BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET om gennemførelsen af Eurofarm-projektet (i henhold til artikel 13 i Rådets forordning (EØF) nr. 571/88)

Indledning

I Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 [1] om tilrettelæggelse af en række fællesskabsundersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur, herefter benævnt "grundforordningen", defineres Eurofarm-projektet som "en række databanker, som gør det muligt at bearbejde resultaterne fra fællesskabsundersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur med henblik på gennemførelse af landbrugspolitikken i de enkelte lande og af Fællesskabets landbrugspolitik".

[1] EFT L 56 af 2.3.1988, s. 1, senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 143/2002 (EFT L 24 af 26.1.2002, s. 16.

Ifølge grundforordningens artikel 13 skal Kommissionen hvert tredje år forelægge Rådet en rapport om forløbet af Eurofarm-projektet, og den skal også foreslå de nødvendige ændringer til forordningen.

Den seneste rapport om gennemførelsen af Eurofarm-projektet blev vedtaget af Kommissionen den 23. april 1999 [2], og den blev behandlet af Rådets specialkommité for landbrug den 14. februar 2000. Den foreliggende rapport er den fjerde i rækken, som Kommissionen skal forelægge Rådet.

[2] KOM(1999) 189 endelig.

Denne rapport indeholder navnlig:

- en oversigt over virksomheden i forbindelse med 1997-undersøgelsen

- en statusrapport om virksomheden i forbindelse med 1999-2000-basisundersøgelsen

- en kort beskrivelse af det forberedende arbejde i forbindelse med 2003-undersøgelsen

- en rapport om den seneste udvikling inden for databehandling i forbindelse med Eurofarm-systemet.

A. 1997-undersøgelen

Resultaterne af 1997-undersøgelsen (tabeldata for Tyskland - individuelle data for de øvrige medlemsstater) blev indberettet til Eurostat i overensstemmelse med de aftalte definitioner og formater. 1997-resultaterne blev analyseret og offentliggjort i større omfang og mere detaljeret end resultaterne af de foregående undersøgelser [3].

[3] Eurostats publikationer (ikke oversat til dansk):

En stor del af de aggregerede data er nu indlæst i Eurostats databaser. Opmærksomheden bør dog henledes på følgende begrænsninger i muligheden for udnyttelse af resultaterne:

- dataene er undertiden ikke aktuelle, da nogle medlemsstater indberettede dem for sent, og valideringsprocessen var langsom

- Tyskland indberettede ikke mikrodata

- brugerne har kun let adgang til forud definerede tabeller

- svarene på ad hoc-spørgsmål hindres af en tung procedure.

Fællesskabets bidrag til 1997-undersøgelsen beløb sig i alt til 13,8 mio. EUR.

B. 1999-2000-basisundersøgelsen

Med henblik på fastlæggelse af gennemførelsesprocedurerne for 1999-2000-undersøgelsen og med henblik på tilpasning af klassificeringen af landbrugsbedrifter vedtog Kommissionen fem beslutninger [4] i henhold til proceduren i grundforordningens artikel 15.

[4] Kommissionens beslutning nr. 1998/377/EF af 18. maj 1998 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 med henblik på tilrettelæggelse af Fællesskabets undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur (EFT L168 af 13.6.98).

Listen over undersøgelseskendetegn blev tilpasset for at tage hensyn til nye behov for oplysninger i forbindelse med udviklingen i landdistrikterne og metoderne til bæredygtig produktion. Det blev i Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet den 20. marts 2001 [5] understreget, hvilken betydning undersøgelsen af landbrugsbedrifternes struktur har for udarbejdelsen af landbrugsmiljøindikatorer. Desværre blev de valgfrie variabler (forholdsvis mange) kun indberettet af nogle medlemsstater, således at det var umuligt at beregne de pågældende fællesskabstotaler.

[5] Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet "Statistiske oplysninger til brug for indikatorer til overvågning af integreringen af miljøhensyn i den fælles landbrugspolitik", KOM(2001)144.

