ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (83) 748 
 
 
 
 
Vol. 1983/0 264 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1 ), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 2 43 vom  27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung m it Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
forelagt i henhold til artikel 24, stk. 8, i Rådets 
sjette direktiv af 17.5.1977
(harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter)
Beskrivelse, analyse og forslag, for så vidt angår harmonisering 
af medlemsstaternes ordninger vedrørende mindre virksomheder 
(situationen pr. 31.12.1982)KOM(83) 7W endelig udg„
Bruxelles, den 15. december 1983
BERETNING F R A KOMMISSIONEN TIL RADET
KOM(83) 7^8 endelig udg.

-  T -
I. del:
1.
2.
II. del:
1.
2.
III. del:
1.
2.
3.
Bilag:
I.
II.Analyse af medlemsstaternes respektive afgiftsfritagelsesordriinger
Afgiftsfritagelsesgrænserne varierer stærkt fra medlemsstat
til medlemsstat S. 4
Spørgsmålet o m  faktureringen af og fradragsretten for m o m s  
behandles forskelligt, alt efter, o m  afgiftsfritagelsen be­
regnes på grundlag af omsætningen eller på grundlag af af­
giften s. 9
Analyse af medlemsstaternes respektive standardordninger
Kollektive standardordninger 
Individuelle standardordninger
Konklusioner og forslag vedrørende en harmoniseret 
særordning for mindre virksomheder
Konklusioner vedrørende de eksisterende ordninger s. 1 9
Forslag til en harmoniseret grænse for fritagelse s. 20
Forslag til en reelt forenklet ordning for mindre virksom­
heder s. 20s. 1 1  
s. 1 7
Beskrivelse af medlemsstaternes respektive særordninger
Afgiftsfritagelsessystemerne s. 2 5
Standardordningerne:
A . Kollektive standardordninger ^ s . 33
B . Individuelle standardordninger s. 42

-  2 -
Tabeller
I. Sammenlignende oversigt over afgiftsfritagelsen og den gradvise  
nedsættelse i  de forskellige medlemsstater.
II. Sammenlignende oversigt over ændringer i de fastsatte grænser under  
særordningerne for mindre virksomheder siden krafttræden af en moms­
ordning.
III. Oversigt over anvendelsen i medlemsstaterne af bestemmelsen om, at  
virksomheder med en omsætning på mindre end 10 000 ECU ikke tages  
i betragtning ved beregningen af egne momsindtægter.
IV. Den belgiske ordning
V. Sammenlignende oversigt over standardordningerne i de forskellige  
medlemsstater
- kollektive standardordninger
- individuelle standardordninger

- 3 -
INDLEDNING
Ifølge artikel 24, stk. 8,  i sjette direktiv"*^ skal Kommissionen  
hvert fjerde år og første gang den 1. januar 1982 efter samråd med  
medlemsstaterne aflægge beretning til Rådet om anvendelsen af denne  
artikel, ligesom Kommissionen i forbindelse med denne beretning  
skal fremsætte forslag, som tager sigte på at forbedre og tilpasse  
de nationale ordninger.
Formålet med denne beretning er at give en redegørelse for den måde,  
hvorpå de nationale ordninger vedrørende mindre virksomheder funge­
rer på nuværende tidspunkt, og at foreslå foranstaltninger med hen­
blik på at sikre en indbyrdes tilpasning af disse ordninger.
De forskellige særordninger vedrørende mindre virksomheder er såle­
des beskrevet i følgende bilag :  afgiftsfritagelsesordninger - und­
tagen for Italien og Belgien, hvor der ikke findes en sådan ordning;  
standardordninger - med undtagelse af Storbritannien, Luxembourg,  
Nederlandene og Danmark, som ikke har sådanne ordninger.
De to første dele indeholder en analyse af hhv. de forskellige af­
giftsfritagelsesordninger og de forskellige standardordninger.
Tredje del indeholder forslag til forbedring og harmonisering baseret  
på praktiske konklusioner vedrørende mulighederne for at gennemføre  
en forenkling. Formålet er at forenkle forvaltningen ikke blot for  
myndighederne, men også for de afgiftspligtige, samt at forenkle kon­
trollen og opkrævningen af afgifterne, uden at dette berører særord­
ningernes økonomiske neutralitet.
1) Rådets sjette direktiv af 17. maj 1977 om harmonisering af merværdi­
afgiften. EFT nr. L 145 af 13.6.1977 s. 1.
\

- 4 -
I. DEL
ANALYSE AF MEDLEMSSTATERNES RESPEKTIVE AFGIFTSFRITAGELSESORDNINGER  
Disse ordninger er beskrevet i bilag I (side 25 - 32).
Opmærksomheden henledes på, at syv medlemsstater har indført afgiftsfritagelses­
ordninger (Vesttyskland, Danmark, Frankrig, Storbritannien, Irland, Luxembourg  
og Nederlandene),  medens Belgien og Italien udelukkende har standardordninger.
En sammenlignende analyse af de forskellige ordninger giver anledning til følgende  
bemærkninger :
1.  Afgiftsfritagelsesgrænserne varierer stærkt fra medlemsstat til medlemsstat  
a) Vurderingen volder ingen vanskeligheder, når grænsen er betinget af omsæt­
ningen. Således har Danmark den mest begrænsede afgiftsfrxtage.læ (1 220 ECU)^  
og den er i øvrigt hverken forbundet med en gradvis nedsættelse eller en  
standardordning for mindre virksomheder. De danske myndigheder kender ikke  
antallet af berørte virksomheder og deres omsætning, men den pågældende  
omsætning er af en så beskeden størrelse, at den praktisk taget ikke har  
nogen betydning undtagen for rent underordnede aktiviteter.
Det forholder sig omvendt med Irland, som har det største afgiftsfrie beløb
(43 760 ECU) for handlende, hvis virksomhed for mindst 90%'s vedkommende
består af salg af afgiftspligtige goder. Der er 9 000 afgiftsfritagne virk-
2)somheder ud af 78 500 registrerede virksomheder ;  de udgør således mere  
end 10% af de afgiftspligtige virksomheder. Tjenesteydernes afgiftsfrie  
omsætning er meget mindre (21 880 ECU). Det er omsætningen i den igangværende  
periode, der tages i betragtning.
Cgså i Storbritannien er det afgiftsfrie beløb meget stort (30 700 ECU),  
selv om det er noget mindre end det irske. Antallet af berørte virksomheder  
samt deres omsætning kendes ikke nøjagtigt. Af de registrerede virksomheder,
1 383 000 i alt, er der ca. 350 000 virksomheder, som har en omsætning, der  
ligger under afgiftsfritagelsesgrænsen (17 ooo£), og som har valgt at blive  
'  registreret. Disse virksomheder udgør 25% af de afgiftspligtige virksomheder.  
Til det britiske afgiftsfritagelsessystem er der ikke knyttet nogen form for  
gradvis nedsættelse ej heller nogen standardordning. Omsætningsgrænsen er den  
samme, hvad enten det drejer sig om salg af varer, fremstillingsvirksomhed  
eller levering af tjenesteydelser.
Dernæst følger to medlemsstater, hvis omsætningsgrænser nogenlunde svarer til  
______den grænse på 5 ooo ECU, der er fastsat i artikel 24 i sjette direktiv.
1)
 I dette dokument har man omregnet til ECU på grundlag af værdien pr. 1.7.1982
2) Omfattet af den normale momsordning.

- 5 -
Luxembourg har en afgiftsfritagelse på 200 000 lfr. ekskl. afgift (4 000 ECU)  
og sondrer ikke mellem salg af goder og levering af tjenesteydelser. Den  
gradvise nedsættelse i forbindelse med en omsætning på maksimalt 1 000 000 
Ifr. (20 000 ECU) giver anledning til en afgiftsnedsættelse på højst 8 000 lfr.
350 virksomheder er fritaget for afgift, og 1 700 benytter den gradvise ned­
sættelse, hvilket tilsammen medfører et indtægtstab på 7 mio lfr. svarende til  
0,1% af momsindtægterne i 1980.
Det er omsætningen for det foregående år, der tages i betragtning ved fast­
sættelsen af grænsen, som beregnes pro rata temporis.
Forbundsrepublikken Tyskland er det eneste land, hvis grænse,  der fastsættes  
på grundlag af omsætningen, beregnes inkl. moms (20 000 DM = 8 400 ECU), hvil­
ket ved en normal momssats på 13% reducerer beløbet ekskl. moms til 7 500 ECU.  
Ved vurderingen af en virksomheds eventuelle ret til afgiftsfritagelse er det  
omsætningen i det foregående år, der tages i betragtning (i påkommende til­
fælde beregnet pro rata temporis). Men den virksomhed,  som opfyldte denne  
betingelse i det foregående år, må heller ikke regne med en omsætning på mere  
end 100 000 DM (42 300 ECU) i det igangværende år. Såfremt omsætningen over­
stiger dette beløb, kan den mindre virksomhed gøre krav på en skønsmæssig  
beregning af fradraget af den indgående moms i henhold til reglerne vedrøren­
de gennemsnitssatser. Grænsen for den gradvise nedsættelse (60 000 DM eller  
25 400 ECU) ekskl. moms svarer praktisk taget til den grænse, der er indført  
i Luxembourg (1 ooo ooo lfr. eller 20 000 ECU).
9 000 mindre virksomheder^ er omfattet af afgiftsfritagelsesordningen,
hvilket svarer til et tab på 2 mio DM ud af et samlet momsprovenu på
93 448 mio DM. 359 000 virksomheder"^ anvender den gradvise nedsættelse,
hvilket medfører et indtægtstab på 305 mio DM svarende til 0,3% af de samle-
2)de momsindtægter i 1980
b) De i Frankrig og Nederlandene gældende regler, ifølge hvilke afgiftsfri­
tagelsesgrænsen fastsættes på grundlag af den skyldige årlige nettoafgift  
åbner ikke mulighed for en direkte sammenligning med de øvrige medlemsstater.
Referencen til den skyldige årlige afgift gør det praktisk taget umuligt at  
rekonstruere den tilsvarende omsætning, medmindre der fremskaffes oplysnin­
ger via en specifik fordeling af de afgiftsfritagne virksomheders angivelser.
1) Uden hensyntagen til virksomheder med en omsætning på mindre end 12 000 DM,  
som man ikke har kendskab til.
2)Foreløbige skøn for 1980. Ifølge de stadig ufuldstændige statistikker vedrø­
rende omsætningsafgiften i 1980 er tabet betydelig mindre.

-  6 -
Man kan imidlertid på grundlag af formodninger baseret på avancerne og på  
grundlag af nettomomsen forsøge en tilnærmelsesvis rekonstruktion af den  
omsætning, som maksimumfritagelsen svarer til.
Når en fransk virksomhed f.eks. får det fulde årlige fradrag på 1 350 FF  
(200 ECU), er det ensbetydende med, at den moms, der pålignes virksomheden  
af dens værditilvækst,  er på 1 350 FF.
1) Hvis man går ud fra, at virksomhedens aktiviteter er omfattet af en  
normal momssats på 18,60%, vil dens rekonstruerede værditilvækst svare  
til :
1.350 x 100= 7.260 FF
18,6
Hvis man desuden går ud fra, at værditilvæksten svarer til 30% af om­
sætningen, vil sidstnævnte være lig med :
7.260 x 100 = 24.200 FF (3.700 ECU)
30
2) Samme beregning med en reduceret sats på 5,5% ville give følgende re-  
resultat :  Værditilvækst :
1.350 x 100 = 24.545 FF 
5,5
Hvis værditilvæksten er på 30% af omsætningen, andrager sidstnævnte :  
24.545 x 10081.800 FF (12 500 ECU)
30
Hvis man skulle foretage en helt nøjagtig beregning, skulle man tage hensyn  
til, at fritagelsesgrænsen på 1 350 FF fastsættes inden fradrag af den ind­
gående merværdiafgift, som de mindre virksomheder, der er omfattet af denne  
ordning, skal betale af de investeringer, de foretager. Men de tal, man når  
frem til, er af en sådan størrelsesorden, at de kan danne basis for en sam­
menligning med de medlemsstater, der indrømmer afgiftsfritagelse på grund­
lag af omsætningens størrelse.

- 7 -
Dersom afgiftsfritagelsen omfatter tjenesteydere, hvis værditilvækst er  
mere betydelig (lad os sætte den til 70%) er den tilsvarende omsætning  
meget mindre, idet den ved en momssats på 18,6% andrager :
= 10.350 FF (1.580 ECU)
70
og ved en sats på 5,5%
24.545 x 100  
70= 35.000 FF (5.350 ECU)
Der er 98 000 afgiftsfritagne virksomheder ud af 2 200 000 afgiftspligtige,  
dvs. ca. 4,5%; antallet af virksomheder, der får "nedslag"^, er på 435 000.  
De repræsenterer et indtægtstab på 8 500 mio FF svarende til 5,5% af samt­
lige indtægter for 1979 og 3% af de afgiftspligtiges omsætning.
I Nederlandene, hvor afgiftsfritagelsen andrager 2 050 hfl, og den normale  
momssats er på 18%, andrager værditilvæksten rekonstrueret på samme grund­
lag :
2.050 x 100 = 1;U390 hfl>
18
Hvis værditilvæksten er på 30%, andrager den tilsvarende omsætning :
------------  = 37.960 hfl (14.550 ECU)
30
V
ed en reduceret sats på 4% andrager værditilvæksten :
2.050 x 100= 51.250 hfl.
4
og omsætningen :
51.250 x 100  
30= 170.830 hfl (65.450 ECU)
Dersom det drejer sig om tjenesteydere ,  hvis værditilvækst forudsættes  
at være 70%, andrager den rekonstruerede omsætning (ved en sats på 18%) :
X -— -  = 16.270 hfl (6.230 ECU)
70
1) Gradvis nedsættelse

-  8 -
Disse beregninger viser, hvor vanskeligt det er at fastsætte den på­
gældende omsætning, når afgiftsfritagelsen beregnes på grundlag af afgif­
ten. Afgiftsfritagelsen i Frankrig fører måske ikke til en omsætnings­
grænse, der adskiller sig væsentligt fra lofterne i de øvrige medlems­
stater, men det forholder sig anderledes med den nederlandske afgifts­
fritagelse, som gælder for mindre virksomheder, der skal svare 4% i afgift,  
og hvis værdi tilvækst er lav; med en værditilvækst på 30%"^, ville visse  
virksomheder få en omsætning på 65,450 ECU, (jf. Frankrig side 6 :
12 500 ECU for samme værditilvækst), hvilket langt overstiger de største  
afgiftsfritagelser, der jo praktiseres i Irland og i Storbritannien.
Disse eksempler viser i øvrigt,at en afgiftsfritagelse, der ikke er gra­
dueret, og som fastsættes på grundlag af afgiften, kan føre til store  
forskelle mellem de forskellige aktiviteter, der udøves :  salg med større 
eller mindre avance, salg af goder eller levering af tjenesteydelser.
De af giftsfritagne virksomheders omsætning kan ligeledes variere stærkt  
p.g.a. satserne :  i det hollandske eksempel andrager omsætningen mellem  
16 000 hfl. (  6230 ECU) og 170 000 hfl. (65 450 ECU).
I Nederlandene er der 103 000 virksomheder, der er omfattet af afgifts­
fritagelsesordningen (beregnet på grundlag af afgiften) eller ordningen  
med gradvis nedsættelse. Heraf har 10 000 en omsætning på mere end  
10 000 ECU. Det samlede antal afgiftspligtige virksomheder i Nederlandene  
er 416 000.
Indtægtstabet som følge afdissee.ordninger blev i 1979 anslået til 0,5% af  
momsindtægterne.
1) Af omsætningen.

- 9 -
2. Spørgsmålet om faktureringen af og fradragsretten for moms behandles  
forskelligt, alt efter, om afgiftsfritagelsen beregnes på grundlag  
af omsætningen eller på grundlag af afgiften.
Der er i øjeblikket to afgiftsfritagelsessystemer, idet der er truffet  
forskellige bestemmelser med hensyn til de mindre afgiftsfritagne virk­
somheders fakturering af og fradragsret for moms.
Såfremt afgiftsfritagelsen beregnes på grundlag af omsætningen, kan de  
mindre virksomheder hverken fakturere momsen eller fradrage den indgåen­
de moms. Denne ordning er i overensstemmelse med artikel 24, stk. 5 :  
ifølge artikel 24 i sjette direktiv er en mindre virksomhed, som har op­
nået afgiftsfritagelse for sin værditilvækst, nemlig ikke berettiget til  
at fradrage den indgående moms eller at anføre denne på fakturaen til  
sine afgiftspligtige kunder, hvilket fører til, at der opstår et residual-  
fænomen på grund af disse afgiftspligtige kunders ikke-fradragsberettigede 
indkøb i de mindre virksomheder.
Såfremt afgiftsfritagelsen fastsættes på grundlag af den skyldige årlige  
nettoafgift (det franske og til dels det hollandske system),  må den mindre  
virksomhed nødvendigvis betragtes som en afgiftspligtig person, der på  
sædvanlig vis fakturerer momsen og fradrager momsen på sine indkøb. Det  
er nemlig på grundlag af den skyldige nettoafgift (differencen mellem 
den fakturerede moms (udgående afgift) og den fradragsberettigede (ind­
gående afgift)), at virksomheden ved årets slutning kan afgøre, om den  
er berettiget til afgiftsfritagelse (som i så fald består i en simpel  
tilbagebetaling af afgiften) eller til en gradvis nedsættelse (som er en  
delvis tilbagebetaling.
I disse to medlemsstater skaber de afgiftsfritagne virksomheders indkøb  
ingen residualproblemer i forhold til'· deres afgiftspligtige kunder, efter­
som de mindre virksomheder på normal vis fakturerer momsen til deres af­
giftspligtige kunder.

-  10  -
I Frankrig anvendes det afgiftsfrie beløb på 1 350 FF (200 ECU) på  
den skyldige årlige afgift, idet man fra den udgående bruttomoms trækker  
den indgående moms, som udelukkende vedrører andre varer og tjenester  
end kapitalgoder. I øvrigt bliver den del af momsen på kapitalgoder, der  
svarer til fritagelsen, ikke tilbagebetalt. Det følger heraf, at den  
mindre afgiftsfrie virksomhed, hvis fradragsberettigede moms på kapital­
goder er mindre end eller lig med 1 350 FF (eller afgiftsfritagelsens be­
løb),, mister sit fradrag.
Til gengæld kan den virksomhed, der ikke har foretaget investeringer,  
bevare hele den forfaldne nettomoms inden for denne beløbsgrænse.
I Nederlandene modtager den mindre, afgiftsfritagne virksomhed, der har  
et afgiftstilgodehavende, kun tilbagebetaling, hvis denne overstiger  
afgiftsfritagelsesgrænsen, og den mindre virksomhed opnår således ingen  
afgiftsfritagelse. Hvis den mindre virksomhed har frasagt sig sine regn­
skabsmæssige og angivelsesmæssige forpligtelser, kan den vælte moms over  
på sine salgspriser, men mister retten til at anføre momsen separat i  
de udskrevne fakturaer.

- 11 -
II. DEL
ANALYSE AF MEDLEMSSTATERNES RESPEKTIVE STANDARDORDNINGER
Disse ordninger er beskrevet i bilag II, side 33 - 46.
En undersøgelse af de standardordninger, der er oprettet i henhold til  
artikel 24 i sjette direktiv, viser, at ønsket om forenkling har ført  
til to sæt regler, som er så forskellige, at man ikke kan nøjes med at  
kalde dem "varianter" af fælles gennemførelsesbestemmelser, og som giver  
anledning til kritiske overvejelser vedrørende de særlige standardordnin­
ger, der gælder i medlemsstaterne.
1. Det første sæt regler bygger på det princip, at det er muligt at grup­
pere visse aktiviteter, som i henseende til såvel sammensætningen af  
deres indkøb som den sædvanlige avance er tilstrækkeligt homogene til,  
at der i samråd med erhvervene kan fastsættes standardprocenter eller  
-koefficienter, som kan danne grundlag for beregningen af den indgående  
eller den udgående moms, uden at standardordningen skal tilpasses hver  
enkelt mindre virksomhed.
Hvad angår risikoen for svig, kunne man forestille sig, at den er min­
dre end i de ordninger, hvor omsætningen rekonstrueres, eftersom man  
går ud fra indkøb, der er kendt (udligningsafgift i Belgien) eller  
registreret. I de ordninger, hvor den fradragsberettigede moms fast­
sættes efter en standardmetode, angives salgene derimod uden systema­
tisk kontrol.
Disse kollektive standardordninger omfatter nødvendigvis ret begræn­
sede aktiviteter, nemlig hovedsagelig detailhandel og - for tjeneste­
ydelsernes vedkommende - håndværk og liberale erhverv.
Hvad enten der foretages en standardberegning af den fradragsberetti­
gede indgående moms (Forbundsrepublikken Tyskland, Italien) eller af  
omsætningen og den indbetalte bruttomoms (Belgien),  resulterer disse  
ordninger materielt og psykologisk i en virkelig forenkling, som gav­
ner såvel myndighederne, der undgår direkte diskussioner med hver en­
kelt af de mindre afgiftspligtige, som den mindre virksomhed, hvis for­
pligtelser reduceres til bogføring af indkøb eller indtægter, idet an­
vendelse af en procentsats eller en koefficient gør det muligt at fast­
sætte, hvor meget virksomheden kan fradrage, eller hvor meget den har  
opkrævet på statens vegne.

-  12  -
a) Det skal imidlertid bemærkes, at de kollektive standardordninger,  
der er baseret på en kollektiv beregning af omsætningen, er van­
skeligere at gennemføre. De findes rent faktisk kun i Belgien,  
hvor de antager to temmelig forskellige former, idet der kan være  
tale om en udligningsafgift eller standardordninger for enkelte  
sektorer.
1) Udligningsafgiften indebærer den fordel i detailleddet, at den  
befrier både myndighederne og den mindre handlende for ethvert  
arbejde (som imidlertid væltes over på leverandøren). Såfremt  
opkrævningen af afgiften er et forhold, for hvilket også tred­
jemand, nemlig leverandøren til den af udligningen berørte hand­
lende, har ansvaret, bliver den mindre detailhandlendes "svig",  
som undertiden er vanskelig at afsløre, knap så let at gennem­
føre, eftersom den forudsætter leverandørens medvirken. Stan­
dardordningen vedrører i dette tilfælde direkte den mindre virk­
somheds værditilvækst uden hensyntagen til de to størrelser, der  
danner grundlag for dens fastsættelse, nemlig virksomhedens 
output og input. Afgiftsbeløbet (som antages direkte at belaste  
den af udligningen berørte virksomheds værditilvækst^^,  repræ­
senterer faktisk en ensartet procentdel af indkøbene. Dette sy­
stem kan følgelig kun anvendes på et meget lille antal handels­
sektorer, hvor avancerne er klart ensartede, og hvor der ikke  
forekommer tjenesteydelser. Hvis det forholdt sig anderledes,  
ville udligningsafgiftens faktiske vægt blive mindre, jo større  
den individuelle avance var.
Den største ulempe ved udligningsafgiften er, at den ikke afpas­
ses nøjagtigt efter værditilvæksten; det betyder, at anvendel­
sesområdet er yderst begrænset og alligevel uensartet. Den anven-  
des f.eks. på levnedsmiddelsektoren ,  dog med undtagelse af  
specialforretninger for fjerkræ, vildt, fisk, sukkervarer,  frugt  
og grønsager, vin, spiritus og andre drikkevarer.
1) Uden hensyntagen til kapitalgoder.
2) Og ligeledes på de sektorer, der beskæftiger sig med detailsalg af fodtøj,  
tekstiler, dækketøj og linned, manufakturvarer, hatte, udstyr, konfektion,  
møbeltekstiler, materialvarer, bøger og aviser.

- 13 -
Den kan under ingen omstændigheder anvendes på servicefagene  
og ej heller på de erhvervsdrivende, som selv fremstiller de  
varer, de sælger, ved at forædle dem :  konditorer, bagere,  
slagtere og skræddere ....
Udli
gningsafgiften er således baseret på den antagelse, at  
avancerne er ensartede. Hvis dette ikke stemmer overens med de  
faktiske forhold, risikerer de virksomheder, som er omfattet  
af denne ordning, at blive behandlet, som om de faldt uden for  
momsens anvendelsesområde, og at blive pålagt en særafgift. De  
af udligningen berørte afgiftspligtige kan dog til enhver tid  
vælge den normale momsordning.
Der er 14 000 virksomheder, som er omfattet af denne ordning;  
de repræsenterer mindre end 0 ,2% af momsindtægterne.
Konkluderende kan man sige, at denne blandede ordning næppe bør  
fastsættes som almindelig ordning for mindre virksomheder. Det  
har i øvrigt hele tiden været meningen, at den kun skulle be­
tragtes som en overgangsordning, der skulle fungere, indtil  
de mindre handlende havde tilpasset sig momsen, men denne fase  
må vel nu betragtes som overstået.

- 14 -
2) De kollektive standardordninger (generelle eller specielle) rummer  
bedre muligheder for at finde frem til de faktiske tal; disse ord­
ninger går ud på at rekonstruere standardomsætningen ved at multi­
plicere indkøbene med koefficienter, der for de enkelte brancher  
er afpasset efter de mindre virksomheders værditilvækst.  De berørte  
branchers avancer må være meget homogene, for at anvendelsen af kol­
lektive standardordninger, der indebærer fastsættelse af omsætningen  
på grundlag af indkøbene, kan være nøjagtig. Det er derfor kun en­
kelte brancher, der er omfattet af denne ordning, og kun under for­
udsætning af, at de afgiftspligtige udøver deres virksomhed under  
normale og sammenlignelige vilkår. De kollektive standardordninger  
er enten baseret på avancen ("standardordning baseret på avance")  
eller på provenuet ("standardordning baseret på provenuet") eller  
på en kombination af disse to. For så vidt angår de standardordnin­
ger, der er baseret på avance, fastsætter man de Vavancer", som sæd­
vanligvis indtjenes i forhold til godernes købspris. For så vidt  
angår de standardordninger, der er baseret på provenuet, beregnes  
den koefficient, der skal anvendes, på grundlag af kostprisen for  
de leverede ydelser eller fremstillede produkter. I øvrigt skal den  
mindre virksomhed beregne sin egen fradragsberettigede indgående  
moms. Tilnærmelsen er således mindre sikker her end i forbindelse  
med udligningsafgiften, som resulterer i en direkte fastsættelse af  
værditilvæksten og ikke - som den kollektive standardordning - åbner  
mulighed for at tage hensyn til ændringerne i den enkelte mindre  
virksomheds indgående moms.
Dette krav om ensartethed medfører :
- at disse standardordninger i Belgien kun kan anvendes på et begræn­
set antal brancher1^  (som snart falder inden for, snart uden for ud­
ligningsafgiftens gyldighedsområde),  som repræsenterer 69 000 virk­
somheder (dvs. 12,7% af de afgiftspligtige, men kun 1,5% af moms­
indtægterne );
- at de forudfastsatte standardgrundlag eventuelt korrigeres, såfremt  
der i årets løb indtræder væsentlige forandringer i deres komponenter;
- at der må stilles krav til de afgiftspligtige, som er omfattet af  
standardordningen, om separat registrering af de indkøb, der foretages  
på særlige vilkår, fastsættelse af den deraf følgende supplerende for­
tjeneste og tilsvarende fradrag af de omsætningsrabatter, de har be­
vilget.
1) De nævnte brancher omfatter detailhandel med almindelige levnedsmidler, mejeripro­
dukter, fjerkræ og vildt, fisk, herunder fisk solgt af kørende fiskehandlere, slag­
teri- og charcuterivarer,  bagværk og konditorivarer,  fodtøj, tekstiler, isenkram  
og materialvarer samt apotekere, læger med medicinforråd, avishandlere, boghandlere,  
caféværter, frisører, skomagere, ishandlere og tobakshandlere.

- 15 -
Selv om der saledes ikke er tale om en egentlig individuel standard­
ordning, skal der foretages individuelle justeringer, så snart der  
indtræder blot ubetydelige ændringer i driftsvilkårene (jf. beregningen  
af standardbeløbet) - tabel IV).
b) De øvrige former for kollektive standardordninger vedrørende fradrag af den  
indgående moms findes i Forbundsrepublikken TYSKLAND og ITALIEN
Den væsentligste fordel ligger i, at det er let for den mindre virksomhed  
at beregne den fradragsberettigede moms og let for myndighederne at kontrol­
lere den; standardordningen, som hviler på det princip, at alle de elementer,  
der vedrører tidligere omsætningsled (såvel indkøb som generalomkostninger  
og investeringer), er homogene inden for den enkelte sektor, gør det muligt  
for småhandlende, håndværkere og visse tjenesteydere (508 000 virksomheder er  
omfattet af denne ordning i Italien) at beregne hele den fradragsberettigede  
moms.  I Forbundsrepublikken Tyskland ^  findes der dog en blandet ordning for  
visse erhvev (opført på liste B i bilaget til forordningen om omsætningsaf­
gift), som ikke har den samme homogene karakter :  de foretager nemlig kun  
en standardberegning af den del af den fradragsberettigede moms, der vedrø­
rer generalomkostningerne og de materielle anlægsaktiver, og fradrager se­
parat den faktiske moms for udgifter, som varierer mere efter virksomhedens 
art (køb med henblik på videresalg, investeringer i fast ejendom, herunder  
leje).
1) I Forbundsrepublikken Tyskland anvender følgende brancher en gennemsnitssats,  
som gør det muligt at foretage en standardberegning af hele den indgående moms:  
bygningshåndværkere, skræddere, bagere, bogtrykkere, bogbindere, beslagsmede,  
frisører, gartnere, automekanikere, visse handlende inden for levnedsmiddel-,  
beklædnings- og tekstilbrancherne, elektrikere, materialhandlere,  blomster­
handlere, avishandlere, hyrevognsselskaber og biludlejere, rengøringsselskaber,  
caféer, ishandlere og visse liberale erhverv: kunstnere, lærere, journalister  
og forfattere.
Følgende kategorier anvender gennemsnitssatser, som kun åbner mulighed for  
beregning af en del af den indgående moms :  arkitekter, advokater, notarer,  
patentagenter og virksomhedskonsulenter.

-  16 -
Denne ordning, der er baseret på en standardberegning af den fradragsberet­
tigede moms, indebærer uomtvistelige fordele :  den gør anvendelsen af fra­
dragsreglerne mere overkommelig for den mindre afgiftspligtige, som nu  
kun skal anvende en procentsats for - uden risiko for fejltagelser - at  
finde frem til det fradragsberettigede beløb. Den forudsætter ikke en  
ensartet værditilvækst, eftersom den mindre afgiftspligtige normalt skal  
registrere sine indtægter for at beregne den indbetalte bruttomoms. Det  
ser således ud til, at det er lykkedes at gennemføre den tilstræbte forenk­
ling uden at forvrænge momsmekanismerne,  så meget mere som det er muligt  
at kombinere denne standardberegning med et realistisk fradrag for speci­
fikke udgifter i tidligere omsætningsled (såsom visse investeringer);  
dette praktiseres f.eks. i visse tilfælde i Forbundsrepublikken Tyskland.
Det fremgår af ovenstående, at denne første standardordning indebærer den  
store fordel, at den virkelig er enkel og at den gør det lettere for den  
mindre afgiftspligtige at klare de byrder, der er forbundet med momsregn­
skabet. Den sparer administrationen for et omfattende og kostbart kontrol­
arbejde. Derimod medfører den undertiden for store tilnærmelser, såfremt  
der ikke fastsættes graduerede procentsatser, som afspejler forskellene  
mellem de økonomiske sektorer.

- 17 -
2. Det andet sat regler hviler derimod på det princip, at der skal for­
handles med hver enkelt afgiftspligtig i et forsøg på at komme så tæt  
på de økonomiske realiteter som muligt. Denne ordning er baseret på  
meget præcise oplysninger, som myndighederne indhenter hos den afgifts­
pligtige og sammenligner med brancheprofiler, som indeholder oplysninger  
om de gennemsnitlige normer for den berørte aktivitet. Denne ordning gæl­
der uden videre for samtlige mindre virksomheder i FRANKRIG (bortset  
fra meget specifikke aktiviteter, jf. bilag II, side 43). En beregning  
af den årlige standardsats på grundlag af oplysninger, der vedrører den  
enkelte virksomhed, kræver en ret detaljeret regnskabsføring, som gør det  
muligt at registrere i det mindste indkøbene og den dertil hørende moms  
samt indtægterne og bruttomomsen,  idet lagerfortegnelsen gør det nødven­
digt at opdele disse oplysninger efter momssats eller efter art samt at  
angive investeringerne, de tilsvarende momsbeløb og den moms, der har be­
lastet generalomkostningerne.
I BELGIEN anvendes den individuelle standardordning, som kan sammenlignes  
med standardordningen i Frankrig, kun undtagelsesvis, når de kollektive  
standardordninger, som er omtalt i det foregående, synes at være uanven­
delige inden for et bestemt område.
De individuelle standardordninger åbner ubestrideligt mulighed for en mere  
nøjagtig fastlæggelse af de branchemæssige oplysninger, der anvendes i  
forbindelse med de kollektive metoder, og er utvivlsomt i bedre overens­
stemmelse med virkeligheden. De indebærer den ulempe, at de medfører et  
ikke ubetydeligt arbejde for myndighederne, som skal undersøge hver enkelt  
sag og fastsætte en standardsats sammen med den afgiftspligtige; selv om  
en sådan forhandling kun finder sted hvert andet år som i Frankrig ^kræ­
ver den en individuel behandling af ca. 1 million sager. Endvidere ser  
det ud til, at forenklingen rent faktisk kun får betydning for den mindre 
afgiftspligtige i forbindelse med gennemførelsen af formaliteterne :  
den afgiftspligtige indgiver kun én «årlig angivelse og betaler å conto,  
men på grund af de oplysninger, som den pågældende afkræves i den årlige  
angivelse, skal han føre et egentligt regnskab, som lige så godt kunne  
danne grundlag for udarbejdelsen af en angivelse svarende til den, der  
kræves inden for den normale ordning. Lempelsen af den administrative ar­
bejdsbyrde er ikke nødvendigvis den afgørende faktor, der får den mindre  
afgiftspligtige til at vælge standardordningen.

-  18 -
Grunden til, at en afgiftspligtig foretrækker denne ordning, kunne  
måske være, at han regner med, at han i betragtning af tilnærmelsen  
som altid spiller en rolle selv for den individuelle fastsættelse af  
standardbeløbet, kan betale mindre i afgift, end hvis han valgte den  
normale ordning - (for ikke at tale om den normalt definitive fast­
sættelse af den skyldige moms, idet der kun foretages efterfølgende  
kontrol, såfremt de økonomiske forhold ændrer sig, eller såfremt den  
afgiftspligtige, der er omfattet af standardordningen, har givet unøj­
agtige oplysninger).
Standardopdeling af indtægterne efter sats
De øvrige individuelle standardordninger, der er nævnt i tabel V (Italien  
og Irland),  er strengt taget ikke standardmetoder til fastsættelse af den  
indgående moms, omsætningen eller - mere direkte - den afgiftspligtige vær­
ditilvækst. De åbner blot mulighed for, at den mindre virksomhed, som af­
giftsbelastes efter flere momssatser, kan anvende den samme vejede gennem­
snitssats på salget, som den har anvendt på indkøbene (og som virksomheden  
fastsætter efter beregningsmetoder, den har fået angivet). Dette indebærer  
ganske vist en forenkling, men kun for så vidt angår fastsættelsen af grund­
laget for den momssats, der skal anvendes. Disse standardordninger er ek­
sempler på en forenkling af metoden for fastsættelsen af de elementer, der  
indgår i beregningen af det afgiftspligtige grundlag, men de gælder ikke  
udelukkende for de mindre virksomheder, eftersom de øvrige virksomheder i  
hver medlemsstat råder over tilsvarende muligheder (med visse justeringer),  
hvilket er nødvendigt, når der anvendes flere forskellige satser.

- 19 -
III. DEL
Konklusioner og harmoniseringsforslag vedrørende de mindre virksomheders
særordning
1. Da medlemsstaternes afgiftsfritagelsesgrænser varierer betydeligt, vil det  
være hensigtsmæssigt at foreslå en tilnærmelse af disse lofter.
Man må dog først overveje, om det overhovedet ville være nødvendigt at op­
retholde en afgiftsfritagelsesordning, hvis der på det tekniske plan blev  
indført en virkelig forenklet ordning for de mindre virksomheder; set fra  
en rent beskatningsmæssig synsvinkel ville alle virksomhederne i så fald  
være ligestillede over for den endelige forbruger; residualafgiftsfænomenet  
ville forsvinde, hvorved den tilstræbte neutralitet ville blive gennemført  
fuldt ud; med hensyn til Fællesskabernes egne indtægter ville en ophævelse  
af afgiftsfritagelsen åbne mulighed for at fjerne de vanskeligheder, der op­
står, fordi de mindre virksomheder, hvis omsætning er mindre end en fastsat 
grænse, ikke tages i betragtning, samtidig med at grundlaget for Fællesska­
bernes egne indtægter udvides. Med hensyn til den rent praktiske side af  
sagen bevirker de lave beløbsgrænser i Danmark (  1 220 ECU), Luxembourg  
(4 000 ECU),Forbundsrepublikken Tyskland (7 500 ECU) og Frankrig (200 ECU i  
afgift),  at ordningen kun anvendes på ubetydelige aktiviteter; i de to med­
lemsstater (Storbritannien og Irland), hvor beløbsgrænserne er højere, vil­
le en ophævelse af afgiftsfritagelserne modvirke enhver form for tilskyndel­
se til produktionsbegrænsning eller til svig, som sandsynligvis vil forekom­
me, når omsætningen nærmer sig grænserne, og som forstærkes, når der ikke er  
nogen regler om gradvis nedsættelse.
Til trods for disse principielle betragtninger vil det imidlertid på grund  
af de nationale myndigheders problemer med at forvalte mange mindre sager og  
de deraf følgende omkostninger, som kunne vise sig at blive større, end de  
indtægter, der opnås ved at ophæve afgiftsfritagelsen, være nødvendigt at  
opretholde en nedre afgiftsfritagelsesgrænse, således at man undgår denne  
vanskelighed.
Med hensyn til det fælles afgiftsfritagelsessystem vil det være tilrådeligt -  
både for at gøre ordningen enklere for den mindre virksomhed og myndighederne  
og for at fjerne de skævheder, der opstår m.h.t. Fællesskabernes egne ind­
tægter - at fastsætte et loft på grundlag af omsætningen og samtidig gøre  
det umuligt at fakturere momsen og fradrage den indgående afgift, dvs. streng  
overholdelse af bestemmelserne i artikel 24 i sjette momsdirektiv.

-  20  -
En ordning baseret på fastsættelse af afgiftsfritagelsen på grundlag af  
afgiften opfylder nemlig ikke de krav om forenkling, som er nødvendige på  
dette område, eftersom den dels tvinger den mindre virksomhed til at føre  
et regnskab over den fradragsberettigede moms på indkøbene og den faktu­
rerede moms på indtægterne, dels tvinger myndighederne til at foretage de  
beregninger, der er nødvendige for fastsættelsen af afgiftstilsvaret  
som imidlertid ikke opkræves, hvis det ikke når op over grænsen for afgifts­
fritagelse .
2. Med hensyn til de forskellige standardordninger i medlemsstaterne viser  
analysen, at de ordninger, ifølge hvilke omsætningen beregnes skønsmæssigt  
ved at multiplicere indkøbene med de procentsatser, der er fastsat for de 
enkelte brancher, eller ved at foretage en vurdering af hver enkelt virksom­
hed, indebærer ulemper i retning af manglende præcision, som gør det nød­
vendigt at begrænse deres rækkevidde betydeligt, eller medfører en så be­
sværlig administration, at de mister enhver tillokkelse.
Det ser til gengæld ud til, at fordelene ved de kollektive ordninger, som  
indebærer en standardberegning af den fradragsberettigede moms, er mere rea­
listiske, og at det er den type ordninger, der bør vinde udbredelse.
*
• k ★
3. Den politiske beslutning om at anvende momsen på mindre afgiftspligtige,  
som blev truffet i forbindelse med vedtagelsen af sjette momsdirektiv, samt  
bestræbelserne på at lette myndighedernes forvaltning af og kontrol med dis­
se sager gør det nødvendigt at indføre en standardordning og en forenklet  
normal afgiftsordning baseret på de erfaringer, der er indhøstet i løbet
af de ti år, momsen har været anvendt i medlemsstaterne.
På baggrund af analysen af medlemsstaternes respektive afgiftsfritagelses- og  
standardordninger og i betragtning af de ovenfor anførte konklusioner mener  
Kommissionen, at Rådet bør vedtage følgende forslag :
1) En afgiftsfritagelsesordning, som uundgåeligt medfører konkurrenceforvrid­
ninger og giver anledning til residualfænomener i økonomisk henseende, bør  
kun opretholdes med det formål at eliminere mindre sager, hvor skattemyn­
dighedernes administrationsudgifter vil være større end de indtægter, der  
kan forventes ved en ophævelse af afgiftsfritagelsen. Målet bør derfor være  
at der for samtlige medlemsstater sker en harmonisering af grænsen for af­
giftsfritagelse til et ensartet niveau, som udelukkende svarer til disse  
gennemsnitsomkostninger. Dette beløb bør på et første stadium fastsættes

-  21  -
til 10 000 ECU, dvs. det samme som det beløb, der er fastsat med  
hensyn til opkrævning af egne momsindtægter,  for at gøre ende på de  
tekniske vanskeligheder, der er forbundet med at rekonstruere et har­
moniseret grundlag. Dette beløb kunne forhøjes i takt med stigningen  
i administrationsomkostningerne på grundlag af parametre, som skulle  
fastsættes med henblik herpå. Tilpasningen til beløbet på 10 000 ECU  
kunne - for så vidt angår de medlemsstater, som ikke har nogen af­
giftsfritagelsesordning (Italien, Belgien), eller de medlemsstater,  
som har en afgiftsfritagelsesgrænse,  der ikke overstiger dette beløb  
(Forbundsrepublikken Tyskland, Danmark, Frankrig, Luxembourg og Ne­
derlandene) - finde sted, så snart denne nye harmoniseringsbestemmel­
se er trådt i kraft. De afgiftsfritagelser, som overstiger dette be­
løb (Storbritannien, Irland og i visse tilfælde Nederlandene), kunne  
fastfryses, indtil udviklingen i administrationsomkostningerne brin­
ger fællesskabsgrænsen op på dette niveau.
Til en sådan harmoniseret afgiftsfritage],sesordning bør knyttes en  
forenklet normal ordning for de mindre virksomheder, som tager sigte  
på forenkling uden at fordreje afgiftsstrukturen, således at ordnin­
gen uden større ekstraomkostninger kan udvides til at omfatte et  
stort antal mindre afgiftspligtige. Således :
- bør momsen fastsættes på grundlag af regnskabstal, som hyppigt an­
vendes af mindre handlende og håndværkere, nemlig kasseregnskabet,  
hvori indkøbene registreres, når de tilfaktureres den mindre virk­
somhed, og hvori indtægterne registreres, når virksomheden modtager  
betalingen.
Dette forudsætter, at kriteriet for afgiftspligtens indtræden til­
passes for de mindre virksomheder, idet reglen om levering må fra­
viges til fordel for reglen om betaling og indkassering.
For at være effektiv må denne forenkling naturligvis ledsages af lig­
nende foranstaltninger vedrørende fastsættelsen af den skattepligti­
ge fortjeneste og de direkte skatter.
- bør man forsøge at finde frem til en forenkling af reglerne vedrøren­
de fradrag af indgående moms. Dette vil kun være muligt i det omfang,  
reglerne for fradrag af indgående moms ikke indeholder talrige undta­
gelser, som er vanskelige at fortolke, og som kræver medvirken af en  
sagkyndig. Endvidere bør bestemmelser såsom reglen om en måneds for­
skydning, som stadigvad< eksisterer i en enkelt medlemsstat, ophæves,  
når denne forenklede ordning træder i kraft. Med henblik på en sådan 
forenkling kan der indføres en standardordning, som gør det muligt for  
de virksomheder, der udøver relativt ensartede aktiviteter, at forre­
tage en standardberegning af den fradragsberettigede indgående moms

-  22  -
direkte i forhold til omsætningen.
- bør bestemmelserne vedrørende angivelsen ligeledes forenkles. Med hen­
blik herpå kunne der indføres en bestemmelse om, at virksomhederne i  
denne sektor indgiver en årlig angivelse, der indeholder en oversigt  
over transaktionerne i det forløbne kalenderår samt en række oplysnin­
ger, som er strengt nødvendige for beregningen af den moms, der skal  
betales (omsætning fordelt på satser, den tilsvarende indkasserede  
moms og hele den fradragsberettigede indgående moms) (selv om en sådan  
fremgangsmåde bevirker, at visse statistiske oplysninger ikke registre­
res);
- bør betingelserne for betaling af afgiften forenkles. Da der kun ind­
gives én årlig angivelse, skal der indbetales månedlige eller kvartår­
lige a contobeløb, svarende til f.eks. en tolvtedel eller en fjerdedel  
af den moms, der er betalt i det foregående kalenderår. Disse a conto­
beløb skal trækkes fra det afgiftsbeløb, der beregnes i den årlige an­
givelse. I visse medlemsstater kan en kvartårlig betaling af momsen må­
ske begunstige de mindre afgiftspligtige, som vil kunne råde over den  
moms, der er indkasseret for staten, i en længere periode, men da det  
drejer sig om ret beskedne summer, er denne fordel begrænset.
*
* *
Analysen af medlemsstaternes respektive ordninger vedrørende de mindre virk­
somheder viser, at medlemsstaterne har benyttet de meget vide rammer, der er  
fastsat i artikel 24 i sjette direktiv, til at indføre meget forskelligartede  
ordninger.
Det kap bl.a. konstateres, at den omstændighed, at sjette direktiv ikke inde­
holder bestemmelser om en fællesskabsgrænse med henblik på fastsættelsen af  
afgiftsfritagelsen, har øget afstanden mellem de lofter, der anvendes i de for­
skellige medlemsstater.
Erkendelsen af, at det er vigtigt at harmonisere særordningerne for de mindre  
virksomheder for at skabe øget konkurrence for virksomhederne inden for denne  
sektor, samt ønsket om at undgå de vanskelige korrektioner af egne indtægter,  
som er en følge af de nuværende forskelle, bevirker, at Kommissionen går ind  
for, at der anvendes ensartede metoder til fastsættelse af mindre afgiftsplig­
tige virksomheders afgiftsgrundlag.
Denne harmonisering vil i øvrigt tjene som nødvendigt referencegrundlag, når  
de fremtidige medlemsstater, hvor de mindre virksomheder spiller en betydelig  
rolle, tiltræder Fællesskaberne.

- 23 -
BILAG
W S  S  3BUBS 8 B  B  S K
Bilag I - Medlemsstaternes afgiftsfritagelsessystemer
Bilag II - Standardsats-Ordninger.
A. Kollektive standardordninger
B. Individuelle standardordninger

- 24 -
Redegørelse for de forholdsregler, medlemsstaterne har truffet i  
forbindelse med de særlige ordninger for mindre virksomheder, der blev  
vedtaget i tilslutning til sjette direktiv
Tilder denne overskrift samles de forskellige ordninger i medlemsstaterne  
omkring tre mekanismer for specifik afgiftsbelastning, der er forbeholdt  
mindre virksomheders
1) afgiftsfritagelse, som indrømmes
- enten i forhold til den årlige omsætning
- eller i forhold til den skyldige afgift
2) den kollektive standardordning er tænkt
- enten som en forenklet metode for udregning af den fradragsberetti­
gede moms
- eller som en forenklet metode for bestemmelse af den realiserede  
omsætning
3) den individuelle standardordning, der er afpasset efter oplysninger  
fra virksomhedsprofiler, som viser en beregning af omsætningen på  
grundlag af varekøb eller arbejdstimer.
I bilagene gives der en detaljeret gennemgang af de eksisterende ordnin­
ger i de enkelte medlemsstater. Lighederne og forskellene er skitseret i  
det følgende med henblik på udarbejdelse af forslag til vedtagelse af  
tekster og skabelse af overensstemmelse med hensyn til afgiftsfrihed og  
særordninger for mindre virksomheder.

- 25 -
BILAG I
Afgiftsfritagelsessystemerne i EP
De forskellige systemer i medlemsstaterne kan samles i to kategoriers
A. Afgiftsfritagelse og/eller gradvis nedsættelse af afgiften i forhold til  
de mindre virksomheders omsætning
Dette forhold gør sig gældende i Tyskland, Danmark, Det forenede Kongerige,  
Irland og Luxembourg.
TYSKLAND (lovens artikel 19.1. § l)
AFGIFTSFRITAGELSE indrømmes virksomheder, hvis omsætning det foregående år  
ikke har oversteget 20.000 DM ( 8.4OO ECU), og hvis anslåede omsætning for  
indeværende år ikke kommer til at overstige 100.000 DM ( 42.300 ECU). Pro-  
rata temporis—satsen gøres eventuelt gældende. Det drejer sig om omsætnin­
gen inklusive afgift vedrørende betalte transaktioner.
Virksomheden, der har fået indrømmet afgiftsfritagelse, må ikke anføre  
momsen på sine fakturaer;  hermed overfører den således ikke nogen fradrags­
ret til sine afgiftspligtige kunder. Den kan ikke fradrage den indgående  
moms på sine indkøb.
Det eneste regnskab,  der skal føres, er en bog over køb af goder og varer  
samt en tekstbog, dog uden statuspligt for de fleste virksomheders ved­
kommende .
Mindre virksomheder, som ikke skal betale moms, kan i princippet også  
fritages for at indgive en momsangivelse.
Den afgiftsfritagne virksomhed kan ved begyndelsen af hvert kalenderår 
vælge at blive undergivet den normale ordning. I så fald forpligter den  
sig til at forblive under denne ordning i fem år.  Her kan den komme i  
betragtning ved ordningen med gradvis nedsættelse af afgiften og stan­
dardordningen med "gennemsnitssatser", som der redegøres for senere  
(jf.  bilag II).
Der findes 9000 afgiftsfritagne virksomheder, og den afgiftsfritagelse  
svarer til 2 mio DM i ikke opkrævet moms. (Heri er ikke medregnet virk­
somheder med en omsætning på under 12.000 DM, da disse ikke kendes).

- 26 -
D M  GRADVISE NEDSÆTTELSE AF AFGIFTEN gøres gældende over for små virksomheder,  
hvis omsætning i løbet af kalenderåret er på under 60.000 DM ekskl. afgift,  
og som ikke anmodes om afgiftsfritagelse, fordi de har valgt at "blive under­
givet den normale ordning. Det er muligt at foretage en sådan henvis­
ning til det løbende kalenderår, da virksomheder indgiver foreløbige, måned­
lige eller kvartalsmæssige angivelser i løbet af året og en endelig sammen­
fattende angivelse ved slutningen af året. Der er tale om den indkasserede  
omsætning.
Der foretages et nedslag i den skyldige afgift efter fradrag af den indgående  
moms svarende til:
— 80$ indtil 20.500 (8.600 ECU) i omsætning
— 80$ nedsat med 1$ pr. tranche på 500 HI ( .200 ECU) af beløb over 20.500 DM  
(8.600 ECU) i omsætning.
Mindre virksomheder fakturerer momsen i forbindelse med gradvis nedsættelse  
af afgiften og overfører en fradragsret til sine afgiftspligtige kunder.
Den omsætning, der tages i betragtning, omfatter beløb i forbindelse med  
transaktioner i udlandet.
Alle former for virksomhed kan komme i betragtning med hensyn til disse 
bestemmelser
Angivelser: Generelt indgiver mindre afgiftspligtige, som i det foregående  
år har betalt en nettomoms på højst 6.000 DM, foreløbige kvartalsangivelser  
(og ikke månedlige) i løbet af året. Hvis man skønner, at den skyldige moms  
i løbet af året ikke overstiger 600 DM, skal den afgiftspligtige ikke ind­
give foreløbige kvartalsangivelser eller indbetale forskud. Han skal kun  
indgive en årlig angivelse og foretage en enkelt indbetaling.
Der findes 359.000 virksomheder under denne ordning, hvilket betyder et moms-  
tab på 305 mio DM, d.v.s. 0,3$ af de samlede moms indtægter.
DANMARK
I Danmark findes der kun et system med AFGIFTSFRITAGELSE og ingen ordning  
med gradvis nedsættelse af afgiften eller standardordning.
Afgiftsfritagelsen gøres gældende over for virksomheder, hvis omsætning i en  
periode på 12 måneder ikke overstiger 10.000 kr. (1.220 ECU).
Virksomheder, der indrømmes afgiftsfritagelse, må hverken fakturere momsen  
eller fradrage den indgåede moms.
l) Anslåede tal for 1980.  Ifølge omsætningsafgiftsstatistikkerne, som endnu  
er ufuldstændige for 1980,  vil indtægtstabet være meget mindre.

- 27 -
Virksomheder, der indrommes afgiftsfritagelse, må hverken fakturere momsen  
eller fradrage den indgåede moms.
Alle former for virksomhed (salg og tjenesteydelser) kan komme i betragtning  
med hensyn til afgiftsfritagelse.
Der findes ingen mulighed for at vælge at blive undergivet den normale ord-  
ning.
De afgiftsfritagne virksomheder er ikke registrerede; de skal derfor ikke  
indgive angivelser. De kendes altså ikke af myndighederne, som ingen oplys­
ninger har om antallet af virksomheder, samlet omsætning og deraf følgende  
indtægtstab.
Hvad angår de mindre virksomheders regnskabsmæssige forpligtelser, har de  
pligt til at opbevare deres købs- og salgsfakturaer i 5 år.
DET FORMEDE KONGERIGE
I Det forenede Kongerige findes der kun et system for AFGIFTSFRITAGELSE og  
ingen ordning med gradvis nedsættelse af afgiften eller standardordning.
Afgiftsfritagelsen gælder for alle virksomheder uanset deres aktiviteter  
med en omsætning på op til 17·000 £ (30.700 ECU). Der er tale om den anslåede  
omsætning eksklusive afgifter i det løbende kalenderår.
Afgiftsfritagelsen gøres ligeledes gældende for virksomheder, som i løbet af  
det eller de foregående A kvartaler har haft en omsætning på henholdsvis  
højst 6.000 £ (10.800 ECU) og 17.000 £ ( 3O.7OO ECU).
Virksomhederne er ikke registrerede;  de kendes derfor ikke af myndighederne^.  
De har ingen forpligtelser hverken med hensyn til regnskab eller til angivel­
ser. Der findes ingen statistik vedrørende deres antal. Ud fra et meget til­
nærmelsesvist skøn på basis af en sammenligning med antallet af registrerede
virksomheder i Det forenede Kongerige (1.090.000) anslår man, at der findes  
ca 1. million ikke-registrerede virksomheder i Det forenede Kongerige.
De må hverken fakturere moms eller fradrage indgående moms.
Al virksomhed inklusive eksportvirksomhed er medregnet i denne øverste grænse  
for omsætningen.
l) Man ved blot, at 34,000 virksomheder med en omsætning på mellem 6.5OO £ og 
13.500 £ var blevet indrømmet afgiftsfritagelse i 1980 med et momstab på  
15 mio £, d.v.s. 0,1$ af momsindtægterne til følge.

- 28 -
IRLAND
Irland har et system med AFGIFTSFRITAGELSE,  ingen ordning med gradvis ned­
sættelse af afgiften, samt en standardordning (behandles i bilag II).
Der findes 2 øverste grænser for omsætningen, som afhænger af den pågældende  
virksomhed, på henholdsvis s
- Ir £ 30.000 om året ( 43.760 ECU) for handlende, hvis virksomhed består  
for mindst 90$ vedkommende i salg af goder, der pålignes afgift;
- Ir £ 15.000 om året (21.880 ECU) for andre handlende.
Der findes 9.000 virksomheder under denne ordning blandt 87-000 afgiftsplig­
tige. Men efter den nylige forhøjelse af dette loft, er antallet af virksom­
heder sandsynligvis 500 mere end i 1982.
De forskellige øverste grænser udgør omsætningen eksklusive afgift.
Ikke-registrerede virksomheder må hverken fakturere momsen eller fradrage  
indgående moms.
De kan vælge at blive afgiftspligtige i henhold til standardordningen  
eller den normale ordning ved begyndelsen af hver afgiftsperiode på 2 
måneder.
Virksomheder, der indrømmes afgiftsfritagelse, skal opbevare alle købs­
fakturaer .
L D A E K B O U R G
Luxembourg har en ordning med afgiftsfritagelse og gradvis nedsættelse  
af afgiften for små virksomheder. Der findes i øjeblikket ikke faktisk  
nogen standardordning,  selv om den i princippet findes i den luxembourgske  
lov.
AFGIFTSFRITAGELSE indrømmes virksomheder med en omsætning i det foregående  
år på op til 200.000 lfr. eksklusive afgift ( 4.000 ECU).
Disse virksomheder skal ikke indgive periodiske angivelser,  men skal føre  
et regnskab,  som myndighederne eventuelt kan revidere.

-  29  -
Alle former for virksomhed (salg og tjenesteydelser) kan komme i "betragtning  
med hensyn til denne afgiftsfritagelse (undtagen landbrugsvirksomhed).
Prorata temporis-satsen anvendes eventuelt.
De afgiftsfritagne virksomheder må hverken fakturere moms eller fradrag af  
indgående moms.
Valgret med hensyn til at "blive undergivet den normale ordning findes og  
gælder for mindst fem år ad gangen, medmindre der foreligger særlige omstæn­
digheder.
Der findes 550 afgiftsfritagne mindre virksomheder, der gav anledning til  
et indtægtstab i 1980 på 2,3 mio lfr.
DEN" GRADVISE NEDSÆTTELSE AF AFGIFTEN" gøres gældende for mindre virksomheder,  
hvis omsætning ligger mellem 200.000 ( 4.000 ECU) og 1.000.000 lfr. eksklusive  
afgift (20.000 ECU). Den består i et nedslag på 1% af differencen mellem  
1.000.000 og den faktiske omsætning. Den deraf følgende afgiftsrefusion må  
ikke overstige 8.000 lfr. (l60 ECU).
Sådanne mindre virksomheder kan fakturere momsen og fradraget af indgående  
moms.
Der findes I. 7OO mindre virksomheder, der indrømmes gradvis nedsættelse af  
afgiften, hvilket medførte et indtægtstab på 4,7 mio lfr. i 1980, d.v.s. 0,07% 
af momsindtægterne i 1980. Den gradvise nedsættelse af afgiften berører 11% af  
de afgiftspligtige virksomheder.
B. Afgiftsfritagelse og gradvis nedsættelse af afgiften i forhold til den  
årlige nettomoms. de mindre virksomheder skal betale.
Dette forhold gør sig gældende i Frankrig og i Nederlandene.
FRANKRIG
Ordningen med afgiftsfritagelse og gradvis nedsættelse af afgiften gælder  
k m  for mindre virksomheder, der er afgiftspligtige i henhold til standard­
ordningen.  Dette betyder, at deres omsætning inklusive afgift ikke må over­
stige 500.000 ffr. ( 76.3OO ECU) for salg af varer og for hotelbranchen og
150.000 ffr. (23.900 ECU) for tjenesteydelser. Da importvirksomhed, ejen­
domsmægling, leje af goder eller materiel samt lejlighedsvise transaktioner  
er udelukket fra standardordningen, kan de heller ikke komme i betragtning  
ved afgiftsfritagelse og nedsættelse af afgiften.

- 30 -
AFGIFTSFRITAGELSE
Afgiftsfritagelsen i det franske system består i en tilbagebetaling af  
skyldig moms til virksomheden. Virksomheden optræder således helt og holdent  
som en afgiftspligtig, d.v.s., at den normalt fakturerer moms på salg og  
tjenesteydelser, og at den således overfører en fradragsret til sine af­
giftspligt ige kunder og fradrager sin indgående moms. I tilfælde, hvor den  
årlige nettomoms,  der anslås af myndighederne i forbindelse med standard­
beløbet, inden fradraget af indgående afgift vedrørende anlægsaktiver ikke  
overstiger 1.350 ffr.  (200 ECU), skal den afgiftspligtige ikke betale moms .  
Til gengæld får han kun tilbagebetalt indgående moms på sine anlægsaktiver,  
såfremt denne overstiger beløbet for den afgiftsfritagelse, den mindre  
virksomhed har fået indrømmet.
Dette begrænsede beløb nedsættes eventuelt prorata temporis i tilfælde, hvor  
virksomhedens aktiviteter kun foregår i en del af kalenderåret. Der findes
98.000 virksomheder under denne ordning ( 4$ af de afgiftspligtige), hvilket  
medførte et moms indtægt stab i 1979 på 81 mio ( 0,03$ af moms indtægterne).
Der består valgmulighed med hensyn til undergivelse af den normale (eller  
forenklede) ordning, men i så fald er valget endeligt.
Mindre virksomheder, som har fået indrømmet afgiftsfritagelse, har samme  
regnskabsmæssige forpligtelser som under standardordningen (føring af en  
indkøbsjournal og for tjenesteydelser i en indtægtsbog).
Den skal udarbejde en årlig angivelse,  der viser beløbet for virksomhedens  
indkøb eksklusive afgift og inklusive afgift, dens omsætning eksklusive af­
gift og inklusive afgift samt værdien af dets lagerbeholdning eksklusive  
afgift og inklusive afgift.
GRADVIS NEDSÆTTELSE AF AFGIFTEN
Det franske system indeholder to ordninger for gradvis nedsættelse:
l) Almindelig gradvis nedsættelse
Denne gøres gældende for mindre virksomheder, som opfylder betingelserne  
for afgiftsfrihed (d.v.s. dem, som falder ind under standardordningen, med  
visse undtagelser).
Virksomheden modtager delvis tilbagebetaling af den normalt skyldige år­
lige nettomoms, når momsen inden fradrag af indgående moms på anlægsakti  
tiver udgør et beløb mellem 1.350 ffr. (200 ECU) og 5*400 ffr. (820 ECU).  
Den moms, der faktisk betales er lig:

-  31  -
årlig netto moms - 5.»4,QQ årlig nettoékat
3
Prorata temporis anvendes eventuelt på dette maksimumstal på 5.400 ffr., hvis  
virksomhedens aktiviteter kun foregår i en del af kalenderåret.
2) Særlig gradvis nedsættelse forbeholdt håndværkere
Denne ordning er forbeholdt håndværkere.  hvis omsætning udgør mindst 35$ af 
deres arbejdsindkomst.
Mindre håndværksvirksomheder kan få tilbagebetalt en del af den skyldige årligi
nettomoms inden fradrag af moms på anlægsaktiver, såfremt momsen udgør et
beløb på mellem 1.350 ffr. (220 ECU) og 20.000 ffr. ( 3.O5O ECU).
Den moms, der faktisk betales, er lig:
årlig nettofhoms - ~
20.000 - 1.350
Der findes 435.000 afgiftspligtige under denne ordning (l8% af de afgiftspiig-  
tige), hvilket medførte et indtægtstab i 1979 på I .246 mio ffr. ( 0,5$ af moms-  
indtægterne ).
Virksomheder, der indrømmes gradvis nedsættelse, har samme regnskabsmæssige  
forpligtelser som under standardordningen (jf. bilag II).
De skal udarbejde en årlig angivelse, der viser deres omsætning inklusive  
afgift og eksklusive afgift, deres indkøb inklusive afgift og eksklusive af­
gift, deres anlægsaktiver, deres generalomkostninger (for sidstnævntes ved­
kommende angivelse af den fradragsberettigede moms, leverandører har fak­
tureret).
NEDERMNDENE
Nederlandene har en ordning med afgiftsfritagelse og gradvis nedsættelse af  
afgiften for mindre virksomheder.
APGIFTSFRITAGELSEN består i tilbagebetaling af den skyldige årlige moms, såfremt  
denne er mindre end 2.050 hfl. (790 ECU). De mindre virksomheder optræder helt  
og holdent som afgiftspligtige: de fakturerer på normal vis moms på salg og  
tjenesteydelser og overfører således en fradragsret til deres afgiftspligtige  
kunder samt fradrager indgående moms på deres egne indkøb, generalomkostninger  
og anlægsaktiver. De får imidlertid ikke tilbagebetalt den indgående moms
,  såfremt denne overstiger beløbet for den afgiftsfritagelse, de  
mindre virksomheder kan få indrømmet.
De har i princippet samme forpligtelser med hensyn til regnskaber og angivelser  
som under den normale ordning. De mindre virksomheder med afgiftsfritagelse kan  
imidlertid anmode om blot at opbevare indkøbsfakturaer. Men dermed mister de

- 32 -
retten til at anføre momsen på deres fakturaer for salg og tjenesteydelser  
og retten til tilbagebetaling af en eventuel kreditpost.
GRADVIS NEDSÆTTELSE AF AFGIFTES
Ordningen med gradvis nedsættelse af afgiften består i en nedsættelse af  
det skyldige årlige momsbeløb med
- 2.050 hfl. (790 ECU), hvis momsbeløbet ligger mellem 2.050 hfl. (790 ECU) 
og 2.500 hfl.'(960 ECU)
- differencen mellem momsbeløbet og 4*150 hfl. (l.600 ECU), hvis momsbe­
løbet i sig selv er større end 2.500 hfl.
De mindre virksomheder har samme forpligtelser med hensyn til regnskab og  
angivelser som afgiftspligtige under den normale ordning.
Der findes 28.000 virksomheder vinder afgiftsfritagelsesordningen ( 7f0) og
75.000 under ordningen med gradvis nedsættelse (lQfo af de afgiftspligtige).
Ordningen gælder kun for virksomhed udøvet af fysiske personer.

BILAG I I
Standardordningerne i EF
De forskellige systemer i medlemsstaterne kan samles i to kategorier:
a) De kollektive standardordninger, der har til formål dels at Beregne skyldige  
indgående moms, dels at beregne den afgiftspligtiges omsætning ud fra ind­
køb, hvorpå man anvender koefficienter for den gennemsnitlige avance, og  
disse koefficienter er fastlagt for hele det pågældende erhverv.
b) Den individuelle standardordning, som har til formål at udregne omsætningen  
på grundlag af oplysninger om det tidligere omsætningsled og af avancerne  
efter en særskilt beregning for hver enkelt mindre virksomhed, der bygger  
på virksomhedsprofiler.
Ved en detaljeret gennemgang efter land af de gældende systemer kan man på­
vise, hvorledes de forholder sig til hinanden.
A.
Tre af medlemsstaterne (Tyskland, Italien og Belgien) har et system med  
kollektive standardordninger, der har til formål:
- dels at foretage en standardberegning af den fradragsberettigede indgå­
ende moms,
- dels at foretage en standardberegning af omsætningen og den til den  
afgiftspligtige indbetalte bruttomoms.
I. 5tandardordningerne for beregning af den fradragsberettigede indgående  
moms
TYSKLAND
l) (Lovens artikel 23 gennemførelsesanordningens artikel 69 og 70). Mekanisme  
Med den kollektive standardordning gives nøje afgrænsede kategorier af  
afgiftspligtige, som repræsenterer mindre virksomheder, der har samme  
aktiviteter, mulighed for at beregne den fradragsberettigede indgående  
moms ved at anvende en procentsats på deres omsætning (artikel 65 i 
gennemførelsesanordningen).
Disse "gennemsnitssatser for fradrag" udelukker al anden form for fradrag  
for virksomhed inden for håndværk, detailhandel, rengøring, personbefor­
dring og enkelte liberale erhverv.

- 34 -
Med disse satser kan man beregne den indgående moms alene på visse  
udgiftskategorier:  generalomkostninger, anlægsaktiver (bortset fra byg­
ninger) for liberale erhverv (arkitekter, patentbureauer, advokater,  
notarer, rådgivningsvirksomhed og experts comptables) og for visse former  
for virksomhed (possementmagere, skorstensfejere). Disse afgiftspligtige  
fradrager således i anden forbindelse den faktisk betalte indgående moms  
på de af deres indkøb, der er bestemt til videresalg, og på deres an­
lægsaktiver i form af bygninger (inkl. leje).
2) Anvendelsesområde
Den afgiftspligtige vælger selv sin status under denne ordning, og den  
gælder da i et kalenderår. I tilfælde af opsigelse af ordningen vil den  
erhvervsdrivende ikke på ny kunne vælge at blive undergivet standard-  
ordningen i de følgende fem år.
Denne standardordning til beregning af den indgående moms gælder ikke  
for
- virksomheder, hvis omsætning i det foregående år oversteg
100.000 DM.
3) Beregningsgrundlag for standardbeløbet
Den omsætning, der danner grundlag for standardberegningen af den ind­
gående moms, udgøres af indtægter eksklusive afgifter.
4) De afgiftspligtige er undergivet følgende forpligtelser
- Regnskabsføring
Virksomheder, der er undergivet ordningen med standardberegning af  
den indgående moms, har ikke pligt til at anføre beløbet af deres ind­
køb og af opkrævet indgående moms i deres regnskaber.
- Momsangivelse
Virksomheder under standardordningen skal forelægge samme angivelser  
som afgiftspligtige under den normale ordning.

- 35 -
- Betaling
Der gælder samme regler som under den normale ordning.
- Fakturering
Momsen faktureres på normal vis og anføres på fakturaerne.
Denne ordning med "gennemsnitssatser" for fradrag er den eneste  
standardordning for mindre virksomheder, der findes i Tyskland.
ITALIEN
Standardordningen for mindre virksomheder indgår hovedsagelig i denne  
kategori for standardberegning af den indgående moms.  Det skal nævnes, at  
der også findes en forenklet ordning for fordeling af omsætningen, som sætter  
mindre detailhandlere i stand til at bestemme den udgående moms,  når der  
ved salget gælder flere satser. Et sådant system for forenklet fordeling af  
indtægterne findes også for andre afgiftspligtige, for hvis transaktioner  
der gøres flere satser gældende efter forskellige regler. Den specifikke  
ordning med fordeling for mindre virksomheder vil blive behandlet sammen  
med standardordningerne for beregning af den udgående moms under punkt II.
Der er i øvrigt snarere tale om en forenklet bogføring end en egentlig  
standardordning for mindre virksomheder.
l) Mekanisme
Fradraget af den indgående moms gøres til genstand for en standardbereg­
ning ved anvendelse af følgende procentsatser på omsætningen eksklusive 
afgifters
a) håndværksvirksomhed generelt; transportvirksomhed og tilknyttede  
aktiviteter, hotel- og restaurationsvirksomhed, distribution af mad  
og drikkevarer på offentlige steder og i virksomhedskantiner; højsø-
f isker i ........................................................... 50%
b) detailhandel, herunder gadehandlere .............................. 70%

- 36 -
c) mellemmænd og handelsrejsende .................................... 25$
d) kunstnere og liberale erhverv .................................... 20$
Ethvert andet fradrag er herefter umuligt.
2) Anvendelsesområde (artakel 31 i deoreto nr. 633 af 26.10.1972 og efterføl­
gende ændringer)
Følgende kan komme i betragtning under denne standardordning: håndværks­
virksomheder, virksomheder med næringsbrev til detailhandel, hotel- og  
restaurationsvirksomhed, distribution af mad og drikkevarer på offentlige  
steder og i virksomhedskantiner, mellemmænd og handelsrejsende bortset fra  
kommissionærer, højsøfiskere, kunstnere og liberale erhverv, hvis omsætning  
ikke overstiger 6 mio lire (4*520 ECU).
Virksomheder, der måtte ønske det, kan vælge at blive undergivet den nor­
male momsordning og afsige denne ordning for standardberegning af den ind­
gående moms.
3) Forenklede forpligtelser i henhold til standardordningerne
- Disse mindre virksomheders regnskabsmæssige forpligtelser er blevet  
forenklet; de er som følger:
.  virksomhederne skal føre journal over deres transaktioner vedrørende  
salg og tjenesteydelser;
.  de må ikke udstede fakturaer med angivelse af momsen;
.  de har ikke pligt til at føre indkøbs journal.
Ud over disse forenklede regler for mindre virksomheder, hvis omsætning  
ikke overstiger 6 mio lire (4*520 ECU), kan virksomheder med en omsæt­
ning på op til 480 mio lire i stedet for udstedelse og registrering af  
fakturaer foretage en blanketregistrering.
- Afregning og betaling
Virksomheder med en omsætning på op til 480 mio lire kan foretage deres  
betalinger kvartalsvis, og når afgiften ikke overstiger 50.000 lire, kan  
indbetalingen ske sammen med betalingen for det følgende kvartal.

- 37 -
- Fakturering af moms
Som nævnt ovenfor må de mindre virksomheder, som er undergivet denne  
ordning med fradrag svarende til en procentdel af deres omsætning,  
ikke udstede fakturaer med angivelse af momsen, selv om de sælger  
til afgiftspligtige.
II. De kollektive standardordninger for beregning af den moms, der skal  
betales
Der findes en anden type kollektiv standardordning, dergår ud på at  
beregne den forfaldne nettomoms på grundlag af indkøb, som skal regi­
streres. Denne type standardordning findes i BELGIEN i form af to for­
skellige ordninger: en kompenserende afgift og generelle og specielle  
s t andard or dn in ge r.
a) Ordningen med kompenserende afgift:
(artikel 56,  stk. 2, i momsloven)
(arrêté royal nr. 19 af 20.7.1970)
l) Mekanisme
Den moms, som småhandlende skal betale, opkræves som et standard­
beløb af deres leverandører,  som ud over den normalt fakturerede 
moms på deres leverancer, fakturerer en kompenserende afgift, som  
anses for at udgøre den nettomoms, som de småhandlende skal ind­
betale til statskassen, og dermed aflastes de for de fleste af de  
forpligtelser, de afgiftspligtige ellers har. De småhandlendes  
momsopkrævning flyttes således til omsætningsleddet forud for det  
endelige forbrug og sker efter en standardberegning. Den kompen­
serende afgift udgør en procent af momsbeløbet, hvortil i givet  
fald kommer den særlige luksusafgift, der normalt faktureres af  
den småhandlendes leveranødr.

- 38 -
- 15$ for varer, der pålægges en momssats på 6$, for margarine og  
drikkevarer^ undtagen spiritus (der alt efter vare pålægges en  
momssats på 17 og 25$),
- 33$ for øvrige varer.
Den kompenserende afgift pålægges den småhandlendes samlede beløb  
og import samt alle leverancer svarende til generalomkostninger  
bortset fra tjenesteydelser og køb af investeringsgoder.
Til opvejning af denne "beregning ved kilden" af nettomomsen har  
den småhandlende ingen anden fradragsret undtagen for indgående moms  
på hans investeringer, som han får tilbagebetalt kvartalsvis af  
myndighederne efter ansøgning.
2) Anvendelsesområde
Den kompenserende afgift gøres gældende over for fysiske personer  
og personselskaber (herunder anpartsselskaber), hvis virksomhed  
består i salg af uforædlede varer og detailhandel.  Visse gængse  
foreteelser i detailhandelen (udskæringer o.s.v.) og lejlighedsvis 
salg til erhvervsdrivende (restauratører, kantiner o.s.v.) medfører  
imidlertid ikke, at man mister retten til at være undergivet af  
ordningen.
Som detailhandlere betragtes handlende, hvis årlige indkøb eksklusive  
afgift i det foregående år med henblik på videresalg ikke overstiger  
4.500»000 bfr.  (91.600 ECU) inden for kolonialhandel og 2.500.000 
bfr. ( 5O.9OO ECU) inden for andre sektorer.
Til sidst skal nævnes, at ordningen kun gøres gældende inden for  
enkelte sektorer af detailhandelen, nemlig
- kolonialvarer,
- fodtøj,
- stoffer, dække- og sengetøj, manufaktur, hovedtøj, konfektion og  
møbeltekstiler,
- materialhandel,
- bøger og aviser.
l) herunder frugt- og grønsagssaft, mineralvand på flaske.

-  39  -
Dog tillades det, at den småhandlende har en bibeskæftigelse, forudsat  
at de dermed forbundne indkøb ikke overstiger 30% af hans samlede indkøb.
3) Forpligtelser med hensyn til regnskaber og angivelse
Da den kompenserende afgift betragtes som svarende til den afgift, den  
småhandlende skulle have betalt af sin merværdi, fritages han for for­
pligtelsen til at føre regnskab, til at indsende momsangivelser og til  
at betale afgift.
- Den eneste formalitet, han skal påtage sig, er at anføre et identi­
fikationsnummer på sine fakturaer (bogstavet E, hvorved man kan  
fastslå, at han er pligtig til at betale denne afgift, når han  
foretager indkøb hos en afgiftspligtig, som således skal fakturere  
den kompenserende afgift). For at få tilbagebetalt momsen på sine  
investeringer skal han indsende en ansøgning.
- De småhandlende kan dog fakturere momsen på normal vis for deres  
afgiftspligtige kunder, og der opstår således ikke noget fænomen 
med residualafgift.
De småhandlende kan vælge at blive undergivet den kollektive standard-  
ordning, hvis der findes en sådan for deres virksomhedsområde, eller  
den normale ordning. Dette valg er endeligt.
Der findes 14.000 små virksomheder, der er undergivet denne ordning  
med kompenserende afgift, og antallet er faldende fra år til år (2,6%  
af de afgiftspligtige).
Ved siden af denne specifikke ordning med kompenserende afgift findes  
der i Belgien dels en række generelle standardordninger for visse  
virksomhedssektorer, dels en række specielle standardordninger for en  
række specifikke aktiviteter.
Generelle standardordninger efter branche
(artikel 56,  stk. 1, i momsloven)
(arrête royal nr. 2 af 7·11.1969)
Disse mekanismer for fastlæggelse af afgiftsgrundlaget for små virksom­
heder gøres uden videre gældende inden for visse brancher, hvor dette er  
muligt, fordi avancerne er ensartede.

- 40 -
1) De kollektive standardordningers mekanisme for fastlæggelse af det af­
giftspligt ige grundlag
I belgisk ret sondres der mellem to typer kollektive standardordninger, 
de generelle og de specielle, der gøres gældende efter de forskellige  
branchers særlige kendetegn.
Myndighederne opstiller hvert år i samråd med de berørte erhvervsorga­
nisationer standardgrundlaget pr. branche, der anvendes såvel i forbin­
delse med moms som indkomstbeskatning. Disse grundlag er ikke endelige;  
de kan justeres i forhold til mærkbare ændringer (over 2fo af den stan­
dardomsætning, der oprindeligt er taget hensyn til), som indtræffer i  
løbet af det år, der lægges til grund for anvendelsen.
Udarbejdelsen af disse brancheprofiler består i en beregning af omsæt­
ningen ud fra indkøb og bruttoavancer eksklusive afgift. Som eksempel  
kan anføres de procenttal for avancerne, der blev anvendt på beløbene  
for indkøb, og som i 1979 udgjorde:
- fødevarer :  1,212
- tekstiler, stoffer, manufaktur :  1,52
- materialhandel :  1,52
- bøger og tidsskrifter s  1»41
Ud fra et skøn over den gennemsnitlige solgte mængde eller arbejdstiden  
kan man anslå standardomsætningen på grundlag af indkøb og avancer.
Bruttomomsen beregnes derfor ud fra denne standardomsætning. Den ind­
gående moms anvendes til at fastlægge den nettomoms, der skal betales.
2) Den kollektive standardordnings anvendelsesområde
Ordningen gælder for nøje afgrænsede brancher (detailhandel og tjeneste­
ydelser), hvis omsætning ikke overstiger 15 mio bfr. eksklusive afgift  
(305.400 ECU), og som hovedsagelig sælger til privatpersoner (mindst 75^  
af omsætningen), uden at være forpligtet til at udstede en faktura.

Ordningen gælder for såvel virksomhed, der udøves i eget navn, som  
personselskaber (herunder anpartsselskaber), men ikke for kapital­
selskaber.
Hvis en af de nævnte betingelser ikke længere er opfyldt, bliver den  
erhvervsdrivende uden videre afgiftspligtig i henhold til den normale  
ordning.
En afgiftspligtig under standardordningen kan vælge at blive undergivet  
den normale ordning; i så fald skal han forblive under denne ordning i  
mindst to år.
Kun det afgiftspligtige grundlag er genstand for en standardberegning.
Den afgiftspligtige under standardordningen handler som en normal af­
giftspligtig med hensyn til fakturering af moms for sine afgiftspligtige  
kunder (der som nævnt ovenfor ikke må udgøre mere end 2 jfo af hans omsæt­
ning) .
Han afskriver sin fradragsberettigede indgående moms på den bruttomoms,  
der beregnes på grundlag af hans standardomsætning.
Ifølge reglerne for standardordningen betragtes samtlige varer, som den  
afgiftspligtige har købt, som leveret ved udgangen af regnskabsåret. Ved  
udregningen af standardbeløbet tages der således ikke hensyn til lager­
beholdningen. Den afgiftspligtige kan dog foretage en lageropgørelse  
over indgang og udgang og anmode om, at der bliver taget hensyn til for­
bruget ved beregningen af standardomsætningen.
3) Forpligtelser for afgiftspligtige under standardordningen _
- Regnskab:  de afgiftspligtige skal føre en fortegnelse over deres ind­
køb efter en given model og ved salg til andre afgiftspligtige en for­
tegnelse herover. De skal levere en opgørelse over deres yderligere  
fortjeneste, hvis de foretager inclkøb på andre betingelser end dem,  
der blev lagt til grund for beregningen af standardavancerne.
- Angivelse:  de afgiftspligtige indgiver en kvartalsangivelse vedlagt et  
beregningspapir, der viser deres omsætning på grundlag af deres indkøb,  
hvorpå koefficienterne for deres branche er anvendt.

- 4  2 -
- Betaling: de afgiftspligtige Betaler hver måned et forskud svarende 
til en trediede1 af den moms, der er erlagt i det foregående kvartal, 
og saldoen betales ved forelæggelsen af deres kvartalsangivelse.
- Fakturering: den afgiftspligtige skal udstede fakturaer med angi­
velse af momsen til sine afgiftspligtige kunder. Han skal i den 
forbindelse årligt forelægge en opgørelse over sit salg til afgifts­
pligtige og over den fakturerede moms samt føre en fakturabog over 
salg.
Der findes i Belgien 6 9.000 afgiftspligtige under denne standard- 
ordning (d.v.s. 12,7/o af de afgiftspligtige).
Fire af medlemsstaterne har individuelle standardordninger, som går ud på:
- enten at foretage en standardberegning af enkeltstående mindre virksom­
heders omsætning (Belgien - Frankrig);
- eller at skabe mulighed for en forenklet standardopdeling af omsætninger 
efter sats i tilfælde af flere momssatser (Italien - Irland).
I. De individuelle standardordninger for beregning af mindre virksomheders 
omsætning
BELGIEN
Visse mindre virksomheder, hvis aktiviteter normalt burde henhøre under 
de kollektive standardordninger, men hvis aktiviteter foregår under sær­
lige betingelser, der gør det umuligt at anvende standardgrundlaget 
under den kollektive standardordning, beskattes efter en individuel 
standardordning, som den afgiftspligtige anmoder om at få gjort gælden­
de. Den pågældende virksomhed kan således altid vælge at lade sig under­
give den normale ordning.
Standardbeskatningsgrundlaget fastlægges af myndighederne på grundlag af 
en angivelse af elementerne (indkøb - salg), som den afgiftspligtige fore­
lægger i henhold til en ordning, der svarer til den, der anvendes i Frankrig.

-  43 -
Betingelserne for afgiftsberigtigelse i henhold til denne ordning svarer 
til dem, der gælder for de kollektive standardordninger (en omsætning på 
højst 15 mio bfr. eksklusive afgift, salg hovedsagelig til privatpersoner).
FRANKRIG
Den individuelle standardordning gøres uden videre gældende for mindre 
virksomheder med en årlig omsætning inklusive afgift på op til
- 500*000 ffr. ( 7 6.3OO ECU) for salgsvirksomhed og boligudlejning;
- 150.000 ffr. ( 2 2.9OO ECU) for de øvrige tjenesteydelser;
- 175*000 ffr. ( 2 6.7OO ECU) for liberale erhverv.
Ejendomsmægling, udlejning af goder eller materiel og enhver anden virksom­
hed udøvet inden for rammerne af et selskab, der er undergivet selskabsbe­
skatning, samt udøvere af liberale erhverv, der er undergivet ordningen med 
kontrolleret skatteangivelse, er udelukket fra denne ordning og undergivet 
afgiftspligt i henhold til den normale ordning.
l) Mekanisme for fastsættelse af standardbeløbet:
Den individuelle standardordning består i fastsættelse for to år - even­
tuelt på forskellige beløb - af den nettomoms, der skal betales på grund­
lag af elementer (køb og salg), der er angivet af den afgiftspligtige; 
fastsættelsen sker efter en drøftelse af standardbeløbet med myndighederne. 
Ved fastlæggelsen af den moms, der skal betales, tages der hensyn til den 
indgående moms, der normalt er fradragsberettiget.
Hvis denne standardberegning viser, at den årlige nettomoms, der skal 
betales, ikke overstiger det afgiftsfrie beløb (1.350 FF eller 220 ECU), 
får den afgiftspligtige dispensation for afgiftsbetaling. Ordningen med 
gradvis nedsættelse af afgiften gøres gældende, når momsbeløbet ligger 
mellem 1.350 FF og 5*400 FF (eller '20.000 FF i tilfælde med håndværkere 
ere)^. Ud over disse beløb skal den afgiftspligtige under standardord­
ningen betale den moms, der beregnes efter standardordningen på normal vis.
Den afgiftspligtige under standardordningen kan ved årets begyndelse vælge 
at blive undergivet den forenklede ordning eller den normale ordning. Dette 
valg er endeligt.
l) For flere oplysninger herom henvises der til første del vedrørende afgifts­
fritagelse.

- 44 -
Den afgiftspligtige fakturerer momsen på normal vis for sine afgiftsplig­
tige kunder uden at give anledning til residualafgift.
2) Forpligtelser
- Regnskab: den afgiftspligtige under standardordningen skal foretage 
følgende:
- opbevare sine fakturaer,
- føre en indkøbs journal, såfremt han sælger varer,
- føre en indtægtsbog for sine tjenesteydelser,
- føre en lagerbog.
- Angivelse^ den afgiftspligtige skal indgive en årlig angivelse vedrø­
rende sin omsætning, det dertil hørende momsbeløb, sine indkøb og ind­
gående moms samt sine generalomkostninger om dertil svarende indgående 
moms. Denne angivelse er den samme som indkomstskatteangivelsen.
- Betaling: den afgiftspligtige betaler hver måned en tolvtedel af den 
standardberegnede moms (eller en fjerdedel hver kvartal, hvis det måned­
lige beløb er mindre end 8 0 0 ffr.).
3) Berørte virksomheder: der findes ca. 1.300.000 afgiftspligtige under
standardordningen i Frankrig ud af 1.700.000 afgiftspligtige (75% af de
afgiftspligtige). De leverer 7 5 %  af de samlede moms indtægter, og den årlige 
omsætning er for over halvdelens vedkommende på under 10.000 ECU.
II. Standardmetoderne for fordeling af indtægterne for mindre virksomheder, der 
skal operere med flere satser
De enkelte medlemsstater har indført metoder for erfaringsmæssig fordeling 
af indtægterne efter sats, som generelt ikke er forbundet med selve virksom­
hedens størrelse, men disse metoder er nødvendige i forbindelse med detail­
salg til privatpersoner, hvor der ikke udstedes nogen faktura.
Visse af disse metoder skal dog omtales her, da to af medlemsstaterne har 
indført fordelingsmekanismer, som specielt er rettet mod mindre virksomheder, 
idet de dog samtidig har standardberegningsmetoder ligeledes for andre 
detailvirksomheder af større dimensioner.

- 45 -
I det følgende beskrives de særlige ordninger i Italien og Irland for at 
fuldstændiggøre redegørelsen for de særlige foranstaltninger inden for 
momsordningen vedrørende mindre virksomheder, men der er faktisk i højere 
grad tale om praktiske forholdsregler af regnskabsmæssig art end egentlige 
foranstaltninger, som vil betyde, at ordningen for mindre virksomheder ad­
skiller sig fra den normale ordning for samtlige afgiftspligtige.
ITALIEN
Mindre virksomheder, der har næringsbrev til detailhandel, og for hvis 
salg der gøres forskellige satser gældende, kan beregne den moms, der skal 
betales, ved at anvende en vejet gennemsnitssats for momsen beregnet ud 
fra momsen på deres indkøb, på deres samlede indtægter.
Gennemsnitssatsen fastlægges ud fra forholdet mellem den betalte indgående 
moms på indkøbene og selve disse indkøb.
Med denne sats kan man bestemme bruttomomsen. Nettomomsen opnår man ved 
at afskrive standardfradraget svarende til 70% af detailhandlernes brutto- 
moms (for nærmere enkeltheder henvises til den italienske standardordning, 
der er beskrevet under punkt A.I.).
IRLAND
Der findes en række forenklede ordninger for indtægtsfordeling for små­
handlende, der opererer med flere satser; ordningens art er afhængig af 
omsætningen.
l) Ved en omsætning på <L00.000 £ opdeles indtægterne efter fordelingen 
af købene på de forskellige satser - uden hensyntagen til de avance­
forskelle, der måtte være for de forskellige produkter.
Denne metode er den samme, som findes i Italien for småhandlende.
Disse mindre virksomheder kan ligeledes vælge at anvende metode 2, 3 
eller 4f der er omtalt i det følgende.

-  46 -
Ved en omsætning på mellem 100.000 £ og 3 0 0 .0 0 0 £ sker fordelingen af 
indtægterne til normalsats og nedsat sats udfra indkøb til disse satser 
forhøjet med den gennemsnitlige avance for disse varer; ved at trække 
det ene beløb fra det andet opnår man de indtægter, der har været under 
givet nulsatser.
Disse metoder er forenklet, for i modsætning til ordningen med indtægts 
opdelingen i virksomheder, hvis omsætning overstiger 3 0 0 .0 0 0 £ (metode 
nr. 4), tages der ikke hensyn til lagerændringer. Dog kan der selv for 
disse virksomheder gøres en metode gældende, der ikke tager hensyn 
hertil.
Disse regnskabsføringsmetoder for detailhandel er ikke egentlig en 
mekanisme, der specielt gøres gældende over for mindre virksomheder.

