DA

Bruxelles, den 10.11.2010

KOM(2010) 658 endelig

2010/0324 (NLE)

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om fastsættelse for 2011 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande

BEGRUNDELSE

1. Baggrund for forslaget |

| Begrundelse og formålMinisterrådet skal hvert år træffe afgørelse om fiskerimulighederne for bestandene i Atlanterhavet, Nordsøen og for internationalt fiskeri, som EU-fartøjer deltager i. Det er den vigtigste forordning om fiskerimuligheder, når man ser på antallet af regulerede bestande. Sammen med forordninger, som fastsætter fiskerimulighederne for Østersøen, Sortehavet og dybhavsbestande (sidstnævnte hvert andet år), begrænser forordningen udnyttelsen af bestandene til niveauer, som skal være i overensstemmelse med de overordnede mål for den fælles fiskeripolitik. I denne forbindelse er det Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik [1], som fastlægger målene for de årlige forslag for så vidt angår fangst- og fiskeriindsatsbegrænsninger for at sikre, at EU's fiskeri er miljømæssigt, økonomisk og socialt bæredygtigt.De fiskerimuligheder, som fastsættes i forordningerne, afspejler, i hvor høj grad fiskeripolitikken som helhed er en succes. Den vifte af instrumenter, som EU benytter sig af i bestræbelserne på at nå fiskeripolitikkens mål, bør samordnet medvirke til at sikre, at ressourcegrundlaget for det europæiske fiskeri udnyttes på det rette niveau og ikke ud over dette niveau. Men denne forvaltning er ikke kun en følge af begrænsede fiskerimuligheder. Også flådepolitik og kontrol med fiskeriaktiviteterne kan være afgørende i denne forbindelse – for blot at nævnte to andre områder, hvor der aktivt udvikles reguleringsforanstaltninger som led i fiskeripolitikken. Det vigtigste særkende ved den årlige fastsættelse af fiskerimulighederne er faktisk, at foranstaltningen løber i så kort tid. Det har først og fremmest historiske årsager og hænger sammen med, hvordan det under den fælles fiskeripolitik fastlægges, hvordan det maritime rum og ressourcerne deri deles mellem de nationale flåder i EU. Det er vigtigt at bibeholde en proces med årlig fornyelse af denne EU-dækkende pagt, som er grundlaget for fiskeripolitikken. Det udelukker dog ikke, at der også indføres mere langsigtede forvaltningstilgange. EU har gjort gode fremskridt på dette område, og der findes nu flerårige forvaltningsplaner for vigtige bestande af kommerciel interesse, og de årlige TAC'er og indsatslofter skal fastsættes i overensstemmelse med disse planer. Overordnet vurderes det, at flerårige planer fungerer godt, idet bestande, der reguleres på denne måde, generelt klarer sig bedre end andre bestande. Det er kun i et langsigtet perspektiv – navnlig i tider med knappe ressourcer – at lovgiver kan forvente at kunne gennemføre en fornuftig politik, som har en rimelig chance for at frembringe de ønskede resultater.I denne forbindelse har Kommissionen de seneste fem år offentliggjort en meddelelse, som gennemgår den aktuelle situation, som forslaget om fiskerimuligheder skal svare til. I år er der i meddelelsen fra Kommissionen til Rådet om fiskerimuligheder for 2011 (KOM(2010) 241 endelig) nogle gode nyheder, idet der er forbedring af visse bestandes tilstand. For mange fiskebestande anbefales det dog stadig at nedsætte fangsterne til nul eller så meget, som det nu er muligt. Mange bestande er uden for sikre biologiske grænser. Til trods for de bevaringsforanstaltninger, som den fælles fiskeripolitik pålægger, er der for mange bestande i disse sårbare kategorier, og der er alt for få bestande, som der kan konstateres forbedringer for. Analysen bekræfter, at der er behov for strengere bevaringsforanstaltninger for nedfiskede bestande.For 2011 understreger rådgivningen fra Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) og Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) endnu engang den ynkelige tilstand af mange fiskeressourcer i EU-farvandene. Der noteres dog også forbedringer for visse vigtige bestande som kulmule, tunge og havtaske. Som svar på Kommissionens anmodning har ICES rådgivet om en forvaltningsstrategi, som skal føre frem til et maksimalt bæredygtigt udbytte i 2015. EU har afgivet tilsagn om at nå dette mål, da man tiltrådte konklusionerne af verdenstopmødet om bæredygtig udvikling i Johannesburg i 2002 og den tilhørende gennemførelsesplan. |

| Generel baggrundEU har enekompetence til at fastsætte og fordele fiskerimuligheder. EU’s forpligtelser, når det gælder bæredygtig udnyttelse af de levende akvatiske ressourcer, følger af forpligtelserne i henhold til artikel 2 i forordning (EF) nr. 2371/2002.De af Unionen fastsatte fiskerimuligheder for fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskebestande skal være i overensstemmelse med internationale aftaler, herunder FN-aftalen fra 1995 om bevarelse og forvaltning af fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskebestande. Med dette forslag gennemføres de bevaringsforanstaltninger, som Unionen aftalte med sine internationale modparter angående disse bestande, i EU-lovgivningen, når disse omsættes i fiskerimuligheder i form af fangster eller fiskeriindsatsbegrænsninger.For bestande, hvis forvaltning udelukkende påhviler Unionen, følger de foreslåede fiskerimuligheder den videnskabelige rådgivning, som Kommissionen har modtaget om bestandenes tilstand, og disse danner grundlag for fastlæggelsen af fangstbegrænsninger, som er i overensstemmelse med de flerårige forvaltningsplaner. For bestande, der ikke er omfattet af sådanne planer, følger de foreslåede TAC'er den videnskabelige rådgivning således, som det er skitseret i meddelelsen KOM(2010) 241 endelig. Rent faktisk skitseres der i meddelelsen en række forvaltningsmæssige modforholdsregler, der anses for hensigtsmæssige for hvert af de forskellige scenarier, der kunne opstå som følge af den videnskabelige rådgivning, afhængig af bestandens tilstand (fra "udnyttet på bæredygtig vis" til "overfisket") eller af de observerede tendenser, hvis en præcis vurdering ikke er mulig ud fra de disponible data. Bestande tildeles til kategorier. Dernæst tildeles regler for hver af disse med henblik på at fastlægge de begrænsninger for fangst/indsats, der bør gælde.Den videnskabelige rådgivning afhænger i bund og grund af data. Det er kun muligt at vurdere bestande, for hvilke der er tilstrækkelige og pålidelige data, så der kan udarbejdes overslag over bestandenes størrelse og prognoser for, hvordan de vil reagere på de forskellige udnyttelsesscenarier (dette kaldes "fangstmulighedstabeller"). Dette er alene tilfældet for et antal regulerede bestande. Forvaltningen må for den resterende dels vedkommende bygge på konstaterede tendenser, der er udledt af indikatorer såsom indberettede fangster, der kan være mere eller mindre pålidelige. I visse tilfælde gør manglen på pålidelige data, at videnskabsfolkene end ikke kan rådgive på grundlag af tendenser. I alle disse tilfælde bør Rådet træffe afgørelse om fiskerimuligheder ud fra forsigtighedsprincippet og derfor gennemføre konservative foranstaltninger. Det er til tider vanskeligt at følge denne fremgangsmåde, når der tages hensyn til de forskellige interesser, der er på spil. Kommissionen er imidlertid pålagt at fremsætte forslag i overensstemmelse med dette princip. Det er især afgørende at sikre en streng anvendelse af reglen om, at fiskeripresset ikke må øges, medmindre det af den videnskabelige rådgivning fremgår, at dette er muligt uden at skade den berørte bestand. |

| Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrørerDe nuværende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører, gælder indtil den 31. december 2010, med undtagelse af visse fiskeriindsatsbegrænsninger, som gælder indtil 31. januar 2011. |

| Overensstemmelse med andre EU-politikker og -målDe foreslåede foranstaltninger er udarbejdet i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitiks mål og regler og er i overensstemmelse med EU's politik for bæredygtig udvikling. |

2. Høring af interesserede parter og konsekvensanalyse |

| Høring af interesserede parter |

| Høringsmetoder, hovedmålgrupper og respondenternes overordnede profilForslaget bygger bl.a. på samråd med Den Rådgivende Komité for Fiskeri og Akvakultur (ACFA) (ACFA er sammensat af repræsentanter fra erhvervssammenslutninger inden for produktionssektoren, forarbejdningsindustrien og sektoren for handel med fiskevarer og akvakulturprodukter samt organisationer, der repræsenterer forbruger-, miljø- og udviklingsinteresser) og de regionale rådgivende råd, der har interesse i de fiskerier, der berøres af forslaget. Samrådene har fundet sted på grundlag af meddelelsen fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om forbedret samråd om EF’s fiskeriforvaltning (KOM(2006) 246 endelig), som beskriver principperne for den såkaldte front-loading-proces.Kommissionen har i den sammenhæng udarbejdet fire høringsdokumenter om specifikke emner af relevans for dette forslag:En rumlig struktureret forvaltning af jomfruhummer i underområde VIIAdskillelse af TAC-områder for rødspætte i afsnit VII d og VII eForvaltning af indsatsen i afsnit VII fg: En tilgang på grundlag af økosystemerForvaltningsmæssige afgørelser, hvormed der tages højde for usikkerhed mht. bestande i kategori 11.I de to første dokumenter drøftes tekniske tilpasninger til den geografiske gennemførelse af fangstbegrænsninger og de beregninger, som er nødvendige for at tilpasse medlemsstaternes andele i overensstemmelse hermed. I det tredje dokument drøftes indførelsen af en begrænsning af indsatsen som reaktion på generel rådgivning om at fastfryse eller mindske fiskeriindsatsen efter bestande i Det Keltiske Hav. I det sidstnævnte dokument drøftes en mulig fremgangsmåde, hvormed der kan træffes afgørelser om bestande, for hvilke videnskabsfolk ikke kan rådgive grundet mangel på egnede data, og emnet drøftes med henblik på forslaget for 2012. Dette skyldes, at gennemførelsen af den foreslåede fremgangsmåde først må inddrages i processen for videnskabelig rådgivning i første halvdel af 2011. Dokumenterne om front-loading blev forelagt medlemsstaterne og sendt til de regionale rådgivende råd for at give dem lejlighed til at give feedback. Kommissionen tilrettelagde et fælles møde med ACFA og de regionale rådgivende råd den 14. oktober, efter at der blev et åbent seminar (med deltagelse af medlemsstaterne, pressen og offentligheden) den 14. september, hvor resultaterne af den videnskabelige rådgivning og de væsentligste følger blev fremlagt og drøftet.Høringsprocessen byggede ligeledes på meddelelsen fra Kommissionen om høring om fiskerimuligheder for 2011 (KOM(2010) 241 endelig), hvori Kommissionens synspunkter og hensigter vedrørende dens forslag angående fiskerimuligheder fastsættes i afventning af den videnskabelige rådgivning om bestandenes tilstand i 2011. |

