EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 7.12.2022 COM(2022) 762 final 2022/0411(COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om ændring af forordning (EU) 2017/1129, (EU) nr. 596/2014 og (EU) nr. 600/2014 med henblik på at gøre offentlige kapitalmarkeder i Unionen mere attraktive for virksomheder og lette adgangen til kapital for små og mellemstore virksomheder (EØS-relevant tekst)



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET •Forslagets begrundelse og formål Politisk baggrund Dette forslag er en del af lovpakken om børsnotering af SMV'er, som er en række foranstaltninger, der skal gøre offentlige markeder mere attraktive for EU-virksomheder og lette adgangen til kapital for små og mellemstore virksomheder (SMV'er). Det er i overensstemmelse med kapitalmarkedsunionens centrale mål om at forbedre adgangen til markedsbaserede finansieringskilder for EU-virksomheder, herunder mindre virksomheder, i alle faser af deres udvikling. Børsnoterede virksomheder, herunder nyligt børsnoterede virksomheder, overhaler ofte privatejede virksomheder med hensyn til årlig vækst i indtægter og jobskabelse. Ved at lade sig notere sig på offentlige markeder kan virksomheder diversificere deres investorgrundlag, mindske deres afhængighed af bankfinansiering, få lettere og billigere adgang til yderligere egenkapital og lånefinansiering (gennem sekundære tilbud), styrke deres offentlige profil og øge brand-anerkendelsen. Siden offentliggørelsen af den første handlingsplan for etablering af kapitalmarkedsunionen i 2015 er der gjort fremskridt med hensyn til at gøre det lettere og billigere for virksomheder, navnlig SMV'er, at få adgang til offentlige markeder. I januar 2018 blev der med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU (direktivet om markeder for finansielle instrumenter eller "MiFID II") indført en ny kategori af multilaterale handelsfaciliteter (MHF'er) i form af SMV-vækstmarkederne for at lette SMV'ers adgang til kapitalmarkederne. I 2019 blev der indført nye EU-regler i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2115 (forordningen om børsnotering af SMV'er) for at mindske bureaukratiet og regelbyrden for virksomheder, der noteres på SMV-vækstmarkeder, samtidig med at der opretholdes et højt niveau af investorbeskyttelse og markedsintegritet. På trods af disse fremskridt hævder interessenterne ikke desto mindre, at der er behov for yderligere lovgivningsmæssige tiltag for at strømline børsnoteringsprocessen og gøre den mere fleksibel for udstedere. I den nye handlingsplan for kapitalmarkedsunionen, der blev vedtaget i september 2020, blev det bebudet, at "for at fremme og diversificere små og innovative virksomheders adgang til finansiering vil Kommissionen søge at forenkle børsreglerne for offentlige markeder". Som opfølgning på dette og med udgangspunkt i forordningen om børsnotering af SMV'er fra 2019 nedsatte Kommissionen en teknisk ekspertgruppe for SMV'er, som har bekræftet interessenternes bekymring over, at der er behov for yderligere lovgivningsmæssige tiltag for at støtte børsnoteringen af virksomheder og navnlig SMV'er. I sin endelige rapport fra maj 2021 fremsatte den tekniske ekspertgruppe 12 henstillinger om at ændre rammerne for børsnotering både på regulerede markeder og på SMV-vækstmarkeder. Den 15. september 2021 meddelte formand Ursula von der Leyen i sin hensigtserklæring til Parlamentet og formandskabet for Rådet et lovgivningsforslag om at lette SMV'ers adgang til kapital, som er medtaget i Kommissionens arbejdsprogram for 2022. En virksomheds beslutning om at lade sig børsnotere er kompleks og påvirkes af en lang række faktorer, hvoraf mange ligger uden for tilsynsmyndighedernes rækkevidde og derfor ikke kan behandles direkte gennem et lovgivningsmæssigt indgreb. For eksempel har de karakteristika ved økosystemet, der er afgørende for omkostningerne ved noteringstjenester, og mere generelt den geopolitiske ustabilitet, brexit, covid-19 og inflationen, alle haft (og vil fortsat have) en indvirkning på beslutningen om at lade sig børsnotere, på tidspunktet for børsnoteringen og på, om virksomheden fortsat skal være børsnoteret i EU. Lovgivningsmæssige krav og de dermed forbundne omkostninger og byrder er imidlertid også en vigtig faktor for en virksomheds beslutning om at blive og forblive børsnoteret. Lovpakken om børsnotering af SMV'er udgør en målrettet række foranstaltninger, der har til formål at mindske den lovgivningsmæssige byrde, når den anses for at være for stor (dvs. hvor regulering kan sikre investorbeskyttelse/markedsintegritet på en mere omkostningseffektiv måde for interessenterne) og øge den fleksibilitet, der i henhold til selskabsretten gives til en virksomheds stifter(e) eller kontrollerende aktionær(er) med hensyn til at vælge, hvordan stemmerettighederne skal fordeles efter aktiernes optagelse til handel. De lovgivningsmæssige rammer, der gælder for børsnoteringsprocessen, er mangesidede. Virksomhederne skal overholde lovkravene før, under og efter børsintroduktionen. Dette forslag fokuserer specifikt på den regelbyrde, der opstår på to tidspunkter, nemlig i forbindelse med børsintroduktionen og i tiden efter introduktionen. Forslaget berører den lovgivningsmæssige byrde i børsintroduktionsfasen ved at indføre målrettede ændringer af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1129 (prospektforordningen), ligesom det berører regelbyrden efter børsintroduktionen ved at indføre målrettede ændringer af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 596/2014 (forordningen om markedsmisbrug eller "MAR"). Det omfatter desuden begrænsede tekniske ændringer af Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 600/2014 (forordningen om markeder for finansielle instrumenter eller "MiFIR"). Den foreslåede forordning ledsages af to andre lovgivningsforslag, nemlig ·et forslag til et direktiv om ændring af MiFID II og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/34/EF (direktivet om børsnotering), som har til formål både i) at strømline og præcisere kravene til børsnotering og ii) at øge det lave niveau med hensyn til investeringsanalyser vedrørende SMV'er ·et forslag til et nyt direktiv om strukturer med aktier med flere stemmer, der har til formål at fjerne de lovgivningsmæssige hindringer, der opstår i fasen forud for børsintroduktionen, og navnlig de ulige muligheder, som virksomheder i hele EU oplever, når de skal vælge passende ledelsesstrukturer i forbindelse med børsnotering. Begrundelse for forslaget Når virksomheder træffer beslutning om, hvorvidt de vil lade sig børsnotere eller ej, foretager de typisk en afvejning af de forventede fordele og omkostningerne. Hvis omkostningerne er for høje, eller hvis alternative finansieringskilder giver en billigere og lettere løsning, vil virksomhederne ikke søge adgang til offentlige markeder. Tilbagemeldinger fra markedet viser, at initialomkostningerne og de løbende omkostninger ved at blive en børsnoteret virksomhed er steget betydeligt i de seneste årtier, både i absolutte tal og i forhold til privat egenkapitalfinansiering, navnlig for SMV'er. De lovgivningsmæssige rammer påvirker alle faser af børsnoteringsprocessen og er medvirkende til de høje omkostninger ved at blive og forblive noteret. Virksomhederne skal overholde en række offentliggørelses- og indberetningskrav i henhold til EU-retten, navnlig prospektforordningen og forordningen om markedsmisbrug. Formålet med prospektforordningen er at styrke det indre marked for kapital ved at sikre investorbeskyttelse og markedseffektivitet og samtidig hjælpe virksomheder, herunder SMV'er, med at få adgang til forskellige former for finansiering i EU. Prospektforordningen fastsætter krav til udarbejdelse, godkendelse og distribution af det prospekt, der skal offentliggøres, når værdipapirer udbydes til offentligheden eller optages til handel på et reguleret marked. Et prospekt er et dokument med oplysninger om en virksomhed og de værdipapirer, som en sådan virksomhed udbyder til offentligheden eller ønsker at optage til handel på et reguleret marked. Disse oplysninger bør danne grundlag for, at investorerne kan beslutte, om de vil investere i værdipapirer udstedt af den pågældende virksomhed. Prospektforordningen finder under visse omstændigheder ikke anvendelse, f.eks. for værdipapirer, der ikke er kapitalandele, og som udstedes af visse statslige eller overnationale enheder, eller for udbud af værdipapirer til offentligheden med en samlet værdi i Unionen på under 1 mio. EUR over en periode på 12 måneder. Forordningen omfatter også flere fritagelser fra forpligtelsen til at offentliggøre et prospekt for udbud af værdipapirer til offentligheden eller optagelse til handel på et reguleret marked. Medlemsstaterne kan navnlig fritage udbud af værdipapirer til offentligheden på op til 8 mio. EUR over en periode på 12 måneder fra forpligtelsen til at offentliggøre prospekter, forudsat at de ikke kræver meddelelse (et "emittentpas"). For udbud på under 1 mio. EUR eller den relevante tærskel, der er fastsat på nationalt plan, kan medlemsstaterne kræve nationale oplysningsdokumenter, forudsat at de ikke udgør en uforholdsmæssig eller unødvendig byrde. Udstedere, der er villige til at udbyde værdipapirer på tværs af grænserne, skal derfor overholde den tærskel og de oplysningskrav, der er fastsat af de berørte medlemsstater, medmindre disse udstedere udarbejder et prospekt på frivillig basis for at kunne drage fordel af EU's fælles emittentpas. Inden for rammerne af handlingsplanen for kapitalmarkedsunionen er der allerede gjort fremskridt med hensyn til at gøre det lettere og billigere for virksomheder, navnlig mindre virksomheder, at udarbejde et prospekt. Prospektforordningen indførte EU-vækstprospektet — en form for standardprospekt omfattet af lempede krav — for SMV'er, der er noteret på SMV-vækstmarkeder. Det havde til formål at reducere omkostningerne ved at udarbejde et prospekt for mindre udstedere og samtidig give investorerne væsentlige oplysninger med henblik på at vurdere udbuddet og træffe en informeret investeringsbeslutning. Ved prospektforordningen blev der også indført et forenklet prospekt for virksomheder, hvis værdipapirer vedvarende og i mindst de seneste 18 måneder er optaget til handel på et reguleret marked eller et SMV-vækstmarked, og som ønsker at udstede yderligere aktier eller øge gælden (opfølgende eller sekundære udstedelser). Udstedere, hvis værdipapirer optages til handel på et SMV-vækstmarked, kan også anvende dette forenklede prospekt til efterfølgende at overføre dem til regulerede markeder. Endelig blev der ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/337 som led i genopretningspakken vedrørende kapitalmarkederne indført en ny type kortfattet prospekt ("EU-genopretningsprospektet"). EU-genopretningsprospektet er tilgængeligt for udstedere, hvis aktier allerede vedvarende har været optaget til handel på et reguleret marked eller et SMV-vækstmarked i mindst de seneste 18 måneder, og som udsteder yderligere aktier for at overvinde de negative virkninger af covid-19-krisen og begrænse overdreven gældsætning. Ordningen med EU-genopretningsprospektet udløber dog den 31. december 2022. På trods af de indførte lempelser viser feedback fra interessenter, at kravet om at udarbejde et prospekt fortsat er for byrdefuldt. Dette gælder både i de tilfælde, hvor virksomheder søger adgang til offentlige markeder for første gang (børsintroduktion), og hvor de får adgang til offentlige markeder med henblik på opfølgning af værdipapirer, der er kapitalandele, eller værdipapirer, som ikke er kapitalandele.

De nuværende regler er navnlig med til at medføre alt for lange prospekter. I nogle tilfælde kræver prospektforordningen f.eks. oplysninger, der måske ikke er nødvendige for, at investorer kan træffe en informeret investeringsbeslutning (dvs. ikke er begrundet ud fra et investorbeskyttelsessynspunkt). Feedback på den offentlige høring (som blev gentaget på interessentmøderne) bekræftede det synspunkt, at hverken standardprospektet eller EU-vækstprospektet skaber en passende balance mellem effektiv investorbeskyttelse og en forholdsmæssig administrativ byrde for udstederne, navnlig SMV'er. I andre tilfælde kræves der et prospekt, selv om mange oplysninger allerede er offentligt tilgængelige (navnlig i tilfælde af opfølgende udstedelser). Uforholdsmæssig lange prospekter kan også afholde nogle, navnlig mindre, investorer fra at læse dem og føre til højere investeringsomkostninger for større investorer. Desuden medfører de, at det tager den kompetente nationale myndighed længere tid at kontrollere og godkende prospekterne. De nuværende regler er også medvirkende til, at der findes meget forskellige prospekter i EU. Data, som Oxera og Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) har indberettet, viser en stor forskel mellem medlemsstaterne med hensyn til prospekternes længde, hvilket er et tegn på manglende ensartethed i prospekterne i EU. Denne forskel skyldes også, at de gældende regler ikke i tilstrækkelig grad fastlægger rammerne for de kompetente nationale myndigheders tilsynskontrol. I tilbagemeldinger fra interessenter er det blevet fremhævet, at EU's lovgivningsmæssige rammer også pålægger allerede noterede udstedere alt for byrdefulde krav, navnlig i henhold til forordningen om markedsmisbrug. Siden denne forordning trådte i kraft den 1. juli 2016, er den blevet udvidet til at omfatte MHF'er, herunder SMV-vækstmarkeder. Forordningen om markedsmisbrug har til formål at øge markedsintegriteten og investorernes tillid. Den forbyder: i) deltagelse i eller forsøg på deltagelse i insiderhandel, ii) anbefaling af, at en anden person deltager i insiderhandel, eller tilskyndelse til, at en anden person deltager i insiderhandel, iii) ulovlig videregivelse af intern viden eller iv) deltagelse i eller forsøg på at deltage i markedsmanipulation. Udstedere er også underlagt flere forpligtelser med hensyn til offentliggørelse og registrering i henhold til forordningen om markedsmisbrug. Navnlig er udstedere underlagt en generel forpligtelse til at offentliggøre al intern viden så hurtigt som muligt. Tilbagemeldinger fra interessenter viser, at visse aspekter af markedsmisbrugsforordningens oplysningsordning pålægger udstederne en uforholdsmæssig stor byrde. Interessenterne opfatter navnlig forpligtelsen til hurtigst muligt at offentliggøre al intern viden som byrdefuld. Dette skyldes det brede begreb intern viden (som giver anledning til vanskeligheder for udstedere, når de afgrænser, hvad der er, og hvad der ikke er intern viden), samt det forhold, at det samme begreb gælder både med hensyn til forbuddet mod insiderhandel og med hensyn til offentliggørelse. Det brede begreb intern viden giver mulighed for et bredt og meget tidligt forbud mod insiderhandel, men det indebærer også, at udstedere skal offentliggøre oplysninger på et meget tidligt tidspunkt, når oplysninger om omstændigheder eller begivenheder endnu ikke har nået en høj grad af sikkerhed. Begrebet intern viden omfatter ikke kun begivenheder, der allerede er indtruffet, men også begivenheder, der "med rimelighed kan forventes at indtræde" (dvs. hvor der er en realistisk udsigt til, at de indtræffer), og i forbindelse med langvarige processer (f.eks. en fusion) de mellemliggende skridt, der er forbundet med at frembringe en fremtidig begivenhed. Som følge heraf pådrager udstederne sig høje overholdelsesomkostninger for at forstå, hvilke trin i en langvarig proces der kan udgøre intern viden, og hvornår en bestemt viden er moden nok til at blive offentliggjort. Samtidig er de offentliggjorte oplysningers effekt med hensyn til at mindske informationsasymmetrien mellem udstedere og investorer begrænset, hvis oplysningerne er for foreløbige, ufuldstændige og stadig potentielt kan ændres grundlæggende. For tidlig offentliggørelse af oplysninger kan vildlede investorerne og udløse handlinger fra deres side, som senere kan vise sig at være suboptimale (f.eks. afhændelse af en aktie for tidligt eller sent), hvorved investorernes offeromkostninger øges. Desuden mangler udstederne juridisk klarhed med hensyn til de betingelser, der skal være opfyldt for at udsætte offentliggørelsen, når øjeblikkelig offentliggørelse sandsynligvis vil skade udstedernes legitime interesser (f.eks. ved at bringe en vellykket afslutning af igangværende forhandlinger i fare). Nogle få yderligere indberetnings- og oplysningskrav i henhold til forordningen om markedsmisbrug lægger en uforholdsmæssig stor byrde på udstederne, f.eks. bestemmelserne om ledende medarbejderes transaktioner, insiderlister og markedssondering. De nuværende markedsmisbrugsregler skaber også en uforholdsmæssig sanktionsordning for overtrædelser vedrørende offentliggørelse, navnlig for SMV'er, som potentielt kan pålægges sanktioner på samme niveau som store virksomheder. Formål med forslaget Det overordnede mål med dette initiativ er at indføre tekniske tilpasninger af EU's regelsæt for at reducere regulerings- og overholdelsesomkostningerne for virksomheder, der ønsker at blive børsnoteret eller allerede er noteret, med henblik på at strømline børsnoteringsprocessen og øge den juridiske klarhed, samtidig med at der sikres et passende niveau af investorbeskyttelse og markedsintegritet. Dette forventes til gengæld at bidrage til at diversificere finansieringskilderne for virksomheder i EU og øge investeringerne, den økonomiske vækst, jobskabelsen og innovationen i EU. De foreslåede målrettede ændringer af prospektforordningen har navnlig til formål at gøre det lettere og billigere for udstedere at udarbejde et prospekt, samtidig med at investorerne får mulighed for at træffe den rigtige investeringsbeslutning, idet de får forståelige og præcise oplysninger, som det er nemt at analysere. De har også til formål at foretage en betydelig forenkling eller sågar indføre fritagelser fra prospektkravene i tilfælde, hvor udstederen allerede er kendt af investorerne, og mange oplysninger allerede er offentligt tilgængelige (opfølgende udstedelser). Disse ændringer ledsages af en række andre ændringer, der har til formål at strømline de kompetente nationale myndigheders kontrol- og godkendelsesprocesser og fremme konvergensen mellem disse (f.eks. ved at indskrænke myndighedernes mulighed for at anmode udstedere om at medtage supplerende oplysninger i prospektet). I tilfælde af udbud af værdipapirer til offentligheden eller optagelse til handel på et reguleret marked strømliner og standardiserer forslaget standardprospektet (idet der henvises til en prospekttype uden lempede krav, uanset om prospektet vedrører værdipapirer, der er kapitalandele, eller værdipapirer, som ikke er kapitalandele, eller om det er udarbejdet som et enkelt dokument eller består af særskilte dokumenter). Forslaget tilpasser oplysningsniveauet for standardprospektet til det oplysningsniveau, der i øjeblikket kræves i henhold til ordningen med EU-vækstprospekter. Desuden indfører det en fast rækkefølge for offentliggørelse, ligesom det stiller krav om integration af oplysninger ved henvisning. Forslaget giver også udstederne mulighed for kun at udarbejde prospektet på engelsk som det sprog, der sædvanligvis anvendes i internationale finanskredse (bortset fra resuméet, der i praksis er det eneste dokument, som de fleste detailinvestorer læser), og kun at offentliggøre prospektet i elektronisk format (dvs. ingen papirkopier efter anmodning). Samtidig indføres der — dog kun for aktier eller andre omsættelige værdipapirer svarende til aktier i virksomheder — en grænse på højst 300 sider for at undgå alt for lange prospekter for virksomheder, der ikke har en kompleks regnskabshistorie. Sammen har disse ændringer til formål at sikre en håndgribelig reduktion af omkostninger og byrder for udstedere, samtidig med at det sikres, at investorerne kan drage fordel af et dokument, der er lettere at læse og finde rundt i, og som gør det lettere at sammenligne finansielle instrumenter og udstedere. Forslaget har også til formål at gøre det lettere for SMV'er at rejse midler på offentlige markeder, navnlig på SMV-vækstmarkeder, ved at skabe yderligere omkostningsbesparelser for SMV'er og tilpasse oplysningerne bedre til investorernes behov. Med hensyn til virksomheder, der udbyder værdipapirer til offentligheden og børsnotering på SMV-vækstmarkeder (og for så vidt angår mindre virksomheders udbud af værdipapirer til offentligheden), erstattes EU-vækstprospektet af et obligatorisk kortfattet vækstorienteret EU-udstedelsesdokument ("EU Growth issuance document"). Dette dokument bygger på det oplysningsniveau, der i øjeblikket kræves i henhold til ordningen med EU-genopretningsprospektet, og eksisterende godkendelsesdokumenter, der kræves af SMV-vækstmarkeder (hvor forpligtelsen til at offentliggøre et prospekt ikke finder anvendelse), følger en fast rækkefølge for offentliggørelse og — for så vidt angår aktier og andre tilsvarende værdipapirer — er underlagt en grænse for antallet af sider. Selv om forslaget på visse betingelser fritager udbud af værdipapirer, der er fungible med værdipapirer, som allerede er optaget til handel (og for hvilke offentliggørelsen af et resumé er tilstrækkeligt), fra prospektkravet, kræver det, at efterfølgende udstedelser af værdipapirer, der ikke er fungible med værdipapirer, godkendes, og at der offentliggøres et nyt obligatorisk kort EU-opfølgningsprospekt, som i vid udstrækning bygger på den nuværende ordning med EU-genopretningsprospekter. Disse ændringer har til formål at sikre, at virksomhederne fuldt ud kan udnytte fordelene ved at få adgang til offentlige kapitalmarkeder, herunder lettere og hurtigere adgang til yderligere egenkapital og gældsfinansiering gennem opfølgende tilbud. Samtidig sikrer de investorbeskyttelsen, da de pågældende virksomheder allerede er underlagt krav om periodisk og løbende offentliggørelse og rapportering, og desuden vil udstederne være forpligtet til at offentliggøre de mest relevante oplysninger til investorerne. Endelig har ændringerne af prospektforordningen til formål at fremme grænseoverskridende udbud ved at harmonisere og hæve den tærskel, der gælder for fritagelse af små udbud af værdipapirer til offentligheden fra forpligtelsen til at offentliggøre et prospekt, til 12 mio. EUR. Ændringerne skal også gavne mindre udstedere, herunder SMV'er, da de i visse tilfælde ikke længere vil skulle udarbejde et prospekt, hvilket i væsentlig grad reducerer deres reguleringsmæssige omkostninger og tilskynder dem til at gå ind på offentlige kapitalmarkeder. Forslaget indfører også ændringer af reglerne om ækvivalens for prospekter fra tredjelande for at gøre dem anvendelige. De foreslåede målrettede ændringer af forordningen om markedsmisbrug har til formål at mindske den retlige usikkerhed med hensyn til, hvad der udgør intern viden med henblik på offentliggørelse, og med hensyn til tidspunktet for offentliggørelse. Det nuværende brede begreb intern viden i forbindelse med kontrol med insiderhandel bibeholdes i forslaget, men anvendelsesområdet for oplysningspligten indsnævres. I forslaget præciseres det navnlig, at forpligtelsen til at offentliggøre al intern viden ikke omfatter oplysninger vedrørende de mellemliggende trin i en langvarig proces, da disse oplysninger er for foreløbige og derfor ikke er tilstrækkeligt modne til offentliggørelse. Samtidig indfører forslaget en beføjelse for Kommissionen til ved hjælp af en delegeret retsakt at udarbejde en ikkeudtømmende liste over de relevante oplysninger samt for hver oplysning en angivelse af tidspunktet for, hvornår udstedere forventes at offentliggøre den. Samlet set har disse ændringer til formål at gøre oplysningsordningen i henhold til forordningen om markedsmisbrug mindre bekostelig for udstederne, mere forudsigelig for investorerne og mere befordrende for en effektiv prisdannelse. Ændringerne af oplysningspligten ledsages af forbedringer af ordningen for udveksling af oplysninger mellem de kompetente nationale myndigheder, så de bedre kan udpege tilfælde af markedsmanipulation ved at oprette en mekanisme til overvågning af ordrer på tværs af markeder og dermed øge EU-markedernes integritet og gøre dem mere attraktive for investorer. I tråd hermed giver forslaget ESMA mulighed for at oprette samarbejdsplatforme, navnlig med henblik på at overvåge engrosmarkederne for råvarer, for at afhjælpe bekymringer vedrørende markedsintegritet og mangel på velfungerende finansielle markeder, navnlig spotmarkeder. Endelig har forslaget til formål at gøre ordningen med sanktioner for oplysningsrelaterede overtrædelser i henhold til forordningen om markedsmisbrug mere forholdsmæssig for SMV'er for at undgå at afskrække mindre udstedere fra at lade sig børsnotere eller forblive noteret. Forslaget har også til formål at lette de reguleringsmæssige hindringer, der følger af anvendelsen af ordningerne for ledende medarbejderes transaktioner, insiderlister og markedssondering, idet det samtidig sikres, at disse lempelser ikke skader investorbeskyttelsen og markedsintegriteten. Oprettelsen af en mekanisme til overvågning af ordrer på tværs af markeder kræver også målrettede ændringer af MiFIR-rammen for at præcisere, at en kompetent myndighed løbende kan anmode en markedsplads under dens tilsyn om ordrebogsdata, og for at give ESMA mulighed for at harmonisere formatet for den skabelon, der anvendes til at lagre sådanne data. De foreslåede målrettede ændringer har til formål at skabe de nødvendige betingelser for, at der med tiden kan foretages strukturelle forbedringer på EU's offentlige kapitalmarkeder. En mere lempelig reguleringsordning vil fremme udviklingen af et mere gunstigt økosystem og på mange måder bidrage til kapitalmarkedsunionens mål om at forbedre virksomhedernes adgang til finansiering. Desuden bør dette forslag analyseres sammen med andre foreslåede og kommende initiativer. De foreslåede ændringer er en del af en bredere pakke af foranstaltninger, der er skitseret i handlingsplanen for kapitalmarkedsunionen, og som har til formål at løse andre problemer, der i øjeblikket forhindrer virksomheder i at rejse kapital på offentlige markeder.

•Sammenhæng med de gældende regler på samme område Forslaget er i overensstemmelse med prospektforordningens overordnede mål om at lette tilvejebringelsen af midler gennem kapitalmarkederne, sikre investorbeskyttelse og fremme tilsynsmæssig konvergens i hele EU. Forslaget er også i overensstemmelse med de overordnede mål for markedsmisbrugsforordningen om at sikre integriteten af de finansielle markeder i Unionen og styrke investorbeskyttelsen og tilliden til disse markeder samt med MiFIR's mål om at sikre, at EU's markeder for finansielle instrumenter er gennemsigtige og fungerer effektivt. Desuden er forslaget i overensstemmelse med de rapporteringsforpligtelser, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/109/EF (gennemsigtighedsdirektivet) for udstedere på regulerede markeder. Endelig er forslaget i overensstemmelse med bestemmelserne i MiFID II og Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/565 om regulering af SMV-vækstmarkeder. •Sammenhæng med Unionens politik på andre områder Forslaget er i fuld overensstemmelse med kapitalmarkedsunionens centrale mål om at gøre finansiering lettere tilgængelig for EU-virksomheder og navnlig for SMV'er. Desuden er det i overensstemmelse med en række lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger, som Kommissionen har truffet inden for rammerne af handlingsplanen for kapitalmarkedsunionen fra 2015, midtvejsevalueringen af handlingsplanen for kapitalmarkedsunionen fra 2017 og handlingsplanen for kapitalmarkedsunionen fra 2020. For at støtte beskæftigelse og vækst i EU har lettere adgang til finansiering for virksomheder, navnlig SMV'er, været et centralt mål for kapitalmarkedsunionen fra starten. Siden offentliggørelsen af handlingsplanen for kapitalmarkedsunionen i 2015 er der truffet nogle målrettede foranstaltninger for at udvikle passende finansieringskilder for SMV'er i alle deres udviklingsstadier. I sin midtvejsevaluering af handlingsplanen for kapitalmarkedsunionen, der blev offentliggjort i juni 2017, valgte Kommissionen at hæve sit ambitionsniveau og styrke sit fokus på SMV'ers adgang til offentlige markeder. I november 2019 vedtog medlovgiverne en forordning til fremme af anvendelsen af SMV-vækstmarkeder. Et af formålene var at mindske den administrative byrde og de høje efterlevelsesomkostninger, som udstedere på SMV-vækstmarkeder står over for, og samtidig sikre en høj grad af markedsintegritet og investorbeskyttelse. Desuden havde forordningen til formål at fremme børsnoterede SMV-aktiers likviditet for at gøre disse markeder mere attraktive for investorer, udstedere og formidlere og at lette registreringen af MHF'er som SMV-vækstmarkeder. Forordningen trådte i kraft i december 2019 med undtagelse af bestemmelsen om ændring af forordningen om markedsmisbrug, der først fandt anvendelse fra og med januar 2021. Efter covid-19-krisen vedtog Kommissionen desuden genopretningspakken vedrørende kapitalmarkederne, som omfattede målrettede ændringer af kapitalmarkederne og bankreguleringen, med det overordnede mål at gøre det lettere for kapitalmarkederne at hjælpe EU-virksomheder med at komme på fode igen efter covid-19-krisen. De foreslåede ændringer af kapitalmarkedsreglerne havde navnlig til formål at lette regelbyrden og kompleksiteten for investeringsselskaber og udstedere. Dette forslag følger op på handlingsplanen for kapitalmarkedsunionen fra 2020 og dens mål om at gøre finansiering mere tilgængelig for EU-virksomheder (foranstaltning 2 "støtte til adgang til offentlige markeder"). Forslaget fokuserer på at lempe de lovgivningsmæssige krav, der kan afholde en virksomhed fra at beslutte sig til at lade sig børsnotere eller forblive børsnoteret ("udbudssiden"). Andre faktorer, der kan afskrække udstedere fra børsnotering, såsom et snævert investorgrundlag og en mere gunstig skattemæssig behandling af gæld i forhold til egenkapital, behandles i andre igangværende og kommende initiativer vedrørende kapitalmarkedsunionen, som supplerer de ændringer, der fremsættes i dette forslag, og bør analyseres i forbindelse med dette initiativ. Disse initiativer vedrører f.eks. i) oprettelse af et europæisk fælles adgangspunkt (ESAP), der vil afhjælpe manglen på tilgængelige og sammenlignelige data for investorer, hvilket vil gøre virksomhederne mere synlige for investorer, ii) centralisering af EU's handelsoplysninger i konsolideret løbende handelsinformation med henblik på et mere effektivt miljø for handel på offentlige markeder og prisfastsættelse og iii) indførelse af et fradrag til reduktion af skævvridningen mellem gæld og egenkapital (DEBRA) for at gøre egenkapitalfinansiering mere attraktiv (og billigere) for virksomheder. Desuden vil en række af Kommissionens initiativer styrke investorgrundlaget for børsnoterede aktier yderligere. EU's fond til børsintroduktion af SMV'er vil spille rollen som ankerinvestor for at tiltrække flere private investeringer i SMV'ers offentlige egenkapital ved at indgå partnerskaber med institutionelle investorer og investere i fonde med fokus på SMV-udstedere. Revisionen af kapitalkravsforordningen og Solvens II vil øge investorgrundlaget for udstedere ved at gøre det lettere for banker og forsikringsselskaber at investere i langsigtet offentlig egenkapital. Dette forslag er i overensstemmelse med foranstaltning nr. 2 i den nye europæiske innovationsdagsorden, der blev offentliggjort i 2022, og som anerkendte den vigtige rolle, som forordningen om børsnotering spiller med hensyn til at lette adgangen til finansiering for vækstvirksomheder inden for avanceret teknologi. Forslaget tager også hensyn til dokumentationen bag udtalelsen fra Fit for Future-platformen om at lette SMV'ers adgang til kapital og navnlig om forenkling af procedurerne for SMV'ers optagelse til handel med værdipapirer og andre børsnoteringsforpligtelser. Endelig vil dette forslag hjælpe især EU's SMV'er med at drage fordel af en lempet lovgivning med hensyn til at få adgang til offentlige kapitalmarkeder og overholde gældende gennemsigtigheds- og rapporteringskrav. Dette er også i overensstemmelse med målet for den hjælpepakke for SMV'er, som Kommissionens formand, Ursula von der Leyen, bebudede i talen om Unionens tilstand den 19. september 2022. 2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET •Retsgrundlag Retsgrundlaget for prospektforordningen, forordningen om markedsmisbrug og MiFIR er artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). Forslaget indfører målrettede ændringer af disse forordninger og er derfor baseret på det samme retsgrundlag. Ifølge artikel 114 i TEUF, kan der vedtages foranstaltninger med henblik på indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser, der vedrører det indre markeds oprettelse og funktion. Artikel 114 i TEUF kan navnlig anvendes, når forskellene mellem de nationale lovgivninger kan hindre de grundlæggende friheder eller skabe konkurrenceforvridning og således have en direkte indvirkning på det indre markeds funktion. •Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence) I henhold til artikel 4 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal EU's indsats for at gennemføre det indre marked vurderes i lyset af nærhedsprincippet i artikel 5, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med nærhedsprincippet bør der alene træffes foranstaltninger på EU-plan, når målene for den påtænkte foranstaltning ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne alene og derfor kræver en foranstaltning på EU-plan. Det skal også overvejes, om de fastsatte mål ville kunne nås bedre ved foranstaltninger på EU-plan (den såkaldte "test af europæisk merværdi"). Den lovgivning, der gælder for udstedere og markedspladser, er i vid udstrækning harmoniseret på EU-plan, hvilket giver medlemsstaterne begrænset fleksibilitet til at tilpasse denne retlige ramme til lokale forhold. Som følge heraf er det nødvendigt at ændre EU-lovgivningen for at opnå de ønskede forbedringer. Samtidig vil målene med dette forslag bedst kunne nås gennem en indsats på EU-plan. En EU-foranstaltning kunne i kraft af sit omfang mindske de administrative byrder for udstedere og samtidig sikre markedsintegriteten og investorbeskyttelsen og dermed garantere lige vilkår. Desuden er en EU-foranstaltning hensigtsmæssig, da initiativet har til formål at støtte grænseoverskridende notering og handel med værdipapirer i hele EU for at opnå yderligere integration og større udbredelse på EU's kapitalmarkeder. •Proportionalitetsprincippet

De foreslåede foranstaltninger til nedbringelse af regelbyrden for virksomheder, der søger notering for første gang, og for virksomheder, der allerede er noteret, overholder proportionalitetsprincippet. De er hensigtsmæssige med hensyn til at nå målene og går ikke ud over, hvad der er nødvendigt. De foreslåede reguleringsmæssige lempelser i prospektforordningen har til formål at reducere omkostninger og byrder for udstedere, samtidig med at investorernes tillid til velfungerende offentlige markeder bevares og styrkes. Proportionaliteten sikres navnlig ved kun at foretage en betydelig forenkling eller sågar indføre fritagelser fra prospektkravene i tilfælde, hvor udstederen allerede er kendt af investorerne, og mange oplysninger allerede er offentligt tilgængelige. Desuden sikres proportionaliteten ved at skræddersy offentliggørelsen til virksomhedens størrelse på markedet. Forslaget indfører således kun et vækstorienteret EU-udstedelsesdokument for virksomheder, der er noteret på SMV-vækstmarkeder (dvs. hovedsagelig, men ikke udelukkende, SMV'er). Det er vigtigt at bemærke, at de foreslåede ændringer sikrer, at gennemsigtigheden for investorerne ikke påvirkes negativt. Ingen af de foreslåede foranstaltninger vil skabe behov for, at investorerne udviser yderligere due diligence, og der vil blive sikret et højt niveau af investorbeskyttelse. Muligheden for kun at anvende engelsk (det mest udbredte og almindeligt accepterede sprog på det finansielle område) til udarbejdelse af prospektet opvejes f.eks. af kravet om at fremlægge resuméet på det/de officielle sprog i den medlemsstat, hvor udbuddet til offentligheden finder sted. I de tilfælde, hvor der indføres en fritagelse fra prospektkravet, skal udstedere desuden offentliggøre en erklæring (om end ikke et prospekt), der indeholder de mest relevante oplysninger for investoren. De foreslåede lempelser, der skal mindske den administrative byrde for allerede noterede udstedere (forordningen om markedsmisbrug), kalibreres også omhyggeligt for at undgå en skadelig indvirkning på markedsintegriteten og investorbeskyttelsen, som er de centrale mål for forordningen om markedsmisbrug. Ved at begrænse oplysningspligten til kun at omfatte "modne" begivenheder sikrer forslaget, at markeder og investorer kun modtager meningsfulde oplysninger, så man undgår at udsende unøjagtige eller vildledende oplysninger, som kan vildlede investorer, når de træffer deres beslutninger. De foreslåede ændringer af oplysningsordningen ledsages desuden af en styrkelse af tilsynsmyndighedernes system til overvågning af ordredata, som gennem standardisering af indberetningsformater for ordredata og lettelse af udvekslingen af sådanne data mellem de kompetente nationale myndigheder vil berige værktøjskassen til brug ved tilsyn med markedsmisbrug og dermed sikre større markedsintegritet og øge investorernes tillid. Endelig vil de målrettede ændringer af andre oplysnings- og indberetningsforpligtelser og af sanktionsordningen i henhold til forordningen om markedsmisbrug fjerne unødige administrative byrder og skabe et mere forholdsmæssigt sanktionsniveau for mindre udstedere (SMV'er) og dermed finde den rette balance mellem omkostningsreduktion og det primære behov for at sikre markedsintegritet og investorbeskyttelse. •Valg af retsakt Forslaget indfører målrettede ændringer af prospektforordningen, forordningen om markedsmisbrug og MiFIR. Retsgrundlaget for disse forordninger er artikel 114, stk. 1, i TEUF. Enhver ændringsforordning skal derfor have samme retsgrundlag. Da de foreslåede ændringer er ændringer i eksisterende retsakter, kan de i øvrigt foretages i en omnibusforordning. 3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER •Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning Dette initiativ fokuserer på at mindske den reguleringsmæssige byrde, som udstederne pålægges under børsnoteringsprocessen og derefter, når de er børsnoteret. Det dækker derfor kun de aspekter i prospektforordningen og forordningen om markedsmisbrug, som efter interessenternes mening hæmmer virksomhedernes adgang til og mulighed for at forblive på offentlige markeder. Som grundlag for dette initiativ indsamlede Kommissionens tjenestegrene en betydelig mængde data direkte fra markedspladser og udstedere (herunder SMV-sammenslutninger). Den tekniske ekspertgruppe for SMV'er (der var aktiv mellem oktober 2020 og maj 2021) fremlagde dokumentation, som supplerede bidragene fra markedsdeltagerne. I november 2020 bestilte Kommissionen desuden en undersøgelse af primære og sekundære aktiemarkeder i EU fra Oxera, og resultatet er et meget detaljeret overblik over EU's kapitalmarkeder. Blandt andre anvendte kilder kan nævnes omfattende akademisk litteratur og forskning. Bilag 6 til konsekvensanalysen indeholder en detaljeret vurdering af prospektforordningens krav med hensyn til effektivitet og sammenhæng i overensstemmelse med revisionsklausulen (se prospektforordningens artikel 48). Analysen af prospektforordningen er desuden baseret på data for 2021, som ESMA har fremsendt bilateralt til Kommissionens tjenestegrene, og på ESMA's offentliggjorte rapporter om EØS-godkendte prospekter for 2019 og 2020. Ved analysen er der også taget hensyn til de vigtigste resultater i ESMA's peerevalueringsrapport af 21. juli 2022 om myndighedernes kontrol- og godkendelsesprocedurer for prospekter. I analysen fremhæves det, at de nuværende prospektkrav udgør en unødvendig byrde for udstederne, og at prospektforordningens tilsigtede mål kan opfyldes med mindre omkostningskrævende krav til udstedere, samtidig med at der opretholdes et passende niveau af investorbeskyttelse. I 2019-2020 foretog ESMA en revision af markedsmisbrugsforordningen (MAR), og efter en formel anmodning fra Kommissionen fremlagde myndigheden i september 2020 teknisk rådgivning i sin rapport om MAR-revisionen. ESMA's rapport er baseret på omfattende feedback fra repræsentanter for markedsdeltagerne som svar på en offentlig høring, herunder fra interessentgruppen for værdipapirer og markeder. Den offentlige høring blev offentliggjort den 3. oktober 2019 og løb indtil november 2019. Der indkom 97 svar fra en lang række respondenter (kreditinstitutter, kapitalforvaltere, udstedere, juridiske firmaer og revisionsfirmaer samt markedspladser). Sammenfattende konkluderede ESMA, at markedsmisbrugsrammen generelt fungerede godt. ESMA mente, at en større revision af den lovgivningsmæssige ramme ikke ville være nødvendig, idet myndigheden samtidig foreslog en række tekniske tilpasninger og præciseringer. I rapporten påpegede ESMA også nogle områder, hvor myndigheden anså yderligere vejledning for at være gavnlig/nødvendig. Nogle af rapportens konklusioner står imidlertid i modsætning til konklusionerne fra Forummet på Højt Plan om Kapitalmarkedsunionen og den tekniske ekspertgruppe for SMV'er samt den feedback, der er modtaget fra interessenter i forbindelse med den målrettede høring om forordningen om børsnotering og på de tekniske møder. Bilag 8 til konsekvensanalysen sammenfatter den vurdering, som Kommissionens tjenestegrene har foretaget med hensyn til de bestemmelser i markedsmisbrugsforordningen, for hvilke ESMA's konklusioner ikke er i overensstemmelse med den feedback, der er modtaget fra eksperter og interessenter. Der er bl.a. tale om begrebet intern viden og udstedernes forpligtelse til at offentliggøre intern viden, betingelserne for at udsætte offentliggørelsen samt bestemmelser om markedssonderinger, insiderlister og administrative sanktioner. Analysen omfatter også tilsynet med ordrebøger på tværs af markeder. •Høringer af interesserede parter Den 19. november 2021 iværksatte Kommissionen en indkaldelse af dokumentation samt en offentlig og målrettet høring af fjorten ugers varighed med henblik på at indhente synspunkter fra interessenter om, hvordan børsnotering på offentlige markeder i EU kan gøres mere attraktiv. Høringen søgte også oplysninger om eventuelle mangler i de lovgivningsmæssige rammer, der afskrækker virksomheder fra at rejse midler gennem offentlige kapitalmarkeder. Desuden blev der ved høringen stillet specifikke spørgsmål om prospektforordningen og forordningen om markedsmisbrug. Der blev modtaget i alt 108 svar fra interessenter fra 22 medlemsstater, USA, Det Forenede Kongerige og Schweiz. Et stort flertal af respondenterne (72 %) mente, at overdrevne efterlevelsesomkostninger i forbindelse med lovgivningsmæssige krav i børsintroduktionsfasen og fasen efter børsintroduktionen var temmelig vigtige eller meget vigtige årsager til EU's offentlige markeders manglende tiltrækningskraft. Dette gjaldt langt de fleste udstedere, børser og investorer samt nogle kompetente nationale myndigheder. Flere interessenter anførte, at byrden i forbindelse med børsnotering er den samme for store virksomheder og SMV'er, hvilket gør den uforholdsmæssig stor for en SMV. Flertallet af respondenterne fremførte, at reglerne om både børsnotering og efternotering medfører en uforholdsmæssig byrde i forhold til de mål for investorbeskyttelse, som disse regler skal opfylde (henholdsvis 52 % og 57 %). Generelt mente respondenterne, at det var vanskeligt at anslå de gennemsnitlige omkostninger til de forskellige slags prospekter, og at omkostningerne afhang af forskellige faktorer, herunder advokatsalærer, revisionsomkostninger og virksomhedens kompleksitet. De fleste respondenter (59 %) mente, at standardprospektet i sin nuværende form ikke skaber en passende balance mellem effektiv investorbeskyttelse og den forholdsmæssige administrative byrde for udstederne, og at denne bør lettes betydeligt. 44 % af respondenterne gav også udtryk for samme holdning med hensyn til EU-vækstprospektet. Næsten halvdelen af respondenterne mente, at prospektordningen for værdipapirer, der ikke er kapitalandele, har gjort det lettere at rejse midler på kapitalmarkederne (48 %). Med hensyn til sekundære udstedelser var respondenternes synspunkter delte. Mens et lille flertal af respondenterne (51 %) mente, at prospektkravet ikke bør ophæves for opfølgende udstedelser, mente et betydeligt mindretal (43 %), at udstedere, der vedvarende har været noteret på et reguleret marked eller et SMV-vækstmarked i mindst 18 måneder, ikke bør være forpligtet til at offentliggøre et prospekt for efterfølgende udstedelser. Endelig mente de fleste respondenter (54 %) ikke, at der er foretaget nogen tilpasning eller konvergens i den måde, hvorpå de kompetente nationale myndigheder vurderer de prospektudkast, der forelægges dem til godkendelse, for så vidt angår fuldstændighed, forståelighed og ensartethed.

Generelt fandt respondenterne, at de fleste aspekter af den nuværende MAR-ordning er besværlige. De mest byrdefulde krav var dem, der vedrørte begrebet intern viden (64 % sagde, at dette var meget besværligt eller temmelig besværligt) og betingelserne for at udsætte offentliggørelsen (70 % af respondenterne sagde, at dette var meget besværligt eller temmelig besværligt). Respondenternes meninger var delte, da de blev spurgt om, hvorvidt ESMA's præciseringer i form af vejledning om begrebet intern viden ville være tilstrækkelige. Omkring halvdelen af de respondenter, der gav udtryk for en holdning, mente, at ESMA's retningslinjer ikke ville være tilstrækkelige til at give de nødvendige præciseringer vedrørende begrebet intern viden (54 %). Disse respondenter (som omfattede repræsentanter for banker, markedspladser, udstedere, finansielle formidlere og kompetente nationale myndigheder) udtrykte bekymring for, at ESMA's vejledning ikke ville være effektiv med hensyn til at fjerne juridisk uklarhed. De anførte, at begrebet intern viden er for bredt defineret, og at der skal offentliggøres for mange oplysninger. Ifølge dem er der behov for en nytænkning af begrebet intern viden, som kun kan foretages inden for rammerne af niveau 1-forordningen. Respondenterne blev endvidere spurgt, om der i markedsmisbrugsforordningen bør skelnes mellem begrebet intern viden med henblik på forebyggelse af insiderhandel og begrebet intern viden som et element, der udløser oplysningspligten. Et flertal af de respondenter, der gav udtryk for deres holdning til spørgsmålet, mente, at det ville være hensigtsmæssigt at skelne mellem de to begreber. Desuden bemærkede de fleste af de respondenter, der gav deres holdning til kende, at det bør præciseres, at intern viden vedrørende en etapeinddelt proces først skal offentliggøres, når slutfasen er nået, medmindre der er sket lækage. Langt størstedelen af respondenterne (72 %) gik ind for en højere tærskel for indberetning af ledende medarbejderes transaktioner i henhold til artikel 19, stk. 8, i forordningen om markedsmisbrug. De anførte, at en sådan højere tærskel ikke ville skade markedsintegriteten. Der var også enighed blandt respondenterne om, at kravene om insiderlister skal forenkles for alle udstedere for at sikre, at kun de vigtigste oplysninger til identifikationsformål medtages. På spørgsmålet om, hvorvidt respondenterne mente, at ESMA's begrænsede forslag til ændring af markedssonderingsproceduren er tilstrækkelige, samtidig med at de sikrer en afbalanceret afhjælpning af behovet for at forenkle byrden og bevare markedsintegriteten, var flertallet af respondenterne uenige (62,2 %). Endelig sagde de fleste respondenter (51 %), at den nuværende sanktionsordning i henhold til markedsmisbrugsforordningen ikke stod i et rimeligt forhold til det mål, der forfølges med lovgivningen. •Indhentning og brug af ekspertbistand I de seneste år har Kommissionen løbende vurderet virksomheders og navnlig SMV'ers adgang til offentlige markeder. Spørgsmål om regelbyrden for virksomheder, der søger adgang til offentlige markeder, er blevet rejst i Forummet på Højt Plan om Kapitalmarkedsunionen og den tekniske ekspertgruppe for SMV'er samt i forbindelse med handlingsplanen for kapitalmarkedsunionen fra 2020. Kommissionen har også taget hensyn til den omfattende gennemgang af området i Oxera-undersøgelsen. Desuden har Kommissionen i april 2022 afholdt to tekniske møder/workshopper med interessenter fra industrien med henblik på en yderligere forbedring af de politiske løsningsmodeller, der er under overvejelse. Endvidere har Kommissionen fremlagt forslagets mål for Det Europæiske Værdipapirudvalgs ekspertgruppe og for koordinatorerne for Europa-Parlamentets Økonomi- og Valutaudvalg (ECON). Ekspertgruppernes anbefalinger I juni 2020 fremsatte Forummet på Højt Plan om Kapitalmarkedsunionen en række anbefalinger til forbedring af det offentlige markeds økosystem, som generelt havde til formål at lempe de lovgivningsmæssige krav. Set i lyset af markedsmisbrugsforordningen og prospektforordningen fokuserede henstillingerne på henholdsvis begrebet intern viden, samspillet mellem markedsmisbrugsforordningen og gennemsigtighedsdirektivet, insiderlisten, ledende medarbejderes transaktioner og sanktioner samt tærsklen for og længden af prospekter, frister og pasordningen. I oktober 2020 iværksatte Europa-Kommissionen den tekniske ekspertgruppe for SMV'er. Denne gruppe havde fået til opgave at overvåge og vurdere, hvordan SMV-vækstmarkederne fungerer, samt yde ekspertise og eventuelt input med hensyn til andre relevante aspekter af SMV'ers adgang til offentlige markeder. Gruppen bekræftede interessenternes bekymring over, at der er behov for yderligere lovgivningsmæssige tiltag for at støtte børsnoteringen af virksomheder og navnlig SMV'er. I sin endelige rapport , der blev offentliggjort i maj 2021, fremsatte gruppen 12 henstillinger, herunder en henstilling om præcisering og indsnævring af oplysningspligten i henhold til markedsmisbrugsforordningen og en henstilling om at lempe kravene i forbindelse med børsnotering. Med hensyn til prospektforordningen foreslog gruppen at indføre lempelser vedrørende prospektets maksimale længde (f.eks. gennem en grænse for antallet af sider i børsprospekter), sprog (mulighed for at udarbejde prospekter på engelsk), sekundære udstedelser og overførsler af notering (f.eks. permanent indførelse af et betydeligt strømlinet prospekt svarende til EU-genopretningsprospektet) samt præcisering af begrebet "hjemland". Med hensyn til markedsmisbrugsforordningen foreslog gruppen at indføre lempelser for så vidt angår dens anvendelsesområde, definitionen af intern viden med henblik på offentliggørelse, markedssonderinger, insiderlister, ledende medarbejderes transaktioner og sanktioner. Interessentmøder I begyndelsen af april 2022 afholdt Kommissionens tjenestegrene også to virtuelle tekniske workshopper med repræsentanter for børser, udstedere og investorer med henblik på en yderligere finpudsning af de politiske løsningsmodeller, som Kommissionen overvejede. Der blev afholdt adskillige bilaterale møder med interessenter under forberedelsen af dette initiativ. Møder med eksperter fra medlemsstaterne Kommissionen fremlagde også forslagets formål på Det Europæiske Værdipapirudvalgs ekspertgruppes møde den 15. oktober 2021 og igen på samme gruppes møder den 17. og 30. maj 2022. De delegationer, der deltog i drøftelserne, udtrykte støtte til Kommissionens mål om at gøre EU's offentlige markeder mere attraktive og samtidig sikre investorbeskyttelse og markedsintegritet. Møde med ECON-koordinatorerne i Europa-Parlamentet De koordinatorer i form af Europaparlamentsmedlemmer, der deltog i drøftelserne, bifaldt Kommissionens foreslåede vej frem med hensyn til forordningen om børsnotering, idet de anerkendte problemet med EU's offentlige markeder. De understregede, at Kommissionen er nødt til at finde den rette balance for at sikre, at alle virksomheder, navnlig SMV'er, kan få adgang til offentlige finansieringsmarkeder, samtidig med at der sikres tilstrækkelig investorbeskyttelse. •Konsekvensanalyse Dette forslag ledsages af en konsekvensanalyse, der blev fremlagt den 10. juni 2022, drøftet den 6. juli 2022 og — med forbehold — fik en positiv udtalelse fra Udvalget for Forskriftskontrol den 8. juli 2022. Udvalget for Forskriftskontrol anmodede Kommissionen om at ændre udkastet til konsekvensanalysen for at præcisere i) børsnoteringsforordningens sammenhæng med andre tilknyttede kapitalmarkedsinitiativer, ii) risiciene og begrænsningerne i forbindelse med analysen og iii) de forskellige synspunkter, som diverse kategorier af interessenter har givet udtryk for med hensyn til problemdefinitionen, løsningsmodellerne og disse modellers virkninger. Udvalgets bemærkninger er blevet behandlet og indarbejdet i den endelige udgave af konsekvensanalysen.

Konsekvensanalysen fokuserer på at udpege og overvinde specifikke lovgivningsmæssige hindringer på hvert trin i børsnoteringsprocessen. I analysen behandles hindringer i fasen forud for børsintroduktionen, der stammer fra selskabsretten, navnlig fordi det i nogle medlemsstater ikke er muligt at notere aktier med flere stemmer. Derefter fokuseres der på hindringer i børsintroduktionsfasen, der hidrører fra prospektforordningen, navnlig som følge af de høje omkostninger til udarbejdelse af et prospekt. Endelig tages der fat på de hindringer, der opstår i fasen efter børsintroduktionen, og som hidrører fra markedsmisbrugsforordningen, navnlig omkostninger, der følger af den retlige usikkerhed med hensyn til udstedernes forpligtelse til at offentliggøre intern viden. For hver fase i børsnoteringsprocessen fremlægges der i konsekvensanalysen to alternative løsningsmodeller, efter at der er foretaget en analyse af den tilgængelige empiriske dokumentation og taget hensyn til interessenternes synspunkter. I konsekvensanalysen analyseres løsningsmodellerne på baggrund af tre mål, dvs. om de i) mindsker regulerings- og overholdelsesomkostningerne for virksomheder, der ønsker at lade sig børsnotere, eller som allerede er noteret, ii) sikrer et tilstrækkeligt niveau af investorbeskyttelse og markedsintegritet og iii) giver udstedere flere incitamenter til at lade sig notere. Den foretrukne løsning (for hver fase i børsnoteringsprocessen) bør derfor være omkostningseffektiv og effektiv med hensyn til at tackle de konstaterede hindringer, samtidig med at der sikres et tilstrækkeligt højt niveau af investorbeskyttelse og markedsintegritet. Ved udpegelsen og vurderingen af løsningsmodellerne er foranstaltningernes proportionalitet for mindre virksomheder blevet taget i betragtning. De lovgivningsmæssige ændringer, der præsenteres i løsningsmodellerne, kan ikke i sig selv tackle alle de udfordringer, som EU's offentlige markeder står over for, men sammen med andre foranstaltninger, der overvejes som led i en bredere plan for at forbedre virksomhedernes adgang til offentlige kapitalmarkeder, søger de at bidrage til at vende den nuværende negative tendens på EU's offentlige markeder. Uden disse lovgivningsmæssige forbedringer ville EU's offentlige markeder fortsat være afhængige af de suboptimale lovgivningsmæssige rammer for børsnotering, hvilket igen ville gøre de offentlige markeder mindre attraktive og medføre økonomiske omkostninger for EU's udstedere, investorer og EU's økonomi som helhed. Basisscenariet indebærer således ingen ændringer af de lovgivningsmæssige rammer, der fastlægger reglerne for børsnotering og allerede børsnoterede virksomheder. For så vidt angår børsintroduktionsfasen (dvs. prospektforordningen) foreslås det i løsningsmodel 1 at overføre kontrollen af børsnoteringsdokumenter (herunder prospektet) til børser, således at krav til indhold kun kan lempes i særlige tilfælde (dvs. i tilfælde af børsnotering på SMV-vækstmarkeder og sekundære udstedelser). I løsningsmodel 2 foreslås det, at prospektet (eller optagelsesdokumentet) skal være kortere under alle omstændigheder, og at de kompetente nationale myndigheders kontrol- og godkendelsesproces skal være mere strømlinet. Analysen viste, at indførelsen af kortere prospekter kombineret med en strømlinet kontrol foretaget af de kompetente nationale myndigheder, som foreslået i løsningsmodel 2, ville være den mest hensigtsmæssige måde at tackle de udpegede lovgivningsmæssige hindringer på. For udstederne vil de anslåede omkostningsbesparelser beløbe sig til ca. 67 mio. EUR om året. Dette tal omfatter 56 mio. EUR til primære udstedelser på regulerede markeder, 2.7 mio. EUR til primære udstedelser på SMV-vækstmarkeder, 7 mio. EUR til sekundære udstedelser af værdipapirer, der er fungible med værdipapirer, og 1 mio. EUR til sekundære udstedelser af værdipapirer, der ikke er fungible med værdipapirer. Investorerne vil drage fordel af et lettere og mere strømlinet dokument, som det er nemmere at læse og finde rundt i. Det mere standardiserede format (dvs. den faste rækkefølge for offentliggørelse af prospektafsnit) vil gøre prospekter mere forståelige og sammenlignelige i hele EU. Desuden vil muligheden for kun at offentliggøre prospektet i et elektronisk format gøre det muligt at få adgang til og navigere i prospektet på et elektronisk støtteværktøj, som i dag er mere almindeligt anvendt blandt investorer. De kompetente nationale myndigheders kontrol- og godkendelsesproces vil være mere effektiv, konvergerende og strømlinet. Der kan eventuelt opnås yderligere omkostningsbesparelser, i kraft af at de kompetente nationale myndigheder ikke længere vil skulle gennemgå og godkende prospekter for sekundære udstedelser af værdipapirer, der er fungible, og som nu vil være fritaget på visse betingelser. Med hensyn til fasen efter børsintroduktionen har løsningsmodel 1 til formål at præcisere og indsnævre oplysningspligten i henhold til markedsmisbrugsforordningen, bl.a. ved at revidere betingelserne for at udskyde offentliggørelsen, og at gøre sanktionsordningen mere forholdsmæssig for SMV'er, mens løsningsmodel 2 foreslår at begrænse offentliggørelsen af intern viden i henhold til markedsmisbrugsforordningen til en lukket og på forhånd fastlagt liste over hændelser. Løsningsmodel 1 er blevet udpeget som den foretrukne model. Foranstaltningerne under denne foretrukne løsningsmodel vil øge den juridiske klarhed om, hvad der skal og ikke skal offentliggøres, idet der ikke længere kræves offentliggørelse af oplysninger, som er for foreløbige. Dette medfører til gengæld en nedbringelse af byrden for børsnoterede virksomheder, da der sikres en begrænsning af den tid og de omkostninger, herunder eksterne rådgiveres honorarer, som i øjeblikket bruges til at sikre overholdelse af oplysningspligten. Dette kan også begrænse udstedernes brug af udsat offentliggørelse. For udstedere kan de lavere direkte og indirekte omkostninger tilskrives den øgede klarhed, når det skal vurderes, om en bestemt oplysning kan betragtes som intern viden i et bestemt tilfælde. Den anslåede reduktion af de årlige overholdelsesomkostninger beløber sig til ca. 89 mio. EUR fordelt på 24,6 mio. EUR for SMV'er og 64,6 mio. EUR for andre virksomheder. De målrettede ændringer af reglerne om udsat offentliggørelse kan reducere virksomhedernes omkostninger yderligere med 11 mio. EUR, heraf 1 mio. EUR for SMV'er og 10 mio. EUR for andre virksomheder. Investorerne vil drage fordel af fjernelsen af unødvendige (eller endda vildledende) oplysninger og den øgede retssikkerhed med hensyn til de oplysninger, som udstedere forventes at offentliggøre. Derved undgås omkostninger (herunder offeromkostninger), der er forbundet med suboptimale beslutninger truffet af investorer på grundlag af for tidlig offentliggørelse af oplysninger. De kompetente nationale myndigheder vil drage fordel af det strømlinede tilsyn med overholdelsen af oplysningsforpligtelserne, hvilket vil føre til en nedbringelse af den administrative byrde. Denne løsningsmodel vil også mindske de administrative omkostninger, som de kompetente nationale myndigheder påføres, når de gennemgår anmeldelser af udsættelser modtaget fra udstedere, da sidstnævnte vil have et mindre behov for at udsætte offentliggørelsen. Endelig antages begge de foretrukne løsningsmodeller kun at indebære begrænsede virkninger for børserne. Børserne vil dog med tiden drage fordel af en gradvis stigning i antallet af virksomheder, der anmoder om optagelse til handel på dem, takket være de reguleringsmæssige lempelser og den større tiltrækningskraft ved offentlig børsnotering. Dette forslag vil bidrage til dagsordenen for kapitalmarkedsunionen og dens mål om at diversificere finansieringen af EU-virksomheder samt sikre udvikling og yderligere integration af kapitalmarkederne i EU. De lovgivningsmæssige foranstaltninger, der foreslås i dette initiativ, forventes at få indvirkning på alle virksomheder i EU og navnlig på SMV'er, som er mere udsat for den reguleringsmæssige byrde end større virksomheder med en større kapacitet til absorbering af omkostninger. Med hensyn til mere overordnede konsekvenser forventes forslaget ikke at få en direkte social indvirkning. Der kan imidlertid være en positiv indirekte indvirkning på beskæftigelsen som følge af virksomhedernes bedre adgang til finansiering, hvilket giver dem mulighed for at skabe nyt og vokse hurtigere og dermed ansætte personale for at nå deres mål. Da initiativet især er rettet mod SMV'er (og nogle foranstaltninger er rettet direkte mod dem), vil den (indirekte) indvirkning på beskæftigelsen sandsynligvis være særlig relevant. I dag beskæftiger SMV'er i EU ca. 100 millioner mennesker. Samtidig tegner de sig for mere end halvdelen af EU's BNP, ligesom de spiller en central rolle med hensyn til at skabe merværdi i alle økonomiske sektorer. Det er vigtigt at bemærke, at de udgør 99,8 % af alle virksomheder i EU. Der forventes ingen direkte miljøvirkninger og ingen væsentlig skade, hverken direkte eller indirekte, som følge af gennemførelsen af dette forslag. En række virksomheder, der er børsnoteret på offentlige markeder, kan dog deltage i forskning i og udvikling af nye miljøvenlige teknologier. Lettere adgang til finansiering vil gøre det muligt for disse virksomheder at vokse hurtigere og afsætte flere finansielle ressourcer til FoU-programmer, der kan bidrage til at opnå målene i den europæiske grønne pagt. Desuden kan forslaget, om end kun marginalt, have en positiv indvirkning på opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling, navnlig mål 8 (anstændige job og økonomisk vækst) og mål 9 (industri, innovation og infrastruktur). Endelig forventes dette forslag generelt ikke at få nogen alvorlig indvirkning på digitaliseringen. Når det er sagt, fjernes muligheden for i henhold til prospektforordningen at anmode om prospekter i papirformat med dette forslag, hvilket fremmer digitaliseringen af børsnoteringsprocessen. Desuden vil mekanismen til overvågning af ordrer på tværs af markeder muliggøre automatisk udveksling af ordrebogsdata mellem de kompetente nationale myndigheder, hvilket vil forbedre samarbejdet med hensyn til overvågning ved hjælp af digitale midler. •Målrettet regulering og forenkling Den samlede lovpakke om børsnotering forventes at medføre årlige administrative omkostningsbesparelser på ca. 167 mio. EUR for udstedere, herunder SMV'er. Det forventes, at de kompetente nationale myndigheder vil kunne reducere deres omkostninger, fordi enklere og klarere krav vil gøre det muligt at udføre deres tilsynsaktiviteter mere effektivt. Investorerne vil også drage fordel af de planlagte lovgivningsmæssige ændringer, da selskabsoplysningerne (på tidspunktet for børsnoteringen og derefter) vil blive mere kortfattede og aktuelle og lettere at finde rundt i. Det forventes, at der kun vil være mindre tilpasningsomkostninger for udstedere og kompetente nationale myndigheder som følge af gennemførelsen af forslaget. •Grundlæggende rettigheder

Forslaget respekterer de grundlæggende rettigheder og de principper, der anerkendes i EU's charter om grundlæggende rettigheder, navnlig friheden til at oprette og drive egen virksomhed (artikel 16) og princippet om forbrugerbeskyttelse (artikel 38). Da dette initiativ har til formål at lette den administrative byrde for udstedere, vil det bidrage til at forbedre retten til frit at oprette og drive egen virksomhed. De planlagte ændringer i prospektforordningen og forordningen om markedsmisbrug ventes ikke at have nogen negativ indvirkning på forbrugerbeskyttelsen, da disse målrettede ændringer er udformet på en sådan måde, at de bevarer en høj grad af markedsintegritet og investorbeskyttelse. 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET Initiativet forventes ikke at få nogen nævneværdig indvirkning på EU's budget. Den IKT-infrastruktur, der skal lette de kompetente nationale myndigheders indbyrdes udveksling af ordrebogsdata på tværs af markeder med henblik på markedsovervågning i henhold til markedsmisbrugsforordningen, forventes at koste omkring 400 000 EUR i engangsomkostninger og medføre årlige driftsomkostninger på 200 000 EUR. Dette værktøj til overvågning af ordrer på tværs af markeder vil blive opbygget af de kompetente nationale myndigheder, eventuelt som en delegationsaftale, jf. artikel 28 i forordning (EU) nr. 1095/2010, som kan indgås mellem de kompetente nationale myndigheder og ESMA. Værktøjet vil derfor ikke blive finansieret over EU-budgettet, men af de kompetente nationale myndigheder på grundlag af det eksisterende system med mekanismen for udveksling af transaktionsindberetninger, der blev oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF (MiFID I) gennem et delegeret projekt. 5.ANDRE FORHOLD •Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering Overvågningen af virkningen af den ændrede prospektforordning vil blive gennemført i samarbejde med ESMA og de kompetente nationale myndigheder i forbindelse med de årlige rapporter om godkendte prospekter i EU, som ESMA har beføjelse til at udarbejde hvert år. Desuden vil Kommissionen om fem år vurdere anvendelsen af prospektforordningen og tage stilling til, om de forskellige prospekter fortsat er egnede til at opfylde forordningens mål. Når Kommissionen foretager sin vurdering, vil den finde en passende balance mellem opnåelse af investorbeskyttelse og minimering af den reguleringsmæssige byrde for virksomhederne. Om fem år vil Kommissionen også vurdere anvendelsen af markedsmisbrugsforordningen og aflægge rapport om virkningerne af denne reform, navnlig for offentliggørelsen af intern viden og mekanismen til udveksling af ordrebogsdata. •Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget Artikel 1 — Ændringer af prospektforordningen Undtagelser for sekundære udstedelser af værdipapirer, der er fungible med værdipapirer, som allerede er optaget til handel på et reguleret marked eller på et SMV-vækstmarked. Prospektforordningens artikel 1, stk. 5, litra a), fastsætter en fritagelse fra forpligtelsen til at offentliggøre et prospekt for optagelse til handel på et reguleret marked af værdipapirer, der er fungible med værdipapirer, som allerede er optaget til handel på det samme regulerede marked, forudsat at de nyligt optagne værdipapirer over en periode på 12 måneder udgør mindre end 20 % af det antal værdipapirer, der allerede er optaget til handel på det samme regulerede marked. Forslaget ændrer artikel 1, stk. 4 og 5, således at det fastsættes, at denne fritagelse finder anvendelse på både udbud af værdipapirer til offentligheden og optagelse til handel af de pågældende værdipapirer. Forslaget udvider også denne fritagelse, så den omfatter virksomheder, der allerede vedvarende har haft værdipapirer optaget til handel på et SMV-vækstmarked i mindst de seneste 18 måneder før udbuddet eller optagelsen til handel af de pågældende værdipapirer. Derudover hæver forslaget tærsklen fra 20 % til 40 %. Forslaget ændrer desuden artikel 1, stk. 4 og 5, for at indføre en ny fritagelse fra prospektkravet. Denne nye fritagelse indebærer, at virksomheder, som udsteder værdipapirer, der er fungible med værdipapirer, som allerede er optaget til handel på et reguleret marked eller et SMV-vækstmarked, herunder virksomheder, der flytter fra et SMV-vækstmarked til et reguleret marked, ikke er forpligtet til at udarbejde og offentliggøre et prospekt. I stedet skal disse virksomheder offentliggøre og forelægge den kompetente nationale myndighed et kort resumé, som indeholder en erklæring om overholdelse af forpligtelser til løbende og periodisk rapportering og gennemsigtighed samt nærmere oplysninger om anvendelsen af provenuet og alle andre relevante oplysninger, der endnu ikke er offentliggjort. Der indsættes et nyt bilag IX i prospektforordningen for at præcisere, hvilke oplysninger der skal medtages i resuméet. Den nye fritagelse finder imidlertid ikke anvendelse på sekundære udstedelser af værdipapirer, der ikke er fungible med værdipapirer, som allerede er optaget til handel, og på sekundære udstedelser fra virksomheder, der er i finansielle vanskeligheder, eller som gennemgår en væsentlig ændring, f.eks. en ændring af kontrollen med virksomheden som følge af en overtagelse, en fusion eller en opdeling. I sådanne tilfælde er udstedere forpligtet til at udarbejde og offentliggøre et nyt kortfattet prospekt, nemlig EU-opfølgningsprospektet (se nedenfor). Sammenlignet med den fritagelse, der i dag er fastsat i artikel 1, stk. 5, litra a), har den nye fritagelse et bredere anvendelsesområde (f.eks. intet procentloft, intet krav om, at de nye værdipapirer skal være optaget til handel på det samme marked), ligesom den er omfattet af særlige foranstaltninger, der skal beskytte investorerne (f.eks. kravet om at offentliggøre et resumé). Bestemmelser vedrørende eksisterende fritagelser for prospekter, der bliver overflødige, udgår. Harmoniseret tærskel for fritagelse af små udbud af værdipapirer til offentligheden fra kravet om offentliggørelse af et prospekt. Prospektforordningens artikel 1, stk. 3, som fastsætter en tærskel på 1 mio. EUR, under hvilken forordningen ikke finder anvendelse, udgår. Prospektforordningens artikel 3, stk. 2, ændres for at fastsætte en enkelt harmoniseret tærskel på 12 mio. EUR, hvorunder udbud af værdipapirer til offentligheden, der ikke kræver et emittentpas, fritages fra prospektkravet (tærskel baseret på den samlede værdi af den samme udsteders samlede udbud i Unionen over en periode på 12 måneder). Udstedere har dog mulighed for at udarbejde et prospekt på frivillig basis. Det præciseres endvidere, at medlemsstaterne kan kræve fremlæggelse af nationale oplysningsdokumenter for udbud af værdipapirer til offentligheden på under 12 mio. EUR, forudsat at dette ikke udgør en uforholdsmæssig stor byrde. Mere standardiseret og strømlinet prospekt for primære udstedelser af værdipapirer, der udbydes til offentligheden eller optages til handel på et reguleret marked. Forslaget ændrer artikel 6, stk. 2 og 7, for at indføre et standardformat og en standardrækkefølge for prospektet og prospektresuméet (dvs. en fast rækkefølge for offentliggørelse af de deri indeholdte oplysninger). Desuden indføres der med forslaget en begrænsning af sideantallet (på 300) for børsintroduktionsprospekter for aktier, og det præciseres, hvilke oplysninger der skal gives i prospektet, som ikke falder ind under begrænsningen af sideantallet.

Kommissionens beføjelse til at vedtage delegerede retsakter med henblik på at fastlægge prospektets format og indhold ændres i overensstemmelse hermed (prospektforordningens artikel 13, stk. 1, og bilag I-III). Det præciseres endvidere, at disse delegerede retsakter også bør tage hensyn til i) for udstedere af værdipapirer, der er kapitalandele, hvorvidt udstederne er omfattet af bæredygtighedsrapportering i henhold til det kommende direktiv om virksomheders bæredygtighedsrapportering, og ii) for udstedere af værdipapirer, der ikke er kapitalandele, hvorvidt disse værdipapirer markedsføres som papirer, der tager hensyn til miljømæssige, sociale og ledelsesmæssige aspekter eller forfølger mål i denne henseende. Yderligere forøgelse af prospektkravenes effektivitet opnås gennem ændringer af artikel 16 (for at strømline risikofaktorer), artikel 19 (for at gøre det obligatorisk at integrere oplysninger ved henvisning), artikel 21 (for at fjerne investorernes mulighed for at anmode om prospektet i en papirudgave) og artikel 27 (for at sikre, at udstedere kan nøjes med at udarbejde prospektet på engelsk, bortset fra resuméet). Erstatning af den forenklede oplysningsordning for sekundære udstedelser og EU-genopretningsprospektet (som snart udløber) med et nyt EU-opfølgningsprospekt. Med forslaget indføres et nyt EU-opfølgningsprospekt, som permanent erstatter det forenklede prospekt for sekundære udstedelser (for værdipapirer, der er kapitalandele, og værdipapirer, som ikke er kapitalandele). Den forenklede oplysningsordning for sekundære udstedelser (prospektforordningens artikel 14) ophæves derfor. Der indføres overgangsbestemmelser for forenklede prospekter for sekundære udstedelser, der er godkendt før ophævelsen (ny artikel 50, stk. 1, i prospektforordningen). Ordningen med EU-genopretningsprospekter (prospektforordningens artikel 7, stk. 12a, artikel 14a, artikel 20, stk. 6a, artikel 47a og bilag Va) udløber den 31. december 2022. Ordningen med EU-opfølgningsprospektet er fastlagt i den nye artikel 7, stk. 12b, artikel 14b, artikel 20, stk. 6b, og artikel 21, stk. 5b, i prospektforordningen samt bilag IV og V hertil. Denne ordning finder anvendelse på sekundære udstedelser, der ikke er omfattet af en fritagelse (f.eks. hvis kriteriet for ombyttelighed ikke er opfyldt). Udstedere kan dog på frivillig basis udarbejde og offentliggøre et EU-opfølgningsprospekt, også i tilfælde af sekundære udstedelser, der er omfattet af en af fritagelserne. Udstedere kan også udarbejde andre prospekttyper for sekundære udstedelser (f.eks. kan løbende udstedere anvende et standardprospekt, herunder et universelt registreringsdokument, eller — for værdipapirer, der ikke er kapitalandele — et basisprospekt). EU-opfølgningsprospektet følger et standardformat og en standardrækkefølge, er underlagt en begrænsning af sideantallet i tilfælde af sekundære udstedelser af aktier og kan udarbejdes på et sprog, der sædvanligvis anvendes i internationale finanskredse (bortset fra resuméet). Erstatning af EU-vækstprospektet med et nyt vækstorienteret EU-udstedelsesdokument. Med forslaget indføres et nyt vækstorienteret EU-udstedelsesdokument, som permanent erstatter EU-vækstprospektet. Ordningen med EU-vækstprospektet, der er fastsat i prospektforordningens artikel 15, ophæves derfor. Der indføres overgangsbestemmelser for EU-vækstprospekter, som er godkendt inden ophævelsen (ny artikel 50, stk. 2, i prospektforordningen). Den nye ordning med det vækstorienterede EU-udstedelsesdokument er fastlagt i prospektforordningens nye artikel 7, stk. 12b, artikel 15a, og artikel 21, stk. 5c, samt bilag VII og VIII. I henhold til de foreslåede ændringer er udarbejdelse og offentliggørelse af et vækstorienteret EU-udstedelsesdokument obligatorisk, medmindre der gælder en fritagelse fra forpligtelsen til at offentliggøre et prospekt, for udbud af værdipapirer til offentligheden foretaget af bestemte kategorier af udbydere, herunder SMV'er og udstedere, hvis værdipapirer er eller vil blive optaget til handel på et SMV-vækstmarked, forudsat at de ikke allerede har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked. I tilfælde af sekundære udstedelser kan SMV'er og udstedere på SMV-vækstmarkeder dog stadig vælge at udarbejde et EU-opfølgningsprospekt for et udbud af værdipapirer til offentligheden, forudsat at de allerede vedvarende har haft værdipapirer optaget til handel på et SMV-vækstmarked i mindst de seneste 18 måneder, og at de ikke har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked. Det vækstorienterede EU-udstedelsesdokument følger et standardformat og en standardrækkefølge, er underlagt en begrænsning af sideantallet i tilfælde af udbud til offentligheden af aktier og kan udarbejdes på et sprog, der sædvanligvis anvendes i internationale finanskredse (bortset fra resuméet). Strømline og forbedre konvergensen i forbindelse med de kompetente nationale myndigheders kontrol og godkendelse af prospektet. Forslaget ændrer artikel 20, stk. 11, for at tillægge Kommissionen beføjelse til i delegerede retsakter at præcisere i) de omstændigheder, hvor en kompetent myndighed har tilladelse til at anvende yderligere kriterier for kontrol af prospektet, og arten af yderligere oplysninger, der kan være nødvendige under disse omstændigheder, ii) den maksimale frist for, hvornår en kompetent myndighed kan afslutte kontrollen af prospektet og nå frem til en afgørelse om, hvorvidt prospektet er godkendt, eller om godkendelsen afvises, og revisionsprocessen afsluttes, og iii) konsekvenserne for en kompetent myndighed, der ikke træffer afgørelse om prospektet inden for de frister, der er fastsat i prospektforordningen. Desuden ændrer forslaget artikel 20, stk. 13, for at kræve, at ESMA foretager en peerevaluering vedrørende kontrol og godkendelse af prospekter mindst hvert 3. år. Gøre de ændringer, der er indført ved genopretningspakken vedrørende kapitalmarkederne, permanente og præcisere reglerne om tillæg nærmere. Artikel 23 ændres for at gøre de ændringer, der er indført ved genopretningspakken vedrørende kapitalmarkederne, permanente. Desuden ændres artikel 23 for at præcisere, at den finansielle formidler i tilfælde af offentliggørelse af et tillæg til prospektet kun er forpligtet til at underrette de investorer, der er kunder hos den finansielle formidler, og som har indvilliget i at blive kontaktet elektronisk (i det mindste for at modtage oplysninger om offentliggørelsen af et tillæg). Revidere ækvivalensordningen i artikel 29 og 30 for prospekter fra tredjelande for at gøre den brugbar. Der indføres yderligere betingelser i artikel 29 for at gøre ækvivalensordningen brugbar. Desuden erstattes hjemlandets kompetente myndigheds godkendelse af et prospekt, der er udarbejdet i henhold til lovgivningen i et tredjeland, med, at der blot skal indgives en anmodning til denne kompetente myndighed. Endelig fastsættes der generelle ækvivalenskriterier, og Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter for at præcisere disse kriterier nærmere. Artikel 30 ændres også for at give ESMA til opgave at etablere samarbejdsordninger med tilsynsmyndigheden i det pågældende tredjeland, og Kommissionen tillægges beføjelser til at fastlægge minimumsindholdet af disse samarbejdsordninger. Yderligere ændringer Den tærskel på 150 mio. EUR for fritagelse af udbud af værdipapirer, der ikke er kapitalandele og udstedes løbende og gentagne gange af kreditinstitutter, som er indført ved genopretningspakken vedrørende kapitalmarkederne i artikel 1, stk. 4, litra j), og artikel 1, stk. 5, første afsnit, nr. i), gøres permanent.

Desuden forenkler og lemper forslaget ordningen med det universelle registreringsdokument ved kun at gøre det muligt at udarbejde dokumentet på engelsk og tildele status som hyppig udsteder efter et års godkendelse i stedet for to (se ændringerne af artikel 9, stk. 2, andet afsnit). Forslaget afkorter også minimumsperioden mellem offentliggørelsen af et prospekt og afslutningen af et udbud af aktier fra seks til tre dage for at fremme hurtige bookbuilding-processer (navnlig på markeder i hurtig udvikling) og gøre det mere attraktivt at inddrage private investorer i børsintroduktioner. Endelig ændrer forslaget artikel 47 (ESMA's årlige rapport om prospekter), så det omfatter det nye EU-opfølgningsprospekt og det nye vækstorienterede EU-udstedelsesdokument samt den nye fritagelse for sekundære udstedelser af værdipapirer, der er fungible med værdipapirer, som allerede er optaget til handel på et reguleret marked eller på et SMV-vækstmarked. Der fastsættes nye tidsfrister for revisionen af prospektforordningen (artikel 48), og der indføres ændringer på de nøgleområder, som Kommissionen skal vurdere (under hensyntagen til de ændringer, der indføres ved denne forordning). Artikel 2 — Ændringer af forordningen om markedsmisbrug Indsnævre anvendelsesområdet for forpligtelsen til at offentliggøre intern viden og øge den juridiske klarhed med hensyn til, hvilke oplysninger der skal offentliggøres hvornår. Forslaget indsnævrer anvendelsesområdet for den forpligtelse til offentliggørelse, der er fastsat i artikel 17, stk. 1, i forbindelse med den såkaldte langvarige proces (dvs. begivenheder i flere faser, såsom en fusion) ved at fastsætte, at forpligtelsen ikke omfatter de mellemliggende trin i denne proces. Udstederne er navnlig forpligtet til kun at offentliggøre oplysninger om den begivenhed, der har til formål at afslutte en langvarig proces. Da forslaget ikke ændrer begrebet intern viden som omhandlet i artikel 7, udløses forbuddet mod insiderhandel fortsat også af et mellemliggende trin i en langvarig proces, der kan betegnes som intern viden. Samtidig indfører forslaget en forpligtelse for udstedere til at sikre fortroligheden af intern viden (med forbehold af forbuddet mod insiderhandel) indtil tidspunktet for offentliggørelsen og til straks at offentliggøre denne interne viden i tilfælde af lækage. Endelig øger forslaget den juridiske klarhed med hensyn til, hvilke oplysninger der falder ind under forpligtelsen til offentliggørelse, og tidsplanen for offentliggørelse ved at give Kommissionen beføjelse til at vedtage en delegeret retsakt med henblik på at opstille en ikkeudtømmende liste over relevante oplysninger sammen med en angivelse (for hver enkelt oplysning) af det tidspunkt, hvor offentliggørelse forventes at finde sted. Præcisere, på hvilke betingelser udstedere kan udsætte offentliggørelsen af intern viden, og ændre tidspunktet for underretningen af den kompetente nationale myndighed om forsinkelsen Forslaget ændrer artikel 17, stk. 4, for at erstatte den generelle betingelse om, at udsættelsen ikke må vildlede offentligheden, med en liste over specifikke betingelser, som den interne viden, som udstederen agter at udsætte offentliggørelsen af, skal opfylde. Desuden fremrykkes tidspunktet for underretningen af den kompetente nationale myndighed om udsættelsen til umiddelbart efter, at udstederen har truffet beslutningen om at udsætte offentliggørelsen (i stedet for umiddelbart efter offentliggørelsen af oplysningerne). Forslaget pålægger imidlertid ikke de kompetente nationale myndigheder en forpligtelse til at tillade udsættelser. Præcisere markedssonderingsprocedurens "safe-harbour"-karakter Ved artikel 11 reguleres interaktionen mellem en sælger af finansielle instrumenter og en eller flere potentielle investorer forud for offentliggørelsen af en transaktion, der gennemføres for at måle potentielle investorers interesse i en mulig transaktion samt prisfastsættelsen af den og dens størrelse og struktur (den såkaldte "markedssondering"). Forslaget ændrer artikel 11 for at præcisere, at markedssonderingsordningen og de relevante krav kun er en mulighed for, at markedsdeltagere, der videregiver viden, kan drage fordel af beskyttelsen mod påstanden om uretmæssig videregivelse af intern viden ("safe-harbour"). Det følger heraf, at markedsdeltagere, der videregiver viden, og som vælger at foretage markedssonderinger i overensstemmelse med visse krav til information og registrering, nyder fuld beskyttelse mod påstanden om uretmæssig videregivelse af intern viden. Markedsdeltagere, der videregiver viden, og som vælger at foretage markedssonderinger uden at opfylde de nævnte krav, kan ikke drage fordel af den beskyttelse, der gives til dem, som har opfyldt kravene. I tilfælde af manglende overholdelse er der imidlertid ingen formodning om, at de pågældende markedsdeltagere uretmæssigt har videregivet intern viden. For at sikre, at de kompetente nationale myndigheder har mulighed for at få adgang til et revisionsspor af en proces, der kan indebære videregivelse af intern viden til tredjeparter, præciseres det samtidig i forslaget, at alle markedsdeltagere, der videregiver viden (uanset om de har til hensigt at drage fordel af "safe-harbour"-ordningen eller ej), inden de foretager markedssonderinger og under hele processen, når de videregiver oplysninger, skal overveje, om en sådan proces involverer intern viden. De skal også skriftligt registrere konklusionerne og begrundelserne og forelægge dem for den kompetente nationale myndighed på dennes anmodning. Endelig udvides definitionen af markedssondering til også at omfatte tilfælde, hvor en transaktion ikke annonceres i sidste ende. Forenkle ordningen med insiderlister for alle udstedere på grundlag af de lempelser, der blev indført ved forordning (EU) 2019/2115. Forslaget ændrer artikel 18 for at udvide de lempelser, som ved forordning (EU) 2019/2115 blev indført for ordningen med insiderlister for udstedere på SMV-vækstmarkeder, så de omfatter alle udstedere (herunder udstedere på regulerede markeder). Forslaget kræver navnlig, at udstedere udarbejder og fører en mindre byrdefuld liste over "permanente insidere". Denne liste omfatter alle personer, der har regelmæssig adgang til intern viden om den pågældende udsteder i kraft af deres funktion eller stilling hos udstederen (f.eks. medlemmer af administrations-, ledelses- og tilsynsorganer, ledere, der træffer ledelsesbeslutninger, som påvirker udstedernes fremtidige udvikling og forretningsudsigter, og administrativt personale, der regelmæssigt har adgang til intern viden). Det vil være lettere for udstedere at udarbejde denne liste, samtidig med at den stadig giver mening for de nationale kompetente myndigheder i forbindelse med undersøgelser af sager om insiderhandel. Denne lempelse indrømmes kun udstedere og berører ikke den forpligtelse, som personer, der handler på deres vegne eller for deres regning (f.eks. revisorer, advokater, kreditvurderingsbureauer), har til efter anmodning at udarbejde, ajourføre og fremsende deres egen insiderliste til de kompetente nationale myndigheder. For så vidt angår udstedere, hvis værdipapirer har været optaget til handel på et reguleret marked i mindst de seneste fem år, giver forslaget samtidig medlemsstaterne mulighed for at fravælge ordningen og kræve, at der udarbejdes og føres en "fuldstændig insiderliste", hvis det er berettiget af hensyn til markedets integritet. Denne liste omfatter alle personer, der har adgang til intern viden, som det er tilfældet i øjeblikket. Endelig indføres der med forslaget en række yderligere mindre tekniske ændringer for at afkoble forpligtelsen for udstederen og de personer, der handler på dennes vegne eller for dennes regning, til at anmode de personer, der er opført på insiderlisten, om at anerkende deres juridiske og lovgivningsmæssige pligter fra disse personers forpligtelse til at anerkende sådanne pligter. Det præciseres også, at denne anerkendelse skal ske på et varigt medium (i stedet for skriftligt). Hæve tærsklen for, hvornår ledende medarbejdere skal informere om deres transaktioner, og udvide anvendelsesområdet for fritagne transaktioner i den lukkede periode.

Forslaget ændrer artikel 19 for at hæve beløbet fra 5 000 EUR til 20 000 EUR for den tærskel, over hvilken transaktioner, der gennemføres af personer med ledelsesansvar og personer med nær tilknytning til dem for egen regning, og som vedrører den pågældende udsteders aktier eller gældsinstrumenter eller derivater eller andre finansielle instrumenter, der er knyttet hertil, skal meddeles udstederen og den kompetente nationale myndighed. Den nuværende tærskel på 5 000 EUR er for lav og ligger til grund for offentliggørelse af ikke meningsfulde transaktioner. Forslaget hæver også den værdi, som de kompetente nationale myndigheder kan beslutte at forhøje den på nationalt plan gældende tærskel til, fra 20 000 EUR til 50 000 EUR. Desuden medtager forslaget visse yderligere transaktioner i anvendelsesområdet for fritagelserne fra forbuddet mod, at personer med ledelsesansvar udfører transaktioner i den lukkede periode (dvs. i de 30 kalenderdage, der går forud for offentliggørelsen af en foreløbig finansiel rapport eller en årsafslutningsrapport, som den pågældende udsteder er forpligtet til at offentliggøre). Det drejer sig navnlig om ordninger for ansatte, der vedrører andre finansielle instrumenter end aktier, samt kvalifikation til eller ret til andel i andre finansielle instrumenter end aktier og transaktioner, hvor personen med ledelsesansvar ikke træffer nogen investeringsbeslutning (f.eks. automatisk konvertering af finansielle instrumenter). Gøre de administrative sanktioner for overtrædelse af oplysningskravene mere forholdsmæssige, navnlig for SMV'er. Ved forslaget ændres artikel 30, stk. 2, litra i), og stk. 4, for at sikre, at de administrative sanktioner for overtrædelse af oplysningskravene står i et mere rimeligt forhold til udstederens størrelse. I forslaget fastsættes det, at sanktioner for denne type overtrædelse som standard beregnes som en procentdel af udstederens samlede årsomsætning. De kompetente myndigheder kan dog beregne sanktionerne på grundlag af absolutte beløb i undtagelsestilfælde, og kun hvis det ville være umuligt at tage hensyn til alle omstændigheder i forbindelse med en overtrædelse, jf. artikel 31, hvis beregningen af sanktioner foretages på grundlag af udstederens samlede årsomsætning. I disse tilfælde indfører forslaget lavere absolutte beløb for de laveste og højeste sanktioner for SMV'er. Som følge heraf vil medlemsstaterne have mulighed for i deres nationale lovgivning at sænke loftet for sanktioner, som SMV'er pålægges for oplysningsrelaterede overtrædelser. Forslaget ændrer ikke nogen bestemmelser om sanktioner i forbindelse med andre former for overtrædelser. Forslaget ændrer også artikel 31 for at sikre, at de kompetente myndigheder, når de fastlægger administrative sanktioners art og størrelse, blandt de relevante omstændigheder tager hensyn til, at der er tale om overlapning af strafferetlige og administrative sager og sanktioner for samme overtrædelse. Oprette en mekanisme til overvågning af ordrer på tværs af markeder. Forslaget indfører en ny artikel 25, litra a), om oprettelse af en mekanisme til overvågning af ordrer på tværs af markeder, der gør det muligt for de kompetente nationale myndigheder at udveksle ordrebogsdata, der er indsamlet fra udvekslinger, med henblik på at afsløre markedsmisbrug på tværs af grænserne. Andre ændringer. Artikel 14 og 15 forbyder insiderhandel, uretmæssig videregivelse af intern viden og markedsmanipulation. Artikel 5 indeholder imidlertid en fritagelse fra disse forbud for tilbagekøbsprogrammer og stabiliseringsforanstaltninger. Forslaget ændrer artikel 5 for at forenkle den indberetningsprocedure, som en udsteder skal følge, for at vedkommendes tilbagekøbsprogram kan drage fordel af en sådan fritagelse, samt de oplysninger, der skal offentliggøres. Ifølge de foreslåede ændringer skal udstedere kun indberette oplysningerne til den kompetente nationale myndighed på det mest relevante marked med hensyn til likviditet for deres aktier og kun offentliggøre aggregerede oplysninger. Definitionen af intern viden med hensyn til "front-running-adfærd" (artikel 7, stk. 1, litra d)) ændres for at sikre, at den ikke kun omfatter personer, der har til opgave at udføre handelsordrer med finansielle instrumenter, men også andre kategorier af personer, der kan have kendskab til en fremtidig relevant ordre. Ændringerne har desuden til formål at sikre, at definitionen også omfatter de oplysninger om ordrer, der formidles af andre personer end kunder, såsom ordrer, der er kendskab til i kraft af forvaltningen af en "proprietary account" eller en fond. I betragtning af at operatøren af et SMV-vækstmarked ikke er part i en likviditetsaftale, ændrer forslaget artikel 13, stk. 12, for at fjerne kravet om, at en sådan operatør skal godkende vilkårene og betingelserne i likviditetsaftaler, og erstatte det med en forpligtelse til kun skriftligt at bekræfte over for udstederen, at operatøren har modtaget en sådan aftale. I henhold til artikel 17, stk. 5, kan en udsteder, der er et kreditinstitut eller et finansieringsinstitut, udsætte offentliggørelsen af intern viden for at bevare det finansielle systems stabilitet, forudsat at visse betingelser er opfyldt. Forslaget ændrer artikel 17, stk. 5, således at anvendelsesområdet omfatter en udsteder, der er moderselskab for eller tilknyttet et børsnoteret eller ikkebørsnoteret kreditinstitut eller finansieringsinstitut. Forslaget tilføjer en artikel 25, litra b), for at gøre det muligt for ESMA at oprette platforme for samarbejde med kompetente nationale myndigheder og med offentlige organer, der overvåger spotmarkeder, for at styrke udvekslingen af oplysninger i tilfælde af betænkeligheder vedrørende markedsintegritet eller velfungerende markeder. Forslaget ændrer også artikel 25 for at gøre det muligt for ESMA at indlede samarbejde. Endelig underlægger forslaget udtrykkeligt benchmarkadministratorer og tilsynsbelagte stillere anvendelsesområdet for de administrative sanktioner i forordningen om markedsmisbrug ved at ændre artikel 30, stk. 2, litra e)-g). Artikel 3 — Ændringer af MiFIR I forbindelse med indførelsen af mekanismen til overvågning af ordrer på tværs af markeder ændrer forslaget MiFIR for at præcisere, at en kompetent myndighed løbende kan anmode en markedsplads under dens tilsyn om ordrebogsdata og give ESMA beføjelse til at harmonisere formatet af den skabelon, der anvendes til at lagre sådanne data. Artikel 4 — Ikrafttræden og anvendelse I artikel 4 fastsættes datoerne for denne forordnings ikrafttræden og anvendelse. 2022/0411 (COD)

Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om ændring af forordning (EU) 2017/1129, (EU) nr. 596/2014 og (EU) nr. 600/2014 med henblik på at gøre offentlige kapitalmarkeder i Unionen mere attraktive for virksomheder og lette adgangen til kapital for små og mellemstore virksomheder (EØS-relevant tekst) EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114, og under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1)Ved at udvikle Unionens kapitalmarkeder og mindske fragmenteringen af dem langs de nationale grænser har projektet vedrørende kapitalmarkedsunionen til formål at gøre det muligt for virksomheder at få adgang til andre finansieringskilder end banklån og tilpasse deres finansieringsstruktur, efterhånden som de modnes og vokser i størrelse. En mere diversificeret finansiering i form af gæld og egenkapital vil mindske risiciene for de enkelte virksomheder og den samlede økonomi samt hjælpe EU-virksomheder, herunder små og mellemstore virksomheder (SMV'er), med at realisere deres vækstpotentiale. (2)Kapitalmarkedsunionen kræver effektive og virkningsfulde lovgivningsmæssige rammer, der støtter virksomheders, herunder SMV'ers, adgang til offentlig egenkapitalfinansiering. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU skabte en ny type markedsplads, SMV-vækstmarkedet, for at lette adgangen til kapital specifikt for SMV'er. I betragtning 132 i direktiv 2014/65/EU gives der også udtryk for behovet for at overvåge, hvordan fremtidig regulering bør fremme anvendelsen af SMV-vækstmarkeder yderligere og give SMV'er flere incitamenter til at komme ind på kapitalmarkeder gennem SMV-vækstmarkeder. (3)Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2115 blev der indført forholdsmæssige lempelser for at øge anvendelsen af SMV-vækstmarkeder og mindske de reguleringsmæssige krav til udstedere, der ansøger om optagelse af værdipapirer på SMV-vækstmarkeder, samtidig med at der opretholdes et passende niveau af investorbeskyttelse og markedsintegritet. Ikke desto mindre skal der gøres mere for at gøre adgangen til Unionens offentlige markeder mere attraktiv og gøre reguleringen af virksomheder mere fleksibel og sikre, at den står i et rimeligt forhold til deres størrelse. Forummet på Højt Plan om Kapitalmarkedsunionen har anbefalet Kommissionen at fjerne lovgivningsmæssige hindringer, der afholder virksomheder fra at gå ind på offentlige markeder. Den tekniske ekspertgruppe for SMV'er har fremsat detaljerede anbefalinger til, hvordan virksomheder og navnlig SMV'er kan tilskyndes til at gå ind på Unionens offentlige markeder. (4)På grundlag af Kommissionens initiativ inden for rammerne af dens genopretningsstrategi efter covid-19, dvs. genopretningspakken vedrørende kapitalmarkederne, er der indført målrettede ændringer i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1129, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2402 samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU og direktiv 2004/109/EF for at gøre det lettere for virksomheder, der er berørt af den økonomiske krise som følge af pandemien, at rejse egenkapital på offentlige markeder, lette investeringer i realøkonomien, muliggøre hurtig rekapitalisering af virksomheder og øge bankernes kapacitet til at finansiere genopretningen. (5)På grundlag af anbefalingerne fra den tekniske ekspertgruppe for SMV'er, med udgangspunkt i forordning (EU) 2019/2115 og de foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/337, og som led i genopretningspakken vedrørende kapitalmarkederne har Kommissionen forpligtet sig til at fremsætte et lovgivningsinitiativ for at gøre adgangen til Unionens offentlige markeder mere attraktiv ved at mindske overholdelsesomkostningerne og fjerne betydelige hindringer, der afholder virksomheder, herunder SMV'er, fra at udnytte offentlige markeder i Unionen. Hvis dette lovgivningsinitiativ skal nå sine mål, bør dets anvendelsesområde være bredt og fjerne hindringer, der vedrører virksomheders adgang til offentlige markeder, navnlig i fasen forud for børsintroduktionen, børsintroduktionsfasen og fasen efter børsintroduktionen. Navnlig bør forenklingen og fjernelsen af hindringer fokusere på børsintroduktionsfasen og fasen efter børsintroduktionen ved at tage fat på de byrdefulde oplysningskrav for at ansøge om optagelse til handel på offentlige markeder, der er fastsat i forordning (EU) 2017/1129, og ved at afhjælpe de byrdefulde krav om løbende oplysning, som er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 596/2014. (6)I forordning (EU) 2017/1129 fastsættes kravene til udarbejdelse, godkendelse og udsendelse af det prospekt, der skal offentliggøres, når værdipapirer udbydes til offentligheden eller optages til handel på et reguleret marked, der er beliggende i eller er aktivt i en medlemsstat. For at gøre Unionens offentlige markeder mere attraktive er det nødvendigt at fjerne hindringer, der skyldes prospektdokumentets længde og kompleksitet samt de høje omkostninger, der er forbundet med det, både når virksomheder, herunder SMV'er, søger adgang til offentlige markeder for første gang (børsintroduktion), og når virksomheder får adgang til offentlige markeder for sekundære udstedelser af værdipapirer, der er kapitalandele, eller værdipapirer, som ikke er kapitalandele. Af samme grund bør der også ses nærmere på varigheden af de kompetente myndigheders procedurer for