Resumé

I. Leonardo da Vinci-programmet har til formål at gennemføre Den Europæiske Unions politik for erhvervsuddannelse. Mobilitetsprojekter, som udgør den største del af programmet, giver organisationer, som er involveret i erhvervsuddannelse, mulighed for at sende deltagere til et andet europæisk land, så de kan udvikle deres kompetencer, viden og færdigheder.

II. Europa-Kommissionen har det overordnede ansvar for programmet og overvåger og fører tilsyn med dets gennemførelse i samarbejde med myndighederne i de enkelte deltagerlande - normalt deres undervisningsministerier. Hele det operationelle ansvar for forvaltningen af mobilitetsprojekter er uddelegeret til nationale kontorer udpeget af medlemsstaterne.

III. Retten undersøgte, om Leonardo da Vinci-mobilitetsordningen under programmet for livslang læring (2007-2013) er udformet og forvaltes på en sådan måde, at den vil kunne føre til effektive resultater.

IV. Rettens revisionsresultater bygger på en revision, der blev udført i Kommissionen og i seks deltagerlande, der blev udvalgt til revisionen. Eftersom Leonardo er et af de fire uddannelsesprogrammer under Kommissionens program for livslang læring, har mange af revisionsresultaterne også relevans for de andre ordninger under dette program. Retten konstaterede følgende:

- Ved udformningen af det aktuelle Leonardo da Vinci-program (2007-2013) tog Kommissionen hensyn til sine egne obligatoriske evalueringer af det foregående program, men den tog ikke systematisk hensyn til andre vigtige undersøgelser og rapporter

- Kommissionen etablerede et hensigtsmæssigt system til forvaltning af Leonardoprojekternes livscyklus, men der var væsentlige mangler i it-støttesystemet

- Programmets operationelle elementer, herunder information om og fremme af programmet og den årlige programmeringscyklus, blev generelt forvaltet godt, men Kommissionen gjorde ikke noget for at løse ansøgernes vanskeligheder med at finde partnere og sikrede ikke kvaliteten af de nationale kontorers bedømmelse af ansøgninger om tilskud

- Der findes et rapporteringssystem, men det sætter endnu ikke Kommissionen i stand til at måle programmets resultater og virkninger. Der er mangler i systemet for rapportering om Leonardoprogrammets resultater og virkninger. I programmets tredje år var Kommissionen begyndt, men endnu ikke færdig med at etablere et omfattende system til måling af Leonardos effekt

- De nationale kontorers kontroller var i overensstemmelse med Kommissionens vejledning

- Der er svagheder i de nationale myndigheders udførelse af de sekundære kontroller vedrørende de nationale kontorer

- Samlet set konkluderer Retten, at mobilitetsordningen under Leonardo da Vinci-programmet er udformet og forvaltes på en sådan måde, at den vil kunne føre til effektive resultater. Kommissionen var begyndt, men endnu ikke færdig med at etablere et omfattende system til måling af Leonardos effekt. Det betyder, at Kommissionen tre år inde i programmet - efter ca. halvdelen af dets løbetid - endnu ikke kan vurdere, i hvilket omfang det opfylder sine mål.

V. På grundlag af disse bemærkninger anbefaler Retten, at Kommissionen forbedrer it-støttesystemet, giver kvalitativ feedback om de årlige arbejdsprogrammer, i højere grad hjælper med at finde værtspartnere, videreudvikler og overvåger procedurerne for bedømmelse af projektansøgninger, så hurtigt som muligt fastlægger SMART-mål og -resultatindikatorer, forbedrer vurderingen af resultater med mere fokus på programmets effekt og fremover sørger for, at der i forbindelse med eventuelle efterfølgende programmer fra begyndelsen etableres et system til effektmåling.

Indledning

1. På mødet i Lissabon i marts 2000 satte Det Europæiske Råd sig det strategiske mål, at Den Europæiske Union i 2010 skulle være den mest dynamiske videnbaserede økonomi i verden. Det Europæiske Råd anerkendte erhvervsuddannelsens vigtige rolle som en integreret del af den økonomiske politik og social- og arbejdsmarkedspolitikken. Grundlaget for det europæiske samarbejde om erhvervsuddannelse blev efterfølgende fastlagt i "Københavnprocessen" [1], der har til formål at fremme det frivillige samarbejde med henblik på at øge gensidig tillid, gennemsigtighed og anerkendelse af kompetencer og kvalifikationer og derved skabe et grundlag for at fremme mobiliteten og adgangen til livslang læring.

2. Europa-Kommissionen har samlet sine forskellige uddannelsesinitiativer under én paraply, programmet for livslang læring [2], med det formål at fremme vekselvirkningerne, samarbejdet og mobiliteten mellem uddannelsessystemerne i Unionen. Det nye program for livslang læring erstatter de tidligere programmer for uddannelse, erhvervsuddannelse og eLearning, som ophørte i 2006.

3. Den vejledende finansielle tildeling [3]til gennemførelsen i den syvårsperiode, der begyndte den 1. januar 2007, var på 6970 millioner euro. Inden for denne tildeling må de beløb, der tildeles delprogrammerne, ikke være mindre end:

- Comenius 13 %

- Erasmus 40 %

- Leonardo da Vinci 25 %

- Grundtvig 4 %.

4. Leonardo da Vinci er navnet på det delprogram, der skal gennemføre Den Europæiske Unions politik for erhvervsuddannelse ved at støtte og supplere de aktioner, der iværksættes af medlemsstaterne. Leonardo da Vinci-programmets aktuelle fase - 2007-2013 - er en fortsættelse af de foregående programmer Leonardo I (1995-1999) og Leonardo II (2000-2006). De generelle, specifikke og operationelle målsætninger for programmet for livslang læring og Leonardo da Vinci-programmet [4]er beskrevet i punkt 44 og i bilaget.

5. En række forskellige aktiviteter kan modtage støtte fra Leonardo da Vinci-programmet, herunder:

- mobilitetsprojekter, hvor deltagerne tilbringer en tid i et andet europæisk land

- partnerskaber, der fokuserer på temaer af fælles interesse

- multilaterale projekter, især projekter, som har til formål at forbedre uddannelsessystemerne.

6. Mobilitetsprojekter er en af de største aktiviteter i Leonardo, ligesom i de foregående programmer. Som det fremgår af figur 1, tegnede mobilitetsprojekter sig for 64 % af Leonardos tilskud i 2007 og 59 % i 2008.

Figur 1

Leonardo da Vinci - tilskud til projekter i 2007-2008 fordelt på aktivitetstyper (millioner euro)

+++++ TIFF +++++

Kilde: Europa-Kommissionen.

7. Mobilitetsprojekter, der modtager støtte fra Leonardo, skal give enkeltpersoner - heriblandt praktikanter under grundlæggende erhvervsuddannelse og personer, der allerede er på arbejdsmarkedet, samt undervisere og erhvervslærere - mulighed for at udvikle deres kompetencer, viden og færdigheder gennem et uddannelsesophold i et andet europæisk land. Der gives tilskud til projektforvaltning samt rejse- og opholdsudgifter. Figur 2 viser, hvordan deltagerne i mobilitetsprojekter i 2008 fordelte sig på uddannelsesområder.

Figur 2

Deltagere i mobilitetsprojekter i 2008 fordelt på uddannelsesområder

+++++ TIFF +++++

Kilde: Europa-Kommissionen

Kommissionens rolle

8. Europa-Kommissionen har det overordnede ansvar for at sikre, at programmet for livslang læring gennemføres effektivt [5]. I forbindelse med gennemførelsen bistås Kommissionen af udvalget for programmet for livslang læring, som består af repræsentanter for medlemsstaterne. Kommissionens rolle er:

- i samarbejde med medlemsstaterne løbende at overvåge og evaluere programmet for livslang læring set i forhold til målene [6]

- at etablere en passende overvågning, så den overvåger og koordinerer driften af hele ordningen og gennemgår rammerne for national kontrol [7].

Den nationale myndigheds rolle

9. 31 lande deltager i programmet: EU's 27 medlemsstater plus Island, Liechtenstein, Norge og Tyrkiet. Den nationale myndighed - normalt deltagerlandets undervisningsministerium - har til opgave i samarbejde med Kommissionen at overvåge og føre tilsyn med det nationale kontors arbejde. Den nationale myndighed er ansvarlig for at fastlægge rammer for sekundære kontroller, som har til formål at give rimelig garanti for, at det nationale kontors rammer for primære kontroller fungerer effektivt.

Det nationale kontors rolle

10. Hele det operationelle ansvar for mobilitetsprojekter under Leonardo er uddelegeret til nationale kontorer i de enkelte deltagerlande. De nationale kontorer er ansvarlige for forvaltningen af mobilitetsprojekternes livscyklus. De bidrager også, efter behov, til Kommissionens overvågning og evaluering af programmet. De funktioner, som de forventes at varetage, er beskrevet i programmets retsgrundlag, herunder Kommissionens afgørelse om Kommissionens, medlemsstaternes og de nationale kontorers ansvarsområder i forbindelse med gennemførelsen af programmet for livslang læring (C(2007) 1807). De operationelle instrukser gives i den "Guide for National Agencies" (vejledning for nationale kontorer), som er en del af den årlige finansieringsaftale mellem Kommissionen og de nationale kontorer.

Revisionens omfang og revisionsmetoden

11. Revisionen fokuserede på mobilitetsaktiviteter finansieret af Leonardoprogrammet. Det overordnede mål var at vurdere, om Leonardo da Vinci-mobilitetsordningen under programmet for livslang læring (2007-2013) er udformet og forvaltes på en sådan måde, at den vil kunne føre til effektive resultater.

12. Målene for revisionen var at vurdere:

a) om der i udformningen af programmet var taget hensyn til relevante evalueringer og undersøgelser, og om der var etableret et hensigtsmæssigt system til forvaltning af projekternes livscyklus

b) om programmets operationelle elementer blev forvaltet godt, herunder udarbejdelsen af årlige arbejdsprogrammer, informationsproceduren, promovering og formidling af oplysninger samt udvælgelsen af projekter til finansiering

c) om der fandtes et rapporteringssystem, som gjorde det muligt for Kommissionen at måle programmets resultater og effekt

d) om kontrolsystemet var tilstrækkeligt.

13. Revisionen dækkede udarbejdelsen af programmet for livslang læring, som begyndte i 2004, og gennemførelsen af programmet i 2007-2008. Retten tog også hensyn til relevante udviklinger i 2009. Ud over at foretage en revision hos Kommissionen besøgte Rettens revisorer seks medlemsstater [8]. Disse lande fik tildelt 45 % af Leonardos samlede midler til mobilitet i 2007 og 44 % i 2008 (jf. figur 3).

14. Eftersom Leonardo er en del af det integrerede program for livslang læring, som samler forskellige uddannelsesinitiativer under én paraply, gælder mange af Rettens revisionsresultater, konklusioner og anbefalinger dette program som helhed.

15. Revisionsarbejdet omfattede dataindsamling og -analyse, gennemgang af planlægnings-, evaluerings- og gennemførelsesdokumenter, undersøgelse af projekternes sagsakter og interview med tjenestemænd fra Kommissionen, de nationale myndigheder og de nationale kontorer samt med repræsentanter for modtagerorganisationer i de udvalgte medlemsstater.

Figur 3

tilskud til mobilitetsprojekter under Leonardo i 2007-2008 fordelt på lande (millioner euro)

+++++ TIFF +++++

Kilde: Europa-Kommissionen.

Bemærkninger

Udformning

16. Retten undersøgte, om Kommissionen ved udformningen af Leonardoprogrammet tog hensyn til det væld af oplysninger, som forelå om de foregående programmer - evalueringer, undersøgelser og nationale rapporter, herunder også om de nationale myndigheders anvendelse af de nationale rapporter. Retten undersøgte også, om Kommissionen med henblik på gennemførelsen af Leonardo etablerede et hensigtsmæssigt system til forvaltning af projekternes livscyklus på kommissionsniveau og i deltagerlandene, herunder et it-støttesystem. På kommissionsniveau undersøgte Retten, om der var en klar opgavefordeling mellem de forskellige enheder. I deltagerlandene undersøgte den, hvordan programmet blev gennemført administrativt af de nationale myndigheder og kontorer, som står for forvaltningen, og hvis roller og ansvar er beskrevet i retningslinjer fra Kommissionen.

Kommissionen tog hensyn til sine egne obligatoriske evalueringer af det foregående program, men tog ikke systematisk hensyn til andre vigtige undersøgelser og rapporter

17. Der skal foretages obligatorisk evaluering i tre faser af alle programmer, der finansieres over De Europæiske Fællesskabers almindelige budget [9]:

- Forudgående evaluering: En rapport ledsager lovgivningsforslaget om oprettelse eller videreførelse af et EU-program eller en EU-aktion

- Midtvejsevaluering: Denne evaluering midt i programperioden giver direkte feedback til programmet og kan således bidrage til at forbedre kvaliteten af de igangværende interventioner. Eftersom det tager lang tid at etablere et nyt program, er midtvejsevalueringen også en meget vigtig kilde til oplysninger, der kan være nyttige i forbindelse med udformningen af den næste generation af programmet

- Endelig evaluering: Foretages ved afslutningen af programmet.

18. Ved udformningen af det nye Leonardoprogram tog Kommissionen hensyn til resultaterne af midtvejsevalueringen og den endelige evaluering af det foregående program. Resultaterne af midtvejsevalueringen blev taget i betragtning ved udarbejdelsen af den forudgående evaluering. På baggrund af både midtvejsevalueringen og den endelige evaluering udarbejdede Kommissionen interne handlingsplaner for, hvordan anbefalingerne i disse evalueringer skulle tages i betragtning i den første fase af udformningen og ved senere justeringer heraf. De interne handlingsplaner for opstilling af it- og SMART-mål samt resultatindikatorer har imidlertid endnu ikke givet de forventede resultater (jf. punkt 27-29 og 48-52).

19. Hvert deltagerland skal selv udarbejde nationale midtvejsrapporter og endelige rapporter om programgennemførelsen, programmets effektivitet og dets effekt på landets erhvervsuddannelsessystemer og -ordninger, og sende dem til Kommissionen. Disse rapporter skal sendes til Kommissionen som led i overvågningen og evalueringen af programmet, og de skal analyseres og følges op i den kontekst.

20. Analysen af de endelige nationale rapporter blev overdraget til en ekstern kontrahent, som af Kommissionen fik til opgave at foretage den endelige evaluering [10]. Kontrahenten kunne imidlertid ikke analysere alle de nationale evalueringsrapporter, eftersom kun 19 af de 31 deltagerlande sendte dem til Kommissionen inden for den fastsatte frist. Kommissionen foretog ingen særskilt analyse af de nationale rapporter, som den modtog efter fristen, og fulgte dem ikke op på anden måde.

21. Nogle nationale myndigheder gjorde også kun begrænset brug af de nationale rapporter. Tre af de besøgte medlemsstater gennemgik og fulgte op på anbefalingerne, men kun én af dem indføjede anbefalingerne i forvaltningsordningen for det nye Leonardoprogram. I de tre andre besøgte lande var der ingen dokumentation for, at de nationale myndigheder havde undersøgt rapporterne.

22. Kommissionen har foretaget to store undersøgelser af aspekter ved mobilitetsaktiviteterne under Leonardo [11]. Ifølge Kommissionen er disse undersøgelser en støtte for beslutningstagerne, men det står ikke klart, hvordan Kommissionen selv udnyttede undersøgelsernes nyttige oplysninger til at videreudvikle programmet og forbedre dets effektivitet.

Kommissionen etablerede et hensigtsmæssigt system til forvaltning af projekternes livscyklus. Der var imidlertid væsentlige mangler i it-støttesystemet

23. Retten undersøgte Kommissionens system til forvaltning af projekternes livscyklus og vurderede, om dette system er hensigtsmæssigt. Det er efter Rettens mening tilfældet, hvis forvaltningen af projekternes livscyklus er klart fordelt mellem de involverede parter, hvis opgaverne er beskrevet klart, og hvis der er etableret overvågningsforanstaltninger.

Tekstboks 1

Eksempler på anbefalinger i "Impact Analysis of Leonardo da Vinci Mobility Measures on Young Trainees and Employees, and the Influence of Socio-economic Factors" (2007)

Der er stadig svagheder i forbindelse med gennemførelsen af foranstaltningerne i værtslandene og også i forberedelsen af dem. Der er behov for, at projekterne forbedres - bl.a. ved inddragelse af deltagerne - at værtsorganisationerne bliver udvalgt mere omhyggeligt, og at sendeorganisationerne og navnlig værtsorganisationerne tilbyder mere og bedre mentorstøtte/vejledning under mobilitetsforanstaltningerne

Der bør i større omfang og kontinuerligt foretages analyser af programmets effekt. Den konstante evaluering af processerne bør fokusere på forberedelse, gennemførelse og opfølgning og især på udviklingen af færdigheder (effekt), samtidig med at der tages hensyn til deltagernes behov.

24. Efter iværksættelsen af det nye program for livslang læring i 2007 foretog Kommissionens generaldirektorat for uddannelse og kultur en omorganisering for at tilpasse sig behovene i forbindelse med det nyligt integrerede program.

25. Tidligere beskæftigede forskellige nationale kontorer sig med forskellige uddannelsesprogrammer. Efter iværksættelsen af det nye program for livslang læring i 2007 opfordrede Kommissionen deltagerlandene til at udpege et enkelt nationalt kontor for alle delprogrammer i programmet for livslang læring, og det er nu sket i de fleste lande. Mobilitetsprojekter under Leonardo administreres direkte af de nationale kontorer, som er ansvarlige for alle aspekter af forvaltningen:

- fremme af programmet

- afvikling af proceduren for tildeling af tilskud, herunder bedømmelse af ansøgninger

- indgåelse af tilskudsaftaler og betaling af tilskud til godkendte ansøgere

- overvågning af og støtte til programmets tilskudsmodtagere

- formidling af resultater

- feedback om, hvordan programmet fungerer, og hvilken effekt det har i landet.

26. De nationale kontorer overvåges af nationale myndigheder, som er udpeget hertil og er ansvarlige for at sikre korrekt forvaltning af de EU-midler, der overføres til de nationale kontorer, og for i samarbejde med Kommissionen at overvåge og føre tilsyn med de nationale kontorers arbejde.

27. Strukturen for forvaltningen af projekternes livscyklus er således generelt hensigtsmæssig. Retten konstaterede imidlertid væsentlige svagheder i it-systemet for projektforvaltning og -rapportering. De nationale kontorer skal bruge de it-systemer, som Kommissionen stiller til rådighed [12]. Det seneste it-system udviklet af Kommissionen er LLPLink, som i forbindelse med programmet for livslang læring skal gøre det muligt at forvalte projekternes livscyklus elektronisk fra ansøgning til endelig betaling. Parallelt med LLPLink udviklede Kommissionen også webbaserede e-formularer, så ansøgninger kunne indsendes online, og de nationale kontorer kunne bedømme, udvælge og rapportere om projekter online. De nationale kontorer skulle bruge LLPLink vedrørende alle nye projekter fra og med 2008.

28. Der var væsentlige mangler i det nye it-støttesystem. Da revisionen fandt sted, dækkede LLPLink kun de mest påtrængende behov i forbindelse med programmet for livslang læring, og implementeringen var forsinket og ufuldstændig. De nationale kontorer, der gerne ville bedømme ansøgninger og rapportere online, var i hele 2009 nødt til fortsat at bruge det gamle system eller deres lokale systemer parallelt med LLPLink. I de tilfælde, hvor der ikke var nogen grænseflade mellem LLPLink og de systemer, der blev brugt af de nationale kontorer, måtte dataene indføres to gange, hvilket var tidskrævende og pålagde de ansatte en ekstra byrde.

29. Den forsinkede implementering af LLPLink har en effekt på forvaltningen af Leonardo og på resten af programmet for livslang læring, da systemet ikke kan levere de fuldstændige og ensartede data fra deltagerlandene om gennemførelsen siden programmets start, som er nødvendige for at måle opfyldelsen af målsætningerne.

Forvaltning

30. Retten undersøgte aspekter af programmets daglige drift og vurderede, om procedurerne for indgåelse af en aftale om et årligt arbejdsprogram kunne give Kommissionen foreløbig sikkerhed for, at programmet ville blive gennemført i overensstemmelse med bestemmelserne i de relevante rammedokumenter. Retten vurderede også, om Kommissionen og de nationale kontorer havde fremmet programmet, om kontorerne har sørget for offentlig omtale af programmet som beskrevet i Kommissionens vejledning, og om der gøres noget for at afhjælpe den største vanskelighed, kontorerne har i forbindelse med at drive programmet. Endelig undersøgte Retten, om kontorernes bedømmelse af projektansøgninger var gennemsigtig, velorganiseret og i overensstemmelse med Kommissionens instrukser, og om der blev fulgt op på de konstaterede svagheder.

Ordningerne for godkendelse af de nationale kontorers årlige arbejdsprogrammer er hensigtsmæssige, men Kommissionen giver ikke systematisk de nationale kontorer kvalitativ feedback på dem

31. På grundlag af standardiserede specifikationer og skabeloner fastlagt af Kommissionen udarbejder hvert nationalt kontor et årligt arbejdsprogram, som Kommissionen derefter godkender. Kommissionens primære formål med at godkende arbejdsprogrammet er at få foreløbig sikkerhed for, at det nationale kontor vil gennemføre programmet i overensstemmelse med bestemmelserne i de relevante rammedokumenter. Den nationale myndighed erklærer sig også enig i det årlige arbejdsprogram og forpligter sig dermed til at yde den nødvendige nationale finansiering til det nationale kontor. Dette system fungerer uden væsentlige problemer, så de årlige arbejdsprogrammer bliver godkendt rettidigt, og programmet kan gennemføres kontinuerligt i henhold til aftalerne. Kommissionen gør det altså muligt for de nationale kontorer at indsende konsoliderede arbejdsprogrammer, men den har ikke benyttet sig af muligheden for systematisk at give de nationale kontorer og myndigheder feedback om arbejdsprogrammernes kvalitet. En klar vurdering af den planlagte nationale gennemførelse ville være nyttig for både Kommissionen og deltagerlandene, fordi problemer ville kunne identificeres og afhjælpes i god tid.

Kommissionens og deltagerlandenes information om og fremme af programmet er tilfredsstillende

32. Kommissionen og de nationale kontorer har overholdt deres forpligtelser til at fremme programmet ved at gøre det synligt og ved at støtte formidling og videre udnyttelse af god praksis gennem en række foranstaltninger. De nationale kontorer har i deltagerlandene sørget for offentliggørelse af "indkaldelserne af forslag" som beskrevet i Kommissionens vejledning og givet relevante underbyggende oplysninger om Leonardoprogrammet.

Kommissionen har ikke gjort noget for at løse ansøgernes vanskeligheder med at finde værtspartnere i andre lande

33. Ansøgerne havde svært ved at finde værtspartnere i andre lande. Det skyldtes bl.a. manglende sprogkundskaber og kulturelle forskelle. Ligesom i forbindelse med andre mobilitetsordninger under programmet for livslang læring er de nationale kontorer i forbindelse med Leonardo kun ansvarlige for at sikre ansøgere fra deres eget land ophold i andre lande - de har ikke til opgave at hjælpe ansøgere fra andre lande med at finde passende værter.

34. Kommissionen giver information, råd og assistance til potentielle ansøgere, som leder efter værtspartnere. I 2007 lukkede Kommissionen imidlertid sin europæiske partnersøgningsdatabase, som skulle gøre det lettere at søge partnere, fordi den ikke kunne sikre, at databasens oplysninger om potentielle partnere var af den kvalitet, som brugerne i deltagerlandene forventede. Der er endnu ikke etableret en passende erstatning for denne database.

35. Der findes allerede partnersøgningsdatabaser i nogle deltagerlande, men de kan ikke erstatte en europæisk database. Partnersøgning ved hjælp af de nationale databaser kræver, at de, der søger partnere, lader sig registrere som brugere af adskillige databaser, så de kan logge på og søge.

Svagheder i bedømmelsen af ansøgninger

36. Deltagerlandenes procedurer for bedømmelse af ansøgninger og udvælgelse af projekter er gennemsigtige, velorganiserede og i overensstemmelse med Kommissionens instrukser. Med hensyn til den konkrete bedømmelse af ansøgninger konstaterede Retten imidlertid eksempler på følgende svagheder, som øger risikoen for, at de udvalgte projekter ikke opfylder de fastsatte mål:

- Ansøgninger blev godkendt, selv om beskrivelsen af uddannelsernes indhold, mål og forventede resultater ikke var udførlige nok til at begrunde en godkendelse

- Ansøgninger blev godkendt, selv om omkostningsoplysningerne ikke var tilstrækkelige til at begrunde de beløb, der blev anmodet om

- Der manglede kommentarer fra bedømmere til begrundelse af pointene i de enkelte dele af bedømmelsesformularen, især vedrørende kvalitative forhold.

37. Kommissionen foretager ingen kvalitetssikring af bedømmelsen af projektansøgninger, da den mener, det er de nationale myndigheders opgave. Kommissionen havde imidlertid ikke udsendt specifikke retningslinjer for, hvordan de nationale myndigheder skulle kontrollere bedømmelsen af ansøgninger. Uden klare retningslinjer er der en risiko for, at de nationale myndigheders kontrol vil være mindre konsekvent i nogle deltagerlande end i andre.

Rapportering

38. Kommissionen skal i samarbejde med deltagerlandene sørge for indsamling, analyse og behandling af de foreliggende data, der kræves for at måle resultaterne og virkningerne af programmet [13]. Denne aktivitet ligger ud over de dybtgående konsekvensanalyser, der foretages som led i midtvejsevalueringen og den endelige evaluering af Leonardoprogrammet. Retten undersøgte, om der var etableret et rapporteringssystem baseret på SMART-mål, som gjorde det muligt for Kommissionen at måle programmets resultater og effekt i forhold til det planlagte [14].

Der er mangler i systemet for rapportering om Leonardoprogrammets resultater og virkninger

39. Det nationale kontor udarbejder en årlig aktivitetsrapport til Kommissionen [15]med oplysninger om gennemførelsen af programmet. Rapportens struktur er fastlagt af Kommissionen og rummer elementer såsom antallet og typen af støttede projekter og deres resultater.

40. Retten undersøgte aktivitetsrapporterne for 2007 fra de seks besøgte lande og konstaterede en række mangler, som er beskrevet i punkt 41-44. Disse mangler gør rapporterne mindre værdifulde for Kommissionen og andre brugere som kilder til oplysninger om Leonardoprogrammets resultater og virkninger.

41. Eftersom det årlige arbejdsprogram har en anden struktur end den årlige aktivitetsrapport, er det ikke muligt at foretage en meningsfuld sammenligning af de faktiske og de planlagte resultater. Kommissionen har planer om at tilpasse strukturen i den årlige aktivitetsrapport til den nye struktur i arbejdsprogrammet med virkning fra arbejdsprogrammet for 2011.

42. De nationale kontorers oplysninger om resultater er begrænset til faktuelle data, som ikke gør det muligt at vurdere Leonardos effekt med hensyn til opfyldelse af programmets målsætninger, f.eks. om bedre undervisning, erhvervelse af færdigheder og økonomiske virkninger. For eksempel indeholder den årlige aktivitetsrapport oplysninger om antallet af projekter, men oplysningerne om de støttede aktiviteters resultater og effekt for deltagerne og institutionerne er begrænsede.

43. Desuden er de nationale kontorers tilgang til udarbejdelsen af den årlige aktivitetsrapport ikke ensartet, hvilket betyder, at de endelige rapporter til Kommissionen indeholder forskellige resultatanalyser, som er opstillet på forskellige måder.

44. Kommissionens gennemgang af de årlige aktivitetsrapporter fra de nationale kontorer har fokuseret mere på fuldstændighed og ensartethed end på, om rapporterne indeholdt de nødvendige oplysninger (jf. punkt 38). Kommissionen oplyste imidlertid, at den har sendt feedback til deltagerlandene efter sin vurdering af årsrapporterne for 2008 og derved fra 2009 skabt en forbindelse mellem den forudgående evaluering af arbejdsprogrammet og den efterfølgende evaluering af årsrapporten.

Tekstboks 2

Eksempler på svagheder i de nationale kontorers beskrivelse af resultaterne af gennemførelsen af arbejdsprogrammet for 2007:

Der mangler kvantitative vurderinger af projektresultaterne

Det analyseres ikke tilstrækkeligt, hvordan målsætningerne søgtes opfyldt

Generelle potentielle virkninger er beskrevet uden henvisning til konkrete beviser på effekt

Eksempler på opnået effekt er taget fra en undersøgelse af det foregående Leonardo II-program.

45. De nationale kontorer aflægger også kontrolbesøg på projekterne med det formål at støtte modtagerne, indsamle og formidle eksempler på god praksis og etablere eller opretholde et godt forhold til modtagerne.

46. Kommissionen har fastsat kriterier [16]for udvælgelsen af de modtagere, der skal besøges, herunder deres størrelse og type, deres geografiske spredning og størrelsen af deres EU-tilskud. Kommissionen har imidlertid ikke fastsat et minimum for, hvor mange kontrolbesøg de nationale kontorer skal aflægge, sådan som den har gjort med hensyn til de primære kontroller.

47. I 2008 indførte Kommissionen kontrolbesøg vedrørende kvalitet og effekt ("quality and impact monitoring visits"). Målet var at få større indblik i programaktiviteternes kvalitet i deltagerlandene. Disse besøg omfatter møder med nationale myndigheder, nationale kontorer og støttemodtagere. Det er et positivt tiltag, men omfanget af denne type besøg er ikke tilstrækkelig dækkende. Kommissionens rapporter fra 2008 om resultaterne af besøgene indeholdt faktuelle oplysninger og beskrev udviklinger vedrørende mobilitetsaktiviteter, men rummede ingen analyse af, hvilke konkrete virkninger Leonardos mobilitetsprojekter har på uddannelsessystemer, deltagerinstitutioner og enkeltpersoner. De første to år var der ikke systematisk blevet sendt rapporter eller andre former for feedback til deltagerlandene, så de kunne bekræfte eller kommentere konklusionerne.

I programmets tredje år var Kommissionen begyndt, men endnu ikke færdig med at etablere et omfattende system til måling af Leonardos effekt

48. Programmål bør være "SMART" (specifikke, målbare, accepterede, realistiske og tidsafgrænsede) [17]. Målsætningerne for Leonardoprogrammet er imidlertid ikke SMART, men ret generelle, og det gør det svært at måle, hvordan mobilitetsprojekter kan bidrage til at opfylde dem (jf. tekstboks 3).

Tekstboks 3

Specifikke målsætninger for Leonardo da Vinci

at støtte deltagere i uddannelses- og efteruddannelsesaktiviteter i at erhverve og anvende viden, færdigheder og kvalifikationer med henblik på fremme af personlig udvikling, beskæftigelsesegnethed og deltagelse i det europæiske arbejdsmarked

at støtte kvalitetsforbedringer og fornyelse af erhvervsuddannelsessystemer, -institutioner og -praksis

at gøre erhvervsuddannelse og mobilitet for arbejdsgivere og enkeltpersoner mere tiltrækkende samt at fremme praktikanters mobilitet.

Operationelle målsætninger for Leonardo da Vinci

at forbedre kvaliteten og øge omfanget af mobilitet i hele Europa for personer, som er involveret i erhvervsuddannelse (grunduddannelse og efter- og videreuddannelse), med henblik på at øge antallet af virksomhedsophold til mindst 80000 pr. år inden udløbet af programmet for livslang læring

at forbedre kvaliteten og øge omfanget af samarbejdet mellem institutioner eller organisationer, der tilbyder læringsmuligheder, virksomheder, arbejdsmarkedets parter og andre relevante organer i hele Europa

at fremme udviklingen af innovativ praksis på erhvervsuddannelsesområdet, bortset fra videregående uddannelse, og overførsel af sådan praksis bl.a. fra ét deltagende land til andre

at forbedre gennemskueligheden og anerkendelsen af kvalifikationer og kompetencer, også når disse er erhvervet gennem ikke-formel og uformel uddannelse

at tilskynde til tilegnelse af moderne fremmedsprog

at støtte udvikling af nyskabende indhold, tjenesteydelser, pædagogik og praksis inden for livslang læring, der er baseret på informations- og kommunikationsteknologi.

49. De nationale kontorer rapporterer om programmets resultater i deres årlige aktivitetsrapporter. Da revisionen fandt sted, havde Kommissionen ikke givet de nationale kontorer detaljerede retningslinjer for, hvordan de skulle evaluere programmets resultater eller vurdere mobilitetsprojekternes effekt.

50. I december 2006 vedtog udvalget for programmet for livslang læring [18]at nedsætte en arbejdsgruppe, som skulle vurdere effekten af hele programmet for livslang læring, herunder Leonardo da Vinci. Arbejdsgruppen skulle bl.a. fastlægge et sæt fælles effektindikatorer, som kunne bruges til at evaluere programmet for livslang læring set i forhold til målene. Arbejdsgruppen forelagde i november 2009 udvalget for programmet for livslang læring et forslag om effektindikatorer og et dataindsamlings- og rapporteringssystem, som skulle afhjælpe nogle af de aktuelle svagheder. I januar 2010 var forslaget imidlertid endnu ikke blevet godkendt.

51. Når Kommissionen har truffet afgørelse om, hvilke indikatorer den vil måle, vil det blive nødvendigt at foretage andre ændringer. For eksempel skal spørgsmålene i de nuværende årlige aktivitetsrapporter ændres for at sikre, at de kan bruges til indsamling af de statistiske oplysninger, som er nødvendige for en produktiv forvaltning af programmet. Også rapporteringsmodulet i it-systemet LLPLink skal tilpasses, så det opfylder de nye behov for dataindsamling.

52. Nedsættelsen af en arbejdsgruppe vedrørende effektvurdering var et positivt skridt i retning af at skabe de nødvendige forudsætninger for overvågning og måling af resultater og effekt. Tre år inde i det aktuelle Leonardoprogram har Kommissionen imidlertid endnu ikke kunnet vurdere, i hvilket omfang det opfylder sine mål, og den har heller ikke et system, der sætter den i stand til at gøre det fremover. Selv under forudsætning af, at udvalget for programmet for livslang læring godkender effektindikatorerne i 2010, vil de data, der er nødvendige for at kunne vurdere programmets effekt, kun blive indsamlet for den resterende del af programmet, og det vil være meget svært at tilvejebringe sammenlignelige data vedrørende programmets første tre år (2007-2009), dvs. den periode, der skal dækkes af midtvejsevalueringen af programmet for livslang læring. Rapporten om denne evaluering skal foreligge i marts 2011.

Kontroller

53. Retten undersøgte de kontroller, der foretages vedrørende Leonardo på alle niveauer, dvs. af de nationale kontorer, de nationale myndigheder og Kommissionen, inden for rammerne af programmet for livslang læring [19]. De udførte kontroller blev betragtet som værende tilstrækkelige, hvis de var foretaget i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer og under Kommissionens overvågning.

I de fleste tilfælde var de nationale kontorers kontrol af Leonardo i overensstemmelse med Kommissionens vejledning

54. De nationale kontorer udfører "primære kontroller" på støttemodtagerniveau. Disse kontroller skal give sikkerhed for, at de aktiviteter, der finansieres med EU-midler, faktisk finder sted, at de er støtteberettigede, og at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige.

55. Standarderne og minimumskravene for primære kontroller er fastsat i Kommissionens "Guide for National Agencies" [20]. Kontrollerne består af en række elementer: analyse af de endelige rapporter, skrivebordskontrol af bilag indsendt af støttemodtagerne i forbindelse med de endelige rapporter, kontrol på stedet under gennemførelsen af de støttede aktiviteter, revision efter afslutningen af aktiviteterne samt systemrevision af modtagere, som regelmæssigt får udbetalt støtte.

56. Primære kontroller er pr. definition overensstemmelseskontroller, som ikke er udformet til at fokusere på resultaterne af mobilitetsforanstaltningerne. Selv om de nationale kontorer generelt foretager deres kontroller i overensstemmelse med Kommissionens "Guide for National Agencies", konstaterede Retten svagheder med hensyn til udførelsen af primære kontroller, f.eks.

- i et nationalt kontor, som ikke vurderede og godkendte de endelige rapporter inden for fristen på 45 dage fra modtagelsen

- i et andet nationalt kontor, som gennemførte endelige betalinger til støttemodtagere, selv om det ikke havde fået den nødvendige feedback fra alle deltagerne i mobilitetsprojekterne.

De sekundære kontroller, som udføres af de nationale myndigheder, giver generelt en rimelig garanti for, at de primære kontroller er effektive, men Retten konstaterede en række svagheder

57. Den nationale myndighed er ansvarlig for den nationale kontrol af Leonardo. Det er et krav fra Kommissionen, at den nationale myndighed til dette formål fastlægger rammerne for sekundære kontroller, som har til formål at give en rimelig garanti for, at det nationale kontors rammer for primære kontroller er effektive [21]. I de fleste tilfælde gav de nationale myndigheders sekundære kontroller en rimelig garanti for, at rammerne for de primære kontroller var effektive. Retten konstaterede imidlertid også svagheder i udførelsen af de sekundære kontroller: utilstrækkeligt dokumenterede overvågningsprocedurer, utilstrækkelig overvågning af det nationale kontor og svagheder i opfølgningen på anbefalinger fra nationale kontrolorganer eller Kommissionen.

