A4-0252/97

Beslutning om meddelelse fra Kommissionen om samhoerighedspolitik- og kultur: et bidrag til beskaeftigelsen (KOM(96)0512 - C4-0056/97)

Europa-Parlamentet,

- der henviser til meddelelse fra Kommissionen (KOM(96)0512 - C4-0056/97),

- der henviser til hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse, hvori kultur betegnes som en sektor med fremtidige beskaeftigelsesmuligheder (KOM(93)0700 - C3-0509/93),

- der henviser til EF-traktatens artikel 130 A, hvori det hedder, at Faellesskabet udvikler og fortsaetter sin indsats for at styrke sin oekonomiske og sociale samhoerighed,

- der henviser til EF-traktatens artikel 128, hvori det hedder, at Faellesskabet tager hensyn til de kulturelle aspekter i sin indsats paa andre omraader af den faelles politik,

- der henviser til EF-traktatens artikel 3 B om subsidiaritetsprincippet,

- der henviser til konklusionerne fra det uformelle raadsmoede (regionalpolitik og fysisk planlaegning) den 3. og 4. maj 1996 i Venedig,

- der henviser til Kommissionens foerste rapport om hensynet til de kulturelle aspekter i Det Europaeiske Faellesskabs virksomhed (KOM(96)0160 - C4-0249/96),

- der henviser til betaenkning fra Udvalget om Regionalpolitik og udtalelserne fra Udvalget om OEkonomi, Valutaspoergsmaal og Industripolitik, Udvalget om Beskaeftigelse og Sociale Anliggender og Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse og Medier (A4-0252/97),

A. der henviser til, at den europaeiske kulturarv er mangfoldig og rig, og at dens oekonomiske potentiel langt fra er blevet fuldt udnyttet, og at kulturen ikke kun boer betragtes ud fra et rent nationalt, regionalt og lokalt synspunkt, men ogsaa som en del af den europaeiske kulturarv, som udtryk for en faelles civilisation, kultur, identitet og tradition,

B. der henviser til, at kulturarven og kulturelle faerdigheder ikke kun er en handelsvare for lokal- og regionalsamfundene, men foerst og fremmest grundlaget for at fremme den regionale identitet, selvtillid og en samfundsbaseret holdning til den lokale udvikling,

C. der henviser til, at mindretallenes sprog og kultur spiller en vaesentlig rolle som del af den europaeiske kulturarv,

D. der henviser til udviklingen i det nuvaerende samfund, som er karakteriseret af vaeksten inden for servicesektoren, borgernes mobilitet, den oegede fritid, et hoejere informationsniveau og en stoerre efterspoergsel efter fritidsbeskaeftigelser og kultur,

E. der henviser til, at strukturfondene er det vigtigste middel i kulturens tjeneste, og at der inden for rammerne af de nuvaerende forordninger ikke kan ydes EU-stoette til kulturelle formaal, medmindre de indgaar i regionale eller lokale udviklingsprojekter, hvis maal er at skabe varig beskaeftigelse,

F. der henviser til, at strukturfondenes potentiel paa det kulturelle og beskaeftigelsesskabende omraade ikke udnyttes i tilstraekkelig grad,

G. der henviser til, at kulturen takket vaere sin socio-oekonomiske dimension er et vigtigt naturligt led i regionaludviklingen, kan yde et vigtigt bidrag til beskaeftigelsen, og er en vaekst- og innovationsfaktor baade for den regionale oekonomi og for det private erhvervsliv,

H. der henviser til, at kulturomraadet generelt sorterer under regionalforvaltningerne,

I. der henviser til, at den kulturelle sektor i alle dens afskygninger har et stort potentiel for direkte eller indirekte at skabe varig beskaeftigelse og beskaeftigelse, hvortil der kraeves hoeje kvalifikationer,

J. der henviser til, at kulturelle faciliteter og aktiviteter unaegtelig har stor indflydelse paa placeringen af nye investeringer, giver regionen et positivt image og oeger dens attraktivitet og dermed ogsaa fremmer dens udvikling,

