DA Den Europæiske Unions Tidende C 319/23

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2014/C 319/10

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ANSØGNING OM ÆNDRING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (2)

ANSØGNING OM ÆNDRING I OVERENSSTEMMELSE MED ARTIKEL 9

»OSSAU-IRATY«

EF-nr.: FR-PDO-0417-01096 – 15.2.2013

BGB ( ) BOB ( X )

1. Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

—

☐

—

☒

—

☐

—

☒

—

☒

—

☐

—

☒

—

☒

—

☐

2. Type ændring(er)

—

☐

—

☒

—

☐

—

☐

3. Ændring(er)

1. Varebeskrivelse

Der er føjet præciseringer til beskrivelsen af osten: Osten er udelukkende fremstillet af uforarbejdet, ikke-standardiseret fåremælk, og den er saltet og modnet og har cylindrisk form.

De forskellige størrelser (formenes størrelse og ostenes vægt) er blevet præciseret.

Følgende bestemmelser er tilføjet:

»Ossau-Iraty« kan markedsføres som portionspakninger, såfremt hver portion har den skorpe, der er karakteristisk for oprindelsesbetegnelsen, og er mærket med de i pkt. 8 foreskrevne oplysninger.

Dette gør det lettere at skelne »Ossau-Iraty« fra andre faste oste, der er fremstillet i samme område, og som kan sælges uden mærkning.

2. Elementer, der beviser, at produktet stammer fra det geografiske område

Der er tilføjet enkelte afsnit om ajourføring af registre og om identifikation samt om producenternes deklarationsforpligtelser. Disse bestemmelser præciserer de registreringer, der skal foretages, og producenternes forpligtelser i henseende til den beskyttede oprindelsesbetegnelse for at muliggøre sporbarheden.

Der er tilføjet et afsnit om identifikation af produktet:

»Hver ost skal identificeres. Dette sker ved at stemple ostene under formningen. Nedklassificerede oste får fjernet stemplet ved rivning.«

Identifikationen er et middel til at skelne produkter beregnet til BOB fra andre så tidligt som muligt i ostefremstillingsprocessen, før ostene påsættes etiketter.

3. Produktionsmetode

— Bestemmelserne om vedligeholdelse af foderarealer er blevet præciseret: »Tilladte organiske gødningsformer: kompost, husdyrgødning, gylle, husdyrajle, kompost tilført grønt affald, spildevandsslam og mejeriaffald. På bjerggræsgange må der kun spredes husdyrgødning fra dyr, der har gået i dyrefolde i bjergegne. Spredning af spildevandsslam må kun ske på følgende betingelser: øjeblikkelig nedgravning, latensperiode på mindst 8 uger efter spredning, opfølgende analyse pr. jordlod. Den årlige gennemsnitlige gødskning af engarealer med mineraler begrænses til 100 enheder kvælstof pr. hektar, 60 enheder fosfor og 100 enheder potaske pr. hektar.« Formålet med disse foranstaltninger er at begrænse intensiveringen og forhindre overdreven gødskning, som kunne true balancen i den naturlige flora i enge og bjerggræsgange og forurene vandløbene. Spredning af spildevandsslam accepteres på visse betingelser, idet dette materiale kan tilføre jorden uønskede stoffer, der risikerer at blive overført til afgrøderne.

— Definitionen af besætningen (samtlige får på bedriften, som holdes med henblik på mælkeproduktion) henholdsvis moderfåret (moderfår på mindst 6 måneder pr. 1. november) er blevet præciseret.

— Følgende bestemmelse er tilføjet: »Genetisk manipulerede dyr er forbudt.« Dette for at racerne kan bevare deres lokale egenskaber.

— Tilføjelse af: »For besætningen som helhed må malkeperioden ikke overstige 265 dage om året. Malkning er forbudt i september og oktober måned.« Denne foranstaltning bekræfter mælkeproduktionens sæsonbestemthed for at undgå enhver eventuel forskydning til perioden uden for sæsonen og fastsætter en obligatorisk goldperiode, som er nødvendig for moderfårenes stand før læmning.

— Tilføjelse af: »I et mejeriår (fra 1. november til 31. oktober det følgende år) må besætningens gennemsnitlige ydelse ikke overstige 300 l pr. moderfår, og det gennemsnitlige tørstofindhold i mælken skal være over Ossau-Iraty110 g/l.«

Da fremstillingen af »Ossau-Iraty« i sagens natur bygger på et ekstensivt system, begrænses mælkeydelsen pr. moderfår for at undgå for intensive systemer. Minimumsindholdet af tørstof skal sikre, at opdrætterne udvælger dyr, der producerer kvalitetsmælk, frem for dyr med en stor mælkeydelse.

— Tilføjelse af: »Det er forbudt at dyrke GMO-afgrøder på bedriften, hvis de skal bruges til foder til besætningen, og hvis de kan forurene andre afgrøder.«

Dette skal begrænse risikoen for forurening af foderafgrøder, eftersom foder med transgene sorter er forbudt for bedriftens drøvtyggere. Formålet er at vedligeholde den fodermæssige tradition for denne ost, der har et stærkt ry som bjergprodukt.

— Vedrørende foderet til dyrene erstattes bestemmelsen: »Foderet består først og fremmest af græs fra græsningsarealer, hvor dyrene går i græsnings- og malkesæsonen, og desuden af foder og foderkorn« af følgende afsnit:

— »Besætningens foder opfylder følgende bestemmelser: — Foderet kommer først og fremmest fra det afgrænsede geografiske område. Tilførsel (ud over græsning) af foder fra andre områder end dette begrænses i et mejeriår til et gennemsnit af 280 kg tørstof pr. moderfår pr. år. — Moderfårene græsser mindst 240 dage pr. mejeriår. — I malkeperioden fodres moderfårene de dage, hvor de ikke græsser, med en daglig ration på mindst 600 g tørstof fra det geografiske område, der er defineret i pkt. 3 ovenfor.«

For at sikre tilknytningen til det geografiske miljø kommer størstedelen af moderfårenes foder fra det geografiske område. Uden bestemmelsen om en daglig minimumsration ville det være muligt at undlade at fodre dyrene med foder fra det geografiske område i 4 måneder, oven i købet mens produktionen topper.

Indførelsen af en minimumsperiode for græsning bestyrker produktets tilknytning til det geografiske område og respekterer egnens traditionelle opdrætsmetode. De lokale racer er da også særlig godt tilpasset til græsning året rundt, og det er nødvendigt for deres sundhed, at de bevæger sig. Den valgte periode, som svarer til 8 ud af 12 måneder, er forenelig med forholdene i bjergene.

— Tilføjelse af:

»— Grundrationen består af græs, frisk foder, tørfoder og kunsttørret foder med lange staver, halm og gæret foder. Halmen er ikke ammoniakbehandlet. I indhegninger kan der som frisk foder tilføres: foderbede, turnip, roe, foderkål, foderraps og græs. Høstet grønfoder skal bringes frisk til gården. Det må ikke opvarmes, inden det gives til dyrene. Trugene rengøres for rester, inden de fyldes med nyt grønfoder.«

Disse foranstaltninger skal sikre, at moderfårene får det rette foder, så de kan opretholde deres drøvtyggeregenskaber. Foderet defineres primært ved sammensætningen af grundrationen, dernæst ved sammensætningen af det supplerende foder og kraftfoderet.

— Tilføjelse af:

»— Gæret foder i besætningens foder i malkeperioden: Indtil 31. januar 2018 begrænses tilførslen af gæret foder til et gennemsnit af brutto 1,5 kg majsensilage og brutto 1 kg græs i wrapballer eller græsensilage pr. moderfår pr. dag. Græsensilage skal indeholde mindst 70 % tørstof. Fra 1. februar 2018 er det forbudt at tilføre ensilage, men det er tilladt at tilføre et gennemsnitligt maksimum på brutto 1 kg græs i wrapballer pr. moderfår pr. dag, såfremt græsset har et tørstofindhold på mindst 70 %.«

Formålet er at bevare mælkens egenskaber. Brug af gæret foder, som kan fremme visse mikrobielle kontamineringer, begrænses således. Græs i wrapballer er et alternativ til høstning af hø, som benyttes under våde forhold. Indførelsen af denne bestemmelse kræver en overgangsperiode for at give visse mælkeproducenter tid til at indføre et fodersystem, der kan gøre det muligt at undgå tilførsel af ensilage i malkeperioden.

Tilføjelse af:

»— Producenten må blande foderet på bedriften på følgende betingelser: — blanding af foder fra listen i pkt. 5.2.6 — blanding af foder fra grundrationen og foder fra listen i pkt. 5.2.6, hvis det sker samme dag, som det gives til dyrene — tilførsel af færdige foderblandinger, der er sammensat af foder fra grundrationen og foder fra listen over råvarer, som er tilladt som supplement til grundrationen, defineret i pkt. 5.2.6, er forbudt.«

Formålet med denne foranstaltning er at forbyde fuldfoder fra handelen, hvis oprindelse og ofte sammensætning ikke styres af opdrætteren, og hvis anvendelse understøtter en fremmed opdrætsmetode, som ikke knytter sig til det geografiske miljø.

— Tilføjelse af: »Tilførsel af kraftfoder i den daglige ration må ikke overstige 800 g tørstof i gennemsnit pr. moderfår. I et mejeriår begrænses den gennemsnitlige tilførsel af kraftfoder til 150 kg tørstof pr. moderfår.«

Denne begrænsning har til formål at bevare moderfårenes drøvtyggeregenskaber. Sammen med bestemmelserne om en årlig minimumsvarighed for græsning og et mindstekvantum foder fra området bidrager den til tilknytningen til området, som hovedsagelig ses i dyrenes foder. Med de to tærskler for årligt og dagligt indtag tages der højde for sæsonvariationen i foderressourcerne og moderfårets cyklus.

En liste over tilladt foder er ligeledes tilføjet for at fremme anvendelsen af produkter, som bygger på opdrætternes viden. Dette også for at sikre præcise oplysninger om de råvarer, som indgår i sammensætningen af foderblandinger.

— Følgende afsnit er blevet tilføjet for at fremme opretholdelsen af foderets traditionelle karakter: »Det er kun tilladt at fodre bedriftens små drøvtyggere med planter, biprodukter og fodertilsætningsstoffer, der kommer fra ikke-genmodificerede produkter.«

— For at bestemme ungdyrenes foder i lighed med de voksne dyrs er der tilføjet en positivliste over tilladt foder: »Foder tilladt lam før fravænning: mælkeprodukter, gær, konserveringsmidler og johannesbrødbælge. Det er kun tilladt at indgive lægemidler med helbredelse for øje.«

— Følgende bestemmelse er tilføjet: »Fremstilling er forbudt i september og oktober måned.«

Dette bekræfter den sæsonbestemte fremstilling af osten »Ossau-Iraty«, som følger malkesæsonen, der løber fra november/december til juni/juli, sommetider august.

— Udtrykket »Mælken tages i anvendelse i rå form til gårdosten« erstattes af: »Det er forbudt at koncentrere mælken ved delvis fjernelse af den vandholdige del før koaguleringen. Varmebehandling af mælken er tilladt i fremstilling, der ikke foregår på en gård.«

Denne bestemmelse bekræfter, at mælken skal tages i anvendelse, som den er, uden anden behandling end varmebehandling, som fortsat er forbudt for gårdost, hvilket er i overensstemmelse med aktuel praksis.

— Bestemmelsen: »Ostekornene omrøres og opvarmes i et kar til en temperatur på mellem 36 og 44 °C« erstattes af følgende:

»Fremstillingen omfatter udelukkende følgende faser:

— Ved gårdproduktion er det tilladt at sigte ostekornene gennem nælder.

— Kun følgende må tilsættes mælken: osteløbe, calciumchlorid (maks. 3 cm3 i 10 l mælk), vand, uskadelige bakteriekulturer, gær og skimmel, ingen af disse af genmodificeret oprindelse.

— Tilsætning af løbe finder sted 40 timer efter den ældste malkning for gårdproduktionens vedkommende og 48 timer, når fremstillingen ikke foregår på en gård. Det foregår ved en temperatur på mellem 28 og 35 °C ved tilsætning af en mængde løbe på 3 cm3 til maks. 10 l mælk ved en referenceløbe på 520 mg chymosin pr. liter. Det er tilladt at tilsætte drikkevand for at fortynde løben.

— Koagulering, udskæring, omrøring, opvarmning og genopvarmning foregår ved en temperatur på højst 44 °C. Omrøringen må ikke vare mere end en time. De opnåede ostekorn må højst være 1 cm3.

— Fjernelse af laktose er tilladt ved fremstilling, der ikke foregår på en gård. Mængden af tappet valle må højst udgøre 25 % af den mængde mælk, der anvendes til produktionen, og den mængde drikkevand, der tilsættes ostemassen, må højst udgøre 25 % af den mængde mælk, der bruges til produktionen. Dette vands temperatur skal ligge på mellem 25 og 60 °C.

— Formning i perforerede forme med lærred eller forme med mikrohuller (fra 25,5 til 26 cm i diameter og fra 9 til 12 cm i højden eller mindre forme med en diameter på mellem 18 og 20 cm og en højde på mellem 7 og 10 cm. Gårdost må fremstilles i forme på 24-28 cm i diameter og 9-15 cm i højden).

— Presning, hvor gårdosten vendes mindst én gang.

— Udtagning af formen, der foregår ved en pH-værdi på højst 5,5.

— Saltning, tørsaltning eller i saltlage. Tørsaltning foregår ved en temperatur på højst 15 °C og varer højst 24 timer pr. kg ost. Saltlagen består af vand og salt (højst 330 g/l). Den må indeholde eddikesyre og/eller mælkesyre. Den må højst have en pH-værdi på 5,5. Saltning i saltlage må ikke vare mere end 12 timer pr. kg ost. Temperaturen i lagen må ikke overstige 15 °C. Det er tilladt at filtrere saltlagen.«

Da den nugældende beskrivelse af fasen med omrøring og opvarmning af ostekornene i karret forekommer ufuldstændig med hensyn til beskrivelsen af metoden til at opnå produktet, er definitionen af hver af ostens fremstillingsfaser fra mælkens ibrugtagning til saltningen derfor blevet præciseret. Målværdierne for især frister og temperaturer, som skal overholdes, er defineret i overensstemmelse med osteriernes aktuelle praksis. Desuden præciseres det ikke i de nugældende varespecifikationer, hvordan fjernelse af laktose må foregå, og denne teknik, der udelukkende bruges i mejeriproduktion, fordi den er tilpasset til mælkeblandingerne, er blevet reguleret med hensyn til maksimal mængde tappet valle, maksimal mængde tilsat vand samt temperatur.

— Anvendelsen af behandlingsmetoder og tilsætningsstoffer i ost var i øvrigt underlagt generelle forskrifter. Imidlertid har det vist sig, at nye teknikker, hvoraf nogle omfatter behandlingsmetoder og tilsætningsstoffer, kunne påvirke egenskaberne i »Ossau-Iraty«.

Det har derfor vist sig nødvendigt at angive i varespecifikationen, hvilke behandlingsmetoder og tilsætningsstoffer det er gængs at anvende i forbindelse med mælken og under fremstillingen af »Ossau-Iraty«, for at hindre, at nye metoder, som der ikke er opstillet regler for, går ud over dens egenskaber.

Følgende bestemmelser er tilføjet:

»Det er forbudt at opbevare råvarer, halvfabrikata, ostemasse og frisk ost ved temperaturer under nul grader (Celsius).

Udskydelse af produktionen under vakuum er tilladt, såfremt følgende betingelser overholdes:

— Vakuumpakning af friske oste skal ske, inden 10 dage efter at de er fjernet fra saltning eller saltlage.

— I hele vakuumpakningens varighed skal opbevaringstemperaturen være mellem 0 og 4 °C.

— Udskydelsen af produktionen må højst vare 10 måneder, og alle oste fremstillet i et givet år skal fjernes fra vakuumpakningen senest den 20. december samme år.

— I tilfælde af udskydelse under vakuum tælles modningstiden, fra den dag ostene fjernes fra vakuumpakningen.«

Frysning af osten, som ændrer dennes organoleptiske egenskaber, er forbudt. Udskydelse af produktionen under vakuum muliggør modning og afsætning af osten hele året trods den sæsonbetingede mælke- og dermed osteproduktion. Der er tale om en tilbageholdelsesperiode for den vakuumpakkede friske ost før modning, idet opbevaringsperioden under vakuum ikke tæller med i modningsperioden.

— Bestemmelsen: »Modningen foregår i betegnelsesområdet og varer 90 dage, hvilket kan nedsættes til 60 dage for den lille »Ossau-Iraty«« erstattes af følgende:

»For oste på 4-7 kg varer modningen i betegnelsesområdet mindst 120 dage og for oste på 2-3 kg mindst 80 dage. Modningstemperaturen skal være 6-15 °C. Luftfugtigheden i modningssalen skal være over 75 %.«

En forlængelse af modningsperioden forstærker produktets karakter. I øvrigt er reglerne for modningen blevet præciseret af klarhedshensyn.

— Følgende bestemmelse om den traditionelle praksis for håndtering af ostene er tilføjet: »I løbet af modningen vendes og børstes ostene. Til børstningen kan der bruges vand, salt og syrebakterier til overflademodning samt puré af rød peber.«

— For at styrke denne traditionelle praksis er det forbudt at påføre skorpen farve og natamycin (E235). Forbuddet mod brug af polyvinylacetat kræver en overgangsperiode frem til 1. november 2014 for at give samtlige producenter mulighed for at indføre et alternativ.

4. Særlige elementer i mærkningen

Den nye affatning pålægger mere klart en obligatorisk mærkning af produktet og en bogstavstørrelse.

Forpligtelsen til at påføre INAO-symbolet fjernes og erstattes af forpligtelsen til at påføre Den Europæiske Unions BOB-symbol, og påskriften »appellation d'origine protégée« kan ligeledes anføres.

Muligheden for at påføre påskriften »gård-« eller »bjerg-« samt betingelserne for at bruge disse påskrifter fjernes, idet de ikke længere er tilstrækkelige.

5. Krav i de nationale bestemmelser

Tilføjelse af de primære kontrolpunkter i varedeklarationen.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (3)

»OSSAU-IRATY«

EF-nr.: FR-PDO-0417-01096 – 15.2.2013

BGB ( ) BOB ( X )

1. Betegnelse

»Ossau-Iraty«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.3: Oste

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Ossau-Iraty« er en ost, der udelukkende er fremstillet af uforarbejdet, ikke-standardiseret fåremælk, som er tilsat løbe. Osten er saltet og modnet og har cylindrisk form, en let presset og uopvarmet ostemasse, lige eller let konvekse sider, den indeholder mindst 50 % fedt i tørstof, og tørstofindholdet må ikke være under 58 g pr. 100 g ost. »Ossau-Iraty« fra gårdproduktion fremstilles udelukkende af råmælk.

Formenes størrelse og ostenes vægt:

— forme med en diameter på 25,5-26 cm og en højde på 9-12 cm for modnede oste med en vægt på 4-5 kg

— eller forme med en diameter på 18-20 cm og en højde på 7-10 cm for modnede oste med en vægt på 2-3 kg.

»Ossau-Iraty« fra gårdproduktion må fremstilles i de nævnte forme eller i større størrelser i forme med en diameter på 24-28 cm, en højde på 9-15 cm og en vægt på op til 7 kg.

Ostemassens farve varierer fra elfenbenshvid til ravgullig cremehvid alt efter modningen. Den er blød, fast til cremet. Den kan have små huller.

Skorpen kan variere i farven fra orangegullig til grå.

For oste på 2-3 kg varer modningen mindst 80 dage og for oste på 4-7 kg mindst 120 dage.

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

»Ossau-Iraty« fremstilles udelukkende af fåremælk fra racerne »Basco-béarnaise«, »Manech tête noire« eller »Manech tête rousse«.

I et mejeriår (fra 1. november til 31. oktober det følgende år) må besætningens gennemsnitlige ydelse ikke overstige 300 l pr. moderfår. Mælken produceres sæsonbestemt. Malkning af besætningen må således ikke foregå mere end 265 om året og er forbudt i september og oktober.

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

Besætningens foder kommer først og fremmest fra det afgrænsede geografiske område. Tilførsel (ud over græsning) af foder, der kommer fra andre områder end dette område, begrænses i et mejeriår til et gennemsnit af 280 kg tørstof pr. moderfår.

Grundrationen består af græs, frisk foder, tørfoder og kunsttørret foder, halm og gæret foder. Besætningens foder skal sammensættes ud fra en positivliste over råvarer, såvel hvad angår grundrationen som det supplerende foder. Foderet skal komme fra ikke-genmodificerede produkter.

Moderfårene græsser mindst 240 dage om året. I malkeperioden fodres moderfårene de dage, hvor de ikke græsser, med en daglig ration på mindst 600 g tørstof fra det geografiske område.

Vedrørende besætningens foder i malkeperioden:

— Indtil 31. januar 2018 begrænses tilførslen af gæret foder til et gennemsnit af brutto 1,5 kg majsensilage og brutto 1 kg græs i wrapballer eller græsensilage pr. moderfår pr. dag.

— Fra 1. februar 2018 er det forbudt at tilføre ensilage, men det er tilladt at tilføre et gennemsnitligt maksimum på brutto 1 kg græs i wrapballer pr. moderfår pr. dag.

Disse to bestemmelser finder anvendelse på betingelse af, at græsset i wrapballer har et tørstofindhold på mindst 70 %.

Tilførsel af kraftfoder i den daglige ration må ikke overstige 800 g tørstof i gennemsnit pr. moderfår. I et mejeriår begrænses den gennemsnitlige tilførsel af kraftfoder til 150 kg tørstof pr. moderfår.

Indførelse af transgenetiske afgrøder er forbudt på alle arealer tilhørende en bedrift, der producerer mælk til forarbejdning med oprindelsesbetegnelsen »BOB«. Dette forbud gælder for dyrkning af enhver afgrøde, hvis den skal bruges til foder til besætningen, og hvis den kan forurene andre afgrøder.

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Produktionen af fåremælken og ostens fremstilling og modning skal foregå i det geografiske område.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

»Ossau-Iraty« kan markedsføres som portionspakninger, såfremt hver portion har den skorpe, der er karakteristisk for oprindelsesbetegnelsen, og er mærket med de i nedenstående pkt. 3.7 foreskrevne oplysninger.

3.7. Specifikke mærkningsregler

Uafhængigt af de lovpligtige påskrifter, der gælder alle oste, skal etiketten på hver enkelt ost indeholde oprindelsesbetegnelsen skrevet med en skriftstørrelse, der er mindst to tredjedele af den største af skriftstørrelserne på etiketten.

Påsætning af Den Europæiske Unions »BOB«-symbol på etiketten på ostene er obligatorisk.

Angivelsen »appellation d'origine protégée« kan desuden påføres etiketten.

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område

Det geografiske område består af kommuner eller dele af kommuner

— i departementet Pyrénées-Atlantiques: — samtlige kommuner i kantonerne Accous, Anglet, Aramits, Arudy, Biarritz, Bidache, Espelette, Hasparren, Hendaye, Iholdy, Laruns, Lasseube, Mauléon-Licharre, Navarrenx, Nay, Oloron, Saint-Etienne-de-Baïgorry, Saint-Jean-de-Luz, Saint-Jean-Pied-de-Port, Saint-Palais, Sauveterre-de-Béarn, Tardets-Sorholus og Ustaritz — kommunerne Aressy, Assat, Auterrive, Ayherre, Bellocq, Bérenx, Bosdarros, Briscous, Carresse-Cassaber, Castagnède, Castetner, Cuqueron, Escos, Gan, Gelos, Hours, Isturits, Jurançon, Laà-Mondrans, La-Bastide-Clairence, Labastide-Villefranche, Labatmale, Lahonce, Lahourcade, Lanneplaà, Léren, Loubieng, Lucgarier, Lucq-de-Béarn, Mazères-Lezons, Meillon, Monein, Mouguerre, Mourenx, Narcastet, Noguères, Ozenx-Montestrucq, Parbayse, Rontignon, Saint-Dos, Saint-Faust, Saint-Pé-de-Léren, Saint-Pierre-d’Irube, Salies-de-Béarn, Salles-Mongiscard, Sarpourenx, Sauvelade, Uzos, Vielleségure og Villefranque — kommuner, der er delvis omfattet: Abos, Abidos, Arbus, Argagnon, Artigueloutan, Artiguelouve, Barzun, Bayonne, Bésingrand, Biron, Bizanos, Castétis, Denguin, Espoey, Gomer, Idron, Lacq, Labastide-Cézeracq, Lagor, Lahontan, Laroin, Lée, Lescar, Livron, Lons, Maslacq, Mont, Nousty, Orthez, Os-Marsillon, Ousse, Pardies, Pau, Pontacq, Siros, Soumoulou, Tarsacq, Urcuit og Urt. For disse kommuner er der indleveret kort til rådhuset. Disse kommuner er beliggende på venstre bred af Ousse, Gave de Pau, Gaves Réunis og Adour efter sammenløbet hermed. Desuden indgår en del af kommunen Lons på højre bred af Gave de Pau.

— i departementet Hautes-Pyrénées, der grænser op til departementet Pyrénées-Atlantiques: Arbéost, Arrens-Marsous og Ferrières.

5. Tilknytning til det geografiske område

5.1. Det geografiske områdes egenart

Betegnelsesområdet omfatter de højt- og lavtliggende bjergegne i Baskerlandet og Béarn.

Det geografiske områdes natur, kystklimaet med en stor og regelmæssig nedbørsmængde (mellem 1 200 og 1 800 mm om året) og de forholdsvis beskedne udsving i temperaturen begunstiger græsgange og dermed opdræt af malkefår. Ligeledes har terrænet, bakkerne, lavt- og højerebeliggende bjergegne og højden over havet fået landbruget til især at rette sig mod ekstensivt opdræt.

De fåreracer, der anvendes til malkning, er traditionelle racer. Der er tale om de lokale racer »Manech tête noire«, »Manech tête rousse« og »Basco-béarnaise«, som er særlig godt tilpasset til det geografiske område: foder bestående primært af græs og hø, meget regnfuldt klima, som de kan modstå takket være deres »vandtætte« uldpels. De græsser hver dag, også om vinteren, undtagen i sne eller under ekstreme vejrforhold. De er tilpasset græsningsskifte, som foretages for tre fjerdedele af besætningen. Disse lokale racer producerer kun mælk om vinteren, foråret og begyndelsen af sommeren.

Fremstillingsmetoden er afpasset efter denne sæsonbestemte produktion, idet malkning og fremstilling i september og oktober er forbudt.

Fåremælken fra det geografiske område er særlig righoldig. Således garanterer fremstillingsmetoden et gennemsnitligt tørstofindhold (fedt + protein) på over 110 g/l mælk.

Fremstillingspraksis og -parametre er tilpasset dette rige indhold i mælken. Således kan ostemassen, når den lægges til modning i kælder, forarbejdes og undergå den lipolyse og proteolyse, som følger under modningen.

Producenternes modningspraksis (vending, børstning, forbud mod ethvert svampebekæmpelsesmiddel) bidrager til, at overfladefloraen består af nyttige mikrofloraer, som kan sikre udviklingen af aromaerne.

5.2. Produktets egenart

»Ossau-Iraty« er en fåremælksost med let presset ostemasse, af form som en cylinder med lige eller let konvekse sider. Skorpen er hård, nogle millimeter tyk, og farven varierer fra orangegullig til grå. »Ossau-Iraty« har en vægt på mindst 2 kg, hvilket muliggør en lang modningsperiode på mellem 80 og 120 dage alt efter størrelsen.

Ostemassens farve varierer fra elfenbenshvid til ravgullig cremehvid alt efter modningen. Strukturen er blød, fast, smeltende og cremet til hård. Den kan have små huller.

Osten har en svag duft, der til tider kan være blomster- eller frugtagtig. Smagen opfattes som ligeligt syrlig og fed, intens, men ikke for salt, og man oplever ofte en smag af nødder og frugt.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Det geografiske område udgøres af de højt- og lavtliggende bjergegne i Baskerlandet og Béarn, som primært er dækket af naturenge og græsarealer i omdrift, uanset om der er tale om bjerggræsgange, hvor størstedelen af besætningerne hvert år er omfattet af græsningsskifte, eller om bedrifter, hvor opdrætterne prioriterer foderproduktion til græsning og tørring.

Dette plantedække gør det muligt at producere foder fra det geografiske område, hovedsagelig bestående af hø, eftergræs og forskellige sorter græs.

Disse foderressourcer anvendes i opdrættet af de udelukkende lokale fårearter (»Manech tête noire«, »Manech tête rousse« og »Basco-béarnaise«).

Anvendelsen af lokale racer, foderet på basis af græs og hø samt opdrætsbetingelser, der begrænser intensiveringen, gør det muligt at garantere mælk af god ostningskvalitet.

Fremstillingen af fåremælksost er foregået i den vestlige del af Pyrenæerne siden Middelalderen og måske tidligere. Det fremgår af delforpagtningsaftaler fra det 14. århundrede og notardokumenter fra begyndelsen af det 15. århundrede, at der blev fremstillet fåremælksost i området.

Vanskelige vilkår for transport fra græsningsarealer i højderne eller bjerggræsgange i bjergene til dalene fik meget hurtigt hyrderne til at forarbejde mælken på stedet til en ost, som kunne transporteres ned i dalene for at blive solgt.

»Ossau-Iraty« tilhører kategorien af »faste oste« i kraft af sin vægt på flere kg, pressede ostemasse, form og lange modningsperiode, som giver den en forholdsvis hård skorpe. Alt i alt et produkt, der nemt kan transporteres. Dens egnethed til opbevaring gav hyrden og hans familie proteinholdig mad året rundt.

Selv om transporten i dag er lettere, er modningstraditionen bevaret. Ostenes egenskaber og forskellige aromaer udspringer af den samlede tilpassede fremstillingspraksis, især den lange modning af ostene.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (4))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCOssau-Iraty.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3) Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(4) Se fodnote 3.