Henstilling med henblik på

RÅDETS HENSTILLING

om Maltas nationale reformprogram for 2014 og med Rådets udtalelse om Maltas stabilitetsprogram for 2014

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], særlig artikel 5, stk. 2,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen[2],

som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet[3],

som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske of Finansielle Udvalg,

som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

som tager følgende i betragtning:

(1) Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, der er baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker og fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

(2) På grundlag af Kommissionens forslag vedtog Rådet den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker, som tilsammen udgør de "integrerede retningslinjer". Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

(3) Den 29. juni 2012 vedtog medlemsstaternes stats- og regeringschefer en vækst- og beskæftigelsespagt, som udgør en sammenhængende ramme for indsatsen på nationalt plan og på EU-plan samt i euroområdet under anvendelse af alle tilgængelige løftestænger, instrumenter og politikker. De traf beslutning om tiltag, der skal iværksættes af medlemsstaterne, og forpligtede sig navnlig fuldt ud til at nå målene i Europa 2020-strategien og gennemføre de landespecifikke henstillinger.

(4) Den 9. juli 2013 vedtog Rådet en henstilling om Maltas nationale reformprogram for 2013 og afgav sin udtalelse om Maltas ajourførte stabilitetsprogram for 2012-2016. Den 15. november 2013 afgav Kommissionen i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 473/2013[4] udtalelse om Maltas forslag til budget for 2014[5].

(5) Den 13. november 2013 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse[6], som markerede starten på det europæiske semester i 2014 for samordning af de økonomiske politikker. Den samme dag vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen[7], hvori Malta blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

(6) Den 20. december 2013 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder for erhvervslivet, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

(7) Den 5. marts 2014 offentliggjorde Kommissionen resultaterne af sin dybdegående undersøgelse for Malta[8], jf. artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. Kommissionen konkluderer på grundlag af sin analyse, at Malta ikke længere har makroøkonomiske ubalancer i henhold til proceduren for makroøkonomiske underskud. Selvom gældsniveauet stadig er højt, lader det til, at man har inddæmmet risiciene for bæredygtigheden af gælden i den private og den offentlige sektor, men der er behov for fortsat overvågning. Navnlig synes indikatorerne for finansiel stabilitet at være sunde. Set i lyset af risicienes strukturelle karakter i sektoren vil det imidlertid være vigtigt at fortsætte den nuværende forsigtige praksis for så vidt angår tilsyn og risikostyring. Boligmarkedet har stabiliseret sig, og risiciene som følge af overeksponering i ejendom er begrænsede. Den private gældsætning er på vej ned; der finder en velordnet nedgearing sted i virksomhederne, og presset på lånemarkederne er begrænset.

(8) Den 16. april 2014 forelagde Malta sit nationale reformprogram for 2014, som blev ajourført den 8. maj 2014, og den 30. april 2014 sit stabilitetsprogram for 2014. På grund af den indbyrdes sammenhæng mellem de to programmer er der foretaget en samtidig vurdering af dem.

(9) Formålet med den budgetstrategi, der blev formuleret i stabilitetsprogrammet for 2014, er at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud bæredygtigt senest i 2014 og gradvist at virkeliggøre det mellemsigtede mål, som er at opnå et balanceret budget i strukturel forstand, som er mere ambitiøst end, hvad der kræves i stabilitets- og vækstpagten. Det er imidlertid ikke planlagt, at det mellemsigtede mål skal nås inden for programmeringsperioden. I 2014 ligger den planlagte (nyberegnede) strukturelle tilpasning lidt under den anbefalede indsats. Efter den planlagte korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud er der for 2015 planlagt en mindre afvigelse fra den justeringskurs, der skal sikre virkeliggørelse af det mellemsigtede mål. Derefter er de planlagte årlige fremskridt hen imod virkeliggørelse af det mellemsigtede mål i brede træk i tråd med kravet om mindst 0,5 % af BNP. Ifølge programmet vil den offentlige gæld, som lå på 73 % af BNP i 2013, fra 2014 blive reduceret i overensstemmelse med gældsreduktionsmålet. Programmålene er samlet set i overensstemmelse med kravene i stabilitets- og vækstpagten. Det makroøkonomiske scenarie bag de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, som er godkendt af et uafhængigt organ (det nationale revisionskontor), er realistisk for 2014 og 2015, eftersom prognoserne for den økonomiske vækst ligger marginalt lavere end dem, der blev beskrevet i Kommissionens forårsprognose fra 2014. Risiciene for budgetmålene er imidlertid blevet større, fordi den planlagte forøgelse af de strukturelle indtægter i programperioden ikke er fuldt understøttet af foranstaltninger, og overskridelse af udgiftslofter kunne kræve betalinger, der er større end de budgetterede. Ifølge Kommissionens prognose forventes Malta at korrigere sit uforholdsmæssigt store underskud bæredygtigt i 2014. Ifølge den samme prognose vil den finanspolitiske indsats for perioden 2013-14 resultere i en manko på 1,6 % af BNP på den (korrigerede) strukturelle saldo og på 1,25 % af BNP for så vidt angår værdien af de krævede foranstaltninger, der blev anset for nødvendige i henstillingen i forbindelse med proceduren vedrørende uforholdsmæssigt store underskud. Der er ingen margin med hensyn til virkeliggørelse af gældsreduktionsmålet for 2014, men risiciene i forbindelse med gældsscenariet er blevet mindre. I 2015 er der risiko for en mærkbar afvigelse fra de krævede resultater i forbindelse med virkeliggørelsen af det mellemsigtede mål. Rådet er på grundlag af sin vurdering af programmet og Kommissionens prognose, jf. Rådets forordning (EF) nr. 1466/97, af den opfattelse, at mens Maltas forventede samlede underskud og offentlige gæld er i overensstemmelse med henstillingen i forbindelse med proceduren vedrørende uforholdsmæssigt store underskud, så er der behov for en yderligere indsats for at bringe den strukturelle tilpasning i overensstemmelse med anbefalingerne for 2014 og sikre en passende tilpasningskurs i forhold til det mellemsigtede mål fra 2015.

(10) Det ikkebindende aspekt ved Maltas finanspolitiske rammer og den kortsigtede finanspolitiske planlægning er ikke fremmende for en sund finanspolitisk situation. Der er opstået forsinkelser i forbindelse med vedtagelsen af lovgivning, der skulle være trådt i kraft ved udgangen af 2013 og gennemføre kravene i direktiv 85/2011/EU om budgetmæssige rammer og den finanspolitiske aftale. Ifølge stabilitetsprogrammet har den maltesiske regering imidlertid for nyligt godkendt en lov om finanspolitisk ansvar, som vil blive forelagt parlamentet til vedtagelse. Ifølge lovforslaget skal der indføres en strukturel budgetsaldoregel, en gældsregel, treårige rullende budgetrammer og gradvist etableres et finanspolitisk råd, som skal have til opgave at godkende regeringens officielle makroøkonomiske og finanspolitiske prognoser, samt forudgående og efterfølgende overvågning af overholdelsen af de finanspolitiske regler.

(11) Maltas skatteadministrationer vil blive samlet til én myndighed, som kan strømline skatteopkrævningsprocesserne og forhindre skatteunddragelse. For at forbedre overholdelsen af skattereglerne og tilskynde til opkrævning af udeståender er det nødvendigt at revidere sanktionerne i momslovgivningen og renter på udestående skatter og afgifter. Der er iværksat forskellige andre foranstaltninger, der også forventes at konsolidere Maltas skattesystem. Disse foranstaltninger går i den rigtige retning, men deres virkning er endnu ikke synlig.

(12) Selvom der stadig er problemer med bæredygtigheden af Maltas offentlige finanser, er der kun konstateret begrænsede fremskridt med reformen af landets pensionsordninger og bæredygtigheden inden for sundhedsvæsenet. Der er nedsat en pensionsstrategigruppe, der skal vurdere alle muligheder for at reformere pensionssystemet, men de maltesiske myndigheder har givet tilsagn om ikke at hæve den lovbestemte pensionsalder ud over de forhøjelser, der er omhandlet i pensionsreformen for 2006. Den lovbestemte pensionsalder er derfor fortsat ikke knyttet sammen med den forventede levealder, hvilket er et problem for pensionernes langsigtede bæredygtighed og tilstrækkelighed. Malta har til hensigt at afhjælpe disse mangler med arbejdsmarkedsforanstaltninger, navnlig landets nyligt vedtagne aktive aldersstrategi, men det er usandsynligt, at det vil løse problemet. Sundhedsvæsenets bæredygtighed er et yderligere problem i betragtning af prognoser, der forudser stigende aldersrelaterede udgifter. Der er lige blevet fremlagt et udkast til en strategi for det nationale sundhedsvæsen, men det er uklart, hvordan den vil blive gennemført, og hvilke gevinster den vil give i form af omkostningseffektivitet og bæredygtighed. Der er behov for at styrke den offentlige primærpleje.

(13) Der er stadig mange, der forlader skolen for tidligt i Malta, men der er ved at blive truffet foranstaltninger til at begrænse denne tendens, og der er igangsat etablering af et omfattende overvågningssystem. Der er mange, der ikke opnår de grundlæggende færdigheder, hvilket er ensbetydende med, at mange har dårlige læsefærdigheder og forlader skolen for tidligt. Korrekt gennemførelse af den nyligt vedtagne nationale strategi til fremme af læsefærdighederne forventes at bidrage til indsatsen over for dette problem. Dette skal suppleres af yderligere foranstaltninger, som forventes at gøre uddannelserne mere arbejdsmarkedsrelevante. Der er tale om en reform af rammerne for lærlinge, fastlæggelse af en strategi for livslang læring, indførelse af arbejdsbaseret uddannelse inden for erhvervsuddannelse og et særligt program, der er finansieret via Den Europæiske Socialfond.

(14) Malta er i øjeblikket ved at gennemføre en række vigtige foranstaltninger, der skal øge antallet af kvinder på arbejdsmarkedet, navnlig ved at tilbyde muligheder for gratis børnepasning til familier, hvor forældrene er i arbejde eller i gang med at videreuddanne sig. Det er afgørende, at gennemførelsen er effektiv. Myndighederne bidrager også til at sikre pasning efter skoleundervisningen og tilbyder muligheder for at sende børn til skolen, inden den åbner for undervisning, således at forældrerollen bedre kan forenes med arbejdslivet. Der er også planlagt skatteincitamenter, der skal tilskynde forældrene til at sende børn til børnepasningsfaciliteter, der allerede er i gang under tidligere ordninger. Der gøres imidlertid kun lidt for at tilbyde og fremme anvendelse af fleksible arbejdsordninger, f.eks. hjemmearbejde og flekstid, hvilket ville få flere kvinder til at søge ud på arbejdsmarkedet.

(15) For yderligere at forbedre sin internationale konkurrenceevne er Malta - ud over at undgå de potentielt negative konsekvenser af en manglende tilpasning mellem løn og produktivitet - stadig nødt til at adressere infrastrukturmangler inden for energi og transport, som hæmmer landets potentiale - navnlig under hensyntagen til høje energiomkostninger. Elforbindelsen til Italien, som skal afsluttes i år, vil øge forsyningssikkerheden og kan bidrage til diversificering af udbuddet og anvendelsen af eksternt produceret vedvarende energi. Den planlagte sammenkobling med det europæiske gasnet vil også udgøre et bidrag til Maltas energisammensætning og gøre landet mindre afhængigt af kun én energikilde og derved gøre det mere attraktivt for erhvervslivet. Nationale vedvarende energikilder er - med undtagelse af en vis succes for solenergi - et potentiale, der mangler at blive udnyttet.

(16) En vis mangel på effektivitet i den offentlige forvaltning begrænser en yderligere forbedring af erhvervsklimaet i Malta. Mens det går i den rigtige retning med de offentlige indkøb, er indkøbsprocedurerne stadig for lange, og det medfører ineffektiv anvendelse af offentlige midler. Disse foranstaltninger ledsages ikke af mål, og det gør det vanskeligt at vurdere deres effektivitet. Manglen på alternativer til gældsfinansiering fører til høje finansieringsomkostninger for virksomhederne, hvilket hæmmer deres økonomiske aktiviteter. Dette gældsproblem for virksomhederne kan også føre til for stor lånefinansiering i selskaberne og til utilstrækkelig kapitalallokering. Der bør derfor være yderligere muligheder for ikkegældsskabende finansiering. Den mangel på effektivitet inden for retsvæsenet, som blev påpeget i 2013 i de landespecifikke henstillinger for Malta, gør sig stadig gældende. Det ventes, at en række af de mange reformforslag, der blev lagt frem af kommissionen for reform af retsvæsenet i november 2013, vil være gennemført ved udgangen af 2014, men der er stadig behov for en klar tidsplan og prioritering af foranstaltningerne. Det skal også vurderes, hvilken indflydelse de vil have på ophobningen af sager, navnlig hvad angår de ovenfor nævnte mangler.

