KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 28.09.1995 
KUM(95) 443 endelig udg. 
DEN EUROPÆISKE UNIONS 
INDSATS INDEN FOR 
FORSKNING OG TEKNOLOGISK UDVIKLING 
ÅRSRAPPORT 1995 
(forelagt af Kommissionen) 

RESUME 
Denne årsrapport fra Kommissionen om forskningsindsatsen markerer en ny æra Den forelægges 
på et tidspunkt, hvor det nye rammeprogram for forskningen, som løber til dette århundredes 
slutning, er lanceret i en udvidet Europæisk Union, og en ny Kommission er tiltrådt. 
Kravet om en årsrapport blev indført ved traktatens artikel 130 P. Europa-Parlamentet må bære en 
stor del af æren for dette initiativ. Kommissionen har imidlertid selv i stigende grad aktivt søgt at 
opnå større åbenhed omkring dens virksomhed og bedre informationsformidling. Denne rapport er 
i høj grad udarbejdet i denne ånd. Det er Kommissionens håb, at den vil bidrage yderligere til den 
atmosfære af konstruktivt samarbejde mellem Fællesskabets institutioner, som førte til den rettidige 
vedtagelse af det fjerde rammeprogram den 26. april 1994 og de tilsvarende særprogrammer inden 
udgangen af 1994. 
Med denne årsrapport åbnes der et vindue til hele det brede spektrum af Fællesskabets 
forskningsaktiviteter, der nu er samlet under rammeprogrammet. Rapporten giver også et 
øjebliksbillede af situationen ved udgangen af 1994 samt et overblik over arbejdsprogrammet og 
milepælene i 1995. 1995-rapporten dækker de resultater, der er opnået i 1994 fra 
forskningsaktiviteter, som hovedsageligt blev gennemført under det tredje rammeprogram (1990-
1994). Beskrivelsen af arbejdsprogrammet for 1995 behandler starten på det fjerde rammeprogram 
(1994-1998). 
* * * 
For Fællesskabets forskningspolitik var 1994 et særdeles aktivt år fyldt med udfordringer. Det 
krævede ikke færre end 25 retsakter at få iværksat det fjerde rammeprogram: 
Selve rammeprogrammet (med tekster bådefor Det Europæiske Fællesskab og for Euratom) og de 
atten særprogrammer, to programmer for arbejdet i Fællesskabets Fælles Forskningscenter (FFC) 
og dets konkurrencebaserede teknisk-videnskabelige støtte til Fællesskabets politikker, to 
afgørelser, der henholdsvis dækker reglerne for deltagelse i Fællesskabets forskningsprogrammer 
og reglerne for formidlingen af resultaterne. 
Under et uformelt møde i Rådet for forskningsministre i juli fandt den første drøftelse sted om 
samordningen af medlemsstaternes forsknings- og teknologipolitik. Senere, i oktober 1994, 
forelagde Kommissionen sin meddelelse om samordning gennem samarbejde. 
I 1994 oprettede Kommissionen endvidere Den Europæiske Forsamling for Videnskab og 
Teknologi, som samler fremtrædende repræsentanter for industriforskning og forskerkredse med 
henblik på at forbedre Kommissionens forbindelser til forskermiljøet. 
Medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde deltog fuldt ud i Fællesskabets 
ikke-nukleare forskningsprogrammer. Den Europæiske Union har også været aktiv inden for 
internationalt teknisk-videnskabeligt samarbejde og indgåelse af bilaterale aftaler: undertegnelse 
med Australien, afslutning af forhandlinger med Canada og indledning af forhandlinger med 
Schweiz og Israel. 
Endvidere fortsatte Kommissionen indsatsen for at fremme diskussion om videnskab og teknologi i 
deres generelle kulturelle sammenhæng i Europa inden for Det Europæiske Forum for Videnskab 
og Teknologi. Den organiserede også den europæiske uge for videnskabskultur i november 1994. 
u 
Forskningsaktiviteterne i 1994 - og omfanget af Fællesskabets forskningsindsats generelt - kan 
sammenfattes i nogle Ja tal vedrørende aktiviteterne under det tredje rammeprogram, omfattende 
medlemsstaterne og landene i Det Europæiske Samarbejdsområde og i EFTA, og medregnet de 
vigtigste ledsageforanstaltninger: aer blev indledt 6101 nye projekter med 18 261 deltagere i 1994, 
der var i alt 10 976 projekter i gang ved udgangen af 1994, i 1994 beløb fællesskabsstøtten sig til 
1 936 mio. ECU i samlede udbetalinger (eksklusive FFC). De repræsenterede ikke færre end 16 
407 tværnationale samarbejdsrelationer, i aktioner med flere partnere og med omkostningsdeling 
mellem forskerhold spredt over hele Fællesskabet eller Det Europæiske Økonomiske 
Samarbejdsområde. 
I 1995 vil Kommissionen sørge for en effektiv gennemførelse af særprogrammerne under det 
fjerde rammeprogram under øget hensyntagen til borgernes og markedets behov. Dette har blandt 
andet involveret en meget aktiv og brugerfokuseret oplysningskampagne og informationsdage om 
programmernes første formelle indkaldelser af forskningsforslag den 15. december 1994. 
De midler, der er afsat til rammeprogrammet, bør tilpasses efter tiltrædelsen af de tre nye 
medlemsstater, Østrig, Finland og Sverige. Endvidere skal der indledes drøftelser om supplerende 
finansiering af rammeprogrammet inden juni 1996, og Kommissionen regner med at fremsætte 
forslag herom senere på året. 
Kommissionen ønsker endvidere at bane vej for nye initiativer og nye fremgangsmåder. Den 
Europæiske Union står over for problemer som arbejdsløshed, omspændende samfundsændringer 
og en hastig teknisk udvikling. Fællesskabsforskningens bidrag til udviklingen af nye 
valgmuligheder og reaktioner på disse udfordringer bør derfor gøres mere synlige for EU*s 
borgere. Der bør hurtigt tages yderligere konkrete skridt til at forstærke sammenhængen og øge 
effektiviteten i Fællesskabets forskningsindsats, baseret på enighed blandt alle berørte om den vej, 
der skal følges. 
De ansvarlige kommissionsmedlemmer er derfor blevet enige om at oprette en række "task 
forcer", som skal medvirke til at samle Fællesskabets, medlemsstaternes og andre tiltag i fælles 
projekter af betydning for industrien, for dermed at øge deres virkning. De instrumenter, der 
allerede er fastlagt i traktaten, men hidtil ikke er blevet tilstrækkeligt udnyttede, kunne vise sig at 
være nyttige værktøjer: artikel 130 K, L og N - som giver mulighed for supplerende programmer, 
Fællesskabets deltagelse i programmer, som iværksættes af flere medlemsstater, eller 
fællesforetagender. Kommissionen vil fremsætte nye ideer, som kan bidrage til at fokusere 
debatten. De vitale forbindelser mellem forskning og industri er et emne, som fortjener særlig 
opmærksomhed. 
Andre større emner, som Kommissionen har til hensigt at behandle i år, omfatter hele 
innovationsprocessen - hvor rammeprogrammets specielle støtte til små og mellemstore 
virksomheder er særlig vigtig - en overordnet strategi for internationalt forskningssamarbejde, 
forskning i informationssamfundet og yderligere forenkling af forvaltningsprocedurerne sammen 
med yderligere fremskridt med hensyn til forbedring af programevalueringerne. 
* * * 
Det er Kommissionens håb, at læserne synes, at denne årsrapport er hensigtsmæssig og oplysende, 
bådefor dem, der allerede er involveret i Fællesskabets forskning og for dem, der stifter 
bekendtskab med den gennem denne rapport. Det er tanken, at den skal ses som et nyttigt 
referencedokument, en fælles videnbase for forskere, virksomheder, forskningsorganisationer, 
forskningspolitiske planlæggere, politikere og absolut alle, for hvem konkurrenceevnen og 
borgernes velfærd i Den Europæiske Union er en hjertesag 
It 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
DEN EUROPÆISKE UNIONS 
INDSATS INDEN FOR 
FORSKNING OG TEKNOLOGISK UDVIKLING 
ÅRSRAPPORT 1995 
Side 
RESUME 
INDLEDNING Id 
DEL 1 3-22 
DEN EUROPÆISKE UNIONS INDSATS INDEN FOR 
FORSKNING, TEKNOLOGISK UDVIKLING OG DEMONSTRATION (FTU) 
Resumé af arbejdet i 1994 og af arbejdsprogrammerne for 1995 
FORSKNINGSPOLITISK UDVIKLING: Fjerde rammeprogram og samordning 3 
Aktiviteter i 1994 - Lancering af det fjerde rammeprogram og fornyede forpligtelser til 
samordning, koncentration og stimulering 3 
Udsigter for 1995 - Forskningen i Europa skal stemme bedre overens med industriens og 
samfundets behov 7 
FTU-PROGRAMMER: Resultater og perspektiver 9 
INTERNATIONALT SAMARBEJDE 13 
FORMIDLING OG NYTTIGGØRELSE AF FORSKNINGSRESULTATER 15 
FORSKERNES UDDANNELSE OG MOBILITET 18 
DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER 19 
FORVALTNING 20 
DEL 2 
AKTIVITETER I 1994 23-61 
INFORMATIONS- OG KOMMUNIKATIONSTEKNOLOGI 
INDUSTRITEKNOLOGI 
MILJØ 
BIOVIDENSKABER OG BIOTEKNOLOGI 
ENERGI 
TRANSPORT 
INTERNATIONALT SAMARBEJDE 
FORMIDLING OG NYTTIGGØRELSE AF RESULTATER 
MENNESKELIGE RESSOURCER OG MOBILITET 
DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER 23 
31 
35 
38 
43 
49 
50 
57 
60 
61 
DEL 3 
ARBEJDSPROGRAMMER FOR 1995 63-81 
FØRSTE AKTION: FTU-programmer 
ANDEN AKTION: Internationalt samarbejde 
TREDJE AKTION:Formidling og nyttiggørelse af FTU-resultater 
FJERDE AKTION: Forskeres uddannelse og mobilitet 
FFC og KONKURRENCEBASERET STØTTEAKTIVITETER 63 
76 
77 
78 
80 
DEL 4 82-109 
BILAG 
BILAG I: Tabel 1 til 10 om aktiviteter i 1994 
(Antal projekter og deres art, deltagere, transnationale relationer, 
finansieringsniveau osv.) 
BILAG II: Tabel 11 om arbejdsprogrammerne for 1995 
(Tidsplan for indkaldelser af forslag og udvælgelsesprocedure) 
BILAG III: Finansiering (RP3, RP4, udviklingen i de årlige 
rammeprogram-forpligtelser) 
BILAG IV: Milepæle i vedtagelsesprocessen 
vedrørende rammeprogrammet (RP3, RP4, EFT-numre) 
BILAG V: Liste over programevalueringer og konsekvensanalyser 
BILAG VI: Forkortelsesliste 83 
95 
101 
104 
106 
107 
-Icl-
INDLEDNING 
Denne rapport er den første i sin art. EF-traktatens artikel 130 P, der blev indført ved traktaten 
om Den Europæiske Union, lyder således0: 
'7 begyndelsen af hvert år forelægger Konnissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet 
Denne rapport omhandler navnlig de aktiviteter, aer har fundet sted det foregående år indenfor 
forskning og teknologisk udvikling og residtatfontidling, samt arbejdsprogrammet for det 
igangværende år. " 
Kommissionen ser denne rapport som en vigtig lejlighed til at give et samlet overblik over Den 
Europæiske Unions forskningsindsats på en åben og forståelig måde, for dermed at bidrage til en 
bredere forståelse af indsatsens betydning og bidrag til Den Europæiske Unions velstand og sociale 
velfærd. 
Det fjerde rammeprogram indførte nye forpligtelser til permanent overvågning og evaluering af 
Fællesskabets FTU-programmer. På mødet i Rådet (forskning) i december 1994 skitserede 
Kommissionen en ny strategi for evalueringen af Fællesskabets forskningsprogrammer i lyset af 
disse nye forpligtelser. I fremtiden vil denne årsrapport kunne indgå som en bestanddel af den 
samlede bedømmelsesproces2). 
Det er klart, at der i denne 1995-rapport hverken kan tages fuldt hensyn til den nye 
evalueringsstrategi, som endnu ikke står helt færdig, eller til alle forpligtelserne under det fjerde 
rammeprogram og dets særprogrammer, som først lige nu er ved at blive iværksat. 
I praksis omhandler rapporten om 1994 først og fremmest indsatsen under det tredje 
rammeprogram (og de ledsageforanstaltninger (forberedelses-, ledsage- og opfølgningsaktioner -
AP AS), som fortsættes under det fjerde rammeprogram). Rapporten om arbejdsprogrammet for 
1995 vedrører hovedsagelig det fjerde rammeprogram. 
Det fastsættes i traktaten, at rapporten skal forelægges "i begyndelsen af hvert år". I betragtning 
af, at rapporten i stor udstrækning må baseres på pålidelige statistiske og budgetmæssige 
oplysninger, bliver tilstedeværelsen af disse data en afgørende faktor for tidspunktet for 
offentliggørelsen. 
Rapporten består af fire dele. Den første og væsentligste del, "Den Europæiske Unions indsats 
inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration: Resumé af arbejdet i 1994 og af 
arbejdsprogrammet for 1995" indeholder en sammenfatning af resultaterne i 1994 og planerne for 
1) Denne tekst citeres i artikel 4, stk. 1, andet afsnit, i de to afgørelser (EF og Euratom) om iværksættelsen af det fjerde 
rammeprogram. Forpligtelsen accepteres således for samtlige aktiviteter under rammeprogrammet. Endvidere er der i 
afgørelserne (både EF og Euratom) om reglerne for deltagelse i Fællesskabets forskningsprogrammer og om reglerne 
for formidling af forskningsresultaterne i henholdsvis artikel 10, stk. 1, og artikel 4, stk. 1, henvist til årsrapporten på 
følgende måde 
'Den årlige rapport, som Konnissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet i overensstemmelse med artikel 4, stk 1, i 
afgørelse nr. I hemisning til den pågældende rammeprogramsqfgørelsel, skal indeholde oplysninger om denne afgørelses 
gennemførelse. " 
Det skal endelig erindres, at det fjerde rammeprogram blev vedtaget i overensstemmelse med de bestemmelser, der blev 
indført ved traktaten om Den Europæiske Union, medens det tredje rammeprogram, som den tilbageskuende del af denne 
rapport hovedsagelig henviser til, blev vedtaget i overensstemmelse med den europæiske fælles akt. 
2) Det skal bemærkes, at Udvalget for Videnskabelig og Teknisk forskning (CREST), som rådgiver Kommissionen og Rådet, 
allerede i forbindelse med sin evalueringsrapport om det andet rammeprogram anbefalede, at det statistiske resumé i bilag l, 
på grundlag af en årlig analyse, bør danne grundlag for den årlige rapport fra Kommissionen, der er nævnt i artikel BO P i 
Maastricht-traktaten. Den statistiske del af denne rapport svarer nøje til statistikken i CREST-rapporten. 
-2 
1995. Den anden del, "Aktiviteter i 1994" indeholder en nærmere beskrivelse af nogle af de 
vigtigste forskningsresultater fra de enkelte særprogrammer. Den tredje del, "Arbejdsprogrammer 
for 1995" sammenfatter de aktiviteter, der er planlagt for 1995 for de enkelte særprogrammer. 
Endelig indeholder den sidste del, som består af "bilag", en række diagrammer, tabeller og lister 
over data, såsom vigtige statistiske oplysninger om projekter, finansiering, deltagere, 
forskningsrelationer os v., vigtige datoer og dokumenter i forbindelse med vedtagelsen af tredje og 
fjerde rammeprogram, en publikationsliste, samt en samlet tidsplan for indkaldelser af forslag og 
udvælgelse af forskningsprojekter. 
DELI 
DEN EUROPÆISKE UNIONS INDSATS INDEN FOR 
FORSKNING, TEKNOLOGISK UDVIKLING OG 
DEMONSTRATION (FTU) 
Resumé af arbejdet i 1994 og af arbejdsprogrammerne for 1995 
FORSKNINGSPOLITISK UDVIKLING; Fjerde rammeprogram og samordning 
Aktiviteter i 1994: Lancering af det fjerde rammeprogram og fornyede forpligtelser til 
samordning, koncentration og stimulering 
/ løbet af 1994 blev Fællesskabets samlede FTU-politik for perioden 1994-1998 drøftet og 
færdigbehandlet i overensstemmelse med bestemmelserne i traktaten om Den Europæiske Union, 
som blev ratificeret i november 1993, og med hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og 
beskæftigelse, som analyserede og bekræftede den afgørende rolle, som Den Europæiske Unions 
forskning og udvikling spiller. Navnlig blev det fjerde rammeprogram (1994-1998) og, efter 
Konwrissionens forslag i marts 1994, de tilsvarende 20 særprogrammer vedtaget. Der blev opnået 
enighed om regler for deltagelse i Fællesskabets programmer og for formidling af 
forskningsrestdtaterne, hvorom Kommissionen havde forelagt sine forslag i februar. Endelig blev 
særprogrammerne iværksat ved Kommissionens vedtagelse af arbejdsprogrammerne og 
offentliggørelsen af indkaldelser af forslag. Efter debatten i Europa-Parlamentet og mellem 
forskningsministrene forelagde Kommissionen meddelelsen om samordning gennem samarbejde. 
I sin analyse i hvidbogen af bidraget fra forskning og teknologisk udvikling til vækst, 
konkurrenceevne og beskæftigelse konkluderede Kommissionen, at der navnlig er behov for: flere 
midler til finansiering af FTU, større samordning af medlemsstaternes og Fællesskabets FTU-
politik og bedre evne til at omsætte de videnskabelige gennembrud og teknologiske resultater til 
industriel og kommerciel succes. Af særlige anbefalinger kan nævnes: 
* Bedre samordning af medlemsstaternes og Fællesskabets forskningspolitik 
* Oprettelse af strukturer til overførsel af teknologi 
* Koncentration af indsatsen på områder, der regnes for at svare til nye behov og 
markeder 
* Fastlæggelse af nye meget store projekter i samarbejde med nationale organer og 
virksomheder 
-4-
Det fjerde rammeprogram (1994-1998) 
Rammeprogrammet er det absolut vigtigste instrument til gennemførelsen af Den Europæiske 
Unions politik inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration. Endvidere er al 
Fællesskabets forskning i overensstemmelse med traktaten om Den Europæiske Union nu samlet 
under det fjerde rammeprogram (1994-1998). Forbindelserne med Fællesskabets politik på 
andre områder er også blevet styrket og programmets overordnede struktur er blevet klarere, 
idet den direkte afspejler de forskellige former for aktioner, der er nævnt i traktaten (artikel 130 
G). Dette har bidraget til at understrege betydningen af en række aktiviteter af mere horisontal 
karakter, nemlig internationalt videnskabeligt samarbejde, formidling og nyttiggørelse af 
forskningsresultater og forskeres uddannelse og mobilitet. 
Det fjerde rammeprogram blev vedtaget den 26. april 1994 og der blev opnået enighed om de 
tilsvarende 20 særprogrammer i løbet af 1994 (jf. del 4, bilag IV, med hensyn til milepæle i 
beslutningsprocessen og henvisninger til afgørelser og beslutninger i De Europæiske Fællesskabers 
Tidende). Dette betyder, at de blev foreslået, forhandlet og vedtaget inden for ca. 2 år - eller 
hurtigere end det viste sig muligt for det tredje rammeprogram. I betragtning af de vanskeligheder, 
der lå i kombinationen af den fælles vedtagelsesprocedure (traktatens artikel 189 B) mellem 
Europa-Parlamentet og Rådet og af enstemmighedsreglen, er dette virkelig en kraftpræstation. Det 
kunne ikke være gjort uden institutionernes målbevidste indsats for at nå et godt resultat inden 
udgangen af 1994, som var afslutningstidspunktet for det tredje rammeprogram, og dermed sikre 
kontinuitet i Fællesskabets forskning. 
De vigtigste karakteristika ved det fjerde rammeprogram sammenlignet med det tredje 
rammeprogram kan sammenfattes således: 
* Finansieringen på 12 300 mio. ECU0 er tilstrækkelig til at sikre kontinuiteten i 
Fællesskabets forskning. Der kan suppleres med yderligere finansiering senest den 30. 
juni 1996. 
* Bedre samordning af forskningsindsatsen. 
* Der gives højere prioritet til områder af interesse for industrien samt til områder, som 
vedrører miljøet og biovidenskaber og bioteknologi. 
* Der forekommer en række nye prioriterede områder i rammeprogrammet, herunder 
navnlig transport og målrettet socioøkonomisk forskning, som er genstand for to 
særskilte særprogrammer. 
* Der lægges større vægt på formidling og udnyttelse af forskningsresultater. 
* Der indføres nye gennemførelsesmidler for at opnå større effektivitet og øget virkning. 
For eksempel grupperes forskningspartnere fra forskellige discipliner i tematiske net og 
fokusområder omkring et fælles mål med særlig vægt på brugerdeltagelse. Endvidere er 
demonstrationsprojekter - som fastsat i traktaten - udtrykkeligt omfattet af 
rammeprogrammet. 
Eksklusive finansieringen af EØS-landenes deltagelse i rammeprogrammet, som i 1994 beløb sig til 166 mio. ECU. I april 
1995 fremsatte Kommissionen et forslag om at forhøje beløbet til det fjerde rammeprogram med 7% i anledning af Finlands, 
Sveriges og Østrigs tiltrædelse til Den Europæiske Union. 
* Små og mellemstore virksomheder tilskyndes i de fleste programmer til at deltage ved 
hjælp af forenklede procedurer og særlige foranstaltninger, inklusive 
forundersøgelsespræmier og finansiering af kooperativ forskning (inspireret af 
pilotinitiativet CRAFT under det tredje rammeprograms program for industri- og 
materialeteknologi). 
* Forslagsstillernes administrative byrder er blevet reduceret og der er opnået større 
gennemsigtighed ved hjælp af faste datoer for indkaldelser af forslag, enklere og 
harmoniserede informationspakker og ansøgnings- og kontraktforhandlingsskemaer, 
synkroniserede eller fælles udvælgelsesprocedurer på tværs af forskellige programmer osv. 
* Den særlige karakter, som Fællesskabets eget forskningscenter, Det Fælles 
Forskningscenter (FFC), har, bekræftes. Den fremtidige finansiering af centrets 
aktiviteter vil imidlertid i stigende grad blive konkurrencebaseret. 
* Det er den første lejlighed til en gradvis inddragelse i rammeprogrammet af den 
forskningsindsats af betydning for kul- og stålindustrierne, som hidtil er blevet gennemført 
under EKSF-traktaten. 
Den 21. november 1994 vedtog Rådet fælles regler for deltagelse i Fællesskabets FTU og for 
formidling af forskningsresultaterne. Reglerne for deltagelsen var tidligere indeholdt i hvert 
enkelt særprogram, medens reglerne for formidling for så vidt angår det tredje rammeprogram var 
fastsat i Rådets beslutning 92/272/EØF og i gennemførelsesbestemmelserne i Kommissionens 
forordning 94/1990/EF. 
Bedre samordning af medlemsstaternes og Den Europæiske Unions FTU-politik 
Der blev taget konkrete initiativer med henblik på at forbedre samordningen af 
medlemsstaternes og Den Europæiske Unions FTU-politik2). Efter en beslutning fra Europa-
Parlamentet i maj 1994 holdt Den Europæiske Unions forsknings- og undervisningsministre et 
uformelt møde i Schwerin i juli 1994 efter indbydelse fra det tyske formandskab. Dernæst vedtog 
Kommissionen i oktober 1994 meddelelsen om samordning gennem samarbejde (KOM(94) 438). 
Denne meddelelse behandler en stor udfordring for europæisk FTU, nemlig at modvirke følgerne 
af opsplitningen i de europæiske FTU-politikker. For øjeblikket kanaliseres der kun et beløb 
svarende til omkring 13% af de offentlige FTU-midler til europæiske FTU-samarbejdsrammer. 
Meddelelsen indeholder argumenter og generelle aktionslinjer for øget samordning af den 
resterende del på grundlag af fælles hensigter og interesser og under hensyntagen til 
nærhedsprincippet. Meddelelsen fokuserer på tre niveauer: fastlæggelse af FTU-politikken, 
gennemførelse af forskningsforanstaltningerne og det internationale samarbejde. Mere specifikt 
peger den på gennemførelsen af "supplerende programmer" (artikel 130 K) og "deltagelse i 
medlemsstaternes initiativer" (artikel 130 L) som muligheder, der bør udnyttes. Dette kunne for 
eksempel medføre en passende reaktion på behovet for øget europæisk samordning i forbindelse 
med industriel FTU. En forudsætning for samordning er en systematisk udveksling af relevante 
og sammenlignehge oplysninger om medlemsstaternes FTU-politik. Disse bestræbelser bør 
bidrage til indkredsning af og fokusering på konkrete emner af almen interesse og områder, hvor 
større samarbejde og samordning kan være frugtbar. 
2) Traktatens artikel 130 H lyder således: 
"/. Fællesskabet og medlemsstaterne samordner deres indsats inden for forskning og teknologisk udvikling for at sikre den 
indbyrdes sammenhæng mellem de nationale politikker og Fællesskabets politik 
2. Kommissionen kan i nært samarbejde med medlemsstaterne tage ethvert initiativ, der kan bidrage til at fremme den i stk. 
I nævnte samordning. " 
-6-
Det behov, der føles for øget europæisk samordning af FTU, har været et vigtigt emne under de 
seneste drøftelser om den fremtidige rolle for Udvalget for Videnskabelig og Teknisk forskning 
(CREST). Det er blevet klart, at CRESTs kommissorium bør tages op til fornyet overvejelse i 
lyset af den centrale rolle, europæisk FTU tildeles - som et centralt fællesskabsinstrument. 
Drøftelserne førte til den konklusion, at CREST bør spille en vigtig rolle i udviklingen af FTU-
politikken på mellemlang og lang sigt, navnlig med hensyn til samordningen mellem 
medlemsstaternes aktiviteter og Fællesskabets aktiviteter og i udarbejdelsen af kommende 
rammeprogrammer. I denne sammenhæng betragtes styrkelsen af CREST's rolle i evalueringen af 
FTU-programmer også som gavnlig. 
Samordning forudsætter et behov for yderligere at udvikle en fælles "videnmasse" angående den 
teknisk-videnskabelige udvikling i den bredere sammenhæng omkring industriens konkurrenceevne 
og samfundsmæssige behov. 
Medtagelsen i rammeprogrammet af et særprogram for målrettet socioøkonomisk forskning 
(TSER) og oprettelsen af FFC s Institut i Sevilla for Teknologiske Fremtidsstudier er vigtige 
fremskridt i denne forbindelse. Programmet dækker vurdering af videnskabs- og teknologipolitiske 
løsninger, forskning i undervisning og uddannelse samt forskning i social integration og social 
udstødelse i Europa. Ifølge TSER-programmet skal der oprettes et Europæisk Net for 
Teknologivurdering (ETAN), som forbindelse mellem eksperter inden for forsknings- og 
teknologipolitiske undersøgelser og beslutningstagere på europæisk niveau. 
Offentliggørelsen af den første europæiske rapport om forsknings- og teknologiindikatorer i 
oktober 1994 var et andet større initiativ, som stiler mod at danne en Europa-omspændende pulje 
af kvantitative oplysninger om forskning og teknologi. Dette vigtige nye værktøj vil blive 
offentliggjort af Kommissionen hvert andet år, og er resultatet af en samlet indsats fra 
medlemsstaternes specialinstitutioner, fra nationale organer og fra internationale institutioner med 
ekspertise inden for området sammen med Kommissionens personale. Rapporten behandler seks 
vigtige spørgsmål: den stilling Europas forskning og teknologi indtager på verdensplan; industriens 
FTU og konkurrenceevne; forskelligartethed, konvergens og samhørighed i relation til europæisk 
FTU; FTU-samarbejde i Europa; Den Europæiske Union som verdenspartner og endelig den 
europæiske indstilling til forskning og teknologi. 
Ved gennemgangen af disse nye initiativer må de eksisterende foranstaltninger til fremme af 
samordning ikke glemmes. Samordnede foranstaltninger, som pr. definition indebærer støtte til 
samordningen af nationale aktiviteter gennem sådanne midler som workshops og konferencer, 
kortvarige videnskabelige opgaver, publikationer og rejseudgifter for EU-delegerede osv. er 
velkendte foranstaltninger i rammeprogrammet, navnlig i programmerne om måling og prøvning 
og om biomedicin og sundhed. I 1994 blev der indledt i alt 365 nye samordnede aktioner og 3205 
var i gang ved slutningen af 1994. 
Af hensyn til større sammenhæng i de FTU-aktiviteter, der gennemføres i Europa, er der også 
søgt større samordning mellem Fællesskabets FTU-aktiviteter og andre europæiske og 
internationale statslige og ikke-statslige videnskabelige organisationer og de mange net af 
forskere, som de har oprettet. 
COST (Europæisk Samarbejde om Videnskabelig og Teknisk Forskning) bidrager til 
koordinationen ved at samordne nationalt finansieret forskning i de 25 europæiske lande, der er 
medlemmer af COST. I 1994 blev der indledt 36 nye COST-aktioner, hvilket bringer det samlede 
antal op på 115. Endvidere er samordningen skredet pragmatisk frem fra sag til sag mellem 
Fællesskabet og det tværeuropæiske EUREKA-initiativ. Som fremtrædende eksempler på effektiv 
samordning kan nævnes de nære forbindelser, der er knyttet mellem Fællesskabets programmer for 
havforskning og -teknologi (MAST) og for vejtransport (DRIVE) og EUREKA-aktiviteterae 
henholdsvis Euromar og Prometheus. Endelig er forbindelserne blevet styrket mellem 
-7 -
Fællesskabet og europæiske forskningsorganisationer som CERN (Den Europæiske Organisation 
for Atomkerneforskning), EMBL (Det Europæiske Laboratorium for Molekylærbiologi) og ESA 
(Den Europæiske Rumorganisation). Nærmere betegnet har Fællesskabet indgået administrative 
ordninger med CERN den 10. oktober 1994 og med EMBL den 18. januar 1995. 
Rådgivning og undersøgelser ved forberedelsen af fremtidens FTU-politik 
Den Europæiske Forsamling for Videnskab og Teknologi (ESTA), der blev bebudet i 
hvidbogen, blev oprettet af Kommissionen den 16. marts 1994 og fungerer som et højt kvalificeret 
forskningsrådgivende organ for Kommissionen. Det er sammensat af et hundrede fremtrædende 
videnskabsmænd og industriforskere, som er udpeget af Kommissionen på grundlag af deres 
personlige kvalifikationer og hentet fra nationale og europæiske forskningsorganisationer og 
-centre, universiteter og industrivirksomheder og -organisationer. På Kommissionens anmodning 
afgiver forsamlingen udtalelse om gennemførelsen af Den Europæiske Unions FTU-politik, 
herunder navnlig rammeprogrammet og særprogrammerne, særlig for så vidt angår 
programmernes teknisk-videnskabelige indhold og visse aspekter ved deres forvaltning. 
Forsamlingen vil på eget initiativ udsende rapporter og lave udkast til udtalelser om forskellige 
aspekter ved EU's FTU-politik eller verdensomspændende tendenser inde for forskning og 
teknologi samt følgerne heraf. 
Det Rådgivende Udvalg for Industriel Forskning og Udvikling (IRDAC) vil fortsætte med sin 
særlige rådgivning og ekspertisebistand til Kommissionen. 
Det Europæiske Forum for Videnskab og Teknologi er blevet oprettet for at stimulere ideer og 
diskussioner om socioøkonomiske, etiske, juridiske, historiske og kulturelle aspekter ved videnskab 
og teknologi i Europa. Forumet samler akademiske forskere og industriforskere, politiske 
beslutningstagere, repræsentanter fra statsorganer og specialister inden for udvalgte områder på 
konferencer, som er blevet grundigt forberedt gennem undersøgelser og forberedelsesseminarer. I 
1994 blev der organiseret fem projekter, som fik en meget fin modtagelse. Der blev også afholdt 
en europæisk uge for videnskab og kultur. 
En række undersøgelser blev endvidere lanceret eller afsluttet med henblik på at forberede 
kommende rammeprogrammer. Som eksempler kan nævnes lanceringen af undersøgelser 
vedrørende fastlæggelsen af offentlige forskningsbudgetter i medlemsstaterne, vedrørende 
virksomhedernes diversificering af militær forskning, vedrørende vurderingen af nøgleteknologier 
i Europa, vedrørende europæisk og internationalt samarbejde i teknologiprognoser og vedrørende 
udformningen af europæiske samarbejdsprogrammer. "Eurobarometer-undersøgelser", som er 
blevet gennemført med regelmæssige mellemrum, har vist en forbedring i offentlighedens syn på 
videnskab og teknologi. 
Udsigter for 1995: Forskningen i Europa skal stemme bedre overens med industriens og 
samfundets behov 
Koncentrering af ressourcerne omkring de største udfordringer 
På linje med Kommissionens meddelelse om samordning gennem samarbejde skal alle de 
muligheder, der er til rådighed under traktaten, anvendes for fuldt ud at udnytte Fællesskabets 
FTU-potentiel og opnå konkrete resultater. De prioriterede aktioner, der er nævnt i 
Kommissionens meddelelse om en politik til forbedring af industriens konkurrenceevne i Den 
Europæiske Union, omfatter fremme af immaterielle investeringer, såsom forskning og uddannelse 
og behovet for øget hensyntagen til markedets behov. 
- 8 -
Der er nedsat en række task forcer med henblik på at iværksætte ftdles projekter at betydning for 
industrien. Disse task forcer dækker sådanne emner som: 
morgendagens bil 
multimedie-programmel til undervisningsformål 
ny generation af fly 
vacciner og virus-sygdomme 
fremtidens jernbaner 
intermodal transport. 
Denne fremgangsmåde vil blive fortsat med andre mulige emner af betydning for offentligheden og 
industrien, såsom miljøet eller søfarten. Task forcerne bør mobilisere al den ekspertise, der er til 
rådighed, og knytte nær kontakt med industri- og erhvervsvirksomheder, herunder små og 
mellemstore virksomheder, og i særdeleshed med brugergrupper, for at få deres synspunkter på de 
tekniske prioriteter, samt konsultere relevante interessegrupper og nationale organer. Task forcerne 
vil gennemføre en detaljeret økonomisk, videnskabelig og teknisk analyse af perspektiverne. De vil 
foreslå at samle projekterne gruppevis ved at identificere relevante områder i arbejdsprogrammerne 
og ved at screene projekter, herunder løbende projekter, som er vedtaget under særprogrammerne. 
Task forcerne vil endvidere fremsætte forslag om den eventuelle ajourføring og tilpasning af 
arbejdsprogrammerne og om nye initiativer, herunder den eventuelle anvendelse af traktatens 
artikel 130 K, L og N, vedrørende gennemførelsen af supplerende programmer, Fællesskabets 
deltagelse i medlemsstaternes initiativer og oprettelse af fællesforetagende. 
Der vil blive taget hensyn til de foreløbige resultater fra arbejdet i disse task forcer og deres 
arbejde vil blive yderligere drøftet i en række meddelelser annonceret i Kommissionens 
almindelige arbejdsprogram for 1995. De omfatter meddelelser eller grønbøger om forbindelser 
mellem forskning og industri, om forskningens rolle i informationssamfundet, om fremme af 
innovationspolitik, om EF-programmernes standardforberedende karakter, om nye 
samarbejdsmidler omhandlet i traktatens artikel 130 K og L og om samarbejdsinstrumenter i 
overensstemmelse med traktatens 130 N. 
Kommissionen vil endvidere forelægge forslag til supplerende finansiering af rammeprogrammet, 
som der er åbnet mulighed for i afgørelsen om rammeprogrammet, med henblik på eventuel 
lancering af de første supplerende programmer. 
Kommissionen har foreslået en tilpasning af finansieringsbestemmelserne for de to 
rammeprogrammer som følge af udvidelsen af EU. Der foreslås en forøgelse på 7% af 
finansieringen af rammeprogrammet eller supplerende finansiering på 861 mio. ECU for at 
opretholde det nuværende indsatsniveau på forskningsområdet i den udvidede Europæiske Union. 
Dette tal svarer til den forøgelse, der under den tresidede budgetdrøftelse (trilogen) i november 
blev vedtaget for budgettet til Fællesskabets interne politikker. Det svarer også omtrentligt til de 
tre nye medlemsstaters procentvise bidrag til det fjerde rammeprogram for EF, hvis de stadig 
havde været medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde i 1995 (7,01 %) og til 
det procentvise bidrag til de ikke-nukleare programmer under det tredje rammeprogram fra disse 
lande i 1994 (6,87%). 
Yderlige praktiske skridt for at forbedre samordningen 
Meddelelsen om samordning gennem samarbejde er blevet grundigt drøftet i forskellige fora både 
inden og uden for Fællesskabets institutionelle rammer. Disse drøftelser vil blive fortsat i 1995 
med henblik på vedtagelsen af en rådsresolution og fastlæggelsen af prioriterede områder for 
konkrete tiltag. 
Der vil blive taget yderligere skridt til at fastlægge den fremtidige rolle for CREST parallelt med 
diskussionen om samordning. Et spørgsmål, der skal undersøges, er vekselvirkningen mellem 
CREST og andre europæiske organer, der interesserer sig for FTU. 
Efter en indkaldelse af interessetilkendegivelser, der blev offentliggjort i marts 1995 i forbindelse 
med det nye program for målrettet socioøkonomisk forskning, er Det Europæiske Net for 
Teknologivurdering (ETAN)nu under etablering med henblik på at lette analyser og 
sammenligning af forskning og innovation i Europa. Et sådant net kan på lang sigt bidrage til at 
forene synspunkterne hos personer, som er ansvarlige for forskning, parlamentsmedlemmer, 
eksperter i sociale og økonomiske anliggende osv, om de fælles problemer, som vi står overfor, 
med hensyn til hvilke aktionslinjer der skal følges på nationalt og europæisk plan. Dets aktiviteter i 
forbindelse med udveksling af oplysninger og forskningserfaring bør bestemmes af efterspørgslen, 
dirigeret af brugerne, nemlig regeringer, parlamentsmedlemmer, Kommissionen, erhvervsdrivende 
og alle relevante aktører på den socioøkonomiske scene. I denne forbindelse vil ideer om 
samordningen mellem aktiviteterne i nationale centre og i Instituttet i Sevilla for Teknologiske 
Fremtidsstudier blive forelagt i et arbejdsdokument. 
FTU-PROGRAMMER: Resultater og perspektiver 
Aktiviteter i 1994 
Omfanget af Fællesskabets FTU-indsats kan let illustreres af en række vigtige tal vedrørende 
aktiviteterne under det tredje rammeprogram, omfattende medlemsstaterne og landene i Det 
Europæiske Samarbejdsområde og i EFTA, og medregnet de vigtigste ledsageforanstaltninger: der 
blev indledt 6101 nye projekter med IS 261 dellagere i 1994, der var i all 10 976 projekter i gang 
ved udgangen af 1994, i 1994 beløb fællesskabsstøtten sig til 1936 mio. ECU i samlede 
udbetalinger (eksklusive Det Fælles Forskningscenter). De repræsenterede ikke færre end 16 407 
tværnationale samarbejdsrelationer, i aktioner med flere partnere og med omkostningsdeling 
mellem forskerhold spredt over hele Fællesskabet eller Det Europæiske Økonomiske 
Samarbejdsområde. Nærmere enkeltheder findes i del 4, bilag I. Aktiviteterne under hvert enkelt 
særprogram og de opnåede resultater i 1994 er nærmere beskrevet i del 2 i denne rapport. I det 
følgende fremhæves en række repræsentative punkter. 
I henhold til traktaten (artikel 130 F) har Fællesskabets FTU-indsats et dobbelt formål, nemlig "at 
styrke aet videnskabelige og teknologiske grundlag for Fællesskabets industri og at fremme 
udviklingen af dens internationale konkurrenceevne samt atfrenwne alle de forskningsaktioner, der 
skønnes nødvendige i medfør af andre kapitler i denne traktat". Rammeprogrammets 
særprogrammer bidrager normalt til begge formål. De eksempler på resultater, der er beskrevet i 
det nedenstående, skal først og fremmest tjene til at illustrere dette forhold og er altså ikke tænkt 
som nogen udtømmende beskrivelse af de enkelte programmers målsætninger og 
anvendelsesområder. 
I det følgende beskrives en række specifikke eksempler på forskningsaktiviteter, som har 
forbindelse med den europæiske industris konkurrenceevne: 
Under programmet for informationsteknologi (ESPRIT) blev der lanceret 109 aktioner i 
forbindelse med Det Europæiske System- og Softwareinitiativ (ESSI), som tager sigte på at 
formidle den bedste software-praksis. Initiativet fremskaffede også startkapital til Det Europæiske 
Softwareinstitut (ESI), grundlagt af 15 større softwareaktører, som startede en Europa-
omspændende uddannelsesaktion for softwarebehandling. ESSI-aktionerne er i særdeleshed blevet 
højt vurderet af små og mellemstore virksomheder, hvor der er stærk interesse for den bedste 
praksis i forbindelse med nye softwareteknologier med henblik på at forbedre deres industrielle 
konkurrenceevne. 
- 10-
Som et andet eksempel fra dette program kan nævnes initiativerne vedrørende datamatintegreret 
produktion og udviklingsarbejde (CIME). Der er udviklet avancerede 
informationsteknologisystemer til co-design og parallel udvikling af integrerede systemer til 
industriel kommunikation og automation, endvidere er der ydet store bidrag til forskellige 
standardiseringstiltag, for eksempel inden for mekanisk konstruktion. Der blev gennemført en 
række test cases under forundersøgelsesfasen i Initiativet vedrørende Intelligente 
Produktionssystemer (IMS), hvor der ud over Europa også er deltagere fra Japan, USA og andre 
regioner. 
Inden for avancerede kommunikationsteknologier er der udviklet prototyper af integrerede 
kommunikationssystemer inden for projekter, som er gennemført i nært samarbejde med brugere 
inden for forskellige brancher, som transport, fabrikation, kultur, forlagsvirksomhed, byggeri, 
handel og banker. Disse projekter omfattede også teknisk-økonomiske undersøgelser og udvikling 
af standarder for netsammenkoblinger. 
Miniatureteknologien er i voldsom vækst. Under programmet for industri- og materialeteknologi 
er de seneste mikroelektroniske fremskridt mundet ud i prototyper på "mikromotorer": meget små 
motorer af en størrelsesorden på 1 millimeter eller endnu mindre. De kan anvendes til en lang 
række formål, for eksempel i lægeverdenen til mikrokirurgi, implanterede pumper med mere. 
Fremstillingen af dem indebærer imidlertid enorme tekniske problemer. Disse motorer er ekstremt 
sårbare over for alle fysiske kræfter (et støvkorn eller en fedtperle er nok til at standse dem), og 
de er også vanskelige at samle. Derfor har fire organisationer slået kræfterne sammen for at 
undersøge udformningen af mikromaskiner ved hjælp af tre-dimensionale matematiske modeller og 
behandle mekaniske og deformationsrelaterede egenskaber ved komponenterne i et forsøg på at 
løse friktionsproblemer ved hjælp af elektrostatiske kræfter. For at holde vægten på mikromotoren 
så lav som mulig arbejder parterne på limbaserede samlemetoder. 
Under programmet for bioteknologi er der oprettet 7 industriplatforme på initiativ af interesserede 
virksomheder, som er aktive inden for særlige teknologigrene. Industriplatforme giver kontrahenter 
og Kommissionens tjenestegrene ekspertrådgivning om industrirelevante emner og fremmer herved 
en dynamisk vekselvirkning til gavn for alle parter. Med hensyn til videnskabelige resultater er der 
gjort væsentlige fremskridt inden for industrielle mikroorganismer, og nye organismer, som kan 
leve under ekstreme vilkår, er blevet isoleret og karakteriseret. 
Her skal også nævnes en række konkrete resultater, som er til støtte for Fællesskabets politik på 
andre områder og for samfundets behov, og således bidrager til det andet hovedformål for 
Fællesskabets FTU-indsats 
Forskning i det naturlige miljø har tilvejebragt oplysninger, som er nyttige for gennemførelsen 
eller forfiningen af EU's miljøpolitik og miljøforvaltning. Som eksempler på positive resultater fra 
de to miljøprogrammer kan nævnes: udviklingen af en ny funktionel indfaldsvinkel til vurdering 
og beskyttelse af vådområder, forståelse af komplekse forureningsprocesser i den vestlige del af 
Middelhavet, udvikling af en hydrodynamisk og økologisk model af højtliggende bjergsøers 
reaktion på forurening, som et bidrag til Alpe-konventionen, og forståelsen af mekanismerne i de 
fysiske processer, der udformer kystlinjen. 
Programmet for måling og prøvning bidrog i væsentlig grad til gennemførelsen af det indre 
ntirked ved at bibringe det teknisk-videnskabelige grundlag for mere end 30 europæiske 
standarder. Af særlig interesse for industrien kan nævnes projekterne vedrørende afprøvningen af 
materialer (metaller, keramik, overfladebehandling osv.) og byggevarer. Et Europa-omspændende 
projekt med henblik på at udvikle bedre metoder til bestemmelse af polstrede møblers reaktion og 
modstandsdygtighed over for brand danner ikke blot grundlag for fremtidige standarder og mulige 
retsforskrifter, men bidrager også til uddannelsen i medlemsstater, som endnu ikke har udviklet 
deres egne prøveanlæg på dette område. 
-11 -
Bidrag til sundheds- og forbrugerbeskyttelsespolitikken kommer fra programmet for biomedicin 
og sundhed og fra programmet for landbrug og agroindustri. Tre store projekter var 
koncentreret omkring udvikling af effektive vacciner til forebyggelse af infektion med HIV-virus 
og design af lægemidler, som bremser udviklingen af AIDS. Der er udviklet en metode til 
sikkerhedsvurdering af en gensplejset tomat, og denne metode vil vise sig meget nyttig ved 
udarbejdelsen af retningslinjer for vurderingen af nye levnedsmidler. 
Programmet for telematiksystemer af almen interesse bidrog også til sundhedspolitikken og til 
politikken på andre områder som transport, det indre marked, kultur og undervisning og 
uddannelse. En "multimedie teleskole", som giver læreren mulighed for kontakt ansigt til ansigt 
med mange elever på forskellige lokaliteter, er blevet udviklet som led i telematikprogrammet. 
Tyve interaktive kurser om emner som fremmedsprogsundervisning, telekommunikation og 
miljøoplysning er blevet afholdt af teleskolen for mere end 1600 erhvervsledere fra 12 forskellige 
lande. 
Hvad den fadles landbrugspolitik og udviklingen af landdistrikter angår vil nye projekter under 
programmet for landbrug og fiskeri, herunder agroindustri, tilvejebringe hårdt tiltrængte data 
og angivelser af, hvorledes kvantitative modeller kan anvendes i landbruget i fremtiden. Der er 
endvidere sørget for støtte til den fælles fiskeripolitik gennem øget viden om de store bestande med 
henblik på europæisk fiskeri i Atlanterhavet og Middelhavet. 
På energiområdet er der udviklet nye værktøjer til strategisk analyse og modelberegning inden for 
energiprogrammerne med henblik på at analysere det komplekse energi-miljø-økonomisystem og 
dets fremtidige tendenser med det formål at fastlægge en global FTU-strategi på energiområdet for 
EU. Der blev udviklet en ny generation af matematiske modeller for at karakterisere dette 
komplekse system både i europæisk målestok og på verdensplan. Der blev udviklet en 
beregningsmetode til anslåelse af omkostningerne ved forskellige brændselskredsløb (kernekraft, 
kul, gas og vedvarende energi) i et samarbejde mellem Fællesskabet og USA. Inden for 
programmet for termonuklear fusion er projekteringen af den første forsøgsfusionsreaktor, 
ITER, skredet frem som led i firpartsaftalen ITER-EDA (Engineering Design Activities, dvs. 
detaljeret konstruktionsprojektering) mellem Euratom, Japan, Rusland og USA. Der blev udvalgt 
en industrisammenslutning, som skal bidrage til Euratoms deltagelse i den generelle projektering af 
ITER. 
Sidst, men ikke mindst, er der gennemført en række foranstaltninger for at styrke forbindelserne 
med Fællesskabets regional- og strukturpolitik, under hensyntagen til Kommissionens meddelelse 
af 12. maj 1993 om samhørighed og FTU-politik (KOM(93) 203). De mindre gunstigt stillede 
områder har haft glæde af FTU-rammeprogrammet på forskellige niveauer, herunder navnlig 
gennem: 
valget af forskningsemner (ørkenudbredelse, vedvarende energi, traditionelle 
fremstillingsprocesser, landdistrikter, havforskning osv.) 
foranstaltninger til fordel for små og mellemstore virksomheder (som CRAFT-initiativet, 
der blev indledt under programmet for industriteknologi og derpå udstrakt til også at 
omfatte andre programmer) 
netsamarbejde 
den vægt, der er tillagt formidling af forskningsresultater og teknologioverførsel, navnlig i 
forbindelse med programmerne VALUE II og SPRINT 
særlige foranstaltninger som programmet for menneskelige ressourcer og mobilitet. 
Der blev endvidere indledt en række aktioner (herunder undersøgelser, seminarer og 
pilotprojekter) i samarbejde med de aktioner, der gennemføres i forbindelserne med 
strukturfondene. Som eksempler på sådanne aktioner kan nævnes oplysningsseminarerne 
"Awareness seminar" i mål 1-regioner (i Lissabon og Dublin) og følgende undersøgelser: en 
- 12 -
håndbog om FTU-projekter, som kan finansieres over strukturfondene; FTU-net mellem mål 1-
regioner og industrialiserede regioner; FTU-profilen i mål 1-regioner og FTU i landdistrikter og 
på øer; en fortegnelse over projekter (1989-1993) under STRIDE-programmet (Science and 
Technology for Regional Innovation and Development in Europe). Endvidere gjorde et 
pilotprojekt, der blev finansieret over strukturfondene, det muligt at afprøve en ordning til 
udnyttelse af resultaterne fra Fællesskabets forskning i mål 1-regioner. Den erfaring, der blev 
høstet i denne sammenhæng, vil blive anvendt, når der træffes beslutning om, hvilke 
foranstaltninger der skal gennemføres under det fjerde rammeprograms tredje aktion. 
Hele denne indsats synes at have haft positiv indflydelse på den samlede forskningskapacitet i de 
mindre gunstigt stillede områder. Antal deltagere fra mål 1-regioner steg betydeligt fra det andet til 
det tredje rammeprogram, nemlig med omkring 13%. 
En række andre eksempler på projekter inden for forskellige områder, som har givet positive 
resultater for industrien eller tilfredsstillet samfundsmæssige behov, er beskrevet i del 2 om 
aktiviteter i 1994 (FTU-resultater). 
Vigtige initiativer i 1995 
For alle programmer er hovedmålet for 1995 en effektiv iværksættelse af de nye særprogrammer, i 
defieste tilfælde gennem indkaldelser af forslag, udvælgelse af forslag og starten på projekter. Der 
findes nærmere beskrivelser i rapportens del 3. Med gennemførelsen qfaetfierde rammeprogram 
er aer imidlertid indført en række nye træk i særprogrammerne, og disse træk er belyst i det 
følgende. 
Inden for informations- og kommunikationsteknologi vil de tre særprogrammer bidrage til 
fremkomsten af et "videnbaseret Europa", indførelsen af informationssamfundet (baseret på 
anbefalingerne fra Det Europæiske Råd og topmødet i G7 om dette emne) og udviklingen af "en 
europæisk digital industri". Der vil i højere grad end tidligere blive taget hensyn til brugerne, 
navnlig inden for områderne multimedie-teknologi, programmel og telematik-applikationer, som 
forventes at give anledning til nye markeder og nye job. 
En af hovedopgaverne i de to programmer inden for industriteknologi er at træffe forberedelser til 
"fremtidens fabrik" i forbindelse med bæredygtig udvikling, herunder forskning, som stiler mod et 
bedre arbejdsmiljø og nye produktionsteknologier, materialer og organisationsmodeller. Forskning 
i standardisering og måling og i transportteknologi vil bidrage til gennemførelsen af Fællesskabets 
politik på andre områder, såsom det indre marked og transport. 
De to programmer på miljøområdet fokuserer på: de grundlæggende mekanismer i klima- og 
natursystemer, omfattende jord, luft og hav (globale ændringer), miljøteknik, herunder 
havteknologi og anvendelsen af rumteknikker til jordobservation, og den sociale dimension i 
miljøændringer. Af hensyn til samordningen af indsatsen på internationalt plan vil der blive 
gennemført en række aktiviteter i nært samarbejde med det europæiske net for forskning i globale 
ændringer, ENRICH (European Network for Research in Global Change), og andre internationale 
organer. 
Tre særprogrammer for biovidenskaber og bioteknologi tjener et dobbelt formål. De skal bidrage 
til at styrke Europas strategiske stilling på dette lovende område og stile mod at forbedre 
livskvaliteten ved at tilføje "liv til år" og ikke bare "år til liv". Dette skal nås gennem forskning i 
bioteknologi, levnedsmidler, vurdering af lægemidler, alvorlige sygdomme (som kræft og AIDS), 
det humane genom og hjernen. Der er endvidere taget højde for forskning i juridiske, etiske og 
sociale aspekter ved biovidenskaber og bioteknologi. Medlemsstaterne og Den Europæiske Union 
deltager i forhandlingerne i Europarådet om afpudsningen af teksten til den bioetiske 
rammekonvention. 
- 13-
Det forventes at Europarådets ministerudvalg indgår denne konvention i 1995. Et forslag om Det 
Europæiske Fællesskabs deltagelse i denne konvention som kontraherende part vil sandsynligvis til 
sin tid blive forelagt for Rådet. 
De tre programmer for energi vil blive gennemført med det formål at øge effektiviteten ved 
anvendelse af energi (brændselsceller, batterier osv.), at forbedre den nuværende teknologi 
(nuklear sikkerhed, reduktion af C02-emissioner osv.), at fremme udviklingen af kommende 
energikilder (vedvarende energi, fusionsenergi osv.) og at fremme de socioøkonomiske faktorer, 
der er af betydning. Demonstrationsprojekter for effektiv energiteknologi skal videreføres. Inden 
for kernefusion bliver hovedvægten lagt på den detaljerede konstruktionsprojektering af ITER. Der 
vil blive forelagt en midlertidig rapport herom i 1995. Understøttende F&U i plasmafysik og 
plasmateknik gennemføres på fællesforetagendet JET (Joint European Torus) og på de associerede 
laboratoriers specialanlæg. Indsatsen inden for fusionsteknologi, sikkerhed og samfundets accept af 
fusionskraft vil blive yderligere udbygget. 
Det nye transportprogram skal bidrage til fastlæggelsen af en virkelig europæisk transportpolitik, 
som skal gennemføres ved udvikling af højtydende transeuropæiske net. Forskningen skal omfatte 
alle transportformer (jernbane, fly, bytransport, landevej, søfart og flodtransport), så de bliver 
effektive, forenelige, samordnede, omkostningseffektive og acceptable for miljøet. 
For første gang vil der blive gennemført et program inden for målrettet socioøkonomisk forskning. 
Det dækker vurdering af videnskabs- og teknologipolitiske løsninger, forskning i undervisning og 
uddannelse samt forskning i social integration og social udstødelse i Europa. Det Europæiske Net 
for Teknologivurdering (ETAN) er et vigtigt led i dette program. 
INTERNATIONALT SAMARBEJDE 
Aktiviteter i 1994 
/ løbet af det sidste år er internationalt videnskabeligt samarbejde blevet et endnu vigtigere aspekt 
ved Den Europæiske Unions forskningsaktiviteter. Dette illustreres både ved åbningen overfor 
internationalt samarbejde i defieste særprogrammer under det fier de rammeprogram og ved 
vedtagelsen af et særprogram (den "anden aktion"), som tilvejebringer en sammenhængende 
ramme for internationalt samarbejde. Der blev endvidere taget konkrete initiativer til at oprette 
forbindelser eller udbygge samarbejasarrangementer med en række lande og at intensivere 
forbindelserne med europæiske organisationer, som er specialiseret i videnskabeligt samarbejde. 
Der ligger flere faktorer til grund for disse initiativer, såsom: 
Unionens ansvar over for den del af Europa, som har været adskilt fra Vesten i 50 år 
Ønsket om at hjælpe regionerne ved Unionens østgrænser og Middelhavsflanke samt 
udviklingslandene til at opnå større udbytte fra forskningen til løsningen af de alvorlige 
problemer, som de står over for 
det teknologiske løft, der opnås gennem EU's deltagelse i fællesforetagender af gensidig 
interesse sammen med de store teknologiske magter 
behovet for bedre samordning og rationalisering af de aktiviteter, der gennemføres inden 
for de forskellige europæiske samarbejdsrammer. 
Landene i Central- og Østeuropa og de nye uafhængige stater 
Den Europæiske Union har taget en række initiativer for at styrke det teknisk-videnskabelige 
samarbejde mellem disse lande og Fællesskabet baseret på kriteriet om gensidig interesse. Målet er 
at fremme forskning og teknologisk udvikling i disse lande som en væsentlig faktor i deres 
samfundsmæssige og økonomiske udvikling og i konsolideringen af deres demokratiske indstilling. 
- 14-
Der blev under PECO-initiativet gjort en særlig indsats for at lette deltagelsen fra forskere fra 
landene i Central- og Østeuropa og fra de nye uafhængige stater i fem særprogrammer under 
der tredje rammeprogram: miljø, biomedicin og sundhed, ikke-nuklear energi, sikkerhed i 
forbindelse med nuklear fission samt menneskelige ressourcer og mobilitet. Med et samlet budget 
på 29,5 mio. ECU blev der udvalgt 238 prioriterede projekter sammen med 160 projekter på en 
reserveliste. Til videreførelse af de aktioner, der blev gennemført i 1992 og 1993, blev ordningen 
COPERNICUS 1994 lanceret med et budget på 67 mio. ECU. Der blev udvalgt 220 fælles 
forskningsprojekter og net med deltagelse fra over tusinde partnere. Der blev lagt særlig vægt på 
at styrke forbindelserne mellem universiteter, forskningsinstitutioner og industrien i Øst- og 
Vesteuropa. 
Det internationale selskab til fremme af samarbejdet med forskere fra de nye uafhængige 
stater i det tidligere Sovjetunionen (INTAS) blev oprettet i juni 1993. De nuværende medlemmer 
er Det Europæiske Fællesskab, dets femten medlemsstater, Norge og Schweiz. Der blev udvalgt 
459 projekter med et budget på 21 mio. ECU. Pilotfasen under INTAS blev forlænget indtil 
udgangen af 1995. Fællesskabet fortsatte i 1994 endvidere sin støtte til Det Internationale 
Videnskabs- og Teknologicenter (ISTC), der blev oprettet i november 1992 af Den Europæiske 
Union, USA, Japan og Rusland for at tilskynde militære forskere og ingeniører fra det tidligere 
Sovjetunionen til at lade sig omskole til civil beskæftigelse og fremskynde nedrustningsprocessen. 
Under den første projektrunde blev der ydet støtte til over 8200 forskere og ingeniører. 
Industrilande og internationale programmer 
Teknisk-videnskabeligt samarbejde med industrilande bidrager til en samordnet udvikling af 
forskning og teknologi på verdensplan og letter adgangen for europæiske forskere og ingeniører til 
FTU-resultaterne fra verdens teknologiske "sværvægtere". 
På området bilaterale forbindelser bemyndigede Rådet i september 1994 Kommissionen til at 
forhandle om en aftale med Schweiz, så landet kan deltage i hele rammeprogrammet (1994-1998) 
og en aftale med Israel, som vil sætte dette land i stand til deltage i alle ikke-nukleare programmer 
under det fjerde rammeprogram. Der blev undertegnet en aftale med Australien, som trådte i kraft 
den 25. juli 1994, og der indledtes forhandlinger om en lignende aftale med Canada. Disse to 
aftaler giver mulighed for gensidig deltagelse i bestemte forskningsprogrammer på et fra projekt til 
projekt grundlag. Endvidere har USA og Sydafrika rettet henvendelse til Kommissionen med 
ønsker om rammeaftaler om samarbejde inden for forskning og teknologi. Øget samarbejde med 
Japan afspejlede sig i oprettelsen i 1994 af det europæisk-japanske forsknings- og teknologiforum, 
to fælles seminarer inden for energi og miljø og et øget antal stipendier, som giver europæiske 
forskere og ingeniører mulighed for at studere i Japan. 
I forbindelse med Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde blev Østrig, Finland, Island, 
Norge og Sverige fuldt associeret med særprogrammerne under det tredje rammeprogram, og i 
løbet af 1994 blev der opnået enighed om en udvidelse af EØS-aftalen til også at omfatte det fjerde 
rammeprogram. 
Der er også sket en betydelig udvikling i de multilaterale samarbejdsaftaler. Programmet HFSP 
(Human Frontier Science Program) videreførtes, og der opnåedes fremskridt i pilotfasen af 
initiativet IMS (intelligent produktionssystem). Fællesskabet er også blevet en vigtig partner både 
i Megascience Forum under OECD og i Carnegie Gruppen, som omfatter G7-landene og Rusland. 
-15-
Middelhavslandene og udviklingslandene 
Ud over særprogrammet for biovidenskab og -teknologi med henblik på udviklingslandene under 
det tredje rammeprogram, blev der gennemført to geografisk bestemte initiativer uden for 
rammeprogrammet, nemlig AV1CENNE (vedrørende Middelhavslandene) og ISC (International 
Scientific Cooperation - vedrørende Asien, Latinamerika og Middelhavslandene). Under disse tre 
programmer blev der i alt lanceret omkring 400 forskningsprojekter og stipendier i 1994. 
Et seminar om "Europe of Research and the Meditteranean" (Forskningens Europa og 
Middelhavsområdet) blev afholdt den 21. og 22. marts 1995 i Sophia-Antipolis på initiativ af det 
franske ministerium for videregående uddannelser og forskning i samarbejde med Kommissionen. 
Større initiativer i 1995 
Under det fjerde rammeprogram vil et enkelt program (den anden aktion) blive drivkraften bag 
FTU-samarbejde med tredjelande og med internationale organisationer. Dette program vil i 
fremtiden omfatte aktioner, som tidligere blev gennemført under overskrifter som de ovenfor 
nævnte: PECO, COPERNICUS, ISC og AVICENNE, men også under det tidligere program for 
samarbejde med udviklingslande. På denne måde bliver Fællesskabets bidrag mere åbenlyst for 
dets partnere uden for Den Europæiske Union. 
Mangfoldigheden og forskelligheden i ovennævnte aktioner understreger det voksende behov for en 
sammenhængende overordnet strategi for teknisk-videnskabeligt samarbejde med tredjelande og 
med internationale organisationer, som tager passende hensyn til Fællesskabets muligheder, ansvar 
og interesser. Kommissionen vil stimulere drøftelserne gennem meddelelser om en overordnet 
strategi og om perspektiverne for teknisk-videnskabeligt samarbejde med De Nye Uafhængige 
Stater, blandt andet gennem forslag til en fortsættelse af de aktiviteter, der for øjeblikket dækkes 
af INTAS, efter udløbet af pilotfasen ved udgangen af 1995. 
Det forventes mere specifikt, at aftalerne om tilknytning af Israel og Schweiz til det fjerde 
rammeprogram bliver indgået. Den teknisk-videnskabelige samarbejdsaftale med Canada blev 
undertegnet i juni 1995. Der forventes endvidere at blive underskrevet et aftalememorandum med 
Canada inden for kernefusion. Et forhandlingsmandat om en fortsættelse af IMS-initiativet blev 
vedtaget af Rådet (forskning) den 10. marts 1995. 
FORMIDLING OG NYTTIGGØRELSE AF FORSKNINGSRESIJLTATER 
Aktiviteter i 1994 
Hvidbogen understregede behovet for bedre oversættelse af FTU-resultaterne til markedsrelateret 
innovation. Denne udfordring har Fællesskabet erkendt i nogle år og i 1990 blev aer faktisk 
vedtaget et program indenfor det tredje rammeprogram, som var særligt rettet mod formidling og 
udnyttelse af forskningsresultater. Det havde et budget svarende til 1% af beløbet til hele 
rammeprogrammet og har i høj grad bidraget til at henlede industriens, herunder navnlig små og 
mellemstore virksomheders, opmærksomhed på Fællesskabets forskningsprogrammer og 
forskningsresultater, som måske kan dække deres teknologiske behov. 
Aktiviteterne i den centraliserede aktion (VALUE-programmet) omfatter indførelsen af en 
infrastruktur til formidling og udnyttelse af resultater, herunder navnlig Fællesskabets FTU-
informationstjeneste, CORDIS, et net af pilot VALUE-relæcentre i hver enkelt medlemsstat og 
støtte til udnyttelsesprojekter i forbindelse med Fællesskabets FTU-projekter. 
Endvidere har et initiativ uden for rammeprogrammet, SPRINT, fremmet teknologioverførsel og 
absorbering af ny teknologi - uanset om den stammer fra Fællesskabets FTU - i virksomhederne, 
med særlig vægt på små og mellemstore virksomheder. Aktiviteterne under SPRINT omfatter net 
af teknologiformidlere, formidling af fornyende forvaltningsmetoder, en forskerpark-
konsulentordning og et "European Innovation Observatory". 
Erfaringen med disse programmer, og også for eksempel med programmet for industri- og 
materialeteknologi (BRITE-EURAM), har vist, at udnyttelsen af resultater er mest succesrig, hvis 
der foreligger en klar firma strategi og forslag til udnyttelsesveje, som partnerne på forhånd 
erblevet enige om. Dette er årsagen til at projekter, som startede i 1994 under BRITE/EURAM-
programmet, blev underkastet særdeles grundige udvælgelsesprocedurer, hvor der blev taget 
særligt hensyn til en sådan forhåndsplanlægning og også til streng forvaltnings- og 
fremskridtskontrol. 
Følgende eksempler, som er hentet fra forskellige programmer og fra den centraliserede aktion, 
illustrerer de forskellige former for foranstaltninger, der er anvendt for at opnå en bedre 
udnyttelsesgrad, og viser, hvor stort hensyn der er taget hertil: 
udvikling af europæiske eller internationale standarder (for eksempel næsten 500 i 
programmet for kommunikationsteknologi) 
udtagning af patenter (omkring 50 i hvert program for henholdsvis bioteknologi, landbrug 
og kommunikationsteknologi) 
indgåelse af teknologioverførsels-licenser (omkring 350 i programmet for 
kommunikationsteknolog i) 
seminarer om midtvejsevaluering arrangeret af konsortier med henblik på projekternes 
afslutnings- og udnyttelsesfaser 
udarbejdelse af letlæselige "succes-historier" til den brede offentlighed 
spredning af oplysninger om hovedtrækkene ved resultaterne og mulige 
anvendelsesområder gennem VALUE-relæcentre 
formidling gennem CORDIS-databasen eller gennem projekt-kataloger over alle de 
resultater, der er opnået gennem programmerne 
videre- og overførsel af projekter, som kræver støtte til udnyttelsen via VALUE-
programmet 
afholdelse af videnskabelige møder (konferencer, symposier, seminarer og workshops) og 
offentliggørelse af referater herfra eller andre videnskabelige rapporter 
fremme af forskernes mobilitet (idet overførsel af knowhow og erfaring ofte er den mest 
effektive metode til teknologioverførsel) 
salg af certificerede referencematerialer (programmet for måling og prøvning) 
oprettelse af databaser om biologiske materialer, såsom malaria-antigener og genomer 
(programmerne for biovidenskab og -teknologi med henblik på udviklingslandene og for 
biomedicin og sundhed) 
udstillinger (fusionsprogrammet). 
17 
Større initiativer i 1995 
En grønbog om fremme af innovationspolitikker i Den Europæiske Union vil blive forelagt både 
med henblik på at stimulere omsætningen af FTU-resultater til innovation af kommerciel interesse 
for industrien og på at undersøge andre faktorer (såvel hindringer som tilskyndelser), som har 
betydning for succesrig innovation. 
Små og mellemstore virksomheders rolle er vigtig for den økonomiske vækst og for 
konkurrenceevnen i betragtning af deres potentiel i form af fleksibilitet og evne til hurtigt at 
tilpasse sig til en ændret markedssituation. De særlige foranstaltninger til fremme af små og 
mellemstore virksomheders deltagelse, der er blevet indført i praktisk talt alle programmerne, 
skulle bidrage til at udnytte dette potentiel. Ikke desto mindre vil små og mellemstore 
virksomheder kunne få endnu større betydning som brugere af resultaterne fra Fællesskabets FTU-
projekter. 
Indsatsen inden for formidling og udnyttelse af forskningsresultaterne vil blive yderligere 
rationaliseret og understreget under det fjerde rammeprogram, navnlig gennem gennemførelsen af 
et særprogram for formidling og nyttiggørelse af resultater af forskning og teknologisk udvikling, 
herunder demonstration, som bl. a. dækker aktiviteter, der tidligere fandt sted under VALUE og 
SPRINT, og gennem samordningen af aktiviteterne under dette program med dem under 
særprogrammerne på dette område. Det nye program for formidling og nyttiggørelse af FTU-
resultater udmønter på tværs af forskningsområderne en af de fire hovedlinjer i det fjerde 
rammeprogram (den "tredje aktion") ved i sammenhæng at integrere initiativer, som tidligere blev 
gennemført på forskellige niveauer inden for dette område. Dets vigtigste værktøjer til handling er: 
det forbedrede integrerede informationssystem CORDIS, hvor der kan hentes oplysninger 
om FTU-resultater både on-line og off-line 
projekter vedrørende teknologivalidering og teknologioverførsel 
et udvidet net af omstrukturerede relæcentre til formidling af FTU-resultater 
innovationsovervågningen og andre ordninger, som tilskynder til innovation på sådanne 
områder som forskerparker, kvalitetsbedømmelse osv. 
Programmet skal hjælpe de regioner i Fællesskabet, som er mindst begunstigede af FTU-
programmerne, og bidrage til økonomisk og social samhørighed. Det er nøje forbundet med 
forskellige initiativer på disse områder og tager hensyn til Kommissionens meddelelse om 
samhørighed og FTU-politik (KOM(93) 203). Det vigtigste initiativ er den indkaldelse af forslag, 
der lanceres i fællesskab af forskellige tjenestegrene under Kommissionen, og som offentliggøres 
midt i september 1995, med henblik på udvælgelsen af en række forsøgsregioner, hvor der skal 
gennemføres regionale teknologiprogrammer og teknologioverførselsprojekter. Et andet eksempel 
på en ny foranstaltning på dette område er den tekniske og forvaltningsmæssige bistand, navnlig i 
Fællesskabets mindre gunstigt stillede regioner, der er planlagt for offentlige og private 
finansieringsformidlere i medlemsstaterne. Målet er at give små og mellemstore virksomheder 
mulighed for at få del i medfinansiering, navnlig med henblik på at lette evalueringen af 
teknologiske projekter, der skal forelægges af små og mellemstore virksomheder, og som giver 
mulighed for optimal udnyttelse af forskningsresultaterne. 
Gennemførelsesbestemmelserne for de regler for formidlingen, som Rådet har fastsat for det fjerde 
rammeprogram, skal vedtages af Kommissionen. 
Kommissionen har oprettet en intern fællesgruppe for samordning af formidling og udnyttelse, 
som er sammensat af repræsentanter fra alle FTU-programmerne. Hovedformålet er samordning 
programmerne imellem og udformning af en fælles handlingsplan på dette område. 
- 18-
FORSKERNES UDDANNELSE OG MOBILITET 
Aktiviteter i 1994 
Grundtanken bag Fællesskabets aktiviteter inden for forskeres uddannelse og mobilitet er at øge og 
udvikle de menneskelige ressourcer, der afsættes til videnskabelig forskning. Selv om Europa 
råder over en menneskelig kapital på forskningsområdet, som er blandt de største i verden, hindres 
anvendelsen ofte af mangel på effektivt tværnationalt samarbejde og mobilitet. Hidtil har 
europæiske forskere faktisk ofte knyttet stærkere forbindelser med laboratorier på den anden side 
Atlanterhavet end med dem i nabolandene. Af disse årsager har en forbedring af kvaliteten af 
avanceret uddannelse og en forøgelse af antallet af forskere i Europa været et klart politisk mål for 
Fællesskabets FTU-rammeprogrammer. I 1994 alene blev der undertegnet omkring 1500 nye 
stipendier og netkontrakter under fællesskabsprogrammet. 
Kommissionens hvidbog om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse understreger behovet for at 
investere i Den Europæiske Unions menneskelige ressourcer på alle niveauer. Det fastslås, at 
forskernes kvalifikationer, deres evne til at imødekomme behovet hos industrier i udvikling og det 
omfang, hvori den kapital som de repræsenterer udnyttes, er afgørende faktorer for fornyet vækst, 
styrkelse af konkurrenceevnen og jobskabelse i Fællesskabet. Der kræves navnlig dristige politiske 
initiativer inden for uddannelse og videnskabelige forskning. 
De centrale træk ved programmet for menneskelige ressourcer og mobilitet (HCM) under det 
tredje rammeprogram har været at støtte den menneskelige infrastruktur i forskningen på 
europæisk plan - netsamarbejde, adgang til store anlæg (dvs. videnskabelige anlæg, som er sjældne 
eller enestående i Europa og nødvendige for at kunne udføre fremragende forskning), unge 
forskeres uddannelse (PhD eller post-doc forskningsstipendier) og støtte til videnskabelige møder 
på højt niveau ("eurokonferencer"). 
Der kunne foreslås projekter inden for alle områder af naturvidenskaber og eksakte og økonomiske 
videnskaber. Inden for samfundsvidenskaber og humaniora dækkede programmet aktiviteter, som 
måtte forventes at kunne forbedre den europæiske konkurrenceevne og bidrage til en bæredygtig 
økonomiske udvikling. Forskningen er ikke målrettet, derved at forskerne selv udvælger emnerne, 
så de passer ind i deres egne forskningsretninger. Da programmet således har karakter af fri 
forskning, er det Kommissionens erfaring, at forslagene har tenderet til at vedrøre grundforskning 
med en tilsvarende lav deltagelse fra industrien. I de discipliner, som klart har større betydning for 
industrien, som f. eks. ingeniørvidenskab, har deltagelsen fra industri- og erhvervsvirksomheder 
imidlertid været væsentlig højere. Hvad grundforskning angår, skal det understreges, at 
fremskridtene inden for forskningen på lang sigt ofte munder ud i kommercielle 
anvendelsesmuligheder, og i mellemtiden sætter fokus på den kontinuerlige uddannelse af 
højtkvalificerede forskere, som Vesteuropas velstand i sidste ende er afhængig af. 
Større initiativer i 1995 
Forbindelserne mellem de to fællesskabspolitikker, der vedrører immaterielle investeringer, 
forskning og undervisning og uddannelse, vil blive styrket i forbindelse med det fjerde FTU-
rammeprogram: 
Det nye program for målrettet socioøkonomisk forskning (inden for det fjerde 
rammeprograms første aktion) omfatter arbejde vedrørende forskning i uddannelse. 
Støtte til avanceret uddannelse af forskerne er et gennemgående træk i Fællesskabets FTU-
programmer, og et særprogram ("forskeres uddannelse og mobilitet", som udgør det fjerde 
rammeprograms fjerde aktion) er rettet mod stimulering af forskeres uddannelse og 
mobilitet inden for Europa. Dette program er en fortsættelse af programmet for 
menneskelige ressourcer og mobilitet, men der er indledt en væsentlig udvikling på en 
række punkter, som er sammenfattet i det nedenstående. 
Der vil blive indført en mere fleksibel ordning for 'forskningsuddannelsesstipendier' fælles for alle 
de forskningsprogrammer, hvorunder der ydes sådanne stipendier. For 1995 vil der blive oprettet 
en midlertidig ordning, hvor der tages hensyn til værtslandenes juridiske, finansielle og sociale 
forhold. 
Netsamarbejdet vil stige væsentligt, med hensyn til finansieringsniveau pr. partner, sammenlignet 
med det tidligere program. Kommissionen søger således at støtte virkelig avanceret uddannelse og 
ikke blot forskermobilitet. 
Der gøres en betydelig indsats for i højere grad at få industrien til at deltage i programmet gennem 
en mere systematisk og målrettet formidling af oplysninger om programmet til industrien og øget 
deltagelse af evaluatorer fra industrilaboratorier ved bedømmelsen af forslag. 
Parallelt hermed er samhørighedsaspekterne i forbindelse med programmets forskellige aktiviteter 
forbedret sammenlignet med det tidligere program for menneskelige ressourcer og mobilitet. Disse 
aspekter er også ved at blive undersøgt af en ad hoc-arbejdsgruppe. 
Sidst men ikke mindst bør der tages alvorligt hensyn til, at deltagelsen i et forskningsprojekt 
finansieret af EU i sig selv er en værdifuld uddannelse og erfaring med hensyn til, hvorledes man 
samarbejder om og uddrager størst muligt fordele fra tværnationalt forskningsarbejde. 
DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER 
Aktiviteter i 1994 
Det Fælles Forskningscenter (FFC) spiller en enestående og værdifuld rolle i Den Europæiske 
Unions forskningspolitik Som en guldgrube af specialviden repræsenterer centret en enestående 
uafhængig kilde til objektiv og neutral viden indenfor særlige områder, navnlig områder som er 
forbundet med gennemførelsen af Unionens politik indenfor ae vigtigste inasatsområder. 
Forhandlingerne om det fier de rammeprogram gav lejlighed til en yderligere tilbundsgående 
gennemgang af situationen i FFC og centrets rolle i forbindelse med Fællesskabets forskning 
hvortil Rådet, Parlamentet og Kommissionen ydede meget aktive bidrag. FFC's institutionelle rolle 
og centrets bidrag ikke blot til forskningspolitikken, men også til Fællesskabets politik på andre 
områder, blev understreget. Men det fjerde rammeprogram inqførte også en større fornyelse. Det 
åbner i højere grad FFC for verden udenfor, tilskynder det til at gennemføre dets aktioner på et 
konkurrencebaseret grundlag på samme måde som andre offentlige og private 
forskningsorganisationer i Europa På denne måde vil FFC, gennem net eller konsortier, kunne 
deltage i gennemførelsen af særprogrammerne ved at svare på indkaldelser af forslag. 
I 1994 fandt der også en større udvikling sted på andre områder, som vedrører FFC. 
der blev gjort forberedelser til i fællesskab med ESA og de nationale rumorganisationer at 
oprette et center for jordobservationsdata 
det europæiske center for validering af alternative forsøgsmetoder, som stiler mod at 
begrænse eller afskaffe laboratorieforsøg med dyr blev indviet på FFC's institut i Ispra 
- 20 -
der blev opnået teknologiske fremskridt inden for så forskellige områder som udvikling af 
nye materialer beregnet til renere energiteknologi og kampagnen for at bekæmpe svig i 
gennemførelsen af den fælles landbrugspolitik 
på det nukleare område ydede FFC et meget bemærkelsesværdigt bidrag til kampagnen for 
at knuse den internationale handel med radioaktive materialer ved at sætte sin 
ekspertise til rådighed for Fællesskabet og medlemsstaternes myndigheder. 
På den administrative side blev det besluttet at FFC's styrelsesråd skulle have en mere 
fremtrædende rolle. Der blev også oprettet en rådgivende Videnskabs- og Industrigruppe, som 
skal forsyne generaldirektøren for FFC og styrelsesrådet med anbefalinger om FFC's teknisk­
videnskabelige aktiviteter. 
Større initiativer i 1995 
FFC strammer aktivt sit tilknytningsforhold til det europæiske forskermiljø. For eksempel vil 
Instituttet i Sevilla for teknologiske fremtidsstudier deltage i ETAN-nettet for 
teknologivurdering, som skal oprettes i forbindelse med programmet for målrettet socioøkonomisk 
forskning. Det arbejde, der udføres af instituttets Europæiske Forsknings-og 
Teknologiobservatorium, vil bidrage til at forsyne de ansvarlige politikere og Europas 
industriledere med de oplysninger, som de har brug for om videnskabelig udvikling og teknologisk 
innovation. 
Godt 30 arbejdsplaner udgør rammen for de enkelte projekter og danner tilsammen FFC's 
arbejdsprogram for 1995, som godkendt af Styrelsesrådet for FFC. Blandt de nye træk i disse 
planer er den vægt, der er lagt på miljøteknik hele vejen igennem programmerne for miljø og 
klima, industri- og materialeteknologi og ikke-nuklear energi samt de nye strategiske undersøgelser 
under den socioøkonomiske forskning. 
I 1995 vil de aktiviteter, der er planlagt for teknisk-videnskabelig støtte til Fællesskabets 
politikker, for første gang skulle gennemføres på et konkurrencebaseret grundlag. 
Gennemførelsen af denne forskning vil blive overdraget til forskningsorganisationer, herunder 
universiteter, virksomheder og FFC. 
FORVALTNING 
Aktiviteter i 1994 
Evaluering og konsekvensanalyser 
Evalueringen af programmer er vigtig både for at bedømme omkostningseffektiviteten ved 
gennemførelsen af programmerne og for at kunne forberede nye programmer eller aktioner. Derfor 
var den fremtidige evalueringsstrategi et af de vigtige punkter under diskussionerne mellem 
institutionerne om det fjerde rammeprogram. I december 1994 forelagde Kommissionens 
tjenestegrene en note til CREST om en metode til sammenhængende overvågning og 
evaluering af rammeprogrammet og dets særprogrammer. Fremgangsmåden er i 
overensstemmelse med de temmelig komplekse forpligtelser med hensyn til evaluering og 
permanent overvågning, der er fastsat i afgørelsen om det fjerde rammeprogram og de tilsvarende 
særprogrammer, samtidig med at der undgås bureaukrati og evaluering for evalueringens egen 
skyld. CREST har nedsat en ad hoc-gruppe med mandat til at rådgive det om dette emne. 
Ud over evalueringen af programmerne findes der de såkaldte nationale konsekvensanalyser. De 
gennemføres med et dobbelt formål: at vurdere virkningerne fra Fællesskabets FTU-politik på det 
nationale forskningslandskab i hver enkelt medlemsstat, og at undersøge vekselvirkningerne 
21 
mellem Fællesskabets og medlemsstaternes forskningspolitik. De vigtigste resultater fra de 
undersøgelser, der gennemføres i hver enkelt medlemsstat på grundlag af samtaler og 
spørgeskemaer, er for øjeblikket ved at blive samlet i en synteserapport. Nogle af hovedpunkterne 
er beskrevet nedenfor. 
De fleste svarpersoner var af den opfattelse, at deres EU-projekter lå inden for deres teknologiske 
kerneområder, og således udgjorde en integreret del af deres FTU-portefølje. Der var visse tegn 
på, at små og mellemstore virksomheder med større sandsynlighed var involveret i et 
kerneområde, sandsynligvis fordi de har færre muligheder for diversificering af deres FTU-
indsats. Som procent af de deltagende FTU-enheders samlede FTU-budget varierer 
Fællesskabets finansiering kraftigt fra land til land (og efter størrelsen på de deltagende firmaer). 
Den er dog generelt betydelig for alle organisationsformer, og opfattes af de fleste som stigende. 
De fleste deltagere i undersøgelserne anførte, at det ville have været umuligt at lancere 
forskningsprojekterne uden finansiering fra Fællesskabet og/eller det ville have krævet meget 
længere tid. I mange tilfælde virkede muligheden for at ansøge om fællesskabsstøtte som en 
katalysator for oprettelsen af konsortier, uanset om det lykkedes dem at opnå finansiering fra 
Fællesskabet. Resultaterne tyder endvidere på, at tværnationalt samarbejde for det meste bygger 
på og udbygges gennem eksisterende net for videnskabeligt samarbejde med fragmenter af tidligere 
grupperinger, som også kombineres, så der dannes nye hold. 
Del 4, bilag V, indeholder en liste over programevalueringer og konsekvensanalyser fra 1994. 
Forvaltning: Forenkling og harmonisering 
Med det formål at opnå større synlighed, gennemskuelighed og effektivitet på alle trin i 
gennemførelsesprocessen er der indført en ny fremgangsmåde i forvaltningen af Fællesskabets 
FTU-programmer. Der er vedtaget en række initiativer for at forenkle og harmonisere 
forvaltningsprocedurerne, herunder 
offentliggørelse af indkaldelserne af forslag på fire faste datoer om året (15. marts, 15. 
juni, 15. september og 15. december) 
regelmæssig rotation af de eksperter, der er ansat af Kommissionen til projektevaluering. 
Eksperterne erstattes nu efter tre evalueringsperioder eller efter tre år 
offentliggørelse af en "forvaltningshåndbog", som er et nyttigt værktøj for forskerne og 
giver dem indsigt i håndteringen af projektforslag og en introduktion i kontraktforhandling 
indførelse af et enklere og mere brugervenligt ansøgningsskema: den administrative del 
er blevet harmoniseret for de fleste programmers vedkommende, og det teknisk­
videnskabelige afsnit har, selv om det er specifikt for hvert enkelt program, fået en fælles 
opbygning 
vedtagelse af en harmoniseret model for informationspakkerne om programmerne 
forenkling af kontraktforhandlingsskemaet: en forenklet standardkontraktformular har 
været genstand for en meget tilbundsgående høring i forskermiljøet og i industrien 
forbedring af de foranstaltninger, der er udformet specielt med henblik på små og 
mellemstore virksomheder, baseret på de erfaringer, der er høstet under de eksisterende 
ordninger (CRAFT, forundersøgelsespræmier, VALUE og SPRINT) 
22 
øget og åben samordning programmerne imellem: fælles eller samtidige indkaldelser af 
forslag og projektevalueringer på særlig områder, som går på tværs af programmerne, 
vejledning af forslagsstillerne om tværgående projekter på sådanne områder, oprettelse af 
interne fællesgrupper for særlige emner (for eksempel task forcer og fællesgruppe om 
formidling og udnyttelse af forskningsresultater). 
Alle disse initiativer har ikke ændret på de grundlæggende principper. Fællesskabets støtte til FTU 
er baseret på lige adgang til programmerne for alle og lige muligheder for alle deltagere. De 
administrative procedurer er udformet med henblik på at garantere, at de støttede projekter 
udvælges på grundlag af deres kvalitet og deres bidrag til Fællesskabets politik. 
Kommissionens personalestørrelse blev holdt stort set uændret på trods af den stadige vækst i de 
årlige beløb til Fællesskabets FTU-finansiering. Den 31. december 1994 var det samlede antal 
tjenestemænd, midlertidigt ansatte og hjælpeansatte på forskningsbudgettet (både direkte og 
indirekte aktioner) på 3497 personer. Der regnes for 1995 med et antal af 3623 personer. 
Større initiativer i 1995 
Forenklingen og fremskyndelsen af procedurerne for evaluering, udvælgelse og finansiering af 
FTU-projekter er genstand for konstant opmærksomhed i Kommissionen. Det er vigtigt, at 
forskerne og industrien ikke hindres unødvendigt af forsinkelser, som indtil en vis grad er 
uundgåelige ved forvaltning af store summer af offentlige midler. De forenklede kontraktskemaer, 
som snart vil være færdige, og den mere generelle anvendelse af særlige foranstaltninger for små 
og mellemstore virksomheder er eksempler på initiativer, som peger i denne retning. 
Med hensyn til overvågning og evaluering af Fællesskabets FTU-programmer, vil en 
meddelelse baseret på den metode, som Kommissionen tidligere har skitseret, og på bemærkninger 
fra navnlig CREST, gøre rede for Kommissionens hensigter. Kommissionens tjenestegrene vil også 
lancere den første overvågningsprodcedure. 
-23 -
DEL 2 
FTU-RESULTATER 11994 
INFORMATIONS- OG KOMMUNIKATIONSTEKNOLOGI 
INFORMATIONSTEKNOLOGI (IT) 
Målsætninger 
Hovedformålene med IT-programmet (ESPRIT III) er: 
at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for den europæiske IT-industri 
gennem F&U-samarbejde 
at tilskynde den europæiske industri til at blive mere konkurrencedygtig på internationalt 
plan samtidig med at der banes vej for standardisering 
at bidrage til blandt andet at styrke den økonomiske og sociale samhørighed i Den 
Europæiske Union gennem forskning af høj kvalitet. 
Programmet blev formelt delt op i følgende områder: 
1: Mikroelektronik 
2: Informationsbehandlingssystemer og programmel 
3: Avancerede systemer til erhvervsmæssig og privat brug; periferiudstyr 
4: Datamatinlegreret produktion og teknik (ClME) 
5: Grundforskning. 
Det sidstnævnte område er en grundlæggende aktivitet, hvis resultater senere anvendes som 
udgangspunkt i flere af de mere industriorienterede dele af programmet. 
Teknisk-videnskabelige fremskridt 
Den sidste indkaldelse af forslag under ESPRIT III fandt sted i april 1993. Der blev i alt udvalgt 
202 projekter til finansiering, efter at der var modtaget 1277 forslag. Ved at fremskynde den 
administrative behandling blev 24 kontrakter underskrevet inden udgangen af 1993 og de 
resterende 178 kontrakter i begyndelsen af 1994. 
Af hensyn til industriens prioriteter blev der lagt særlig vægt på to aktiviteter under 
arbejdsprogrammet til gennemførelse af område 2, nemlig databehandling og net med høj ydeevne 
samt Det Europæiske System- og Softwareinitiativ (ESSI), som tager sigte på at formidle den 
bedste software-praksis. Endvidere stiler initiativet til fordel for åbne mikroprocessorsystemer 
(OMI), som er en horisontal foranstaltning på tværs af forskellige programområder, mod at 
fremme udbudet af europæiske mikroprocessorsystemer og at fremme anvendelsen af dem ved 
indførelsen af nye systemer. Det har været banebrydende med det nye begreb, "fokusområder", 
som omfatter en række projekter og ledsageforanstaltninger, der på en komplementær måde 
bidrager til et veldefineret industrimål. 
-24-
Følgende eksempler kan illustrere nogle få af programmets flere hundrede resultater og 
fomidlingsaktiviteter, som vil blive yderligere analyseret ved 1995- evalueringen af programmet: 
Syv europæiske halvleder-firmaer har annonceret, at de kan præstere en fælles 0,5 fx 
CMOS produktionsprocesteknologi. Teknologien er resultatet af et FTU-samarbejdsprojekt 
finansieret under ESPRIT og gennemført i forbindelse med EUREKA-projektet - JESSI -
Joint European Submicron Silicon project. Resultatet kan udnyttes i hele EU ved 
udviklingen af særdeles komplekse applikationsspecifikke komponenter til 
systemapplikationer. 
På programmelområdet lancerede ESSI 109 foranstaltninger og leverede startkapital til Det 
Europæiske Software Institut (ESI), grundlagt af 15 store software-aktører, som startede 
den Europa-omspændende uddannelsesaktion på softwareprocesområdet. ESSI-
foranstaltningerne er i særlig høj grad blevet accepteret af små og mellemstore 
virksomheder, hvor der er stor interesse for den bedste praksis i forbindelse med nye 
software-teknologier med henblik på at forbedre deres industrielle konkurrenceevne. 
Det succesfulde parallelbehandlingssystem GOLDRUSH, som er baseret på ESPRIT-
resultater blev lanceret. METKIT-projektet leverer praktisk materiale til systematisk 
måling af programmels ydeevne. Det er blevet anvendt til undervisning af mere end 5000 
europæiske software-specialister og anvendes i over 60 store organisationer i Europa og nu 
også i USA. 
Kortere designcykler, lavere udviklingsomkostninger og bedre kvalitet er store mål for 
parallel computersimulering, som efterstræbes af omkring hundrede europæiske 
organisationer. Der er blevet udviklet 34 koder fra en lang række anvendelsesområder, 
herunder bilindustrien, rumfart, skibsværfter, energiforsyning og den kemiske industri. 
Den neurale datamat SYNAPSE-1 vandt den tyske præmie for den bedste innovation, der i 
den sidste tid er bragt på markedet. 
MULTIDOC, et multimedie elektronisk arkivforvaltningssystem udviklet af små og 
mellemstore virksomheder, er nu installeret i offentlige administrationer og i banksektoren. 
Den personlige kommunikationscomputer, som forener multimedie- og 
videokommunikationer blev lanceret med succes i 1994. 
For OMI blev 1994 et vendepunkt både inden for programmel og maskinel. For eksempel 
er PIBus, der er en sammenkoblingsbus for on-chip systemer, fundamental som 
grundlæggende byggeklods, der vil bane vejen for interoperabilitet af celler på hardware­
niveau. Dets design tool kit leveres nu frit. 
På CIME-området er de vigtigste resultater avanceret IT-udvikling til co-design og 
paralleludvikling af integrerede systemer til industriel kommunikation og automation. Der 
er endvidere ydet store bidrag til forskellige standardiseringsaktiviteter, for eksempel inden 
for mekanisk design (ISO STEP). En række test cases blev afsluttet under 
forundersøgelsesfasen i initiativet for intelligente fremstillingssystemer (IMS) med 
deltagere ikke blot fra Europa, men også fra Japan, USA og andre regioner. Hovedfasen i 
IMS er nu under drøftelse. 
Inden for langsigtet forskning var der 95 projekter, 45 arbejdsgrupper og 13 vidennet i 
gang i 1994. Ud over vigtige resultater inden for grundforskning gav mange projekter 
anledning til teknologiske gennembrud med direkte konsekvenser for industrien. For 
eksempel er Maintanable Real Time System (MARS) en tidsstyret arkitektur til 
distribuerede fejltolerante systemer. Flere firmaer har erhvervet systemet, blandt andet 
inden for bilindustrien. 
- 25 -
Blandt mange andre ledsageforanstaltninger blev der i 1994 annonceret en ordning for europæiske 
præmier inden for informationsteknologi, ITEA (Information Technology European Awards), 
under Euro-CASE, Det Europæiske Råd for Anvendt Forskning og Teknik. Der vil i november 
1995 blive tildelt tre store præmier på hver 200 000 ECU og tyve finalepræmier på hver 5 000 
ECU. De står åbne for alle europæiske organisationer og vil blive tildelt for nye produkter med et 
højt IT-indhold og et tydeligt markedspotentiale. ITEA kunne navnlig blive et effektivt instrument 
til fremme af innovative små og mellemstore virksomheder. 
Den Europæiske IT-Konference, EITC 94, fandt sted i juni 1994, som efterfølger for ESPRIT-
Konferenceugen. Konferencen omfattede tekniske dage, som koncentrerede sig om tendenser inden 
for de specifikke forskningsområder, og et forum, som behandlede socioøkonomiske emner med 
relation til IT. Den samtidige udstilling fokuserede på emner vedrørende anvendelse af IT 
(arbejdssted, mobilitet, fritid) med materiale om resultaterne fra omkring 60 ESPRIT-projekter. 
Ca. 1600 personer deltog i konferencen og ca. 3000 personer besøgte udstillingen. 
1 1994 blev der også arbejdet på at udarbejde det nye IT-program. Dels blev omkring 50 tematiske 
arbejdsgrupper vedrørende industrien hørt om programmets forskellige underområder. Dels blev 
der på grund af retningslinjerne for det nye program gjort en særlig indsats for at høre brugerne. 
Til dette formål blev der oprettet 6 rådgivende industripaneler, som samlede omkring 90 eksperter 
og lige så mange organisationsrepræsentanter inden for sådanne områder som kapitalgoder, 
forbrugsgoder og producent- og forbrugertjenester. Endvidere blev der organiseret over 25 
informationsdage i anden halvdel af 1994, ikke blot i Bruxelles, men også i de vigtigste byer i 
forskellige EU- og EFT A-lande. 
FORSKNING OG UDVIKLING INDEN FOR 
AVANCERET KOMMUNIKATIONSTEKNOLOGI I EUROPA (RACE) 
Formål 
Hovedformålet med programmet er at indføre integrerede bredbåndsnet under hensyntagen til 
udviklingen af tjenesteintegrerede digitale net og strategier for national indførelse heraf med 
henblik på oprettelse af tjenester på fællesskabsplan senest 1995. 
Teknisk-videnskabelige fremskridt 
Der blev lanceret en indkaldelse af forskningsforslag i maj 1993, som gjorde det muligt at 
iværksætte 25 nye projekter i 1994. Forskningsprojekterne i fase II af RACE-programmet dækker 
otte prioriterede områder: 
1. Forskning og udvikling vedrørende integreret bredbåndskommunikation (IBC): 
Det arbejde, der er udført inden for dette område, har muliggjort en klar definition af de vigtigste 
begreber i forbindelse med bredbåndskommunikation. Der er færdigudviklet modeller for 
lysledernet, udviklet mere effektive komponenter og systemer og endelig nået frem til en fælles og 
europæisk fremgangsmåde til specificeringen af bredbåndsnet-infrastrukturer. 
2 Intelligens i net og fleksibel styring af kommunikationsressourcer: 
Resultaterne fra arbejdet har gjort det muligt at udvikle en arkitektur til definitionen af 
sammenkoblelige net og en styring af tjenestesystemer. Der er udarbejdet fælles 
funktionsspecifikationer bestemt for standardiseringsorganisationer som ETSI (Det Europæiske 
Institut for Telekommunikationsstandarder) og UIT (Den Internationale 
Telekommunikationsunion). 
-26-
3 Mobilkommunikation og personlig kommunikation: 
Forskningsprojekterne på dette område har bidraget til fastlæggelsen af de fornødne standarder til 
tredjegenerationssystemer inden for mobilkommunikation (UMTS - Universal Mobile 
Telecommunication Systems). Der er også foretaget en undersøgelse af problemerne med 
anvendelsen af hyperfrekvenser til mobile bredbåndskommunikationssystemer (MBS - Mobile 
Broadband Systems). 
4 Billed- og datakommunikation: 
Det arbejde, der er gennemført i projekterne under dette område, har gjort det muligt at udvikle 
sammenkoblingsteknologier for billedtransmission via kabel, lysledere, radio, satellit og ATM 
(Asynchronous Transfer Mode). Det har også bidraget til udviklingen af multimedietjenester, til 
udarbejdelsen af kode-afkodesystemer og audiovisuelle standarder. (MPEG-2 - Moving Picture 
Expert Group-2). 
5 Teknologi til integrerede tjenester: 
Dette område omfatter samtlige behov for et marked for avancerede og effektive 
telekommunikationstjenester under hensyntagen til de nye brugerkrav i et interoperabilitets- og 
rentabilitetsmiljø. Projekterne har således arbejdet på at færdigudvikle grænseflader, som udnytter 
ny teknologi. De har bidraget til at udvikle og afprøve en harmoniseret arkitektur til definitionen 
af tjenester og der er udarbejdet fælles funktionsspecifikationer med henblik på en kommende 
standardisering (IN/TMN - Intelligent Network / Telecommunications Management Network). 
6 Informationssikkerhed: 
Dette særlige område vedrører kvaliteten og pålideligheden af de oplysninger, der overføres eller 
anvendes i avancerede applikationer og kommunikationstjenester. Projekterne har bidraget til 
udviklingen af teknologier til informationssikkerhed samt opstillingen af standarder, som kan 
anvendes i avancerede åbne, distribuerede og heterogene kommunikationssystemer. 
7 Avancerede kommunikationseksperimenter: 
Der er her tale om at verificere gennemførligheden af integrerede kommunikationssystemer. 
Arbejdet under projekterne, som svarer til brugernes behov, har gjort det muligt at udvikle 
prototyper på integrerede kommunikationssystemer i flere anvendelsessektorer, som transport, 
produktion, fabrikation, kultur, forlagsvirksomhed, byggeri, handel og bankforretninger. Der er 
gennemført teknisk-økonomiske undersøgelser, i betragtning af at anvendelsen og indførelsen af 
integreret kommunikation er så tæt på markedet. En række projekter har også bidraget til 
udarbejdelsen af standarder for netsammenkoblinger. 
8 Forsøgsinfrastrukturer og interoperabilitet: 
Dette tværgående område støtter alle de andre ovennævnte områder og har til formål at overvåge, 
at de enkelte elementer i et net kan fungere sammen på alle niveauer. Projekterne har således 
bidraget til forsøg med sammenkobling af elementer til bredbåndsnet på forsøgsstederne, 
sammenkobling af forsøgssteder og afprøvninger af applikationer på tværs af sammenkoblede 
steder. De har også, på grundlag af forsøg og prøver, deltaget i udarbejdelsen af standarder (UNI 
- User Network Interface). 
Praktisk talt alle de vigtigste industrivirksomheder, der leverer telekommunikationsudstyr, deltager 
i projekter under RACE-programmet. Det samme gælder for operatørerne i 
kommunikationssektoren. Det skal endvidere bemærkes, at Unionens medlemsstater og EFTA-
landene er temmelig ligevægtigt repræsenteret i programmet. Små og mellemstore virksomheder er 
repræsenteret med 40%. 
- 27 -
Det kan bemærkes, at over 60% af projekterne har deltagere fra EU's mindre gunstigt stillede 
områder, og næsten 20% af deltagerne er fra lande, som kan få støtte fra samhørighedsfonden. 
Gennem disse talrige deltagelser bidrager disse virksomheder til teknologioverførsel og til 
formidling af resultaterne til deres egne regioner. 
Der er oprettet talrige teknisk-videnskabelige samarbejdsforbindelser med ETSI, CEN/CENELEC 
(Den Europæiske Komité for Elektroteknisk Standardisering), EBU (European Broadcasting 
Union) og andre standardiseringsorganisationer. Det samme er tilfældet med ETNO (European 
Telecommunications Network Operators Group) og EURESCOM (European Institute for Research 
and Strategic Studies in Telecommunications). Der findes også et videnskabeligt samarbejde med 
COST og EUREKA. 
En ordning med regelmæssig samordning projekterne imellem er et væsentligt element i RACE-
programmet: alle projekterne deltager i tekniske møder, som finder sted med ca. to måneders 
mellemrum. Resultaterne integreres og konsolideres af et centralt projekt, navnlig med hensyn til 
funktionsspecifikationerne og fælles praksis. 
DIGITAL TRANSMISSION OG AFBILDNING 
I juni 1993 vedtog Rådet en resolution om avancerede tv-systemer og opfordrede Kommissionen til 
at forelægge en meddelelse om digitalt fjernsyn med henblik på at nå til enighed om 
Fællesskabsudsigterne for udvikling og standardisering. Herefter godkendte Europa-Parlamentet et 
budget på 12 mio. ECU til et forberedende tiltag inden for digital transmission og afbildning. 
Formålet med dette tiltag var, at 
bane vej for og fremskynde europæisk enighed om tekniske specifikationer for digital 
billedtransmission og en fælles strategisk fremgangsmåde til indførelse af sådanne systemer 
iværksætte demonstrationer af digitale billedtransmissionssystemer 
bedømme de økonomiske følger af en overgang til digitale billedtransmissionssystemer. 
En indkaldelse af forslag fandt sted i 1993. Kommissionen modtog 22 forslag, hvoraf 7 blev 
udvalgt som forundersøgelsesprojekter. I 1994 blev der endvidere udvalgt yderligere 4 forslag. 
TELEMATIKSYSTEMER AF ALMEN INTERESSE 
Målsætninger 
Programmet for telematiksystemer af almen interesse søger at 
forbedre den generelle ydeevne i store offentlige tjenester i hele EU ved at løse de 
teknologiske, sociale og økonomiske udfordringer, som de står over for 
styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for Fællesskabets industri, navnlig i 
strategiske sektorer for anvendelsen af avanceret teknologi, med henblik på at styrke den 
europæiske industris internationale konkurrenceevne 
styrke den økonomiske og sociale samhørighed i EU og fremme dens samlede harmoniske 
udvikling 
bidrage til den vellykkede gennemførelse af det indre marked. 
-28-
Teknisk-videnskabelige fremskridt 
Programmet startede i 1992. De fleste projekter var afsluttede inden udgangen af 1994. 
Programmet for telematiksystemer af almen interesse resulterede i en lang række vellykkede 
resultater i form af specifikationer til nye systemer, værktøjer og applikationer, arkitekturer, 
maskinel- og programmelstandarder, fælles procedurer, modeller og konsekvens- eller 
costbenefitanalyser. I det nedenstående beskrives et eksempel fra hvert enkelt område under 
programmet. 
/. Administrationer: 
Under European Water Traffic Information System, som er et resultat af EWTIS-projektet, er der 
oprettet et informationsnet mellem europæiske havne. Den centrale database leverer enkeltheder 
om hvert enkelt fartøj og dets rute, og angiver hvorvidt fartøjet har farligt gods om bord. Disse 
oplysninger stilles hurtigt til rådighed for eftersøgnings- og redningsorganisationer ved 
nødsituationer på havet. 
2. Transport: 
Under projekterne SOCRATES og ACCEPT er der udviklet trafikinformations- og 
rutevejledningssystemer for chauffører, som kan anvendes over hele Europa på chaufførens 
modersmål, og som er baseret på cellebaserede radiokommunikationssystemer og almindelig 
radiospredning. Der blev gennemført forsøg med biler udstyret med de resulterende RDS-TMC 
modtagere (Radio Data System - Traffic Message Channel) eller med et cellebaseret 
radiokommunikationssystem på motorvejskorridorer og i byområder, og der er udarbejdet 
præstandarder for lokaliseringsreferencer og for et forbedret dataformat til digitale vejkort. 
3. Sundhedspleje: 
Under pilotprojektet DIABCARD er der udviklet et chipkort-baseret medicinsk 
informationssystem, som er udformet med henblik på pleje af patienter med kroniske sygdomme. 
Projektet koncentreredes omkring sukkersyge, der er en af de mest udbredte kroniske sygdomme, 
og som plager omkring 20 mio. personer i EU, de fleste af dem ældre. Projektet undersøgte, 
hvorledes behandlingen af sygdommen kan forbedres gennem bedre kommunikation mellem 
almenpraktiserende læger, hospitaler og selve patienterne derhjemme. 
4. Undervisning og uddannelse: 
Under et af projekterne blev der oprettet en "multimedie teleskole", som giver læreren mulighed 
for kontakt ansigt til ansigt med mange elever, som befinder sig forskellige steder. Teleskolen 
afholdt 20 interaktive kurser om emner som fremmedsprogsundervisning, telekommunikation og 
miljøoplysning til mere end 1600 industriledere fra store firmaer i 12 lande. 
5. Biblioteker: 
Der blev udvalgt og forhandlet nye projekter og ledsageforanstaltninger i 1994, som supplerer 
anvendelsesområdet under arbejdsprogrammet for biblioteker. Der er allerede betydelige resultater 
på vej fra projekter indledt de foregående år, for eksempel inden for områder som biblioteksnet 
baseret på åbne standarder (dokumentlevering samt søgning og datafangst fra fjerne kataloger); 
billedsystemer, som giver adgang til samlinger af fotografier, kort og lysbilleder; optisk læsning i 
forbindelse med hypertekst og andre teknologier for eksempel til udarbejdelse af strukturerede 
maskinlæsbare kataloger. Mange projekter fokuserer på nye innovative bibliotekstjenester som for 
eksempel udstyring af mobile biblioteker, som kan yde moderne elektroniske 
bibliotekstjenesteydelser i landdistrikter eller adgang til et lydarkiv i forbindelse med de tilsvarende 
bibliografiske henvisninger. Der blev ofret særlig opmærksomhed på ophavsretproblematikken, og 
der blev oprettet en platform, som skal oplyse biblioteker på tværs af EU om disse spørgsmål. 
- 29 -
6. Sprogforskning og sprogteknologisk udvikling: 
Pilotapplikationer, som inddrager mere avancerede sprogteknologier inden for forskellige områder 
som medicin, ret, programmel og flyteknik, er blevet identificerede som særdeles effektive 
metoder til overførsel af teknologi fra forskningslaboratorierne til industrien. 
7. Landdistrikter: 
RUTOTEL-projektet har udviklet en multimedie-terminal, som vil gøre det lettere for turister at 
planlægge ferier fjernt fra alfarvej. Personer, der planlægger en rejse, starter med et kort over ét 
udvalgt område, som vises på en billedskærm. De zoomer derpå ind på et mindre område, hvor 
rekreative faciliteter og smukke landskaber er særligt fremhævet. Levende billeder med ledsagende 
lyd viser, hvorledes bestemte steder ser ud i virkeligheden. Computeren frembringer derpå lister 
over overnatningsmuligheder, lister over lokale fremmed/turistførere og andre praktiske 
oplysninger. Til sidst kan kunden bestille ferien direkte på terminalen. 
Med henblik på at forberede de kommende aktiviteter inden for telematiksystemer blev der i marts 
1994 lanceret en indkaldelse af forslag til forberedelses- og ledsageforanstaltningerne, som 
resulterede i en række projekter og forundersøgelser inden for telematikteknik (6 projekter), 
datalingvistik (13 projekter), informationsteknik (22 projekter og 7 undersøgelser), lufttrafikkontrol 
(14 projekter) og telematik til byområder (9 projekter). Endvidere lancerede forskellige 
tjenestegrene under Kommissionen en fælles indkaldelse vedrørende ledsageforanstaltninger inden 
for undervisning og uddannelse. 
Programmet bringer brugerne og leverandørerne af datatjenester og -produkter sammen, således at 
brugerne bliver mere opmærksomme på de fordele, der kan være ved teknologien, og 
leverandørerne bliver mere opmærksomme på brugernes behov, uanset om det er slutbrugere eller 
brugere på et mellemliggende trin. 
Ved denne kontakt opbygges der tillid på begge sider og tilskyndes der til øget investering og 
udvikling af en bredere vifte af nye systemer og tjenester, hvormed jobskabelse stimuleres. 
Programmet for telematiksystemer af almen interesse fremmer markedsudvikling, hvilket skulle 
kunne resultere i større og mere konstant efterspørgsel efter telematikbaserede tjenester. 
Anvendelsen af telematik hjælper den europæiske industri med at producere bedre produkter til 
lavere omkostninger, og øger dermed industriens konkurrenceevne. Uddannelsen af ansatte bliver 
billigere, lettere og mere effektiv. Sundhedspleje, uddannelse, transport, biblioteker og andre 
offentlige tjenester tilskyndes til at omdirigere ressourcer fra overheads til tjenesteydelser til gavn 
for offentligheden, hvormed der opnås en bedre livskvalitet for Europas borgere. 
Programmet for telematiksystemer af almen interesse har scoret fint med hensyn til små og 
mellemstore virksomheders deltagelse, idet små og mellemstore virksomheder udgør omkring 50% 
af de deltagende virksomheder (selv om dette gennemsnitstal spænder over store forskelle - fra 29 
til 63% - fra sektor til sektor). 
I maj 1994 forelagde Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om 
midtvejsevalueringen af programmet for telematiksystemer af almen interesse, gennemførelsen 
heraf og dets resultater. Det fremgik af evalueringen, at det var lykkedes for programmet at 
udvikle praktiske anvendelsesformål for de nye teknologier, og at programmet klart var 
brugerorienteret, med involvering af personer, som kunne forventes at skulle bruge, kunne drage 
fordel af og i sidste ende købe de telematikapplikationer, der udvikles. 
Evalueringspanelet - et uafhængigt hold af industrifolk og universitetsforskere - anbefalede, at 
Kommissionen integrerer programmets forskellige områder, så der opnås et bredere perspektiv for 
forskningen og bliver mulighed for at udvikle en langsigtet strategisk plan, med en understregelse 
af, at programmet bør ses som et langsigtet foretagende. Panelet så med tilfredshed på 
Kommissionens plan om at samle de syv forskningsområder under en fælles forvaltning. Det roste 
- 30 -
også de regelmæssige møder, der afholdtes mellem projektrepræsentanter for at udveksle 
oplysninger, idet de bemærkede at dette påviseligt havde bidraget til at opbygge samhørighed 
mellem brugere og leverandører. Endelig bemærkede det, at mangelen på en fælles, billig og 
lettilgængelig infrastruktur bremsede udnyttelsen af resultaterne fra telematikprojekterne. Det 
sagde, at samordnede offentlige investeringer er den eneste realistiske vej til at opbygge denne 
infrastruktur, og at programmet var centralt placeret til denne opgave. 
TIDE (teknologi til handicappedes og ældres integrering i samfundet) 
Informations- og kommunikationsteknologi kan yde et væsentligt bidrag til at forbedre 
livskvaliteten for handicappede og ældre mennesker. Disse teknologier kan lette deres sociale og 
økonomiske integration i samfundet og sætte dem i stand til at leve så uafhængigt som muligt. Der 
arbejdes på at tage den eksisterende teknologi og afpasse den efter handicappede og ældre brugeres 
muligheder. Dette omfatter en lang række apparater og tjenester fra Braille-skærme, som giver 
blinde mennesker adgang til de nye grafiske grænseflader til nutidens computere, over robotarme 
til rullestole til afpassede grænseflader til "det intelligente hus". Stimulering af samhørigheden på 
dette marked gennem tekniske standarder, nye forbindelser mellem sektorens beslutningstagere 
osv., så der opnås en bedre konkurrenceevne for den europæiske industri og livskvalitet for disse 
borgere, er de vigtigste resultater, der kan opnås fra dette fællesskabsinitiativ. 
En pilotfase (1992-1994) med 18 mio. ECU finansierede 21 projekter og en undersøgelse. En 
overgangsfase, "Bridge Phase", (1993-1997) med 42 mio. ECU finansierer 55 projekter og 
horisontale foranstaltninger. I det fjerde rammeprogram vil aktiviteterne blive fulgt op som et 
delprogram under telematikprogrammet. 
Pilotfasen blev i 1994 evalueret af et teknisk udvalg, som blandt andet bestod af handicappede 
brugere og seniorforskere, under tilsyn fra et højt kvalificeret evalueringspanel. Det generelle 
resultat af denne evaluering er meget positiv. Panelet karakteriserede TIDE'S pilotfase som: 
Bemærkelsesværdig vellykket med hensyn til at mobilisere sektoren og få store 
virksomheder, små og mellemstore virksomheder og brugere til at arbejde sammen 
Investeringerne i TIDE har været særdeles nyttige, navnlig i betragtning af den korte 
tidsramme og de beskedne midler 
TIDE fokuserer på brugere og har demonstreret fordelene for dem. 
Anbefalingerne fra evalueringspanelet fremhæver en række hovedpunkter, som der bør lægges stor 
vægt på ved opfølgningen af TIDE'S "overgangs"- og "telematik"-faser. Der er tale om, at 
brugerne fortsat bør involveres, og at de bør involveres i alle projektets trin 
fabrikanterne på tværs af Europa bør medtage de krav, der stilles af handicappede og 
ældre personer, på produkt-design-stadiet ("design for alle"). 
MULTIMEDIE PUBLIKATIONSVIRKSOMHED 
Som led i forberedelserne til aktiviteterne under det nye område, informationsteknik, i programmet 
for telematiksystemer under det fjerde rammeprogram blev der stillet et budget på 4 mio. ECU til 
rådighed for projekter inden for multimedie publikationsvirksomhed. En indkaldelse af forslag 
vedrørende sonderende aktioner på området multimedie publikationsvirksomhed, som blev 
offentliggjort den 15. marts 1994 (EFT nr. C 78/94, s. 16) førte til forelæggelse af 412 forslag. 
-31 -
22 projekter blev udvalgt til finansiering inden for fem områder, nemlig elektroniske aviser og 
tidsskrifter, multimedie kataloger, multimedie handel med værdipapirer (herunder reklame), STM-
publikation og tekniske tjenester/dokumentation. Partnere i de succesfulde konsortier omfatter store 
europæiske forlag, forskningsorganisationer, specialiserede små og mellemstore virksomheder og 
brugergrupper. 
Resultaterne, som forventes at foreligge midt i 1995, vil sætte fokus på FTU-aktiviteterne i 
informationsteknik-området under programmet for telematiksystemer (1994-1998). 
Ved forberedelsen af informationsteknik-områdets bidrag til programmet for telematiksystemer 
samarbejdede over 600 eksperter, som repræsenterede universiteter, højere læreanstalter, 
industrien og brugergrupper, med Kommissionens tjenestegrene i en intensiv høringsfase. 
INDUSTRITEKNOLOGI 
INDUSTRI- OG MATERIALETEKNOLOGI (BRITE-EURAM II) 
Målsætninger 
Grundlaget for programmet for industri- og materialeteknologi er fortsat at puste nyt liv i den 
europæiske fremstillingsindustri ved at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag gennem 
forskning og teknologisk udvikling. Hovedmålene er at 
styrke den europæiske industris konkurrenceevne over for store internationale 
udfordringer, navnlig i strategiske sektorer for avanceret teknologi 
styrke den økonomiske og sociale samhørighed i Europa, i overensstemmelse med 
bestræbelserne for at opnå teknisk-videnskabelig ekspertise. 
En række andre strategiske mål supplerede programmets overordnede målsætninger: 
at øge små og mellemstore virksomheders indførelse af avancerede teknologier 
at øge små og mellemstore fremstillingsvirksomheders deltagelse i europæisk FTU og 
derved udvikle forbindelser med andre virksomheder og bedre forvaltning af deres 
ressourcer 
at fremme og sprede uddannelsen af forskere og teknikere til en moderne europæisk 
industri 
at tage fuldt hensyn til de nye teknologiers sociale, menneskelige og miljømæssige 
konsekvenser 
at koncentrere den indsats, der er nødvendig for en hensigtsmæssig formidling og 
udnyttelse af resultaterne. 
Programmet er formelt opdelt i følgende tre områder: 
1.1. Råstoffer og genbrug 
1.2. Materialer 
2. Design og fremstilling 
3. Fly teknisk forskning 
Tekmsk-videnskabetige fremskridt 
Midlerne til at nå programmets mål omfattede fremme af samarbejde på tværs af sektorerne og 
tværfagligt samarbejde inden for teknisk grundforskning og indførelsen af ny teknologi hos 
slutbrugerne. Indhentningen af teknisk-videnskabelig viden både på et grundlæggende niveau og 
det niveau, der er nødvendigt for at kunne opstille standarder og normer for god praksis, er stadig 
vigtig. Alle disse elementer letter effektiv teknologioverførsel. 
32 
I løbet af 1994 var den vigtigste aktivitet iværksættelsen af de resterende forskningskontrakter, der 
var udvalgt under den anden indkaldelse af forslag til BRITE/EURAM II (sidste frist den 26. 
februar 1993). Der blev indgået finansielle forpligtelser for 654 nye forskningskontrakter, hvoraf 
568 (ledsageforanstaltninger ikke medregnet) blev underskrevet og sat i gang, svarende til 158 
kontrakter om forskningssamarbejde, med deltagelse fra industrien, forskningscentre og 
universiteter, 267 kontrakter om kooperativ forskning (CRAFT), 42 uddannelsesstipendier, 77 
forundersøgelselses/udvidelselsespræmier og 24 målrettede forskningsaktioner. 
142 samarbejdsprojekter blev afsluttet i årets løb. Disse projekter vil blive evalueret i april 1995. 
Resultaterne fra evalueringen af de projekter, der blev afsluttet i 1993, viste en fortsat tendens til 
vellykkede resultater fra BRITE/EURAM-projekterne: 75% nåede de fastsatte mål, og hver ECU, 
der investeres i forskningen, resulterer gennemsnitligt i en potentiel økonomisk virkning på 6 ECU 
inden for de første 5 år efter afslutningen af projektet. Dette er første gang, der er blevet påvist 
direkte finansiel dokumentation for værdien af FTU sponsoreret af Kommissionen inden for et 
enkelt program. 
I løbet at 1994 blev der, som det hvert år er tilfældet, foretaget en evaluering af de fuldførte 
projekter med bistand fra uafhængige konsulenter. Evalueringen omfattede samtaler og analyser af 
indikatorer som management, samarbejde, forskningspræstation, økonomiske fordele, inddragelse 
af små og mellemstore virksomheder, indflydelse på miljø og samfund samt udnyttelsesstrategi. 
Generelt blev der opnået følgende data: 
48% af de opnåede resultater ville føre til mindst 5 anvendelser, og 58% af resultaterne 
kunne anvendes i mindst 3 forskellige industrigrene, 
38% af de analyserede projekter forventedes at føre til finansielle gevinster på mindst 5 
mio. ECU inden for de næste 5 år, 
74% af resultaterne forventedes at være "på markedet" inden for 3 år 
67 % af de deltagende små og mellemstore virksomheder havde opnået betydelig fremgang 
i deres evne til fornyelse og havde forbedret deres konkurrenceevne. 
Fra et kvalitativt synspunkt viser den stigende erfaring med BRITE/EURAM, at udnyttelsen af 
resultater bliver virkelig effektiv, hvis der allerede fra starten foreligger en klar firmastrategi og 
foreslåede udnyttelsesruter blandt partnerne. Derfor var de projekter, der blev indledt i 1994 som 
følge af den anden indkaldelse af forslag, genstand for en streng udvælgelsesprocedure, og vil de 
også blive genstand for en skærpet forvaltnings- og fremskridtskontrol. I løbet af 1994 blev 
stringensen i midtvejs- og slutevalueringer af projekter bragt på linje med de indikatorer, der 
anvendes i ovennævnte årlige evalueringsrapporter og analyser. 
Programmet karakteriseredes af en række "succeshistorier". 
Tekstilindustrien bruger enorme mængder vand og energi: der anvendes omkring et kg vand og 
diverse kemiske produkter til fremstillingen af hvert kg tekstilvare. Behandlingen af det 
spildevand, der herved opstår, er vanskelig og dyr, og derfor udledes det meste, trods den seneste 
bekymring for miljøet, til Europas floder og søer. Under vore dages vanskelige økonomiske klima, 
skal en miljøvenligere løsning også kunne betale sig økonomisk, før industrien vil indføre den med 
entusiasme. Netop sådan en løsning er der kommet ud af et BRITE/EURAM-projekt med 5 
deltagere. Hemmeligheden ved det nye system er en særlig polymer. Polymeren, der fremstilles i 
store folier, er udformet således at den er semipermeabel og bestandig over for varme, syre og 
kemiske angreb fra spildevandet. Folierne rulles sammen til en lang cylinder, og spildevandet 
presses igennem dem. Salte og andre urenheder fjernes ved omvendt osmose. Ud over en drastisk 
-33-
formindskelse af den mængde kemikalier, der udledes i Europas vandløb, gør systemet det muligt 
at genanvende 90% af vandet. Dette betyder at det indtjener sig selv på to år, og som følge deraf 
er det allerede taget i brug af flere tekstilfabrikker. Det kan endvidere også anvendes inden for 
andre industrigrene, hvorved både de miljømæssige og de økonomiske fordele bliver mange gange 
forstørret på tværs af Europa. 
Et andet projekt af industrimæssig karakter viser Europas evne til med succes at modstå den 
internationale teknologiske konkurrence inden for integrerede komponenters pålidelighed. Den 
konstante miniaturisering af komponenterne i den elektroniske industri kræver udvikling af nye 
teknologier til integreringen af pålidelighedskomponenter: en flerlags keramikteknologi blev 
optimeret, så der opnåedes en miniaturiseret monolitisk komponent til flere anvendelsesformål. 
Den kan anvendes til filtre inden for f.eks. til motorindustrien, elektriske husholdningsapparater 
osv. 
Mekanik, som er et af Europas stærke punkter, er også et af programmets vigtigste områder. Et 
projekt har fundet en løsning på problemet med kuglelejer og glatte lejer til præcisionsteknik, hvor 
de udsættes for store spændinger og høje temperaturer. I et samarbejde mellem forskellige 
institutter og virksomheder blev der udviklet et termoplastisk glidningssystem samt et smøresystem 
til to mikromekaniske anvendelsesområder. 
Der blev afholdt forskellige konferencer og workshops i årets løb med delvis støtte fra 
programmet, og de kulminerede i den femte EF-konference for FTU vedrørende industriteknologi, 
som blev afholdt i Bruxelles den 8. - 12. december 1994. 1500 personer deltog i denne 
konference, som var en udsøgt lejlighed til at gennemgå resultaterne fra BRITE/EURAM II og at 
forelægge det næste program for industri- og materialeteknologi (1994-1998) - BRITE/EURAM 
III. 
MÅLING OG PRØVNING 
Målsætninger 
Formålet med programmet er at opnå bedre målinger, prøveteknikker og kemiske analyser, hvor 
de ikke er tilstrækkelig nøjagtige, og laboratorierne derfor ikke er i stand til at anerkende 
hinandens resultater, og hvor målemetoderne ikke er tilstrækkelige til at tilfredsstille de nye 
udfordringer, som industrien står over for ved overvågningen af miljø, levnedsmiddelkvalitet og 
sundhed. Programmet er opdelt i fire områder, nemlig: 
1. Støtte for forordninger og direktiver 
2. Sektorbestemte prøveproblemer 
3. Fælles kalibreringsmetoder for Fællesskabet 
4. Udvikling af nye målemetoder 
Teknisk-videnskabelige fremskridt 
I løbet af 1994 koncentreredes indsatsen under programmet, ud over finansieringen af de 
resterende projekter fra en indkaldelse af forslag vedrørende område fire, omkring område to og 
tre. Der blev lagt særlig vægt på forskning til støtte for udviklingen af de skriftlige standarder, 
som der er behov for af hensyn til det indre markeds funktion, og for certificerede 
referencematerialer, som der er behov for ved anvendelsen af sådanne skriftlige standarder. 
Gennem udvikling og forbedring af analyse- og prøvemetoder, referencematerialer og 
overføringsstandarder har programmet bidraget væsentligt til en række fællesskabspolitikker. 
-34-
Nævneværdige aktiviteter til støtte for den fælles landbrugspolitik går ud på at gøre det lettere at 
opdage væksthormoner og veterinærmedicin i husdyr, at karakterisere levnedsmidler ud fra 
kemiske, biologiske og medicinske kriterier og at opdage svig i form af forfalskning af 
landbrugsprodukter (f. eks. smør, olivenolie, pasta af hård hvede) ved anvendelse af ingredienser 
af lavere kvalitet. Forbrugerbeskyttelsen vil også blive forbedret gennem udviklingen af bedre 
metoder til opdagelse af kontaminering af levnedsmidler med potentielle emballagematerialer og til 
nøjagtigere mærkning af produkter til vitaminer og kostfibre i levnedsmidler. 
På miljøområdet fortsatte programmet med at fungere som en kilde til førsteklasses 
referencematerialer og den fornødne samordning til opnåelse af nøjagtige og sammenlignelige 
resultater ved overvågningen af kemisk forurening. Kvalitetsstyringsordningen, som oprindeligt 
blev udviklet med henblik på at overvåge Nordsøen, er blevet udvidet til også at omfatte 
Middelhavet. Den omfatter nu over 200 laboratorier og har fremmet samarbejde til gensidig fordel 
med lande uden for EU. En lignende ordning for overvågning af mikrobiologisk aktivitet i havene 
omkring EU er under udvikling. Af betydning for både industrien og sundhed og sikkerhed er 
forbedringerne med hensyn til påvisning og bestemmelse af farlige stoffer. 
På det biomedicinske område har programmet ud over støtten til udviklingen af en række nye "real 
time" biosensorer til brug både for kliniske og industrielle anvendelsesformål også bistået med 
udviklingen, samordningen og harmoniseringen af europæiske eksterne kvalitetsstyringsordninger 
(EQAS) inden for klinisk kemi og mikrobiologi. 
Den særlige indkaldelse af forslag vedrørende ny instrumentering gav industrien, og navnlig de 
små og mellemstore virksomheder, der dominerer området, mulighed for både at få løst en række 
måleproblemer og at udvikle grundlaget for fremtidige produkter. Anvendelsesområderne gik lige 
fra on-line overvågning af robotter, industriudledninger og fødevarekvalitet til miniaturiserede 
systemer til patientovervågning under operative indgreb. 
Gennem støtten til forbedringen af det teknisk-videnskabelige grundlag for mere end 30 
europæiske standarder, som er blevet udviklet af CEN, CENELEC og ETSI, hvoraf mange er 
omfattet af mandater fra Kommissionen, har programmet også bidraget væsentligt til det indre 
markeds funktion. Af særlig betydning for industrien er projekter vedrørende afprøvning af 
materialer (metaller, keramik, overfladebehandling osv. ) og byggevarer og andre produkter. Et 
Europa-omspændende projekt med henblik på at udvikle bedre metoder til bestemmelse af 
polstrede møblers reaktion og modstandsdygtighed over for brand danner ikke blot grundlag for 
fremtidige standarder og mulige retsforskrifter, men bidrager også til uddannelsen i medlemsstater, 
som endnu ikke har udviklet deres egne prøveanlæg på dette område. 
Salget af referencematerialer certificeret af BCR fortsatte med at stige og være en effektiv metode 
til formidling af forskningsresultater og til fremme af bedre kvalitetsstyring af målinger inden for 
EU. Endvidere har afholdelsen af mere end 30 workshops og uddannelseskurser koncentreret 
omkring resultaterne fra grupper af projekter sat ikke direkte implicerede i stand til at drage fordel 
af resultaterne og gjort det muligt at indkredse fremtidige behov, herunder navnlig industriens 
behov. 
- 35 -
MILJØ 
MILJØ 
Målsætninger 
Programmet dirigerer forskningen i retning af forståelse af miljøets grundlæggende mekanismer og 
af opstilling og gennemførelse af integrerede forebyggelsesstrategier på alle menneskelige 
aktivitetsområder. Det reagerer på de videnskabelige udfordringer, der opstår fra globale 
ændringer, og giver kontinuitet i den videnskabelige støtte til EU's miljøpolitik. 
Programmet støtter endvidere tværfaglig forskning til undersøgelse af alle de elementer, der 
tilsammen udgør biosfæren, og følger dens historiske udvikling. En sådan forskning har tendens til 
både at gå ind på forholdet mellem mennesket og dets naturlige miljø og menneskets forhold til 
dets økonomiske, sociale og kulturelle miljø, da disse miljøer indgår i en uadskillelig helhed. 
Teknisk-videnskabelige fremskridt 
1. Globale ændringer og det naturlige miljø 
1.1. Klimaforskning 
Der blev ydet et væsentligt bidrag via mange forskningsprojekter til sådanne områder som 
a) rekonstruktion og modelberegninger af klimasystemets hidtidige udvikling, navnlig i 
kvartærperioden, for bedre at kunne forstå, hvorledes klimaet kan udvikle sig under 
indflydelsen af menneskelige faktorer 
b) forståelse, beskrivelse og forudsigelse af klimaændringer som følge af øget drivhuseffekt 
som følge af menneskelige aktiviteter, for at fremskaffe det videnskabelige grundlag for 
forebyggelse og afbødeforanstaltninger. 
Fællesskabets aktion dækkede også klimaændringernes indvirkninger på naturressourcer, 
skovlandbrug og grundvand, på jordforringelse og ørkendannelse i Middelhavsområdet og på 
skovbrande. De videnskabelige oplysninger, der indhentes inden for disse projekter er nødvendige 
for den gradvise opstilling af bæredygtige forvaltningsstrategier og for beskyttelsesforanstaltninger. 
Eksempler herpå kan findes inden for rammerne af MEDALUS-projektet (rettet mod undersøgelse 
af ørkendannende processer i Middelhavsområdet): der blev produceret en CD-ROM, som 
indeholder oplysninger om det omfattende feltprogram, det fuldstændige sæt af felt- og vejrdata og 
MEDALUS-modellen, som forudsiger ændringer i vegetationen på bjergskråninger, af hydrologien 
og af jordbunden. 
1.2. Atmosfæreforskning: 
Den foreløbige analyse af de foranstaltninger, der er truffet i forbindelse med det andet europæiske 
stratosfæreforsøg i Nordpolsområdet og på mellemhøje breddegrader (SESAME - Second 
European Stratospheric Arctic and Middle Latitude Experiment), der blev indledt i 1994 for at 
undersøge stratosfærekemien og ozonnedbrydningen, viste at den samlede ozonkoncentration over 
de mellemhøje breddegrader i Europa lå nogle få procent under gennemsnittet på lang sigt. Dette 
fald i ozonkoncentrationen er i det store og hele i overensstemmelse med de langsigtede tendenser 
i total ozon, som er observeret over de seneste ti år. Der er også påvist korrelation mellem 
ozonkoncentration i stratosfæren og UVB-strålingen. 
SESAME er et europæisk bidrag til den vurdering, som Den meteorologiske Verdensorganisation 
og De Forenede Nationers Program for Miljøbeskyttelse er ved at foretage af ozonlaget, som 
krævet i Montreal-protokollen om ozonlagsnedbrydende stoffer. SESAME støttes af EU og af 
-36-
mange nationale finansieringsorganisationer (der deltager 55 forskergrupper fra 21 lande), og det 
er et godt eksempel på, at der kan opnås betydelige resultater gennem medlemsstaternes og 
Fællesskabets samordnede FTU-aktioner. 
1.3. Forskning i økosystemer-
Forskning i det naturlige miljø har også fremskaffet videnskabelige oplysninger, som kan bruges til 
gennemførelse og justering af EU's og medlemsstaternes miljøpolitik og miljøforvaltning. Som 
vellykkede eksempler på sådanne bidrag kan nævnes 
a) udviklingen af en ny funktionel metode til bedømmelse af vådområder, som skal forbedre 
EU's politik med hensyn til beskyttelse af vådområder som naturtype 
b) forståelse af komplicerede forureningsprocesser i hele den vestlige del af Middelhavet og 
de tilstødende kystområder 
c) udviklingen af en hydrodynamisk-økologisk model af højtliggende bjergsøers reaktion på 
forurening, som et videnskabeligt bidrag til Alpe-konventionen. 
2. Mljøteknologi og miljøteknik: 
Innovationsprodukter inden for miljøteknologi blev forelagt for nye brugere, og der blev gjort 
reklame for teknologioverførsel mellem virksomheder i forskellige dele af Europa på den 
europæiske innovationskonvention (Stuttgart, den 11 og 12. oktober 1994). 
Inden for genbrug af affald blev der afholdt en workshop for at undersøge krav til kommende 
forskningsundersøgelser, som kunne afbøde miljøforurening, og hvor man behandlede en lang 
række affaldsproducerende sektorer. Med henblik på EU's miljøpolitik blev der indkredset en 
række behov for teknisk bistand til karakterisering og kvantificering af farligt affald og behov for 
identificering af hindringer for genanvendelse og foranstaltninger til begrænsning af 
deponeringsproblemet. 
De fremskridt, der blev opnået inden for miljøteknologi gennem FTU-projekter finansieret under 
miljøprogrammet, er blevet gennemgået i en række brancheorienterede workshopper: papirmasse-
og papirindustrien, metalbehandlingsprocesser, blegning af tekstilvarer, sukkerkrystallisering, 
erstatningsprodukter for haloner, teglværker, cementindustrien. Der er også foretaget lignende 
vurderinger vedrørende genanvendelse af plast, biologisk og kemisk og fysisk 
spildevandsbehandling, integreret spildevandsbehandling og begrænsning af emissioner (herunder 
fotokatalyse). 
Der blev udviklet nye teknikker, navnlig inden for biosensorteknik. 
3. Forskning i miljøspørgsmåls økonomiske og samfundsmæssige aspekter: 
Under dette forskningsområde har adskillige projekter ydet væsentlig støtte til andre 
fællesskabspolitikker, navnlig ved at tilvejebringe det videnskabelige grundlag, som kunne 
anvendes i den fremtidige opstilling af miljøpolitikker, dvs. forskningsprojekter vedrørende EU's 
politikker med hensyn til klimaændring, forsuring, affaldsbehandling og andre områder. 
Integrationen af miljøfaktorer i politikken på andre områder, såsom landbrug, transport og 
byplanlægning, er også blevet behandlet. 
Andre emner af fællesskabsinteresse, som behandles under dette område er: grønne regnskaber, 
forbindelserne mellem miljø og beskæftigelse samt miljøbevidsthed og miljømæssig adfærd. 
Med hensyn til udviklingen i teknisk-videnskabeligt samarbejde på tværs af Fællesskabet skal det 
understreges, at forskningen i miljøspørgsmåls økonomiske og samfundsmæssige aspekter har 
bidraget til udbygningen af et net af eksperter fra forskellige discipliner (sociologi, økonomi, jura 
og naturvidenskaber) på tværs af EU og landene i Central- og Østeuropa. 
-37-
4. Teknologiske og naturgivne risici: 
Inden for teknologiske risici er der udviklet en række nye metoder til risikovurdering af kemiske 
forbindelser med henblik på at forbedre dækningen og pålideligheden af EU's 
risikovurderingsordninger. 
Aktiviteterne inden for naturgivne risici bidrog til at opfylde det generelle formål med hensyn til at 
forstå forløbet, mekanismerne og konsekvenserne i forbindelse med miljøfænomener 
(landbaserede, meteorologiske og hydrogeologiske katastrofer, herunder forskning i skovbrande og 
oversvømmelser). 
SPACE og SPOT IV 
Formålet med SEACE-aktionen er at lette udviklingen og udnyttelsen af jordobservationer, 
og herunder navnlig at bidrage til oprettelsen af et europæisk operativsystem inden for 
miljøobservation og -forskning. 
Under denne aktion tages der hensyn til a) behovet for, at aktionen kan samvirke med og 
supplere EU's FTU-programmer og medlemsstaternes og ESA's rumprogrammer, b) de 
behov, der kommer til udtryk i EU's politik på andre områder, c) de fordele, der kan 
opnås ved at udvikle en konkurrencedygtig europæisk rumfartsindustri, d) de fordele, der 
kan opnås ved at udbygge et internationalt samarbejde på rumområdet, og e) behovet for at 
udarbejde egnede retsakter, som kan udgøre en ramme for udviklingen af nye 
markedsmuligheder og satellitkommunikationstjenester. 
Målet for aktionen "SPOT IV" er at støtte udviklingen af ruminstrumentet "vegetation". 
Dette ruminstrument skal anvendes til observation af kontinentale økosystemer. Det skal 
fremskaffe data, som kan anvendes til gennemførelsen af Fællesskabets politik på flere 
områder, som landbrug, forskning og udvikling og internationalt samarbejde. 
Disse aktioner a) banede vej for integreringen af oplysninger fra telemåling i Fællesskabets 
statistiske systemer, b) bidrog til udformningen af et operationelt luftbårent telemålingssystem og 
c) bidrog til forsknings- og observationsprojekter vedrørende tropiske skove (TREES-projektet) og 
til bedre forståelse af globale processer i forbindelse med afbrændingen af tropisk vegetation 
(FIRE-projektet). 
De konkrete aktioner inden for rumforskningen blev hovedsageligt gennemført af FFC. 
HAVFORSKNING OG -TEKNOLOGI (MAST-II) 
Målsætninger 
Programmet tager sigte på at 
bidrage til etablering af et teknisk-videnskabeligt grundlag for udforskningen, udnyttelsen, 
forvaltningen og beskyttelsen af de europæiske kystvande og af de have, der omgiver 
Fællesskabets medlemsstater. 
indføre den fornødne fællesskabsdimension i forskellige igangværende forskningsaktiviteter 
og stile mod ligevægt i havforskningspotentiellet mellem Det Europæiske Fællesskabs 
forskellige områder. 
Teknisk-videnskabelige fremskridt 
Lanceringen af 25 nye aktioner med omkostningsdeling bringer det samlede antal op på 93 
kontrakter med deltagelse fra 660 partnere. 
-38-
Disse nye projekter dækker de fleste større emner inden for hvert af programmets 
hovedforskningsområder: 
7-5. Havforskning (herunder store målrettede projekter) 
2. Kystzoneforskning og -teknik 
3. Havteknologi. 
5 af dem var rettet mod vurderingen af eventuelle risici, som må formodes at kunne påvirke 
havmiljøet, i forbindelse med forskning, overvågning og undersøgelser inden for havforskning og -
teknologi. 
Resultaterne kan nærmere betegnet sammenfattes således: 
Konsolidering af de to store målrettede projekter, der blev indledt i 1993: 
Det målrettede Middelhavsprojekt (MTP), med deltagelse fra 180 forskere fra 70 
forskningsinstitutioner i 14 EØS-lande 
Det målrettede projekt for Nordatlanten (NATP), med deltagelse fra 110 forskere fra 32 
forskningsinstitutioner i 10 EØS-lande. 
Disse 2 projekter søger at fremme tværeuropæisk samarbejde i en hidtil ukendt målestok. 
Middelhavsprojektet er i denne henseende endnu mere fornyende end Nordatlantprojektet, 
som følge af en svagere tradition for internationalt samarbejde i Middelhavsområdet. 
Fortsættelse af det G8-kystmorfodynamiske projekt, som på en enestående måde bidrager 
til oprettelsen af et stort net af europæiske institutter med både akademiske og 
kommercielle interesser i 12 EØS-lande. Det erkendes, navnlig i Japan og USA, at den 
synergi og det samarbejde der er opnået gennem MAST-II har gjort Europa førende i 
verden med hensyn til forskning i fysiske kystprocesser. 
Lancering af en samordnet aktion vedrørende anvendelsen af særdeles effektive 
beregningsteknikker inden for havforskning og indbyrdes sammenligning af modeller. 
Lancering af adskillige støtteinitiativer (område IV under programmet) vedrørende 
forvaltning af oceanografiske data: bistand inden for dataforvaltning til det målrettede 
Middelhavsprojekt, elektronisk datapublicering og levering af referencedatabaser. 
Co-organisation af den anden europæiske konference om undervandsakustik i København 
den 4.-8. juli 1994. Undervandsakustik er et vigtigt forskningsemne under havteknologi i 
MAST-II. Konferencen, som havde deltagere fra så forskellige lande (bortset fra EU og 
EFTA) som landene i Central- og Østeuropa, USA, Canada, Sydafrika, Kina og Indien, 
har demonstreret, at europæisk forskning står stærkt på dette område. 
BIOVIDENSKABER OG BIOTEKNOLOGI 
BIOTEKNOLOGI 
Målsætninger 
Dette program har til formål, at 
bygge videre på målene for BRIDGE-programmet 
gennemføre standardforberedende forskning med særlig vægt på sikkerhedsvurdering af 
nye teknikker og nye produkter 
overvåge bioteknologiens etiske, sociale og økonomiske konsekvenser 
39 
gennem hele programmet at anvende informationsteknologi til indsamling, pooling, 
analysering, distribuering og simulering af data 
gennemføre forskning på molekyle-, celle-, organisme- og populationsniveau. 
Fællesskabet støtter fire forskningsområder: 
/. Molekylærbiologisk indfaldsvinkel 
2. Forskning på celle- og organismeniveau 
3. Økologi og populationsbiologi 
4. Horisontale aktiviteter fælles for alle områder 
Teknisk-videnskabelige fremskridt 
Adskillige fornyende metoder til støtte for forskning og uddannelse såsom grundlæggende 
projekter, generiske projekter3* og teknologiprioritetsprojekter4), industriplatforme og 
decentraliseret forvaltning og uddannelse tjener til at forøge sammenhængen og effektiviteten i 
Fællesskabets og medlemsstaternes forskningsprogrammer. 
Der blev oprettet industriplatforme på initiativ fra interesserede virksomheder inden for en bestemt 
industrigren, og mængden og arten af den information, der går til industriplatformene, reguleres af 
kontrahenterne, da de er i besiddelse af den intellektuelle ejendomsret til de resultater, der opnås 
under Fællesskabets program. Industriplatforme giver kontrahenter og Kommissionens 
tjenestegrene ekspertråd om industrirelevante emner i forbindelse med projektet, og fremmer 
således en dynamisk vekselvirkning til fordel for alle parter. For øjeblikket er 7 industriplatforme 
oprettet og aktive, hver med forskelligt teknologifokus. Så mange som 128 virksomheder deltager i 
de forskellige platforme, herunder 52 små og mellemstore virksomheder, som dermed 
repræsenterer omkring 41 % af det samlede antal. Yderligere to platforme er ved at blive oprettet. 
Følgende kan anses for at være de vigtigste FTU-resultater: 
Bedre forståelse af katalytiske mekanismer i enzymer associeret med biologiske 
membraner, antilegemers vekselvirkninger med antigener og forbindelserne mellem 
receptorers struktur og funktion. 
Arbejde med sekvensering af DNA, gennemført af mange nært koordinerede net af 
europæiske laboratorier, har ført til sekvensering af en vigtig del af gær-genomet (14 Mb), 
Bacillus subtilis-genomet (4 Mb) og det meget større Arabiabpsis-genom (100 Mb). 
Undersøgelser af animalsk reproduktion og kortlægning af okse- og svine-genomerne blev 
gennemført i et forsøg på at forbedre husdyravlen. 
Som alternativer til dyreforsøg på det farmako-toksikologiske område har grundlæggende 
projekter allerede udviklet adskillige in vitro prøver, som indebærer en betydelig lettere 
forudsigelse af en række vigtige immunotoksiske reaktioner. 
På det plantebioteknologiske område lykkedes det at organisere fem net med interne og 
eksterne koordineringsmekanismer. Hele denne aktivitet er omfattet af et 
teknologiprioritetsprojekt med henblik på at opnå fremskridt, som peger i retning af . 
ønskelige fremtidige anvendelsesformål, nemlig planteudvikling, reaktioner på abiotisk 
stress, oplagringsprocesser f. eks. i frø eller knolde, effektiv kvælstofudnyttelse og 
omsætning af resultaterne til anvendt forskning i Fællesskabets randområder. 
Der er gjort betydelige fremskridt inden for de forskellige forskningsemner, som vedrører 
industrielle mikroorganismer. Et grundlæggende projekt om ekstremofile mikroorganismers 
bioteknologi fandt nye spændende resultater inden for ekstremofili. Nye eksotiske 
mikroorganismer, som kan leve under ekstreme forhold er blevet isoleret og karakteriseret. 
3) Der blev ydet støtte til 23 generiske projekter, som dækkede forskellige aspekter under område 1. 2 og 3. 
4) Der blev ydet støtte til ni teknologiprioritetsprqjekter til forskning vedrørende genomer og plantebiologi. 
-40 
Det informationscenter, der går under betegnelsen BIODOC, har overvåget den bioteknologisk 
udvikling i hele verden og fremskaffet oplysninger til Kommissionens tjenestegrene, 
medlemsstaternes administrationer og interesserede private. 
Det europæiske bioteknologiske informationskontor (EBIS - European Biotechnology Informations 
Service) har sammen med et fælles redaktionsudvalg formidlet oplysninger til bredere kredse og 
formidlet adgang til relevante dokumenter. Det er blevet nærmere tilknyttet til Kommissionens 
bioteknologiske koordinationsudvalg (BCC) i Kommissionens generalsekretariat. 
BIOMEDICIN OG SUNDHED (BIOMED I) 
Målsætninger 
Programmet har til formål at bidrage til større effektivitet i forskning på det medicinske og 
sundhedsmæssige område, at forene europæiske ressourcer og at anvende resultaterne i hele 
Fællesskabet. Der blevet lagt særlig vægt på fire områder: 
/. Udvikling af samordnet forskning i forebyggelses-, pleje- og sundhedssystemer 
2. Større sundhedsproblemer og sygdomme af stor samfundsøkonomisk betydning herunder 
AIDS, kræft, hjerte-karsygdomme, mentale sygdomme og aldersrelaterede problemer. 
3. Analyse af det humane genom 
4. Forskning i biomedicinsk etik 
Teknisk-videnskabelige fremskridt 
Efter en række indkaldelser af forslag blev programmet navnlig gennemført gennem samordnede 
aktioner, som samler akkumuleret ekspertise i forskernet. 
I 1994 blev der fra en liste på over 303 forslag, som i 1993 var blevet erklæret berettigede til 
fællesskabsstøtte, udvalgt 140 projekter til samordnede aktioner og 1 projekt til en aktion med 
omkostningsdeling til et samlet forpligtelsesbeløb på 38 092 650 ECU. Med hensyn til 
ledsageforanstaltninger blev der indgået 45 kontrakter om forskningsstipendier til et samlet 
forpligtelsesbeløb på 3 035 ECU. 
Som eksempel på særlige resultater opnået i 1994 bør nævnes et vigtigt møde om farmaceutisk 
forskning, som blev afholdt i Bruxelles i december 1994, om udsigterne for kliniske forsøg i 
Europa. Mødet samlede fremragende forskere samt repræsentanter fra den farmaceutiske industri 
og tilsynsmyndighederne. Programmet omfattede blandt andet en vigtig rundbordsdiskussion 
omkring etikken, de fornødne kontrolforanstaltninger og begrundelserne for at foretage kliniske 
undersøgelser under svangerskabet. Referatet af mødet vil blive offentliggjort medio 1995. 
Et møde med fokus på kræftforskning på europæisk niveau blev afholdt i Bruxelles i december 
1994. De 57 projektledere fra området for kræftforskning under BIOMED 1 blev inviteret til at 
deltage i drøftelserne om deres arbejde. Projekterne er fordelt på følgende grupper: grundforskning 
(30), klinisk forskning (16), screeningundersøgelser og -forskning (3), kemoterapeutiske 
undersøgelser og forskning (3) og epidemiologiske undersøgelser og forskning (5). Formålet med 
disse drøftelser var at foretage en sammenfatning af de forskellige aktiviteter og at drøfte de 
fremskridt, der er nået under projekterne (resultaterne vil blive offentliggjort sidst på året 1995). 
-41 -
I 1994 blev der arbejdet på følgende særlige EU-projekter koncentreret omkring udvikling af 
effektive vacciner til forebyggelse af infektion med HIV-virus og udvikling af lægemidler, som 
bremser forløbet af AIDS: 
Abemodeller til AID S-forskning (The Monkey Models for AIDS Research), som har 
udviklet en vaccine mod SIV (Simian Immunodeficiency Virus) i makakaber. 
Europæisk AIDS-vaccine (European Vaccine against AIDS - EVA), som også udvikler 
SIV-vacciner. 
Design, syntese og evaluering af nye antivirusforbindelser mod AIDS (Design, Synthesis 
and Evaluation of New Antiviral Compounds against AIDS), som screener mere end 10 
000 forbindelser med henblik på fremtidig behandling af AIDS-patienter. 
I forbindelse med det internationale humane genom projekt er der sket en yderligere styrkelse af 
de nære forbindelser med HUGO (Human Genome Organization), som repræsenterer genom­
forskere, med kontorer for Europa (London), Syd- og Nordamerika (Bethesda) og 
Stillehavsområdet (Osaka). Kommissionen var igen repræsenteret på dens konferencer vedrørende 
det humane genom (London (UK) 1991, Nice (Frankrig) 1992, Kobe (Japan) 1993, Washington 
(USA) 1994, Heidelberg (Tyskland) 1996) og ydede et væsentligt bidrag til HUGO-programmet 
"Single Chromosome Workshop" med hensyn til deltagelse fra europæiske genom-forskere. 
Kommissionen er også involveret i det seneste HUGO-initiativ, som startede på 1994-konferencen 
i Washington med et første opfølgningsmøde i London i januar 1995, om patenterbarhed og fri 
adgang til cDNA-sekvensdata med en afbalancering mellem forskeres og kommercielle interesser. 
LANDBRUG OG AGROINDUSTRI, HERUNDER FISKERI (AIR) 
Målsætninger 
De særlige mål for AlR-programmet er at 
øge landbrugssektorens og agroindustriens levedygtighed og konkurrenceevne, navnlig i 
mindre gunstigt stillede områder, hvor landbruget lider af kroniske strukturproblemer 
opnå bedre overensstemmelse mellem produktionen af biologiske råvarer og forbrugernes 
og industriens anvendelse heraf, navnlig for at tilskynde til anvendelse af 
landbrugsprodukter til potentielle non-food formål 
tilskynde små og mellemstore virksomheder til at deltage i dette program 
skaffe forbrugerne sunde levnedsmidler 
beskytte miljøet 
støtte den fælles landbrugspolitik og fiskeripolitikken. 
Teknisk-videnskabelige fremskridt 
17% af de forslag, der blev indsendt ved den tredje indkaldelse af forslag til AIR-programmet, 
blev udvalgt til finansiering og fik kontrakter i 1994. 85 projekter, som blev forelagt ved den 
anden indkaldelse af forslag og evalueret i 1993, blev udvalgt og fik kontrakter i 1994. 
Landbrugets og agroindustriens konkurrenceevne: Råvareproducenter, industrien og det 
europæiske forskermiljø har arbejdet sammen med henblik på at opnå konkurrencefordele for 
Fællesskabet. Udvikling af et større antal højteknologiske små og mellemstore virksomheder er 
blevet støttet. Forskning for og teknologioverførsel til lavteknologiske små og mellemstore 
virksomheder er normalt blevet ydet gennem forskningssammenslutninger og 
forskningskooperativer, som optræder som deltagere på virksomhedernes vegne. 
-42 
Der er blevet udviklet processer, som skal forhøje kvaliteten samtidig med at fødevarernes 
sikkerhed bevares, f. eks. nye rørformede varmevekslere, kontinuerte rørformede mikrobølgeovne, 
on-line sensorer til opdagelse af forurening/bakterieforurening i udstyr til produktion af 
levnedsmidler. Der er udviklet en metode til rejsning af eukalyptus-plantager i tørre områder. Der 
er udviklet en ny tærskemaskine til små frø og processer til omdannelse af rapsfrøolie til 'grønne 
kemikalier'. Der er udviklet orale vacciner til laksefisk og opdrættede fisk. 
Samordning af medlemsstaternes forskning: Samarbejde mellem forskere opnået gennem 
samordnede aktioner har været meget effektivt med henblik på etablering af net, samordning af 
deres forskningsindsats og iværksættelse af nye forskningssamarbejdsprojekter. 
En særlig succesfuld samordnet aktion resulterede i en enkel og praktisk vejledning i 
implementering af HACCP (hazard analysis critical control point), som er et system til kvalitets-
og sikkerhedskontrol af levnedsmidler til brug i levnedsmiddelindustrien. Samordnede aktioner 
vedrørende resistent stivelse og sensoriske analyser har i høj grad forbedret det videnskabelige 
grundlag på disse områder og fremkaldt interessante samarbejdsprojekter. 
Støtte til den fælles fiskeripolitik: De støttede projekter har bidraget til større viden om de 
vigtigste bestande for det europæiske fiskeri i Atlanterhavet og Middelhavet. Der er opnået bedre 
forståelse af, hvorledes fiskeriudstyr virker i og vekselvirker med havmiljøet. 
Bekæmpelsen af sygdomme i akvakultur er blevet forbedret og dens vekselvirkninger med miljøet 
undersøgt, og vejen er banet for genetisk forbedring af de opdrættede arter. Der er udviklet 
metoder, som skal sikre kvaliteten og sundheden hos fiskearter med begrænset forbrug. 
Støtte til den fælles landbrugspolitik: De støttede projekter svarer til behovene under den 
ændrede fælles landbrugspolitik og udviklingen af landdistrikter. Der er lagt særlig vægt på non­
food og råvareproduktion. Der er indledt interessant ny forskning vedrørende ekstensivering, lavt 
input og økologisk landbnig, på anvendelsen af braklagte arealer og de særlige behov i regioner, 
som ikke er fulgt tilstrækkeligt med udviklingen. 
Der blev ofret særlig opmærksomhed på en række problemer med plantesundhed og dyresundhed, 
som er af afgørende betydning for Fællesskabet som helhed. Med hensyn til den fælles 
landbrugspolitik og udviklingen af landdistrikter vil en række nye projekter tilvejebringe data, som 
der er stærkt behov for, og indikatorer for, hvorledes kvantitative modeller vil kunne anvendes i 
landbruget for fremtiden. Der har været mere forskning, som er blevet støttet, på grænsefladen 
mellem landbrug og miljø vedrørende aspekter ved jordbund, affald, vand og brug af 
gødningsstoffer. 
Der er udviklet en metode til at evaluere sikkerheden ved en gensplejset tomat. Denne metode vil 
være meget nyttig ved udarbejdelsen af retningslinjer for evalueringen af nye levnedsmidler i den 
videnskabelige levnedsmiddelkomité. 
Der blev udviklet mælkebakterie-baserede syrevækkere til æble-mælkesyregæring til direkte 
podning, og de er nu ved at blive markedsført. 
-43-
ENERGI 
IKKE-NUKLEAR ENERGI (JOULE II) 
Målsætninger 
Formålet med programmet er at bidrage til udviklingen af nye valgmuligheder på området ikke-
nuklear energi ved i øget grad at lægge vægt på de fremspirende energiteknologier, som trods 
deres store potentiel og miljøvenlighed endnu ikke er trængt særlig godt frem på markedet. 
Der blev i programmet lagt særlig vægt på energiteknologi, som muligvis kan reducere 
energiforsyningens belastning på miljøet, navnlig i form af C02-emissioner, uden dermed at 
tilsidesætte andre vigtige mål som større forsyningssikkerhed på energiområdet, styrkelse af 
konkurrenceevnen for den europæiske energiindustri eller bidrag til udviklingen af landdistrikter og 
intern samhørighed. 
Teknisk-videnskabelige fremskridt 
Hovedparten af JOULE-II programmet blev gennemført efter to generelle indkaldelser af forslag, 
den første i september 1991 og den anden i april 1993. Globalt ydede JOULE II i programmets 
løbetid støtte til omkring 400 projekter med et fællesskabsbudget på omkring 260 mio. ECU, idet 
dette ikke omfatter budgettet for deltagelsen i projekter fra organisationer fra EFT A-lande og fra 
lande i Central- og Østeuropa. Industriens deltagelse i projekterne er steget i forhold til de 
foregående år, og dette gælder navnlig for små og mellemstore virksomheders deltagelse i stærkt 
fornyende teknologier. 
Der er opnået væsentlige fremskridt på alle fire områder under programmet, som vist i følgende 
eksempler. 
Inden for modellering og strategianalyse er der udviklet nye værktøjer til at analysere det 
komplekse energi/miljø/økonomi-system og dets fremtidige tendenser med det formål at fastlægge 
en global "energi-FTU" strategi for EU. Der blev udviklet en ny generation af matematiske 
modeller til at karakterisere dette komplekse system både på europæisk plan og på verdensplan. 
Der blev udviklet en beregningsmetode til anslåelse af de eksterne omkostninger ved forskellige 
brændselskredsløb (nuklear, kul, gas og vedvarende energi) inden for et fælles samarbejde mellem 
EF og USA. 
Inden for fossile energikilder dækkede programmet to særskilte emner: begrænsning af skadelige 
emissioner, herunder af drivhusgasser, under forbrænding, og bedre forståelse af 
kulbrintereservoirer med henblik på at forbedre forsyningen og styrke den europæiske industris 
konkurrenceevne. Under området "rene kul" behandledes forbrænding af fast brændsel, reststoffer 
og affald, idet der blev taget særligt hensyn til den emissionsbegrænsning, der kan opnås ved at 
styre forbrænding af kul sammen med biomasse eller med renseslam. På området "kulbrinter" er 
der gjort betydelige fremskridt med hensyn til forståelsen af indflydelsen fra brændslets 
sammensætning (navnlig dieselolie) på opståeisen af forurening, medens vægten inden for 
efterforsknings- og produktionssektoren har ligget på forståelsen af de mekanismer, der 
kontrollerer væskeforekomst og mobilitet i reservoirstrukturer. Betydningen af dette arbejde er 
blevet fremhævet ved den kendsgerning, at selv om de fleste projekter oprindeligt kom fra 
universiteter eller forskningsinstitutter, har større olieselskaber i mange tilfælde senere tilsluttet 
sig, uvægerligt for egen regning. 
-44-
På området vedvarende energikilder blev der opnået fremskridt inden for alle sektorer. På området 
"vindkraft" udvikledes der i samarbejde med europæiske fabrikanter særdeles fornyende 
vindturbiner i MW-klassen, som forventes at blive den næste kommercielle generation, med 
henblik på at befæste Europas førende stilling på verdensmarkedet. Der er opnået betydelige 
resultater inden for "solceller", herunder navnlig tyndfilms-solceller (for CuInSe^celler blev der 
registreret den højeste effektivitet på verdensplan). Der blev sammen med førende europæiske 
arkitekter gennemført fremragende projekter vedrørende "bygninger", hvor der anvendes 
vedvarende energi, herunder den nye rigsdag (Reichstag) i Berlin. De to første europæiske 
pilotprojekter inden for "bølgeenergi", der startede på Azorerne og i Skotland, får en nominel 
effekt på 0,5 og 2 MW. Inden for "biomasse" opnåedes der et gennembrud inden for likvefaktion 
af ligno-cellulosemateriale via pyrolyse. Det lykkedes at forædle bio-råolie ved en ny 
elektromekanisk metode. 
Inden for rationel energiudnyttelse blev der arbejdet på forskellige slutbrugersektorer. På området 
"industri" blev der udviklet avancerede enheds-operationer og generiske systemdesignmodeller 
sammen med innovative metoder og designprocedurer. På området "bygninger" blev der lagt 
særlig vægt på integration af lavenergi-komponenter med vedvarende energikilder. Der blev fundet 
frem til mere korrosionsbestandige elektroder til flydende karbonat brændselsceller og det lykkedes 
at opskalere fast oxid brændselsceller til 7 kW. Der blev udviklet nye lithium-carbon flydende og 
fast polymer batterier med en specifik energi på over 95 kWh/kg egnet til elektriske køretøjer. En 
undersøgelse af energioplagring ved hjælp af svinghjul til brug for køretøjer udviste gunstige 
besparelser sammenlignet med avancerede batterier. Større viden om og bedre styring af 
"forbrændingsprocesser" blev opnået ved forenklet kemisk kinetik, simulering af turbulent 
forbrænding og udvikling af nye diagnoseværktøjer. 
JOULE II har fremmet innovation i en sektor af strategisk betydning for Europa som helhed 
gennem støtte til multinationale konsortier, som samler forskningsorganisationer, 
industrivirksomheder, universiteter og energileverandører omkring projekter af 
Europaomspændende betydning. 
THERMIE 
THERMIE-programmet har med et budget på 700 mio. ECU for perioden 1990-1994 gjort det 
muligt for EF at støtte demonstration og formidling af nye renere og effektive energiteknologier 
gennem 3 hovedindsatsområder. Det første område, hvortil 85% af budgettet blev afsat, dækkede 
finansiel støtte til energiteknologiprojekter inden for rationel energiudnyttelse, vedvarende 
energikilder, fast brændsel og kulbrinter. Op til 15% af THERMIE-budgettet var tildelt det andet 
indsatsområde, som dækker de ledsageforanstaltninger, der er beregnet til at hjælpe teknologierne 
til at opnå en mere udbredt anvendelse. 
Tre former for projekter kan opnå finansiel støtte under THERMIE-forordningen: 
innovationsprojekter rettet mod den første kommercielle anvendelse af ny energiteknologi, 
formidlingsprojekter, der tager sigte på at fremme anvendelsen af eksisterende energiteknologi 
under forskellige økonomiske eller geografiske forhold, og målrettede projekter, som er beregnet 
til at udvikle teknologier af en strategisk karakter, som ikke kunne udvikles på anden måde. 
Fællesskabet har således i løbet af de fem år, som THERMIE-programmet har kørt, ydet støtte til 
713 sektorbestemte projekter med et beløb på omkring 573 mio. ECU. 
Ledsageforanstaltningerne omfatter analyse af markedsforholdene og vurdering af 
markedsmulighederne, opfølgning og evaluering af projekter, udbredelse af oplysninger om 
energiteknologi (gennem tilrettelæggelse af udstillinger, seminarer, workshopper, deltagelse i 
energirelaterede messer, presserelaterede aktiviteter og produktion af en lang række forskellige 
publikationer. De fleste ledsageforanstaltninger gennemførtes af OPET-nettet (Organisations for the 
Promotion of Energy Technology), som Kommissionen oprettede i 1991. I december 1994 bestod 
45 
nettet af næsten 50 sådanne organisationer fordelt over hele EU, suppleret af 15 EF-energicentré 
oprettet i Central- og Østeuropa og SNG. Pr. december 1994 var der gennemført 1200 specifikke 
foranstaltninger for omkring 47 mio. ECU. Der er også gennemført specifikke foranstaltninger i 
tredjelande, hvor der findes markedsmuligheder for anvendelsen af EU-energiteknologi 
(Latinamerika, Middelhavsområdet, Sydøstasien, EFTA-landene, USA, Japan). 
For at undgå dobbeltarbejde og anvende de midler, der er til rådighed, så godt som muligt, er det 
tredje anvendelsesområde for programmet tilegnet samordning af THERMIE's aktiviteter med 
indsatsen under lignende programmer, som gennemføres i medlemsstaterne, og med andre af 
Fællesskabets støtteinstrumenter såsom ALTENER, SAVE, JOULE, TACIS, PHARE osv. 
Fra 1995 vil hovedparten af anvendelsesområderne for THERMIE blive gennemført som led i det 
fjerde rammeprogram. De THERMIE-aktiviteter, der ligger uden for rammeprogrammets 
områder, omfattes af et særskilt kommissionsforslag til THERMIE II. 
VEDVARENDE ENERGIKILDER 
Hovedformålet med denne foranstaltning var at bygge bro mellem indsatsen for vedvarende 
energikilder under det tredje rammeprogram og en ny aktionslinje i det fjerde rammeprogram 
rettet mod storstilet integrering af vedvarende energi. Der blev fastlagt fem områder for 
anvendelsen af vedvarende energi: 
1. Integration af vedvarende energi i regionerne 
2. Vandafsaltningsanlæg drevet af vedvarende energi til Middelhavsområdet 
3. Udvikling af "bio-elektricitet" 
4. Byplanlægning med maksimeret anvendelse af vedvarende energi 
5. Solcellebaseret elproduktion i samarbejde mellem Europa og udviklingslande. 
Valget af disse særlige anvendelsesområder begrundes med den formodning, at vedvarende 
energikilder må forventes at få stor betydning på mellemlang sigt. Behovet for at tage hensyn både 
til tekniske problemer og til relaterede socioøkonomiske spørgsmål blev behandlet med særlig 
omhu. 
Under budgetproceduren for 1994 blev der afsat et særligt budget på 25 mio. ECU til aktiviteter 
inden for vedvarende energi. Denne foranstaltning er blevet gennemført gennem en indkaldelse af 
forslag, som der blev modtaget mange reaktioner på. Ud af 340 modtagne forslag udvalgte 
Kommissionen 80 projekter til prioriteret finansiering. Ud af forpligtelserne i 1994 på 25 mio. 
ECU blev der underskrevet kontrakter for 19 mio. ECU inden udgangen af december, og de 
resterende forventes underskrevet i begyndelsen af 1995. 
Aktiviteterne vil fortsætte i programmet for ikke-nuklear energi under det fjerde rammeprogram. 
Idet der bygges videre på de foreløbige resultater fra denne sonderende aktion, vil der blive taget 
vigtige initiativer til storstilet indførelse af vedvarende energi på de fem områder, hvor der regnes 
med iværksættelse af pilotprojekter. 
NUKLEAR SIKKERHED 
Målsætninger 
Forskningen i sikkerhed i forbindelse med nuklear fission under det tredje rammeprogram frem til 
1994 skete gennem aktioner på følgende områder: forvaltning og opbevaring af radioaktivt 
materiale, reaktorsikkerhed, nedlukning af nukleare anlæg, TELEMAN (fjernhåndtering) og 
forskning i strålingsbeskyttelse. 
-46-
Teknisk-videnskabelige fremskridt 
Programmet for forvaltning og opbevaring af radioaktivt materiale er op delt i "affaldsforvaltning 
og tilknyttede F&U-aktioner" (forvaltningssystemer, behandling af affald og sikkerheden ved 
multibarrieresystemet til geologisk bortskaffelse) og "indretning og/eller drift af underjordiske 
forskningsanlæg". I 1994 blev der lanceret tre forskningskontrakter: forskning på stedet i gasudslip 
fra saltholdigt fyld, modelberegninger af lers termo-mekaniske adfærd og naturlige analoger i et 
kryptokarstområde. Flere arbejdsprogrammer er blevet udbygget for at afpasse dem efter 
nyopdukkede forskningsbehov. Forskningsaktiviteterne, navnlig på stedet og i underjordiske 
laboratorier, har gjort det muligt at opnå væsentlige fremskridt hen mod en tillidsopbyggende 
proces og danner et teknisk-videnskabeligt grundlag for en bedre vurdering af sikkerheden ved 
deponering af radioaktivt affald. 
Under den forstærkede samordnede aktion i 1994 om reaktorsikkerhed fortsattes undersøgelsen af 
indeslutningen af radioaktivitet under alvorlige uheldsvilkår i PWR (trykvandsreaktorer) og BWR 
(kogendevandsreaktorer). Aktionen omfatter otte projekter. Der er gjort store fremskridt med 
hensyn til større enighed på dette sikkerhedsområde inden for Den Europæiske Union, navnlig for 
så vidt angår den eksisterende knowhow og anvendelsen heraf på hidtil uløste problemer og den 
endelige løsning heraf. Enkelte foreløbige resultater er værd at nævnte, såsom: i) den enighed, der 
er opnået omkring forståelsen af den kemi, der er involveret i smeltede materialers 
vekselvirkninger, sammenholdt med den traditionelle termo-mekaniske indfaldsvinkel og ii) 
gennemførligheden af et system til nedkøling af en smeltet kerne uden for beholderen og en 
vurdering af reaktorens passive sikkerhed. 
Hovedområderne under programmet for nedlukning af nukleare anlæg er: forsknings- og 
udviklingsprojekter, fastlæggelse af retningslinjer, afprøvning af nye metoder i praksis, inklusive 
fire pilotprojekter. De fleste af forskningsprojekterne blev afsluttet og resultaterne blev 
gennemgået på konferencen om "nedlukning af nukleare anlæg". En række kontrakter om 
pilotnedlukningsprojekter og nogle kontrakter om afprøvning af demonteringsteknikker under 
naturtro vilkår blev forlænget. To nedlukningsdatabaser (EC DB TOOL og EC DB COST) er ved 
at blive oprettet med henblik på at udnytte alle de resultater og erfaringer, der er høstet siden 
1979. 
7EL£Ml/V-aktiviteterne i 1994 omfattede projekter vedrørende: fotogrammetri og telemetri, en 
master/slave-manipulator, en strålingstolerant griber og en robot med ben. To projekter 
involverede direkte små og mellemstore virksomheder i udnyttelsen af resultaterne. Der blev 
offentliggjort to håndbøger om miljømæssig tolerance og der blev oprettet en EF/ES A-database. 
Ved midtvejsevalueringen af programmet blev der udtrykkeligt henvist til programmets 
udnyttelsesmuligheder, de mange patenter, publikationer og forskningsgrader, nettet af 
industridrivende, forskere og akademikere og den aktive forvaltning af programmet. 
Forskningen i strålingsbeskyttelse bidrog til den permanente udvikling af ideer og praktiske 
metoder til strålingsbeskyttelse. Programmet omfattede tre elementer: menneskers udsættelse for 
stråling og radioaktivitet, følgerne af menneskers udsættelse for stråling samt farer for og 
forvaltning af udsættelse for stråling. Programmet fortsatte med at frembringe markante 
fremskridt, som illustreret ved følgende eksempler. 
Produkterne af nogle DNA-reparationsgener udgør en del af det transkriptionskompleks 
som læser den genetiske DNA-kode. To kontrahenter har fået tildelt den ansete Jeantet-pris 
for deres deltagelse i dette arbejde. 
Et vigtigt nyt middel, med kodenavnet LIHOPO, som er blevet syntetiseret og udviklet, er 
den bedste hidtil undersøgte forbindelse til fjernelse af plutonium fra kroppen. 
Europæisk samarbejde omkring dosimetri-forskning har ydet et særdeles vigtigt bidrag til 
udviklingen af sammenhængende og universelt anvendelige dosimetriske koncepter og 
-47-
procedurer, foretaget af de internationale komiteer ICRP og ICRU, som er vigtige for 
revisionen af de grundlæggende sikkerhedsnormer. 
Optimering af dosisreduktionsmetoder og kvalitetskriterier for røntgenundersøgelser af 
voksne og børn øger patienternes sikkerhed i den daglige medicinske anvendelse af 
ioniserende stråling. 
En bedre forståelse af levevilkårenes og andre fysisk-kemiske variablers indvirkning på 
indendørs luftkvalitet har forbedret anslåelsen af lungedoser fra indendørs radon. 
Målingen af radioaktiv kontaminering blandt forskellige organer og animalske produkter 
har nået et sådant trin, at hensigtsmæssig husdyravl kan reducere overførslen af 
radioaktivitet til den menneskelige fødekæde. 
Et omfattende system til støtte for beslutningstagning, RODOS, for ekstern forvaltning af 
nukleare nødsituationer i Europa er ved at blive udviklet af 18 europæiske institutter og 
skal danne grundlag for et Europa-omspændende beredskabsnet. 
SAMARBEJDE MED SOVJETUNIONEN INDEN FOR 
SIKKERHED I FORBINDELSE MED NUKLEAR FISSION (COSU) 
Kommissionen har siden 1992 støttet et EF/SNG-samarbejdsprogram om konsekvenserne af 
Tjernobyl-ulykken, navnlig inden for sundhedsvirkninger, miljøkonsekvenser og styring af 
nødsystemer. Der er i alt tildelt 22 mio. ECU som støtte fra EF til dette program, hvorunder der 
er blevet gennemført 16 samarbejdsprojekter med deltagelse fra omkring 200 laboratorier (80 fra 
EU og 120 fra SNG). Hidtil har dette program givet vigtige resultater. De mest 
bemærkelsesværdige resultater er kort resumeret i det nedenstående: 
Sundhedsvirkninger 
Samarbejdet med programmerne TACIS og ECHO gjorde det muligt at fremskaffe 
afgørende medicinsk udstyr og uddannelse til bedre behandling af patienter med kræft i 
skjoldbruskkirtlen. 
Behandlingsmulighederne for strålingsforårsagede hudlæsioner hos brandmænd og 
oprensningspersonale involveret i uheldet er ved at blive optimeret. 
Der er ved at blive fastlagt en protokol for, hvorledes benmarvstransplantationer med 
succes kan anvendes til behandling af ofre, som ved uheldet blev udsat for høje 
bestrålingsdoser. 
Miljøkonsekvenser 
Befolkningen på landet blev udsat for en betydelig højere dosis end forventet. 
Naturlige produktionssystemer som skove og enge recyklerer radionukleiderne, således at 
kontamineringen ikke fjernes så hurtigt som tidligere formodet. 
Indsigten i cæsiums adfærd fik en enorm impuls, således at for eksempel en optimal 
planlægning af jordbundsbaserede genopretningsteknikker bliver mulig. 
Styring af nødsystemer 
Et on-line system til støtte for beslutningstagningen, som skal bidrage til styringen af 
eventuelle fremtidige nukleare uheld, er for øjeblikket ved at blive installeret i Rusland, 
Ukraine og Hviderusland. 
Vedtagelsen af overdrevent restriktive interventionsniveauer efter uheldet resulterede i øget 
bekymring hos den ramte befolkning og medførte en større byrde på den nationale 
økonomi. 
Oversigter over hvert enkelt samarbejdsprojekt kan stilles til rådighed for Den Europæiske Unions, 
Den Russiske Føderations, Ukraines og Hvideruslands første internationale konference om 
konsekvenserne af Tjernobyl-uheldet, som vil blive afholdt i Minsk den 18. - 22. marts 1996. 
-48-
KONTROLLERET TERMONUKLEAR FUSION 
Målsætninger 
Det langsigtede mål er "i fællesskab at fremskaffe sikre og miljøvenlige prototypereaktorer" 
baseret på fusion ved magnetisk indeslutning. 
Programmets første prioriterede mål er "at etablere et videnskabeligt og teknologiskt grundlag, at 
fastlægge miljøvenlige og sikre kriterier og at forberede industrien på bygningen af næste trins 
anlæg (Next Step)", den første forsøgsfusionsreaktor. Andre mål er: at gå videre til 
demonstrationen af, at fiisionskraft er gennemførlig på en sikker og miljøvenlig måde, at udbygge 
den europæiske industris engagement, at fastlægge reaktorpotentiellet for toroidale magnetiske 
konfigurationer i lighed med tokamakken. 
Teknisk-videnskabelige fremskridt 
Al forskning i magnetisk indesluttet fusion er integreret i el fællesskabsprogram, som selv 
fremtræder som et enkelt organ i relationerne med andre fusionsprogrammer i verden. 
Kommissionen er ansvarlig for programmets gennemførelse, som hovedsagelig sker gennem 
associeringskontrakter med medlemsstater (plus Schweiz) eller organisationer i medlemsstaterne, 
fællesforetagendet JET, NET-overenskomsten, som tager hensyn til Euratoms deltagelse i ITER-
EDA, FFC, kontrakter af begrænset varighed (navnlig med organisationer i medlemsstater uden 
associering) og industrikontrakter. Fællesskabets medfinansiering fortsatte med at være på omkring 
25% af associationernes løbende udgifter, 45% af kapitalomkostningerne ved projekter, som er 
blevet tildelt prioriteret status, og 80% af JET's udgifter. 
I 1994 afsluttede det rådgivende udvalg, CCFP, en vurdering af planlægningen af maskiner og 
anlæg på mellemlang sigt, som var til hjælp ved udarbejdelsen af beslutningen om programmet for 
1994-1998. Gennem flerpartsaftalen om fremme af personalets mobilitet er forskernes og 
teknikernes mobilitet forbedret. I samarbejde med programmet for menneskelige ressourcer og 
mobilitet blev der tildelt stipendier. Industrien er blevet tilskyndet til at deltage mere fuldt ud i 
programmet, navnlig gennem organiseringen af fusion-industri workshops. En vandreudstilling 
blev yderligere udbygget og tiltrak mange besøgende. 
/. Uqformningen af næste trin 
Udformningen af næste trin er skredet fremad som led i firpartsaftalen om samarbejde 
(Euratom, Japan, Rusland og USA) om detaljeret konstruktionsprojektering (EDA) af 
ITER (skitseprojekteringen af en international termonuklear forsøgsreaktor, som er det 
næste trin på verdensplan). Der blev forelagt en sammenfattende projekteringsrapport i 
januar 1994. Protokol 1 blev færdigbehandlet og protokol 2 (som dækker perioden frem til 
den planlagte færdiggørelse af EDA i juli 1998) blev undertegnet den 21. marts 1994. 
Der blev udvalgt en sammenslutning af industrivirksomheder, som skal bidrage til den 
overordnede projektering af næste trin. Der blev opstillet lister over virksomheder 
kvalificeret til den pågældende forskning og udvikling og til leveringen af prototyper til det 
næste trin. 
2. Den tekniske udvikling på længere sigt 
Den sikkerhedsmæssige og miljømæssige vurdering (SEAFP - Safety and Environmental 
Assessment of Fusion Power) blev foretaget af NET-holdet, Euratom-UKAEA Association 
og en midlertidig sammenslutning af industrivirksomheder, og med deltagelse fra andre 
associeringer og FFC (der vil blive afgivet rapport i begyndelsen af 1995). 
Skitseprojekteringen af en kraftig kilde til højenergineutroner til fusionsrelevante materialer 
er indledt i den multilaterale ramme (for øjeblikket Euratom, Japan og USA) for en 
gennemførelsesaftale under Det Internationale Energiagentur. 
-49-
3. JET 
En større opgradering af maskinen, herunder installering af en pumpet fordeler med henblik på at 
finde frem til pålidelige metoder til plasmarenhedskontrol, som er vigtig for støtten til 
projekteringen af det næste trin, blev gennemført og plasmadriften succesfuldt genoptaget, hvilket 
viser forbedringer i maskinens evne til at håndtere kraften. 
4. Støtteprogram 
Videnskabelig støtte til det næste trin og til JET: der opnåedes fremskridt i forståelsen og 
styringen af indeslutning, vekselvirkning mellem plasma og væg, brændselsladning og 
udstødning samt opvarmning og strømdrivning på det særlige udstyr og i 
ledsageprogrammerne; der opnåedes diverterplasmaer med øget stråling og reduceret 
strømstyrke; en ny tokamak blev sat i drift til undersøgelse af langstrakte plasmatværsnit; 
der blev udviklet ny diagnostik. 
Undersøgelser af alternative muligheder for toroidal magnetisk indeslutning: der blev 
opnået høje densiteter uden afbrydelse i en stellarator; driftsområdet i pinch med omvendt 
felt blev udstrakt til højere strømme; der blev udviklet yderligere diagnostik (f. eks. 
polarimetri). 
TRANSPORT 
En række undersøgelser blev sat i gang i forlængelse af nogle af EURET-aktiviteterne under det 
andet rammeprogram. Målet var at sikre overgangen i perioden mellem udløbet af EURET-
programmet og starten på særprogrammet for transport under det fjerde rammeprogram samt at 
bane vej for de nye FTU-aktiviteter på transportområdet. Disse aktiviteter stiler navnlig mod støtte 
til den fælles transportpolitik og tager hovedsageligt sigte på at opnå bæredygtig mobilitet. 
Undersøgelserne har to hovedformål: 
At fortsætte arbejdet yderligere inden for trafikstyring af luftfart, søfart og 
jernbanetransport ved at etablere funktionelle og operationelle specifikationer. Det 
etablerede samarbejde mellem brugerne og industrien fortsatte således. 
At forberede nye aktiviteter i transportprogrammet under det fjerde rammeprogram, 
navnlig inden for strategi og landevejs- og bytransport. Disse undersøgelser stiler mod en 
kvalitativ vurdering af teknikkens stade inden for disse områder i EU's forskellige 
medlemsstater. De vil tilvejebringe de fornødne instrumenter til styringen af yderligere 
aktiviteter på europæisk plan og bidrage til samordningen af nationale aktiviteter. 
Der blev offentliggjort en indkaldelse af forslag, som resulterede i 29 udvalgte forslag, der blev 
finansieret med 100% af de faktiske omkostninger (forskningskontrakter). Der blev også 
offentliggjort en ny indkaldelse af forslag på luftfartsområdet i nært samarbejde mellem forskellige 
af Kommissionens tjenestegrene, som resulterede i to aktioner med omkostningsdeling. De fleste af 
undersøgelserne og aktionerne med omkostningsdeling indledtes i løbet af sommeren 1994. De 
første midlertidige resultater er leveret planmæssigt. De konkrete resultater vil først foreligge 
mellem april og september 1995. 
50 
INTERNATIONALT SAMARBEJDE 
BIOVIDENSKAB OG BIOTEKNOLOGI 
MED HENBLIK PÅ UDVIKLINGSLANDENE (STD) 
Målsætninger 
Programmet har følgende målsætninger: 
fortsat udbygning af forskningskapaciteten både i udviklingslandene og i medlemsstaterne 
inden for de emneområder, der findes særlig vigtige for udviklingen af den tredje verden 
(landbrug, sundhed, ernæring og miljø i tropiske og subtropiske områder) gennem fælles 
forskningsaktioner 
bedre samordning på europæisk plan, udbygning af samarbejdet mellem udviklingslande, 
konsolidering, intensivering og udbygning af de forbindelser, der under programmets 
første fase blev knyttet mellem partnerne i Fællesskabet og i udviklingslandene 
opnåelse af væsentlige fremskridt med hensyn til at mobilisere emner, som er knyttet til 
udviklingsbehov, herunder miljøbeskyttelse og rationel forvaltning af naturressourcer for at 
bidrage til bedre levestandarder og sundhedsvilkår for udviklingslandenes befolkning, 
herunder navnlig de fattigste 
udnyttelse af det arbejde, der er udført af bestemte europæiske forskerhold, som er 
involveret i andre af Fællesskabets forsknings- og udviklingsprogrammer, ved at give dem 
mulighed for at udvide deres undersøgelsesområde og diversificere deres metoder til også 
at omfatte tropiske miljøer 
opnåelse af merværdi for de forskellige nationale initiativer på disse områder som følge af 
programmets fællesskabsdimension. 
Teknisk-videnskabelige fremskridt 
Den sidste indkaldelse af forslag, hvorfra der blev udvalgt projekter i 1994, havde forsætligt et 
reduceret anvendelsesområde for at fremme sektorer, som ikke blev tilstrækkeligt dækket i 
tidligere indkaldelser af forslag. På denne måde blev der opnået balance mellem programmets 
forskellige tematiske bestanddele som beskrevet i det tekniske bilag til programmet. Af de 
kontrakter, der blev underskrevet i 1994 vedrører 25% problemer i forbindelse med 
miljøbeskyttelse ved hjælp af bedre forvaltning af naturressourcer, 14% dækker forskning i 
sundhedssystemer og 12% vedrører lokal forarbejdning af levnedsmidler - alle tre emner er af stor 
betydning for udviklingslandenes fremtidige befolkninger. 
De 79 kontrakter, der blev underskrevet i 1994, mobiliserede 348 forskerhold (inklusive de 
deltagere, der ikke modtog nogen finansiel støtte fra Fællesskabet) - de 205 fra Europa og 143 fra 
udviklingslande med følgende fordeling: 9 fra Middelhavsområdet, 48 fra Latinamerika, 34 fra 
Asien og 52 fra AVS-lande. Dette viser mobiliseringsniveauet i Syden og den fælles interesse for 
de dækkede emner (den lave deltagelse fra Middelhavslande forklares ved eksistensen af 
AVICENNE, som udelukkende er målrettet mod Middelhavsområdet). 
Målet med at styrke "syd/syd-samarbejdet" blev også nået, idet det skal bemærkes, at to tredjedele 
af kontrakterne har mindst to sydlige deltagere og 31% mere end to. Selv om der skal være mindst 
to europæiske partnere, deltager der endvidere et større antal i 45% af kontrakterne. Aktiviteterne 
i net, såsom det europæiske net for tropeskovforskning eller den europæiske arbejdsgruppe for 
international skadedyrsbekæmpelse, der blev oprettet under dette program, har også haft betydelig 
indvirkning på styrkelsen af det europæiske samarbejde. Dette program har også bidraget til 
grundlaget for en fremtidig europæisk strategi inden for international landbrugsforskning med 
henblik på udviklingslandene. 
-51-
Resultaterne er blevet kortfattet beskrevet i flere publikationer, herunder el forste bind af resultater 
opnået fra delprogrammet for landbrug under det andet program for videnskab og teknik i 
udviklingens tjeneste (STD2 for 1987-1990), kataloget over kontrakter indgået efter den første 
indkaldelse af forslag, både for landbrug og for sundhed, et dokument om "Needs and perspectives 
of télédétection in developing countries", "l'Europe et la coopération scientifique et technique sur 
l'eau", fire publikationer, som gør rede for de resultater, der er opnået på sundhedsområdet 
(forskning i vacciner, forskning i sundhedssystemer, parasitismebiologi og forskning i bilharziose). 
Der blev også oprettet en database om malaria-antigener. 
Programmet har lettet tilrettelæggelsen af 16 workshops, kollokvier eller seminarer i 1994 med 
henblik på at formidle resultater, tilskynde til kontakter mellem forskere fra nord og syd og sætte 
sidstnævnte i stand til at slutte sig til det internationale forskermiljø. Der kan nævnes følgende 
eksempler på møder: forvaltning af jordbunds- og vandressourcer i Middelhavsområdet; 
konferencer om en oversigt over ressourcer og forvaltning af tropiske skove; internationalt 
symposium om systemforskning i landbrugets og landdistrikters udvikling; workshop om de 
tekniske og logistiske problemer ved vaccinefremstilling; udvikling af egnede metoder til 
validering af sundheds-strategier i udviklingslande; konference om leishmaniasis og dens 
smittebærere. 
INTERNATIONALT FORSKNINGSSAMARBEJDE 
Denne aktion, der fokuserer på udbygning af samarbejdsforbindelser inden for videnskab og 
teknologi mellem Fællesskabet og udviklingslande i Asien, Latinamerika og Middelhavsområdet, 
yder støtte til fælles forskningsprojekter, stipendier og udveksling af oplysninger (inklusive 
videnskabelige møder) om emner af gensidig interesse. 
Tredjelandenes nationale myndigheder for teknisk-videnskabeligt samarbejde spiller en afgørende 
rolle i programmet ved sammen med Kommissionens tjenestegrene at indkredse de emner, der skal 
omfattes af samarbejdet, fremme programmet i deres forskerkredse og forelægge forslag. 
Eksempler på emner, der er valgt som prioriterede områder for fælles aktivitet, omfatter 
vandforskning sammen med Mexico, bioteknologi sammen med Kina og geologiske katastrofer 
sammen med Andes-landene: en række andre lande foretrak en bredere vifte af forskningsområder. 
Fremmende aktioner omfatter offentliggjorte indkaldelser af forslag, forskningsstipendier og 
workshops om særlige emner. Som følge af disse aktioner modtoges der 544 forslag til fælles 
forskningsprojekter og 321 stipendiekandidaturer fra de nationale myndigheder: efter en 
videnskabelige evaluering med bistand fra uafhængige eksperter og referencer blev der udvalgt 144 
forskningsforslag og 102 stipendiater, som repræsenterede en finansiel støtte fra EF på 26,3 mio. 
ECU. 
Forskningsprojekterne dækker hele området under naturvidenskaberne og de eksakte videnskaber. 
Omkring tyve projekter vedrører grundforskning, men flertallet gælder anvendt forskning på 
områder som industrimaterialer, finkemikalier, overvågning og bekæmpelse af miljøforurening, 
geovidenskaber, bioteknologi, landbrug og folkesundhed. Disse projekter giver europæiske 
partnere mulighed for at vekselvirke med en bred række forskere og at blive stillet over for nye 
miljøer, biologiske materialer og videnskabelige udfordringer. Partnerlandene med de fleste 
projekter er Argentina, Brasilien, Kina, Indien, Mexico og Israel, som til sammen står for 63% af 
projekterne. De fleste projekter, navnlig i tredjelandene, inddrager universitetsafdelinger. De 
opnåede resultater manifesterer sig således ikke blot som forskningsoutput, men også i form af en 
generel styrkning af undervisningen og andre aktiviteter. 
-52-
Denne kombination af instrumenter, inklusive dialog med partnerlande, udbygning af 
forskningskontakter og udarbejdelse af projekter, fælles videnskabeligt arbejde og opfølgning af 
projekter, som er blevet opbygget i lyset af erfaringerne siden initiativets beskedne begyndelse 
midt i 1980erne, er generelt blevet påskønnet både på politisk plan og af de forskellige 
videnskabelige kredse. Der er imidlertid konstateret problemer ved at have så bred en vifte af 
støtteberettigede forskningsemner, og disse problemer behandles i det fjerde rammeprogram. På 
linje med anbefalingerne fra det eksterne evalueringspanel er F&U-samarbejdet med 
udviklingslandene blevet rationaliseret ved at kombinere en række aspekter ved denne aktion med 
aspekterne ved programmet for videnskab og teknik i udviklingens tjeneste i et enkelt program. 
AVICENNE 
Hovedformålet er at fremme det teknisk-videnskabelige samarbejde mellem lande, der grænser ud 
mod Middelhavet, og EU, og går hovedsagelig ud på at skabe synergi inden for forskningsemner 
af gensidig interesse for den regionale udvikling i Middelhavsområdet. 
Da AVICENNE-initiativet kun har virket siden 1992, og kontrakterne gennemsnitligt løber over 
tre år, vil den første række resultater ikke kunne foreligge før i 1996. Det er imidlertid vigtigt at 
bemærke, at 
målet for programmet er nået, i den forstand at der er knyttet stærke partnerskaber i hele 
regionen på de pågældende teknisk-videnskabelige områder. Kvaliteten og antallet af fælles 
forskningsprojekter forelagt i 1994 er langt højere end de to foregående år. Af de 208 
deltagere involveret i de 38 kontrakter i 1994 er 175 offentlige forskningsinstitutioner og 
33 er små og mellemstore virksomheder (= 19% af deltagerne). 
konkurrenceevnen hos EU-partnerne inden for alle offentlige og private sektorer er blevet 
styrket gennem denne aktion, fordi 
visse større problemer i Middelhavsområdet kan studeres mere fuldt ud på grund 
af den direkte adgang, der er til hele Middelhavsområdet samt til den relevante 
ekspertise hos de associerede tredjepartnere fra Middelhavslandene 
en række af de teknologier, der er til rådighed i EU, såvel som den relevante 
knowhow, kan tilpasses efter den særlige situation i tredjelandene op til 
Middelhavet, og dermed også anvendes i disse lande 
EU-deltagernes viden og knowhow om bestemte teknisk-videnskabelige problemer, 
som navnlig denne region står over for, kan kun udbygges gennem et sådant 
samarbejde (med følgevirkninger for konkurrenceevnen). 
Folkesundheden, spildevandsbehandling, bekæmpelse af forureningen i Middelhavsområdet 
og anvendelse af vedvarende energi i Middelhavslandenes økonomi er nogle af de emner, 
der behandles systematisk under dette initiativ. Resultaterne af det forskningsarbejde, der 
er sat i gang, tager sigte på en øjeblikkelig forbedring af levevilkårene i de pågældende 
samfund. 
AVICENNE-initiativet falder ind under de horisontale foranstaltninger, der modtager støtte 
under Fællesskabets fornyede Middelhavspolitik. 
-53-
S AM ARBEJDE MED LANDENE I CENTRAL- OG ØSTEUROPA OG MED 
DE NYE UAFHÆNGIGE STATER I DET TIDLIGERE SOVJETUNIONEN 
COPERNICUS 
Formålet med disse aktiviteter var, gennem en international indsats, at fremme forskning og 
teknologisk udvikling i disse lande som et væsentligt element for deres samfundsmæssige og 
økonomiske udvikling og for deres demokratiske konsolidering, og for, i begge siders interesse, at 
fremme samarbejdet mellem forskere i disse lande og i EU. 
En indkaldelse af forslag under COPERNICUS 1994 blev offentliggjort i januar 1994 i samarbejde 
mellem de tre generaldirektorater for forskning, industri og telekommunikation, 
informationsmarkedet og udnyttelse af forskningsresultater. Indkaldelsen stod åben for partnere fra 
EU og fra Central- og Østeuropa (Albanien, Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen, 
Rumænien, Slovakiet, Slovenien, Tjekkiet og Ungarn). Partnere fra det tidligere Sovjetunionen og 
fra de ti EFT A-lande kunne også deltage på visse betingelser. Indkaldelsen omfattede seks 
områder, nemlig: 
informationsteknologi, herunder effektiv databehandling, informationssystemer, 
optoelektronik, mikroelektronik og elektronisk dataudveksling 
kommunikationsteknologi, telematisk og sprogteknologi 
fremstilling, produktion, behandling og materialer, herunder datamatintegreret fremstilling, 
robotteknik osv. 
måling og prøvning 
landbrugs- og levnedsmiddelindustri 
bioteknologi. 
Indkaldelsen blev meget positivt modtaget af potentielle partnere. Der indkom omkring 1650 
forslag for et samlet beløb på omkring 550 mio. ECU, som efter uafhængige eksperters evaluering 
resulterede i 220 projekter af høj kvalitet til finansiering inden for et budget på omkring 67 mio. 
ECU. Størsteparten af kontrakterne om disse projekter blev underskrevet inden udgangen af 1994. 
De fleste projekter - omfattende både fælles forskningsprojekter og samordnede aktioner (net) - vil 
løbe over tre år. Med i alt mere end et tusinde partnere fra universiteter, forskningsinstitutioner og 
industrien fra hele Øst- og Vesteuropa, vil denne aktion i høj grad styrke den eksisterende ramme 
for videnskabeligt samarbejde og fremme programmets udtrykkelige målsætninger. 
Den internationale sammenslutning for fremme af samarbejdet med forskere fra de nye uafhængige 
stater fra det tidligere Sovjetunionen (INTAS - International Association for the Promotion of the 
Cooperation with Scientists from the Newly Independent States of the former Soviet Union). 
De vigtigste begivenheder og aktiviteter under INTAS i løbet af 1994 var: 
færdiggørelse af de 51 kontrakter fra nødaktionen af juni 1993 ud af de 1019 projekter, 
der blev udvalgt af INTAS efter indkaldelsen af forslag i 1992, 1993 og 1994. Med hensyn 
til betalinger, var der pr. 30.11.1994 udbetalt 4,4 mio. ECU ud af de 46 mio. ECU, som 
der er indgået forpligtelser for 
offentliggørelse af en åben indkaldelse af hensigtserklæringer med en frist til 8. april 1994, 
evaluering af 4074 modtagne forslag og udvælgelse af 459 projekter med en forpligtelse på 
21 mio. ECU 
forlængelse af pilotfasen for INTAS indtil udgangen af 1995 
gennemførelse af en uafhængig evaluering af INTAS-aktiviteterne. 
Hele denne udvikling må ses på baggrund af de multinationale aspekter ved sammenslutningens 
aktiviteter og det hastigt foranderlige politiske, økonomiske, retlige og sociale miljø inden for 
forskerkredsene i de nye uafhængige stater. 
-54-
DET INTERNATIONALE VIDENSKABS- OG TEKNOLOGICENTER (ISTC) 
I 1994 fortsatte Fællesskabet sin støtte til ISTC, der blev oprettet i november 1992 af EU, USA, 
Japan og Rusland for at tilskynde militære forskere og teknikere fra det tidligere Sovjetunionen til 
at omskole sig til civile beskæftigelser og fremskynde nedrustningsprocessen. Den første runde af 
projekter sponsorerede over 8200 videnskabsmænd og teknikere. 
INDUSTRIALISEREDE TREDJELANDE UDEN FOR EUROPA 
Det overordnede mål for samarbejdet med industrialiserede tredjelande uden for Europa er at 
fremme Fællesskabets interesser ved at bidrage til en samordnet udvikling af videnskab og 
teknologi på verdensplan og ved at lette europæiske forskeres og teknikeres adgang til 
videnskabeligt og teknologisk arbejde i disse lande. 
En samarbejdsaftale om videnskab og teknologi mellem EU og Australien blev undertegnet den 
23.2.1994 og trådte i kraft den 25.7.1994. Den åbner adgang for gensidig deltagelse i programmer 
på seks områder på et projekt pr. projekt grundlag. Det første møde i det fælles udvalg for 
teknisk-videnskabeligt samarbejde blev afholdt den 11.10.1994. 
Efter at Rådet vedtog et forhandlingsmandat i 1993 blev der forhandlet med Canada om en 
teknisk-videnskabelig samarbejdsaftale i stil med den med Australien. Den blev undertegnet i juni 
1995. 
Den 29.9.1994 bemyndigede Rådet Kommissionen til at forhandle om en teknisk-videnskabelig 
samarbejdsaftale med Israel med henblik på at knytte dette land til de ikke-nukleare programmer 
under det fjerde rammeprogram. Forhandlingerne startede straks og indgåelsen af aftalen forventes 
at kunne finde sted inden udgangen af 1995. 
Efter et sonderende besøg i Sydafrika i oktober 1994 modtog Kommissionen i december et 
sydafrikansk forslag om forhandling om en teknisk-videnskabelig samarbejdsaftale. 
Sidst i maj modtog Kommissionen et amerikansk forslag om forhandlinger om en rammeaftale om 
teknisk-videnskabeligt samarbejde mellem EU og USA. Der blev knyttet kontakter mellem 
Kommissionen og de amerikanske myndigheder umiddelbart herefter. Den 18. og 19. oktober 
afholdtes det fjerde møde i task forcen om forskning og bioteknologi mellem Fællesskabet og 
USA. 
Det teknisk-videnskabelige samarbejde med Japan fortsattes med det første møde i det europæisk­
japanske forum for videnskab og teknologi i Tokyo den 8. juni. Ved denne lejlighed mødte 
Kommissionen også de ministre, der er ansvarlige for universiteter og FTU, og deltog i det 
syvende møde i Carnegie-gruppen. I december 1994 afholdtes der i Bruxelles et fælles seminar på 
højt niveau om menneskelige ressourcer. Inden for energi og miljø blev der afholdt to fælles 
seminarer, det ene om katalyse og det andet om virkningerne fra C02. I løbet af 1994 blev den 
japanske stipendieordning udbygget. 71 europæiske forskere og teknikere modtog stipendier til 
ophold på op til to år i et offentligt eller privat japansk laboratorium. Trods de forskellige 
finansieringskilder (Fællesskabet, fælles, japanske) stod Kommissionen for udvælgelsen. 
Mere specifikt blev der inden for informationsteknologi, telekommunikation, telematik og 
elektronisk dataudveksling gennemført aktiviteter med henblik på at fremme internationalt teknisk­
videnskabeligt samarbejde, hvor et sådant samarbejde var til gensidig fordel for EU og det 
pågældende tredjeland. Disse aktiviteter bidrog til at styrke forbindelserne mellem videnskabeligt 
-55-
samarbejde og industrielt samarbejde til støtte for EU's indsats for at fremme 
internationaliseringen af europæiske virksomheder. Disse aktiviteter bidrog til udviklingen af en 
fremtidig global informationsinfrastruktur og uddannelse af personer, som er i stand til at anvende 
og fremme denne infrastruktur, til udvikling af videncentre i udviklingslande og til at drage fordel 
af fremskridt i forskningen i industrilande som Japan, USA og Canada. 
Efter en gennemgribende evalueringsprocedure, som blev gennemført af uafhængige eksperter og 
var baseret på videnskabelig ekspertise og industrielt potentiel, blev der iværksat en række 
projekter med det generelle mål at oprette og udbygge forskningsnet mellem Fællesskabet og 
forskningscentre i de mest avancerede udviklingslande. Andre samarbejdsmetoder omfattede 
udveksling af oplysninger, for eksempel gennem workshops, seminarer og studierejser. 
INTERNATIONALE ORGANISATIONER 
Hovedformålet med det nærmere samarbejde med europæiske videnskabelige internationale 
organisationer og initiativer er at styrke samhørigheden i hele det "europæiske forskningsområde" 
og at optimere anvendelsen af den ofte enestående ekspertise, der er opbygget inden for sådanne 
institutioner i kraft af deres behov for at skabe enestående miljøer og infrastrukturer til støtte for 
deres vigtigste aktiviteter. 
I 1994 blev der således undertegnet administrative ordninger dels mellem Kommissionen og Det 
Europæiske Center for Atomkerneforskning (CERN) og dels mellem Kommissionen og Det 
Europæiske Laboratorium for Molekylærbiologi (EMBL). Disse administrative ordninger skaber 
effektivt midlerne til en mere systematisk udveksling af oplysninger og supplerer de nye 
muligheder, sådanne organisationer har fået for at deltage i rammeprogrammet. I begge tilfælde 
følger dette efter nogle år med et positivt samarbejde fra sag til sag, der som for eksempel for 
CERN's vedkommende har ført til udviklingen og anvendelse af en ny og meget kraftig 
supercomputer og en bredere europæisk anvendelse af CERN's særlige ekspertise på områderne 
superledning og datamatbaserede kommunikationsnet. Det er værd at nævne, at det 
verdensomspændende "World-Wide-Web", som i det væsentlige er en række ekstremt effektive og 
brugervenlige computerkommunikationstjenester, som nu bliver tilgængelige gennem 
EUROPANET og INTERNET, hidrører fra og blev udviklet af CERN. 
Kommissionen fortsatte med at arbejde nært sammen med de relevante OECD-udvalg, herunder 
navnlig Komiteen for Videnskabelig og Teknologisk Politik (CSTP) og Megascience Forum, som 
drøfter emner som astronomi, dybe boringer, globale ændringer og oceanografi samt forvaltningen 
og tilrettelæggelsen af store internationale projekter på de pågældende områder. 
Kommissionen fortsatte også sit samarbejde med Den Europæiske Rumorganisation (ESA), 
hvormed den har etableret velstrukturerede arbejdsmetoder, herunder seks fælles arbejdsgrupper på 
områderne jordobservation, telekommunikation, industripolitik, internationale forbindelser, FTU 
og undervisning og uddannelse. Kommissionens rolle består hovedsagelig i at fremme og anvende 
rumteknologi, navnlig inden for jordobservation. 
Kommissionen fortsatte også sine regelmæssige møder med relevante særorganisationer under FN, 
navnlig UNESCO, hvor drøftelserne har været fokuseret på problemerne omkring overfladevand. 
Kommissionen samarbejder med ECE, navnlig om at udarbejde ECE's oversigt over retningslinjer 
for sikkerheden i forbindelse med bioteknologi. 
-56-
COST 
Formålet med COST er på europæisk plan at samordne nationalt finansieret forskning i COST-
samarbejdets 25 medlemslande. COST-aktioner involverer sædvanligvis grundforskning, 
prækonkurrencemæssig forskning eller almennyttige aktiviteter. Der kan stilles forslag om aktioner 
af ethvert COST-land eller af Europa-Kommissionen, som også kan deltage i enhver COST-aktion 
som fuldt medlem. Behovet for samordning med COST-aktioner anerkendes i teksterne til flere af 
særprogrammerne under det fjerde rammeprogram. Kommissionen stiller det videnskabelige 
sekretariat til rådighed for COST og hjælper således med til at sørge for samarbejde og 
samordning med Fællesskabets relevante særprogrammer for FTU med henblik på at optimere 
informationsstrømmen og undgå dobbeltarbejde. I sekretariatet arbejder der endvidere en række 
nationale eksperter, som er udstationeret fra medlemsstaterne, og som også bidrager til 
samordningen. 
I 1994 blev der iværksat 36 nye COST-aktioner, hvilket bringer det samlede antal op på 115. 
Gennemsnitligt deltager der 12 lande i hver enkelt aktion. Der deltager endvidere 27 institutter fra 
ikke COST-lande i 17 aktioner på et aktion pr. aktion grundlag. Europa-Kommissionen har indtil 
nu undertegnet fælles hensigtserklæringer for 6 COST-aktioner. Fællesskabets samlede COST-
budget til samordning af nationale teknisk-videnskabelige aktiviteter beløb sig til 8 mio. ECU i 
1994. Ajourførte oplysninger om COST-aktionerne findes i Fællesskabets FTU-
informationstjeneste (CORDIS). 
I 1994 blev der også oprettet et nyt teknisk udvalg for landbrug og bioteknologi ud over dem, der 
allerede findes for telekommunikation, transport, materialer, meteorologi, samfundsvidenskaber, 
kemi, bymæssige ingerniørarbejder samt skovbrug og skovbrugsprodukter. Der blev endvidere 
oprettet to arbejdsgrupper for at undersøge mulighederne for COST-aktioner på områderne 
neurovidenskab og fysik. 
EUREKA 
Formålet med EUREKA er at øge den europæiske produktivitet og konkurrenceevne gennem 
nærmere samarbejde mellem virksomheder og forskningsinstitutter inden for avanceret teknologi, 
produktudvikling, fremstillingsprocesser og tjenesteydelser med afsætningsmuligheder på 
verdensmarkedet. 
Komplementariteten mellem dette initiativ og rammeprogrammet udnyttes systematisk, samtidig 
med at der tages behørigt hensyn til deres særlige egenskaber. Kommissionen er medlem af 
EUREKA's forvaltningsstrukturer på alle niveauer. Alle nye forslag til EUREKA-projekter 
screenes af Kommissionens personale for at se, om der sker en duplikering af forskning, som 
gennemføres eller er på vej i en fællesskabssammenhæng, og med henblik på eventuel deltagelse 
eller overførsel af resultater i begge retninger. Fællesskabet deltager i et stadigt stigende antal 
EUREKA-aktiviteter, og EUREKA nævnes udtrykkeligt i teksterne til det fjerde rammeprogram og 
dets særprogrammer. Fællesskabet deltager endvidere aktivt i støtteforanstaltningerne, navnlig med 
hensyn til at fastsætte standarder og forskrifter. En offentlig tilgængelig version af EUREKA-
databasen findes hos Fællesskabets databasevært ECHO. 
Kommissionen deltager i i alt 14 igangværende projekter og 9 paraplyinitiativer, som svarer 
nærmest til områderne i fællesskabsprogrammerne. Den har været involveret i yderligere seks 
afsluttede projekter, med en samlet medfinansiering på 265,2 mio. ECU, ud af et samlet 
finansieringsbeløb for alle disse projekter på 5697 mio. ECU. 
Det Fælles Forskningscenter fortsatte som leder af to store projekter, CEFIR på området for nye 
materialer og Det Mobile Analytiske Laboratorium på miljøområdet, og arbejder hen mod en 
succesrig afslutning af de to projekters indledende faser. Under sidstnævnte projekt er der udviklet 
-57-
succesrig afslutning af de to projekters indledende faser. Under sidstnævnte projekt er der udviklet 
et avanceret mobilt analyselaboratorium til analyse af luft-, jordbunds- og vandprøver. 
Kommissionen fortsatte endvidere som leder af EUROCAIRN-projektet, der er en fortsættelse af 
COSINE, som Kommissionen også ledte, og hvorunder der oprettedes den første paneuropæiske 
informationsmotorvej EUROPANET, som anvendes dagligt af tusinder af forskere på tværs af 
Europa (og som nedstammer fra det første internationale pilotprojekt for pakkekoblede net, der 
blev oprettet i 1972 af projektet COST 11). Den næste generation af sådanne net er ved at blive 
defineret i nært samarbejde med Kommissionens tjenestegrene inden for EUROCAIRN. 
CENTRAL AKTION TIL SPREDNING OG UDNYTTELSE AF 
RESULTATER FRA FÆLLESSKABETS SÆRPROGRAMMER FOR 
FORSKNING OG TEKNOLOGISK UDVIKLING 
(VALUE II) 
Målsætninger 
Det generelle mål for den centrale aktion til spredning og udnyttelse af resultater fra Fællesskabets 
forskning, der gennemføres under denne foranstaltning, er at tilføje en særlig merværdi til FTU-
indsatsen under det tredje rammeprogram for 1990 til 1994. Den sørger imidlertid også for den 
fornødne kontinuitet i nogle af de aktiviteter, der blev gennemført under VALUE-programmet, og 
den indfører også nye emner, som hovedsagelig vedrører FTU-aktiviteternes følgevirkninger og 
deres betydning for samfundet som helhed. 
Teknisk-videnskabelige fremskridt 
I 1994 blev der foretaget en evaluering og udvælgelse af forslag, som var blevet forelagt efter en 
indkaldelse af forslag til udnyttelsesprojekter i 1993, og en efterfølgende forhandling af kontrakter 
for de 45 udvalgte projekter. Det skal bemærkes, at denne indkaldelse af forslag på trods af det 
lille budget (3,5 mio. ECU), der var til rådighed, blev mødt med stor interesse, idet 
Kommissionen modtog 311 forslag. 
Den tid, der er behov for til at udnytte resultaterne fra prækonkurrencemæssig forskning, såsom 
resultaterne fra Fællesskabets programmer, er meget forskellig fra sektor til sektor: medens et 
computerprogram måske kun kræver to eller tre år, kan processen vare op til 10 år for et nyt 
lægemiddel. Et stigende antal udnyttelsesprojekter lanceret de seneste år er imidlertid allerede ved 
at afkaste resultater - hvis tekniske og økonomiske levedygtighed er ved at blive efterprøvet - eller 
at tilskynde til attage fat på nye aktiviteter, som for eksempel virksomheder, der startes omkring 
udnyttelsen af et projekt. Andre udnyttelsesaktiviteter kørte også videre under EUREKA-projekter 
med et større budget (f. eks. et projekt vedrørende en AIDS-vaccine). Ud over deres økonomiske 
virkninger kan disse projekter få positive sociale og miljømæssige virkninger (f. eks. et projekt 
vedrørende genbrug af plastaffald). 
En række andre aktiviteter, der er blevet gennemført i sammenhæng med disse særprogrammer, 
har gjort det muligt at identificere 150 forskningsresultater, som kan udnyttes og overføres, og 
disse resultater er blevet formidlet via net af relæcentre. Særlige aktiviteter, såsom projektet "Fiai* 
flow", der blev medfinansieret af VALUE II, har også givet mulighed for en mere målrettet 
formidling inden for en bestemt branche, som for eksempel levnedsmiddelindustrien. 
Med støtte fra nettet af relæcentre blev der organiseret 150 "VALUE cross road days" (VACRO 
DAYS) i Fællesskabet i 1994 med henblik på at gøre den lokale industri opmærksom på 
eksistensen af forskningsresultater, som vil kunne imødekomme deres teknologiske behov (550 
forskningsresultater blev præsenteret på denne måde). Denne aktion blev suppleret med andre 
fremmende foranstaltninger som deltagelse i specialudstillinger, konferencer eller tværeuropæiske 
-58-
På patentområdet fortsatte det samarbejde, der kom i gang med det europæiske patentkontor, 
navnlig i forbindelse med et projekt rettet mod udviklingen af multimedie selvindlæring på CD, 
Året 1994 har været en konsolideringsperiode for det pilotnet af relæcentre, der blev oprettet i 
begyndelsen af 1993 for en toårsperiode. Efter ikrafttrædelsen af EØS-aftalen den 1.1.1994 blev 
nettet med dets oprindelige 27 centre udvidet til at omfatte de nuværende 32 relæcentre, som også 
dækker de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen. Nettet har gennemført en lang række 
aktioner i 1994 inden for formidling af oplysninger om særprogrammerne, men det har især 
udviklet en række særdeles effektive værktøjer til hjælp for formidlingen af resultaterne. Hermed 
er nettet i stigende grad blevet en af hovedpillerne i en europæisk infrastruktur for formidling og 
overførsel af teknisk-videnskabelig viden, som er et grundlæggende behov fremført af den 
europæiske industri. Der er truffet en række foranstaltninger for at sikre overgangen mellem 
VALUE-relæcentrenes aktiviteter og det nye net under det fjerde rammeprogram ved at supplere 
midlerne (overgangsfinansiering) til finansiering af aktiviteterne i det nuværende net i nogle 
måneder (maj - august), da de løbende kontrakter udløber den 30.4.1995. 
Fællesskabets informationstjeneste for forskning og udvikling (CORDIS) stillede i løbet af 1994 
over 100 000 dokumenter til rådighed fordelt på ni databaser. Der er adgang hertil via de vigtigste 
offentlige europæiske net samt på CD-Rom. Der er registreret over 13 000 brugere af CORDIS. 
Ud over disse computerbaserede tjenester tilbyder CORDIS en række trykte produkter med henblik 
på bredere opmærksomhed på Fællesskabet forskning og teknologiske udvikling. 
De særlige behov i Fællesskabets mere afsides liggende og mindre gunstigt stillede områder blev 
der navnlig taget hensyn til i VALUE II og SPRINT-programmet. Tilskyndelsen til sådanne 
foranstaltninger i de mindre gunstigt stillede områder fulgte tre hovedlinjer. 
For der første gennemførtes oplysning om og formidling af FTU-resultater gennem 
oplysningsseminarer og VACRO-dage i mindre gunstigt stillede områder understøttet af 
demonstration af, hvorledes der kan hentes online-information om FTU-programmer, -projekter og 
-resultater via CORDIS. For det andet blev der tilskyndet til udnyttelse af FTU-resultater samt 
teknologioverførsel, navnlig i mindre gunstigt stillede områder, gennem oprettelsen af net af 
relæcentre, hvoraf mere end 30% er placeret i mindre gunstigt stillede områder, og gennem 
VALUE II- og SPRINT-projekter med mindst én støttemodtager fra mindre gunstigt stillede 
områder. Der blev endvidere indledt 22 undersøgelser, hvoraf de 10 gennemføres i mindre 
gunstigt stillede områder, om strategier til regional innovation og teknologioverførsel. 
For det tredje blev der fortsat eller indledt pilotprojekter som fælles aktioner mellem forskellige 
tjenestegrene under Kommissionen i mindre gunstigt stillede områder: Regionale 
teknologiprogrammer i 8 regioner og VALOR-teknologioverførselsprojekter i to regioner. 
Førstnævnte er strategiske undersøgelser med henblik på fastlæggelse af en regional 
innovationspolitik. Sidstnævnte tager sigte på at fastlægge en særlig industrialiseringsmetode 
gennem finansiering af projekter vedrørende udnyttelse af ny teknologi til fordel for små og 
mellemstore virksomheder i mindre gunstigt stillede områder. Pilotprojekterne resulterede 
eksempelvis i 34 forundersøgelsespræmier og teknologioverførselsprojekter til fordel for små og 
mellemstore virksomheder. Den erfaring, der blev høstet fra disse pilotinitiativer, vil blive 
udnyttet, når der skal træffes beslutning om, hvilke aktiviteter der skal gennemføres under den 
tredje aktion i det fjerde rammeprogram. 
59 
STRATEGISK PROGRAM FOR INNOVATION OG TEKNOLOGIOVERFØRSEL 
(SPRINT) 
SPRINT har til formål at fremme innovation og teknologioverførsel til små og mellemstore 
virksomheder. Sprint formidler ny teknologi og innovation ved at integrere nationale 
innovationsinfrastrukturer i et europæisk net, ved at yde støtte til projekter, som har en særlig 
demonstrationsværdi for innovative teknologier, ved at samordne nationale politikker til fremme af 
innovation og i tilknytning hertil at foretage en overvågning af innovation ved hjælp af EIMS 
(European Innovation Monitoring System). 
Udvidelsen af SPRINT's aktiviteter og tilsvarende budget til også at dække 1994 gjorde det muligt 
at opnå flere væsentlige resultater og har demonstreret programmets forsatte succes og betydningen 
af dets vigtigste aktionslinjer. Disse er fremhævet i følgende beskrivelse af SPRINT-initiativer i 
1994. 
1. Lette formidlingen af nye teknologier til virksomhederne: 
Der blev gjort en aktiv indsats i omkring 50 net af forsknings- og teknologiorganisationer, med 
deltagelse fra i alt over 250 centre. Et større arrangement, som var et resultat af 21 særprojekter 
for teknologioverførsel, var konferencen om teknologioverførselsprojekters rolle i 
innovationsprocessen, der blev afholdt i februar 1995. Efter anbefalingerne fra en 
evalueringsundersøgelse vil private former for net fortsat koncentrere sig om undertegnelsen af 
teknologioverførselskontrakter, medens de mere offentlige net vil tilrettelægge 
teknologioverførselskampagner. 
2. Styrke den europæiske infrastruktur for innovation og teknologioverførsel: 
Forsøget på at bidrage til bedre udformning og planlægning af forskerparker og andre 
innovationscentre blev yderligere fremmet gennem indkaldelserne af forslag i 1993, som 
omfattede: forundersøgelser vedrørende forskerparker, evaluering af eksisterende parker og 
regionale strategier og infrastrukturer for innovation og teknologioverførsel. 
MI NT-ordningen (Managing the Integration of New Technologies) blev lanceret i 1993, og der er 
til dato indgået omkring halvdelen af de 1000 konsulentkontrakter, der oprindeligt var regnet med. 
Ordningen har været en overvældende succes i nogle medlemsstater (navnlig dem, hvor små og 
mellemstore virksomheder er de fremherskende, og de nationale/regionale innovationssystemer er 
mindre udviklede), medens den i andre stadig befinder sig i forsøgsfasen. 
Der blev fortsat tilskyndet til at anvende innovationsmanagement-teknikker. Den europæiske 
design-pris blev tildelt for fjerde gang. SPRINT gav tilskud til den femte European Value 
Management Conference i oktober. Bogen "Quality promotion in Europe" blev offentliggjort. 
3. Øge opmærksomheden på og forståelsen for innovation og udveksling af erfaringer om 
medlemsstaternes og Fællesskabets innovationspolitik: 
Under EIMS (European Innovation Monitoring System) blev der organiseret fem workshops med 
henblik på systematisk udveksling af erfaringer og bedste praksis mellem fagfolk og 
beslutningstagere i Fællesskabet og Kommissionen selv. 
En række undersøgelser afsluttedes i 1994 med publikationer, herunder "An integrated approach to 
European innovation and technology diffusion policy, a Maastricht memorandum", "Investment, 
innovation and competitiveness: sectorial performance within the triad" og "Survey of the 
innovation infrastructure in Central and Eastern Europe". I Fællesskabets innovationsundersøgelse 
blev der fremhævet en række vigtige fakta om innovation i Europa. 
Særlige aktiviteter med henblik på udnyttelsen af resultaterne fra Fællesskabets forskning i 1994 
omfattede undersøgelser, undervisning og uddannelse og demonstrationsværktøjer; målinger og 
-60-
typegodkendelser; teknisk og økonomisk verifikation; patentering uden for VALUE (5 nye sager 
blev startet, der blev indleveret 40 patentansøgninger vedrørende 15 nye opfindelser og bevilget 
134 patenter til 26 opfindelser); registrering af vare- eller tjenesteydelsemærker (12 ansøgninger 
indleveret, 25 udestående ansøgninger bevilget); organisering i juni af den tredje PATINNOVA 
konference i København, for første gang i samarbejde med det nye europæiske patentkontor. 
MENNESKELIGE RESSOURCER OG MOBILITET 
Målsætninger 
Programmets hovedformål er at bidrage til en kvantitativ og kvalitativ forøgelse af de 
menneskelige ressourcer, der sættes ind på forskning og teknologisk udvikling. 
Forskningsprojekterne blev udvalgt på et "bottom-up" grundlag, da forslagene hovedsagelig var 
udarbejdet af forskerne selv uden skelen til målområder fastlagt i programmet. 
Programmet dækkede alle områder inden for videnskab og teknologi. Inden for de 
samfundsvidenskabelige og humanistiske fag var områder, som bidrager til at forbedre den 
europæiske konkurrenceevne og udviklingen af en sund økonomi også dækket. Hermed kunne der 
accepteres projekter inden for managementvidenskab; grænsefladen mellem videnskab, teknologi 
og samfund og blandt andet offentlighedens accept og forståelse af teknisk-videnskabelige 
fremskridt. 
Programmet indeholdt bestemmelser om fire uddannelsesaktiviteter: stipendier, net, adgang til 
store anlæg og eurokonferencer. 
Teknisk-videnskabelige fremskridt 
Programmet for menneskelige ressourcer og mobilitet er blevet kendt videnom. Det har gjort et 
stort indtryk på europæiske forskningsinstitutioner og blandt de enkelte forskere. Konkurrencen om 
udvælgelse af projekter var hård og afvisningsprocenten så høj som 60-80% af de indgivne forslag. 
For de udvalgte projekter var de tildelte midler endvidere langt mindre, end hvad der var ansøgt 
om. De tilsyneladende store tal for den række projekter, der modtog støtte, var således langt 
mindre end det europæiske forskermiljø havde forventet fra programmet for menneskelige 
ressourcer og mobilitet, da det blev lanceret. 
I 1994 blev der underskrevet 1461 nye kontrakter. De fordeler sig således: 
- individuelle stipendier^ 781 kontrakter 
- institutionelle stipendier 241 kontrakter 
- net 284 kontrakter 
- store anlæg 23 kontrakter 
- eurokonferencer 132 kontrakter 
Programmet for menneskelige ressourcer og mobilitet har pr. definition været et 
uddannelsesprogram på højeste niveau. Alle de aktiviteter, der har modtaget støtte under 
programmet, har været fokuseret på unge forskeres karriereudvikling. Det har således bidraget til 
udviklingen af europæisk forskning, videnskab og teknologi. Programmet har også bidraget til 
samhørighedsprocessen, da det indeholder specifikke foranstaltninger til gavn for Fællesskabets 
mindre gunstigt stillede områder. 
NB: ved individuelle stipendier er der en mærkbar forskel på antallet af undertegnede kontrakter og forpligtede kontrakter. 
-61 -
Erisiøjjsjwilfeieiic^ 1994 for at samle forskningsstipendiater, der 
arbejder i Tyskland, og som er kommet fra andre lande under stipendieordningen i programmet i or 
menneskelige ressourcer og mobilitet. Dette var et pilotprojekt, som gik ud på at få effektiv 
tilbagemelding om programmets funktion fra forskningsstipendiaterne selv. Resultaterne fra 
konferencen vil snart blive offentliggjort, og Rostock-arrangementet skal tjene som model for 
kommende konferencer. 
Efterhånden som de første resultater fra programmet for menneskelige ressourcer og mobilitet 
begyndte at dukke op, blev der indført et system, som skal stille oplysningerne til rådighed via 
Kommissionens CORDIS-database. De første frugter af dette tiltag skulle foreligge i begyndelsen 
af 1995. I løbet af 1994 gennemførte Kommissionen en omfattende oplysningskampagne om det 
nye program, herunder informationsdage, publikationer og pressemeddelelser. Der blev lagt planer 
om at udsende dokumentation, herunder ansøgningsformularer, såvel on-line som på tryk. 
I september 1994 blev finalerne for EU-konkurrencen for unge forskere (EU Contest for Young 
Scientists) afholdt i Luxembourg med kommissær René Steichen som vært og prins Henri, 
arvestorhertug af Luxembourg, som protektor. Finalerne, som tiltrak sig stor pressedækning, 
markerede sluttrinet for 10 000 forskere i skolealderen, som havde sendt deres bidrag til deres 
nationale konkurrencer året før. 
Under hele løbetiden for programmet for menneskelige ressourcer og mobilitet blev der 
gennemført en række initiativer, som på lang sigt skulle have positive virkninger for mindre 
gunstigt stillede område. Disse initiativer omfatter hjemrejsestøtte, som sætter forskere fra mindre 
gunstigt stillede områder i stand til at arbejde og bidrage til forskningen på hjemstedet, indførelse 
af særlige foranstaltninger for forskningsnet, bedre informationsformidling, målrettede 
laboratoriekurser og det første tilskud til etablerede forskere, der fungerer som gæsteforelæsere på 
institutter i mindre gunstigt stillede områder. Ordningen med store forskningsanlæg bidrog 
effektivt til udbredt anvendelse i hele Fællesskabet af vigtige forskningsanlæg, som er sjældne i 
Europa og dyre, men væsentlige for succesrig FTU. Da sådanne anlæg har tendens til at befinde 
sig uden for de mindre gunstigt stillede områder, drager et stort antal forskere fra mindre gunstigt 
stillede områder fordel heraf. 
PET FÆLLES FORSKNINGSCENTER 
Målsætninger og teknisk-videnskabelige fremskridt 
Særprogrammer for forskning 
FFC's hovedopgave i 1994 var at bidrage til gennemførelsen af EF's tredje rammeprogram i dets 
sidste år. Dette bidrag stod for 66% af FFC's budget og blev navnlig gennemført gennem 
aktiviteter under følgende særprogrammer: 
Programmet for industri- og materialeteknologi, der omfattede forskning i avancerede materialer, 
gennemført af Instituttet for Avancerede Materialer, og i arbejdsmiljø, gennemført af Instituttet for 
Sikkerhedsteknologi, Instituttet for Systemteknik og Informatik og af Miljøinstituttet. 
Programmet for måling og prøvning, der omfattede forskningsprojekter vedrørende måling og 
referencematerialer, gennemført af Instituttet for Referencemålinger og -materialer, og 
forskningsprojekter vedrørende referencemetoder til ikke-nuklear energi (solcellesystemer) og 
vurdering af strukturers pålidelighed, gennemført af Instituttet for Systemteknik og Informatik og 
Instituttet for Sikkerhedsteknologi. 
- 62 -
Programmet for miljøbeskyttelse, der omfattede forskningsprojekter gennemført af Miljøinstimttet 
og vedrørende luft-, jord- og vandforurening og forurening fra affald. Det omfattede også 
anvendelse af telemåling, gennemført af Instituttet for Anvendt telemåling, og forskning i 
industririsici, gennemført af Instituttet for Sikkerhedsteknologi og Instituttet for Systemteknik og 
Informatik. 
Programmet for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission, der omfattede en række 
forskningsaktiviteter lige fra reaktorsikkerhed, gennemført af Instituttet for Sikkerhedsteknologi, til 
forskning i nuklear sikkerhedskontrol og behandling af fissile materialer, gennemført af Instituttet 
for Sikkerhedsteknologi og Instituttet for Systemteknik og Informatik, og forskning i 
kernebrændsel og aktinider, gennemført af Intituttet for Transuraner. 
Programmet for fusionsteknologi og sikkerhed, der gennemførtes af Instituttet for 
Sikkerhedsteknologi, Instituttet for Systemteknik og Informatik og Instituttet for Avancerede 
Materialer i overensstemmelse med anmodninger fra det europæiske tusionsprogram. 
FFC's program for menneskelige ressourcer og mobilitet fortsatte med en øget indsats i 1994 og 
omfattede alle institutter. FFC's Styrelsesråd godkendte i løbet af 1994 96 individuelle stipendier 
på postdoktorat niveau, 7 net med deltagelse fra FFC, to institutionelle stipendier i samarbejde 
med universiteter og FFC's deltagelse i et stort anlæg. 
Teknisk-videnskabelig støtte til Fællesskabets politik 
Ud over bidraget til rammeprogrammet blev FFC's teknisk-videnskabelige ekspertise stillet til 
rådighed for andre generaldirektorater under Kommissionen på deres anmodning om støtte til 
formuleringen og gennemførelsen af Fællesskabets politikkuer. I 1994 udgjorde støtten til 
miljøpolitikken 27,8% af det samlede støttebudget. Støtten til energipolitikken stod for 27,3% og 
støtten til den fælles landbrugspolitik 14,2%. 
I 1994 offentliggjorde FFC 951 papirer og der blev bevilget 30 FFC-patenter. En detaljeret 
fortegnelse over FFC's publikationer og patenter offentliggøres hvert år i "Publications Bulletin". 
FFC har tilbudt sin videnskabelige ekspertise til eksterne kunder siden 1988 og har tiltrukket 
ordrer til en værdi på over 83 mio. ECU i løbet af de syv år, der er gået, siden den begyndte at 
yde denne tjeneste. Industrien er FFC's vigtigste kunde med 57% af ordrerne. 
Forskningsorganisationer står for 21%. 
-63-
DEL3 
ARBEJDSPROGRAMMER FOR 19951* 
FØRSTE AKTION: FTU-PROGRAMMER 
TELEMATIKSYSTEMER AF ALMEN INTERESSE 
Målsætninger 
Hovedformålene med det nye telematikprogram er: 
at forbedre konkurrenceevnen for hele den europæiske industri og fremme offentlige 
tjenester effektivitet 
at stimulere jobskabelse gennem udviklingen af informationsapplikationer og/eller 
kommunikationsteknologi på områder som fjernarbejde og teletjenester 
at øge livskvaliteten for borgerne, navnlig ved at lette deres adgang til den nye 
informations- og kommunikations-infrastruktur 
at fremme den forskning, der er nødvendig for politikken på andre områder. 
Midler 
Den nye fokus for FTU i særprogrammet for telematiksystemer er den informations- og 
kommunikations-infrastruktur, der er ved at dukke frem, og som vil danne grundlag for fremtidens 
informationssamfund. De foreslåede FTU-områder er dem, der er allervigtigst for infrastrukturen, 
under hensyntagen til behovet for at være selektiv og for at koncentrere indsatsen. Informations-
og kommunikationsteknologi kan anvendes i ofte komplekse systemer, så alle mulige former for 
brugere, herunder navnlig brugere i offentlige tjenester og privatpersoner, kan tilbydes nye udvalg 
af produkter og tjenester til imødekommelse af grundlæggende økonomiske og sociale behov. 
Forskning og teknologisk udvikling inden for telematiksystemer gør det muligt at knytte 
forbindelse mellem fremskridtene inden for informations- og kommunikationsteknologi og 
brugernes behov. Det gør det også muligt at udvikle telematiksystemer og -tjenester parallelt med 
teknologiske fremskridt, så de bliver lettere at anvende. Denne form for forskning giver væsentlige 
resultater, forudsat at de telematiske løsninger, der udvikles, er velafpasset efter brugernes behov, 
og at der tages hensyn til behovene for interworkning på europæisk plan. 
De vigtigste kriterier for udvælgelsen af forslag omfatter: brugerinvolvering på alle projekttrin, så 
vidt muligt forudsigelse af handicappedes og ældres behov, omkostningseffektive løsninger på 
virkelige brugerproblemer og de udviklede løsningers brugervenlighed. 
I det nye program tages der hensyn til anbefalingerne fra Det Europæiske Råd i 1994 med hensyn 
til udvikling af et informationssamfund i Europa. Rådet understregede navnlig de nye 
applikationers betydning for investering og beskæftigelse, på områderne fjernarbejde og 
teletjenester for undervisning og uddannelse, for sundhedspleje eller for transport. 
1) Jf. del 4, tabel 11, om tidsplanen for indkaldelser af forslag og udvælgelsesprocedurer. 
-64-
Det er bemærkelsesværdigt, at det nye arbejdsprogram for telematiksystemer for integration af 
handicappede og ældre (TIDE) nu udgør en del af den samlede arbejdsplan for telematik. Det blev 
udviklet parallelt med andre telematiksystemområder af 65 indbudte eksperter, inklusive brugere 
og brugerorganisationer, og omfatter alle de teknologiske områder, der er dækket af TIDE'S pilot-
og overgangsfaser, med en vis reorganisering, samt en ny aktion, der skal øge effektiviteten af de 
tjenester, der ydes til handicappede og ældre, ved hjælp af informations- og 
kommunikationsteknologi. 
Særlige aktiviteter planlagt for 1995 
Der blev lanceret en generel indkaldelse af forslag den 15. december 1994. Den vil blive efterfulgt 
af mere fokuserede indkaldelser den 15. marts og 15. september 1995. FTU-arbejdet inden for 
telematikprogrammet vil blive knyttet kraftigt sammen med strategi- og projektarbejde inden for 
informationssamfundet, opfølgning i G7, sammenkobling af forsker- og universitetsnet, 
transeuropæiske telenet, transporttelematik og undervisning og uddannelse (for sidstnævntes 
vedkommende blandt andet gennem task forcen for multimediesystemer til undervisningsbrug). 
KOMMUNIKATIONSTEKNOLOGI 
Målsætninger 
Formålet er at skabe avancerede kommunikationssystemer og -tjenester, som kan bidrage til den 
økonomiske udvikling og den sociale samhørighed i Europa. Udgangspunktet i denne forbindelse 
er den hurtige teknologiske udvikling, de igangværende ændringer af lovgivningerne og 
muligheden for at udvikle avancerede transeuropæiske net og tjenester. 
Målet er at støtte den europæiske politik ved en tidlig indførelse og en effektiv udnyttelse af 
avancerede kommunikationsmidler til konsolidering af det indre marked og samtidig give 
europæiske virksomheder mulighed for at være konkurrencedygtige på det internationale marked. 
Arbejdet, der omfatter forsøg med formidling af avancerede kommunikationstjenester, er planlagt 
således, at skævheder i de offentlige og private investeringer i telekommunikation, transport, 
energiforbrug og miljøbeskyttelse udjævnes. Herigennem og gennem det arbejde, der gennemføres 
i forbindelse med særprogrammet for informationsteknologi, kan der skabes et fælles teknologisk 
grundlag for de foranstaltninger i særprogrammet for telematiksystemer, der vedrører forskning og 
udvikling af nye anvendelsesmuligheder inden for telematiske applikationer, og samtidig banes der 
vej for et europæisk marked for informationstjenester. 
Midler 
Et typisk træk ved programmet for avanceret kommunikationsteknologi er, at næsten tyve 
"nationale værter", der tjener som højteknologiske kommunikationsplatforme, stilles til rådighed 
for projekterne. Disse "nationale værter" er indbyrdes sammenkoblede og repræsenterer den første 
top-europæiske telekommunikationsinfrastruktur. Det skal også bemærkes, at programmet for 
avanceret kommunikationsteknologi står åbent for samarbejde med tredjelande uden for EØS (Det 
Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde) og derfor vil bidrage til den globale udvikling af 
informationssamfundet. 
Særlige aktiviteter planlagt for 1995 
Efter indkaldelsen af forslag den 15. september 1994 var sidste frist for indgivning af forslag den 
15. marts 1995. Evalueringen af de modtagne forslag vil finde sted umiddelbart efter denne dato. 
Når først projekterne er blevet evalueret og udvalgt, kan arbejdet startes i løbet af andet kvartal 
1995. 
-65-
INFORMATIONSTEKNOLOGI 
Målsætninger 
At bidrage til at forbedre livskvaliteten og hele den europæiske industris konkurrenceevne. 
At bidrage til oprettelsen af en informationsinfrastruktur i Europa. 
At styrke det videnskabelig og teknologiske grundlag for den europæiske industri. 
At fremme forberedelses- og valideringsforanstaltninger med henblik på standardisering. 
Midler 
Programmet for informationsteknologi omfatter nyorientering både med hensyn til teknisk indhold 
og til gennemførelse. Først hvad gennemførelsen angår, lægges der i programmet større vægt på 
ekspertisenet og på samarbejde mellem leverandører og brugere. Det indfører en række 
fokusområder, et nyt FTU-middel som bygger på erfaringen fra initiativet til fordel for åbne 
mikroprocessorsystemer (OMI) under ESPRIT III. 
Et ekspertisenet samler industri, brugere, universiteter og forskningscentre med et fælles 
forskningsmål. Det kombinerer videncentres kritiske masse med fordelene af uddannelse og 
teknologioverførsel ved geografisk spredning. Der er allerede lanceret 13 ekspertisenet under 
ESPRIT III, med deltagelse fra mere end 500 forskerhold. 
Samarbejde mellem brugere og leverandører supplerer fælles forskningsprojekter: 
leverandørvirksomheder og brugere danner sammen et konsortium med henblik på påviselig ny 
FTU, hvorfra brugerne har en særlig interesse i at tage resultaterne op og udnytte dem. 
Fokusområder repræsenterer en ny måde at tilrettelægge dette særprogram på. Et fokusområde er 
en samling aktiviteter, der dækker en række teknologiområder, der er samlet omkring et enkelt 
veldefineret mål. Ud over forskningssamarbejdsprojekter kan et fokusområde også omfatte andre 
aktiviteter, dikteret af dets særlige behov. Disse aktiviteter kan omfatte ekspertisenet, 
leverandør/bruger-sammenslutninger, samarbejde med EUREKA, koordinering med nationale 
initiativer, internationalt samarbejde, formidling af resultater eller uddannelsesinitiativer. De 
enkelte aktiviteter inden for et fokusområde, kan være af kortere varighed end varigheden for hele 
området. 
Deltagelsen i programmet vil blive lettet yderligere for alle potentielle deltagere gennem en 
strømlining af forvaltningsprocedurerne. Målet er at forenkle indkaldelses- og evalueringsprocessen 
og reducere omkostningerne ved at udarbejde forslag. Der vil blive hyppigere indkaldelser af 
forslag, idet hver enkelt indkaldelse vil fokusere på særligt udvalgte emner inden for programmet. 
Hvert år vil der være en indkaldelse på en eller flere faste datoer, nemlig 15. marts, 15. juni, 15. 
september og 15. december. Der fastlægges særlige procedurer til hjælp for små og mellemstore 
virksomheder, herunder for eksempel dækning af en forundersøgelsesfase i projektforslaget. Der 
arbejdes på muligheder for at forenkle kontrakterne. 
Det tekniske indhold afspejler ligeledes den nye vægt på infrastrukturer, adgang, anvendelse og 
anvendelighed samt den bedste praksis. 
En del af programmet behandler de mere grundlæggende eller underbyggende teknologier -
softwareteknologi, komponent- og subsystemteknologi og multimediesystemer. Der foreslås 
endvidere fire fokusområder, som delvis krydser de grundlæggende teknologiområder og omfatter 
aktiviteter med større fokus på anvendelsesområdet: teknologi til støtte for virksomhedsprocesser, 
integration i fabrikation, højperformant databehandling og netkommunikation (HPCN) og åbne 
mikroprocessorsystemer (OMI). Endelig er en del af programmet, afsat til langsigtet forskning, 
som et komplement til den mere anvendelsesoriente-rede del. 
- 66 -
Særlige aktiviteter planlagt for 1995 
Efter den generelle indkaldelse af forslag den 15. december 1994 vil der blive offentliggjort mere 
fokuserede indkaldelser på hver af de fire faste datoer i 1995. 
INDUSTRI- OG MATERIALETEKNOLOGI 
Målsætninger 
Arbejdsprogrammet er i højere grad inddelt på mål på henholdsvis kort, mellemlang og lang sigt 
end på bestemte teknologiske områder. Arbejdsprogrammet gælder i lige høj grad for alle 
industrier, materialer, processer og produkter og tager sigte på at lette hurtig anvendelse af 
resultaterne og aktiv deltagelse fra alle partnere, herunder navnlig små og mellemstore 
virksomheder. 
På kort sigt skal der gives højeste prioritet til forskning, der kan føre til tilpasning af eksisterende 
teknologi eller udvikling af ny industriteknologi, som øger konkurrenceevnen, navnlig i de 
sektorer, hvor det teknologiske niveau er lavest. 
På mellemlang sigt skal forskningsindsatsen koncentreres om de industrier, som i forvejen udvikler 
ny teknologi og nye strategier, således at konkurrenceevnen styrkes, og de menneskelige 
ressourcer udnyttes endnu bedre. 
På lang sigt skal forskningen, den strategiske forskning og høj risikoforskningen koncentreres om 
ny fremstillingsteknologi og teknologi til produktudformning, så der kan skabes nye industrier og 
markeder inden for rammerne af en bæredygtig udvikling. 
Midler 
Arbejdsprogrammet omfatter kvantificerbare industrimål i relation til de foreslåede 
delforskningsområder. Disse mål er vejledende og stiler mod at give forslagsstillerne en idé om, 
hvilke udfordringer industrien, med udgangspunkt i teknikkens nuværende stade, kan overvinde 
inden for de foreslåede tidsrammer. 
De foreslåede forskningsopgaver på kort, mellemlang og lang sigt skulle gøre det muligt at nå 
resultater, som svarer til de vejledende mål, der er fastsat for den givne tidsramme. I forbindelse 
med dette program anses kort sigt for at være mindre end fem år, mellemlang sigt at være 4 til 10 
år og lang sigt at være længere end 8 år, selv om det erkendes, at disse tidsrammer må formodes 
at være forskellige inden for de forskellige industrigrene. 
Målene og opdelingen af forskningsopgaverne på kort, mellemlang og lang sigt er vejledende for 
forslagsstillerne og ikke forbundet med udvælgelseskriterier for forslagene, budgettildeling eller 
programmets gennemførelse. Det er forslagsstillernes opgave for hvert enkelt projekt at gøre 
detaljeret rede for de forventede virkninger af resultaterne så vel som den tidsramme inden for 
hvilken disse kan udnyttes industrielt. 
De forventede forskningsresultater bør ikke blot bestå af teknologier og metoder, men også af 
validering heraf i teknisk og økonomisk forstand og eventuel demonstration. 
Initiativer, som giver potentielle ejere og brugere adgang til eventuelle resultater så hurtigt og så 
omfattende som muligt, vil blive genstand for særlig opmærksomhed under behørig hensyntagen til 
intellektuel og industriel ophavsret. Dette kunne omfatte opmærksomhed på indarbejdelsen af 
-67-
resultater i normer og standarder. Selv om disse aktiviteter ikke er udtrykkeligt nævnt under 
forskningsopgavernes tidlige trin, udgør de et vigtigt supplerende mål for programmet. 
På grund af EKSF-traktatens udløb vil forskningsaktiviteter i forbindelse med stålprodukter og nye 
stålforarbejdsningsprocesser gradvist blive overtaget af dette program, idet forskningens 
prækonkurrencemæssige og tværfaglige karakter dog skal respekteres. 
Særlige aktiviteter planlagt for 1995 
Efter den generelle indkaldelse af forslag den 15. december 1994 vil forslagene blive sat i gang 
ved årets udgang. 
STANDARDISERING, MÅLING OG PRØVNING 
Målsætninger 
På alle områder inden for måling og prøvning har dette program følgende mål: 
at forbedre alle europæiske industrisektorers (herunder især små og mellemstore 
virksomheders) konkurrenceevne ved at tilskynde til bedre målinger og prøver inden for 
forskning og teknologisk udvikling, bedre fastlæggelse og bedre kontrol med produkters 
kvalitet, mere effektive målinger under produktionen samt teknisk bistand med henblik på 
gensidig anerkendelse af certifikater i overensstemmelse med den globale metode for 
overensstemmelsesvurdering 
at fremme forskning og anden teknisk støtte, som er nødvendig for at udvikle og 
iværksætte andre EF-politikker (indre marked, miljø, landbrug, sundhed, transport og 
beskyttelse af EF's ydre grænser), og de eventuelle europæiske standarder, der er 
nødvendige for at kunne gennemføre denne politik 
at støtte udviklingen af en fremtidig europæisk måleteknisk infrastruktur ved at gøre det 
lettere at samordne nationale aktiviteter og at udvikle kalibreringsstandarder, avancerede 
metoder og systemer samt at opnå gensidig anerkendelse af resultater og 
akkrediteringssystemer 
at fremme formidling og anvendelse af god metrologisk praksis over hele Europa, og ikke 
mindst at udbrede den i de ugunstigst stillede regioner. 
Midler 
Tidsbegrænsede indkaldelser af forslag vil koncentrere indsatsen omkring industriens 
konkurrencemæssige behov og en harmoniseret europæisk målingsinfrastniktur samt 
tilvejebringelse af det solide teknisk-videnskabelige grundlag, der er behov for til støtte for 
Fællesskabets politikker. Endvidere skal indkaldelser af forslag, som er begrænsede til bestemte 
emner, sørge for en smidig og hurtig reaktion på forskning, som der er presserende behov for til 
støtte for Fællesskabets politik og relaterede europæiske standarder. At samordningen af nationale 
aktiviteter til forbedring af den europæiske infrastrukmr for måling og prøvning er vigtig, kan ses 
af den øgede anvendelse af tematiske net og uddannelseskurser. 
Særlige aktiviteter planlagt for 1995 
Efter den generelle indkaldelse af forslag den 15. december 1994 vil der blive offentliggjort mere 
fokuserede indkaldelser den 15. marts, 15. juni og 15. december 1995. 
-68-
MILJØ OG KLIMA 
Målsætninger 
Målet er at forstå de processer, der ligger til grund for klima- og miljøændringer, med henblik på 
at identificere og vurdere virkningerne forårsaget af menneskers virksomhed. Der skal 
gennemføres detaljerede analyser af menneskets og samfundets adfærd og af de mønstre i den 
økonomiske udvikling, der er ansvarlige for negative miljøvirkninger, parallelt med undersøgelsen 
af naturlige processer. 
For bedre at kunne vurdere konsekvenserne af klima- og andre miljøændringer for miljøet 
og for samfundet. 
At bidrage til den teknologiske udvikling, der er nødvendig for observation, overvågning 
og forskning af miljøet, herunder metoder og teknologi til overvågning, forvarsling og 
management af naturrisici og naturkatastrofer, idet der også vil blive taget hensyn til 
produkters indvirkning på miljøet fra det trin, hvor råstofferne indarbejdes i disse 
produkter til deres endelige anvendelse og bortkastning. 
At bidrage til udviklingen af en omfattende europæisk jordobservation med henblik på 
miljøobservation og -forskning. 
Midler 
Forskning til støtte for det videnskabelige grundlag bør være rettet mod bestemte forskermiljøer, 
net og internationale programmer. Forskning, som stiler mod at underbygge udviklingen og 
gennemførelsen af EU's miljøpolitik, bør afspejle behovene i Fællesskabets program for politik og 
handling i forbindelse med miljøet og bæredygtig udvikling og hos Det Europæiske Miljøagentur. 
Eventuelle industrielle udnyttelser af projektresultaterne bør lettes ved at formidle resultaterne til 
bestemte industrikredse og industrisamfund, herunder navnlig små og mellemstore virksomheder. 
Særlige aktiviteter planlagt for 1995 
En generel indkaldelse af forslag blev lanceret i januar 1995 og der forventes at blive underskrevet 
kontrakter fra oktober 1995. En indkaldelse af forslag på yderligere to områder vedrørende 
rumteknologi anvendt til miljøovervågning og miljøforskning (område c)) blev lanceret i juni 1995. 
HAVFORSKNING OG -TEKNOLOGI 
Målsætninger 
At forstå, hvordan havsystemer fungerer i reel målestok, for at forberede en bæredygtig udnyttelse 
af oceanerne, der er forenelig med bevaring af havmiljøets kvalitet, og at fastslå havsystemernes 
rolle i de globale ændringer. 
Midler 
Undersøgelsen af processerne i havene omkring Europa (fysik, kemi, biologi og geologi) vil blive 
udvidet til også at behandle ekstreme havmiljøer, f. eks. dybhavsbunden og Ishavet. Konceptet 
store "målrettede" projekter, oprindeligt anvendt på to områder (Middelhavet og det nordøstlige 
Atlanterhav) vil nu også blive anvendt på Østersøen og i et område, der strækker sig fra 
Gibraltar-strædet til De Kanariske Øer og Azorerne. 
-69-
Det generelle område kystzoneforskning og kystteknik fokuseres nu på "strategisk" havforskning 
for at gøre det mere anvendeligt for forvaltningen af de havmiljøer, der betragtes som en ressource 
og som levested for mennesker. Inden for havteknologi vil der blive lagt større vægt på forskning i 
bioaktive stoffer, på undervandsgeoteknik, på instrumenter og fartøjer til brug i aggressive 
havmiljøer (dybhavet, under isen osv.). 
Med hensyn til gennemførelsen er det hensigten at indføre adskillige fornyelser: flere samordnede 
foranstaltninger, teknologistimulerende foranstaltninger for små og mellemstore virksomheder og 
foranstaltninger til formidling af resultaterne fra tidligere M AST-programmer. 
Særlige aktiviteter planlagt for 1995 
En generel indkaldelse af forslag blev lanceret den 15. december 1994, og der forventes at blive 
underskrevet kontrakter fra oktober 1995. 
BIOTEKNOLOGI 
Målsætninger 
Det bliver under programmet for bioteknologi Fællesskabets opgave at fremme forskning på 
områder, hvor samfundet venter sig størst mulig afkast. Dette betyder, at der vil blive lagt vægt på 
privilegerede områder for ny viden, som har det til fælles, at de hviler på et tættere samspil 
mellem beslægtede emner og/eller integrering af en lang række ekspertgrupper på internationalt 
plan. En sådan integrativ holdning er også nødvendig med henblik på 
sikkerheden i forbindelse med anvendelse af levende celler i produktionsprocessen 
at tillægge det europæiske bidrag til internationale genomprojekter passende betydning 
- . fremme af en fornuftig udvikling inden for landbruget, som sigter mod beskyttelse af 
miljøet, og passende dyrebeskyttelse, hvor der for eksempel er tale om genetisk ændring af 
dyr eller afgrøder eller om sundheden 
overvindelse af de rent akademiske grænser mellem fagområder som neurobiologi, 
endokrinologi og immunologi med henblik på dechifrering af cellulære og molekylære 
interaktioner. 
Midler 
Dette program har selektivt valgt tre fremgangsmåder, hvert med deres eget særlige mål og 
begrænset til bestemte videnskabelige områder. 
1. Med henblik på at høste det størst mulige udbytte af F&U på mellemlang sigt vil der inden 
for fire videnskabelige områder blive gjort en koncentreret indsats. Opgaveorienterede 
projekter bør stile mod målelige virkninger og en væsentlig ændring af teknikkens stade. 
Der anbefales en tværfaglig integreret indfaldsvinkel. 
2. Fire andre videnskabelige områder bliver fokus for en samordnet indsats, hvor 
samordningen og viderebygningen på nationale forskningsprogrammer bliver af primær 
interesse. Målet bliver at opretholde det høje potentiel for innovative gennembrud på 
områder, som har tendens til at blive udviklet temmelig isoleret inden for medlemsstaterne, 
og at øge værditilvæksten fra vekselvirkningerne mellem og harmoniseringen af 
igangværende aktioner på tværs af grænserne. 
-70-
3. Med henblik på at forbinde universitetsinstitutter, forskningslaboratorier og industrien 
(navnlig små og mellemstore virksomheder) med hinanden og dermed yderligere at øge 
offentlighedens forståelse og klarlægning af følelsesbetonede spørgsmål i forbindelse med 
anvendelsen af bioteknologi skal der ydes støtte til fire horisontale foranstaltninger på 
områder, som er væsentlige for udnyttelsen af biovidenskaberne. Disse aktiviteter kan 
kræve særlig opmærksomhed i forhold til andre faktorer, såsom socioøkonomiske eller 
etiske spørgsmål. 
De forskellige foranstaltninger vil blive gennemført gennem en bredere vifte af deltagemuligheder, 
som skal sikre en afbalanceret deltagelse fra betydningsfulde aktører og brugere: integrerede 
projekter med omkostningsdeling, FTU-projekter med omkostningsdeling, samordnede aktioner, 
demonstrationsprojekter, forundersøgelsespræmier til små og mellemstore virksomheder, 
forberedelses-, ledsage- og støtteforanstaltninger, industriplatforme eller "udvidede 
interessegrupper" og uddannelsesstipendier. 
Der vil blive gennemført foranstaltninger med henblik på at tilskynde små og mellemstore 
virksomheder til at deltage, navnlig teknologistimulerende foranstaltninger og forbindelser mellem 
forskerparker og små og mellemstore bioteknologi-virksomheder, under hensyntagen til behovene 
hos sådanne virksomheder i mindre gunstigt stillede områder. 
Særlige aktiviteter planlagt for 1995 
Den første generelle indkaldelse af forslag blev lanceret den 17. januar 1995 og der forventes at 
blive underskrevet kontrakter fra oktober 1995. Den vil blive efterfulgt af en ny indkaldelse den 
15. september med frist for indgivelse af forslag den 15. december 1995. 
BIOMEDICIN OG SUNDHED 
Målsætninger 
Særprogrammet for forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstration inden for 
biomedicinsk forskning og sundhed (1994-1998) foreslår forskning, som er af afgørende betydning 
for enhver strategi med henblik på at beskytte borgernes sundhed og bekæmpe sygdomme. 
Programmet stiler endvidere mod at styrke det videnskabelige grundlag for den europæiske 
sundhedsindustris konkurrenceevne og at fremme omsætningen af forskningsresultater til klinisk 
praksis. Dette program vil fortsætte indsatsen under de tidligere programmer, men med et bredere 
anvendelsesområde og øget vægt på patienternes behov, personale inden for sundhedspleje, 
sundhedsindustrien og EU som helhed. 
Det omfatter syv målområder, nemlig: 
1) Lægemiddelforskning 
2) Forskning i biomedicinsk teknologi og teknik 
3) Hjemeforskning 
4) Forskning i stærkt samfundsbelastende sygdomme 
5) Forskning i det humane genom 
6) Forskning i folkesundhed, herunder forskning i sundhedstjenester 
7) Forskning i biomedicinsk etik (navnlig etiske aspekter i forbindelse med område 1 til 6). 
71 
Midler 
Under område 4 (Forskning i stærkt samfundsbelastende sygdomme) skal forskningen finde 
svarene på fundamentale spørgsmål ved at integrere grundforskning og klinisk forskning med 
henblik på bedre forebyggelse, diagnose og behandling af sygdomme som kræft, AIDS og andre 
infektionssygdomme, hjerte-karsygdomme, kroniske sygdomme og sjældne sygdomme og skal 
endvidere koncentreres om arbejdsmedicin og miljømedicin. En større nyhed, som der blev 
mulighed for ved artikel 129 i traktaten om Den Europæiske Union er den udtrykkelige medtagelse 
af folkesundhed i programmet. Endvidere er lægemiddelforskning og hjerneforskning nu blevet 
særskilte områder. Programmet omfatter også horisontale aktioner, som forskning i etiske, 
juridiske og sociale aspekter og demonstrationsprojekter med henblik på evaluering af nye 
teknologiers og fremgangsmåders effektivitet. 
Inden for dette program er det hensigten at gå længere end samordning alene og at deltage i 
forskning med omkostningsdeling inden for bestemte områder (lægemidler, biomedicinsk teknologi 
og teknik, hjerneforskning og det humane genom). 
Særlige aktiviteter planlagt for 1995 
Med henblik på gennemførelsen af programmet blev den første overordnede indkaldelse af forslag 
lanceret den 17. januar 1995 med sidste frist for indsendelse af forslag den 31. marts 1995. 
LANDBRUG OG FISKERI 
(HERUNDER AGROINDUSTRI, LEVNEDSMIDDELTEKNOLOGI, SKOVBRUG, 
AKVAKULTUR OG UDVIKLING I LANDDISTRIKTER) 
Målsætninger 
Programmets generelle mål er, at 
fremme samarbejdet mellem industrivirksomheder, forskningscentre og universiteter inden 
for de områder, der er omfattet af programmet 
harmonisere forskningen inden for de primære grene af landbrug, havebrug, skovbrug, 
fiskeri og akvakultur, der producerer levnedsmiddelprodukter og nonfoodprodukter, og 
forskningens forbindelser med forsynings- og forarbejdningsindustrien 
bidrage til forbedring af konkurrenceevnen for den europæiske agroindustri og 
primærproduktionssektor ved at udvikle nye teknologier, nye systemer og 
produktionsmetoder, som er forenelige med bæredygtig vækst og forbrugernes behov 
forbedre kvaliteten af landbrugs-, skovbrugs- og fiskeriprodukter i almindelighed og 
levnedsmidler i særdeleshed 
støtte gennemførelsen af den fælles landbrugs- og fiskeripolitik og andre EF-politikker (det 
indre marked og miljø), udviklingen i landdistrikter og opretholdelse af beskæftigelsen i 
landdistrikter 
bidrage til en gensidig afpasning af produktion og anvendelse af biologiske råstoffer. 
-72 
Midler 
Programmet gennemføres ved hjælp af projekter med omkostningsdeling, samordnede 
foranstaltninger og ledsageforanstaltninger. Der er tre nye former for foranstaltninger med 
omkostningsdeling i forhold til programmet for landbrug og agroindustri. 
Forskningssamarbejdsprojekter, som gør det muligt for grupper af små og mellemstore 
virksomheder inden for landbrugs- og agroindustri, som ikke eller kun i utilstrækkelig grad har 
deres egne F&U-midler, at engagere tredjeparter til at udføre forskning på deres vegne til at løse 
fælles eller lignende problemer. Forundersøgelsespræmier, som skal hjælpe alle former for små 
og mellemstore virksomheder med at forberede projekter med omkostningsdeling. Tematiske net, 
som samler forskning, der gennemføres af fabrikanter og forarbejdsningsvirksomheder, 
primærproducenter, slutbrugere, universiteter og forskningscentre, omkring generiske teknologier, 
for at lette indførelse og overførsel af teknologi. 
Der skal gennemføres demonstrationsprojekter. I disse projekter kombineres de ressourcer af 
tværfaglig ekspertise, der findes hos producenter af ny teknologi eller af nye systemer og 
produktionsmetoder, med dem der findes hos teknologibrugerne, for i en meningsfyldt 
driftsmålestok at vise de tekniske og socioøkonomiske fordele, der kan opnås ved at anvende 
avanceret teknik frem for den eksisterende praksis. 
I overensstemmelse med Europa-Parlamentets synspunkter om etisk og social vurdering af 
programmer for biovidenskaber og bioteknologi indføres aktiviteterne vedrørende de etiske, 
juridiske og sociale aspekter også som et nyt begreb i programmet for landbrug og fiskeri. 
Hovedformålet er at forstå og forbedre kommunikationsprocesser, navnlig for forbrugere, miljø-
og dyreværnsgrupper og andre sociale aktører på området. 
Særlige aktiviteter planlagt for 1995 
Den første indkaldelse af forslag den 15. december 1994 vil blive efterfulgt af to mere i juni og 
december 1995. 
IKKE-NUKLEAR ENERGI 
Målsætninger 
Hovedformålet med programmet for ikke-nuklear energi for 1994-1998 (JOULE-THERMIE) er at 
forbedre energiforsyningssikkerheden i bredeste forstand og, af hensyn til miljøbeskyttelsen, at 
begrænse virkningerne fra produktionen og anvendelsen af energi, herunder navnlig C02-
emissioner. Inden for denne ramme stiler programmet også mod at bidrage til opnåelsen af 
resultater inden for andre vigtige strategiske mål, som at styrke det teknologiske grundlag for 
industrien - med fordele for økonomi, beskæftigelse og eksportmuligheder - at øge den sociale og 
økonomiske samhørighed og at bidrage til samarbejdet med tredjelande (navnlig landene i Central-
og Østeuropa og udviklingslandene). 
Midler 
Det nye program kombinerer fortsættelse med fornyelse. Samtidig med at FTU-aktionerne i det 
store og hele gennemføres ad de samme teknologiske spor som de tidligere programmer, dvs. 
rationel energiudnyttelse, vedvarende energi og fossil energi, er der tilføjet mange nye elementer. 
For det første samler programmet i et enkelt instrument både F&U- og demonstrationsaktioner, 
73 
som tidligere blev gennemført hver for sig inden for JOULE- og THERM I E-programmerne. For 
det andet indfører det en ny foranstaltning til stolte for en overordne! FTU-strategi på 
energiområdet, som omfatter hele kæden fra grundforskning til videnformidling. For det tredje 
øges støtten til fordel for vedvarende energi ved at fordoble niveauet for finansiering af F&U 
sammenlignet med de tidligere JOULE-programmer. 
Programmets teknisk-videnskabelige mål blev færdiggjort på grundlag af resultaterne fra et 
seminar om energiforskning med direkte involvering fra Europas vigtigste aktører på 
energiområdet. Arbejdsprogrammet vil blive gennemført i nært samarbejde mellem GD XII (for 
F&U-delen) og GD XVII (for demonstrations- og formidlingsaspekterne). 
Særlige aktiviteter planlagt for 1995 
Den første indkaldelse af forslag både for F&U og for demonstration udløb den 24. marts 1995 
med henblik på påbegyndelse af det første projekt til efteråret 1995. Den anden indkaldelse af 
forslag, der begrænses til demonstrationsprojekter, er planlagt til september 1995. Under 
programmet lanceredes endvidere en offentlig indkaldelse af forslag til formidling af resultaterne 
fra programmet og med særlig henblik på små og mellemstore virksomheders deltagelse, idet 5% 
af programmets budget er øremærket hertil. 
SIKKERHED I FORBINDELSE MED NUKLEAR FISSION 
Målsætninger 
Hovedformålet med programmet for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission (1994-1998) er at 
opnå det størst mulige sikkerhedsniveau for alle trin i det nukleare brændselskredsløb og at 
arbejdstagere, befolkningen og miljøet beskyttes mod alle strålingsmæssige konsekvenser fra 
produktionen af kernekraft. Dette punkt omfatter også sikring af, at reguleringen holder trit med 
udviklingen inden for den nukleare industri og også bidrager til offentlighedens acceptering af 
industrien. Programmet omfatter fem hovedaktivitetsområder: udforskning af nye strategier, 
reaktorsikkerhed håndtering og deponering af radioaktivt affald samt nedlukning bestrålingens 
virkninger for mennesket og miljøet og kontrol over tidligere indtrufne hændelser. 
Midler 
Det nye program er blevet omstruktureret af hensyn til behovet for fornyelse og fastlæggelse af 
prioriteter, samtidig med at kontinuiteten bevares. Der er tilføjet nye elementer, såsom nye 
reaktorudformninger, og emner, som tidligere blev behandlet i COSU-programmet om følgerne af 
Tjernobyl-ulykken, er blevet udvidet til også at omfatte andre radioaktivt kontaminerede områder 
og optaget i programmet. Gennemførelsen af programmet finder sted både gennem foranstaltninger 
med omkostningsdeling og samordnede foranstaltninger. Programmet blev færdiggjort på grundlag 
af resultaterne fra et seminar om energiforskning med direkte involvering af de vigtigste aktører på 
energiområdet. 
Særlige aktiviteter planlagt for 1995 
En indkaldelse af forslag blev offentliggjort med en første frist den 20. marts 1995, evaluering 
april og maj og en planlagt start på det første projekt ved årets udgang. Den anden frist for 
forelæggelse af forslag er berammet til den 28. februar 1996. Indkaldelsen af forslag til 
samordnede foranstaltninger står åben indtil den 1. november 1997. 
-74-
KONTROLLERET TERMONUKLEAR FUSION 
Målsætninger 
Hovedformålet med programmet er at fastlægge projekteringen af det næste trin (Next Step) inden 
for rammerne af firpartssamarbejdet om ITER-EDA. Mulige forbedringer af plasmafysiske og 
-tekniske koncepter vil blive undersøgt, samtidig med at der foretages en vurdering af deres 
tekniske gennemførlighed og det langsigtede teknologiske udviklingsarbejde, der skal bringe os 
nærmere udnyttelsen af fusion som energikilde. Resultaterne af disse undersøgelser kan udnyttes 
både ved driften af ITER og på længere sigt ved konceptformuleringen af DEMO-reaktoren, en 
demonstrationsreaktor der skal kunne producere betydelige mængder elektricitet. 
Særlige aktiviteter planlagt for 1995 
Dette program gennemføres ikke ved hjælp af indkaldelser af forslag og tilsvarende 
arbejdsprogrammer. 
Next Step-aktiviteter. 
ITER-EDA videreføres og omfatter selve detailprojekteringen, som finder sted i den centrale 
fællesgruppe (Joint Central Team) og i hver af de fire ITER-partneres lokale grupper (Home 
Teams), samt F&U-støtte inden for fysik og teknologi, som udføres af de fire lokale grupper. Der 
vil blive offentliggjort en foreløbig rapport om ITER-EDA i 1995. Euratoms Next Step-aktiviteter, 
bortset fra deltagelsen i den centrale fællesgruppe, samordnes af NET-holdet: støtten til F&U 
vedrørende plasmafysik og plasmateknik gennemføres på JET og på de associerede laboratoriers 
specialanlæg. Det overvejes at forlænge JET indtil udgangen af 1999 til fordel for ITER. 
Konceptforbedringer: 
Forslag til modernisering af bestående anlæg og konstruktion af nye anlæg er ved at blive 
undersøgt eller kan forelægges i løbet af 1995. Et forslag til samling af de tre associerede 
laboratoriers aktiviteter er under overvejelse. 
Langsigtet teknologi: 
Der vil ske en fortsættelse og udvidelse af aktiviteter omkring udvikling af tritiumdannende 
kapper, strålingsmodstand og lav-aktiveringsmateriale (inklusive skitseprojektering af en 
højenergineutronkilde) og yderligere analyser af sikkerheden ved fusionskraft og samfundets 
acceptering heraf. 
TRANSPORT 
Målsætninger 
Transportprogrammet stiler mod gennem forskning at bidrage til gennemførelsen af målene for den 
fælles transportpolitik, nemlig effektive og rentable person- og godstransportnet under de bedst 
tænkelige betingelser med hensyn til miljø, samfund og energiforbrug. 
Hovedmålene for det foreslåede program er: 
at udvikle mere effektive, sikre og miljøvenlige transportsystemer for personer og gods 
at lette sammenkobling og interoperibilitet af særskilte transportnet 
at øge effektiviteten for hver enkelt transportform og forbedre samarbejdet mellem dem 
75 
at fremme udformning og forvaltning af infrastrukturer med henblik på at begrænse 
miljøskaderne og forbedre forholdet mellem kvalitet og pris 
at skaffe industrien, transportvirksomhederne, brugerne og myndighederne egnede 
beslutningstagningsinstrumenter baseret på bedre viden om og forståelse af mobilitet, 
trafikstrømme, deres vekselvirkninger og indbyrdes afhængighed. 
Midler 
Midlet er et europæisk tiltag, som er udviklet med henblik på at udnytte samvirket mellem 
Fællesskabets og medlemsstaternes forskellige aktiviteter, såvel som andre internationale 
organisationers arbejde. Forskningsindsatsen sættes ind på to niveauer: 
en europæisk strategi 
optimering af nettene (kombineret transport, jernbanetransport, lufttransport, bytransport, 
søtransport, vejtransport). 
De fleste foranstaltninger gennemføres som foranstaltninger med omkostningsdeling, samordnede 
foranstaltninger, forberedelses-, ledsage- og støtteforanstaltninger eller forskningsundersøgelser. 
Særlige aktiviteter planlagt for 1995 
Den første indkaldelse af forslag, som dækker alle programmets områder, udløber den 15. marts 
1995, og vil blive efterfulgt af den anden indkaldelse i september 1995, som udløber i december 
1995. 
MÅLRETTET SOCIOØKONOMISK FORSKNING 
Målsætninger 
Formålet med den målrettede socioøkonomiske forskning er at skabe et klarere grundlag for 
beslutningstagning i fremtiden gennem udvikling af et fælles videngrundlag om situationen i 
Europa baseret på forskning og andet arbejde på følgende tre indbyrdes forbundne områder: 
Vurdering af de videnskabs- og teknologipolitiske løsninger. 
Forskning i uddannelse og undervisning. 
Forskning i social integration og social udstødelse i Europa. 
Vurderingen af de videnskabs- og teknologipolitiske løsninger i Europa vil tilvejebringe et fælles 
videngrundlag for de videnskabs- og teknologipolitiske beslutningstagere på regionalt, nationalt og 
europæisk niveau samt for de ansvarlige på andre indsatsområder, hvor videnskab og teknologi 
spiller en rolle, med det endelige mål at sikre en bedre sammenhæng og koordinering af FTU-
indsatsen og -politikken i Europa. 
Formålet med Fællesskabets forskning i uddannelse og undervisning skal være at støtte den 
indsats, medlemsstaterne gør for at styrke forbindelsen mellem forskning, uddannelse og 
undervisning og for at forbedre deres uddannelses- og undervisningssystemer gennem forskning og 
formidling af god praksis og innovation. Sigtet er at fremme udviklingen i Europa af et samfund, 
hvor livslang uddannelse og undervisning har en central rolle. 
Fattigdom og social udstødelse er alvorlige problemer for medlemsstaterne. Forskning i social 
integration og social udstødelse i Europa er nødvendig for at forbedre forståelsen af disse 
problemer og løse dem. 
76-
Midler 
Støtten gennem dette nye program ydes hovedsageligt gennem FTU-projekter med 
omkostningsdeling og tematiske net, men der vil også blive gennemført en række horisontale 
foranstaltninger, som oprettelse af Det Europæisk Net for Teknologivurdering (ETAN), der skal 
drives i nært samarbejde med de vigtigste organer, der er aktivt involveret i evalueringen af de 
teknisk-videnskabelige valgmuligheder i Europa. Det er hensigten at gøre bedst mulig brug af den 
ekspertise, der findes fra forskellige socioøkonomiske kredse, og at sprede oplysninger om 
forskning og andet igangværende arbejde i EU. 
Det Europæiske Forsknings-og Teknologiobservatorium under FFC's Institut for Teknologiske 
Fremtidsstudier vil oprette en informationstjeneste for teknisk-videnskabelige fremskridt og holde 
øje med den videnskabelige udvikling og teknologiske innovation. 
Særlige aktiviteter planlagt for 1995 
Den første, generelle indkaldelse af forslag blev lanceret den 15. marts 1995 sammen med en 
indkaldelse af interessetilkendegivelser med henblik medlemskab af ET AN. 
ANDEN AKTION; 
INTERNATIONALT SAMARBEJDE MED 
TREDJELANDE OG INTERNATIONALE ORGANISATIONER 
Målsætninger 
Formålet med programmet er at øge værditilvæksten ved Fællesskabets FTU og at forbedre 
samordningen med andre EF-instrumenter og samvirket med medlemsstaternes indsats for at undgå 
dobbeltarbejde og opnå en bedre afgrænsning af Fællesskabets indsatsområder på grundlag af 
nærhedsprincippet. 
Det er den centraliserede aktion for internationalt samarbejde, som er rettet mod fire geografiske 
områder: A.l. andre europæiske instanser for teknisk-videnskabeligt samarbejde, A.2. landene i 
Central- og Østeuropa og de nye uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen, B. 
industrialiserede tredjelande udenfor Europa og C. udviklingslandene 
Midler 
Midlerne, afpasset efter behovene og mulighederne for FTU-samarbejde med partnere i disse fire 
geografiske områder, omfatter samordning, dialog, samordnede aktioner og aktioner med 
omkostningsdeling, ledsageforanstaltninger samt i visse tilfælde finansiel støtte til 
tredjelandspartneres deltagelse i andre særprogrammer under det fjerde rammeprogram (område 
A.2. og område C). 
Hvor det er hensigtsmæssigt vil grænsefladerne med andre særprogrammer blive udviklet, så der 
opnås større energi og værditilvækst. Det gælder for eksempel programmerne for miljø og klima, 
havvidenskab og -teknologi samt ikke-nuklear energi. 
Det er meningen yderligere at udbygge nettet af forvalterne af EU-programmerne og 
koordinatorerne af EUREKA-projekterne, at organisere fælles kongresser, 
oplysningsarrangementer og børser og at styrke forbindelserne mellem andre forskerkredse, 
samtidig med fremme af forskeres og industriens brug af konsulent- og informationsformidlingsnet 
(VALUE, OPET osv.) på EU-plan, EUREKA-plan og medlemsstatsplan. 
77 
Særlige aktiviteter planlagt for 1995 
Der regnes med tre indkaldelser af forslag i 1995. Den første vedrører stipendier i Japan og Korea 
(område B). Den anden vedrører område C, hvor indsatsen målrettes mod tre store indbyrdes 
forbundne sektorer af almen betydning, nemlig bæredygtig forvaltning af fornyelige 
naturressourcer, bæredygtig forbedring af landbrugs- og agroindustriproduktionen og sundheden, 
samt mod andre områder af gensidig interesse, nemlig informations- og kommunikationsteknologi. 
Den tredje indkaldelse vedrører område A.2., hvor aktiviteterne skal medvirke til at bevare 
landenes forskningspotentiale, bidrage til at løse FTU-problemer af social, økonomisk og 
økologisk betydning samt intensivere samarbejdet på de FTU-områder, hvor disse lande er af 
verdensklasse. 
Hvad internationale organisationer angår, er det planen at iværksætte det tættere samarbejde, som 
var hensigten med de administrative ordninger med CERN og EMBL, at nå frem til tættere 
forbindelser med andre europæiske internationale organisationer og at bevare den nære forbindelse 
med ESA, ESF, OECD og UNESCO. Omkring 25 nye COST-aktioner vil blive lanceret ud over 
forberende arbejde inden for fysik og neurovidenskab. Der planlægges en evaluering af COST, 
som dækker strukturer, mekanismer og resultater. 
En aftale med Canada er undertegnet, forhandlinger om aftaler med Schweiz og Israel forventes at 
blive afrundet, og forhandlinger om aftaler med USA og Sydafrika forventes at blive indledt. 
TREDJE AKTION; 
FORMIDLING OG NYTTIGGØRELSE AF FTU-RESIJLTATER 
Målsætninger 
Den tredje aktion under det fjerde rammeprogram vedrørende formidling og udnyttelse af FTU-
resultater kombinerer i et enkelt program både fortsættelsen af eksisterende projekter på dette 
område og mere generelt aktiviteter vedrørende innovation og teknologioverførsel. 
Denne fremgangsmåde, som er baseret på komplimentariteten mellem forskning og innovation, 
tager både hensyn til innovationsprocessens ikke-lineære og komplekse og interaktive natur. 
Arbejdsprogrammet for gennemførelsen af særprogrammet for formidling og nyttiggørelse er 
derfor koncentreret omkring følgende tre mål: 
* gøre forretningsmiljøet mere positivt indstillet overfor innovation og ny teknologi 
* fremme formidlingen af viden og teknologi i EU (indre markeds-effekt) 
* gøre forskningsresultater og teknologier, som forventes at tilfredsstille virksomhedernes 
behov, tilgængelige overalt i EU 
På grund af indsatsens art er den tredje aktion under det fjerde rammeprogram centralt placeret til 
løsning af problemerne med konkurrenceevnen som nævnt i hvidbogen, og den bidrager også 
direkte til rammeprogrammets målsætninger som fastlagt i traktatens artikel 130 F. 
-78-
Midler 
Den tredje aktion vil navnlig blive koncentreret omkring: 
pilot- og forsøgsprojekter, observationer og undersøgelser, som skal bidrage til at fremme 
innovationer i mål 1-regioner (EIMS - European Innovation Monitoring System) 
net til fremme af teknologioverførsel og innovation 
støtteforanstaltninger med henblik på teknologioverførsel og udnyttelse af projekter; 
formidlings- og informationstjeneste (CORDIS). 
Informationstjenesten CORDIS vil tilbyde en bred vifte af on-line og off-line tjenester, 
oplysningernes kvalitet vil blive yderligere forbedret og der vil blive oprettet gateways, som giver 
adgang til nationale informationssystemer, som også tager sigte på formidling af teknisk­
videnskabelige oplysninger. 
Særlige aktiviteter planlagt for 1995 
Efter forhåndsmeddelelsen den 15.12.1994 blev der offentliggjort en indkaldelse af forslag den 
17.1.1995. En første indkaldelse af forslag blev offentliggjort den 15. december 1994 med henblik 
på at oprette et net af omkring 45 relæcentre, som skal danne grundlag for en europæisk 
infrastruktur til formidling af teknologier og fremme af teknologierne på grundlag af industriens 
behov, herunder fremme af Fællesskabets FTU-programmer og deres resultater. 
Den anden indkaldelse af forslag blev offentliggjort den 15. marts 1995 med henblik på støtte til 
projekter for teknologivalidering og teknologioverførsel, hvormed der bidrages til gennemførelsen, 
på europæisk plan, af et effektivt værktøj, som kan lette validering, overførsel og integration af ny 
teknologi i det økonomiske og sociale netværk og fremme en irinovationskultur. 
Nye indkaldelser af forslag i 1995 vedrører følgende områder: EIMS (European Innovation 
Monitoring System), finansieringsmiljø, regionale aktioner og støtte til forskerparker, teknikker til 
innovationsforvaltning, forsøgsnet og forsøgstjenester. Det fælles mål er at bidrage til et bedre 
innovationsmiljø i EU. 
FJERDE AKTION: FORSKERES UDDANNELSE OG MOBILITET 
Målsætninger 
Programmet har til formål, gennem stimulering af uddannelse og mobilitet for forskere, at fremme 
en kvantitativ og kvalitativ forøgelse af menneskelige ressourcer inden for Fællesskabet og 
associerede stater. De generelle målsætninger er følgende: 
at stimulere uddannelse gennem forskning og, gennem samarbejde, udnytte Fællesskabets 
kvalitetsforskere optimalt 
at øge de europæiske forskeres mobilitet i hele Fællesskabet i geografisk og faglig 
henseende og mellem universiteter, forskningsinstitutioner og erhvervslivet, således at 
forskningspotentialet i de forskellige discipliner udnyttes bedre 
at fremme tværnationalt samarbejde, for eksempel gennem net, til fordel for 
forskningsaktiviteter, som forskerne selv for en væsentlig del foreslår, og som ikke er 
støtteberettiget under den første aktion 
- 79 -
at lette adgangen for alle europæiske forskere til allerede eksisterende store anlæg, som er 
en nødvendig forudsætning for kvalitetsforskning 
at styrke den teknisk-videnskabelige samhørighed i Fællesskabet og bidrage til at nå et 
generelt videnskabeligt niveau på højt plan ved at tilbyde forskningsmuligheder til 
forskningsinstitutter og forskere fra alle områder i EF. Som det var tilfældet under 
programmet for menneskelige ressourcer og mobilitet (1992-1994) vil forskere fra 
ugunstigt stillede områder blive tilskyndet til og få finansieret deres tilbagevenden til deres 
hjemland. 
Aktionen skal omfatte eksakte videnskaber og naturvidenskaber, økonomi og management samt 
samfundsvidenskab og humaniora, som kan bidrage til at realisere EU's mål på FTU-området. 
Midler 
Der er sat en større udvikling i gang i forhold til det tidligere program inden for hver af de fire 
hovedområder; den er kort beskrevet i det nedenstående. 
Forshruddannelsesstipendier 
Der skal oprettes en smidigere ordning med "forskeruddannelsesstipendier" fælles for alle de 
forskningsprogrammer, der tilbyder stipendier. Dette skal gøre det lettere for forskere og deres 
kommende værtsinstitut at skræddersy forskningsprojekter, så de nøje passer til ansøgerens 
karriereprofil og værtsinstituttets forskningsbehov. 
Net 
Finansieringen under nettene for forskeres uddannelse og mobilitet vil udvise en væsentlig stigning 
sammenlignet med finansieringen under tidligere programmer. Hver partner i et net skulle i 
gennemsnit modtage omkring 70 000 ECU om året pr. laboratorium. Dette beløb, der er flere 
gange større end det beløb, der blev tildelt under programmet for forskeres uddannelse og 
mobilitet, skulle på grundlag af 5 til 10 laboratorier pr. net føre til kontrakter på en 
størrelsesorden af 1 til 2 mio. ECU. På denne måde forsøger Kommissionen at støtte virkelig 
avanceret uddannelse og ikke blot forskermobilitet. 
Adgang til store anlæg 
Ud over fortsat fremme af forskernes adgang til store anlæg, vil der blive ydet finansiering til 
støtte for forbedring af anlæggene med henblik på at fremme en mere effektiv udnyttelse af dem. 
Ledsageforanstaltninger 
Afholdelsen af eurokonferencer er henført under ledsageforanstaltningerne, hvor der også vil blive 
ydet støtte til mere direkte uddannelsesforanstaltninger, som sommerskoler og praktiske 
uddannelseskurser. Formålet med sidstnævnte er at trække på industriens behov og potentiale i 
forbindelse med avanceret forskeruddannelse. Endvidere har Kommissionen under denne rubrik til 
hensigt at gennemføre en række undersøgelser vedrørende effektivisering af lige muligheder og 
større deltagelse i programmet for forskere fra industrien og forskere, som arbejder i mindre 
gunstigt stillede områder. 
Særlige aktiviteter planlagt for 1995 
Det nye program for forskeres uddannelse og mobilitet blev officielt lanceret den 17. januar 1995 
med offentliggørelsen af indkaldelsen af forslag. De første kontrakter om 
forskeruddannelsesstipendier, adgang til store anlæg og ledsageforanstaltninger forventes indgået 
inden årets udgang. Ingen af de væsentligt mere komplicerede kontrakter om net forventes 
underskrevet før 1996. I 1995 har Kommissionen til hensigt at indgå en kontrakt med en 
uafhængig ekspertkonsulent for at undersøge kvinders deltagelse i programmet og undersøge 
-80-
perspektiverne for at fremme lige muligheder. Arbejdet med tilvejebringelsen af avanceret 
uddannelse af forskere gennem moderne telematik kan endvidere blive genstand for en 
undersøgelse i 1995 i samarbejde med andre af Kommissionens tjenestegrene, som arbejder på 
dette område. 
Med hensyn til resultaterne fra stipendieordningen under programmet for menneskelige ressourcer 
og mobilitet og dens efterfølger under programmet for forskeres uddannelse og mobilitet, 
ordningen for forskeruddannelsesstipendier, har Kommissionen planer om at afholde et 
"stipendiatseminar", denne gang i Frankrig, som samler et stort antal stipendiater, der forsker i et 
andet land. 
Den Europæiske Unions konkurrence for unge forskere, som er EU's årlige prestigiøse begivenhed 
for videnskabelige talenter, finder sted i Newcastle-upon-Tyne i Storbritannien. Der forventes 
deltagere fra over 20 lande. 
DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER 
OG KONKURRENCEBASEREDE STØTTE AKTIVITETER 
DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER 
Målsætninger 
Det Fælles Forskningscenter (FFC) vil gennemføre strategisk og anvendt forskning. Det vil derfor 
udgøre en integrerende del af den europæiske videnskab og teknologi. FFC vil også bidrage til at 
danne det teknisk-videnskabelige grundlag, der er nødvendigt for at formulere og gennemføre 
Fællesskabets politik på forskellige områder. Særprogrammet for arbejdet for EF vil dels blive 
gennemført ved hjælp af direkte aktioner og dels ved hjælp af aktiviteter, der egner sig til 
konkurrencebaserede tiltag og er beregnet til teknisk-videnskabelig støtte til Fællesskabets politik. 
Særprogrammet for arbejdet for Euratom vil blive gennemført ved direkte aktioner. 
Midler 
FFC's forskningsbidrag til rammeprogrammets forskellige aktionslinjer er planlagt på en sådan 
måde, at de supplerer det tilsvarende arbejde i særprogrammerne (programmer med projekter med 
omkostningsdeling). Dette gælder i særlig grad Jordobservationscentrets indsats inden for 
aktionslinjen for miljø og klima samt for forskningen i globale ændringer under den samme 
aktionslinje. 
Særlige aktiviteter planlagt for 1995 
Gennemførelsen af ovennævnte programmer er planlagt i 1995 i omkring 30 arbejdsplaner, som 
beskriver de enkelte projekter og udgør FFC's arbejdsprogram som godkendt af FFC's 
Styrelsesråd. Blandt de nye træk i disse programmer kan nævnes vægten på miljøteknologier i alle 
programmerne for miljø og klima, for industri- og materialeteknologi og for ikke-nuklear energi 
samt de nye strategiske undersøgelser under socioøkonomisk forskning. 
-81 -
KONKURRENCEBASEREDE STØTTE AKTIVITETER 
Målsætninger og midler 
Denne nye aktion med konkurrencebaserede støtteaktiviteter gennemføres ved hjælp af arbejde, der 
egner sig til en konkurrencebaseret aktion i et kunde/kontrahent-forhold. Den er beregnet på 
teknisk-videnskabelig støtte til Fællesskabets politikker. Gennemførelsen af denne forskning vil 
blive betroet til forskningsorganer og forskningscentre, herunder FFC, universiteter eller 
virksomheder. 
Kommissionen har overdraget gennemførelsen af denne aktion til Kommissionens 
Generalsekretariat sammen med de generaldirektorater, der er ansvarlige for Fællesskabets 
forskellige politikker. 
Særlige aktiviteter planlagt for 1995 
For 1995 er de midler, der er til rådighed, blevet fordelt på 72 projekter inden for områderne 
informations- og kommunikationsteknologi, industriteknologi, miljø, biovidenskaber og 
bioteknologi, energi, socioøkonomisk forskning og formidling og nyttiggørelse af 
forskningsresultater. De pågældende generaldirektorater vil forvalte ressourcerne til projekterne i 
overensstemmelse med de finansieringsbestemmelser, der gælder for forskningsbudgettet. 
82 
DEL 4: 
BILAG 
Bilag I 
Tabel 1 til 10 sammenfatter Fællesskabets FTU-aktiviteter i 1994 rent talmæssigt (antal projekter 
og deres art, deltagere, tværnationale relationer, finansieringsniveau osv.). Tallene vedrører det 
tredje rammeprogram og de vigtigste forberedelses-, ledsage- og opfølgningsforanstaltninger 
(APAS). De omfatter såvel deltagelse fra medlemsstater som fra lande i Det Europæiske 
Økonomiske Samarbejdsområde og i EFTA. 
Derfor og for at kunne være konsekvent er der ikke medtaget tal vedrørende tidligere 
rammeprogrammer eller oplysninger om ændringer af kontrakter. Kun i forholdsvis få tilfælde, for 
eksempel for programmet for ikke-nuklear energi, ville sådanne aktiviteter have repræsenteret en 
forholdsvis stor del af de samlede aktiviteter i 1994. 
I tabellerne står forkortelsen "n/a" (not available/not applicable) enten for "ikke relevant" eller for 
"oplysninger mangler". 
Tabel 5-10 vedrører kun aktioner med omkostningsdeling. 
mim n 
Tabel 11 giver et samlet overblik over projektudvælgelsesprocedurerne i kalenderåret 1995 for 
hvert enkelt særprogram samt de samlede budgetbevillinger (forpligtelsesbevillinger) for hvert 
program i 1995 i henhold til det reviderede budget for 1995. 
mag m 
Dette bilag indeholder to tabeller over beløb og vejledende fordeling til henholdsvis tredje og 
fjerde rammeprogram og et diagram, der viser udviklingen i de årlige rammeprograms-
forpligtelser. 
fflagÆ 
To tabeller viser de vigtigste milepæle i vedtagelsen af afgørelserne om rammeprogrammet (vigtige 
datoer og referencedokumenter samt beslutningsprocedurernes varighed). 
Bilag V 
Dette bilag indeholder en liste over Fællesskabets vigtigste forskningsprogramevalueringer og 
konsekvensanalyser, som blev afsluttet eller offentliggjort i 1994. 
BUagM 
Forkortelsesliste. 
Tabel 1 
FTU-aktiviteter i 1994: Alle programmer (RP3)/APAS - Nye projekter og alle projekter ordnet efter aktivitetens art Bilag 
Foranstaltninger med 
omkostningsdeling 
Forberedelses-, ledsage- og 
støtteforanstaltninger 
Samordnede foranstaltninger 
Fusion (herunder JET og 
administration/støtte) (3) (4) 
I ALT Nye projekter (FTU-kontrakter underskrevet i 1994) 
EF-bidrag i 
alt 
mio. ECU(l) 
1.378,40 
203,87 
63,57 
209,00 
1.854,84 Antal 
projekter 
2.970 
2.615 
365 
151 
6.101 Antal 
deltagere 
11.903 
2.906 
3.267 
185 
18.261 Gennemsnit­
ligt antal 
deltagere pr. 
projekt 
4,0 
1,1 
9,0 
n/a 
-Gennemsnit­
ligtantal 
medlemssta­
ter pr. projekt 
2,4 
n/a 
n/a 
n/a 
-Gennemsnit­
ligt EF-
bidrag pr. 
projekt mio. 
ECU 
0,464 
0,078 
0,174 
n/a 
-Alle projekter 
Løbende 
projekter 
pr-
31.12.94(2) 
6.786 
775 
3.205 
210 
10.976 Betalinger 
1994 
lait 
mio. ECU 
1.689,36 
58,20 
44,94 
143,45 
1.935,95 
1) Summen af alle EF-bidrag til hvert nyt projekt, som fastlagt i kontrakten (dvs. for hele projektets varighed) 
2) Løbende projekter pr. 31.12.1994 = underskrevne kontrakter, hvor forskningen afsluttes efter 31.12.1994 
3) Kun programmet for kontrolleret termonuklear fusion 
4) Kun 2 projekter med flere deltagere, alle de øvrige kun med én. 
Direkte aktioner -
Det Fælles Forskningscenter (5) 296,02 n/a n/a n/a n/a n/a n/a n/a 
HALT 2.150,86 6.101 18.261 
5) Ved direkte aktion er der kun anført forpligtelser 1994 
Tabel 2 
FTU-aktiviteter i 1994: Særprogrammer (RP3)/APAS - Nye projekter (kontrakter underskrevet i 1994) 
gNavn på særprogram (RP3) Nye projekter i alt (kontrakter underskrevet i 1994) 
EF-bidrag i 
alt(l) 
mio. ECU Antal 
projekter Antal 
deltagere Gennemsnit­
ligt antal 
deltagere pr. 
BBaDjgjekts-aa Gennemsnit­
ligt antal MS 
(2) pr. projekt! Gennemsnit 
ligt EF-bidrag 
pr. projekt Foranstaltnin 
ger med 
omkostnings 
deling 
EF-bidrag i 
alt(l) 
mio. ECU Forberedelses 
, ledsage-, og 
støtteforan-
staltninger 
EF-bidrag i 
alt(l) 
mio. ECU Samordnede 
foranstaltnin­
ger 
EF-bidrag i 
alt(l) 
mio. ECU 
informationsteknologi 249,20 178 983 5,5 3,1 1.400 249,20 
jKommunikationsteknologi 46,00 25 223 8,9 IA 1.840 46,00 
Telematiksystemer 35,60 102 496 4,9 1,5 0,349 18,30 15.901 i40| 
[ndustri- og materialeteknologi (3) 261.05 706 1.836 2,6 2,0 0,370 254,74 5.94 ^38 
JM&ling og prøvning(4) 26,57 87 273 3,1 2,8 0,305 26,06 0.51 
Miljø 104,25 264 1.175 4,5 2J 0,395 102,15 2.09 
Havforskning og -teknologi 16,36 34 120 li5 3,9 0,481 13,99i 2.37 
Bioteknologi 39,30 132 316 2,4 2,8 0,2981 33,46! 5.45 0,39 
MLandbrug, agroindustri og fiskeri 159,97 414 1.954 4,7 3,8 03861 136,90 727 15,801 
Biomedicin og sundhed 43,20 233 1.858 8,0 2,0 AIM 2,48 3.87 36,85 
Biovidenskab og -teknologi med henblik pi udviklingslandene 29,43 79 306 2£ 2.1 0,373 29,43 
[kke-nuklear energi 36,07 171 473 2,7 3.6 0,203 34J5 1,92 
Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission 0,86 43 43 1,0 1,0 0,020; 0,02 0,84! 
Kontrolleret termonuklear fusion (inkl. JET og adm./støttcX5X6) 209,00 151 185 n/a n/a 
Menneskelige ressourcer og mobilitet 197,64 1.461 3.436 2,4 4,8 0,135 209,001 
99,91 97.73 
Central handlingsplan for spredningjjgjxinj 
iNavp på AP AS (forberedelses», ledsage- og stetteferanstaltainger) 17,16 213 269 1,3 0,081 J£Ql 1226 
JCOPERNICUS: Samarb. m. de central- og østeuropæiske lande og NIS 39,46 216 810 3,8 1,5 0,183 39,40 0,05 
Internationalt videnskabeligt samarbejde 29,30 327 547 1,7 1,3 0.090, 23,84j ii45 
PECO: Central- og østeuropæiske landes samtNIS's deltagelse i RP3 24,02 289 838 2,9 1,0 0,083 20,13 _3J89I 
Vedvarende energi 1921 53 235 4,4 1Å 0,362 1921 
SPRINT: Teknologioverførsel 24,40 269 663 2,5 2,1 0,091 24,40 
THERMIE: Ikke-nuklear energi 176,00 293 457 1,6 n/a 0,601 148J)0 28,00 
ITDE: Telematik m.h.p. handicappedes og ældres integration 18,60 31 31 1,0 n/a 0,600 17,50 1,11 
Andre 
K ALT 52,19 
1.854,84 323 734 n/a n/a n/«J 34 
6.101 18.261 
1) Summen af alle EF-bidrag til hvert nyt projekt, som fastlagt i kontrakten (dvs. for hele projektets varighed) 
2) MS : Medlemsstater 
3) Ud over dem, der har underskrevet kontrakterne, deltager yderligere 466] 
4) Ud over dem, der har underskrevet kontrakterne, deltager yderligere 559 '. 
5) Herunder 72 mio. ECU til JET og 22 mio. ECU til administration/støtte 
6) Kun 2 projekter med flere deltagere, alle de øvrige kun med én. 1.587,40 
laboratorier aktivt i projekterne 
laboratorier aktivt i projekterne 13,11 
203,871 4^86 
63,57 
4> 
Tabel 3 
FTU-aktiviteter i 1994: Særprogrammer (RP3)/APAS - Alle projekter (1) i 1994 og samlet 
Navn på særprogram (RP3) 
Informationsteknologi 
Kommunikationsteknologi 
Telematiksystemer 
Industri- og materialeteknologi 
Måling og prøvning 
Miljø 
Havforskning og -teknologi 
Bioteknologi 
Landbrug, agroindustri og fiskeri 
Biomedicin og sundhed 
Biovidenskab og -teknologi med henblik på udviklingslandene 
Ikke-nuklear energi. 
Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission 
Kontrolleret termonuklear fusion (inkl. JET og adm./støtte) 
Menneskelige ressourcer og mobilitet 
Central handlingsplan 
Navn på APAS (forberedelses-, ledsage- og støtteforanstaltninger) 
COPERNICUS: Samarb. m. de central- og østeuropæiske lande og NIS 
Internationalt videnskabeligt samarbejde 
PECO: Central- og østeuropæiske landes samt NIS's deltagelse i RP3 
Vedvarende energi 
SPRINT: Teknologioverførsel 
THERMIE: Ikke-nuklear energi Antal løbende 
projekter pr. 
31.12.1994(2) Samlet antal 
projekter(3) 1994 
betalinger ialt 
mio. ECU Samlet EF-
bidrag i 
mio. ECU (4) 
630 
120 
246 
898 
166 
513 
107 
276 
289 
500 
260 
350 
86 
210 
2.944 
234 719 
n/a 
n/a 
1.577 
184 
603 
112 
302 
289 
522 
286 
431 
96 
396 
3.413 
n/a 407,52 
118,74 
73,53 
224,15 
11,65 
104,89 
30,28 
50,84 
70,47 
40,60 
24,34 
65,29 
17,84 
143,45 
132,07 
14,63 1.478,43 
n/a 
n/a 
748,92 
55,77 
303,43 
100,60 
165,68 
177,10 
161,58 
104,52 
239,46 
45,12 
551,42 
544,22 
n/a 
474 
478 
321 
53 
478 
1.010 
TUDE: Telematik m.h.p. handicappedes og ældres integration II 57 
Andre II 276 
I ALT || 10.976 1.543 
1.212 
370 
53 
n/a 
n/a 
n/a 
1.148 
-39,68 
34,27 
10,69 
5,88 
18,82 
122,96 
16,22 70,36 
125,76 
31,61 
19,21 
n/a 
n/a 
n/a| 
157,14| 80,83| 
1.935,951 - | 
1) Projekter = underskrevne kontrakter 
2) Løbende projekter pr. 31.12.1994 = underskrevne kontrakter, hvor forskningen afsluttes efter 31.12.1994 
3) Samlet antal projekter = samlet antal projekter siden begyndelsen af særprogrammet eller APAS 
4) Samlet EF-bidrag = Fællesskabets bidrag i alt (jf. fodnote 1 i tabel 1) oo 
Tabel 4 
FTU-aktiviteter i 1994 : Særprogrammer (RP3)/APAS - udvælgelsesprocedurer 
Særprogram(mer) (RP3)/ Abejdsprogramområder EFT nr. og datoer for 
indkaldelser af 
forslag 
INFORMATIONSTEKNOLOGI 
• Mikroelektronik 
- Informationsbehandlingsystemer og programmel 
- Avancerede kontorautomatiserings- og periferisystemer 
- Datamatintegreret fabrikation (CIM) 
- Grundforskning Cl98 (27/07/91) 
C67 (10/03/93) Antal 
modtagne 
forslag (1) 
285 
669 
367 
522 
693 Udvalgte projekter 
Antal 
99 
244 
101 
126 
155 % af 
saml. 
35% 
37% 
28% 
24% 
22% EF-bidrag 
mio. ECU 
466 
374 
264 
265 
125 
KOMMUNIKATIONSTEKNOLOGI C149 (29/5/93) 200 25 13% 46 
TELEMATIK (STIG) 
- Telematiksystemer 
- Biblioteker C78 (1 5/03/94) 
C310 (16/11/93) 27 
124 6 
35 22% 
28% 1.5 
11 
INDUSTRI- OG MATERIALETEKNOLOGI 
1. Materialer - råstoffer / 2. Design og fremstilling / 3. Flyteknisk forskning 
Område 1, 2 og 3 : Kooperativforskning (CRAFT Step II) - ÅBEN INDKALDELSE 
- forslag modtaget 9/93 - 12/93 (FTU-samarbejde) 
- forslag modtaget 1/94 - 3/94 (FTU-samarbejde) 
- forslag modtaget 3/94 - 7/94 (FTU-samarbejde) C 33 (24/12/91) n/a 
32 
56 
196 n/a 
20 
23 
62 n/a 
63% 
41% 
32% n/a 
7,7 
8,9 
23 
MÅLING OG PRØVNING 
1. Støtte til direktiver / 2. Støtte til standardisering / 3. Fælles kalibreringsmetoder / 4. Metoder 
og måling 
Område 1, 2 og 3 : 
Område 4 
Område 2 og 3 C178 (15/07/92) 
frist 11/09/92 
Cl 78 (15/07/92) 
frist 30/09/92 
C338(15/1 2/93) 
frist 15/04/94 103 
57 
59 18 
14 
49 18% 
24% 
83% 5,4 
9,8 
13 
MILJØ 
• 1. Deltagelse i programmerne om globale ændringer 
- 2. Miljøteknologi og -teknik 
- 3. Forskning i økonomiske og sociale aspekter 
- 4. Teknologi og naturkatastrofer C139 (18/05/93) 1401 258 18% 113 
Tabel 4 
FTU-aktiviteter i 1994 : Særprogrammer (RP3)/APAS - udvælgelsesprocedurer 
Særprogram (mer) (RP3)/ Abejdsprogramområder 
HAVFORSKNING OG -TEKNOLOGI 
- Samordnede foranstaltninger 
- Risikovurdering 
BIOTEKNOLOGI 
- Informationsinfrastruktur 
- Videnskabelige undersøgelser 
LANDBRUG OG AGROINDUSTRI 
- 1. Primærproduktion i landbrug, skovbrug, akvakultur og fiskeri 
- 2. Forsyninger til landbrug, skovbrug, akvakultur og fiskeri 
- 3. Forarbejdning af biologiske råstoffer fra landbrug, skovbrug, akvakultur og fiskeri 
- 4. Slutanvendelser og færdigvarer 
BIOMEDICINSK FORSKNING OG SUNDHED 
- 1. Forskningssamarbejde om forebyggelse, sundhedspleje og sundhedssystemer 
- 2. Større sundhedsproblemer og stærkt samfundsbelastende sygdomme 
- 4. Forskning i biomedicinsk etik 
- 3. Analyse af det humane genom 
UDDANNELSE (forskningsstipendier) 
* Disse projekter skyldes den resterende del af 303 forslag, som blev erklæret for berettigede til EF-støtte i juli 1993 
BIOVIDENSKAB OG -TEKNOLOGI MED HENBLIK PÅ UDVIKLINGSLANDENE 
- anden indkaldelse af forslag 
* Disse projekter skyldes resterende forslag fra 1993 og supplerende finansieringsmuligheder i 1994. 
- tredje indkaldelse af forslag 
IKKE-NUKLEAR ENERGI 
NUKLEAR FISSIONSENERGI EFT-nr. og datoer for 
indkaldelser af 
forslag 
C163 (15/6/94) 
C203 (27/7/93) 
C78 (15/3/94) 
C78 (15/03/94) 
C 78 (15/03/94) 
C251 (15/09/93) 
C324 (10.12.92) 
C324 (10.12.92) 
L267 (24.09.91) 
C198 (05/08/92) 
C163 (15/06/93) 
ingen indkaldelser 
ingen indkaldelser Antal 
modtagne 
forslag (1) 
6 
19 
9 
4 
98 
684 
115 
435 
499 Udvalgte projekter 
Antal 
3 
2 
3 
3 
26 
123 
140* 
1 
45 
38« 
49 % af 
saml. 
50% 
11% 
33% 
75% 
25% 
18% 
1% 
10% 
17% EF-bidrag 
mio. ECU 
0,7 
0,9 
1,4 
2,2 
1,5 
56 
37 
1,2 1 
3 [ 
14 
19 
4-1 
Tabel 4 
FTU-aktiviteter i 1994 : Særprogrammer (RP3)/APAS - udvælgelsesprocedurer 
Særprogram(mer) (RP3)/ Abejdsprogramområder 
MENNESKELIGE RESSOURCER OG MOBILITET 
- Tilskud til institutioner 
- Tilskud til enkeltpersoner 
-Net 
- Store anlæg • 
- Eurokonferencer 
C) En del af disse forslag blev modtaget i 1993 
CENTRAL HANDLINGSPLAN (VALUE) : Formidling og nyttiggørelse af resuKater 
Teknisk-videnskabeligt samarbejde med landene i Central- og Østeuropa (COPERNICUS) 
Internationalt videnskabeligt samarbejde (ISC) 
Deltagelse i det tredje rammeprogram fra landene i Central- og Østeuropa og fra de nye 
uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen (PECO) 
Vedvarende energi 
SPRINT (forskerparker) 
THERMIE 
TIDE 
Andre forberedelses-, ledsage- og støtteforanstaltninger EFT-nr. og datoer for 
indkaldelser af 
forslag 
Cl 63 (15/6/94) 
C 258 (15/9/94) 
C357 (15/12/94) 
Permanente 
indkaldelser af forslå 
C252 (16/9/93) 
C30 (01/02/94) 
. 
-
C78 (15/03/94) 
94/EE/07 
C189 (13/07/93) 
C111 21/04/93 
orskellige indkaldelse Antal 
modtagne 
forslag (1) 
(*) 
866 
3838 
974 
0 
225 
289 
2216 
253 
460 
340 
80 
559 
293 
1855 Udvalgte projekter 
Antal 
241 
850 
279 
0 
134 
45 
318 
77 
241 
80 
41 
196 
55 
196 % af 
saml. 
28% 
22% 
29% 
60% 
16% 
14% 
30% 
52% 
24% 
51% 
35% 
19% EF-bidrag 
mio. ECU 
33 
64 
83 
18 
6 
3.5 
92 
8,7 
10 
24 
2.4 
148 
42 
10% | 37 
1) Antal forslag = antal forslag, som opfylder de formelle kriterier for deltagelse i udvalgelsesproceduren. 
Tabel 5 
FTU-aktiviteter i 1994: Særprogrammer (RP3)/APAS - Nye projekter - Aktioner med omkostningsdeling 
Nye projekter i alt (kontrakter underskrevet i 1994) fordelt efter antal deltagere pr. projekt 
Antal deltagere 
Navn på særprogram (RP3) 
Informationsteknologi 
Kommunikationsteknologi 
Telematiksystemer 
Industri- og materialeteknologi (1) 
Måling og prøvning (2) 
Miljø 
Havforskning og -teknologi 
Bioteknologi 
Landbrug, agroindustri og fiskeri 
Biomedicin og sundhed 
Biovidenskab og -teknologi med henblik på udviklingslandene 
Ikke-nuklear energi 
Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission 
Kontrolleret termonuklear Fusion 
Menneskelige ressourcer og mobilitet 
•Central handlingsplan 1 
Antal 
projekter 2 
Antal 
projekter 3 
Antal 
projekter 4 
Antal 
projekter 5 
Antal 
projekter 6 
Antal 
projekter 7 
Antal 
projekter 8 
Antal 
projekter 9 
Antal 
projekter 10-
Antal 
projekter IALT 
Antal 
projekter 
53 
271 
25 
1 
31 
0 
< 
2 
1 
149 
21 
g 4 
82 
7 
15 
3 
2 
5 
6 
0 
0 
10 7 
4 
9 
13 
53 
2 
1 
15 
0 
20 
14 
0 
0 
12 16 
3 
5 
27 
10 
59 
2 
2 
28 
0 
23 
15 
0 
10 
' 18 
2 
10 
29 
9 
38 
4 
9 
29 
0 
18 
9 
0 
61 
> 25 
2 
4 
38 
1 
30 
4 
4 
31 
0 
5 
6 
0 
61 
1 14 
6 
2 
28 
3 
10 
3 
3 
14 
0 
. 
7 
0 
46 
1 9 
3 
1 
19 
6 
7 
3 
6 
0 
1 
3 
0 
35 8 
2 
10 
1 
10 
.4 
0 
"> 
0 
28 24 
7 
22 
1 
12 
2 
4 
12 
0 
1 
5 
0 
2 178 
25 
26 
535 
76 
234 
18 
57 
U2l 
2 
79 
69 
1 
1 151 
43l 305 
fl 38 
Navne på APAS | 
COPERNICUS: Samarb. m. landene i Central- og Østeuropa og NIS 
Internationalt videnskabeligt samarbejde 
PECO: Central- og osteuropæiske landes samt NIS's deltagelse i RP3 
Vedvarende energi 
SPRINT: Teknologioverførsel 
THERMIE: Ikke-nuklear energi 
TIDE: Telematik med henblik på handicappedes og sidres integration 
JAndre 
[ 6 
7 
12 
2 
192 
n/a 
n/a 
0 
787 56 
89 
114 
5 
9 
n/a 
n/a i 
3 
410 41 
29 
50 
14 
7 
n/a 
a/a 
6 
297 52 
14 
19 
9 
13 
n/a 
n/a 
13 
323 19 
3 
14 
11 
11 
n/a 
n/a 
17 
314 21 
7 
5 
6 
n/a 
n/a 
15 
266 3 
1 
2 
1 
8 
n/a 
n/a 
3 
155 5 
1 
3 
6 
n/a 
n/a 
2 
110 2 
2 
7 
na 
na 
0 
76 4| 209 
1 
1 
10 
n/a 
n/a 
5 
156 144 
219 
53 
269 
196 
31 
64 
3121 
1) Jf. fodnote 3) i tabel 2 
2) Jf. fodnote 4) i tabel 2 UD 
Tabel 6 
FTU-aktiviteter i 1994: Særprogrammer (RP3)/APAS - Nye projekter - Aktioner med omkostningsdeling 
Nye projekter i alt (kontrakter underskrevet i 1994) fordelt efter antal deltagende lande (EF/EØS/EFTA) pr. projekt 
Antal deltagende lande (EF/EØS/EFTA) 
Navn på særprogram (RP3) 
Informationsteknologi 
Kommunikationsteknologi 
Telematiksystemer 
Industri- og materialeteknologi 
Måling og prøvning 
Miljø 
Havforskning og -teknologi 
Bioteknologi 
Landbrug, agroindustri og fiskeri 
Biomedicin og sundhed 
Biovidenskab og -teknologi med henblik på udviklingslandene 
Ikke-nuklear energi 
Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission 
Kontrolleret termonuklear Fusion 
Menneskelige ressourcer og mobilitet 
Central handlingsplan 
Navn pi APAS 
COPERNICUS: Samarb. m. de central- og østeuropæiske lande og NIS 
Internationalt videnskabeligt samarbejde 
PECO: Central- og østøuorpæiske landes samt NIS's deltagelse i RP3 
Vedvarende energi 
SPRINT: Teknologioverførsel 
THERMIE: Ikke-nuklear energi 
TTDE: Telematik rn.hp. handicappedes og ældres integration 
Andre 
IALT 1 
Antal 
projekter 2 
Antal 
projekter 3 
Antal 
projekter 4 
Antal 
projekter 5 
Antal 
projekter 6 
Antal 
projekter 7 
Antal 
projekter 8 
Antal 
projekter 9 
Antal 
projekter 10+ 
Antal 
projekter IALT 
Samlet antal 
projekter Projekter 
med 
deltagelse fra 
tredjelande 
m Projekter 
med 
deltagelse fra 
int org. 
55 
334 
25 
1 
1 
31 
0 
11 
2 
1 
149 
20 
8 15 
5 
36 
13 
36 
2 
18 
2 
50 
22 
0 
3 
7 42 
3 
13 
66 
18 
92 
7 
7 
50 
0 
16 
22 
0 
29 
13 30 
9 
7 
65 
8 
53 
2 
7 
35 
0 
2 
7 
0 
78 
4 18 
5 
25 
5 
29 
4 
5 
22 
0 
• 
7 
0 
89 
4 6 
2 
6 
2 
14 
1 
2 
15 
0 
3 
0 
47 
1 5 
4 
1 
1 
3 
6 
2 
1 
0 
1 
0 
18 
1 2 
1 
0 
2 
1 
1 
0 
1 
0 
12 1 
1 
1 
1 
0 
0 
3 4 
1 
1 
1 
1 
2 
0 
4 
0 
2 
6 178 
25 
26 
535 
76 
234 
18 
57 
142 
2 
79 
69 
1 
151 
305 
38 14 
2 
' 71 
n/a 
1 3 
1 
9 
2 
1 
n/a 
17 
124 
105 
218 
2 
198 
n/a 
n/a 
2 
1287 65 
33 
1 
18 
5 
n/a 
n/a 
8 
339 16 
6 
18 
10 
n/a 
n/a 
20 
448 3 
6 
17 
n/a 
n/a 
18 
351 1 
3 
12 
n/a 
n/a 
10 
239 0 
6 
7 
n/a 
n/a 
4 
116 0 
6 
n/a 
n/a 
1 
50 0 
7 
n/a 
n/a 
1 
28 0 
2 
n/a 
n/a 
0 
9 0 
5 
n/a 
n/a 
0 
27 209 
144 
219 
53 
269 
196 
31 
64 
3121 205 
129 
207 
1 
n/a 
10 
640 3 
1 
n/a 
2 
39 
1) Andre tredjelande end EØS/EFTA-medlemsstater 
O 
Tabel 7 
FTU-aktiviteter 1994: Særprogrammer (RP3)/APAS - Nye projekter - Aktioner med omkostningsdeling 
Alle nye projekter (kontrakter underskrevet i 1994) efter kontraktværdi 
EF-bidrag til projekterne (mio. ECU) 
Navn pi særprogram (RP3) 
Informationsteknologi 
Kommunikationsteknologi 
Telematiksystemer 
Industri- og materialeteknologi 
Måling og prøvning 
Miljø 
Havforskning og -teknologi 
Bioteknologi 
Landbrug, agroindustri og fiskeri 
Biomedicin og sundhed 
Biovidenskab og -teknologi med henblik på udviklingslandene 
Ikke-nuklear energi 
Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission 
Kontrolleret termonuklear fusion 
Menneskelige ressourcer og mobilitet 
Central handlingsplan 
Navn pi APAS 
COPERNICUS: Samarb. med landene i Central- og Østeuropa og NIS 
Internationalt videnskabeligt samarbejde 
PECO: Central- og østeuropæiske landes samt NIS's deltagelse i RP3 
Vedvarende energi 
SPRINT: Teknologioverførsel 
IHERMIE: Ikke-nuklear energi 
ITDE: Telematik med henblik på handicappedes og ældres integration 
Andre 
IALT <K0,1(1) 
Antal 
projekter o,i<oas 
Antal 
projekter 0,25<0,5 
Antal 
projekter 0,5<1 
Antal 
projekter 1.<K1,5 
Antal 
projekter 1,5<2 
Antal 
projekter 2,<K5 
Antal 
projekter 5,(K10 
Antal 
projekter 1(K20 
Antal 
projekter >20 
Antal 
projekter IALT 
Antal 
projekter 
8 
270 
9 
6 
1 
27 
0 
2 
1 
1 
96 
22 
17 18 
14 
23 
26 
40 
2 
1 
0 
14 
14 
0 
13 
134 
21 48 
2 
9 
86 
24 
121 
2 
4 
22 
0 
49 
35 
0 
10 
108 26 
5 
2 
49 
16 
61 
8 
19 
67 
0 
14 
14 
0 
8 
39 21 
5 
1 
44 
1 
6 
5 
3 
40 
2 
4 
0 
3 
0 24 
3 
50 
5 
0 
0 
4 
2 29 
10 
13 
3 
8 
0 
1 
0 
10 
0 2 
0 
0 
0 
3 
0 2 
0 
0 
0 
3 
0 0 
0 
0 
1 
0 
54 
20 
162 
3 
187 
n/a 
n/a 
23 
909 114 
119 
47 
25 
81 
n/a 
n/a 
3 
709 39 
4 
8 
15 
n/a 
n/a 
27 
613 2 
2 
7 
n/a 
n/a 
9 
348 0 
1 
3 
1 
n/a 
n/a 
1 0 
n/a 
n/a 
0 
141| 88 0 
n/a 
n/a 
0 
74 0 
n/a 
n/a 
1 
6 0 
n/a 
n/a 
0 
5 0 
na 
na 
0 178 
25 
26 
535 
76 
234 
18 
57 
142 
2 
79 
69 
1 
151 
305 
38 
209 
144 
219 
53 
269 
196 
31 
64 
å "2J 
l)Det samlede bidrag til et projekt er på 0,1 mio. ECU eller mindre. 
Tabel 8 
FTU-aktiviteter i 1994: Særprogrammer (RP3)/APAS - Nye projekter (kontrakter underskrevet i 1994) - Aktioner med omkostningsdeling 
Fordeling af Fællesskabets samlede bidrag (i mio. ECU) og af deltagelsen (antal) efter deltagerkategori 
Deltage rkategori 
Navn på særprogram (RP3) 
Informationsteknologi 
Kommunikationsteknologi 
Telematiksystemer 
[ndustn- og materialeteknologi 
Måling og prøvning 
Miljø 
Havforskning og -teknologi 
Bioteknologi 
Landbrug, agroindusth og fiskeri (6) 
Biomedicin og sundhed 
Biovidenskab og -teknologi med henblik på udviklingslandene 
Ikke-nuklear energi 
Sikkerhed i forbindelse med nuklear fision 
Kontrolleret termonuklear fusion 
Menneskelige ressourcer og mobilitet 
Central handlingsplan 
Nav« »å APAS 
COPERNICUS: Samarbejde med landene i Central- og Østeuropa og NIS 
Internationalt videnskabeligt samarbejde 
PECO: Central- og østeuropæiske landes samt NIS's deltagelse i RP3 
Vedvarende energi 
SPRINT: Teknologioverførsel 
THERMIE. Ikke-nuklear energi 
ITDE: Telematik med henblik på handicappedes og ældres integration 
Andre 
I ALT(<) SV(1) 
EF-bidrag 
mio. ECU Deltagere 
Antal SMV(2) 
EF-bidrag 
mio. ECU Deltagere 
Antal FO(3) 
EF-bidrag 
mio. ECU Deltagere 
Antal HLA(4) 
EF-bidrag 
mio. ECU Deltagere 
Antal Int org. (5) 
EF-bidrag 
mio. ECU Deltagere 
Antal ANDRE 
EF-bidrag 
mio. ECU Deltagere 
Antal IALT 
EF-bidrag 
mio. ECU Deltagere 
Antal 
82,11 
17,00 
82,41 
U6 
2778 
0f50 
OJ52 
U?6 
fc OjOO 
6,38 
0,00 
n/a 
0,51 
n/a 236 
44 
372 
17 
36 
3 
6 
18 
0 
39 
0 
20 
11 
17 83,63 
8.50 
n/a 
69.24 
2.18 
3.61 
0.96 
0.73 
4.08 
0.00 
0.05 
5.95 
0.00 
n/a 
0.50 
n/a 333 
41 
23 
744 
32 
34 
7 
9 
42 
0 
1 
66 47,68 
6,40 
n/a 
54.15 
13,89 
42,26 
7,84 
10,69 
23,53 
1,24 
13,29 
11,80 
0 0,02 
18 
17 
42 n/a 
32,56 
n/a 146 
32 
13 
278 
152 
495 
53 
85 
145 
2 
138 
139 
1 
111 
569 
14 34,91 
6,80 
n/a 
47,78 
8,07 
51,40 
4,37 
18,83 
19,96 
1,24 
15,07 
8,37 
0,00 
n/a 
62,07 
n/a 265 
41 
259 
54 
553 
37 
132 
118 
• 2 
156 
112 
0 
25 
1446 
14 0.8" 
na 
0.00 
0.91 
1.64 
0.00 
0.00 
0.00 
na 
1.92 3 
1 
0 
9 
2 
0 
0 
0 
6 
20 7,30 
n/a 
1,16 
0,16 
1,19 
0,31 
0,96 
0,35 
0,00 
1,02 
1,66 
0,00 
n/a 
2,34 
n/a 64 
"8 
12 
-
18 
4 
7 
4.00 
0 
11 
8 
0 
5 
50 
23 249,20 
46,00 
18,30 
254,73 
26,06 
102,15 
13,99 
33,46 
136,90 
2,48 
29,43 
34,15 
0,02 
209,00 
99,91 
4,90 983 
223 
114 
1665 
262 
1145 
104 
241 
829 
4 
306 
364 
1 
185 
2113 
110 
0,34 
0,29 
1,08 
3,00 
n/a 
n/a 
2,16 
202,82 9 
1 
14 
14 
100 
n/a 
n/a 
25 
982 2.36 
0.07 
0.44 
5.96 
6,40 
n/a 
n'a 
5,10 
199.74 69 
1 
18 
69 
140 
n/a 
n/a 
8 
1714 15,91 
7,59 
11,89 
4,41 
3,40 
n/a 
n/a 
6,01 
314,55 311 
111 
325 
79 
102 
n/a 
n/a 
79 
3380 19,43 
15,84 
7,04 
4,06 
2,00 
n/a 
n/a 
3,58 
330,80 385 
247 
225 
48 
77 
n/a 
n/a 
40 
4236 0.00 
0.09 
0.05 
1.80 
na 
na 
0.03 
•.31 0 
3 
1 
69 
n/a 
n/a 
3 
117 1,37 
0,35 
0,38 
3,65 
7,80 
n/a 
n/a 
1,15 
31,14 31 
4 
14 
24 
175 
n/a 
n'a 
8 
547 39,40 
23,84 
20,13 
19,21 
24,40 
148,00 
17,50 
34,24 
1.587,40 805 
364 
599 
235 
663 
360 
n/a 
413| 
120881 
(1) SV. Store virksomheder 
(2) SMV: Små og mellemstore virksomheder 
(3) FO: Forsknùigsoiganisationer 
(4) HLA: Hojere læreanstalter 
(5) Int org.: internationale organisationer 
6) Omfatter ikke tal fra GD VI t-6 
Tabel 9 
FTU-aktiviteter i 1994: Særprogrammer (RP3)/APAS - Nye projekter (kontrakter underskrevet i 1994) - Aktioner med omkostningsdeling 
Mål 1-regioner 
Navne på særprogrammer (RP3) 
Informationsteknologi 
Kommunikationsteknologi 
Telematiksystemer 
Industri- og materialeteknologi 
Måling og prøvning 
Miljø 
Havforskning og-teknologi 
Bioteknologi 
Landbrug, agroindustri og fiskeri (1) 
Biomedicin og sundhed 
Biovidenskab og -teknologi med henblik på udviklingslandene 
Ikke-nuklear energi 
Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission 
Kontrolleret termonuklear fusion 
Menneskelige ressourcer og mobilitet 
Central handlingsplan 
Navne på APAS 
COPERNICUS: Samarbejde med landene i Central- og Østeuropa og NIS 
Internationalt videnskabeligt samarbejde 
PECO: Central- og østeuropæiske landes samt NIS's deltagelse i RP3 
Vedvarende energi 
SPRINT: Teknologioverførsel 
THERMLE: Ikke-nuklear energi 
TIDE: Telematik med henblik på handicappedes og ældres integration 
Andre Antal projekter 
Ialt 
178 
25 
26 
535 
76 
234 
18 
57 
142 
2 
79 
69 
1 
151 
305 
38 
209 
144 
219 
53 
269 
196 
31 
64 Mal 1 
64 
n/a 
8 
167 
14 
103 
5 
15 
33 
0 
26 
35 
0 
n/a 
203 
7 
42 
16 
28 
33 
45 
n/a 
n/a 
10 
IALT(l) || 3121| 854| Deltagelse (antal) 
Ialt 
983 
223 
114 
1665 
262 
1145 
104 
241 
829 
4 
306 
364 
1 
185 
2113 
110 
805 
364 
599 
235 
663 
360 
n/a 
413 
12088 Måll 
119 
n/a 
16 
283 
16 
158 
8 
20 
61 
0 
32 
75 
0 
n/a 
327 
9 
49 
16 
28 
65 
55 
n/a 
n/a 
12 Samlet EF-bidrag 
(mio. ECID 
Ialt 
249,20 
46,00 
18,30 
254,74 
26,06 
102,15 
13,99 
33,46 
136,90 
2,48 
29,43 
34,15 
0,02 
209,00 
99,91 
4,90 
39,40 
23,84 
20,13 
19,21 
24,40 
148,00 
17,50 Måll 
118,10 
n/a 
n/a 
35,83 
1,77 
13,77 
1,65 
2,76 
7,16 
0,00 
2,66 
5,18 
0,00 
n/a 
14,76 
0,15 
2,67 
1.17 
0,68 
4.62 
6,70 
n/a 
n/a 
34,24| 0,31| 
1349|| 1.587,40| 219,93| 
1) Omfatter ikke tal fra GD VI 
Tabel 10 
FTU-aktiviteter i 1994: Særprogrammer (RP3)/APAS - Nye projekter (kontrakter underskrevet i 1994) Aktioner med omkostningsdeling 
Samlet antal samarbejdsrelationer (1) inden for og mellem lande (EF + EØS) 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
U.K. 
Østrig 
Island 
Norge 
Sverige 
Finland 
IALT Belgien 
304 
69 
391 
103 
132 
381 
32 
141 
4 
179 
90 
264 
20 
0 
31 
71 
17 
2229 Danmark 
69 
76 
215 
55 
69 
165 
31 
96 
1 
114 
40 
173 
18 
0 
48 
60 
27 
1257 Tyskland 
391 
215 
1520 
271 
455 
1072 
113 
684 
6 
503 
191 
1046 
64 
0 
90 
179 
74 
6874 Grækenland 
103 
55 
271 
0 
128 
285 
23 
254 
i 
86 
69 
224 
0 
0 
0 
0 
0 
1499 Spanien 
132 
69 
455 
128 
470 
555 
44 
360 
1 
185 
151 
435 
25 
0 
30 
54 
26 
3120 Frankrig 
381 
165 
1072 
285 
555 
1468 
95 
863 
5 
411 
209 
894 
45 
0 
81 
130 
60 
6719 Irland 
32 
31 
113 
23 
44 
95 
27 
76 
1 
44 
30 
118 
2 
0 
8 
14 
7 
665 Italien 
141 
96 
684 
254 
360 
863 
76 
872 
4 
245 
134 
605 
33 
0 
41 
74 
44 
4526 Luxemb. 
4 
1 
6 
1 
1 
5 
1 
4 
0 
1 
1 
4 
0 
0 
0 
0 
0 
29 Nederlandene 
179 
114 
503 
86 
185 
411 
44 
245 
1 
268 
96 
469 
36 
0 
51 
84 
38 
2810 Portugal 
90 
40 
191 
69 
151 
209 
30 
134 
1 
96 
120 
206 
8 
0 
16 
21 
11 
1393 U.K. 
264 
173 
1046 
224 
435 
894 
118 
«05 
4 
469 
206 
859 
50 
0 
103 
151 
67 
5668 Østrig 
20 
18 
64 
25 
45 
2 
33 
0 
36 
8 
50 
0 
0 
0 
0 
301 Island 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 Norge 
31 
48 
90 
30 
81 
8 
41 
0 
51 
16 
103 
0 
0 
499 Sverige 
71 
60 
179 
54 
130 
14 
74 
0 
84 
21 
151 
0 
838 Finland 
17 
27 
74 
26 
60 
7 
44 
0 
38 
11 
67 
371 
1) Summen af alle samarbejdsrelationer inden for hvert projekt 
TABEL 11 
FTU-aktiviteter i 1995 :1995-arbejdsprogram - Særprogrammer (RP4) 
Tidsplan for indkaldelser af forslag og udvælgelsesprocedure. Budget. Bilag II 
Særprogram (RP4) OK 
Arbejdsprogrammets omrider 
TELEMATIK 
A. Telematik til tjenester af almen interesse 
1. Myndigheder og forvaltning 
2. Transport 
B. Telematik til videnformidling 
3. Telematik til forskning 
4. Uddannelse 
C. Telematik for bedre beskæftigelsesmuligheder og levevilkår 
6. Land- og byområder 
7. Sundhedsvæsen 
9. Datakommunikation på miljøområdet (forundersøgelse) 
D. Tværgående FTU-tiltag 
12. Datalingvistik 
E. Støtteforanstaltninger 
Særlige foranstaltninger af hensyn til SMV 
B.5. Biblioteker 
D.ll. Telematikdesign 
D.12. Datalingvistik 
D.13. Informationsteknik 
C.8. Ældre og handicappede 
A.2. Transport 
Særlige foranstaltninger til fordel for SMV 
KOMMUNIKATIONSTEKNOLOGI (alle omrader:) 
1. Interaktive digitale multimedietjenester 
2. Lysbaseret teknologi 
3. Etablering af højhastighedsnet 
4. Mobilitet og personlige kommunikationsnet 
5. Intelligente net og teknisk udformning af tjenester 
6. Kvalitet, sikkerhed og driftssikkerhed inden for teleudstyr 
og -tjenester 
7. Tværgående foranstaltninger 
INFORMATIONSTEKNOLOGI (alle omrader:) 
1. Softwareteknologi 
2. Komponent- and subsystemteknologi 
3. Multimediesystemer 
4. Langsigtet forskning 
5. Åbne mikroprocessorsystemer 
6. Højperformant databehandling og netkommunikation 
7. Teknologi til støtte for virksomhedsprocesser 
8. Integration i fabrikation Datoer og EFT-nr. 
for indkaldelser af forslag 
(eller interesse­
tilkendegivelser) 
C357 sil (15/12/94) 
C64 s4 (15/03/95) 
15/09/95 
15/09/95 
1/8/94 (Int.tilk.) 
første offentligg. 
C 258 p5 (15/9/94) 
sidste offentligg. 
C357 s5 (15/12/94) 
C357 s9 (15/12/94) Tekrt. stim. 
(SMV-foranst.) 
C357 sil (15/12/94) 
15/06/95 
C357 s9 (15/12/94) Frister for indgivelse af forsbg /Datoer 
Projekter 
lS/03'95 
15/06/95 
. 15/12/95 
15/12/95 
01/10/94<Int.tilk.) 
15/03/95 
15/03/95 
15/02/95 (første fase) 
15/03/95 
15/02/95 (første fase) 
15/03/95 
1 15/03/95 
I Tekn. Stim. 
(SMV-foranstakninger) 
åben indtil 1 5/02/96 Udvælgelses­
procedure 
(periode)* 
27/03 - 7/4/95 
/06795 
/01/96 
/01/96 
16/03 - 04/05/95 
15/03 - 01/06/95 
15/03 - 01/06/95 
15/03 - 01/06795 
15/03 - 01/06795 Kontrakt-
forhandlings­
procedure 
(periode)* 
05/95 
'09/95 
.02/96 
02/96 
05 05 - 26706/95 
01/06 - 01/10/95 
01 06 - 01/10/95 
01/06 - 01/10/95 
01.06 - 01/10/95 Forventet dato for 
underskrrvebe af 
de første kontrakter 
• 
/09/95 
/01/96 
/06/96 
/06/96 
/07/95 
09/95 
/09/95 
/09/95 
/09/95 
1 1995 
Budget 
i ak 
(mio. ecu) 
294 
210,7 
457,5 
TABEL 11 
FTU-aktiviteter i 1995 :1995-arbejdsprogram - Særprogrammer (RP4) 
Tidsplan for indkaldelser af forslag og udvælgelsesprocedure. Budget. Bilag II 
Særprogram (RP4) og 
Arbejdsprogrammets områder 
1. SoftwareteKnoiogi 
2. Komponent- og subsysiemteknologi 
4. Langsigtet forskning 
6. Højperformant databehandling og netkommunikation 
7. Teknologi til støtte for virksomhedsprocesser 
Fokuserede indkaldelser (delområder under område 1,2,3,4,5,706 8) 
Fokuserede indkaldelser 
; 
INDUSTRI- OG MATERIALETEKNOLOGI 
(alle områder:) 
1. Fremstillingsteknologi 
2. Materialer og teknologi til produktinnovation 
3. Transportmiddelteknologi 
Tematiske net 
Udarbejdelse af ekspertlister (industri- og materialeteknologi/standarder, 
måling og prøvning/ EKSF stålforskning) 
STANDARDER, MÅLING OG PRØVNING 
I. Matineer til «avn fer europæiske kvalitetsprodukter 
Tematiske net : 
I. Målinger til gavn for europæiske kvalitetsprodukter 
II. Forskaing vedrørende standarder og teknisk 
bistand til sambandelen 
III. Målinger i forhold til samfundets behov 
Emneområde II og III (foranstaltninger med omkostningsdeling) 
Emneområde I, II og III (ledsageforanstaltninger) 
Standardiseringsarbejde i CEN og ETSI 
Fokuserede indkaldelser 
MILJØ OG KLIMA 
A. Det naturlige miljø, miljøkvalitet 
og globale ændringer 
B. Miljøteknologi 
C. Rumteknik anvendt til miliøovervågning og -forskning 
(kun samordnede foranstaltninger under C.1.1. Forskning i metoder) 
D. Miljøforandringers humane dimension 
C. Rumteknik (Cl.l. og C. 1.2.) Datoer og EFT-nr. 
for indkakSe'iser af forslag 
(eller interesse­
tilkendegivelser) 
C64 sl5 (15/03/95) 
C148 s 39 (15/6/95) 
15/9/95 
15/12/95 
C 357 s3 (15/12/94) 
C 357 s3 (15/12/94) 
C 148 s 15 (15/6/95) 
(interessetilk.) 
C357 »7 (15/12/94) 
C357 *7 (15/12/94) 
C 148 s 6 (15/67951 
C 148 s 6 (15/67*5) 
C 148 s 7 (15/6795) 
15/12/95 
C357 «45 (15/12/94) 
Forhåndsmeddelelse 
C12 s 5 (17/01/95) 
C 148 s 11 (15/6795) Tekn. stim. 
(SMV-foranst.) 
C357S3 (15/12/94) 
15/12/94 
C357 «45 (15/12/94) 
Forhåndsmedd. 
C12 s 5 (17/01/95) 
C 148 • 11 (15/6795) Frister for indgivelse, af forslag /Datoer 
Projekter 
15/06/95 
20/04/95 (første fase) 
20/04/95 (første fase) 
15/06/95 
15/09/95 
15/12/95 
15/03/95 
åben indtil 17/12/97 
19/04/95 
åben indtil 17/12/97 
15/11/95 
åben indtl 34/7/98 
25/10/95 
27/04/95 
15/09/95 Tekn. Stim. 
(SMV-foranstakninger) 
åben indtil 
12/06/1996Xpræmier/FTU-prqjekter) 
ll/06/97(premier/koop. projekter) 
17/12/97 Oioop. projekter) 
åben indtil 
12/06796 (præmier/FTU-projekter) 
11/06/97 (præmier/koop. projekter) 
17/12/97 (koop. projekter) 
åben 
indtil 12/06796 (præmier) 
27/03/97 (koop. projekter) 
12/6/96 (præmier) 
27/3/97 (koop.proiekter) Udvælgelses­
procedure 
(periode)* 
15/06 - 15/09/95 
15/06 - 15/09/95 
15/09 - 01/12/95 
15/12/95 
19/4 - 25/5/95 
/«7/9S 
/07/95 
/07/95 
/12/95 
/01/96 
/05 - /07/95 
Efterår 1995 Kontrakt-
forhandlings­
procedure 
(periode)* 
15/09 -15/12/95 
15/09 - 15/12/95 
.'12/95 
fra 17/7/95 
/10-11/95 
/08-/09/95 
/11-12/95 
/01-02/96 
/Û2./03/96 
fra 07/95 
udgang 1995 Forventet dato for 
underskrivelse af 
de første kontrakter 
• 
U/95 
11'95 
'11'95 
/11-12/199S 
/10-/11/95 
01/95 
03/96 
/04-/05796 
/10/95 
1996 1995 
Budget 
i ak 
(mio. ecu) 
285,5 
38,2 
166,5 
< O) 
TABEL 11 
FTU-aktiviteter i 1995 : 1995-arbejdsprogram - Særprogrammer (RP4) 
Tidsplan for indkaldelser af forslag og udvælgelsesprocedure. Budget. Bilag li 
Særprogram (RP4) og 
Arbejdsprogrammets områder 
C. Rumteknik (ledsageforanstaltninger) 
Udarbejdelse af ekspertlister (miljø og klima / 
havforskning og -teknologi) 
HAVFORSKNING OG TEKNOLOGI 
A. Havforskning 
1. Forskning i havsystemerne 
2. Extreme havmiljøer 
3. Forskning vedrørende regionalhave 
B. Strategisk havforskning 
1. Forskning vedrørende kystvandene og kontinentalsoklen 
a. Kysternes fysiske processer og morfodynamik 
b. Struktur og dynamik i kontinentalsoklens og kystvandenes økosystemer 
c. Metoder til overvågning af, prognoser for og forvaltning af 
kontinentalsoklen og kystområderne 
2. Kystteknik og naturlige væm 
C. Havteknologi 
1. Generiske teknologier 
2. Avancerede systemer 
BIOTEKNOLOGI 
1. Cellefabrikken 
b. Geaom-analvse (inkl. SMV-præmier) 
p! riatuc- uju uyreouxeknologi (takl. SMV-præmier) 
|4. Cellekommunikation inden for neurovidenskabeme (kim SMV-præmier) 
5. Immunology og generisk vaccinologi (inkl. SMV-præmier) 
6. Strukturel biologi (kun SMV-præmier) 
7. Prænormativ forskning, biodiversitet og social accept (kun SMV-præmier) 
8. Infrastruktur (inkl. SMV-præmier) 
Tværgående foranstaltninger 
Udarbejdelse af ekspertlister 
Alle områder 
BIOMEDICIN OG SUNDHED (alle omraden) 
l.Lægemiddelforskning 
2. Forskning i biomedicinsk teknologi og teknik 
3. Hjerneforskning 
4. Forskning i stærkt samfundsbelastende sygdomme: 
fra grundforskning til klinisk udnyttelse 
5. Forskning i det humane genom 
6. Forskning i folkesundhed, herunder forskning i sundhedstjenester 
7. Forskning i biomedicinsk etik 
8. Horisontale aktioner: etiske, juridiske og sociale aspekter og demonstration 
. Datoer og EFT-nr. 
for indkaldelser af forslag 
(eller interesse­
tilkendegivelser) 
C 148 s 10 (15/6/95) 
C 148 s 17 (15/6/95) 
Interessetilk. 
C357 s42 (15/12/94) 
C357s44 (15/12/94) 
forhåndsmeddelelse 
C12 sl3 (17/01/95) 
C 148 s 19 (15/6795) 
(interessetilk.) 
15/09/95 
C357 pl7 (15/12/94) 
forhåndsmeddelelse 
C12 s7 (17/01/95) Tekn. stkn. 
(SMV-foransL) 
C357 s42 (15/12/94) 
C357 s44 (15/12/94L 
forhåndsmedd. 
C12 sl3 (17/01/95) Frister for indgivelse af forslag /Datoer 
Projekter 
15/09/95 
15/3/95 
15/3/95 
15/6/95 
15/3/95 
15/6/95 
15/3/95 
15/3/95 
15/3/95 
15/3/95 
24/03/95 
15/01/96 (?) 
31/03/95 Tekn. Stim. 
(SMV-foranstakninger) 
åben indtil 
11/06/97 (præmier! 
17/12/97 (koop. projekter) 
24/03/95 Udvælgelses­
procedure 
(periode)* 
'06795 
/06795 
/10/95 
/06/95 
/10/95 
/06795 
/06795 
/06795 
/06/95 
18/4 -17/7/95 
/05-07/95 Kontrakt-
forhandlings­
procedure 
(periode)* 
07-10/95 
07-10/95 
11-12/95 
07-10/95 
11-12/95 
07-10/95 
07-10/95 
07-10/95 
07-10/95 
17/7 - 10/11/95 
/09-10/95 Forventet dato for 
underskrivelse af 
de rarste kontrakter 
• 
r. 95 
11 95 
0196 
11 95 
0196 
1195 
1195 
llvf 
'11'95 
1671095 
/11/95 1995 
Budget 
i ak 
(mio. ecu) 
74,3 
-
" 
66,9 
38,2 
<JD 
TABEL 11 
FTU-aktiviteter i 1995 :1995-arbejdsprogram - Særprogrammer (RP4) 
Tidsplan for indkaldelser af forslag og udvælgelsesprocedure. Budget. Bilag II 
Særprogram (RP4) og 
Arbejdsprogrammets områder 
Stipendier 
Område 1,2, 3 og 5 
Område 4, 6, 7 og 8 
Alle områder 
Udarbejdelse af ekspertlister 
LANDBRUG OG FISKERI 
1. Iategreret produktion og forarbejdningsprocesser 
3.1 Forbrugenes ernæring og velfærd 
3.2 Nye «g bedre levnedsmidler 
4. Landbrug, skovbrug og udvikling i landdistrikter 
S. Fiskeri og akvakultur 
6. Andre aktiviteter, der især gennemføres ved samordning 
ForansUknincer med omkostningsdeling og samordnede foranstaltninger 
2. Opskalering og forarbejdningsmetoder 
3.3 Avancerede og bedre teknologier 
og processer , 
3.4 Generisk levnedsmiddelforskning 
Demonstrationsprojekter under område 1, 2 og 3 
Udarbejdelse af ekspertlister 
1. Integreret produktion og forarbejdningsprocesser 
4. Landing, skovbrug og udvikling i landdistrikter 
5. Fiskeri og akvakultur 
6. Andre aktiviteter, der især gennemføres ved samordning 
Alle arbejdsprogrammernes omrader 
IKKE-NUKLEAR ENERGi (JOULE-THERMIE) 
1. Rationel energiudnyttelse 
2. Vedvarende energi 
3. Fossil energi 
4. Energiforskning, udvikling, demonstration og formidlingsstrategi 
5. Formidling af energiteknologi 
Udarbejdelse af ekspertlister 
THERMIE Datoer og EFT-nr. 
for indkaldelser af forslag 
(dier interesse­
tilkendegivelser) 
C357 s 17 (15/12/94) 
forhåndsmeddelelse 
C12 s7 (17/01/95) 
C 148 s 21 (15/6/95) 
(interessetilk.) 
C357 sl9 (15/12/94) 
C 148 s 41 (15/6/95) 
C 148 s 41 (15/6/95) 
Onteressetilk.) 
/12/95 
C357 s21 (15/12/94) 
C357 s21 (15/12/94) 
C 148 s 25 (15/6795) 
(interessetilk.) 
/09/95 Tekn. stim. 
(SMV-foranst.) 
C 148 s 41 (15/6/95) 
C357 sl9 (15/12/94) 
C357 s21 (15/12/94) 
C357 s21 (15/12/94) Frister for inde 
Projekter 
31/03/96 
31/12/96 
31/12/97 
15/03/95 
15/09/95 
/03/96 
24/03/95 
åben indtil 17/12/95 
(24/05/95 for område 
4 (JOULE)) ivebe af forslag /Datoer 
Tekn. Stim. 
(SMV-foranstakninger) 
åben indtil 
12/06796 (præmier/FTU-projekter) 
11/06/97 (præmier koop. projekter) 
17/12/97 flrøop. projekter) 
åben indtil 
15/09/95 (præmier/FTU-prpjekier) 
13/09/96 (præmier/demo.projekier) 
11/06797 (præmier koop. projekter) 
17/12/97 froop. projekter) Udvælgelses­
procedure 
(periode)* 
/04-07/95 
/11- U/95 
/05 - 06/96 
fra /03-04/95 
/04 - 07/95 Kontrakt-
forhandlings­
procedure 
(periode)* 
/07 -11/95 
/Ol- 04/96 
/07 - U/96 
fra /OS - 06/95 
/09- 10/95 Forvent«! dato ror 
undcrskrivels« af 
de første kontrakter 
• 
/09/95 
/02/96 
/09/96 
fra /06795 
/Il -12/95 1995 
Budget 
lak 
(mio. ecu) 
122,1 
320,1 
>5? 
TABEL 11 
FTU-aktiviteter i 1995 :1995-arbejdsprogram - Særprogrammer (RP4) 
Tidsplan for indkaldelser af forslag og udvælgelsesprocedure. Budget. Bilag 
Særprogram (RP4) og 
Arbejdsprogrammets områder 
SIKKERHED I FORBINDELSE MEDNUKLEAR FISSION (alle områder) 
A. Udforskning af nye strategier 
B. Reaktorsikkerhed 
C. Håndtering og deponering af radioaktivt affald samt nedlukning 
D. Bestrålingens virkninger for mennesker og miljø 
E. Kontrol over tidligere indtrufne hændelser 
Samordnede aktioner og tematiske net (alle områder) 
Udarbejdelse af ekspertlister 
KONTROLLERET TERMONUKLEAR FUSION 
Udarbejdelse af ekspertlister 
TRANSPORT (alle områder:) 
1. Strategisk forskning 
2. Optimering af nettene 
2.1. Jernbanetransport 
2.2. Integrerede transportkæder 
2.3. Lufttransport 
2.4. Bytransport 
2.5. Sø- og vandvejstransport 
2.6. Vejtransport 
MÅLRETTET SOCIOØKONOMISK FORSKNING 
(alle områder, bortset fra tværgående foranstaltninger:) 
1. Vurdering af videnskabs- og teknologipolitiske løsninger 
2. Forskning i undervisning og uddannelse 
3. Forskning i social integration og social udstødelse i 
Europa 
Medlemsskab af ET AN (European Technology Assessment Network) 
Udarbejdelse aT ekspertlister 
INTERNATIONALT SAMARBEJDE 
A.2. Central- og Østeuropa og NIS 
B. Samarbejde med ikke-europæiske industrialiserede tredjelande 
Stipendier (Japan og Korea) Datoer og EFT-nr. 
for indkaldelser af forslag 
(eller interesse­
tilkendegivelser) 
C357 s36 (31/12/94) 
forhåndsmeddelelse 
C12 s3 (17/01/95) 
C 148 s 26 (15/6/95) 
(interessetilk.) 
C 148 s 28 (15/6795) 
(interessetilk.) 
C357 s23 (15/12/94) 
forhåndsmeddelelse 
C12 s8 (17/01/95) 
15/09/95 
C357 s 24 (15/12/94) 
forhåndsmeddelelse 
C25 s4 (01/02/95) 
meddelelse 
C64 s 17 (15/03/95) 
C67s7( 15/03/95) 
C 148 s 30 (15/6795) 
(interesstilk.) 
/09/95 
C38 s 10 (15/02/95) Tekn. stim. 
(SMV-foranst.) Frister for indgivelse af forslag /Datoer 
Projekter 
20/03/95 
28/02/96 
åben indtil 01/11/97 
1 5/03/95 
15/12/95 
08/06/95 
05/05/95 
åben 
01/06795 (Japan) 
31/03/95 (Korea) Tekn. Stim. 
(SMV-foranstakninger) Udvælgelses­
procedure 
(periode)* 
/04 - 07/95 
forår 1996 
/07-09/95 
10/07 - 29/09/95 
(første udvælgelse) 
1 Kontrakt-
forhandlings­
procedure 
(periode)* 
/09- 10/95 
/ 06 - 07/95 
/10 - U/95 
01/10 - 27/11/95 Forventet dato for 
underskrivelse af 
de første kontrakt« 
• 
/Il - 12/95 
/10 -11/95 
/12/95 
27/11/95 1995 
Budget 
i ak 
(mio. ecu) 
72,1 
271,7 
39,3 
14,8 
59,9 
TABEL 11 
FTU-aktiviteter i 1995 :1995-arbejdsprogram - Særprogrammer (RP4) 
Tidsplan for indkaldelser af forslag og udvælgelsesprocedure. Budget. Bilag II 
Særprogram (RP4) og 
Arbejdsprogrammets områder 
C. Samarbejde med udviklingslande 
Undersøgelser og ledsageforanstakninger 
FORMIDLING OG NYTTIGGØRELSE AF RESULTATER 
A. Formidling og udnyttelse 
VALUE-relæcentre 
Projekter til vurdering og overførsel af teknologi 
B. Teknologiformidling til virksomheder (regionale aktioner/forskerparker) 
FORSKERES UDDANNELSE OG MOBILTET 
1. Forskningsnet 
2. Adgang til store anlæg 
3. Uddannelse gennem forskning 
4. Ledsageforanstaltninger 
Udarbejdelse af ekspertlister 
HORISONTALE FORANSTALTNINGER 
UJarUjdelse af ekspertlister (FTU-programmer) 
Ledsageforanstaltninger til fordel for små og mellemstore virksomheder 
(Udarbejdelse af ekspertlister) 
Task force vedrørende multimediesystemer til undervisningsbrug (p.m.) 
(Udarbejdelse af ekspertlister) 
• for FTU-projekteine Datoer og EFT-nr. 
for indkaldelser af forslag 
(etter interesse­
tilkendegivelser) 
C357 s 36 (15/012/94) 
forhåndsmeddelelse 
C38 p 9 (15/02/95) 
meddelelse 
C64 s 8 (15/03/95) 
C64 s 5 (15/03/95) 
(Int.tilk.) 
C357 s 5 (15/12/94) 
forhåndsmeddelelse 
C12 s 9 (17/01/95) 
C64 s 14 (15/03/95) 
C148 s 36 (15/06/95) 
C357 s 38 (15/12/94) 
forhåndsmeddelelse 
C12 p 11 (17/01/95) 
„ 
C 148 s 13 (15/6/95) 
(interessetilk.) 
C 148 s 34 (15/6795) 
flnteressetilk.) 
C 148 s 32 (15/6795) 
Onteressetilk.) 
C 148 s 43 (15/6795) 
(interessetilk.) Tekn. stim. 
(SMV-fbranst.) Frister for indgivelse af forslag /Datoer 
Projekter 
15/06/95 (Human vaccine/ 
forskning i kvcgsundhed) 
06/09/95 (Alle andre emner) 
15/03/95 
15/06/95 
15/09/95 
15/0&V95 
18/04/95 
15/5 (15/9-15/12/95) 
18/04 (30/09/95) 
25/07/95 Tekn. Stim. 
(SMV-foranstakninger) Udvælgelses­
procedure 
(periode)* 
/06 -09/95 
/09/95 - 01/96 
/05/9S 
/07/95 
/10/95 
m/95 
/05 - 09/95 
/05 - 09/95 
/04 - 08/95 Kontrakt-
forhandlings­
procedure 
(periode)* 
/09 - lt 95 
/Ol - 05 96 
/06.95 
/10/95 
/U/95 
sent 95. start 96 
09/95 
.'09.'95 
08/95 Forventet dato for 
underskrivelse af 
de første kontrakter 
• 
15/12/95 
15/06/96 
/07/95 
/11/95 
/12/95 
1996 
Efterår 1995 
Efterår 1995 
Efterår 1995 1995 
Budget 
i ak 
(mio. ecu) 
73,2 
121,6 
o o 
AoA 
SAMMENFATTENDE TABEL1 
EFs FJERDE RAMMEPROGRAM OG EURATOM's RAMMEPROGRAM (1994-1998) 
Beløb og vejledende fordeling Bilag III 
FØRSIEAKMON 
Informations- og koinrririkationsteknologi 
1. Telematik 
2. Komnxinikationsteknologi 
3. Mormationsteknologi 
Industriteknologi 
4. Industri- og materialeteknologi 
5. Standardisering måling og prøvning 
Miljø 
6. Miljø og klima 
7. Havforskning og teknologi 
Biovidenskaber og bioteknologi 
8. Bioteknologi 
9. Biomedicin og sundhed 
10. Landbrug og fiskeri 
Energi 
11. Ikke-nuklear energi 
12. Sikkerhed i forbindelse med nuklear 
fission 
13. Kontrolleret termonuklear fusion 
Transport 
14. Transport 
Målrettet sodoøkonoirisk forskning 
15.Målrettet socioøkonomisk forskning 
ANDEN AKTION 
16. Samarbejde med tredjelande og 
internationale organisationer 
TOEDJE AKTION 
17. Formidling og nyttiggørelse af resultater 
FJERDE AKTION 
18. Fremre af uddannelse og mobilitet for 
forskere 
IALT EFs FJERDE RAMMEPROGRAM 
(mio ECU) 
Aktioner m. 
omk.deling 
3384 
843 
630 
1911 
1790 
1617 
173 
760 
532 
228 
1495 
552 
336 
607 
967 
967 
240 
105 
540 
293 
744 
10318 FFC 
(*) 
11 
11 
195 
90 
105 
294 
294 
47 
47 
20 
20 
33 
-
-
-
600 Støtte til 
andre 
GD'er 
10 
10 
10 
10 
26 
26 
30 
30 
15 
15 
-
37 
-
L28 
11046 EURATOM's 
RAMMEPROGRAM 
(mio ECU) 
Akt. m. 
omk.del. 
954 
160 
794 
-
-
-
954 FFC 
(*) 
300 
254 
46 
-
-
300 
1254 IALT 
(irrioECU) 
3405 
843 
630 
1932 
1995 
1707 
288 
1060 
852 
228 
1572 
552 
336 
684 
2256 
1002 
414 
840 
240 
138 
540 
330 
744 
12300(1) 
Disse tal svarer til dem, der er anført i afgørelsen om rammeprogrammet. Der er således ikke taget højde for Kommissionens 
seneste forslag med henblik på en forhøjelse på 7% af det samlede beløb til rammeprogrammet i anledning af udvidelsen af EU. 
AoX 
Bilag III 
SAMMENFATTENDE TABEL 
FÆLLESSKABETS TREDJE FTU-RAMMEPROGRAM OG SUPPLERING (1990-1994) 
TREDJE 
RAMMEPROGRAM 
(mio. ECU) 
Aktioner m. 
omk. deling FFC (*) SUPPLERING AF DET 
TREDJE 
RAMMEPROGRAM 
(mio. ECU) 
Aktioner m. 
omk.deling FFC (*) IALT 
(mio. ECU) 
I. BASISTEKNOLOGIER 
1. Informations og kommunikationsteknologi 
Informationsteknologi 
Kommunikationsteknologi 
Udvikling af telematiksystemer af almen interesse 
2. Industri- og materialeteknologi 
Industri- og materialeteknologi 
Måling og prøvning 
II. FORVALTNING AF NATURRESSOURCER 
3. Miljø 
Miljø 
Havforskning og -teknologi 
4. Biovidenskab og -teknologi 
Bioteknologi 
Landbrugsforskning og agro-industriel forskning (l) 
Biomedicinsk forskning og sundhed 
Biovidenskab med henblik på udviklingslandene 
5. Energi 
Ikke-nuklear energi 
Sikkerhed i forbindelse med fission 
Kontrolleret nuklear fusion 
III. UDVIKLING AF INTELLEKTUELLE RESSOURCER 
6. Menneskelige ressourcer og mobilitet 
Menneskelige ressourcer og mobilitet 
Formidling og udnyttelse 1338,48 
484,11 
376,20 
663,30 
47,52 
261,40 
102,96 
162,36 
329,67 
131,67 
109,89 
155,43 
35,64 
411,84 
488,07 
57,00 77,22 
91,08 
148,50 
161,37 
41,58 
24,75 178,20 
64,35 
49,50 
99,00 
18,81 
54,45 
13,86 
21,78 
43,56 
17,82 
14,85 
103,95 
33,66 
108,90 
68,31 
9,00 1516,68 
548,46 
425,70 
839,52 
157,41 
464,35 
116,82 
184,14 
373,23 
149,49 
124,74 
259,38 
230,67 
562,32 2490,84 
996,93 
581,17 
831,60 
1052,37 
581,13 
66,00 
IALT 5155,54 544,5 900 
5700 900 6600 
* FFC-PROGRAM 
FÆLLESSKABETS FORSKNING - FORPLIGTELSER Bilaa III 
MECUS( 1992 Priser) 
3.500 
3.000 
2.500 
84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 
AR *) *) *) *) 
1984-87 • 1987-91 • 1990-94 • Suppl. finans. • 1994-98 ffl APAS 
FTU POLITIK *) Disse tal svarer til tallene i afgørelserne om rammeprogrammerne og vil blive ajourført i 
overensstemmelse med kommende afgørelser om finansieringen 
EUROPA-KOMMISSIONEN - DG XII - VIDENSKAB, FORSKINING OG UDVIKLING O 
£ % Ref:8498dk.PRE 
BESLUTNINGSPROCES - FJERDE RAMMEPROGRAM OG SÆRPROGRAMMER (1994-1998) Bilag IV 
PROGRAMMETS NAVN 
RAMMEPROGRAM 1994-98 - EF 
RAMMEPROGRAM 1994-98 - EURATOM 
Telematik 
Kommunikationsteknologi 
Informationsteknologi 
Industri- og materialeteknologi 
Standardisering, måling og prøvning 
Miljø og klima 
Hajr^Hajjr^-vg-teknologi 
Bioteknologi 
Biomedicin og sundhed 
Landbrug og fiskeri 
Ikke-nuklear energi 
Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission 
Termonuklear fusion 
Transport 
Målrettet socioøkonomisk forskning 
Samarbejde med tredjelande og internationale organisationer 
Formidling og nyttiggørelse af resultater 
Forskeres uddannelse og mobilitet 
FFC (EF) + konkurrencebaseret teknisk-videnskabelig støtte 
FFC (EURATOM) KOMMISSIONENS 
FORSLAG 
REF. 
KOM (93) 276 ENDEL. 
KOM (93) 276 ENDEL. 
KOM (94) 68 ENDEL. 
KOM (94) 68 ENDEL. 
KOM (94) 68 ENDEL. 
KOM (94) 68 ENDEL. 
KOM (94) 68 ENDEL. 
KOM (94) 68 ENDEL. 
KOM (94) 68 ENDEL. 
KOM (94) 68 ENDEL. 
KOM (94) 68 ENDEL. 
KOM (94) 68 ENDEL. 
KOM (94) 68 ENDEL. 
KOM (94) 70 ENDEL. 
KOM (94) 70 ENDEL. 
KOM (94) 68 ENDEL 
KOM (94) 68 ENDEL. 
KOM (94) 68 ENDEL. 
KOM (94) 68 ENDEL. 
KOM (94) 68 ENDEL. 
KOM (94) 68 ENDEL. 
KOM (94) 70 ENDEL. KOMMISSIONENS 
FORSLAG 
DATO 
16 06 93 
16 06 93 
30 03 94 
30 03 94 
30 03 94 
30 03 94 
30 03 94 
30 03 94 
30 03 94 * 
30 03 94 
30 03 94 
30 03 94 
30 03 94 
30 03 94 
30 03 94 
30 03 94 
30 03'94 
30 03 94 
30 03 94 
30 03 94 
30 03/94 
30 03/94 KOMMISSIONENS 
FORSLAG 
EFT-NR. 
C230/93/4 
C230/93/35 
C228/94/1 
C228/94/22 
C228/94/34 
C228/94/52 
C228/94/68 
C228/94/78 
C228/94/96 
C228/94/107 
C228/94/119 
C228/94/131 
C228/94/143 
Cl 13/94/4 
Cl 13/94/15 
C228/94/164 
C228/94/177 
C228/94/188 
C228/94/198 
C228/94/209 
C228/94/219 
Cl 13/94/24 UDTALELSE 
FRA EP 
DATO 
18/11/93(1) 
09/02/94 (2) 
20/04/94 (3) 
18/11/93 
05/05/94 
05/05/94 
05/05/94 
05/05/94 
05/05/94 
17/11/94 
05/05/94 
18/11/94 
17/11/94 
05/05/94 
05/05/94 
18/11/94 
17/11/94 
18/11/94 
05/05/94 
05/05/94 
18/11/94 
05/05/94 
05/05/94 
17/11/94 BESLUTNING 
DATO 
26 04 94 
26 04 94 
23 1194 
27/07 94 
23 11 94 
27/07 94 
23.11 94 
15 12 94 
23 1194 
15 12 94 
15 12 94 
23 11 94 
23,1194 
15.12 94 
8/12 94 
15 12 94 
15/12 94 
23 II 94 
15/12 94 
15/12 94 
15/1294 
15/12 94 BESLUTNING 
EFT-NR. 
L126 94 1 
LI 15 9431 
L334 94 1 
L222 94 35 
L334/94 24 
L222 94 16 
L334 94 47 
L361 94 1 
L334 94 59 ' 
L36194 25 
L36194 40 
L334 94 73 
L334 94 87 
L36I 94 143 
L33194 22 
L361/94 56 
L36194 77 
L334/94 109 
L36L94 101 
L361/9490 
L361/94 114 
L361/94 132 BESLUTNING 
EFT-DATO 
18 05 94 
6/05 94 
22:12 94 
26 08 94 
22 12 94 
26 08 94 
22 12 94 
3112 94 
22/12 94 
31/12 94 
31 12 94 
22 12 94 
22 12 94 
31 12 94 
21 12 94 
31/12 94 
31 12 94 
22 12 94 
31/12 94 
31/12 94 
31/12 94 
31/12 94 
(særprog.:) UGER TIL 
BESLUTNING 
44,9 
44,9 
34 
17 
34 
17 
34 
37,1 
34 
37,1 
37,1 
34 
34 
37,1 
36,1 
37,1 
37,1 
34 
37,1 
37,1 
37,1 
37,1 
Gennemsnit: 
34 o 
Bilag IV 
BESLUTNINGSPROCES - TREDJE RAMMEPROGRAM OG SÆRPROGRAMMER (1990-1994) 
PROGRAMMETS NAVN 
FÆLLESSKABETS FTU-RAMMEPROGRAM FOR 1990-1994 
SUPPLERENDE FINANSIERING AF RP 90-94 
INFORMATIONSTEKNOLOGI 
KOMMUNIKATIONSTEKNOLOGI 
TELEMATIKSYSTEMER AF ALMEN INTERESSE 
INDUSTRI- OG MATERIALETEKNOLOGI 
MALING OG PRØVNING 
MILJØ 
HAVFORSKNING OG TEKNOLOGI 
BIOTEKNOLOGI 
LANDBRUG OG AGROINDUSTRI 
BIOMEDICIN OG SUNDHED 
BIOVIDENSKAB OG -TEKNOLOGI MHP. UDVIKLINGSLANDENE 
IKKE-NUKLEAR ENERGI 
MENNESKELIGE RESSOURCER OG MOBILITET 
SIKKERHED I FORBINDELSE MED NUKLEAR FISSION 
KONTROLLERET TERMONUKLEAR FUSION 
FORMIDLING OG UDNYTTELSE AF VIDEN KOMMISSIONENS 
FORSLAG 
REF. 
KOM (89) 397 ENDEL. 
KOM (92) 309 ENDEL. 
KOM (90) 153 ENDEL. 
KOM (90) 154 ENDEL. 
KOM (90) 155 ENDEL. 
KOM (90) 156 ENDEL. 
KOM (90) 157 ENDEL. 
KOM (90) 158 ENDEL. 
KOM (90) 159 ENDEL. 
KOM (90) 160 ENDEL. 
KOM (90) 161 ENDEL. 
KOM (90) 162 ENDEL. 
KOM (90) 163 ENDEL. 
KOM (90) 164 ENDEL. 
KOM (90) 165 ENDEL. 
KOM (90) 343 ENDEL. 
KOM (90) 441 ENDEL. 
KOM (90) 611 ENDEL. KOMMISSIONENS 
FORSLAG 
DATO 
28/08/89 
15/07/92 
23/05/90 
23/05/90 
23/05/90 
28/05/90 
28/05/90 
28/05/90 
28/05/90 
28/05/90 
28/05/90 
28/05/90 
28/05/90 
28/05/90 
28/05/90 
14/09/90 
25/09/90 
25/01/91 KOMMISSIONENS 
FORSLAG 
EFT-NR. 
C243/89/4 
C225/92/9 
C174/90/1 
C174/90/9 
C174/90/19 
C174/90/28 
C174/90/35 
C174/90/40 
Cl 74/90/48 
C174/90/53 
C174/90/60 
C174/90/65 
C174/90/72 
C174/90/77 
C174/90/85 
C247/90/2 
C261/90/8 
C53/91/39 UDTALELSE 
FRA EP 
DATO 
14/12/89 
1811/93 
12 12/90(1) 
1206/91 (2) 
12 12/90(1) 
15 05/91 (2) 
22/11/90(1) 
15/05/91 (2) 
12/12/90 (1) 
10/07/91 (2) 
20 11/91(1) 
11/03/92(2) 
1211/90(1) 
15'05/91 (2) 
22/11/90 (4) 
15'05/91 (2) 
0910/91 (1) 
120/2/92 (2) 
24/01/91 (1) 
10'07/91 (2) 
12/12/90 (1) 
10/07/91(2) 
12/12/90(1) 
15/05/91(2) 
24/01/91 (1) 
10/07/91 (2) 
15/05/91 (1) 
15/01/92(2) 
12/07/91 
10/12/91 
11/12/91(1) 
08/04/92 (2) RÅDETS 
BESLUTNING 
DATO 
23/04/90 
15/03/93 
08/07/1991 
07/06/1991 
07/06/1991 
09/09/91 
29/04/1992 
07/06/1991 
07/06/1991 
26/03/92 
09/09/1991 
09/09/1991 
07/06/1991 
09/09/1991 
16/03/92 
28/11/91 
19/12/91 
29/04/92 RÅDETS 
BESLUTNING 
EFT-NR RÅDETS j UGER TIL 
BESLUTNING ! BESLUTNING 
EFT-DATO ! 
LI 17/90/28 1 08/05/90 | 34 
L69 93 43 j 20/03/93 j 34.7 
L218/9122 | 06/08/91 j 5S.7 
j 
L192 91 8 ! 16/07 91 1 L192.91 18 i 16/07/91 
L269/9130 
L126 92 12 
L192 91 29 
L192 91 1 
LI 07 92 11 
L265 91 33 
L267 9125 
L196 9131 
L257 91 37 
LI07 92 I 
L336 9142 
L375 91 11 
L141 92 I 
! 54.3 
54.3 
! 
25/09/91 67 
12/05/92 1 100.3 
16/07,91 ! 53.6 
16/07/91 ! 53.6 
24/04/92 | 95.4 
21/09,91 | 67 
! 
24/09/91 i 67 
19/07/91 
14/09/91 
24/04/92 
07/12/91 53,6 
67 
94 
62,9 
31/12/91 1 64,3 
23/05/92 1 65.7 
• Gennemsnit : 
67,4 
o 
KP 
/fOC 
Bilag V 
RAPPORTER OM EVALUERING AF FTU-PROGRAMMER OFFENTLIGGJORT I 1994 
Evaluering af forskningsprogrammet for 
fiskeri og landbrug (FAR) (1988-1992) 
Evaluering af DOS ES-programmet (1989-1993) 
Evaluering af Fællesskabets forskningsprogram 
for nedlukning af nukleare anlæg (1989-1993) 
Evaluering programmet for analyse af det 
humane genom (1990 - 1991) 
Evaluering af JOULE-programmet (1989 - 1992) 
Evaluering af MONITOR-programmet 
(1989 - 1993) 
Midtvejs evaluering af programmet for 
menneskelige ressourcer og mobilitet 
Evaluering af MAST-I programmet 
Evaluering forskningen i strålings­
beskyttelse (1990 - 1991 & 1992 - 1993) 
Midtvejs evaluering af TELEMAN-programmet EUR 15279 
EUR 15328 
EUR 15329 
EUR 15706 
EUR 15759 
EUR 15782 
EUR 15783 
EUR 15867 
EUR 15878 
EUR 15868 
UNDERSØGELSER AF VIRKNINGERNE FOR EF'S TEKNISK-VIDENSKABELIGE POLITIK PÅ 
MEDLEMSSTATERNES TEKNISK-VIDENSKABELIGE POLITIK BLEV GENNEMFØRT FOR: 
Irland 
Spanien 
Nederlandene 
Danmark 
Tyskland 
Italien 
Grækenland 
Belgien 
EUR-rapporter kan fås ved henvendelse til Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikation« 
- Fax + 352 48 85 73/486817 [ 
Aoi-
ANVENDTE FORKORTELSER Bilag VI 
AIR Landbrug og agroindustri, herunder fiskeri (FTU-særprogram) 
ALTENER Program for alternativ energi 
APAS Forberedelses-, ledsage- og opfølgningsforanstaltninger 
AVICENNE Teknisk-videnskabeligt samarbejde med Maghreb-lande og andre lande i 
Middelhavsområdet 
AVS-lande Lande i Afrika, Vestindien og Stillehavet 
BCR Fællesskabets Referencebureau 
BIOMED Biomedicin og sundhed (FTU-særprogram) 
BRIDGE Bioteknologisk forskning med sigte på innovation, udvikling og vækst i Europa (FTU-
særprogram)^ 
BRITE/EURAM Grundforskning i industriteknologi for Europa/europæisk forskning i avancerede 
materialer (FTU-særprogram) 
CCFP Det rådgivende Udvalg for Fusionsprogrammet 
CEN/CENELEC Den Europæiske Komite for Elektroteknisk Standardisering 
CERN Det Europæiske Center for Atomkerneforskning 
COPERNICUS Cooperation in Science and Technology with Central and Eastern Europe 
CORDIS Community Research and Development Information Service (Fællesskabets 
informationstjeneste for forskning og udvikling) 
COST Europæisk samarbejde om videnskabelig og teknisk forskning 
COSU Samarbejde med Sovjetunionen om nuklear sikkerhed 
CRAFT European Cooperative Research Action for Technology 
CREST Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning 
CSTP Komiteen for Videnskabelig og Teknologisk Politik (OECD) 
ECE Den Økonomiske Kommission for Europa (FN) 
ECHO European Commission Host Organisation 
EF Det Europæiske Fællesskab 
EFT De Europæiske Fællesskabers Tidende •_ 
EFTA Den Europæiske Frihandelssammenslutning 
EKSF Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab | 
A08 
EMBL European Molecular Biology Laboratory (Det Europæiske Laboratorium for 
Molekylærbiologi) 
ENRICH European Network for Research in Global Change (europæisk net for forskning i 
globale ændringer) 
ESA Den Europæiske Rumorganisation 
ESF European Science Foundation 
ESPRIT Det europæiske strategiske forsknings- og udviklingsprogram inden for 
informationsteknologi (FTU-særprogram) 
ESTA Den Europæiske Forsamling for Videnskab og Teknologi 
ET AN Det Europæisk Net for Teknologivurdering 
ETSI Det Europæiske Institut for Telekommunikationsstandarder 
EU Den Europæiske Union 
Euratom Det Europæiske Atomenergifællesskab 
EUREKA European Research Coordination Agency 
EURET Særprogram for forskning og teknologisk udvikling på transportområdet (FTU-
særprogram under det andet rammeprogram) 
EØS Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde 
FFC Det Fælles Forskningscenter 
FTU Forskning og teknologisk udvikling (i fjerde rammeprogram defineret som forskning, 
teknologisk udvikling og demonstration) 
HCM Menneskelige ressourcer og mobilitet (FTU-særprogram under RP3) 
HFSP Human Frontier Science Program 
IMS Intelligent produktionssystem 
INTAS Den internationale sammenslutning for fremme af samarbejdet med forskere fra de nye 
uafhængige stater fra det tidligere Sovjetunionen (International Association for the 
Promotion of the Cooperation with Scientists from the Newly Independent States of the 
former Soviet Union) 
IRDAC Rådgivende udvalg for industriel forskning og udvikling 
ISC Internationalt videnskabeligt samarbejde 
ISTC Internationalt videnskabs-og teknologicenter (Moskva) 
IT Informationsteknologi 
ITER Skitseprojekteringen af den internationale termonukleare forsøgsreaktor 
^109 
ITER-EDA Skitseprojekteringen af den internationale termonukleare forsøgsreaktor - detaljeret 
konstruktionsprojektering 
JET Joint European Torus 
JOULE Joint Opportunities for Unconventional or Long-term Energy Supply (FTU-
særprogram inden for ikke-nuklear energi og rationel energiudnyttelse) 
MAST Havforskning og -teknologi (FTU-særprogram) 
NIS Nye uafhængige stater (New Independent States) i det tidligere Sovjetunionen 
OECD Organisation for Økonomisk Samarbejde og Udvikling 
OPET Organisation til fremme af energiteknik (organization for the promotion of energy 
techniques) 
PECO Central- og østeuropæiske lande 
PHARE Handlingsplan for en samordnet bistand til Polen og Ungarn 
RACE Forskning og udvikling inden for avanceret kommunikationsteknologi i Europa (FTU-
særprogram) 
RP Rammeprogram 
SAVE Handlingsprogram til fremme af energieffektiviteten 
SMV Små og mellemstore virksomheder 
SNG Samfundet af Uafhængige Stater i det tidligere Sovjetunionen 
SPRINT Strategisk program for innovation og teknologioverførsel 
STD FTU-særprogram på området videnskab og teknik i udviklingens tjeneste (også VTU) 
TACIS EF-Kommissionens program for faglig bistand til de nye uafhængige stater i det 
tidligere Sovjetunionen og Georgien 
TELEMAN Fjernhåndtering i farlige eller ødelagte nukleare miljøer 
TIDE Telematiksystemer for integration af handicappede og ældre 
TSER Målrettet socioøkonomisk forskning (FTU-særprogram under RP4) 
VALUE Særprogram for spredning og udnyttelse af resultater af videnskabelig og teknologisk 
forskning 
VTU FTU-særprogram på området videnskab og teknik i udviklingens tjeneste (også STD) 
Mo 
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 443 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 
Katalognummer : CB-CO-95-484-DA-C 
ISBN 92-77-93757-2 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg