DA Den Europæiske Unions Tidende C 302/15

Rådets konklusioner af 1. december 2009 om alkohol og sundhed

2009/C 302/07

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

1. MINDER OM:

— traktatens artikel 152, hvoraf det fremgår, at alle EF-institutionerne skal sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Fællesskabets politikker og aktiviteter, og at Fællesskabets indsats skal være et supplement til de natonale politikker

— Kommissionens meddelelse om Det Europæiske Fællesskabs strategi på sundhedsområdet (1)

— Rådets henstilling om unge menneskers alkoholforbrug (2), der opfordrede Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne fuldt ud at udnytte alle Fællesskabets politikker til at tackle de problemer, der er omhandlet i denne henstilling, herunder udformningen på nationalt og europæisk plan af omfattende sundhedsfremmende politikker vedrørende alkohol

— Rådets konklusioner af 5. juni 2001 om en EU-strategi til mindskelse af alkoholrelaterede skader (3), der blev gentaget i Rådets konklusioner i 2004 (4)

— Rådets støtte (5) til Kommissionens meddelelse om en EU-strategi til støtte for medlemsstaterne i deres bestræbelser på at reducere alkoholrelaterede skader (6), herunder meddelelsens hovedtemaer og -foranstaltninger samt opfordringen til Kommissionen om regelmæssigt fra 2008 at rapportere om fremskridtene både i EU og på nationalt plan

— at Domstolen gentagne gange har erklæret, at menneskers sundhed indtager den vigtigste plads blandt de hensyn, der er beskyttet i henhold til traktatens artikel 30, og at det inden for de i traktaten fastsatte grænser tilkommer medlemsstaterne at afgøre, i hvilket omfang de vil sikre denne beskyttelse ved hjælp af nationale politikker og national lovgivning (7)

— Verdenssundhedsorganisationens europæiske charter om alkohol, der blev vedtaget af alle EU-medlemsstater i 1995, navnlig det etiske princip om, at alle børn, teenagere og unge har ret til at vokse op i et miljø beskyttet mod de negative konsekvenser af alkoholforbrug og så vidt muligt mod markedsføring af alkoholholdige drikkevarer

— det arbejde, der er udført inden for rammerne af Verdenssundhedsforsamlingens resolution om »Strategies to reduce the harmful use of alcohol«(WHA61.4), hvori generaldirektøren for Verdenssundhedsorganisationen anmodes om at udarbejde et udkast til en global strategi for reduktion af skadelig brug af alkohol, som skal vedlægges som dokumentation med henblik på Eksekutivkomitéens 126. møde i januar 2010.

2. GENTAGER,

— at medlemsstaterne har hovedansvaret for den nationale alkoholpolitik, og at Kommissionen gennem EU's alkoholstrategi kan give yderligere støtte til og supplere de nationale sundhedspolitikker

— at et skadeligt og farligt alkoholforbrug er den tredjestørste risikofaktor for svigtende helbred og for tidlig død i EU, efter rygning og forhøjet blodtryk (8)

— at mange fællesskabspolitikker har en potentiel, enten positiv eller negativ, indvirkning på sundhed og velvære, og at det er vigtigt at overveje, hvordan beslutningstagningen på alle politikområder indvirker på sundheden.

3. KONSTATERER,

— at niveauet for alkoholrelaterede skader, særlig blandt sårbare personer, i trafikken og på arbejdspladserne, stadig er højt i medlemsstaterne, at 15 % af EU's voksne befolkning skønnes jævnligt at have et alkoholforbrug på et skadeligt niveau, og at alkohol har en negativ indvirkning på mellem fem og ni millioner børn i familier i EU, samt at et skadeligt og farligt alkoholforbrug er årsag til 16 % af tilfældene af børnemisbrug og omsorgssvigt og til omkring 60 000 for tidlige fødsler om året (9) (10)

— at følgevirkningerne af et skadeligt alkoholforbrug er større i de yngre aldersgrupper af begge køn. Over 10 % af dødsfaldene blandt kvinder og ca. 25 % af dødsfaldene blandt mænd i aldersgruppen 15-29 år hænger sammen med farligt alkoholforbrug (11), og dertil kommer, at børns og unges skadelige alkoholforbrug også har negativ indvirkning på resultaterne i uddannelsessektoren

— at alkoholrelaterede spørgsmål også har relevans på fællesskabsniveau på grund af de grænseoverskridende aspekter og den negative indvirkning på såvel den økonomiske og sociale udvikling som folkesundheden

— at markedsføring af alkohol i samspil med indflydelsen fra andre relevante faktorer såsom den rolle, familien og det sociale miljø spiller, er en faktor, der øger sandsynligheden for, at børn og teenagere begynder at forbruge alkohol og drikker mere, hvis de allerede forbruger alkohol (12);

— at alkohol er blevet prismæssigt mere overkommelig i hele EU mellem 1996 og 2004 (13), og at hensigtsmæssigt udformede nationale prispolitikker for alkohol, navnlig kombineret med andre forebyggende foranstaltninger, kan påvirke niveauet for et skadeligt og farligt alkoholforbrug og dermed relaterede skader, særlig blandt unge (14)

— at med et alkoholforbrug på et givet niveau kan mindrebemidlede befolkningsgrupper være udsat for forholdsmæssigt højere niveauer for alkoholrelaterede skader, hvilket er medvirkende til ulighed i befolkningsgruppers sundhed, samt til forskelle på sundhedsområdet mellem medlemsstaterne (15)

— at ældre voksne (fra 60 og opefter) er mere følsomme over for følgevirkningerne af et skadeligt alkoholforbrug end andre voksne, og at alkoholrelaterede dødsfald blandt ældre europæere er blevet markant hyppigere i de seneste ti år, og at dødeligheden i nogle tilfælde er mere end fordoblet (16)

— forbindelsen mellem et skadeligt alkoholforbrug og overførbare sygdomme som hiv/aids og tuberkulose (TB) og med mødresundhed (17)

— at det i forbindelse med WHO's regionale høring i Europa (18) blev understreget, at det anses for meget vigtigt, at der er ressourcer til gennemførelse af politikker og hensigtsmæssig behandling af personer, der har behov for behandling.

4. TAGER I BETRAGTNING

— at det i EU's alkoholstrategi erkendes, at de kulturelt betingede alkoholvaner varierer fra den ene medlemsstat til den anden, og at de foranstaltninger, der vedtages, derfor skal tage hensyn til resultatet af de nationale konsekvensanalyser (19)

— at der er behov for rådgivning og støtte til børn, teenagere og unge og/eller til familier, der lider under alkoholrelaterede skader

— at gruppen af personer på 60 og derover må medtages i de eksisterende informationssystemer i EU-medlemsstaterne og på EU-plan

— at der er behov for at undersøge adfærdsmønstre hos kvinder og mænd i forskellige aldersgrupper med henblik på bedre at kunne skræddersy alkoholforebyggende foranstaltninger for i tilstrækkeligt omfang at håndtere de forskellige typer risici

— at der er en klar sammenhæng mellem sundhedsmæssige uligheder baseret på sociale determinanter og alkoholforbrug, både som årsag og følgevirkning. Et skadeligt alkoholforbrug er i sig selv en velkendt risiko eller årsagsfaktor ved visse overførbare og ikke-overførbare sygdomme og har konsekvenser for arbejdsstyrkens sundhed.

5. OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL

— at gennemføre de eksempler på god praksis, der fremlægges i EU's alkoholstrategi, og udnytte den eksisterende dokumentation om effektive foranstaltninger til mindskelse af alkoholrelaterede skader, idet der tages hensyn til de fem prioriterede områder: beskytte unge, børn og ufødte børn, reducere antallet af skader og dødsfald som følge af alkoholrelaterede trafikulykker, forebygge alkoholrelaterede skader blandt unge og afværge de negative konsekvenser på arbejdspladsen, oplyse, informere og øge bevidstheden om virkningerne af et skadeligt og farligt alkoholforbrug og udvikle og vedligeholde en fælles dokumentationsdatabase på EU-plan.

— koordineret med arbejde på EU-plan at fremme en flerstrenget strategi, efter omstændighederne styrke eller udvikle samlede nationale strategier eller handlingsplaner afpasset efter de nationale behov og rapportere til Kommissionen om udviklingen og resultaterne senest i 2011

— benytte de mest effektive foranstaltninger til at sikre regulering og håndhævelse på alkoholpolitikområdet på nationalt plan

— at overveje, hvordan en prispolitik, såsom regler for »happy hours«, særlige afgifter på tilbud om blandede drinks og gratis drinks, kan blive et effektivt redskab, navnlig kombineret med andre forebyggende foranstaltninger, blandt de værktøjer, der kan mindske alkoholrelaterede skader, og evaluere konsekvenserne heraf

— på EU-plan at forholde sig til den aldrende befolknings velvære i EU, herunder følgerne af et skadeligt alkoholforbrug for en sund og værdig aldring, og bidrage til at skabe øget bevidsthed blandt sundhedspersonale, uformelle plejere og ældre medborgere om en eventuel interaktion mellem indtagelse af medikamenter og alkohol.

6. OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL

— at sætte alkoholpolitik baseret på sundhedshensyn højt på dagsordenen frem mod 2012, så der opbygges et holdbart og langsigtet engagement på EU-plan med henblik på mindskelse af alkoholrelaterede skader, samt overveje prioriteter for næste fase af Kommissionens indsats med henblik på at støtte medlemsstaterne i at mindske de alkoholrelaterede skader i EU

— at styrke indkredsning, formidling og overvågning af effektive foranstaltninger til minimering af de sundhedsmæssige og sociale følgevirkninger af et skadeligt alkoholforbrug

— at fremme udvikling og formidling af evidensbaserede eksempler på forebyggende programmer til mindskelse af alkoholrelaterede skader under graviditet og under kørsel

— at anerkende, at mindskelse af uligheder med hensyn til sundhed skal have politisk prioritet, og at det er nødvendigt at mindske ulighederne ved hjælp af såvel sociale som målrettede alkoholrelaterede forebyggende foranstaltninger under hensyn til sociale determinanter

— at inddrage aktører i forsyningskæden for alkoholholdige drikkevarer i en proaktiv indsats med henblik på håndhævelse af retsregler, så deres produkter produceres, distribueres og markedsføres på en ansvarlig måde, der kan bidrage til at mindske de alkoholrelaterede skader Endvidere at overveje, hvordan der sikres en bedre implementering af nationale regler og EU-regler om markedsføring af alkohol med det formål så vidt muligt at beskytte børn og unge effektivt mod at blive udsat for markedsføring af alkohol

— sikre, at eventuelle standarder og kodekser for selvregulering udvikles, og at de gennemføres og overvåges i samarbejde med sundhedsfremmende enheder

— i de eksisterende informationssystemer medtage data om alkoholforbrug og om skader, der skyldes et skadeligt alkoholforbrug, i gruppen af personer på 60 og derover

— at øge forskningen vedrørende forholdet mellem et skadeligt alkoholforbrug og smitsomme sygdomme som hiv/aids og tb

— at udvikle og gennemføre procedurer for tidlig opsporing og kort intervention inden for den primære sundhedspleje og ældreplejen og i forbindelse med skolesundhedsplejen

— at tilskynde til initiativer til bevidstgørelse om et skadeligt alkoholforbrugs konsekvenser for helbredet og den sociale velfærd som led i den holistiske tilgang, der er påtænkt i den sundhedsfremmende skole

— at overveje, hvordan man bedst kan orientere og bevidstgøre forbrugerne, herunder forskning i, hvordan alkoholmærkater kan medvirke til, at forbrugerne kan anslå deres eget forbrug eller oplyse dem om sundhedsrisiciene

— at tage hensyn til disse konklusioner i forbindelse med udvikling af og støtte til gennemførelse af Den Europæiske Unions strategi for Østersøområdet.

7. OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL

— fortsat at støtte medlemsstaterne kraftigt i at udvikle samlede, effektive og vedvarende nationale alkoholpolitikker

— at tage de nødvendige skridt til at sikre, at målet om mindskelse af alkoholrelaterede sundhedsmæssige og sociale skader indgår i overvejelserne i forbindelse med udformningen og gennemførelsen af alle Fællesskabets relevante politikker og aktiviteter

— når det er hensigtsmæssigt, at overveje yderligere tiltag til beskyttelse af børn, teenagere og unge mod alkoholrelaterede skader, navnlig for at mindske mindreåriges drikkeri, drikkegilder udsættelse for markedsføring af alkohol og skader på børn, der vokser op i familier med alkoholproblemer

— i samarbejde med medlemsstaterne at tilvejebringe viden om de nuværende grænseoverskridende problemer i EU på grund af ulovlig handel, grænseoverskridende markedsføring og forskelle i detailpriser på alkoholholdige drikkevarer

— at tilvejebringe viden om følgerne af alkohol på arbejdspladsen og om, hvordan man håndterer skadelig brug af alkohol som led i en mere generel indsats til forebyggelse af personskader og sygdom og til fremme af sundheden

— at rapportere til Rådet senest i 2012 om fremskridtene og resultaterne af Kommissionens arbejde og om de aktiviteter, medlemsstaterne har rapporteret om

— at opstille prioriteter for næste fase af Kommissionens indsats med hensyn til alkohol og sundhed efter udløbet af den nuværende strategi i 2012.

(1) 8756/00.

(2) Rådets henstilling 2001/458/EF af 5. juni 2001 om unge menneskers, især børns og helt unges alkoholforbrug, (EFT L 161 af 16.6.2001, s. 38).

(3) Rådets konklusioner af 5. juni 2001 om en EU-strategi til mindskelse af alkoholrelaterede skader (EFT C 175 af 20.6.2001, s. 1).

(4) Rådets konklusioner af 1. og 2. juni 2004 om alkohol og unge (9881/04).

(5) Rådets konklusioner om en EU-strategi til mindskelse af alkoholrelaterede skader, 30. november-1. december 2006 (16165/06).

(6) Kommissionens meddelelse af 24. oktober 2006 (14851/06).

(7) Sagerne Franzen (C-89/95), Heinonen (C-394/97), Gourmet (C-405/98), Catalonia (forenede sager C-1/90 og C-179/90), Loi Evin (C-262/02 og C-429/02).

(8) WHO’s regionalkontor for Europa, Alcohol in Europe (2006).

(9) Alcohol in Europe, A public health perspective, Institute of Alcohol Studies, UK 2006, baseret på WHO's Global Burden of Disease Study (Rehm et al. 2004 og 2005).

(10) EU's alkoholstrategi (Europa-Kommissionen 2006).

(11) EU's alkoholstrategi (Europa-Kommissionen 2006) og den dertil hørende konsekvensanalyse.

(12) Scientific Opinion of the Science Group of the European Alcohol and Health Forum (2009) og Impact of Alcohol Advertising and Media Exposure on Adolescent Alcohol Use:

A Systematic Review of Longitudinal Studies (2009).

(13) Kilde: Eurostat, navnlig beregninger foretaget af L. Rabinovich et al.

(14) L. Rabinovich et al. (2009) The affordability of alcoholic beverages in the EU: understanding the link between alcohol affordability, consumption and harms.

(15) Equity and Social Determinants, WHO baggrunddsokument til det globale ekspertmøde om alkohol, sundhed og social udvikling den 23. september 2009. http://www.who.int/social_determinants/final_report/en/index.html

(16) H. Mats et al.: Alcohol consumption among elderly European Union citizens (2009).

(17) Alcohol, Social Development and Infectious Disease (2009).

(18) WHO's regionale høring i København, den 20.-23. april 2009, http://www.who.int/substance_abuse/activities/globalstrategy/en/index.html

(19) Kommissionens meddelelse af 24. oktober 2006 (14851/06, side 4).