[pic] | EUROPA-KOMMISSIONEN |

Bruxelles, den 4.6.2010

KOM(2010)292 endelig

RAPPORT TIL DET EUROPÆISKE VÆRDIPAPIRUDVALG OG EUROPA-PARLAMENTET

om konvergens mellem International Financial Reporting Standards (IFRS) og tredjelandes nationale almindeligt anerkendte regnskabsprincipper (GAAP)

SEK(2010)681 final

RAPPORT TIL DET EUROPÆISKE VÆRDIPAPIRUDVALG OG EUROPA-PARLAMENTET

om konvergens mellem International Financial Reporting Standards (IFRS) og tredjelandes nationale almindeligt anerkendte regnskabsprincipper (GAAP)

INDLEDNING OG RETSGRUNDLAG

Siden 1. januar 2005 har virksomheder, der er børsnoteret på et reguleret marked i en hvilken som helst EU-medlemsstat, været forpligtet til benytte IFRS som vedtaget af EU ved udarbejdelse af deres koncernregnskaber[1]. Prospektforordningen[2] og gennemsigtighedsdirektivet[3] udvidede kravet om, at regnskaber skal udarbejdes på basis af enten IFRS eller bestemte tredjelandes nationale regnskabsstandarder svarende til IFRS, til også at omfatte tredjelandsudstedere, der udbyder værdipapirer til offentligheden i EU, og tredjelandsudstedere, hvis værdipapirer handles på et reguleret marked i EU.

I december 2007 indførte Kommissionen en mekanisme[4] til konstatering af, om almindeligt anerkendte regnskabsprincipper (GAAP) er ækvivalente. I december 2008 vedtog Kommissionen en beslutning[5] og en forordning[6], ifølge hvilke der er ækvivalens mellem IFRS og USA's og Japans GAAP, og som midlertidigt og senest til den 31. december 2011 accepterer regnskaber i EU baseret på Kinas, Canadas, Indiens og Sydkoreas GAAP.

I denne forbindelse kræver EU-lovgivningen[7], at Kommissionen regelmæssigt holder Det Europæiske Værdipapirudvalg og Europa-Parlamentet underrettet om det fremskridt, som disse lande gør med gennemførelsen af deres respektive programmer.

I sin første rapport fra juli 2007 redegjorde Kommissionen for de nationale myndigheders køreplaner for tilvejebringelse af konvergens mellem deres nationale GAAP og IFRS[8]. I sin anden rapport fra april 2008 gennemgik Kommissionen de fremskridt, som tredjelande reelt havde gjort med dels deres konvergensprogrammer, dels afskaffelsen af afstemningskrav for udstedere fra EU, hvis værdipapirer er optaget til handel i de pågældende lande.

I denne rapport giver Kommissionen en ajourført redegørelse for disse landes bestræbelser på at gå over til IFRS. I den forbindelse har Kommissionen anmodet Det Europæiske Værdipapirtilsynsudvalg (CESR) om en redegørelse for den seneste udvikling med hensyn til overgangen til IFRS i de lande, som EU for nylig tildelte en overgangsperiode (dvs. Kina, Canada, Indien og Sydkorea), f.eks. med udgangspunkt i offentligt tilgængelige oplysninger eller skriftlige oplysninger modtaget fra tilsynsmyndighederne i de pågældende tredjelande. På basis af de foreliggende rapporter skulle der navnlig sættes fokus på den praktiske anvendelse af de kinesiske ASBE, der i alt væsentligt er bragt på linje med IFRS.

Rapporten gennemgår også den seneste udvikling i de lande, der har status som ækvivalente lande, f.eks. USA og Japan, og udviklingen i flere andre store økonomier såsom Argentina, Brasilien, Rusland og Taiwan. En række lande, herunder Australien, Hong Kong, New Zealand, Singapore og Sydafrika, har allerede indført eller gennemført IFRS fuldt ud, hvorfor der i de tilfælde ikke er behov for en kommissionsbeslutning om ækvivalens.

UDVIKLINGEN I LANDE, DER HAR STATUS SOM ÆKVIVALENTE

Den 12. december 2008 vedtog Kommissionen en beslutning[9] og en forordning[10] om, at de amerikanske og japanske GAAP er ækvivalente med IFRS med henblik på brug i EU. I denne sektion gennemgås udviklingen i disse lande i 2008-09 med udgangspunkt i offentligt tilgængelige oplysninger.

