Udtalelse om tredje beretning fra Kommissionen til Raadet, Europa-Parlamentet og Det oekonomiske og sociale Udvalg om gennemfoerelsen af Faellesskabspagten om Arbejdstagernes Grundlaeggende Arbejdsmarkedsmaessige og Sociale Rettigheder (94/C 295/13)

Kommissionen besluttede den 18. januar 1994 under henvisning til EF-Traktatens artikel 198 at anmode om Det oekonomiske og sociale Udvalgs udtalelse om tredje beretning fra Kommissionen til Raadet, Europa-Parlamentet og Det oekonomiske og sociale Udvalg om gennemfoerelsen af Faellesskabspagten om Arbejdstagernes Grundlaeggende Arbejdsmarkedsmaessige og Sociale Rettigheder.

Det forberedende arbejde henvistes til OESU`s Sektion for Social-, Familie-, Uddannelses- og Kulturspoergsmaal, som udpegede Ada Maddocks til ordfoerer. Sektionen vedtog sin udtalelse den 19. maj 1994.

Det oekonomiske og sociale Udvalg vedtog paa sin 316. plenarforsamling af 1.-2. juni 1994, moedet den 1. juni 1994, med et flertal af stemmer for og 12 stemmer hverken for eller imod foelgende udtalelse.

1. OESU har tidligere vedtaget omfattende - og efter Kommissionens opfattelse »konstruktive« - udtalelser om de to foregaaende beretninger fra Kommissionen om gennemfoerelsen af Faellesskabspagten om Arbejdstagernes Grundlaeggende Arbejdsmarkedsmaessige og Sociale Rettigheder. I disse tidligere udtalelser beskaeftigede OESU sig indgaaende med Raadets beslutningsproces, det juridiske grundlag for mere konkrete fremskridt, gennemfoerelse af Protokollen om Social- og Arbejdsmarkedspolitikken som middel hertil, og endelig med den naere forbindelse mellem grundlaeggende sociale rettigheder i hele Europa og »Borgernes Europa«. I forbindelse med denne tredje beretning anses det ikke for hensigtsmaessigt at gennemfoere samme type analyse som de tidligere aar. Det maa vaere nok at henvise til de to tidligere udtalelser (1). I naervaerende udtalelse laegges vaegten i stedet paa det, der ikke er gennemfoert, og paa emner, som kommer i betragtning, naar man forud for 1996 skal fastlaegge den nye dagsorden for fundamentale sociale og arbejdsmaessige rettigheder i EU.

2. Spoergsmaalet om nye socialpolitiske initiativer inden for EU har OESU allerede ytret sig om i udtalelsen om groenbogen om den fremtidige europaeiske socialpolitik (2). For oejeblikket er det i gang med at udarbejde udtalelser om specifikke emner som hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse; de nye programmer vedroerende uddannelse og sundhed og sikkerhed paa arbejdspladsen; gennemfoerelsen af Protokollen om Social- og Arbejdsmarkedspolitikken; oprettelse af europaeiske udvalg eller fastlaeggelse af en procedure med henblik paa information og konsultation af arbejdstagerne i virksomheder og koncerner, som omfatter bedrifter eller virksomheder i flere medlemsstater; forholdet mellem EU og ILO; stemmeret, immigration og asyl, m.m.

3. OESU bifalder Kommissionens tredje beretning om gennemfoerelsen af Faellesskabspagten om Arbejdstagernes Grundlaeggende Arbejdsmarkedsmaessige og Sociale Rettigheder. Det er rosvaerdigt, at medlemsstaternes svar paa Kommissionens spoergeskema om gennemfoerelsen af pagten nu er mere ensartede. Derimod maa OESU igen beklage, at Kommissionen aabenbart er ude af stand til i beretningen at praestere en samlet, ajourfoert liste over fremskridtene (dette opvejes delvis af den ufuldstaendige liste i bilaget til groenbogen om den fremtidige europaeiske socialpolitik). OESU beklager ogsaa, at man ikke har fulgt dets forslag om at inddrage arbejdsmarkedets parter i forbindelse med udarbejdelsen af beretningen. OESU mener, at Kommissionen boer fortsaette med at udarbejde aarlige beretninger om gennemfoerelsen af Socialpagten. Desuden anmoder det Kommissionen om at forelaegge baade Europa-Parlamentet og OESU en fuldstaendig rapport om efterlevelsen af direktiver og forordninger paa det social- og arbejdsmarkedspolitiske omraade.

