Forslag til RÅDETS DIREKTIV om ændring af direktiv 90/434/EØF af 23. juli 1990 om en fælles beskatningsordning ved fusion, spaltning, tilførsel af aktiver og ombytning af aktier vedrørende selskaber i forskellige medlemsstater

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

1. Indledning

1. Det Europæiske Råd konkluderede på mødet i marts 2000 i Lissabon [1], at det var et strategisk mål for Det Europæiske Union at blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, en økonomi, der kan skabe en holdbar økonomisk vækst med flere og bedre job og større social samhørighed. Dette mål blev i marts 2001 gentaget af Det Europæiske Råd på mødet i Stockholm [2]. På Det Europæiske Råds møde i Lissabon blev der også ansporet til opbygning af en generel ramme til støtte for den økonomiske aktivitet i EU.

[1] Formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde den 23.-24. marts 2000 i Lissabon, pressemeddelelse nr. 100/1/00 af 24.3.2000, offentliggjort på Rådet for Den Europæiske Unions websted (http:// ue.eu.int).

[2] Formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde den 23.-24. marts 2001 i Stockholm, pressemeddelelse nr. 100/1/01 af 24.3.2001, offentliggjort på Rådet for Den Europæiske Unions websted (http:// ue.eu.int).

2. I juli 1999 gav Rådet Kommissionen mandat til at foretage en undersøgelse af virkningen af de skattemæssige bestemmelser, som lægger hindringer i vejen for den grænseoverskridende økonomiske aktivitet i det indre marked, og midlerne til at afhjælpe disse. Tilkendegivelserne fra Det Europæiske Råds møde i Lissabon indebærer bl.a., at der skal foretages en analyse af selskabsskatterne, eftersom disse kan spille en vigtig rolle i arbejdet med at føre de af Det Europæiske Råd fastsatte mål ud i livet. I overensstemmelse med dette mandat har Kommissionens tjenestegrene foretaget en undersøgelse af selskabsbeskatningen.

3. Konklusionerne af undersøgelsen af selskabsbeskatningen [3] mundede ud i en meddelelse fra Kommissionen [4]. Det blev deri bl.a. undersøgt, om den aktuelle anvendelse af selskabsbeskatning i det indre marked skaber ineffektivitet og forhindrer virksomhederne i at udnytte de dermed forbundne fordele fuldt ud. Noget sådant ville føre til et tab af velstand i EU og undergrave EU-virksomhedernes konkurrenceevne og derved stride mod Lissabon-målene. I meddelelsen gøres der rede for Kommissionens mening om, hvad der i de kommende år skal og realistisk set kan gøres på selskabsskatteområdet i EU for at tilpasse selskabsbeskatningen i EU til den nye økonomiske baggrund og sikre et mere effektivt indre marked uden indre skattemæssige hindringer. Der blev med henblik herpå fremlagt en række konkrete initiativer.

[3] Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, "Selskabsbeskatningen i det indre marked," SEK(2001) 1681.

[4] Meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg fra Kommissionen, "På vej mod et indre marked uden skattemæssige hindringer. En strategi for fastsættelse af et konsolideret selskabsskattegrundlag for virksomheders aktiviteter overalt i EU", KOM(2001) 582 endelig udg.

4. Desuden vedtog Kommissionen i 2001 en meddelelse om skattepolitikken i EU [5], hvori den både fastlagde generelle mål og en række særligt højtprioriterede opgaver inden for direkte og indirekte beskatning. Den behandlede navnlig selskabsskatterne og gjorde i den forbindelse opmærksom på, at reorganiseringer af selskaber nu ofte ledsages af grænseoverskridende fusioner og erhvervelser, som munder ud i en kombination af engangsskatteudgifter og løbende skatteudgifter.

[5] Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg, "Skattepolitik i EU", KOM(2001) 260 endelig udg., EFT C 284 af 10.10.2001.

5. Hvis Lissabon-målene skal nås, skal der anspores til grænseoverskridende bevægelighed i EU, og hindringerne derfor skal fjernes eller begrænses. Dette vil have sociale virkninger, der behandles som led i andre EU-politikker: de forskellige direktiver om underretning og høring af arbejdstagere, det igangværende initiativ for "foregribelse og udnyttelse af ændringer: en dynamisk tilgang til det sociale aspekt af virksomhedernes omstrukturering" og andre initiativer på beskæftigelsesområdet.

6. Fremdeles blev statutten for det europæiske selskab (Societas Europaea - SE) vedtaget i 2001 [6]. Formålet dermed er at bidrage til færdiggørelsen af det indre marked og spredningen af de forbedringer, som dette indebærer for de økonomiske og sociale udsigter overalt i EU. I dette øjemed sikrer den en retlig ramme, som bevirker, at produktionsstrukturerne kan tilpasses til EU's dimension og gennemgå en erhvervsmæssig omlægning på EU-plan. SE's succes er stærkt afhængig af, hvilken beskatningsordning der anvendes. Det bør nyde godt af den samlede eksisterende harmoniserede selskabsskattelovgivning.

[6] Rådets forordning (EF) nr. 2157/2001 af 8. oktober 2001 om statut for det europæiske selskab (SE) og Rådets direktiv 2001/86/EF af 8. oktober 2001 om fastsættelse af supplerende bestemmelser til statut for det europæiske selskab (SE) for så vidt angår medarbejderindflydelse, EFT L 294 af 10.11.2001.

7. Tilsvarende blev statutten for det europæiske andelsselskab (SCE) vedtaget i 2003 [7]. SCE bør også nyde godt af den samlede eksisterende harmoniserede selskabsskattelovgivning.

[7] Rådets forordning (EF) nr. 1435/2003 af 22. juli 2003 om statut for det europæiske andelsselskab (SCE) og Rådets direktiv 2003/72/EF af 22. juli 2003 om supplerende bestemmelser til statutten for det europæiske andelsselskab for så vidt angår medarbejderindflydelse, EUT L 207 af 18.8.2003.

8. Statutten for SE åbner i artikel 8 - og statutten for SCE i artikel 7 - mulighed for flytning af de respektive vedtægtsmæssige hjemsteder mellem medlemsstaterne. Dette er et udtryk for den grundlæggende frie etableringsret. Den bør ikke hæmmes af diskriminerende skatteregler eller af restriktioner eller fordrejninger som følge af skattebestemmelserne i de medlemsstater, der ikke måtte overholde EF-traktatens bestemmelser. For at sikre klarhed på dette punkt er det imidlertid hensigtsmæssigt i direktivet at fastsætte bestemmelser, som udtrykkeligt henviser til dette tilfælde.

9. Som følge af de eksisterende grænseoverskridende skattemæssige hindringer vil det kræve en vis indsats at sikre et korrekt fungerende indre marked. I henhold til EF-traktatens artikel 94 kan Kommission forelægge Rådet forslag til direktiver om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser, der direkte indvirker på det fælles markeds oprettelse eller funktion.

10. Direktivet om en fælles beskatningsordning ved fusion, spaltning, tilførsel af aktiver og ombytning af aktier vedrørende selskaber i forskellige medlemsstater (fusionsdirektivet) [8] udgør allerede i visse tilfælde en løsning på et grænseoverskridende problem i form af høje skatteudgifter i tilknytning til omstruktureringer i erhvervslivet. Det er dog stadig muligt at forbedre direktivets anvendelsesområde og metoderne til udskydelse af beskatningen, samtidig med at medlemsstaternes finansielle interesser tilgodeses.

[8] Rådets direktiv 90/434/EØF af 23. juli 1990 om en fælles beskatningsordning ved fusion, spaltning, tilførsel af aktiver og ombytning af aktier vedrørende selskaber i forskellige medlemsstater, EFT L 225 af 20.8.1990.

11. I 1993 fremsatte Kommissionen et ændringsforslag til fusionsdirektivet [9]. Dette forslag omfattede to ændringer. Ifølge den første ændring skulle det gøres muligt at anvende direktivet på alle selskabsskattepligtige virksomheder uanset deres retlige form.

[9] Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 90/434/EØF af 23. juli 1990 om en fælles beskatningsordning ved fusion, spaltning, tilførsel af aktiver og ombytning af aktier vedrørende selskaber i forskellige medlemsstater, KOM(93) 293 endelig udg., EFT C 225 af 20.8.1993.

12. Den anden ændring vedrørte fritagelse i visse tilfælde af kapitalvinding som følge af fusioner og spaltninger. Det kan tænkes, at det selskab, der modtager aktiver som led i disse transaktioner, har en andel i det indskydende selskab. Som følge af fusionen eller spaltningen opløses det indskydende selskab, og dets aktier annulleres. I dette tilfælde opnår det modtagende selskab en kapitalvinding i form af den værdimæssige forskel mellem de annullerede aktier og de modtagne aktiver. I medfør af fusionsdirektivets artikel 7 fritages denne kapitalvinding for skat, forudsat at det pågældende selskab havde en vis minimal andel i det indskydende selskab. Statussen som andel var imidlertid ikke defineret på samme måde som i moder/datterselskabsdirektivet [10]. Ved den foreslåede ændring blev begrebet andel i fusionsdirektivet bragt i overensstemmelse med det tilsvarende begreb i moder/datterselskabsdirektivet (der henvises desuden til punkt 24 og 25 nedenfor).

[10] Rådets direktiv 90/435/EØF af 23. juli 1990 om en fælles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater, EFT L 225 af 20.8.1990.

13. Den seneste selskabsskatteundersøgelse, der blev foretaget i 2001, omhandlede også disse problemer. Desuden afslørede de erfaringer, der var indhøstet efter direktivets gennemførelse i 1992, en række andre mangler, og der gøres i undersøgelsen detaljeret rede for disse og drøftes en række muligheder for at afhjælpe dem.

14. I Kommissionens meddelelse til opfølgning af selskabsskatteundersøgelsen blev det påpeget, at det var særdeles vigtigt, at der efter tekniske drøftelser med medlemsstaterne blev fremsat de nødvendige ændringsforslag til de nugældende direktiver om harmonisering af selskabsskatten. I løbet af 2002 indkaldte Kommissionens tjenestegrene de kompetente arbejdsgrupper i Kommissionens regi til adskillige møder, hvor de relevante spørgsmål blev drøftet med delegationer af tekniske eksperter fra medlemsstaterne.

15. Sigtet med dette direktivforslag er at ændre fusionsdirektivet ved at foretage de ændringer i dette direktiv, som er nødvendige for at tage hensyn til de ovennævnte konklusioner og meddelelser. Der pålægges stadig ofte industrien store skatteudgifter og international dobbeltbeskatning, når der foretages erhvervsmæssige omstruktureringer, som selskaber fra forskellige medlemsstater er involveret i. Endemålet er at afskaffe disse hindringer for det indre markeds hensigtsmæssige funktion i medlemsstaternes beskatningsordninger. En afskaffelse af de forskellige skattemæssige hindringer for grænseoverskridende økonomisk aktivitet i det indre marked vil med tiden gøre det nødvendigt at indføre et fælles konsolideret beskatningsgrundlag for virksomhedernes aktivitet overalt i EU. Så længe dette mål ikke er nået, er det imidlertid nødvendigt med særligt målrettede foranstaltninger til at afhjælpe de mest presserende praktiske skattemæssige problemer for internationalt aktive virksomheder. Disse foranstaltninger omfatter alle dem, der må anses for helt uundværlige, når sigtet er at forbedre den eksisterende selskabsskatteret i EU. Navnlig omfatter dette forslag anliggender, der har nær tilknytning til det forslag, der blev fremsat i 1993, og der tilføjes bestemmelser vedrørende nye spørgsmål. Det tidligere ændringsforslag til fusionsdirektivet trækkes derfor tilbage.