| Sammendrag af svarene og af, hvordan der er taget hensyn til demFront-loadingprocessen fokuserer på de tekniske aspekter, medens reaktionen på Kommissionens høring om fiskerimuligheder afspejler medlemsstaternes og interessenternes synspunkter om Kommissionens evaluering af ressourcernes tilstand og af, hvordan passende forvaltningsmæssige forholdsregler kan sikres.Fire medlemsstater og fire regionale rådgivende råd fremlagde i den forbindelse deres synspunkter som reaktion på Kommissionens meddelelse.De synspunkter, som hvert af de regionale rådgivende råd, der afgav svar, gjorde gældende, kan sammenfattes på følgende måde:Sydvestlige farvande (SWWRAC):Støtter målet om det maksimalt bæredygtige udbytte og beklager, at Kommissionen ikke tidligere er begyndt at arbejde på at opfylde dette mål. Det bør gennemføres i en blandet fiskeri/økosystemsammenhæng. Det beklager dog, at denne fremgangsmåde vil medføre større TAC-reduktioner, end det ellers ville være tilfældet for bestande i kategori 2 og 3.Vedrørende uddelegeringen af afgørelser om enkeltmedlemsstaters TAC til medlemsstater finder SWWRAC, at der bør etableres en ordning, hvormed sektoren kan høres, i stedet for blot at uddelegere denne til medlemsstaterne.Støtter flerårige planer, men disse bør omfatte tekniske foranstaltninger, og begrænsninger for kapacitet og indsats m.v., og de bør opstilles inden for en regional ramme.Understreger, at manglende videnskabelig information udgør et problem.Rejser tvivl om indsatsrelaterede data for den sydlige kulmulebestand.Er imod at gå over til gennemsnitlige fangstniveauer inden for kategori 6 og 9.Nordvestlige farvande (NWWRAC): Bemærker, at EU er retligt forpligtet til at opfylde målet om det maksimalt bæredygtige udbytte, men i lyset af videnskabelige uvisheder og manglen på data vil Kommissionen skulle træffe forsigtighedsbetonede valg. Det regionale rådgivende råd frygter i lighed med SWWRAC, at dette vil medføre større TAC-reduktioner end i tidligere år for bestande i kategori 2 og 3. Erhvervslivets medlemmer af det regionale rådgivende råd anerkender, at en vurdering af de samfundsøkonomiske konsekvenser for alle fiskere af forslagene for 2011, der er fremsat i henhold til det nye princip for alle bestande, tydeligvis ikke kan gennemføres. De understreger imidlertid, at en sådan vurdering bør foretages, inden en meget betydelig ændring i den førte politik pålægges.Angående forvaltningen af farvandet nord for Irland og vest for Skotland er NWWRAC mere velvilligt indstillet over for en begrænsning af fiskerikapaciteten end en begrænsning af indsatsen.Angående forvaltningen af rødspætte under afsnit VII d og VII e, er det regionale rådgivende råd ikke enig i den foreslåede TAC-opdeling af årsager, som hænger sammen med sammenblandingen af de to bestande, og det er af den opfattelse, at de medlemsstater, der deltager i dette fiskeri, har de bedste forudsætninger for at forvalte TAC'en med henblik på at opfylde målene om bæredygtighed.NWWRAC foreslår, at der udarbejdes en integreret fiskeriforvaltningsplan for fiskeriet efter jomfruhummer i VII a, der også bør tage højde for bevarelsen af hvilling og tunge, da de stort set er bifangster i disse fiskerier.Pelagiske bestande (PELRAC)Ville have ønsket, at Kommissionen havde præsenteret et mere positivt billede for så vidt angår de pelagiske bestande.Støtter ICES' ramme for maksimalt bæredygtigt udbytte.Ville have glædet sig over en anerkendelse af, at TAC'en for pelagiske arter fastsættes i overensstemmelse med videnskabelig rådgivning.Anbefaler fortsat at forbedre data.Ville gerne se en langsigtet plan for sild i den vestlige del af Østersøen.Beklager forsinkelsen i vedtagelsen af den flerårige plan for den vestlige hestemakrelbestand.Bemærker, at der er behov for at genoverveje skønnene over fiskeridødelighed i overensstemmelse med målene for maksimalt bæredygtigt udbytte (Fmsy).Beklager, at der ikke foretages en arbejdsmarkedsmæssig og økonomisk analyse.Nordsøen (NSRAC)Foretrækker en økosystembaseret fremgangsmåde for flere arter Modsætter sig 25 % nedskæring af bestande i kategori 2 og 10; nedskæringerne bør kun være på 15 %.I stedet for at nå Fmsy i 4 lige store etaper frem til 2015 ville det være bedre at fastholde en vis grad af fleksibilitet.Udtrykker betænkelighed ved det store antal af bestande, for hvilke der findes utilstrækkelige data, og tilskynder til at anvende fiskernes oplysninger.Hævder at de stadige indsatsbegrænsninger er årsag til udsmid.Beklager, at der ikke foretages en arbejdsmarkedsmæssig og økonomisk analyse for afgørelser inden for samme år.Så gerne, at interessenterne inddrages i eventuelle initiativer om at uddelegere ansvarsområder.Tilføjer en præcisering af begrænsningen af indsatsen for dybhavsarterne for at angive, at disse lofter er fastlagt ud fra hver medlemsstats særskilte dokumentation.Modsætter sig reduktioner for bestande i "kategori 11".* * *Interessenterne fastholder princippet om, at ændringerne i de årlige TAC'er og kvoter skal indføres gradvis, så erhvervets aktiviteter forstyrres mindst muligt. Som det fremgår af den nærmere redegørelse for forslaget i det følgende, er princippet om gradvis justering og begrænsning af de årlige ændringer i fiskerimulighederne blevet indarbejdet i forslaget, hvor dette har kunnet lade sig gøre uden at forringe sårbare ressourcers tilstand.Interessenterne reagerer også på målet om at genopbygge bestande til det maksimalt bæredygtige udbytte i overensstemmelse med den forpligtelse, som Unionen påtog sig på Verdenstopmødet om bæredygtig udvikling i Johannesburg i 2002. De er generelt set enige i målet, men beklager, at udviklingen af en gradvis indsats for at opfylde dette i 2015 nu vil være pinefuld for erhvervssektoren, da der kun resterer 5 år til at handle i. De forventer, at de nødvendige tilpasninger vil kunne mindske deres forventninger til fangster af bestande, som er i en rimelig bevaringsmæssig tilstand. For disse bestande vil målet om det maksimalt bæredygtige udbytte gøre det påkrævet at nedsætte fangsterne for at maksimere fordelene ved forbedringen af deres tilstand i forhold til fangstniveauer, der blot tilsigter at holde bestanden inden for sikre biologiske grænser. For bestande, hvor der er et tilstrækkeligt teknisk grundlag til at videreføre denne strategi, følges den af ICES foreslåede fremgangsmåde med en etapevis indsats i retning af det maksimalt bæredygtige udbytte, men med yderligere beskyttelse af bestande på lave niveauer. Følges de regionale rådgivende råds synspunkter for bestande i en relativt god tilstand, indebærer dette, at det opgives at opfylde Johannesburg-målet netop for de ressourcer, hvor opfyldelsen synes mest gennemførlig.Interessenterne er helt enige i, at der er behov for at uddelegere ansvar til erhvervssektoren. Alle reaktioner understreger behovet for bedre data og foreslår, at fiskeindustrien skal spille en mere aktiv rolle med hensyn til at levere sådanne data til videnskabsfolkene. Uddelegering af ansvar vil imidlertid indebære, at sektoren må påtage sig konsekvenserne af at undlade at handle. Sådanne konsekvenser vil vise sig efterhånden som bestandenes tilstand udvikler sig. Forbedres tilstanden ikke, må fiskerimulighederne forblive på et lavt niveau eller endog mindskes yderligere. |

| Ekspertbistand |

| Relevante videnskabs-/ekspertområderFiskeribiologi og fiskeriøkonomi |

| Anvendt metodologiKommissionen har gennemført drøftelser med det uafhængige internationale videnskabelige organ ICES og tilrettelagt STECF's plenarmøde. Rådgivning fra ICES udarbejdes på grundlag af rådgivningsrammer, der er udviklet af ICES, og som anvendes i overensstemmelse med anmodninger fra organisationens klienter, som også tæller Kommissionen. STECF udarbejder sin rådgivning på grundlag af mandater fra Kommissionen. |

| De vigtigste af de hørte organisationer/eksperter- Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES)- Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF). |

| Sammendrag af rådgivning, der er modtaget og anvendtI 2010 har ICES for første gang fremlagt tre alternativer i sin rådgivning afhængig af, hvorvidt der er tale om:1) gennemførelse af den ramme, som bygger på "forsigtighedsprincippet", idet der tages hensyn til den historiske kontinuitet2) en øjeblikkelig anvendelse af ICES' ramme for maksimalt bæredygtigt udbytte3) en gradvis gennemførelse af ICES' ramme for maksimalt bæredygtigt udbytte, der fører til en fuld gennemførelse i 2015 (i overensstemmelse med verdenstopmøde i Johannesburg).Disse alternativer fremsættes i tillæg til de oplysninger, der er nødvendige for at gennemføre de i meddelelsen (KOM(2010) 241 endelig) skitserede regler, herunder den gradvise overgang fra den aktuelle fiskeridødelighed til en dødelighed, der er i overensstemmelse med det maksimalt bæredygtige udbytte (Fmsy) senest i 2015.Struktureret efter områder kan de væsentligste punkter i den modtagne rådgivning sammenfattes på følgende måde:Nordsøen, Skagerrak og Kattegat (ICES-afsnit II a (EU-farvande), III, IV)Der er mulighed for små forhøjelser for rødspætte.Der er behov for små forhøjelser for tunge, sild, jomfruhummer, kuller, hvilling og sej.Fiskeridødeligheden for torsk er stigende siden 2007, og bestanden er fortsat under grænsereferencepunktet selv med foranstaltninger til forebyggelse af udsmid. De skønnede fangster er ca. tre gange større end kvoten.Sild og kuller fiskes fortsat i overensstemmelse med maksimalt bæredygtigt udbytte. Farvandet nord for Irland og vest for Skotland (ICES-underområde VI)Det demersale fiskeri i dette område har næsten nedfisket hvidfisk og overlever nu på jomfruhummer, havtaske og glashvarreHavtaske: Nye undersøgelser viser fald i tætheden siden 2007 og i biomasse siden 2009. Dette peger i retning af, at kategori 7 må tages i anvendelse, og en TAC-reduktion på 15 %. Situationen for hvidfisk er stadig problematisk. Trods de (meget omstridte) nye tekniske foranstaltninger vest for Skotland var udsmidet af kuller stadig 66 % målt på antal i 2009. Kuller ligger stadig et godt stykke under Blim; Hvilling befinder sig i en sammenbrudt tilstand; torsk udviser en meget svag stigning, men ligger ligeledes stadig et godt stykke under Blim. Rådgivningen angående jomfruhummer er endnu en gang restriktiv og indebærer en reduktion på 15 %.Videnbasen er middelmådig på grund af upålidelige fangstrapporter.Torskeplanen forudsætter yderligere nedskæringer på 25 % i TAC og indsats.Det Irske Hav (ICES-afsnit VII a)Tilstanden er uændret i forhold til sidste år:der er stadig problemer med fangstrapportering,og der er ingen udsigt til at få løst problemet med nedfiskning af hvilling eller tunge.Torskeplanen forudsætter yderligere nedskæringer på mindst 25 % i TAC og indsats.Alle fiskerier er i en nedfisket tilstand undtagen rødspætte og sild.Der er behov for en grundig granskning af fiskeriet i dette område.Det Keltiske Hav (ICES-afsnit VII b til k)Jomfruhummerens ynkelige tilstand på Porcupine Bank er bekræftet, men der er opmuntrende tegn på, at sæsonlukningen i 2010 har haft gunstige virkninger.Udsmidet af jomfruhummer skønnes til 20-25 %. Vurderingen af og rådgivningen om tunge i VII e er stadfæstet: den flerårige plan er genindført.Der er mulighed for at forhøje TAC for havtaske, men denne rådgivning tager ikke højde for den stigning, som allerede blev aftalt af Rådet sidste år.Biscayabugten og Atlanterhavet ud for Den Iberiske HalvøAnsjos i den farvandene vest for Den Iberiske Halvø viser tegn på tilbagegang.Der er mulighed for at forhøje TAC for havtaske.Gennemførelsen af planen for sydlig kulmule har ikke vist sig effektiv: fiskeridødeligheden er ikke aftaget, og TAC'er er blevet overskredet.Små TAC-nedsættelser for glashvarre.Jomfruhummer: 10 % fald i VIII c og IX a; uændret i VIII a b.Der er behov for at nedsætte TAC for tunge i Biscayabugten.Dybhavsbestande (Alle områder)Nogle bestandstæthedsindekser udviser en stigende tendens for lange, brosme og byrkelange, men de disponible oplysninger gør det ikke muligt at nå til en konklusion om bestandsstørrelsen. Videnskabsfolk tilråder fortsat, at indsatsbegrænsninger bør anvendes som det vigtigste forvaltningsværktøj, og at der er behov for at videreføre eller udbygge foranstaltninger, hvormed det undgås at nedfiske lokale koncentrationer af visse arter (orange savbug og byrkelange). |

| STECF bekræfter og har i nogle tilfælde bygget videre på rådgivningen fra ICES. |

| Midler til at gøre eksperternes råd offentligt tilgængeligeAlle STECF-rapporter er tilgængelige på GD MARE's websted, når Kommissionen har godkendt dem formelt. Alle ICES-rapporter findes på organisationens websted. |

| KonsekvensvurderingForordningen om fastsættelse af fiskerimuligheder er ikke længere et instrument, hvormed Rådet på egen hånd kan vedtage komplekse pakker af foranstaltninger, og Rådet må afgrænse sig inden for det råderum, der er fastlagt ved EUF-traktatens artikel 43, stk. 3. Den er derfor godt tilpasset til en resultatorienteret forvaltningsfremgangsmåde. Hvis politikken som helhed fungerer bedre, vil de årlige fiskerimuligheder forhøjes. Dette omfatter især flådeforvaltning, strukturstøtte, kontrol og håndhævelse, regulering af markederne og integration af managementværktøjer i en samlet havpolitik. Det er dog fortsat nødvendigt at anvende dette instrument for at foretage de nødvendige tilpasninger for at sikre ressourcegrundlaget for den europæiske fangst og forarbejdningsindustri og forebygge eller modvirke negative virkninger af en for høj fiskeridødelighed på havmiljøet.Unionen har vedtaget en række flerårige forvaltningsplaner for bestande af central økonomisk betydning, herunder for kulmule, torsk, fladfisk m.fl. Sådanne planer underkastes krav om, at der foretages en konsekvensanalyse, inden de vedtages. I planerne fastlægges efter ikrafttrædelsen de TAC-niveauer, der skal fastsættes for det givne år med henblik på at opfylde deres langsigtede mål. Kommissionen er pålagt at fremsætte et forslag til TAC'er, der er i overensstemmelse med disse planer. Som følge heraf er mange væsentlige TAC'er, der er omfattet af forslaget, resultatet af den specifikke konsekvensanalyse, som udføres for den plan, de bygger på. For den resterende del, og trods det faktum at de relevante bestande ikke er omfattet af gældende flerårige planer, tilstræbes det i forslaget at undgå kortsigtede strategier til fordel for mere langsigtede, bæredygtighedsorienterede afgørelser. I mange tilfælde indebærer dette en mere gradvis reduktion af fiskerimulighederne. Dermed vil nedsættelsen af TAC'er på kort sigt føre til øgede fangstmuligheder efterhånden, som de overudnyttede bestande genoprettes. Strategien forventes på mellemlang til lang sigt at resultere i reduceret miljøpåvirkning som følge af aftagende fiskeriindsats, indskrænkninger i fangstsektoren i form af færre fiskerfartøjer og/eller af den gennemsnitlige fiskeriindsats pr. fartøj og uændrede eller øgede landinger. |

3. Forslagets retlige aspekter |

| Resumé af forslagetI forslaget fastsættes der fangst- og indsatsbegrænsninger for EU-fiskeriet og for internationalt fiskeri, som EU-fartøjer deltager i, med henblik på at nå den fælles fiskeripolitiks mål om at sikre, at fiskeriet er miljømæssigt, økonomisk og socialt bæredygtigt. |

| RetsgrundlagArtikel 43, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. |

| SubsidiaritetsprincippetForslaget henhører under Unionens enekompetence, jf. artikel 3, stk. 1, litra d), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Subsidiaritetsprincippet finder derfor ikke anvendelse. |

| ProportionalitetsprincippetForslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, hvilket begrundes således: |

| Den fælles fiskeripolitik er en fælles politik. I henhold til artikel 43, stk. 3, i TEUF skal Rådet vedtage foranstaltningerne i forbindelse med fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder. Den foreslåede rådsforordning fordeler fiskerimulighederne mellem medlemsstaterne. Det står medlemsstaterne frit at tildele sådanne fiskerimuligheder til regioner eller operatører efter eget skøn, jf. artikel 20, stk. 3, i forordning 2371/2002. Medlemsstaterne har således rige muligheder for at selv at bestemme, hvilken social/økonomisk model de vil anvende i forbindelse med udnyttelsen af de tildelte fiskerimuligheder. |

| Forslaget har ingen nye finansielle virkninger for medlemsstaterne. Denne forordning vedtages af Rådet hvert år, og de offentlige og private midler til gennemførelse af den foreligger allerede. |

| Reguleringsmiddel/reguleringsform |

| Foreslåede instrumenter: Forordning. |

| Dette forslag vedrører fiskeriforvaltning på grundlag af artikel 43, stk. 3, i TEUF og i henhold til artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002. |

4. Budgetmæssige konsekvenser |

| Forslaget har ingen konsekvenser for EU-budgettet. |

5. Yderligere oplysninger |

| Forenkling |

| Forslaget indebærer en forenkling af de administrative procedurer for de offentlige myndigheder (i EU og medlemsstaterne), især hvad angår indsatsforvaltningen. |

| Fornyet gennemgang/revision/udløbsklausul |

| Forslaget vedrører en årlig forordning for 2011, og der er derfor ingen revisionsklausul. |

En | Nærmere beskrivelse af forslagetIfølge Lissabontraktaten træffes de almene beslutninger i forbindelse med den fælles fiskeripolitik efter den fælles beslutningsprocedure. Artikel 43, stk. 3, i traktaten indeholder en undtagelse for foranstaltninger til fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder. Sådanne foranstaltninger skal vedtages af Rådet på forslag af Kommissionen uden inddragelse af Europa-Parlamentet. Nærværende forslag er derfor begrænset til fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder og betingelser, som er funktionelt knyttet til udnyttelsen af fiskerimulighederne. Hvad angår fangstbegrænsninger og indsatsforvaltning er forslaget i overensstemmelse med principperne for den såkaldte front-loading-proces, som er beskrevet i meddelelsen fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om forbedret samråd om EF’s fiskeriforvaltning (KOM(2006) 246 endelig), og i meddelelsen fra Kommissionen om høring om fiskerimuligheder for 2011 (KOM(2010) 249 endelig), der beskriver Kommissionens holdninger og intentioner i forbindelse med forslagene til fiskerimuligheder, i afventning af den videnskabelige rådgivning om bestandenes tilstand for 2011. I overensstemmelse med nævnte meddelelse er fiskerimulighederne for et stigende antal bestande som f.eks. kulmule, tunge, rødspætte og jomfruhummer blevet fastsat på basis af reglerne i de relevante flerårige planer. For de bestande, hvor der er foreslået nye flerårige planer (den vestlige hestemakrelbestand), og for de bestande, hvor Rådet og Kommissionen har afgivet tilsagn i form af en erklæring vedtaget på Rådets møde i december 2009 (sild i Det Keltiske Hav og kuller i afsnit V b og VI a), følger forslaget de regler, der er fastlagt herfor.Torskebestandenes særlige situation bør fremhæves. I de vestlige farvande (Det Irske Hav, farvandet vest for Skotland og Kattegat) er disse bestande under 5 % af deres oprindelige biomasse, og de er dermed i en sammenbrudt tilstand. Disse bestande er sammen med bestanden i Nordsøen, Skagerrak og den østlige del af Den Engelske Kanal underkastet en flerårig forvaltningsplan (forordning (EF) nr. 1342/2008 af 18. december 2008), der i lyset af den videnskabelige rådgivning ikke gennemføres korrekt. Disse bestandes tilstand forbedres ikke, men forringes fortsat. Det skønnes, at fangsterne langt overstiger reguleringsniveauerne, hvilket tyder på, at fiskeriet ikke kontrolleres tilstrækkeligt, og at der ikke findes pålidelige data, herunder om udsmid. For tre bestande (Det Irske Hav, farvandet vest for Skotland og Kattegat) fører dette endnu en gang til en "situation med utilstrækkelige data", og der er intet tegn på ændringer i de tendenser, der har bragt disse bestande i deres aktuelle, sammenbrudte tilstand. For nordsøtorskens vedkommende må situationen drøftes med Norge, da denne bestand er delt. Men for så vidt angår de bestande, der hører under Unionens eneansvar, fastsættes det i forvaltningsplanens artikel 10, stk. 2, at Rådet bør anvende strengere foranstaltninger end de normalt gældende, hvis STECF udtaler, at bestandene ikke genoprettes på passende vis. Der findes tilstrækkelige oplysninger i den modtagne rådgivning til at konkludere, at denne bestemmelse kan anvendes, og dette er rent faktisk udtrykkeligt fremhævet af ICES og STECF. Det forekommer hensigtsmæssigt at udfase dette fiskeri på baggrund af, at bestandene befinder sig i en nedbrudt tilstand. I forslaget fastsættes derfor en TAC-reduktion på 50 % snarere end den reduktion på 25 %, der normalt ville gælde. En reduktion af indsatsen med 25 % ville gælde under alle omstændigheder. Efterfølgende vil der blive foreslået en TAC på nul for fangstperioden 2012. Sideløbende vil Kommissionen anmode medlemsstaterne om at træffe de fornødne foranstaltninger for strengt at kontrollere gennemførelsen af disse foranstaltninger. Forslaget er desuden i tråd med meddelelsen fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om opnåelse af bæredygtighed i EU's fiskeri ved hjælp af et maksimalt bæredygtigt udbytte (KOM(2006) 360 endelig), idet de foreslåede fiskerimuligheder ikke indebærer øget fiskeridødelighed for de relevante bestande. En øget fiskeridødelighed ville være i modstrid med EU's og medlemsstaternes tilsagn ved verdenstopmødet om bæredygtig udvikling i Johannesburg om at vedligeholde og genoprette fiskebestandene, så de kan give det maksimalt bæredygtige udbytte, med sigte på snarest og så vidt muligt senest 2015 at nå disse mål for nedfiskede bestande.Muligheden, som sidste år blev indført for yderligere torskefangster op til 5 % af kvoten for fuldt dokumenteret torskefiskeri, bevares i forslaget, men i kantede parenteser, fordi disse bestemmelser skal aftales med Norge. Sådanne initiativer bør i alle tilfælde underkastes en videnskabelig forhåndsevaluering, bl.a. af STECF. På dette grundlag indeholder forslaget et fangstkvoteincitament for TAC for tunge i afsnit VII e.Forslaget omfatter fangstbegrænsninger, som er aftalt i visse regionale fiskeriorganisationer. Fangstbegrænsninger og andre henstillinger fra Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav (SPRFMO), Kommissionen for Bevarelse af Sydlig Tun (CCSBT), Kommissionen for Bevarelse af de Marine Levende Ressourcer i Antarktis (CCAMLR), Kommissionen for Fiskeriet i det Nordøstlige Atlanterhav (NEAFC), Organisationen for Fiskeriet i det Sydøstlige Atlanterhav (SEAFO), Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean (IOTC) og Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) foreligger først efter disse organisationers årsmøder i oktober til december 2010. Der foreligger endnu ingen TAC'er for bestande i grønlandske farvande og bestande, der deles med Norge og Færøerne, fordi samrådene først afsluttes i november og december 2010. Disse TAC'er er anført som "pm" (pro memoria). For så vidt angår fiskeriindsatsforvaltning, er der for torskefiskeriet siden 2009 anvendt et system, som bygger på kW-dage, og som vil blive videreført i 2011.Med hensyn til fiskeriindsatsforvaltningen for tunge i den vestlige del af Den Engelske Kanal og for sydlig kulmule og jomfruhummer bibeholdes indsatsforvaltningen i 2011, som bygger på havdage pr. fartøjskategori, hvor fartøjerne skal kunne dokumentere, at de har udøvet det pågældende fiskeri, men den foreslåede forordning vil fortsat give medlemsstaterne mulighed for at anvende et system, som bygger på kW-dage, for at udnytte fiskerimulighederne mere effektivt og for at fremme bevarelsesforanstaltninger i samråd med fiskeriet. Særligt med hensyn til fiskeriindsatsreglerne for sydlig kulmule og jomfruhummer vil systemet blive rationaliseret med forslaget for at fastsætte de maksimalt tilladte fiskeriindsatser, der gælder for hver medlemsstat. Fra og med 2011 vil det reelle tal for hver medlemsstat blive angivet i forordningen. Derved åbnes for en mere gennemskuelig proces med henblik på at omfordele havdage, der genvindes fra ophuggede fartøjer inden for dette fiskeri, og det vil resultere i specifikke tal for hver medlemsstat alt efter deres ophugningsaktiviteter. Den maksimal tilladte fiskeriindsats, som fastsættes for de forskellige bestande i bilag II, uanset om den måles i havdage pr. fartøj eller i kW-dage pr. indsatsgruppe, er for øjeblikket også anført som pm, og den vil muligvis skulle ajourføres i lyset af den endelige rådgivning fra STECF efter dens plenarmøde i november 2010. Analysen af metoderne til fastsættelse af den endelige fiskeriindsats for tobisfiskeriet i EU-farvande i II a, III a og IV er endnu ikke afsluttet.Dette forslag indeholder foranstaltninger vedrørende en begrænsning af fiskeriindsatsen i Det Keltiske Hav, og disse foreslås for første gang med henblik på fangstreguleringen for 2011. De foreslåede foranstaltninger går ud på at oprette et loft over fiskeriindsatsen i dette område for alle fiskerier under ét. Loftet foreslås fastsat til en reduktion på 10 % af fiskeriindsatsen i referenceåret 2007. Dette er valgt som referenceår for at undgå at straffe medlemsstater, der har gennemført nedskæringer i de seneste få år sammenlignet med andre medlemsstater, der reelt har øget deres indsatsniveau i området i samme periode. Foranstaltningen berettiges af det faktum, at den videnskabelige rådgivning for de fleste bestande i dette område tilsiger at reducere eller ikke øge indsatsen. Disse fiskeriers blandede karakter gør det hensigtsmæssigt at gennemføre et generelt loft, som det vil være lettere at gennemføre og overvåge. Det vil blive anvendt i afsnit f og g i ICES-underområde VII, hvor størstedelen af fiskeriindsatsen finder sted. Flåden forventes ikke at blive påvirket i mærkbar grad, idet foranstaltningen bør stabilisere den nuværende situation på fiskepladserne. For bestandenes vedkommende skaber den fordele, fordi den forhindrer en forskydning til dette område af fiskeriindsatsen fra nærliggende regioner, hvor bestandene aftager i en mere alvorlig grad, såsom Det Irske Hav (afsnit VII a).Med hensyn til forvaltning af fiskeriindsatsen efter dybhavsbestande anbefalede Kommissionen for Fiskeriet i det Nordøstlige Atlanterhav (NEAFC) i 2002 en fastfrysning af fiskeriindsatsen i to år. Derefter blev den maksimalt tilladte indsats reduceret i etaper i kraft af årlige konventioner i NEAFC, der blev omsat via Rådet, og blev i 2008 og 2009 fastsat til hhv. 75 % og 65 % af indsatsen i referenceåret 2003. For 2010 til 2012 anbefalede NEAFC at fastholde loftet over fiskeriindsatsen på højst 65 %. Den fortsatte begrænsning af fiskeriindsatsen er nødvendig for, at EU kan opfylde sine internationale forpligtelser og for at beskytte bestande, der, som ICES har understreget igennem flere år, er yderst sårbare og kræver øjeblikkelig beskyttelse på grund af deres ekstremt lave reproduktionsrate.Ordninger for forvaltning i løbet af året for truede bestande bevares for arter som tobis, sperling og brisling i Nordsøen. I sådanne tilfælde kan fiskerimuligheder, der foreslås for den første del af 2011, i løbet af året revideres på basis af videnskabelig rådgivning gennem kommissionsforordninger, som gør det muligt hurtigt at gennemføre påtænkte forvaltningsforanstaltninger. Men den metode, der benyttes til at forvalte tobisbestanden er pt. taget op til fornyet overvejelse, og denne revision kunne munde ud i et system, der overflødiggør revisioner i årets løb. Disse mulige ændringer vil skulle drøftes og aftales med Norge i efteråret, så bilag IID vil muligvis skulle ændres betydeligt eller endog udgå i lyset af resultatet af disse drøftelser. Endelig fastsættes det ved denne forordning for første gang i den tid, den årlige fastsættelse af fiskerimulighederne har fundet sted, at medlemsstaterne selv vedtager visse TAC'er. Dette foreslås for 7 TAC'er, for hvilke kun én medlemsstat har fiskerimuligheder. Der foretages ikke en reel fordeling i dette tilfælde, eftersom denne TAC reelt set "ejes" og administreres af én stat. På den baggrund er det hensigtsmæssigt at forenkle forordningen ved at foreslå, at ansvaret i disse tilfælde overtages af den berørte medlemsstat – dog med en forpligtelse til at handle i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitiks mål. |

2010/0324 (NLE)

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om fastsættelse for 2011 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [2] og

ud fra følgende betragtninger:

(1) I henhold til traktatens artikel 43, stk. 3, vedtager Rådet på forslag af Kommissionen foranstaltninger vedrørende fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder.

(2) Ifølge forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik [3] skal der træffes foranstaltninger for adgang til farvande og ressourcer og for bæredygtigt fiskeri under hensyntagen til den foreliggende videnskabelige, tekniske og økonomiske rådgivning, herunder især rapporter fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF).

(3) Det påhviler Rådet at vedtage foranstaltninger vedrørende fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder opdelt på fiskerier eller fiskerigrupper, herunder visse funktionelt tilknyttede betingelser, hvor det er relevant. Fiskerimulighederne bør fordeles mellem medlemsstaterne på en sådan måde, at hver medlemsstat sikres en relativ stabilitet i fiskeriet efter hver bestand eller for hvert fiskeri, og med behørig hensyntagen til den fælles fiskeripolitiks mål som fastsat i forordning (EF) nr. 2371/2002.

(4) Hvis en TAC tildeles én medlemsstat, er det hensigtsmæssigt at bemyndige den berørte medlemsstat til at fastlægge niveauet for denne TAC i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Der bør dog fastsættes bestemmelser for at sikre, at den berørte medlemsstat ved fastlæggelsen af niveauet for TAC'en handler i fuld overensstemmelse med principperne og reglerne i den fælles fiskeripolitik og sikrer, at den pågældende bestand udnyttes på et niveau, som reelt vil frembringe det maksimalt bæredygtige udbytte, bl.a. ved at træffe de nødvendige foranstaltninger for at indsamle relevante data, vurdere den pågældende bestand og fastslå niveauet for dens maksimale bæredygtige udbytte.

(5) TAC'er bør fastsættes på grundlag af den foreliggende videnskabelige rådgivning og under hensyntagen til biologiske og samfundsøkonomiske aspekter, samtidig med at der sikres en retfærdig behandling af de forskellige fiskerisektorer, og under hensyntagen til de holdninger, som kom til udtryk under høringen af interesseparter, herunder navnlig på møder med Den Rådgivende Komité for Fiskeri og Akvakultur og de berørte regionale rådgivende råd.

(6) For bestande, som er underlagt specifikke flerårige planer, bør TAC'erne fastsættes i overensstemmelse med de regler, der er fastsat i disse planer. Følgelig bør TAC'er for bestande af kulmule, jomfruhummer, tunge i Biscayabugten, den vestlige del af Den Engelske Kanal og Nordsøen, rødspætte i Nordsøen, sild vest for Skotland og torsk i Kattegat, Nordsøen, Skagerrak, den østlige del af Den Engelske Kanal, vest for Skotland og i Det Irske Hav fastsættes i overensstemmelse med reglerne i henholdsvis Rådets forordning (EF) nr. 811/2004 af 21. april 2004 om foranstaltninger til genopretning af den nordlige kulmulebestand [4], Rådets forordning (EF) nr. 2166/2005 af 20. december 2005 om foranstaltninger til genopretning af bestandene af sydlig kulmule og jomfruhummer i Det Cantabriske Hav og ud for den vestlige del af Den Iberiske Halvø [5], Rådets forordning (EF) nr. 388/2006 af 23. februar 2006 om en flerårig plan for bæredygtig udnyttelse af tungebestanden i Biscayabugten [6], Rådets forordning (EF) nr. 509/2007 af 7. maj 2007 om en flerårig plan for bæredygtig udnyttelse af tungebestanden i den vestlige del af Den Engelske Kanal [7], Rådets forordning (EF) nr. 676/2007 af 11. juni 2007 om en flerårig plan for fiskeriet efter rødspætte og tunge i Nordsøen [8], Rådets forordning (EF) nr. 1300/2008 af 18. december 2008 om fastlæggelse af en flerårig plan for sildebestanden i området vest for Skotland og fiskeriets udnyttelse af denne bestand [9], forordning (EF) nr. 1342/2008 og Rådets forordning (EF) nr. 302/2009 af 6. april 2009 om en flerårig genopretningsplan for almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet [10].

(7) I overensstemmelse med artikel 2 i forordning (EF) nr. 847/96 af 6. maj 1996 om supplerende betingelser for forvaltningen af TAC og kvoter fra år til år [11] er det nødvendigt at fastslå, hvilke bestande der omfattes af de forskellige foranstaltninger, der er fastsat i nævnte forordning.

(8) For visse arter, såsom visse hajarter, vil selv begrænset fiskeri kunne udgøre en alvorlig risiko for deres bevarelse. Fiskerimulighederne for sådanne arter bør derfor underlægges maksimale restriktioner gennem et generelt forbud mod fiskeri af sådanne arter.

(9) Jomfruhummer fanges i et blandet demersalt fiskeri sammen med forskellige andre arter. I et område vest for Irland, der er kendt under navnet Porcupine Bank, er der behov for hurtigt at træffe bevaringsforanstaltninger for at nedbringe fangster af jomfruhummer mest muligt. Fiskerimulighederne i dette område bør derfor begrænses således, at der kun fanges pelagiske arter, for hvilke jomfruhummer ikke fanges som bifangst.

(10) Det er nødvendigt at fastlægge den maksimale tilladte fiskeriindsats for 2011 i overensstemmelse med artikel 8 i forordning (EF) nr. 2166/2005, artikel 5 i forordning (EF) nr. 509/2007, artikel 9 i forordning (EF) nr. 676/2007, artikel 11 og 12 i forordning (EF) nr. 1342/2008 og artikel 5 og 9 i forordning (EF) nr. 302/2009, under samtidig hensyntagen til Rådets forordning (EF) nr. 754/2009 af 27. juli 2009 om undtagelse af visse fartøjsgrupper fra fiskeriindsatsordningen i kapitel III i forordning (EF) nr. 1342/2008 [12].

[(11) I henhold til rådgivning fra ICES er det nødvendigt at bevare og revidere en ordning for forvaltning af fiskeriindsatsen for tobis i EU-farvande i ICES II a, III a og IV.]

(12) I henhold til videnskabelig rådgivning angående bestandene i Det Keltiske Hav, og i lyset af, at fiskeriet i dette område har en blandet karakter, bør der vedtages foranstaltninger for at begrænse fiskeriet i afsnit f og g under det statistiske ICES-underområde VII.

(13) I lyset af den seneste videnskabelige rådgivning fra ICES og i overensstemmelse med de internationale tilsagn inden for rammerne af konventionen om fiskeriet i det nordøstlige Atlanterhav (NEAFC) er det nødvendigt at begrænse fiskeriindsatsen efter visse dybhavsarter.

(14) I overensstemmelse med den procedure, der er fastsat i fiskeriaftalerne eller -protokollerne med Norge [13], Færøerne [14] og Grønland [15], har Unionen drøftet fiskerirettigheder med disse partnere.

(15) Unionen er kontraherende part i en række fiskeriorganisationer og deltager i andre organisationer som samarbejdspartner, men ikke som part. I medfør af tiltrædelsesakten af 2003 forvaltes fiskeriaftaler, der tidligere er indgået af Republikken Polen, såsom konventionen til bevarelse og forvaltning af sejbestandene i det centrale Beringshav, af Unionen fra datoen for Polens tiltrædelse af Den Europæiske Union. Disse fiskeriorganisationer har for 2011 anbefalet indførelsen af en række foranstaltninger, herunder vedrørende EU-fartøjers fiskerimuligheder. Disse fiskerimuligheder bør gennemføres af EU.

(16) På årsmødet i 2010 lykkedes det ikke Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk (IATTC) at nå til enighed om foranstaltninger til bevarelse af gulfinnet tun, storøjet tun og bugstribet bonit. Dog fandt flertallet af de kontraherende parter, heriblandt Den Europæiske Union, at fiskerimulighederne efter disse tre bestande bør reguleres for at sikre, at de forvaltes på en bæredygtig måde. Unionen bør derfor vedtage foranstaltninger til dette formål.

(17) På det årlige møde i 2010 reviderede Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean (IOTC) den samlede kapacitet hos de flåder, der fiskede efter tropisk tun i 2006-2008 og sværdfisk og hvid tun i 2007-2008. IOTC godkendte også gennemførelsen af flådeudviklingsplaner. Desuden godkendte IOTC en resolution om bevarelse af rævehajarter (famile Alopiidae), der fanges i tilknytning til fiskerier inden for dens kompetenceområde.

(18) På det tredje internationale møde med henblik på at oprette en Regional Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav (SPRFMO), som fandt sted i maj 2007, enedes deltagerne om at vedtage foreløbige foranstaltninger, herunder fiskerimuligheder, til regulering af pelagisk fiskeri og bundfiskeri i nævnte område, indtil en sådan regional fiskeriforvaltningsorganisation er oprettet. Disse foranstaltninger er blevet revideret ved den 8. internationale konsultation om oprettelsen af SPRFMO i november 2009 og revideres igen ved den kommende 2. forberedende konference for SPRFMO-kommissionen i januar 2011. De nuværende foreløbige foranstaltninger gælder således, indtil de nye foranstaltninger er vedtaget. Ifølge den enighed, som deltagerne nåede frem til, er disse foreløbige foranstaltninger frivillige og ikke retligt bindende efter folkeretten. Det er dog i lyset af de beslægtede bestemmelser i FN-aftalen om fiskebestande tilrådeligt at indarbejde nævnte foranstaltninger i EU-retten.

(19) Organisationen for Fiskeriet i Det Sydøstlige Atlanterhav (SEAFO) vedtog på sit årsmøde i 2010 fangstbegrænsninger for fire fiskebestande inden for SEAFO-konventionsområdet. Disse fangstbegrænsninger bør gennemføres i EU-retten.

(20) I overensstemmelse med traktatens artikel 291 bør de nødvendige foranstaltninger til fastsættelse af fangstbegrænsninger for visse bestande med kort livscyklus på grund af deres hastende karakter vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen [16].

(21) Visse internationale foranstaltninger, der skaber eller begrænser fiskerimuligheder for EU, vedtages af de relevante regionale fiskeriforvaltningsorganisationer ved årets udgang og bliver gældende, før denne forordning træder i kraft. Det er derfor nødvendigt at lade bestemmelserne, som gennemfører disse foranstaltninger, gælde med tilbagevirkende kraft.

(22) Udnyttelsen af de fiskerimuligheder, der fastsættes ved nærværende forordning, er underlagt Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik [17], herunder navnlig artikel 33 og 34 om registrering af fangster og indberetning af data om opbrugte fiskerimuligheder. Det er derfor nødvendigt at specificere de koder, som medlemsstaterne benytter til at sende data til Kommissionen om landinger af bestande, der er omfattet af denne forordning.

(23) Fiskerimuligheder bør udnyttes i fuld overensstemmelse med den gældende EU-ret af relevans for området –

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

AFSNIT I

ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER

Artikel 1

Genstand

Ved denne forordning fastsættes der følgende fiskerimuligheder og de betingelser, som er funktionelt knyttet til udnyttelsen af disse fiskerimuligheder:

a) for 2011 fangstbegrænsninger for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande, og

b) for perioden fra 1. februar 2011 til 31. januar 2012, visse fiskeriindsatsbegrænsninger

c) for de perioder, der er fastlagt i artikel 18 til 20 og i bilag I E og V, fiskerimuligheder efter visse bestande i områder, der er underlagt konventionen om bevarelse af de marine levende ressourcer i Antarktis (CCAMLR)

[d) for de perioder, der er fastlagt i artikel 26, fiskerimuligheder efter visse bestande i områder, der er underlagt Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk (IATTC)].

Artikel 2

Anvendelsesområde

Medmindre andet er fastsat, gælder denne forordning for:

a) EU-fartøjer og

b) tredjelandefartøjer i EU-farvande.

Artikel 3

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

a) "EU-fartøj": et fiskerfartøj, der fører en medlemsstats flag og er registreret i Unionen

b) "tredjelandsfartøjer": fiskerfartøjer, der fører tredjelandes flag og er registreret i tredjelande

c) "EU-farvande": de farvande, der henhører under medlemsstaternes højhedsområde eller jurisdiktion med undtagelse af farvandene omkring de territorier, der er nævnt i bilag II til traktaten

d) "samlet tilladt fangstmængde" (TAC'er): den mængde, der hvert år kan fanges og landes af hver bestand

e) "kvote": en andel af TAC'en, som er tildelt EU, medlemsstaterne eller et tredjeland

f) "internationale farvande": farvande, der ikke omfattes af nogen stats højhedsområde eller jurisdiktion

g) "maskestørrelse": maskestørrelsen som målt i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 517/2008 af 10. juni 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 850/98 for så vidt angår bestemmelse af maskestørrelse og vurdering af trådtykkelse i fiskenet [18]

h) "EU-fiskerfartøjsregister": det register, der er etableret af Kommissionen i medfør af artikel 15, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2371/2002

i) "fiskerilogbog": den i artikel 14 i forordning (EF) nr. 1224/2009 omhandlede logbog.

Artikel 4

Fiskeriområder

I denne forordning forstås ved:

a) "ICES-område" (Det Internationale Havundersøgelsesråd): de ICES-inddelinger, der er defineret i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 218/2009 [19]

b) "Skagerrak": farvandet, der afgrænses mod vest af en ret linje fra Hanstholm fyr til Lindesnes fyr og mod syd af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og herfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst

c) "Kattegat": farvandet, der afgrænses mod nord af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og derfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst og mod syd af en ret linje fra Hasenøre til Gnibens Spids, fra Korshage til Spodsbjerg og fra Gilbjerg Hoved til Kullen

d) "VII (østlige Irske Hav – sektor 14)": området, der afgrænses af

i) en geodætisk linje mellem følgende punkter:

– skæringspunktet mellem 5° vestlig længde og Storbritanniens kyst nær Portpatrick

– 54°30' N 5°V

– 54°30' N 4°V

– skæringspunktet mellem 4° vestlig længde og Storbritanniens kyst nær Llanfairfechan

ii) Storbritanniens kyst.

e) "VII (vestlige Irske Hav – sektor 15)": området, der afgrænses af:

i) en geodætisk linje mellem følgende punkter:

– skæringspunktet mellem 55° nordlig bredde og Irlands kyst nær Camlough

– skæringspunktet mellem 55° nordlig bredde og Storbritanniens kyst nær Stranraer

ii) Storbritanniens kyst mellem skæringspunktet mellem 55° nordlig bredde og kysten nær Stranraer og skæringspunktet mellem 5° vestlig længde og kysten nær Portpatrick

iii) en geodætisk linje mellem følgende punkter:

– skæringspunktet mellem 5° vestlig længde og Storbritanniens kyst nær Portpatrick

– 54°30' N 5°V

– 54°30' N 4°V

– skæringspunktet mellem 4° vestlig længde og Storbritanniens kyst nær Llanfairfechan

iv) Storbritanniens kyst mellem skæringspunktet mellem 4° vestlig længde og kysten nær Llanfairfechan og skæringspunktet mellem 53° nordlig bredde og kysten ved halvøen Llyn

v) en geodætisk linje mellem følgende punkter:

– skæringspunktet mellem 53° nordlig bredde og Storbritanniens kyst ved halvøen Llyn

– skæringspunktet mellem 53° nordlig bredde og Irlands kyst nær Wicklow

– Irlands østkyst mellem 53°00'N og 55°00'N.

f) "VII (Porcupine Bank – sektor 16)": området, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter:

– 53°30'N 15°00'V

– 53°30'N 11°00'V

– 51°30'N 11°00'V

– 51°30'N 13°00'V

– 51°00'N 13°00'V

– 51°00'N 15°00'V

– 53°30'N 15°00'V.

g) "VII (Aran Grounds – sektor 17)": området, der afgrænses af:

i) Irlands vestkyst

ii) 53°30' nordlig bredde

iii) 11°00' vestlig længde

iv) 52°30' nordlig bredde.

h) "VII (det sydlige og sydvestlige Irland – sektor 19)": området, der afgrænses af

i) geodætiske linjer mellem følgende punkter:

– skæringspunktet mellem 52°30' nordlig bredde og Irlands vestkyst

– 52°30'N, 11°00'V

– 51°00'N, 11°00'V

– 51°00'N, 8°00'V

– 51°30'N, 8°00'V

– 51°30'N, 7°00'V

– 52°00'N, 7°00'V

– 52°00'N, 6°00'V

– 52°30'N, 6°00'V

– skæringspunktet med 52°30' nordlig bredde og

ii) Irlands østkyst syd for 52°30' nordlig bredde.

i) "VII (Det Keltiske hav – sektor 20-22)": området, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter:

– 51°00'N, 9°00'V

– 51°00'N, 8°00'V

– 51°30'N, 8°00'V

– 51°30'N, 7°00'V

– 52°00'N, 7°00'V

– 52°00'N, 6°00'V

– 51°30'N, 6°00'V

– 51°30'N, 5°00'V

– 51°00'N, 5°00'V

– 51°00'N, 6°00'V

– 50°30'N, 6°00'V

– 50°30'N, 7°00'V

– 49°30'N, 7°00'V

– 49°30'N, 9°00'V

– 51°00'N, 9°00'V.

j) "VII (det nordvestlige Irland og andre områder – sektor 18)": den del af område VII, der ikke indgår i de områder, der er afgrænset i ovennævnte litra d) til i).

k) "Cadizbugten": den del af ICES-afsnit IX a, der ligger øst for 7° 23'48″ V

l) "CECAF-områder" (det østlige centrale Atlanterhav eller FAO-område 34): områder som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2009 [20]

m) "NAFO-områder" (Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav): områder som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 217/2009 [21]

n) "SEAFO-konventionsområdet" (Organisationen for Fiskeriet i det Sydøstlige Atlanterhav): området som defineret i konventionen om bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne i det sydøstlige Atlanterhav [22]

o) "ICCAT-konventionsområdet" (Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet): området som defineret i den internationale konvention om bevarelse af tunfiskebestanden i Atlanterhavet [23]

p) "CCAMLR-konventionsområdet" (Kommissionen for Bevarelse af de Marine Levende Ressourcer i Antarktis): området som defineret i Rådets forordning (EF) nr. 601/2004 af 22. marts 2004 om kontrolforanstaltninger gældende for fiskeri i det område, der er omfattet af konventionen om bevarelse af de marine levende ressourcer i Antarktis [24]

q) "IATTC-konventionsområdet" (Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk): området som defineret i konventionen om styrkelse af Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk, der blev oprettet ved konventionen af 1949 mellem Amerikas Forenede Stater og Republikken Costa Rica [25]

r) "IOTC-området" (Tunkommissionen for Det Indiske Ocean): området som defineret i aftalen om oprettelse af Tunkommissionen for Det Indiske Ocean [26]

s) "SPRFMO-konventionsområdet" (Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav): havet syd for 10°, nord for CCAMLR-konventionsområdet, øst for SIOFA-konventionsområdet som defineret i fiskeriaftalen for det sydlige Indiske Ocean [27] og vest for de sydamerikanske staters fiskerijurisdiktionsområder

t) "WCPFC-konventionsområdet" (Fiskerikommissionen for det Vestlige og Centrale Stillehav): området som defineret i konventionen om bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav [28]

u) "Beringshavets højsøområde": det højsøområde i Beringshavet, der ligger uden for 200 sømil fra de basislinjer, som det ydre territorialfarvands bredde måles fra for kyststaterne ved Beringshavet.

AFSNIT II

FISKERIMULIGHEDER FOR EU-FARTØJER

KAPITEL I

Generelle bestemmelser

Artikel 5

TAC'er og kvoter

1. I bilag I fastsættes TAC'er for EU-fartøjer i EU-farvande eller i visse ikke-EU farvande og fordelingen af disse TAC'er blandt medlemsstaterne samt i givet fald de dertil knyttede betingelser.

2. EU-fartøjer bemyndiges under overholdelse af de TAC'er, der er fastsat i bilag I, til at tage fangster i farvande under Færøernes, Grønlands, Islands og Norges fiskerijurisdiktion og i fiskeriområdet omkring Jan Mayen på de betingelser, der er fastsat i denne forordnings artikel 13 og bilag III og i Rådets forordning (EF) nr. 1006/2008 [29] og gennemførelsesbestemmelserne dertil.

3. Kommissionen fastsætter Unionens TAC'er for lodde i grønlandske farvande i ICES-underområde V og XIV ud fra den TAC og kvote, som Grønland fastsatte i henhold til aftalen med dette land.

4. I lyset af de videnskabelige oplysninger, der er indsamles i første halvdel af 2011, vil Kommissionen kunne revidere de i bilag I fastsatte TAC'er for følgende bestande i overensstemmelse med proceduren i artikel 30, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2371/2002:

[a) tobis i EU-farvande i ICES II a, III a og IV ifølge de regler, der er fastsat i punkt 6 i bilag II D]

b) sperlingbestanden i EU-farvande i ICES II a, III a og IV og for brislingbestanden i EU-farvande i ICES II a og IV

c) hvillingbestandene i EU-farvande i ICES II a, III a og IV og for bestandene af kuller i EU-farvande i ICES II a, III og IV, for at tage højde for industribifangster i forbindelse med sperlingfiskeriet.

Artikel 6

Forbudte arter

1. Det er forbudt for EU-fartøjer at fiske efter, opbevare om bord, omlade og lande følgende arter:

a) brugde (Cetorhinus maximus) og stor hvid haj (Carcharodon carcharias) i alle EU-farvande og andre farvande

b) havengel (Squatina squatina) i alle EU-farvande

c) skade (Dipturus batis) i EU-farvande i ICES II a, III, IV, VI, VII, VIII, IX og X

d) broget rokke (Raja undulata) og spidsrokke (Rostroraja alba) i EU-farvande i ICES-underområde VI, VII, VIII, IX og X

e) sildehaj (Lamna nasus) i internationale farvande og

f) guitarfiskarter (Rhinobatidae) i EU-farvande i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X og XII.

2. De i stk. 1 omhandlede arter skal straks sættes ud uskadt i det omfang, det er praktisk muligt.

Artikel 7

Særlige fordelingsbestemmelser

1. Den fordeling af fiskerimuligheder mellem medlemsstaterne, der er fastsat ved denne forordning, er ikke til hinder for:

a) udveksling, jf. artikel 20, stk. 5, i forordning (EF) nr. 2371/2002

b) omfordelinger efter artikel 37 i forordning (EF) nr. 1224/2009 eller artikel 10, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1006/2008

c) supplerende landing, jf. artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96

d) tilbageholdelse af mængder, jf. artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96

e) nedsættelse, jf. artikel 37, 105, 106 og 107 i forordning (EF) nr. 1224/2009.

2. Medmindre andet er anført i bilag I til denne forordning, finder artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendelse på bestande, der er underlagt en præventiv TAC, og artikel 3, stk. 2 og 3, samt artikel 4 i den pågældende forordning på bestande, der er underlagt en analytisk TAC.

Artikel 8

Fiskeriindsatsbegrænsninger

Fra den 1. februar 2011 til den 31. januar 2012 gælder de fiskeriindsatsbegrænsninger, der er fastsat i:

a) bilag II A for forvaltningen af visse bestande i Kattegat, Skagerrak, den del af ICES-afsnit III a, som ikke er omfattet af Skagerrak og Kattegat, ICES-afsnit IV, VI a, VII a, VII d og EU-farvande i ICES-afsnit II a og V b

b) bilag II B for genopretningen af kulmule- og jomfruhummerbestandene i ICES-afsnit VIII c og IX a med undtagelse af Cadizbugten

c) bilag II C for forvaltningen af tungebestandene i ICES-afsnit VII e

[d) bilag II D for forvaltningen af tobisbestandene i EU-farvande i ICES II a, III a og IV]

e) bilag II E for forvaltningen af visse bestande i ICES-afsnit VII f og g.

Artikel 9

Fangst- og indsatsbegrænsninger for dybhavsfiskeri

1. Artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 2347/2002 [30] finder anvendelse for hellefisk. Fangst, opbevaring om bord, omladning og landing af hellefisk foregår på de betingelser, der er nævnt i denne artikel.

2. Medlemsstaterne sørger for, at fiskeriindsatsen i 2011, målt i kW-dage til havs, for fartøjer med dybhavsfiskeritilladelse ikke overstiger 65 % af den gennemsnitlige årlige fiskeriindsats, som fiskerfartøjerne i den pågældende medlemsstat udøvede i 2003 på fangstrejser, hvortil der var givet dybhavsfiskeritilladelse som omhandlet i artikel 3 til forordning (EF) nr. 2347/2002, og/eller hvor der blev fanget dybhavsarter, jf. bilag I og II til samme forordning. Dette stykke gælder kun for fangstrejser, hvor der er fanget over 100 kg dybhavsarter, med undtagelse af guldlaks.

Artikel 10

Betingelser for landing af fangster og bifangster

Fisk fra bestande, som der er fastsat TAC'er for, må kun opbevares om bord eller landes, hvis:

a) fangsterne er taget af fartøjer fra en medlemsstat, der har en kvote, og denne kvote ikke er opbrugt, eller

b) fangsterne udgør del af en EU-kvote, der ikke er blevet fordelt som kvoter mellem medlemsstaterne, og denne EU-kvote ikke er opbrugt.

Artikel 11

Restriktioner for udnyttelsen af visse fiskerimuligheder

1. De fiskerimuligheder, der er fastsat i bilag I, for brosme , torsk, havtaske, glashvarre, kuller, hvilling, kulmule, byrkelange , lange, jomfruhummer, rødspætte, lubbe, sej, rokker, tunge [og pighaj] i ICES-underområde VII eller relevante afsnit heraf, begrænses af et forbud mod at fiske efter eller opbevare disse arter om bord i perioden fra 1. maj til 31. juli 2011 i Porcupine Bank. De relevante angivelser i bilag I identificeres med krydshenvisning til denne artikel.

2. Med henblik på denne artikel omfatter Porcupine Bank det område, der er afgrænset af geodætiske linjer mellem følgende punkter:

Punkt | Breddegrad | Længdegrad |

1 | 52o 27' N | 12o 19' V |

2 | 52o 40' N | 12o 30' V |

3 | 52o 47' N | 12o 39,600' V |

4 | 52o 47' N | 12o 56' V |

5 | 52o 13,5' N | 13o 53,830' V |

6 | 51o 22' N | 14o 24' V |

7 | 51o 22' N | 14o 03' V |

8 | 52o 10' N | 13o 25' V |

9 | 52o 32' N | 13o 07,500' V |

10 | 52o 43' N | 12o 55' V |

11 | 52o 43' N | 12o 43' V |

12 | 52o 38,800' N | 12o 37' V |

13 | 52o 27' N | 12o 23' V |

14 | 52o 27' N | 12o 19' V |

3. Artikel 50, stk. 3, 4 og 5, i forordning (EF) nr. 1224/2009 finder anvendelse i det område, der defineres i stk. 2.

Artikel 12

Dataoverførsel

Når medlemsstaterne i henhold til artikel 33 og 34 i forordning (EF) nr. 1224/2009 sender Kommissionen data om de landede fangstmængder af de enkelte bestande, skal de anvende de bestandskoder, som er fastsat i bilag I til nærværende forordning.

KAPITEL II

Tilladelser til fiskeri i tredjelandes farvande

Artikel 13

Fiskeritilladelser

1. Det maksimale antal fiskeritilladelser for EU-fartøjer, der fisker i tredjelandes farvande, er fastsat i bilag III.

2. Hvis en medlemsstat på basis af artikel 20, stk. 5, i forordning (EF) nr. 2371/2002 overfører kvoter til en anden medlemsstat som led i en bytteaftale (swap) i de fiskeriområder, der er nævnt i bilag III, skal overførslen ledsages af den relevante overdragelse af fiskeritilladelser og meddeles Kommissionen. Det samlede antal fiskeritilladelser for hvert fiskeriområde, jf. bilag III, må dog ikke overskrides.

KAPITEL III

Fiskerimuligheder i regionale fiskeriforvaltningsorganisationers farvande

Afdeling 1

Området, der er omfattet af den iternationale konvention for bevarelse af tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT)

Artikel 14

Begrænsninger af fiskeri- og opdræts- og opfedningskapaciteten for almindelig tun

1. Antallet af EU-stangfartøjer og -dørgefartøjer med tilladelse til at fiske aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm i det østlige Atlanterhav begrænses som fastsat i punkt 1 i bilag IV.

2. Antallet af EU-fartøjer til kystnært ikkeindustrialiseret fiskeri med tilladelse til at fiske aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm i Middelhavet begrænses som fastsat i punkt 2 i bilag IV.

3. Antallet af EU-fartøjer med tilladelse til i Adriaterhavet at fiske aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm til opdrætningsformål begrænses som fastsat i punkt 3 i bilag IV.

4. Antallet af fiskerfartøjer og den dertil svarende samlede bruttotonnage med tilladelse til at fiske efter, beholde om bord, omlade, transportere eller lande almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet begrænses som fastsat i punkt 4 i bilag IV.

5. Antallet af faststående tunfiskenet, der anvendes i fiskeriet efter almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet, begrænses som fastsat i punkt 5 i bilag IV.

6. Tunopdræts- og -opfedningskapaciteten og det maksimale input af fanget vild almindelig tun til akvakulturbrugene i det østlige Atlanterhav og Middelhavet begrænses som fastsat i punkt 6 i bilag IV.

Artikel 15

Supplerende betingelser i tilknytning til den tildelte kvote for almindelig tun i bilag I D

Som en tilføjelse til den forbudsperiode, der er omhandlet i artikel 7, stk. 2, i forordning (EF) nr. 302/2009 forbydes notfiskeri efter almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet i perioden fra den 15. april til den 15. maj 2011.

Artikel 16

Fritids- og sportsfiskeri

Medlemsstaterne afsætter en særlig kvote for almindelig tun til fritids- og sportsfiskeri fra deres tildelte kvoter i bilag ID.

Artikel 17

Hajer

1. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af arten storøjet rævehaj (Alopias superciliosus) i enhver form for fiskeri er forbudt.

2. Det er forbudt at drive direkte fiskeri efter rævehajarter af slægten Alopias.

Afdeling 2

Området, der er omfattet af konventionen om bevarelse af de marine levende ressourcer i Antarktis (CCAMLR)

Artikel 18

Forbud og fangstbegrænsninger

1. Direkte fiskeri efter de arter, der er anført i bilag V, del A, er forbudt i de områder og perioder, der er anført i samme bilag.

2. For nyt fiskeri og forsøgsfiskeri gælder de TAC'er og bifangstbegrænsninger, der er fastsat i bilag V, del B, i de underområder, som er anført i samme del.

Artikel 19

Forsøgsfiskeri

1. EU-fartøjer, som der er givet meddelelse om til CCAMLR i henhold til artikel 7 og 7a i forordning (EF) nr. 601/2004, kan deltage i forsøgsfiskeri med langline efter Dissostichus spp. i FAO-underområde 88.1 og 88.2 og i afsnit 58.4.1 og 58.4.2 uden for områder under national jurisdiktion.

2. Hvad angår FAO-underområde 88.1 og 88.2 og afsnit 58.4.1 og 58.4.2, er de samlede TAC'er og bifangstbegrænsninger pr. underområde og afsnit og deres fordeling på små forskningsfelter (SSRU) i hver af dem fastsat i bilag V, del B. Fiskeriet i et givet SSRU skal ophøre, når den rapporterede fangst når op på den specificerede TAC, og det pågældende SSRU lukkes derefter for fiskeri i resten af fangstperioden.

3. Fiskeriet skal foregå over så stort et geografisk og batymetrisk område som muligt for at få de nødvendige oplysninger til bestemmelse af fiskeripotentialet og for at undgå overkoncentration af fangst og fiskeriindsats. I FAO-underområde 88.1 og 88.2 og i afsnit 58.4.1 og 58.4.2 er det dog forbudt at fiske på mindre end 550 meters dybde.

Artikel 20

Fiskeri efter antarktisk lyskrebs i fangstperioden 2011/2012

1. Kun de medlemsstater, der er medlemmer af CCAMLR-Kommissionen, må fiske efter lyskrebs (Euphausia superba) i CCAMLR-konventionsområdet i fangstperioden 2011/2012. Hvis sådanne medlemsstater agter at fiske efter antarktisk lyskrebs i CCAMLR-konventionens område, underretter de CCAMLR's sekretariat og Kommissionen, jf. artikel 5a i forordning (EF) nr. 601/2004, og under alle omstændigheder senest den 1. juni 2011:

a) om deres hensigt om at fiske efter antarktisk lyskrebs; hertil anvendes formularen i bilag V, del C

b) om deres netkonfiguration; hertil anvendes formularen i bilag V, del D.

2. Den i stk. 1 omhandlede hensigtserklæring skal indeholde de oplysninger, der er omhandlet i artikel 3 i forordning (EF) nr. 601/2004, for hvert fartøj, som medlemsstaten giver tilladelse til at deltage i lyskrebsfiskeriet.

3. Medlemsstater, der har til hensigt at fiske efter lyskrebs i CCAMLR-konventionens område, må kun anmelde fartøjer med tilladelse, som fører deres flag på det tidspunkt, hvor de fremsender hensigtserklæringen.

4. Medlemsstaterne kan tillade, at et andet fartøj end det, der er anmeldt til CCAMLR, deltager i lyskrebsfiskeri i overensstemmelse med stk. 1, 2 og 3, hvis det anmeldte fartøj er forhindret i at deltage af legitime driftsmæssige årsager eller på grund af force majeure. I sådanne tilfælde skal den berørte medlemsstat straks underrette CCAMLR's sekretariat og Kommissionen herom, og fremsende:

a) alle oplysninger om det (de) påtænkte erstatningsfartøj(er), herunder de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 601/2004

b) en udførlig redegørelse for årsagerne til udskiftningen, herunder eventuel relevant dokumentation eller relevante henvisninger.

5. Medlemsstaterne må ikke give et fartøj, der står på CCAMLR's IUU-fartøjslister, tilladelse til at deltage i lyskrebsfiskeri.

Afdeling 3

Området, der er omfattet af konventionen for tunfisk i Det Indiske Ocean (IOTC)

Artikel 21

Begrænsning af fiskerikapaciteten for fartøjer, der fisker i IOTC-området

1. Det maksimale antal EU-fartøjer, der må fiske efter tropisk tunfisk i IOTC-området, og den tilsvarende bruttotonnage (GT) kapacitet fastsættes som i bilag VI, punkt 1.

2. Det maksimale antal EU-fartøjer, der må fiske efter sværdfisk (Xiphias gladius) og hvid tun (Thunnus alalunga) i IOTC-området, og den dertil svarende GT-kapacitet fastsættes som i bilag VI, punkt 2.

3. Medlemsstaterne kan foretage en omfordeling af de fartøjer, der er udpeget til et af de i stk. 1 og 2 omhandlede to typer fiskeri, til det andet fiskeri, forudsat at de over for Kommissionen kan godtgøre, at ændringen ikke fører til øget fiskeriindsats for de berørte fiskebestande.

4. Medlemsstaterne sørger for, når der foreslås overførsel af kapacitet til deres flåde, at fartøjer, der skal overføres, er opført i IOTC's fartøjsregister eller i andre regionale tunfiskeriorganisationers fartøjsregister. Fartøjer, der er opført på en regional fiskeriorganisations liste over fartøjer, der har udøvet ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fartøjer) kan ikke overføres.

For at tage hensyn til gennemførelsen af de udviklingsplaner, der er forelagt IOCT, må medlemsstaterne kun øge begrænsningerne af fiskerikapaciteten, som nævnt i denne artikel, inden for de grænser, der er fastsat i disse planer.

Artikel 22

Hajer

1. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af rævehajer af alle arter af familien Alopiidae i enhver form for fiskeri er forbudt.

2. De i stk. 1 omhandlede arter skal straks sættes ud uskadt i det omfang, det er praktisk muligt.

Afdeling 4

Området, der er omfattet af Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav (SPRFMO)

Artikel 23

Pelagisk fiskeri - kapacitetsbegrænsning

De medlemsstater, der aktivt har udøvet pelagisk fiskeri i SPRFMO-konventionsområdet i 2007, 2008 eller 2009, begrænser i 2011 den samlede bruttotonnage (GT) for fartøjer, der sejler under deres flag og fisker efter pelagiske bestande, til i alt 78610 GT i dette område, så der sikres en bæredygtig udnyttelse af de pelagiske fiskeressourcer i det sydlige Stillehav.

Artikel 24

Pelagiske fiskerier - TAC'er

1. Kun de medlemsstater, der aktivt har udøvet pelagisk fiskeri i SPRFMO-konventionsområdet i årene 2007, 2008 eller 2009, som omhandlet i artikel 23, må fiske efter pelagiske bestande i det pågældende område i overensstemmelse med de TAC'er, der er fastsat i bilag IJ.

2. Medlemsstaterne underretter hver måned Kommissionen om navne og kendetegn, herunder bruttotonnage (GT), for deres fartøjer, der deltager i fiskeriet som omhandlet i denne artikel.

3. Med henblik på overvågning af fiskeriet som omhandlet i denne artikel sender medlemsstaterne senest den femtende dag i den følgende måned oplysninger fra fartøjsovervågningssystemer (FOS), månedlige fangstrapporter, og, hvor det er muligt, oplysninger om havneanløb til Kommissionen med henblik på videresendelse til det midlertidige sekretariat for Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav.

Artikel 25

Bundfiskeri

Medlemsstaterne skal begrænse bundfiskeriindsats og -fangster i SPRFMO-konventionsområdet til det gennemsnitlige årlige niveau i perioden fra den 1. januar 2002 til den 31. december 2006 for så vidt angår antal fiskerfartøjer og andre parametre, som afspejler fangstniveau, fiskeriindsats og fiskerikapacitet, og til de dele af SPRFMO-konventionsområdet, hvor bundfiskeri har fundet sted i den foregående fangstperiode.

Afdeling 5

Området, der er omfattet af den interamerikanske konvention for tropisk tunfisk (IATTC)

Artikel 26

Fiskeri med notfartøjer

1. Fiskeri med notfartøjer efter gulfinnet tun (Thunnus albacares), storøjet tun (Thunnus obesus) og bugstribet bonit (Katsuwonus pelamis) er forbudt:

a) enten fra den 29. juli til den 28. september 2011 eller fra den 18. november 2011 til den 18. januar 2012 i det område, der afgrænses af en linje gennem følgende skæringspunkter:

de amerikanske stillehavskystlinjer

længdegrad 150° V

breddegrad 40° N

breddegrad 40° S;

b) fra den 29. september til den 29. oktober 2011 i det område, der afgrænses af en linje gennem følgende skæringspunkter:

længdegrad 96° V

længdegrad 110° V

breddegrad 4° N

breddegrad 3° S.

2. De berørte medlemsstater skal inden den 1. april 2011 meddele Kommissionen, hvilken af de i stk. 1, litra a), omhandlede lukningsperioder de vælger. Alle notfartøjer fra de berørte medlemsstater indstiller notfiskeriet i det afgrænsede område i den valgte periode.

3. Notfartøjer, der fisker efter tun i det IATTC-regulerede område, skal beholde om bord og lande hele fangsten af gulfinnet tun, storøjet tun, bugstribet bonit, bortset fra fisk, der af andre årsager end størrelsesmæssige årsager anses for uegnet til konsum. Den eneste undtagelse vil være det sidste sæt på en fangstrejse, hvor der måske ikke er nok plads til at beholde al tun, der fanges i det pågældende sæt, om bord.

Afdeling 6

Område, der er omfattet af Organisationen for Fiskeriet i Det Sydøstlige Atlanterhav (SEAFO)

Artikel 27

Foranstaltninger til beskyttelse af dybvandshajer

Direkte fiskeri efter følgende dybvandshajer i SEAFO-konventionsområdet er forbudt:

– rokker (Rajidae),

– almindelig pighaj (Squalus acanthias)

– større glat lanternehaj (Etmopterus bigelowi),

– korthalet lanternehaj (Etmopterus brachyurus),

– lyshaj (Etmopterus princeps),

– glat lanternehaj (Etmopterus pusillus),

– spøgelseskattehaj (Apristurus manis),

– fløjlshaj (Scymnodon squamulosus)

– og dybvandshajer af superordenen Selachimorpha.

Afdeling 7

Området, der er omfattet af fiskerikonventionen for det vestlige og centrale Stillehav (WCPFC)

Artikel 28

Fiskeribegrænsninger for storøjet tun, gulfinnet tun, bugstribet bonit og sydlig hvid tun

Medlemsstaterne sikrer, at den samlede fiskeriindsats for storøjet tun (Thunnus obesus), gulfinnet tun (Thunnus albacares), bugstribet bonit (Katsuwonus pelamis) og sydlig hvid tun (Thunnus alalunga) i WCPFC-konventionsområdet begrænses til den fiskeriindsats, der er fastsat i fiskeripartnerskabsaftalerne mellem Unionen og regionens kyststater.

Artikel 29

Lukket område for FAD-fiskeri

1. I den del af WCPFC-konventionsområdet, der ligger mellem 20° N og 20° S, er det forbudt for notfartøjer at fiske med indretninger, der tiltrækker fisk (FAD), mellem kl. 00.00 den 1. juli 2011 og kl. 24.00 den 30. september 2011. I denne periode må et notfartøj kun fiske i nævnte del af WCPFC-konventionsområdet, hvis det har en observatør om bord, som kan overvåge, at fartøjet ikke på noget tidspunkt:

a) benytter eller betjener FAD eller dertil knyttet elektronisk udstyr

b) fisker efter stimer i forbindelse med FAD.

2. Alle notfartøjer, der fisker i den del af WCPFC-konventionsområdet, der er omhandlet i stk. 1, skal beholde hele fangsten af storøjet tun, gulfinnet tun og bugstribet bonit om bord og lande eller omlade den.

3. Stk. 2 finder ikke anvendelse i følgende tilfælde:

a) i det sidste sæt på en fangstrejse, hvis fartøjet ikke har plads nok tilbage til at opbevare alle fiskene

b) hvis fiskene af andre årsager end størrelsesmæssige årsager er uegnet til konsum, eller

c) hvis der opstår en alvorlig driftsforstyrrelse i fryseanlægget.

Artikel 30

Lukkede områder for notfiskeri

Notfiskeri efter storøjet tun og gulfinnet tun er forbudt i følgende højsøområder:

a) de internationale farvande, der afgrænses af grænserne for Indonesiens, Palaus, Mikronesiens og Papua Ny Guineas eksklusive økonomiske zoner

b) de internationale farvande, der afgrænses af grænserne for Mikronesiens, Marshalløernes, Naurus, Kiribatis, Tuvalus, Fijis, Salomonøernes og Papua Ny Guineas eksklusive økonomiske zoner.

Artikel 31

Begrænsning af antallet af fartøjer med tilladelse til at fiske efter sværdfisk

Det maksimale antal EU-fartøjer, der må fiske efter sværdfisk (Xiphias gladius) i områder syd for 20° S i WCPFC-konventionsområdet, er anført i bilag VII.

Afdeling 8

Beringshavet

Artikel 32

Forbud mod fiskeri i Beringshavets højsøområde

Fiskeri efter sej (Theragra chalcogramma) er forbudt i Beringshavets højsøområde.

AFSNIT III

FISKERIMULIGHEDER FOR TREDJELANDSFARTØJER I EU-FARVANDE

Artikel 33

TAC'er

Fiskerfartøjer, der sejler under norsk flag, og fiskerfartøjer, der er registreret på Færøerne, kan tage fangster i EU-farvande inden for de i bilag I fastsatte TAC'er og under overholdelse af betingelserne i afsnit III i forordning (EF) nr. 1006/2008 og i dette afsnit.

Artikel 34

Fiskeritilladelser

1. Det maksimale antal fiskeritilladelser for tredjelandsfartøjer, der fisker i EU-farvande, er fastsat i bilag VIII.

2. Fisk fra bestande, som der er fastsat TAC'er for, må ikke opbevares om bord eller landes, medmindre fangsterne er taget af tredjelandsfartøjer, der har en kvote, og denne kvote ikke er opbrugt.

Artikel 35

Forbudte arter

1. Det er forbudt for tredjelandsfartøjer at fiske efter, opbevare om bord, omlade og lande følgende arter:

a) brugde (Cetorhinus maximus) og stor hvid haj (Carcharodon carcharias) i alle EU-farvande

b) havengel (Squatina squatina) i alle EU-farvande

c) skade (Dipturus batis) i EU-farvande i ICES II a, III, IV, VI, VII, VIII, IX og X og

d) broget rokke (Raja undulata) og spidsrokke (Rostroraja alba) i EU-farvande i ICES-underområde VI, VII, VIII, IX og X.

2. De i stk. 1 omhandlede arter skal straks sættes ud uskadt i det omfang, det er praktisk muligt.

AFSNIT IV

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 36

Ikrafttrædelse og anvendelse

Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2011.

Hvis der er fastsat fiskerimuligheder for CCAMLR-konventionsområdet for perioder, der begynder inden den 1. januar 2011, finder afsnit 18 til 20 og bilag I E og V anvendelse fra begyndelsen af de respektive perioder for udnyttelse af fiskerimulighederne.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den […].

På Rådets vegne

Formand

BILAG I

Fangstbegrænsninger for EU-fartøjer i områder, hvor der gælder TAC'er, og for tredjelandsfartøjer i EU-farvande, angivet pr. art og pr. område (i tons levende vægt, medmindre andet er anført)

I nedenstående skemaer fastsættes TAC’er og kvoter (i tons levende vægt, medmindre andet er angivet) for hver bestand og funktionelt dertil knyttede betingelser, hvor det er relevant.

Alle fangstbegrænsninger i dette bilag betragtes som kvoter i henhold til denne forordning og er derfor undergivet bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1224/2009, særlig artikel 33 og 34.

Medmindre andet er angivet, er henvisningerne til fiskeriområder henvisninger til ICES-områder.

Fiskebestandene er for hvert område anført i alfabetisk rækkefølge efter arternes latinske navn. Nedenfor gives en oversigt over de almindeligt anvendte navne og de latinske navne til brug i forbindelse med denne forordning.

Videnskabeligt navn | 3-alfa-kode | Almindeligt anvendt navn |

Amblyraja radiata | RJR | Tærbe |

Ammodytes spp. | SAN | Tobisarter |

Argentina silus | ARU | Guldlaks |

Beryx spp. | ALF | Beryxarter |

Brosme brosme | USK | Brosme |

Centrophorus squamosus | GUQ | Mørk pighaj |

Centroscymnus coelolepis | CYO | Portugisisk pighaj |

Chaceon maritae | CGE | Dybvandskrabbe |

Champsocephalus gunnari | ANI | Båndet isfisk |

Chionoecetes spp. | PCR | Arktiske krabber (Chionoecetes-arter) |

Clupea harengus | HER | Sild |

Coryphaenoides rupestris | RNG | Skolæst |

Dalatias licha | SCK | Chokoladehaj |

Deania calcea | DCA | Næbhaj |

Dipturus batis | RJB | Sortbuget rokke |

Dissostichus eleginoides | TOP | Sort patagonisk isfisk |

Engraulis encrasicolus | ANE | Ansjos |

Etmopterus princeps | ETR | Lyshaj |

Etmopterus pusillus | ETP | Glat lanternehaj |

Euphausia superba | KRI | Antarktisk lyskrebs |

Gadus morhua | COD | Torsk |

Galeorhinus galeus | GAG | Almindelig gråhaj |

Glyptocephalus cynoglossus | WIT | Skærising |

Hippoglossoides platessoides | PLA | Håising |

Hippoglossus hippoglossus | HAL | Helleflynder |

Hoplostethus atlanticus | ORY | Orange savbug |

Illex illecebrosus | SQI | Nordlig blæksprutte |

Lamna nasus | POR | Sildehaj |

Lepidonotothen squamifrons | NOS | Grå isfisk |

Lepidorhombus spp. | LEZ | Glashvarrearter |

Leucoraja circularis | RJI | Sandrokke |

Leucoraja fullonica | RJF | Gøgerokke |

Leucoraja naevus | RJN | Pletrokke |

Limanda ferruginea | YEL | Gulhalet ising |

Limanda limanda | DAB | Ising |

Lophiidae | ANF | Havtaske |

Macrourus spp. | GRV | Langhalearter |

Makaira nigricans | BUM | Blå marlin |

Mallotus villosus | CAP | Lodde |

Martialia hyadesi | SQS | Blæksprutte |

Melanogrammus aeglefinus | HAD | Kuller |

Merlangius merlangus | WHG | Hvilling |

Merluccius merluccius | HKE | Kulmule |

Micromesistius poutassou | WHB | Blåhvilling |

Microstomus kitt | LEM | Rødtunge |

Molva dypterygia | BLI | Byrkelange |

Molva molva | LIN | Lange |

Nephrops norvegicus | NEP | Jomfruhummer |

Pandalus borealis | PRA | Dybvandsreje |

Paralomis spp. | PAI | Troldkrabber (Paralomis-arter) |

Penaeus spp. | PEN | Rejer (Penaeus-arter) |

Platichthys flesus | FLE | Skrubbe |

Pleuronectes platessa | PLE | Rødspætte |

Pleuronectiformes | FLX | Fladfisk |

Pollachius pollachius | POL | Lubbe |

Pollachius virens | POK | Sej |

Psetta maxima | TUR | Pighvar |

Raja brachyura | RJH | Blond rokke |

Raja clavata | RJC | Sømrokke |

Raja (Dipturus) nidarosiensis | JAD | Sortbuget rokke |

Raja microocellata | RJE | Småøjet rokke |

Raja montagui | RJM | Storplettet rokke |

Raja undulata | RJA | Broget rokke |

Rajiformes - Rajidae | SRX-RAJ | Rokker |

Reinhardtius hippoglossoides | GHL | Hellefisk |

Rostroraja alba | RJA | Spidsrokke |

Scomber scombrus | MAC | Makrel |

Scophthalmus rhombus | BLL | Slethvar |

Sebastes spp. | RED | Rødfiskarter |

Solea solea | SOL | Almindelig tunge |

Solea spp. | SOO | Tunger |

Sprattus sprattus | SPR | Brisling |

Squalus acanthias | DGS | Almindelig pighaj |

Tetrapturus albidus | WHM | Hvid marlin |

Thunnus maccoyii | SBF | Sydlig tun |

Thunnus obesus | BET | Storøjet tun |

Thunnus thynnus | BFT | Almindelig tun |

Trachurus spp. | JAX | Hestemakrelarter |

Trisopterus esmarkii | NOP | Sperling |

Urophycis tenuis | HKW | Hvid skægbrosme |

Xiphias gladius | SWO | Sværdfisk |

Nedenstående oversigt over de almindeligt anvendte navne og de latinske navne gives udelukkende til orientering.

Tærbe | RJR | Amblyraja radiata |

Tobisarter | SAN | Ammodytes spp. |

Guldlaks | ARU | Argentina silus |

Beryxarter | ALF | Beryx spp. |

Brosme | USK | Brosme brosme |

Mørk pighaj | GUQ | Centrophorus squamosus |

Portugisisk pighaj | CYO | Centroscymnus coelolepis |

Røde dybvandskrabber | CGE | Chaceon maritae |

Båndet isfisk | ANI | Champsocephalus gunnari |

Arktiske krabber (Chionoecetes-arter) | PCR | Chionoecetes spp. |

Sild | HER | Clupea harengus |

Skolæst | RNG | Coryphaenoides rupestris |

Chokoladehaj | SCK | Dalatias licha |

Næbhaj | DCA | Deania calcea |

Sortbuget rokke | RJB | Dipturus batis |

Sort patagonisk isfisk | TOP | Dissostichus eleginoides |

Ansjos | ANE | Engraulis encrasicolus |

Lyshaj | ETR | Etmopterus princeps |

Glat lanternehaj | ETP | Etmopterus pusillus |

Antarktisk lyskrebs | KRI | Euphausia superba |

Torsk | COD | Gadus morhua |

Almindelig gråhaj | GAG | Galeorhinus galeus |

Skærising | WIT | Glyptocephalus cynoglossus |

Håising | PLA | Hippoglossoides platessoides |

Helleflynder | HAL | Hippoglossus hippoglossus |

Orange savbug | ORY | Hoplostethus atlanticus |

Nordlig blæksprutte | SQI | Illex illecebrosus |

Sildehaj | POR | Lamna nasus |

Grå isfisk | NOS | Lepidonotothen squamifrons |

Glashvarrearter | LEZ | Lepidorhombus spp. |

Sandrokke | RJI | Leucoraja circularis |

Gøgerokke | RJF | Leucoraja fullonica |

Pletrokke | RJN | Leucoraja naevus |

Gulhalet ising | YEL | Limanda ferruginea |

Ising | DAB | Limanda limanda |

Havtaske | ANF | Lophiidae |

Langhalearter | GRV | Macrourus spp. |

Blå marlin | BUM | Makaira nigricans |

Lodde | CAP | Mallotus villosus |

Blæksprutte | SQS | Martialia hyadesi |

Kuller | HAD | Melanogrammus aeglefinus |

Hvilling | WHG | Merlangius merlangus |

Kulmule | HKE | Merluccius merluccius |

Blåhvilling | WHB | Micromesistius poutassou |

Rødtunge | LEM | Microstomus kitt |

Byrkelange | BLI | Molva dypterygia |

Lange | LIN | Molva molva |

Jomfruhummer | NEP | Nephrops norvegicus |

Dybvandsreje | PRA | Pandalus borealis |

Troldkrabber (Paralomis-arter) | PAI | Paralomis spp. |

Rejer (Penaeus-arter) | PEN | Penaeus spp. |

Skrubbe | FLE | Platichthys flesus |

Rødspætte | PLE | Pleuronectes platessa |

Fladfisk | FLX | Pleuronectiformes |

Lubbe | POL | Pollachius pollachius |

Sej | POK | Pollachius virens |

Pighvar | TUR | Psetta maxima |

Sortbuget rokke | JAD | Raja (Dipturus) nidarosiensis |

Blond rokke | RJH | Raja brachyura |

Sømrokke | RJC | Raja clavata |

Småøjet rokke | RJE | Raja microocellata |

Storplettet rokke | RJM | Raja montagui |

Broget rokke | RJU | Raja undulata |

Rokker | SRX-RAJ | Rajiformes - Rajidae |

Hellefisk | GHL | Reinhardtius hippoglossoides |

Spidsrokke | RJA | Rostroraja alba |

Makrel | MAC | Scomber scombrus |

Slethvar | BLL | Scophthalmus rhombus |

Rødfiskarter | RED | Sebastes spp. |

Almindelig tunge | SOL | Solea solea |

Tunger | SOX | Solea spp. |

Brisling | SPR | Sprattus sprattus |

Almindelig pighaj | DGS | Squalus acanthias |

Hvid marlin | WHM | Tetrapturus albidus |

Sydlig tun | SBF | Thunnus maccoyii |

Storøjet tun | BET | Thunnus obesus |

Almindelig tun | BFT | Thunnus thynnus |

Hestemakrelarter | JAX | Trachurus spp. |

Sperling | NOP | Trisopterus esmarkii |

Hvid skægbrosme | HKW | Urophycis tenuis |

Sværdfisk | SWO | Xiphias gladius |

BILAG I A

Skagerrak, Kattegat, ICES-underområde I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII og XIV, EU-farvande i CECAF og Fransk Guyanas farvande

Art: | TobisarterAmmodytes spp. | Område: | Norske farvande i IV (SAN/04-N.) |

Danmark | pm | | Analytisk TAC.Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke.Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. |

Det Forenede Kongerige | pm | | |

EU | pm | | |

| | | |

TAC | Ikke relevant | | |

|

Art: | TobisarterAmmodytes spp. | Område: | EU-farvande i II a, III a og IV(1)(SAN/2A3A4.) |

Danmark | pm | | Præventiv TAC. |

Det Forenede Kongerige | pm | | |

Tyskland | pm | | |

Sverige | pm | | |

EU | pm | | |

Norge | pm | | |

Færøerne | pm | | |

| | | |

TAC | pm | | |

(1) Undtagen farvande inden for 6 sømil fra Det Forenede Kongeriges basislinjer ved Shetlandsøerne, Fair Isle og Foula.(2) Skal fanges i IV. |

Art: | GuldlaksArgentina silus | Område: | EU-farvande og internationale farvande i I og II(ARU/1/2.) |

Tyskland | 25 | | Præventiv TAC. |

Frankrig | 8 | | |

Nederlandene | 20 | | |

Det Forenede Kongerige | 42 | | |

EU | 95 | | |

| | | |

TAC | 95 | | |

|

Art: | GuldlaksArgentina silus | Område: | EU-farvande i III og IV(ARU/3/4.) |

Danmark | 963 | | Præventiv TAC. |

Tyskland | 10 | | |

Frankrig | 7 | | |

Irland | 7 | | |

Nederlandene | 45 | | |

Sverige | 37 | | |

Det Forenede Kongerige | 17 | | |

EU | 1 086 | | |

| | | |

TAC | 1 086 | | |

|

Art: | GuldlaksArgentina silus | Område: | EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII(ARU/567.) |

Tyskland | 330 | | Præventiv TAC. |

Frankrig | 7 | | |

Irland | 306 | | |

Nederlandene | 3 449 | | |

Det Forenede Kongerige | 242 | | |

EU | 4 334 | | |

| | | |

TAC | 4 334 | | |

|

Art: | BrosmeBrosme brosme | Område: | EU-farvande og internationale farvande i I, II og XIV(USK/1214EI.) |

Tyskland | 6 | (1) | Analytisk TAC. |

Frankrig | 6 | (1) | |

Det Forenede Kongerige | 6 | (1) | |

Andre | 3 | (1) | |

EU | 21 | (1) | |

| | | |

TAC | 21 | | |

(1) Kun for bifangster. Direkte fiskeri under denne kvote er forbudt. |

|

Art: | BrosmeBrosme brosme | Område: | III a, EU-farvande i III b, III c og område 22-32(USK/03-C.) |

Danmark | 12 | | Analytisk TAC. |

Sverige | 6 | | |

Tyskland | 6 | | |

EU | 24 | | |

| | | |

TAC | 24 | | |

|

Art: | BrosmeBrosme brosme | Område: | EU-farvande i IV(USK/04-C.) |

Danmark | 53 | | Analytisk TAC. |

Tyskland | 16 | | |

Frankrig | 37 | | |

Sverige | 5 | | |

Det Forenede Kongerige | 80 | | |

Andre | 5 | (1) | |

EU | 196 | | |

| | | |

TAC | 196 | | |

(1) Kun for bifangster. Direkte fiskeri under denne kvote er forbudt. |

|

Art: | BrosmeBrosme brosme | Område: | EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII(USK/567EI) |

Tyskland | pm | | Analytisk TAC.Artikel 11 anvendes. |

Spanien | pm | | |

Frankrig | pm | | |

Irland | pm | | |

Det Forenede Kongerige | pm | | |

Andre | pm | (1) | |

EU | pm | | |

Norge(2) | pm | (3)(4) | |

| | | |

TAC | 3 217 | | |

(1) Kun for bifangster. Direkte fiskeri under denne kvote er forbudt. (2) Skal fiskes i EU-farvande i II a, IV, V b, VI og VII.(3) Ud af denne mængde må den utilsigtede fangst af andre arter i V b, VI og VII aldrig overstige pm % pr. fartøj. Det er dog tilladt at overskride denne procentsats i de første 24 timer efter påbegyndelse af fiskeri på en specifik fiskeplads. Den samlede mængde af utilsigtede fangster af andre arter i V b, VI og VII må ikke overskride pm tons.(4) Inkl. lange. Kvoterne for Norge er lange pm tons og brosme pm tons, hvoraf der kan udveksles indtil pm tons, og må kun fiskes med langline i V b, VI og VII. |

|

Art: | BrosmeBrosme brosme | Område: | Norske farvande i IV (USK/04-N.) |

Belgien | pm | | Analytisk TAC. |

Danmark | pm | | |

Tyskland | pm | | |

Frankrig | pm | | |

Nederlandene | pm | | |

Det Forenede Kongerige | pm | | |

EU | pm | | |

| | | |

TAC | Ikke relevant | | |

(1) Kun for bifangster. Direkte fiskeri under denne kvote er forbudt. (2) Skal fiskes i EU-farvande i II a, IV, V b, VI og VII.(3) Ud af denne mængde må den utilsigtede fangst af andre arter i V b, VI og VII aldrig overstige pm % pr. fartøj. Det er dog tilladt at overskride denne procentsats i de første 24 timer efter påbegyndelse af fiskeri på en specifik fiskeplads. Den samlede mængde af utilsigtede fangster af andre arter i V b, VI og VII må ikke overskride pm tons.(4) Inkl. lange. Kvoterne for Norge er lange pm tons og brosme pm tons, hvoraf der kan udveksles indtil pm tons, og må kun fiskes med langline i V b, VI og VII. |

|

Art: | Sild(1)Clupea harengus | Område: | III a (HER/03A.) |

Danmark | pm | | Analytisk TAC. |

Tyskland | pm | | |

Sverige | pm | | |

EU | pm | | |

Færøerne | pm | (2) | |

| | | |

TAC | pm | | |

(1) Landinger af sild fanget ved fiskeri med redskaber med en maskestørrelse på mindst 32 mm.(2) Skal fanges i Skagerrak. |

|

Art: | Sild(1)Clupea harengus | Område: | EU-farvande og norske farvande i IV nord for 53°30' N(HER/4AB.) |

Danmark | pm | | Analytisk TAC.Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke.Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. |

Tyskland | pm | | |

Frankrig | pm | | |

Nederlandene | pm | | |

Sverige | pm | | |

Det Forenede Kongerige | pm | | |

EU | pm | | |

Norge | pm | (2) | |

| | | |

TAC | pm | | |

(1) Landinger af sild fanget ved fiskeri med redskaber med en maskestørrelse på mindst 32 mm. Medlemsstaterne skal meddele Kommissionen deres landinger af sild fordelt på IV a og IV b.(2) Kan fiskes i EU-farvande. Fangster under denne kvote skal trækkes fra Norges andel af TAC'en. |

Særlige betingelser: |

Inden for ovennævnte kvoter må der højst tages følgende mængder i de angivne områder: |

| Norske farvande syd for 62° N (HER/*04N-) | |

EU | pm | |

|

Art: | Sild(1)Clupea harengus | Område: | Norske farvande syd for 62° N(HER/04-N.) |

Sverige | pm | (1) | Analytisk TAC.Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke.Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. |

EU | pm | | |

| | | |

TAC | pm | | |

(1) Bifangster af torsk, kuller, lubbe, hvilling og sej skal fratrækkes kvoterne for disse arter. |

|

Art: | Sild(1)Clupea harengus | Område: | Bifangster i III a(HER/03A-BC) |

Danmark | pm | | Analytisk TAC.Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke.Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. |

Tyskland | pm | | |

Sverige | pm | | |

EU | pm | | |

| | | |

TAC | pm | | |

(1) Landinger af sild fanget ved fiskeri med redskaber med en maskestørrelse på under 32 mm. |

|

Art: | Sild(1)Clupea harengus | Område: | Bifangster i IV, VII d og i EU-farvande i II a (HER/2A47DX) |

Belgien | pm | | Analytisk TAC.Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke.Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. |

Danmark | pm | | |

Tyskland | pm | | |

Frankrig | pm | | |

Nederlandene | pm | | |

Sverige | pm | | |

Det Forenede Kongerige | pm | | |

EU | pm | | |

| | | |

TAC | pm | | |

(1) Landinger af sild fanget ved fiskeri med redskaber med en maskestørrelse på under 32 mm. |

|

Art: | Sild(1)Clupea harengus | Område: | IV c, VII d (2) (HER/4CXB7D) |

Belgien | pm | (3) | Analytisk TAC.Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke.Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. |

Danmark | pm | (3) | |

Tyskland | pm | (3) | |

Frankrig | pm | (3) | |

Nederlandene | pm | (3) | |

Det Forenede Kongerige | pm | (3) | |

EU | pm | | |

| | | |

TAC | pm | | |

(1) Landinger af sild fanget ved fiskeri med redskaber med en maskestørrelse på mindst 32 mm.(2) Undtagen Blackwater-bestanden: vedrører sildebestanden i havområdet i Themsens udmunding inden for et område afgrænset af en linje, der går ret syd fra Landguard Point (51°56' N, 1°19,1' Ø) til 51°33' N og derfra ret vest til et punkt på Det Forenede Kongeriges kyst.(3) Op til 50 % af denne kvote kan fiskes i IV b. Benyttes denne særlige betingelse, skal dette dog meddeles Kommissionen på forhånd (HER/*04B.). |

|

Art: | SildClupea harengus | Område: | EU-farvande og internationale farvande i V b, VI b og VI a N(1)(HER/5B6ANB) |

Tyskland | pm | | Analytisk TAC. |

Frankrig | pm | | |

Irland | pm | | |

Nederlandene | pm | | |

Det Forenede Kongerige | pm | | |

EU | pm | | |

Færøerne | pm | (2) | |

| | | |

TAC | 22 481 | | |

(1) Vedrører sildebestanden i VI a nord for 56°00' N og i den del af VI a, der er beliggende øst for 7°00' V og nord for 55°00' N, med undtagelse af Clyde.(2) Denne kvote må kun tages i VI a nord for 56°30' N. |

|

Art: | SildClupea harengus | Område: | VII b, VII c; VI a S (1)(HER/6AS7BC) |

Irland | 3 387 | | |

Nederlandene | 339 | | |

EU | 3 726 | | |

| | | |

TAC | 3 726 | | |

(1) Vedrører sildebestanden i VI a syd for 56° 00' N og vest for 7° 00' V. |

|

Art: | SildClupea harengus | Område: | VI Clyde(1)(HER/06ACL.) |

Det Forenede Kongerige | Ikke fastsat | (2) | Præventiv TAC. |

EU | Ikke fastsat | (3) | |

| | | |

TAC | Ikke fastsat | (3) | |

(1) Clydebestanden: vedrører sildebestanden i havområdet nordøst for en ret linje mellem Mull of Kintyre og Corsewall Point.(2) Fastsættes af den berørte medlemsstat på et niveau, der er i overensstemmelse med en bæredygtig udnyttelse af bestanden, og som højst sandsynlig giver en udnyttelse af bestanden, som er i overensstemmelse med, at der nås et maksimalt bæredygtigt udbytte i 2015 og tiden derefter. Den berørte medlemsstat underretter senest den 28. februar 2011 Kommissionen om det fastsatte niveau og om de forvaltningsforanstaltninger, der er planlagt for at opfylde ovenstående principper og mål.(3) Samme mængde som fastsat i overensstemmelse med fodnote 2. |

|

Art: | SildClupea harengus | Område: | VII a(1)(HER/07A/MM) |

Irland | 1 250 | | Analytisk TAC. |

Det Forenede Kongerige | 3 550 | | |

EU | 4 800 | | |

| | | |

TAC | 4 800 | | |

(1) Dette område reduceres med det område, der er lagt til VII g, VII h, VII j og VII k, afgrænset:– mod nord af 52° 30' N– mod syd af 52° 00' N– mod vest af Irlands kyst– mod øst af