BEGRUNDELSE

FORLØB

Kommissionens vedtagelse af forslaget: 17. september 2008.

Fremsendelse af forslaget til Rådet og Europa-Parlamentet, KOM(2008) 563 endelig: 15. oktober 2008 (2008/0183(CNS))

Udtalelse afgivet under Europa-Parlamentets førstebehandling: Udtalelsen, der blev afgivet den 26. marts 2009, blev bekræftet ved beslutning af 5. maj 2010 om følgerne af Lissabontraktatens ikrafttræden for de igangværende interinstitutionelle beslutningsprocedurer (COM(2009)0665) - "omnibus".

På mødet den 26. marts 2009 godkendte Europa-Parlamentet Czesław Adam Siekierskis rapport, der indeholdt 20 ændringsforslag, med 425 stemmer for, 71 stemmer imod og 62, der ikke afgav stemme.

Den 17. september 2010 vedtog Kommissionen et ændret forslag (KOM(2010) 486 endelig). Ud over lavere satser for national medfinansiering indeholdt forslaget et loft på 500 mio. EUR for EU's årlige bidrag samt en række tekniske justeringer som følge af ændringsforslag fra Europa-Parlamentet. Det ændrede forslag var også tilpasset i overensstemmelse med Lissabontraktaten.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ændrede forslag: CESE 70/2011 vedtaget den 20 januar 2011 (ordfører: Eugen Lucan).

Regionsudvalgets udtalelse om det ændrede forslag: CdR 340/2010 vedtaget den 27. januar 2011 (ordfører: Ossi Martikainen).

Nærværende ændrede forslag erstatter det ændrede forslag i KOM(2010) 486 endelig.

BAGGRUND FOR FORSLAGET

Ved Rådets forordning (EØF) nr. 3730/87 blev der fastsat almindelige regler for levering til visse organisationer af fødevarer fra interventionslagrene med henblik på uddeling til de socialt dårligst stillede personer i Fællesskabet. Nævnte forordning er blevet ophævet og integreret i forordningen om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen).

I over tyve år har interventionslagrene, som er stillet til rådighed via denne ordning, været en pålidelig kilde til fødevarehjælp til de socialt dårligst stillede. Behovet for uddeling af fødevarer er vokset i takt med den gradvise udvidelse af EU, der har medført en kraftig stigning i antallet af mennesker, der har brug for hjælp. I 2010 nød over 18 mio. mennesker godt af denne ordning.

Formålet med den fælles landbrugspolitik som defineret i traktatens artikel 39, stk. 1, er bl.a. at stabilisere markederne og sikre forbrugerne forsyninger til rimelige priser. På den anden side er målsætningen om at styrke Unionens sociale samhørighed forankret i traktatens artikel 174. Ved at forbedre fødevaresikkerheden for de socialt dårligst stillede i EU og bidrage til at nedbringe de offentlige interventionslagre støtter programmet alle disse målsætninger.

Den fælles landbrugspolitik har i de seneste år været genstand for en gennemgribende reform, der har flyttet fokus væk fra det primære mål om at øge produktiviteten og over på landbrugets langsigtede bæredygtighed, og som følge heraf er interventionslagrene af landbrugsprodukter blevet mindre. Retsgrundlaget for uddeling af fødevarer må tilpasses til denne nye virkelighed.

I sin erklæring af 4. april 2006 om forsyninger til de velgørende organisationer, der er godkendt til at gennemføre EU's fødevarehjælpeprogram for de dårligst stillede, gav Europa-Parlamentet udtryk for sin bekymring med hensyn til programmets videreførelse og opfordrede i anerkendelse af de dårligst stillede personers behov for fødevarehjælp Kommissionen og Rådet til at gøre hjælpeprogrammet permanent.

Den 22. maj 2008 vedtog Europa-Parlamentet en beslutning om stigende fødevarepriser i EU og udviklingslandene, hvori det understregede, at retten til mad er en menneskeret, og at alle mennesker på alle tidspunkter bør have bedre adgang til tilstrækkelig mad, således at de kan leve et aktivt og sundt liv.

Hvor vigtigt fødevareprogrammet er, har Kommissionen allerede anerkendt i sin meddelelse "Udfordringerne i forbindelse med de stigende fødevarepriser - Retningslinjer for en EU-indsats" af 20. maj 2008. I sin tale til Parlamentet den 18. juni 2008 meddelte formanden for Kommissionen, at Kommissionen havde planlagt at øge budgettet til dette initiativ med to tredjedele.

Den 13. april 2011 annullerede EU-Domstolen (sag T-576/08) bestemmelserne i uddelingsplanen fra 2009 om opkøb på markedet. Derfor var Kommissionen nødt til at basere uddelingsplanen for 2012 udelukkende på de eksisterende interventionslagre. Som følge heraf lyder budgettet for 2012-planen kun på 113 mio. EUR, hvilket er under en fjerdedel af de tidligere års planer.

Den 29. juni 2011 vedtog Kommissionen de flerårige finansielle overslag for perioden 2014-20. Hvad angår uddelingen af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer, foreslog den, at ordningen finansieres via udgiftsområde 1 med et samlet beløb på 2,5 mia. EUR (i 2011-priser).

Europa-Parlamentet opfordrede i sin beslutning af 7. juli 2011 Kommissionen og Rådet til at finde frem til en overgangsløsning for de resterende år af den nuværende flerårige finansielle ramme for at undgå et drastisk fald i fødevarehjælpen som følge af nedskæringen af budgettet fra 500 mio. EUR til 133 mio. EUR og for at sikre, at personer, der er afhængige af fødevarehjælp, ikke rammes af fødevarefattigdom. En lang række repræsentanter for det europæiske civilsamfund, fra lokale myndigheder til ngo'er og velgørende organisationer, har givet udtryk for deres bekymring over ordningens fremtid og har enstemmigt opfordret EU-institutionerne til at finde en løsning for at sikre, at ordningen kan videreføres.

DET OPRINDELIGE FORSLAGS ELEMENTER

I 2008 foreslog Kommissionen, at fødevarehjælpeprogrammet blev revideret (KOM(2008) 563 endelig) på grundlag af følgende elementer:

- To forsyningskilder. Der bør være mulighed for at tilvejebringe fødevarerne enten fra interventionslagrene eller fra markedet. Opkøb på markedet bør ikke længere være begrænset til de situationer, hvor der ikke er interventionslagre til rådighed. Hvis der er egnede interventionslagre til rådighed, bør disse dog først og fremmest bruges.

- Større variation i de fødevarer, der uddeles, og klarere prioriteringer. For at opnå bedre ernæringsmæssig balance bør de fødevarer, der uddeles inden for rammerne af programmet, ikke længere være begrænset til dem, der er omfattet af interventionen. Fødevarerne bør vælges af medlemsstaterne inden for rammerne af de nationale programmer for uddeling af fødevarer, idet medlemsstaterne gør rede for deres mål og prioriteringer for fødevareuddelingen til de dårligst stillede personer under hensyntagen til de ernæringsmæssige aspekter.

- Langsigtet perspektiv. Uddeling af fødevarer kræver langsigtet planlægning og grundig forberedelse af de berørte nationale myndigheder og partnere fra civilsamfundet. For at højne effektiviteten bør EU’s fødevarehjælpeprogram etableres for tre år ad gangen. Støttebeløbene for andet og tredje år bør kun være vejledende, hvorfor de efterfølgende skal bekræftes. Yderligere foreslås et loft for EU's finansielle bidrag.

- Medfinansiering. Medfinansiering gør det muligt at styrke programmets sammenhæng, sikre korrekt planlægning og skabe større synergi. For at lette indførelsen og sikre fortsat effektiv udnyttelse af de EU-midler, der er til rådighed, bør der for perioden 2010-2012 fastsættes en medfinansieringssats på 75 %, der hæves til 85 % for de medlemsstater, der modtager støtte fra Samhørighedsfonden. For det program, der gennemføres i 2013-2015, vil medfinansieringssatsen blive reduceret til henholdsvis 50 % og 75 %.

- Styrkelse af overvågning og rapportering. Kravene til rapporteringen på de forskellige niveauer vil blive strammet op, og Kommissionen vil ifølge forslaget skulle aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet.

Forslaget fra 2008 blev ledsaget af en konsekvensanalyse i form af et arbejdsdokument fra Kommissionen (SEK(2008) 2436/2).

KOMMISSIONENS UDTALELSE OM EUROPA-PARLAMENTETS ÆNDRINGSFORSLAG; ELEMENTERNE I DET NYE ÆNDREDE FORSLAG

I sin udtalelse har Europa-Parlamentet stærkt anbefalet, at EU fuldt ud opretholder sin støtte til denne ordning (ændringsforslag 5, 10, 16, 17, 18, 19). Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse indeholder en tilsvarende opfordring.

De nationale myndigheder i de deltagende medlemsstater og en lang række repræsentanter for civilsamfundet har for nylig udtrykt ønske om, at ordningen fortsat finansieres udelukkende via EU-budgettet. De hævder, at visse deltagende medlemsstater i betragtning af den nuværende finansielle krise muligvis ikke vil være i stand til at garantere deres del af medlemsstaternes bidrag til fødevarehjælpsordningen, og at ordningen derfor risikerer at bryde sammen dér, hvor der er mest behov for den.

Desuden er Kommissionen udmærket klar over, at flere og flere europæiske borgere har brug for fødevarehjælp.

På denne baggrund har Kommissionen besluttet at erstatte det ændrede forslag (KOM(2010) 486 endelig) med nærværende nye ændrede forslag.

Programmerne for fødevarehjælp bidrager både til at nå målene for den fælles landbrugspolitik og til at styrke den sociale samhørighed i EU, og det er Kommissionens opfattelse, at dette afspejles bedre ved et dobbelt retsgrundlag (artikel 42 og artikel 43, stk. 2, samt artikel 175, stk. 3).

Ifølge det nye ændrede forslag finansieres ordningen fortsat fuldt ud af EU, men for at sikre budgetmæssig stabilitet fastholdes det årlige loft for EU's finansielle bidrag på 500 mio. EUR.

Ændringsforslag 8, 11, 13 og 14 indeholder andre væsentlige ændringer, som Kommissionen har accepteret i dette ændrede forslag, selv om de formuleringer, som Kommissionen har valgt, kan være forskellige fra Europa-Parlamentets. Ændring 8 introducerer begrebet om fødevarer med oprindelse i EU, der i dette ændrede forslag kan prioriteres af medlemsstaterne, når de vælger de typer fødevarer, der vil blive distribueret. Ændringsforslag 11 omhandler uddelingsstedernes forpligtelse til klart at angive, at EU deltager i programmet, hvilket er et punkt, som Kommissionen har valgt at lade indgå i forslagene til ændringer, idet de detaljerede regler skal vedtages efterfølgende. Ændringsforslag 13 anfører, at køb af fødevarer skal ske på basis af konkurrencebaserede procedurer, hvilket nu tydeligt angives i forslaget. Endelig ønskes med ændringsforslag 14, at de omkostninger i forbindelse med lagring, som velgørende organisationer afholder, tilbagebetales. Dette indgår nu ligeledes i forslaget.

Kommissionen vil inden længe fremsætte lovforslag vedrørende den nye flerårige finansielle ramme, bl.a. forslag om uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede, finansieret via udgiftsområde 1. På denne baggrund passer den treårsplan, der indgik i det tidligere forslag, ikke længere ind i denne nye midlertidige ramme. Derfor bevarer det nye ændrede forslag det nuværende system med årsplaner.

De øvrige elementer, der indgik i det oprindelige forslag, nemlig de to forsyningskilder, større variation i de fødevarer, der uddeles, kombineret med øget fokus på de ernæringsmæssige aspekter samt en klarere prioritering og styrkede overvågnings- og rapporteringsordninger, er opretholdt i dette nye ændrede forslag.

TILPASNING TIL TRAKTATEN OM DEN EUROPÆISKE UNIONS FUNKTIONSMÅDE (TEUF)

Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) opstiller en klar skelnen mellem på den ene side de beføjelser, som Kommissionen kan få delegeret til at vedtage ikke-lovgivningsmæssige retsakter (delegerede retsakter), der udbygger eller ændrer visse ikke-væsentlige bestemmelser i den lovgivningsmæssige retsakt, jf. artikel 290, og på den anden side de gennemførelsesbeføjelser, som er tildelt Kommissionen, jf. artikel 291. Medlemsstaterne er ansvarlige for gennemførelsen af EU's juridisk bindende retsakter, men hvis ensartede betingelser for gennemførelsen af EU's bindende retsakter er nødvendige, er det Kommissionens opgave at vedtage disse med gennemførelsesretsakter.

Tilpasningen af programmet om uddeling af fødevarer til de dårligst stillede til traktatens nye regler består i at klassificere retsakterne, så de gennemførelsesregler, som Kommissionen har vedtaget med henblik på en problemfri realisering af foranstaltningen, nu klassificeres som gennemførelsesretsakter eller delegerede retsakter.

Dette ændrede forslag indeholder alle programmets væsentlige elementer, generelle principper og regler, der således fastlægges af lovgiveren.

I overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde delegerer lovgiveren til Kommissionen beføjelser til at udbygge eller ændre visse ikke-væsentlige bestemmelser, der ikke desto mindre er nødvendige for den rette gennemførelse af programmet. Dette ændrede forslag fastsætter, at Kommissionen ved delegerede retsakter vedtager metoden for den overordnede beregning af tildelingen af de finansielle ressourcer, herunder uddelingen af fødevarer fra interventionslagre og de finansielle midler, definitionen af regnskabsværdien af produkter fra interventionslagrene og metoden for tildeling af ressourcer efter eventuelle revisioner af planerne i programmet. Kommissionen bør vedtage bestemmelser, der opstiller krav om, at der skal anvendes udbudsprocedurer i forbindelse med alle operationer, der vedrører gennemførelsen af planerne, bestemmelser om ansøgernes garantistillelse og regler om sanktioner og de nedsættelser, som en medlemsstat kan fastlægge, hvis fristerne ikke overholdes, eller andre mangler konstateres.

I henhold til artikel 291 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde er medlemsstaterne ansvarlige for gennemførelsen af Unionens bindende retsakter, som lovgiveren har vedtaget. Det synes dog nødvendigt at sikre en ensartet gennemførelse af programmet i medlemsstaterne for at undgå risiko for konkurrenceforvridning og forskelsbehandling. Følgende får Kommissionen i dette ændrede forslag gennemførelsesbeføjelser til at vedtage detaljerede regler og procedurer, fastsætte - og om nødvendigt revidere - planerne, fastlægge de supplerende elementer i treårsplanen, procedurerne og fristerne for tilbagetrækning, formatet for den årlige gennemførelsesrapport og de nationale programmer for uddeling af fødevarer, reglerne for tilbagebetaling af udgifter, herunder frister og finansielle lofter, udbudsbetingelserne og betingelserne vedrørende fødevarerne og deres levering, mindstekravene til kontrolprogrammerne, ensartede betingelser vedrørende betalingsprocedurerne, herunder de opgaver, der skal udføres af de nationale interventionsorganer, samt de detaljerede regler vedrørende forpligtelsen til at vise EU's deltagelse i programmet, hvilket skal fremgå både af pakningerne og på uddelingsstederne.

VIRKNINGER FOR BUDGETTET

Forslaget tager sigte på at indføre nye bestemmelser for uddelingen af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i EU. Den nye ordning finansieres fortsat udelukkende af Unionen.

Nærværende ændrede forslag fastholder et årligt finansielt loft på 500 mio. EUR for EU's finansiering af ordningen.

ÆNDRET FORSLAG

I henhold til artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fremlægges Kommissionens nye ændrede forslag nedenfor.

2008/0183 (COD)

Ændret forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING

om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 og Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i Unionen

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 42, artikel 43, stk. 2, og artikel 175, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen[1],

efter fremsendelse af forslaget til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[2],

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget[3],

efter den almindelige lovgivningsprocedure og

ud fra følgende betragtninger:

1. Rådets forordning (EØF) nr. 3730/87 af 10. december 1987 om almindelige regler for levering til visse organisationer af levnedsmidler fra interventionslagre med henblik på uddeling til de socialt dårligst stillede personer i Fællesskabet[4], senere ophævet og integreret i Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (den generelle fælles markedsordning)[5], har i mere end to årtier skabt rammerne for et pålideligt system for uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i Unionen og bidraget til den sociale samhørighed i EU ved at mindske de økonomiske og sociale forskelle.

2. Formålet med den fælles landbrugspolitik som defineret i traktatens artikel 39, stk. 1, er bl.a. at stabilisere markederne og sikre forbrugerne forsyninger til rimelige priser. Programmerne for uddeling af fødevarer har i løbet af årene bidraget til at nå begge disse mål, og ved at have forbedret fødevaresikkerheden for de socialt dårligst stillede i Unionen har de vist sig at være et uundværligt værktøj, når det gælder om at sikre den generelle fødevareforsyning i Den Europæiske Union og reducere interventionslagrene. EU's fødevarehjælpeprogram for de socialt dårligst stillede bør fortsat garantere målene i den fælles landbrugspolitik. Samtidig bør det sigte mod at styrke den sociale samhørighed i Unionen.

3. I sin erklæring af 4. april 2006 om forsyninger til de velgørende organisationer, der er godkendt til at gennemføre EU's fødevarehjælpeprogram for de dårligst stillede[6], udtalte Europa-Parlamentet, at programmet havde vist sit værd og var uundværligt for millioner af borgere. Europa-Parlamentet gav desuden udtryk for sin bekymring med hensyn til videreførelsen af EU’s fødevarehjælpeprogram for de dårligst stillede og opfordrede i anerkendelse af disse menneskers behov for fødevarehjælp bl.a. Kommissionen og Rådet til at gøre hjælpeprogrammet permanent. Desuden har Europa-Parlamentet i sin beslutning af 7. juli 2011 opfordret Kommissionen og Rådet til at finde frem til en overgangsløsning for de resterende år af den nuværende flerårige finansielle ramme for at undgå et drastisk fald i fødevarehjælpen som følge af nedskæringen af budgettet fra 500 mio. EUR til 113 mio. EUR og for at sikre, at personer, der er afhængige af fødevarehjælp, ikke rammes af fødevarefattigdom.

4. Den gradvise udvidelse af Unionen har medført en potentiel stigning i antallet af mennesker, der har brug for fødevarehjælp. Desuden har de stigende fødevarepriser bidraget til at svække fødevaresikkerheden for de socialt dårligst stillede og har gjort det dyrere at yde fødevarehjælp. Den ordning, der oprindeligt blev indført ved forordning (EØF) nr. 3730/87 og nu er dækket af artikel 27 i forordning (EF) nr. 1234/2007, har derfor fået større betydning, som årene er gået. Det er således nødvendigt at fortsætte ordningen på Unionsplan og tilpasse den yderligere efter markedsudviklingen.

5. Den nuværende ordning for uddeling af fødevarer er afhængig af produkter fra EU's interventionslagre, som midlertidigt suppleres med produkter opkøbt på markedet. Flere på hinanden følgende reformer af den fælles landbrugspolitik og en gunstig udvikling i producentpriserne har ført til en reduktion af interventionslagrene og indskrænket varesortimentet. Opkøb på markedet bør derfor fremover være en permanent mulighed som supplement til interventionslagrene, når der ikke er egnede lagre til rådighed.

6. For så vidt som ordningen fungerer ved hjælp af opkøb af fødevarer på markederne, når der ikke findes egnede interventionslagre til uddeling af fødevarer, er der tale om en særlig aktion, der er nødvendigt for at forfølge målet om at styrke den sociale samhørighed i Unionen.

7. En EU-ordning kan ikke stå alene, når det gælder om at tackle det voksende behov for fødevarehjælp i Unionen. De politikker, som medlemsstaternes egne forvaltninger gennemfører, og mobiliseringen af civilsamfundet, herunder lokale initiativer, spiller en lige så stor rolle med hensyn til at sikre de dårligst stillede fødevareforsyninger. En EU-ordning med et stærkt samhørighedspolitisk element kan dog tjene som model for uddeling af fødevarer til de dårligst stillede, særlig i de mindst udviklede regioner, og bidrage til at skabe synergi og tilskynde til offentlige og private initiativer, der tager sigte på at øge fødevaresikkerheden for de dårligst stillede. En EU-ordning kan også bidrage til en bedre udnyttelse af de reducerede interventionslagre, der er til rådighed, og som er spredt over et stort geografisk område. EU-ordningen bør derfor heller ikke anfægte de nationale politikker på området.

8. For at sikre en forsvarlig budgetmæssig forvaltning bør der fastsættes et loft over EU's hjælp. Ordningen for de socialt dårligst stillede bør føjes til listen over foranstaltninger, som der kan ydes støtte til fra Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL), jf. artikel 3, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 af 21. juni 2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik[7].

9. Erfaringen viser, at forvaltningen af ordningen for uddeling af fødevarer bør forbedres på visse punkter. Kommissionen bør derfor på grundlag af de ansøgninger, som medlemsstaterne skal sende til Kommissionen, og andre oplysninger, som betragtes som relevante, opstille planer for et år ad gangen for ordningens gennemførelse. Medlemsstaterne bør basere deres ansøgninger om fødevarer på de nationale fødevareuddelingsprogrammer, idet de gør rede for de mål og prioriteringer, der er fastsat for fødevareuddelingen til de dårligst stillede. På denne baggrund bør medlemsstaterne kunne vælge at foretrække produkter med oprindelse i EU. Endelig bør det for at sikre en ordentlig dækning af de udgifter, der er forbundet med gennemførelsen af planen, fastsættes, at medlemsstaterne inden for rammerne af de ressourcer, der stilles til rådighed gennem planen, kan beslutte at tilbagebetale visse udgifter, som udvalgte organisationer har afholdt i forbindelse med forvaltning, transport og lagring.

10. Medlemsstaterne bør foretage en tilstrækkelig administrativ og fysisk kontrol og indføre sanktioner, der skal anvendes i tilfælde af uregelmæssigheder, så det sikres, at årsplanerne gennemføres efter de gældende regler.

11. Artikel 27 i forordning (EF) nr. 1234/2007 giver Kommissionen beføjelse til at gennemføre nogle af bestemmelserne i denne artikel.

12. Som følge af Lissabontraktatens ikrafttræden skal de beføjelser, som Kommissionen har fået vedrørende den ordning, der er omhandlet i artikel 27 i forordning (EF) nr. 1234/2007, derfor tilpasses artikel 290 og 291 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde ("traktaten").

13. Kommissionen bør derfor have beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten for at udbygge eller ændre visse ikke-væsentlige bestemmelser i artikel 27 i forordning (EF) nr. 1234/2007. Det bør fastsættes, i forbindelse med hvilke elementer denne beføjelse kan udøves, og hvilke betingelser der skal gælde for delegationen.

14. For at garantere en ensartet anvendelse af artikel 27 i forordning (EF) nr. 1234/2007 i alle medlemsstater bør Kommissionen tildeles beføjelser til at vedtage gennemførelsesretsakter i overensstemmelse med traktatens artikel 291. De foranstaltninger, der kræves for en ensartet anvendelse, bør vedtages af Kommissionen ved gennemførelsesretsakter i overensstemmelse med bestemmelserne i Europa-parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. XX/XXXX om…

15. For at sikre, at vedtagelsen af årsplanerne bliver effektiv og gennemsigtig, bør Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter vedtage procedurer for vedtagelse og revidering af planerne. Af samme grund bør vedtagelsen og eventuelle revideringer af årsplanerne også foretages ved hjælp af gennemførelsesretsakter.

16. For at sikre, at medlemsstaterne råder over sammenhængende og effektive rammer for deltagelse i programmet og gennemførelsen heraf, bør Kommissionen vedtage gennemførelsesretsakter med henblik på at fastlægge de yderligere elementer, der skal omfattes af årsplanen, reglerne for levering af produkter samt procedurerne og fristerne for tilbagetrækning af interventionsprodukter, herunder overførsler mellem medlemsstaterne.

17. For at sikre sammenlignelighed mellem de oplysninger, som deltagende medlemsstater skal fremsende, bør Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter vedtage formatet for de nationale distributionsprogrammer og de årlige gennemførelsesrapporter.

18. Medlemsstaterne bør have mulighed for at betragte visse udgifter afholdt af velgørende organisationer som støtteberettigede. For at sikre, at denne mulighed kan gennemføres med samme virkninger i medlemsstaterne, bør Kommissionen vedtage gennemførelsesretsakter, der fastlægger fælles detaljerede regler for tilbagebetaling af disse omkostninger, herunder frister og finansielle lofter.

19. For at sikre, at udbud bekendtgøres efter ensartede regler i medlemsstaterne, bør Kommissionen vedtage gennemførelsesretsakter, der fastsætter de relevante betingelser for udbudsbekendtgørelser og de gældende krav til fødevarerne og leveringen heraf.

20. For at sikre et harmoniseret kvalitetsniveau af de forskellige elementer i kontrolsystemet bør Kommissionen vedtage gennemførelsesretsakter, der fastsætter medlemsstaternes forpligtelser vedrørende kontrol.

21. For at sikre, at myndighederne i medlemsstaterne gennemfører programmet ensartet og med henblik på at lette samarbejdet mellem medlemsstaterne, bør Kommissionen vedtage gennemførelsesretsakter, der fastsætter procedurerne og fristerne i forbindelse med betaling, herunder de nedsættelser, der foretages i tilfælde af manglende overholdelse, regnskabsbestemmelser og de opgaver, som de nationale interventionsorganer skal udføre, herunder vedrørende overførsler mellem medlemsstaterne.

22. Forordning (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 1234/2007 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1290/2005 indsættes som litra g):

"g) ordningen for uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i Unionen, jf. artikel 27 i forordning (EF) nr. 1234/2007."

Artikel 2

I forordning (EF) nr. 1234/2007 foretages følgende ændringer:

1) Som artikel 4a indsættes:

"Artikel 4a

[Vedtagelse af delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter]

Når Kommissionen tildeles beføjelser til at vedtage delegerede retsakter, handler den i overensstemmelse med procedurerne i artikel 196a.

Når Kommissionen tildeles beføjelser til at vedtage gennemførelsesretsakter, handler den i overensstemmelse med procedurerne i artikel 196b."

2) I del II, afsnit I, kapitel I, afdeling II, underafdeling IV foretages følgende ændringer:

a) Artikel 27 affattes således:

"Artikel 27 Uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i Unionen

1. Der oprettes en ordning for uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i Unionen gennem organisationer, som medlemsstaterne udpeger. Med henblik herpå skal der stilles produkter fra interventionslagrene til rådighed for fødevareuddelingsordningen, eller, hvis der ikke findes egnede interventionslagre til uddeling af fødevarer under ordningen, skal der indkøbes fødevarer på markedet.

Ved anvendelsen af ordningen omhandlet i første afsnit forstås ved "socialt dårligst stillede personer" fysiske personer, enkeltpersoner eller familier eller grupper af sådanne personer, hvis ringe sociale og finansielle situation er konstateret eller erkendt på grundlag af støttekriterier, som de nationale kompetente myndigheder vedtager, eller anslået ud fra kriterier, som de udpegede organisationer anvender, og som er godkendt af sådanne kompetente myndigheder.

2. Medlemsstater, der ønsker at deltage i ordningen omhandlet i stk.1, skal til Kommissionen indsende fødevareuddelingsprogrammer med oplysning om følgende:

a) programmernes væsentligste karakteristika og mål

b) de udpegede organisationer

c) anmodningerne om de mængder fødevarer, der ønskes tilladelse til at uddele hvert år, og andre relevante oplysninger.

Medlemsstaterne skal vælge fødevarerne ud fra objektive kriterier, bl.a. næringsværdi og egnethed til uddeling. I den forbindelse kan medlemsstaterne give forrang til produkter med EU-oprindelse.

3. Kommissionen fastsætter årsplaner på grundlag af de anmodninger, som medlemsstaterne giver meddelelse om i henhold til stk. 2, første afsnit, og andre relevante oplysninger.

I hver årsplan fastsættes EU's årlige finansielle tildelinger pr. medlemsstat.

Hvis produkter, der er omfattet af årsplanen, ikke er tilgængelige på interventionslagrene i de medlemsstater, hvor der er behov for disse produkter, fastsættes det i årsplanen, at de skal overføres fra medlemsstater, hvor interventionslagrene ligger inde med sådanne produkter.

Årsplaner kan revideres kan revideres på baggrund af ændrede forhold, der påvirker deres gennemførelse.

4. De organisationer, der er udpeget af medlemsstaterne, jf. stk. 1, må ikke være erhvervsvirksomheder.

Fødevarerne udleveres gratis til de pågældende organisationer.

Fødevarerne uddeles til de socialt dårligst stillede personer:

a) gratis eller

b) til en pris, der under ingen omstændigheder må overstige de omkostninger, som de udpegede organisationer berettiget har haft til at gennemføre foranstaltningen, bortset fra de omkostninger, der er omfattet af stk. 7, andet afsnit, litra a) og b).

5. Medlemsstater, der deltager i ordningen, skal:

a) sende Kommissionen en årlig rapport om gennemførelsen af ordningen

b) holde Kommissionen rettidigt underrettet om ændringer, der har konsekvenser for gennemførelsen af programmerne for uddeling af fødevarer.

6. EU finansierer de udgifter, der er støtteberettigede under ordningen. Finansieringen må ikke overstige 500 mio. EUR pr. regnskabsår.

7. Følgende udgifter er støtteberettigede i henhold til ordningen:

a) udgifterne til fødevarer, der frigives fra interventionslagrene

b) udgifterne til fødevarer, der indkøbes på markedet

c) i givet fald udgifterne til transport mellem medlemsstaterne af produkter fra interventionslagrene.

Inden for de disponible finansielle midler til gennemførelse af årsplanen i hver medlemsstat kan de nationale kompetente myndigheder betragte følgende udgifter som støtteberettigede:

a) udgifter til transport af fødevarer til de udpegede organisationers lagre

b) følgende udgifter, der afholdes af de udpegede organisationer i det omfang, de er direkte forbundet med planens gennemførelse:

i) administrationsomkostninger

ii) udgifter til transport til de udpegede organisationers lagre og til det endelige uddelingssted

iii) lageromkostninger.

8. Medlemsstaterne foretager administrative og fysiske kontroller for at sikre, at planen gennemføres efter de gældende regler, og fastsætter, hvilke sanktioner der skal anvendes, hvis der konstateres uregelmæssigheder.

9. De emballager, der anvendes til fødevarer, som uddeles i henhold til planerne, og uddelingsstederne skal være tydeligt mærket med betegnelsen "EU-bistand" og EU's logo.

10. EU-programmet berører ikke eventuelle nationale ordninger, der omfatter uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer, jf. EU-lovgivningen.

* EUT L 243 af 6.9.2006, s. 47.”

b) Som artikel 27a og 27b indsættes:

"Artikel 27a Ikke-væsentlige elementer i ordningen for uddeling af fødevarer

1. For at sikre, at det budget, der afsættes til ordningen omhandlet i artikel 27, anvendes effektivt, fastsætter Kommissionen ved delegerede retsakter, hvilken metode der skal anvendes ved beregning af den samlede tildeling af midler til medlemsstaterne, herunder uddelingen af interventionsprodukter og de finansielle midler til indkøb af fødevarer på markedet. Den fastsætter også regnskabsværdien af varer, der frigives fra interventionslagrene, og hvilken metode der skal anvendes ved omfordeling af ressourcer mellem medlemsstaterne som følge af revision af en årsplan.

2. For at sikre en effektiv anvendelse af de finansielle midler, der afsættes til ordningen omhandlet i artikel 27, og for at sikre aktørers rettigheder og forpligtelser vedtager Kommissionen ved delegerede retsakter bestemmelser, ifølge hvilke anvendelsen af udbudsprocedurer er påkrævet i forbindelse med gennemførelsen af programmerne for uddeling af fødevarer, bestemmelser om den sikkerhed, som deltagere i udbuddet skal stille, og bestemmelser om de sanktioner, nedsættelser og udelukkelser, som medlemsstaterne skal anvende bl.a. i forbindelse med manglende overholdelse af tidsfrister for udtrækning af varer fra interventionslagrene og i tilfælde af alvorlige mangler og uregelmæssigheder i forbindelse med årsplanens gennemførelse.

Artikel 27 b Ensartet gennemførelse af ordningen for uddeling af fødevarer

1. Kommission vedtager ved gennemførelsesretsakter bestemmelser om ensartet gennemførelse af årsplanen og de nationale programmer for uddeling af fødevarer, jf. artikel 27. Sådanne retsakter skal omfatte:

a) detaljerede regler og procedurer for vedtagelse af og revision af årsplanerne, herunder de relevante tidsfrister

b) vedtagelse og revision af årsplanerne

c) bestemmelser for yderligere elementer, der skal indgå i årsplaner, regler for levering af fødevarer samt procedurer og tidsfrister i forbindelse med udtrækning af interventionsprodukter og overførsel mellem medlemsstaterne

d) bestemmelser for, hvilket format de nationale fødevareuddelingsprogrammer og de årlige gennemførelsesrapporter skal have

e) detaljerede regler for tilbagebetaling af udgifterne omhandlet i artikel 27, stk. 7, andet afsnit, herunder finansielle lofter og frister

f) ensartede betingelser i forbindelse med udbudsbekendtgørelser, herunder krav til fødevarer og levering af fødevarer

g) bestemmelser for administrative og fysiske kontroller, som medlemsstaterne skal udføre

h) ensartede bestemmelser for betalingsprocedurer og -frister og nedsættelser i tilfælde af manglende overholdelse, regnskabsbestemmelser og procedurer for overførsel mellem medlemsstaterne, herunder beskrivelse af de opgaver, som de nationale interventionsorganer skal udføre

i) ensartede betingelser for gennemførelsen af artikel 27, stk. 9."

3) I artikel 184 indsættes som nr. 9:

"9) senest den 31. december 2014 forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om gennemførelsen af den ordning for uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i Unionen, der er fastsat bestemmelser om i artikel 27, sammen med eventuelle forslag."

4) I del VII, kapitel I indsættes som artikel 196a og 196b:

"Artikel 196a Delegerede retsakter

1. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de delegerede retsakter, der er omhandlet i denne forordning, for en ubegrænset periode.

Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

2. Den i stk. 1 omhandlede delegering af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet.

Den institution, der har indledt en intern procedure med henblik på at afgøre, om delegationen af beføjelser skal tilbagekaldes, bestræber sig på at give den anden institution og Kommissionen meddelelse herom i rimelig tid, inden den endelige afgørelse træffes, og oplyser samtidig, hvilke delegerede beføjelser der eventuelt vil blive tilbagekaldt, samt den mulige begrundelse herfor.

Afgørelsen om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning øjeblikkeligt eller på et senere tidspunkt, der præciseres i afgørelsen. Afgørelsen berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. Afgørelsen offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende .

3. Europa-Parlamentet og Rådet kan gøre indsigelse mod en delegeret retsakt inden for en frist på to måneder fra underretningen herom. Fristen forlænges med en måned på foranledning af Europa-Parlamentet eller Rådet.

Hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet ved udløbet af denne frist har gjort indsigelse mod den delegerede retsakt, offentliggøres denne i Den Europæiske Unions Tidende og træder i kraft på den deri nævnte dato.

Den delegerede retsakt kan offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende og træde i kraft inden fristens udløb, hvis både Europa-Parlamentet og Rådet har meddelt Kommissionen, at de ikke agter at gøre indsigelse.

Hvis Europa-Parlamentet eller Rådet gør indsigelse mod den delegerede retsakt, træder retsakten ikke i kraft. Den institution, der gør indsigelse mod en sådan delegeret retsakt, giver sin begrundelse herfor

Artikel 196b Gennemførelsesretsakter

1. Når Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter i henhold til denne forordning, finder proceduren i artikel [X] i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. [XXX/XXXX] anvendelse.

2. Kommissionen bistås af Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter, der er nedsat ved artikel 195 i Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007."

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i […]

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

FINANSIERINGSOVERSIGT | Fichefin/478963rev2 (FB/nh) 6.5.2011.1 |

DATO: 27.09.2011 |

1. | BUDGETPOST: 05 02 04 01 | BEVILLINGER: 500 mio. EUR i B-2011 500 mio. EUR i DB-2012 |

2. | FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE: Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. …/… om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 og Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i Unionen |

3. | RETSGRUNDLAG: Artikel 42, artikel 43, stk. 2, og artikel 175, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. |

4. | FORANSTALTNINGENS FORMÅL: Forslaget tager sigte på at indføre nye regler for uddelingen af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i Unionen. |

5. | FINANSIELLE VIRKNINGER | 12-MÅNEDERSPERIODE (mio. EUR) | INDE-VÆRENDE REGNSKABS-ÅR (mio. EUR) | FØLGENDE REGNSKABSÅR (mio. EUR) |

5.0 | UDGIFTER, SOM AFHOLDES: - OVER EU-BUDGETTET (RESTITUTIONER/INTERVENTIONER) - OVER NATIONALE BUDGETTER - AF ANDRE | 500 | - | - |

5.1 | INDTÆGTER - EU's EGNE INDTÆGTER (AFGIFTER/TOLD) - NATIONALE KILDER | - | - | - |

2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

5.0.1 | UDGIFTSOVERSLAG | 500 | 500 |

5.1.1 | INDTÆGTSOVERSLAG | - | - | - | - |

5.2 | BEREGNINGSMÅDE: - |

6.0 | ER FINANSIERING MULIG OVER DE BEVILLINGER, DER PÅ DET LØBENDE BUDGET ER OPFØRT UNDER DET RELEVANTE KAPITEL? | JA NEJ |

6.1 | ER FINANSIERING MULIG VED OVERFØRSEL MELLEM KAPITLER PÅ LØBENDE BUDGET? | JA NEJ |

6.2 | ER ET TILLÆGSBUDGET NØDVENDIGT? | JA NEJ |

6.3 | BEVILLINGER TIL OPFØRSEL PÅ KOMMENDE BUDGETTER? | JA NEJ |

BEMÆRKNINGER: Forslaget omfatter et årligt budgetloft på 500 mio. EUR. |

[1] EUT C […] af […], s. […].

[2] XX

[3] EUT C […] af […], s. […].

[4] EUT L 352 af 15.12.1987, s. 1.

[5] EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

[6] EFT C 293 E af 2.12.2006, s. 170.

[7] EUT L 209 af 11.08.2005, s. 1.