Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af en varespecifikation i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2022/C 459/07)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen om ændring, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring, jf. artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»Bovški sir«

EU NR. PDO-SI-0423-AM01 –– 2.9.2020

BOB (X) BGB ( )

1. Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

Društvo rejcev drobnice Bovške (sammenslutningen af opdrættere af får og geder af Bovec-racen)

Ansøgeren er den samme gruppe, som indgav ansøgningen om registrering af »Bovški sir«, og har derfor en legitim interesse.

Adresse: Trenta 34

SI-5232 Soča

Land: Slovenien.

Tlf.: +386 31409012

2. Medlemsstat eller tredjeland

Slovenien

3. Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

☐ Produktets betegnelse

☒ Beskrivelse af produktet

☐ Geografisk område

☐ Bevis for oprindelse

☒ Produktionsmetode

☒ Tilknytning

☒ Mærkning

☒ Andet:

4. Type ændring

☒ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB

☐ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende)

5. Ændringer

5.1. Beskrivelse af produktet

1. Ændring

Alle de ændringer, der henvises til i dette afsnit, vedrører ændringer af punkt 1.2.1 (Produktpræsentation) i varespecifikationen.

Sætningen »Fåremælken skal produceres af får af den lokale Bovec-race« ændres til »Mindst 80 % af fåremælken skal produceres af får af den lokale Bovec-race og krydsninger heraf (såsom det forbedrede Bovec-får), mens resten af mælken kan produceres af andre fåreracer.«

Årsagen til denne ændring er, at Bovec-fårets genpulje gradvist mindskes, da Bovec-fåret næsten uddøde efter Anden Verdenskrig, hvilket begrænsede dets genetiske potentiale betydeligt. Derfor har opdrætterne lejlighedsvis anvendt væddere af andre racer, hovedsagelig det frisiske får. Det forbedrede Bovec-får er resultatet af, at det lokale Bovec-får opdrættes sammen med det østfrisiske får, som er usædvanlig forplantningsdygtigt og giver et meget højt mælkeudbytte. Det lokale Bovec-får blev forbedret for at skabe en race bestående af større dyr, som kunne producere mere mælk fra basisfoder af høj kvalitet. Det forbedrede Bovec-får har været registreret som en ny race siden 2020. Dets mælkeudbytte kan sammenlignes med Bovec-fårenes, og mælken fra begge racer indeholder en tilsvarende andel af protein og fedt. Denne ændring påvirker derfor ikke de endelige egenskaber og organoleptiske egenskaber ved »Bovški sir«.

2. Ændring

Sætningen »»Bovški sir« fremstilles som en rund ost med en diameter på 20-26 cm, en højde på 8-12 cm og en vægt på mellem 2,5 og 4,5 kg.« ændres til »»Bovški sir« fremstilles som en rund ost med en diameter på 17-26 cm, en højde på 8-12 cm og en vægt på mellem 1,8 kg og 4,5 kg.«

Ændringen vedrører nedsættelsen af den nedre grænse for ostens diameter fra 20 cm til 17 cm og af den nedre vægtgrænse fra 2,5 kg til 1,8 kg.

Turismen er blevet en af de hurtigst voksende industrier i Soča-dalen i de seneste år, hvilket har ført til en markant stigning i efterspørgslen efter »Bovški sir« med en ændring i salgsmønstret til følge. Kunderne foretrækker for det meste at købe »Bovški sir« direkte hos producenterne i form af hele oste, hvilket forklarer den store efterspørgsel efter lettere oste. Ændringen i »Bovški sir«-ostens størrelse og vægt betyder således, at producenterne kan producere mere fleksibelt, da dette gør det muligt at fremstille mindre/lettere »Bovški sir«-oste og dermed imødekomme kundernes efterspørgsel.

3. Ændring

mindst 60 dage" ændres til »Normal modningstid til konsum: mindst 45 dage«.

Ændringen vedrører en nedsættelse fra 60 dage til mindst 45 dage af den tid, der er nødvendig for at opnå normal modningsgrad til konsum.

Nedsættelsen af »Bovški sir«-ostens vægt og størrelse har også mindsket ostens modningstid, da mindre oste modnes hurtigere og bliver modne til konsum efter 45 dage.

Denne reduktion af tiden påvirker hverken produktets naturlige modningsprocesser eller dets endelige egenskaber.

5.2. Produktionsmetode

1. Ændring

Første sætning i punkt 3.2.1 i varespecifikationen (Forarbejdning af mælk til ostefremstilling), hvori det hedder, at »Mindst 80 % af fåremælken skal produceres af får af den lokale Bovec-race«, erstattes af sætningen »Mindst 80 % af fåremælken skal produceres af får af den lokale Bovec-race og krydsninger heraf (såsom det forbedrede Bovec-får)«.

Denne ændring vedrører ændring 1 i afsnit 5.1. (Beskrivelse af produktet).

2. Ændring

I kapitel 2 (Oversigt over den tekniske produktionsproces for »Bovški sir«) ændres punkt 11 (Modning) som følger: »Osten er egnet til konsum efter mindst 45 dages modning.«

I punkt 3.2.8 (Ostens modning) og punkt 3.2.9.1 (Vurdering af osten) ændres ostens modningstid fra »60 dage« til »45 dage«.

Denne ændring vedrører ændring 3 i afsnit 5.1. (Beskrivelse af produktet).

5.3. Tilknytning

Ændring

I punkt 5.1.3.2 i varespecifikationen (Mælkeproduktion) ændres den eksisterende tekst »Den mælk, der forarbejdes til »Bovški sir«, stammer fra malkefår af den lokale Bovec-race (nærmere beskrevet nedenfor)« til »Den mælk, der forarbejdes til »Bovški sir«, stammer fra malkefår af den lokale Bovec-race (beskrevet nærmere nedenfor) og krydsninger heraf, såsom det forbedrede Bovec-får, der er en krydsning mellem det lokale Bovec-får og det østfrisiske får, en race, der er usædvanligt forplantningsdygtigt og har et meget højt mælkeudbytte. Bovec-fårene er blevet krydsopdrættet for at forbedre mælkeudbyttet.«

Denne ændring vedrører ændring 1 i afsnit 5.1. (Beskrivelse af produktet).

5.4. Mærkning

Ændring

I varespecifikationen udgår punkt 5.3 ("Logo for »Bovški sir«).

Dette berører også ændringen af punkt 3.2.9.2 (»Mærkning«), hvor det i første sætning hedder, at »oste, der opfylder samtlige krav i varespecifikationen, mærkes med producentens navn, betegnelsen »Bovški sir« og nedenstående logo samt det tilsvarende EF-mærke og det nationale kvalitetssymbol.« Denne sætning erstattes af sætningen »Oste, der opfylder samtlige krav i varespecifikationen, mærkes med producentens navn, betegnelsen »Bovški sir« samt det tilsvarende EF-symbol.«

Logoet for »Bovški sir« tilhører Društvo rejcev drobnice Bovške (sammenslutningen af opdrættere af får- og geder af Bovec-racen). Da producenterne af »Bovški sir« ikke er forpligtet til at være medlemmer af sammenslutningen, ville det ikke være korrekt at kræve, at ikkemedlemmer anvender logoet. Hvis ikkemedlemmer ønsker at bruge sammenslutningens logo, kan de få det fra sammenslutningen.

5.5. Andet

Ændring

Andet — Vurderingsskema

Tabellen med overskriften »Mindste antal point for hvert kendetegn« i punkt 5.2 (Vurderingsskema for »Bovški sir« efter modning) angiver det mindste antal point, som en ost skal opnå for ydre udseende, farve, ostemasse, tværsnit, aroma og smag. Det mindste antal point for en osts ydre udseende, tværsnit og aroma i tabellen er blevet ændret. Det mindste antal point for ostens ydre udseende øges fra 1,5 til 1,75, for tværsnittet nedsættes det fra 2,5 til 2,0, og for aromaen sættes det op fra 1,5 til 1,75.

De foreslåede ændringer er baseret på resultaterne af flerårige organoleptiske vurderinger af »Bovški sir«. De største problemer, der opstod i forbindelse med vurderingen, vedrørte ostens tværsnit, da oste fremstillet af rå mælk sjældent har et ideelt tværsnit. Der har været situationer, hvor visse oste ikke kunne sælges på grund af det opnåede antal point for tværsnittet, selv hvor alle andre egenskaber opnåede et stort antal point.

Det mindste antal point for det ydre udseende er blevet forhøjet, da det ydre udseende også er vigtigt og er udtryk for ostens konsistens og renhed og viser, at producenten har været omhyggelig med den. Det mindste antal point for aroma er også blevet forhøjet, da dette er den første indikation på, at en ost ikke opfylder kravene.

ENHEDSDOKUMENT

»Bovški sir«

EU-nr.: PDO-SI-0423-AM01 –– 2.9.2020

BOB (X) BGB ( )

1. Betegnelse på bob

»Bovški sir«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Slovenien

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.3. Oste

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Bovški sir« er klassificeret som en fuldfed fast ost. Den fremstilles af rå fåremælk fra den lokale Bovec-race og krydsninger heraf (såsom det forbedrede Bovec-får), men den kan også indeholde op til 20 % ko- eller gedemælk. De runde hele oste har en diameter på 17-26 cm, en højde på 8-12 cm og en vægt på mellem 1,8 og 4,5 kg. Skorpen er gråbrun til lys beige, fast, glat og ensartet. Siderne er let konvekse, og kanterne er let afrundede. Ostemassen er kompakt, elastisk og tæt og fint sammenhængende i brudfladen. Osten har få, jævnt fordelte huller på størrelse med en linse, og der kan forekomme småhuller og revner. Ostemassen i mere modne oste er mere kompakt og mere sprød. Den har en karakteristisk fyldig, intens og let skarp aroma og smag. Ostene modnes i en periode på mellem 45 dage og to år. Hvis der er tilsat ko- eller gedemælk, er smagen og aromaen mildere. »Bovški sir« indeholder mindst 60 % tørstof og 45 % fedt i tørstoffet.

3.3. Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

»Bovški sir« fremstilles af rå fåremælk fra den lokale Bovec-race og krydsninger heraf (det forbedrede Bovec-får) eller af en blanding af fåre-, gede- og komælk. Andelen af gede- og komælk må højst udgøre 20 % af den samlede mælkemængde. Fremstillingen af »Bovški sir« er begrænset til laktationsperioden, som falder sammen med vækstcyklussen på de græsgange, hvor dyrene græsser. Hovedparten af dyrenes basisfoder i laktationsperioden skal være græs, som dog må suppleres med hø og ensilage. Mindst 75 % af tørstoffet i den daglige foderration skal stamme fra basisfoderet.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle trin i fremstillingen af »Bovški sir«, fra produktionen af mælken til fremstillingen og modningen af osten, skal finde sted i det afgrænsede geografiske område.

3.5. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Oste, der opfylder samtlige krav i varespecifikationen, mærkes med producentens navn, den beskyttede betegnelse og det tilsvarende EU-logo. Er der tilsat gede- eller komælk, angives procentdelen heraf. Er osten lagret i over et år, eller er den økologisk eller fremstillet i et bjergområde, må producenterne også angive dette.

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Området, hvor den mælk, der anvendes til fremstilling af »Bovški sir«, og selve osten, produceres, afgrænses i nord og vest af grænsen til Italien, fra Mount Mali Mangart og Mount Veliki Mangart til grænseovergangen ved Učje. Fra grænsen går områdets grænse gennem Mount Mali Muzec og Mount Veliki Muzec og omfatter hele Mount Božca til Na Vrhu, i retning mod Hrib, gennem Pirovec, Mount Krasji Vrh, Mount Zaprikraj, Mount Zapleč frem til Mount Lopatnik og Mount Krn, derfra gennem Mount Mali Šmohor, Mount Bogatin, Vratca til Mount Lanževica, Mala Vrata, Velika Vrata, Travnik, Mount Malo Špičje og Mount Kanjevec, langs med Mount Triglav og Luknja til Križ, Mount Prisojnik, Mount Mala Mojstrovka og Travnik frem til Mount Jalovec, Kotovo Sedlo og derfra til Mount Mali Mangart og tilbage til grænsen til Italien. De nævnte grænseområder tæller med i det geografiske område.

5. Tilknytning til det geografiske område

»Bovški sir« er et produkt, hvis betydning går flere århundreder tilbage. Arkæologiske fund viser, at der har boet mennesker i Bovec-området i tusinder af år. Det antages derfor, at ostefremstillingen blev udviklet i dette bjergområde for ca. tre tusind år siden, samtidig med at fremstillingen af jernvarer tog sin begyndelse. De første optegnelser over Bovec stammer fra før 1174, mens de første optegnelser over ostefremstilling i dette område stammer fra det 14. århundrede. Det fremgår af tingbøger og andre registre fra dette område, at ost var en værdifuld råvare, eftersom skatter på jordbrug, fiskerettigheder osv. blev afregnet i ost (Rutar, 1882). Betegnelsen »Bovški sir« (på italiensk Formaggio di Plezo vero) optrådte første gang i en prisliste fra 1756 i den italienske by Udine, hvoraf det også fremgår, at der blev betalt langt højere priser for »Bovški sir« end for mange andre typer ost. Græsningsforhold, ostefremstilling og reglerne for forvaltning af græsgange var fastsat i »Pašni red« (bestemmelser om forvaltning af græsgange). Dr. Henrik Tuma udarbejdede før første verdenskrig en redegørelse for Pašni red og arbejdsdagen på Mount Zapotok oven for Zadnja Trenta-dalen, som blev offentliggjort i Planinski Vestnik. Dette viser, at metoden til fremstilling af »Bovški sir« stort set er den samme i dag, som den var for flere hundrede år siden, dog under hensyntagen til de teknologiske fremskridt. De højtliggende græsgange og stejle skråninger betyder, at der er meget lidt plads i det geografiske område til intensivt landbrug. Hele det geografiske område ligger inden for et Natura 2000-område, og en stor del af området ligger desuden i nationalparken Triglav. Det geografiske område karakteriseres ved et alpint-kontinentalt klima, der i nogen grad er under indflydelse af middelhavsklimaet, som trænger ind i landet langs Soča-floden. Nedbørsmængderne er rigelige hele året (gennemsnittet for Bovec i perioden 1961-1990 var 2 735 mm/året). De høje bjergtoppe betyder, at der i nogle dale ikke er solskin i op til to måneder om året. Trods den rigelige nedbør er tørke og stærke vinde jævnligt årsag til, at græsudbyttet fra de tynde jordlag reduceres, hvilket gør området bedst egnet til opdræt af får og geder.

»Bovški sir« fremstilles af fåremælk fra den lokale Bovec-race og krydsninger heraf (det forbedrede Bovec-får). Bovec-fåret blev udviklet i århundredernes løb i den øvre Soča-dal og blev opkaldt efter byen Bovec. Fåreracen Bovec er en udpræget malkerace med en fin hovedform og korte ører. Frem til i dag har avlsarbejdet hovedsagelig været koncentreret om det grundlæggende mål at udvikle dyrenes evne til at tilpasse sig de barske græsnings- og opdrætsforhold og til at græsse på de højtliggende bakke- og bjerggræsgange. Dertil kommer et roligt temperament, lang levetid og modstandsdygtighed. Mælken fra Bovec-får har et højere indhold af fedt i tørstoffet end mælk fra de øvrige racer af malkefår i Slovenien, hvilket har indflydelse ikke blot på selve ostefremstillingen, men også på smagen. Det forbedrede Bovec-får er resultatet af, at det lokale Bovec-får opdrættes sammen med det østfrisiske får, som er usædvanligt forplantningsdygtigt og giver et meget højt mælkeudbytte. Det lokale Bovec-får blev forbedret for at skabe en race bestående af større dyr, som kunne producere mere mælk.

De dyr, der leverer mælken til »Bovški sir«, holdes på græs i hele laktationsperioden. Dyrene græsser på traditionel vis, hvilket samtidig er den eneste mulighed rent økonomisk. Dette betyder, at foderet i den periode, hvor dyrene producerer mælk til fremstilling af »Bovški sir«, hovedsagelig er frisk græs, hvilket i høj grad bidrager til ostens typiske smag og aroma. Højden, klimaet og jordens geologiske sammensætning bidrager alle til en rigt varieret flora på græsgangene. Floraen i det geografiske område er typisk for både alpine og kontinentale områder og området omkring Middelhavet.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

https://www.gov.si/assets/ministrstva/MKGP/PODROCJA/HRANA/SHEME-KAKOVOSTI/SPECIFIKACIJE-EVROPSKA-KOMISIJA/Bovski_sir_specifikacija.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.