RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om gennemførelsen af det europæiske genopretningsprogram for energiområdet /* COM/2014/0669 final */





RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om gennemførelsen af det europæiske genopretningsprogram for energiområdet I. FREMSKRIDT I GENNEMFØRELSEN AF PROGRAMMET OG INDHØSTEDE ERFARINGER Energiinfrastruktur og innovation, der er drivkræfterne bag det europæiske genopretningsprogram for energiområdet (genopretningsprogrammet), er fortsat lige så vigtige nu, som de var i 2009, da genopretningsprogrammet blev etableret. De spiller begge en central rolle for forbedring af forsyningssikkerheden, opfyldelsen af nuværende og fremtidige mål for energi og klimaændringer og virkeliggørelsen af det indre marked. De seneste politiske begivenheder i Ukraine og Rusland har endnu engang vist, hvor vigtigt det er at opretholde gasforsyningssikkerheden. Genopretningsprogrammet har gennem projekter såsom vending af gasstrømme (reverse flow) allerede bidraget til at forbedre EU's modstandsdygtighed sammenlignet med den sidste gaskrise i 2009. Genopretningsprogrammets støtte til innovation i offshorevindenergisektoren samt CO2-opsamling og -lagring (CCS) har også bidraget betydeligt til at forbedre EU's udnyttelse af egne ressourcer såsom vindenergi og kul. Oplysninger om status for alle projekter kan findes her: http://ec.europa.eu/energy/eepr/doc/cswd_project_2014.pdf Kommissionen har i sin nylige meddelelse om den europæiske energisikkerhedsstrategi, der blev vedtaget den 28. maj 2014[1], bekræftet vigtigheden af at udvikle kritisk infrastruktur med henblik på at styrke vores energisikkerhed. Infrastruktur og innovation vil være afgørende for opfyldelsen af EU's klima- og energimål – uanset om det er de nuværende 20/20/20-mål for vedvarende energi, energieffektivitet og reduktion af drivhusgasser, eller de mål, som Kommissionen for nylig har foreslået for 2030. Genopretningsprogrammets offshorevindenergiprojekter producerer allerede elektricitet til elnettet og bidrager således til EU's mål for vedvarende energi og drivhusgasser. Projekter, der finansieres under Den Europæiske Energieffektivitetsfond (EEEF), bidrager til energieffektivitet. Genopretningsprogrammets CCS-projekter er afgørende for rettidigt at demonstrere en teknologi, der er nødvendig for omkostningseffektiv afbødning af drivhusgasemissioner og for overgang til en lavemissionsøkonomi. Infrastruktur og innovation er også afgørende for virkeliggørelsen af det indre energimarked og udviklingen af sammenkoblinger, der bryder enhver isolation af medlemsstater i forhold til de europæiske gas- og elnet. I marts 2014 opfordrede Det Europæiske Råd til at intensivere indsatsen især vedrørende gennemførelse af samtlige foranstaltninger vedrørende opfyldelsen af målet om at opnå sammenkobling af mindst 10 % af den installerede elproduktionskapacitet for alle medlemsstater[2]. Projekterne under genopretningsprogrammet har allerede bidraget betydeligt til dette mål. Projekterne under genopretningsprogrammet har allerede bidraget betydeligt til EU's mål, og de igangværende projekter er mere relevante end nogensinde for de nyligt foreslåede mål. I denne rapport redegøres der – for hver del af genopretningsprogrammet – for de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af projekterne og EEEF. Den bygger videre på den rapport, der blev vedtaget i 2013[3], og dækker gennemførelsen af projekterne mellem oktober 2013 og den 31. august 2014 samt de betalinger, der blev foretaget mellem den 1. juli 2013 og den 31. august 2014. II. DEN SAMLEDE PROJEKTGENNEMFØRELSE Ved udgangen af 2013 var 30 projekter ud af 61 allerede fuldt teknisk afsluttet, og der var reelt blevet udbetalt et samlet beløb på 1 499 826 548 EUR til støttemodtagerne. Udbetalingstempoet er fortsat lavt, men som det kan ses i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene i bilaget, er de fleste projekter afsluttet, og projektinitiativtagerne vil fremlægge deres endelig betalingsanmodning i slutningen af indeværende år. Dette bekræfter vanskelighederne i forbindelse med planlægningen af så store og komplekse projekter. Kompleksiteten af de anvendte teknologier, især i forbindelse med offshorevindenergis integration i forsyningsnettet og CCS, vanskelighederne for de offentlige myndigheder på såvel forvaltningsmæssigt som reguleringsmæssigt plan med at tilvejebringe en passende lovgivningsmæssig ramme, manglende offentlig accept samt problemer i forbindelse med miljøspørgsmål og offentlige udbud har alle været yderligere udfordringer for projektinitiativtagerne. Endvidere har tilladelsesproceduren været skyld i mange af forsinkelserne. På nuværende tidspunkt er der blevet inddrevet uudnyttede midler på 42 mio. EUR fra det tyske CCS-projekt. Der blev frigjort 12 mio. EUR fra de afbrudte el- og gasinfrastrukturprojekter. Dette kan delvis forklares ved, at de endelige omkostninger er lavere end de oprindeligt skønnede omkostninger. 1. GAS- OG ELINFRASTRUKTUR Genopretningsprogrammets delprogram vedrørende infrastruktur støtter 44 projekter inden for tre store aktivitetsområder. Projekterne gennemføres af transmissionssystemoperatørerne (TSO'er) i hver medlemsstat eller af projektinitiativtagerne. Der er blevet disponeret over et beløb på 2,268 mia. EUR, hvoraf ca. 897 973 693 mio. EUR, dvs. 40 %, er blevet udbetalt til støttemodtagerne pr. april 2014. Betalingerne er betinget af projektinitiativtagernes faste tilsagn om at gennemføre projektet gennem en finansiel investeringsbeslutning. Projekterne dækker tre områder: - Projekter vedrørende gasinfrastruktur og -oplagring: Infrastrukturen for transport og handel på tværs af EU skal integreres yderligere ved at etablere de manglende sammenkoblinger mellem medlemsstaterne. Yderligere diversificering af EU's energikilder og -ruter bør fortsætte, herunder flydende naturgas (LNG). - Projekter vedrørende vending af gasstrømmen (reverse flow): Under gasforsyningskrisen mellem Rusland og Ukraine i 2009 blev gasforsyningen til de fleste medlemsstater i Central- og Østeuropa afbrudt, ikke på grund af mangel på gas i Europa, men fordi den eksisterende infrastruktur manglede teknisk udstyr og kapacitet til at vende gasstrømmen fra øst-vest til vest-øst. Finansiering fra genopretningsprogrammet ydede støtte til at afhjælpe denne mangel, og der er nu etableret en infrastruktur til vending af gasstrømmen i Central- og Østeuropa. De mest fremtrædende eksempler på afsluttede projekter er de fire projekter i Østrig, der giver bedre adgang til de østrigske oplagringsfaciliteter i Baumgarten for alle nabolandene, to projekter i Slovakiet med henblik på at sikre gasstrømme i begge retninger mellem Slovakiet og Den Tjekkiske Republik og mellem Slovakiet og Østrig og forbedret adgang til underjordiske gasoplagringsanlæg i Slovakiet, de tre projekter i Den Tjekkiske Republik, der øgede transmissionskapaciteten i retning nordvest-øst, og ét projekt i Ungarn, der muliggør en sikker naturgasstrøm i retning vest–øst fra Ungarn til Rumænien. - Elinfrastrukturprojekter: Integration af en stigende mængde elektricitet fra forskellige vedvarende energikilder kræver enorme investeringer i ny infrastruktur. Endvidere er en række medlemsstater stadig "energiøer", da de har ringe sammenkoblinger til deres naboer og det indre energimarked. 1.1 HIDTIDIGE FREMSKRIDT Indtil nu er 27 ud af de 44 infrastrukturprojekter blevet afsluttet (sammenlignet med 19 i begyndelsen af 2013). Endvidere er den finansielle støtte blevet afbrudt for fire projekters vedkommende. I elsektoren er syv projekter blevet afsluttet. De resterende fem projekter skrider godt frem, og nogle projekter forventes at blive afsluttet i løbet af i år eller senest i 2015. I gassektoren er 20 projekter blevet afsluttet, og otte skrider planmæssigt frem, mens fire er ved at blive afbrudt. De fleste (12 ud af 14) af reverse flow- og sammenkoblingsprojekterne i Central- og Østeuropa er blevet