MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET - Kommissionens aktiviteter og menneskelige ressourcer i Den Europæiske Union efter udvidelsen

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. En udfordring uden fortilfælde

1.1. Indledning

1.2. En væsentlig forøgelse af alle institutioners opgaver

1.3. Kommissionens store økonomiske og sociale ansvar

1.4. Sikring af en harmonisk implementering af EU-retten

1.5. Formålet med meddelelsen

2. Scenario

2.1. Arbejdshypotese

2.2. Den generelle finansielle ramme: Agenda 2000

3. Metode

3.1. Faktorer, der skaber behov for menneskelige ressourcer

3.2. Processen

3.3. Undersøgelse af behovene

3.3.1. Sprogtjenesterne

3.4. De definitioner, der er anvendt i skønnene

3.4.1. Fuldtidsækvivalent (FTÆ)

3.4.2. Grupper af aktiviteter og arbejdsprofiler ('métiers')

4. Kommissionens behov for menneskelige ressourcer i forbindelse med udvidelsen

4.1. Anslåede behov

4.2. Behov fordelt på typen af yderligere menneskelige ressourcer og finansieringskilde

4.3. Gradvis indførelse af nye stillinger i budgettets del A

5. Budgetmæssige virkninger for udgiftsområde 5 (Administration)

6. Kommissionens behov for menneskelige ressourcer set i en sammenhæng

6.1. Kommissionens og andre institutioners anslåede behov

6.2. Nuværende overslag i forhold til tidligere udvidelser

7. Fællesskabets politikker og tilhørende aktiviteter, som berøres af udvidelsen

7.1. Udviklingen efter de vigtigste politikområder

7.1.1. Interne politikker

7.1.2. Struktur- og samhørighedsforanstaltninger

7.1.3. Landbrug og fiskeri

7.1.4. Forskning

7.1.5. Eksterne politikker

7.1.6. Førtiltrædelsesaktiviteter (herunder delegationer i tiltrædelseslande, ISPA og SAPARD)

7.1.7. Sprogtjenesterne

7.1.8. Støtte- og samordningstjenester

7.2. Udviklingen efter de vigtigste jobprofiler

7.2.1. Lovgivning, overvågning og håndhævelse

7.2.2. Programforvaltning

7.2.3. Politisk planlægning

7.2.4. Administrativ og budgetmæssig støtte

7.2.5. Sprog

8. Konklusioner

1. En udfordring uden fortilfælde

1.1. Indledning

Den udfordring, som Den Europæiske Union står overfor, er endnu større end ved de tidligere udvidelser. Desuden har de fremtidige medlemsstater i de sidste ti år gennemlevet intense politiske, økonomiske og sociale ændringer.

Da denne Kommission trådte til, erklærede den straks, at dens hovedopgave bestod i at gøre udvidelsen til en succes. Efter udvidelsen skal Kommissionen sikre, at det europæiske projekt med politisk, økonomisk og social integration kan fortsætte harmonisk, og at alle EU-borgere får den fulde potentielle nytte af udvidelsen. Denne dobbeltudfordring nødvendiggør en fundamental gennemgang af politikker, målsætninger og Fællesskabets arbejdsmetoder i et udvidet Europa, der er besluttet på at fortsætte integrationsprocessen.

1.2. En væsentlig forøgelse af alle institutioners opgaver

At den kommende udvidelse er langt større og kendetegnes ved en større forskelligartethed end de tidligere, kan illustreres med følgende få tal:

* Op til 10 nye medlemsstater fra 2004 (fra 15 til 25, en stigning på 66 %).

* Op til 10 nye officielle sprog (fra 11 til 21) (med 9 nye officielle sprog bliver stigningen 82 % og med 10 nye officielle sprog bliver stigningen 90 %).

* Ekstra 75 millioner borgere i Unionen øger befolkningen fra 376 til 451 millioner fra 2004 (en stigning på 20 %).

Det vil både blive mere kompliceret og sværere at udvikle nye politikker, udarbejde lovforslag og kontrollere implementeringen i en udvidet Union, også i sammenligning med tidligere udvidelser.

Alle EU-institutioner berøres, og de har alle konstateret et meget stort personalebehov, hvis de skal løse de voksende arbejdsopgaver.

1.3. Kommissionens store økonomiske og sociale ansvar

Hvis udvidelsen skal blive en succes, skal Kommissionen, der er Den Europæiske Unions udøvende organ og drivkraft, have en sådan position, at den kan spille sin rolle fuldt ud for at sikre, at udvidelsen vil give holdbare fordele for alle borgere i det udvidede EU.

Selv om de radikale politiske, økonomiske og sociale ændringer, som kandidatlandene har gennemlevet, allerede bærer frugt, er deres velstandsniveau langt lavere end i de 15 medlemsstater, både med hensyn til bruttonationalindkomst per capita (35 % af EU-gennemsnittet i 2000), saldoen på de løbende poster (underskud på 5 % af BNI i 2000), årlig prisinflation (15 % i 2000) og arbejdsløshed (12,5 % i 2000). Efter tiltrædelsen skal der fortsat ske en omstrukturering af hele sektorer i deres økonomier (tung industri, landbrug osv.), da reduktionen af de betydelige skævheder mellem regioner og mellem by- og landområder uomgåeligt vil blive en gradvis proces.

Efter udvidelsen vil det først og fremmest være Kommissionens opgave at gennemføre programmer, der er designet til at støtte de nye medlemsstater, inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik, strukturinterventioner og interne politikker. Dette vil nødvendiggøre en styrkelse af Kommissionens kapacitet til at gennemføre disse programmer og, i det mindste i de første år efter tiltrædelsen, til at give særlig støtte til de administrative strukturer i de nye medlemsstater, som er ansvarlige for planlægning, implementering og kontrol med disse fællesskabsprogrammer.

Det strategiske mål, som Unionen satte sig i Lissabon i 2000 om at blive den mest konkurrencedygtige og mest dynamiske videnbaserede økonomi i verden i 2010, kan kun opnås gennem en endnu tættere samordning og nøje overvågning af medlemsstaternes og Fællesskabets anstrengelser for at sikre, at de stræber mod dette mål. Hvis Lissabon-strategien skal blive en succes, for så vidt angår de nye medlemsstater, specielt med hensyn til deres situation på tiltrædelsestidspunktet, forudsætter det en yderligere indsats, når det gælder overvågning og støtte fra Kommissionens side.

Videreførelsen af strategien for en bæredygtig udvikling, der blev fastlagt i Gøteborg i juni 2001, vil også kræve en yderligere indsats for at takle den specielt alvorlige miljøsituation i de fleste kandidatlande. Det vil blive nødvendigt at udnytte de overgangsperioder, der opereres med i tiltrædelsesforhandlingerne, for at løse de væsentlige problemer og for at sætte de nye medlemsstater i stand til at opfylde Fællesskabets miljøstandarder så hurtigt som muligt.

Beslutningen om at udvikle gode styreformer i EU, hvor offentligheden inddrages mere i institutionernes virksomhed, vil endvidere for Kommissionen i en udvidet EU betyde, at der skal gøres yderligere anstrengelser vedrørende gennemsigtighed, information, kommunikation, høring og dialog, både med de andre EU-institutioner og med de nationale regeringer og parlamenter og selvfølgelig med borgerne. Også her vil de særlige træk ved situationen i de nye medlemsstater kræve en yderligere indsats fra Kommissionens side.

1.4. Sikring af en harmonisk implementering af EU-retten

I egenskab af vogter af traktaterne skal Kommissionen sikre - ligesom med hensyn til de nuværende medlemsstater - at EU-retten anvendes korrekt.

Kandidatlandene har beslutsomt og med Fællesskabets støtte gjort en betydelig indsats for at forberede sig til at påtage sig deres fremtidige ansvar som medlemsstater, men det er stadig muligt, at deres administrative systemer og retssystemer i nogle tilfælde vil få fordel af nogle år med praktisk erfaring. Det vil blive i lyset af erfaringen af de første år efter tiltrædelsen, at disse lande vil blive i stand til at konsolidere deres forvaltning og retsvæsen.

For at sikre det indre markeds gnidningsløse funktion, offentlighedens sikkerhed og sundhed, beskyttelsen af miljøet, overvågningen af EU's ydre grænser og en omhyggelig styring af EU's midler skal Kommissionen i de første år efter tiltrædelsen særlig sørge for følgende:

- opretholde en permanent dialog med de nye medlemsstater for at identificere og analysere aktuelle problemer og finde de mest hensigtsmæssige løsninger

- når det er nødvendigt, indlede og gennemføre overtrædelsesprocedurer

- når det er nødvendigt, foreslå og dernæst implementere nye EU-samarbejdsforanstaltninger for at give de nye medlemsstater den nødvendige støtte, sådan at de vil få mulighed for at overholde deres forpligtelser i henhold til traktaterne.

1.5. Formålet med meddelelsen

I juli 2001 fik Europa-Parlamentet forelagt et arbejdsdokument [1], i hvilket Kommissionen præsenterede sine planer for en gnidningsløs integration af de nye medlemsstater i Unionens administrative strukturer og beskrev de hidtil gjorte fremskridt. Kommissionen anførte, at den var i gang med at vurdere, hvordan de nuværende aktiviteter ville blive påvirket i eftertiltrædelsesfasen, og hvilke følger udvidelsen ville få for personalebehovet.

[1] "Administrative forberedelser til udvidelsen: Mål og praktiske arrangementer", Kommissionens arbejdsdokument, der blev forelagt Europa-Parlamentet som svar på Europa-Parlamentets beslutning om forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2001, juli 2001.

Denne meddelelse beskriver de ændringer, som udvidelsen vil medføre for Kommissionens aktiviteter og for de yderligere menneskelige ressourcer, der er nødvendige for at sikre den bedst mulige matchning mellem aktiviteter og menneskelige ressourcer efter tiltrædelsen. Den skitserer de generelle retningslinjer og udvidelsens virkninger for de menneskelige ressourcer fordelt efter grupper af politikområder og efter jobprofil. Den underliggende analyse og de hertil knyttede skøn udgør en byggeblok for Kommissionens fremtidige rekrutteringsstrategi, for forhandlingerne om tilpasningen af de finansielle overslag for den udvidede Union og den generelle ramme for de fremtidige APS-cykler og foreløbige budgetforslag.

Forberedende foranstaltninger i 2003

Forudsætningen for at udvidelsen kan blive en succes, er, at Kommissionen straks efter tiltrædelsen er i stand til at påtage sig sit nye ansvar. Dette ansvar vil involvere opgaver, der vil vokse gradvis, indtil den fulde virkning føles efter nogle få år.

På andre områder vil den arbejdsbyrde, der følger af tiltrædelsen, nå sit maksimum lige fra starten. Dette gælder for eksempel sprogtjenesterne, men også al virksomhed i forbindelse med de vigtigste EU-politikker og -programmer, specielt strukturfondene og den fælles landbrugspolitik. For at være klar til udfordringerne i 2004 må der træffes forberedende foranstaltninger i 2003, dvs. at 2003 skal bruges til at rekruttere og uddanne det nødvendige personale, identificere potentielle opstartproblemer i de nye medlemsstater for de forskellige politikker og programmer og fastlægge, hvordan man mest hensigtsmæssigt kan minimere risiciene i de enkelte tilfælde.

Kommissionen anslog i sin årlige politikbeslutning (APS) for 2003, at den havde brug for 500 stillinger for at kunne udføre de vigtigste aktiviteter i forbindelse med forberedelsen af udvidelsen i 2003. I denne forbindelse bør det huskes, at loftet for udgiftsområde 5 i det finansielle overslag for 2003 kan vise sig at være utilstrækkeligt til at dække de yderligere ressourcer, som er nødvendige for at forberede udvidelsen.

De 500 stillinger, der er nødvendige i 2003, kommer ikke oven i det personalebehov, der er anslået nødvendigt efter udvidelsen, da de personer, der rekrutteres i 2003, vil fortsætte i deres job i 2004 og derefter. Der er derfor tale om en slags "personaleforskud", der er nødvendigt for at tilpasse Kommissionens personale til de nye opgaver i 2003.

I vurderingen er der taget hensyn til de forestående udfordringer, og den er baseret på en rigoristisk tilgang, idet der systematisk er taget udgangspunkt i de bedste praksis. For at kunne opstille sunde skøn frem til 2008 er der lagt en række arbejdshypoteser til grund. Dette giver på den ene side en rationel og kontrolleret ramme for vurderingen, men kan på den anden side indebære en forenkling af den forventede udvikling i Fællesskabets politikker. Ændringer i udgangsscenariet vil medføre en tilpasning af skønnene.

Den præcise tidsprofil for Kommissionens fremtidige behov for yderligere menneskelige ressourcer over tiden vil derfor blive yderligere finjusteret i de forskellige foreløbige budgetforslag i kølvandet på Kommissionens årlige politikstrategi.

2. Scenario

2.1. Arbejdshypotese

På Det Europæiske Råd i Laeken i december 2001 udpegede EU's stats- og regeringschefer de kandidatlande, der kan være klar til at afslutte tiltrædelsesforhandlingerne i 2002 med henblik på tiltrædelse i 2004, sådan at de kan deltage i de næste europæiske valg [2], hvis det nuværende tempo i forhandlingerne og reformerne i kandidatlandene fortsætter som hidtil.

[2] "Cypern, Estland, Ungarn, Letland, Litauen, Malta, Polen, Den Slovakiske Republik, Den Tjekkiske Republik og Slovenien vil kunne være klar, hvis forhandlingerne og reformerne i kandidatlandene fortsætter i det nuværende tempo".

Arbejdsscenariet i forbindelse med at vurdere udvidelsesvirkningen bygger derfor på følgende forudsætninger:

* Op til 10 lande vil blive medlemmer af EU fra 1. januar 2004 med op til 10 nye officielle sprog. Arbejdshypotesen er, at mindst 9 nye sprog vil blive officielle sprog i EU.

* Politikker, programmer og gennemførelsesmåder ændres ikke. Der er kun taget hensyn til de ændringer, der allerede er godkendt på det relevante beslutningstagningsniveau.

* Udgangspunktet for niveauet for de menneskelige ressourcer afspejler situationen i 2002.

Skønnet over behovet for menneskelige ressourcer er baseret på den fuldstændige ind/udfasning af de relevante aktiviteter eller opgaver efter udvidelsen (marchhastighed). Der tages ikke hensyn til besparelser som følge af gradvis indfasning eller engangsoprettelsesomkostninger. Marchhastigheden vil indtræde på forskellige tidspunkter afhængig af aktivitet. Man har dog skønnet, at indfasningen vil være afsluttet omkring 2008, blandt andet i betragtning af institutionens evne til at absorbere det nye personale.

Ekstrapolationen frem til 2008 af scenariet med 10 nye medlemsstater foregriber på ingen måde, hvornår de resterende kandidatlande vil blive optaget.

2.2. Den generelle finansielle ramme: Agenda 2000

Den nuværende finansielle ramme (Agenda 2000), som stats- og regeringscheferne enedes om i 1999 i Berlin, var baseret på et tiltrædelsesscenario med seks nye medlemsstater i 2002. Det opdaterede scenario med ti nye medlemsstater i 2004 er baseret på Kommissionens informationsnote om den samlede tilgang til de finansielle overslag frem til 2006 [3].

[3] Informationsnote - Fælles finansieringsramme 2004-2006 for tiltrædelsesforhandlingerne, meddelelse fra Kommissionen, SEK(2002) 102 af 30.1.2002.

3. Metode

3.1. Faktorer, der skaber behov for menneskelige ressourcer

Alle Kommissionens opgaver er blevet klassificeret i 200 meningsfulde og sammenhængende aktiviteter på grundlag af klassifikationen for aktivitetsbaseret budgetlægning (ABB).

For aktiviteter med enten voksende eller faldende intensitet består analysen i at:

* udpege en meningsfuld ressourcekrævende faktor, dvs. et mål for arbejdsbyrden, der er relevant og repræsentativt for hele aktiviteten (sædvanligvis en udløsende faktor for alle opgaver i forbindelse med aktiviteten). Alt efter de aktiviteter, der betragtes, kan man som eksempler på faktorer, der skaber behov for ressourcer, nævne antallet af nye medlemsstater, yderligere befolkning, yderligere budgetmidler, der skal styres osv.

* konstatere det aktuelle niveau for de menneskelige ressourcer.

* foretage et skøn over den forventede stigning eller nedgang i arbejdsbyrden som følge af udvidelsen.

Ændringer i behovet for menneskelige ressourcer er blevet anslået i forhold til, om den faktor, der skaber behov for ressourcer, er af voksende eller aftagende betydning, medmindre der foreligger en bedre indikator. Under alle omstændigheder er der fuldt ud blevet taget højde for stordriftsfordele i forbindelse med vurderingen af behovet for menneskelige ressourcer.

Støttefunktioner - såsom intern styring af menneskelige ressourcer, IT eller almindelig operationel støtte - er blevet behandlet på to forskellige måder:

* For aktiviteter, hvor niveauet for menneskelige ressourcer kan sættes i snæver forbindelse med de operationelle aktiviteter (direkte eller indirekte), er niveauet for de ressourcer, der er behov for, blevet anslået på grundlag af ændringer i disse operationelle aktiviteter [4].

[4] For eksempel er aktiviteten styring af menneskelige ressourcer i hver enkelt tjenestegren direkte relateret til antallet af de menneskelige ressourcer, der er til rådighed.

* For støttefunktioner, hvor der ikke eksisterer en sådan forbindelse, er de blevet behandlet som selvstændige operationelle aktiviteter.

Der er taget hensyn til det forhold, at de eventuelle stordriftsfordele ved støttefunktioner antagelig er større end ved operationelle aktiviteter.

3.2. Processen

Ved hjælp af et spørgeskema har Kommissionens tjenestegrene foretaget en systematisk undersøgelse af den forventede udvikling i deres aktiviteter efter udvidelsen. Efter en grundig analyse af svarene på spørgeskemaet blev der afholdt bilaterale diskussioner med hver enkelt afdeling i Kommissionen for at efterprøve de indhentede oplysninger. Oplysningerne og de hermed forbundne diskussioner dannede grundlag for en streng vurdering af de anslåede behov, der anføres i denne rapport. Vurderingen omfattede følgende trin:

(1) vurdering af den forventede ændring i hver enkelt aktivitet som følge af udvidelsen

(2) skøn over virkningen på niveauet for de menneskelige ressourcer

(3) vurdering af mulighederne for omrokeringer

(4) kvantificering af det mulige gab mellem de skønnede behov og de eksisterende menneskelige ressourcer.

3.3. Undersøgelse af behovene

Svarene fra Kommissionens tjenestegrene skulle afgives efter meget strenge retningslinjer. De behov for ekstra menneskelige ressourcer, som tjenestegrenene skønnede var nødvendige, blev ikke desto mindre efterfølgende grundigt undersøgt på forskellige niveauer.

For det første er de faktuelle kriterier blevet undersøgt for at sikre:

- at de skønnede behov fra de forskellige tjenestegrene ikke overlapper hinanden

- at mulige misforståelser vedrørende begreber og termer identificeres og afklares

- at der er konsistens mellem de fremlagte tal og den underliggende begrundelse.

For det andet er de tekniske kriterier blevet kontrolleret for at:

- sikre, at de mulige stordriftsfordele er fuldt udnyttet og medregnet

- sikre, at de anslåede behov fra forskellige afdelinger for ensartede aktiviteter behandles konsistent og vurderes ved at benytte de bedste praksis over hele linjen

- sikre, at de anslåede behov for aktiviteter, hvor kandidatlandene allerede deltager i programmer/foranstaltninger, kun omfatter den yderligere arbejdsbyrde

- sikre, at der tages rigtigt hensyn til menneskelige ressourcer, der allerede er involveret i udvidelsesrelaterede aktiviteter (og som kan omplaceres efter tiltrædelsen).

3.3.1. Sprogtjenesterne

Lige fra øvelsens begyndelse var det klart, at den største virkning af udvidelsen ville blive på det sproglige område. Sprogtjenesterne har også identificeret de største anslåede behov for yderligere ressourcer som følge af udvidelsen.

Kommissionen har besluttet at tage hensyn til de forventede resultater af en række initiativer, der er blevet taget eller er ved at blive taget for bedre at styre omkostningerne i sprogtjenesterne (særlig oversættelse). Dette har sat Kommissionen i stand til at tilpasse de anslåede behov til de bedste praksis, til at foruddiskontere en mere effektiv kombination af interne og eksterne ressourcer og til at udnytte virkningerne af en øget anvendelse af IT.

Denne tilgang skulle sikre, at kvaliteten af tolkning og oversættelser og publikationer for de vigtigste dokumentkategoriers vedkommende ikke kompromitteres som følge af et øget antal officielle sprog.

Som forklaret i afsnit 2.1 bygger arbejdsscenariet på den antagelse, at der fra 2004 vil være 9 nye officielle sprog. Ethvert yderligere officielt sprog vil medføre en anslået stigning i menneskelige ressourcer på omkring 200 FTÆ.

3.4. De definitioner, der er anvendt i skønnene

3.4.1. Fuldtidsækvivalent (FTÆ)

For enkeltheds skyld defineres menneskelige ressourcer som den bestående kombination af stillinger og eksternt personale (budgettet for 2002). Måleenheden er en fuldtidsækvivalent-person (FTÆ). Opdelingen af menneskelige ressourcer efter type og finansieringskilde er sket på et aggregeret niveau.

3.4.2. Grupper af aktiviteter og arbejdsprofiler ('métiers')

For at give et overblik over Kommissionen, der når sin marchhastighed efter udvidelsen (lad os sige i 2008), er skønnene i denne rapport blevet opdelt efter brede politikområder og efter arbejdsprofiler (métiers). I nogle få tilfælde indeholder aktiviteterne ikke et perfekt homogent sæt af opgaver/job, men når dette er tilfældet, er aktiviteterne blevet klassificeret efter deres dominerende karakteristika. Selv om klassificeringen ikke er fuldkommen, forekommer den ikke desto mindre at være tilstrækkelig til at give pålidelige og meningsfulde resultater.

Politikområderne afspejler udgiftsområderne i de nuværende finansielle overslag med visse justeringer. Der er således identificeret otte hovedgrupper af politikområder:

- Landbrug og fiskeri (ekskl. SAPARD og strukturinterventioner)

- Struktur- og samhørighedsforanstaltninger (ekskl. ISPA, men inkl. strukturforanstaltninger på landbrugs-, fiskeri- og beskæftigelsesområdet)

- Interne politikker (inkl. informationsaktiviteter, men ekskl. forskning og strukturforanstaltninger)

- Eksterne politikker (ekskl. delegationerne i kandidatlandene)

- Førtiltrædelse (inkl. delegationerne i kandidatlandene, ISPA, SAPARD)

- Forskning

- Støtte og samordningstjenester

- Sprogtjenester (inkl. Publikationskontoret).

Jobprofiler (métiers) beskriver den vigtigste "arbejdstype", der vil blive påvirket af udvidelsen. Der er identificeret fem hovedgrupper:

- Menneskelige ressourcer og budgetstyring

- Udfærdigelse af lovgivning, overvågning og sikring af overholdelse af EU-retten (herefter defineret som "gennemførelse af retsforskrifter")

- Sproglig aktivitet (oversættelse/tolkning/publikation)

- Programstyring

- Udformning og samordning af politikker.

4. Kommissionens behov for menneskelige ressourcer i forbindelse med udvidelsen

Skønnene over de supplerende nettobehov for menneskelige ressourcer er lavere end simple ekstrapolationer på grundlag af den nuværende situation i Kommissionens tjenestegrene eller de kumulerede oprindelige krav fra selve tjenestegrenene. Den proces, der fører til de endelige anslåede behov, beskrives i de følgende to afsnit.

4.1. Anslåede behov

De oprindelige vurderinger fra Kommissionens tjenestegrene viste et bruttobehov for personale på omkring 5 470 FTÆ og forventede reduktioner på ca. 250 FTÆ. De anslåede nettobehov udgjorde således omkring 5 220 yderligere menneskelige ressourcer (FTÆ) for at kunne klare stigningen i arbejdsbyrden på grundlag af tiltrædelse af 10 nye medlemsstater og 9 yderligere officielle sprog.

Omkring 41 % (2 157 FTÆ) af de oprindeligt anslåede behov vedrørte sprogtjenesterne. Herefter kom de største behov fra interne politikker (33 %, 1 718 FTÆ) og støtte- og samordningstjenester (14 %, 724 FTÆ) (jf. diagram I).

En grundig undersøgelse af de oprindelige skøn gav mulighed for bedre at tage hensyn til en systematisk indførelse af bedste praksis, til at se bort fra krav, der ikke direkte var relateret til udvidelsen, til at udpege yderligere muligheder for omplaceringer og til at tilpasse den forventede udvikling i bevillingerne til finansielle interventioner til det valgte scenario.

Denne undersøgelse førte til reviderede skøn, hvis endelige resultat er, at den anslåede bruttostyrkelse for ekspanderende aktiviteter andrager mere end 4 800 FTÆ. Omkring 700 omplaceringer og 4 100 yderligere ressourcer vil tilfredsstille dette personalebehov. Det antages ligeledes, at omkring 200 eksternt ansatte, der i øjeblikket arbejder med førtiltrædelsesinstrumenter (og finansieres over de såkaldte BA-budgetposter), ikke kan omplaceres og derfor må opgives. De supplerende nettoressourcer udgør dermed 3 900 FTÆ (jf. diagram II).

Sammenlignet med den nuværende situation repræsenterer de yderligere 3 900 FTÆ en stigning på omkring 13 % i de samlede menneskelige ressourcer (jf. diagram IV nedenfor). Antallet af stillinger ifølge Kommissionens stillingsfortegnelser er 3 550, hvoraf 3 400 vedrører del A i budgettet og 150 del B (forskning), dvs. en kombineret stigning på 16 % i forhold til det samlede antal stillinger, der er bevilget i budgettet for 2002.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

4.2. Behov fordelt på typen af yderligere menneskelige ressourcer og finansieringskilde

Fordelingen af de 3 900 yderligere menneskelige ressourcer på type og finansieringskilde ser således ud:

* 3 400 stillinger i stillingsfortegnelserne vedrørende drift (budgettets del A), heraf omkring 645 LA-stillinger.

* 150 stillinger i stillingsfortegnelserne vedrørende forskning (budgettets del B).

* Supplerende bevillinger til omkring 560 eksterne stillinger i budgettets del A. I dette resultat er der ikke taget hensyn til, at bevillinger til eksterne stillinger i budgettets del A ville stige lineært med stillingerne i stillingsfortegnelsen i del A. Bevillingerne i forbindelse med outsourcing af en del af sprogtjenesterne udgør undtagelserne. De skal øges markant, hvis de påtænkte omkostningsreducerende managementforanstaltninger skal gennemføres.

* Reduktion af bevillingerne svarende til 210 eksterne stillinger, som i øjeblikket finansieres i budgettets del B (BA-poster vedrørende førtiltrædelsesinstrumenterne).

Tabel 2. Resultater fordelt på finansieringskilde og type menneskelige ressourcer (antal stillinger eller fuldtidsækvivalent - FTÆ)

>TABELPOSITION>

4.3. Gradvis indførelse af nye stillinger i budgettets del A

De behov for stillinger, som Kommissionens tjenestegrene har anslået, er i høj grad koncentreret på de første år efter udvidelsen. Under hensyntagen til tjenestegrenenes behov og indfasningsprofilen for nye stillinger under de tidligere udvidelser samt institutionens absorptionsevne med hensyn til nyansatte foreslås det, at det nye personale indfases over en periode på fem år i overensstemmelse med den profil, der er vist i tabellen nedenfor.

Den underliggende antagelse er, at oprettelsen af alle de nye 3 900 stillinger, herunder bevillingerne til det eksterne personale, vil følge samme mønster som for stillingerne i stillingsfortegnelsen i budgettets del A.

>TABELPOSITION>

* Inkl. de 500 stillinger (eller de hertil tilsvarende bevillinger), som der blev anmodet om for 2003 som anført i den årlige politikstrategi og det foreløbige budgetforslag for 2003.

Det kan imidlertid blive nødvendigt at tilpasse tidsplanen for anmodningerne om nye stillinger for at tage hensyn til Kommissionens faktiske evne til at absorbere det nye personale, specielt i 2004. Efter beslutningen om den årlige politikstrategi vil det foreløbige budgetforslag indeholde en specificering af typen (dvs. eksternt personale og permanente stillinger) og antallet af de stillinger, der anmodes om, samt en orienterende opdeling på politikområder. For at kunne udfylde de nødvendige stillinger kan Kommissionen anvende passende foranstaltninger (som f.eks. anvendelse af midlertidigt ansatte i permanente stillinger) i en overgangsfase.

5. Budgetmæssige virkninger for udgiftsområde 5 (Administration)

Den interinstitutionelle aftale [5] opererede med en gradvis forøgelse af loftet for udgiftsområde 5 (administrationsudgifter), der kunne udgøre op til 450 mio. EUR (i 1999-priser) to år efter tiltrædelsen af 6 lande. Da tiltrædelsen nu forventes at finde sted i 2004 (i den interinstitutionelle aftale antoges den at finde sted i 2002), vil det tilsvarende niveau for udgiftsområde 5 blive nået i 2006.

[5] Den interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren.

I Agenda 2000 blev det beløb, der er afsat i den finansielle ramme under udgiftsområde 8 'Udvidelse' til administrationsudgifter i forbindelse med tiltrædelsen af seks nye medlemsstater, fastlagt i overensstemmelse med de tilsvarende beløb, der blev afsat i forbindelse med den foregående udvidelse i 1995. Beregningen blev dengang baseret på, at de nye medlemsstater blev integreret på normal vis, for så vidt angår institutionerne og personalet. Desuden blev det supplerende behov for tolknings- og oversættelsestjenester kvantificeret.

Der blev foretaget en beregning af supplerende administrationsudgifter i forbindelse med en eventuel tiltrædelse af fire yderligere medlemsstater under anvendelse af samme tilgang. De koefficienter, der blev benyttet, blev i praksis baseret på det antal stemmer, som de nye medlemsstater ville få i EU's beslutningsproces.

Dette resulterer i en anslået forøgelse på 612 mio. EUR i 2006, der er anført i den fælles finansieringsramme 2004-2006. Denne forøgelse har dannet grundlag for beregningen af det maksimale antal stillinger til Kommissionen (budgettets del A), der er foreneligt med de finansielle overslag for 2000-2006.

Den fælles finansieringsramme 2004-2006 for en Union med 25 medlemsstater indebærer yderligere bevillinger under udgiftsområde 5, som giver mulighed for at finansiere omkring 2 300 yderligere stillinger i stillingsfortegnelsen (budgettets del A) [6]. Disse yderligere bevillinger er dermed forenelige med en rimelig indfasningsperiode for yderligere stillinger frem til 2006. Indfasningen af eksternt personale vil følge det samme mønster, og der vil være disponible bevillinger i budgettets del A svarende til omkring 400 FTÆ. Resten af stillingerne og det eksterne personale vil blive indfaset i 2007 og 2008.

[6] Det samme tal fremkommer på to forskellige måder. Den første metode består i at anvende den forventede stigning i loftet for udgiftsområde 5 i 2006 (+12 % i 1999-priser) på antallet af aktuelle stillinger i Kommissionens stillingsfortegnelse (inkl. OLAF og OPOCE, men ekskl. forskning). Ved den anden metode går man ud fra andelen (31 %) af bevillingerne til kommissionspersonalets vederlag (kapital A-11, inkl. andre budgetposter, der er tættere knyttet til posterne, men ekskl. pensioner) som en procentdel af de samlede bevillinger i budgettets del A og dividerer denne størrelse med den gennemsnitlige omkostning for en tjenestemand.

De samlede behov vedrørende udgiftsområde 5 skal imidlertid ikke blot tage hensyn til Kommissionens behov, men også til behovene i de andre institutioner, hvis samlede skøn endnu ikke foreligger fuldstændigt. I denne forbindelse vil det blive nødvendigt at revurdere loftet for udgiftsområde 5 i 2006 i lyset af de faktiske behov, der skal indfases, og i lyset af råderummet inden for det samlede loft for de nuværende finansielle overslag.

6. Kommissionens behov for menneskelige ressourcer set i en sammenhæng

6.1. Kommissionens og andre institutioners anslåede behov

Kommissionens overslag tåler sammenligning med de foreliggende vurderinger i andre institutioner.

I den rapport, der er udarbejdet af Europa-Parlamentets administrative tjenestegrene, under ledelse af næstformanden Guido Podestà, og som er godkendt af Præsidiet i begyndelsen af 2001, forventes der et ekstra personalebehov på 1 240 nye stillinger (+29 %). De yderligere stillinger skulle efterfølgende kunne reduceres til 842 (+20 %), idet der frigøres stillinger gennem naturlig afgang og gennem førtidspensionering eller særlige pensionsforanstaltninger.

I marts 2002 anslog Rådets Generalsekretariat [7] sit yderligere personalebehov til 674 stillinger i stillingsfortegnelsen (876 inklusive en "fremtidig reserve"), svarende til 25 % (32 inklusive reserven) af det nuværende personale. Disse overslag er baseret på ti nye officielle sprog.

[7] Rapport om EU-udvidelsens administrative konsekvenser for Rådets Generalsekretariat, udarbejdet af task forcen vedrørende udvidelsen, under ledelse af vicegeneralsekretæren, 12. marts 2002.

I november 2001 nævnte generalsekretærernes rapport [8] om udviklingen i udgiftsområde 5 følgende foreløbige tal: 608 (+56 %) yderligere stillinger til Domstolen og Retten i Første Instans; 221 (+56 %) yderligere stillinger til Revisionsretten.

[8] Generalsekretærernes rapport om den flerårige udvikling i udgiftsområde 5 og de yderligere potentielle besparelser i tilknytning til det interinstitutionelle samarbejde, november 2001.

6.2. Nuværende overslag i forhold til tidligere udvidelser

De anslåede behov er baseret på en omfattende vurdering af omfanget af hver enkelt aktivitet, under særlig hensyntagen til de stadig mere indviklede opgaver i en Union med indtil 25 medlemmer. Resultatet bør imidlertid sammenlignes med resultatet af de to sidste udvidelser. Selv om metoden til vurdering af behovene i forbindelse med den kommende udvidelse adskiller sig fra de tidligere metoder, kan størrelsesordenen af de anslåede behov sammenlignes.

I forbindelse med Østrigs, Finlands og Sveriges tiltræden anmodede Kommissionen om 864 nye stillinger i stillingsfortegnelserne i budgettets del A (ekskl. OPOCE), heraf 314 (36 %) til sprogtjenesterne og 550 (64 %) til alle andre aktiviteter. I gennemsnit svarer det til ca. 290 stillinger pr. ny medlemsstat, heraf 110 stillinger til sprogtjenesterne og 180 til de resterende aktiviteter. Ca. 30 % af alle nye stillinger blev godkendt i det første år efter tiltrædelsen (1995), og de øvrige fire årlige trancher blev gradvist indført i perioden 1996-1999 som følger: 22 % i 1996, 22 % i 1997, 13 % i 1998 og 13 % i 1999.

I forbindelse med den forrige udvidelse (Spanien og Portugal) blev der planlagt 695 yderligere stillinger (ekskl. OPOCE), dvs. næsten 350 stillinger pr. land. Ca. 300 stillinger (43 %) gik til sprogtjenesterne og 395 (57 %) til de resterende aktiviteter. I gennemsnit svarer det til 350 nye stillinger til hver ny medlemsstat, heraf ca. 150 og 200 stillinger til henholdsvis sprogtjenesterne og andre opgaver. Ca. 45 % af alle nye stillinger blev godkendt i det første år efter tiltrædelsen, ca. 33 % i det andet år, og de resterende 22 % i det tredje år efter tiltrædelsen.

Den anslåede stigning på ca. 3 400 yderligere stillinger i Kommissionens stillingsfortegnelser svarer til gennemsnitlig 340 stillinger pr. ny medlemsstat.

7. Fællesskabets politikker og tilhørende aktiviteter, som berøres af udvidelsen

7.1. Udviklingen efter de vigtigste politikområder

En analyse efter politikområder viser, at behovene er koncentreret om operationelle politikker, der er i overensstemmelse med de politiske prioriteringer, og som vil komme borgerne i det udvidede EU direkte til gode.

Der er gjort en særlig indsats for at holde sprogtjenesternes anslåede behov på det minimum, der er nødvendigt for at overholde princippet om flersprogethed. Med den forventede stigning i antallet af officielle sprog fra 11 til mindst 20 er det ingen overraskelse, at den forventede stigning i menneskelige ressourcer til sprogtjenesterne er den største (ca. 41 % i forhold til den nuværende situation).

Bortset fra sprogtjenesterne vedrører de højeste relative procentvise stigninger i forhold til den nuværende situation strukturelle foranstaltninger (+36 %), efterfulgt af interne politikker (+20 %) og landbrug og fiskeri (+19 %). Støtte- og samordningstjenester forventes at stige med omkring 14 %, herunder kabinetter og støtte til de nye kommissærer. De nuværende førtiltrædelsesaktiviteter vil falde med omkring (70 %) (se diagram III og IV).

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

7.1.1. Interne politikker

Begreberne politik og lovgivning vil blive påvirket af udvidelsen. Et langt bredere udvalg af aktører skal høres om politiske initiativer, og i lovgivningsforslagene skal der tages hensyn til yderligere følsomme områder.

Fra tiltrædelsesdagen finder den gældende fællesskabsret (acquis) anvendelse i de nye medlemsstater, og hele lovgivningsprocessen skal udvikles og tilpasses de nye betingelser.

Virkningen vil være størst på de områder, hvor det drejer sig om at sikre, at den gældende fællesskabsret (acquis) overholdes (kort sagt retshåndhævelse). Systemerne og procedurerne vil automatisk blive udvidet til alle medlemsstater [9] på så forskelligartede og komplekse områder som miljø og konkurrence. Der kan også overvejes direkte inspektionsforanstaltninger som en specifik måde til at gennemføre retshåndhævelsen [10].

[9] Antallet af medlemsstater afgør i høj grad antallet af sager.

[10] F.eks. Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret, Euratoms Sikkerhedskontor, fiskeriinspektører.

Alle programmer og aktioner vil være tilgængelige for de nye medlemsstater. Den forventede stigning i bevillingerne er imidlertid forholdsvis begrænset. Endvidere er nogle programmer allerede tilgængelige for tiltrædelseslandene, omend det ikke altid er dem alle, der deltager, og deres deltagelsesgrad er lavere i forhold til de nuværende medlemsstater.

De anslåede behov for interne politikker ligger på 1 718 fuldtidsbeskæftigede. I betragtning af den lange række af politikker, der skal implementeres i de 25 medlemsstater, og størrelsen af de nuværende ressourcer, repræsenterer det en forholdsvis beskeden stigning (+20 %) i de menneskelige ressourcer.

7.1.2. Struktur- og samhørighedsforanstaltninger

Struktur- og samhørighedsforanstaltninger er de politikker, der vil få størst umiddelbar indvirkning på levestandarden for borgerne i de nye medlemsstater. De forventes at bidrage til en hurtig konvergens i deres økonomier over mod EU's gennemsnit. Midler, der stilles til rådighed under struktur- og samhørighedspolitikken, skal opfylde en række klare fællesskabskriterier, og udgør også et stærkt instrument til implementering af en hel række politiske prioriteringer i EU.

Ifølge den nuværende lovgivning vil de fleste af tiltrædelseslandenes regioner være berettiget til den støtte, der ydes mindre udviklede områder (mål 1). Bevillingerne forventes at stige mere end på noget andet område både relativt og absolut.

Styringssystemet for programmerne er decentralt. Dette indebærer, at forholdsvis få yderligere ansatte vil være i stand til at administrere store stigninger i bevillingerne, og de anslåede yderligere behov ligger på 325 FTÆ (+36 %).

Det antages, at efter tiltrædelsen vil de resterende ansøgerlande, med hvilke der stadig forhandles, fortsat kunne drage fordel af ISPA-midlerne. Hvad angår de nuværende medlemsstater er overslaget baseret på en situation med status quo (nuværende niveau for finansielle interventioner) også efter tiltrædelsen. Endelig forventes samhørighedspolitikkens relative vægt i forhold til strukturpolitikken at stige.

7.1.3. Landbrug og fiskeri

Den fælles landbrugspolitik vil komme til at spille en vigtig rolle i det udvidede EU. Med tiltrædelsen forventes den del af EU's befolkning, der er beskæftiget i landbruget, at vokse med omkring 55 %. De nuværende aktiviteter vedrørende førtiltrædelsesinstrumentet inden for landbrug og udvikling af landdistrikter (SAPARD) vil blive lagt ind under den centrale landbrugspolitik.

Ligesom i forbindelse med struktur- og samhørighedsforanstaltningerne vil forholdsvis få yderligere ansatte være i stand til at administrere de store stigninger i bevillingerne takket være det decentrale system til styring af programmerne [11], og de anslåede yderligere behov ligger på 189 FTÆ (+19 %).

[11] Selv om stigningen i antallet af systemer, der skal overvåges (dvs. antallet af medlemsstater), har en klar indvirkning på visse specifikke opgaver, såsom clearing af konti.

7.1.4. Forskning

De fleste forskningsprogrammer er allerede tilgængelige for tiltrædelseslandene. Desuden forudses der i det 6. rammeprogram en endnu større deltagelse af ansøgerlande inden udvidelsen og en større koncentration af projekter. Udviklingen i aktiviteter og anslåede behov for menneskelige ressourcer i forbindelse med udvidelsen resulterer i en beskeden stigning på 150 FTÆ eller (+4 %). De anslåede behov er koncentreret om direkte forskningsforanstaltninger, som skal ledsage fællesskabspolitikkerne [12].

[12] F.eks. med assistance til Euratoms Sikkerhedskontor med henblik på udvikling af overvågnings- og regnskabssystemer for fissilt materiale i nukleare depoter.

7.1.5. Eksterne politikker

Virkningen vil være mere begrænset i forbindelse med eksterne relationer. De vigtigste ændringer drejer sig om handelspolitik og forsvarsforanstaltninger. De anslåede behov ligger på omkring 76 FTÆ eller (+1 %).

7.1.6. Førtiltrædelsesaktiviteter (herunder delegationer i tiltrædelseslande, ISPA og SAPARD)

Førtiltrædelsesaktiviteterne i forbindelse med de 10 nye medlemsstater vil gradvis falde, indtil udfasningen af Phare er afsluttet. Personalet på delegationerne i de 10 ansøgerlande og det meste af personalet i hovedkvarteret vil derfor blive omplaceret eller ophøre med deres aktiviteter, dvs. et fald på 759 FTÆ i forhold til det oprindelige niveau (-70 %). Førtiltrædelsesinstrumenterne vil stadig gælde for de resterende ansøgerlande under forhandlingsprocessen.

7.1.7. Sprogtjenesterne

Den forholdsvis store stigning (1 582 FTÆ eller +41 %) i sprogtjenesterne må ikke misfortolkes. Den naturlige udvikling vil være en lineær vækst i overensstemmelse med antallet af officielle sprog (+82 %). Det er kun takket være den bevidste beslutning om at anvende den bedste praksis og de fremskyndede reformer med tilhørende besparelser, at det er lykkedes at fastholde behovene på et langt mere beskedent niveau.

7.1.8. Støtte- og samordningstjenester

Der bør afsættes så mange ressourcer som muligt til levering af eksterne tjenester. Også støtte- og samordningstjenester kan imidlertid spille en vigtig rolle som en del af en fuldt udviklet strategi til at gøre udvidelsen til en succes [13]. For at kunne fungere gnidningsløst er det vigtigt, at der er tilstrækkeligt personale, og de anslåede behov ligger på 619 FTÆ (+14 %).

[13] Aktiviteterne omfatter en fremskyndelse af rekrutteringsprocessen, en revideret byggepolitik, styrkede svigsbekæmpelses- og revisionsmuligheder samt politisk samordning i en Union med 25 medlemsstater.

Det skal også fremhæves, at overslagene omfatter direkte støtte til de nye kommissærers kabinetter.

7.2. Udviklingen efter de vigtigste jobprofiler

I Kommissionens fremtidsudsigter lægges der vægt på de lovgivningsmæssige aspekter af institutionens arbejde, efterfulgt af de politiske aspekter med administrativ støtte, der følger den globale stigning i ressourcerne. Den sproglige jobprofil (oversættelse og tolkning) vil stige mere end noget andet område for at efterleve reglerne om flersprogethed. Endelig vil omfanget af det personale, der er afsat til programforvaltningen, stort set forblive uændret.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

7.2.1. Lovgivning, overvågning og håndhævelse

Lovgivning, overvågning og håndhævelse repræsenterer den jobprofil, der vil gennemgå den største udvikling efter den sproglige. Dette kommer ikke som en fuldstændig overraskelse, idet en af de vigtigste variabler, der skal overvejes ved en vurdering af arbejdsbyrden i de fleste faser af lovgivningen, er antallet af medlemsstater. Dette gælder især for retshåndhævelsesfasen. Ifølge principperne for god ledelse vil antallet af aktører og følsomme områder, der skal tages i betragtning, også påvirke formulerings-/overvågningsfasen. De anslåede behov ligger på 1 098 yderligere FTÆ (+25 %).

7.2.2. Programforvaltning

Det anslås, at de menneskelige ressourcer til programforvaltning stort set vil forblive uændrede i forbindelse med udvidelsen (64 FTÆ eller +1 %). Dette er et forholdsvis overraskende resultat, der kræver en nærmere redegørelse.

De anslåede behov i forbindelse med programforvaltning ligger rent faktisk på ca. 650 yderligere FTÆ. Disse yderligere behov i forbindelse med ekspanderende aktiviteter opfyldes i stort omfang gennem omrokeringen af de ressourcer, der i øjeblikket er beskæftiget med førtiltrædelsesinstrumenter (jf. diagram VII). De anslåede behov ser måske beskedne ud, men det skal erindres, at stigningen i bevillingerne til interne politikker også er beskeden, og at mange programmer allerede er tilgængelige for tiltrædelseslandene (bl.a. inden for forskning). Forstærkningerne er således i høj grad koncentreret inden for landbrug/fiskeri og strukturforanstaltninger, hvor programforvaltningen stort set foregår decentralt i medlemsstaterne.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

7.2.3. Politisk planlægning

Den politiske planlægning vil også gennemgå en vigtig udvikling, som afspejler behovet for at medtage nye realiteter. Ved udformningen af politikken kan der drages fordel af det væld af positive historiske og kulturelle erfaringer, som de nye medlemsstater bringer med sig. De anslåede behov ligger på 641 FTÆ (+8 %). Også i dette tilfælde er den faktiske bruttoforstærkning til de ekspanderende aktiviteter mere omfattende (omkring 800 FTÆ), men den vil hurtigt blive opvejet af reduktioner i førtiltrædelsesaktiviteter.

7.2.4. Administrativ og budgetmæssig støtte

Det er nødvendigt med et tilstrækkeligt antal ansatte inden for de administrative og budgetmæssige jobprofiler, både de operationelle tjenester og støttetjenesterne, for at opretholde et sammenhængende og velfungerende hele. De anslåede behov ligger på 672 FTÆ (+11 %).

7.2.5. Sprog

Som allerede nævnt ovenfor (se afsnit 7.1.7) er det gennem en særlig indsats blevet muligt at holde stigningen i sproglige jobprofiler (oversættelse/tolkning/publikation) inden for overskuelige grænser. De anslåede behov ligger på 1 425 FTÆ (+44 %).

8. Konklusioner

Udvidelsen udgør en stor udfordring for alle EU-institutionerne. Kommissionen har foretaget en omhyggelig vurdering af sine aktiviteter og de menneskelige ressourcer, den vil få brug for i et udvidet EU. Ved vurderingen har man både taget hensyn til de udfordringer, der ligger forude, og været omhyggelig med som helhed at anvende de bedste fremgangsmåder og tage hensyn til eventuelle stordriftsfordele og omplaceringer. Efter en nøje gennemgang løber de samlede behov op på netto 3 900 yderligere fuldtidsækvivalente personer. En sådan global stigning er dermed begrænset til 13 % af alle eksisterende disponible menneskelige ressourcer og 16 % udtrykt i stillinger i stillingsfortegnelsen. Disse overslag er baseret på mindst 9 nye officielle sprog. Et eventuelt yderligere officielt sprog vil kræve yderligere 200 personer.

Dette er et bemærkelsesværdigt resultat, som tåler sammenligning med alle relevante indikatorer for vækst i EU, tidligere udvidelser og foreliggende overslag i andre institutioner. Det er også det strengt nødvendige minimum, for at Kommissionen kan udføre sine opgaver ordentligt. Resultatet indebærer en nettostigning på omkring 3 400 stillinger i Kommissionens stillingsfortegnelser (del A i budgettet), hvoraf 2 300 nye stillinger gradvis vil blive indført inden 2006. Tidsprofilen for den gradvise indførelse er forenelig med udviklingen i loftet for udgiftsområde 5 i de finansielle overslag, som anført i den fælles finansieringsramme 2004-2006 og med Kommissionens absorptionskapacitet.