beklager i almindelighed, at Kommissionens forslag ikke indeholder nogen tidsplan for gennemfoerelsen af strategien, og at for faa af de konkrete forslag vil kunne staa maal med udfordringerne;

46. beklager dybt - i betragtning af den betydning, den samlede skibsfart har for den oekonomiske udvikling i EU's soefartsregioner -, at der ikke er taget hensyn til spoergsmaalenes regionale dimension i Kommissionens strategi, hvori der fokuseres paa kravene om international konkurrenceevne;

47. anmoder Kommissionen om at udforme en ordning for deponering af forskellige former for affald fra skibene, som f.eks. laensevand, og at koordinere et effektivt net af deponeringssteder paa europaeisk plan;

48. henleder opmaerksomheden paa, at det er noedvendigt at stimulere investeringerne inden for EU ved at vedtage faellesskabsforanstaltninger og nationale foranstaltninger, der indeholder afgiftsmaessige og driftsmaessige elementer, der kunne fremme det rigtige oekonomiske og politiske klima, der er noedvendigt for at gennemfoere yderligere udvikling af EU-flaaden og forbedre beskaeftigelsesmulighederne for soefolk i EU;

49. stoetter udviklingen af en miljoemaessig fornuftig og oekonomisk attraktiv teknologisk infrastruktur for transeuropaeiske maritime net;

50. finder, at en egentlig soefartsstrategi kun lader sig fastlaegge, saafremt der ivaerksaettes en omfattende forskningspolitik inden for skibskonstruktion, og opfordrer Kommissionen til at lade dette aspekt indgaa i betragtningerne ved udarbejdelsen af det 5. forskningsrammeprogram, og henstiller indtraengende, at de europaeiske programmer for omstilling af orlogsvaerfter ogsaa kommer til at tjene denne maalsaetning;

51. anser det for absolut noedvendigt at vedtage forsknings- og udviklingsprogrammer paa faellesskabsplan med henblik paa at indfoere edb i de europaeiske havne og udarbejde uddannelsesprogrammer for personalet i selve havnene;

52. understreger behovet for at faa belyst, hvilke konsekvenser afskaffelsen af salget af told- og afgiftsfrie varer vil faa for beskaeftigelsen inden for soefarten;

53. henstiller, at sikkerheden til soes og dermed de gaeldende betingelser for skibsregistre tages i betragtning, naar tredjelande ansoeger om at tiltraede EU, isaer naar der er tale om lande, der konstant har en tilbageholdelseskvote langt over gennemsnittet i MOUPSC-aarsberetningerne (»Memorandum of Understanding og Port State Control« eller aftaleprotokol/havnestatens kontrol), og som figurerer paa de lister, USA's kystvagttjeneste offentliggoer;

54. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Raadet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter.