A4-0313/97

Beslutning om Kommissionens groenbog »Partnerskab - vejen til en ny tilrettelaeggelse af arbejdet« (KOM(97)0128 - C4-0187/97)

Europa-Parlamentet,

- der henviser til Kommissionens groenbog (KOM(97)0128 - C4-0187/97),

- der henviser til Kommissionens hvidbog om vaekst, konkurrenceevne, beskaeftigelse - udfordringer og veje ind i det 21. aarhundrede (KOM(93)0700 - C4-0509/93),

- der henviser til Kommissionens beretning om fremtiden for social beskyttelse: Rammer for en europaeisk debat (KOM(95)0466 - C4-0524/95) og meddelelse fra Kommissionen om social beskyttelse i Europa 1995 (KOM(95)0457 - C4-0518/95),

- der henviser til Kommissionens hvidbog om almen uddannelse og erhvervsuddannelse: Undervise og laere - paa vej mod det kognitive samfund (KOM(95)0590 - C4-0597/95),

- der henviser til Kommissionens beretning til Raadet og Europa-Parlamentet om den demografiske situation i Den Europaeiske Union - 1995 (KOM(96)0060 - C4-0143/96),

- der henviser til Kommissionens groenbog om liv og arbejde i informationssamfundet: Mennesket i centrum (KOM(96)0389 - C4-0522/96),

- der henviser til Kommissionens beretning om lige muligheder for handicappede (KOM(96)0406 - C4-0582/96),

- der henviser til sin beslutning af 13. juli 1995 om en sammenhaengende beskaeftigelsesstrategi for Den Europaeiske Union ((EFT C 249 af 25.09.1995, s. 143.)),

- der henviser til sin beslutning af 18. september 1996 om nedsaettelse og omlaegning af arbejdstiden ((EFT C 320 af 28.10.1996, s. 97.)),

- der henviser til sin beslutning af 28. november 1996 om Kommissionens beretning om beskaeftigelsen i Europa - 1996 og Kommissionens meddelelse om en indsats for beskaeftigelsen i Europa - en tillidspagt ((EFT C 380 af 16.12.1996, s. 84.)),

- der henviser til sin beslutning af 19. februar 1997 om Kommissionens meddelelse om fremtiden for social beskyttelse: Rammer for en europaeisk debat og Kommissionens beretning om social beskyttelse i Europa, 1995 ((EFT C 85 af 17.03.1997, s. 63.)),

- der henviser til sin beslutning af 11. marts 1997 om Kommissionens groenbog om liv og arbejde i informationssamfundet: Mennesket i centrum ((EFT C 115 af 14.04.1997, s. 36.)),

- der henviser til sin beslutning af 12. marts 1997 om Kommissionens hvidbog om almen uddannelse og erhvervsuddannelse - undervise og laere - paa vej mod det kognitive samfund ((EFT C 115 af 14.04.1997, s. 85.)),

- der henviser til sin beslutning af 14. marts 1997 om Kommissionens beretning til Raadet og Europa-Parlamentet om den demografiske situation i Den Europaeiske Union - 1995 ((EFT C 115 af 14.04.1997, s. 238.)),

- der henviser til sin beslutning af 11. april 1997 om Kommissionens meddelelse om lige muligheder for handicappede ((EFT C 132 af 28.04.1997, s. 313.)),

- der henviser til sin beslutning af 19. november 1997 om Kommissionens forslag til Raadets direktiv om rammeaftalen vedroerende deltidsarbejde, der er indgaaet af UNICE, CEEP og EFS ((Protokollen af denne dato, del II, punkt 6.)),

- der henviser til betaenkning fra Udvalget om Beskaeftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder (A4- 0313/97),

A. der henviser til den nye groenbog, som det anser for et vigtigt supplement i det europaeiske arbejde med at styrke konkurrenceevnen og beskaeftigelsen,

B. der henviser til, at ikke blot konkurrenceevnen, men ogsaa den europaeiske arbejdsmarkedsmodel i vid udstraekning er et resultat af forhandlinger mellem arbejdsmarkedets parter, bl.a. om tilrettelaeggelse af arbejdet,

C. konstaterer, at fornyelse af arbejdets tilrettelaeggelse i Europa fremskyndes af aendringer paa markederne, i samfundet, i den demografiske udvikling og i de menneskelige ressourcer, hvilket paavirker og paavirkes af ny produktionsteknologi, udvikling af nye produkter og former for tjenesteydelser, globaliseringstendenser og gennemfoerelse af det indre marked,

D. konstaterer med bekymring, at omlaegningen af arbejdets tilrettelaeggelse i Europa gaar langsomt og halter vaesentligt efter udviklingen i baade Japan og USA,

E. konstaterer, at erfaringerne viser, at en effektiv omlaegning af arbejdets tilrettelaeggelse kraever et initiativ paa lang sigt og etablering af en tillidsfuld atmosfaere, hvilket understreger kravet om ledelse i virksomhederne i forbindelse med afvejningen af interesser paa kort og lang sigt,

F. konstaterer, at en omlaegning af arbejdets tilrettelaeggelse kraever en integreret strategi, hvor harmonisering af initiativer, de menneskelige ressourcer, markederne og teknikkerne betragtes som en del af helheden i omlaegningen,

G. der understreger, at en ny tilrettelaeggelse af arbejdet skal anskues bredt, saa der tages hensyn til aendringernes kulturelle og psykologiske dimension og organisationsstrukturernes historiske virkninger;

H. der henviser til, at en fremgangsmaade med udgangspunkt i »den bedste praksis« ikke blot rummer fordele for organiseringen af arbejdsmarkedet, men ogsaa boer tages op i forbindelse med tilrettelaeggelsen af arbejdet;

I. mener, at ansvaret for omlaegningen af arbejdets tilrettelaeggelse primaert boer laegges i et partnerskab mellem arbejdstagere, arbejdsgivere og disses repraesentanter, som bygger paa aftaler, og erindrer i denne sammenhaeng om sine gentagne opfordringer til Raadet og Kommissionen om en passende repraesentation af smaa og mellemstore virksomheder i den europaeiske sociale dialog,

J. mener, at det er noedvendigt ogsaa at inddrage offentlige organer i et saadant partnerskab for at skabe den noedvendige balance mellem fleksibilitet og social tryghed i forbindelse med omlaegning af arbejdets tilrettelaeggelse,

K. mener, at en ny tilrettelaeggelse af arbejdet ikke som eneste formaal boer have produktivitetsforoegelse og imoedekommelse af arbejdsgivernes krav om stoerre fleksibilitet, men boer gennemfoeres ud fra oensket om at garantere arbejdstagernes rettigheder og at forbedre eller fastholde beskaeftigelsen, og derfor boer den nye tilrettelaeggelse altid foerst gennemfoeres efter forhandlinger mellem de to parter,

L. mener, at et partnerskab, som ogsaa omfatter offentlige organer, indebaerer, at der tilstraebes loesninger, som tilpasser skattesystemet, socialsikringssystemet, arbejdsretten, arbejdsmarkedspolitikken, den offentlige sociale infrastruktur, uddannelsessystemet, faellesskabsprogrammer, faellesskabsinitiativer paa strukturomraadet samt medvirken til oegede informationer og spredning af informationer med det formaal at fremme en stoerre grad af fornyelse i tilrettelaeggelse af arbejdet,

M. der henviser til arbejdstidens betydning i forbindelse med arbejdets tilrettelaeggelse, ogsaa for de sektorer og aktiviteter, som hidtil ikke har vaeret omfattet af direktivet om arbejdstid, hvor der ogsaa boer indfoeres mindstebestemmelser paa EU-niveau,

1. opfordrer Kommissionen til med hensyn til det fortsatte arbejde:

a) at fremsaette forslag til europaeiske loesninger paa de omraader, som vedroerer omlaegning af arbejdets tilrettelaeggelse, enten i en saerlig hvidbog eller i et kommende socialt handlingsprogram,

b) at bidrage til skabelsen af forudsaetningerne for et partnerskab om omlaegning af arbejdets tilrettelaeggelse mellem de europaeiske partnere paa arbejdsmarkedet og i den forbindelse ogsaa undersoege forudsaetningerne for et partnerskab baseret paa branche eller sektor,

c) at overveje mulighederne for at styrke samarbejdet mellem medlemsstaternes eksisterende organer for forbedring af arbejdets tilrettelaeggelse, hvorved det uformelle netvaerk »ACTEUR GROUP« og Det Europaeiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkaarene boer ses som naturlige elementer i samarbejdet, som et led i at udbygge viden om omlaegning af arbejdets tilrettelaeggelse og som et led i en oeget udveksling af erfaringer mellem medlemsstaterne,

d) at forelaegge Europa-Parlamentet et resumé af de synspunkter, som er fremsat under debatten om groenbogen, med oplysninger om, hvordan de fortsatte bestraebelser paa at fremme en ny tilrettelaeggelse af arbejdet boer udformes;

2. opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til i de beretninger om gennemfoerelsen af bestemmelserne i direktivet om arbejdstid, som skal udarbejdes i henhold til artikel 18, stk. 5, i direktiv 93/104/EF ((EFT L 307 af 13.12.1997, s. 18.)), at betragte en ny tilrettelaeggelse af arbejdet ud fra perspektivet om arbejdstid;

3. opfordrer Faellesskabet og medlemsstaterne til i stoerre udstraekning at bidrage til fremme af en vaesentlig stoerre prioritering af den livslange uddannelse, hvorved tilpasninger i skattesystemet, socialsikringer, arbejdsmarkedspolitik og lovgivning (f.eks. i spoergsmaal om retten til frihed til at studere) boer tilgodeses, og at disse tilpasninger harmonerer med de maalsaetninger, der er noedvendige for at naa grupper, som i utilstraekkeligt omfang er omfattet af videreuddannelsesforanstaltninger;

4. opfordrer Kommissionen til at undersoege mulighederne for at indgaa aftaler om en livslang uddannelse gennem en dialog mellem arbejdsmarkedets parter;

5. mener, at en aendring af strukturfondene boer medvirke til at styrke udviklingen af nye vaekstsektorer fremfor at bidrage til at bevare gamle strukturer; opfordrer derfor Kommissionen til i den nuvaerende revision af strukturfondene at tilgodese behovet for at styrke en livslang uddannelse og omlaegning af arbejdets tilrettelaeggelse;

6. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at foretage en revision, saaledes at stoetten til maal 4, Adapt- og Leonardo da Vinci-programmerne, det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling samt andre beroerte faellesskabsinitiativer i stoerre udstraekning udformes for at fremme en omlaegning af arbejdets tilrettelaeggelse og initiativer vedroerende livslang uddannelse;

7. mener, at medlemsstaterne i stoerre omfang boer overveje de muligheder for at udvikle de smaa og mellemstore virksomheders tilrettelaeggelse af arbejdet, der kan opnaas ved i samarbejde mellem arbejdsmarkedets parter og de offentlige myndigheder og forskningsinstitutioner at opbygge lokale og regionale net for raadgivning, spredning af informationer og teknik;

8. opfordrer Kommissionen til at styrke initiativerne til at fremme en aktiv arbejdsmarkedspolitik i medlemsstaterne, ved at give arbejdstagere muligheder for videreuddannelse, og arbejdsloese mulighed for at komme ind paa arbejdsmarkedet gennem en rotationsordning; denne kombination boer betragtes som en positiv model;

9. mener, at der boer ske en aendring af skatten, hvorved skatten paa arbejde boer kunne mindskes, medens skatterne paa f.eks. kapital og miljoeskadelig virksomhed boer kunne oeges;

10. mener, at differentiering af beskatning boer ses som en mulighed for at fremme erhvervsorienteret uddannelse, hvorved begraensninger i loenskatter/arbejdsmarkedsafgifter for arbejdstagere, som er under uddannelse, og skattelettelse for ressourcer, der afsaettes til individuelle eller kollektive uddannelseskonti, boer kunne overvejes;

11. anser det for absolut noedvendigt at inddrage arbejdstagerne i beslutninger vedroerende tilrettelaeggelsen af arbejdet og opfordrer Kommissionen til at undersoege forudsaetningerne for at fremsaette forslag om arbejdstagernes ret til oplysninger, hoering og medbestemmelse paa alle niveauer, navnlig paa ledelsesplan, i de europaeiske bedriftsraad og i de europaeiske selskaber;

12. mener, at aendringer i arbejdstider har stor betydning i forbindelse med omlaegning af arbejdets tilrettelaeggelse, og at saadanne aendringer hovedsagelig boer vaere et spoergsmaal om kollektive aftaler mellem arbejdsmarkedets parter, men at basale arbejdstidsnormer boer reguleres gennem national og europaeisk lovgivning;

13. mener, at aendringer af arbejdstiden boer ledsages af indfoerelse af alle noedvendige sociale stoettefaciliteter (erhvervsuddannelse, boernepasning og transport);

14. konstaterer, at familielivet ofte er afhaengigt af og til tider forstyrres af arbejdets organisering; anmoder derfor alle beroerte parter om i forbindelse med forberedelse og etablering af et partnerskab at tage hensyn til ansvaret inden for familien, baade for maends og kvinders vedkommende, og til omsorg for syge og aeldre,

15. minder paany Kommissionen om de opfordringer, som Europa-Parlamentet fremsatte i forbindelse med sin ovennaevnte beslutning af 18. september 1996, vedroerende behovet for yderligere undersoegelser om arbejdstidsnedsaettelse;

16. mener, at enhver droeftelse af en ny tilrettelaeggelse af arbejdet maa ledsages af en fornyet evaluering af kvinders og maends roller, baade paa arbejdsmarkedet og i samfundet som helhed, for at loese problemet med koensopdelingen paa arbejdsmarkedet og med den ulige opgavefordeling i hjemmet;

17. konstaterer, at en overenskomst om deltidsarbejde blev truffet inden for rammerne af dialogen mellem arbejdsmarkedets parter, og minder om sin ovennaevnte beslutning af 19. november 1997, ifoelge hvilken denne aftale ikke omfatter andre typer af atypisk arbejde som f.eks. fjernarbejde; opfordrer derfor paa ny Kommissionen til at fremsaette forslag om, hvorledes arbejdstagernes sociale tryghed og sociale beskyttelse kan sikres i overensstemmelse med de oevrige atypiske former for beskaeftigelse;

18. understreger betydningen af, at ligestillingsaspekter kommer til at spille en fremtraedende rolle ved omlaegningen af arbejdets tilrettelaeggelse og mener, at ligestillingsperspektivet ved aendring af tilrettelaeggelse af arbejdet fortjener stoerre opmaerksomhed ved undersoegelser vedroerende aendringer af tilrettelaeggelse af arbejdet;

19. opfordrer Kommissionen til i et bredere perspektiv at vaere opmaerksom paa indvandreres og etniske minoriteters situation paa det europaeiske arbejdsmarked og opfordrer alle de parter, som er beroert af omlaegning af arbejdets tilrettelaeggelse, til at fremme maalsaetningen om, at oeget fleksibilitet i arbejdslivet ikke bidrager til diskriminering af nogen grupper;

20. opfordrer Kommissionen til at undersoege, hvordan arbejdstagerne i hoejere grad kan faa del i de fordele og resultater, som virksomheden opnaar i forbindelse med en ny tilrettelaeggelse af arbejdet;

21. fastslaar, at der ved nye former for tilrettelaeggelse af arbejdet og nyetablerede virksomheder stadig oftere gribes til anvendelse af uafhaengig arbejdskraft; opfordrer til, at der tages hensyn til dette faenomen ved udarbejdelsen af nye former for social sikring;

22. understreger det maal, som Kommissionen har opstillet i ovennaevnte meddelelse om lige muligheder for handicappede om udvikling af en ensartet strategi for beskaeftigelse af handicappede og styrkelse af foranstaltningerne med henblik paa integration af handicappede og forventer derfor, at Kommissionen i overensstemmelse hermed vil vaere saerlig opmaerksom paa foranstaltninger til fordel for handicappede i forbindelse med Kommissionens fremtidige arbejde vedroerende en ny tilrettelaeggelse af arbejdet;

23. opfordrer medlemsstaterne til at overveje de fordele, som det vil indebaere i hoejere grad at lade arbejdsgiverne baere de omkostninger, som skyldes et utilstraekkeligt arbejdsmiljoe for at synliggoere fordelene ved et bedre arbejdsmiljoe, bl.a. i form af mindre fravaer paa grund af sygdom, bedre arbejdskvalitet og mindre risiko for, at arbejdstagere er noedsaget til at forlade virksomheden;

24. advarer navnlig mod skabelsen af et samfund bestaaende af to klasser med paa den ene side en ufaglaert, ubeskyttet og hovedsagelig kvindelig arbejdsstyrke i atypiske job som f.eks. telearbejde og hjemmearbejde og paa den anden et hoejt kvalificeret mindretal, som nyder godt af livslang uddannelse inden for nye teknologier;

25. erindrer om, at de strukturfonde, der benyttes til at lette omlaegningen af arbejdet, ifoelge 1993-forordningerne om strukturfondsreformen skal anvende princippet om lige muligheder for kvinder og maend, og om, at det i retningslinjerne for ADAPT-faellesskabsinitiativet specificeres, at der vil blive lagt saerlig vaegt paa aktioner til fremme af lige muligheder for kvinder.

26. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet, Kommissionen, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og arbejdsmarkedets parter i Europa.