Nr. C 237/34 De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 9. 88 
banderoler eller et system med indbyrdes forbundne 
frilagre, og den synes at foretrække sidstnævnte metode. 
Men der endnu ikke fremlagt noget forslag, som kunne 
danne grundlag for en vurdering af, hvor egnede de 
forskellige satser er. På den anden side har EF i forbin­
delse med sin sundhedspolitik fremlagt forslag om mær­
kning, som vil blive specifik for de enkelte sprog (og 
således til dels for de enkelte lande). Eftersom der ikke 
foreligger konkrete forslag vedrørende beregnings- og 
opkrævningsmetoderne, og eftersom Kommissionen 
ikke redegør for forslagenes konsekvenser for tobakin­
dustriens struktur, beskæftigelsen, landbruget, statens 
budgetter og den enkeltes pengepung, er ØSU ikke is 
stand til at tage endelig stilling til de foreliggende for­
slag. Disse forslag omhandler blot grundstrukturen og 
-satserne for afgifterne på tobaksvarer. Men så længe 
beregnings- og opkrævningsmetoderne ikke er kendt, 
Bryssel, den 7. juli 1988. 
1. Generelle bemærkninger 
1.1. Kommissionens forslag om harmonisering af mi­
neralolieafgifterne er en del af det større projekt, som 
omfatter harmonisering af de indirekte skatter, fjernelse 
af de fiskale grænser og indførelse af det indre marked. 
Da fjernelse af de fiskale grænser både kræver tilnær-
(') EFT nr. C 262 af 1. 10. 1987, s. 8. er det ikke muligt at udtale sig endeligt om forslag 
vedrørende satser. I henseende til punktafgifter ser tin­
gene ud til at være blevet stillet på hovedet. Så længe 
vi ikke ved, hvilke opkrævnings- og kontrolmetoder, 
der foreslås for tobaksafgifter for det indre marked, 
kan vi ikke tage endelig stilling til, om man har valgt 
den korrekte struktur og blanding af strukturer, og om 
satserne er passende. I særdeleshed kan vi ikke udtale 
os om, hvorvidt satserne bør harmoniseres fuldstæn­
digt, eller om det er muligt at tillade større fleksibilitet, 
end Kommissionen foreslår. Eftersom hele provenuet 
fra afgifterne på tobaksvarer tilfalder medlemsstaterne, 
bør der være så megen fleksibilitet, som kravene til det 
indre marked og dets funktionsmåde tillader. Omvendt 
kan man sige, at punktafgifterne kun bør harmoniseres 
i den udstrækning det er nødvendigt, for at det indre 
marked kan fungere. 
Alfons MARGOT 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
melse af omsætningsafgifterne og af de særlige punktaf­
gifter, støttes målsætningen med Kommissionens for­
slag. Men de konkrete detailforslag sætter fokus på en 
række problemer, som direktivforslaget ikke løser, eller 
som kunne løses anderledes. 
2. Særlige bemærkninger 
2.1.1. De afgiftssatser, Kommissionen foreslår, vil 
føre til en højere samlet beskatning af mineraloliepro-Udtalelse om forslaget til Rådets direktiv om tilnærmelse af punktafgiftssatserne for mineral­
olier (!) 
(88/C 237/11) 
Rådet for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 11. september 1987 under henvisning 
til EØF-traktatens artikel 198 at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs (ØSU) 
udtalelse om ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektionen for økonomiske, finansielle og 
monetære spørgsmål, som udpegede Paul Broicher til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse 
den 21. juni 1988. 
ØSU vedtog på sin 257. plenarforsamling, den 7. juli 1988, uden stemmer imod og med 
4 stemmer hverken for eller imod, følgende udtalelse. 
12. 9. 88 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 237/35 
dukter i EF. Det forekommer rigtigere ikke at lægge sig 
op ad den højeste afgiftssats, men — under hensyntagen 
til medlemsstaternes budgetmæssige behov — at har­
monisere beskatningen på det lavest mulige niveau. De 
produkter, der belægges med mineralolieafgifter, er i de 
fleste tilfælde rå- og hjælpestoffer for anden produktion 
eller tjenesteydelser. Højere mineralolieafgifter har der­
for vidt forgrenede konsekvenser for prisniveauet. På 
det punkt adskiller mineralolieafgifterne sig fra andre 
punktafgifter, der som regel rammer et bestemt for­
brugsgode direkte. 