afsluttet. Midler fra genopretningsprogrammet gjorde det muligt at sikre projekternes finansiering og dermed at gøre dem operationelle straks. Dermed er både gasnettets sikkerhed og pålidelighed blevet forbedret, forsyningssikkerheden og diversificeringen øget, og kritiske flaskehalse fjernet. Der kan fremhæves flere eksempler. Midler fra genopretningsprogrammet har sikret og fremskyndet stigningen i den grænseoverskridende gaskapacitet mellem Frankrig og Belgien. På belgisk side blev der opført to nye kompressionsstationer (Berneau and Winksele), og de er allerede i drift. På fransk side blev rørledningerne til Pitgam-Nedon-afsnittet og Cuvilly-Dierrey-Voisines-afsnittet indkøbt, og anlægsarbejdet er i gang. Midler fra genopretningsprogrammet medvirkede til, at det danske transmissionssystem kunne blive udvidet og styrket, hvilket åbner mulighed for at øge gasleverancerne til Sverige og importere gas fra Tyskland via sammenkoblingspunktet i Ellund. Dette projekt vil i fremtiden muligvis kunne forsyne forbrugere i Centraleuropa og Østersøområdet med norske gasleverancer via mulige ruter fra Norge gennem Danmark. Færdiggørelsen af de to elsammenkoblinger mellem Portugal og Spanien i 2011, nemlig i Douro- og Algarve-regionen, medvirkede til tilkoblingen af vedvarende energikilder. Midler fra genopretningsprogrammet bidrog betydeligt til at opgradere og udvide det portugisiske net og dermed til at øge den grænseoverskridende kapacitet med Spanien. Midler fra genopretningsprogrammet støttede også etableringen af den første elsammenkobling mellem Irland og Storbritannien. Ved at bidrage til øget elsammenkoblingskapacitet og gøre det muligt at integrere offshorevindenergi har denne sammenkobling øget forsyningssikkerheden og diversificeringen af energikilderne for Irland. Tre projekter under genopretningsprogrammet i Østersøområdet tager sigte på at forbedre det indre energimarkeds funktion og sikre ensartede vilkår. Når disse projekter er afsluttet, vil de bidrage væsentligt til at øge forsyningssikkerheden, skabe mulighed for handel med elektricitet og reducere regionens importbehov. I den forbindelse fremskyndede midler fra genopretningsfonden opførelsen af den undersøiske elsammenkobling mellem Estland og Finland (Estlink2), der blev taget i brug i marts 2014. Estlink2 er en vigtig forbindelse for integrationen af det fremtidige elmarked mellem de baltiske medlemsstater og Nord Pool Spot. Endvidere vil Estlink2 gøre det baltiske elnet mere pålideligt og samtidig reducere dets afhængighed af den russiske elforsyning. Til trods for visse fremskridt stødte fire projekter i gassektoren på store vanskeligheder og vil blive afbrudt i 2014. Det drejer sig om Nabucco, Galsi, Poseidon og reverse flow-projektet i Rumænien. For de første tre projekters vedkommende blev de kommercielle forhandlinger om gasforsyningen ikke afsluttet med succes. Med hensyn til reverse flow-projektet i Rumænien kunne projektet ikke gennemføres af tekniske årsager. 1.2 INDHØSTEDE ERFARINGER Der er gjort betydelige fremskridt med el- og gasinfrastrukturprojekterne. Hovedparten af projekterne (40 ud af 44) er enten afsluttet eller i gang. For visse projekter er den endelige gennemførelsesdato blevet udsat (se arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene). Genopretningsprogrammet forbedrer konkret den måde, hvorpå det indre marked fungerer, ved at etablere sammenkoblinger mellem de østlige og vestlige dele af EU og øge forsyningssikkerheden i det berørte land og de berørte regioner. Der er nået nogle vigtige milepæle, idet reverse flow-gasprojekterne er i fuld gang og afværgede en gasforsyningskrise under kuldebølgen i februar 2012. De støttede elprojekter skaber et stærkt incitament til virkeliggørelsen af det indre marked. Elnetprojekterne vil bidrage til at absorbere den elektricitet, som produceres ved hjælp af vedvarende energikilder. Færdiggørelsen af et energiinfrastruktursystem på EU-plan skrider frem takket være elimineringen af flaskehalse og den gradvise integration af "energiøer" som f.eks. de tre baltiske stater, Den Iberiske Halvø, Irland, Sicilien og Malta. På nuværende tidspunkt forventes det, at størstedelen af de 13 projekter, der stadig er i gang, bliver afsluttet i løbet af 2014 og 2015, mens kun nogle få projekter vil fortsætte indtil 2017. Arbejdet med genopretningsprogrammet har vist, at nogle af projekterne er blevet forsinket navnlig på grund af tilladelsesprocedurer, reguleringsmæssige vanskeligheder i forbindelse med grænseoverskridende projekter og manglende kommerciel bæredygtighed. I den forbindelse støtter genopretningsprogrammet udviklingen af en europæisk politik for energiinfrastruktur, der udgør en vigtig prioritet i energipolitikken. Retningslinjerne for den transeuropæiske energiinfrastruktur[4] omfatter foranstaltninger til rettidig udvikling af projekter af fælles interesse i otte udpegede prioriterede korridorer. Projekter af fælles interesse kan navnlig være omfattet af hasteprocedurer (højst tre og et halvt år) med henblik på opnåelse af tilladelser og reguleringsmæssige incitamenter til fremme af gennemførelsen af grænseoverskridende projekter og kan være berettiget til at modtage midler fra Connecting Europe-faciliteten (CEF)[5]. 2. Offshorevindenergiprojekter 2.1 Hidtidige fremskridt Genopretningsprogrammets delprogram bestod af ni projekter, der ydede 565 mio. EUR i støtte fordelt på to primære aktivitetstyper: · storskalaprøvning, fremstilling og ibrugtagning af innovative møller og havvindmøllefundamenter (seks projekter) samt · udvikling af modulbaserede løsninger med henblik på integration af store mængder el fra vindenergi i elnettet (tre projekter). Tre af disse projekter er blevet afsluttet, og ét er blevet afbrudt før tiden. Der er blevet betalt 226 981 500 EUR til projekterne. 2.2 Hidtidige fremskridt efter sektor 2.2.1 Fremskridt med innovative turbiner og offshorestrukturer Siden sidste rapport er yderligere to projekter blev afsluttet med et vellykket resultat, nemlig Bard I og Borkum West II. Sammen med det allerede afsluttede Thornton Bank-projekt har disse tre projekter resulteret i, at der er yderligere 925 MW vindkapacitet til rådighed takket være finansieringen fra genopretningsprogrammet. Et andet projekt, nemlig Nordsee Ost, skrider planmæssigt frem, og der skulle blive afgivet bestilling på vindmølleparken ved udgangen af 2014. Med hensyn til de resterende to projekter, Aberdeen Offshore Wind Farm – Wind Deployment Centre og Global Tech I, er gennemførelsen stødt på betydelige vanskeligheder. I Aberdeen har vanskeligheder med at opnå planlægningstilladelse forsinket projektet, og det bedste skøn for en endelig investeringsbeslutning er andet kvartal 2015 (med afslutning i 2018). Med hensyn til Global Tech er tilladelserne givet, men projektet har behov for en medinvestor, før det kan gøre væsentlige yderligere fremskridt. Kommissionen følger fortsat situationen tæt og vil afbryde projekterne, hvis der ikke er gjort tilfredsstillende fremskridt inden for de næste 12 måneder. 2.2.2 Fremskridt med integration af vindenergi i elnettet Ét projekt, HVDC Hub, er blevet afbrudt. Det vil tage flere år, før de to resterende projekter, Kriegers Flak og Cobra Cable, er gennemført. Med hensyn til Kriegers Flak modtog projektinitiativtagerne tilbud som led i den udbudsprocedure, der kræves for at opføre projektet. Tilbuddene på nogle vigtige teknologiske komponenter lå betydeligt over den pris, der var budgetteret med. Dette har tvunget projektinitiativtagerne til at tage projektudformningen op til fornyet vurdering for at reducere omkostningerne. Denne vurdering er i gang, og Kommissionen afventer et forslag fra projektinitiativtagerne til ændring af projektet samt dets varighed. Den vil gennemgå forslaget for at se, om det er foreneligt med genopretningsprogrammet. Hvis det er tilfældet, vil der i forbindelse med projektet blive foretaget et fornyet udbud af visse komponenter, inden der træffes endelig beslutning om investeringen. Med hensyn til Cobra Cable er der sket betydelige fremskridt siden sidste rapport. Tilskudsaftalen er blevet ændret og foranstaltningen forlænget til december 2017. Når ændringen er blevet foretaget, vil projektinitiativtagerne ansøge om de nødvendige tilladelser og indkalde tilbud med henblik på at træffe den endelige investeringsbeslutning i andet kvartal 2016. Kablet skulle være driftsklart to år senere. 