EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 7.6.2011 
SEK(2011) 813 endelig 
  
Henstilling med henblik på 
RÅDETS HENSTILLING 
om Nederlandenes nationale reformprogram for 2011 
  
med Rådets udtalelse 
 
om Nederlandenes opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2015 
{SEK(2011) 727 endelig} 
 
 
DA 2   DA Henstilling med henblik på 
RÅDETS HENSTILLING 
om Nederlandenes nation ale reformprogram for 2011 
  
med Rådets udtalelse 
 
om Nederlandenes opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2015 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION, 
som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, 
stk. 2, og artikel 148, stk. 4, 
som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af 
overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske 
politikker
1, særlig artikel 5, stk. 3, 
som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen2, 
som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd, som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget, 
som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og 
som tager følgende i betragtning: (1) Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske  Råd Europa-Kommissionens forslag 
til en ny strategi for vækst og beskæftig else, Europa 2020, baseret på en øget 
samordning af de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge EU's  potentiale for at sikr e en holdbar vækst og 
forbedre konkurrenceevnen. 
(2) Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilli ng om de overordnede retningslinjer for 
medlemsstaternes og Unionens økonomi ske politikker (2010-2014), og den 
21. oktober 2010 vedtog Rådet en afgørelse om  retningslinjer for medlemsstaternes 
beskæftigelsespolitikker
3, som tilsammen udgør de "integrerede retningslinjer". 
Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i 
deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. 
                                                 
1 EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. 
2 EUT C af , s. . 
3 Opretholdt for 2011 ved Rådets afgørelse 2011/308/EU af 19. maj 2011. 
 
DA 3   DA (3) Den 12. januar 2011 vedtog Kommissionen den første årlige vækstundersøgelse, som 
markerer starten på en ny cyklus med økonomisk styring i EU og det første 
europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er 
forankret i Europa 2020-strategien.  
(4) Den 25. marts 2011 tilsluttede Det Europæiske  Råd sig prioriteterne for finanspolitisk 
konsolidering og strukturreformer (i overe nsstemmelse med Rådets konklusioner af 
15. februar og 7. marts 2011 og i forl ængelse af Komm issionens årlige 
vækstundersøgelse). Det understregede behovet fo r at prioritere ge nopretning af sunde 
budgetter og finanspolitisk holdbarhed, ne dbringelse af ledigheden ved hjælp af 
arbejdsmarkedsreformer og nye bestræbels er på at øge væksten. Det opfordrede 
medlemsstaterne til at omsætte disse priori teter til konkrete foranstaltninger, der skal 
medtages i deres stabilitets- elle r konvergensprogrammer og nationale 
reformprogrammer.  
(5) Den 25. marts 2011 opfordrede Det Europæis ke Råd tillige de medlemsstater, der 
deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god ti d, at de kan indgå i 
deres stabilitets- eller konvergensprogr ammer og nationale reformprogrammer. 
(6)  Den 29. april 2011 afleverede Nederlandene  sit opdaterede stab ilitetsprogram for 
2011, der dækker perioden 2011-2015, og sit na tionale reformprogram for 2011. For at 
tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. 
(7) Trods tidligere solide resulta ter led den meget åbne nede rlandske økonomi i betydelig 
grad, efterhånden som krisen  udfoldede sig: det reale BNP faldt med næsten 4 % i 
2009. Genopretningen tog sin begyndelse i anden halvdel af 2009 anført af en stigning 
i den udenlandske efterspørgsel og tog til i styrke i første halvdel af 2010, hvilket resulterede i en BNP-vækst på 1,8 %. Krisen  fik relativt begrænse de konsekvenser for 
arbejdsmarkedet. Ledigheden forventes gradvi st at aftage over de kommende to år fra 
4,5 % i 2010 til 4 % i 2012. Krisen påvirkede i høj grad de nederlandske offentlige 
finanser, og det offentlige underskud st eg til 5,5 % af BN P i 2009 og 5,4 % i 2010. 
Den statslige indsats for at støtte de finansielle institutioner og stabilisere finansmarkederne førte til en stigning i de n offentlige gældskvote med 15 procentpoint 
af BNP, og gældskvoten nåede 60,8 % af BNP i 2009. 
(8) Baseret på vurderingen af det opdatere de stabilitetsprogram i henhold til Rådets 
forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske 
scenario, der danner grundlag for de budgetfremskrivninger, som fremlægges i 
stabilitetsprogrammet, er  plausibelt. Programmet bygger på lidt mere forsigtige 
fremskrivninger for væksten i 2011 og 2012 e nd Kommissionens prognose fra foråret 
2011. Ifølge stabilitetsprogrammet planlægges det at reducere det offentlige underskud 
til mindre end referenceværdien på 3 % i 2012, dvs. et år tidligere end henstillet under 
proceduren i forbindelse med uforholds mæssigt store underskud. Ud fra tallene i 
stabilitetsprogrammet vil de n mellemfristede målsætning, dv s. et strukturelt underskud 
på 0,5 % af BNP, næsten blive nået ved programperiodens udløb, idet Kommissionens 
beregning af den strukturelle saldo når fr em til -0,8 % af BNP i 2015. Budgetstrategien 
underbygges til fulde af tilstrækkeligt specificerede foranstaltninger frem til 2015, 
skønt gennemførelsen af disse er behæftet med visse risici navnlig vedrørende evnen 
til at udligne budgetoverskridelser inden for sundhedsplejen og føre tilsyn med lokale 
myndigheders udgifter. Den år lige finanspolitiske indsat s ligger på ¾ % af BNP i 
 
DA 4   DA perioden 2011-2013 i overensstemmelse me d Rådets henstilling af 2. december 2009 
under proceduren i forbinde lse med uforholdsmæssigt st ore underskud. I årene efter 
fristen for at korrigere det uforholdsmæssi gt store underskud (2014 og 2015) forbedres 
den genberegnede strukturelle saldo me d 0,25 % i 2014 og 0,5 % i 2015; derved når 
man ikke helt op på den påkrævede forbedri ng på 0,5 % af den strukturelle saldo, før 
den mellemfristede målsætning nås. 
(9) Den budgetkonsolidering, som er planlagt og gennemført af de nederlandske myndig-
heder, hviler i høj grad på strukturelle udgi ftsnedskæringer, der be løber sig til ca. 3 % 
af BNP ved programperiodens udløb (2015)  sammenholdt med referencescenariet. 
Den deraf følgende tilpasning forventes at re sultere i et fald i det offentlige underskud 
fra 3,8 % af BNP i 2011 til 2,4 % af BNP i 2012 og i et yderligere fald i årlige etaper 
på ca. 0,5 % i perioden 2013-2015. Nederlandene er  fast besluttet på at nå disse mål. 
Friholdes vækstfremmende politikområder såsom uddannelse fra budgetnedskæringer, 
undgås det at hæmme det økonomiske vækstpoten tiale, og der bidrages til at opnå en 
holdbar korrektion af det uf orholdsmæssigt store underskud. 
(10) Ud over en konsolidering på kort sigt består en af hovedudfordringerne i at forbedre de 
offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, hvilket vanskeliggøres af den kraftige 
stigning i aldersrelaterede udgifter. Aldringens langsigte de omkostninger ligger klart 
over EU-gennemsnittet, navnlig hvad angår langtidspleje og pension. Den forventede 
stigning i udgifterne til la ngtidspleje er den største i Europa, hvilket fremgår af 
Kommissionens rapport om befolkningsaldri ngen 2009. Dette skyldes frem for alt, at 
der allerede findes et omfattende formelt langtidsplejesystem (f.eks. langfristede 
offentlige forsikringer til dækning af personlig  pleje, sygepleje, bistand, behandling og 
institutionsophold), samtidig med at uforme l pleje spiller en me re begrænset rolle i 
Nederlandene. 
(11) Nederlandenes arbejdsmarked er kendetegne t ved en relativt høj erhvervsfrekvens, en 
høj arbejdsproduktivitet pr. arbejdet time og lav ledigh ed. Hovedudfordringen for 
arbejdsmarkedet vil bestå i at fo rbedre udnyttelsen af det uudnyttede 
arbejdskraftpotentiale, især me d henblik på at kompensere fo r det forventede fald i den 
erhvervsaktive del af befolkningen som følg e af aldringen. Det gennemsnitlige antal 
arbejdstimer pr. år er det laveste i EU, hv ilket bekræftes af de nyeste disponible data. 
Det lave antal arbejdstimer følger af den meget høje andel af befolkningen, der 
arbejder på deltid, navnlig kvinder, hvilket  afspejler dels personlige præferencer, men 
også finansielle faktorer, som begrænser incitamenterne til at komme ind på 
arbejdsmarkedet eller forøge antallet af arbe jdstimer. Pt. er en af de væsentligste 
hindringer for, at den part, der ikke tjener husholdningens hovedindkomst, kommer 
ind på arbejdsmarkedet eller forøger sine  arbejdstimer i Nederlandene, den høje 
marginalskat på indtægt nr. 2, hvilket i nogl e tilfælde kan overstige 80 %, bl.a. som 
følge af det generelle  skattefradrag og nedsættelse af  indkomstafhængi ge ydelser som 
f.eks. børnetilskuddet.  
(12) Gennemførelsen af aktive arbejdsmarkedspolit ikker har tilsyneladende ikke frembragt 
positive resultater for en voksende og uensartet gruppe af delvist uarbejdsdygtige og langtidsledige, som må imødese en stige nde risiko for strukturel arbejdsløshed. 
Tredjelandsborgere oplever særlige vanske ligheder, som forstærker de vedholdende 
beskæftigelses- og arbejdsløshedsskel.  
 
