EUROPA-KOMMISSIONEN Strasbourg, den 6.7.2021 COM(2021) 390 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET EMPTY Strategi for finansiering af omstillingen til en bæredygtig økonomi







{SWD(2021) 180 final}



Indledning – Styrkelse af EU's ramme for bæredygtig finansiering Klimaændringer og miljøforringelse er i færd med at definere vor tids globale udfordringer. Der er i alle verdens lande en stigende erkendelse af det presserende behov for at tackle disse udfordringer. Det kommer til udtryk i deres støtte til Parisaftalen og FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling, og de har sat sig ambitiøse mål. EU har på grundlag af den europæiske grønne pagt givet en række ambitiøse tilsagn, navnlig om at blive det første klimaneutrale kontinent senest i 2050 og reducere drivhusgasemissionerne med mindst 55 % senest i 2030 i forhold til 1990-niveauet. EU har også sat sig det mål at styrke modstandsdygtigheden over for klimaændringer, at vende biodiversitetstabet og mere generelt forringelsen af miljøet og sikre, at lade ingen lades i stikken i den forbindelse. For at nå disse mål er det nødvendigt at tilpasse alle finansieringskilder – offentlige og private, nationale og multilaterale. EU er nødt til at samarbejde globalt og bistå lav- og mellemindkomstlande i deres omstilling. EU's ramme for bæredygtig finansiering kommer til at spille en central rolle med hensyn til at nå disse mål og støtte en bæredygtig genopretning efter covid-pandemien. Europa vil have behov for anslået 350 mia. EUR i yderligere investeringer om året i løbet af dette årti for at opfylde sit emissionsreduktionsmål for 2030 alene i energisystemer, samtidig med at der vil være behov for 130 mia. EUR til andre miljømål. Der er en større og større sandsynlighed for, at investeringer i ikke-bæredygtige aktiviteter og aktiver kuldsejler, i takt med at klima- og miljømæssige udfordringer får stadig større betydning. Den utilstrækkelige integration af disse risici hæmmer omfordelingen af ressourcer og risikerer at føre til forstyrrende tilpasninger i fremtiden, med deraf følgende konsekvenser for den finansielle stabilitet. Miljølovgivningen skal derfor følges op af en ramme for bæredygtig finansiering, som kanaliserer finansiering til investeringer, hvilket igen mindsker eksponeringen for disse klima- og miljørisici. Rammerne for bæredygtig finansiering kan gøre det lettere for de offentlige myndigheder at rejse bæredygtig kapital. EU tager allerede betydelige skridt i denne henseende. Under den flerårige finansielle ramme (FFR) og NextGenerationEU (NGEU) for 2021-2027 sigter EU mod at bruge op til 605 mia. EUR på projekter til bekæmpelse af klimakrisen og 100 mia. EUR i projekter til støtte for biodiversitet. Af de 750 mia. EUR, der er afsat til NextGenerationEU, vil 30 % blive tilvejebragt gennem udstedelse af grønne NGEU-obligationer. Som "EU's klimabank" har også Den Europæiske Investeringsbanks gruppe taget vigtige skridt til at støtte omstillingen. Da omfanget af de nødvendige investeringer langt overstiger den offentlige sektors kapacitet, er hovedformålet med rammen for bæredygtig finansiering at kanalisere private pengestrømme til relevante økonomiske aktiviteter. De private interesser i bæredygtige investeringer er vokset betydeligt i de seneste år, men kræver en ramme for bæredygtig finansiering, som er klar, konsekvent og robust. EU er i færd med at indføre denne ramme. Rammen for bæredygtig finansiering og kapitalmarkedsunionen styrker hinanden og skaber flere muligheder for virksomheder og investorer. Velintegrerede og effektive kapitalmarkeder bør fungere som katalysator for effektiv mobilisering og allokering af kapital til bæredygtige investeringer. På den anden side øger dynamikken i den politiske dagsorden for bæredygtig finansiering betydningen og uopsætteligheden af bestræbelserne på at opbygge et reelt indre og bæredygtigt kapitalmarked i Den Europæiske Union. Kommissionen vedtog i 2018 sin første handlingsplan for finansiering af bæredygtig vækst. EU har på grundlag af denne plan indført de tre byggesten til en bæredygtig finansiel ramme . Disse byggesten er: 1) et klassificeringssystem eller "taksonomi" af bæredygtige aktiviteter, 2) en oplysningsramme for ikke-finansielle og finansielle virksomheder og 3) investeringsværktøjer, herunder benchmarks, standarder og mærker . Den første byggesten er EU-taksonomien. Klassificeringsforordningen har til formål at tilvejebringe et solidt, videnskabeligt baseret klassificeringssystem, der gør det muligt for ikke-finansielle og finansielle virksomheder at have en fælles definition af bæredygtighed og således yde beskyttelse mod grønvaskning. Den anden byggesten er en obligatorisk oplysningspligt for både ikke-finansielle og finansielle virksomheder, som giver investorer oplysninger, så de kan træffe informerede bæredygtige investeringsbeslutninger. Oplysningskravene omfatter indvirkningen af en virksomheds aktiviteter på miljøet og samfundet, samt de forretningsmæssige og finansielle risici, som en virksomhed står over for på grund af sine eksponeringer for bæredygtighedsrelaterede risici (begrebet "dobbelt væsentlighed"). Kommissionen har i denne forbindelse i dag vedtaget en delegeret retsakt i henhold til klassificeringsforordningen, der præciserer, hvilke oplysninger finansielle og ikke-finansielle virksomheder skal offentliggøre om deres