4. OESU konstaterer med tilfredshed, at Ministerraadet har demonstreret tilstraekkelig politisk vilje til - ganske vist kun med kvalificeret flertal - at vedtage direktivet om arbejdstid og fastlaegge en faelles holdning til beskyttelse af unge paa arbejdspladsen. Det beklager imidlertid, at Raadet stadig ikke har vedtaget direktiver om en raekke centrale emner, som var selve formaalet med Socialpagten; det gaelder bl.a. atypisk arbejde, udstationering af arbejdstagere, europaeiske samarbejdsudvalg og bevaegelseshaemmede arbejdstagere. Paa den baggrund kan gennemfoerelsen af Socialpagten hverken betegnes som fuldstaendig eller som kvalitativt tilfredsstillende. Som naevnt i tidligere udtalelser naerer OESU tillid til, at noeje efterlevelse af bestemmelserne i Protokollen og Aftalen om Social- og Arbejdsmarkedspolitikken vil foere til, at der langt om laenge sker fremskridt med disse vigtige forslag. OESU oensker ogsaa at gentage sin beklagelse af, at Storbritannien staar uden for denne aftale, hvad der forekommer mere og mere uholdbart og kan medfoere, at der vedtages direktiver, som ikke gaelder for alle medlemsstater.

5. OESU oensker i forbindelse med naervaerende udtalelse endnu engang at pege paa en raekke grundlaeggende europaeiske sociale og arbejdsmarkedsmaessige rettigheder (og forpligtelser), som ikke er gennemfoert, nemlig bl.a.:

- foreningsfrihed og kollektive forhandlinger,

- jobsoegendes ret til gratis offentlig arbejdsformidling,

- foraeldreorlov og orlov af familiemaessige aarsager,

- aendret bevisbyrde i sager vedroerende ligeloen og ligebehandling af kvinder og maend,

- information og hoering af arbejdstagerne,

- erhvervstilknyttede pensionsordninger med overfoerselsret.

5.1. OESU oensker at faa indfoert en »social klausul« inden for Verdenshandelsorganisationen under henvisning til etablerede ILO-normer vedroerende:

- forbud mod tvangsarbejde (konvention nr. 29 og 105),

- foreningsfrihed og ret til kollektive forhandlinger (konvention nr. 87 og 98),

- minimumsalder for arbejde og afskaffelse af boernearbejde (konvention nr. 138),

- lige muligheder for og ligebehandling af maend og kvinder (konvention nr. 100 og 111).

6. Eftersom vor samfundsmodel bygger paa oekonomisk og socialt fremskridt og under henvisning til Det Europaeiske Raads appel om »en mere solidarisk oekonomi« og til hvidbogens efterlysning af »mindre passiv og mere aktiv solidaritet«, oensker OESU endnu en gang at give udtryk for, hvad det laenge har ment, nemlig at der bestaar en indbyrdes afhaengighed mellem den sociale og den oekonomiske aktivitet. Fundamentale sociale rettigheder og skabelse af velstand gaar haand i haand; de betinger og garanterer gensidigt hinanden. Det er de to piller under den europaeiske sociale markedsoekonomi, hvis succes har sikret fredsprocessen i efterkrigstidens Europa, og hvis vaerdier fortsat kan bidrage til de europaeiske demokratiers forening.

Bryssel, den 1. juni 1994.

Susanne TIEMANN

Formand for

Det OEkonomiske og sociale Udvalg

(1) EFT nr. C 287 af 4. 11. 1992 og EFT nr. C 352 af 30. 12. 1993.

(2) EFT nr. C 148 af 30. 5. 1994.