1999-2000-undersøgelserne blev i alle medlemsstaterne gennemført mellem den 1.12.1998 og 1.3.2001 og omfattede 6,8 mio. bedrifter. De individuelle data blev indberettet til Eurostat af alle medlemsstaterne (for første gang også af Tyskland). De blev indberettet mellem august 2000 og juli 2002 (det fremgår af bilaget, hvornår de enkelte lande indberettede dataene). Det skal bemærkes, at hvad angår første indberetning af ikke-validerede data overholdt alle medlemsstater undtagen Irland (som indberettede resultaterne i juli 2002 i stedet for i december 2001) de frister, der er fastsat i beslutning 1999/714/EF. Valideringen af dataene strakte sig undertiden over flere måneder, men i august 2002 var alle de validerede individuelle data indlæst i Eurofarm-databasen for individuelle data bortset fra dataene for Irland (oktober) og for Italien (november).

Erfaringerne har vist, at det er besværligt og tidskrævende at udarbejde alle de tabeller, der skal lagres i Eurofarm-tabeldatabasen i henhold til Kommissionens beslutning nr. 1999/799/EF. For at nedbringe den tid, der medgår, før resultaterne er tilgængelig for brugerne:

- er der efter aftale med medlemsstaterne blevet udarbejdet en liste med forenklede og bedre strukturerede tabeller; de pågældende tabeller vil efterhånden blive tilgængelige i Eurostats New Cronos-database

- vil edb-programmerne blive optimeret.

Der vil blive offentliggjort flere Eurostat-rapporter, som hovedsagelig er baseret på 1999-2000-undersøgelsen. Rapporterne vil navnlig behandle følgende emner:

- de vigtigste resultater af 1999-2000-undersøgelsen

- landmændenes alder

- kvinders beskæftigelse i landbruget

- økologisk landbrug

- græssende husdyr

- svinekødsindustrien (de miljømæssige konsekvenser).

Det vil være lettere at anvende resultaterne af 1999-2000-undersøgelsen takket være den nye tabelgenerator, der er blevet udviklet som støtte til forvaltningen af Eurofarm, og takket være en hurtigere procedure til validering af ad hoc-tabellerne (samtidig fremsendelse af ad hoc-tabeller til brugerne og statistiske tjenester i tilfælde af hastespørgsmål).

Betalingen af Fællesskabets bidrag til 1999-2000-undersøgelsen (herunder i givet fald et supplerende bidrag på 50 % for en totalundersøgelse) blev påbegyndt i 2000 og vil være afsluttet i 2003. Fællesskabets bidrag vil i alt være på ca. 26,6 mio. EUR.

C. 2003-undersøgelsen

Med henblik på 2003-undersøgelsen har Kommissionen vedtaget tre forordninger [6] i overensstemmelse med proceduren i grundforordningens artikel 15. Der er blevet færre valgfrie variabler (for at undgå at dataforvaltningen bliver for kompliceret og byrdefuld, uden at der er mulighed for at udarbejde fællesskabstotaler), og der er til listen over kendetegn, som der skal indsamles oplysninger om i forbindelse med denne undersøgelse, tilføjet et afsnit, hvor der fokuseres på miljøaspekter i landbruget. Der er sket den vigtige ændring i forbindelse med denne undersøgelse, at indberetningsfristerne nu vedrører indberetningen af allerede validerede data (således at forsinkelser med valideringen ikke vil få betydning for det tidspunkt, hvor resultaterne efter planen skal være til rådighed).

[6] Kommissionens forordning (EF) nr. 143/2002 af 24 januar 2002 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 med henblik på tilrettelæggelse af fællesskabsundersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur i 2003, 2005 og 2007 (EFT L 24 af 26.1.2002).

For at fremskynde det tidspunkt, hvor hovedresultaterne er til rådighed, og for at undgå at der går for lang tid mellem medlemsstaternes og Kommissionens offentliggørelse af data, skal medlemsstaterne til Eurostat fremsende et fælles sæt tabeller, så snart de første nationale data offentliggøres.

D. Databehandling i forbindelse med Eurofarm-systemet - den seneste udvikling

D.1 Software-udviklingen 1997-2002

D.1.1 Indledning

Som nævnt i den forrige rapport til Rådet om gennemførelsen af Eurofarm-projektet er der foretaget en omfattende udvikling af Eurofarm-softwaren. En del af dette arbejde blev nødvendigt, fordi den hardware og det operative system, der anvendtes til det "gamle" Eurofarm-system, ikke længere fik support fra Kommissionens edb-direktorat.

Eurofarms overgang til et nyt edb-system har også været anledning til at forbedre Eurofarm-systemets funktionalitet og til at finde løsninger på forskellige påviste mangler ved det gamle system.

D.1.2 Eurofarms overgang til en UNIX-platform

Eurofarm-databasen blev overført til et nyt system gradvist, således at alle (meta-)data til overførslen af "gamle" data fra mainframen kunne indlæses, og indkommende data fra 2000-undersøgelsen kunne behandles.

Softwaren til det nye Eurofarm-system er udviklet af et eksternt firma under anvendelse af standardsoftwareredskaber. Dataene oplagres i Oracle-databaser på en UNIX-server, som er tilgængelig fra pc'er, hvis software er udviklet med Oracle-redskaber. UNIX og Oracle er software-redskaber, som er vidt udbredt både inden for og uden for Kommissionen. Ved hjælp af disse redskaber er Eurofarm-systemet bragt i overensstemmelse med Kommissionens edb-politik. Det var ikke tilfældet med det foregående system, hvor der af forskellige grunde blev anvendt mange forskellige software-redskaber, hvoraf nogle var forældede (Cobol, MVS), eller nicheprodukter uden nogen klar fremtid (Acumen).

Man har især bestræbt sig på at lette forvaltningen af Eurofarm-systemet og bringe kravene til forvaltningen i overensstemmelse med Kommissionens personalepolitik. Mens software-udviklingen er blevet udført af et eksternt firma, kan al behandling af dataene om landbrugsbedrifternes struktur udføres af ikke-edb-personale, som har tilstrækkeligt kendskab til applikationslogikken. På baggrund heraf og de heraf følgende personalemæssige beslutninger har man kunnet overdrage al edb-behandling til ansatte i Eurostat uden brug af eksternt personale.

Siden foråret 2002 er der for at efterkomme brugernes behov opstillet ad hoc-tabeller fra 2000-undersøgelsen med det nye system, og siden oktober 2002 er tabeller, der er opstillet med det nye system, efterhånden blevet offentliggjort i New Cronos.

De samlede omkostninger til udvikling af det nye Eurofarm-system er på 900 000 EUR. En del heraf er blevet finansieret over Kommissionens edb-budget og resten over budgettet til undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur.

D.1.3 Eurofarm-databasesystemets nye struktur

Alt efter deres funktion er de data, der er relevante for behandlingen af undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur, blevet fordelt mellem følgende tre databaser:

- "Metadatabase"

I denne database oplagres de "metadata", der er nødvendige til behandlingen af Eurofarm-dataene (fra definition af undersøgelsesfiler over validering af indkomne data og udvælgelse af parametre til definering af statistiktabeller).

De oplysninger, der lagres i denne database (f.eks. listen over undersøgelseskendetegn, klassificeringsregler osv.), omfatter alle undersøgelser fra 1989/1990-basisundersøgelsen og fremover.

Man har valgt at udvikle en "metadatabase" for at samle alle former for parametre, der tidligere var fordelt på forskellige filer, i et centralt lager for at gøre dem lettere tilgængelige, for at gøre behandlingen af Eurofarm-dataene gennemskuelige for slutbrugerne, samt for at lette forventede kommende udvidelser (kommende undersøgelser - kandidatlande og EFTA-lande).

- "Individuel database"

Denne database giver et konsekvent overblik over alle undersøgelsesdata fra de forskellige undersøgelser og lande.

Man har især lagt vægt på at udvikle alle behandlingsprogrammer på samme måde for de forskellige undersøgelsesår og de forskellige lande. Specifikke forskelle mellem de enkelte undersøgelsesår (listen over kendetegn osv.) forvaltes via metadatabasen og er ikke - som i det gamle system - skjult i selve programmerne.

Databasen indeholder for øjeblikket i alt 15 439 476 poster.

- "Tabeldatabase"

Denne database indeholder de aggregerede tabeller, som er afledt af de individuelle data i den "individuelle database" ved hjælp af de tabeldefinitioner, der er lagret i "metadatabasen".

For at sikre at behandlingen sker i overensstemmelse med kravene om fortrolighed, er denne database blevet opdelt i en fortrolig del med "rå"-tabeller og en "offentlig" del med filtrerede tabeller. De filtrerede tabeller er opstillet under hensyn til bestemmelserne om, at data vedrørende individuelle enheder ikke må være tilgængelige.

Tabelgenereringen er nu baseret på en enkelt tabelgenerator, som benytter de definitioner af variabler og størrelser, som er lagret i metadatabasen. Dette må betragtes som en væsentlig forbedring i forhold til det tidligere system, hvor der blev udviklet særlige programmer for forskellige grupper og tabeller. Denne nye funktionalitet giver den fleksibilitet, der er nødvendig for at efterkomme nye behov for tabeller, uden at det er nødvendigt at skrive nye programmer.

Tabeldatabasen anvendes som centralt lager for alle tabeldata. Der hentes tabeldata fra denne database for at efterkomme ad hoc-forespørgsler, for at kunne kopiere dataene til Eurostats almindelige formidlingsdatabase eller for at levere tabeller til trykte publikationer.

D.2 Planlagt udvikling 2003-2004

Eurostat er for øjeblikket i færd med at planlægge tre projekter for at forbedre det nuværende systems funktionalitet og for at gøre resultaterne af undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur lettere tilgængelig for brugerne:

(1) Give adgang til et centraliseret valideringssystem for dataleverandører (medlemsstater, kandidatlande, EFTA-lande)

Valideringsprocessen fra fremsendelsen af det første datasæt til godkendelsen af den endelige version tager ofte flere måneder. For at fremskynde denne proces, og for at gøre validerede data om landbrugsbedrifternes struktur tilgængelige på et tidligere tidspunkt, har man til hensigt at oprette et system inden for Kommissionens datacenter, som dataleverandører kan få adgang til. Ved hjælp af dette system vil dataleverandørerne selv kunne validere dataene, uden at det er nødvendigt at vente på svar fra Eurostat.

(2) Lette adgangen til tabelgeneratoren og forbedre dennes effektivitet

Selv om den nye tabelgenerator har den nødvendige kernefunktionalitet, vil der blive gjort en yderligere indsats for at gøre adgangen til tabeludarbejdelsesfunktionen mere tilgængelig. Den nuværende version kræver installering af programmer og direkte tilslutning til Eurostats netværk. Man har planlagt at udvikle et system, som gør det muligt at opstille tabeller ved hjælp af en standardinternetadgang til Eurofarm (sub-)systemet. På denne måde vil berettigede brugere, som arbejder uden for Eurostats lokaler, herunder navnlig relevante nationale statistiske organer, kunne opstille tabeller, som opfylder deres særlige analysebehov. Som led i dette projekt vil der blive benyttet funktioner i den nyeste Oracle software for at forbedre systemets generelle effektivitet.

(3) Give adgang til anonymiserede individuelle data

Eurofarm-systemet producerer multidimensionale tabeller baseret på data om landbrugsbedrifternes struktur. Dette er ikke altid den bedste måde at præsentere statistiske oplysninger på. Til undersøgelser, der er baseret på flerdimensionale analyser, er der brug for forskellige typer oplysninger (f.eks. opdeling af bestemte kendetegn eller korrelationer mellem forskellige kendetegn).

Eurostat undersøger for øjeblikket de forskellige aspekter vedrørende formidlingen af anonymiserede individuelle data. Forskellige metoder til fra fortrolige individuelle data at udlede modificerede "individuelle" data, som kan formidles, skal undersøges, således at databrugerne får mulighed for at udlede statistikker i andre former end tabeldata.

BILAG

2000-undersøgelsen af landbrugsbedrifternes struktur - Indberetnings- og valideringsdatoer

>TABELPOSITION>

I gennemsnit var det samlede tidsrum på 253 dage, hvoraf Eurostat havde brug for 70 dage og medlemsstaterne for 183 dage