miljøpræstationer på grundlag af EU-taksonomien. EU's ordning for offentliggørelse af bæredygtighed for finansielle og ikke-finansielle selskaber Retsakt Forslag til direktiv om virksomheders bæredygtighedsrapportering (CSRD) Forordningen om offentliggørelse af bæredygtige finansielle oplysninger (SFDR) Klassificeringsforordning Anvendelsesområde Alle store virksomheder i EU og alle børsnoterede virksomheder (undtagen børsnoterede mikrovirksomheder) Finansielle markedsdeltagere, der tilbyder investeringsprodukter, og finansielle rådgivere Finansielle markedsdeltagere alle selskaber, der er omfattet af CSRD Oplysning Rapport på grundlag af formelle rapporteringsstandarder og underlagt ekstern revision Oplysninger på enheds- og produktniveau om bæredygtighedsrisici og vigtigste negative virkninger Omsætning, kapital og driftsudgifter i rapporteringsåret som følge af produkter eller aktiviteter i forbindelse med taksonomi Status Under forhandling Forventes at finde anvendelse fra 2023 Anvendes fra den 10. marts 2021 Anvendes fra januar 2022 For at supplere disse oplysningskrav skal bæredygtighedspræferencer indgå i investerings- og forsikringsrådgivningen . Den tredje byggesten er et sæt investeringsværktøjer, herunder benchmarks, standarder og mærker. Disse gør det lettere for deltagere på de finansielle markeder at tilpasse deres investeringsstrategier til EU's klima- og miljømål. De skaber større gennemsigtighed for markedsdeltagerne. Dette er målene for både EU's benchmarks for klimaovergangen og de Paristilpassede EU-benchmarks, der er oprettet ved EU's forordning om klimabenchmarks. Kommissionen vedtager i dag et lovgivningsforslag om en standard for europæiske grønne obligationer. Med dette forslag oprettes der en frivillig standard af høj kvalitet, som er tilgængelig for alle udstedere med det formål at tiltrække bæredygtige investeringer. Desuden vil udvidelsen af EU-miljømærket til at omfatte finansielle produkter give detailinvestorer et troværdigt, pålideligt og bredt anerkendt mærke for finansielle produkter i detailleddet. Der er i løbet af få år gjort store fremskridt med at skabe grundlaget for rammerne for bæredygtig finansiering. De tre byggesten er undervejs, men der resterer fortsat et stykke arbejde. Kommissionen er fast besluttet på at fuldføre gennemførelsen af sin ambitiøse handlingsplan for 2018. Siden 2018 har vores forståelse af, hvad der er nødvendigt for at opfylde bæredygtighedsmålene, imidlertid udviklet sig, og de globale rammebetingelser har ændret sig. Der er derfor behov for at indlede en ny fase af EU's strategi for bæredygtig finansiering. Denne strategi fastlægger fire hovedområder, hvor der er behov for yderligere tiltag, for at det finansielle system fuldt ud kan understøtte omstillingen af økonomien til bæredygtighed. For at underbygge denne strategi anmodede Kommissionen om rådgivning fra platformen for bæredygtig finansiering og gennemførte en omfattende høring af interessenter i 2020 . Denne strategi ligger også i forlængelse af andre initiativer i den europæiske grønne pagt, såsom "Fit for 55"-pakken. I.Finansiering af realøkonomiens omstilling til bæredygtighed Omstillingen til EU's bæredygtighedsmål kræver en hidtil uset indsats for at afbøde og tilpasse sig klimaændringerne, genopbygge naturkapitalen og styrke modstandsdygtigheden og mere generelt den sociale kapital, alt sammen som led i et bæredygtigt opsving efter covid-19-krisen. Den vej, de økonomiske aktører vælger for omstillingen, vil variere betydeligt, idet de har forskellige udgangspunkter og forskellige forretningsstrategier, men alle forløb bør i sidste ende være i overensstemmelse med EU's bæredygtighedsmål.

EU's indsats har primært fokuseret på at støtte investeringsstrømme i retning af økonomiske aktiviteter, der allerede er miljømæssigt bæredygtige, og på planer om at gøre dem miljømæssigt bæredygtige. Der er behov for at skabe gunstigere rammer for at imødegå udfordringen med at finansiere de foreløbige skridt i den presserende omstilling af aktiviteter til EU's mål om klimaneutralitet og miljø. Kommissionen har anmodet om rådgivning fra platformen for bæredygtig finansiering om muligheder, der kan tilskynde til og anerkende investeringer i økonomiske aktiviteter med henblik på omstillingen til bæredygtighed . Anerkendelse af omstillingsbestræbelser Virksomheder, udstedere og investorer kan bruge EU-taksonomien til at gøre deres aktiviteter og porteføljer grønnere, men den nuværende ramme kunne udvikles, så den bedre tager højde for investeringer til mellemliggende trin på vejen mod bæredygtighed. Sådanne investeringer kan reducere skadelige klima- og miljøvirkninger, hvis de ikke fører til en fastlåsning af kulstofintensive teknologier. Kommissionen vil derfor som et første skridt overveje at foreslå lovgivning til anerkendelse af og støtte for finansieringen af visse økonomiske aktiviteter, primært i energisektoren, herunder gas, som bidrager til at reducere drivhusgasemissionerne på en måde, der støtter omstillingen til klimaneutralitet i løbet af det indeværende årti, som annonceret i Kommissionens meddelelse fra april 2021. Kommissionen vil desuden overveje mulighederne for at udvide taksonomirammen ud over miljømæssigt bæredygtige aktiviteter for eventuelt at anerkende aktiviteter med et mellemliggende miljøpræstationsniveau. Dette kan bidrage til at øge gennemsigtigheden