BEGRUNDELSE

1. BAGGRUND FOR FORSLAGET

At blive verdens første klimaneutrale kontinent er den største udfordring og mulighed i vor tid. Den indebærer, at vi skrider til resolut handling nu.

Ursula von der Leyen, politiske retningslinjer

Vi befinder os på et kritisk tidspunkt: Menneskets handlinger er tæt på at forårsage uoprettelig skade på vores planet, som er selve grundlaget for vores eksistens og trivsel. For at sikre en fremtid, hvor vi kan trives, er der et presserende behov for kollektive og individuelle tiltag for at bringe vores samfund og økonomi ind på en bæredygtig kurs. Unge har været særligt højlydte og aktive, og de har krævet forandringer og opfordret de offentlige myndigheder til at handle hurtigt for at beskytte klimaet og miljøet til gavn for nuværende og kommende generationer. Mange mener, at skolen ikke giver dem en fyldestgørende forståelse af klimaforandringerne, miljøet og måder at leve og handle mere bæredygtigt på.

Under kommissionsformand Ursula von der Leyens ledelse har Kommissionen med den europæiske grønne pagt fremlagt en ambitiøs strategi for at opnå bæredygtighed og de nødvendige ændringer i vores økonomi og samfund. Bæredygtig udvikling er et centralt princip for Den Europæiske Union, og opfyldelse af FN's verdensmål for bæredygtig udvikling er et prioriteret mål for Unionens interne og eksterne politikker. Ved at tilpasse indsatsen på en række politikområder, herunder energi, miljø, mobilitet og landbrug, sigter EU mod en grøn omstilling, der er retfærdig og inkluderende. Ligesom alle andre sektorer skal uddannelsesområdet også tage skridt til at reagere på klimaets og planetens krise, både hvad angår dens egne aktiviteter og — helt afgørende — hvordan den forbereder de lærende på fremtiden.

Meddelelsen om det europæiske uddannelsesområde, den europæiske grønne pagt og andre centrale initiativer anerkender den afgørende rolle, som uddannelse spiller for den grønne omstilling. Lærende i alle aldre skal have mulighed for at udvikle viden, færdigheder og holdninger til at leve mere bæredygtigt, ændre forbrugs- og produktionsmønstre, føre en sundere livsstil og bidrage — både individuelt og kollektivt — til omstillingen af vores samfund.

For at opnå dette kræves en livslang tilgang til læring med henblik på miljømæssig bæredygtighed med praktiske, engagerende og handlingsbaserede læringsmetoder, der befordrer i) viden, forståelse og kritisk tænkning (kognitiv læring), ii) udvikling af praktiske færdigheder (anvendt læring) og iii) empati, solidaritet og naturpleje (socio-emotionel læring). Der er behov for tværfaglige tilgange for at hjælpe de lærende med at forstå sammenhængen mellem økonomiske, sociale og naturlige systemer.

Udfordringer i forbindelse med læring med henblik på miljømæssig bæredygtighed

Der iværksættes stadigt flere initiativer og tiltag vedrørende klimaforandringer, biodiversitet og bæredygtighed på tværs af Europa i førskoleundervisning, skoler, erhvervsuddannelser, videregående uddannelser og foreningslivet. I mange lande er der indført politikker og strategier for uddannelse i miljø og bæredygtighed og lignende bæredygtige koncepter såsom uddannelse inden for bæredygtig udvikling og global kompetence. På trods af årtiers indsats og initiativer er læring med henblik på miljømæssig bæredygtighed endnu ikke blevet en fast del af vores politik og praksis i EU.

Kun et fåtal lande har gjort livslang læring til et ledende princip for bæredygtighed inden for uddannelse og erhvervsuddannelse. For at nå sit fulde potentiale skal læring og undervisning med henblik på miljømæssig bæredygtighed ske ikke kun i skoler og på videregående uddannelser, men i alle dele af uddannelsessystemet (formel, ikke-formel, uformel) og på alle niveauer (fra førskolealder til voksenalder og helt op i alderdommen).

Landene har ofte vanskeligt ved at gennemføre og overvåge politikker vedrørende uddannelse i miljømæssig bæredygtighed. Der mangler ofte konkrete mål, tiltag og indikatorer og en klar vision. Den tværfaglige karakter af læring med henblik på miljømæssig bæredygtighed, behovet for pædagogik med fokus på de lærende, nye tilgange til vurdering, organisatoriske ændringer og lokale partnerskaber kan være i modstrid med etablerede kulturer og normer inden for uddannelse og erhvervsuddannelse.

Dækningen af miljømæssig bæredygtighed, herunder biodiversitet, i læreplanerne er mangelfuld og kan i de fleste medlemsstater ikke betragtes som komplet. Kun få lande henviser specifikt til bæredygtighedskompetencer, relaterede læringsmål, og hvordan disse bør vurderes. Miljø- og bæredygtighedsspørgsmål indgår typisk i fagene naturkundskab og geografi, men alle fag og kombinationer af fag kan bidrage til de lærendes forståelse af disse emner.

Mange lærere i hele Europa underviser allerede aktivt i miljømæssig bæredygtighed eller bestræber sig på at gøre det. Samtidig siger mange, at de mangler ekspertise og uddannelse, navnlig med hensyn til tværfaglige tilgange, aktiv pædagogik og det krævende emne.

Tværinstitutionelle tilgange, hvor bæredygtighed er integreret i alle processer og aktiviteter, er endnu ikke udbredt på tværs af uddannelsesinstitutionerne, hvilket til dels skyldes utilstrækkelig finansiering og støtte. Institutionerne mangler ofte data og værktøjer til overvågning af effektiviteten af bæredygtighedsinitiativer og ‑tiltag.

Overgang til gennemgribende og transformative forandringer

Et stigende antal projekter og programmer vedrørende spørgsmål i forbindelse med miljømæssig bæredygtighed viser en stigende interesse for og større engagement i disse spørgsmål. Mange initiativer er dog stadig begrænsede, hvad tid og omfang angår. I betragtning af klima- og biodiversitetskrisernes presserende karakter er tiden inde til en trinvis forandring og til at bevæge sig fra isolerede initiativer til gennemgribende og systemiske ændringer inden for uddannelse og erhvervsuddannelse.

Integrering af miljømæssig bæredygtighed i alle uddannelsespolitikker, -programmer og -processer er afgørende for at opbygge de færdigheder og kompetencer, der er nødvendige for at gennemføre den grønne omstilling. Der er behov for både en vertikal indsats, fra individniveau op til institutions- og systemniveau, og en horisontal indsats, hvilket indebærer, at alle aktører inden for uddannelse og erhvervsuddannelse skal arbejde sammen i synergi for at sikre, at bæredygtighed er solidt forankret i elevernes og de studerendes samlede læringsforløb.

Kortsigtede foranstaltninger skal udvikles og videreføres for at støtte institutioner og undervisere og hjælpe de lærende med at udvikle de færdigheder og den tankegang, der er nødvendig for den grønne omstilling. På mellemlang og lang sigt bør alle reformbestræbelser inden for uddannelse og erhvervsuddannelse støtte og tilpasses de ændringer, der er nødvendige for en grønnere og mere bæredygtig fremtid.