[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 26.11.2007

KOM(2007) 738 endelig

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

Handicappedes forhold i EU: EU-handlingsplanen for 2008-2009 {SEC(2007)1548}

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Indledning 3

2. Handicappedes forhold 3

2.1. Tal og oplysninger 3

2.2. Den voksende økonomiske dimension 3

3. Resultaterne af EU's handlingsplan for handicappede for 2006-2007 4

3.1. EU og medlemsstaterne i fælles indsats 4

3.2. Foranstaltninger på EU-plan 4

3.3. Udvikling på nationalt plan 7

4. Prioriterede områder 2008-2009 7

4.1. Foranstaltninger med henblik på adgang til arbejdsmarkedet for alle 8

4.2. Tiltag til fremme af fuld udøvelse af grundlæggende rettigheder 10

5. Konklusioner 11

BILAG

1. INDLEDNING

Målet med Kommissionens strategi for handicappede har siden 2003[1] været at gøre lige muligheder for handicappede til en realitet. Ved i fællesskab at underskrive De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder[2] (FN-konvention) i 2007 bekræftede Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater, at handicap er et vigtigt menneskeretsanliggende[3] og et juridisk anliggende.

EU's handlingsplan for handicappede for 2003-2010 indeholder en række foranstaltninger til gennemførelse af denne strategi ved bl.a. at integrere handicapspørgsmål i de relevante EU-politikker. Desuden gennemfører medlemsstaterne Rådets konklusioner fra 2003, hvori de opfordres til proaktivt at integrere handicapspørgsmål i de relevante indsatsområder[4].

Handlingsplanen for handicappede gennemføres i toårige forløb med en række politiske prioriterede områder, der tackler de skævheder på ligestillingsområdet, som handicappede udsættes for. Meddelelsen har til formål:

a) at analysere udviklingen i handicappedes forhold

b) at rapportere om resultaterne af den anden fase af handlingsplanen for handicappede i 2006-2007

c) at fastlægge de prioriterede områder for 2008-2009 med henblik på at nå målene i handlingsplanen for handicappede.

2. HANDICAPPEDES FORHOLD

2.1. Tal og oplysninger

Analyser af de nyeste data[5] (bilag 1) bekræfter, at handicap og aldring er tæt forbundet. De viser desuden, at handicappede i høj grad fortsat udelukkes fra arbejdsmarkedet, og at handicappede kvinder er værre stillede end handicappede mænd (bilag 2). Desuden har psykisk handicappede personer med indlæringsvanskeligheder endnu færre chancer for at finde arbejde end fysisk handicappede.

2.2. Den voksende økonomiske dimension

Arbejdsmarkedets udelukkelse af handicappede vækker alvorlig bekymring set i et ligestillingsperspektiv. Der er også en økonomisk dimension i denne problemstilling: Stillet over for problemet med en faldende arbejdsstyrke som følge af demografiske ændringer fremhævede Det Europæiske Råd på forårsmødet i 2006[6], at der skal gøres en indsats for at benytte det uudnyttede potentiale i de mange mennesker, som er udelukkede fra arbejdsmarkedet, og identificerede handicappede som en af de vigtigste prioriterede grupper.

Dette forhold og sammenhængen mellem aldring og handicap skaber et stort behov for adgang[7]. Markedet for lettilgængelige produkter har stadig stigende økonomisk betydning og er blevet en drivkraft for innovation især i USA og Japan inden for områder som ikt. I USA gør loven om krav til adgang i forbindelse med offentlige kontrakter det nemmere at foretage tilpasninger for handicappede offentligt ansatte. Krav om adgang kan være den faktor, der gør, at en handicappet person er aktiv på arbejdsmarkedet eller er afhængig af sociale ydelser.

Sektoren for sociale ydelser er også voksende og skaber flere nye job for at kunne dække den aldrende befolknings stigende behov. I 2004 var der over 8 mio. ansatte i den sektor, der leverer tjenesteydelser til handicappede. Sektoren havde en årlig omsætning på ca. 68 000 mio. EUR for EU27[8], og omsætningen forventes at stige[9].

3. RESULTATERNE AF EU'S HANDLINGSPLAN FOR HANDICAPPEDE FOR 2006-2007

3.1. EU og medlemsstaterne i fælles indsats

EU har med den fælles indsats på handicapområdet haft stor indflydelse på indholdet af FN-konventionen, hvori handicap anerkendes som et begreb i konstant udvikling, hvilket afspejler den europæiske sociale model. Desuden er hovedelementerne i EU's politik, som kombinerer ikke-forskelsbehandling, lige muligheder og aktiv integrering, centrale aspekter i FN-konventionen.

Medlemsstaterne og Kommissionen enedes på et uformelt ministermøde om handicapspørgsmål i juni 2007 om at samarbejde med civilsamfundet om en overordnet og koordineret strategi for gennemførelsen af FN-konventionen. De enedes om, at gruppen på højt niveau vedrørende handicap i EU skal identificere en række fælles udfordringer og løsninger og aflægge rapport om fremskridt på fremtidige ministermøder om handicapspørgsmål.

3.2. Foranstaltninger på EU-plan

Handlingsplanen for handicappede var i 2006-2007 fokuseret på fire områder, som skulle fremme en uafhængig tilværelse: Tilskyndelse til (erhvervs-) aktivitet, gode støtte- og plejetilbud, adgang til almindelige varer og tjenesteydelser og styrkelse af EU's analysekapacitet[10].

- Tilskyndelse til erhvervsaktivitet

Den lave arbejdsstyrkedeltagelse blandt handicappede kan skyldes både diskriminerende og ikke-diskriminerende hindringer. Dette kræver en kombination af instrumenter til bekæmpelse af forskelsbehandling, yde aktiv støtte og fjerne hindringer for adgang.

Direktivet om lighed i beskæftigelsen[11] er blevet gennemført i samtlige medlemsstaters lovgivninger, og en rapport om gennemførelsen heraf vil foreligge i starten af 2008. En dom fra EF-Domstolen om handicapbegrebet[12] har understreget forskellene mellem sygdom og handicap i forbindelse med anvendelsen af direktivet. En dom om forskelsbehandling ved association af plejepersonale, der tager sig af handicappede[13], er undervejs.

Kommissionen lægger i øjeblikket sidste hånd på en ny gruppefritagelsesforordning[14] vedrørende statsstøtte, som forenkler reglerne om beskæftigelses- og uddannelsesstøtte til handicappede og fritager visse støtteordninger fra anmeldelsespligt over for Kommissionen.

Samhørighedspolitikken spiller en stor rolle, da den støtter beskæftigelsen og den sociale integrering af handicappede. Derudover støtter den kravene om adgang, og det sker alt sammen via de operationelle programmer, som udarbejdes og gennemføres af medlemsstaterne, regionerne og større partnerskaber i samarbejde med Kommissionen, og støttes af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Den Europæiske Socialfond (ESF). I den generelle forordning for perioden 2007-2013 hedder det: "Navnlig er adgang for handicappede et af de kriterier, der skal overholdes i forbindelse med fastlæggelsen af, hvilke operationer som medfinansieres af fondene, og som der skal tages hensyn til på de forskellige gennemførelsesstadier"[15].

- Adgang til gode støtte- og plejetilbud

Gruppen på højt niveau vedrørende handicap[16] har offentliggjort et diskussionsoplæg om integrering af handicap i den strømlinede åbne koordinationsmetode for social beskyttelse, social integration og langsigtet pleje. Diskussionsoplægget omtaler god praksis og indeholder anbefalinger vedrørende en overordnet strategi, som skal bygge på en styrkelse af integreringen af handicap i medlemsstaterne. De særlige risici for forskelsbehandling, som handicappede udsættes for på grund af deres store afhængighed eller komplekse behov, behandles for øjeblikket i en undersøgelse[17].

Gruppen på højt niveau vedrørende handicap har vedtaget praktiske rammer på EU-niveau for kvaliteten af socialydelser af almen interesse[18] for handicappede, som er baseret på menneskerettigheder og total kvalitetsstyring. De praktiske rammer giver en forståelse af kvalitet i forbindelse med disse ydelser, og der gives en definition på fælles aspekter og de tilsvarende kriterier. I de praktiske rammer fremhæves det, at ydelserne er forskelligartede og har særlige kendetegn, og at der er behov for kvalitetsindikatorer. Det Europæiske Udvalg for Socialbeskyttelse vil undersøge dette initiativ, som der vil blive taget hensyn til i forbindelse med den kommende europæiske strategi for kvaliteten af socialydelser af almen interesse.