USA

Konvergens

I 2006 indgik Financial Accounting Standards Board (FASB) og IASB et aftalememorandum, hvori parterne bekræftede deres målsætning om at sikre konvergens mellem de amerikanske GAAP og IFRS og opstillede et arbejdsprogram til dette formål. CESR har bekræftet, at begge organisationer har forsøgt at finde en løsning på de hovedforskelle, som CESR identificerede i sin redegørelse til Kommissionen i 2005. En række punkter (herunder en konvergeret standard for virksomhedssammenslutninger) er blevet færdigbehandlet, men der arbejdes videre med andre, og fristen er uændret 2011.

På det politiske plan har G20-gruppen bekræftet, at der vil blive søgt internationale løsninger, herunder på regnskabsområdet. Dette tilsagn må omsættes til specifikke politiske beslutninger, og der bør sættes skub i arbejdet med at sikre konvergens på det praktiske plan, men uden at rokke ved målsætningen om regnskaber af høj kvalitet. I april 2009 ajourførte IASB og FASB deres dagsordener under hensyn til de problemer, der var opstået som følge af finanskrisen. Fokus i forbindelse med fastsættelsen af standarder er til en vis grad blevet omprioriteret fra konvergens til mere hastende kriserelaterede problemstillinger, og det har i nogen grad forsinket den overordnede konvergensproces. Navnlig de amerikanske bestemmelser vedrørende værdiforringelse af gældsinstrumenter disponible for salg, der i al hast blev ændret som reaktion på krisen, forårsagede en ny afvigelse i forhold til IAS 39. IASB og FASB har siden da arbejdet med deres respektive revisioner af regnskabsstandarder vedrørende finansielle instrumenter og skulle finde frem til en fælles tilgang, der ikke rokker ved princippet om udarbejdelse af regnskaber af høj kvalitet.

Mulig overgang til IFRS

I oktober 2008 udsendte Securities and Exchange Commission (SEC), med henblik på en offentlig høring, et forslag til en køreplan for overgang til IFRS. I henhold til denne køreplan, der indeholder adskillige milepæle, vil SEC i 2011 tage stilling til, om de vil gå over til IFRS i 2014. Kommenteringsfristen blev forlænget fra den 19. februar til den 20. april 2009.

I februar 2010 godkendte SEC med enstemmighed en ny køreplan, i henhold til hvilken IFRS tidligst bliver obligatorisk for amerikanske virksomheder i 2015. I henhold til SEC skal IFRS gås nærmere efter i sømmene, og i 2011 vil det blive afgjort, om man skal gå videre med et pålæg om at benytte IFRS.

Skønt den oprindelige køreplan ville have gjort det muligt for nogle amerikanske virksomheder at benytte IFRS fra 2014, meddelte SEC i februar 2010, at der ikke var planer om at fremrykke overgangen til IFRS. SEC kunne genoverveje sin stilling på et senere tidspunkt. I same erklæring gør SEC opmærksom på, at det ikke udelukker, at amerikanske emittenter vil kunne vælge mellem IFRS og de amerikanske GAAP.

Europa-Kommissionen finder det vigtigt, at SEC hurtigst muligt i løbet af 2011 træffer en positiv afgørelse om indførelse af IFRS. Uden et klart tilsagn om at skifte til IFRS for indenlandske emittenter i USA kan der blive sået tvivl om både IFRS-systemets troværdighed og muligheden for, at lande, der ikke anvender IFRS, deltager i IFRS Foundations governancestruktur.

Afstemningskrav

I november 2007 besluttede SEC at befri emittenter, der opstiller regnskaber på basis af de af IASB fastlagte International Financial Reporting Standards (IFRS), fra kravet om afstemning af udenlandske emittenters regnskaber i forhold til US GAAP. SEC's beslutning indeholdt en midlertidig undtagelse for de EU-emittenter, der benytter EU's særregel om regnskabsmæssig sikring [fra IAS 39] . Denne overgangsbestemmelse udløb i november 2009.

Japan

Konvergens

I forlængelse af EU's ækvivalensbeslutning fra 2008 fortsatte de japanske myndigheder deres arbejde med at sikre konvergens mellem de japanske GAAP og IFRS.

I oktober 2008 udsendte Japans Accounting Standards Board (ASBJ) to pressemeddelelser om henholdsvis dagsværdimåling og omklassificering af obligationer som reaktion på de ændringer, IASB havde gennemført som følge af krisen, herunder omklassificeringen af visse finansielle instrumenter.

I marts 2009 mødtes ASBJ og IASB i Tokyo for at drøfte spørgsmålet om konvergens mellem de japanske GAAP og IFRS og bekræftede igen, at de ville bestræbe sig på at sikre konvergens mellem standarderne.

I september 2009 fastslog IASB og ASBJ igen, at de arbejdede sammen for at sikre konvergens mellem regnskabsstandarderne. Repræsentanter for ASBJ berettede, at der blev gjort fremskridt med at få IFRS og de japanske GAAP til at konvergere. Foruden at deltage i IASB's konsultationer udsendte ASBJ en revideret regnskabsstandard, nemlig ASBJ Statement No. 12 (revised 2009) Accounting Standard for Quarterly Financial Reporting . Disse ændringer tjener til at indføre nye krav til oplysningerne i kvartalsregnskaber, hvis der opstår tvivl om virksomhedens evne til at "fortsætte driften". Som reaktion på forhandlingerne med IASB udarbejdede ASBJ et arbejdsdokument om "Regnskabsmæssig behandling af virksomhedssammenslutninger" og udsendte et debatoplæg om "Hensættelser" og et andet om "Indtægtsførsel".

Mulig indførelse af IFRS

I forlængelse af "Tokyo-aftalen"[11] godkendte BAC (Business Accounting Council)[12] i juni 2009 en interimsrapport[13] med henblik på indførelse af IFRS i Japan. I henhold til interimsrapporten vil der være mulighed for på frivillig basis at anvende IFRS fra det regnskabsår, der slutter den 31. marts 2010 eller senere, i forbindelse med udarbejdelse af koncernregnskaber for visse internationalt aktive børsnoterede virksomheder. Den endelige beslutning om obligatorisk anvendelse af IFRS vil blive vedtaget omkring 2012. Brugen af IFRS vil sandsynligvis blive gjort obligatorisk i 2015 eller 2016.

ASBJ udsendte i september 2009 en opdatering af sin projektplan frem til udgangen af 2011. Den bygger på bl.a. førnævnte interimsrapport fra BAC, der anbefaler ASBJ at gå videre med og forstærke indsatsen for at skabe konvergens mellem regnskabsstandarderne. Den tager også hensyn til IASB's arbejdsprogram fra august 2009 til 2011.

I december 2009 udsendte JFSA (det japanske finanstilsyn) en ændring af reglerne om oplysningspligt, der giver visse japanske virksomheder mulighed for at anvende IFRS på frivillig basis.

I begyndelsen af 2010 gennemførte JFSA en offentlig høring om de ændrede regler med det formål at opdatere listen over IFRS, der kan anvendes på frivillig basis i Japan. JFSA afsluttede høringen i marts 2010 og opdaterede listen over relevante IFRS, hvorved alle de IFRS og IFRIC-fortolkningsbidrag, som IASB havde godkendt og offentliggjort frem til den 31. december 2009, nu kunne bruges i Japan af bestemte japanske børsnoterede virksomheder fra og med det konsoliderede regnskabsår, der sluttede den 31. marts 2010 eller senere[14]. JFSA bebudede også, at det ville inkludere IFRS 9, første fase af IASB's revision af IAS 39, i en pakke, som nogle japanske virksomheder vil kunne benytte på frivillig basis fra den 10. marts 2010.

ASBJ udsendte i april 2010 en opdateret version af sin projektplan frem til udgangen af 2011 (se bilag). ASBJ har stadig planer om at afslutte arbejdet med de punkter, der vedrører de resterende forskelle mellem de japanske GAAP og IFRS i 2010, og agter at udsende høringsudkast vedrørende de fleste af de projekter, der er omhandlet i aftalememorandummet mellem IASB og US FASB i løbet af første halvdel af 2011 i overensstemmelse med IASB's aktuelle arbejdsprogram.