3. Opsamling og lagring af CO2 Genopretningsprogrammets delprogram bestod af seks projekter, der ydede 1 mia. EUR i støtte til projekter, som har til formål at demonstrere fuldstændig opsamling, transport og lagring af CO2. Pr. 30. april 2014 er situationen som følger: Ét projekt har afsluttet tilvejebringelsen af operationelle pilotanlæg til opsamling, transport og lagring af CO2, tre projekter er blevet afbrudt før tid, og to projekter er stadig i gang. Der er blevet udbetalt 374 871 355 EUR til disse projekter. Fremskridt med CCS-projekterne Den del af Compostella-projektet, der er omfattet af tilskuddet fra genopretningsprogrammet, blev afsluttet i oktober 2013 og førte til en vellykket opførelse af tre pilotanlæg til opsamling, transport og lagring af CO2. Resultaterne af de test, der blev udført i pilotanlæggene, og andet forberedende arbejde bidrog til videndeling i CCS-projektnetværket[6], der også offentliggjorde en rapport om projektet. Projektinitiativtageren besluttede derefter ikke at gå videre med opførelsen af demonstrationsanlægget, der ikke ville have været omfattet af tilskuddet fra genopretningsprogrammet. Pilotanlæggene vil fortsat være meget nyttige testfaciliteter, der fortsætter med at være operationelle på baggrund af støtte fra de spanske myndigheder og endvidere udbyder deres tjenester på markedet[7]. De resterende to projekter, ROAD (Nederlandene) og Don Valley (Det Forenede Kongerige), har fortsat betydelige vanskeligheder med at opnå den nødvendige finansiering til såvel opførelse som drift. Don Valley-projektet har gjort betydelige fremskridt med at forberede opførelsen af infrastrukturen til transport og lagring af CO2 i saltvandsakvifer, men Don Valley-projektets fremtid afhænger dog fuldstændigt af, at det kan opnå driftsstøtte under den britiske "Contract for Difference"-ordning. I august 2014 offentliggjorde den britiske regering et politikafgrænsningsdokument, der skitserede dens næste skridt hen mod udformningen af mulige CCS-projekter med henblik på en "Contract for Difference"-ordning, der er afpasset til CCS-projekter som Don Valley. Kommissionen vil fortsætte sine drøftelser både med de projektansvarlige og den britiske regering om tidsplanen og udsigterne for projektet med henblik på at opnå en positiv endelig investeringsbeslutning. Med hensyn til ROAD-projektet betyder den manglende finansiering, der primært er forårsaget af den lave CO2-pris, at der skal skaffes supplerende finansiering. Kommissionen har udfoldet store bestræbelser på at forsøge at samle de berørte medlemsstater, der anerkender projektets potentiale, de berørte industrielle partnere og Norge for at finde en løsning. Dette har omfattet forslag om, at alle parter skal fremrykke finansieringen af projektet, og om hvordan finansiering fra Horisont 2020 kunne anvendes som løftestang for supplerende finansiering fra medlemsstaterne til projektets driftsfase. Der skal findes en løsning på det aktuelle finansieringsproblem vedrørende ROAD-projektet inden den 31. december 2014, som er den aktuelle dato, hvor genopretningsprogrammets tilskudsaftale udløber. III. DEN EUROPÆISKE ENERGIEFFEKTIVITETSFOND (EEEF) EEEF blev oprettet i juli 2011 med et EU-bidrag på 146,3 mio. EUR med henblik på at yde støtte til energieffektivitetsprojekter. Heri indgår et bidrag på 125 mio. EUR til en fond, der foreløbig er nået op på i alt 265 mio. EUR[8], støttet af en ordning vedrørende teknisk bistand med et budget på 20 mio. EUR og 1,3 mio. EUR til oplysningsaktiviteter. Siden den midtvejsevalueringsrapport, der