Lokalt baserede tjenester giver bedre muligheder for en uafhængig tilværelse end store institutioner[19]. Resultaterne af en undersøgelse[20] om omkostningerne ved lokalt baserede tjenester (pleje, sundhed og støtte), som efter planen skulle foreligge ved udgangen af 2007, vil bidrage til dialogen med Europarådet[21] om at styrke handicappede børns uafhængighed af institutionslivet.

- Adgang til varer og tjenesteydelser

Forordningen fra 2006 om handicappede og bevægelseshæmmede personers rettigheder, når de rejser med fly[22], er den første europæiske retsakt, der stiller handicappede på lige fod med ikke-handicappede. Forordningen pålægger lufthavnsmyndigheder at yde gratis bistand og befordring og at sikre handicappedes adgang hertil. Der er indført lignende forpligtelser i den internationale jernbanesektor.

Der er skabt adgang til informations- og kommunikationsteknologier (ikt) i tråd med meddelelsen om e-tilgængelighed[23]. Der er givet et standardiseringsmandat til fastlæggelse af europæiske krav om tilgængelighed i forbindelse med offentlige kontrakter om produkter og tjenesteydelser inden for ikt-sektoren. I denne forbindelse behandles også spørgsmål om overensstemmelsesvurdering. En undersøgelse af medlemsstaternes lovgivning om adgang til elektronisk kommunikation har vist, at der er behov for en opstramning af EU's regler om tilgængelighed[24]. Der er investeret store summer i forskning i og udveksling af lettilgængelig ikt og teknologiske hjælpemidler[25].

I en dialog med de amerikanske myndigheder, som støttes af brugere og ikt-industrien, fokuseres der på standarder og fordele ved globale markeder for tilgængelighed. Kommissionen deltager i det amerikanske udvalg for tilgængelighed i forbindelse med en revision af standarderne i afsnit 508 i den amerikanske "Rehabilitation Act". Der er endvidere blevet udvekslet oplysninger om brugen af standarder for adgang til bygninger.

Kommissionen har støttet en række pilotprojekter og forskningsprojekter om adgang til bygninger. Resultaterne omfatter bl.a. en vejledning for offentlige myndigheder om at tage højde for adgangsaspektet i offentlige udbud om bygninger, uddannelsesmateriale om adgang for fagfolk og oprettelsen af et europæisk netværk om turisme uden hindringer[26].

- Styrkelse af EU's analysekapacitet

Der er stadig behov for flere oplysninger om handicappedes forhold, således at der kan udformes målrettet politik på et bedre grundlag. Eurostat har gjort en større indsats i det europæiske statistiske system for at videreudvikle Fællesskabets statistikker over handicappedes forhold.

Bilag 3 indeholder oplysninger om Kommissionens aktiviteter med udvikling af handicapstatistikker.

- Andre relevante tiltag

Med Progress-programmet 2007-2013[27], som blev vedtaget i 2006, ydes der støtte til gennemførelsen af strategien for handicappede bl.a. ved samfinansiering[28] af en række fremtrædende europæiske handicaporganisationers driftsomkostninger.

Forskelsbehandling på grund af bl.a. handicap fremhæves i EU's og i medlemsstaternes initiativer i forbindelse med det europæiske år for lige muligheder for alle i 2007.

I bilag 4 findes nærmere oplysninger om gennemførelsen af handlingsplanen for handicappede i 2006-2007.

3.3. Udvikling på nationalt plan

I de fleste medlemsstater er handicappede at finde blandt de dårligst stillede samfundsgrupper. Medlemsstaterne har udformet tiltag og programmer, der afspejler EU's prioriteter[29], nemlig at forbedre handicappedes beskæftigelsesevne på det åbne arbejdsmarked. Der findes stadig flere positive foranstaltninger, men der er endnu ikke i tilstrækkeligt omfang etableret forbindelser til de overordnede beskæftigelsesstrategier, jf. de nationale reformprogrammer.

Medlemsstaterne beretter endvidere om fremskridt i forbindelse med handicaplovgivningen, uddannelses- og revalideringsprogrammer, målrettede tiltag om fjernelse af hindringer, støttefaciliteter for handicappede, herunder foranstaltninger til fordel for en uafhængig tilværelse via lokale plejeordninger og dagpleje. Desuden berettes der om ordninger, der skal sikre, at handicappede reelt kan udøve deres rettigheder. I en række medlemsstater er de offentlige myndigheder forpligtede til at fremme lige muligheder for handicappede.