og mobilisere finansiering til økonomiske aktiviteter, der er på en troværdig kurs mod bæredygtighed, samtidig med at der tages hensyn til sociale aspekter. Kommissionen vil inden udgangen af 2021 offentliggøre en rapport, der beskriver de bestemmelser, der er nødvendige for at dække økonomiske aktiviteter, der ikke har en væsentlig indvirkning på miljømæssig bæredygtighed og økonomiske aktiviteter, der i væsentlig grad skader den miljømæssige bæredygtighed . Medtagelse af yderligere bæredygtige aktiviteter i EU-taksonomien Som annonceret i Kommissionens meddelelse, der blev offentliggjort i april 2021, vil Kommissionen vedtage en supplerende delegeret retsakt om EU-klimaklassificeringssystemet, der omfatter aktiviteter, der endnu ikke er omfattet af EU's første delegerede retsakt om EU-klimaklassificeringssystemet, herunder landbrug og visse energisektorer, i overensstemmelse med kravene i klassificeringsforordningen. Den delegerede retsakt vil omfatte kerneenergi, der er omfattet af og i tråd med resultaterne af den specifikke ekspertrevisionsproces, som Kommissionen har afstukket til dette formål . Kommissionen vil i sommeren 2021 vedtage denne supplerende delegerede retsakt snarest muligt efter afslutningen af den specifikke revisionsproces. Denne supplerende delegerede retsakt vil også omfatte naturgas og relaterede teknologier som omstillingsaktivitet, for så vidt som de falder inden for rammerne af artikel 10, stk. 2, i EU's klassificeringsforordning. Fordelene ved en udløbsklausul for omstillingsaktiviteter vil blive taget i betragtning i denne sammenhæng. Desuden vil Kommissionen vedtage tekniske screeningskriterier for de resterende fire miljømål i henhold til klassificeringsforordningen: Vand, cirkulær økonomi, forebyggelse af forurening og biodiversitet. Kommissionen vil fastsætte kriterier for disse mål i en delegeret retsakt som fastsat i klassificeringsforordningen, der skal vedtages i første halvdel af 2022, og som derefter vil finde anvendelse fra 2023. Dette vil fremme andre miljømæssigt bæredygtige investeringer end klimaet. Udvidelse af rammerne for standarder og mærker for bæredygtig finansiering Standarder og mærker kan bidrage til at kanalisere finansiering til virksomheder, udstedere og investorer, efterhånden som de går over til mere bæredygtige aktiviteter og forretningsmodeller. De kan også hjælpe investorerne ved at skabe en gennemsigtig og troværdig ramme, der skal forhindre grønvaskning. For at lette yderligere kapitalstrømme til midlertidige omstillingsbestræbelser vil Kommissionen arbejde på andre mærker for obligationer, f.eks. mærker for omstillings- eller bæredygtighedsrelaterede obligationer. Fremadrettet kan en mere generel ramme for mærker for finansielle instrumenter bidrage til at skabe klarhed, gennemsigtighed og sammenhæng på bæredygtige finansmarkeder. Denne ramme vil muliggøre og tage højde for fremtidig markedsinnovation, samtidig med at der sikres et minimum af gennemsigtighed og troværdighed med hensyn til bæredygtighedsfaktorerne for de mærker, der udvikles af markedet. Ud over finansielle instrumenter vil Kommissionen overveje mærker for benchmarks for miljømæssige, sociale og ledelsesmæssige forhold (ESG) og minimumskriterier for bæredygtighed for finansielle produkter, der fremmer miljømæssige eller sociale karakteristika. Endelig kan justeringer af prospektforordningen overvejes for at skabe minimumskrav for sammenlignelighed, gennemsigtighed og harmonisering af de oplysninger, der er tilgængelige for alle ESG-værdipapirer. Foranstaltning 1: For at udforme en mere omfattende ramme og bidrage til finansieringen af mellemliggende skridt hen imod bæredygtighed vil Kommissionen: a)overveje at foreslå lovgivning til støtte for finansieringen af visse økonomiske aktiviteter, navnlig i energisektoren, som bidrager til at reducere drivhusgasemissioner b)overveje mulighederne for at udvide EU-taksonomirammen til eventuelt at anerkende økonomiske aktiviteter, der udføres på mellemliggende niveau c)vedtage en supplerende delegeret retsakt om EU-klimaklassificeringssystemet, der omfatter nye sektorer, herunder landbrug og visse energiaktiviteter d)senest i 2. kvartal 2022 vedtage en delegeret retsakt inden for rammerne af EU-taksonomien, der omfatter de resterende fire miljømål, dvs. vand, biodiversitet, forureningsforebyggelse og cirkulær økonomi og e)overveje en generel ramme for mærker for finansielle instrumenter, arbejde med andre mærker for obligationer, såsom omstillings- eller bæredygtighedsrelaterede obligationer, et mærke for ESG-benchmarks, minimumskriterier for bæredygtigheden af finansielle produkter, der fremmer miljømæssige eller sociale karakteristika, og indføre målrettede prospektoplysninger. II.Mod en mere inklusiv ramme for bæredygtig finansiering Give detailinvestorer og SMV'er mulighed for at få adgang til bæredygtige finansieringsmuligheder Borgere, i deres egenskab af detailinvestorer eller forbrugere og små og mellemstore virksomheder (SMV'er), er afgørende for omstillingen til bæredygtighed. Mange bæredygtige projekter vil være små og udviklet på lokalt plan – men alligevel afgørende for at støtte den grønne genopretning. Kapitalmarkedsunionen og rammen for bæredygtig finansiering vil sammen sigte mod at give SMV'er flere finansieringsmuligheder og tilskynde til detailinvestorers større deltagelse på kapitalmarkederne.