Afstemningskrav

De japanske myndigheder stiller ikke afstemningskrav til emittenter fra EU, der udarbejder deres regnskaber i overensstemmelse med de IFRS, som EU har vedtaget.

KINA

For så vidt angår Kina har Kommissionen rådført sig med CESR om den praktiske anvendelse af de kinesiske ASBE, der i alt væsentligt er bragt på linje med IFRS.

De kinesiske myndigheder besluttede i februar 2006 at inkorporere IFRS i deres nationale lovgivning med de fornødne ændringer for at tage hensyn til lokale forhold. Disse ASBE (Accounting Standards for Business Enterprises) blev obligatoriske for alle børsnoterede kinesiske virksomheder den 1. januar 2007.

Ifølge en rapport[15], som det kinesiske finansministerium offentliggjorde i november 2008, forløb overgangen til de nye ASBE uden problemer, og den har ikke medført større forstyrrelser på de kinesiske markeder eller for regnskabscyklussen[16]. I henhold til rapporten er det kinesiske finansministerium af den opfattelse, at overgangen til ASBE har forbedret regnskabernes kvalitet og troværdighed i Kina, især takket være større gennemsigtighed i de afgivne oplysninger. Ministeriet mener også, at de tilpassede ASBE både gør det kinesiske marked mere attraktivt for udenlandske emittenter og forbedrer de kinesiske emittenters muligheder for at få adgang til internationale markeder. I forbindelse med årsregnskaberne for 2007 identificerede finansministeriet ikke desto mindre en række områder, hvor overholdelsen af de gældende standarder kunne forbedres, eller hvor emittenterne øjensynligt havde haft problemer med at finde acceptable anvendelser under de pågældende standarder. Ministeriet agter at træffe foranstaltninger med henblik på at forbedre anvendelsen af de nye standarder i fremtidige regnskabsperioder.

I september 2009 udsendte finansministeriet et høringsudkast om en køreplan for det videre arbejde med at sikre konvergens mellem de kinesiske standarder og IFRS. Kommenteringsfristen var den 30. november 2009.

I sin rapport om overholdelse af standarder og regler fra oktober 2009 roste Verdensbanken Kina for de "imponerende fremskridt", som landet havde gjort med etableringen af institutionelle rammer for regnskabsførelse, revision og virksomheders regnskabsaflæggelse[17]. I rapporten gentages det, at Kina er indstillet på at sikre konvergens mellem de kinesiske ASBE og IFRS i 2012.

Kommissionen vil med bistand fra CESR overvåge den praktiske implementering af IFRS i fremtiden.

ARBEJDET MED KONVERGENS I TREDJELANDE, DER AGTER AT OVERTAGE IFRS

I februar 2009 anmodede Kommissionen CESR om en ajourført oversigt over udviklingen i bestemte tredjelande (Canada, Sydkorea og Indien), som EU havde indrømmet en overgangsperiode til deres omstilling til IFRS. Med udgangspunkt i rapporten fra CEST[18] kan Kommissionens tjenestegrene meddele følgende:

Canada

I januar 2006 meddelte det canadiske Accounting Standards Board (AcSB), at det havde besluttet helt at overgå til IFRS for offentlige regnskabspligtige virksomheder den 31. december 2011, og der blev givet offentlig adgang til materiale indeholdende mere detaljerede oplysninger om såvel programmet som de canadiske myndigheders fremskridt i retning af at realisere programmet.

De seneste to år har de canadiske myndigheder arbejdet på at sikre en rettidig overgang til IFRS ved hjælp af forskellige publikationer, onlinekurser og konceptdokumenter. Eksempelvis udsendte AcSB i november 2008 en liste over de IFRS, der forventes at gælde for canadiske emittenter på overgangsdatoen i 2011. I marts 2009 udsendte AcSB det andet samlede høringsudkast vedrørende Canadas overgang til IFRS ("Adopting IFRSs in Canada II"). Det canadiske Institute of Chartered Accountants (CICA) har også udbudt et gratis onlinekursus om overgangen til IFRS og konsekvenserne for canadiske virksomheder.

Endelig udsendte AcSB's formand i december 2008 en meddelelse[19] om, at overgangen forløb planmæssigt, og at hverken turbulensen på markedet eller SEC's mulige beslutning om at udskyde overgangen til IFRS i USA ville forsinke overgangen i Canada.

Sydkorea

Sydkoreas Financial Supervisory Commission (KFSC) og Accounting Institute (KAI) gav i marts 2007 offentligt tilsagn om at gå over til IFRS senest den 31. december 2011, og der blev givet offentlig adgang til materiale indeholdende mere detaljerede oplysninger om såvel programmet som de sydkoreanske myndigheders fremskridt i retning af at realisere programmet.

De seneste to år har de sydkoreanske myndigheder arbejdet på at sikre en rettidig overgang til IFRS ved hjælp af forskellige publikationer, netsteder, regler og en særlig taskforce og rådgivende gruppe. Eksempelvis udsendte KAI i 2008 et komplet sæt af sydkoreanske IFRS og indledte et uddannelsesprogram for autoriserede revisorer og regnskabsfolk i virksomheder. KFSC har forsikret CESR om, at det har gennemgået og ændret adskillige love og bestemmelser for at bringe dem på linje med IFRS, har oprettet et websted med oplysninger om IFRS, har udstedt en forordning, der giver virksomheder ret til i deres regnskaber at medtage en IFRS-konsekvensanalyse to år før overgangen til IFRS og har nedsat dels en særlig gruppe, der kan rådgive tidlige IFRS-brugere, dels en taskforce, der skal overvåge køreplanens gennemførelse.

Indien

I juli 2007 gav det indiske Institute of Chartered Accountants (ICAI) offentligt tilsagn om at overgå til IFRS senest den 31. december 2011. Den indiske regering havde i maj 2008 offentligt udtalt, at den agtede at sikre konvergens med IFRS senest i 2011. ICAI havde bemærket, at der kunne blive behov for visse ændringer i forhold til IFRS for at tage hensyn til særlige indiske forhold (der kunne f.eks. blive tale om at stille supplerende oplysningskrav, ændre terminologien og udelade bestemte valgmuligheder eller alternative former for behandling). Der ville dog næppe blive tale om større ændringer, og det var både ICAI's og den indiske regerings udtrykkelige hensigt at sikre, at de indiske regnskabsstandarder ville være fuldt forenelige med IFRS, når programmet var gennemført.

De seneste to år har de indiske myndigheder arbejdet på at sikre en rettidig overgang til IFRS ved hjælp af forskellige publikationer, kurser og seminarer. Eksempelvis er ICAI i færd med at ændre de indiske regnskabsstandarder for at bringe dem helt på linje med IFRS, og det har udarbejdet et detaljeret arbejdsprogram. Det har også lanceret et certifikatkursus om IFRS for at forøge medlemmernes viden om IFRS.

I februar 2010 vedtog det indiske erhvervsministerium en plan for en gradvis overgang til "anmeldte indiske standarder, der er tilnærmet IFRS" i børsnoterede og store indiske virksomheder[20] med undtagelse af banker og forsikringsselskaber:

- I fase I vil nogle bestemte virksomheder[21] konvertere deres åbningsbalance den 1. april 2011 (hvis regnskabsåret begynder på den dato eller senere).

- I fase II vil virksomheder (børsnoterede eller ej) af en nettoværdi på 500 crore rupees, men under 1000 crore rupees[22] konvertere deres åbningsbalance den 1. april 2013 (hvis regnskabsåret begynder den dato eller senere).

- I fase III vil børsnoterede virksomheder af en nettoværdi på 500 crore rupees eller derunder konvertere deres åbningsbalance den 1. april 2014 (hvis regnskabsåret begynder den dato eller senere).

Virksomheder, der falder ind under følgende kategorier, vil ikke være forpligtet til at benytte de anmeldte regnskabsstandarder, der er konvergeret med IFRS (skønt de kan gøre det på frivillig basis), men kun være forpligtet til at benytte de "anmeldte regnskabsstandarder, der ikke er konvergeret med IFRS":

- ikke-børsnoterede virksomheder af en nettoværdi på 500 crore rupees eller derunder, hvis aktier eller øvrige værdipapirer ikke er børsnoteret uden for Indien

- små og mellemstore virksomheder.

Der forventes at foreligge en særskilt køreplan for banker og forsikringsselskaber ved udgangen af februar 2010.

UDVIKLINGEN I ANDRE TREDJELANDE

Foruden de lande, der allerede er omtalt i det foregående, er der adskillige andre større økonomier, der bevæger sig i retning af IFRS. I det følgende gives der en række generelle oplysninger om den seneste udvikling i visse andre større økonomier, som Kommissionen har hentet fra offentlige kilder.

Argentina

I december 2009 indførte Argentinas nationale værdipapirkommission (CMV) et krav om, at alle virksomheder, der offentligt udbyder aktier og obligationer, skal benytte IFRS ved udarbejdelse af deres regnskaber, og dét fra og med regnskaberne for det år, der slutter den 31. december 2012. Virksomhederne kan på frivillig basis udarbejde regnskaber i overensstemmelse med IFRS fra januar 2011.

Brasilien

I juli 2007 fastsatte den brasilianske centralbank og den brasilianske værdipapir- og valutakommission (CVM) 2010 som frist for børsnoterede virksomheders og finansieringsinstitutters overgang til at bruge IFRS til deres koncernregnskaber. Børsnoterede virksomheder har fra 2007 og indtil udgangen af 2009 haft mulighed for at bruge IFRS på frivillig basis.

Mexico

I december 2008 bebudede den mexicanske værdipapir- og bankkommission (CNBV) sammen med det mexicanske regnskabsstandardudvalg (CINIF), at Mexico ville overgå til IFRS for alle børsnoterede virksomheder i 2012. Nogle virksomheder ville få mulighed for at gøre det allerede fra 2008, men kun på de af CNBV fastsatte betingelser.

Rusland

I Rusland bebudede regeringen i 2002, at alle virksomheder og banker skulle udarbejde IFRS-regnskaber fra den 1. januar 2004. Parallelt hermed gøres der bestræbelser på at sikre en teknisk tilnærmelse af de nationale russiske regnskabsstandarder (RAS) til IFRS. I 2004 fik parlamentet forelagt et lovforslag, der skulle gøre det obligatorisk for virksomheder at overholde IFRS. Der er ingen tegn på, at der er sket noget nævneværdigt med hensyn til at gøre brugen af IFRS obligatorisk.

Taiwan

I maj 2009 fremlagde Taiwans finanstilsyn (FSC) sin køreplan for overgang til IFRS i Taiwan. Fase I-virksomheder, der alle er børsnoterede virksomheder og finansieringsinstitutter, hvormed finanstilsynet fører tilsyn (ekskl. kreditkooperativer, kreditkortselskaber og forsikringsmæglere), vil være forpligtet til at anvende IFRS fra den 1. januar 2013. Frivillig overgang til IFRS vil være mulig for alle børsnoterede virksomheder fra den 1. januar 2012. Fase II-virksomheder, der er offentlige virksomheder, kreditkooperativer og kreditkortselskaber, der ikke er børsnoterede, vil skulle anvende IFRS fra den 1. januar 2015 (på frivillig basis fra den 1. januar 2013).

KONKLUSIONER

I forlængelse af Kommissionens vedtagelse af to retsakter i december 2008[23] har Kommissionen anmodet CESR om en opdateret redegørelse for udviklingen i de fire lande, hvis regnskabsstandarder midlertidigt blev betragtet som ækvivalente med IFRS frem til 31. december 2011: Kina, Canada, Indien og Sydkorea. CESR's arbejde tyder på, at alle de pågældende lande har gjort fremskridt med at sikre konvergens i forhold til IFRS eller overgå til IFRS.

Hvad angår USA og Japan har Kommissionen allerede anerkendt deres GAAP som værende ækvivalente med IFRS med henblik på anvendelse inden EU. I USA har man gennemført en offentlig høring om overgangen til IFRS og konkluderet, at det i 2011 vil blive afgjort, om brugen af IFRS skal gøres obligatorisk. De amerikanske myndigheder har også tilkendegivet, at brugen af IFRS tidligst vil være obligatorisk i 2015. Derfor vil afgørelsen i 2011 være kritisk for så vidt angår konvergensen mellem de amerikanske GAAP og IFRS. Uden et klart tilsagn om at gå over til IFRS i USA kan der blive sået tvivl om både troværdigheden af IFRS-systemet og muligheden for, at lande, der ikke anvender IFRS, deltager i IFRS Foundations governancestruktur. De japanske myndigheder har også arbejdet videre med at skabe konvergens mellem GAAP og IFRS. Japan tillader frivillig anvendelse af IFRS i bestemte børsnoterede virksomheder fra og med det koncernregnskabsår, der slutter den 31. marts 2010 eller derefter. Også Japan har bebudet, at det omkring 2012 vil tage stilling til landets eventuelle overgang til IFRS i 2015 eller 2016.

Andre større økonomier har også for nylig tilkendegivet, at de har planer om at gå over til IFRS, f.eks. Argentina, Brasilien, Mexico og Taiwan. I Rusland er der ingen tegn på, at der er sket noget nævneværdigt med hensyn til at gøre brugen af IFRS obligatorisk.

I de kommende år vil Kommissionen med teknisk bistand fra CESR fortsætte med at overvåge situationen og vurdere tredjelandes bestræbelser på at tilnærme sig IFRS eller overgå til IFRS.

Kommissionen vil også fremover yde bistand til de lande, der har givet tilsagn om enten at tilnærme deres nationale regnskabsstandarder til IFRS eller gå over til IFRS.

BILAG til

rapporten om konvergens mellem International Financial Reporting Standards (IFRS) og tredjelandes nationale almindeligt anerkendte regnskabsprincipper (GAAP)

Bilag 1: Oversigt over den aktuelle situation i nogle tredjelande med hensyn til konvergens med eller overgang til IFRS

Land | Bemærkninger |

Betragtet som ækvivalente med vedtagne IFRS | USA | Siden den 1. januar 2009 har Kommissionen anerkendt ækvivalensen mellem US GAAP og IFRS med henblik på brug i EU. Efter en offentlig høring om køreplanen for overgangen til IFRS har SEC konkluderet, at der i 2011 vil blive taget stilling til overgangen til IFRS. De amerikanske myndigheder har også tilkendegivet, at brugen af IFRS tidligst vil være obligatorisk i 2015. |

Japan | Siden den 1. januar 2009 har Kommissionen anerkendt ækvivalensen mellem de japanske GAAP og IFRS med henblik på brug i EU. Japan har bebudet, at det omkring 2012 vil tage stilling til, om brugen af IFRS skal være obligatorisk fra 2015 eller 2016. Japan tillader frivillig anvendelse af IFRS i bestemte børsnoterede virksomheder fra og med det koncernregnskabsår, der slutter den 31. marts 2010 eller derefter. |

Kina | Kina | Siden 1. januar 2009 har EU accepteret, at der midlertidigt frem til den 31. december udarbejdes regnskaber med de kinesiske GAAP. De kinesiske myndigheder satser på fuldstændig konvergens i 2012. |

Har til hensigt at gå over til IFRS | Canada | Kommissionen accepterer regnskaber udarbejdet efter de canadiske GAAP på midlertidig basis frem til den 31. december 2011. Canada har planer om at gå helt over til IFRS i 2011. |

Sydkorea | Kommissionen accepterer regnskaber udarbejdet efter de sydkoreanske GAAP på midlertidig basis frem til den 31. december 2011. Sydkorea har bebudet, at det har planer om at gå over til IFRS i 2011. |

Indien | Kommissionen accepterer regnskaber udarbejdet efter de indiske GAAP på midlertidig basis frem til den 31. december 2011. Indien har bebudet, at det har planer om at gå over til IFRS i 2011. |

Andre lande | Argentina | Argentina har planer om at gå over til IFRS i 2012 (med mulighed for brug på frivillig basis fra januar 2011). |

Brasilien | Brasilien har planer om at gå over til IFRS i 2010 (kan bruges af børsnoterede virksomheder på frivillig basis før 2010). |

Mexico | Mexico har bebudet, at alle børsnoterede virksomheder vil være forpligtet til at bruge IFRS fra 2012 (nogle virksomheder vil på visse betingelser få mulighed for at gøre det allerede fra 2008). |

Rusland | Ingen tegn nogen nævneværdig udvikling med hensyn til konvergens med IFRS. |

Taiwan | Alle børsnoterede virksomheder og finansieringsinstitutter, hvormed FSC fører tilsyn, vil være forpligtet til at anvende IFRS fra den 1. januar 2013 (alle børsnoterede virksomheder vil kunne anvende dem på frivillig basis fra den 1. januar 2012). Offentlige virksomheder, kreditkooperativer og kreditkortselskaber, der ikke er børsnoterede, vil skulle anvende IFRS fra den 1. januar 2015 (på frivillig basis fra den 1. januar 2013). |

[1] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 af 19. juli 2002 ("IAS-forordningen").

[2] Kommissionens forordning (EF) nr. 809/2004 af 29. april 2004 ("prospektforordningen"). Denne forordning gennemfører Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/71/EF af 4. november 2003 ("prospektdirektivet").

[3] Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/109/EF af 15. december 2004 ("gennemsigtighedsdirektivet").

[4] Kommissionens forordning (EF) nr. 1569/2007 af 21. december 2007 om indførelse af en mekanisme til konstatering af, om de regnskabsstandarder, som tredjelandsudstedere af værdipapirer anvender, er ækvivalente, jf. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/71/EF og 2004/109/EF ("ækvivalensmekanismeforordningen").

[5] Kommissionens beslutning 2008/961/EF af 12. december 2008 om tredjelandsudstederes brug af visse tredjelandes nationale regnskabsstandarder og internationale regnskabsstandarder ved udarbejdelsen af koncernregnskaber (EUT L 340 af 19.12.2008, s. 112).

[6] Kommissionens forordning (EF) nr. 1289/2008 af 12. december 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 809/2004 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/71/EF, for så vidt angår elementer vedrørende prospekter og annoncer (EUT L 340 af 19.12.2008, s. 17).

[7] Kommissionens forordning (EF) nr. 1787/2006 af 4. december 2006 og Kommissionens beslutning (EF) nr. 2006/891 af 4. december 2006 ("beslutningen i henhold til gennemsigtighedsdirektivet").

[8] Kommissionens rapport af 6. juli 2007 (KOM(2007) 405 endelig).

[9] Kommissionens beslutning 2008/961/EF af 12. december 2008 (EUT L 340 af 19.12.2008, s. 112).

[10] Kommissionens forordning (EF) nr. 1289/2008 af 12. december 2008 (EUT L 340 af 19.12.2008, s. 17).

[11] En fælles erklæring fra ASBJ og IASB i 2007, hvori der redegøres for et initiativ til hurtigere at skabe konvergens mellem IFRS og de japanske GAAP.

[12] Et rådgivende organ under det japanske finanstilsyn.

[13] Udtalelse om anvendelse af IFRS i Japan (interimsrapport), BAC 2009.

[14] http://www.fsa.go.jp/en/news/2010/20100303-1.html

[15] Analysis Report on the Implementation of New Accounting Standards by Chinese Listed Companies in 2007.

[16] Det kinesiske finansministerium har over for Europa-Kommissionen bekræftet, at dette også var tilfældet for 2008-årsregnskaberne.

[17] Report on the Observance of Standards and Codes (ROSC) – Accounting and Auditing – People's Republic of China (se http://www.worldbank.org/ifa/rosc_aa_chn.pdf).

[18] I sin rapport fra juni 2009 gjorde CESR det klart, at deres oplysninger stammede fra møder med IASB, brevvekslinger med repræsentanter for hver af de involverede tilsynsmyndigheder eller standardfastsættende myndigheder samt fra offentligt tilgængelige kilder på internettet. Der er derfor tale om en faktuel rapport, der ikke forholder sig til de fremskridt, som de pågældende lande har gjort med konvergensarbejdet eller overtagelsen af IFRS.

[19] Se http://www.acsbcanada.org/fyi-newsletter/item17751.pdf

[20] http://www.pib.nic.in/release/release.asp?relid=57220.

[21] Virksomheder, der indgår i NSE Index – Nifty 50, virksomheder, der indgår i BSE Sensex 30, virksomheder, hvis aktier eller øvrige værdipapirer er børsnoteret uden for Indien, virksomheder, hvad enten de er børsnoteret eller ej, af en nettoværdi på over 1 000 crore rupees.

[22] 1 crore= 10 mio. rupees. 500 crore rupees = 80 000 000 EUR. 1 000 crore rupees = 160 000 000 EUR.

[23] Kommissionens beslutning 2008/961/EF og Kommissionens forordning (EF) nr. 1289/2008.