blev vedtaget i november 2013 i forbindelse med den sidste årsrapport om genopretningsprogrammet, er yderligere syv projekter blevet godkendt. Fonden har i alt tildelt 219 mio. EUR til 13 projekter, primært i energieffektivitetssektoren. Det samlede EU-bidrag til fonden (125 mio. EUR) er således med succes blevet tildelt projektinvesteringer inden den 31. marts 2014, sådan som det kræves i forordningen[9]. Hidtidige fremskridt Fonden I slutningen af 2013 undertegnede fonden aftalen om sin anden egenkapitalinvestering i et biomassedrevet kraftvarmeanlæg i Rennes og om en tilsvarende egenkapitalinvestering i Orléans (begge i Frankrig). EEEF afsluttede også sit første partnerskab med en finansiel institution, nemlig om en grøn finansieringsfacilitet med den rumænske bank "Banca Transilvania" med henblik på at yde mindre lån til offentlige myndigheder i Rumænien tillige med støtte i form af teknisk bistand til energieffektivitetsprojekter. Der findes en fuldstændig liste over godkendte og undertegnede projekter i bilaget til denne rapport. Teknisk bistand Finansieringsrammen for teknisk bistand (20 mio. EUR) støttede 20 projekter ved at bidrage til deres strukturering. Ca. 2,2 mio. EUR fra finansieringsrammen for teknisk bistand vil forblive utildelt. Dette kan forklares ved, at de fleste af de projekter, der er blevet finansieret indtil nu, ikke har behov for teknisk bistand. Under hensyntagen til tidsbegrænsningen og genopretningsmålet i forordningen befandt de første projekter, der blev identificeret i fondens opstartsfase, sig således på et mere fremskredent stadium/et højere udviklingsniveau. Den sidste støtte i form af teknisk bistand gik til de offentlige myndigheder i Ringkøbing-Skjern (Danmark) til udvikling af et biomasseprojekt, Rhône-Alpes (Frankrig) til forberedelse af gennemførelsen af et bygningssaneringsprogram i skoler, Ore Valley Housing Association til udvikling af et fjernvarmesystem og Elche (Spanien) til udvikling af et program for offentlig belysning og bygningssanering. Oplysningsaktiviteter EPEC[10] har afsluttet den oplysningskampagne, der fokuserede på tre aspekter, nemlig støtte til udviklingen af kontrakter om energiydelse i medlemsstaterne, tilskyndelse til anvendelse af struktur- og samhørighedsfonde til energieffektivitet og vedvarende energi samt information om nylige politiske ændringer og prioriteter for den flerårige finansielle ramme 2014-2020 (FFR). På grundlag af udarbejdelsen af forskellige faktablade og landestrategier blev der afviklet skræddersyede workshopper og opfølgningsaktiviteter i forskellige medlemsstater. 2. Vigtigste konklusioner og fremtidsudsigter Fonden har med succes opfyldt sit mål ved at tildele hele EU-bidraget inden udløbet af den investeringsperiode, der er fastsat i forordningen, og tilvejebringe innovative finansieringsløsninger til energieffektivitetsprojekter. Teknisk bistand har også vist sig at være meget nyttig med henblik på at støtte de offentlige myndigheder i udarbejdelsen af deres projekter, der efterfølgende vil blive finansieret af fonden. EEEF vil fortsat tilstræbe en afbalanceret investeringsstrategi og øge sin geografiske dækning for at tilgodese de europæiske lokale og regionale offentlige myndigheders forskellige behov. Fonden har nu gradvist opbygget solid dokumentation for rentable investeringer (registreret nettofortjeneste i 2013) og vil nu aktivt søge efter flere fremtrædende investorer for at udnytte EU-bidraget bedre. IV. Overordnede konklusioner Genopretningsprogrammet har givet gode resultater. De fleste af projekterne er blevet afsluttet, navnlig i de dele af programmet, der vedrører sammenkoblinger. De øger EU's modstandsdygtighed i en eventuel forsyningssikkerhedskrise og bidrager til EU's mål for energi- og klimaændringer. EEEF har også været vellykket, idet der blev oprettet en kommerciel fond, der vil fortsætte med at vokse og tilvejebringe finansieringsløsninger og give overskud til dækning af de administrative omkostninger, udbytte til aktionærerne og afvikling af etableringsomkostningerne. Det mest problematiske område er CCS. Som det allerede er blevet påpeget i tidligere rapporter, afspejler dette mange forskellige faktorer, hvoraf den vigtigste er det ændrede forretningsgrundlag for teknologi siden starten af genopretningsprogrammet. Kommissionen udfolder fortsat alle politiske bestræbelser på at videreudvikle de resterende to projekter, men deres succes vil dog afhænge af de private investorers og de nationale myndigheders indsats. Selv om gennemførelsen af programmet er forløbet langsommere end forventet på nogle områder, har årsagerne hertil generelt ligget uden for Kommissionens direkte kontrol. Problemer med tilladelser (f.eks. Aberdeen), problemer med omkostninger til innovative teknologier (f.eks. Kriegers Flak), reguleringsmæssige nyskabelser på nationalt plan (f.eks. Cobra Cable) og finansieringsproblemer har alle bidraget til forsinkelser. Uanset disse forsinkelser er værdien af storskalainfrastruktur, innovative teknologier og innovativ EU-finansiering med det formål at opnå forsyningssikkerhed for EU og virkeliggøre det indre marked og målene for klimaændringer dog fortsat høj. Dette blev understreget af Rådet og Europa-Parlamentet, da de forhøjede EU-midlerne til energiinfrastruktur og innovation gennem Connecting Europe-faciliteten, Horisont 2020 og strukturfondene i den nye flerårige finansielle ramme. Afslutningen af de resterende projekter under genopretningsprogrammet vil supplere disse programmer og tilvejebringe en værdifuld erfaring, som man kan bygge videre på, i takt med at de implementeres. [1] COM(2014) 330 final. [2] I den europæiske energisikkerhedsstrategi foreslås det, at dette mål forhøjes til 15 % senest i 2030. [3] COM(2013) 791 final. [4] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 347/2013 af 17. april 2013 om retningslinjer for den transeuropæiske energiinfrastruktur, EUT L 115 af 25.4.2013, s. 39. [5] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten, EUT L 348 af 20.12.2013, s. 129. [6] http://ccsnetwork.eu/. [7] http://www.ciuden.es/index.php/en/tecnologias/instalaciones. [8] Yderligere investeringer er foretaget af Den Europæiske Investeringsbank med 75 mio. EUR, Cassa Depositi e Prestiti SpA (CDP) med 60 mio. EUR og investeringsforvalter Deutsche Bank (DB) med 5 mio. EUR. [9] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1233/2010 af 15. december 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 663/2009 om et program til støtte for den økonomiske genopretning i form af fællesskabsstøtte til projekter på energiområdet, EUT L 346 af 30.12.2010, s. 5. [10] Det europæiske OPP-Ekspertcenter (EPEC) er et fælles initiativ mellem EIB, Europa-Kommissionen og EU-medlemsstaterne og kandidatlandene. EPEC bidrager til at styrke kapaciteten hos dets medlemmer i den offentlige sektor, så de kan indgå i offentlig-private partnerskabstransaktioner (OPP). http://www.eib.org/epec/. BILAG 1 Betalinger under genopretningsprogrammet Samlede betalinger til projekter under genopretningsprogrammet (EUR) Pr. 31. august 2014 BL || År || I alt Sammenkoblinger || 2010 || 360 855 255,05 || 2011 || 224 168 978,21 2012 || 129 803 680,81 2013 || 126 931 210,31 2014 || 56 214 568,83 I alt |||| 897 973 693,21 CCS-projekter || 2010 || 193 746 614,74 2011 || 192 003 911,76 2012 || -5 616 118,92 2013 || 26 844 338,79 2014 || -32 107 391,30 I alt |||| 374 871 355,07 Offshorevindenergi || 2010 || 146 307 027,84 || 2011 || 41 300 324,67 2012 || 15 624 303,94 2013 || 11 990 156,27 2014 || 11 759 687,45 I alt |||| 226 981 500,17 Den europæiske fond for energieffektivitet (EEEF) |||| || 2011 || 30 000 000,00 || 2012 || 934 251,15 2013 || 24 892 026,95 2014 || 32 333 453,99 I alt || || 88 159 732,09 Samlet beløb || 2010 || 700 908 897,63 2011 || 487 473 214,64 || 2012 || 140 746 116,98 2013 || 190 657 732,32 2014 || 68 200 318,97 I alt || || 1 587 986 280,54 Indtægtsordrer er blevet fratrukket betalingerne.