[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 11.1.2006

SEK(2006) 27 endelig

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Sveriges opdaterede konvergensprogram, 2005-2008

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Baggrund

Stabilitets- og vækstpagten, der trådte i kraft den 1. juli 1998, bygger på målet om sunde offentlige finanser som et middel til at skabe bedre forudsætninger for stabile priser og en stærk, bæredygtig vækst, der kan skabe flere arbejdspladser. Denne pagt blev ændret for første gang i 2005 med en reform, der anerkendte det bidrag, pagten kan yde til at fremme finanspolitisk disciplin, men samtidig tog sigte på at styrke dens effektivitet og økonomiske fundament samt skabe sikkerhed for holdbare offentlige finanser på lang sigt.

Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], som indgår i denne pagt, fastsætter, at medlemsstaterne skal forelægge stabilitets- eller konvergensprogrammer for Rådet og Kommissionen og årlige opdateringer af disse programmer (de medlemsstater, der har indført den fælles valuta, skal fremlægge (opdaterede) stabilitetsprogrammer, og de medlemsstater, der endnu ikke har indført den, skal fremlægge (opdaterede) konvergensprogrammer). Sveriges første konvergensprogram blev forelagt i december 1998. I overensstemmelse med forordningen afgav Rådet udtalelse om det den 8. februar 1999 efter en henstilling fra Kommissionen og efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg. Efter samme procedure skal de opdaterede stabilitets- og konvergensprogrammer vurderes af Kommissionen og gennemgås af det ovennævnte udvalg, mens Rådet også kan undersøge dem.

I disse programmer skal medlemsstaterne opstille en mellemfristet målsætning for deres budgetstilling og redegøre for de politiske foranstaltninger, de vil iværksætte for at opnå og fastholde den, med angivelse af, hvilke økonomiske antagelser de bygger på. Efter reformen af stabilitets- og vækstpagten skal den mellemfristede målsætning differentieres for hvert enkelt land på baggrund af de økonomiske og budgetmæssige forskelle i EU, også hvad angår den finanspolitiske risiko for manglende holdbarhed. Reformen indebar også et krav om en mere symmetrisk finanspolitisk tilgang over hele konjunkturforløbet med øget budgetdisciplin i økonomiske opgangsperioder, mens der ved midlertidige afvigelser fra den mellemfristede målsætning eller tilpasningskurs kan tages hensyn til "større strukturreformer" med verificerbare indvirkninger på den langsigtede holdbarhed.

Under hensyn til de prognoser, Kommissionens tjenestegrene opstillede i efteråret 2005, adfærdskodeksen[2], den i fællesskab aftalte metode til vurdering af det potentielle output og de konjunkturkorrigerede saldi samt de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008 har Kommissionen gennemgået den opdatering af konvergensprogrammet, Sverige netop har fremlagt, og på grundlag af nedenstående vurdering vedtaget en henstilling med henblik på Rådets udtalelse om det.

Vurdering

1. Sveriges sjette opdaterede konvergensprogram blev fremsendt til Kommissionen den 24. november 2005 og dækker perioden fra 2005 til 2008. Programmet er baseret på den svenske finanslov for 2006, der blev vedtaget i Riksdagen den 16. december 2005. Programmet følger stort set den model for stabilitets- og konvergensprogrammer, der er fastlagt i den nye adfærdskodeks. Der er huller i de obligatoriske og fakultative data, der skal gives i henhold til den nye adfærdskodeks (specielt mangler der data om lønudbetalingerne). Det svenske program opstiller ikke nogen eksplicit mellemfristet målsætning for budgetstillingen som krævet i adfærdskodeksen.

2. Igennem de seneste ti år har den årlige reale BNP-vækst i Sverige gennemsnitligt ligget en smule under 3 %. Denne vækst har været præget af et kraftigt opsving i produktiviteten og et positivt nettobidrag fra eksporten. Men igennem de sidste fem år har beskæftigelsesudviklingen været svag, og beskæftigelsesfrekvensen er faldet, mens ledigheden er steget. Inflationsudviklingen har holdt sig i den nedre ende af Riksbankens målniveau på 2 % plus eller minus et procentpoint. Den reale BNP-vækst forudses i opdateringen at ville ligge på 2,4 % in 2005 og derefter stige igen til 3,1 % i 2006, 2,8 % i 2007 og 2,3 % i 2008. Væksten i beskæftigelsen ventes at tage til igen i de kommende år. Som helhed forekommer det scenario, der ligger til grund for opdateringen, plausibelt, og det falder stort set i tråd med Kommissionens vurdering, herunder dens prognose fra efteråret 2005. Beregninger baseret på den i fællesskab aftalte metode på grundlag af de opdaterede tal tyder på, at de potentielle BNP-vækstrater vil ligge relativt højt, men udvise en nedadgående tendens på mellemlang sigt. I 2005 var der et mindre ressourceoverskud i økonomien, men outputgabet ser ud til at lukke til igen allerede i 2006. Inflationspresset ventes fortsat at være moderat og efterhånden nærme sig Riksbankens mål på 2 % inden programperiodens udløb. Programmets inflationsfremskrivninger virker realistiske.

3. Den svenske krone har holdt sig relativt stabilt over for euroen i årene 2002-2004, men er på det seneste deprecieret til trods for Sveriges stabile makronøkonomiske politik, solide vækstudsigter og overskud på betalingsbalancens løbende poster, hvilket formentlig afspejler de relativt lave reposatser. Rentespændet mellem lange statsobligationer i Sverige og euroområdet, der lå på omkring 50 basispoint i begyndelsen af 2004, er nu næsten nede på 0.

4. I sin udtalelse af 18. januar 2005 godkendte Rådet den budgetstrategi, der var indeholdt i 2004-opdateringen af Sveriges konvergensprogram. Med hensyn til budgetimplementeringen i 2005 var målet for det offentlige overskud i 2004-opdateringen sat til 0,6 % af BNP, mens der i den aktuelle opdatering ventes et overskud på 1,6 % til trods for nedjusteringen af vækstudsigterne for 2005. Som helhed har indtægtsudviklingen været bedre end ventet, hvilket til dels hænger sammen med visse engangsindtægter af selskabsskatter, og samtidig har også udgiftsudviklingen været moderat.

5. Den overordnede budgetpolitik i Sverige er koncentreret om at sikre sunde offentlige finanser med fuld beskæftigelse og holdbar vækst. I tråd hermed opereres der med et mål om et gennemsnitligt offentligt overskud på 2 % af BNP over konjunkturforløbet, flerårige nominelle lofter for de statslige udgifter og et krav om et balanceret budget hos de lokale myndigheder. I opdateringen forudses et offentligt overskud på 1,6 % i 2005, 0,9 % i 2006, 1,2 % i 2007 og 1,7 % i det sidste af årene, 2008. Både udgifts- og indtægtskvoten udviser en jævnt faldende tendens i fremskrivningsperioden. Men mens faldet i indtægtskvoten er størst i de første af årene, er nedgangen i udgiftskvoten mest markant i de sidste år. Pensionssystemet og den ikke-statslige offentlige sektor forventes at få stabile overskud, og det er i det statslige underskud, at årsagerne til ændringerne i den offentlige budgetstilling skal søges. Sverige udnytter i øjeblikket overgangsperioden indtil foråret 2007 til at få gennemført Eurostats beslutning fra marts 2004 om klassificering af fuldt finansierede pensionsordninger under anden søjle. Implementeringen af denne beslutning vil betyde en nedjustering af den offentlige budgetstilling på ca. 1 % af BNP i hvert af årene. Sammenholdt med det foregående program giver den nye opdatering generelt en bekræftelse af, at den planlagte tilpasning er godt på vej på baggrund af et lidt mere gunstigt makroøkonomisk scenario.

6. Ifølge de beregninger, Kommissionens tjenestegrene har foretaget på basis af programmet efter den i fællesskab aftalte metode kommer den konjunkturkorrigerede budgetstilling eksklusive engangsposter til at ligge på omkring 1 % af BNP i 2006, hvilket er lidt mindre end de estimerede 1,75 % i 2005. Den ekspansive finanspolitik, der er planlagt for 2006, bliver således bakket op af en indsnævring af outputgabet og bedring af konjunkturvilkårene. For 2007-2008 forudses derefter en gradvis forbedring af den konjunkturkorrigerede budgetstilling.

7. Et offentligt overskud på gennemsnitligt 2 % over hele konjunkturforløbet fremstilles i programmet som det overordnede mellemfristede mål for opdateringsstrategien. Det er også hjørnestenen i Sveriges budgetpolitik. Et overskud på 2 % af BNP kan følgelig betragtes som programmets mellemfristede målsætning.

8. Den mellemfristede målsætning, der implicit er indeholdt i programmet, ligger noget over det estimerede minimumsbenchmark (et underskud på ca. 0,5 % af BNP), så hvis dette mål nås, vil det i sig selv give en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Hvad hensigtsmæssigheden af programmets mellemfristede målsætning angår, er den betydeligt mere ambitiøs, end hvad hensynet til gældskvoten og den gennemsnitlige vækst i det potentielle output kræver. Men af hensyn til den langsigtede holdbarhed er det meget vigtigt, at dette mål nås.

9. Alt andet lige forekommer de risici, budgetfremskrivningerne i programmet er behæftet med, at hælde til den positive side. Det hænger sammen med, at de seneste nationalregnskabsdata peger i retning af, at væksten i 2005 var højere end forudset i programmet. Desuden viser de seneste indtægtsdata, at skatteindtægterne var betydeligt større hen imod slutningen af 2005, end hvad der blev forventet i opdateringen. Det betyder, at budgetresultatet kan blive bedre end forudset i programmet.

10. På baggrund af denne risikovurdering forekommer den budgetpolitiske strategi, der skitseres i programmet, stort set at kunne sikre, at programmets mellemfristede målsætning vil blive nået ved programperiodens udgang. Men det ekspansive budget for 2006 vil få budgetstillingen til at fravige den mellemfristede målsætning med ca. 1 % af BNP i 2006 og 2007, hvilket kan gøre det vanskeligere at nå den mellemfristede målsætning inden programperiodens udløb. Desuden er der risiko for, at den stærkt ekspansive finanspolitik i 2006 (der vil resultere i en forværring af den konjunkturkorrigerede budgetstilling på næsten 1 procentpoint) muligvis ikke er den helt rette kurs i betragtning af, at denne periode nok vil kunne betegnes som en opgangstid. Men som nævnt ovenfor er programmets mellemfristede målsætning betydeligt mere ambitiøs, end hvad stabilitets- og vækstpagten kræver. I særdeleshed er der over hele programperioden en tilstrækkelig sikkerhedsmargen, der skulle give garanti for, at man ikke kommer op over underskudstærsklen på 3 % af BNP med normale konjunkturudsving. Denne vurdering ser heller ikke ud til at ville kunne anfægtes af, at fuldt finansierede pensionsordninger under anden søjle ifølge Eurostats krav skal omklassificeres i 2007, så de falder uden for de offentlige regnskaber. Som helhed er budgetstillingen sund, og budgetstrategien kan tjene som eksempel på en finanspolitik, der stemmer overens med pagten.

11. Der forudses en fortsat reduktion af bruttogældskvoten, der ventes at nå ned på 46 % af BNP i 2008. Gælden skyldes hovedsagelig den statslige sektor, der kører med budgetunderskud, og overskuddet i pensionssystemet investeres først og fremmest i ikke-statslige aktiver, hvilket bremser tempoet i nedbringelsen af bruttogældskvoten. Efter fradrag af finansielle aktiver er gældskvoten negativ, hvilket betyder, at det offentlige har en nettoaktivstilling. Ifølge fremskrivningerne vil den blive forbedret fra ca. -6 % af BNP i 2004 til tæt ved -9 % i 2008. Disse fremskrivninger forekommer plausible.

12. Hvad angår de offentlige finansers holdbarhed, ser Sverige ud til at stå over for en lav risiko i forbindelse med de forventede budgetomkostninger som følge af den aldrende befolkning. Bruttogælden ligger for øjeblikket komfortabelt under referenceniveauet på 60 % og ventes at holde sig under dette niveau igennem størsteparten af programperioden. Den svenske strategi gående ud på at sætte holdbarhedshensyn i højsædet ved tilrettelæggelsen af finanspolitikken, herunder reformen af pensionssystemet, der vil dæmme op for stigninger i pensionsudgifterne og indebære en akkumulation af aktiver, yder et positivt bidrag til udsigterne for de offentlige finanser. Den gunstige aktuelle budgetstilling bidrager til at begrænse de forventede budgeteffekter af den aldrende befolkning, mens den planlagte konsolidering hen imod den mellemfristede målsætning på 2 % ved programperiodens udløb fremmer holdbarheden.

13. De planlagte foranstaltninger falder stort set i tråd med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik i relation til de offentlige finanser, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for årene 2005-2008. Selv om planerne går ud på at opretholde en tilstrækkelig stærk budgetstilling på mellemlang sigt, er der risiko for, at afvigelsen fra den mellemfristede målsætning i 2006-2007 bliver procyklisk og også bringer virkeliggørelsen af denne målsætning ved programperiodens udgang i fare.

14. Sveriges nationale reformprogram, der blev fremlagt den 21. oktober 2005 inden for rammerne af den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, lægger megen vægt på en bæredygtig udvikling og understreger, at det er vigtigt at øge og fastholde erhvervsfrekvensen og arbejdstiden, og det vil få betydelig indflydelse på de offentlige finanser på lang sigt. Reformprogrammet omfatter finansloven for 2006, som programopdateringen også er baseret på, og de stemmer godt overens med hinanden.

15. Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Sveriges opdaterede konvergensprogram, 2005-2008

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[3], særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

16. Den [24. januar 2006] gennemgik Rådet Sveriges opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden fra 2005 til 2008. Programmet følger stort set den model for stabilitets- og konvergensprogrammer, der er fastlagt i den nye adfærdskodeks. Der er huller i de obligatoriske og fakultative data, der skal gives i henhold til den nye adfærdskodeks (specielt mangler der data om lønudbetalingerne). Det svenske program opstiller ikke nogen eksplicit mellemfristet målsætning for bugetstillingen som krævet i adfærdskodeksen.

17. Den årlige reale BNP-vækst i Sverige har igennem de seneste ti år gennemsnitligt ligget en smule under 3 %. Denne vækst har været præget af et kraftigt opsving i produktiviteten og et positivt nettobidrag fra eksporten. Men igennem de sidste fem år har beskæftigelsesudviklingen været svag, og beskæftigelsestakten er aftaget, mens ledigheden er steget. Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, opererer med en stigning i den reale BNP-vækst fra 2,4 % in 2005 til 3,1 % i 2006 og en gennemsnitsvækst på 2,5 % i de efterfølgende år i programperioden. På baggrund af de aktuelle oplysninger forekommer dette scenario plausibelt. Programmets inflationsfremskrivninger virker realistiske.

18. I sin udtalelse af 18. januar 2005 godkendte Rådet den budgetstrategi, der var indeholdt i 2004-opdateringen af Sveriges konvergensprogram. Med hensyn til budgetimplementeringen i 2005 var målet for det offentlige overskud i 2004-opdateringen sat til 0,6 % af BNP, mens der i den aktuelle opdatering ventes et overskud på 1,6 % til trods for nedjusteringen af væksten i 2005. Som helhed har indtægtsudviklingen været bedre end ventet, hvilket til dels hænger sammen med visse engangsindtægter af selskabsskatter, og samtidig har også udgiftsudviklingen været moderat.

19. Den overordnede budgetpolitik i Sverige er koncentreret om at sikre sunde offentlige finanser med fuld beskæftigelse og holdbar vækst. I tråd hermed opereres der med et mål om et gennemsnitligt offentligt overskud på 2 % af BNP over konjunkturforløbet, flerårige nominelle lofter for de statslige udgifter og et krav om et balanceret budget hos de lokale myndigheder. I opdateringen forudses et offentligt overskud på 1,6 % i 2005, 0,9 % i 2006, 1,2 % i 2007 og 1,7 % i det sidste af årene, 2008. Både udgifts- og indtægtskvoten udviser en jævnt faldende tendens i fremskrivningsperioden. Faldet i indtægtskvoten er størst i 2006 på grund af skattelempelser, mens nedgangen i udgiftskvoten bliver mest markant i de sidste år på baggrund af den forventede fremgang på arbejdsmarkedet. Sammenholdt med det foregående program giver den nye opdatering generelt en bekræftelse af, at den planlagte tilpasning er godt på vej på baggrund af et lidt mere gunstigt makroøkonomisk scenario.

20. Et offentligt overskud på gennemsnitligt 2 % over hele konjunkturforløbet fremstilles i programmet som det overordnede mellemfristede mål for opdateringsstrategien. Det er også hjørnestenen i Sveriges budgetpolitik. Et overskud på 2 % af BNP kan følgelig betragtes som programmets mellemfristede målsætning, da det stemmer overens med principperne for mellemfristede målsætninger i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen. Ifølge beregninger baseret på den i fællesskab aftalte metode vil den strukturelle saldo i løbet af programperioden blive forbedret fra ca. 1 % af BNP i 2006 til omkring 1,5-2 % af BNP i 2008.

21. Den mellemfristede målsætning, der implicit er indeholdt i programmet, ligger noget over det estimerede minimumsbenchmark (et underskud på ca. 0,5 % af BNP), så hvis dette mål nås, vil det i sig selv give en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Hvad hensigtsmæssigheden af programmets mellemfristede målsætning angår, er den betydeligt mere ambitiøs, end hvad hensynet til gældskvoten og den gennemsnitlige vækst i det potentielle output kræver. Men af hensyn til den langsigtede holdbarhed er det meget vigtigt, at dette mål nås.

22. Budgetresultatet i 2005 kan blive bedre end det fremskrevne resultat i programmet. Denne vurdering underbygges især af de seneste kontantbaserede data om skatteindtægter og de kvartalsvise nationalregnskaber.

23. På baggrund af denne risikovurdering forekommer den budgetpolitiske strategi, der skitseres i programmet, stort set at kunne sikre, at programmets mellemfristede målsætning vil blive nået ved programperiodens udgang. Men det ekspansive budget for 2006 vil få budgetstillingen til at fravige den mellemfristede målsætning med ca. 1 % af BNP i 2006 og 2007, hvilket kan gøre det vanskeligere at nå den mellemfristede målsætning inden programperiodens udløb. Desuden er der risiko for, at den stærkt ekspansive finanspolitik i 2006 (der vil resultere i en forværring af den konjunkturkorrigerede budgetstilling på næsten 1 procentpoint) muligvis ikke er den helt rette kurs i betragtning af, at denne periode nok vil kunne betegnes som en opgangstid. Men som nævnt ovenfor er programmets mellemfristede målsætning betydelig mere ambitiøst, end hvad stabilitets- og vækstpagten kræver. I særdeleshed er der over hele programperioden en tilstrækkelig sikkerhedsmargen, der skulle give garanti for, at man ikke kommer op over underskudstærsklen på 3 % af BNP med normale konjunkturudsving. Denne vurdering ser heller ikke ud til at ville kunne anfægtes af, at fuldt finansierede pensionsordninger under anden søjle ifølge Eurostats krav skal omklassificeres i 2007, så de falder uden for de offentlige regnskaber. Som helhed er budgetstillingen sund, og budgetstrategien kan tjene som eksempel på en finanspolitik, der stemmer overens med pagten.

24. Gældskvoten estimeres til ca. 51 % af BNP i 2005, hvilket er et godt stykke under referenceværdien i traktaten på 60 % af BNP. I programmet ventes gældskvoten at være bragt ned på 46 % af BNP inden udgangen af 2008.

25. Hvad angår de offentlige finansers holdbarhed, ser Sverige ud til at stå over for en lav risiko i forbindelse med de forventede budgetomkostninger som følge af den aldrende befolkning. Bruttogælden ligger for øjeblikket komfortabelt under referenceniveauet på 60 % og ventes at holde sig under dette niveau igennem størsteparten af programperioden. Den svenske strategi gående ud på at sætte holdbarhedshensyn i højsædet ved tilrettelæggelsen af finanspolitikken, herunder reformen af pensionssystemet, der vil dæmme op for stigninger i pensionsudgifterne og indebære en akkumulation af aktiver, yder et positivt bidrag til udsigterne for de offentlige finanser. Den gunstige aktuelle budgetstilling bidrager til at begrænse de forventede budgeteffekter af den aldrende befolkning, mens den planlagte konsolidering hen imod den mellemfristede målsætning på 2 % ved programperiodens udløb fremmer holdbarheden[4].

26. De foranstaltninger, der er planlagt i relation til de offentlige finanser, falder stort set i tråd med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik i relation til de offentlige finanser, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for årene 2005-2008. Selv om planerne går ud på at opretholde en tilstrækkelig stærk budgetstilling på mellemlang sigt, er der risiko for, at afvigelsen fra den mellemfristede målsætning i 2006-2007 bliver procyklisk og også bringer virkeliggørelsen af dette mål ved programperiodens udgang i fare.

27. Sveriges nationale reformprogram, der blev fremlagt den 21. oktober 2005 inden for rammerne af den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, lægger megen vægt på en bæredygtig udvikling og understreger, at det er vigtigt at øge og fastholde erhvervsfrekvensen og arbejdstiden, og det vil få betydelig indflydelse på de offentlige finanser på lang sigt. Reformprogrammet omfatter finansloven for 2006, som programopdateringen også er baseret på, og de stemmer godt overens med hinanden.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger 1

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Real BNP-vækst (% ændring) | KP nov. 2005 | 3,6 | 2,4 | 3,1 | 2,8 | 2,3 |

KOM nov. 2005 | 3,6 | 2,5 | 3,0 | 2,8 | - |

KP nov. 2004 | 3,5 | 3,0 | 2,5 | 2,3 | - |

HICP-inflation (%) | KP nov. 2005 | 0,9 | 1,5 | 1,5 | 2,0 | 2,0 |

KOM nov. 2005 | 1,0 | 0,7 | 1,4 | 1,8 | - |

KP nov. 2004 | 1,3 | 1,5 | - | - | - |

Outputgab (% af det potentielle BNP) | KP nov. 20052 | -0,3 | -0,4 | -0,1 | 0,1 | -0,1 |

KOM nov. 20056 | -0,3 | -0,4 | -0,1 | 0,0 | - |

KP nov. 20042 | -0,1 | 0,1 | -0,2 | -0,4 | - |

Offentlig saldo (% af BNP) | KP nov. 2005 | 1,6 | 1,6 | 0,9 | 1,2 | 1,7 |

KOM nov. 2005 | 1,6 | 1,4 | 0,8 | 1,1 | - |

KP nov. 2004 | 0,7 | 0,6 | 0,4 | 0,9 | - |

Primær saldo (% af BNP) | KP nov. 2005 | 3,2 | 3,2 | 2,5 | 3,0 | 3,6 |

KOM nov. 2005 | 3,4 | 3,2 | 2,6 | 2,9 | - |

KP nov. 2004 | 2,8 | 2,8 | 2,7 | 3,3 | - |

Konjunkturkorrigeret saldo (% af BNP) | KP nov. 20052 | 1,7 | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 |

KOM nov. 2005 | 1,8 | 1,6 | 0,9 | 1,1 | - |

KP nov. 20042 | 0,8 | 0,5 | 0,5 | 1,2 | - |

Strukturel saldo3 (% af BNP) | KP nov. 20054 | 1,1 | 1,6 | 0,9 | 1,1 | 1,7 |

KOM nov. 20055 | 1,2 | 1,4 | 0,9 | 1,1 | - |

KP nov. 2004 | - | - | - | - | - |

Offentlig bruttogæld (% af BNP) | KP nov. 2005 | 51,1 | 50,9 | 49,4 | 47,8 | 46,0 |

KOM nov. 2005 | 51,1 | 50,6 | 49,4 | 47,8 | - |

KP nov. 2004 | 51,7 | 50,5 | 50,0 | 49,0 | - |

Anmærkninger: 1 I budgetfremskrivningerne er ikke medregnet virkningerne af Eurostats beslutning af 2. marts 2004 om klassificeringen af fuldt finansierede pensionsordninger, der skal gennemføres inden opdateringen i foråret 2007. Hvis denne virkning medregnes, kommer den offentlige saldo til at ligge på 0,6 % i 2005, -0,1 % i 2006, 0,2 % i 2007 og 0,7 % i 2008, mens den offentlige bruttogæld bliver 51,4 % i 2005, 49,9 % i 2006, 48,3 % i 2007 og 46,5 % i 2008. 2 Beregnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet. 3 Konjunkturkorrigeret saldo (som i de foregående rubrikker) uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. 4 Programmet giver ingen eksplicitte oplysninger om engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Det svenske finansministerium har dog estimeret engangsforanstaltningerne til 0,6 % af BNP i 2004 og 0,2 % af BNP i 2005. 5 Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger ifølge Kommissionens prognose fra efteråret 2005 (0,6 % af BNP i 2004 og 0,2 % af BNP i 2005, hvilket virker i retning af en nedbringelse af underskuddet). 6 Baseret på en anslået potentiel vækst på hhv. 2,5 %, 2,6 %, 2,8 % og 2,7 % i årene 2004-2007. Kilder: Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene |

[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordningen er ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). Alle de dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg om "specifikationer for gennemførelse af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes form og indhold", som Økofin-Rådet godkendte den 11. oktober 2005.

[3] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Som ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[4] Nærmere oplysninger om de offentlige finansers holdbarhed er indeholdt i den tekniske vurdering af programmet, som Kommissionens tjenestegrene har foretaget, og som vil blive offentliggjort på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm