Sammendrag Bestræbelserne på yderligere at styrke retsgarantierne for retsvæsenets uafhængighed inden for det svenske retssystem fortsætter, navnlig gennem arbejdet i undersøgelsesudvalget om styrkelse af demokratiet og retsvæsenets uafhængighed, som også gennemgår processen for ændring af forfatningen. Der er også gennemført en målrettet reform af systemet for sikkerhedsgodkendelse af dommere. Sverige har også taget visse skridt til yderligere at forbedre digitaliseringen af retssystemet, navnlig oprettelsen af et nyt råd for digitalisering med fokus på straffesager. Der er dog fortsat bekymring over retssystemets ressourcer på lang sigt. Retssystemet har fortsat fungeret effektivt, herunder i lyset af udfordringerne i forbindelse med covid-19-pandemien, hvor det blev overladt til domstolene at træffe afgørelse om specifikke foranstaltninger vedrørende deres fortsatte funktion. Som i de foregående år ligger det opfattede korruptionsniveau i Sverige blandt de laveste i EU og resten af verden. Gennemsigtighed er hjørnestenen i Sveriges strategi til bekæmpelse af korruption. I 2020 vedtog Sverige sin første strategiske nationale handlingsplan til forebyggelse af korruption i landets offentlige forvaltning. Den foreskriver bl.a. systematisk brug af korruptionsrisikoanalyser for at styrke bevidstheden om korruptionsrisici og praksis med hensyn til risikostyring blandt offentligt ansatte. Selv om denne handlingsplan betragtes som et vigtigt skridt, mangler der konkrete foranstaltninger og en tidsplan, og handlingsplanen har kun været genstand for begrænset høring blandt relevante interessenter. Der er taget yderligere forebyggende initiativer i rapporteringsperioden, herunder udvidelsen af reglerne om svingdørssituationer til at omfatte personer i de øverste administrative funktioner i rigsrevisionen, og nye retningslinjer for offentligt ansatte om indberetning af deres aktiver. Lobbyvirksomhed er fortsat ikke reguleret, og der er ikke nogen fast praksis med at offentliggøre dem, der søger at påvirke specifikke lovforslag ("lovgivningsmæssige fodspor"). Bestikkelse i udlandet er fortsat et risikoområde, hvor der kun ses moderate niveauer af retsforfølgelse. Mediefrihed og -pluralisme i Sverige er fortsat generelt robust, hovedsagelig på grund af garantier, der udspringer af både forfatningen og lovgivningen. Sverige har yderligere styrket de retlige garantier for uafhængighed og har øget budgettet for den svenske presse-, radio- og TV-myndighed. Som bemærket i rapporten om retsstatssituationen 2020 undersøger regeringen også muligheden for at indføre specifik lovgivning om gennemsigtighed med hensyn til medieejerskab, som ikke findes i øjeblikket. Sverige tager skridt til at forbedre beskyttelsen af journalister som led i den igangværende revision af den strafferetlige beskyttelse af visse vitale funktioner i samfundet. Journalister oplever i stigende grad trusler og chikane, navnlig online. Sverige har vedtaget økonomiske foranstaltninger for at imødegå de negative økonomiske virkninger, som covid-19-pandemien har haft på medier og journalister, navnlig på freelancere. Da der ikke findes forskrifter om undtagelsestilstand i forbindelse med en sundhedskrise i den svenske forfatning, er der primært blevet truffet foranstaltninger i forbindelse med covid-19-pandemien i form af anbefalinger. I januar 2021 vedtog Sverige en ny lovgivningsmæssig ramme, der gør det muligt for regeringen at træffe mere restriktive foranstaltninger til bekæmpelse af covid-19-pandemien. Denne ramme har været genstand for en forudgående forfatningsmæssig prøvelse, men de korte høringstider er blevet kritiseret af forfatningsudvalget. Et forslag om at oprette en national menneskerettighedsinstitution i overensstemmelse med internationale standarder er blevet forelagt parlamentet. Civilsamfundets råderum er fortsat åbent, og regeringen overvejer at tage skridt til at præcisere kravene til civilsamfundsorganisationer med hensyn til at modtage offentlige midler.

I.Retssystemet

Det svenske retssystem er opdelt i to afdelinger: de almindelige domstole, der består af 48 byretter, seks appeldomstole og den øverste domstol, og de almindelige forvaltningsdomstole med 12 forvaltningsdomstole, fire appeldomstole i forvaltningsretlige sager og den øverste forvaltningsdomstol. Den nationale domstolsforvaltning — et agentur under justitsministeriet — er ansvarlig for den overordnede forvaltning af domstolene, herunder fordelingen af ressourcer, personale og udstyr. Den uafhængige dommerudvælgelseskomité udarbejder forslag til alle udnævnelser af dommere på baggrund af de af regeringen udnævnte dommere. Den svenske anklagemyndighed er uafhængig og adskilt fra regeringen. Sverige har taget skridt til at blive medlem af Den Europæiske Anklagemyndighed. Det svenske advokatsamfund er en uafhængig og selvstyrende sammenslutning, der er oprettet ved lov, og som har til opgave at føre tilsyn med advokatvirksomhed og træffe disciplinære foranstaltninger over for sine medlemmer.

Uafhængighed

Opfattelsen af retsvæsenets uafhængighed er fortsat høj. Generelt er 71 % af både borgerne og virksomhederne af den opfattelse, at domstolenes og dommernes uafhængighed i Sverige enten er "meget god" eller "rimelig god" i 2021. Opfattelsen af retsvæsenets uafhængighed var konsekvent meget høj mellem 2016 og 2020 og er fortsat høj i 2021, selv om den til en vis grad er faldet sammenlignet med 2020 blandt både borgere og virksomheder.

Arbejdet i undersøgelseskommissionen med henblik på yderligere at styrke garantierne for retsvæsenets uafhængighed skrider frem. Kommissionen, der blev nedsat i februar 2020 og fremlægger sine resultater i 2023, undersøger navnlig den retlige ramme for pensionsalderen og antallet af dommere ved den øverste domstol og den nationale domstolsforvaltnings status og uafhængighed. Den vil også undersøge, om det er nødvendigt at ændre forfatningen. Kommissionen, som støttes af alle partier, har mødtes regelmæssigt, siden den blev oprettet, og er i færd med at foretage sammenlignende undersøgelser af de lovgivningsmæssige rammer for retsvæsenets uafhængighed og forfatningsændringer i andre EU-medlemsstater. I arbejdet tages der hensyn til relevante europæiske standarder. Kommissionen har forklaret, at den også agter at nedsætte en eller to eksterne ekspertgrupper, som skal støtte kommissionen i udførelsen af dens opgaver. Interessenterne har generelt hilst dette arbejde velkommen for på forhånd at styrke potentielle sårbarheder inden for den eksisterende retlige ramme. Dommersammenslutningen har navnlig fremhævet det nuværende system for regeringens udnævnelse af generaldirektøren for den nationale domstolsforvaltning som en potentiel mangel og har slået til lyd for, at der oprettes et uafhængigt domstolsråd, hvilket er en mulighed, som kommissionen skal undersøge ifølge sit mandat. Dommersammenslutningen er ligeledes af den opfattelse, at systemet til fastsættelse af dommernes løn fortjener opmærksomhed, selv om det ikke er omfattet af kommissionens mandat. Lønningerne fastsættes inden for rammerne af en kollektiv overenskomst mellem dommerne og den nationale domstolsforvaltning for nyudnævnte dommere og revideres derefter årligt mellem dommeren og den ansvarlige retsformand. Dommersammenslutningen er af den opfattelse, at selv om dette system har eksisteret i mere end ti år og generelt ikke har skabt større problemer, er det ikke tilstrækkeligt gennemsigtigt og mangler klare kriterier. I henhold til Europarådets anbefalinger bør de vigtigste regler for aflønningsordningen for dommere fastsættes ved lov.

Ændringer af sikkerhedsgodkendelsesordningen for dommere trådte i kraft. Med henblik på at styrke retsvæsenets uafhængighed præciseres det i ændringerne af loven om sikkerhedsbeskyttelse, der trådte i kraft i april 2021, at sikkerhedsgodkendelser af retsformænd skal foretages af dommerudvælgelseskomitéen og af almindelige dommere af deres respektive domstol. Disse ændringer blev udløst af en ændring af det generelle system for sikkerhedsgodkendelse af offentligt ansatte, der blev vedtaget i 2019, ifølge hvilken regeringen også var blevet ansvarlig for sikkerhedsgodkendelser af retsformænd, som tidligere hørte under den nationale domstolsforvaltnings ansvarsområde. For at rette op på denne situation havde regeringen i maj 2019 udnævnt en undersøgelsesformand for at sikre et passende system til beskyttelse af domstolenes og dommernes status. På grundlag af undersøgelsesrapporten og en høringsprocedure forelagde regeringen forslaget om en ændring af loven om sikkerhedsbeskyttelse, som parlamentet vedtog i januar 2021.

Kvalitet

Der er fortsat bekymring over den langsigtede situation med hensyn til ressourcer til retsvæsenet. Efter en anmodning fra den nationale domstolsforvaltning om en forhøjelse af budgettet for retsvæsenet for 2021-2023 blev budgettet for 2021 forhøjet en smule. Sverige bruger ca. 0,27 % af sit BNP på domstole, hvilket har ligget på et stabilt niveau siden 2012. Interessenter og den nationale domstolsforvaltning har understreget behovet for at øge ressourcerne på længere sigt i stedet for fra år til år for at sikre forudsigelighed og give domstolene mulighed for at håndtere det stigende antal indgående straffesager

Digitaliseringen af retsvæsenet skrider frem, og der er oprettet et råd for digitalisering af retssystemet. Efter ikrafttrædelsen af den nye lovgivning om elektronisk kommunikation i retssager i januar 2021 er procedurereglerne, der skal muliggøre digital teknologi ved domstolene, helt på plads. Der er dog stadig ingen mulighed for at få adgang til retsafgørelser fra domstole i første instans online, og ordningerne for deres maskinlæsbarhed er begrænsede. De resterende huller i civile og administrative sager vedrører muligheden for at få adgang til igangværende og lukkede sager, mens der i straffesager kun er begrænsede digitale værktøjer til rådighed. For at forbedre effektiviteten og anvendelsen af digitale værktøjer i hele retsvæsenet, navnlig i straffesager, blev der i september 2020 oprettet et nyt råd for digitalisering af retsvæsenet inden for rammerne af det nationale kriminalpræventive råd, som består af lederne af 11 forskellige myndigheder. Det har til formål at forbedre udvekslingen af oplysninger inden for den strafferetlige procedure og er ansvarlig for at identificere og planlægge fælles udviklingsindsatser, overvåge gennemførelsen af igangværende udviklingsindsatser og udvikle informationsstyringssystemet. Rådet oprettes i flere faser, begyndende med oprettelsen af den elektroniske informationsstrøm mellem de myndigheder, der håndterer flest straffesager, og fuld forbindelse mellem alle myndigheder vil blive etableret senest i 2022. Rådet vil også udarbejde den nye strategiske plan for digitalisering af retsvæsenet for 2023 og fremefter, da den nuværende strategi forventes at udløbe i 2022.

Effektivitet

Retssystemets effektivitet er fortsat stabil, og i 2020 blev der afsluttet flere sager end i de foregående år. Gennemførelsesprocenten for civil- og handelsretlige sager er fortsat stabil (97,5 %) og er blevet forbedret for forvaltningsretlige sager (fra 96,8 % i 2018 til 101,7 % i 2019). Den anslåede tid, der tager at løse en sag, var fortsat lav for både tvister i civil- og handelsretlige sager og forvaltningsretlige sager i 2019, selv om antallet af indkomne forvaltningsretlige sager er steget. Nationale data viser, at mens antallet af indkomne sager steg i 2020, steg antallet af afsluttede sager endnu mere, og der blev truffet afgørelse om ca. 8 % flere sager end i 2019. Ifølge den nationale domstolsforvaltning skyldes dette bl.a., at det ofte har været muligt at afslutte mindre komplekse sager i skriftlige procedurer, mens mere komplekse sager er blevet udsat. Eftersom domstolene generelt har været åbne under covid-19-pandemien, og da det blev overladt til domstolene at træffe afgørelse om konkrete foranstaltninger, er antallet af udsatte retsmøder kun blevet påvirket en smule (21,9 % i 2020 sammenlignet med et gennemsnit på 20,3 % i 2017-2019).

II.Ramme for bekæmpelse af korruption

Sverige har i det store og hele indført en lovgivningsmæssig og institutionel ramme, der skal bekæmpe og forebygge korruption. Regeringen har vedtaget en national handlingsplan for 2021-2023, den første nogensinde, for at forebygge korruption i de centrale offentlige organer. Den nationale korruptionsbekæmpelsesenhed er det specialiserede anklageorgan under den svenske anklagemyndighed, der er ansvarlig for alle strafferetlige efterforskninger i forbindelse med korruption og bestikkelse, herunder bestikkelse i udlandet. Den nationale politienhed for bekæmpelse af korruption under den svenske politimyndighed arbejder både med at efterforske korruption og forebygge korruption ved at støtte forskellige offentlige myndigheder i udarbejdelsen af politikker til bekæmpelse af korruption. Den svenske myndighed for økonomisk kriminalitet, der hører under justitsministeriet, har mandat til at efterforske og retsforfølge grov økonomisk kriminalitet, herunder inddrivelse af udbytte fra kriminalitet. Andre agenturer såsom rigsrevisionen, den nationale konkurrencemyndighed, det nationale kriminalpræventive råd og det svenske politis finansielle efterretningsenhed, har ansvaret for forebyggelse og efterforskning af korruption samt for retsøkonomisk efterforskning og revision.

Opfattelsen blandt eksperter og virksomhedsledere er, at Sverige er et af de mindst korrupte lande i verden. I Transparency Internationals korruptionsindeks scorede Sverige i 2020 85 ud af 100 og ligger nummer 2 i EU og nummer 3 på verdensplan . Denne opfattelse har været forholdsvis stabil i de seneste fem år .