2.1.2. Det er beklageligt, at Kommissionen distance­
rer sig fra sine tidligere forslag (se forslag til Rådets 
direktiv om harmonisering af forbrugsafgifterne på mi­
neralolier af 1. august 1973) (*), hvori den tilstræbte, at 
der forud for harmoniseringen af de indirekte skatter 
skulle ske en trinvis sænkning af afgifterne på brænd­
selsolier. Den mindede også om, at denne afgift er en 
forbrugsafgift og ikke en produktionsafgift, der jo kan 
virke som en ekstraomkostning oven i fremstillingspri­
sen i industriproduktionen. 
2.1.3. Det ville nok især være hensigtsmæssigt at 
afskaffe punktafgifterne på tung fuelolie, der udeluk­
kende anvendes i produktionen. Denne afgift er en hård 
belastning for virksomhederne, og tilmed fordrejer den 
konkurrencen mellem de forskellige energiformer. 
2.2. Det anses ikke for rimeligt, at benzinafgifterne 
fastlægges ud fra det aritmetiske gennemsnit. Det ville 
stemme bedre med de bestående afgiftsstrukturer at 
benytte et vejet gennemsnit. Den foreslåede lavere af­
giftssats for blyfri benzin hilses udtrykkeligt velkommen 
som en miljøbeskyttende foranstaltning. 
2.3. Hvor afgifterne direkte rammer et forbrugsgode, 
som tilfældet er med fyringsolie, ville højere afgifter 
bl.a. ramme de private udgifter til opvarmning. Det 
rejser det spørgsmål, om det er forsvarligt at lægge en 
særlig afgift på fyringsolie, eller om ikke alle energifor­
mer bør behandles ens. Der er modstridende på den ene 
side angiveligt at behandle fyringsolie med forsigtighed 
med den begrundelse, at der eksisterer konkurrerende 
energikilder, og på den anden side, for visse landes 
vedkommende, foretage en forhøjelse af punktafgiften 
på fyringsolie på ca. 38% af nettoprisen. 
(!) EFTnr. C 92 af 31. 10. 1973. 
Bryssel, den 7. juli 1988. 2.4. Modsat hvad der er tilfældet i forbindelse med 
momsen går Kommissionen ind for ens satser for hvert 
enkelt produkt. En stærkere harmonisering af satserne 
er sikkert også nødvendig for de særlige punktafgifters 
vedkommende. Forbrugsafgifter opkræves af kontrol­
hensyn som produktionsafgifter. Eventuelle forskelle 
udlignes ikke i efterfølgende handelsled, så der efter 
beskatningen frit kan vælges mellem mildere og hårdere 
beskattede produkter. Det kan medføre konkurrence­
forvridning. 
2.5. I Kommissionens forslag nævnes intet om skat­
tebegunstigelse for bestemte erhvervsgrene og for an­
vendelse til særlige formål, som det i dag er praksis i 
medlemsstaterne. Sådanne skattebegunstigelser må 
fortsat harmoniseres. I den forbindelse må man navnlig 
have opmærksomheden rettet mod eventuelle mu­
ligheder for skatteunddragelse. 
2.6. Vejgodstransport — og i et vist omfang også 
personbefordring — berøres i særlig grad af harmonise­
ringen af mineraloliebeskatningen. I de medlemsstater, 
hvor afgiften på dieselolie virkelig nedsættes, giver dette 
ganske vist disse erhvervsgrene en fordel, men i betragt­
ning af den forestående harmonisering af transportpoli­
tikken kan brændstofbeskatningen ikke betragtes og 
fastlægges isoleret. Tværtimod må den ses i sammen­
hæng med motorkøretøjsbeskatningen og eventuelle 
andre afgifter som f.eks. vejafgifterne, og der bør så 
foretages en harmonisering af den samlede beskatning. 
2.7. Hverken i det her behandlede forslag eller i 
Kommissionens forslag om indførelse af en kompensa­
tionsordning beskrives den metode — svarende til kom-
pensationsproceduren for momsens vedkommende — 
hvorefter punktafgiftsprovenuet skal overføres til den 
stat, hvor forbruget faktisk har fundet sted. Men kend­
skab til denne metode er en forudsætning for en endelig 
bedømmelse såvel af dette forslag som af alle andre 
forslag om tilnærmelse af punktafgiftssatserne. Hvis der 
nemlig, som antydet i Kommissionens sammenfattende 
meddelelse om harmonisering af de indirekte skatter, 
bliver tale om »afgiftsdepoter«, som afgiftspligtige varer 
skal slusses igennem ved overgangen til en anden med­
lemsstat, så betyder det for så vidt, at skattegrænserne 
bibeholdes. Og det må føre til en ganske anden bedøm­
melse af punktafgiftsforslagene. Kommissionen bør der­
for omgående forelægge sine forslag vedrørende forder-
lingsmetoden. 
Alfons MARGOT 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg