MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG REVISIONSRETTEN ENDELIGT ÅRSREGNSKAB FOR 8., 9. OG 10. EUROPÆISKE UDVIKLILNGSFOND FOR REGNSKABSÅRET 2011 /* COM/2012/0435 final */





INDHOLDSFORTEGNELSE ATTESTERING AF REGNSKABER. 2 GENNEMFØRELSE AF EUF'S RESSOURCER OG REGNSKABSAFLÆGGELSE. 3 DEL I -. EUF'S ÅRSREGNSKABER: MIDLER FORVALTET AF EUROPA-KOMMISSIONEN. 8 1......... ÅRSREGNSKAB FOR 8., 9. OG 10. EUROPÆISKE UDVIKLINGSFOND. 9 1.1...... 8., 9. OG 10. EUF: AGGREGERET BALANCE, RESULTATOPGØRELSE, PENGESTRØMSOPGØRELSE OG OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER. 9 1.2...... 8. EUF: BALANCE, RESULTATOPGØRELSE OG OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER 13 1.3...... 9. EUF: BALANCE, RESULTATOPGØRELSE OG OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER 16 1.4...... 10. EUF: BALANCE, RESULTATOPGØRELSE OG OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER 19 1.5...... BEMÆRKNINGER TIL ÅRSREGNSKABET FOR 8., 9. OG 10. EUF. 22 2. ....... BERETNING OM DEN FINANSIELLE FORVALTNING. 44 2.1...... BEVILLINGER. 48 2.2 ..... KONSOLIDEREDE REGNSKABER. 51 2.3...... ANDRE FORVALTNINGSOPLYSNINGER. 56 DEL II - EUF'S ÅRSREGNSKABER: OPGØRELSE OVER INVESTERINGSFACILITETEN. 57 3......... OPGØRELSE OVER INVESTERINGSFACILITETEN. 59 3.1...... OPGØRELSE AF TOTALINDKOMST FOR DET ÅR, DER SLUTTEDE 31. DECEMBER 2011. 59 3.2...... OPGØRELSE AF FINANSIEL STILLING PR. 31. DECEMBER 2011. 60 3.3...... OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I BIDRAGYDERNES MIDLER. 61 3.4...... PENGESTRØMSOPGØRELSE FOR DET ÅR, DER SLUTTEDE 31. DECEMBER 2011. 62 3.5...... BEMÆRKNINGER TIL ÅRSREGNSKABET. 63 BILAG TIL DEL I - KAPITEL 2 (BERETNING OM DEN FINANSIELLE FORVALTNING): SITUATIONEN PR. LAND OG INSTRUMENT. 92 ATTESTERING AF REGNSKABER Årsregnskabet for 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfond for regnskabsåret 2011 er udfærdiget i overensstemmelse med afsnit VIII i finansforordningen for 10. Europæiske Udviklingsfond og de regnskabsmæssige principper, regler og metoder, der er beskrevet i bilaget til årsregnskabet. Jeg anerkender mit ansvar for udarbejdelsen og fremlæggelsen af årsregnskabet for 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfond i overensstemmelse med artikel 125 i finansforordningen for 10. Europæiske Udviklingsfond. Jeg har fra den anvisningsberettigede og fra Den Europæiske Investeringsbank, som garanterer pålideligheden heraf, modtaget alle de oplysninger, der var nødvendige for udarbejdelsen af regnskabet, som viser Den Europæiske Udviklingsfonds aktiver og passiver og budgetgennemførelsen. Jeg attesterer herved, at jeg på grundlag af disse oplysninger og den kontrol, jeg har anset for at være nødvendig for underskrivelsen af regnskabet, har rimelig sikkerhed for, at regnskabet på alle væsentlige punkter giver et retvisende billede af Den Europæiske Udviklingsfonds finansielle stilling. [underskrevet] Philippe Taverne Regnskabsfører GENNEMFØRELSE AF EUF'S RESSOURCER OG REGNSKABSAFLÆGGELSE 1. BAGGRUND På udviklingsområdet samarbejder Den Europæiske Union med en lang række udviklingslande. Hovedformålet er at fremme den økonomiske og sociale udvikling med det særlige mål på lang sigt at reducere og afhjælpe fattigdommen i modtagerlandene ved hjælp af udviklingsstøtte og teknisk bistand. Med henblik herpå udarbejder EU i samarbejde med partnerlandene samarbejdsstrategier og afsætter de finansielle midler, der er nødvendige til deres gennemførelse. EU-midlerne til udvikling kommer fra tre kilder: – EU's budget – Den Europæiske Udviklingsfond – Den Europæiske Investeringsbank. Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) er det vigtigste støtteinstrument i EU's udviklingssamarbejde med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-landene) og i de oversøiske lande og territorier (OLT). Fonden blev oprindelig oprettet ved Romtraktaten af 1957 for at yde faglig og finansiel bistand, oprindelig til de afrikanske lande, som på daværende tidspunkt stadig var kolonier, og som en række medlemsstater var knyttet til historisk. EUF finansieres ikke over Den Europæiske Unions budget. Den finansieres af medlemsstaterne, har sine egne finansielle regler og forvaltes af et særligt udvalg. Europa-Kommissionen har det finansielle ansvar for de aktiviteter, der gennemføres ved hjælp af EUF-midlerne, og Den Europæiske Investeringsbank (EIB) styrer Investeringsfaciliteten. Den geografiske støtte til AVS-landene og OLT vil fortsat hovedsagelig blive finansieret gennem EUF i perioden fra 2008-2013. Hver EUF indgås som regel for en femårig periode. Siden den første partnerskabsaftale blev indgået i 1964, har EUF-programmeringsperioderne i reglen fulgt perioderne for partnerskabsaftalerne/-konventionerne. Hver EUF er reguleret af en særskilt finansforordning, hvilket indebærer, at der skal udarbejdes årsregnskaber for hver enkelt EUF. Der udarbejdes derfor et separat årsregnskab for hver EUF for den del, der forvaltes af Europa-Kommissionen. Disse årsregnskaber præsenteres også aggregeret for at give et samlet overblik over den finansielle situation for de midler, som Europa-Kommissionen er ansvarlig for. Investeringsfaciliteten blev oprettet som led i Cotonouaftalen. Den forvaltes af Den Europæiske Investeringsbank og anvendes til at støtte udviklingen i den private sektor i AVS-landene, især - men ikke udelukkende - gennem finansiel hjælp til private investeringer. Faciliteten fungerer som en selvbærende konstruktion, dvs. at tilbagebetalingerne af lån kan reinvesteres i andre aktiviteter, hvorved Faciliteten bliver selvfornyende og finansielt uafhængig. Da det ikke er Europa-Kommissionen, der forvalter Investeringsfaciliteten, indgår den ikke i den første del af årsregnskaberne - opgørelserne for den 8., 9. og 10. EUF og den tilhørende beretning om den finansielle gennemførelse. Årsregnskabet for Investeringsfaciliteten er vedlagt som et særskilt afsnit til årsregnskaberne (del 2) med det formål at skabe en fuldstændig oversigt over EUF's udviklingsstøtte. 10. EUF dækker perioden 2008-2013 og har et samlet budget på 22 682 mio. EUR. Heraf er 21 966 mio. EUR afsat til AVS-landene, 286 mio. EUR til OLT og 430 mio. EUR til Kommissionen som støtte til udgifterne til programmering og gennemførelse af EUF[1]. 2. HVORDAN FINANSIERES EUF? På Det Europæiske Råds møde den 15.-16. december 2005 blev de finansielle overslag for 2007-2013 vedtaget. Samtidig blev det besluttet, at det geografiske samarbejde med AVS-staterne ikke skulle indarbejdes i Den Europæiske Unions budget (opføres i budgettet), men at det fortsat i perioden 2008-2013 skulle finansieres ved hjælp af den eksisterende mellemstatslige EUF. Den Europæiske Unions budget er årligt, og ifølge budgetprincippet om etårighed planlægges og godkendes udgifter og indtægter for et år ad gangen. Til forskel fra Den Europæiske Union er EUF en fond med et flerårigt grundlag. Den enkelte EUF indgås ved hjælp af en partnerskabsaftale mellem medlemsstaterne og er tilknyttet en overordnet fond, der anvendes til at gennemføre udviklingssamarbejdet i løbetiden på normalt fem år. Midlerne bevilges på et flerårigt grundlag og kan derfor anvendes i hele EUF'ens løbetid. I budgetredegørelsen gøres der opmærksom på, at budgettet ikke er etårigt, idet EUF's budgetgennemførelse heri sammenholdes med de samlede midler. EUF's midler består af ad hoc-bidrag fra EU's medlemsstater. Medlemsstatsrepræsentanterne mødes ca. hvert femte år for på mellemstatsligt niveau at fastlægge det samlede beløb, der afsættes til fonden, og for at føre tilsyn med gennemførelsen. Det er Kommissionen, der forvalter fonden. For at sikre, at der er overensstemmelse mellem medlemsstaternes egen udviklings- og bistandspolitik og den fælles EU-politik, er de nødt til at koordinere deres politik med EU's politik. Indtil 2010 blev der indkaldt bidrag fra de femten deltagende medlemsstater. I 2011 blev de første bidrag til 10. EUF, hvori de 27 medlemsstater deltager, indkaldt. En del af 10. EUF's midler afsættes til uforudsete behov, men størstedelen indgår i den flerårige vejledende ramme med geografisk, men også tematisk sigte, hvilket for øjeblikket vil sige årene 2008-2013. Kommissionen har således vedtaget landestrategipapirer, regionale strategipapirer og AVS-interne strategipapirer. Der føres på årsbasis tilsyn med deres gennemførelse, og midtvejs (fra 2010 og frem) og ved afslutningen (2012) tages der stilling til strategierne. Kommissionen kan efter både de mellemliggende og afsluttende undersøgelser på EU's vegne revidere strategierne og ressourceallokeringen med henvisning til de berørte AVS-landes og -regioners aktuelle behov og resultater. Ud over ovennævnte bidrag har medlemsstaterne desuden mulighed for at indgå i samfinansieringsforanstaltninger eller at yde frivillige bidrag til EUF. 3. HVORDAN FORVALTES OG ANVENDES EUF'S MIDLER? 3.1 Driftsudgifter EUF's driftsudgifter kan inddeles i forskellige kategorier afhængig af, hvordan pengene udbetales og forvaltes. I overensstemmelse med finansforordningen forvalter Kommissionen EUF-ressourcerne efter følgende metoder: Decentraliseret forvaltning: anvendes i de tilfælde, hvor Kommissionen afhængig af den lokale situation i modtagerlandet i mere eller mindre omfattende grad uddelegerer visse opgaver i forbindelse med budgetgennemførelsen til tredjelande. Central forvaltning: anvendes i de tilfælde, hvor budgettet gennemføres direkte af Kommissionen eller indirekte i de tilfælde, hvor Kommissionen overfører dele af budgetgennemførelsen til organer underlagt EU-ret eller national lovgivning som f.eks. Den Europæiske Unions offentligretlige agenturer eller public service-organer. Forvaltning i fællesskab med internationale organisationer: anvendes i de tilfælde, hvor Kommissionen delvis overdrager gennemførelsen til en international organisation. 3.2 De forskellige finansielle aktører Anvisningsberettigede, som er bemyndiget ved delegation, har ansvar for hele forvaltningsprocessen, dvs. alt fra at beslutte, hvad der skal gøres for at nå de politiske mål, og til at forvalte de iværksatte foranstaltninger, både ud fra en praktisk og budgetmæssig synsvinkel, inkl. underskrivelse af juridiske forpligtelser, overvågning af resultater, gennemførelse af betalinger og om nødvendigt inddrivelse af midler. Lederen af EU-delegationen er det lokale forbindelsesled mellem Kommissionen og de nationale eller regionale AVS- og/eller OLT-myndigheder. Lederen arbejder tæt sammen med den nationale eller regionale anvisningsberettigede om fastlæggelsen af gennemførelsesstrategier og sektorpolitikker samt udarbejdelse, undersøgelse og kontrol af EUF-programmer og ‑projekter. Den nationale anvisningsberettigede i modtagerlandet er en seniormedarbejder, som udpeges af de offentlige myndigheder i det pågældende AVS-land og/eller OLT. Den anvisningsberettigede repræsenterer landets myndigheder i forbindelse med de aktiviteter, der finansieres af fonden og forvaltes af Kommissionen og EIB. I de fleste tilfælde varetages denne funktion af et regerings­medlem, som regel ministeren med ansvar for planlægning og finansielle anliggender. Den nationale anvisningsberettigede varetager de administrative, tekniske og finansielle opgaver, der er forbundet med forvaltningen af EUF-programmer og -projekter. Regnskabsføreren gennemfører de betalinger og inddrivelsesordrer, som den anvisnings­berettigede udsteder, og har ansvar for finansforvaltningen, fastsættelse af revisionsbestemmelser og -metoder, godkendelse af revisionssystemer, bogføring og udarbejdelse af de tilhørende årsregnskaber. Regnskabsføreren skal desuden underskrive regnskaberne og erklære, at de giver et retvisende billede af den finansielle situation. 3.3 Gennemførelse af EUF's ressourcer De finansielle ressourcer, som AVS-landene og OLT'erne får tildelt gennem EUF, har i langt de fleste tilfælde form af gavebistand. Ved starten på en EUF giver EU AVS-landene og OLT'erne meddelelse om, hvor stor en gavebistand der kan forventes at være til rådighed i EUF'ens løbetid. Ressourcerne tildeles med henvisning til et lands særlige behov under hensyntagen til landets egen politik og udviklingsindsats. Modtagerlandet fastlægger en samarbejdsstrategi under eller efter de høringer, der finder sted med dets udviklingspartnere (donorer). De samarbejdsstrategier, der aftales med Den Europæiske Union, fastlægges som regel under hensyn til landets egen udviklingsstrategi på mellemlang sigt, en analyse af den politiske og socioøkonomiske kontekst plus EU's egen vurdering. Europa-Kommissionens personale yder faglig bistand til de nationale myndigheder under udarbejdelsen af det strategiske samarbejdsdokument. Herefter udarbejdes der et vejledende nationalt program (NVP) om gennemførelse af samarbejdsstrategien. I det vejledende program angives det, hvilke sektorer og områder der vil modtage støtte, det forklares, hvordan støtten vil bidrage til at nå målsætningerne, der opstilles en tidsplan for gennemførelsen, og det angives (hvis relevant), hvilke aktører der i øvrigt vil blive inddraget i programmet, f.eks. internationale organisationer og ngo'er. En gang om året, midtvejs og ved afslutningen af EUF'en gennemgås dette vejledende globale program, og om nødvendigt forbedres og ændres programmet undervejs. 3.4 Indgåelse af forpligtelser vedrørende EUF-midlernes anvendelse For at EUF-midlerne kan anvendes, kræves det, at Kommissionen og den eventuelle modtager af EUF-midlerne har indgået en skriftlig juridisk bindende forpligtelse. Inden der kan indgås en juridisk forpligtelse (f.eks. en kontrakt eller en støtteaftale) med tredjemand, skal der være en budgetpost med tilstrækkelige midler til at gennemføre aktiviteten. Hvis denne betingelse er opfyldt, skal de krævede midler reserveres på budgettet ved hjælp af en budgetmæssig forpligtelse i regnskabssystemet. Det har imidlertid ingen virkning på det almindelige regnskab (eller det generelle bogholderi), da der endnu ikke er påløbet udgifter. Det skyldes, at EUF's regnskabssystem omfatter to særskilte, men indbyrdes forbundne elementer: a) budgetregnskabet, der indeholder en detaljeret oversigt over budgettets gennemførelse, og b) det generelle regnskab, der anvendes til at opgøre balancen og det økonomiske resultat. I budgetregnskabet opføres forpligtelser og betalinger. Det er baseret på kasseregnskabs­princippet, hvor en udgift eller indtægt kun bogføres i regnskabet, når der indgås forpligtelser for likvide midler, eller de udbetales eller modtages. Denne type regnskab er typisk for den offentlige sektor, hvor der historisk var en tendens til at fokusere på budgettet og dets gennemførelse. I det generelle regnskab (som er baseret på periodiseringsprincippet) opføres alle udgifter og indtægter i løbet af regnskabsåret (hvilket er lig med det økonomiske resultat), og det viser således EUF's finansielle stilling i form af en balance over aktiver og passiver pr. 31. december i et givet år. 3.5 Gennemførelse af betalinger Gennemførelsen af en betaling forudsætter, at den anvisningsberettigede allerede har godkendt en forpligtelse for budgettet. Forfinansiering tjener til at forsyne modtageren med et kasseforskud, dvs. et kontant beløb, der kan opdeles i et antal betalinger over en periode, der er fastsat i den særlige forfinansieringsaftale. Kontantbeløbet eller forskuddet bruges enten til det formål, som det blev ydet til at dække i den periode, der er fastsat i aftalen, eller tilbagebetales, idet modtageren har pligt til at returnere forfinansieringsbeløbet til EUF, hvis der ikke er påløbet støtteberettigede udgifter. Udbetalingen af et forfinansieringsbeløb er således ikke lig med en endelig udgift, førend de relevante kontraktbetingelser er opfyldt, hvorfor beløbet posteres som et aktiv på balancen i forbindelse med den foreløbige udbetaling. Forfinansieringsbeløbet fjernes (helt eller delvis) fra aktivsiden, når der godkendes støtteberettigede udgifter (bogføres som udgift i resultatopgørelsen), og ubrugte beløb returneres. Ved årets udgang foretages der en vurdering af de støtteberettigede udgifter, som modtagerne af EUF-midler har afholdt, men endnu ikke indberettet. Efter disse cut-off-beregninger registreres de anslåede støtteberettigede beløb derfor som skyldige omkostninger, mens den anslåede ikke-støtteberettigede del bliver stående på kontiene for tilfælde, hvor "støtteberettigelse skal kontrolleres". Disse beløb er opført under kortfristet gæld, således at aktiver og passiver ikke overvurderes. 3.6 Tilbagesøgning af uretmæssigt udbetalte beløb Hvorvidt en udgift, som afholdes over EUF, er støtteberettiget, kontrolleres på grundlag af de bilag, der stilles krav om i de gældende bestemmelser eller i betingelserne for den pågældende gavebistand. Med henblik på at sikre det bedst mulige forhold mellem udgifterne til og fordelene ved et kontrolsystem, er der tendens til, at kontrollen af bilagene fra den sidste betalingsanmodning er mere indgående end i forbindelse med de mellemliggende betalingsanmodninger, og der kan således afsløres fejl ved de mellemliggende betalinger, der korrigeres ved justering af den endelige betaling. Kommissionen har desuden ret til under gennemførelsen af den finansierede foranstaltning og/eller efterfølgende at kontrollere, at bilagene er redelige ved at foretage kontrol i ansøgerens lokaler. Fejl, der findes under gennemførelsen, kan korrigeres ved tilpasning af de efterfølgende krav. Hvis der findes fejl efterfølgende, vil de berørte beløb blive inddrevet ved hjælp af en indtægtsordre. 4. RAPPORTERING VED ÅRETS UDGANG 4.1 Årsregnskab Det er regnskabsførerens ansvar at udarbejde årsregnskabet og sikre, at det giver et retvisende billede af EUF's finansielle situation. Årsregnskabet er opbygget som følger: Del I: Midler forvaltet af Europa-Kommissionen – årsregnskab for 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfond – rapport om den finansielle gennemførelse af 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfond Del II: Midler forvaltet af Den Europæiske Investeringsbank – årsregnskab for Investeringsfaciliteten. Årsregnskabet for Investeringsfaciliteten er vedlagt som et særskilt afsnit til årsregnskaberne med det formål at skabe en fuldstændig oversigt over EUF's udviklingsstøtte. Efter Revisionsrettens revision vedtages årsregnskaberne af Kommissionen den 31. juli i det efterfølgende år og forelægges for Rådet og Parlamentet med henblik på decharge. 4.2 Årlig aktivitetsrapport Den anvisningsberettigede skal udarbejde en årlig aktivitetsrapport om de aktiviteter, han/hun har ansvaret for. I den årlige aktivitetsrapport redegør den anvisningsberettigede for de opnåede resultater og for, hvorvidt han har rimelig sikkerhed for, at de midler, der er afsat til de i rapporten beskrevne aktiviteter, er blevet anvendt til det fastsatte formål og i overensstemmelse med principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning; endvidere vurderes det, om de anvendte kontrolprocedurer giver den nødvendige sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. 5. REVISION OG DECHARGE 5.1 Revision EUF's årsregnskaber og ressourceforvaltning kontrolleres af den eksterne revisor, Den Europæiske Revisionsret, der udarbejder en årsberetning til Rådet og Europa-Parlamentet. Revisionsrettens hovedopgave er at foretage en ekstern uafhængig revision af EUF's årsregnskab. Revisionsretten udarbejder som en del af sine aktiviteter: 1) en årsberetning med bemærkninger til årsregnskaberne og de underliggende transaktioner 2) en udtalelse, som er baseret på revisionen, og som er indeholdt i årsberetningen i form af en revisionserklæring om i) regnskabernes pålidelighed og ii) de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed 3) særberetninger om resultaterne af revisioner inden for bestemte forvaltningsområder. Revisionsretten har ret til at få adgang til alle de dokumenter, den har brug for under revisionen. Revisionsretten reviderer alle områder af EUF's aktiviteter helt ned til at undersøge lovligheden og den formelle rigtighed ved individuelle transaktioner og betalinger. Den reviderer også selve årsregnskabet og ser nærmere på individuelle balancer og poster på resultatopgørelsen samt den overordnede præsentation af regnskaberne. Revisionsretten kan således afgive udtalelse ikke kun om de fremlagte tal, men også om det anvendte system og den anvendte kontrol. 5.2 Decharge Den endelige kontrol er dechargen for den finansielle gennemførelse af EUF-midlerne i et givet regnskabsår. Europa-Parlamentet er dechargemyndighed for EUF. Det betyder, at det efter revisionen og afslutningen af årsregnskaberne påhviler Rådet at henstille og dernæst Europa-Parlamentet at beslutte, om der skal gives decharge til Kommissionen for den finansielle gennemførelse af EUF's midler i det foregående regnskabsår. Beslutningen træffes på grundlag af en gennemgang af regnskabet og Revisionsrettens årsberetning (der omfatter en officiel revisionserklæring) og Kommissionens svar samt efterfølgende spørgsmål og yderligere anmodninger om oplysninger til Kommissionen. Dechargen udgør den politiske del af den eksterne kontrol af den finansielle gennemførelse og er den beslutning, hvorved Europa-Parlamentet, der handler efter en henstilling fra Rådet, "fritager" Kommissionen for dens ansvar for forvaltningen af den finansielle gennemførelse i et givet regnskabsår. Dechargeproceduren kan give et af to resultater: tildeling eller udskydelse af dechargen. Når Europa-Parlamentet meddeler decharge, kan det komme med bemærkninger, det finder vigtige. Ofte henstiller det til Kommissionen at træffe foranstaltninger i forbindelse med bestemte forhold. Kommissionen fastsætter foranstaltningerne i en opfølgningsrapport og en handlingsplan, som den sender til både Parlamentet og Rådet. DEL I - EUF'S ÅRSREGNSKABER: MIDLER FORVALTET AF EUROPA-KOMMISSIONEN[2] 1. ÅRSREGNSKAB FOR 8., 9. OG 10. EUROPÆISKE UDVIKLINGSFOND 1.1 8., 9. OG 10. EUF: AGGREGERET BALANCE, RESULTATOPGØRELSE, PENGESTRØMSOPGØRELSE OG OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER AGGREGERET BALANCE for 8., 9. og 10. EUF || || || || mio. EUR || Bemærk­ninger: || 31.12.2011 || 31.12.2010 || LANGFRISTEDE AKTIVER: || || || || Langsigtet forfinansiering || 2.1 || 380 || 353 || || || || || OMSÆTNINGSAKTIVER || || || || Kortsigtet forfinansiering || 2.2 || 1 175 || 1 096 || Kortfristede tilgodehavender || 2.3 || 111 || 247 || Likvider || 2.5 || 1 224 || 808 || || || || || AKTIVER I ALT || || 2 891 || 2 503 || || || || || KORTFRISTET GÆLD || || || || Kortfristet gæld || 2.6 || (1 033) || (1 045) || || || || || PASSIVER I ALT || || (1 033) || (1 045) || || || || || NETTOAKTIVER || || 1 858 || 1 458 || || || || || MIDLER OG RESERVER || || || || Indkaldte fondsmidler || 2.7 || 26 979 || 23 879 || Andre reserver || 2.8 || 2 252 || 2 252 || Økonomisk resultat fremført fra tidligere regnskabsår || || (24 674) || (21 909) || Regnskabsårets økonomiske resultat || || (2 700) || (2 765) || NETTOAKTIVER || || 1 858 || 1 458 AGGREGERET RESULTATOPGØRELSE for 8., 9. og 10. EUF || || mio. EUR || Bemærk­ninger: || 2011 || 2010 || || || DRIFTSINDTÆGTER || 3.1 || 99 || 140 || || || DRIFTSUDGIFTER || || || Driftsudgifter || 3.2 || (2 702) || (2 914) Administrationsomkostninger || 3.3 || (75) || (86) || || || OVERSKUD (UNDERSKUD) FRA DRIFTSAKTIVITETER || || (2 679) || (2 860) || || || Finansielle indtægter || 3.4 || (20) || 95 OVERSKUD (UNDERSKUD) FRA FINANSIELLE AKTIVITETER || || (21) || 95 || || || REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT || || (2 700) || (2 765) AGGREGERET PENGESTRØMSOPGØRELSE for 8., 9. og 10. EUF || || mio. EUR || Bemærk­ninger: || 2011 || 2010 || || || Regnskabsårets økonomiske resultat || || (2 700) || (2 765) || || || DRIFTSAKTIVITETER || 4.2 || || Almindelige bidrag fra medlemsstaterne || || 3 238 || 3 420 Samfinansieringsbidrag fra medlemsstaterne || || 7 || 65 (Tilbageførsel af) tab på fordringer || || 6 || 2 || || || (Stigning)/fald i langsigtet forfinansiering || || (28) || (157) (Stigning)/fald i kortsigtet forfinansiering || || (79) || (296) (Stigning)/fald i kortfristede tilgodehavender || || 14 || (62) Stigning/(fald) i kortfristede fordringer || || (42) || 78 || || || NETTOPENGESTRØM || || 417 || 285 || || || NETTOSTIGNING/(-FALD) I KASSEBEHOLDNING OG LIKVIDE MIDLER || || 417 || 285 Kassebeholdning og likvide midler ved årets begyndelse || 2.5 || 808 || 523 Kassebeholdning og likvide midler ved årets udgang || 2.5 || 1 224 || 808 AGGREGERET OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER for 8., 9. og 10. EUF || || || || || || || mio. EUR || Fondens midler (a) || Ikke-indkaldte midler (b) || Indkaldte fondsmidler (c) = (a)-(b) || Kumulerede reserver (d) || Andre reserver (e) || I alt nettoaktiver (c)+(d)+(e) BALANCE PR. 31. DECEMBER 2009 || 45 761 || 25 381 || 20 381 || (21 909) || 2 252 || 724 || || || || || || Forøgelse af midler - almindelige bidrag || - || (3 500) || 3 500 || - || - || 3 500 Omklassificering af samfinansieringsbidrag[3] || (70) || (69) || (2) || - || - || (2) Regnskabsårets økonomiske resultat || - || - || - || (2 765) || - || (2 765) BALANCE PR. 31. DECEMBER 2010 || 45 691 || 21 812 || 23 879 || (24 674) || 2 252 || 1 458 || || || || || || Forøgelse af midler - almindelige bidrag || - || (3 100) || 3 100 || - || - || 3 100 Regnskabsårets økonomiske resultat || - || - || - || (2 700) || - || (2 700) BALANCE PR. 31. DECEMBER 2011 || 45 691 || 18 712 || 26 979 || (27 374) || 2 252 || 1 858 1.2 8. EUF: BALANCE, RESULTATOPGØRELSE OG OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER BALANCE for 8. EUF || || || || mio. EUR || Bemærk­ninger: || 31.12.2011 || 31.12.2010 || OMSÆTNINGSAKTIVER || || || || Kortsigtet forfinansiering || 2.2 || 70 || 100 || Kortfristede tilgodehavender || 2.3 || 4 || 9 || Mellemregningskonti || 2.4 || 387 || 497 || || || || || AKTIVER I ALT || || 461 || 605 || || || || || KORTFRISTET GÆLD || || || || Kortfristet gæld || 2.6 || (29) || (45) || || || || || PASSIVER I ALT || || (29) || (45) || || || || || NETTOAKTIVER || || 432 || 560 || || || || || MIDLER OG RESERVER || || || || Indkaldte fondsmidler || 2.7 || 12 840 || 12 840 || Andre reserver || 2.8 || (2 276) || (2 237) || Økonomisk resultat fremført fra tidligere regnskabsår || || (10 042) || (9 985) || Regnskabsårets økonomiske resultat || || (90) || (58) || NETTOAKTIVER || || 432 || 560 RESULTATOPGØRELSE FOR 8. EUF || || mio. EUR || Bemærk­ninger: || 2011 || 2010 || || || DRIFTSINDTÆGTER || 3.1 || 40 || 54 || || || DRIFTSUDGIFTER || 3.2 || (128) || (116) || || || || || || OVERSKUD (UNDERSKUD) FRA DRIFTSAKTIVITETER || || (88) || (61) || || || Finansielle indtægter || 3.4 || (1) || 4 OVERSKUD (UNDERSKUD) FRA FINANSIELLE AKTIVITETER || || (2) || 4 || || || REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT || || (90) || (58) OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER for 8. EUF || || || || || || || mio. EUR || Fondens midler (a) || Ikke-indkaldte midler (b) || Indkaldte fondsmidler (c) = (a)-(b) || Kumulerede reserver (d) || Andre reserver (e) || I alt nettoaktiver (c)+(d)+(e) BALANCE PR. 31. DECEMBER 2009 || 12 840 || - || 12 840 || (9 985) || (2 153) || 703 || || || || || || Forøgelse af midler - almindelige bidrag || - || - || - || - || - || - Overførsler til 10. EUF || - || - || - || - || (85) || (85) Regnskabsårets økonomiske resultat || - || - || - || (58) || - || (58) BALANCE PR. 31. DECEMBER 2010 || 12 840 || - || 12 840 || (10 042) || (2 237) || 560 || || || || || || Forøgelse af midler - almindelige bidrag || - || - || - || - || - || - Overførsler til 10. EUF || - || - || - || - || (38) || (38) Regnskabsårets økonomiske resultat || - || - || - || (90) || - || (90) BALANCE PR. 31. DECEMBER 2011 || 12 840 || - || 12 840 || (10 132) || (2 276) || 432 1.3 9. EUF: BALANCE, RESULTATOPGØRELSE OG OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER BALANCE for 9. EUF || || || || mio. EUR || Bemærk­ninger: || 31.12.2011 || 31.12.2010 || LANGFRISTEDE AKTIVER: || || || || Langsigtet forfinansiering || 2.1 || 191 || 158 || || || || || OMSÆTNINGSAKTIVER || || || || Kortsigtet forfinansiering || 2.2 || 569 || 742 || Kortfristede tilgodehavender || 2.3 || 87 || 233 || Mellemregningskonti || 2.4 || 2 557 || 2 516 || Likvider || 2.5 || 6 || 7 || || || || || AKTIVER I ALT || || 3 410 || 3 655 || || || || || KORTFRISTET GÆLD || || || || Kortfristet gæld || 2.6 || (315) || (392) || || || || || PASSIVER I ALT || || (315) || (392) || || || || || NETTOAKTIVER || || 3 096 || 3 263 || || || || || MIDLER OG RESERVER || || || || Indkaldte fondsmidler || 2.7 || 11 699 || 11 039 || Andre reserver || 2.8 || 4 227 || 4 157 || Økonomisk resultat fremført fra tidligere regnskabsår || || (11 932) || (10 854) || Regnskabsårets økonomiske resultat || || (898) || (1 078) || NETTOAKTIVER || || 3 096 || 3 263 RESULTATOPGØRELSE for 9. EUF || || mio. EUR || Bemærk­ninger: || 2011 || 2010 || || || DRIFTSINDTÆGTER || 3.1 || 49 || 82 || || || DRIFTSUDGIFTER || || || Driftsudgifter || 3.2 || (924) || (1 230) Administrationsomkostninger || 3.3 || (3) || (6) || || || || || || OVERSKUD (UNDERSKUD) FRA DRIFTSAKTIVITETER || || (879) || (1 155) || || || Finansielle indtægter || 3.4 || (19) || 77 OVERSKUD (UNDERSKUD) FRA FINANSIELLE AKTIVITETER || || (19) || 77 || || || REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT || || (898) || (1 078) OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER for 9. EUF || || || || || || || mio. EUR || Fondens midler (a) || Ikke-indkaldte midler (b) || Indkaldte fondsmidler (c) = (a)-(b) || Kumulerede reserver (d) || Andre reserver (e) || I alt nettoaktiver (c)+(d)+(e) BALANCE PR. 31. DECEMBER 2009 || 11 699 || 4 160 || 7 539 || (10 854) || 4 308 || 993 || || || || || || Forøgelse af midler - almindelige bidrag || - || (3 500) || 3 500 || - || - || 3 500 Overførsler til 10. EUF || - || - || - || - || (151) || (151) Regnskabsårets økonomiske resultat || - || - || - || (1 078) || - || (1 078) BALANCE PR. 31. DECEMBER 2010 || 11 699 || 660 || 11 039 || (11 932) || 4 157 || 3 263 || || || || || || Forøgelse af midler - almindelige bidrag || - || (660) || 660 || - || - || 660 Overførsler til og fra 10. EUF || - || - || - || - || 70 || 70 Regnskabsårets økonomiske resultat || - || - || - || (898) || - || (898) BALANCE PR. 31. DECEMBER 2011 || 11 699 || 0 || 11 699 || (12 830) || 4 227 || 3 096 1.4 10. EUF: BALANCE, RESULTATOPGØRELSE OG OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER BALANCE for 10. EUF || || || || mio. EUR || Bemærk­ninger: || 31.12.2011 || 31.12.2010 || LANGFRISTEDE AKTIVER: || || || || Langsigtet forfinansiering || 2.1 || 189 || 195 || || || || || OMSÆTNINGSAKTIVER || || || || Kortsigtet forfinansiering || 2.2 || 536 || 255 || Kortfristede tilgodehavender || 2.3 || 20 || 5 || Likvider || 2.5 || 1 218 || 801 || || || || || AKTIVER I ALT || || 1 963 || 1 255 || || || || || KORTFRISTET GÆLD || || || || Kortfristet gæld || 2.6 || (689) || (608) || Mellemregningskonti || 2.4 || (2 944) || (3 013) || || || || || PASSIVER I ALT || || (3 633) || (3 621) || || || || || NETTOAKTIVER || || (1 670) || (2 366) || || || || || MIDLER OG RESERVER || || || || Indkaldte fondsmidler || 2.7 || 2 440 || - || Andre reserver || 2.8 || 301 || 333 || Økonomisk resultat fremført fra tidligere regnskabsår || || (2 699) || (1 070) || Regnskabsårets økonomiske resultat || || (1 712) || (1 629) || NETTOAKTIVER[4] || || (1 670) || (2 366) RESULTATOPGØRELSE for 10. EUF || || mio. EUR || Bemærk­ninger: || 2011 || 2010 || || || DRIFTSINDTÆGTER || 3.1 || 10 || 4 || || || DRIFTSUDGIFTER || || || Driftsudgifter || 3.2 || (1 650) || (1 567) Administrationsomkostninger || 3.3 || (72) || (80) || || || || || || OVERSKUD (UNDERSKUD) FRA DRIFTSAKTIVITETER || || (1 712) || (1 643) || || || Finansielle indtægter || 3.4 || 0 || 14 OVERSKUD (UNDERSKUD) FRA FINANSIELLE AKTIVITETER || || (1) || 14 || || || REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT || || (1 712) || (1 629) OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER for 10. EUF || || || || || || || mio. EUR || Fondens midler (a) || Ikke-indkaldte midler (b) || Indkaldte fonds-midler (c) = (a)-(b) || Kumulerede reserver (d) || Andre reserver (e) || I alt nettoaktiver (c)+(d)+(e) BALANCE PR. 31. DECEMBER 2009 || 21 222 || 21 221 || 2 || (1 070) || 97 || (971) || || || || || || Forøgelse af midler - almindelige bidrag || - || - || - || - || - || - Omklassificering af samfinansieringsbidrag[5] || (70) || (69) || (2) || - || - || (2) Overførsler fra 8. og 9. EUF || - || - || - || - || 236 || 236 Regnskabsårets økonomiske resultat || - || - || - || (1 629) || - || (1 629) BALANCE PR. 31. DECEMBER 2010 || 21 152 || 21 152 || - || (2 699) || 333 || (2 366) || || || || || || Forøgelse af midler - almindelige bidrag || - || (2 440) || 2 440 || - || - || 2 440 Overførsler fra/til 8. og 9. EUF || - || - || - || - || (32) || (32) Regnskabsårets økonomiske resultat || - || - || - || (1 712) || - || (1 712) BALANCE PR. 31. DECEMBER 2011 || 21 152 || 18 712 || 2 440 || (4 411) || 301 || (1 670) 1.5 BEMÆRKNINGER TIL ÅRSREGNSKABET FOR 8., 9. OG 10. EUF 1. VÆSENTLIGE REGNSKABSPOLITIKKER 1.1. LOVGIVNINGEN OG FINANSFORORDNINGEN Årsregnskabet er opstillet i overensstemmelse med finansforordningen for 10. Europæiske Udviklingsfond (EUF). I henhold til bestemmelserne i artikel 121 i denne finansforordning udarbejdes årsregnskabet i overensstemmelse med periodiseringsprincippet. Dette årsregnskab er udarbejdet i overensstemmelse med regnskabsreglerne og -metoderne for EUF, som er udarbejdet på grundlag af de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) eller IFRS-standarderne (International Financial Reporting Standards), der er fastlagt af henholdsvis International Public Sector Accounting Standard Board (IPSASB) og International Accounting Standard Board (IASB). De værdiansættelsesregler og regnskabsmetoder, der er vedtaget af EUF’s regnskabsfører, er blevet anvendt på den del af EUF's midler, hvis finansielle forvaltning Kommissionen har ansvaret for. EUF's regnskabsfører skal udarbejde det foreløbige regnskab og fremsende det til revision hos Revisionsretten senest den 31. marts det følgende år. Revisionsretten fremsætter sine bemærkninger til regnskabet til Kommissionen senest den 15. juni (artikel 125). På grundlag af disse bemærkninger godkender Kommissionen det endelige årsregnskab inden den 31. juli og sender det til Europa-Parlamentet, Rådet og Revisionsretten. Årsregnskabet offentliggøres derefter i Den Europæiske Unions Tidende senest den 15. november sammen med den revisionserklæring, som Revisionsretten afgiver vedrørende den del af EUF's midler, hvis finansielle forvaltning Kommissionen har ansvaret for. 1.2. REGNSKABSPRINCIPPER Formålet med årsregnskaber er at give en række oplysninger om et organs finansielle stilling, resultater og pengestrømme, som måtte være nyttige for en bred vifte af brugere. For et offentligt organ som EUF er formålet mere specifikt at give oplysninger, der kan være nyttige i forbindelse med beslutningsprocessen, og at bevise organets ansvarlighed i forhold til de midler, det har fået betroet. Hvis årsregnskabet skal give et retvisende billede, skal det give de relevante informationer om arten og rækkevidden af en organisations aktiviteter og forklare, hvorledes de finansieres, samt give udtømmende oplysninger om dens transaktioner. Men dette må gøres på en klar og forståelig måde, som gør det muligt at foretage sammenligninger mellem forskellige regnskabsår. Det er med disse mål for øje, at nærværende dokument er udarbejdet. EUF's regnskabsordning er ensbetydende med, at der udarbejdes et generelt regnskab og et budgetregnskab. Budgetregnskabet giver et detaljeret billede af budgetgennemførelsen. Det er baseret på kasseregnskabsprincippet. Det generelle regnskab gør det muligt at udarbejde årsregnskabet, da det viser alle udgifter og indtægter i regnskabsåret på grundlag af reglerne for periodiseret regnskab og er beregnet på at vise den finansielle stilling i form af en balance pr. 31. december. Artikel 120 i finansforordningen for 10. EUF omhandler de regnskabsprincipper, der skal anvendes ved opstillingen af årsregnskaberne, dvs. principperne om: – going concern – forsigtighed – kontinuitet i regnskabsmetoderne – anvendelse af sammenlignelige oplysninger – væsentlighed – bruttoprincippet – indhold frem for formalia – periodisering. 1.3. GRUNDLAG FOR UDARBEJDELSEN 1.3.1. Funktionel valuta og rapporteringsvaluta Årsregnskabet er opstillet i millioner euro, som er EUF's funktionelle valuta og rapporteringsvaluta. 1.3.2. Valuta og omregningsgrundlag Valutatransaktioner omregnes til euro ved hjælp af de gældende kurser på transaktionsdagen. Gevinster og tab på udenlandsk valuta fra valutatransaktioner og fra omregning af monetære aktiver og forpligtelser i fremmed valuta til de valutakurser, som er gældende ved årets udgang, opføres i resultatopgørelsen. Årsopgørelser over monetære aktiver og passiver i udenlandske valutaer omregnes til euro på grundlag af nedenstående valutakurser, som var gældende den 31. december: Valuta || 31.12.2011 || 31.12.2010 || Valuta || 31.12.2011 || 31.12.2010 BGN || 1,9558 || 1,9558 || LTL || 3,4528 || 3,4528 CZK || 25,7870 || 25,0610 || PLN || 4,4580 || 3,9750 DKK || 7,4342 || 7,4535 || RON || 4,3233 || 4,2620 EEK || Uoplyst || 15,6466 || SEK || 8,9120 || 8,9655 GBP || 0,8353 || 0,8607 || CHF || 1,2156 || 1,2504 HUF || 314,5800 || 277,9500 || JPY || 100,2000 || 108,6500 LVL || 0,6995 || 0,7094 || USD || 1,2939 || 1,3362 1.3.3. Anvendelse af overslag I henhold til IPSAS og almindeligt accepterede regnskabsprincipper omfatter regnskabet nødvendigvis beløb, der er baseret på overslag og forvaltningens antagelser på baggrund af de mest pålidelige tilgængelige oplysninger. Væsentlige skøn omfatter som minimum hensættelser, tab ved værdiforringelse af fordringer og skyldige omkostninger. De endelige resultater kan afvige fra disse skøn. Ændringer i skøn indføres i den periode, hvor man får kendskab til ændringen. 1.4. BALANCE 1.4.1 Forfinansiering Forfinansiering er en betaling, hvis formål er at yde modtageren et forskud i form af et kontant beløb. Det kan opdeles i et antal betalinger over en periode, som er fastlagt i den særlige forfinansieringsaftale. Kontantbeløbet eller forskuddet tilbagebetales eller anvendes til det formål, det er ydet til, inden for den i aftalen fastlagte periode. Hvis modtageren ikke får udgifter, som er støtteberettigede, skal forskuddet betales tilbage til EUF. Forfinansieringsbeløbet nedsættes (helt eller delvis), efterhånden som de støtteberettigede omkostninger godkendes og beløb tilbagebetales. Ved årets udgang værdiansættes udestående forfinansiering til de(t) oprindeligt udbetalte beløb minus: returnerede beløb, frigjorte beløb til støtteberettigede udgifter, anslåede støtteberettigede beløb, der endnu ikke er frigjort ved årets udgang, samt værdiforringelser. Renter af forfinansiering bogføres, når de påløber i henhold til bestemmelserne i den relevante aftale. Ved årets udgang foretages der på grundlag af de mest pålidelige oplysninger et skøn over indtægterne fra påløbne renter. 1.4.2 Tilgodehavender Tilgodehavender regnskabsføres med det oprindelige beløb med fradrag af nedskrivninger for værdiforringelse. Værdien af et tilgodehavende nedskrives, når der er objektive beviser for, at hele det skyldige beløb ikke kan inddrives i henhold til de oprindelige betingelser for tilgodehavendet. Størrelsen af nedskrivningen er forskellen mellem aktivets regnskabsmæssige værdi og det erholdelige beløb, der er nutidsværdien af de forventede fremtidige pengestrømme diskonteret til markedets rentesats for tilsvarende låntagere. Der bogføres også en almindelig nedskrivning for udestående indtægtsordrer, som endnu ikke specifikt er blevet nedskrevet. Denne almindelige nedskrivning er baseret på tidligere tab. Nedskrivningsbeløbet bogføres i resultatopgørelsen. 1.4.3 Likvider Likvide midler er finansielle instrumenter og defineres som kortfristede aktiver. De omfatter kontantbeholdning, anfordringsindskud i banker og andre kortfristede letomsættelige investeringer med oprindelige løbetider på tre måneder eller mindre. 1.4.4 Gæld En betydelig del af EUF's gæld er ikke forbundet med køb af varer eller tjenesteydelser. I stedet er der tale om ubetalte krav om godtgørelse af udgifter fra modtagere af støtte eller anden finansiering. Kravene opføres som gæld med det krævede beløb, når betalingskravet er modtaget, verificeret og godkendt som berettiget af de relevante finansieringsmedarbejdere. På dette tidspunkt værdiansættes de til det godkendte og støtteberettigede beløb. Gæld, der hidrører fra køb af varer og tjenesteydelser, bogføres ved modtagelse af regningen på det oprindelige beløb, og de tilsvarende udgifter opføres i regnskaberne, når varerne eller ydelserne er leveret og godkendt. 1.4.5 Hensættelser Hensættelser bogføres, når EUF som følge af tidligere begivenheder har en aktuel juridisk forpligtelse eller en implicit forpligtelse, og en udbetaling med stor sandsynlighed er nødvendig for at opfylde denne forpligtelse, og der kan foretages et rimeligt skøn over beløbets størrelse. Størrelsen af hensættelsen er det bedst mulige skøn over de forventede udgifter, der er nødvendige for at afregne den aktuelle forpligtelse på tidspunktet for regnskabsaflæggelse. 1.4.6 Periodeafgrænsningsposter Et afgørende element ved periodiserede regnskaber er, at de sikrer, at alle transaktioner bogføres i det regnskabsår, de vedrører. Dette kaldes cut-off-proceduren. Det er bl.a. nødvendigt at vurdere de støtteberettigede udgifter, som modtagerne af EUF-støtte har afholdt, men som endnu ikke er indberettet til EUF (skyldige omkostninger). Omvendt vedrører visse betalinger, som foretages i indeværende år, en senere periode (udskudte omkostninger), og de må derfor identificeres og medregnes i de(n) efterfølgende periode(r). I henhold til EUF's regnskabsregler opføres transaktioner og begivenheder i regnskabet i den periode, de vedrører. Ved udgangen af regnskabsperioden fastsættes de skyldige udgifter ved hjælp af et skøn over periodens overførselsforpligtelser. Beregningen af de påløbne udgifter sker i overensstemmelse med detaljerede operationelle og praktiske retningslinjer udarbejdet af Kommissionen, som skal sikre, at årsregnskabet giver et retvisende billede. Indtægter bogføres også i den periode, de vedrører. Hvis der ved årets udgang ikke er udstedt en regning, men EUF har leveret tjenesteydelsen eller varerne, eller hvis der findes en kontraktlig aftale (dvs. med henvisning til en traktat), skal en indtægt, der er opstået, opføres i årsregnskabet. Hvis der ved årets udgang derimod er udstedt en regning, men ydelserne eller varerne endnu ikke er leveret, vil indtægten blive udskudt og opført i den efterfølgende regnskabsperiode. 1.5. RESULTATOPGØRELSE 1.5.1 Indtægter Der findes ikke noget indtægtsbudget for Den Europæiske Udviklingsfond. De almindelige bidrag fra medlemsstaterne behandles som fondens kapital. Til indtægt henregnes inddrivelse af udgifter og renteindtægter. Inddrivelse af udgifter Når det i forbindelse med bestemte foranstaltninger bliver nødvendigt for de endelige støttemodtagere eller tredjelande at tilbagebetale udgiftsbeløb, som EUF tidligere har dækket, sker det gennem opkrævninger og fradrag fra efterfølgende betalinger på følgende måde: – inddrivelse af udgifter: en opkrævning er lig med et tilgodehavende, som bogføres som indtægt i resultatopgørelsen for det pågældende år eller – inddrivelse af forfinansieringsmidler: disse beløb opføres under posten for forfinansiering i balancen. Renteindtægter Renteindtægter opføres i resultatopgørelsen på grundlag af den effektive rente. Renteindtægterne omfatter modtagne renter eller tilgodehavender på kassekonti og anfordringsindskud hos forretningsbanker og morarenter ved forsinket betaling af fordringer til EUF. Renteindtægten bogføres efterhånden som den opstår. 1.5.2 Udgifter Handelsudgifter i forbindelse med køb af varer og tjenesteydelser bogføres, når ydelserne er leveret og godkendt. De værdiansættes til den oprindelige fakturapris. Ikke-handelsudgifter udgør størsteparten af EUF's udgifter. De vedrører overførsler til modtagere og kan opdeles i tre typer: fordringer, overførsler i henhold til aftaler samt støtte, bidrag og donationer ydet inden for rammerne af de skønsmæssige beføjelser. Overførslerne posteres som udgifter i den periode, hvor den udløsende begivenhed finder sted, forudsat overførslen er lovlig ifølge bestemmelserne (finansforordningen eller andre retsakter), eller der er indgået en kontrakt, som tillader overførslen; såfremt støttemodtageren opfylder berettigelseskriterierne; og der kan foretages et rimeligt skøn over beløbets størrelse. Når en betalingsanmodning eller et godtgørelseskrav modtages og opfylder kriterierne for postering, opføres det som en udgift på det støtteberettigede beløb. Ved regnskabsårets udgang skønnes og bogføres støtteberettigede udgifter, der allerede er skyldige, men som endnu ikke er anmeldt, som skyldige udgifter i regnskabet. Renteudgifter Renteudgifter opføres i resultatopgørelsen på grundlag af den effektive rente. Til renteudgifter henregnes udbetalte eller forfaldne renter, og de bogføres efterhånden, som de opstår. 1.6. EVENTUALAKTIVER OG ‑FORPLIGTELSER 1.6.1 Eventualaktiver Et eventualaktiv er et muligt aktiv, der hidrører fra tidligere begivenheder, og hvis eksistens kun kan bekræftes ved, at en eller flere usikre fremtidige begivenheder, som EUF ikke er alene om at kontrollere, indtræffer. Et eventualaktiv opstår, når der er sandsynlighed for økonomiske gevinster eller mulighed for tjenesteydelser. Eventualaktiver vurderes hver balancedag for at sikre, at udviklingen fremgår korrekt af regnskabet. Hvis det er så godt som sikkert, at der opstår økonomiske gevinster eller mulighed for tjenesteydelser, og det vil være troværdigt at fastsætte aktivets værdi, opføres aktivet og de dertil knyttede indtægter i regnskabet i den periode, hvor ændringerne indtræffer. Garantier er mulige aktiver, som hidrører fra tidligere begivenheder, og hvis eksistens bekræftes ved, at genstanden for garantien aktiveres eller ikke aktiveres. Garantier kan derfor henregnes til eventualaktiver. En garanti ophører, når genstanden for garantien ikke længere eksisterer. Den træder i kraft, når betingelserne for at anmode om en betaling fra garantistilleren er opfyldt. 1.6.2 Eventualforpligtelser En eventualforpligtelse er en mulig forpligtelse, som opstår som følge af tidligere begivenheder, og som kun består i kraft af, at der fremover indtræffer eller ikke indtræffer begivenheder, som EUF ikke helt har kontrol over, eller en nutidig forpligtelse, der hidrører fra tidligere begivenheder, men ikke er blevet bogført, da opfyldelsen af forpligtelsen sandsynligvis ikke nødvendiggør afgang af ressourcer i form af økonomiske fordele eller tjenesteydelsesmuligheder, eller fordi forpligtelsen i sjældne tilfælde ikke kan fastsættes med tilstrækkelig sikkerhed. Eventualforpligtelser opføres, medmindre muligheden for afgang af ressourcer i form af økonomiske fordele eller tjenesteydelsesmuligheder er ubetydelig. Eventualforpligtelser vurderes hver balancedag for at vurdere sandsynligheden for afgang af ressourcer i form af økonomiske fordele eller tjenesteydelsesmuligheder. Når sandsynligheden for afgang af ressourcer i form af økonomiske fordele eller tjenesteydelsesmuligheder opstår i forbindelse med en post, der behandles som en eventualforpligtelse, opføres der en hensættelse i regnskabet for den periode, hvor ændringen i sandsynligheden indtræffer. 2. BEMÆRKNINGER TIL BALANCEN LANGFRISTEDE AKTIVER 2.1 LANGSIGTET FORFINANSIERING || || || || mio. EUR || 8. EUF || 9. EUF || 10. EUF || I ALT 31.12.2011 || I ALT 31.12.2010 Langsigtet forfinansiering || - || 191 || 189 || 380 || 353 I ALT || - || 191 || 189 || 380 || 353 Ifølge flere kontrakter betales der forskud, inden arbejdet påbegyndes, eller varer eller tjenesteydelser leveres. Undertiden finder betalingerne ifølge kontrakternes betalingsplaner sted på grundlag af statusrapporter. Forfinansieringen udbetales normalt i valutaen i det land eller område, hvor projektet gennemføres. Forfinansieringen opgøres uden de åbne indtægtsordrer for forskud og de anslåede beløb, som endnu ikke er clearet ved årets udgang. Fristerne for geninddrivelse eller brug af en forfinansiering er afgørende for, om den opføres som et kortfristet eller langfristet forfinansieringsaktiv. Betingelserne for forfinansieringens brug er fastsat i projektaftalen. Ved tilbagebetaling eller brug inden for 12 måneder efter tidspunktet for regnskabsaflæggelse opføres forfinansieringen som kortfristet og dermed som et omsætningsaktiv. Da mange EUF-projekter er langsigtede, er det nødvendigt, at de tilhørende forskud er til rådighed i mere end ét år. Forfinansieringsbeløbene opføres derfor som langfristede aktiver. Stigningen i den langsigtede forfinansiering på 28 mio. EUR i forhold til 31.12.2010 skyldes især en stigning i den langsigtede forfinansiering i forbindelse med AVS-interne projekter (49 mio. EUR) og administrationsudgifter (14 mio. EUR), der udlignes af et fald i den langsigtede forfinansiering i forbindelse med sektorpolitikken (17 mio. EUR) og programmerbar bistand (15 mio. EUR). OMSÆTNINGSAKTIVER 2.2 KORTSIGTET FORFINANSIERING || || || || mio. EUR || 8. EUF || 9. EUF || 10. EUF || I ALT 31.12.2011 || I ALT 31.12.2010 Kortsigtet forfinansiering (brutto) || 148 || 1 659 || 1 608 || 3 415 || 3 115 Minus anslået clearing af forfinansiering || (78) || (1 090) || (1 072) || (2 240) || (2 019) I ALT || 70 || 569 || 536 || 1 175 || 1 096 Stigningen i den kortsigtede forfinansiering (netto) på 79 mio. EUR skyldes især en stigning i den kortsigtede forfinansiering (netto) i forbindelse med administrationsudgifter (77 mio. EUR), programmerbar bistand (29 mio. EUR), institutionel støtte (44 mio. EUR) og sektorpolitikken (25 mio. EUR). Denne stigning udlignes af et fald i forbindelse med AVS-interne projekter (68 mio. EUR), andre støtteprogrammer vedrørende tidligere EUF (20 mio. EUR) og katastrofebistand (7 mio. EUR). 2.2.1 Modtagne garantier vedrørende forfinansiering Der tilbageholdes et garantibeløb til sikring af forfinansieringen, som frigøres, når den sidste betalingsanmodning til projektet er betalt. En garanti angives med to forskellige værdier, dvs. den "nominelle" og den "løbende" værdi. For så vidt angår den nominelle værdi er den udløsende begivenhed knyttet til eksistensen af en garanti. For så vidt angår den løbende værdi er den udløsende begivenhed for garantien udbetalingen af forfinansieringen og/eller den efterfølgende clearing. Den 31. december 2011 var den nominelle værdi af de garantier, som var indbetalt til EUF i forbindelse med forfinansiering, på 637 mio. EUR. Den løbende værdi af disse garantier var på 394 mio. EUR. Pr. 31. december 2010 var disse værdier henholdsvis 674 mio. EUR og 363 mio. EUR. 2.3 KORTFRISTEDE TILGODEHAVENDER || || || || mio. EUR || 8. EUF || 9. EUF || 10. EUF || I ALT 31.12.2011 || I ALT 31.12.2010 Tilgodehavender hos kunder || 2 || 10 || 1 || 13 || 10 Tilgodehavender hos medlemsstaterne || - || - || 9 || 9 || 125 Periodeafgrænsningsposter || 2 || 77 || 10 || 89 || 112 I ALT || 4 || 87 || 20 || 111 || 247 2.3.1 Tilgodehavender hos kunder || || || || mio. EUR || 8. EUF || 9. EUF || 10. EUF || I ALT 31.12.2011 || I ALT 31.12.2010 Tilgodehavender hos kunder || 6 || 18 || 2 || 27 || 18 Værdiforringelse af tilgodehavender hos kunder || (4) || (8) || (1) || (13) || (8) I ALT || 2 || 10 || 1 || 13 || 10 Der er tale om indtægtsordrer, der er bogført pr. 31. december 2010 som konstaterede fordringer til opkrævning, og som ikke allerede er opført under andre konti på balancens aktivside. Ultimosaldoen for indtægtsordrer svarer til værdien af udstedte, men ikke betalte indtægtsordrer ved årets udgang. Det anslås, hvor stort et beløb der skal hensættes til værdiforringelse for beløb, som modtagerne sandsynligvis ikke kan tilbagebetale. Hensættelsen omfatter to elementer: – Særlige tilfælde: en vurdering af risikoen for, at gælden ikke kan inddrives. – Generelt: en vurdering, hvorved der for tilgodehavender, der ikke er afskrevet, anvendes en hensættelse, der er fastsat på grundlag af tidligere tab. En sådan tilpasning er ikke udtryk for, at der gives afkald på en senere inddrivelse af gælden. Ændringerne for de åbne indtægtsordrer i perioden er vist nedenfor. || || || || mio. EUR || 8. EUF || 9. EUF || 10. EUF || I ALT 2011 || I ALT 2010 Åbne indtægtsordrer ved årets begyndelse || 7 || 11 || 0 || 18 || 20 Udstedte indtægtsordrer || 11 || 63 || 55 || 130 || 164 Afsluttede indtægtsordrer || (12) || (56) || (55) || (123) || (166) Betalt || (9) || (46) || (53) || (108) || (143) Afkald (finansforordningens artikel 73) || 0 || (1) || 0 || (1) || (1) Annulleret || (1) || (1) || 0 || (2) || (5) Modregning || (3) || (8) || (1) || (13) || (17) Åbne indtægtsordrer ved årets udgang || 6 || 19 || 1 || 25 || 18 2.3.2 Tilgodehavender hos medlemsstaterne Tilgodehavendet på 9 mio. EUR hos medlemsstaterne i forbindelse med 10. EUF omfatter udestående skyldige bidrag fra Ungarn og Portugal, der blev modtaget i henholdsvis januar og februar 2012, og et endnu ikke forfaldent samfinansieringsbidrag fra Danmark. 2.3.3 Periodeafgrænsningsposter Periodeafgrænsningsposterne omfatter især renter pålagt forfinansiering. Renteindtægt i forbindelse med for sen betaling af bidrag er desuden opført under denne post. Faldet i periodeafgrænsningsposterne på 23 mio. EUR skyldes, at de renter, der er pålagt forfinansiering, er blevet lavere (23 mio. EUR) (se bemærkning 3.4.2). 2.4 MELLEMREGNINGSKONTI || || || || mio. EUR || 8. EUF || 9. EUF || 10. EUF || I ALT 31.12.2011 || I ALT 31.12.2010 Til/fra 6. EUF || (2 065) || (214) || - || (2 279) || (2 279) Til/fra 7. EUF || - || 2 279 || - || 2 279 || 2 279 Til/fra 8. EUF || - || (3 037) || 584 || (2 453) || (2 563) Til/fra 9. EUF || 3 037 || - || (3 529) || (491) || (450) Til/fra 10. EUF || (584) || 3 529 || - || 2 944 || 3 013 I ALT || 387 || 2 557 || (2 944) || 0 || 0 Af effektivitetshensyn er den samlede likvide beholdning for alle EUF opført under 10. EUF. Det medfører transaktioner mellem de forskellige EUF, som udlignes ved mellemregningskonti mellem de forskellige EUF-balancer. De store bevægelser på mellemregningskontiene i 2011 vedrører 10. EUF's betalinger til gennemførelsen af 8. og 9. EUF og kontante indbetalinger til 10. EUF i forbindelse med bidragene til 9. EUF. 2.5 LIKVIDE MIDLER[6] || || || || mio. EUR || 8. EUF || 9. EUF || 10. EUF || I ALT 31.12.2011 || I ALT 31.12.2010 Likvide bankindeståender || - || - || 1 211 || 1 211 || 781 Stabex' sikkerhedskonti || - || - || 5 || 5 || 17 Bankkonti til samfinansiering || - || 6 || 2 || 8 || 10 Den særlige fond for Den Demokratiske Republik Congo[7] || - || - || 1 || 1 || 0 I ALT || - || 6 || 1 218 || 1 224 || 808 2.5.1 Likvide bankindeståender || || || || mio. EUR || 8. EUF || 9. EUF || 10. EUF || I ALT 31.12.2011 || I ALT 31.12.2010 Særlige konti - finansieringsinstitutter i medlemsstaterne || - || - || 1 129 || 1 129 || 599 Løbende konti - forretningsbanker || - || - || 80 || 80 || 180 Lokale udbetalende myndigheder || - || - || 2 || 2 || 1 I ALT || - || - || 1 211 || 1 211 || 781 Den samlede stigning i likvide bankindeståender skyldes især, at budgetgennemførelsen i 2011 har været lavere end forventet. De lokale udbetalende myndigheder råder i AVS-landene og OLT over bankkonti, som bruges til at foretage betalinger i lokal valuta i modtagerlandet. Disse konti føres i euro eller en EU-medlemsstats valuta. I løbet af 2011 blev 2 ud af de 8 resterende konti for lokale udbetalende myndigheder lukket ud fra et ønske om at centralisere betalingsforvaltningen. 2.5.2 Stabex' sikkerhedskonti || mio. EUR || Balance pr. 31.12.2011 || Balance pr. 31.12.2010 Saint Lucia || 0 || 7 Saint Vincent og Grenadinerne || 0 || 4 Elfenbenskysten || 2 || 2 Marshalløerne || 1 || 1 Andre lande || 2 || 3 I ALT || 5 || 17 Stabex er akronymet for Den Europæiske Unions finansielle udligningsordning, hvis formål er at stabilisere AVS-landenes eksportindtægter. Ordningen blev oprindelig indført med Lomékonventionen (1975) med henblik på at rette op på de negative virkninger af de ustabile eksportindtægter fra landbrugsprodukter. Balancen på Stabex' sikkerhedskonti repræsenterer alle de Stabex-midler, der er til rådighed, og som vil blive overført til det pågældende AVS-modtagerland på et senere tidspunkt. Denne balance tildeles 10. EUF. I 2011 blev to Stabex-sikkerhedskonti lukket som følge af afviklingen af Stabex-støtteinstrumentet. Ud over disse midler findes der andre Stabex-midler hos de modtagende AVS-lande. Når Kommissionen og de modtagende AVS-lande når til enighed om, hvordan Stabex-midlerne skal anvendes, undertegner de to parter en overførselsaftale. I overensstemmelse med artikel 211 i den fjerde Loméaftale[8] (som ændret) overføres midlerne til en rentegivende konto med dobbelt underskrift (ved Europa-Kommissionen og modtagerlandet), der er oprettet i AVS-landets navn. Midlerne bliver stående på disse konti med dobbelt underskrift, indtil der foreligger et gensidigt forpligtelsesgrundlag, som retfærdiggør en overførsel til et projekt. For at sikre at midlerne anvendes efter hensigten, er det Kommissionens anvisningsberettigede, der er den underskriftsberettigede i forbindelse med kontoen. Midlerne på kontiene med dobbelt underskrift tilhører det pågældende AVS-land og opføres derfor ikke som aktiver i EUF's regnskaber. Overførsler til disse konti opføres som Stabex-betalinger. I 2011 blev 26 mio. EUR returneret til EUF fra konti med dobbelt underskrift i AVS-lande i henhold til artikel 1, stk. 4, i den interne aftale om 10. EUF[9]. Disse midler blev hovedsagelig overført fra Saint Lucia (9 mio. EUR), Kenya (7 mio. EUR) og Togo (4 mio. EUR). Disse indtægter er medtaget i driftsindtægterne (Stabex-støtteinstrumentet) i resultatopgørelsen for 8. EUF. 2.5.3 Bankkonti til samfinansiering || || || || mio. EUR || 8. EUF || 9. EUF || 10. EUF || I ALT 31.12.2011 || I ALT 31.12.2010 Bankkonti til samfinansiering || - || 6 || 2 || 8 || 10 I ALT || - || 6 || 2 || 8 || 10 Beløbene på disse bankkonti vedrører samfinansieringsaftalerne fra 2007 og tidligere. Samfinansieringsmidlerne tilhører de pågældende medlemsstater, og et tilsvarende beløb opføres derfor som gæld. Virkningen for nettoaktiverne er derfor nul. Den italienske samfinansiering under 9. EUF er stadig ikke afsluttet for Somalia. Bankkontiene for samfinansiering under 10. EUF drejer sig om gamle samfinansieringsprojekter, som er under afvikling. Midlerne vil blive betalt tilbage til de pågældende medlemsstater efter anvisning fra den anvisningsberettigede. KORTFRISTET GÆLD 2.6 KORTFRISTET GÆLD || || || || mio. EUR || 8. EUF || 9. EUF || 10. EUF || I ALT 31.12.2011 || I ALT 31.12.2010 Kortfristet gæld || 9 || 146 || 243 || 399 || 487 Skyldige omkostninger || 20 || 168 || 151 || 339 || 286 Periodiseret kapitalbidrag || - || - || 295 || 295 || 272 I ALT || 29 || 315 || 689 || 1 033 || 1 045 Kortfristet gæld omfatter udgiftsopgørelser, som EUF modtager i forbindelse med sine støtte- og indkøbsaktiviteter. Det krævede beløb registreres, lige så snart betalingsanmodningen er modtaget. Den samme procedure anvendes i forbindelse med fakturaer og kreditnotaer, der modtages i forbindelse med indkøb. De pågældende godtgørelseskrav er taget i betragtning ved cut-off-proceduren ved årets udgang. Efter cut-off-registreringerne er de anslåede dækningsberettigede beløb blevet opført som skyldige udgifter. 2.6.1 Kortfristet gæld || || || || mio. EUR || 8. EUF || 9. EUF || 10. EUF || I ALT 31.12.2011 || I ALT 31.12.2010 Leverandører og andre || 9 || 140 || 159 || 308 || 400 Gæld til medlemsstaterne - samfinansiering || - || 6 || 75 || 81 || 75 Diverse kreditorer || - || - || 10 || 10 || 12 I ALT || 9 || 146 || 243 || 399 || 487 2.6.1.1 Leverandører og andre Denne post omfatter også beløb, der skyldes til leverandører, og gældsbeløb til offentlige organer og tredjelande. Faldet på 92 mio. EUR i forhold til den foregående regnskabsperiode omfatter primært et fald i gælden til tredjelande på 62 mio. EUR. 2.6.1.2 Gæld til medlemsstaterne - samfinansiering De modtagne samfinansieringsbidrag opføres som gæld til medlemsstaterne, eftersom de opfylder kriterierne for betingede indtægter fra andre transaktioner end valutatransaktioner. EUF skal anvende bidragene til at levere tjenesteydelser til tredjeparter, ellers skal de returnere aktiverne (de modtagne bidrag) til medlemsstaterne. Den udestående gæld i forbindelse med samfinansieringsaftaler udgør det modtagne samfinansieringsbidrag minus udgifterne i forbindelse med projektet. Virkningen for nettoaktiverne er nul. 8 mio. EUR af gælden til medlemsstaterne i forbindelse med samfinansiering vedrører samfinansieringsaftaler fra 2007 og tidligere. Disse midler står på særlige bankkonti, se punkt 2.5.3 ovenfor vedrørende bankkonti for samfinansiering. I 2011 blev der modtaget 7 mio. EUR i nye samfinansieringsbidrag (3 mio. EUR fra Belgien, 2 mio. EUR fra Det Forenede Kongerige, 1 mio. EUR fra Sverige og 1 mio. fra Schweiz). De midler, der vedrører samfinansieringsaftaler undertegnet i 2008 og senere, står ikke på særlige bankkonti. Gælden i forbindelse med samfinansiering blev nedsat med 2 mio. EUR for at indregne indtægterne i forbindelse med samfinansieringsprojekter (se punkt 3.1.4 og 3.2.2). 2.6.1.3 Diverse kreditorer Gæld til diverse kreditorer dækker hovedsagelig over ikke-anvendte kontantindbetalinger og tilbagebetalte beløb. 2.6.2 Påløbne udgifter || || || || mio. EUR || 8. EUF || 9. EUF || 10. EUF || I ALT 31.12.2011 || I ALT 31.12.2010 Påløbne udgifter || 20 || 168 || 151 || 339 || 286 I ALT || 20 || 168 || 151 || 339 || 286 Ved årets udgang foretages der en vurdering af de støtteberettigede udgifter, som modtagerne af EUF-midler har afholdt, men endnu ikke indberettet. Efter cut-off-beregningerne opføres de anslåede støtteberettigede beløb som skyldige udgifter. Den anslåede udnyttelse af forfinansieringsbeløbet opføres som anslået clearing af forfinansieringen (se 2.2). 2.6.3 Udskudt kapitalbidrag || || || mio. EUR || 8. EUF || 9. EUF || 10. EUF || I ALT 31.12.2011 || I ALT 31.12.2010 Det Forenede Kongerige || - || - || 289 || 289 || 269 Irland || - || - || 5 || 5 || 3 Litauen || - || - || 1 || 1 || - I ALT || - || - || 295 || 295 || 272 Heri medregnes også de bidrag, som medlemsstaterne har betalt på forhånd. NETTOAKTIVER 2.7 INDKALDTE FONDSMIDLER || || mio. EUR || 8. EUF || 9. EUF || 10. EUF || I ALT Fondsmidler || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Ikke-indkaldte fondsmidler || - || (660) || (21 152) || (21 812) Indkaldte fondsmidler pr. 31.12.2010 || 12 840 || 11 039 || - || 23 879 || || || || Fondsmidler || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Ikke-indkaldte fondsmidler || - || - || (18 712) || (18 712) Indkaldte fondsmidler pr. 31.12.2011 || 12 840 || 11 699 || 2 440 || 26 979 Fondsmidlerne er lig med de samlede bidrag, som medlemsstaterne skal indbetale til den pågældende EUF-fond ifølge de enkelte interne aftaler. Ikke-indkaldte midler er den del af den oprindelige tildeling til fonden, der endnu ikke kan opkræves hos medlemsstaterne. Indkaldte fondsmidler er den del af de oprindelige tildelinger, der er blevet indkaldt til overførsel til kontantkontiene fra medlemsstaterne i overensstemmelse med proceduren i artikel 16 i finansforordningen for 10. EUF. Samtlige midler til 8. og 9. EUF er blevet indkaldt og modtaget. 10. EUF trådte i kraft i 2008 med fondsmidler på 21 152 mio. EUR i overensstemmelse med den interne aftale, som finder anvendelse på 10. EUF. Fondens midler || || || || mio. EUR Bidrag || % || Ikke-indkaldt 9. EUF 31.12.2010 || Indkaldt i 2011 || Ikke-indkaldt 9. EUF 31.12.2011 Østrig || 2,65 || (19) || 19 || - Belgien || 3,92 || (27) || 27 || - Danmark || 2,14 || (15) || 15 || - Finland || 1,48 || (10) || 10 || - Frankrig || 24,30 || (170) || 170 || - Tyskland || 23,36 || (164) || 164 || - Grækenland || 1,25 || (9) || 9 || - Irland || 0,62 || (4) || 4 || - Italien || 12,54 || (88) || 88 || - Luxembourg || 0,29 || (2) || 2 || - Nederlandene || 5,22 || (37) || 37 || - Portugal || 0,97 || (7) || 7 || - Spanien || 5,84 || (41) || 41 || - Sverige || 2,73 || (19) || 19 || - Det Forenede Kongerige || 12,69 || (89) || 89 || - EIB || Uoplyst || 40 || (40) || - I ALT || 100,00 || (660) || 660 || - || || || || mio. EUR Bidrag || % || Ikke-indkaldt 10. EUF 31.12.2010 || Indkaldt i 2011 || Ikke-indkaldt 10. EUF 31.12.2011 Østrig || 2,41 || (510) || 59 || 451 Belgien || 3,53 || (747) || 86 || 661 Danmark || 2,00 || (423) || 49 || 374 Finland || 1,47 || (311) || 36 || 275 Frankrig || 19,55 || (4 135) || 477 || 3 658 Tyskland || 20,50 || (4 336) || 500 || 3 836 Grækenland || 1,47 || (311) || 36 || 275 Irland || 0,91 || (192) || 22 || 170 Italien || 12,86 || (2 720) || 314 || 2 406 Luxembourg || 0,27 || (57) || 7 || 51 Nederlandene || 4,85 || (1 026) || 118 || 908 Portugal || 1,15 || (243) || 28 || 215 Spanien || 7,85 || (1 660) || 192 || 1 469 Sverige || 2,74 || (580) || 67 || 513 Det Forenede Kongerige || 14,82 || (3 135) || 362 || 2 773 Cypern || 0,09 || (19) || 2 || 17 Tjekkiet || 0,51 || (108) || 12 || 95 Estland || 0,05 || (11) || 1 || 9 Ungarn || 0,55 || (116) || 13 || 103 Litauen || 0,12 || (25) || 3 || 22 Letland || 0,07 || (15) || 2 || 13 Malta || 0,03 || (6) || 1 || 6 Polen || 1,30 || (275) || 32 || 243 Slovenien || 0,18 || (38) || 4 || 34 Slovakiet || 0,21 || (44) || 5 || 39 Bulgarien || 0,14 || (30) || 3 || 26 Rumænien || 0,37 || (78) || 9 || 69 I ALT || 100,00 || (21 152) || 2 440 || 18 712 I 2011 blev der for sidste gang indkaldt bidrag under 9. EUF, og der blev for første gang indkaldt bidrag under 10. EUF, hvori de 27 medlemsstater deltager. 2.8 ANDRE RESERVER || || || || mio. EUR || 8. EUF || 9. EUF || 10. EUF || I ALT 31.12.2011 || I ALT 31.12.2010 Til/fra 6. EUF || 94 || 490 || - || 584 || 584 Til/fra 7. EUF || 533 || 1 135 || - || 1 668 || 1 668 Til/fra 8. EUF || - || 2 762 || 141 || 2 903 || 2 864 Til/fra 9. EUF || (2 762) || - || 161 || (2 601) || (2 531) Til/fra 10. EUF || (141) || (161) || - || (302) || (333) I ALT || (2 276) || 4 227 || 301 || 2 252 || 2 252 Efter at 10. EUF trådte i kraft i 2008, er alle midler, som er frigjort fra tidligere EUF, blevet overført til reserven for 10. EUF. Denne reserve kan kun anvendes til forpligtelser på de betingelser, der er fastsat i artikel 1, stk. 4, i den interne aftale om 10. EUF. I 2011 blev der overført frigjorte midler for henholdsvis 38 mio. EUR og 80 mio. EUR fra 8. og 9. EUF til 10. EUF, og 150 mio. EUR blev overført fra resultatreserven for 10. EUF til 9. EUF[10]. Den 23. maj 2011 traf Rådet beslutning[11] om at bevilge et beløb på 200 mio. EUR til Sydsudan i form af midler frigjort fra projekter under den 9. EUF og tidligere EUF'er. Ved udgangen af 2011 er dette beløb stadig tildelt resultatreserven for 10. EUF, men skulle blive frigjort fra disse reserver i 2012. 3. BEMÆRKNINGER TIL RESULTATOPGØRELSEN 3.1 DRIFTSINDTÆGTER mio. EUR || 8. EUF || 9. EUF || 10. EUF || I ALT 2011 || I ALT 2010 Inddrevne udgifter || 3 || 11 || 2 || 16 || 29 Inddrivelse af Stabex-midler || 26 || - || - || 26 || 32 Kursgevinster || 11 || 37 || 7 || 54 || 78 Driftsindtægter, samfinansiering || - || - || 2 || 2 || 1 I ALT || 40 || 49 || 10 || 99 || 140 3.1.1 Inddrivelse af udgifter Denne post omfatter de indtægtsordrer, som EUF på grundlag af kontrol, revision og analyse af støtteberettigelse udsteder for at få tidligere udbetalt udgiftsbeløb tilbagebetalt, og fradragene i de efterfølgende betalinger, som er registreret i EUF's regnskabssystem. Det skal bemærkes, at inddrivelse af forfinansiering ikke opføres som indtægt på balancen, men krediteres forfinansieringsposten. 3.1.1.1 Tilbagesøgning af uretmæssigt udbetalte beløb I 2011 blev der udstedt indtægtsordrer for 12 mio. EUR for så vidt angår uretmæssigt udbetalte beløb i forhold til 11 mio. EUR i 2010. Af disse vedrører 8 mio. EUR inddrivelse af udgifter og blev derfor registreret som driftsindtægter. Et beløb på 4 mio. EUR blev anvendt til tilbagesøgning af udbetalte forfinansieringsbeløb og krediteret forfinansieringsaktivet på balancen. Nedenfor gives en oversigt over tilbagesøgningen af uretmæssigt udbetalte beløb: mio. EUR || || Indtægt || Forfinan­siering || I ALT 2011 || Indtægt || Forfinan­siering || I ALT 2010 Fejl || 2 || 1 || 3 || 1 || 1 || 2 Uregelmæssighed || 6 || 3 || 8 || 5 || 3 || 8 Underrettet af OLAF || 1 || - || 1 || 1 || - || 1 I ALT || 8 || 4 || 12 || 7 || 4 || 11 3.1.2 Inddrivelse af Stabex-midler I 2011 blev 26 mio. EUR returneret til EUF fra konti med dobbelt underskrift i AVS-lande i henhold til artikel 1, stk. 4, i den interne aftale om 10. EUF[12]. Disse midler blev hovedsagelig overført fra Saint Lucia (9 mio. EUR), Kenya (7 mio. EUR) og Togo (4 mio. EUR). Disse indtægter er medtaget i driftsindtægterne (Stabex-støtteinstrumentet) i resultatopgørelsen for 8. EUF. 3.1.3 Kursgevinster Valutagevinster opstår i forbindelse med de løbende aktiviteter og dermed forbundne transaktioner, der foretages i andre valutaer end euro, og ved revalueringen ved årets udgang i forbindelse med regnskabernes udarbejdelse. Der er tale om både realiserede og ikke-realiserede kursgevinster. 3.1.4 Driftsindtægter, samfinansiering Driftsindtægterne i forbindelse med samfinansiering er de anvendte bidrag (se 3.2.2). Eftersom disse bidrag opfylder kriterierne for betingede indtægter fra andre transaktioner end valutatransaktioner, bogføres de i overensstemmelse med gennemførelsen af samfinansierings­projektet. 3.2 DRIFTSUDGIFTER mio. EUR || 8. EUF || 9. EUF || 10. EUF || I ALT 2011 || I ALT 2010 Driftsudgifter - støtteinstrumenter || 114 || 879 || 1 640 || 2 633 || 2 852 Driftsudgifter, samfinansiering || - || - || 2 || 2 || 1 Kursdifferencer || 11 || 41 || 8 || 61 || 58 Værdiforringelse af tilgodehavender || 3 || 4 || - || 7 || 3 I ALT || 128 || 924 || 1 650 || 2 702 || 2 914 3.2.1 Driftsudgifter - støtteinstrumenter || || || || mio. EUR || 8. EUF || 9. EUF || 10. EUF || I ALT 2011 || I ALT 2010 Programmerbar bistand || 58 || 56 || 1 136 || 1 251 || 1 127 Makroøkonomisk støtte || - || 51 || - || 51 || 35 Sektorpolitik || 0 || 372 || 0 || 371 || 765 Rentetilskud || 0 || - || - || 0 || AVS-interne projekter || - || 301 || 349 || 650 || 336 Katastrofebistand || - || 63 || 149 || 212 || 442 Bistand til flygtninge || 0 || - || - || 0 || (1) Risikokapital || 19 || - || - || 19 || Stabex || 12 || - || - || 12 || 46 Sysmin[13] || (8) || - || - || (8) || 10 Andre støtteprogrammer fra tidligere EUF || - || 24 || - || 24 || (17) Gældslettelse - stærkt forgældede fattige lande og Verdensbanken || - || - || - || - || 14 Institutionel støtte || - || 2 || 6 || 8 || 44 Udligning af eksportindtægter || 32 || 10 || - || 42 || 37 Fonden for Den Demokratiske Republik Congo || - || 0 || - || 0 || 15 I alt || 114 || 879 || 1 640 || 2 633 || 2 852 EUF's driftsudgifter omfatter forskellige støtteinstrumenter og kan inddeles i forskellige kategorier afhængig af, hvordan pengene udbetales og forvaltes. 3.2.2 Driftsindtægter, samfinansiering Der er tale om udgifter i forbindelse med samfinansieringsprojekter i 2011. Eftersom de modtagne samfinansieringsbidrag opfylder kriterierne for betingede indtægter fra andre transaktioner end valutatransaktioner, er et hertil svarende bidragsbeløb blevet anerkendt som driftsindtægter (se punkt 3.1.4). 3.2.3 Valutatab Valutatab opstår i forbindelse med løbende aktiviteter og dermed forbundne transaktioner, der foretages i andre valutaer end euro, og ved revaluering ved årets udgang i forbindelse med udarbejdelse af regnskaberne; der er tale om både realiserede og ikke-realiserede tab. Af nettoopgørelsen fremgår det, at der var et nettotab på 6 mio. EUR (valutatab på 61 mio. EUR minus valutagevinst på 54 mio. EUR). 3.2.4 Værdiforringelse af tilgodehavender Denne post omfatter hovedsagelig forfinansieringskorrektioner og afskrivninger/tab ved realisering i forbindelse med debitorer. 3.3 ADMINISTRATIVE UDGIFTER mio. EUR || 8. EUF || 9. EUF || 10. EUF || I ALT 2011 || I ALT 2010 Administrationsudgifter || 0 || 3 || 72 || 75 || 86 I ALT || 0 || 3 || 72 || 75 || 86 Denne post omfatter støtteudgifter, dvs. administrative udgifter i forbindelse med planlægning og gennemførelse af EUF'er. Der er tale om udgifter til forberedelse, opfølgning, tilsyn og evaluering af projekter samt udgifter til it-netværk, teknisk bistand osv. 3.4 FINANSIELLE INDTÆGTER mio. EUR || 8. EUF || 9. EUF || 10. EUF || I ALT 2011 || I ALT 2010 Renteindtægter - europæiske banker || - || 0 || 1 || 1 || 1 Renteindtægter - Stabex || 0 || - || - || 0 || 0 Morarenter fra indtægtsordrer || 0 || 0 || 0 || 0 || 3 Renter af forfinansiering || (1) || (19) || (1) || (21) || 91 I ALT || (1) || (19) || 0 || (20) || 95 Renteindtægterne er fortsat lave i 2011 som følge af de fortsat lave rentesatser. 3.4.1 Morarenter fra indtægtsordrer Der er tale om morarenter, som debitorerne har betalt i forbindelse med forsinket betaling af indtægtsordrer, herunder forsinket betaling af medlemsstaternes bidrag. De pågældende midler kan anvendes til at finansiere projekter i henhold til artikel 1 og 6 i den interne aftale, der finder anvendelse på 10. EUF. 3.4.2 Renter af forfinansiering Renter af forfinansiering regnskabsføres i henhold til bestemmelserne i artikel 7, stk. 3, og artikel 8 i finansforordningen for 10. EUF. De renter, der er pålagt forfinansiering for 2011, er lavere end for 2010, og tilbageførslen af beløbet fra 2010 førte til negative renteindtægter. Dette skyldes en omklassificering i 2011, hvorved flere kontrakter, som i 2010 blev betegnet som tilskudskontrakter, blev omklassificeret til kontrakter om fælles forvaltning med internationale organisationer. I henhold til ovennævnte artikelbestemmelser i finansforordningen giver førstnævnte type af kontrakter anledning til beregning af påløbne renter af forfinansiering, mens det ikke gælder for sidstnævnte type af kontrakter. 4. BEMÆRKNINGER TIL PENGESTRØMSOPGØRELSEN 4.1 FORMÅLET MED OG UDARBEJDELSEN AF PENGESTRØMSOPGØRELSEN EUF's evne til at generere kontanter og andre likvide midler og dens behov for disse pengestrømme vurderes ud fra pengestrømsoplysningerne. Ved udarbejdelsen af pengestrømsopgørelsen anvendes en indirekte metode. Det betyder, at nettooverskuddet eller -underskuddet for regnskabsåret justeres for virkningerne af ikke-kontante transaktioner og eventuelle udsættelser eller periodisering af tidligere eller fremtidige ind- eller udbetalinger i kontanter. Pengestrømme, der hidrører fra transaktioner i udenlandsk valuta, registreres i EUF's rapporteringsvaluta (euro) under anvendelse af omregningskursen mellem euro og den udenlandske valuta på pengestrømsdatoen. 4.2 DRIFTSAKTIVITETER EUF's pengestrømsopgørelse vedrører driftsaktiviteter; EUF har ikke nogen investerings- eller finansieringsaktiviteter. Driftsaktiviteternes formål er at bidrage til gennemførelsen af politiske målsætninger. 5. EVENTUALAKTIVER OG -FORPLIGTELSER SAMT ANDRE OPLYSNINGER 5.1 EVENTUALAKTIVER mio. EUR || 8. EUF || 9. EUF || 10. EUF || I ALT 31.12.2011 || I ALT 31.12.2010 Opfyldelsesgarantier || 16 || 221 || 88 || 325 || 360 Tilbageholdelsesgarantier || 5 || 151 || 40 || 197 || 227 Eventualaktiver vedrørende retssager || - || 1 || - || 1 || 1 I ALT || 21 || 373 || 128 || 523 || 587 5.1.1 Opfyldelsesgarantier Der kræves undertiden en opfyldelsesgaranti for at sikre, at modtagerne af EUF-finansieringen opfylder forpligtelserne i deres kontrakter med EUF. Faldet i opfyldelsesgarantier på 35 mio. EUR består i en forskel mellem de frigjorte garantier og de nye garantier, der er modtaget. De fleste af garantierne blev frigjort under 8. EUF (23 mio. EUR hovedsagelig til programmerbar bistand) og 9. EUF (90 mio. EUR hovedsagelig til støtte til sektorpolitikken). 5.1.2 Tilbageholdelsesgarantier Der anvendes kun tilbageholdelsesgarantier i bygge- og anlægskontrakter. Typisk tilbageholdes der 10 % af de foreløbige betalinger til modtagerne for at sikre, at kontrahenten opfylder sine forpligtelser. De tilbageholdte beløb opføres som tilgodehavender. Forudsat den ordregivende myndighed er indforstået, kan kontrahenten i stedet stille en tilbageholdelsesgaranti som dækning for de beløb, der ellers ville blive tilbageholdt af de foreløbige betalinger. De stillede garantier opføres som eventualaktiver. Faldet i tilbageholdelsesgarantier på 30 mio. EUR består i en forskel mellem de frigjorte garantier og de nye garantier, der er modtaget. De fleste af garantierne blev frigjort under 9. EUF (63 mio. EUR hovedsagelig til støtte til sektorpolitikken). De nye garantier blev hovedsagelig modtaget under 9. EUF (31 mio. EUR hovedsagelig til støtte til sektorpolitikken) og 10. EUF (22 mio. EUR). 5.2 EVENTUALFORPLIGTELSER mio. EUR || 8. EUF || 9. EUF || 10. EUF || I ALT 31.12.2011 || I ALT 31.12.2010 Beløb vedrørende retssager || - || 0 || - || 0 || 6 I ALT || - || 0 || - || 0 || 6 Ovennævnte beløb vedrører erstatningssager, der er anlagt mod EUF, andre retlige tvister og de anslåede retsudgifter. Alle eventualforpligtelser og øvrige forpligtelser skal finansieres af EUF i fremtiden, hvis de bliver eksigible. 5.3 ANDRE OPLYSNINGER 5.3.1 Budgetforpligtelser mio. EUR || 8. EUF || 9. EUF || 10. EUF || I ALT 31.12.2011 || I ALT 31.12.2010 Uindfriede budgetforpligtelser, som endnu ikke er betalt || 157 || 1 643 || 3 794 || 5 594 || 5 991 Tilknyttede beløb i resultatopgørelsen || (29) || (308) || (309) || (646) || (714) I ALT || 128 || 1 335 || 3 485 || 4 948 || 5 277 De uindfriede budgetforpligtelser udgør åbne forpligtelser, som endnu ikke er blevet betalt og/eller frigjort. Det er en normal følge af flerårige programmer. De uindfriede budgetforpligtelser beløb sig til i alt 5 594 mio. EUR den 31. december 2011. Den fremtidige finansieringsforpligtelse er således lig med de uindfriede budgetforpligtelser minus dertil knyttede beløb, som er medtaget som udgifter på resultatopgørelsen for 2011, dvs. i alt 4 948 mio. EUR. 6. FINANSIEL RISIKOSTYRING Følgende oplysninger om Den Europæiske Udviklingsfonds finansielle risikostyring drejer sig om de likviditetstransaktioner som Europa-Kommissionen udfører på Udviklingsfondens vegne med henblik på anvendelse af dens midler. 6.1 POLITIKKER FOR RISIKOSTYRING OG -SIKRING Vilkårene og principperne for styringen af EUF's likviditetstransaktioner er fastlagt i Rådets forordning (EF) nr. 215/2008 om finansforordningen for 10. EUF og i den interne aftale. Som et resultat af ovennævnte forordning finder følgende hovedprincipper anvendelse: – Medlemsstaterne indbetaler EUF-bidragene på særlige konti, som er åbnet i den enkelte medlemsstats seddelbank eller i et af medlemsstaten udpeget pengeinstitut. Bidragene bliver stående på disse særlige konti, indtil EUF har brug for dem til betalinger. – Medlemsstaternes bidrag indbetales i EUR, hvorimod EUF-betalingerne angives i EUR og andre valutaer, inkl. mindre gængse valutaer. – Bankkonti, som Kommissionen har åbnet på EUF's vegne, må ikke gå i minus. Ud over de særlige konti findes en række andre konti, som Kommissionen åbner på EUF's vegne i pengeinstitutter (centralbanker og forretningsbanker), og som anvendes til at foretage betalinger og modtage andre indbetalinger end medlemsstaternes budgetbidrag, jf. artikel 44 i Rådets forordning (EF) nr. 215/2008 (se punkt 6.4 nedenfor). Bankerne, hvori der åbnes andre konti til brug for EUF end de ovenfor nævnte særlige konti, udvælger Kommissionen ved hjælp af udbud. Likviditets- og betalingstransaktionerne er i vid udstrækning automatiseret og baseret på moderne informationssystemer. Der anvendes specifikke procedurer for at sikre systemsikkerheden og sikre opsplitning af opgaverne i tråd med finansforordningen, Kommissionens interne kontrolstandarder og revisionsprincipper. Der foreligger et sæt skriftlige retningslinjer og procedurer for forvaltningen af likviditets- og betalingstransaktionerne med det formål at reducere finansielle og operationelle risici og sikre et hensigtsmæssigt kontrolniveau. Retningslinjerne og procedurerne omfatter forskellige operationelle områder, og det kontrolleres regelmæssigt, at de overholdes. 6.2 MARKEDSRISIKO 6.2.1 Valutarisiko Alle bidrag føres i euro, og der købes kun andre valutaer, når det er nødvendigt af hensyn til en betaling. EUF's likviditetstransaktioner er således ikke udsat for valutarisici. 6.2.2 Renterisici EUF optager ikke nogen lån og er derfor ikke udsat for nogen renterisiko. EUF oppebærer imidlertid renter af indeståendet på de forskellige bankkonti. Kommissionen har derfor på EUF's vegne ved hjælp af forskellige foranstaltninger sikret, at de oppebårne renter retmæssigt afspejler markedsrenten og de eventuelle udsving. Dag-til-dag indeståender i forretningsbanker forrentes ved hjælp af en dag-til-dag rente. Forrentningen af indeståender på disse konti sker ved hjælp af en flydende markedsrente, hvorpå der anvendes en kontraktfastsat margen (positiv eller negativ). For de fleste af kontiene beregnes renten ved hjælp af EONIA (Euro Over Night Index Average) og tilpasses efter udsvingene i denne sats. For andre kontis vedkommende beregnes renten ved hjælp af ECB's marginalrente (for ECB's refinansieringstransaktioner). EUF tager således ikke nogen chancer, som bevirker, at dens indeståender forrentes med en lavere rente end markedsrenten. 6.3 KREDITRISIKO (MODPARTSRISIKO) De fleste af EUF's likvide midler står i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 215/2008 på specialkonti oprettet af medlemsstaterne med henblik på betaling af deres bidrag. Størstedelen af disse konti er oprettet hos medlemsstaternes statskasse eller nationalbank. Disse institutioner udgør den laveste modpartsrisiko for EUF (risikoen er i forhold til dens medlemsstater). Med hensyn til den del af EUF's likvide midler, der står i forretningsbanker med henblik på betalinger, overføres pengene til disse konti først, når der er brug for dem, og overførslerne styres automatisk af Kommissionens styringssystem for likvide midler. På de enkelte konti står der et minimum af kontanter, som er fastsat efter de gennemsnitlige daglige betalinger, der finder sted over kontiene. Beløbene, der står på disse konti fra dag til dag, er således hele tiden beskedne, hvilket er med til at begrænse EUF's risiko. Hertil kommer, at forretningsbankerne udvælges ved hjælp af nogle særlige retningslinjer, hvorved modpartsrisikoen for EUF yderligere mindskes. Samtlige forretningsbanker udvælges efter en udbudsprocedure. For at kunne deltage i udbudsproceduren kræves en kortfristet kreditrating på mindst Moody's P-1 eller tilsvarende (S&P A-1 eller Fitch F1). Der kan under særlige og behørigt begrundede omstændigheder stilles krav om et lavere niveau. 6.4 LIKVIDITETSRISIKO EUF's budgetprincipper sikrer, at der generelt i budgetperioden altid er tilstrækkeligt med likvide midler til gennemførelsen af alle betalinger. Medlemsstaternes samlede bidrag er således lig med de samlede betalingsbevillinger i en given budgetperiode. Medlemsstaterne indbetaler imidlertid deres bidrag til EUF i tre årlige rater, hvorimod betalingerne i en vis grad er sæsonbestemte. For at sikre, at der altid er tilstrækkeligt med likvide midler til de betalinger, der skal finde sted i en given måned, udveksles der regelmæssigt oplysninger om likviditetssituationen mellem Kommissionens kasse og de afdelinger, der afholder udgifterne, for at sikre, at betalingerne i en given periode ikke overstiger beholdningen af likvide midler. Herudover anvendes der i EUF's daglige finanstransaktioner nogle automatiske likviditetsstyringsredskaber til at sikre, at der er tilstrækkeligt med likviditet på EUF's bankkonti fra dag til dag. 7. OPLYSNINGER OM TILKNYTTEDE PARTER Der er ikke konstateret nogen transaktioner med tilknyttede parter, som kræver, at de bliver registreret særskilt under denne post. 8. BEGIVENHEDER EFTER BALANCEDATOEN På tidspunktet for fremsendelsen af dette regnskab havde EUF's regnskabsfører ikke kendskab til nogen væsentlige elementer, og han havde heller ikke fået meddelelse om nogen, som krævede opførelse under dette punkt. Årsregnskaberne og de dertil knyttede bemærkninger er udarbejdet ved hjælp af de senest foreliggende oplysninger, hvilket fremgår af ovenstående. 9. AFSTEMNING MELLEM ØKONOMISK RESULTAT OG BUDGETRESULTAT Årets resultatopgørelse er beregnet på grundlag af den periodiserede regnskabsførelse. Budgetresultatet er derimod baseret på kasseregnskabsprincippet i overensstemmelse med finansforordningen. Da begge er resultatet af samme underliggende transaktioner, er det en nyttig måde at kontrollere, at de stemmer overens. Tabellen nedenfor viser denne afstemning fordelt på indtægts- og udgiftsposter, idet de vigtigste afstemte beløb fremhæves. || || mio. EUR || 2011 || 2010 || || REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT || (2 700) || (2 765) || || INDTÆGTER || || Fordringer, der ikke har nogen betydning for budgetresultatet || (52) || (33) Fordringer konstateret i regnskabsåret, men som endnu ikke er inddrevet || (3) || (4) Fordringer konstateret i tidligere år, og som er inddrevet i regnskabsåret || 10 || 10 Nettoresultat af forfinansiering || 46 || 53 Periodiserede nettoindtægter || (13) || (173) || || UDGIFTER || || Regnskabsårets udgifter, som endnu ikke er betalt || 98 || 178 Udgifter fra tidligere år, som er afholdt i regnskabsåret || (249) || (155) Annullerede betalinger || 17 || 39 Nettoresultat af forfinansiering || (346) || (353) Periodiserede nettoudgifter || 317 || (31) || || REGNSKABSÅRETS BUDGETRESULTAT || (2 874) || (3 233) 9.1 Afstemningsposter - indtægter Et regnskabsårs budgetindtægter svarer til de indtægter, der i løbet af regnskabsåret inddrives på grundlag af de konstaterede fordringer, og de beløb, der inddrives på grundlag af fordringer konstateret i tidligere regnskabsår. Fordringer, der ikke har nogen betydning for budgetresultatet, anføres i regnskabsårets økonomiske resultat, men kan ud fra et budgetmæssigt synspunkt ikke betragtes som indtægter, eftersom det indbetalte beløb overføres til reserver, og der ikke på ny kan indgås forpligtelse for dette beløb uden en rådsafgørelse. Ved afstemning skal de fordringer, der konstateres i regnskabsåret, men som endnu ikke er inddrevet, trækkes fra det økonomiske resultat, idet de ikke udgør en del af budgetindtægterne. Fordringer konstateret i tidligere år og inddrevet i regnskabsåret skal derimod lægges til det økonomiske resultat ved afstemningen. Nettoresultatet af forfinansieringen fremstår efter clearing af de inddrevne forfinansierings­beløb. Disse indbetalinger, som sker kontant, er uden betydning for det økonomiske resultat. De periodiserede nettoindtægter består hovedsagelig af periodeafgrænsningsposter opstillet med henblik på cut-off-proceduren ved årets udgang. Det er kun nettoresultatet, dvs. fastlagte, men endnu ikke modtagne indtægter for regnskabsåret minus tilbageførsel af fastlagte, men endnu ikke modtagne indtægter fra tidligere år, der tages i betragtning. 9.2 Afstemningsposter - udgifter Endnu ikke betalte udgifter for regnskabsåret skal tilpasses af hensyn til afstemningen, eftersom de indgår i resultatopgørelsen, men ikke udgør en udgift på budgettet. Udgifter fra tidligere år, som er afholdt i regnskabsåret, skal derimod ved afstemning trækkes fra det økonomiske resultat, eftersom de udgør en del af regnskabsårets budgetudgifter, men ikke har nogen betydning for det økonomiske resultat eller fører til et fald i udgifterne i tilfælde af korrektioner. Indtægter, der stammer fra annullerede betalinger, har ingen betydning for resultatopgørelsen, men derimod for budgetresultatet. Nettoresultatet af forfinansieringen er en kombination af de nye forfinansieringsbeløb, der er betalt i regnskabsåret (opført som en budgetudgift i det pågældende år) og clearingen af den forfinansiering, der er betalt i regnskabsåret eller i tidligere år ved godkendelse af støtteberettigede omkostninger. Sidstnævnte repræsenterer en udgift i periodiseringsmæssig forstand, men ikke i budgetregnskabet, idet betalingen af den oprindelige forfinansiering allerede blev betragtet som en budgetudgift på betalingstidspunktet. Periodiserede nettoudgifter består hovedsagelig af periodeafgrænsningsposter opstillet med henblik på cut-off-proceduren ved årets udgang, dvs. støtteberettigede udgifter, som modtagere af EUF-midler har afholdt, men som de endnu ikke har indberettet til EUF. Det er kun nettoresultatet, dvs. periodiserede udgifter fra regnskabsåret minus tilbageførsel af periodiserede udgifter fra tidligere år, der tages i betragtning. 2. BERETNING OM DEN FINANSIELLE FORVALTNING INDLEDENDE BEMÆRKNING Tidligere EUF · Ifølge AVS-EF-Rådets afgørelse nr. 1/2000 af 27. juli 2000 om overgangs­foranstaltninger skal en del af de ikke-tildelte midler fra tidligere EUF anvendes i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i Cotonouaftalen, som ifølge overgangsforanstaltningerne skal anvendes foreløbigt. · Ifølge Kommissionens afgørelse nr. 410/2001 af 16. marts 2001, der havde til formål at fastsætte tildelingerne til de vejledende programmer for AVS-landene i henhold til AVS-EF-partnerskabsaftalen, skulle ikke-tildelte midler fra tidligere EUF anvendes til gennemførelse i overensstemmelse med den pågældende EUF's regler og procedurer med et maksimumsbeløb på 1,2 mia. EUR, indtil finansprotokollen for 9. EUF trådte i kraft. · I Kommissionens afgørelse nr. 1033/2001 af 15. juni 2001 er tildelingerne fastsat til de regionale programmer og til det AVS-interne samarbejde inden for rammerne af finansprotokollen for AVS-EF-partnerskabsaftalen. · Med Kommissionens afgørelse nr. 1252/2002 af 11. juli 2002 blev budgetrammen for det AVS-interne samarbejde forhøjet med 60 mio. EUR ved hjælp af de almindelige reserver for 6. og 7. EUF, og det blev fastlagt, at disse supplerende midler skulle anvendes, indtil finansprotokollen for 9. EUF trådte i kraft, i overensstemmelse med de regler og procedurer, som gjaldt for de oprindelige EUF. · Endelig blev det med AVS-EF-Rådets afgørelse nr. 3/2002 af 23. december 2002 besluttet, at et beløb på 25. mio. EUR fra de ikke-tildelte midler fra 8. EUF (almindelig reserve) skulle bevilges til det regionale samarbejde under AVS-EF-partnerskabs­aftalen. · Eftersom 6. EUF blev afsluttet i 2006 og 7. EUF blev afsluttet i 2008, indgår der ikke længere nogen tabeller over gennemførelsen af disse EUF i årsregnskaberne. Derimod er gennemførelsen af de overførte restbeløb medtaget i 9. EUF. · For at gøre præsentationen af regnskabet for 2009 mere gennemskuelig fremgår det ligesom de foregående år af nedenstående tabeller, hvilken del af 8. EUF der anvendes til henholdsvis Lomékonventionens og Cotonouaftalens planlægning. Hvad sidstnævnte angår, er bogføringen og præsentationen af regnskaberne foretaget på grundlag af artikel 3, stk. 2, i bilag IV til AVS-EF-partnerskabsaftalen for de pågældende lande. Ifølge denne artikel afsættes der for AVS-landene en A-ramme til dækning af makroøkonomisk bistand og støtte til programmer og projekter og en B-ramme til dækning af uforudsete behov, såsom katastrofebistand, gældssaneringsinitiativer og støtte til at afbøde de negative virkninger af ustabilitet i eksportindtægterne[14]. For regionernes vedkommende er opstillingen baseret på den regionale programmering som omhandlet i kapitel 2 i AVS-EF-partnerskabsaftalen (regionale vejledende programmer og det AVS-interne samarbejde). · I overensstemmelse med punkt 4 i bilag Ib (flerårig finansiel ramme for perioden 2008-2013) til AVS-EF-partnerskabsaftalen blev restbeløbene og de beløb, som var blevet frigjort under disse fonde mellem den 31.12.2007 og ikrafttrædelsen af 10. EUF, overført til 9. EUF for at sikre, at EU-administrationen kunne fungere, og for at dække omkostningerne til igangværende projekter, indtil 10. EUF trådte i kraft. · Ved Rådets afgørelse 2010/406/EU blev det besluttet at anvende til fordel for Sudan et beløb på 150 mio. EUR frigjort fra projekter under 9. EUF og tidligere EUF for at afhjælpe behovene hos de mest sårbare befolkningsgrupper i Sudan. Dette beløb blev tildelt i 2011. · Ved Rådets afgørelse 2011/315/EU blev det besluttet at anvende til fordel for Sydsudan et beløb på 200 mio. EUR frigjort fra projekter under 9. EUF og tidligere EUF til støtte for gennemførelsen af den treårige udviklingsplan for Sydsudan. Dette beløb er endnu ikke blevet tildelt til programmering. 10. EUF AVS-EF-partnerskabsaftalen, der blev undertegnet den 23. juni 2000 i Cotonou af Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater og landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), trådte i kraft den 1. april 2003. Cotonouaftalen blev ændret den 25. juni 2005 og den 23. juni 2010. En afgørelse om de oversøiske landes og territoriers (OLT's) associering med Den Europæiske Union (2001/822/EF), der blev vedtaget den 27. november 2001 af Rådet for Den Europæiske Union, trådte i kraft den 2. december 2001. Denne afgørelse blev ændret den 19. marts 2007 (afgørelse 2007/249/EF). Den interne aftale om finansiering af Fællesskabets bistand under den flerårige finansielle ramme for perioden 2008-2013, jf. den reviderede Cotonouaftale, blev vedtaget af repræsentanterne for regeringerne for Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater den 17. juli 2006 og trådte i kraft den 1. juli 2008. I henhold til Cotonouaftalen finansieres den anden periode (2008-2013) i EU's bistand til AVS-landene og OLT af 10. EUF med et beløb på 22 682 mio. EUR, heraf: – 21 966 mio. EUR, som er tildelt AVS-landene i overensstemmelse med den flerårige finansielle ramme i bilag Ib til den reviderede Cotonouaftale, hvoraf 20 466 mio. EUR forvaltes af Europa-Kommissionen – 286 mio. EUR, som er tildelt OLT i overensstemmelse med bilag IIAa i den reviderede rådsafgørelse om OLT's associering med Det Europæiske Fællesskab, hvoraf 256 mio. EUR forvaltes af Europa-Kommissionen – 430 mio. EUR til Kommissionen til finansiering af omkostningerne i forbindelse med programmering og gennemførelse af 10. EUF's midler, jf. artikel 6 i den interne aftale. På datoen for 10. EUF's ikrafttræden blev disse beløb suppleret med restbeløbene, og de suppleres stadig med de frigjorte midler, som følger af ordningen til stabilisering af eksportindtægterne fra landbrugsråvarer (Stabex) under de EUF, der ligger forud for 9. EUF. Disse restbeløb og frigjorte midler bør bruges og forvaltes i overensstemmelse med den reviderede Cotonouaftale og den interne aftale. Af ovennævnte tildelte midler fra 10. EUF forvalter Europa-Kommissionen et beløb på 21 152 mio. EUR som følger – 15 300 mio. EUR til de nationale vejledende programmer, heraf: · 13 500 mio. EUR til A-rammerne, hvoraf et beløb på 12 467 mio. EUR er frigjort, herunder 33 mio. EUR, som er overført til regionale bevillinger (MTR region-PALOP). Derudover er A-rammen blevet forøget med 57 mio. EUR, som er frigjort fra Stabex · 1 800 mio. EUR til B-rammerne, heraf 601 mio. EUR svarende til de oprindelige bevillinger og 1 199 mio. EUR som reserve til uforudsete behov (anvendes til finansiering af forskellige instrumenter som det årlige FLEX og ad hoc-instrumentet Vulnerability FLEX og som svar på fødevarekrisen). Af disse midler er der frigjort et beløb på 1 624 mio. EUR. – 1 783 mio. EUR til de regionale vejledende programmer sammen med en overførsel på 33 mio. EUR, der har ført til, at et beløb på 1 816 mio. EUR er blevet frigjort – 2 700 mio. EUR som interne AVS-bevillinger, hvoraf 2 664 mio. er frigjort – 683 mio. EUR som en reserve til senere tildelinger til de nationale og regionale vejledende programmer efter midtvejsundersøgelserne og de afsluttende undersøgelser – 430 mio. EUR til gennemførelsesomkostningerne, hele beløbet er frigjort – 256 mio. EUR som OLT-bevillinger: · 195 mio. EUR fra A-rammen, hvoraf et beløb på 66 mio. EUR er frigjort · 15 mio. EUR fra B-rammen, hvoraf et beløb på 7 mio. EUR er frigjort · 40 mio. EUR som regionale bevillinger, hele beløbet er frigjort · 6 mio. EUR til undersøgelser/faglig bistand, hele beløbet er frigjort. - Resultatreserve for 10. EUF, der ikke kan trækkes på Efter at 10. EUF trådte i kraft den 1. juli 2008, er restbeløbene og de beløb, som er frigjort fra projekter under 9. EUF og tidligere EUF, blevet overført til resultatreserven for 10. EUF, dog med undtagelse af Stabex-midlerne og de administrative udgifter for 9. EUF. Denne reserve kan anvendes på de betingelser, som er fastsat i artikel 1, stk. 4, i den interne aftale om 10. EUF. Nedenfor gives nærmere oplysninger om denne reserve pr. 31.12.2011 (mio. EUR): Midler i alt overført til reserve for 10. EUF, der ikke kan trækkes på || 438 minus midler, som er overført til 9. EUF til fordel for Sudan, jf. Rådets afgørelse 2010/406/EU af 12. juli 2010 || -150 Tilgængelige midler på reserven (AVS+OLT) i alt: || 288 Bemærkning: Denne reserve skal nedsættes med 200 mio. EUR efter Rådets afgørelse 2011/315/EU af 23. maj 2011 vedrørende Sydsudan og overføres til 9. EUF. - Stabex-reserven for 10. EUF Efter at Stabex-kontiene er blevet afviklet, overføres uudnyttede/frigjorte midler til reserven i 10. EUF for Stabex A-rammen (artikel 1, stk. 4 i den interne aftale om 10. EUF) og derefter til de nationale vejledende programmer for de pågældende lande. - 10. EUF - samfinansiering Under 10. EUF er der undertegnet overførselsaftaler om medlemsstaternes samfinansiering til et beløb på 89 mio. EUR, og der er frigjort forpligtelsesbevillinger til et samlet beløb på 79 mio. EUR, mens der er frigjort betalingsbevillinger svarende til de indbetalte beløb på i alt 73 mio. EUR. Nedenfor vises situationen for samfinansieringsbevillinger pr. 31.12.2011 (mio. EUR): || Forpligtelses-bevillinger || Betalings-bevillinger Samfinansiering - A-ramme || 69 || 61 Samfinansiering - internt i AVS || 12 || 12 Samfinansiering - administrative udgifter || 2 || 2 || 83 || 75 Beløbene i de følgende tabeller vedrørende de fastsatte, kontraherede og udbetalte beløb er nettobeløb. De vedlagte tabeller viser situationen pr. land og instrument. 2.1 BEVILLINGER 2.2 KONSOLIDEREDE REGNSKABER 2.3. ANDRE FORVALTNINGSOPLYSNINGER Italiensk samfinansiering (1985) I 1985 undertegnede Kommissionen og den italienske regering en aftale om samfinansiering af udviklingsprojekter, som forvaltes af Kommissionen. Aftalen blev senere forlænget til den 31. december 2004 ved gentagne brevvekslinger mellem den italienske regering og udviklingskommissæren. Kommissionen vedtog derefter ved skriftlig procedure E/1588/2004 en beslutning om gennemførelse af rammeaftalen om samfinansiering. Formålet med beslutningen er at fastlægge de budget- og forskriftsmæssige rammer for de forpligtelser, der er indgået i forlængelse af aftalen. Det er således fastsat i Kommissionens beslutning, at samfinansieringen forvaltes af Kommissionen efter reglerne i finansforordningen for EUF. Ved hjælp af delegation eller underdelegation fik EUF's anvisningsberettigede i henhold til denne beslutning bemyndigelse til at forvalte Italiens bidrag til denne samfinansiering. De er også bemyndiget til at fastsætte den endelige frist for gennemførelsen i henhold til de gældende regler. I henhold til artikel 4, stk. 4, i den aftale, som blev indgået mellem Europa-Kommissionen og den italienske regering i juli 1985, og som er blevet bekræftet ved artikel 3, nr. 3, i afgørelse E/1588/2004, anmodede den italienske regering ved brev af 15. december 2006 Kommissionen om tilbagebetaling af saldiene på kontiene for de afsluttede projekter. Disse saldi beløb sig i alt til 4 708 867,66 EUR. Dette beløb blev betalt tilbage til den italienske regering i marts 2008. Situationen for de italienske midler, som Kommissionen forvaltede med henblik på projekter i AVS-landene, og som de tog sig ud pr. 31.12.2011, beskrives nedenfor. Efter undertegnelsen af ovennævnte aftale er i alt 52 projekter i AVS-landene blevet samfinansieret af Italien, hvoraf kun et, nemlig det fjerde rehabiliteringsprogram for Somalia, endnu ikke er afsluttet (dette projekt forvaltes af EU's delegation i Kenya). Banksaldo for hver enkelt post: Projekt nr. || Land || Projekt || Balanc