DA    DA DA 
 
DA 1   DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 29.10.2009 
SEK(2009) 1476 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSE KVENSANALYSE 
  
Ledsagedokument til 
  
Forslag til 
  
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING 
  
om Fællesskabets deltagelse i et fælles fors knings- og udviklingsprogram for Østersøen 
(BONUS-169), der iværksætte s af flere medlemsstater 
  
{KOM(2009) 610} {SEK(2009) 1475} 
 
DA 2   DA 1. Indledning og problemformulering 
Østersøens økosystem påvirkes massivt af mange naturlige og menne skeskabte faktorer. 
Havet og kysterne er under et sæ rligt pres fra flere og værre påvirkninger i form af forurening, 
eutrofiering, klimaforandringer,  forsuring, invasive fremmede arter, overudnyttelse af levende 
ressourcer og tab af biodiversitet . Disse trusler forringer Øste rsøens kapacite t til på en 
bæredygtig måde at levere de varer og tjenes teydelser, som vi mennesk er er afhængige af. 
Dette har kritisk betydning for hele Østersøreg ionen og Det Europæiske Fællesskab i det hele 
taget. I de kommende årtier forudsiges de globale forandringer (her under klimaforandringer) 
og de langsigtede og vidtrækkende  påvirkninger at blive værre, hvilket vil øge presset på 
Østersøsystemet.  
Bæredygtige løsninger på miljøproblemer og udny ttelsen af varer og tjenesteydelser fra 
Østersøen fordrer ny videnskabelig viden, så vi  kan forstå, hvordan det ekstremt komplekse 
Østersøsystem opfører sig, og hvordan samspille t med de mange naturlige og menneskeskabte 
faktorer foregår, og dermed fordres og så øget koordinering og samarbejde på 
forskningsområdet blandt Østersøstaterne. 
Om end der foregår mange forskningsaktivitete r i Østersøregionen, er disse bestræbelser 
imidlertid stadig for en stor dels vedkomm ende ukoordinerede, og der mangler en regional 
handlingsplan, der er aftalt i fælle sskab. Som følge heraf bliver de n indsats, som der ellers er 
så akut brug for med henblik på at klare de  komplekse udfordringer i regionen, særdeles 
fragmenteret. Dertil kommer, at problemer nes regionale og for nogles vedkommende også 
globale dimension, dvs. klimaforandringerne, kr æver en vedvarende integreret tilgang til 
forskning på regionalt plan.  
Situationen kræver udvikling og gennemførelse af en fuldt in tegreret tilgang, hvorved de 
relevante forskningsprogrammer i alle kyststatern e strømlines og fokuseres med henblik på at 
løse de komplekse og presserende problemer, vi står over for, på en koordineret, effektiv og 
virkningsfuld måde. 
Gennem de seneste 15 år har der derfor været lang politisk op bakning til en bedre 
koordinering af forskningsaktiviteterne i Europa  og til koordinering af nationale og regionale 
forskningspolitikker og -programmer med støtte  fra syvende rammeprogram (FP7) for at 
undgå fragmentering og overlapning af kompeten cer. Som reaktion herpå og i forbindelse 
med Østersøen forelagde Kommissionen en kø replan for gennemførelsen af artikel 169-
initiativet inden for forskning i Øs tersøregionen under FP7-særprogrammet1.  
2. Subsidiaritetsprincippet 
Trods utallige forskningsaktiviteter og alle de  bestræbelser, der udfoldes for at modvirke 
fragmenteringen af forskningen i regionen, er det stadig nødvendigt med en styrket integration 
af nationalt funderede forskningsak tiviteter for at tage de mi ljømæssige udfordringer op, som 
Østersøregionen står over for, idet langt størst edelen er af grænseovers kridende karakter, og 
for at afhjælpe de mangler, der medfører en fr agmenteret forskningsindsats. Imidlertid kan de 
strategiske målsætninger for denne  indsats, nemlig integration af de omkringliggende staters 
                                                 
1 Rådets beslutning af 19. december 2006 om sæ rprogrammet "Samarbejde" til gennemførelse af Det 
Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration 
(2007-13).  
 
DA 3   DA nationale miljøforskningsprogrammer for Øste rsøen, ikke opfyldes af de enkelte 
medlemsstater på egen hånd. Samarbejdet mell em de otte Østersøstater og med tiden Den 
Russiske Føderation vil samle en hidtil uset  kritisk masse, som er højst nødvendig for at 
opfylde programmets målsætninger. 
Den europæiske merværdi ved gennemførelsen af  artikel 169-initiativet er fuldt ud begrundet 
i de begrænsede muligheder, der er til stede på nationalt, regionalt elle r lokalt plan, for at 
medlemsstaterne selv kan klare de komplekse miljømæssige udfordringer, som Østersøregionen som helhed kæmper med. Dette anerkendes i kraft af en meget stærk politisk 
opbakning og støtte fra de nationale regeringer i Østersøstaterne, Det Europæiske Råd og 
Europa-Parlamentet. Desuden ville et sådant in itiativ i kraft af fælles gennemførelse af 
forslagsindkaldelser, udvikling af fælles uddannelses- og udvekslingsprogrammer og fælles 
forskningsinfrastrukturer i stor  skala bidrage til kapacitets opbygningen i de medlemsstater, 
der har ringere forskningskapacitet, og afhjælpe manglerne i Østersøforskningen. 
Sidst, men ikke mindst vil initiativet ud over de n forventede Østersøspecifikke merværdi være 
en kilde til inspiration for a ndre europæiske havområder me d hensyn til at udvikle lignende 
modeller til forskningsstyring. 
3. Mål  
Det overordnede politiske mål  for det nuværende initiativ er at styrke Østersøregionens 
forskningskapacitet med henblik på at unde rstøtte udviklingen og gennemførelsen af 
formålstjenlige love, regler, politikker og forval tningsmetoder, at kunne reagere effektivt på 
de store miljømæssige og primære samfundsrelate rede udfordringer, som regionen står over 
for nu og i de kommende år, og at forbedre effek tiviteten og resultaterne af Østersøregionens 
fragmenterede miljøforskningsprogrammer og  forskningstilgang. Dette skal ske ved at 
integrere forskningen i Østersøsystemet i et multinationalt program, der skal være varigt, samarbejdsbaseret, tværfagligt, velintegreret og målrettet. 
Initiativets specifikke mål  er:  
• at udarbejde politikdrevne st rategiske forskningsagendaer 
• at øge koordinering og integration af bæredygtige, grænseoverskridende og 
tværsektorielle offentlige forskningsprogrammer  
• at øge forskningskapaciteten i de nye baltiske EU-medlemsstater 
• at mobilisere ekstra finansielle ressourcer  fra et udbygget samarbejde på tværs af 
sektorerne inden for forskning i Østersøsystemet. 
Initiativets operationelle mål  er:  
• at etablere egnede platforme til høring af  interessenter, herunde r repræsentation af 
alle relevante sektorer 
• at fastlægge egnede gennemførelsesbes temmelser, der kan sikre en effektiv 
gennemførelse af programmet gennem en fælle s ledelses- og styringsstruktur, der har 
status af juridisk enhed  
 
DA 4   DA • at iværksætte mindst tre fælles forslagsi ndkaldelser, der skal være tværtematiske, 
strategisk målrettede og omfatte flere partnere.  
4. Politiske valgmuligheder   
Der findes tre politiske valgmuligheder med hens yn til at opfylde initiativets overordnede og 
specifikke mål. Der er tale om følgende: 
Politisk valgmulighed 1: fortsæ ttelse af de hidtil udforme de politikker i henhold til FP7 
("business as usual") 
Politisk valgmulighed 2: anvendelse af regiona lt orienterede tværtema tiske indkaldelser i 
henhold til rammeprogrammet 
Politisk valgmulighed 3: anvendelse af artikel 169 med tre forskellige tilgange (A, B og C), 
som varierer med hensyn til de strategiske re tningslinjers omfang og dybde og inddragelsen af 
interessenterne i strømliningen og genne mførelsen af forslagsindkaldelserne  
- Politisk valgmulighed 3, tilgang A – anvendel se af artikel 169 me d fokus begrænset til 
havforskning og med umiddelbar igangsættels e af forskningsdrevne forslagsindkaldelser 
- Politisk valgmulighed 3, tilgang B – anvendels e af artikel 169 med fokus udvidet til at 
omfatte Østersøens afvandingsområde og med en  strategisk vision og køreplan, der skal 
udformes forud for initiativets st art og Kommissionens forslag 
- Politisk valgmulighed 3, tilgang C – anvendels e af artikel 169 med fokus udvidet til at 
omfatte Østersøens afvandingsområde og med en strategisk vision og køreplan, der er 
udformet i initiativets første fase.  
Forskellen mellem de tre valgmuligheder ligge r i EU-foranstaltningernes udformning som 
enten direkte eller indirekte aktioner, i den måde , de underliggende strategier er udviklet og 
gennemført på, og i afgrænsningen af forskningsom rådet, der enten er ren havforskning eller 
omfatter hele afvandingsområdet. 
5. Virkningsvurdering  
Tabellen nedenfor sammenfatter analysen og  viser, hvordan politisk valgmulighed 2 og 
politisk valgmulighed 3 med tilgang A, B og C fremstår i forhold til hinanden med hensyn til de positive virkninger af en EU-foranstaltning i forbindelse med de definerede overordnede 
og specifikke mål. En analyse af de potenti elle virkninger af politisk valgmulighed 1 
(fortsættelse af de hidtil udformede politikker i henhold til FP7, "business as usual") er ikke 
medtaget i tabellen, da denne  valgmulighed danner udgangspunkt et. Bedømmelserne skal ses 
i forhold til grundscenariet (pol itisk valgmulighed 1: fortsætte lse af de hidtil udformede 
politikker i henhold til FP7, "business as usua l"), som anses for nulpunktet. Sammenligningen 
illustrerer, at politisk valgmulighed 3 med tilgang C har størst virkning. 
 
DA 5   DA Overblik over de potentielle virkninger af de politiske valgmuligheder (PV) 
Potentiel virkning af de definerede mål:  PV 2 PV 3 A  PV 3 B  PV 3 C  
OVERORDNET MÅL  
• Styrke Østersøregionens forsknings-
kapacitet med henblik på at understøtte 
udviklingen og gennemførelsen af 
formålstjenlige love, regler, politikker og 
forvaltningsmetoder, at kunne reagere 
effektivt på de store miljømæssige og 
primære samfundsrelaterede udfordringer, som regionen står over for nu og i de 
kommende år, og at forbedre effektiviteten 
og resultaterne af Østersøregionens fragmenterede miljøforskningsprogrammer 
og forskningstilgang. Dette skal ske ved at 
integrere forskningen i Østersøsystemet i et multinationalt program, der skal være 
varigt, samarbejdsbaseret, tværfagligt, 
velintegreret og målrettet.
 Middel  Middel  Høj Meget høj  
SPECIFIKKE MÅL  
• Udarbejde en politikdrevet strategisk 
forskningsagenda  Meget 
lille Meget lille  Høj Meget høj  
• Øge koordinering og integration af 
bæredygtige, grænseoverskridende og 
tværsektorielle offentlige forsknings-
programmer  Middel  Høj Høj Meget høj  
• Øge forskningskapaciteten i de nye baltiske 
EU-medlemsstater  Høj Høj Høj Høj 
• Mobilisere ekstra finansielle ressourcer fra 
et udbygget samarbejde på tværs af sektorerne inden for forskning i 
Østersøsystemet.
 Lille Lille Høj Meget høj  
OPERATIONELLE MÅL  
• Etablere egnede platforme til høring af 
interessenter, herunder repræsentation af 
alle relevante sektorer  Lille Middel  Høj Meget høj  
• Fastlægge egnede gennemførelses-
bestemmelser, der kan sikre en effektiv 
gennemførelse af programmet gennem en 
fælles ledelses- og styringsstruktur, der har 
status af juridisk enhed  Lille Lille Høj Meget høj  
• Iværksætte mindst tre fælles 
forslagsindkaldelser, der skal være 
tværtematiske, strategisk målrettede og Middel  Middel  Høj Meget høj  
 
DA 6   DA omfatte flere partnere.  
 
6. Sammenligning af valgmulighe der: foretrukken valgmulighed 
På grundlag af gennemgangen af de potentielle pol itiske valgmuligheder kunne en fuldt 
udviklet politisk valgmulighed 3 med tilgang C give en betydelig forbedring af forskningskapaciteten i Østersøregionen, så de n bæredygtige udvikling i området understøttes 
bedre.   
PV 3 C sikrer ekstra tid og ressourcer til et ablering af de nødvendige mekanismer, der kan 
bringe artikel 169-initiativet i bedre overen sstemmelse med artiklens ånd og bogstav. Den vil 
også skabe en platform for fælles forskning sprogrammering på EU-plan og blandt 
medlemsstaterne og dermed en sammenhængende  og langsigtet forskningsagenda med kritisk 
masse. Europa-Kommissionen kan gennem sin aktiv e deltagelse fra sin plads i initiativets 
forvaltningsorganer sikre, at vægten lægges på mobilitet, åbenhed og fokus på opdukkende områder. Kombinationen af EU-midler og nati onale midler danner en kritisk masse med 
hensyn til kapacitet, ekspertise og ressourcer, som vil stimulere de strukturelle forandringer i 
de nationale forskningssystemer inden for havforskning i Østersøe n og forskning i hele 
Østersøens afvandingsområde og fremme udvik ling og gennemførelse af et multinationalt 
program, der skal være varigt, samarbejdsbaseret,  tværfagligt, velintegreret og målrettet, til 
støtte for regionens bæredyg tige udvikling. Forbindelserne  til erhvervslivet og andre 
interessenter og brugere ville bl ive styrket på nationalt plan. Denne valgmulighed ville ikke 
kræve større institutionelle ændringer, idet EØFG er veletableret. Den ville åbne mulighed 
for, at andre finansieringsorganer kan yde  tilskud til finansieringen af køreplanen for 
strategisk forskning, hvilket vi lle gavne et bredere udsnit af  økonomiske og samfundsmæssige 
interesser, der er afhængige af ressourcerne fr a Østersøsystemet. Det er den mest lovende 
politiske valgmulighed med hensyn til opnåelse  af varig og bæredyg tig integration på 
institutionelt (finansieringsagenturer) plan og i forskningsmiljøerne.  
PV 3 C kunne være virkningsfuld i anvendels en af ånd og bogstav i artikel 169 og har et 
stærkt potentiale til at skabe en merværdi ud fr a andre supplerende forskningsaktiviteter, der 
finansieres i henhold til FP6 og FP7. Om det lykkes, afhænger imidlertid meget af, om 
målsætningerne for den strategiske fase opfyl des. For at bekræfte dette resultat vil 
Kommissionens tjenestegrene sammen med et uafhængigt  ekspertundersøgelsesudvalg 
foretage en evaluering af den strategiske fase for at verificere, om målene og målsætningerne i 
den indledende strategiske fase er nået og opfyldt.  
PV 3 C ville mobilisere ekstra finansielle re ssourcer på både nationalt og på EU-plan. EF-
tilskuddet ville sikre, at virkelige europæiske  interesser ville afspejles i initiativets 
arbejdsprogram uden at begrænse de nationale  aktiviteter og binde dem udelukkende til den 
europæiske dimension af programmet.  
Vi kommer frem til den samlede konklusion, at tiden er moden til et artikel 169-initiativ, der 
samler den kritiske masse, der er nødvendig for at løse de komplekse miljømæssige problemer 
i Østersøregionen som helhed og nå programmets mål. 
7. Overvågning og evaluering 
 
DA 7   DA Den foretrukne valgmulighed (politisk valgmu lighed 3 med tilgang C) rummer et BONUS-
169-initiativ i to adskilte faser: først en to årig strategisk fase og dernæst en femårig 
gennemførelsesfase, hvor der offentliggør es mindst tre forslagsindkaldelser.  
Ud over den særlige gennemførelsesstrukturs forudgående evaluering, der i henhold til 
finansforordningen skal udføres forud for gennemførelsesfasen, bliver evaluering og 
overvågning af BONUS- initiativet varetaget af Kommissi onen med bistand fra uafhængige 
eksperter. Der skal foretages tre evalueringer: den første ve d slutningen af den strategiske 
fase, en midtvejsevaluering i løbet af gennemfør elsesfasen og en efterfølgende evaluering ved 
slutningen af gennemførelsesf asen. Kommissionen vil evaluere  fremskridtene med hensyn til 
at nå de overordnede og specifi kke mål ved hjælp af en række målbare indikatorer. Det skal 
bemærkes, at de vigtigste virkninger af initiativ et forventes at slå ig ennem mod slutningen af 
BONUS-programmet Desuden vil artikel 169-initi ativet i meget vidt omfang opfylde Van 
Velzen-anbefalingerne2. 
Med hensyn til de finansielle virkninger af initiativet udmøntet gennem ovennævnte 
foretrukne politiske valgmulighed har deltag erlandene givet tilsagn om en finansiel 
forpligtelse i størrelsesordenen 26 mio. EUR i fr isk kapital sammen med yderligere bidrag på 
i alt 10 mio. EUR i naturalydelser og infrastr uktur. I henhold til PV 3 B og C og i modsætning 
til PV 3 A vil der blive søgt yderligere finans iering på ca. 14 mio. EUR fra deltagerlandene 
gennem flere nationale finansiering sagenturer i initiativets strate giske fase. De projekter, der 
skal gennemføres i henhold til artikel 169-initiative t, vil blive finansieret af et fælles bidrag 
fra både Fællesskabet og deltagerlandene. EF vil matche bidragene til BONUS-169 fra deltagerlandene, og dette fælles bidrag skal yd es i henhold til et loft, der fastlægges i 
Kommissionens forslag t il en fælles beslutning.  
I henhold til PV 3 C og i modsætning til PV 2, 3 A og 3 B skal et beløb på maksimalt 
1,25 mio. EUR ud af det samlede EF-tilskud dække  de støtteberettigede omkostninger, der 
påløber i den strategiske fase. Dette beløb vil blive fratrukket det samlede EF-tilskud. Beløbet 
vil imidlertid øge denne valgmuligheds omkostningseffektivitet, eftersom de strategiske "mekanismer", der skal indføres, vil højne ini tiativets merværdi kraftigt og i betydelig grad 
styrke den politiske relevans, effektivitet og virkning af de  forskningsaktiviteter, der er 
planlagt i gennemførelsesfasen. Desuden er PV 3 C den valgmulighed, der har den største 
virkning og den højeste omkostningseffe ktivitet for Kommissionen med hensyn til 
administrative omkostninger.  
Vurderingen af den forventede omkostnings effektivitet ved de forskellige politiske 
valgmuligheder og kvantificeringen af betydninge n af at koordinere havforskning og maritim 
forskning i hele regionen vil naturligt være forbundet med en vis grad af usikkerhed. Endvidere findes der ikke nogen lignende handlingsplan i EU, der kan bruges som benchmark i en sammenligning. Da slutproduktet af et sådant  initiativ er ny viden, der udnyttes til at opnå 
bæredygtig anvendelse af varer og tjenesteydelser, som genereres af det marine økosystem, og 
til at beskytte kvaliteten af m iljøet på længere sigt, forventes det – selv om det ikke kan 
bevises – at koordineringen og in tegrationen af nationale system er, som forventes gennemført 
(med varierende grad af succes) ved hjælp af politisk valgmulighed 3 A, B og C, vil være den 
                                                
 
2 Uafhængig ekstern undersøgelsesrapport, EDCTP-programundersøgelse udført af IER/EDCTP-panelet: 
Wim Van Velzen (formand), Adetokunbo O. Lucas , Allyson Pollock, Jean Stéphenne og Fernand 
Sauer, 12. juli 2007, http://ec.europa.eu/research/health/poverty-
diseases/doc/final_ier_report_12july2007_en.pdf. 
 
DA 8   DA mest omkostningseffektive metode til at oparb ejde viden af bedre kvalitet med hensyn til 
pålidelighed, dækning og relevans for de behov, som brugerne giver udtryk for, at de har.