Enkeltpersoner og husholdninger kan spille en vigtig rolle i omstillingen af økonomien ved at få adgang til bæredygtig finansiering. F.eks. kan grønne lån hjælpe husholdninger og SMV'er med at forbedre deres bygningers energimæssige ydeevne eller skifte til nulemissionskøretøjer. For at fremme grønne detaillån vil Kommissionen anmode Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA) om en udtalelse om definitionen af og de mulige støtteværktøjer for grønne detaillån og grønne realkreditlån. Kommissionen vil også undersøge, hvordan man kan støtte udbredelsen af energieffektive realkreditlån inden for rammerne af revisionen af realkreditdirektivet. Finansielle rådgivere er det vigtigste kontaktpunkt for detailinvestorer. De skal være kvalificerede til at støtte udbredelsen af bæredygtig finansiering. Kommissionen vil tilskynde til større inddragelse af private investorer ved at søge at forbedre de finansielle rådgiveres bæredygtighedsekspertise, med forbehold af yderligere vurdering. Desuden arbejder Kommissionen sammen med OECD og dens internationale netværk for finansiel uddannelse på at forbedre borgernes finansielle forståelse. De vil offentliggøre fælles rammer for finansiel kompetence for voksne og unge, der afspejler de færdigheder og den viden, som enkeltpersoner har brug for at støtte deres økonomiske velfærd og for at få adgang til bæredygtig finansiering. EU's økonomi omfatter 23 mio. SMV'er, som bør nyde godt af bedre adgang til rådgivning om bæredygtighed baseret på deres specifikke behov. Covid-19-krisen har gjort det mere udfordrende for SMV'er at tiltrække finansiering, som de har brug for til deres omstillingsbestræbelser. SMV'er mangler ofte kapacitet til og viden om at udnytte de muligheder, som bæredygtige finansieringsværktøjer giver. Kommissionen er rede til at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at tilvejebringe kapacitetsopbygning og teknisk rådgivning om, hvordan SMV'er frivilligt kan rapportere om bæredygtighedsrelaterede risici og virkninger . Med henblik herpå og i overensstemmelse med det foreslåede CSRD vil Den Europæiske Rådgivende Regnskabsgruppe (EFRAG) udarbejde en forenklet frivillig standard for bæredygtighedsrapportering, som vil give SMV'er et hensigtsmæssigt værktøj. Desuden vil InvestEU-programmet tilbyde risikobegrænsende mekanismer, mens SMV-søjlen i programmet for det indre marked vil yde rådgivningstjenester til SMV'er gennem Enterprise Europe Network og det fælles klyngeinitiativ. Udnyttelse af de muligheder, som digitale teknologier giver for bæredygtig finansiering Digitale teknologier kan være vigtige løsninger for borgere, investorer og SMV'er, så de kan gennemføre deres omstilling til bæredygtighed. Kommissionen vil muliggøre og tilskynde til innovative løsninger for at hjælpe SMV'er med at anvende digitale bæredygtige finansieringsværktøjer og støtte detailinvestorernes forståelse af de finansielle produkters bæredygtighedsvirkninger. Teknologisk innovation, såsom kunstig intelligens, blockchain, big data og tingenes internet, spiller en vigtig rolle for bæredygtig finansiering. Yderligere EU-initiativer, som f.eks. inkludering af bæredygtighedsrelaterede oplysninger i European Single Access Point (ESAP) og rammen for åben finansiering, vil bidrage til at frigøre dette potentiale. Digitale teknologier er vigtige katalysatorer i omstillingen, men der hersker bekymring over de miljømæssige konsekvenser og det stigende energibehov i datacentre og distributed ledger-teknologier, navnlig for kryptoaktiver. Kommissionen vil vurdere de digitale finansieringsteknologiers indvirkning på bæredygtigheden. EU bør gå forrest med hensyn til at gøre disse infrastrukturer klimaneutrale og energieffektive inden 2030. I den delegerede retsakt om EU-klimaklassificeringssystemet fastlægges allerede de tekniske screeningskriterier for datacentre og digitale løsninger, der i væsentlig grad bidrager til EU's taksonomimål, og som bør udvides til at omfatte flere aktiviteter til udvikling af bæredygtige digitale løsninger og anvendelse af bæredygtige kryptoaktiver. Forsikring: Bedre beskyttelse mod klima- og miljørisici Ved at øge forsikringsdækningen kan det finansielle system bedre beskytte økonomien og samfundet mod visse klimarelaterede risici og risici for naturkatastrofer. En lille udvidelse af forsikringsdækningen kan reducere de økonomiske omkostninger ved klimarelaterede katastrofer betydeligt for skatteyderne og regeringerne. Den nyligt vedtagne strategi for klimatilpasning vil skabe de rette betingelser for at støtte samfundets modstandsdygtighed over for klimaændringer og mindske risiciene. En resultattavle for naturkatastrofer fra Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger (EIOPA) vil angive potentielle mangler i forsikringsdækningen i medlemsstaterne. Desuden vil Kommissionen indlede en dialog om klimamodstandsdygtighed mellem forsikringsselskaber, genforsikringsselskaber, offentlige myndigheder og andre interessenter for at udveksle bedste praksis og fastlægge måder, hvorpå klimabeskyttelseskløften kan håndteres, enten gennem henstillinger eller gennem frivillige tilsagn. Støtte til troværdige sociale investeringer Genopretningen efter pandemien har understreget behovet for en retfærdig omstilling, der støtter arbejdstagere og deres lokalsamfund, der er berørt af omstillingen af økonomiske aktiviteter. Den kraftige stigning i udstedelsen af sociale obligationer viser, at investorerne i stigende grad efterspørger investeringsmuligheder med positive sociale resultater, og som fremmer menneskerettighederne. Denne tendens tilskynder finansielle institutioner til at intensivere deres samarbejde med virksomheder for at hjælpe dem med at integrere menneskerettigheder og sociale faktorer i deres strategier og aktiviteter. Oplysningskrav vedrørende bæredygtig finansiering for deltagere på det finansielle marked omfatter allerede visse sociale faktorer, men der er behov for yderligere skridt. Senest i december 2022 vil Kommissionen tage kontakt til de europæiske tilsynsmyndigheder for at revidere de reguleringsmæssige tekniske standarder i henhold til SFDR, med henblik på at få klarlagt indikatorer for både klima- og miljørelaterede primære negative virkninger og primære negative virkninger på det sociale område og personaleområdet, respekt for menneskerettighederne, bekæmpelse af korruption og bekæmpelse af bestikkelse. Desuden vil Kommissionen senest ultimo 2021 offentliggøre en rapport om de bestemmelser, der er nødvendige for et socialt klassificeringssystem som krævet i klassificeringsforordningen . Derudover vil Kommissionen fremsætte et forslag om bæredygtig selskabsledelse for at sikre, at virksomhederne forvalter bæredygtighedsrisici og udnytter de muligheder, der følger af udviklingen mod bæredygtighed. Grøn budgettering og mekanismer for risikodeling Offentlige midler alene kan ikke finansiere alle investeringsbehov, men de spiller ikke desto mindre en vigtig rolle sammen med privat finansiering. Kommissionen styrker yderligere integrationen af klima og biodiversitet i EU-budgettet. Kommissionen gør allerede brug af værktøjer for grøn budgettering i EU's årlige budgetcyklus. Dette arbejde vil blive yderligere styrket inden for rammerne af gennemførelsen af den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 og den tilknyttede interinstitutionelle aftale med dens forpligtelser vedrørende klima- og biodiversitetsudgifter. Kommissionen er opsat på at udarbejde ajourførte og styrkede metoder for overvågning af både klima og biodiversitet. Disse metoder vil være afgørende for at overvåge, at klima- og biodiversitetsudgifterne under den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 er i overensstemmelse med EU's ambition. Kommissionen arbejder ligeledes tæt sammen med medlemsstaterne om at øge brugen af grønne budgetredskaber. Kommissionen har også udviklet en referenceramme for grøn budgettering og gennemfører årlige undersøgelser af eksisterende praksis inden for grøn budgettering i EU for at støtte de mange medlemsstater, der ønsker at omlægge deres nationale budget til grønne prioriteter. Analytisk arbejde, teknisk støtte og uddannelse samt en årlig konference fremmer en gensidig læringsproces, der skal sikre, at budgetpolitikkerne og udgifterne er i tråd med miljøforpligtelserne. Risikodeling mellem offentlige og private investorer kan effektivt afhjælpe markedssvigt, der står i vejen for finansieringen af bæredygtig infrastruktur og innovationsdrevet omstilling. Investeringsplanen for et bæredygtigt Europa, investeringssøjlen i den europæiske grønne pagt, har til formål at mobilisere mindst 1 mia. EUR i bæredygtige investeringer over det næste årti fra private og offentlige aktører. InvestEU-programmet vil give EIB-Gruppen, nationale erhvervsfremmende banker og andre finansielle institutioner mulighed for risikovillighed og støtte til relaterede rådgivningsinitiativer. Kommissionen vil afholde et konstituerende årligt topmøde om bæredygtige investeringer forud for COP 26 for at gøre status over fremskridtene på tværs af de EU-initiativer, der indgår i investeringsplanen for et bæredygtigt Europa. Foranstaltning 2: For at gøre bæredygtig finansiering mere inklusiv vil Kommissionen: a)anmode EBA om en udtalelse om definitionen af og støtten til grønne lån og realkreditlån, undersøge mulighederne for at fremme udbredelsen heraf senest i 2022 og øge borgernes og SMV'ernes adgang til rådgivning om bæredygtig finansiering;

b)integrere data vedrørende bæredygtig finansiering i dataområderne under den europæiske datastrategi og sammen med platformen for digital finansiering overveje mulige yderligere tiltag for at muliggøre og tilskynde til innovative løsninger ved hjælp af digitale teknologier til støtte for SMV'er og detailinvestorer og c)identificere mangler i forsikringsbeskyttelsen gennem EIOPA's resultattavle for naturkatastrofer og indlede en dialog om klimamodstandsdygtighed med alle relevante interessenter (2022) d)senest ultimo 2021 offentliggøre en rapport om et socialt klassificeringssystem og e)styrke metoderne for overvågning af klima- og biodiversitetsudgifter, støtte medlemsstater, der ønsker at omlægge deres nationale budget til grønne prioriteter, og afholde et konstituerende årligt topmøde om bæredygtige investeringer forud for COP 26. III.Forbedring af den finansielle sektors modstandsdygtighed og bidrag til bæredygtighed: Dobbelt væsentlighedsperspektiv For at tilpasse den finansielle sektor til den europæiske grønne pagt vil den selv skulle være mere modstandsdygtig over for de risici, der er forbundet med klimaændringer og miljøforringelse, og også forbedre dens bidrag til bæredygtighed. Dette kræver en samlet tilgang, der består i en systematisk integration af både finansielt væsentlige bæredygtighedsrelaterede risici (outside-in) og bæredygtighedsrelaterede virkninger (inside out) i de finansielle beslutningsprocesser. Det er afgørende, at begge aspekter af væsentlighedskonceptet er behørigt integreret, for at den finansielle sektor kan bidrage proaktivt og fuldt ud til den europæiske grønne pagts succes. Styrkelse af den økonomiske og finansielle modstandsdygtighed over for bæredygtighedsrelaterede risici Der findes allerede væsentlige bæredygtighedsrisici, og disse vil have en negativ indvirkning på den finansielle stabilitet og finansieringen af realøkonomien. Klimaforandringernes fysiske konsekvenser og tabet af biodiversitet skaber risici, der kan være systemiske og muligvis ikke synlige på det individuelle aktivniveau. Der kan også opstå risici som følge af en ukontrolleret og pludselig reaktion på omstillingen. Det er derfor afgørende at forstå arten og omfanget af disse eksponeringer, og hvordan de interagerer og udvikler sig over tid. Der er behov for supplerende foranstaltninger, der skal sikre en konsekvent integration af bæredygtighedsfaktorer i risikovurderingen og -styringen i den finansielle sektor. Afspejling af bæredygtighedsrelaterede risici i standarder for regnskabsaflæggelse og regnskabsføring Kommissionen bakker kraftigt op om det internationale arbejde med at integrere bæredygtighedshensyn i regnskabsaflæggelse og regnskabsføring og vil søge det højeste ambitionsniveau. Kommissionen vil samarbejde med Den Europæiske Rådgivende Regnskabsgruppe (EFRAG), Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) og International Accounting Standards Board (IASB) for at vurdere, om de internationale regnskabsstandarder (IFRS) på passende vis integrerer bæredygtighedsrelaterede risici. Da standarder og praksisser for regnskabsaflæggelse er afgørende for værdien af investeringer, er de et centralt element i forbindelse med indarbejdelsen af bæredygtighedsrelaterede risici i beslutningstagningen på de finansielle markeder. Det bør navnlig vurderes, hvordan relevante klima- og miljørisici kan indregnes og indberettes i regnskaberne på passende og rettidig vis. For at tilskynde til udvikling af standarder for vurdering af naturkapital i EU og globalt intensiverer Kommissionen ligeledes sit samarbejde med industrien om bogføring af biodiversitet og naturkapital. Forbedring af gennemsigtigheden af kreditvurderinger og vurderingsforventninger Kreditvurderingsbureauer spiller en vigtig rolle i det finansielle system ved at vurdere kreditrisikoen for finansielle og ikke-finansielle udstedere. Interessenterne giver fortsat udtryk for bekymring over den manglende gennemsigtighed med hensyn til, hvordan kreditvurderingsbureauer indregner bæredygtighedsfaktorer i deres metoder, dette set i lyset af den udbredte anvendelse af kreditvurderinger. Med forbehold af ESMA's yderligere vurdering af effektiviteten af de eksisterende foranstaltninger vil Kommissionen tage skridt til at forbedre gennemsigtigheden og sikre, at relevante ESG-faktorer medtages i kreditvurderinger og kreditforventninger, samtidig med at der sikres metodologisk gennemsigtighed. Bankers og forsikringsselskabers fastlæggelse og styring af bæredygtighedsrelaterede risici Bankers og forsikringsselskabers evne til at fastlægge og styre bæredygtighedsrisici og absorbere finansielle tab som følge heraf er afgørende for den finansielle stabilitet og realøkonomiens modstandsdygtighed i omstillingsperioden. Selv om enheder og tilsynsmyndigheder i den finansielle sektor gør en indsats for at tage højde for klima- og miljøfaktorer i risikostyringssystemer og tilsynsmæssige kapitalkrav, er fremskridtene fortsat utilstrækkelige. -Kommissionen vil foreslå ændringer af tilsynsrammen for banker for at sikre, at ESG-faktorer konsekvent medtages i risikostyringssystemerne og tilsynet. For at opnå dette vil der blive fastsat klare krav til bestemmelse, måling, styring og overvågning af bæredygtighedsrelaterede risici i risikostyringsrammerne, herunder stresstest af klimaforandringer for banker. For at supplere dette og som led i den årlige tilsynsvurdering vil tilsynsmyndighedernes rolle i vurderingen af sådanne risici blive præciseret og styrket. Endelig vil Kommissionen foreslå Den Europæiske Banktilsynsmyndighed at fremrykke sin løbende vurdering af den tilsynsmæssige behandling af eksponeringer i forbindelse med aktiver eller aktiviteter, der i væsentlig grad er forbundet med miljømæssige og/eller sociale mål med to år, til 2023. -Kommissionen vil konsekvent integrere bæredygtighedsrelaterede risici i risikostyringssystemerne og tilsynet med forsikringsselskaberne. Der vil blive stillet forslag om ændringer af Solvens II-direktivet , herunder analyse af klimaforandringsscenarier foretaget af forsikringsselskaberne. EIOPA vil i lighed med den tilgang, der anvendes i banksektoren, vurdere risikoforskellene mellem miljømæssigt og/eller socialt bæredygtige eksponeringer og andre eksponeringer inden for forsikring. Styring af bæredygtighedsrelaterede risici på systemniveau For at gøre det finansielle system mere modstandsdygtigt over for chok er det nødvendigt at identificere, måle og styre risici på systemniveau. Kommissionen vil styrke sit samarbejde med de europæiske tilsynsmyndigheder og Den Europæiske Centralbank (ECB) med henblik på at indkredse, overvåge og afbøde alle systemiske bæredygtighedsrisici, der påvirker den finansielle stabilitet på lang sigt. For at opnå dette vil arbejdet blive intensiveret med henblik på at udvikle sammenhængende og relevante metoder og scenarier til kvantificering af bæredygtighedsrisici og stresstest af det finansielle systems modstandsdygtighed, der omfatter relevante finansielle sektorer. Kommissionen vil tillade en målrettet stresstest af det finansielle system på Fit-for-55-pakken. De finansielle institutioner eksponeres i stigende grad for en stadig hurtigere forringelse af økosystemer og tab af biodiversitet, udtømning af naturressourcer og forureningsniveauerne i vores vand, luft og jord. For at fremme bestræbelserne på at måle de finansielle risici som følge af et betydeligt tab af biodiversitet og forringelse af økosystemet vil Kommissionen udarbejde en rapport om måling og forekomst af sådanne risici i EU. Kommissionens rapport vil også se på tilgange og metoder til at måle disse risici og skitsere de næste skridt på dette område.

Endelig kræver håndtering og styring af systemiske risici passende redskaber for de makroprudentielle myndigheder. Med støtte fra de europæiske tilsynsmyndigheder (ESA'er), Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) og ECB vil Kommissionen overveje, om makroprudentielle værktøjer er i stand til at imødegå klimaændringsrelaterede risici for den finansielle stabilitet som led i en kommende revision af den makroprudentielle ramme for banker. På mellemlang sigt vil der blive arbejdet videre med at udvide anvendelsesområdet til andre sektorer end banksektoren og til at omfatte miljørisici på grundlag af rådgivning fra de europæiske tilsynsmyndigheder, ESRB og ECB. Foranstaltning 3: For at øge den økonomiske og finansielle modstandsdygtighed over for bæredygtighedsrelaterede risici vil Kommissionen: a)samarbejde med EFRAG, ESMA og IASB om, hvordan regnskabsstandarder bedst kan tage højde for relevante bæredygtighedsrelaterede risici b)træffe foranstaltninger til at sikre, at relevante miljømæssige, sociale og ledelsesmæssige risici systematisk registreres i kreditvurderinger og vurderingsforventninger på en gennemsigtig måde under hensyntagen til ESMA's yderligere vurdering (2023) c)foreslå ændringer i kapitalkravsforordningen og kapitalkravsdirektivet for at sikre en konsekvent integration af bæredygtighedsrelaterede risici i bankernes risikostyringssystemer, herunder bankernes stresstest for tilpasning til klimaændringer (2021) d)foreslå ændringer i Solvens II-direktivet for konsekvent at integrere bæredygtighedsrelaterede risici i forsikringsselskabernes risikostyring, herunder forsikringsselskabers analyser af scenarier for klimaændringer (2021) og e)styrke den langsigtede finansielle stabilitet gennem tættere samarbejde om risikovurdering af den finansielle stabilitet, regelmæssige stresstest, en vurdering af makroprudentielle værktøjer og en undersøgelse af risici som følge af miljøforringelse og tab af biodiversitet. Fremskyndelse af den finansielle sektors bidrag til omstillingsindsatsen Ud over de finansielle institutioners håndtering af bæredygtighedsrisici afhænger den europæiske grønne pagts succes af alle økonomiske interessenters bidrag og af deres motivation til at nå vores mål. Med henblik herpå skal de finansielle institutioner omsætte EU's bæredygtighedsmål til deres langsigtede finansieringsstrategier og beslutningsprocesser. Dette omfatter bedre måling, overvågning og regelmæssig offentliggørelse af fremskridt. Forbedring af videnskabsbaserede mål, offentliggørelse og overvågning af den finansielle sektors forpligtelser Finansielle institutioner bør offentliggøre deres egne planer for omstilling til bæredygtighed og dekarbonisering, herunder mellemliggende og langsigtede mål, og hvordan de planlægger at reducere deres miljøaftryk. Større gennemsigtighed med hensyn til mål, indikatorer, definitioner og metoder vil være afgørende for, at foranstaltningernes effektivitet kan overvåges over tid. CSRD-forslaget vil kræve, at store EU-virksomheder og børsnoterede selskaber, herunder banker, forsikringsselskaber og investorer, offentliggør bæredygtighedsmål og fremskridt med hensyn til at nå dem. Med udgangspunkt i den reguleringsmæssige tekniske standard i henhold til SFDR vil Kommissionen desuden styrke de finansielle markedsdeltageres offentliggørelse af dekarboniseringsforanstaltninger og deres effektivitet for alle investeringsprodukter. I den henseende er også frivillige tilsagn fra finansielle institutioner på globalt plan om at vedtage strategiske videnskabsbaserede klima- og bæredygtighedsmål prisværdige som et første skridt. Kommissionen vil, indtil der kommer et eventuelt yderligere politisk udspil på dette område, undersøge, i hvilket omfang flere retningslinjer kan sikre, at sådanne frivillige tilsagn er troværdige, og vil overvåge udviklingen over tid i hele EU. På nuværende tidspunkt kan finansielle institutioner anvende EU-taksonomien og andre bæredygtige finansielle værktøjer til at komme videre mod at nå deres planer på enheds- og porteføljeniveau. Præcisering af investorernes tillidsforpligtelser og forvaltningsregler for at afspejle den finansielle sektors bidrag til målene i den grønne pagt Tilpasning af de finansielle strømme til målene i den europæiske grønne pagt kræver yderligere overvejelser om bæredygtighedsvirkninger i investorernes strategier og investeringsbeslutningsprocesser. Den 21. april 2021 offentliggjorde Kommissionen seks ændringsforslag til delegerede retsakter, der kræver, at finansielle virksomheder, såsom rådgivere, kapitalforvaltere og forsikringsselskaber, inkluderer finansielt væsentlige bæredygtighedsrisici i deres procedurer og tager hensyn til deres kunders bæredygtighedspræferencer. Dette skal følges op af yderligere foranstaltninger for de 125 000 pensionsfonde i EU, der forvalter kollektive ordninger på vegne af omkring 75 millioner europæere. For at øge deres bidrag til målene i den grønne pagt er det afgørende, at investorers og pensionsfondes tillidsforpligtelser over for medlemmer og pensionsmodtagere også afspejler de præcise ESG-risici ved investeringer som led i investeringsbeslutningsprocesserne. -Kommissionen vil anmode EIOPA om at vurdere det potentielle behov for at udvide begrebet "medlemmernes og pensionsmodtagernes langsigtede interesser" og indføre en forpligtelse til at overveje eventuelle bæredygtighedsvirkninger i pensionsinvesteringsrammen. Målet vil være at sikre, at rammen bedre afspejler medlemmernes og pensionsmodtagernes bæredygtighedspræferencer og bredere samfundsmæssige og miljømæssige mål. Kommissionen vil i samarbejde med de europæiske tilsynsmyndigheder overveje og vurdere yderligere foranstaltninger, der gør det muligt for alle relevante deltagere og rådgivere på det finansielle marked at overveje positive og negative bæredygtighedsvirkninger af deres investeringsbeslutninger og af de produkter, de rådgiver om på et systematisk grundlag. -Kommissionen vil gennemgå de relevante rammer for investorforvaltning og engagementsaktiviteter. Kommissionen vil navnlig undersøge, hvordan direktivet om aktionærrettigheder (SRD II) bedre kan afspejle EU's bæredygtighedsmål og bringes i overensstemmelse med den globale bedste praksis for forvaltningsretningslinjer. Forbedring af tilgængeligheden, integriteten og gennemsigtigheden af ESG-markedsundersøgelser og vurderinger Finansielle institutioner skal for at kunne gennemføre deres omstillingsbestræbelser have brug for en bred vifte af oplysninger for at kunne identificere bæredygtighedsrelaterede risici, muligheder og virkninger af de virksomheder og kunder, de investerer i. Med henblik herpå vil CSRD-forslaget kræve, at store børsnoterede virksomheder i EU offentliggør meningsfulde, sammenlignelige og fremadrettede bæredygtighedsdata i hele den finansielle værdikæde . Desuden vil det kommende forslag om et europæisk fælles adgangspunkt skabe en EU-dækkende mekanisme, der tilbyder let tilgængelige, sammenlignelige og digitalt anvendelige databaser om virksomhedernes offentlige rapporteringskrav, herunder oplysninger om bæredygtighed. Med forbehold af en offentlig høring og en konsekvensanalyse vil Kommissionen træffe foranstaltninger til at forbedre ESG-vurderingernes pålidelighed, sammenlignelighed og gennemsigtighed. ESG-kreditvurderinger har en stadig vigtigere indflydelse på kapitalmarkedernes funktion og på investorernes tillid til bæredygtige produkter. En sådan foranstaltning vil bygge på Kommissionens undersøgelse, der blev offentliggjort i januar 2021, og som blotlagde en manglende gennemsigtighed i ESG-kreditvurderingsudbydernes aktiviteter, den lave grad af sammenlignelighed mellem ESG-vurderinger og potentielle interessekonflikter. Den stigende efterspørgsel efter bæredygtige investeringer sætter også fokus på behovet for upartisk og pålidelig ESG-forskning baseret på gennemsigtige og sammenlignelige metoder. Foranstaltning 4: For at øge den finansielle sektors bidrag til bæredygtighed vil Kommissionen:

a)forbedre de finansielle institutioners offentliggørelse af bæredygtighedsmål og omstillingsplanlægning, undersøge i hvilket omfang mere vejledning kan sikre, at frivillige tilsagn er troværdige, og overvåge udviklingen b)anmode EIOPA om at vurdere behovet for at revidere pensionsfondes og investorers tillidsforpligtelser, så de afspejler bæredygtighedsvirkninger som led i investeringsbeslutningsprocessen, herunder forvaltningsaktiviteter og engagementsaktiviteter senest i 2022 og c)træffe foranstaltninger til at forbedre pålideligheden og sammenligneligheden af ESG-vurderinger og yderligere vurdere visse aspekter af ESG-forskning for at afgøre, om det er nødvendigt at gribe ind. Håndtering af grønvaskning EU har taget vigtige skridt til at tackle grønvaskning på det finansielle marked. Forsøg på grønvaskning kan skabe omdømmemæssige risici for de involverede aktører og udløse tab af tillid til bæredygtige finansieringsprodukter og det finansielle system. For at forhindre grønvaskning har EU indført oplysningskrav for virksomheder og investorer og skabt værktøjer, der skal øge gennemsigtigheden og hjælpe slutinvestorerne med at identificere troværdige investeringsmuligheders . Effektiviteten af bæredygtige finanspolitikker afhænger imidlertid også af et tilstrækkeligt håndhævelsesniveau i EU. Tilsynsmyndighederne spiller en central rolle med hensyn til at overvåge overholdelsen af forordningen om bæredygtig finansiering og gøre fuld brug af deres retlige mandater og beføjelser for at sikre, at investorer og forbrugere beskyttes mod ubegrundede bæredygtighedskrav. Med støtte fra de europæiske tilsynsmyndigheder vil Kommissionen vurdere, om tilsynsbeføjelser, -kapaciteter og -forpligtelser er egnede til formålet. Kommissionen vil på grundlag af denne vurdering og de europæiske tilsynsmyndigheders overvågning af risici for grønvaskning overveje skridt til at sikre et tilstrækkeligt og konsekvent håndhævelses- og tilsynsniveau til bekæmpelse af grønvaskning. Overvågning af en velordnet omstilling af EU's finansielle system For at nå EU's klimamål er det nødvendigt, at medlemsstaterne, de finansielle tilsynsmyndigheder og de relevante offentlige myndigheder samarbejder om at overvåge fremskridtene i omstillingen. Kommissionen vil i samarbejde med platformen for bæredygtig finansiering udvikle en robust overvågningsramme til måling af kapitalstrømme til bæredygtige investeringer. Kommissionen vil bistå medlemsstaterne med at vurdere investeringsunderskuddet og måle de fremskridt, som finanssektoren har gjort for at nå vores klima- og miljømål . De europæiske tilsynsmyndigheder kan spille en vigtig rolle med hensyn til at bidrage til en konsekvent integration af det dobbelte væsentlighedsperspektiv i hele det finansielle system. Kommissionen vil styrke samarbejdet mellem alle relevante offentlige myndigheder, herunder tilsynsmyndigheder, for at bidrage til at fastlægge mellemliggende mål for den finansielle sektor, få en bedre forståelse af, om der er gjort tilstrækkelige fremskridt, og dermed bane vejen for en mere samarbejdsbaseret politisk indsats fra alle relevante offentlige myndigheders side. Endelig vil Kommissionen oprette et forum for forskning i bæredygtig finansiering, der skal styrke videnskabens rolle og tilskynde til videndeling om bæredygtig finansiering mellem den akademiske verden og industrien. Dette forum vil få til opgave at øge bevidstheden om anvendelsen af forskning i bæredygtig finansiering og fremme udveksling af viden mellem forskere og finansverdenen. Foranstaltning 5: For at overvåge en velordnet omstilling og sikre integriteten af EU's finansielle system vil Kommissionen: a)overvåge risici for grønvaskning og vurdere og gennemgå den nuværende værktøjskasse til overvågning og håndhævelse, som de kompetente myndigheder råder over, for at sikre, at tilsynsbeføjelser, -kapaciteter og -forpligtelser er egnede til formålet med støtte fra de europæiske tilsynsmyndigheder b)udvikle en robust overvågningsramme til måling af kapitalstrømme og bistå medlemsstaterne med senest i 2023 at vurdere investeringsunderskuddet og måle de fremskridt, der gøres i deres finansielle sektor c)styrke samarbejdet mellem alle relevante offentlige myndigheder, herunder medlemsstaterne, ECB, ESRB, de europæiske tilsynsmyndigheder og Det Europæiske Miljøagentur, for at arbejde hen imod en fælles strategi for overvågning af en velordnet omstilling og sikre, at perspektivet om dobbelt væsentlighed konsekvent integreres i hele EU's finansielle system (senest i 2022) og d)oprette et forum for forskning i bæredygtig finansiering, der skal fremme videnudveksling mellem forskere og finansverdenen. IV.Fremme af globale ambitioner Globale udfordringer kræver en global indsats. De forskellige jurisdiktioner har imidlertid forskellige udgangspunkter, ambitionsniveauer og målsætninger. Internationale fora og netværk koordinerer i stigende grad bæredygtige finansieringsinitiativer for fuldt ud at udnytte det globale potentiale i bæredygtig finansiering . EU har med udgangspunkt i sine egne resultater positioneret sig som førende på verdensplan inden for bæredygtig finansiering og bidrager aktivt til den globale indsats. Dette lederskab kan tjene som inspirationskilde for andre lande og områder i hele verden og skabe forretningsmuligheder for EU's finansielle sektor globalt. Aktører i EU er de største udstedere af grønne obligationer og er blevet betragtet som vigtige bæredygtige investorer. Dynamiske grønne markeder bidrager til at styrke euroens internationale rolle og gør EU til det vigtigste globale knudepunkt for bæredygtig finansiering. Kommissionen mener, at der er behov for en ambitiøs og robust international bæredygtig finansieringsarkitektur, der omfatter begrebet dobbelt væsentlighed og støtter EU's partnerlande. Denne arkitektur skal omfatte solid international styring, et solidt regelsæt og en overvågningsramme. Som et første skridt foreslår Kommissionen, at Rådet for Finansiel Stabilitet (FSB) udvider sit mandat til at omfatte det finansielle systems bidrag til globale klima- og miljømål. Kommissionen opfordrer alle internationale partnere til at udbygge samarbejdet om bæredygtig finansiering bilateralt og multilateralt, navnlig for at fremme konvergens mellem metoder og udstyre den private sektor med brugbare værktøjer og parametre, såsom taksonomier. Som led i G20-gruppens køreplan for bæredygtig finansiering understreger Kommissionen navnlig betydningen af at arbejde hen imod en tilpasning af de finansielle strømme til bæredygtighedsmålene. Fremme af en ambitiøs konsensus i internationale fora