6. Beskæftigelsen 1999
A5-0046/1999
Kommissionens udkast til fælles rapport om beskæftigelsen 1999 (SEK(1999) 1386 /dash C5-0215/
1999)
Europa-Parlamentet,
.dash der henviser til Kommissionens udkast til fælles rapport om beskæftigelsen 1999 (SEK(1999) 1386 .dash
C5-0215/1999),
.dash der henviser til Kommissionens henstilling til Rådets henstillinger om gennemførelse af beskæftigelses-
politikken i medlemsstaterne (KOM(1999) 445),
.dash der henviser til formandskabets konklusioner fra det ekstraordinære topmøde i Luxembourg den 20.-
21. juni 1997, topmøderne i Cardiff den 15.-16. juni 1998, i Wien den 11.-12. december 1998 samt iKøln den 3.-4. juni 1999,
.dash der henviser til Det Europæiske Råds resolution af 16. juni 1999 fra mødet i Amsterdam om vækst og
beskæftigelse(
1),
.dash der henviser til Det Europæiske Råds resolution fra mødet i Køln den 3.-4. juni 1999 om den euro-
pæiske beskæftigelsespagt,
.dash der henviser til sin beslutning af 18. november 1998 om meddelelse fra Kommissionen .dash Forslag til
retningslinjer for medlemstaternes beskæftigelsespolitik i 1999(2),
.dash der henviser til sin beslutning af 11. marts 1999 om Kommissionens medddelelse til Rådet, Europa-
Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Unionens økonomi ved ind-
førelsen af euroen: fremme af vækst, beskæftigelse og stabilitet (økonomisk årsberetning for 1999)(3)
.dash der henviser til sin beslutning af 4. maj 1999 om Europa-Parlamentets bidrag til den europæiske
beskæftigelsespagt og meddelelse fra Kommissionen om en fællesskabspolitik til fremme af beskæftig-elsen (jf. EF-traktatens artikel 127)(
4),
.dash der henviser til artikel 2, 3, stk. 2, 125, 126, 127, 128, 129, 130, 137, stk. 1, og 141 i traktaten om
oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
.dash der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra
Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder og Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål(A5-0046/1999),
A. der henviser til, at op mod 60 millioner mennesker i medlemsstaterne lever under fattigdomsgrænsen,
og at dette er til fare for den sociale samhørighed og den europæiske sociale model,
B. der henviser til, at Fællesskabet i kraft af sine beskæftigelsespolitiske initiativer i 1998 skabte 1,8 mio.
nye arbejdspladser, men at der stadig var betydelige forskelle i den relative ungdomsarbejdsløshedmedlemsstaterne imellem, idet der i to tilfælde ikke kunne konstateres nogen forbedring overhovedet,og henviser til, at det samlede tal på 19,5%, som stadig er et uacceptabelt niveau, betyder, at der erbehov for yderligere betragtelige og vedvarende bestræbelser på mærkbart at sænke ungdomsarbejds-løsheden,
C. der henviser til, at det kun lykkedes nogle få medlemsstater at nedbringe langtidsledigheden væsentligt
i 1998, og at omkring halvdelen af de arbejdsløse i Den Europæiske Union stadig er langtidsledige,
hvorfor forebyggende foranstaltninger med henblik på at reducere langtidsledigheden hårdnakket må
forstærkes i alle medlemsstater,
D. der henviser til, at under halvdelen af den arbejdsduelige del af befolkningen mellem 50 og 64 år er i
arbejde, og at der derfor er behov for sammenhængende strategier til bekæmpelse af marginaliseringenaf ældre arbejdstagere på arbejdsmarkedet,
(1) EFT C236 af 2.8.1997, s. 3.
(2) EFT C379 af 7.12.1998, s. 88.
(3) EFT C175 af 21.6.1999, s. 296.
(4) EFT C279 af 1.10.1999, s. 111.7.6.2000 DA C158/43 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag, den 4. november 1999
E. der henviser til, at skatte- og understøttelsesordninger bør udformes mere beskæftigelsesvenligt,
F. der henviser til, at kun ca. 40% af de beskæftigede i hele Unionen er ansat i servicesektoren mod over
54% i USA, svarende til en forskel på over 36 millioner job, og at beskæftigelsespotentialet i dennesektor dermed ikke er fuldt udnyttet i EU,
G. der henviser til, at den implicitte skatterate på arbejde i løbet af de seneste ti år er steget ca. 6 pro-
centpoint til de nuværende 43%, og at foranstaltninger med henblik på nedsættelse af skatten påarbejde, uden at de statslige socialsikringsordningers finansielle stabilitet bringes i fare, derfor er en afmedlemsstaternes mest presserende opgaver,
H. der henviser til, at modernisering af arbejdets tilrettelæggelse kombineret med en reel nedsættelse af
arbejdstiden kan yde et bidrag til forbedring af produktiviteten, konkurrenceevnen og dermed også til
øget beskæftigelse samt til forbedring af leve- og arbejdsvilkårene, og at partnerskabskonceptet til
modernisering af arbejdets tilrettelæggelse derfor må videreudvikles med udgangspunkt i bl.a. en til-bundsgående analyse af de forskellige erfaringer med igangværende arbejdstidsnedsættelser,
I. der henviser til, at der bør tages yderligere og mere målrettede initiativer med sigte på at sætte handi-
cappede i stand til at finde og fastholde et job på det åbne arbejdsmarked, herunder særligt prioriteresundheds- og arbejdsmiljøpolitikker med sigte på at forebygge arbejdsulykker og erhvervssygdomme,
J. der henviser til, at strategien med integrering af kønsaspektet i alle politikker støttedes af Beijing-hand-
lingsplanen, hvori regeringer og andre aktører opfordredes til at fremme en aktiv og synlig integreringaf kønsaspektet i alle politikker og programmer,
K. der henviser til, at medlemsstaternes forpligtelse til at skabe lige muligheder for kvinder og mænd og
integrere kønsaspektet i alle Fællesskabets politikker ikke er blevet omsat til praksis på tilfredsstillendevis, og at der derfor stadig ligger uacceptable fiskale, uddannelsesmæssige, kulturelle og sociale hin-dringer i vejen for kvinders adgang til og avancementsmuligheder på arbejdsmarkedet,
L. der henviser til, at det er nødvendigt at lægge særlig vægt på arbejdspladsernes kvalitet, for så vidt
angår stabilitet og tryghed, og at der derfor skal udarbejdes såvel kvantitets- som kvalitetskriterier pånationalt og europæisk plan,
M. der henviser til, at de europæiske arbejdsmarkeder er forskellige fra hinanden, og at specifikke ret-
ningslinjer kan være mere eller mindre relevante for de enkelte medlemsstater,
N. der henviser til, at Kommissionen i sit udkast til fælles rapport om beskæftigelsen ikke blot konstaterer
fremskridt, men også talrige mangler med hensyn til gennemførelse af de beskæftigelsespolitiske ret-ningslinjer på nationalt plan,
Konklusioner vedrørende gennemførelsen af Luxembourg-processen
1. anmoder Kommissionen og Rådet om at skabe bedre sammenhæng mellem de overordnede retnings-
linjer for den økonomiske politik og retningslinjerne for beskæftigelsen, hvad angår indhold, tidsplaner(ved at drøfte og vedtage retningslinjerne samtidig) og forholdet mellem de involverede udvalg underRådet;
2. forventer, at Kommissionen og Rådet tidsmæssigt afstemmer forelæggelsen deres forslag til beskæfti-
gelsespolitiske retningslinjer med Parlamentet;
3. anser det for meget nyttigt, at Parlamentet inddrages i udarbejdelsen af beskæftigelsesretningslinjerne
og sammen med Kommissionen kontrollerer gennemførelsen af de europæiske beskæftigelsesinitiativer imedlemsstaterne;C158/44 DA7.6.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag, den 4. november 1999
4. erkender, at evalueringen af de beskæftigelsespolitiske retningslinjer kræver store administrative res-
sourcer, men mener, at der fortsat skal gennemføres kontrol hvert år, således at medlemsstaterne ikkeslækker på deres indsats for at fremme beskæftigelsen;
5. opfordrer Rådet til at vedtage Kommissionens forslag til henstillinger vedrørende gennemførelse af
medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker i uændret form og opfordrer medlemsstaterne til at prioriterehenstillingerne højt i deres nationale handlingsplaner;
Konklusioner vedrørende koordinering af beskæftigelsespolitik og økonomisk politik
6. understreger, at gennemførelsen af Den Økonomiske og Monetære Union er et betydningsfuldt red-
skab til at forbedre de samfundsøkonomiske præstationer og bedre at kunne skabe et gunstigt klima fornye arbejdspladser;
7. anser det for nødvendigt i væsentlig grad at forbedre muligheden for en dialog på tværs af politi-
kområderne og forventer, at aktørerne på både nationalt og europæisk plan inden for såvel beskæftigelses-
og socialpolitik og økonomisk politik som finans-, miljø- og strukturpolitik afstemmer sig bedre efterhinanden;
8. forventer som led i den eksisterende institutionelle procedure fuld anerkendelse og intensiveret ind-
dragelse af Europa-Parlamentet i udarbejdelsen og gennemførelsen af den europæiske beskæftigelsespagtsamt dets fulde inddragelse i den makroøkonomiske dialog, eventuelt også med udgangspunkt i en interin-stitutionel aftale;
Konklusioner vedrørende aktive jobskabelsesforanstaltninger
9. påpeger, at der er stor forskel på medlemsstaternes direkte og indirekte arbejdsmarkedsfremmende
foranstaltninger; forventer, at medlemsstaterne fører deres beskæftigelsespolitik på en mere afbalanceretmåde;
10. støtter kravet fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender om at støtte beskæftigelsesin-
itiativerne på regionalt og lokalt plan finansielt;
11. påpeger, at finansiel støtte og/eller skattelettelser til virksomhederne skal kontrolleres bedre, således
at de virkelig bidrager til at skabe arbejdspladser og ikke til omstrukturering og flytninger med tilhørendeafskedigelser; fastslår, at en sådan kontrol, hvori arbejdsmarkedets parter bør inddrages, skal foregå regel-mæssigt og være offentlig;
Konklusioner vedrørende retningslinjerne
12. gør opmærksom på, at foranstaltningerne til opfyldelse af de beskæftigelsespolitiske retningslinjer
skal komme alle berørte til gode, herunder også de særlige målgrupper;
13. opfordrer medlemsstaterne til mere intensivt at integrere arbejdsmarkedets parter i gennemførelsen
af de beskæftigelsespolitiske retningslinjer;
14. støtter energisk forslaget om en ny retningslinje for kommunikations- og informationsteknologi og
konstaterer, at gennemførelsen af dette forslag er et klart eksempel på, at offentlige og private investeringerfra begyndelsen af skal fremmes mere aktivt;
15. er af den opfattelse, at tanken om livslang uddannelse i højere grad bør fremhæves i de beskæfti-
gelsespolitiske retningslinjer, og opfordrer Kommissionen til at formulere kontrollerbare minimumsmål forden erhvervsaktive befolknings deltagelse i videreuddannelseforanstaltninger, opdelt efter aldersgrupper ogkøn;
16. opfordrer medlemsstaterne til i højere grad at afpasse deres uddannelsesordninger efter arbejdsmar-
kedets behov; navnlig bør uddannelse og videreuddannelse i større omfang være rettet mod tjenesteydel-
sessektoren, som har et stort vækstpotentiale;
17. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle realistiske alternativer til beskatning af
arbejde, som allerede foreslået på beskatningsområdet i hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæf-tigelse samt af Monti-Arbejdsgruppen;7.6.2000 DA C158/45 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag, den 4. november 1999
Konklusioner vedrørende beskæftigelsesstrategien og social beskyttelse
18. mener, at sammenhængen mellem beskæftigelse, de fremtidige arbejdspladsers kvalitet og social
beskyttelse skal styrkes inden for rammerne af Luxembourg-strategien;
19. kræver fælles sociale minimumsstandarder, ikke blot hvad angår arbejdsvilkårene, men også på for-
skellige andre områder inden for arbejds- og socialretten som f.eks. opsigelsesret, integration af handicap-pede på arbejdsmarkedet og arbejdstagernes ret til at blive hørt i spørgsmål, der vedrører deres virksom-hed;
20. mener, at et af minimumsstandarderne på informationsområdet er oplysninger om udviklingen med
hensyn til pensionskrav;
21. opfordrer medlemsstaterne til, såfremt pensionsalderen hæves gennem en ændring af den socialsik-
ringslovgivning, der gælder for arbejdsløse arbejdstagere, at prioritere disse i forbindelse med genintegre-ringsprogrammerne for således at undgå, at de forbliver arbejdsløse og ingen pension får;
Konklusioner vedrørende lige muligheder og integration af kønsaspektet
22. opfordrer Rådet og medlemsstaterne til at øge den nationale kapacitet og styrke retlige og institu-
tionelle rammer med henblik på integration af kønsaspektet i beskæftigelsespolitikkerne;
23. opfordrer Rådet og medlemsstaterne til at fastsætte mål for kvinders deltagelse i uddannelsespro-
grammer og til at basere disse mål på de gennemsnitlige tal for de tre medlemsstater, der er nået længst idenne henseende;
24. opfordrer Rådet og medlemsstaterne til at udvikle et sæt mål og kriterier for gennemførelsen og
evalueringen af integreringen af kønsaspektet i nationale beskæftigelsespolitikker;
25. opfordrer Rådet og medlemsstaterne til at skabe understøttelsesbetingede faktorer, som motiverer
kvinderne til at komme ud på arbejdsmarkedet ved at udvide deres mulighed for at modtage moderskabs-og børnepasningsydelser og tage børnepasningsudgifter med i betragtning ved undersøgelser af lavind-komstfamiliers behov for ydelser;
Konklusioner vedrørende evaluering
26. betragter indførelse af konkrete, kvantificerbare mål, også på EU-plan i form af benchmarks, somen
afgørende forbedring af de beskæftigelsespolitiske retningslinjer og forventer derfor, at der ud fra deeksisterende retningslinjer opstilles mål, som i højere grad er EU-dækkende;
27. forventer, at Kommissionen og medlemsstaterne formulerer målene på en sådan måde, at også en
evaluering er mulig;
28. gentager på grundlag af de forelagte kommissionsdokumenter sit krav om sammenlignelighed i de
nationale statistikker med henblik på at muliggøre ensartet evaluering af og passende kontrol med gen-nemførelsen af de beskæftigelsespolitiske retningslinjer;
29. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til inden begyndelsen af 2000 at gøre deres statistik-
ker vedrørende beskæftigelsespolitiske faktorer sammenlignelige for at muliggøre en ensartet bedømmelseog passende kontrol af de beskæftigelsespolitiske retningslinjer;
*
**
30. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet, Det Økonomiske og
Sociale Udvalg, Regionsudvalget samt arbejdsmarkedets parter i EU.C158/46 DA7.6.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag, den 4. november 1999