KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(92) 430 endelig udg. 
Bruxelles, den 11 . november 1992 
Forslag ti 1 
RÅDETS FORORDNING (EØF) 
om statistiske oplysninger, der skal 
tilvejebringes af medlemsstaterne 
vedrørende andre afgrøder end korn 
(forelagt af Kommissionen) 

BEGRUNDELSE 
Vedr.i tMTrast til Rådets forordning (BØF) om statistikker over andre 
afgrøder end korn 
Der er flere vigtige grunde, der taler for etableringen af en mere formel 
basis f:or fællesskabsstatistikker over andre afgrøder end korn: 
Den interesse, -man har i at erstatte gentlemanaftalerne med juridiske 
krav, f.eks. ved præcisering af forpligtelserne, legitimering af de 
økonomiske og menneskelige ressourcer, programmeringsfaciliteter, retsregler 
i medlemsstaterne. Disse fordele er så meget vigtigere, som andre lande 
(EFTA, landene i Central- og Østeuropa) tilnærmer sig EF's system eller 
ligefrem påtanker at overtage det; 
i bestemmelserne om de nuværende landbrugsstatistikker er hovedvægten 
lagt pi animalske produkter* Udvidelsen af EF mod syd har øget de 
vegetabilske produkters andel af den samlede landbrugsproduktion. Med Rådets 
forordning (EØF) nr. 837/90 af 26. marts 1990 om statistiske oplysninger, der 
skal tilvejebringes af medlemsstaterne vedrørende kornproduktion*), og datte 
nye forslag genskabes balancen; 
- anvendelsen af statistikker over vegetabilske produkter i forbindelse med 
reformen af den f»lles landbrugspolitik og det offentlige røre på grund af 
svigagtige anmodninger om tilskud fra EUGFL gør, at det bliver mere og mere 
nødvendigt at forbedre objektiviteten af Fællesskabets statistikker over 
vegetabilske produkter, at gøre metodologien mere gennemskuelig og at sikre 
et minimum af precision i resultaterne; 
indførelsen af støtteforanstaltninger pr- hektar som led i reformen af 
den fælles landbrugspolitik gør det blot endnu vigtigere at have pålidelige 
data til rådighed om de udnyttede arealer (herunder om braklægning), 
Rådet vedtog som nævnt en forordning om statistik over kornproduktionen den 
26. marts 1990. Forslaget til ny forordning vedrørende andre afgrøder end 
korn kommer til at supplere denne forordning, idet der med denne skaffes data 
om det resterende dyrkede landbrugsareal og data om produktionen af de 
vigtigste afgrøder. Generelt indebarer forordningen dog ikke, at 
medlemsstaterne skal udarbejde nye statistikker, da der er tale om en 
harmonisering og forbedring af strømmene af allerede eksisterende data. I 
udkastet fastsættes det, hvilke data der skal indsamles, hvilke frister der 
skal overholdes ved indberetningen, og hvor præcise dataene skal være af 
hensyn til objektiviteten og repræsentativiteten. 
adkastet stemmer nøje overens med den måde, som Det Europæiske System for 
Statistiske Oplysninger er opbygget på: medlemsstaternes statistiske kontorer 
har fortsat ansvaret for at indsamle og behandle data og tilrettelægge 
undersøgelsen på nationalt plan, mens Kommissionen drager omsorg for 
indsamling, koordinering og harmonisering af statistiske oplysninger på EF-
plan og for de harmoniserede metoder, der er nødvendige for at gennemføre 
Fællesskabets politik. 
Der er i udkastet taget hensyn til afgrødernes relative betydning i hvert 
land for- at sikr-e, at bestrafcbelserne koncentreres om de vigtigste områder, og 
at arbejdet bliver af interesse både på nationalt plan og på fællesskabsplan, 
samtidig med at medlemsstaternes og Kommissionens begrænsede økonomiske 
midler anvendes optimalt. 
1) ÉFT nr- L 88 af 3.4.1990, s. 1 
-2 
BETRAGTNINGER 
Rådets forordning (EOF) nr. .../92 
af... 1992 
om statistiske oplysninger, der skal tilvejebringes af 
medlemsstaterne vedrørende andre afgrøder end korn ' 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Ôkonomiske Fællesskab, særlig artikel 43, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen2), 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet3), 
ud fra følgende betragtninger: 
For at kunne løse de opgaver, som ved Traktaten og forordningerne vedrørende den fælles landbrugspolitik er 
pålagt Kommissionen, har denne brug for pålidelige, sammenlignelige og aktuelle oplysninger, tilvejebragt ved 
hjælp af objektive metoder, om dyrket areal, udbytte og produktion af andre afgrøder end korn; 
som følge af betydningen af produktionen af andre afgrøder end korn for reguleringen og forvaltningen af 
landbrugsmarkederne må de nødvendige statistiske undersøgelser i stadig højere grad gennemføres på grundlag 
af fællesskabsforskrifter; 
der må tages hensyn til de statistiske tjenesters mangeårige erfaringer med disse undersøgelser; 
denne forordning har til formål at afgrænse de statistiske oplysninger, som skal tilvejebringes, at fastsætte et 
tilfredsstillende pålidelighedsniveau for arealdataene og give hjemmel for indhentning af supplerende tekniske 
oplysninger, der er nødvendige til vurdering af produktionsoplysningerne, at sikre objektivitet og 
repræsentativitet i undersøgelserne vedrørende areal og produktion ved hjælp af en bred udveksling af 
erfaringer, i form af møder og rapporter, og at fastsætte præcise tidsfrister for deres fremsendelse; 
der bør ligeledes foreskrives en årlig meddelelse af regionale oplysninger om andre afgrøder end korn; 
Kommissionen bør efter tre år fremlægge en rapport om erfaringerne med denne forordning, om nødvendigt 
med forslag til forbedring af de statistiske undersøgelser; 
Igennem en overgangsperiode vil ændringerne, der skal foretages i de statistiske metoder, indebære 
ekstra arbejde for medlemsstaterne, hvilket nødvendiggør et finansielt tilskud fra Fællesskabet. 
Selv om indsamlingen, behandlingen af statitiske data og organiseringen af statistiske undersøgelser på 
nationalt niveau forbliver medtemsstaternes statistiske tjenesters ansvar, så må Kommissionen sikre 
indsamlingen, koordinationen og harmoniseringen af de statistiske oplysninger på europæisk niveau og 
garantere de harmoniserede metoder, der er nødvendige for styringen af EF'-s politiker. For at lette 
gennemførelsen af bestemmelserne i denne forordning skal det tætte samarbejde mellem 
1) Oplysninger om korn og ris indsamles allerede i medfør af Rådets forordning nr. 837/90 af 26. marts 1990. 
2) 
3) 
3 -
medlemsstaterne og Kommissionen fortsætte især gennen Den Stående Landbrugsstatistiske Komité 
nedsat i henhold til beslutning 72/279/EOF/4) 
UDSTEDT FÔLGENDE FORORDNING: 
Afdeling I: Mål 
Artikel 1 
Medlemsstaterne meddeler Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (i det følgende benævnt 
"Kommissionen") årlige oplysninger om produktionen af og arealerne med andre afgrøder end korn, som 
omhandlet i artikel 2 og 6. 
Afdeling II: Oplysninger, som skal meddeles på nationalt niveau 
Artikel 2 
1. Agerjord: I overensstemmelse med definitionerne i bilag I meddeles årlige oplysninger om både 
primære og sekundære arealer for alle de typer agerjordsanvendelse, der er anført i bilag II. Kun de i 
bilag IX anførte medlemsstater er forpligtet til at inddrage sekundære arealer i en årlig statistisk 
undersøgelse og til at meddele oplysninger om disse arealer. 
2. Andre arealer: Desuden indsender medlemsstaterne oplysninger om primære arealer udlagt som varige 
græsarealer og primære arealer med flerårige kulturer samt andre arealer som anført i bilag II, 
henholdsvis punkt K, L, M og N. Disse oplysninger kan helt eller delvis indhentes ved hjælp af 
jordobservationsteknik og fra andre kilder end den detaljerede undersøgelse, der er nævnt i artikel 3, stk. 
1, og disse kilder behøver ikke at være årlige undersøgelser. 
3. Produktion/udbytte: Medlemsstaterne meddeler også årlige oplysninger om: 
-det gennemsnitlige udbytte (i 100 kg/ha) 
- den høstede produktion (i 1 000 tons) 
for hver af de afgrøder, der er anført i bilag III. 
4. Arealer af marginal betydning: Oplysninger om arealer, som kun er af marginal betydning i de enkelte 
medlemsstater, som angivet i bilag VIII, kan indhentes fra oplysningskilder, der ikke opfylder alle 
kravene i denne forordning. 
Afdeling III: Metoder og specifikationer 
Artikel 3 
1. For i hver medlemsstat at få fastlagt den i bilag II nævnte agerjordsanvendelse indsamles der 
oplysninger om de primære arealer ved en detaljeret årlig statistisk undersøgelse, som enten skal være en 
totaltælling eller en stikprøveundersøgelse. Undersøgelsen kan desuden omfatte det øvrige udnyttede 
landbrugsareal ud over agerjordsarealet. 
4) EFT nr L 179, 7.8.1972, s.l. 
4-
2. Med Kommissionens samtykke kan medlemsstaterne dog anvende administrative kilder som delvis 
erstatning for oplysninger om agerjordsarealer indhentet fra ovennævnte detaljerede årlige statistiske 
undersøgelse (artikel 3, stk. 1). 
3. Hvis der for et bestemt år ikke foreligger statistiske undersøgelser om flerårige kulturer, varige 
græsarealer og andre dele af det udnyttede landbrugsareal (jf. bilag II, punkt K, L, M og N), og hvis der 
heller ikke fra fællesskabskilder foreligger årlige skøn over ændringer i disse arealanvendelsesformer, 
står det medlemsstaterne frit for, om de vil opgive skøn herover for det år. 
4. Ovennævnte undersøgelse (artikel 3, stk. 1) gennemføres efter anerkendte statistiske metoder, der 
opfylder kravene til kvalitet, objektivitet og pålidelighed, som fastsat i denne afdeling. 
5. Ved gennemførelsen af arealanvendelsesundersøgelsen kan medlemsstaterne vælge mellem to metoder i 
overensstemmelse med definitionerne i bilag I: 
Enten en situationsevaluering, som refererer til det primære område på undersøgelsestidspunktet med 
supplerende oplysninger om sekundære områder senere, 
eller en postevaluering af arealanvendelsen (som refererer til primære og sekundære områder i samme 
undersøgelse), som foretages ved afslutningen af høstsæsonen. 
6. Til opfyldelse af kravene i denne afdeling kan der vedtages overgangsordninger i henhold til artikel 8, 
stk. 3. 
Artikel 4 
1. Hvis der gennemføres stikprøveundersøgelser af primære dyrkede arealer, skal stikprøverne fastlægges 
således, at de er repræsentative for mindst 95 % af det samlede agerjordsareal med andre afgrøder end 
kom. 
Disse tal vedrørende primære arealer skal suppleres med et skøn baseret på oplysninger, som stammer 
fra andre kilder, og som vedrører det resterende agerjordsareal med andre afgrøder end korn. 
2. Undersøgelser af arealer med flerårige kulturer og arealer udlagt som varige græsarealer skal være så 
repræsentative som muligt. Varige græsarealer omfatter også det udnyttede landbrugsareal uden for 
landbrugsbedrifterne. 
3. Stikprøveundersøgelserne af de primære agerjordsarealer skal tilrettelægges således, at mindst et af 
følgende to kriterier opfyldes i hver enkelt medlemsstat og for hver enkelt af de i bilag IV anførte 
grupper af primære områder: 
i) variationskoefficienten må ikke overstige den, der er angivet i bilag IV; 
ii) standardafvigelsen må ikke overstige den, der er angivet i bilag IV. 
4. Den grad af nøjagtighed, der kræves i skønnene over arealer med flerårige kulturer, arealer udlagt som 
varige græsarealer og andre dele af det udnyttede landbrugsareal ud over agerjordsarealet vil blive 
besluttet i.h.t. fremgangsmåden i artikel 12, efter at medlemsstaterne har forelagt Kommissionen de 
rapporter, som kræves i henhold til artikel 8, stk. 1, i denne forordning. 
5-
Artikel 5 
1. Undersøgelser af produktionen eller gennemsnitsudbyttet pr ha gennemføres efter anerkendte statistiske 
metoder, der opfylder kravene til kvalitet, objektivitet og pålidelighed. 
2. Med Kommissionens samtykke kan medlemsstaterne dog anvende administrative kilder som delvis 
erstatning for oplysninger indhentet ved de statistiske undersøgelser af produktion eller udbytte som 
anført ovenfor (artikel 5, stk. 1). 
3. Den grad af nøjagtighed, der kræves i skønnet over produktionen af hver afgrøde i bilag III, fastsættes 
efter fremgangsmåden i artikel 12, efter at medlemsstaterne har forelagt Kommissionen de rapporter, som 
kræves i henhold til artikel 8, stk. 1, i denne forordning. 
4. Hvilke supplerende oplysninger der er nødvendige for at få skønnene over produktionen yderligere 
standardiseret, vil blive besluttet i.h.t. fremgangsmåden i artikel 12, efter at medlemsstaterne har forelagt 
KoDDissionen de rapporter, der er nævnt i artikel 5, stk. 3. 
Afdeling IV: Oplysninger, som skal meddeles på regionalt niveau 
Artikel 6 
1. Årlige oplysninger om dyrkede arealer, udbytte og høstet produktion skal meddeles Kommissionen for 
de i bilag V nævnte afgrøder og for de i bilag VI anførte regionale niveauer. 
Hvis der ikke foreligger statistiske undersøgelser om flerårige kulturer, varige græsarealer og andre 
dele af det udnyttede landbrugsareal (jf. bilag II, punkt K, L, M og N) på regionalt niveau for et bestemt 
år, står det medlemsstaterne frit for, om de vil opgive skøn over disse arealanvendelsesformer for det år, 
som angivet i bilag V. 
2. Regionale oplysninger om arealer og produkter af marginal betydning, som fastsat i bilag Vin, er 
medlemsstaterne ikke forpligtet til at meddele. 
3. Medlemsstaterne behøver kun at meddele oplysninger om dyrkede arealer og høstet produktion for de 
afgrødemæssigt vigtigste regioner, taget for hver afgrøde for sig. 
Dette betyder, at der kun skal meddeles oplysninger for de regioner, som tilsammen, opstillet i aftagende 
rækkefølge, udgør mindst 80% af det samlede areal med den pågældende afgrøde. 
Afdeling V: Tidsfrister, udveksling af erfaringer, overgangsordninger 
Artikel 7 
1. Det kalenderår, i hvilket høsten begynder, er i det følgende benævnt "høståret". 
2. Hvad angår de arealanvendelsesformer, der er angivet i bilag II, meddeler medlemsstaterne 
Kommissionen foreløbige nationale oplysninger om dyrket areal senest den 1. oktober i høståret. 
Endelige oplysninger om dyrket areal meddeles Kommissionen senest 1. april i året efter høståret. 
3. Foreløbige skøn over udbytte og produktionsmængde på nationalt niveau vedrørende de i bilag VII 
angivne produkter fremsendes inden for de i dette bilag anførte tidsfrister. Foreløbige tal for udbytte og 
produktionsmængde for de i bilag III angivne produkter fremsendes senest 15. april og endelige 
opgørelser senest 1. oktober i året efter høståret. 
4. Hvis oplysningerne om udbytte og produktionsmængde refererer til reviderede arealoplysninger, skal 
disse ligeledes meddeles. 
5. De regionale oplysninger, der er nævnt i artikel 6, meddeles samtidig med de endelige oplysninger på 
nationalt niveau og skal stemme overens med disse. 
Artikel 8 
1. Senest 12 måneder efter denne forordnings ikrafttræden forelægger medlemsstaterne Kommissionen en 
detaljeret metodologirapport med en redegørelse for, hvorledes oplysningerne vedrørende udnyttet areal, 
agerjordsareal og dyrket areal for de forskellige afgrøder tilvejebringes. Desuden skal medlemsstaterne 
gøre rede for, hvordan tallene for udbytte og produktionsmængde for deres respektive lande, og 
eventuelt regioner, er beregnet, samt angive, hvor repræsentative og pålidelige tallene er. Kommissionen 
skal i samarbejde med medlemsstaterne udarbejde et sammendrag af disse rapporter. 
2. Medlemsstaterne underretter inden for en frist på tre måneder Kommissionen om enhver ændring i de 
oplysninger, der er meddelt i henhold til stk. 1. 
3. Fremgår det af nogle af metodologirapporterne, at en medlemsstat ikke straks kan opfylde kravene i 
denne forordning, og er det nødvendigt at foretage ændringer i undersøgelsesteknikker og -metodologi, 
kan Kommissionen i samarbejde med den pågældende medlemsstat fastsætte en overgangsperiode på 
højst to år, inden for hvilken der skal være etableret et undersøgelsesprogram, der er i overensstemmelse 
med denne forordning. 
4. Metodologirapporterne, overgangsordningerne, oplysningernes disponibilitet og pålidelighed samt 
andre spørgsmål i forbindelse med denne forordning drøftes to gange om året i den kompetente 
arbejdsgruppe under Den Stående I^andbrugsstatistiske Komité. 
Artikel 9 
Senest ved udgangen af 1995 forelægger Kommissionen for for Europa Parlamentet og Rådet: 
en rapport om de indvundne erfaringer for så vidt angår undersøgelser og skøn foretaget i 
henhold til denne forordning. 
om nødvendigt, forslag til forbedring og harmonisering af de gældende ordninger i 
medlemsstaterne. 
Artikel 10 
Bilag I til IX kan ændres efter fremgangsmåden i artikel 12. 
Afdeling VI. Finansielle bestemmelser 
Artikel 11 
1. Fællesskabet skal hvert år i perioden fra 1993 til 1995 bevillige et tilskud til medlemsstaterne 
til kompensation for udgifterne, som de har pådraget sig i forbindelse med arbejdet med at 
forbedre det metodiske grundlag og sammenligneligheden af data som anført i artikel 2 og 6. 
2. På grundlag af ansøgninger fra medlemsstaterne skal beløbet for dette tilskud fastsættes i 
overensstemmelse med fremgangsmåden fastsat i artikel 12 
7 -
Afdeling VII Afsluttende bestemmelser 
Artikel 12. 
1. Kommission bliver støttet af Den Stående Landbrugsstatistiske Komité, i det følgende benævnt 
"Komitéen". 
2. Når der henvises til fremgangsmåden i denne artikel, indbringer formanden sagen for Komitéen, enten 
på eget initiativ eller efter anmodning fra en medlemsstats repræsentant. 
3. Kommissionens repræsentant forelægger Komitéen et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. 
Komitéen afgiver udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn 
til, hvor meget spørgsmålet haster, i givet fald ved afstemning. 
4. Udtalelsen optages i mødeprotokollen. Derudover har hver enkelt medlemsstat ret til at anmode om, at 
dens holdning indføres i mødeprotokollen. 
5. Kommissionen tager størst muligt hensyn til Komitéens udtalelse. Den underretter Komitéen om, 
hvorledes den har taget hensyn til dens udtalelse. 
Artikel 13 
Denne forordning træder i kraft tre dage efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. 
BILAG I: DEFINITIONER 
I UNDERSÔGELSESENHED 
En undersøgelsesenhed er enten en landbrugsbedrifts agerjord (som fastlagt i bilag II) ' eller et af de 
jordstykker, der udvælges som enheder i en detaljeret undersøgelse af en medlemsstats agerjordsareal. 
HA POSTEVALUERING AF AREALANVENDELSE 
En undersøgelsesenheds primære og sekundære areal klassificeres således: 
1) EN UNDERSÔGELSESENHEDS AREAL 
1.1 HOVEDTILFÆLDE 
Det primære areal for et givet stykke af en undersøgelsesenhed er som hovedregel, dvs. når der på det 
pågældende jordstykke kun dyrkes én afgrøde i løbet af et givet høstår, entydigt defineret ved denne 
anvendelse. 
(I dette tilfælde vil det sekundære areal af det pågældende jordstykke være lig nul). 
1.2 SÆRTILFÆLDE 
1.2.1 Successive afgrøder 
Primært areal: Hvis det pågældende stykke agerjord bruges mere end én gang i løbet af et givet 
høstår (successive afgrøder), og der på arealet hver gang kun dyrkes én afgrøde, forstås ved det 
primære areal arealet med den afgrøde, der har den højeste produktionsværdi. Hvis man ikke ud 
fra produktionsværdien kan afgøre, hvilken afgrøde der er hovedafgrøden, betragt den afgrøde, 
der har været dyrket længst på arealet, som hovedafgrøden. 
Sekundært areal: Alle andre anvendelser betegnes som sekundære arealer. 
1.2.2 Samdyrkede afgrøder 
Primært areal: Hvis det pågældende stykke agerjord i hele vækstsæsonen i et givet høstår anvendes til samme 
faste kombination af afgrøder ("samdyrkede afgrøder"), opsplittes det primære areal forholdsmæssigt mellem de 
pågældende afgrøder. 
Sekundært areal: I dette tilfælde vil der ikke være noget sekundært areal. 
1.2.3 Kombinationer af successive og samdyrkede afgrøder 
Primært areal: Hvis det pågældende stykke agerjord anvendes mere end én gang i løbet af et givet høstår og 
med en kombination af successive og samdyrkede afgrøder, værdiansættes hver enkelt afgrøde eller 
afgrødekombination på det pågældende jordstykke dyrket inden for den samme periode særskilt, og den 
kombination eller den enkeltafgrøde, der har den højeste produktionsværdi, betragtes som det primære areal. 
Hvis dette areal anvendes til samdyrkede afgrøder, opsplittes dette forholdsmæssigt mellem de pågældende 
afgrøder. 
1) Kommissionens beslutning af 26. oktober 1989, EFT nr. L 391 af 30.12.89 
-9 
Sekundært areal: Alle andre anvendelser betegnes som sekundære arealer. 
IIB SITUATIONSEVALUERING AF AREALANVENDELSE 
Ved det primære areal eller det registrerede areal for et givet stykke af en undersøgelsesenhed forstås den 
egentlige anvendelse af agerjorden på det tidspunkt inden for et givet høstår, der fastsættes som referencedato 
for undersøgelsen af arealanvendelsen. 
Når der er tale om "samdyrkede afgrøder" (jf. punkt IIA, 1.2.2) opsplittes det primære eller registrerede areal 
forholdsmæssigt mellem de pågældende afgrøder. 
Ved det sekundære areal eller det supplerende areal forstås alle andre anvendelser før eller efter ovennævnte 
referencedato inden for det givne høstår. 
- 10 -
BILAG II 
Arealanvendelse (jf. artikel 2, stk. 1. og 2) 
KENDETEGN 
A) Korn i alt 1) 
- Ris 1) 
B) Baelgsaed til modnina 
- Foderaerter 
- Andre aerter 
- Hesteboenner 
- Spiseboenner 
- Lupiner 
- Anden baelgsaed til modning 
C) RQdfrugter 
- Kartofler 
- Sukkerroer 
- Foderroer 
- Andre rodfrugter 
(f.eks. foderkal, kalroer) 
D) Industriplanter 
- Raps og rybs 
- Solsikkefroe 
- Sojaboenner 
- Hoer til tekstilfibre eller olie 
- Bomuld til tekstilfibre eller olie 
-Andre olieholdige froe (f.eks. val-
muefroe, sennepsfroe, sesamfroe osv 
- Hamp 
- Tobak 
- Humle 
- Andre industriplanter 
f.eks. tekstilplanter (laegeurter, 
aromaplanter, krydderurter) 
F.) Foderafqroeder i alt (fra aaeriord) 
- Groenfoder fra agerjord 
Fodermaj s 
Andet groenfoder 
- Midlertidige graes- og engarealer • 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
) 
* 
* 
* 
* CRONOS 
KODE 
1050 
1250 
1300 
1320 
1311 
1335 (inkl. 
1338) 
1331 
1343 
1341,1342,1349 
1350 
1360 
1370 
1381 
1382 
1400 
1420 
1450 
1470 
1520+1460 
1540+1490 
1480{uden 1490) 
1530 
1550 
1560 
1570+1571 
2600 
2610 
2625 
2612,2671,2672 
og 2673 
2680 PRIMXRT 
AREAL 
eller 
registreret 
areal 
(ha) 5) SEKUNDSRT 
AREAL 
eller 
supplerende 
areal 
(ha) 5) 
-
* Det pågældende kendetegn indgår både i bilag II og III. 
"-" Medlemsstaterne er ikke forpligtet til at indberette oplysninger horom 
- 11 -
BILAG II 
Arealanvendelse (jf. artikel 2, stk. 1. og 2) 
KENDETEGN 
F) cro§nsager 
Kun arealer pa friland er inkluderet 3) 
(herunder jordbaer) 
G) Blomster <?g prydplanter 
Kun arealer pa friland er inkluderet 3) 
H) Arealer. hvorDa der hoestes froe 2) 
I) Brakiord (herunder arealer med 
gro§ngo§dning) 
J) Aaeriord (Dvrkede arealer) 3) (A-I) 
K) Variqe graesarealer 
L) Arealer med variae kulturer 
heraf: 
frugttraeer 
vinmarker 
olivenlunde 
M) Kulturer i drivhus 4) 
heraf: 
Groensager 
Blomster og prydplanter 
Varige kulturer 
N) Andre arealer 
(indgar i det udnyttede 
landbrugsareal) (i.a.n.), 
herunder koekkenhaver 6) 
o) Udnyttet landbrugsareal 
(A - I) + (K - N) CRONOS 
KODE 
1600+2260 
3001 
3310 
2696 
0001 
0002 
(0003-2260) 
2040 
2410 
2450 
1111 
1112 
1113 
1114 
0004 
0005 PRIMERT 
AREAL 
eller 
registreret 
areal 
(ha) 5) 
-
-
-SEKUNDSRT 
AREAL 
eller 
supplerende 
areal 
(ha) 5) 
_ 
-
-
-
-
-
_ 
-
-
-
_ 
-
-
-
_ 
_ 
1) Oplysninger om korn og ris indsamles allerede i henhold til Rådets 
forordning 837/90 af 26. marts 1990. 
2) Specificeret i henhold til Kommissionens beslutning af 26 oktober 1989, 
bilag I: kode D19. 
3) Omfatter ikke kulturer i drivhus eller under anden hoej overdækning 
(strukturundersoegelseskode D/15, D/17 og G07), og heller ikke koekkenhaver. 
4) Kulturer i drivhus eller under anden hoej overdækning inkluder groensager, 
blomster og prydplanter såvel som alle varige kulturer. 
5) Se definitioner i bilag I. 
6) Oplysning om arealer med koekkenhaver er ikke obligatorisk for 
DK, NL, og UK. 
- 12 -
BILAG III 
Afgroeder (jf. artikel 2, stk. 3) 
KENDETEGN CRONOS 
KODE UDBYTTE 
pr. ha PRODUKTION 
1000 t 
B) Balqsad til modning 
- Foderærter 
- Hesteboenner 
- Spiseboenner 
- Lupiner 
c) Rodfrugter 
- Kartofler 
- Sukkerroer 
- Foderroer 
D) industriplanter 
- Raps og rybs 
- Solsikkefroe 
- Sojaboenner 
- Hoerfroe til olie 
- Bomuldsfroe til olie 
- Bomuld til tekstilfibre 
- Hoer til tekstilfibre 
- Hamp 
- Tobak 
- Humle 
E) (Udvalgte Epderaigroeder) 
heraf : 
- Fodermaj s 
- Midlertidige græs- og engarealer 1300 
1320 
1335(inkl.l338) 
1331 
1343 
1350 
1360 
1370 
1381 
1400 
1420 
1450 
1470 
1460 
1490 
1540 
1520 
1530 
1550 
1560 
2625 
2680 
+ Fakultativ 
Oplysninger om udbytte kræves ikke 
NB: Oplysninger om korn og ris indsamles allerede i henhold til Rådets 
forordning 837/90 af 26. marts 1990. 
13 -
BILAG IV 
Krav til noejagtigheden af de oplysninger, medlemsstaterne indsender 
om grupper af arealer (jf. artikel 4, stk. 3) 
CRONOS 
KODE 
1300 
1350 
1400 
2600 
1600+2260 
2696 B) 
C) 
D) 
E) 
F) 
I) KENDETEGN 
Bælgsæd til modning 
Rodfrugter 
Industriplanter 
Foderafgroeder i alt 
(fra agerjord 1)) 
Groensager 
(herunder jordbær) 
Brakjord og arealer med 
groengoedning HOEJESTE 
ACCEPTABLE 
VARIATIONS-
KOEFFICIENT 
3% 
3% 
3% 
2% 
3% 
3% HOEJESTE 
ACCEPTABLE 
STANDARD-
AFVIGELSE 
5000 ha 
5000 ha 
5000 ha 
5000 ha 
5000 ha 
5000 ha 
NB: Noejagtighedskravene med hensyn til korn og ris er allerede 
fastsat i Rådets forordning nr. 837/90 af 26. marts 1990. 
De store bogstavn B, C, D, E, F og I henviser til overskrifterne 
i bilag II. 
1) Foderafgroeder i alt (fra agerjord) omfatter: 
a) Groenfoder fra agerjord (CRONOS-kode 2610) 
og 
b) Midlertidige græs- og engarealer (Cronos-kode 2680) 
- 14 -
BILAG V 
Arealer og produkter (jf. artikel 6) 
KENDETEGN CRONOS 
KODE DET DYRKEDE 
AREAL 2) 
1000 ha PRODUKTER 
1000 t 
B) Bælgsæd til modning (i alt) 
C) Under C 
Sukkerroer 
D) Under D 
Olieholdige froe 1) 
Raps og rybs 
Solsikkefroe 
Sojaboenner 
Hoer til olie og tekstilfibre 
Bomuld til olie og tekstilfibre 
Tobak 
I) Brakjord (herunder arealer med 
groengoedning) 
J) Agerjord (dyrkede arealer) (i alt) 
K) Varige græsarealer (i alt) 
L) Arealer med varige kulturer (i alt) 
frugttræer 
vinmarker 
olivenlunde 
0) Udnyttet landbrugsareal (i alt) 1300 
1370 
1410 
1420 
1450 
1470 
1460+1520 
1490+1540 
1550 
2696 
0001+2260 
0002 
0003-2260 
2040 
2410 
2450 
0005 
HXj Oplysninger om udbytte kræves ikke. 
+ Oplysninger kræves. 
De store bogstaver B, C, D, I, J, K, L og O henviser til overskrifterne 
i bilag II. 
1) Ekskl. arealer med hoer- og bomuldsfroe til olie. 
2) Det dyrkede areal er defineret som summen af det primære og sekundære areal 
eller summen af det registrerede og supplerende areal for de i bilag IX 
nævnte medlemsstater; for alle andre medlemsstater skal kun oplyses det 
primære areal. 
». v •>»»;*. 
~' 1 5:1-
BILAG VI 
REGIONALE NIVEAUER (jf. art Ike 16) 
Medlemsstater 
Belgique - Belgie 
Danmark 
BR Deutsch1 and 
EXX66a 
Espana 
France 
Ireland-
Italia 
Luxembourg 
Nederland . / 
Portugal 
United Kingdom . Regional 
Provlnces/Provincies -
wallonne 
- -
Bundes lander 
Ynnpeo(ec nepKpepeiaKite 
ComunIdades auténomas 
Regions de programme 
— • , 
Region! 
- " • . -
Provindes * - - -
NUTS II <1) 
Standard regions opdel 
VI aams 
avdim Ing 
Gewc 
•»Sne , 
>st/region 
•' 
(1) 
NUTS -Nomenklaturen over Statistiske Territoriale* Epheder 
^(1) Regionale oplysninger skal fremsendes seneste re Udefter denne 
«;$£ forordnings';fkrafttr*den. , ^ r;JÎ5?: „*' /< 
16 -
BILAG VII 
Frister for indberetning af foreloebige skoen over udbytte og produktionsmængde 
af udvalgte produkter på nationalt plan i det loebende hoestar (artikel 7, stk.3) 
KENDETEGN 
B) 
C) 
D) - Foderærter 
- Hesteboenner 
- Kartofler 
- Sukkerroer 
- Foderroer 
- Raps og rybs 
- Solsikkefroe 
- Sojaboenner 
- Hoerfroe til olie 
- Bomuldsfroe til olie 
- Tobak CRONOS 
KODE 
1320 
1335 inkl. 
1338 
1360 
1370 
1381 
1420 
1450 
1470 
1460 
1490 
1550 FRISTER 
1. 
1. 
1. 
1. 
1. 
1. 
1. 
1. 
1. 
1. 
1. oktober 
oktober 
december 
december 
december 
november 
november 
december 
december 
december 
oktober ANSLAET 
GENNEMSNITLIQT 
UDBYTTE 
pr. ha. ANSLAET 
HOESTET 
PRODUCTIONS-
MJENGDE I ALT 
1000 t 
1/3 Oplysninger kræves ikke. 
NB: Oplysninger om korn og ris indsamles allerede i henhold til Rådets 
forordning 837/90 af 26. marts 1990. 
BILAG VIII 
Arealer af marginal betydning og arealer, som skal undersoeges i medlemsstaterne. 
CRONOS-
KODE 
1300 B) 
1320 
1311 
1335 
1331 
1343 
1341 "^ 
1342 )> 
1349 J 
1350 C) 
1360 
1370 
1381 
1382 
1400 D) 
1420 
1450 PRIM/ERTAREAL 
ELLER 
REGISTERET AREAL 
Bælgsæd til modning 
Foderærter 
Andre ærter 
Hesteboenner inkl. 1338. 
Spiseboenner 
Lupiner 
Anden bælgsæd til modning 
Rodfrugter 
Kartofler 
Sukkeroer 
Foderroer 
Andre rodfrugter 
Industriplanter 
Raps- og rybs 
Solsikkefroe B 
m 
-
m 
m 
m 
-
-
• 
• 
m 
• DK 
• 
• 
m 
-
-
-
-
• 
• 
m 
• D 
• 
• 
m 
• 
m 
m 
m 
• 
• 
m 
• 
• EL 
• 
m 
m 
• 
• 
m 
• 
• 
-
m 
-
• E 
• 
m 
• 
• 
• 
-
-
• 
m 
• 
• 
• F 
• 
• 
m 
• 
m 
m 
m 
• 
• 
• 
• 
• IRL 
m 
m 
-
m 
-
-
-
• 
• 
• 
m I 
# 
• 
m 
• 
• 
m 
• 
• 
• 
# 
• 
• L 
• 
• 
m 
m 
m 
-
-
m 
m 
m 
• NL 
• 
• 
m 
m 
m 
-
-
• 
m 
m 
• P 
• 
m 
m 
m 
• 
m 
m 
m 
m 
m 
m 
• UK 
• 
• 
• 
• 
• 
m 
m 
• 
m 
• 
• 
Bogstaverne B, C, D, E, F, G, H og I henviser til overskrifterne i bilag II. 
• skal indgå i den årlige statistiske undersoegelse, der er nævnt i artikel 3, stk. 1 
m arealer af marginal betydning (dvs. arealer på under 5000 ha og på under 1 % af det dyrkede areal i den pågældende medlemsstat) 
- afgroeden dyrkes ikke. 8 
9 
10 
11 
12 
13 
14 
15 "Ni 
I 
BILAG VIII 
Arealer af marginal betydning og arealer, som skal undersoeges i medlemsstaterne. 
CRONOS-
KODE 
1470 
1460 + 1520 
1490 + 1540 
1480(excl.1490) 
1530 
1550 
1560 
1570+1571 
2600 E) 
2610 
2625 
2680 
2612 A 
2671 >-
2672 f 
2673 / 
1600+2260 F) 
3001 G) 
3310 H) 
2696 I) PRIM/ERT AREAL 
ELLER 
REGISTERET AREAL 
Sojaboenner 
Hoer til tekstilfibre eller olie 
Bomuld til tekstilfibre eller olie 
Andre olieholdige froe (f.eks. valmuefroe, 
sennepsfroe, sesamfroe osv.) 
Hamp 
Tobak 
Humle 
Andre industriplanter 
Foderafgroeder i alt fra agerjord 
Groenfoder fra agerjord 
Fodermajs 
Midlertidige græs- og engarealer 
Andet groenfoder 
Groensager 
Blomster og prydplanter 
Arealer, hvorpå der hoestes froe 
Brakjord B 
m 
• 
-
m 
-
m 
m 
m 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
m 
m 
• DK 
— 
m 
-
m 
-
-
-
-
• 
• 
• 
• 
• 
• 
m 
• 
• D 
m 
m 
-
m 
-
m 
• 
m 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• EL 
• 
-
• 
• 
-
• 
m 
• 
• 
• 
m 
• 
• 
• 
• 
• 
• E 
• 
m 
• 
• 
m 
• 
m 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
m 
• 
• F 
• 
• 
m 
m 
m 
• 
m 
m 
• 
• 
• 
$ 
• 
• 
• 
• 
• IRL 
m 
m 
-
~ 
-
-
m 
-
• 
• 
m 
• 
• 
m 
m 
m 
• 1 
• 
m 
m 
m 
m 
• 
m 
m 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• L 
— 
-
-
• 
• 
-
• 
m 
• 
• 
• 
• 
• 
m 
m 
m 
m NL 
m 
m 
-
m 
-
-
-
m 
• 
• 
• 
• 
m 
• 
• 
• 
• P 
• 
• 
• 
m 
-
m 
m 
m 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
m 
m 
• UK 
m 
• 
-
• 
• 
-
m 
• 
• 
# 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 16 
17 
18 
19 
20 
21 
22 °° 
23 
24 
25 
26 
27 
28 
29 
30 
31 
32 
Bogstaverne B, C, D, E, F, G, H og I henviser til overskrifterne i bilag II. 
• skal indgå i den årlige statistiske undersoegeise, der er nævnt i artikel 3, stk. 1 
m arealer af marginal betydning (dvs. arealer på under 5000 ha og på under 1% af det dyrkede areal i den pågældende medlemsstat) 
- afgroeden dyrkes ikke. 
19-
BILAG IX 
Foelgende medlemsstater skal inkludere de sekundære arealer (X) i 
de artige statistiske undersoegelser: 
GRÆKENLAND 
SPANIEN 
ITALIEN 
PORTUGAL 
X: Se definitionen i bilag I. 
-3c-
FINANSIERINGSOVERSIGT 
vedrørende et program til forbedring af statistikkerne over andre afgrøder 
end korn 
1. Aktionens betegnelse 
Flerårige aktioner (1993-1995) til forbedring og harmonisering af 
statistikkerne over andre afgrøder end korn. 
2. Budgetposter 
Samfinansiering (50%/50%) mellem Eurostat (GD 34) og GD VI (Landbrug): 
B5/6000 (Eurostat/GD 34): Informationspolitik på det statistiske 
område 
B2/513 (Landbrug/GD VI): Omstrukturering af systemerne for 
landbrugsundersøgelser 
3. Retsgrundlag 
Traktatens artikel 43 
Programmet er en fortsættelse af aktioner, som Rådet allerede tidligere har 
truffet beslutning om. De vigtigste heraf er følgende: 
Rådets forordning (EØF) nr. 837/90 af 26. marts 1990 om statistiske 
oplysninger, der skal tilvejebringes af medlemsstaterne vedrørende 
kornproduktion (EFT nr. L 88 af 3.4.1990, s. 1). 
Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 af 29. februar 1988 om 
tilrettelæggelse af en række fællesskabsundersøgelser af 
landbrugsbedrifternes struktur i perioden 1988 til 1997 (EFT nr. L 56 
af 2.3.1988, s. 1). 
4. Beskrivelse af aktionen 
4.1. Aktionens specifikke formål 
De aktioner, som udkastet til forordning vedrører, har til formål at 
harmonisere og forbedre strømmene af de for størstedelens vedkommende 
allerede foreliggende data. I udkastet til forordning fastsættes det, hvilke 
data der skal indsamles, hvilke frister der skal overholdes ved 
indberetningen, og hvor præcise dataene skal være af hensyn til 
objektiviteten og repræsentativiteten. Desuden gøres det obligatorisk for 
medlemsstaterne at udarbejde metodologiske rapporter. 
4.2. Varighed 
Der er tale om en enkeltstående aktion til støtte for de nationale 
statistiske kontorer i perioden 1993-1995. 
- ±'ï -
4.3. Brugermålgruppe 
Aktionen henvender sig til: 
EF-institutionerne: Kommissionen (især GD VI), Rådet, Parlamentet, 
Revisionsretten mv.; 
medlemsstaterne; 
den brede offentlighed (virksomheder, universiteter, 
landbrugsorganisationer mv.). 
5. Klassifikation af udgifter eller indtægter 
5.1. Ikke-obligatoriske udgifter 
5.2. Opdelte bevillinger 
5.3. Berørte indtægter: 
Salg af statistikker, som kun i meget begrænset omfang dækker omkostningerne 
ved produktionen af publikationerne. 
6. Arten af udgifterne eller indtægterne 
6.1. 100% finansiering 
Nej: Fællesskabets statistikprojekter er i vidt omfang baseret på 
subsidiaritetsprincippet, dvs. at størstedelen af omkostningerne ved aktionen 
dækkes af medlemsstaterne. Fællesskabets andel af de samlede udgifter er på 
under 20%. Denne andel er til gengæld nødvendig til igangsættelse af det 
metodologiske arbejde, som skal munde ud i en bedre harmonisering af dataene. 
6.2. Støtte med henblik på samfinansiering med andre instanser inden for 
den offentlige og/eller private sektor 
Ja: Samfinansiering med den offentlige sektor (de nationale statistiske 
kontorers budgetter) og den private sektor (indtægter fra salg af statistiske 
produkter). 
6.3. Rentegodtgørelse 
Nej 
6.4. Andet 
6.5. Vil Fællesskabets finansielle bidrag blive tilbagebetalt helt eller 
delvist, hvis aktionen giver gode økonomiske resultater ? 
Nej 
6.6. Medfører den foreslåede aktion en ændring i indtægternes størrelse ? 
Nej 
-11 
7. Finansielle virkninger 
7.1. Metode til beregning af de samlede omkostninger ved aktionen 
Fællesskabsfinansiering med henblik på udvikling og forbedring af 
undersøgelserne i medlemsstaterne og af serviceydelserne over for 
forskningsinstitutioner og private firmaer i medlemsstaterne 
Aktionsbevillinger 1993-1995 B5-60 0,5 mio. ECU om året Eurostat 
B2-513 0,5 mio. ECU om året GD VI 
Mindst 85% tildeles medlemsstaterne, således at de kan forbedre deres 
undersøgelser. 
Størstedelen (0,8 mio. ECU pr. år) af dette bidrag vil gå til de statistiske 
kontorer i medlemsstaterne på grundlag af de primære dyrkede arealer plus et 
fast beløb; resten (0,05 mio. ECU pr. år) tildeles de fire medlemsstater 
Spanien, Portugal, Grækenland og Italien, som har større sekundære arealer. 
Resten (15%) af aktionsbevillingerne, som ikke nødvendigvis går til 
medlemsstaterne, tænkes anvendt til undersøgelses- og metodologiarbejde samt 
til forbedring af dataforvaltningen inden for Eurostat. 
7.2. Andelen af "minibudgetter" af de samlede omkostninger: 
7.3. Vejledende forfaldsplan for forpligtelses- og betalingsbevillinger 
Bevillingerne fra 1994 og frem vil ikke stige i forhold til 1993. 
Der træffes beslutning om de årlige bevillinger til denne aktion fra 1994 og 
frem i forbindelse med den årlige budgetprocedure og på grundlag af 
resultaterne og en costbenefit-analyse. 
8. Bestemmelser vedrørende svigagtige forhold i forslaget til aktionen 
a) Kontrakter og aftaler, som er indgået af Kommissionen betales på 
basis af de opnåede resultater. 
b) De statistiske oplysninger betragtes som et objektivt middel til 
vurdering af Fællesskabets handlingsprogrammer og er således med til 
at styrke bekæmpelsen af svig. 
9. Analyse af omkostningsrentabiliteten 
9.1. Formål: 
De aktioner, som udkastet til forordning vedrører, har til formål at 
harmonisere og forbedre strømmene af de for størstedelens vedkommende 
allerede foreliggende data. I udkastet til forordning fastsættes det, hvilke 
data der skal indsamles, hvilke frister der skal overholdes ved 
indberetningen, og hvor præcise dataene skal være af hensyn til 
objektiviteten og repræsentativiteten. Desuden gøres det obligatorisk for 
medlemsstaterne at udarbejde metodologiske rapporter. 
- 13 -
9.2. Begrundelse for aktionen 
De grunde, der taler for etableringen af en mere formel basis for 
fællesskabsstatistikkerne over andre afgrøder end korn, er følgende: 
Den interesse, man har i at erstatte gentlemanaftalerne med juridiske 
krav, f.eks. ved præcisering af forpligtelserne, legitimering af de 
økonomiske og menneskelige ressourcer, programmeringsfaciliteter, 
retsregler i medlemsstaterne. Disse fordele er så meget vigtigere, 
som andre lande (EFTA, landene i Central- og Østeuropa) tilnærmer sig 
EF's system eller ligefrem påtænker at overtage det ; 
i bestemmelserne om de nuværende landbrugsstatistikker er hovedvægten 
lagt på animalske produkter. Udvidelsen af EF mod syd har øget de 
vegetabilske produkters andel af den samlede landbrugsproduktion. Med 
Rådets forordning (EØF) nr. 837/90 om statistiske oplysninger, der 
skal tilvejebringes af medlemsstaterne vedrørende kornproduktion1), 
og dette nye forslag genskabes balancen; 
anvendelsen af statistikker over vegetabilske produkter i forbindelse 
med reformen af den fælles landbrugspolitik og det offentlige røre på 
grund af svigagtige anmodninger om tilskud fra EUGFL gør, at det 
bliver mere og mere nødvendigt at forbedre objektiviteten af 
Fællesskabets statistikker over vegetabilske produkter, at gøre 
metodologien mere gennemskuelig og at sikre et minimum af præcision i 
resultaterne; 
indførelsen af støtteforanstaltninger pr. hektar som led i reformen 
af den fælles landbrugspolitik gør det blot endnu vigtigere at have 
pålidelige data til rådighed om de udnyttede arealer (herunder om 
braklægning). 
Rådet vedtog som nævnt en forordning om statistik over kornproduktionen den 
26. marts 1990-1-). Forslaget til ny forordning vedrørende andre afgrøder end 
korn kommer til at supplere denne forordning, idet der med denne skaffes data 
om det resterende dyrkede landbrugsareal og data om produktionen af de 
vigtigste afgrøder. Generelt indebærer forordningen dog ikke, at 
medlemsstaterne skal udarbejde nye statistikker. 
Da Det Europæiske Statistiske System i sin opbygning i meget vidt omfang er 
baseret på subsidiaritetsprincippet (se også de supplerende forklaringer 
under punkt 9.2.2.) foretages og finansieres indsamlingen og den første 
behandling af (landbrugs)statistikdataene af de nationale statistiske 
kontorer. Ikke desto mindre er det absolut uomgængeligt, at Fællesskabet 
bidrager økonomisk, hvis man ønsker at harmonisere og koordinere 
statistikkerne på fællesskabsniveau bedre, hvilket er formålet med denne 
akt Lon. 
9.2.1. Udgifter: 
Denne aktion finansieres hovedsagelig af medlemsstaterne (afsnit 1, punkt 
6.1.), som råder over en veletableret infrastruktur til indsamling og 
behandling af data. Hvis Kommissionen skulle finansiere hele programmet, 
ville omkostningerne være særdeles høje, og resultatet uden tvivl blive 
mi rul re pålideligt. 
1) EFT nr. L 88 af 3.4.1990, s. 1 
2.1,-
9.2.2. Afledte virkninger: 
Indsamlingen og den første behandling af de statistiske data på 
nationalt niveau foretages af medlemsstaternes statistiske kontorer i 
henhold til subsidiaritetsprincippet. Eurostat tager sig af 
indsamlingen, koordineringen og harmoniseringen af de statistiske 
data på EF-niveau. Med denne koordinering på europæisk plan bliver 
Fællesskabets statistiske program en integrerende del af de nationale 
statistiske programmer. 
Resultaterne af aktionen bidrager til at forbedre de statistiske 
oplysninger, der anvendes i medlemsstaternes arbejde. 
9.2.3. Mu11 iplikatorvirkning: 
Aktionen vil bidrage til at fremskynde udviklingen på vej mod et 
europæisk statistikområde og dermed på vej mod en større integration 
af de nationale statistiske systemer. 
Fællesskabsbestemmelserne om statistikker over vegetabilske produkter 
medfører, at der fortsat afsættes midler på budgetterne i de 
nationale statistiske systemer, som i vidt omfang bidrager til 
gennemførelsen. 
Indvirkning på forskningsinstitutionerne og universiteterne, som 
råder over videnskabelige ressourcer til undersøgelserne og 
analyserne i landbrugssektoren. 
9.3. Opfølgning og evaluering af aktionen 
9.3.1. Udvalgte effektivitetsindikatorer: 
Der anvendes tre former for effektivitetsindikatorer til vurdering af 
arbejdets afvikling: 
Budgetindikatorer: til sammenligning af budgetplanlægningen og 
gennemførelsen af budgettet: planen skal gennemføres i fuldt omfang. 
Planlægningsindikatorer: til sammenligning af de opnåede statistiske 
resultater med det forud fastsatte program samt med det afsatte 
budget til dets gennemførelse. 
Ressourceanvendelsesindikatorer: der tænkes anvendt sammenlignende 
analyser til vurdering af størrelsen af de nødvendige bevillinger til 
lignende aktioner, hvilket betyder at man kan korrigere overslagene. 
A. Gennemførelse af programmet 
Da der er gjort gode erfaringer med anvendelsen af forordning nr. 
837/90 om statistikker over kornproduktionen, gennemføres denne nye 
forordning om statistikker over andre afgrøder i to faser: i den 
indledende fase det første år udarbejdes og analyseres 
metodologirapporterne (1993), hvorefter der i anden fase eventuelt 
sker en omlægning af de statistiske undersøgelser i medlemsstaterne 
( 1994-1995); 
gennemførelsen af budgettet i forbindelse med forordningen følges 
direkte af kontor F2 i snævert samarbejde med de statistiske kontorer 
i medlemsstaterne; 
B. Anvendelse af de menneskelige og budgetmæssige ressourcer 
Analyse og vurdering af de nødvendige ressourcer til 
standardoperationer på grundlag af modulerne 8530 ("Anvendelse af 
landbrugsjord - Andre vigtige afgrøder end korn") og 8550 
("Vegetabilske produkter - Produktion af andre vigtige afgrøder end 
korn) hos Eurostat (jf. 9.3.2.); 
(Re)evaluering af ressourceanvendelsen på grundlag af resultaterne af 
de metodologiske analyser (jf- de obligatoriske metodologiske 
rapporter, som er omhandlet i forordningen); 
Større anvendelse af edb, hvilket betyder, at arbejdet vil blive 
mindre ressourcekrævende; 
Uddannelse af personalet i Eurostat som middel til forbedring af 
arbejdets kvalitet og af produktiviteten. 
9.3.2. De nærmere retningslinjer for evalueringen og hyppigheden heraf 
Gennemførelsen af forordningen følges løbende ved hjælp af et trend chart, 
hvori der for hvert projekt (215 projekter) er anført målsætningerne og de 
nødvendige ressourcer på grundlag af planlægningsprincippet. Denne forordning 
vedrører følgende trend chart (moduler): nr. 8530 ("Anvendelse af 
landbrugsjord - Andre vigtige afgrøder end korn") og nr. 8550 ("Vegetabilske 
produkter - Produktion af andre vigtige afgrøder end korn"). I begyndelsen af 
hvert år udarbejder Eurostat en rapport om programmets afvikling det 
foregående år. Rapporten består af tre dele: 
i den første resumeres årets vigtigste resultater for hver politik; 
i anden del beskrives målsætningen og de opnåede resultater for hvert 
projekt; 
den tredje del indeholder statistikker over anvendelsen af de 
menneskelige ressourcer, budgetmidlerne, edb-ressourcerne og de 
administrative ressourcer det foregående år. 
Kontrollen med de aktioner, som er omhandlet i denne forordning, sker i 
følgende udvalg, som holder møde mindst én gang om året (undertiden oftere): 
Den Stående Landbrugsstatistiske Komité; 
Arbejdsgruppen "Statistik over Vegetabilske Produkter" under Den 
Stående Landbrugsstatistiske Komité; 
Udvalget for Det Statistiske Program. 
Efter tre år (dvs. ved udgangen af 1995) vil der i en rapport fra 
Kommissionen til Rådet blive gjort status over anvendelsen og gennemførelsen 
af forordningen, om nødvendigt med forslag til ændringer. 
9.4. Overensstemmelse med budgetoversigten 
9.4.1. Indgår aktionen i generaldirektoratets budgetoversigt for de 
pågældende år ? 
Ja: Budgetoversigten for 1993-1995 - GD 34 
-%<o 
9.4.2. Under hvilken mere generel målsætning i generaldirektoratets 
budgetoversigt henhører målsætningen for den foreslåede aktion ? 
Forbedring og harmonisering af landbrugsstatistikkerne i Fællesskabets 
medlemsstater. 
9.4.3. Vigtigste usikkerhedsmomenter, der kan påvirke de enkelte resultater 
af aktionen 
De menneskelige ressourcer, der er til rådighed hos Eurostat og i 
medlemsstaterne 
10. Administrative udgifter (budgettets del A) 
10.1. Skaber den foreslåede aktion nye personalebehov i Kommissionen ? 
Nej 
10.2. Hvor store personale- og driftsudgifter giver forslaget til aktion 
anledning til ? 

ISSN 0254-1459 
KOM(92) 430 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 17 
Katalognummer : CB-CO-92-448-DA-C 
ISBN 92-77-48120-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
1J-2985 Luxembourg