DA Den Europæiske Unions Tidende C 116/1

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS UDTALELSE

af 13. april 2007

om et forslag til Rådets direktiv om indkredsning og klassificering af europæisk kritisk infrastruktur og vurdering af behovet for at beskytte den

(CON/2007/11)

(2007/C 116/01)

Indledning og retsgrundlag

Den Europæiske Centralbank (ECB) modtog den 23. januar 2007 en anmodning fra Rådet for Den Europæiske Union om en udtalelse om et forslag til Rådets direktiv om indkredsning og klassificering af europæisk kritisk infrastruktur og vurdering af behovet for at beskytte den (1) (i det følgende benævnt »direktivforslaget«). I direktivet fastsættes en procedure for indkredsning og klassificering af europæisk kritisk infrastruktur, hvis afbrydelse eller ødelæggelse i væsentlig grad ville påvirke to eller flere medlemsstater, eller en enkelt medlemsstat, hvis den kritiske infrastruktur befinder sig i en anden medlemsstat. ECB's kompetence til at afgive udtalelser fremgår af artikel 105, stk. 4, første led, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. I overensstemmelse med artikel 17.5, første punktum, i forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank er denne udtalelse vedtaget af ECB's Styrelsesråd.

1. Generelle bemærkninger

1.1. ECB støtter fuldt ud direktivforslagets mål, som er at forbedre koordinationen af de foranstaltninger, som er planlagt i en række relevante sektorer i Den Europæiske Union, med det formål at forbedre forebyggelsen af, beredskabet i forbindelse med og reaktionen på trusler, navnlig terrorangreb, der påvirker den kritiske infrastruktur og afhængigheden på tværs af sektorer (2). ECB mener navnlig, at det er vigtigt at sikre, at der træffes konsistente og koordinerede foranstaltninger i forskellige sektorer som en passende reaktion på disse trusler.

1.2. Bestemmelserne i direktivforslaget, som tillægger medlemsstaterne visse ansvarsområder i forbindelse med indkredsningen af europæisk kritisk infrastruktur, meddelelse herom til Kommissionen, og udformningen, ajourføringen, gennemgangen og navnlig den regelmæssige kontrol med sikkerhedsplanerne for operatører af europæisk kritisk infrastruktur samt indberetning af et sammendrag af risici for hver enkelt sektor til Kommissionen, skal respektere eksisterende nationale myndigheders og EU-myndighedernes kompetencer. Disse omfatter centralbankernes særlige opgaver, som i henhold til traktaten skal udføres på uafhængig måde (3), samt de opgaver, som er pålagt centralbankerne i henhold til gældende national lov. Det vil navnlig være nødvendigt at sikre, at de nationale bestemmelser til gennemførelse af direktivforslaget er fuldt ud forenelige med centralbankernes overvågningsbeføjelser eller forpligtelser med hensyn til clearing- og afregningsstrukturer og -netværker på betalings- og værdipapirområdet, clearingcentraler og centrale modparter (4). Det forudsættes i denne forbindelse, at de i direktivforslaget fastsatte rammer ikke berører centralbankernes beføjelser og uafhængighed. En betragtning herom bør indføjes i direktivforslaget.

1.3. Endvidere vil ECB gerne understrege, at eurosystemet og/eller de nationale centralbanker allerede har truffet foranstaltninger til sikring af den fortsatte drift af betalingssystemerne i euroområdet, og ECB mener, at dette arbejde bør anerkendes med henblik på at undgå gentagelser og sikre konsistens i det arbejde, som er udført af flere myndigheder.

2. Særlige bemærkninger

2.1. For det første er den finansielle sektor, som angives i direktivforslaget, underopdelt i 1) clearing- og afregningsinfrastrukturer og -netværker på betalings- og værdipapirområdet og 2) regulerede markeder. ECB foreslår en bredere formulering, som dækker handels-, clearing- og afregningsinfrastrukturer og -netværker på betalingsområdet og for finansielle instrumenter.

2.2. For det andet anerkender definitionen af »kritisk infrastruktur «udtrykkeligt afhængighed på tværs af sektorer, da effektiviteten af gennemførelsesforanstaltningerne for én sektor kan blive alvorligt undermineret, hvis ikke der tages højde for denne afhængighed på tværs af sektorer. Det bemærkes dog, at denne definition ikke udtrykkeligt udelukkende henviser til aktiver, som befinder sig i EU. Det er derfor ikke klart, hvordan aktiver, som delvis befinder sig uden for EU, hvis afbrydelse eller ødelæggelse ville påvirke den europæiske kritiske infrastruktur, skal behandles i henhold til direktivforslaget. ECB vil hilse en yderligere afklaring af dette spørgsmål velkommen.

2.3. For det tredje er »alvorlighedstesten«, som ligger til grund for indkredsningen af europæisk kritisk infrastruktur, et ret bredt begreb, som bør styrkes med klarere indikationer for at sikre konsistens i klassificeringen på tværs af lande og sektorer. Det vil være nyttigt at afklare dette begreb yderligere i forbindelse med fastlæggelsen af overordnede og sektorbaserede kriterier ved hjælp af komitologiproceduren i henhold til direktivforslaget. Det bemærkes, at direktivforslaget sandsynligvis vil medføre yderligere administrative krav, hvormed der sandsynligvis vil være forbundet omkostninger for infrastrukturer og relevante myndigheder. Afhængig af de tærskler, som fastsættes, kan infrastrukturer, der ikke i øjeblikket overvåges, blive inddraget og pålagt yderligere omkostninger.

2.4. For det fjerde kan en separat fællesskabsretsakt være nødvendig for at fastlægge procedurer til indkredsning og klassificering af europæisk kritisk infrastruktur, som er ejet eller drevet af fællesskabsinstitutioner, -organer eller -agenturer. I henhold til direktivforslaget kan Kommissionen ganske vist udarbejde et forslag til en liste over kritisk infrastruktur, som klassificeres som europæisk kritisk infrastruktur på grundlag af meddelelser fra medlemsstaterne og »alle andre oplysninger, Kommissionen råder over«, men det er måske ikke praktisk for europæisk kritisk infrastruktur, som drives af fællesskabsorganer, og som har en paneuropæisk dimension, at være en del af et system, der administreres af medlemsstaterne.

2.5. For det femte skal listen over kritisk infrastruktur, som klassificeres som europæisk kritisk infrastruktur, i henhold til direktivforslaget vedtages under anvendelse af komitologiproceduren (5). Listen over al europæisk kritisk infrastruktur vil blive vedtaget, før sikkerhedsplanerne for operatører, som indeholder de relevante sikkerhedsløsninger til beskyttelse af den europæiske kritiske infrastruktur på listen, er udarbejdet og sat i drift, da operatørerne har en frist på et år efter klassificeringen til at udarbejde en sikkerhedsplan for operatører. I denne forbindelse er åbenhed uønskeligt for clearing- og afregningsinfrastrukturerne og -netværkerne på betalings- og værdipapirområdet. Navnlig da formålet med direktivet omfatter et beredskab i forbindelse med trusler, som påvirker de finansielle markeder, vil det være uholdbart at offentliggøre listen over kritisk infrastruktur, som er af afgørende relevans for de finansielle markeders smidige funktion. Intet land i verden ville i dag offentliggøre en sådan liste af samme hensyn. ECB anbefaler derfor på det kraftigste, at listen over europæisk kritisk infrastruktur fortroligholdes.

2.6. Endelig anbefaler ECB på det kraftigste, at eksisterende foranstaltninger tages med i overvejelserne, når gennemførelsesforanstaltningerne defineres, og at fokus rettes mod de områder, hvor der indtil nu ikke er truffet særlige foranstaltninger. I lyset heraf er det derfor ønskeligt, at der ikke igangsættes et arbejde med at definere eller gennemføre foranstaltninger på områderne betaling og clearing, men at arbejdet, som allerede er udført af de kompetente myndigheder, anerkendes. På den ene side vil yderligere lovgivning og dertil knyttede byrder skulle begrundes gennem fyldestgørende konsekvensanalyser. På den anden side er det vigtigt at bevare standarder og lovgivning på dette område tilstrækkeligt fleksible, så de let og til stadighed kan tilpasses til det skiftende miljø. ECB foretrækker, at ingen særlige retligt bindende foranstaltninger vedtages. Skulle Kommissionen beslutte at vedtage gennemførelsesforanstaltninger, skal ECB i henhold til traktaten formelt høres om foranstaltninger, der vedrører clearing- og afregningsinfrastrukturer og -netværker på betalings- og værdipapirområdet samt andre spørgsmål, som er omfattet af ECB's kompetenceområde (6).

3. Ændringsforslag

Hvor ovennævnte forslag vil føre til ændringer i direktivforslaget, fremgår ændringsforslag af bilaget.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 13. april 2007. Lucas D. PAPADEMOS Næstformand for ECB

(1) KOM(2006) 787 endelig udg.

(2) ECB støtter også det synspunkt, at Det Europæiske Program for Beskyttelse af Kritisk Infrastruktur bør omfatte alle former for fare, idet der dog skal lægges særlig vægt på trusler som følge af terrorisme, og der skal tages hensyn til menneskeskabte teknologiske trusler og naturkatastrofer i forbindelse med beskyttelsen af kritisk europæisk infrastruktur.

(3) Samtidig indebærer anerkendelsen af en sådan selvstændighed ikke, inden for rammerne af en generel strategi i hele EU om at beskytte kritisk infrastruktur mod terrorangreb, at ECB stilles helt uden for De Europæiske Fællesskaber, og fritager den heller ikke fra at overholde de fællesskabsretlige regler (jf. dom af 10. juli 2003, sag C-11/00, Kommissionen mod Den Europæiske Centralbank, præmis 135, Sml. I, s. 7147).

(4) Eurosystemet har f.eks. fastlagt principper og procedurer for overvågning af systemer og infrastrukturer til betaling og clearing, herunder forebyggende foranstaltninger mod operationelle problemer, f.eks. i rapporten Business continuity oversight expectations for Systematically Important Payment Systems af juni 2006.

(5) Direktivforslagets artikel 4, stk. 2, og artikel 11.

(6) Traktatens artikel 105, stk. 4, første led.