[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 15.12.2006

KOM(2006) 755 endelig

2006/0256 (CNS)

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om ændring af forordning (EF) nr. 1784/2003 om den fælles markedsordning for korn

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

1. INDLEDNING

I 2005 blev der på verdensplan produceret i alt 1 599 mio. tons korn, hvilket var en smule mindre end forbruget (1 614 mio. tons), mens produktionen og forbruget af majs var på henholdsvis 693 mio. tons og 699 mio. tons. Majs tegner sig for lidt under halvdelen af verdens samlede produktion og forbrug af korn. Denne kornsort indgår i en lang række fødevarer og industrivarer, men anvendes dog hovedsagelig til foder og i stigende grad til produktion af bioethanol, navnlig i USA.

I produktionsåret 2005/06 blev der i EU dyrket majs på over 6 mio. ha, hvilket svarer til næsten 12 % af det samlede korndyrkningsareal. Der blev produceret næsten 50 mio. tons korn, heraf to tredjedele i Frankrig (28 %), Italien (20 %) og Ungarn (18 %). I EU-27 vil Rumænien få en førende stilling som majsproducent og vil med 17 % af EU's samlede majsproduktion komme til at ligge på andenpladsen efter Frankrig.

På mellemlang sigt vil følgende faktorer få indflydelse på EU's kornsektor:

- den øgede internationale konkurrence som følge af liberaliseringen af den internationale handel

- udviklingen i biobrændstofproduktionen. I 2004 anvendte EU ca. 1,2 mio. tons korn til produktion af bioethanol (ca. 0,4 % af den samlede høst i EU-25). Der anvendes en hastigt stigende mængde korn til produktion af biobrændstoffer, men etableringen af nye forarbejdningsanlæg er en langvarig proces

- med Rumæniens og Bulgariens tiltrædelse vil der ske en yderligere forværring af den ubalance, der for øjeblikket hersker på det indre kornmarked som følge af de høje omkostninger til intern transport.

2. EU'S INTERVENTIONSORDNING FOR KORN

EU's interventionsordning for korn bygger på en enkelt interventionspris på 101,31 EUR/ton[1], som gælder for alle de vigtigste kornsorter i EU[2]. I de fleste medlemsstater er markedspriserne oftest højere end denne opkøbspris, og de mængder, der udbydes til intervention, er derfor moderate, hvilket normalt gør det muligt at holde lagrene på et acceptabelt niveau. I de sydlige medlemsstater, hvor forbruget overstiger produktionen, er markedspriserne som regel højere, og der udbydes derfor sjældent korn til intervention.

Den gældende interventionspris er derimod attraktiv i områder med lave produktionsomkostninger. Disse områder ligger generelt langt fra de vigtigste forbrugsområder, og producenterne er derfor konfronteret med høje transportomkostninger og logistiske problemer. I disse områder opfylder interventionsordningen ikke længere sin funktion som sikkerhedsnet, men har fået karakter af en regulær kommerciel afsætningsmulighed, som en del af høsten automatisk er bestemt til. Resultatet er derfor, at områder med underproduktion lider under høje kornpriser, mens der i områder med overproduktion foretages interventionsopkøb af store mængder korn.

I slutningen af produktionsåret 2003/04 var de samlede interventionslagre i EU-25 reduceret til 3,6 mio. tons, hvilket er et historisk lavt niveau. Det høje høstudbytte i 2004/05 på mere end 285 mio. tons korn betød dog, at interventionslagrene hurtigt voksede til 15,5 mio. tons, selvom der blev truffet foranstaltninger til at afsætte disse lagre både på det indre marked og på verdensmarkedet. Ved udgangen af produktionsåret 2005/06 viste lagrene kun en lille nedadgående trend (14 mio. tons) til trods for et betydeligt lavere høstudbytte (253 mio. tons).

Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse vil sandsynligvis forværre denne situation. Disse landes klima og strukturelle forhold er ideelle til kornproduktion, og lave produktionsomkostninger betyder, at den gældende interventionspris vil være yderst attraktiv for producenterne i disse lande. Selvom både Bulgarien og Rumænien har søhavne, er den indenlandske transportinfrastruktur fra produktionsområderne til disse havnefaciliteter generelt underudviklet, og systematisk salg af store mængder korn til intervention kan derfor vise sig at være en indbringende afsætningsmulighed for producenterne.

3. PROBLEMERNE VED INTERVENTIONSOPKØB AF MAJS

EU har historisk set været nettoimportør af majs og havde således ved udgangen af produktionsåret 2003/04 – som det havde været tilfældet i mange år – ingen interventionslagre af majs. I dag er majs blevet det største problem i interventionssammenhæng.

I slutningen af produktionsåret 2004/05 nåede de samlede interventionslagre af majs i EU-25 op på 2,8 mio. tons. Året efter var disse lagre vokset til et rekordhøjt niveau (5,6 mio. tons), og majslagrene udgør således allerede 40 % af de samlede interventionslagre, til trods for at majshøsten i EU var 5 mio. tons mindre end det foregående år. Lande, der før tiltrædelsen afsatte majs på verdensmarkedet, udbyder nu store dele af deres høst til intervention. Hovedparten af de opkøbte majslagre (93 %) befinder sig i Ungarn.

Alle markedsindikatorerne viser, at majs vil komme til at udgøre en stigende andel af interventionslagrene, og at denne kornsort ved slutningen af indeværende produktionsår, hvor høstudbyttet svarer til sidste års, vil tegne sig for 2/3 af interventionslagrene. Kommissionen skønner, at der i 2013, hvis den nuværende interventionsordning fortsætter uændret, vil befinde sig 15,6 mio. tons majs i offentlig oplagring.

Mulighederne for at afsætte de hastigt voksende interventionslagre af majs er begrænsede. Af alle de vigtigste kornsorter er verdensmarkedspriserne for majs de laveste, og videresalg på verdensmarkedet vil derfor medføre store finansielle omkostninger. På den anden side vil det være problematisk at afsætte interventionslagrene på det indre marked på grund af de høje omkostninger til transport mellem områderne med over- og underproduktion, og dette vil kunne forstyrre markedet, som i forvejen er meget lidt smidigt.

Langtidsoplagring af majs medfører nogle tekniske problemer, som man ikke har haft med andre kornsorter, som f.eks. hvede eller byg. Majs egner sig ikke til interventionsopkøb og langtidsoplagring. Majsens kvalitetsegenskaber kan hurtigt forringes og medføre biologisk nedbrydelse af kornet, herunder spredning af svampesygdomme og skadedyr. Kritisk for denne proces er majsens maksimale vandindhold på opkøbstidspunktet samt tilstedeværelsen af knækkede og varmebeskadigede kerner.

Kommissionen har derfor for nylig vedtaget strengere kvalitetskriterier for at sikre, at majs, der opkøbes til intervention, er mere egnet til langtidsoplagring. Majs må nu højst have et maksimalt vandindhold på 13,5 %, og andelen af knækkede og varmebeskadigede kerner må højst udgøre henholdsvis 5 % og 0,5 %. Disse nye regler er dog ikke nogen varig løsning på oplagringsproblemet, da de jo ikke kan hindre majslagrene i at vokse i fremtiden.

4. FORSLAG TIL FORANSTALTNINGER

Bestemmelserne for majs i EU's interventionsordning for korn bør omgående ændres, da landbrugerne i nogle områder ellers vil fortsætte med at dyrke denne afgrøde med henblik på afsætning til intervention med det resultat, at de offentlige lagre fortsat vokser. I tråd med principperne i 2003-reformen af den fælles landbrugspolitik bør landbrugerne basere deres beslutninger på markedets signaler, herunder efterspørgslen fra private erhvervsdrivende. Dette princip gælder også for kornproducenterne i områderne med overproduktion af majs, idet de bør producere til markedet og ikke til offentlig oplagring.

Kommissionen mener derfor, at interventionsopkøb af majs bør afskaffes fra produktionsåret 2007/08. EU's kornmarked vil således få mulighed for at finde en ny ligevægt, og interventionsordningen vil igen kunne spille sin rolle som sikkerhedsnet, sådan som det var hensigten. Kornproducenterne i EU vil fortsat kunne nyde godt af en interventionsordning for de vigtigste kornsorter, herunder hvede og byg. Erfaringerne med rug viser, at man efter at have udelukket denne kornsort fra interventionsordningen i 2003 har opnået et mere dynamisk marked, en mere markedsorienteret produktion og bedre priser for producenterne.

Der sås kun majs om foråret. Dette forslag forelægges derfor på et fuldt ud hensigtsmæssigt tidspunkt for producenterne, der skal træffe beslutning om såning af majs i 2007.

Som et supplement til dette forslag vil Kommissionen straks forelægge Rådet et forslag til en midlertidig ændring af EUGFL's finansieringsvilkår for medlemsstaternes udgifter til offentlig oplagring. Denne foranstaltning vil lette den finansielle byrde i 2007 og 2008, når det gælder de yderligere udgifter til offentlig oplagring, som afholdes af medlemsstaterne til en meget høj intern rente. Kommissionen mener, at forslaget om at udelukke majs fra interventionsordningen og forslaget om midlertidige finansielle lettelser skal ses i en sammenhæng og bør vedtages af Rådet samtidig.

5. VIRKNINGEN AF DE FORESLÅEDE FORANSTALTNINGER

Når den foreslåede ændring træder i kraft, vil den pris, som majsproducenterne i de centraleuropæiske regioner med overskudsproduktion får for deres majs, ikke ændre sig væsentligt, eftersom der allerede nu er stor forskel på interventionsprisen og den pris, som producenterne rent faktisk får udbetalt i disse regioner. Forslaget forventes derfor ikke at føre til nogen væsentlig reduktion af EU's majsproduktion.

Hvis forslaget gennemføres, vil det bidrage til at fremme integreringen af EU's kornmarked. Majs fra de centraleuropæiske regioner med overskudsproduktion vil kunne genvinde sin konkurrenceevne, både på det indre marked og på verdensmarkedet, hvor dette korn vil kunne afsættes uden støtte, som det var tilfældet før. Forslaget vil også fremme konkurrenceevnen i sektoren for svine- og fjerkrækød, fordi udgifterne til foder vil falde, hvilket vil støtte den økonomiske udvikling i de nævnte områder.

Interventionslagrene vil blive væsentlig mindre. Opretholdes den nuværende ordning, vil der i 2013 være oplagret 18,9 mio. tons korn (heraf 15,6 mio. tons majs). Hvis majs udelukkes fra ordningen, vil der i 2013 kun være oplagret omkring 10 mio. tons korn. Lagrene vil desuden kun bestå af korn, der egner sig til langtidsoplagring (blød hvede og byg), og de vil næsten helt sikkert være bedre placeret med henblik på salg.

6. BUDGETMÆSSIGE VIRKNINGER

Offentlig oplagring af korn medførte en udgift på EU's budget på 442 mio. EUR i regnskabsåret 2005. I regnskabsåret 2006 forventes denne udgift at beløbe sig til ca. 350 mio. EUR, og i ændringsskrivelsen til det foreløbige budgetforslag anslås det, at der til interventionsopkøb af korn i 2007 vil blive brug for 316 mio. EUR, hvoraf de 136,9 mio. EUR udelukkende er til majs.

Hvis status quo opretholdes, vil det betyde årlige udgifter til offentlig oplagring af korn på over 300 mio. EUR, hvorimod gennemførelsen af dette forslag vil kunne føre til en samlet besparelse på 617,8 mio. EUR i perioden 2008–2014. Udgifterne til offentlig oplagring vil falde til under 300 mio. EUR om året fra regnskabsåret 2008 og til under 200 mio. EUR om året fra 2012.

7. FORENKLING

Dette forslag skal betragtes som et yderligere bidrag til forenklingen af den fælles landbrugspolitik, da det tager sigte på at forenkle interventionsordningen for korn og gøre den mere effektiv.

2006/0256 (CNS)

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om ændring af forordning (EF) nr. 1784/2003 om den fælles markedsordning for korn

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR—

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 37, stk. 2, tredje afsnit,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Den fælles markedsordning for korn, som fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003[3], omfatter en interventionsordning for det indre marked, der navnlig tager sigte på at stabilisere markederne og sikre kornproducenterne en rimelig levestandard.

(2) Anvendelsen af denne ordning har i de sidste to produktionsår ført til interventionsoplagring af store mængder majs, som er særlig vanskelige af afssætte både på det indre marked og på verdensmarkedet på grund af disse lagres beliggenhed. Majs er desuden en kornsort med begrænset holdbarhed, som bliver vanskeligere at afsætte, jo længere den har været oplagret, fordi kvaliteten gradvis forringes.

(3) Det har desuden vist sig, at interventionsordningen, sådan som den er blevet anvendt de sidste to produktionsår, ikke længere kan opfylde de fastsatte mål, navnlig når det gælder majsproducenterne i nogle områder i EF. Interventionsordningen er i disse områder kommet til at fungere som et alternativ til den direkte afsætning af kornet på markedet, da den pris, som producenterne faktisk har fået for deres majs, ofte har været mindre end interventionsprisen.

(4) Under disse omstændigheder spiller interventionsordningen derfor ikke længere den oprindeligt tiltænkte rolle, specielt når det gælder majs, og den er yderligere til hinder for, at produktionen tilpasses markedets behov.

(5) Hvis interventionsordningen bibeholdes i sin nuværende form, er der risiko for, at den skaber endnu større interventionslagre af majs uden dog at komme de pågældende producenter til gode.

(6) Der bør derfor træffes passende foranstaltninger for at sikre, at EF's kornmarked fungerer effektivt. I lyset af ovenstående og de muligheder, som producenterne har for at afsætte deres korn på markedet, vil den mest hensigtsmæssige foranstaltning derfor være at udelukke majs fra den interventionsordning, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1784/2003.

(7) Forordning (EF) nr. 1784/2003 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 1784/2003 foretages følgende ændringer:

1. Artikel 4, stk. 1, andet afsnit, affattes således:

"Den interventionspris, der gælder for sorghum i maj, vil fortsat være gældende i juli, august og september i samme år."

2. Artikel 5, stk. 1, affattes således:

"1. De interventionsorganer, som medlemsstaterne har udpeget, opkøber i fællesskab hvede, hård hvede, byg og sorghum, som de får tilbudt, og som er høstet i EF, forudsat at tilbuddene opfylder de fastsatte betingelser, navnlig med hensyn til kvalitet og mængde."

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Den anvendes fra produktionsåret 2007/08.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand

FINANSIERINGSOVERSIGT |

1. | BUDGETPOST (kontoplan 2007): 05 02 01 02 | BEVILLINGER LR 2007: 316 mio. EUR |

2. | FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE: Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1784/2003 om den fælles markedsordning for korn |

3. | RETSGRUNDLAG: Artikel 37 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. |

4. | FORANSTALTNINGENS FORMÅL: At udelukke majs fra den interventionsordning, der er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 om den fælles markedsordning for korn. |

5. | FINANSIELLE VIRKNINGER | 12- MÅNEDERS PERIODE (mio. EUR) | REGNSKABS-ÅRET 2007 (mio. EUR) | REGNSKABS-ÅRET 2008 (mio. EUR) |

5.0 | UDGIFTER, SOM AFHOLDES – VER EU-BUDGETTET (RESTITUTIONER/INTERVENTIONER) – VER NATIONALE BUDGETTER – F ANDRE | – | –35,1 |

5.1 | INDTÆGTER – U's EGNE INDTÆGTER (AFGIFTER/TOLD) – ATIONALE KILDER | – | – |

2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |

5.0.1 | UDGIFTSOVERSLAG | –57,9 | –40,7 | –68,0 | –120,6 | –132,1 | –163,4 |

5.1.1 | INDTÆGTSOVERSLAG |

5.2 | BEREGNINGSMÅDE: Se bilag. |

6.0 | ER FINANSIERING MULIG OVER DE BEVILLINGER, DER PÅ DET LØBENDE BUDGET ER OPFØRT UNDER DET RELEVANTE KAPITEL? | JA NEJ |

6.1 | ER FINANSIERING MULIG VED OVERFØRSEL MELLEM KAPITLER PÅ LØBENDE BUDGET? | JA NEJ |

6.2 | ER ET TILLÆGSBUDGET NØDVENDIGT? | JA NEJ |

6.3 | BEVILLINGER TIL OPFØRSEL PÅ KOMMENDE BUDGETTER? | JA NEJ |

BEMÆRKNINGER: Dette forslag vil kunne medføre en samlet besparelse på 617,8 mio. EUR i perioden 2008–2014. |

Bilag

mio. EUR |

1 – Status quo | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | I alt |

Interventionsopkøb i alt | 323,9 | 326,9 | 313,7 | 304,7 | 314,0 | 315,9 | 337,9 | 2 237,1 |

blød hvede | 54,1 | 36,4 | 28,3 | 19,2 | 12,9 | 12,2 | 9,0 | 171,9 |

byg | 73,2 | 69,0 | 38,0 | 21,8 | 23,8 | 17,2 | 40,9 | 283,9 |

majs | 196,7 | 221,5 | 247,4 | 263,8 | 277,3 | 286,6 | 288,0 | 1 781,3 |

2 – Ændring | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | I alt |

Interventionsopkøb i alt | 287,6 | 267,7 | 257,7 | 226,6 | 188,4 | 181,1 | 174,2 | 1 583,2 |

blød hvede | 50,4 | 36,0 | 40,6 | 59,3 | 70,1 | 77,0 | 66,2 | 399,5 |

byg | 89,5 | 114,4 | 128,1 | 122,9 | 113,1 | 104,1 | 108,0 | 780,0 |

majs | 147,7 | 117,4 | 89,0 | 44,4 | 5,2 | 0,0 | 0,0 | 403,7 |

3 – Forslagets virkninger = 2 – 1 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | I alt |

Interventionsopkøb i alt | –36,4 | –59,2 | –56,0 | –78,2 | –125,6 | –134,8 | –163,8 | –653,9 |

blød hvede | –3,7 | –0,5 | 12,3 | 40,1 | 57,2 | 64,8 | 57,2 | 227,6 |

byg | 16,2 | 45,5 | 90,1 | 101,2 | 89,3 | 86,9 | 67,0 | 496,2 |

majs | –48,9 | –104,2 | –158,4 | –219,4 | –272,1 | –286,6 | –288,0 | –1 377,6 |

2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | I alt |

4 – Ekstraudgifter – eksportrestitutioner | 1,2 | 1,3 | 15,3 | 10,1 | 5,0 | 2,7 | 0,4 | 36,1 |

2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | I alt |

Samlet virkning = 3 + 4 | –35,1 | –57,9 | –40,7 | –68,0 | –120,6 | –132,1 | –163,4 | –617,8 |

[1] Med månedlige forhøjelser.

[2] Prisen gælder for blød hvede, hård hvede, byg, majs og sorghum, men ikke for hvede til foder, rug og havre.

[3] EUT L 270 af 21.10.2003, s. 78. Ændret ved forordning (EF) nr. 1154/2005 (EUT L 187 af 19.7.2005, s. 11).