Sammendrag Strukturreformen af det cypriotiske retssystem fortsætter, men er blevet forsinket. Et lovforslag om opsplitning af den nuværende øverste domstol i en øverste forfatningsdomstol og en domstol i første instans og om udnævnelsesprocedurerne for dommere og formænd ved disse to nye domstole er under behandling i parlamentet. Disse udnævnelser skal foretages af Republikken Cyperns præsident efter ikkebindende høring af et rådgivende domstolsråd. Det er vigtigt, at denne reform sikrer domstolenes uafhængighed i overensstemmelse med EU-retten og under hensyntagen til Europarådets anbefalinger. Også oprettelsen af en appeldomstol drøftes i parlamentet. Oprettelsen af specialretter og omstruktureringen af domstolene er i gang. Den nye civile retsplejelov er blevet godkendt og har til formål at fremskynde behandlingen af retssager. Styrkelsen af lovkontorets kapacitet fortsætter, herunder adskillelsen af funktioner og ansættelsesprocedurer. Yderligere reformer skal løse store udfordringer med hensyn til retssystemets effektivitet og kvalitet, navnlig hvad angår digitalisering. Retssager på det civil-, handels- og forvaltningsretlige område er fortsat meget langvarige. Cypern forbedrer løbende sine lovgivningsmæssige rammer for bekæmpelse af korruption, om end enkelte vigtige reformer endnu ikke er blevet gennemført, f.eks. oprettelse af et agentur til bekæmpelse af korruption, beskyttelse af whistleblowere, regulering af lobbyvirksomhed og indberetning af aktiver for folkevalgte. Kontoret for gennemsigtighed og forebyggelse af korruption har fået til opgave at føre tilsyn med gennemførelsen af den nye plan for bekæmpelse af korruption for 2021-2026. Efterforskningen af korruptionssager fortsatte, idet manipulation af idrætskonkurrencer fremstår som et særligt risikoområde, selv om antallet af pådømte korruptionssager stadig er lavt. Rigsadvokatens kontor har fået nye ressourcer, og en ændring af straffeloven har skærpet sanktionerne for embedsmisbrug og givet mulighed for anvendelse af særlige efterforskningsteknikker i forbindelse med sådanne lovovertrædelser. Regeringen har iværksat en undersøgelse af ordningerne med statsborgerskab gennem investeringer som reaktion på anklager om korruption, som involverer udlændinge og højtstående embedsmænd. En ny adfærdskodeks med fokus på bekæmpelse af korruption skal forbedre integriteten i politiet. Under covid-19-pandemien blev økonomiske støtteforanstaltninger ledsaget af tiltag, hvis formål var at mindske risikoen for svig og korruption. Ytringsfriheden og retten til adgang til oplysninger er juridisk og formelt beskyttet i forfatningen. Sekundær lovgivning beskytter udtrykkeligt journalisters kilder og fremmer mediepluralisme inden for radio- og tv-sektoren. Siden december 2020 har sekundær lovgivning opstillet rammer og betingelser for offentlighedens adgang til oplysninger og ligget til grund for etableringen af informationskommissariatet. Lovforslag, som forventes vedtaget i andet halvår af 2021, er indrettet til at styrke den cypriotiske radio- og tv-myndigheds uafhængighed samt at skærpe garantierne for talefrihed og gennemsigtighed med hensyn til ejerskab. Systemet med demokratisk kontrol og balance indebærer en høringsproces som led i et projekt om bedre regulering. Høringsprocessen om lovforslag er imidlertid begrænset til drøftelser i repræsentanternes hus, og offentlighedens adgang til disse lovforslag giver anledning til bekymring. Den undtagelsestilstand, der er fastsat i forfatningen, er ikke blevet erklæret under pandemien, men borgere og virksomheder er blevet pålagt restriktioner i henhold til karantæneloven, som giver ministerrådet bemyndigelse til at udstede dekreter vedrørende covid-19-pandemien. Som nævnt i rapporten om retsstatssituationen 2020 oplever nogle civilsamfundsorganisationer fortsat visse udfordringer med hensyn til registreringsrammen, selv om der er noteret forbedringer i ny lovgivning, som gør det lettere for NGO'er at blive registreret.

I.Retssystemet

Retssystemet består af seks kredsdomstole, seks domstole i første instans i straffesager, forvaltningsdomstolen, forvaltningsdomstolen for international beskyttelse og den øverste domstol. En forfatningsdomstol er under oprettelse. Derudover findes der domstole i familieretlige sager, domstole i lejeretlige sager, arbejdsretter og en militærdomstol. Der arbejder 113 dommere ved domstolene i første instans og 13 dommere ved den øverste domstol. Dommerne ved den øverste domstol udnævnes af republikkens præsident blandt dommerne inden for retsvæsenet og efter indstilling fra den øverste domstol, som præsidenten dog ikke er forpligtet til at følge. Det er imidlertid fast praksis, at republikkens præsident følger indstillingerne fra den øverste domstol, som hver gang efter anciennitet indstiller den ældste dommer til den ledige stilling. Samme praksis gælder for udnævnelse af formanden for den øverste domstol, hvor republikkens præsident altid følger indstillingen om udnævnelse af den øverste domstols ældste dommer. Dommerne i første instans udnævnes, overflyttes og forfremmes af det øverste domstolsråd, som består af alle medlemmer af den øverste domstol (formanden og 12 dommere). Anklagemyndigheden er uafhængig og organiseret under republikkens rigsadvokat. Rigsadvokaten leder republikkens lovkontor, der er en uafhængig tjeneste, som bistår rigsadvokaten, og som ikke henhører under noget ministerium. Rigsadvokaten har beføjelser til efter eget skøn og i den almene interesse at iværksætte, gennemføre, overtage og videreføre eller afbryde enhver straffesag mod enhver person (juridisk eller fysisk) i republikken. Rigsadvokaten er ligeledes republikkens, præsidentens, ministerrådets og de enkelte ministres juridiske rådgiver. Han udøver alle øvrige funktioner og opgaver, som er overdraget ham ved forfatningen eller almindelig lov. Cypern deltager i Den Europæiske Anklagemyndighed. Det uafhængige nationale advokatsamfund har reguleringsmæssig og disciplinær kompetence over for sine medlemmer.

Uafhængighed

Opfattelsen af retsvæsenets uafhængighed er middel. 48 % af borgerne opfatter retsvæsenets uafhængighed som "rimelig god" eller "meget god", idet denne procentdel i 2021 er faldet med 7 procentpoint i forhold til 2020. Det tilsvarende tal blandt virksomhederne er 45 % og er faldet med 3 procentpoint i forhold til 2020. Opfattelsen af retsvæsenets uafhængighed har været middel siden 2016.

Opsplitningen af den nuværende øverste domstol i en øverste forfatningsdomstol og en domstol i første instans er under behandling i parlamentet. Lovforslaget blev forelagt parlamentet ved udgangen af 2020, og der blev nedsat et ad hoc-udvalg, som skal færdiggøre teksten. Ifølge dette forslag, som det ser ud for øjeblikket, kan alene republikkens præsident udnævne dommere og formænd til disse domstole. Der skal ifølge forslaget oprettes et rådgivende domstolsråd, der er forskelligt fra det øverste domstolsråd, og som har til opgave at opstille en liste over de bedst egnede ansøgere, som dog ikke er bindende for præsidenten. Det er vigtigt, at denne reform sikrer domstolenes uafhængighed i overensstemmelse med EU-retten og under hensyntagen til Europarådets anbefalinger. Høring af Venedigkommissionen om lovforslaget ville skabe ro om den foreslåede reform i denne henseende. Der er endvidere fremsat lovforslag om oprettelse af en appeldomstol, hvortil dommerne og formanden udnævnes af det øverste domstolsråd. Efter parlamentets opløsning den 14. april 2021 med henblik på parlamentsvalget den 30. maj vil de endnu ikke vedtagne forslag blive drøftet af det nyvalgte parlament.

Der gennemføres i øjeblikket en reform af det øverste domstolsråd med henblik på at gøre det mere repræsentativt for retssystemets komponenter. Et lovforslag udarbejdet i 2020 vedrørte en udvidelse af det øverste domstolsråd, hvor det var sammensat af medlemmerne af den øverste domstol, formanden og dommerne ved domstolen i første instans, formanden for appeldomstolen, den ældste formand for kredsdomstolene, formanden for dommerforeningen, rigsadvokaten og formanden for det cypriotiske advokatsamfund. Retsvæsenet foretrak et revideret øverste domstolsråd, som alene består af medlemmer af retsvæsenet. Dette lovforslag har været under behandling siden udgangen af 2020 og blev ikke vedtaget, inden parlamentet blev opløst tidligere på foråret. Det er vigtigt, at denne reform tager hensyn til Europarådets anbefalinger.

Handlingsplanen for styrkelse af republikkens lovkontor er ved at blive gennemført, og det overvejes at indføre en lov om lovkontorets budgetmæssige uafhængighed. Reformen omfatter bl.a. omstrukturering og etablering af særskilte, selvstændige direktorater i lovkontoret for at sikre en mere effektiv adskillelse af rigsadvokatens to hovedfunktioner, oprettelse af nye stillinger, rationalisering af procedurer, adskillelse af funktioner og ansættelsesprocedurer. Et lovforslag vedrørende lovkontorets budgetmæssige uafhængighed drøftes fortsat mellem rigsadvokaten og finansministeriet. For at foregribe den planlagte reform blev der i slutningen af 2020 ansat et større antal nye advokater i republikkens lovkontor, og flere af dem behandler straffesager, herunder korruptionssager.

Kvalitet

Der iværksættes foranstaltninger for at forbedre digitaliseringen af retssystemet, men der er alvorlige problemer på dette område. Offentligheden har adgang til meget begrænsede onlineoplysninger om retssystemet. Desuden findes der meget få digitale løsninger til at indlede og følge retssager i civil-, handels- og forvaltningsretlige sager. Indførelse af et elektronisk domstolsforvaltningssystem er et af de vigtigste mål med de igangværende reformer. Gennemførelsen heraf og de relevante offentlige indkøbsprocedurer er imidlertid blevet udsat siden 2017. I mellemtiden er der blevet udviklet et elektronisk miniregister til anlæggelse af sager, som blev operationelt i 2020, i alle civile registre og ved den øverste domstol for at muliggøre en mere effektiv behandling af ansøgninger, indtil e-justice-systemet er blevet gennemført fuldt ud. Registrets gennemførelse blev fremskyndet af covid-19-pandemien.

Informative websteder for offentligheden om retspraksis og lovgivning er blevet udviklet yderligere. Et websted forvaltet af det cypriotiske advokatsamfund giver offentligheden fri, gratis adgang til en række datasæt, f.eks. retspraksis- og lovgivningsdatabaser. Det giver adgang til databasen over cypriotisk retspraksis, Republikken Cyperns øverste domstols retspraksis, Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis og cypriotisk lovgivning. Den øverste domstol giver cypriotiske dommere adgang til nationale og internationale onlinedatabaser og afholder udgifterne hertil.