(17) Malta har styrket det lovmæssige tilsyn for at sikre stabilitet i den finansielle sektor. Der er tilføjet makroprudentielt tilsyn til den maltesiske centralbanks opgaver, og der lægges særlig vægt på spørgsmål vedrørende finansiel stabilitet, mens Det Blandede Udvalg for Finansiel Stabilitet nu er fastlagt i lovgivningen. Der er truffet tilfredsstillende foranstaltninger til at forbedre hensættelserne til tab, hovedsagelig ved gennemførelse af en revision af bankregel nr. 9.

(18) Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Maltas økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Malta, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke Den Europæiske Unions samlede økonomiske styring gennem EU-input til kommende nationale beslutninger. Dens henstillinger under det europæiske semester er afspejlet i henstilling 1-5 nedenfor.

(19) På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået Maltas stabilitetsprogram, og Rådets udtalelse[9] afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

(20) Som led i det europæiske semester har Kommissionen også foretaget en analyse af den økonomiske politik i hele euroområdet. På dette grundlag har Rådet udstedt særlige henstillinger rettet til de medlemsstater, der har euroen som valuta. Malta bør også sikre fuld og rettidig gennemførelse af disse henstillinger,

HENSTILLER, at Malta i perioden 2014-2015 træffer foranstaltninger med henblik på følgende:

1. Korrigere det uforholdsmæssigt store underskud på en bæredygtig måde senest i 2014. Styrke budgetstrategien mærkbart i 2015 for at sikre den krævede strukturelle justering på 0,6 % af BNP med henblik på virkeliggørelse af det mellemsigtede mål. Gennemføre en strukturel justering på årligt mindst 0,5 % af BNP og mere under gunstige økonomiske vilkår, eller hvis det er nødvendigt for at sikre, at gældsreglen efterleves med henblik på at holde den offentlige gældskvote på en fortsat nedadgående kurs. Afslutte vedtagelsen af loven om finanspolitisk ansvar med henblik på etablering af bindende, regelbaserede flerårige finanspolitiske rammer og oprettelse af en uafhængig institution, der kan påtage sig at overvåge finanspolitiske regler og godkende makroøkonomiske prognoser, der understøtter den finanspolitiske planlægning. Fortsætte indsatsen for at forbedre overholdelsen af skattereglerne og bekæmpe skatteunddragelse ved at sikre fortsat iværksættelse af foranstaltninger og evaluere allerede iværksatte foranstaltninger, samtidigt med at der gøres en supplerende indsats for navnlig at fremme anvendelse af elektroniske betalingsmidler.

2. Fremskynde den igangværende pensionsreform, navnlig ved mærkbar fremskyndelse af den planlagte forhøjelse af den lovbestemte pensionsalder og ved fortsat at knytte den sammen med ændringer af den forventede levealder. Sikre, at en omfattende reform af sundhedsvæsenet giver omkostningseffektiv og bæredygtig anvendelse af de tilgængelige ressourcer, f.eks. ved styrkelse af primærplejen.

3. Fortsætte politikindsatsen for at tage hånd om uddannelsernes arbejdsmarkedsrelevans og sikre, at flere opnår de grundlæggende færdigheder ved at fremskynde gennemførelsen af den forsinkede reform af lærlingeordningen. Reducere antallet af børn, der forlader skolen for tidligt, yderligere, navnlig ved at afslutte og gennemføre den nationale strategi til fremme af læsefærdighederne og få flere kvinder ud på arbejdsmarkedet, især dem, der ønsker at vende tilbage til arbejdsmarkedet, ved at fremme fleksible arbejdsordninger.

4. Anvende flere forskellige energikilder i økonomien, herunder ved at øge den vedvarende energis andel.

5. Fortsætte med at effektivisere procedurerne for offentlige indkøb og sikre, at de afvikles hurtigere. Tilskynde til alternativ gældsfinansiering i virksomheder ved at lette adgangen til kapitalmarkeder og etablere venturekapitalfonde, og gøre retsvæsenet mere effektivt ved at sikre rettidig og effektiv gennemførelse af den planlagte reform af retsvæsenet.

Udfærdiget i Bruxelles, den […].

På Rådets vegne

Formand

[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

[2] COM(2014) 419 final.

[3] P7_TA(2014)0128 og P7_TA(2014)0129.

[4] EFT L 140 af 27.5.1997, s. 11.

[5] C(2013) 8007 final.

[6] COM(2013) 800 final.

[7] COM(2013) 790 final.

[8] SWD(2014) 150 final.

[9] I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.