DA 5   DA (13) Det er lykkedes det nederlandske forskni ngs- og innovationssystem at fastholde sin 
innovative kapacitet, men den private sektors lave andel af invest eringerne i forskning 
og udvikling vil kunne skade den fremtidig e økonomiske vækst og den nederlandske 
økonomis konkurrenceevne. Regeringen tilsigter at skabe et attraktivt klima for 
forsknings- og innovationsintensive virk somheder, herunder udefra kommende 
virksomheder, i form af skattemæssige in citamenter, råderum for iværksættere og 
fremragende forskningskvalitet. Be hovet for budgetmæssig konsolidering i 
indeværende år indebærer, at nogle virkso mhedssubsidier muligvis ikke videreføres, 
og andre strømlines og målrettes mod de økon omisk set mest interessante områder, 
samtidig med at de omlægges til mere generiske skattemæssige tiltag. 
(14) Erhvervsklimaet påvirkes negativt af overb elastningen på vej- og jernbanenettet. 
Denne overbelastning er en af de højeste i EU. En relativt ineffektiv transport-infrastruktur påvirker i den forbindelse ar bejdskraftens mobilitet og derigennem en 
potentiel produktivitetstilvækst negativt. Arbejdstagere må affinde sig med lange 
afstande mellem bolig og arbejdsplads, us tadige rejsetider og høje omkostninger som 
følge af overbelastningen. Disse omkostninge r forventes at stige yderligere frem til 
2020, medmindre politikkerne ændres. En mere  effektiv udnyttelse af infrastrukturen, 
f.eks. med vejbenyttelsesafgifter, ville bidr age til at øge arbejdskraftens mobilitet og 
produktivitet og derigennem føre til potentiel vækst.  
(15) Den 4. april 2011 bebudede Nederlandene en række tilsagn angående europluspagten
4. 
Disse omfatter tiltag til at fremme konkur renceevnen (der indføres en ny 
erhvervspolitik, som bygger på mere generi ske skattelettelser, og den administrative 
byrde mindskes) og beskæftigelsen (socials ikringens aktiveringsaspekt styrkes, og 
afhængigheden af arbejdsløshe dsunderstøttelse mindskes), således at der bidrages 
yderligere til holdbarheden i de offentlige finanser (idet stabil itets- og vækstpagten 
knæsættes i national lovgivning), og den finansielle stabilitet  styrkes (flere beføjelser 
til tilsynsførende institutioner). Disse til sagn berører alle pagtens områder. De 
repræsenterer en videreførelse af en br edere reformdagsorden, der er skitseret i 
stabilitetsprogrammet og det nationale re formprogram. Imidlertid er tidsplanen og 
gennemførelsesforanstaltningerne for disse tilsagn ikke tilstrækkeligt belyst. Tilsagnene er blevet vurderet og tage t i betragtning i henstillingerne. 
(16) Kommissionen har vurderet stabilitetsprog rammet og det nationale reformprogram, 
herunder tilsagnene under europluspagten
5. Den har ikke blot taget hensyn til deres 
relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Nederlandene, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da 
der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union, 
ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationa le beslutninger. 
Kommissionen er af den opf attelse, at den fuldt specificerede nederlandske 
budgetkonsolideringsstrategi bør gennemfør es som planlagt, samtidig med at 
udgiftsniveauet fastholdes på de områder,  som på lang sigt frembyder det største 
vækstpotentiale. Der bør træffes yderliger e foranstaltninger for at forbedre de 
offentlige finansers langsigtede holdbarhed, navnlig på områderne pension og langtidspleje, styrke erhvervsfrekvensen og integrationen på arbejdsmarkedet og tage 
fat på de problemer, der opstår som følge af overbelastningen af transportsektoren. 
                                                
 
4 Nærmere oplysninger om tilsagnene i europluspagten kan findes i SEK(2011) 727. 
5 SEK(2011) 727. 
 
DA 6   DA (17) På baggrund af denne vurdering og under hensyn til Rådets henstilling af 2. december 
2009 i henhold til artikel 126, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktions-
måde har Rådet gennemgået Nederlandenes o pdatering af stabilit etsprogrammet, og 
dets udtalelse6 afspejles bl.a. i henstilling nr. 1) og 2) nedenfor. Under hensyn til Det 
Europæiske Råds konklusioner af 25. marts 2011 har Rådet gennemgået 
Nederlandenes nationale reformprogram, 
HENSTILLER, at Nederlandene træffer fora nstaltninger i perioden 2011-2012 med henblik 
på følgende: 
1) Budgetstrategien bør gennemføres som pl anlagt for 2012 og følgende år. Det bør 
sikres, at korrektionen af det uforhol dsmæssigt store underskud er holdbar og 
vækstfremmende, idet udgifter på område r af direkte relevans for væksten såsom 
forskning og innovation, uddannelse og efteruddannelse friholdes.  
2) Der bør træffes foranstalt ninger for at forhøje den lovbe stemte pensionsalder ved at 
knytte den til den forventede levetid og underbygge disse foranstaltninger med andre 
foranstaltninger for at øge den reelle alder for tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet og forbedre de offentlige finansers langsigtede holdbarhed. En gennemarbejdet plan med henblik på at reformere langtidspleje , så der tages højde for den aldrende 
befolkning, bør opstilles.  
3) Erhvervsfrekvensen bør styrke s ved at mindske fiskale hind ringer for, at den part, der 
ikke tjener husholdningens hovedindkomst , arbejder, og ved at opstille 
foranstaltninger for at støtte de mest så rbare grupper og hjælpe dem med på ny at få 
fodfæste på arbejdsmarkedet.  
4) Innovation, private F&U-inve steringer og tættere forbi ndelser mellem forskning og 
erhvervslivet bør fremmes med egnede inc itamenter inden for rammerne af den nye 
erhvervspolitik ("Naar de top").  
5) De høje omkostninger i transportsektoren på grund af overbelastningen af nettet bør 
fortsat nedbringes med en omlægning fra fa ste til variable vejtransportafgifter, 
målrettet udvidelse af jer nbanenettet og indførelse af vejbenyttelsesafgifter.  
Udfærdiget i Bruxelles, den 
 På Rådets vegne 
 Formand 
                                                
 
6 Jf. artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.