a v/  10/ o e  u k.
AFCIFTCFH1TACELSECC 1 CSAD7 13 ! liIÏ£ ? T E L 5 : A F  AFGIFTES * :  l a n d e , b o s. ik k e  h a r  nogcr. 6ta n d a rd o rd r.in g
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- — --------------- — — — 1
A f
g i f t s f r i t a g e l s eG ra d v is  n c d c i t t e l s e  
a f
a f g i f t e nV irk so m h edF r a d r a g s r e t  .  O v e r f ø r s e l a f  f r a -  
f o r  d r a g s r e t  t i l  a f -  
indeS-.-nde nom s - i  £ i f t s p l  ! £ t i c o v -jnflerV a lg r e t med 
h e n s y n  t i l  d en 
n o rm a le  o rd n in gF a k t u r e r i n g
a f
□o m senRe ^ s k a b s ­
f o r p l i g t e l s e rA n g iv e ls e rA n ta l
m in d re
v irk s o m h e d e rh e d e r u r.d e r d en 
n o rm a le  o rd n in g
: v ; ; — ;DØ ru itr.ir.g  r i  w .C O O  E ’ ( S . 400 3CU) 
i n k l u s i v e  a f g i f t  i  d e t  f o r e g å e n d e  
å r  (7.50f<  SGU e k s k l u s i v e  a f g i f t )  
o g  a n s l å e t  o m sæ tn in g  r å  1 0 0 . O O C · H* 
(4 2 .3 0 0  LCV) i n k l u s i v e  a f g i f t  i 
d e t l i b e n d e  å r .C u i t r . i n g  p i  op t i l  c C . 0 0 0  D". 
(2 5 -4 0 0  ECU) i d e t  lø b e n d e  å r .Al v irk s o m h e d : s a l g  og 
t  j e r .e s t e y d e l s e r .A f g i f t s -  A f g i f t s f r i t a g e l s e :  
f r i t a g e l s e :  n e j  n e j  
G ra d v is  , G ra d v is  n e d s æ t t e l s e  
n e d s æ t t e l s e  a f  ' a f  a f g i f t e n :  j a  
a f g i f t e n :  j aJ a , f o r  m in d s t 
5 å r  a d  g a n g e n .A f g i f t s f r i t a g e ] s e :  
n e j
G ra d v is  n e d s æ t t e l ­
s e  a f  a f g i f t e n :  j aA f g i f t s f r i t a g e l s e :  
a n g i v e l s e  a f  in d ­
t æ g t e r
G ra d v is  n e d s æ t t e l s e  
a f  a f g i f t e n :  n o rm a­
l e  f o r p l i g t e l s e r .M å n e d lig e , k v a r ­
t a l s v i s e  e l l e r  å r ­
l i g e  a l t  e f t e r  d e t  
a f g i f t s b e l ø b ,  d e r  
s k a l  b e t a l e s .A f g i f t s f r i t a g e l ­
s e :  ? . 0 0 0  v i r k -  
so m h ed er c e d  en
r e m ; ’ ·.. G ra d v is  1  
a f ~ i f t ° n  tn o .0 0 01.6 9c. 0 0 0
( e k s k l .  s t a n ­
d a r  d s a t s l a n d -  
_ b r u g e r e ) ,  
e a s s t t e l s e  a f
1 0 . 0 0 0  k r .  ( 1 . 2 2 0  5CU) e k s k l u s i v e  
a f g i f t  p r .  to lv m å n e d e r s  p e r i o d e .-Al v irk s o m h e d : s a l g  og 
t  j e r .e s t e y d e l s e r .N e j ' ' e *N e j N e j O p b e v a rin g  a f  
k ø b s -  o g  s a l g s ­
f a k t u r a e r  i  5 å rI n t e t A f g i f t s f r i t a ­
g e l s e :
k e n d e s  ik k e .2 1 5 .0 0C '
e ir e n e d e  
•:c:;czhj  o z fA n s lå e t o m sæ tn in g  p å  1 7 .0 0 0  C  
(30.7CC- EC'J) e k s k l u s i v e  a f g i f t  i  
d e t  lc b e r.d e  å r .-L e v e r in g  a f  a f g i f t s p l i g t i g e  
g o d e r o g  t j e n e s t e y d e l s e r .N e j S e j J a N e j I n t e t I n t e t Af g i f t s f r i t a -  
g e l s e :  
k e n d e s  ik k e1.0?r..OCO
7 HL A 2iDA l t  e f t e r  v irk s o m h e d :
-  3 0 - 0 0 0  £  e k s k l u s i v e  a f g i f t  
( * 3 .7 6 0  ECU)
- .1 5 . 0 0 0  £  e k s k l u s i v e  a f g i f t  
( 2 1 .8 5 0  ECU)
O m sæ tning i  der. lo b e n d e  p e r i o d e .--  S a lg  a f  v a r e r  t i l  n u l s a t s  
e l l e r  n e d s a t  s a t s
—  t j e n e s t e y d e l s e r .| N e j
i
|J a N e j O p b e v a rin g  a f  
k ø b s f a k t u r a e r .I n t e t A f g i f t s f r i t a ­
g e l s e :  9 . 0 0 0
n i
h e r u n a e r  3 * 4 0 0  
> 1 0 .0 0 0  ECU8 7 .0 0 0
LUXEG jOURG*O m sæ tn in g  p å  2 0 0 .0 0 0  l f r  
( 4 .6 0 0  ECU) e k s k l u s i v e  a f g i f t ,  
i  d e t  f o r e g å e n d e  å r .K ellern  2 0 0 . ODO o g  1 m io  l f r .  
( 4 .0 0 0  o g  2 0 .0 0 0  ECU) m ed en 
m aks imams t  i l t a g e b e  t  a l i n g  p å  
8 . 0 0 0  l f r /A l v irk s o m h e d : s a l g  og 
t j e n e s t e y d e l s e r ,  h e r u n d e r  
la n d b r u g s v ir k s o m h e d .A f g i f t s ­
f r i t a g e l s e :  n e j  
G ra d v is
n e d s æ t t e l s e  a f  
a f g i f t e n :  j aA f g i f t s f r i t a g e l s e :
n e j
‘G ra d v is  n e d s æ t t e l s e  
a f  a f g i f t e n :  j aJ a , 5 å r . A f g i f t s f r i t a g e l s e :
n e j
G ra d v is  n e d s æ t t e l s e  
a f  a f g i f t e n :  j aN o rm a le . . A f g i f t s f r i t a g e l s e : 
In g e n .
G ra d v is  n e d æ s t t e l s e  
a f  a f g i f t e n :  j a ,
å r lim e.Af g i f t  s f  r i  t a g e l —  
s e :  350 3 ,5 <
C -radvis n e d s æ t­
t e l s e  a f  a f g i f t e n  
1~^= 11413*770
B . LOFTER POR SKYLDIG AFGIFT
FRANKRIG 1 .3 5 0  f f r .  o a  å r e t  ( 2 0 0  ECU) 
f a r  a f s k r i v n i n g  a f  n o s s e n  p å  
a n l æ g s a k t i v e r .-  G e n e re l n e d s æ t t e l s e :  
m ellem  1 -3 5 0  og 5 * ^ 0 0  f f r .  i 
a f g i f t  t i l  b e t a l i n g  ( 2 0 0 o g
e c ü ) .
-  S p e c i e l  n e d s æ t t e l s e :  
m a lle s  I . 3 5 0  o g  2 0 . 0 0 0  f f r .
( 200 o g  3. OGO ECU) i  a f g i f t  
t i l  b e t a l i n g  f e r  a f s k r i v n i n g  
a f  momsen p å  a n l æ g s a k t i v e r .V irk so m h ed  h e n h o re n d e  u n d e r 
s ta n d a r d o r d n in g e n : u n d ta g e n  
e je n d o m c riT g lin g , u d l e j n i n g  
a f  m a t e r i e l  e l l e r  g o d e r, 
im p o rt og l e j l i g h e d s v i s e  
f o r r e t n i n g e r  o g  v irk s o m h e ­
d e r ,  d e r  u d ø v e s  a f  s e l s k a b e r ,  
som e r  u n d e r g i v e t  s e l s k a b s ­
b e s k a t n i n g .J a . J a J a Som f o r  s t a n d a r d -  
o r d n in g e n .Som f o r  s t a n d a r d -  
o rd n in g e n .A f g i f t s f r i t a ­
g e l s e :  9 8.OOO 
C ra d v is  n e d r t t -  
t e l s e  a f  a f g i f ­
t e n :  4 3 6 .0 0 01 .9 0 0 .0 0 0
•  ' -2 .C ;C  h f  1 . cm å r e t  ( ', ?0 ECU) " e lle m  2.C5C· c g  4 . 1 5 0  h i l .
( “ ?c- ** l.iC C  3C*J). s a l g  og t j e n e s t e y d e l s e r  
f o r e t a g e t  a f  f y s i s k e  
p e r s o n e r .J a J a J a , n e d " ir .d r e  d e r 
e r  g i v e t  d i s p e n s a ­
t i o n ,  d e r  u e d f e r e r  
ta b  a f  r e t t e n  
■ • . '• r t i l .Son u n d e r der. n o r ­
m ale o r d n in g , med­
m in d re  d e r  e r  g i ­
v e t d i s p e n s a t i o n ,  
n e r i.-.-d rire r ta b  
a f  r e t t e n  h e r t i l .Å f r i f t s f r i i a f f e l -  
s o : 2 5 .0 0 0  *4
t e H c  a f  a f g i f ­
te r .: '»f.OOC l£N4 1 6 .0 0 0
I

Ændringer i de fastsatte granser under særordningerne fo r mindre virksomheder siden ikrafttræden af en MOMS-orching
Dato FritagelsesgrænseGrænse fo r gradvis ned­
sættelse af afgiften Standardsatsgrænse
Tyskland 1.1.68
1.1.80 (dato fo r ikrafttræ ­
den af 6. d ire k tiv )D M  12.000 (kumulativt a fg ifts ­
system)
D M  20.000 (foregående års om ­
sætning in c l. M O M S )D M  60.000 (kumulativt system -  
a fgiftssats 4% )
D M  60.000 (omsætning i indevæ­
rende år)D M  100.000 (foregående års omsætning) 
fo r visse virksomheder og typer af 
a k tiv ite te r
Belgien1.4.73
1.4.78
1.1.76
1.4.78Udligningsafgift:
Bfr 2.000.000 e lle r 3.000.000) ) afhængig 
Bfr 2.500.000 e lle r ) , af 
Bfr 4.500.000 ja k tm te t
Standardsats- Bfr 10.000.000 
beløb: Bfr 15.000.000
Frankrigin d til 1.1.78
1.1.78
uændret F F  1350 i a fg iftF F  1.350 t i l  F F  3.500 e lle r 
13.500 (udtrykt i a fg ift)
F F  1.350 t i l  F F  5.400 e lle r 
F F  20.000 (udtrykt i a fg ift) 
afhænqig af a k tiv ite tF F  150.000, F F  175.000 e lle r F F  500.000 
afhængig af a k tiv ite t
Irland3.9.73
1.3.79 (6. d ire k tiv ) 
1.1.82£ 12.000 -  6.000 e lle r 
£ 1.800 afhængig af a k tiv ite t 
£ 18.000 -  9.000 e lle r 
£ 3.000 afhængig af a k tiv ite t 
£ 30.000 -  15.000 - " -
Storbritannienforud fo r 6. d ire k tiv
1.3.79 (6. d ire k tiv ) 
1.1.82£ 7.500 
£ 7.500 
£ 10.000 
£13.500
•  £ 15.000 f 1 7 mn
Luxembourg1.1.72
1.1.80 (6. d ire k tiv )L fr 100.000 
L fr 200.000100.000 -  1.000.000 
200.000 -  1.000.000
Nederlandene 1.1.77
1.1.79 (6. d ire k tiv )HFl 2.050 udtrykt i a fg ift 
uændretHFl 2.050 -  HFl 4.150 
uændretIngen standardsatsordning fø r ikrafttræ ­
den af 6. d ire k tiv
Danmark1.7..73
1.10.78 (6. d ire k tiv )Dkr 5.000 
Dkr 10.000
Ita lie n1.1.78
1.1.79 6. d ire k tiv )iL it 6.000.000 
uændret

-  49 -
a f bestemmelsen om a t virkso m h e de r med en omsætning 
tages i b e tra g tn in g  ved beregningen a f egne mom sindtæ gter
Medlemsstater, der ikke anvender nogen fritagelse
Belgien
Ita lie nAlle mindre virksomheder er a fg ifts p lig tig e  (standardsatsordning e lle r u d lig n in g sa fg ift). Udelukkelse på basis af omsætningens størrelse 
af virksomheder under 10 000 EC U , der sælger t i l  endelige forbrugere
Medlemsstater, der anvender frita ge lse  under 10 000 E C U  fastsat efte r omsætning
Danmark Virkningen af residualafgiften opstået på grund af fritagelsen(ander 10 000 ECU)er ladt ude af betragtning. For beløbet mellem f r it a ­
gelsen og 10 000 ECU; fradrag af værdi tilvæ ksten svarende t i l  salget t i l  ik k e -a fg ifts p lig tig e  personer
Medlemsstater, der anvender frita ge lse  fastsat e fte r afgiftsbeløb
Frankrig Fritagelsen anses fo r at være lig  m ed 10 000 E C U . Der er ingen resicbialafgift -  ingen justeringer er nødvendige
HollandFritagelse m ed fradrag og fakturering a f moms: Ingen residua la fg i f t ;  Mindre virksomheder under 10 000 E C U  er blevet id e n tific e re t -  
fradrag af værdi t i  Ivækst svarende t i l  salg t i l  ik k e -a fg ifts p lig tig e  personer. Fritagelse uden fradrag e lle r-fa ktu re rin g  af moms: 
virkninapn af resirkialafoiftpn pr ladt udp af hptraatnina. - --------------- .------------------------------ - ------ -------------------------------------
Me
dlemsstater, der anvender frita ge lse  over 10 000 E C U
Storbritannien Kompensation fo r frita g e ls e  over 10 000 E C U  -  genindlemmelse i grundlaget fo r værdi tiIvæ ksten, der svarer t i l  salget t i l  ik k e -a fg ifts p lig tig e  
personer -  nedsat m ed residualafgiften opstået ved salget t i l  a fg ifts p lig tig e  personer. Virkningen af resid ja la fg iften  opstået som  
Irland følge af fritagelsen (under 10 000 E C U ) -er ladt ude af betragtningCX/ersiqt I I I
•  Anvendelse i m edlem sstaterne 
på m indre end 10 000 ECU ik k e
Tyskland For omsætningen mellem fritagelsen og 10 000 E C U : kompensation kræves ikke. Virkningen af residualafgiften opstået på grund af fn ta g e l-
Luxerrbourg sen (und6 1 - 10 000 EC U ) er ladt ude af betragtning ______ __________________________  '_____________ _______ .___________
NB
: Situationen, som  den er i opgørelserne over egne indtægter fo r 1979, undtagen fo r Tyskland, Luxembourg og Irland, hvor opgørelserne 
fo r 1980 er anvendt. ,
f

-  50-
O v e rs ig t IV
K o lle k t iv  s ta n d a rd s a ts -o rd n in g  i B e lg ie n  
A d m in is tra tiv e  re g le r
D e ta ilh a n d le re , d er e r o m fa tte t a f s ta n d a rd s a ts -o rd n in g e n , p ib yd e s a t opbevare:
1) en k ø b s jo u rn a l i overensstem m else med d e t eksem pel, d er e r v e d la g t de "Spe­
c ie lle  b e ste m m e lse r". V arernes k ø b s p ris  m å fo r d e le s  og o v e rfø re s  t i l  de 
k o lo n n e r, der h e n v is e r t i l  de f o r s k e llig e  g ru pp e r a f v a r e r , s p e c ific e r e t
i " S p e c ie lle  b e ste m m e lse r". T o ta lb e lø b e n e  f r a  d is s e  k o lo n n e r o v e rfø re s  fo r  
hver a fg ifts p e r io d e  t i l  kolonne 3 i b e re g n in g sske m a e t;
2) e v e n tu e lt en d e t a lje r e t  o p g ø re ls e  o ve r su pp le re nd e  f o r t je n e s t e r  h id rø re n d e  
f r a  s p e c ie lle  k ø b s v ilk å r ;
3) e v e n tu e lt en s a lg s jo u rn a l vedrø rende de le v e ra n c e r, f o r  h v ilk e  d er u d s te ­
des en fa k tu r a . De i d is s e  fa k tu r a e r  in d e h o ld te  r a b a tte r  s k a l frem gå a f en 
s e p a ra t kolonne f o r  hver k a te g o ri a f v a r e r , d er e r u n d e rg iv e t samme a f g i f t s ­
s a ts ;
4) e v e n tu e lt ku n d e ko n ti e l l e r  andre dokum enter, d er e r nødvendige f o r  at 
u da rb e jd e  den å r lig e  o p g ø re ls e  o ve r le v e ra n c e r t i l  andre a f g i f t s p l i g t i g e  
(lo vb og e ns a r t ik e l 50, §1, s t k . 5 ) ;
5) e v e n tu e lt en in d tæ g ts jo u rn a l vedrø rende le v e ra n c e r a f v a re r og tje n e s te y d e l­
se r t i l  p riv a tp e r s o n e r , som ik k e  e r o m fa tte t a f s ta n d a rd s a ts -o rd n in g e n .
Et beregningsskem a, som få s  hos a d m in is tra tio n e n  ( j f .  b ila g  I I ) ,  s k a l vedlægges 
den p e rio d is k e  a f g if t s a n g iv e ls e .  D e tte  skema u d fy ld e s  i overensstem m else med 
de a n v is n in g e r, d er e r g iv e t i " g e n e re lle  b e ste m m e lse r/7 3 " og i de " s p e c ie lle  
bestem m elser" vedrø rende den s e k to r , som den a f g i f t s p l i g t i g e  person t i l h ø r e r .
D e ta lje r e t o p g ø re ls e  o ve r su p p le re nd e  f o r t je n e s t e r  h id rø re n d e  f r a  s p e c ie lle  
-k ø b s v ilk å r ,  _____________________ ,  ___________________________
—
DatoIn d s k r iv e ls e s -  
n r . i købs- 
j o u rn a lA rte n  a f 
s p e c ie  I le  
k ø b s v iIk å rK ø bsp ris S upplerende fo r tje n e s te  -  
a f g i f t s p l i g t i g  med en s a ts  på:
6% 17% 25% + 8%  (1
(1) S p e c ie l lu k s u s a f g if t

ô X
sats
m
satsC id e n ti f i k a t i onsseddel piklæ bes h e r)
Navn .............................................
Adresse ......................................
V ir k . n r ......................................O v e rs ig t IV
B e lg ie n
B eregni ngsskema 
S ta n d a rd s a ts o rd n in gB ila g  t i l  a n g iv e ls e n  f o r  ___  k v a r ta l 19.,
In
dkøbs- 
p r fs
11
12
13
14
32
33
34
35
41
42
43
44
49Koef f  
e n te rE ta 
i c i -  isat
lta n d a rd  
ts  -  orn­
a t n i n g 
.(3 x 4)T o ta lS p e c ie l le  
købsvi l -  
kårT ra n sa ki i -  
aner uden' 
s ta n d a rd -' 
s a ts  b a s is
8F ra træ k­
kes : . 
r a b a tte rI  a lt  
(6+7+8 
-9 )
10A f g i f t s p l i g t i g
værdi
11Sats
12
a n fø re s i a n g iv e l-  
sens r u b r ik  D 1 _ _
x 6
X
a n fø re s  i a n g iv e l­
sens r u b r ik  03
x 17X
a n fø re s i a n g iv e l­
sens r u b r ik  04
x 25XM O M S  t i l  
betaling 
(11 x 12)
D  x 8 X
I a l t  A + B + C
a n fø re s  i a n g iv e l­
sens r u b r ik  12anføres i angi­
velsens rubrik 
11
L æ s emstående anvisning forinden udfyldning af beregningsskemaet

lis t *
TYPE l VIRXSCKHED j LCTT V AL CHILI CU ID REQiolCAB ANGIVELSE APCIFTEBETALINC FRADRAGSRETFA/CT'JR ISING
SETLICÊ'JTATUSXEDREGNING AF f  | -------------------- “-----------------------------------; ----------------
LA
CERSIDfOLIMlMC ! XZXANIiLVE. I 3ERSGNINC2CRUin3LAC ! *
BEL Cl Si 1) Kompenserende 
a f g if t«  s ta r.d a rd - 
b e re .y im j a f  S s r -  
v æ riisn  p i grund­
la g  a f In p u t.
2) G enerelle a ta n -  
d ard o rd n in g er a f -  
ta r  s tø r r e  a k ti­
v ite ts s e k to r e r . 
S p a c le ll«  s ta n -  
d ard crd n ln g er fe r  
v isaa sp e c ifik k e  
a k t i v i t e t e r .V isae se ih a n d —  ; Å r lig t indkøb 
la n d e , d e r | e k sk lu siv e  a f -  
a a lg v r u fo rø d - g '.f t p i 4,5 
lad e v a re r t i l  i e l l e r  * ,5  a io  
fo rb ru g e re n  ■  b f r .  (d e t fo ­
oden fo r a r b e jd - j regåer.de I r )  
n in g .
Segr^siBede a k - C feaatning ek a- 
t i v i t e t a f o r n e r r  k lu s iv e  a f g i f t  
fø d e v a re r, be—  p i 15 a io  b f r . 
klæ dning, a v i­
s e r , c a f e d r i f t ,;  
f r i s o r o r ,  sko­
m agere, la g a r 
*og a p o te k e re .
iOrdning xed en—  
d ajiy ld ig  valg­
m ulighed fo r 
stan d ard  ordn in­
gen e l l e r  den 
norm ale ord­
nin g .
V algsulighed 
fo r den norxala 
o rdning fo r 
m indst 2 å r . 
Mulighed fo r a t 
vende tilb a g a  
t i l  s ta n d a rd - 
ordningen.o ju -lig t i d e n tif ik a ­
tionsnum m er. AnuegnLng 
cm tilb a g e b e ta lin g  
vedrørende in v e s te r in ­
g e r. Fakturabog fo r 
kab og s a lg .
Pakturabog f o r  kab 
( e f t e r  en given model) 
og s a lg .
O v ersig t over in v e s te ­
r in g e r  f o r d e l t  e f t e r  
s a t s .  O pgørelse a f 
y d e r lig e r e  overskud. 
Indtæ gtabog ved ru ren —  
do virksom hed uden 
f o r  stan d ard o rd n in g o n . 
Berocyiing3skeca ved- 
raren d e 3 tan d ard o u - 
a stn in g e n .1 å r l i g  a n g i­
v e lse  a f  in d -
\ Å rlig  a n g ;-, 
v a ls - a t a a lg  
t i l  a f g i f t s ­
p lig tig « .
1 å r l i g  a n g i­
v e lse  a f  s ta n ­
dard gru n d lag .' t .
over a f g i f t s -  
p lig tig e  kun­
d er.P o re ta g e s a f  Udelukkende fo r 
ltsv e ru n d -re n . b o m  p i  in v e ste ­
r in g e r . Por re ­
t t e n s  vedkommen­
de« sta n d a rd b e ­
re g n in g  a f  = s r -  
v a rd io n .
A  c c n to -b e le b  J a , no rm alt, 
h v e rt k v a r ta l.N ej, sen fa k tu re ­
r in g  a f den kompen­
seren d e a f g i f t  s f te  
anmodning fr a  la v e ­
r e r  t i l  a f g i f t s ­
p lig tig «  kunder.
J a , h v is dor e r 
ta lo  om  s a lg  t i l  
a f g i f t s p l i g t i g « .
.ly s is k e
p erso n er
e l l e r  p e r-
so n u aL k ab er,
heru n d er a n -
p a r ta e ls k a -
b e r.
Id eo .Pormodes a t  
s t a r t . '
Formodus a t 
•rare kon­
s t a n t ,  med­
mindre der 
fo re ta g e s  
en o p g ø rel­
s e .P ro c e n ts a ts  f o r  fo rh ø je ls e  fo r 
de indkøb (heru n d er im port -  
b o r ts e t f r a  in v e aterm g ag o d er 
og tje n e o te y J u ljQ r)', la v e ru n -
M u ltip i ilcut ion a f indkøb og
a r b e jd s tid  med k o e ffic ie n te n  
f o r  avancen. Krav om  en f o r ­
d e lin g  p i grupper e f t e r  s a ts  
og av an cer.
T ilp a s n in g e r i fo rh o ld  t i l  
r a b a t t e r  e l l e r  y d e rlig e re  
overskud (d ir e k te  s a lg ) .1 5i a f den T aktureredv coma i  
t i l  6% j  
ï ï £  a f dan fa k tu re re d e  moes 1
•-<i \rf.
' ■
K o e ffic ie n te r, d e r f ø j t o e t t e s  i 
lacotm  oed c rh v e rv Jo rg a n i jo— j  
tio n e rn o  i de å r lig «  hranc:.*- 
p r o f ilo r , cg sc a  unveudeu p i ' 
indkøbene fo r a t  n i fr« a  t i l  ' 
standardoaeæ tn in g en . '
TYSKLAND S tan d ard o rd n in g  
fo r fra d ra g .
"C «nnem snit33at3M ,
d e r v a r ie r e r  e f t e r  
a k tiv ite te r n e .V isse a k t i v i t e ­
te r«  d e ta ilh a n ­
d e l, håndværk, 
l i b e r a l e  e r ­
h v erv .Omsætning < 
100.CO O  D M  det 
foregående i r .O rdning ned 
valgm ulighed.Ingen a n g iv e lse  a f 
s a lg  e l l e r  indgående den norm ale 
o rd n in g .Som under den J a , a ta n d a rd - 
n o rn a le  o rd n in g  fra d ra g .
(m d l.) ø v t. Norm alt fra d ra g  
k v a r ta ls v is , a l -  f o r v i 3ba j,y r- 
f r e n t  om aøtning« d e r o g vi33e 
e r  6000 D M  dwt a f g i f t s p l i g t l -  
foregåonde å r .Ja P yaiske 
p erso n o r 
e l l e r  
p e rso n - 
se ls k a b e r 
(in g e n  be­
grams n in g )In p u t a v a re r t i l  an s ta n d a rd - 
an d el a f  omsætningen, der 
v a r ie r e r  e f t e r  a k t i v i t e t .Den a f  den m indre virkscmnod 
f a k tis k  r e g is tr e r e d e  om sat-
ITALIEN S tandard ordn in g 
fo r fra d ra g , der 
v a r ie r e r  e f t e r  
a k t iv ite te r n e .V isse a k t i v i t e ­
te r«  d e ta ilh a n ­
d e l, mellem­
mand, hindvæ r—  
k e re , l i b e r a le&  a io  l i r e O rdning aed 
valg au lig h ed  
fo r u n d erg iv el­
se a f  den n o r­
male ordning.S alg s jo u rn a l. Å rlig t (som 
under den n o r­
male o rd n in g ).K v a r ta ls v is . j a , s ta n d a rd ­
fr a d r a g .N ej. A lle virksom ­
h ed er u a n se t 
dena r e t l i g e  
s ta tu s  
(undtagen 
håndvæ rkere)Formodes f in p u t s v a re r t i l  en s ta n d a rd - 
k o n s ta n t. |a n d e l a f  om sætningen, d e r 
^ v a r ie r e r  e f t e r  a k t i v i t e t .
'Den a f  den a in d re  virksom hed 
f a k tis k  r e g is tr e r e d e  omsæt—  
n in g .
! I t
■  — r f -
INDIVIDUELLE 3T1NDARD0RDNINGSR
B E L  C l  H f In d iv id u e l a ta n -  
d ardordn m g  fo r 
s a r l i g ·  a k t i v i t e ­
t e r  med h e n b lik  p i 
f a s ts æ tte ls e  a f 
den sk y ld ig e  moms.A k tiv ite te r , 
d e r ikke kon 
in d g i under dan 
norm als ord­
n in g .Omsætning ek s­
k lu s iv e  a f g i f ­
t e r  p i  15 mio 
b f r .O rdning e f t e r  | j  
dan a f g i f t s p l i g - j  1  
tig e s  anm odning.j 1  
V algm ulighed aedi !  
hensyn t i l  den 1  | 
norm ale o rd n in g . j jM ånedlige J a  
a  co n to b elø b  
å r l i g  re g u le ­
r in g .Ja F y sisk e
p e rso n e r
e l l e r
p e rs o n -
s e ls k a b e r.M ulig, h v is 
d e r fo r e ­
ta g e s  en 
o p g ø re lse .
r n r ø i c In d iv id u e l e ta n —  
dard o rd n in g  fo r 
fa s tlæ g g e ls e  a f 
den sk y ld ig e  moms 
(fo rb u n d e t aed en 
o rd n in g  fo r a fg ifts­
f r i t a g e l s e  og fo r 
g ra d v is n ed sæ ttelse 
a f  a f g if te n  ved 
n ettoaom a under a t 
bestem t b e lø b ).Al virksom hed 
undtagen im port, 
le jlig h e d s v is e  
f o r r e tn in g e r , 
ejendomsmag—  
lin g , u d le jn in g  
a f  goder e l l e r  
m a te r ie l.500.000 f f r .  
fo r s a lg  og 
r e s ta u r a tio n s -  
og h o te lb r a n -
150.000 f f r .  
fo r tje n e s te ­
y d e ls e r .O rdning med 
valgm ulighed. 
H id e a rld ig  v a lg ­
m ulighed fo r un­
d e rg iv e ls e  a f 
dan normale 
ordn ing.O pbevaring a f  f a k tu -  Å rlig  a n g iv e l- 
r& er. 1  se a f  omsat—  
Indkøbe jo u rn a l. |n in g e n , indkøb, 
In d ta g tsb o g  f o r  tje n e —1  g e n e ra la e k o 3 t- 
e te y d e ls ø r. In in g e r og
in v e s te r in g e r .
iK v a rta ls v is  ø l -  
l e r  m ån ed lig t! 
1 /4  e l l e r  l / l 2  
a f  a f g if te n  i 
d e t fo reg åen d e 
å r .Ja F y sisk e
p e rso n e r
a l l e r
p e rs o n -
s e ls k a b e r.M ulig, h v is 
d s r  f o r e ­
ta g e s en 
o p g ø re ls e .I n d iv id u e l f a s tlæ g g e ls e , fo re ­
ta g e t a f  m yndighederne f o r  en 
p e rio d e  p& 2 Å r, af^den n e t t o -  
moos, d e r s k a l b e ta le s , på 
b a s is  a f  den b e ta lin g s p lig tig e s  
a n g iv e ls e r  og a f  branchepro—  
f i l e r .-  bereg n in g  a f  omsætningen ug 
bruttoaom sen
-  a n a lle t f r a d r a g  a f  moms på 
indkøb og gen eralo m k o stn in g er 1
-  ev e n tu e l a f g i f t s f r i t a g e l s e  j  
e l l e r  g ra d v is n e d a a tte ls s  a f  !  
a f g if te n  !
-  3kønsoss3ig a n u lå tilsa  a f  m o<t—  ;  
sen p i in v e s te rin g e r.
ITALIEN B eregning a f en 
v e je t gennem snits—  
s a ta  f o r  mama p i 
indkøb i  t i l f a l d e  
a f  b rug a f  f l e r e  . 
sa tse r«  anvendelse 
a f  denne vejede 
gennem anitesata p i 
indtag-tam # t i l  be­
stem m else a f  b r u t-  
tomomsen.D e ta ilh a n d e l
a le n e .6 mio l i r e .  i O rdning oed 
| valgm ulighed.
,  V algm uligned fo r 
| u n d e rg iv e lse  a f 
:  den normale 
| o rdning.
1
jR e g is tre rin g  a f 
indkøb og in d ts g te r .Hvert k v a r ta l 
e l l e r  h v u rt 
h alv e å r .K v a rta ls v is
a l l e r
h a lv å r lig .Nej Fy« lake 
p erso n e r 
og s e ls k a b e r.Formodes
k o n s ta n t.I n d iv id u e l bere& iin g  a f  gen—  
n e m a n itssa tse n  fo r a t  nå frem 
t i l  bruttom om aen, d e r e f t e r  
a f s k riv n in g  a f  s t a n d a r d f r ø  
d ra g e t a f  indgående moms.
I opd elin g en  a f omsa tn ingen ud 
f r a  indkøbene e f t e r  s a ts  tag es 
d e r ikke ohnayn t i l  av a n o e fo r- 
s k ø lie  e f t e r  s a ts .CannenunitSB ats »
tndrie.-.do ir.otr3 n i -.jidkeb i
Denne s a ts  anvendes p i in d tø g - 
te m e  ek sk lu siv e  a f g i f t  t i l  be­
stemmelse a f  don udgående moms.
1
IBLAND B eregning a f  en 
v e je t g an n em sn its- 
s a ta  f o r  mees p i 
indkøb i  t i l f a l d e  
a f  b rug a f  f le r e  
a a ts e r i anvendelse 
a f denne vejede 
g a e n e o s n its e a ts  p i 
in d tæ g tern e t i l  be­
stem m else a f  b r u t­
to® omsen.SmAha n d ie n d e . Der fin d e a  f l e ­
re  o rd n in g u r, 
‘d e r a fh a n g e r af 
© m aatningm i
-  < 1 0 0 .0 0 0  C
-  > 300.000 tO rdning med 1  
valjpsulighud.
i
1
.  ji Ja
I
1
1
11Ja J a , men 
under v isu e  
o rd n in g e r.O pdeling a f omo-atningen aellem  
de f o r s k e llig e  s a ts e r  ud f r a  
en f o rd e lin g  a f indkøbene in ­
k lu s iv e  a f g i f t  enten«
-  uden hensyntagen t i l  av an ce- 
f o rs k e lle n e  e f t e r  a a ts
—  e l l e r  under hensyntagen t i l  
d is s e  f o r s k e lle .