K. der henviser til, at de kulturelle foranstaltninger er mere effektive, hvis de indgaar i en strategi for baeredygtig udvikling som led i den oekonomiske udvikling, den sociale samhoerighed og miljoebeskyttelsen,

L. der henviser til, at den kulturelle udvikling helt klart kan medvirke til at bevare eller gengive bykommunerne og landdistrikterne deres identitet og generelt oege den oekonomiske og sociale samhoerighed, som er et af EU's vigtigste maal,

M. der henviser til, at kun 8% af de samlede ressourcer til den kulturelle sektor rent faktisk er blevet anvendt til decideret kulturelle programmer,

N. der henviser til, at selv om faellesskabsinitiativerne til fordel for den regionale kulturelle udvikling, som ofte har givet gode resultater, hovedsagelig hidroerer fra programmer, der finansieres via strukturfondene (maal 1, 2, 5b og faellesskabsinitiativerne), er det dog stadig en meget begraenset del af bevillingerne, der bruges til kulturelle projekter (fondenes programmering goer det vanskeligt helt praecist at beregne udgifterne, der er vurderet til 400 mio ecu for programmeringsperioden 1989-1993 og ca. 3% af strukturfondenes samlede bevillinger),

O. der henviser til, at kulturen kan bidrage til at fremme den sociale integration, genindslusningen af de grupper i samfundet, der risikerer at blive udstoedt fra arbejdsmarkedet (bl.a. handicappede, arbejdsloese og ufaglaerte), og dermed bidrage til at fremme samhoerigheden via kooperativer, foreninger og fonde,

P. der henviser til, at kvinderne spiller en afgoerende rolle for regionernes udvikling i kulturel og beskaeftigelsesskabende henseende og som drivkraft for den lokale udvikling,

Q. der paa baggrund af perspektiverne for Unionens udvidelse med de central- og oesteuropaeiske lande samt Cypern og Malta henviser til, at en samordnet kulturel indsats i samarbejde med disse lande kan vaere nyttig, navnlig paa baggrund af deres saerlige kulturelle, sociale og religioese baggrund; der ligeledes henviser til Den Europaeiske Unions samarbejdsprogrammer for tredjelande i Middelhavsomraadet,

R. der henviser til, at 1999 er blevet erklaeret for det internationale turistaar, og at turismen spiller en vigtig rolle i bestraebelserne paa at mindske forskellene regionerne imellem, og at kulturen i hoej grad er med til at fremme baade den traditionelle og den alternative turisme,

S. der henviser til, at artikel 10 i EFRU-forordningen spiller en vigtig rolle for nye initiativer med vaerditilvaekst som led i en kulturpolitik til fremme af samhoerigheden,

1. hilser Kommissionens meddelelse velkommen, idet den bekraefter den kulturelle sektors vigtighed og indeholder en klar paavisning af de kulturelle aktiviteters oekonomiske muligheder og den betydning, som disse kan faa for en mere stabil og afbalanceret social og oekonomisk udvikling;

2. henviser til, at Parlamentet allerede i 1993 paa initiativ af sit Udvalg om Kultur, Ungdom, Uddannelse og Medier i sine udtalelser om aendringen af samhoerigheds- og strukturfondene opfordrede Kommissionen og Raadet til at lade dynamikken paa kulturomraadet indgaa som en udviklingsfaktor;

3. udtrykker sin tilfredshed med, at meddelelsen vidner om en stoerre forstaaelse af den betydning, som »kulturen som ressource« har for udviklingen og mener, at dette boer resultere i konkrete initiativer med henblik paa kulturens fuldstaendige integrering i samhoerigheds- og udviklingspolitikken, idet samhoerighed er et centralt begreb i den europaeiske integration, som omfatter samtlige medlemsstater og ikke kun de fire lande, som modtager stoette fra Samhoerighedsfonden;

4. konstaterer, at det hidtidige krav om, at kulturprojekter skal gennemfoeres under overholdelse af kriterierne for de bestaaende samhoerigheds- og udviklingsprogrammer har vist, at disse sagtens kan kombineres med maalsaetningerne i disse programmer, og at dette krav desuden indebaerer den fordel, at det kulturelle omraade kan integreres i andre omraader, hvad der hindrer enhver fare for, at de kulturelle aktiviteter isoleres fra den generelle samfundsudvikling;

5. understreger, at de forskellige arbejder og undersoegelser om de nye tjenesteydelser eller de 17 jobskabende sektorer, som er foretaget efter hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse, har vist de kulturelle aktiviteters omfattende jobskabelsesmuligheder;

6. understreger endvidere, at disse aktiviteter er af fleksibel art og kan tilpasses den lokale og regionale gennemfoerelse, idet de bidrager til at fastholde befolkningen og modvirke afvandring for at bevare den regionale, nationale og globale kulturarv, dvs. til at opnaa oekonomisk og social samhoerighed;

7. minder om, at beskaeftigelsen inden for de kulturelle sektorer, som den hidtil er fremgaaet af statistikkerne, ligger paa 3,1 mio i Den Europaeiske Unions medlemsstater, hvilket udgoer 1,8% af den erhvervsaktive befolkning og 2,1% af det samlede antal arbejdspladser;

8. stoetter Kommissionens initiativ til at anvende disse overvejelser og droeftelser som grundlag for at skabe statistiske kilder med en faelles nomenklatur og saaledes loese problemerne med hensyn til metodik og naa frem til en faelles definition paa kulturel beskaeftigelse uanset nationale og regionale saerpraeg;

9. anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om i deres statistikker at klarlaegge, hvor mange arbejdspladser der direkte eller indirekte skabes af kulturel virksomhed, samt af de projekter, der finansieres under de forskellige strukturfonde, og som tilsigter at bevare arkitekturarven og den historiske kulturarv;

10. understreger i denne forbindelse, at et stort antal kulturelle job direkte eller indirekte vil vaere et resultat af en bevidst indsats for at imoedekomme nye behov, en indsats som med et lokalt udbud tilfredsstiller en stadig stigende efterspoergsel efter varer og tjenesteydelser paa det kulturelle omraade;

11. noterer med bekymring, at hvis budgetpolitikken fortsat er restriktiv for at opfylde de nominelle konvergenskriterier og er mere fokuseret paa udgiftsforoegelser end paa balanceforhold, vil vaeksttendensen inden for den kulturelle beskaeftigelse fortsat blive svaekket, idet en stor del af de kulturelle aktiviteter i det mindste i de indledende faser afhaenger af stoette fra det offentlige, det vaere sig paa nationalt eller regionalt niveau;

12. goer opmaerksom paa de saerpraeg, der goer sig gaeldende for kulturel aktivitet og beskaeftigelse, som er saesonbetonet og indebaerer mange forskelligartede aktiviteter og derfor hovedsageligt har form af deltidsarbejde eller freelancearbejde og er meget saarbar, hvad angaar stabilitet og kontinuitet;

13. finder, at det i den fremtidige traktat og i strukturfondsforordningerne efter revisionen i 1999 helt klart boer erkendes, at kulturen spiller en altafgoerende rolle og har stor betydning for beskaeftigelsen, den oekonomiske udvikling, styrkelsen af den oekonomiske og sociale samhoerighed og bevarelsen af regionernes identitet, og at der boer ydes passende oekonomisk stoette til dette formaal;

14. oensker en strategi, der fremmer alle former for kulturel aktivitet og som navnlig i lige hoej grad tilgodeser bevarelsen af kulturarven og andre kulturelle udtryksmaader;

15. understreger, at den europaeiske kulturarv, som er overordentlig rig i de fleste regioner, men navnlig i den europaeiske del af Middelhavsomraadet og desuden i de oekonomisk ugunstigt stillede regioner, langt fra er udnyttet optimalt; mener, at der boer laegges saerlig vaegt paa de oeer, hvor de traditionelle kulturelle aktiviteter kan spille en stabiliserende rolle for den skroebelige ligevaegt;

16. finder, at restaureringen af denne kulturarv og udnyttelse heraf til alle former for kulturelle formaal, navnlig som led i skabelsen af en turisme af hoej kvalitet, helt klart boer vaere et overordnet maal for de samlede programmeringsdokumenter, saa der kan skaffes tilstraekkelige EU-midler til at fremkalde en multiplikatoreffekt paa de offentlige og private investeringer ogsaa paa baggrund af festlighederne i anledning af aartusindskiftet;

17. mener, at det navnlig ved stoette til sanering af gamle bykvarterer ubetinget maa sikres, at disse projekter gennemfoeres paa grundlag af sanerings- og fornyelsesprincipper, som er i overensstemmelse med maalsaetningen om at give saadanne kvarterer en mangesidet funktion, dvs. bevarelse af boligarealer og beboelighed ved at stoette genskabelse og udvikling af handel, haandvaerk, turisme, sociale og kulturelle aktiviteter, som har tilknytning til de paagaeldende byers historie, for at tilfoere dem nyt liv og saaledes styrke deres kunstneriske og arkitektoniske arv og goere tjenesteydelser moderne og anvendelige; understreger, at det maa undgaas, at byerne udvikler sig til »museumsbyer«, som ikke egner sig til at leve i;

18. understreger paa ny, at der er behov for et samarbejde mellem den offentlige, den private og den almennyttige sektor inden for rammerne af lokale initiativer, og at det er vigtigt at respektere partnerskabet mellem regionerne i en stat og mellem regionerne i forskellige stater og initiativer ivaerksat af kulturelle fonde, foreninger og organisationer;

19. understreger, at det er vigtigt at stoette udvikling af partnerskab mellem den offentlige sektor og servicesektoren og/eller den private sektor og udnyttelse af restaurerede bygninger som led i regionale og lokale beskaeftigelsesplaner;

20. bemaerker, at det er en forudsaetning for at udvikle alle direkte og indirekte jobskabelsesmuligheder, at programmerne vedroerende restaurering af den arkitektoniske kulturarv integreres i en samlet regional kulturpolitik, som er udformet med det maal for oeje at skabe en turisme af hoej kvalitet, og som indgaar i foranstaltninger, hvis maal er at udvikle de lokale transport- og hotelinfrastrukturer for at lette adgangen til og mulighederne for at opholde sig paa disse steder;

21. bemaerker ligeledes, at der er behov for en effektiv indsats for at faa en fleksibel uddannelse, der skal give personalet, baade det faste og midlertidige personale, de noedvendige kvalifikationer baade til drift, omstrukturering og bevarelse af kulturvaerdierne og til fremme af kunstneriske, turistmaessige og kulturelle aktiviteter med henblik paa at fremme beskaeftigelsen;

22. anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at styrke og stoette traditionelle kunsthaandvaerksskoler, der i dag lever en hensygnende tilvaerelse, og som ikke alene kan bidrage til at genoplive traditionen, men ogsaa til at oege beskaeftigelsen og opretholde ligevaegten i mindre lokalsamfund;

23. foreslaar, at det overvejes at indfoere en harmoniseret lavere momssats for arbejder i forbindelse med restaurering og vedligeholdelse af kulturskatte, til dels for at fremme initiativer vedroerende kulturgoder, som ikke udelukkende er statsejede;

24. understreger endvidere, hvor vigtigt det er at have en politik, hvis maal er at fremme en arkitektur af hoej kvalitet i forbindelse med renovering - saafremt det er hensigtsmaessigt - af den arkitektoniske kulturarv;

25. tilslutter sig endvidere Kommissionen i dens meddelelse om byernes problemer paa EU-plan (KOM(97)0197) og oensker en samordnet aktion med deltagelse af de lokale, regionale og nationale myndigheder og Den Europaeiske Union for at forbedre strukturen til fremme af udbuddets kvalitet og med det formaal at oege dets kvalitet og konkurrenceevne paa verdensmarkedet;

26. understreger, at kulturelle og/eller kunstneriske aktiviteter, saasom restaurering og haandvaerk, er vigtige for uddannelsen og beskaeftigelsen af unge, men ogsaa for en regions image og udvikling i turistoejemed;

27. mener, at investeringerne i kulturvaerdier i de gaeldende strukturfondsforordninger (og isaer i EFRU) i alt for hoej grad er styret af oensket om straks at opnaa udbytte for turismen; det er derimod noedvendigt at afveje dette behov med en udnyttelse af alle kulturens elementer (beskyttelse, bevaring, forskning, haandvaerk, uddannelse, fremstilling af tjenesteydelser, saerlig byggeteknik osv.);

28. mener, at det vil vaere paakraevet yderligere at overveje forholdet mellem kultur, samhoerighed og beskaeftigelse med henblik paa reformen af strukturfondene efter 1999;

29. finder, at revisionen af strukturfondene efter 1999 er en lejlighed, som ikke boer forsoemmes, til at lade den kulturelle dimension indgaa klart i forbindelse med beskaeftigelse, samhoerighed, regionaludvikling og byfornyelse;

30. kraever, at der goeres en indsats for at samordne strukturforanstaltningerne i forbindelse med udvikling og aktiviteterne inden for rammerne af ESF, for at de to fonde kan samarbejde om projekter i forbindelse med omstrukturering, bevarelse og udnyttelse af den arkitektoniske kulturarv, og at der under dette samarbejde tages hoejde for at udnytte alle muligheder for uddannelse, genindslusning eller beskaeftigelse;

31. anmoder Kommissionen om gennem Den Europaeiske Socialfond at fremme uddannelse inden for de forskellige erhverv med tilknytning til kulturel virksomhed, der kan skabe varige arbejdspladser, og i den forbindelse fokusere paa forvaltning og de nye teknologier, der er udviklet i informationssamfundet;

32. understreger endvidere mulighederne for at udvikle alle initiativer, som kan sikre bevarelsen af naturarven (naturfredning, naturreservater) og traditioner i landdistrikterne (lokalt kunsthaandvaerk, lokale produkter) baade af hensyn til miljoekravene og den stigende efterspoergsel (groen turisme), og at dette prioriterede maal skal anerkendes inden for strukturfondenes rammer paa grund af projekternes betydning for den oekonomiske og sociale samhoerighed i landdistrikterne (maal 5b);

33. bemaerker, at de mange positive resultater, der er naaet inden for dette omraade, viser, at der er et betydeligt potentiel for initiativer til fremme af alle former for kunst og udbredelsen heraf i ugunstigt stillede byomraader og landdistrikter med mange beskaeftigelsesmuligheder og styrkelse af samfundsstrukturen til foelge;

34. finder, at sport boer betragtes som en kulturel aktivitet og bruges som et middel til fremme af integrationen og bekaempelsen af racisme og fremmedhad;

35. understreger den betydning, som de smaa og mellemstore virksomheder har paa det kulturelle omraade, isaer inden for haandvaerk, og mener derfor, at der ved udformningen af betingelserne for at faa adgang til strukturfondene boer tages hensyn til de saerlige problemer i disse virksomheder og den positive rolle, som sammenslutninger af virksomheder kan spille;

36. stoetter finansieringen af innovative pilotprojekter (ved en bedre og mere maalrettet anvendelse af artikel 10 i EFRU-forordningen) paa kulturomraadet og kulturelle udvekslinger mellem regionerne og/eller paa tvaers af graenserne ved et snaevert samarbejde mellem regioner og lokale myndigheder; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til i samarbejde at klarlaegge, hvilke kulturelle ressourcer der rummer et uudnyttet beskaeftigelsespotentiale, og til i faellesskab at udforme nyskabende pilotprojekter med stoette fra de lokale myndigheder;

37. mener, at samarbejdet boer styrkes paa alle niveauer mellem de ansvarlige i kultursektoren og de ansvarlige for regionaludviklingspolitikken og planlaegningen af strukturfondene; med henblik herpaa boer der ske en yderligere udvikling af samarbejdet mellem Kommissionens GD X og GD XVI med henblik paa at gennemfoere relevante strategier for kulturens fuldstaendige integration i regionalpolitikken; foreslaar, at Kommissionen overvejer at oprette en task force med repraesentanter fra de generaldirektorater, som beskaeftiger sig mest med kultur, uddannelse og erhvervsuddannelse, med henblik paa udarbejdelse af faelles strategier og analyse af programmer og projekter i lyset af en integreret politik som omhandlet i konklusionerne fra samlingen i Raadet (kultur) den 30. juni 1997;

38. godkender dermed principielt Kommissionens meddelelse og opfordrer den til at fremsaette alle noedvendige forslag, bl.a. om:

- indfoerelse af en saerlig kulturel dimension i programmeringen;

- informering, hoering og mobilisering af alle lokale aktoerer og beroerte regionale myndigheder med henblik paa etableringen af et snaevert partnerskab mellem alle beroerte og med saerlig vaegt paa kvindernes naturlige rolle i sensibiliseringen og samordningen af de lokale myndigheder;

- formidling af de indhoestede erfaringer, som f.eks. oprettelse af innovative og teknologisk avancerede biblioteker for at sikre alle europaeiske befolkninger demokratisk adgang;

- anvendelse af ny informationsteknologi;

- en integreret og samordnet fremgangsmaade, som inddrager alle relevante EU-politikker (forskning, almen og faglig uddannelse, industripolitik, den faelles landbrugspolitik osv.);

- en udtoemmende oplysningskampagne, der er rettet mod de regionale og lokale aktoerer, og som umiddelbart kan motivere til forelaeggelse af initiativer;

39. opfordrer Kommissionen til at anvende alle til raadighed staaende midler for at skabe fuld forstaaelse i medlemsstaterne og regionerne for den kulturelle sektors betydning for samhoerighedspolitikken; anser det for vaesentligt at udbrede kendskabet til eksempler paa »god praksis« og mener, at det med henblik herpaa er noedvendigt at anvende innovative midler for at fremme udvekslingen af erfaringer i sektoren (stoette til netvaerk, formidlingsprojekter, stimulering af innovationer, som lader sig overfoere osv.);

40. opfordrer Kommissionen til at sikre, at regionerne udarbejder afbalancerede kulturelle udviklingskoncepter, hvor der tages hensyn til alle former for kulturel aktivitet; disse udviklingskoncepter boer udarbejdes i snaevert samarbejde med repraesentanterne for kultursektoren i regionerne;

41. mener, at oprettelsen af europaeiske partnerskabsnet paa kulturomraadet er af afgoerende betydning for en stoerre kvalitet af de kulturelle aktiviteter i EU og i forholdet til tredjelandspartnere; opfordrer Kommissionen til at udvide og forbedre de ordninger, der kan anvendes til stoette for saadanne netvaerk;

42. goer opmaerksom paa den modsaetning, der er mellem Kommissionens erklaerede interesse for europaeiske kulturnet og den manglende faellesskabsstoette til, at de kan fungere, som er en forudsaetning for deres eksistens og effektivitet; desuden er det vanskeligt for kulturelle projekter af staerk europaeisk karakter at opnaa national stoette; henstiller til Kommissionen, at den tager sine kriterier paa dette omraade op til revision med henblik paa at muliggoere udvikling af nettene og de tilhoerende projekter;

43. opfordrer Kommissionen til at udgive en groenbog om kulturindustrien, saaledes at der i forbindelse med udarbejdelsen af de noedvendige fremtidige ordninger kan tages hensyn til et aspekt, som er afgoerende for sektorens fremtid;

44. mener, at et rammeprogram for kulturen, der omfatter alle de direkte interventioner, som gennemfoeres af Faellesskabet paa kulturomraadet, kunne have en dobbelt positiv effekt ved at udvide og styrke EU's initiativer paa kulturomraadet og udgoere en ansporing og et supplement til strukturfondenes decentrale rolle; opfordrer derfor Kommissionen til at udarbejde et forslag om en aendring af Faellesskabets kulturprogrammer; understreger, at der noedvendigvis maa gennemfoeres en omfattende hoering af kulturorganisationer paa graesrodsniveau, som i visse tilfaelde allerede har overvejet spoergsmaalet indgaaende, for at det nye rammeprogram kan vaere i overensstemmelse med de foreslaaede maalsaetninger;

45. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet, Kommissionen, Regionsudvalget og medlemsstaternes parlamenter og regeringer.