16. Den første ændring i direktivet vedrører en optagelse i dens anvendelsesområde af en ny type transaktion kendt som "split-off". Artikel 2, litra b), i fusionsdirektivet vedrører spaltninger. Den nye transaktion, der skal medtages, er en særlig type spaltning. Den såkaldte "split-off"-transaktion er en begrænset eller partiel spaltning, idet det indskydende selskab vedbliver med at eksistere. Det indskyder en del af sine aktiver og passiver, som danner en eller flere grene af virksomheden. Som modydelse udsteder det modtagende selskab aktier eller anparter, som repræsenterer dets kapital. Disse aktier eller anparter overføres til det indskydende selskabs selskabsdeltagere. Et nyt litra b) vil derfor blive indføjet i artikel 2, hvorved begrebet "partiel spaltning" defineres.

17. I forbindelse med nævnte "split-off" finder skatteudskydelsesordningen i henhold til artikel 4 i direktivet anvendelse. Det vil derfor være et krav, at de således overførte aktiver og passiver forbliver knyttet til et fast driftssted for det modtagende selskab i det indskydende selskabs medlemsstat. Der vil også i direktivet blive henvist til den beskatningsordning, der gælder for det indskydende selskabs selskabsdeltagere. Ifølge reglerne i artikel 8 i direktivet skal selskabsdeltagerne ikke beskattes på transaktionstidspunktet, men kun af den fortjeneste, der opstår ved efterfølgende overførsel af de aktier eller anparter, som de har modtaget. Desuden vil der blive tillagt de modtagne aktier eller anparter den samme værdi som den, de ombyttede aktier eller anparter havde umiddelbart inden transaktionen. I forbindelse med nævnte "split-off" vil en lignende beskatningsordning finde anvendelse. Selskabsdeltagerne vil ikke blive beskattet på transaktionstidspunktet. Desuden vil den værdi, der skal tillægges aktierne eller anparterne i det indskydende selskab, blive opdelt på disse samme aktier eller anparter og de aktier eller anparter, der repræsenterer den således erhvervede kapital i det modtagende selskab.

18. En af hovedkonklusionerne i undersøgelsen af selskabsbeskatningen er, at fusionsdirektivets anvendelsesområde er alt for begrænset. Det gælder kun for de virksomheder, der er opført på listen i bilaget til direktivet. ØKOFIN-Rådet drog allerede på samlingen den 26.-27. november 2000 [11] den konklusion, at ajourføringen af listen var et politisk højtprioriteret anliggende.

[11] Bilag til formandskabets konklusioner fra ØKOFIN-Rådets samling den 26.-27. november 2000, pressemeddelelse 453 nr. 13861/00, Bruxelles den 26.11.2000, offentliggjort på Rådet for Den Europæiske Unions websted (http:// ue.eu.int).

19. Dette emne blev behandlet i det i 1993 fremsatte forslag. Sigtet med dette forslag var at udvide direktivets anvendelsesområde til at omfatte alle virksomheder, som var hjemmehørende og selskabsskattepligtige i en medlemsstat. Den konstaterede asymmetri i erhvervsretten vedrørende de retlige virksomhedstyper og de meget uensartede beskatningsordninger, der gælder for dem i medlemsstaterne, skaber imidlertid alvorlige problemer. Der blev allerede gjort rede for disse vanskeligheder under Rådets drøftelse af det foregående forslag i 1996 og 1997. Disse drøftelser blev stillet i bero, uden at man var nået til en endelig konklusion. Dette spørgsmål er atter blevet drøftet med medlemsstaterne under en teknisk synsvinkel i den relevante arbejdsgruppe i Kommissionens regi. Dette har gjort det muligt at virkeliggøre målet om at forbedre anvendelsesområdet for fusionsdirektivet i nærværende forslag ved at foreslå, at den til direktivet knyttede liste over virksomheder omfatter en række nye retlige virksomhedstyper.

20. Som tidligere nævnt blev statutterne for SE og SCE vedtaget for nylig. Det er bl.a. en forudsætning for, at de bliver en succes, at de med fusionsdirektivet forbundne fordele finder anvendelse på dem. Bilaget til direktivet bør derfor omfatte de virksomheder, der i fremtiden vil virke under disse nye retlige former. SE og SCE er derfor blandt de nye virksomhedsformer på listen over virksomheder, der er omfattet af direktivet.

21. Nogle af de nye virksomheder, der foreslås optaget på listen, giver anledning til et særligt teknisk problem. Det kan tænkes, at den medlemsstat, hvor en virksomhed er hjemmehørende, til egne skattemæssige formål behandler den som selskabsskattepligtig, medens en anden medlemsstat, hvor en hjemmehørende har interesser i den samme virksomhed, til egne skattemæssige formål behandler den som transparent. Den sidstnævnte stat tillægger virksomhedens hjemmehørende med interesser i virksomheden dens indkomst og beskatter den derefter. Det bør pålægges denne medlemsstat at udvide de med direktivet forbundne fordele til at omfatte den pågældende hjemmehørende med interesser i virksomheden. Ellers vil der blive tale om dobbeltbeskatning af udbytter.

22. Det samme er tilfældet, når selskabsdeltagere i selskaber, der deltager i de af direktivet omfattede transaktioner, til skattemæssige formål behandles som transparente. Hvis de pågældende personer og virksomheder med interesser hos selskabsdeltageren skal beskattes i forbindelse med omstruktureringer, kan de modsætte sig, at selskabet deltager i en omstrukturering. Det bør pålægges medlemsstaterne at udvide de med direktivet forbundne fordele til at omfatte en sådan hjemmehørende med interesser hos selskabsdeltageren. Ellers vil der blive tale om dobbeltbeskatning af udbytter.

23. Et andet spørgsmål er den uvished, der i praksis hviler over direktivets anvendelse på omstilling af grene af virksomheden til datterselskaber. I henhold til artikel 4, stk. 1, i direktivet er en udskydelse af beskatningen af kapitalvinding mulig, når de overførte aktiver og passiver vedblivende er knyttet til et fast driftssted for det erhvervende selskab i det indskydende selskabs medlemsstat. Dette sker imidlertid ikke, når en gren af et udenlandsk selskab omdannes til et datterselskab af dette, eftersom de overførte aktiver og passiver ikke knyttes til et fast driftssted i det indskydende selskabs medlemsstat, men i det modtagende selskabs medlemsstat. Det er derfor blevet hævdet, at fusionsdirektivet ikke omfatter omstilling af en gren af virksomheden til et datterselskab. Da disse transaktioner er omfattet af målene for direktivet, bør det gøres klart, at det også omfatter disse. Der er ikke tale om nogen risiko for medlemsstaternes beskatningsrettigheder, da de overførte aktiver og passiver forbliver under samme skattemæssige jurisdiktion.

24. Et andet vigtigt spørgsmål vedrører artikel 7, stk. 2, i direktivet. Ved denne bestemmelse forbindes dette direktiv med moder/datterselskabsdirektivet. I forbindelse med fusioner og spaltninger modtager et af de involverede selskaber aktiver og passiver. Det kan tænkes, at dette selskab ligger inde med aktier i det indskydende selskab, der annulleres som følge af reorganiseringen. Værdien af de modtagne aktiver og passiver kan meget vel være højere end værdien af de annullerede aktier. Denne værdimæssige forskel skyldes ikke-udloddede udbytter eller skjult kapitalvinding i det indskydende selskab. I sin egenskab af selskabsdeltager i et indskydende selskab kan et modtagende selskab meget vel fra dette lige så let modtage sådanne tilbageholdte udbytter i form af udloddede udbytter. Moder/datterselskabsdirektivet kan finde anvendelse, når disse udbytter udloddes. Når det modtagende selskab har en "tilstrækkelig andel" i henhold til betingelserne i moder/datterselskabsdirektivet, bør fusionsdirektivet således gøre det muligt at foretage en tilsvarende skattemæssig indrømmelse i tilfælde af fusion eller spaltning. Den ovenfor nævnte værdimæssige forskel bør ikke beskattes.

25. Den definition af "tilstrækkelig andel", der i artikel 7, stk. 2, i fusionsdirektivet er fastsat som betingelse for fritagelse, svarer imidlertid ikke til definitionen i artikel 3 i moder/datterselskabsdirektivet. Det sidstnævnte direktiv hjemler fradrag for dobbeltbeskatning af udbytter. Dette skattefradrag indrømmes kun de selskaber, der opfylder betingelserne for, at de kan betragtes som moderselskaber eller datterselskaber. Med henblik herpå indeholder moder/datterselskabsdirektivet et krav om, at et selskab mindst har en kapitalandel på 25 % i det andet selskab. Tilsvarende hjemler fusionsdirektivet fritagelse af den ovennævnte kapitalvinding for moderselskaber. Ifølge artikel 7, stk. 2, i dette direktiv betragtes et selskab imidlertid som moderselskab, når dets andel i datterselskabet er på mere end 25 % af aktiekapitalen. Kriterierne i de to direktiver er ikke sammenfaldende. Det er derfor nødvendigt at bringe begrebet "andel" i fusionsdirektivet i overensstemmelse med det tilsvarende begreb i moder/datterselskabsdirektivet. Desuden bør enhver ændring af dette emne i fusionsdirektivet bringes i overensstemmelse med ændringerne i moder/datterselskabsdirektivet, hvor minimumstærsklen for at kunne betragtes som moderselskab eller datterselskab er foreslået sænket fra 25 til 10 %.

26. Der kan forekomme dobbeltbeskatning i forbindelse med tilførsel af aktiver. Det selskab, der overfører en gren af virksomheden, modtager som modydelse aktier eller anparter fra det modtagende selskab. Direktivet indeholder ingen bestemmelser om ansættelsen af de således erhvervede aktiers eller anparters værdi. Ifølge nogle nationale lovgivninger skal det indskydende selskab beregne kapitalvindingen i forbindelse med en efterfølgende overførsel af de modtagne aktier eller anparter på grundlag af den bogførte værdi, som de overførte aktiver havde inden overførslen. På den anden side er det selskab, der modtager aktiverne, ifølge artikel 4, stk. 2, forpligtet til at bogføre enhver ny nedskrivning og kapitalvinding eller -tab på de overførte aktiver og passiver på grundlag af deres værdi inden overførslen. I disse tilfælde anvendes samme værdi to gange til skattemæssige formål. En og samme kapitalvinding, der er afledt af de overførte aktiver, tillægges således to forskellige skattepligtige og beskattes to gange. Konklusionen er, at dette problem med dobbeltbeskatning opstår i det indskydende selskabs medlemsstat. Denne medlemsstat vil beskatte indkomsten og kapitalvindingen for det faste driftssted, der modtager aktiverne. Desuden kan den beskatte kapitalvindingen for det indskydende selskab, når de modtagne aktier eller anparter efterfølgende overføres som modydelse for de overførte aktiver. Der er ikke nogen objektiv begrundelse for en sådan beskatning. Hvis der er tale om skattesvig eller skatteunddragelse, kan medlemsstaterne dog i henhold til artikel 11, stk. 1, i direktivet afslå at indrømme de dermed forbundne fordele. Ifølge De Europæiske Fællesskabers Domstols retspraksis [12] vedrørende artikel 11, stk. 1, litra a), i direktivet tilkommer det medlemsstaterne under hensyn til proportionalitetsprincippet at fastsætte de nødvendige interne procedurer til bekæmpelse af skattesvig eller skatteunddragelse. Dog går en generel regel, hvorefter visse former for transaktioner automatisk er afskåret fra at opnå skattefordele - uanset om der faktisk foreligger skattesvig eller skatteunddragelse - ud over, hvad der er nødvendigt for at undgå en sådan form for skattesvig eller skatteunddragelse, og vil være i strid med formålet med direktivet. Medlemsstaterne kan således bestemme, at de aktier eller anparter, som det indskydende selskab modtager, på tidspunktet for aktivernes overførsel tillægges deres indre værdi. Beskatningsrettighederne vil ikke blive anfægtet, da det stadig er muligt at beskatte indkomst eller kapitalvinding, der afledes af aktiverne i tilknytning til det faste driftssted, som forbliver inden for samme skattemæssige jurisdiktion.

[12] Dom af 17. juli 1997 i sag C-28/95 Leur-Bloem. Sml. 1997, s. I-4161.

27. Økonomisk dobbeltbeskatning kan også forstyrre ombytningen af aktier. Det erhvervende selskab modtager aktier eller anparter fra selskabsdeltagerne i det erhvervede selskab. Disse selskabsdeltagere beskattes ikke af den kapitalvinding, der afledes af ombytningen af aktier i det erhvervede selskab og aktier i det erhvervende selskab. I henhold til artikel 8, stk. 2, er det en betingelse for denne skattemæssige fordel, at selskabsdeltagerne ikke tillægger de modtagne aktier eller anparter en højere skattemæssig værdi end den, de ombyttede aktier eller anparter havde umiddelbart inden ombytningen af aktierne. Denne kapitalvinding vil blive beskattet i forbindelse med en efterfølgende overførsel af de således erhvervede aktier eller anparter.

28. Direktivet indeholder ingen bestemmelser om værdiansættelse af aktier eller anparter, som det erhvervende selskab modtager fra disse selskabsdeltagere. I henhold til nogle nationale lovgivninger skal det erhvervende selskab beregne kapitalvindingen ved den senere afhændelse af de modtagne aktier eller anparter på grundlag af den værdi, som disse aktier eller anparter havde umiddelbart inden ombytningen af aktierne. Det modtagende selskabs medlemsstat tager hensyn til de ombyttede aktiers værdi inden transaktionen. I disse tilfælde anvendes samme værdi to gange til skattemæssige formål. Denne værdiansættelse fører således til økonomisk dobbeltbeskatning: en og samme kapitalvinding, der er afledt af de overførte aktier, tillægges to forskellige skattepligtige og beskattes to gange.

29. I dette særlige tilfælde opnår det erhvervende selskab en andel i et andet selskab ved at betale en rimelig markedspris. Dette selskab skal overføre aktier eller anparter, der repræsenterer dets kapital, til selskabsdeltagerne. I henhold til en ny bestemmelse, der indsættes i artikel 8, stk. 2, skal det erhvervende selskab værdiansætte de modtagne aktier på grundlag af deres indre værdi på tidspunktet for ombytningen af aktierne. Denne bestemmelse sikrer, at økonomisk dobbeltbeskatning undgås. Der er ikke tale om nogen risiko for medlemsstaternes beskatningsrettigheder, da selskabsdeltagerne beskattes af den udskudte kapitalvinding. I tilfælde af skattesvig eller skatteunddragelse gør direktivets artikel 11, stk. 1, det muligt for medlemsstaterne at afslå at indrømme de dermed forbundne fordele (der henvises tillige til punkt 26 ovenfor).

30. På den anden side kan det tænkes, at det erhvervende selskab besidder nogle af sine egne aktier, som det har erhvervet på markedet. Det kan beslutte ikke at øge sin kapital, men at overføre sine egne aktier som modydelse. I denne særlige situation kan udgifterne til erhvervelse af disse egne aktier være lavere end deres aktuelle markedsværdi på tidspunktet for ombytningen. Der foreligger dermed en kapitalvinding, og medlemsstaterne kan ønske at beskatte denne. Hvis de her foreslåede regler også finder anvendelse på disse tilfælde, kan beskatningsrettigheder gå tabt permanent. Det er derfor nødvendigt med en undtagelse fra den foreslåede regel om værdiansættelse af aktier eller anparter modtaget af det erhvervende selskab i sådanne tilfælde: aktier eller anparter, der modtages af det erhvervende selskab, tillægges den værdi, som de ombyttede egne aktier havde umiddelbart inden ombytningen. I overensstemmelse med direktivets målsætning finder der ingen beskatning sted af denne skattepligtige på tidspunktet for ombytningen.

31. Artikel 8 ændres for at gøre det klart, at direktivet dækker ombytning af aktier, hvor et selskab, der er hjemmehørende i en medlemsstat, erhverver flertallet af stemmerne fra en selskabsdeltager, der er hjemmehørende i en stat, som ikke er medlem af Den Europæiske Union.

32. Endelig indsættes der i direktivet et nyt afsnit vedrørende den beskatningsordning, der finder anvendelse ved flytning af SE's og SCE's vedtægtsmæssige hjemsted [13]. De relevante skattemæssige regler vil i konkurrencemæssig henseende være neutrale, samtidig med at der tages alle fornødne hensyn til den stats finansielle interesser, i hvilken selskabet var hjemmehørende inden flytningen af dets vedtægtsmæssige hjemsted. Harmoniseringen vil omfatte de tilfælde, hvor flytningen af det vedtægtsmæssige hjemsted indebærer, at selskabet ikke længere er skattemæssigt hjemmehørende i den pågældende medlemsstat. Det vil nyde godt af en udskydelse af beskatningen af kapitalvindingen i tilknytning til de af dets aktiver, der knyttes til det faste driftssted, som det nu vil have i den stat, hvor det var skattemæssige hjemmehørende, inden dets vedtægtsmæssige hjemsted blev flyttet.

[13] I henhold til artikel 8 i SE-statutten og artikel 7 i SCE-statutten kan det vedtægtsmæssige hjemsted flyttes til en anden medlemsstat, uden at det opløses. I henhold til samme statutter, henholdsvis artikel 7 og 6, skal det vedtægtsmæssige hjemsted være beliggende inden for Fællesskabet i samme medlemsstat som selskabets hovedkontor.

33. De allerede eksisterende regler vedrørende fusioner og spaltninger i artikel 5, 6 og 10 i direktivet vil blive udvidet til også at omfatte dette tilfælde. Beskatningsordningen vedrørende flytning af det vedtægtsmæssige hjemsted vil således også omfatte henlæggelser eller reserver, som er opbygget af selskabet inden denne transaktion, eventuel overtagelse af tab og eksistensen af et fast driftssted i en tredje medlemsstat.

34. Desuden vil der blive indsat en særlig bestemmelse om, at der ikke kan pålægges selskabsdeltagerne skat i forbindelse med ændringen af selskabets hjemsted. Denne bestemmelse afspejler EF-traktatens forpligtelser vedrørende den frie etableringsret. Kapitalvinding som følge af efterfølgende overførsel af aktierne eller anparterne kan være skattepligtig.

2. Bemærkninger vedrørende de enkelte artikler i forslaget til direktiv

Artikel 1

Denne artikel indeholder ti stykker, hvorved fusionsdirektivet ændres.

Stk. 1

Fusionsdirektivet vil indeholde et nyt afsnit, som indeholder de bestemmelser, der er nødvendige for at indrømme udskydelse af beskatningen og tilgodese medlemsstaternes finansielle interesser i tilfælde, hvor et europæisk selskab (SE) eller et europæisk andelsselskab (SCE) flytter sit vedtægtsmæssige hjemsted fra en medlemsstat til en anden. I overensstemmelse dermed ændres direktivets titel, således at det også omfatter flytningen af det vedtægtsmæssige hjemsted mellem medlemsstater.

Stk. 2

1. Dette forslag til ændring af direktivet omfatter bestemmelser, hvorved fusionsdirektivets mål udvides til at omfatte SE's og SCE's flytning af vedtægtsmæssigt hjemsted.

2. I overensstemmelse dermed ændres artikel 1 i direktivet. Den indeholder to led. Første led vedrører de transaktioner, der allerede er omhandlet i direktivet. Ved andet led pålægges der nu medlemsstaterne en forpligtelse til at anvende dets bestemmelser på SE's og SCE's flytning af vedtægtsmæssigt hjemsted.

Stk. 3

1. Artikel 2 i direktivet ændres, så den kommer til at omfatte definitionen af en ny erhvervsmæssig reorganisering, partielle spaltninger ("split-off"), som vil blive omfattet i fremtiden.

2. En partiel spaltning eller "split-off" er en transaktion, hvorved et selskab uden at blive opløst overfører en del af sine aktiver og passiver, som udgør en eller flere grene af virksomheden, til et modtagende selskab. Som modydelse overfører dette aktier eller anparter, som repræsenterer dets kapital, til det indskydende selskabs selskabsdeltagere.

3. Der indsættes således et nyt artikel 2, litra b a), som indeholder definitionen af begrebet "partiel spaltning". Artikel 4 vil kunne anvendes på det indskydende selskab. I artikel 8 foretages der yderligere ændringer under hensyn til selskabsdeltagernes beskatningsordning.

4. SE's eller SCE's flytning af vedtægtsmæssigt hjemsted medtages i direktivets anvendelsesområde. Der indsættes et nyt litra j) i artikel 2 med definitioner i henhold til affattelsen af artikel 8 i SE's statut og artikel 7 i SCE's statut.

Stk. 4

1. Ved dette stykke ændres artikel 4, idet der indsættes en ny tekst som stk. 2. Dette nye stykke vedrører spørgsmålet om selskaber, der er selskabsskattepligtige i den medlemsstat, hvor de er hjemmehørende, men alligevel betragtes som skattemæssigt transparente i en anden medlemsstat. Som følge af dette forhold kunne de med direktivet forbundne fordele tidligere ikke indrømmes en række selskabsskattepligtige. Sigtet med den foreslåede tekst er at fastlægge en særlig beskatningsordning, der finder anvendelse i disse tilfælde. Ifølge denne ordning vil medlemsstaterne udskyde beskatningen af den kapitalvinding, som de hjemmehørende selskaber, der optræder på listen, har i forbindelse med fusioner eller spaltninger. Hvis en anden medlemsstat betragter selskabet som skattemæssigt transparent, vil dette nye stykke ikke gøre det muligt for denne medlemsstat at beskatte sine hjemmehørende skattepligtige med interesser i det pågældende selskab på tidspunktet for de i direktivet omhandlede transaktioner. Disse skattepligtige kan beskattes i forbindelse med en senere afhændelse af de overførte aktiver.

2. På baggrund af de civilretlige bestemmelser om erhvervsvirksomheders organisation identificeres de pågældende skattepligtige i dette nye stykke ved at henvise til skattemæssigt transparente selskaber. Der er tale om de kriterier, som medlemsstaterne benytter, når de slår fast, om selskaber skal betragtes som skattemæssigt transparente. I den foreslåede tekst undgås henvisninger til selskaber, der betragtes som skattemæssigt transparente af en medlemsstat på grundlag af den beskatningsordning, der anvendes på dem i den stat, hvor de er hjemmehørende.

3. Stk. 2 og 3 bliver stk. 3 og 4. I begge stykker indsættes en henvisning til det nye stk. 2.

4. Desuden foretages der visse forbedringer af affattelsen af stk. 1 og 3.

Stk. 5

1. Ved dette stykke fastsættes fusionsdirektivets krav til andele i overensstemmelse med moder/datterselskabsdirektivet. Det modtagende selskab skal således mindst besidde 10 % af andelene i det indskydende selskab for at være fritaget for skat af kapitalvinding i forbindelse med disse andele.

2. De foreslåede 10 % er i overensstemmelse med den allerede foreslåede ændring af moder/datterselskabsdirektivet, således at kravene til andelene nedsættes fra 25 % af aktiekapitalen til 10 %.

Stk. 6

1. Ved dette stykke ændres artikel 8.

2. De eksisterende stykker i artikel 8 omnummeres og kombineres med de nye. Artikel 8 har nu 12 stykker.

3. De foretagne ændringer af artikel 8 vedrører en række foranstaltninger. Først og fremmest indsættes der et nyt stk. 2 vedrørende den beskatningsordning, der finder anvendelse på det indskydende selskabs selskabsdeltager i forbindelse med en partiel spaltning eller "split-off". Disse skattepligtige vil ikke blive beskattet af den tildeling af aktier eller anparter, som repræsenterer det modtagende selskabs kapital.

4. Der indsættes et nyt stk. 3. Det kan tænkes, at selskabsdeltagere i selskaber (som defineret i direktivet), som deltager i de transaktioner, der indgår i direktivets anvendelsesområde, betragtes som skattemæssigt transparente. Skattepligtige med interesser i disse selskabsdeltagere kan beskattes, når de har indkomst eller kapitalvinding i forbindelse med omstruktureringer. Sigtet med den foreslåede tekst er at udskyde beskatningen af skattepligtige med interesser i de pågældende selskabsdeltagere. Disse skattepligtige kan beskattes af den pågældende indkomst i forbindelse med en senere afhændelse af de aktier eller anparter, som selskabsdeltagerne har modtaget.

5. Det nye stk. 5 indeholder en regel om værdiansættelsen af de aktier eller anparter, som selskabsdeltagerne modtager i forbindelse med partiel spaltning. Ifølge denne regel deles værdien af de aktier eller anparter, som de har i det indskydende selskab, mellem de pågældende samme aktier eller anparter og de aktier eller anparter, som repræsenterer den kapital i det modtagende selskab, der er tildelt dem.

6. Det nye stk. 10 vedrører værdien af de aktier, som det modtagende selskab modtager i forbindelse med ombytning af aktier. Ifølge denne nye regel kan det erhvervende selskab tillægge de modtagne aktier den indre værdi af de aktier eller anparter, der er udstedt som modydelse. Denne værdi svarer til den faktisk betalte pris. Hvis medlemsstaterne må tillægge de modtagne aktier eller anparter en lavere værdi, beskattes det erhvervende selskabs kapitalvinding i forbindelse med en senere afhændelse af disse aktier eller anparter. Kapitalvindingen i forbindelse med disse aktier eller anparter tillægges således to forskellige skattepligtige: dette erhvervende selskab og de selskabsdeltagere, der ombytter dem. Dette fører til dobbeltbeskatning. Reglen i den foreslåede tekst sikrer, at dobbeltbeskatning undgås.

7. Det nye stk. 11 omfatter en undtagelse fra værdiansættelsesreglen i det nye stk. 10. Det vedrører de tilfælde, hvor det erhvervende selskab besidder egne aktier og i stedet for at øge sin udstedte kapital beslutter at overføre disse til det erhvervede selskabs selskabsdeltagere som modydelse. Under disse omstændigheder er der normalt en forskel mellem værdien af de af dets egne aktier, som det besidder, og disses indre værdi på det tidspunkt, hvor ombytningen finder sted. Medlemsstaterne kan beskatte denne kapitalvinding. I medfør af neutralitetsprincippet bør denne kapitalvinding beskattes på det tidspunkt, hvor de ombyttede aktier eller anparter efterfølgende overføres. I dette øjemed vil det erhvervende selskab tillægge de modtagne aktier eller anparter den værdi, som de egne ombyttede aktier havde umiddelbart inden ombytningen.

8. Der indsættes et nyt stk. 12. Det vedrører ombytning af aktier, hvor flertallet af stemmerne i det erhvervede selskab modtages fra selskabsdeltagere, der ikke er skattemæssigt hjemmehørende i en af Den Europæiske Unions medlemsstater. Sigtet med denne nye bestemmelse er at slå fast, at direktivet dækker disse transaktioner. De dermed forbundne fordele indrømmes således de pågældende skattepligtige, som det i øjeblikket er fastsat i direktivet.

9. Det tidligere stk. 1 opdeles på tre forskellige stykker, nemlig stk. 4, 6 og 7. Stk. 3 og 4 bliver stk. 8 og 9.

10. Krydsreferencerne i denne artikel er ændret for at tage hensyn til den nye struktur i dens bestemmelser.

Stk. 7

1. Ved dette stykke ændres artikel 9. Der indsættes et nyt stykke, og den eksisterende tekst bliver stk. 1. I forbindelse med tilførsel af aktiver knytter der sig en kapitalvinding til de overførte aktiver. Denne kapitalvinding udskydes og vil blive beskattet i forbindelse med en senere afhændelse af de pågældende aktiver. Skatten vil blive opkrævet af det faste driftssted, som erhverver de pågældende aktiver. Desuden kan medlemsstaterne bestemme, at det indskydende selskab skal tillægge de aktier eller anparter, der modtages som modydelse, den værdi, som de således overførte aktiver havde inden transaktionen. Denne nationale regel fører til dobbeltbeskatning.

2. Den foreslåede tekst indeholder en regel om værdiansættelse af de aktier eller anparter, som det indskydende selskab modtager. Dette selskab vil tillægge dem de overførte aktivers og passivers indre værdi. Det vil derfor være nødvendigt, at det indskydende selskabs medlemsstat på det tidspunkt, hvor den beskatter den senere afhændelse af de aktier eller anparter, der er modtaget som modydelse for de overførte aktiver, beregner kapitalvindingen i forbindelse med denne transaktion under hensyn til den pågældende værdi.

Stk. 8

1. Artikel 10, stk. 1, opdeles på tre nye stykker, og der indsættes et nyt stykke, der udtrykkeligt skal dække omstillingen af grene af virksomheden til datterselskaber. Beskatningsordningen vil være den samme som den, der i forvejen gælder for overførsler af faste driftssteder. Tilførsel af aktiver med tilknytning til et fast driftssted til et nystiftet selskab vil derfor ikke føre til beskatning. Desuden finder artikel 10, stk. 2, anvendelse, og beskatningsrettighederne for medlemsstater, der anvender globalindkomstprincippet, vil blive bevaret.

2. Der foretages visse forbedringer af affattelsen for at gøre teksten til denne bestemmelse klarere.

Stk. 9

1. Der indsættes i direktivet et nyt afsnit vedrørende en beskatningsordning, der finder anvendelse på flytning af det vedtægtsmæssige hjemsted. Det vil blive benævnt afsnit IVa.

2. Artikel 10a, 10b og 10c indsættes i direktivet for at regulere flytningen af et SE's eller et SCE's vedtægtsmæssige hjemsted.

3. Artikel 10a omhandler den skatteudskydelsesordning, der finder anvendelse på SE og SCE ved flytning af det vedtægtsmæssige hjemsted. En følge af denne transaktion kan være en ændring af den medlemsstat, hvor det er skattemæssigt hjemmehørende. Hvis dette er tilfældet, kan det tænkes, at medlemsstaterne beskatter disse selskaber af forskellen mellem deres aktivers og passivers indre værdi og deres skattemæssige værdi inden flytningen. I stk. 1 gøres udskydelsen af beskatningen betinget af, at selskabets aktiver og passiver effektivt vedbliver med at være forbundet med et fast driftssted beliggende i den medlemsstat, hvor det selskab, der flytter det vedtægtsmæssige hjemsted, var hjemmehørende inden flytningen.

4. Artikel 10a, stk. 2, indeholder de regler, der finder anvendelse på beregning af nedskrivning og kapitalvinding eller -tab på de aktiver i selskabet, som vedbliver med at være forbundet med det faste driftssted. Det pålægges medlemsstaterne at anvende den fremtidige beskatning, som om flytningen af det vedtægtsmæssige hjemsted ikke havde fundet sted.

5. Artikel 10a, stk. 3, vedrører de tilfælde, hvor en national lovgivning indeholder særlige regler om beregning af nedskrivning og kapitalvinding eller -tab på aktiver og passiver, der er forbundet med det faste driftssted. Hvis selskabet vælger at anvende sådanne regler, finder stk. 1 ikke anvendelse.

6. Beskatningen af flytningen af vedtægtsmæssigt hjemsted minder om beskatningen af fusioner og spaltninger. Den nye artikel 10b vedrører andre bestemmelser i direktivet om fusioner og spaltninger. Disse transaktioner omfatter imidlertid et indskydende selskab og et modtagende selskab. De pågældende bestemmelser vedrører begge selskaber, medens den her omhandlede transaktion kun vedrører ét selskab. For at klarlægge situationen er det i stk. 4 slået fast, at selskabet både betragtes som det indskydende selskab og det modtagende selskab.

7. I henhold til artikel 10b, stk. 1, anvendes artikel 5 på flytning af vedtægtsmæssigt hjemsted. Det sikrer, at selskabets faste driftssted vedblivende nyder godt af fritagelsen af henlæggelser eller reserver, som er opbygget forskriftsmæssigt af det inden flytningen af det vedtægtsmæssige hjemsted.

8. Artikel 10b, stk. 2, vedrører overtagelse af tab. Det faste driftssted kan vedblive med at udligne i skattemæssig henseende endnu ikke afskrevne tab, der er påløbet for selskabet. Medlemsstaterne er omfattet af samme forpligtelse vedrørende behandlingen af skattemæssige tab som den, der i henhold til deres skattelovgivning gælder for en indenlandsk erhvervsmæssig omstrukturering.

9. Artikel 10b, stk. 3, vedrører det tilfælde, hvor det selskab, der flytter det vedtægtsmæssige hjemsted, har et fast driftssted i en tredje medlemsstat. Principperne i artikel 10 finder anvendelse, og den medlemsstat, hvor det faste driftssted er beliggende, vil ikke kræve skat af flytningen af det vedtægtsmæssige hjemsted.

10. Hvis der var påløbet tab for selskabet i det faste driftssted, skulle disse tab udlignes med andre udbytter for selskabet. Det er muligt, at selskabet ikke havde udlignet det samlede tabsbeløb med udbytter hidrørende fra det faste driftssted. I så fald kan den medlemsstat, hvor selskabet var hjemmehørende inden flytningen, modregne sådanne udækkede tab i dets skattepligtige udbytte.

11. Det kan tænkes, at selskabets medlemsstat anvender globalindkomstprincippet. I så fald kan den pågældende medlemsstat beskatte ethvert udbytte eller enhver kapitalvinding, der knytter sig til det faste driftssted på det tidspunkt, hvor det vedtægtsmæssige hjemsted flyttes. Denne medlemsstat skal indrømme et fradrag for den skat, der er betalt i den medlemsstat, hvor det faste driftssted er beliggende, hvis der ikke er indrømmet udskydelse af beskatningen.

12. Flytningen af det vedtægtsmæssige hjemsted ændrer ikke situationen for selskabets selskabsdeltagere. Der er dog en ændring, som kan være relevant i skattemæssig henseende. De har en andel i et selskab, som ændrer sit skattemæssige hjemsted. Beskatningsordningen for indkomst eller udbytter af sådanne aktier eller anparter kan i så fald ændres.

13. Det nye artikel 10c, stk. 1, sikrer, at selskabsdeltagerne ikke beskattes af indkomst, overskud eller kapitalvinding, når selskabet flytter sit vedtægtsmæssige hjemsted.

14. Ved artikel 10c, stk. 2, udskydes beskatningen til en senere afhændelse af de aktier, der repræsenterer selskabets kapital.

Stk. 10

1. I dette stykke henvises til bilaget til dette ændringsforslag, hvor bilaget til direktiv 90/434/EØF ændres. Listen over virksomheder, som direktivet finder anvendelse på, og som er indeholdt i bilaget dertil, erstattes således med en ny liste, som omfatter andre typer virksomheder, navnlig det europæiske selskab (SE) og det europæiske andelsselskab (SCE). Ved dette forslag udvides de med direktivet forbundne fordele til nye retlige typer virksomheder, herunder kooperativer, gensidige selskaber, visse ikke-kapitalbaserede virksomheder, sparekasser, fonde og sammenslutninger med handelsaktivitet.

2. SE og SCE er medtaget under litra z) i bilaget. Denne nye placering følger ikke den naturlige litra-sekvens, fordi det er hensigten yderligere at indsætte litra p) til y) i bilaget for de virksomhedstyper, der findes i de tiltrædende lande.

Artikel 2

Denne artikel indeholder tidsplanen for og kravene til direktivets gennemførelse i medlemsstaternes nationale love. Medlemsstaterne skal straks underrette Kommissionen om direktivets gennemførelse i deres nationale love og fremlægge en sammenligningstabel over bestemmelserne i dette direktiv og de tilsvarende bestemmelser i den vedtagne nationale lovgivning.

Artikel 3

Denne artikel omhandler datoen for ændringsdirektivets ikrafttrædelse og datoen for dets offentliggørelse.

2003/0239 (CNS)

Forslag til RÅDETS DIREKTIV om ændring af direktiv 90/434/EØF af 23. juli 1990 om en fælles beskatningsordning ved fusion, spaltning, tilførsel af aktiver og ombytning af aktier vedrørende selskaber i forskellige medlemsstater

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab, særlig artikel 94,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [14],

[14] EFT C ... af ..., s. ...

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet [15],

[15] EFT C ... af ..., s. ...

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg [16],

[16] EFT C ... af ..., s. ...

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget [17], og

[17] EFT C ... af ..., s. ...

ud fra følgende betragtninger:

(1) Ved Rådets direktiv 90/434/EØF [18] blev der indført fælles regler for erhvervsmæssig omstrukturering, som i konkurrencemæssig henseende er neutrale.

[18] EFT L 225 af 20.8.1990, s. 1.

(2) Formålet med direktiv 90/434/EØF er at udskyde beskatningen af indkomst, overskud og kapitalvinding i forbindelse med erhvervsmæssig reorganisering og at beskytte medlemsstaternes beskatningsrettigheder.

(3) Erfaringerne siden januar 1992 med gennemførelsen af direktiv 90/434/EØF har vist forskellige måder, hvorpå direktivet kan forbedres, og hvorpå de gavnlige virkninger af de fælles regler, der blev vedtaget i 1990, kan udvides.

(4) Den 8. oktober 2001 udstedte Rådet forordning (EF) nr. 2157/2001 om statut for det europæiske selskab (Societas Europaea - SE) [19] og direktiv 2001/86/EF om supplerende bestemmelser til statut for det europæiske selskab for så vidt angår medarbejderindflydelse [20]. Ligeledes udstedte Rådet den 22. juli 2003 forordning (EF) nr. 1435/2003 om statut for det europæiske andelsselskab (SCE) [21] og direktiv 2003/72/EF om supplerende bestemmelser til statutten for det europæiske andelsselskab for så vidt angår medarbejderindflydelse [22]. Et af de vigtigste særtræk ved disse instrumenter er, at både SE og SCE kan flytte deres respektive vedtægtsmæssige hjemsteder fra en medlemsstat til en anden uden at opløses og træde i likvidation.

[19] EFT L 294 af 10.11.2001, s. 1.

[20] EFT L 294 af 10.11.2001, s. 22.

[21] EUT L 207 af 18.8.2003, s. 1.

[22] EUT L 207 af 18.8.2003, s. 25.

(5) Flytningen af det vedtægtsmæssige hjemsted udgør et middel til at udnytte den frie etableringsret, der er fastsat i traktatens artikel 43 og 48. Der overføres ingen aktiver, og selskabet og dets selskabsdeltagere har ingen indkomst, overskud eller kapitalvinding i forbindelse dermed. Selskabets beslutning om at reorganisere erhvervsudøvelsen ved at flytte det vedtægtsmæssige hjemsted bør ikke hæmmes af diskriminerende skatteregler eller af restriktioner, ulemper eller fordrejninger som følge af national skattelovgivning, der strider mod EU-retten.

(6) Flytningen af det vedtægtsmæssige hjemsted gør det nødvendigt at vedtage en række nye regler, som dog skal være neutrale i konkurrencemæssig henseende. Hvis SE's eller SCE's aktiver efter flytningen af et vedtægtsmæssigt hjemsted rent faktisk vedblivende knyttes til et fast driftssted, som tilhører dette og er beliggende i den medlemsstat, hvor det pågældende SE eller SCE tidligere var hjemmehørende, bør det pågældende faste driftssted have de samme fordele som dem, der er fastsat i artikel 5, 6 og 10 i direktiv 90/434/EØF vedrørende skattefri henlæggelser og reserver, overtagelse af tab og beskatning af faste driftssteder for SE beliggende i en tredje medlemsstat. Desuden bør beskatningen af en selskabsdeltager i forbindelse med flytningen af det vedtægtsmæssige hjemsted i medfør af EF-traktatens principper udelukkes.

(7) Direktiv 90/434/EØF omhandlede ikke en type spaltning, hvor det selskab, der overfører grene af virksomheden, ikke opløses. Bestemmelserne i artikel 4 i nævnte direktiv bør derfor udvides til også at omfatte sådanne tilfælde.

(8) I artikel 3 i direktiv 90/434/EØF defineres de selskaber, der henhører under dets anvendelsesområde, og et bilag dertil indeholder en liste over de selskabstyper, hvorpå direktivet finder anvendelse. Dog er visse former for selskaber ikke medtaget på listen i bilaget til direktivet, selv om de er skattemæssigt hjemmehørende i en medlemsstat og er selskabsskattepligtige i denne. På baggrund af de indhøstede erfaringer synes dette at være en urimelig mangel, og direktivets dækning bør derfor udvides til andre virksomheder, som kan gennemføre grænseoverskridende transaktioner i EU og opfylder alle disse relevante betingelser.

(9) Da SE er et offentligt selskab med begrænset ansvar, og da SCE er et andelsselskab, og eftersom begge er af stort set samme type som andre selskabsretlige former, der allerede er dækket af direktiv 90/434/EØF, bør SE og SCE indsættes på listen i bilaget til direktiv 90/434/EØF.

(10) De nye virksomheder, der er medtaget på listen i bilaget, er selskabsskattepligtige i den medlemsstat, hvor de er hjemmehørende, men nogle af dem betragtes af andre medlemsstater som skattemæssigt transparente. For at sikre, at de med direktiv 90/434/EØF forbundne fordele er effektive, bør medlemsstater, som behandler ikke-hjemmehørende selskabsskattepligtige som skattemæssigt transparente, anvende de med direktivet forbundne fordele på dem.

(11) Hvis selskabsdeltagere i selskaber, som deltager i de transaktioner, der reguleres af direktiv 90/434/EØF, i skattemæssig henseende behandles som transparente, bør personer med interesser hos selskabsdeltageren ikke beskattes i forbindelse med omstruktureringer.

(12) Der består en vis tvivl med hensyn til anvendelsen af direktiv 90/434/EØF på omstilling af grene af virksomheden til datterselskaber. Som led i disse transaktioner overføres de aktiver, som knytter sig til et fast driftssted og udgør en gren af virksomheden som defineret i artikel 2, litra i), i direktiv 90/434/EØF, til et nystiftet selskab, som vil være et datterselskab af det indskydende selskab, og det bør gøres klart, at denne transaktion, som udgør en tilførsel af aktiver fra et selskab i én medlemsstat for et fast driftssted beliggende i en anden medlemsstat til et selskab i sidstnævnte medlemsstat, er dækket af direktivet.

(13) I definitionen af ombytning af aktier i artikel 2, litra d), i direktiv 90/434/EØF er der ikke fastsat nogen særlige betingelser vedrørende de selskabsdeltagere, der overfører flertallet af stemmerne i et selskab til et erhvervende selskab. Det bør gøres klart, at direktivet dækker tilfælde, hvor både det erhvervede selskab og det erhvervende selskab, der er involveret i en ombytning af aktier, opfylder betingelserne i artikel 3 i direktiv 90/434/EØF, men de selskabsdeltagere, der overfører aktierne til det sidstnævnte selskab, er hjemmehørende uden for EU.

(14) I forbindelse med fusioner og spaltninger kan det modtagende selskab opnå en fortjeneste i form af den værdimæssige forskel mellem de modtagne aktiver og passiver og de aktier, som det måtte have haft i det indskydende selskab, og som annulleres i forbindelse med disse transaktioner. I henhold til artikel 7 i direktiv 90/434/EØF fritages denne kapitalvinding, fordi disse udbytter lige så let kan indtjenes i form af udloddede udbytter fra det indskydende selskab, som ville have været fritaget i henhold til Rådets direktiv 90/435/EØF af 23. juli 1990 om en fælles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater [23]. Målsætningerne i direktiv 90/434/EØF og direktiv 90/435/EØF med hensyn til dette særlige spørgsmål er de samme, men de fastsatte betingelser er ikke de samme, og direktiv 90/434/EØF bør derfor ændres, således at de deri stillede krav sidestilles med kravene i direktiv 90/435/EØF, og der benyttes samme lavere tærskel for aktierne som den, der er fastsat i ændringsforslaget til nævnte direktiv.

[23] EFT L 225 af 20.8.1990, s. 6.

(15) I henhold til artikel 8, stk. 2, i direktiv 90/434/EØF beregnes aktier eller anparter, som selskabsdeltagerne modtager i forbindelse med en ombytning af aktier, til skattemæssige formål på grundlag af de således overførte aktiers eller anparters værdi umiddelbart inden ombytningen, men der er ingen bestemmelser om den værdi, som det erhvervende selskab vil tillægge de således erhvervede aktier eller anparter. Hvis medlemsstaterne i sådanne tilfælde tillægger de aktier, som det modtagende selskab modtager, den værdi, som de havde umiddelbart inden ombytningen, tillægges der to forskellige skattepligtige den samme værdi, og en og samme kapitalvinding beskattes to gange. Den deraf følgende dobbeltbeskatning bør undgås ved at gøre det muligt for det erhvervende selskab at værdiansætte de modtagne aktier eller anparter på grundlag af den indre værdi af de aktier eller anparter, der er udstedt som modydelse.

(16) I et sådant tilfælde kan det erhvervende selskab ombytte sine egne aktier, som repræsenterer dets kapital, og der kan være en forskel mellem omkostningerne ved erhvervelsen af dem og deres indre værdi på ombytningstidspunktet. Medlemsstaterne bør udskyde beskatningen af en sådan fortjeneste og kun beskatte den i forbindelse med en efterfølgende overførsel af de aktier eller anparter, der er modtaget som modydelse.

(17) I henhold til artikel 4, stk. 1, i direktiv 90/434/EØF beregnes aktiver, der erhverves som led i en tilførsel af aktiver, til skattemæssige formål på grundlag af deres værdi umiddelbart inden transaktionen, men der er ingen bestemmelser om den værdi, der skal tillægges de aktier eller anparter, der modtages som modydelse. Hvis medlemsstaterne tillægger de aktier eller anparter, der modtages i forbindelse med en tilførsel af aktiver, den samme værdi som de overførte aktivers værdi umiddelbart inden transaktionen, og dette er den værdi, der tillægges den overførte gren af virksomheden, bliver resultatet, at samme værdi tillægges to forskellige skattepligtige, og at en og samme kapitalvinding beskattes to gange. Den deraf følgende dobbeltbeskatning bør afskaffes ved at fastsætte, at det indskydende selskab skal tillægge de modtagne aktier eller anparter de overførte aktivers indre værdi.

(18) Direktiv 90/434/EØF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed -

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

I direktiv 90/434/EØF foretages følgende ændringer:

(1) Titlen affattes således:

"Rådets direktiv 90/434/EØF om en fælles beskatningsordning ved fusion, spaltning, tilførsel af aktiver og ombytning af aktier vedrørende selskaber i forskellige medlemsstater og ved flytning af det vedtægtsmæssige hjemsted mellem medlemsstater"

(2) Artikel 1 affattes således:

"Artikel 1

Den enkelte medlemsstat anvender dette direktiv på følgende:

(a) fusion, spaltning, tilførsel af aktiver og ombytning af aktier, som vedrører selskaber i to eller flere medlemsstater

(b) europæiske selskaber (Societas Europaea eller SE), som etableret ved Rådet forordning (EF) nr. 2157/2001, og europæiske andelsselskaber (SCE), som etableret ved Rådets forordning (EF) nr. 1435/2003, som flytter deres vedtægtsmæssige hjemsted fra en medlemsstat til en anden medlemsstat."

(3) I artikel 2 foretages følgende ændringer:

(a) Følgende indsættes som litra b a):

"b a) partiel spaltning, den transaktion, hvorved et selskab uden at blive opløst overfører en eller flere grene af virksomheden til et eller flere eksisterende eller nye selskaber ved i henhold til en pro rata-regel at tildele sine selskabsdeltagere aktier eller anparter i de modtagende selskaber og eventuelt en kontant udligningssum på højst 10 % af disse værdipapirers pålydende værdi eller, når der ikke eksisterer en pålydende værdi, deres bogførte værdi."

(b) Følgende indsættes som litra j):

"j) flytning af vedtægtsmæssigt hjemsted, den transaktion, hvorved et SE eller et SCE, uden at det opløses, eller at der stiftes en ny juridisk person, flytter sit vedtægtsmæssige hjemsted fra en medlemsstat til en anden medlemsstat."

(4) Artikel 4 affattes således:

"Artikel 4

1. Fusion, spaltning eller partiel spaltning medfører ingen form for skat på kapitalvinding beregnet som forskellen mellem den indre værdi af de overførte aktiver og passiver og disses skattemæssige værdi. I denne artikel finder følgende definitioner anvendelse:

(a) skattemæssig værdi: det beløb, som udgør grundlaget, på hvilket en fortjeneste eller et tab ville være blevet beregnet med henblik på beskatning af det indskydende selskabs indkomst, overskud eller kapitalvinding, såfremt sådanne aktiver eller passiver var blevet solgt samtidig med fusionen eller spaltningen, men uafhængigt af transaktionen

(b) overførte aktiver og passiver: de af det indskydende selskabs aktiver og passiver, der som følge af fusionen eller spaltningen er virkeligt knyttet til et af det modtagende selskabs faste driftssteder i det indskydende selskabs medlemsstat, og som spiller en rolle i forbindelse med de opnåede resultater, således som de beregnes med henblik på beskatningen.

2. Såfremt stk. 1 finder anvendelse, og en medlemsstat på grundlag af sine civilretlige bestemmelser om erhvervsvirksomheders organisation betragter et ikke hjemmehørende indskydende selskab som skattemæssigt transparent og derfor beskatter selskabsdeltagerne på grundlag af deres andel i det indskydende selskabs fortjeneste, efterhånden som denne fortjeneste opstår, beskatter den pågældende stat ikke indkomst, overskud eller kapitalvinding beregnet på grundlag af forskellen mellem de overførte aktivers og passivers indre værdi og deres værdi til skattemæssige formål.

3. Stk. 1 og 2 finder kun anvendelse, hvis det modtagende selskab beregner nye nedskrivninger og kapitalvinding eller -tab på overførte aktiver og passiver i henhold til de regler, der ville have været gældende for det indskydende selskab eller de indskydende selskaber, såfremt fusionen eller spaltningen ikke havde fundet sted.

4. Såfremt det modtagende selskab i henhold til bestemmelserne i det indskydende selskabs medlemsstat kan vælge at beregne nye nedskrivninger og kapitalvinding eller -tab på de overførte aktiver og passiver på anden måde end den i stk. 3 omhandlede, finder stk. 1 ikke anvendelse på aktiver og passiver, hvor der er gjort brug af denne valgmulighed."

(5) Artikel 7, stk. 2, affattes således:

"2. Medlemsstaterne kan gøre undtagelser fra stk. 1, når det modtagende selskab har en kapitalandel på mindre end 10 % i det indskydende selskab."

(6) Artikel 8 affattes således:

"Artikel 8

1. Ved fusion, spaltning eller ombytning af aktier må selve tildelingen af aktier eller anparter i det modtagende eller erhvervende selskab til en selskabsdeltager i det indskydende eller erhvervede selskab til gengæld for aktier eller anparter i sidstnævnte ikke medføre nogen beskatning af denne selskabsdeltagers indkomst, overskud eller kapitalvinding.

2. Ved partiel spaltning må selve tildelingen til en selskabsdeltager i det indskydende selskab af aktier eller anparter i det modtagende selskabs kapital ikke medføre nogen beskatning af denne selskabsdeltagers indkomst, overskud eller kapitalvinding.

3. Såfremt en medlemsstat på grundlag af sine civilretlige bestemmelser om erhvervsvirksomheders organisation betragter en selskabsdeltager som skattemæssigt transparent og derfor beskatter de pågældende personer med interesser hos selskabsdeltagerne på grundlag af deres andel i fortjenesten i det indskydende selskab, efterhånden som denne fortjeneste opstår, beskatter den pågældende stat ikke de pågældende personer af indkomst, overskud eller kapitalvinding for selskabsdeltageren i forbindelse med tildelingen af aktier eller anparter i det modtagende eller erhvervende selskab.

4. Stk. 1 og 3 finder kun anvendelse, hvis selskabsdeltageren ikke tillægger de modtagne aktier eller anparter en højere skattemæssig værdi end den værdi, som de ombyttede aktier eller anparter havde umiddelbart inden fusionen, spaltningen eller ombytningen af aktier.

5. Stk. 2 finder kun anvendelse, hvis selskabsdeltageren ikke tillægger summen af de modtagne aktier eller anparter og de aktier eller anparter, der besiddes i det indskydende selskab, en højere skattemæssig værdi end den værdi, de aktier eller anparter, der besiddes i det indskydende selskab, havde umiddelbart inden spaltningen.

6. Anvendelsen af stk. 1, 2 og 3 er ikke til hinder for, at medlemsstaterne kan beskatte en fortjeneste som følge af senere afhændelse af de modtagne værdipapirer på samme måde som en fortjeneste ved afhændelse af de aktier eller anparter, der fandtes inden erhvervelsen.

7. I denne artikel forstås ved "skattemæssig værdi" den værdi, som skal tjene som grundlag for den eventuelle beregning af et overskud eller et tab, som giver anledning til beskatning af selskabsdeltagerens indkomst, overskud eller kapitalvinding.

8. Såfremt en selskabsdeltager i medfør af lovgivningen i den medlemsstat, hvor han er hjemmehørende, har ret til at vælge en anden beskatningsform end den, der er defineret i stk. 4 og 5, finder stk. 1, 2 og 3 ikke anvendelse på de aktier eller anparter, hvor der er gjort brug af denne valgmulighed.

9. Stk. 1, 2 og 3 hindrer ikke en medlemsstat i ved beskatningen af selskabsdeltageren at tage hensyn til den kontante udligningssum, som eventuelt vil blive tildelt ham ved fusionen, spaltningen, den partielle spaltning eller ombytningen af aktier.

10. Det erhvervende selskab ved en ombytning af aktier tillægger de modtagne værdipapirer den indre værdi af de aktier eller anparter, der er udstedt til selskabsdeltagerne i det erhvervede selskab.

11. Når det erhvervende selskab besidder egne aktier og overfører disse som modydelse, kan medlemsstaterne fravige stk. 10 og beregne indkomst, overskud eller kapitalvinding af den efterfølgende overførsel af de modtagne aktier eller anparter til den værdi, som de pågældende overførte aktier havde umiddelbart inden ombytningen.

12. Det forhold, at et selskab erhverver en andel i det erhvervede selskab fra selskabsdeltagere med skattemæssigt hjemsted uden for EU, forhindrer ikke, at der indrømmes det i denne artikel fastsatte skattefradrag."

(7) Artikel 9 affattes således:

"Artikel 9

1. Artikel 4, 5 og 6 finder anvendelse på tilførsel af aktiver.

2. Aktier eller anparter, der repræsenterer kapitalen i det modtagende selskab, og som er modtaget som modydelse for det indskydende selskabs tilførsel af aktiver, tillægges de overførte aktivers og passivers indre værdi umiddelbart før overførslen af aktiverne."

(8) Artikel 10, stk. 1, affattes således:

"1. Når der i forbindelse med fusion, spaltning eller tilførsel af aktiver blandt de tilførte aktiver er et fast driftssted, der tilhører det indskydende selskab, og som er beliggende i en anden medlemsstat end dette, fraskriver den medlemsstat, hvor det faste driftssted er beliggende, sig enhver ret til at beskatte dette faste driftssted.

Den medlemsstat, hvori det indskydende selskab er hjemmehørende, kan dog i dette selskabs skattepligtige overskud medregne det faste driftssteds tidligere underskud, som eventuelt er blevet fratrukket selskabets skattepligtige overskud i denne stat, og som ikke er udlignet.

Den medlemsstat, hvori det faste driftssted er beliggende, og den medlemsstat, hvori det modtagende selskab er hjemmehørende, anvender dette direktivs bestemmelser på denne tilførsel, som om den medlemsstat, hvori det indskydende selskab var hjemmehørende, var medlemsstaten, hvori det faste driftssted er beliggende.

Disse bestemmelser finder også anvendelse i tilfælde af, at det faste driftssted er beliggende i samme medlemsstat som den, hvori det modtagende selskab er hjemmehørende."

(9) Følgende indsættes som AFSNIT IVa:

"AFSNIT IVa

Regler vedrørende flytning af det vedtægtsmæssige hjemsted

Artikel 10a

1. Flytningen af et SE's eller et SCE's vedtægtsmæssige hjemsted giver ikke anledning til nogen beskatning af indkomst, overskud eller kapitalvinding i forbindelse med de aktiver og passiver hos det indskydende selskab, der som følge af flytningen af det vedtægtsmæssige hjemsted rent faktisk forbliver forbundet med et fast driftssted for SE eller SCE i den medlemsstat, hvor det var hjemmehørende før flytningen af dets vedtægtsmæssige hjemsted, og som spiller en rolle ved frembringelsen af de fortjenester eller tab, som tages i betragtning til skattemæssige formål.

2. Stk. 1 finder kun anvendelse, hvis SE eller SCE beregner enhver ny nedskrivning og kapitalvinding eller -tab på de pågældende overførte aktiver og passiver, som om flytningen af det vedtægtsmæssige hjemsted ikke havde fundet sted.

3. Såfremt SE eller SCE i medfør af lovgivningen i den medlemsstat, hvor SE eller SCE var hjemmehørende før flytningen af det vedtægtsmæssige hjemsted, er berettiget til at få enhver ny nedskrivning og kapitalvinding eller -tab på de aktiver og passiver, der forbliver i den pågældende medlemsstat, beregnet på et andet grundlag end det i stk. 2 fastsatte, finder stk. 1 ikke anvendelse på de aktiver og passiver, hvor der er gjort brug af denne valgmulighed.

Artikel 10b

1. Bestemmelserne i artikel 5 finder anvendelse ved flytning af et SE's eller et SCE's vedtægtsmæssige hjemsted.

2. Såfremt en medlemsstat tillader, at det modtagende selskab fra det indskydende selskab overtager i skattemæssig henseende endnu ikke afskrevne tab i forbindelse med de i artikel 1 omhandlede transaktioner mellem selskaber i den pågældende medlemsstat, tillader den SE's eller SCE's faste driftssted, der er beliggende på dens område, at overtage i skattemæssig henseende endnu ikke afskrevne tab for det SE eller SCE, der flytter sit vedtægtsmæssige hjemsted.

3. Bestemmelserne i artikel 10 finder anvendelse ved flytning af et SE's eller et SCE's vedtægtsmæssige hjemsted, hvis det pågældende SE eller SCE har et fast driftssted beliggende i en anden medlemsstat, uagtet at der ikke overføres aktiver og passiver mellem selskaber.

4. Med henblik på denne artikel anses det SE eller SCE, som flytter sit vedtægtsmæssige hjemsted, både for at være det indskydende selskab og det modtagende selskab.

Artikel 10c

1. Flytningen af et SE's eller et SCE's vedtægtsmæssige hjemsted giver ikke i sig selv anledning til nogen beskatning af selskabsdeltagernes indkomst, overskud eller kapitalvinding.

2. Anvendelsen af stk. 1 forhindrer ikke medlemsstaterne i at beskatte fortjenesten som følge af en efterfølgende overførsel af de aktier eller anparter, som repræsenterer kapitalen i det SE eller SCE, der flytter sit vedtægtsmæssige hjemsted."

(10) Bilaget erstattes af teksten i bilaget til nærværende direktiv.

Artikel 2

1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden den 1. januar 2005. De meddeler straks Kommissionen teksten til disse bestemmelser og en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og nærværende direktiv.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 3

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles,

På Rådets vegne

Formand

BILAG

"BILAG

Liste over de selskaber, der er omhandlet i artikel 3, litra a)

a) De selskaber, der i belgisk ret benævnes "société anonyme"/"naamloze vennootschap", "société en commandite par actions"/"commanditaire vennootschap op aandelen", "société privée à responsabilité limitée"/"besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid", "société coopérative à responsabilité limitée"/"coöperatieve vennootschap met beperkte aansprakelijkheid" og "société coopérative à responsabilité illimitée"/"coöperatieve vennootschap met onbeperkte aansprakelijkheid" samt offentlige foretagender, der har antaget en af de ovennævnte retlige former

b) de selskaber, der i dansk ret benævnes "aktieselskab" og "anpartsselskab", samt andre selskaber, der er omfattet af selskabsskatteloven, forudsat at deres skattepligtige indkomst beregnes og beskattes i henhold til de almindelige skatteretlige regler for "aktieselskaber"

c) de selskaber, der i tysk ret benævnes "Aktiengesellschaft", "Kommanditgesellschaft auf Aktien", "Gesellschaft mit beschränkter Haftung" og "bergrechtliche Gewerkschaft"

d) de selskaber, der i græsk ret benævnes "ávþvõìç åôáéñåßá" og "åôáéñåßá ðåñéùñéóìÝvçò åõèývçò (Å.Ð.Å.)"

e) de selskaber, der i spansk ret benævnes "sociedad anónima", "sociedad comanditaria por acciones" og "sociedad de responsabilidad limitada" samt offentligretlige enheder, der driver virksomhed under de privatretlige bestemmelser

f) de selskaber, der i fransk ret benævnes "société anonyme", "société en commandite par actions", "société à responsabilité limitée", "sociétés par actions simplifiées", "sociétés d'assurances mutuelles", "sociétés civiles", som automatisk underkastes selskabsbeskatning, "coopératives", "unions de coopératives" samt offentlige virksomheder og foretagender

g) de selskaber, der er registreret eller virker i henhold til irsk ret, virksomheder registreret i henhold til Industrial and Provident Societies Act, "building societies" registreret i henhold til Building Societies Acts og "trustee savings banks" i henhold til Trustee Savings Banks Act, 1989

h) de selskaber, der i italiensk ret benævnes "società per azioni", "società in accomandita per azioni", "società a responsibilità limitata", "società cooperative" og "società per mutua assicurazione" samt offentlige og private virksomheder, der helt eller overvejende driver handelsvirksomhed

i) de selskaber, der i luxembourgsk ret benævnes "société anonyme", "société en commandite par actions", "société à responsabilité limitée", "société coopérative", "société coopérative organisée comme une société anonyme", "association d'assurances mutuelles", "association d'épargne-pension" og "entreprise de nature commerciale, industrielle ou minière de l'Etat, des communes, des syndicats de communes, des établissements publics et des autres personnes morales de droit public"

j) de selskaber, der i nederlandsk ret benævnes "naamloze vennnootschap", "besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid", "Open commanditaire vennootschap", "Coöperatie", "onderlinge waarborgmaatschappij", "Fonds voor gemene rekening", "vereniging op coöperatieve grondslag" og "vereniging welke op onderlinge grondslag als verzekeraar of kredietinstelling optreedt"

k) de selskaber, der i østrigsk ret benævnes "Aktiengesellschaft" og "Gesellschaft mit beschränkter Haftung"

l) de handelsselskaber eller almindelige borgerlige selskaber med handelsmålsætning samt andre juridiske personer med virksomhed inden for handel eller industri, som er registreret i henhold til portugisisk ret

m) de selskaber, der i finsk ret benævnes "osakeyhtiö/aktiebolag", "osuuskunta /andelslag","säästöpankki/sparbank" og "vakuutusyhtiö/försäkringsbolag"

n) de selskaber, der i svensk ret benævnes "aktiebolag", "bankaktiebolag" og "försäkringsaktiebolag"

o) de selskaber, der er registreret i henhold til Det Forenede Kongeriges lovgivning

z) de selskaber, der er registreret i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2157/2001 af 8. oktober 2001 om statut for det europæiske selskab (SE) og Rådets direktiv 2001/86/EF af 8. oktober 2001 om fastsættelse af supplerende bestemmelser til statut for det europæiske selskab (SAE) for så vidt angår medarbejderindflydelse, og de andelsselskaber, der er registreret i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1435/2003 af 22. juli 2003 om statut for det europæiske andelsselskab (SCE) og Rådets direktiv 2003/72/EF af 22. juli 2003 om supplerende bestemmelser til statutten for det europæiske andelsselskab for så vidt angår medarbejderindflydelse."

FINANSIERINGSOVERSIGT

Dette forslag til Rådets direktiv har ingen finansielle virkninger for EU's budget.

KONSEKVENSANALYSE FORSLAGETS KONSEKVENSER FOR VIRKSOMHEDERNE, HERUNDER ISÆR SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER (SMV'er)

Forslagets titel

Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 90/434/EØF af 23. juli 1990 om en fælles beskatningsordning ved fusion, spaltning, tilførsel af aktiver og ombytning af aktier vedrørende selskaber i forskellige medlemsstater.

Dokumentets nummer

Forslaget

1. Hvorfor er der i betragtning af nærhedsprincippet behov for en EF-lovgivning på området, og hvad er hovedformålet?

Sigtet med direktiv 90/434/EØF af 23. juli 1990 om en fælles beskatningsordning ved fusion, spaltning, tilførsel af aktiver og ombytning af aktier vedrørende selskaber i forskellige medlemsstater (direktivet) er at harmonisere beskatningen af erhvervsmæssige omstruktureringer. Der indføres ved direktivet en beskatningsordning, der er neutral i konkurrencemæssig henseende, for at gøre det muligt for virksomhederne at deltage i fusioner, spaltninger, tilførsel af aktiver og ombytning af aktier og derved at tilpasse sig til det fælles markeds krav og forbedre produktiviteten og deres internationale konkurrenceevne. Dette opnås ved at udskyde beskatningen af kapitalvinding i tilslutning til aktiver overført i forbindelse med de i direktivet fastsatte transaktioner. Samtidig tilgodeser kravet om, at de overførte aktiver forbliver inden for samme skattemæssige jurisdiktion, medlemsstaternes finansielle interesser. Derved formindskes de skadelige virkninger af en velkendt skattemæssig hindring i det indre marked.

Som følge af direktivets nuværende dækningsområde og den uensartede gennemførelse deraf i medlemsstaterne giver grænseoverskridende omstruktureringer imidlertid stadig anledning til betydelige skattemæssige byrder. Den massive beskatning af kapitalvinding i forbindelse med sunde erhvervsmæssige omstruktureringer afskærer selskaberne fra at gribe ind over for økonomisk inoptimale strukturer. Dette gør skatteharmoniseringen mindre effektiv på dette særlige område. Industrien står stadig over for betydelige hindringer for grænseoverskridende aktivitet, etablering og investeringer i det indre marked. Dette påvirker de europæiske selskabers konkurrenceevne i negativ retning. Udtrykt økonomisk er der tale om et tab af potentiel velstand i EU.

Desuden blev statutten for det europæiske selskab (Societas Europaea - SE) vedtaget i 2001 og statutten for det europæiske andelsselskab (SCE) i 2003. Ifølge præamblen i forordningerne derom indebærer færdiggørelsen af det indre marked og de forbedringer, som dette indebærer for den økonomiske og sociale situation overalt i EU, ikke kun, at handelshindringerne skal afskaffes, men også, at produktionsstrukturerne skal tilpasses til EU's dimension. I den sammenhæng er det vigtigt, at selskaber, hvis erhvervsudøvelse ikke er begrænset til dækning af rent lokale behov, sættes i stand til at planlægge og gennemføre en erhvervsmæssig reorganisering på EU-plan. Disse forordninger indeholder ingen skattemæssige bestemmelser. Det haster nu med at træffe foranstaltninger. Det er vigtigt, at de med direktivet forbundne fordele finder anvendelse på disse nye retlige typer. Navnlig kan disse selskaber flytte deres vedtægtsmæssige hjemsteder fra medlemsstat til medlemsstat: det er også særdeles vigtigt, at det sikres, at der anvendes en neutral beskatningsordning på disse transaktioner.

Nærværende forslag til direktiv indeholder målrettede foranstaltninger, der tager sigte på at løse særlige problemer. Det tilstræbes ikke at finde en overordnet løsning, der kan overvinde alle eksisterende grænseoverskridende hindringer. Sigtet er at overvinde disse problemer ved at udvide skatteudskydelsesordningen til at omfatte et større antal sager. Sigtet med forslaget er at udvide anvendelsesområdet for harmoniseringen i henhold til direktivets nuværende tekst og at forbedre metoderne til sikring af skattemæssig neutralitet, samtidig med at medlemsstaternes finansielle interesser tilgodeses. Alt dette opnås i forslaget ved hjælp af følgende foranstaltninger:

- Direktivet vil finde anvendelse på et større antal juridiske personer og virksomheder, herunder SE og SCE.

- En ny type transaktioner vil blive dækket: en særlig spaltning kendt som "split-off".

- Den andel, der kræves for at opnå fritagelse af kapitalvinding i forbindelse med annulleringen af andelen i det selskab, som indskyder aktiverne, fastsættes i overensstemmelse med andelen i direktiv 90/435/EØF om en fælles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater (moder/datterselskabsdirektivet). I overensstemmelse med de foreslåede ændringer af moder/datterselskabsdirektivet sænkes dette krav fra 25 % til 10 %.

- Der indføres ved direktivet særlige bestemmelser om omstilling af grene af virksomheden til datterselskaber.

- Direktivet gør det klart, at de dermed forbundne fordele finder anvendelse på ombytning af aktier, når flertallet af stemmerne erhverves fra selskabsdeltagere, der er skattemæssigt hjemmehørende uden for Den Europæiske Union.

- Der indføres ved direktivet regler til afskaffelse af økonomisk dobbeltbeskatning i forbindelse med ombytning af aktier.

- Der indføres ved direktivet metoder til afskaffelse af økonomisk dobbeltbeskatning i forbindelse med tilførsel af aktiver.

- Direktivet omfatter flytning af SE's og SCE's vedtægtsmæssige hjemsted.

Konsekvenser for virksomhederne

2. Hvem berøres af forslaget?

- Hvilken erhvervssektor berøres?

- Berøres SMV'er i højere grad end store virksomheder?

- Er de berørte virksomheder koncentreret i bestemte regioner i EF?

Direktivet gælder for fusioner, spaltninger, tilførsler af aktiver og ombytninger af aktier, hvori selskaber fra to eller flere medlemsstater er involveret. De pågældende virksomheder skal have en af de retlige former, der er opført på listen i bilaget til direktivet. Ved ændringsforslaget udvides de dermed forbundne fordele til nye retlige virksomhedstyper, herunder SE, SCE, kooperativer, gensidige selskaber, visse ikke-kapitalbaserede virksomheder, sparekasser, fonde og sammenslutninger med handelsmålsætning. SE er et offentligt selskab med begrænset ansvar, som har EF's dimension. SCE er et kooperativ, som har EF's dimension. Kooperativer er normalt særskilte juridiske personer, der dækker deres medlemmers behov ved at indgå aftaler med dem. Gensidige selskaber omfatter som hovedregel personer, der opnår visse ydelser ved kumulering af fælles interesser. Fonde består af midler, der anbringes for at føre målsætningen dermed ud i livet. Ved at medtage disse retlige former i direktivets anvendelsesområde vil de dermed forbundne fordele blive udvidet til at omfatte nye måder at tilrettelægge økonomiske aktiviteter på.

Selv om medtagelsen af sparekasser og gensidige selskaber i direktivets anvendelsesområde har de største virkninger i bank- og forsikringssektorerne, vil alle erhvervssektorer og geografiske områder i EU nyde lige stor fordel af forslaget.

Det slås i forslaget fast, at direktivet dækker ombytning af aktier, hvor selskabsdeltagere med skattemæssigt hjemsted uden for Den Europæiske Union er omfattet. Dette vil antagelig bidrage til en bredere anvendelse af direktivet. Koncerner, der ikke udelukkende består af EF-virksomheder, kan give sig i kast med omstruktureringer, idet deres europæiske medlemmer vil nyde godt af en udskydelse af beskatningen af den dermed forbundne kapitalvinding. Ud over dette særlige forhold vil alle geografiske områder i EU antagelig drage lige stor fordel af forslaget.

3. Hvilke foranstaltninger skal virksomhederne træffe i henhold til forslaget?

Der pålægges ikke virksomhederne nogen nye forpligtelser eller skattemæssige efterlevelsesbyrder.

4. Hvilke økonomiske virkninger forventes forslaget at få

- for beskæftigelsen?

- for investeringerne og oprettelsen af nye virksomheder?

- for virksomhedernes konkurrenceevne?

Formålet med forslaget er at forbedre og udvide skatteudskydelsen i tilknytning til kapitalvinding i forbindelse med omstruktureringer. Et større antal virksomheder og koncerner vil nyde godt af denne skatteneutrale ordning. Den udvides til også at omfatte "split-off", og det slås desuden fast, at direktivet også dækker omstilling af grene af virksomheden til datterselskaber og transaktioner, hvor hjemmehørende uden for Den Europæiske Union medvirker i den forstand, at de er selskabsdeltagere i de involverede selskaber. De fastsatte metoder hertil vil også være mere effektive, idet også økonomisk dobbeltbeskatning i tilknytning til tilførsel af aktiver og ombytning af aktier vil blive undgået. Sikringen af en mere ensartet anvendelse af skattelovgivningen ved at forstærke harmoniseringen af selskabsskatten er også et vigtigt skridt i bestræbelserne for at nedbringe efterlevelsesomkostningerne og gøre selskabsbeskatningen i EU mere effektiv.

De fordele, der knytter sig til den neutrale beskatningsordning i henhold til direktivet, udvides til også at gælde for SE og SCE. Disses bestemmelser vil bidrage til en stiftelse og forvaltning af selskaber med europæisk dimension, som er fri for de hindringer, der skyldes uensartet og begrænset territorial anvendelse af national selskabs- og skattelovgivning. Dette forslag vil under særlige omstændigheder gøre det muligt at flytte det vedtægtsmæssige hjemsted under en skatteneutral ordning og sikrer, at de med SE- og SCE-statutterne forbundne fordele ikke i dette tilfælde undergraves af en skattemæssig hindring.

Alt dette vil spille en vigtig rolle for bestræbelserne for at afskaffe en konstateret skattemæssig hindring for selskaber i EU. Ved at sikre en udskydelse af beskatningen af fortjeneste i forbindelse med internationale erhvervsmæssige reorganiseringer kan direktivet bidrage til at afbalancere beskatningen af nationale og grænseoverskridende aktiviteter og til at forbedre beslutningerne om lokalisering af investeringer. De internationale investorers beslutninger vil ikke længere blive påvirket af visse nuværende skattemæssige hindringer. Dette vil bidrage til at nedbringe kapitalomkostningerne.

Den formindskelse af ulemperne og fordrejningerne på grund af uensartede nationale skatteregler, som en fælles beskatningsordning med udskydelse af beskatningen vil føre med sig, vil anspore til nye initiativer i erhvervslivet.

Det europæiske erhvervslivs konkurrenceevne vil blive forbedret, idet en sund reorganisering af erhvervslivet gøres mulig uden øjeblikkelige skattemæssige omkostninger. En mere effektiv investeringsbeslutning eller omstrukturering vil bidrage til at gøre erhvervslivet i EU mere konkurrencedygtigt. Desuden vil ressourcespildet som følge af økonomisk dobbeltbeskatning blive mindre.

Forbedringen af erhvervsklimaet vil antagelig øve positiv indflydelse på jobskabelsen og arbejdsløshedsbekæmpelsen.

5. Indeholder forslaget foranstaltninger, der tager højde for SMV'ernes særlige situation (lempeligere eller særlige krav)?

Forslaget indeholder visse bestemmelser, hvorved direktivet udvides til at omfatte ikke-kapitalbaserede virksomheder. Der vil således blive dækket et større antal små og mellemstore virksomheder, som ikke normalt antager form af en kapitalbaseret virksomhed.

Høring af de berørte kredse

6. Liste over organisationer, som er hørt om forslaget, og en kortfattet redegørelse for deres væsentligste synspunkter.

Teksten til dette forslag er resultatet af langstrakte høringsprocesser. Indledningsvis blev initiativerne til opfølgning af det tidligere ændringsforslag til fusionsdirektivet, KOM(93) 293 endelig udg., baseret på Ruding-udvalgets konklusioner [24] og på Kommissionens meddelelse af 26. juni 1992 til Rådet og Europa-Parlamentet til opfølgning af Ruding-udvalgets konklusioner [25].

[24] Rapport fra udvalget af uafhængige eksperter vedrørende selskabsbeskatning, marts 1992.

[25] SEK(92) 1118 endelig udg.

Derudover er de mere vidtrækkende ændringer, som er medtaget i den hermed foreslåede tekst, et resultat af drøftelser mellem internationale skatteeksperter, tekniske delegationer fra medlemsstaterne og Kommissionens tjenestegrene. Selskabsskatteundersøgelsen er det vigtigste grundlag for denne lovgivningsproces. Denne undersøgelse blev foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af drøftelser med to ekspertpaneler og dokumentation fremlagt af disse. Ekspertpanelerne var sammensat af højt kvalificerede akademiske skatteeksperter, bl.a. fra universiteter og forskningsinstitutter, og repræsentanter for erhvervslivet.

Det afsluttende trin i denne proces bestod af møder med medlemsstaterne i en af Kommissionen ledet arbejdsgruppe, som undersøgte de forskellige aspekter ved de spørgsmål, der er behandlet i dette forslag.

Nærværende forslag er slutresultatet af drøftelserne mellem alle disse eksperter, den af Kommissionens tjenestegrene fremlagte analyse og vurderingen af de overvejelser og betænkeligheder, der er kommet til udtryk blandt de nationalt ansvarlige for skattepolitikken.