Bilag 5 indeholder yderligere oplysninger om medlemsstaternes tiltag.

4. PRIORITEREDE OMRÅDER 2008-2009

Der er foretaget en række analyser af udviklingen i handicappedes forhold, og der er afholdt høringer[30] med handicaporganisationer, medlemsstaterne og andre aktører, som har identificeret problemer med tilgængelighed som en prioritet for aktiv integration og adgang til rettigheder.

Adgang til varer, tjenesteydelser og infrastrukturer er afgørende for ikke-diskriminerende og integrerende former for deltagelse i mange aspekter af hverdagen i et aldrende samfund. Dette gælder også fjernelse af hindringer for uddannelse og for adgang til arbejdsmarkedet. Adgang er også et nøgleord i FN-konventionen[31], hvilket betyder, at handicappede mænds og kvinders forskellige behov kan behandles samlet.

Adgang for handicappede kræver, at man undgår eller fjerne hindringer, som hindrer handicappede i at udnytte deres evner og i fuldt ud at deltage på lige fod med andre i alle aspekter af samfundslivet. Det forudsætter, at den overordnede design-for-alle-strategi kombineres med specifikke hjælpeløsninger på tværs af politikområder og instrumenter, således at man kan tackle systemiske former for forskelsbehandling.

I en EU-opinionsundersøgelse[32], der blev foretaget som led i det europæiske år for lige muligheder for alle, udtalte 91 % af svarpersonerne, at der bør afsættes flere midler til fjernelse af fysiske hindringer for handicappede, hvilket måske afspejler den aldrende befolknings behov. I den forbindelse forventes gennemførelsen af samhørighedspolitikken at understøtte de forretningsmæssige fordele ved handicap, herunder adgangsbetingelser.

4.1. Foranstaltninger med henblik på adgang til arbejdsmarkedet for alle

- Lette adgangen til arbejdsmarkedet

En overordnet strategi er nødvendig for at øge handicappedes beskæftigelsesfrekvens ved hjælp af en kombination af fleksible beskæftigelsesordninger, støttet beskæftigelse, aktiv integrering og positive foranstaltninger, der supplerer den gældende EU-lovgivning om ikke-forskelsbehandling. Derfor vil Kommissionen analysere en række eksempler på god praksis for rimelig tilpasning af handicappedes forhold på arbejdspladsen.

I overensstemmelse med meddelelsen om flexicurity[33] vil Kommissionen undersøge handicappedes muligheder inden for de eksisterende rammer for en forbedret fleksibilitet på arbejdsmarkedet kombineret med sikkerhed med henblik på at forøge og fastholde de handicappedes beskæftigelse. Typiske tilgange til flexicurity omfatter både fleksible og pålidelige kontrakter, deltidsarbejde og midlertidigt arbejde, aktive arbejdsmarkedspolitikker, omfattende strategier for livslang læring og moderne sociale sikringsordninger, der sikrer en tilstrækkelig understøttelse i perioder med arbejdsløshed. Fastholdelsesordninger, der skal hindre folk i at forlade arbejdsmarkedet tidligt, og retningslinjer for reformer af den økonomiske kompensation, der erstatter indtægten (invalidepension), skal også behandles. Dette vil foregå gennem udvekslinger mellem eksperter og ved identifikation af god praksis på grundlag af en tematisk peer review og bidrag fra gruppen på højt niveau vedrørende handicap og beskæftigelsesudvalget.

Støttet beskæftigelse omfatter personlig bistand og tilpasninger af arbejdspladsen, hvor der tages hensyn til handicappedes behov på det almindelige arbejdsmarked. Denne form for beskæftigelse udnyttes dog endnu ikke til fulde. Man bør være mere opmærksom på virksomhedernes behov, hvis man skal opfylde arbejdsmarkedets behov. Kommissionen vil tilskynde leverandører af arbejdsformidlingstjenester til at koordinere med arbejdsgiverne, når de udformer efteruddannelses- og revalideringstjenester. Kommissionen vil samarbejde med det europæiske netværk af chefer for de offentlige arbejdsformidlinger[34] om at forbedre de arbejdsformidlingstjenester, der er tilgængelige for handicappede. Kommissionen vil forelægge et arbejdsdokument med eksempler på god praksis, der afspejler retningslinjerne i den europæiske beskæftigelsesstrategi, og en række forslag til at hjælpe unge handicappede i overgangen fra uddannelsessystemet til arbejdsmarkedet[35]. Arbejdsdokumentet vil blive forelagt for gruppen på højt niveau vedrørende handicap og beskæftigelsesudvalget med henblik på i endnu højere grad at indarbejde handicap i de nationale reformprogrammer og tilskynde til nationale mål[36]. Kommissionen vil desuden fortsætte sin indsats med at fremme støttet beskæftigelse inden for Kommissionens forenklede regler om statsstøtte og fremme en aktiv inddragelsespolitik for dårligt stillede, herunder handicappede, som supplement til forbindelsen til arbejdsmarkedet med en passende indkomststøtte og adgang til sociale tjenester af høj kvalitet[37].

- Fremme adgangen til varer, tjenesteydelser og infrastrukturer

Med bedre adgang til almindelige varer, tjenesteydelser og infrastrukturer vil handicappede få mulighed for at blive forbrugere. Et europæisk marked for tilgængelighed kræver klare regler for de berørte sektorer. De aktører, der er involveret i design, udvikling og fremstilling inden for de forskellige sektorer, skal være i besiddelse af relevante kompetencer vedrørende tilgængelighed. De instrumenter, der anvendes i forbindelse med tilgængelighed, skal være skræddersyede til førnævnte sektorers individuelle udviklingsforløb.

Kommissionen er i færd med at udvikle lovgivningsrammer for tilgængelighed inden for områder som transport og ikt. Kommissionen har planer om at foreslå lovgivning inden for områder som søtransport og busrejser på grundlag af den seneste EU-lovgivning inden for lufttransport[38] og handicappede og bevægelseshæmmede personers rettigheder i forordningen om internationale jernbanepassagerer.

Hvad angår ikt, har Kommissionen planer om at styrke kravene om tilgængelighed i forbindelse med revisionen af den elektroniske kommunikationspakke[39]. Det gælder også områder som f.eks. alarmtjenester og tekstuel kommunikation. Som opfølgning på forpligtelsen i meddelelsen om e-tilgængelighed fra 2005 har Kommissionen foretaget en evaluering af arbejdet og fremsat en række nye forslag i sin meddelelse om e-integration[40]. I 2008 vil Kommissionen især arbejde hen imod en horisontal lovgivningstilgang til et tilgængeligt informationssamfund for at sikre lige rettigheder og et effektivt indre marked. Der er afsat et budget på over 100 mio. EUR[41] til implementerings- og forskningsaktiviteter vedrørende ikt, der er tilgængelig for alle.

Øget konkurrence mellem virksomheder på disse områder vil styrke det europæiske marked for tilgængelighed og dermed føre til en bedre position på det globale marked. Der kan skabes kompatible og konkurrencedygtige løsninger gennem udvikling og brug af standarder for adgang inden for eksempelvis offentlige udbud, som vedrører brugernes funktionelle krav og interoperabilitetsspørgsmål, hvorved der bliver mulighed for innoverende løsninger.

Adgang til bygninger bidrager til at gøre byggesektoren mere bæredygtig. For at fremme antallet af tilgængelige offentlige bygninger vil Kommissionen formulere et mandat til de europæiske standardiseringsorganisationer om udvikling af krav om tilgængelighed, som skal anvendes i bl.a. offentlige udbud.

- Konsolidering af Kommissionens analysekapacitet til støtte for tilgængelighed

Der er brug for mere pålidelige og sammenlignelige oplysninger om handicap og handicappedes deltagelse for at måle de fremskridt, der er gjort i forbindelse med integration af handicappede, og for at opfylde FN-konventionens overvågningskrav[42]. Det nye modul for handicap og social integration, som er beskrevet i bilag 3, kan anvendes som et separat modul.

Der vil blive oprettet et europæisk akademisk netværk af handicapeksperter, som skal formidle videnskabelige baggrundsoplysninger og støtte via studiebesøg og indsamling af dokumentation og anbefalinger, som er relevante for EU's handlingsplan for handicappede.

4.2. Tiltag til fremme af fuld udøvelse af grundlæggende rettigheder

- Tilskyndelse til at iværksætte FN-konventionen

Rådet vedtog i marts 2007 en afgørelse om undertegnelse af FN-konventionen. På dette grundlag enedes EU's ministre på handicapområdet og Kommissionen på et møde i Berlin i juni om, at medlemsstaterne hurtigst muligt skal ratificere konventionen. Kommissionen forelægger i begyndelsen af 2008 et forslag til Rådets afgørelse om at lade Det Europæiske Fællesskab undertegne FN-konventionen. For øjeblikket screener Kommissionen fællesskabslovgivningen for at få overblik over EU's beføjelser og vurdere, om der er behov for at ændre afledt fællesskabsret eller tilpasse de relevante politikker. Med denne gennemgang analyseres også indvirkningen på EU-institutionerne. Gruppen på højt niveau vedrørende handicap vil regelmæssigt rapportere om arbejdet med gennemførelsen af FN-konventionen.

Den store lighed mellem EU's strategi på handicapområdet og FN-konventionen betyder, at EU's handlingsplan for handicappede kan bidrage til den praktiske gennemførelse på EU-niveau og samtidig supplere medlemsstaternes foranstaltninger. Foranstaltninger inden for områder som beskæftigelse, socialydelser, uafhængig tilværelse, tilgængelighed og udviklingsstøtte vil navnlig bidrage til gennemførelsen af FN-konventionen. Kommissionen vil især lægge vægt på de bestemmelser, der kræver en kombination af indarbejdelse af kønsaspektet og kønsbevidste foranstaltninger. Hvad angår tilgængelighed, er Kommissionen involveret i FN's globale initiativ for ikt for alle, som tager sigte på at fremme gennemførelsen af krav om tilgængelighed.

Kommissionen vil fortsat samarbejde med europæiske ngo'er i overensstemmelse med FN-konventionens forpligtelse[43] til at høre og inddrage repræsentative handicaporganisationer og vil opfordre EU-medlemmerne af FN's konventionsudvalg[44] til at deltage i gruppen på højt niveau vedrørende handicap.

En effektiv gennemførelse af FN-konventionen kræver desuden en indsats på lokalt og regionalt niveau. Kommissionen vil støtte denne proces ved at udvikle uddannelsesmoduler med henblik på at skabe øget opmærksomhed og fremme fortolkningen af lovene i lyset af FN-konventionen.

Det nye europæiske undersøgelsesmodul om handicap og social integration (ESDIM), der skal måle handicap, herunder deltagelse og miljøbetingede faktorer, skal bidrage til overvågningen af arbejdet med at nå FN-konventionens mål.

- Supplement til EU's retlige rammer til beskyttelse mod forskelsbehandling

Kommissionen planlægger i 2008 at formulere et forslag til et direktiv[45], der skal supplere de nuværende EU-regler, jf. EF-traktatens artikel 13 om forebyggelse af og beskyttelse mod forskelsbehandling ikke blot på arbejdsmarkedet, herunder også på grund af handicap. Dette initiativ vedrørende individuelle rettigheder vil desuden bidrage til at sikre et tilgængeligt miljø. En konsekvensanalyse er undervejs og bygger på oplysninger, der stammer fra en undersøgelse af de gældende regler[46]. En række høringer, herunder et offentligt online-spørgeskema og høringer af ngo'er og erhvervslivet, har fundet sted som led i konsekvensanalysen.

5. KONKLUSIONER

Denne meddelelse afspejler EU's engagement med hensyn til at sikre, at handicappede kan udøve deres rettigheder. Den omtaler handicappede som borgere og aktive samfundsøkonomiske aktører, der bidrager til opbygningen af et bæredygtigt og sammenhængende Europa, der tilbyder lige muligheder for alle. Foranstaltningerne i denne meddelelse tager sigte på at opfylde handicappedes individuelle og forskelligartede behov.

Hvis der skal ske fremskridt på de vigtige politiske områder i meddelelsen, forudsætter det en maksimisering af synergier og komplementaritet med medlemsstaternes aktiviteter. Ministrene forpligtede sig til at tackle de fælles udfordringer og løsninger i forbindelse med gennemførelsen af FN-konventionen. Dette baner vejen for nationale, sammenhængende og sammenlignelige mål, som afspejler målene i FN-konventionen og det fremskridt, som Kommissionen og medlemsstaterne har gjort i forbindelse med at nå disse mål.

Samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne er derfor afgørende ligesom samarbejdet med handicappede og andre relevante aktører. De nye årlige ministermøder på handicapområdet vil styrke EU' handicapstrategi.

[1] KOM(2003) 650.

[2] http://www.un.org/esa/socdev/enable/.

[3] Civile, politiske, økonomiske, sociale og arbejdsmarkedsmæssige og miljømæssige rettigheder.

[4] Rådets konklusioner om opfølgning af det europæiske handicapår 15512/03.

[5] "Men and Women with disabilities in the EU" (Mænd og kvinder med handicap i EU), Applica, CESEP and Alphametrics, 2007.

[6] 34. konklusion.

[7] http://ec.europa.eu/employment_social/social_situation/studies_en.htm.

[8] Jf. Den Europæiske Sammenslutning af Leverandører af Tjenesteydelser til Handicappede.

[9] OECD, 4/4/2007, health paper 26, http://www.oecd.org/dataoecd/13/8/38343783.pdf.

[10] KOM (2005) 604 af 28.11.2005.

[11] Direktiv 2000/78/EF af 27.11.2000.

[12] Sag C-13/05, Chacon-Navas mod Eurest CSA.

[13] Sag C-303/06, Coleman mod Attridge Law.

[14] http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/reform/reform.cfm.

[15] Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006, artikel 16.

[16] http://ec.europa.eu/employment_social/index/hlg_esf_nsrf_en.pdf.

[17] Udbud VT/2006/014, endelig rapport 2008.

[18] Yderligere oplysninger om socialydelser af almen interesse:http://ec.europa.eu/employment_social/social_protection/questionnaire_en.htm.

[19] Undersøgelsen hedder "Included in Society",http://ec.europa.eu/employment_social/index/socinc_en.pdf.

[20] Udbud VT/2006/021, endelig rapport 2007.

[21] Handicapudvalget (CDPRR).

[22] Forordning (EF) nr. 1107/2006 af 5.7.2006.

[23] KOM(2005) 425 endelig af 13.9.2005.

[24] Rapport fra INCOM-gruppen "integrerende kommunikation".

[25] Over 60 mio. EUR i forbindelse med EU's 6. rammeprogram for forskning.

[26] Bilag 1 til KOM(2005)604.

[27] Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1672/2006/EF om et fællesskabsprogram for beskæftigelse og social solidaritet.

[28] Over 1,2 mio. EUR i 2007.

[29] De nationale rapporter om strategier for social beskyttelse og social integration 2007 og medlemsstaternes rapporter om beskæftigelsen i de nationale reformprogrammer 2006.

[30] Møder i gruppen på højt niveau vedrørende handicap i februar og juni 2007.

[31] Artikel 3 om generelle principper og artikel 9 om tilgængelighed.

[32] Forskelsbehandling i EU http://ec.europa.eu/employment_social/eyeq/uploaded_files/documents/Eurobarometer_report_en_2007.pdf.

[33] KOM(2007) 359 af 27.6.2007.

[34] Oprettet i 2007: http://ec.europa.eu/employment_social/employment_strategy/pub_empl_services_en.htm .

[35] http://ec.europa.eu/employment_social/news/2007/sep/com498_en.pdf .

[36] Især på grundlag af retningslinje 19 i den europæiske beskæftigelsesstrategi.

[37] KOM(2006) 44 endelig af 8.2.2006.

[38] Forordning (EF) nr. 1107/2006 af 5.7 2006, EUT L 204 af 26.7.2006.

[39] http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/tomorrow/roadmap/index_en.htm.

[40] KOM (2007)694 Det europæiske i2010-initiativ vedrørende e-integration "Vær med i informationssamfundet".

[41] Det 7. rammeprogram for forskning, ikt/aldring og tilgængelig/integrerende ikt: http://cordis.europa.eu/fp7/ict/programme/challenge7_en.html ;Programmet for innovation og konkurrence; ikt for tilgængelighed, aldring og social integration: http://ec.europa.eu/information_society/activities/ict_psp/library/ref_docs/docs/cip_ictpsp_wp.pdf .

[42] Art. 31.

[43] Art. 4, stk. 3.

[44] Art. 34.

[45] http://ec.europa.eu/atwork/programmes/docs/clwp2008_en.pdf.

[46] http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/pdf/pubst/stud/mapstrand1_en.pdf.