Først for nylig har Kommissionen givet supplerende vejledning om, hvilke procedurer de sekundære kontroller skal omfatte

58. Kommissionen besøger deltagerlandene i forbindelse med sin "systemrevision". Det primære formål er at kontrollere, om de nationale kontorers systemer og procedurer er i overensstemmelse med reglerne for programmet for livslang læring. De nationale kontorer har fortolket begrebet "sekundære kontroller" på forskellige måder. Retten bemærkede i sin årsberetning for 2008, [22]at Kommissionens vejledning om de nationale myndigheders ansvar ikke klart nok præciserede, hvilke procedurer de skulle følge. Rettens revision af Leonardo bekræfter denne konklusion, idet der blev konstateret svagheder i de sekundære kontroller. Efterfølgende har Kommissionen truffet korrigerende foranstaltninger og udsendt instrukser til myndighederne med yderligere vejledning om, hvilke procedurer de sekundære kontroller skal omfatte.

Konklusion og anbefalinger

59. Ved udformningen af Leonardoprogrammet tog Kommissionen hensyn til sine egne obligatoriske evalueringer, men udarbejdede ikke handlingsplaner med henblik på andre vigtige undersøgelser og rapporter. Kommissionen etablerede et hensigtsmæssigt system til forvaltning af projekternes livscyklus. Det vigtigste it-system - LLPLink - var imidlertid stadig ufuldstændigt ved udgangen af 2009, så der ikke kunne rapporteres korrekt, og det også var nødvendigt at anvende gamle systemer. Et LLP-værktøj til fælles rapportering af effektmåling var stadig ufuldstændigt i midten af 2010.

60. Programmets operationelle elementer, herunder udarbejdelse af årlige arbejdsprogrammer, offentlig omtale, promovering og formidling af oplysninger, blev generelt forvaltet godt. Ikke desto mindre var der svagheder på nogle områder, f.eks. med hensyn til at hjælpe ansøgere med at finde værtspartnere i andre lande og sikre kvaliteten af de nationale kontorers bedømmelse af ansøgninger om tilskud.

Anbefaling 1

a) Når Kommissionen har analyseret de årlige arbejdsprogrammer, bør den give de nationale kontorer kvalitativ feedback om arbejdsprogrammerne. Denne feedback bør omfatte en klar vurdering af den nationale gennemførelse og fremhæve styrker og svagheder, da det vil være nyttigt for både Kommissionen og de nationale kontorer

b) Kommissionen bør undersøge mulighederne for at sikre et brugervenligt og effektivt værktøj til partnersøgning, enten på EU-plan eller på nationalt plan

c) Kommissionen bør overveje, om de nationale kontorer bør gøre det lettere for andre landes deltagere at finde ophold ved at give de andre nationale kontorer oplysninger om værtsorganisationer og formidlende organisationer i deres eget land

d) Bedømmelsen af ansøgninger kan forbedres, hvis evaluatorernes bedømmelseshåndbog videreudvikles, så det for de enkelte dele af bedømmelsesformularen specificeres, hvad formålet med evalueringen er, og hvilke metoder der skal anvendes

e) For at sikre en ensartet fortolkning af Kommissionens regler bør Kommissionen overveje at kontrollere bedømmelser af ansøgninger under de kontrolbesøg vedrørende kvalitet og effekt, som den aflægger i deltagerlandene

f) Kommissionen bør færdiggøre LLPLink-applikationen til fælles rapportering af effektmåling så hurtigt som muligt, så det sikres, at der kan indsamles fuldstændige og ensartede gennemførelsesdata fra alle deltagerlande.

61. Selv om kontrolsystemerne i Kommissionen og på medlemsstatsniveau i de fleste tilfælde var tilstrækkelige, fokuserede deres rapporteringssystemer ikke tilstrækkeligt på programmets resultater og endnu mindre på dets effektivitet og effekt. I programmets tredje år var Kommissionen begyndt, men endnu ikke færdig med at etablere et omfattende system til måling af Leonardos effekt. Det betyder, at Kommissionen ikke har kunnet vurdere Leonardos effekt i de første tre år - ca. halvdelen af programmets løbetid.

Anbefaling 2

a) Kommissionen bør forbedre sit system for kontrol af kvalitet og effekt og koordinere det med de nationale kontorers årlige aktivitetsrapportering

b) Kommissionen bør sikre overensstemmelse mellem strukturen i arbejdsprogrammet og strukturen i den årlige aktivitetsrapport, så resultaterne kan måles i forhold til det planlagte

c) Kommissionen bør så hurtigt som muligt afslutte arbejdet med at fastlægge SMART-mål og resultatindikatorer

d) Fremover bør Kommissionen sørge for, at der i forbindelse med eventuelle efterfølgende programmer fra begyndelsen etableres et system til effektmåling.

62. Samlet set konkluderer Retten, at mobilitetsordningen under Leonardo da Vinci-programmet er udformet og forvaltes på en sådan måde, at den vil kunne føre til effektive resultater. Kommissionen var begyndt, men endnu ikke færdig med at etablere et omfattende system til måling af Leonardos effekt. Det betyder, at Kommissionen tre år inde i programmet - efter ca. halvdelen af dets løbetid - endnu ikke kan vurdere, i hvilket omfang det opfylder sine mål.

Vedtaget af Afdeling IV, der ledes af Morten LEVYSOHN, medlem af Revisionsretten, i Luxembourg på mødet den 29. juni 2010.

På Revisionsrettens vegne

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Formand

[1] Københavnprocessen blev iværksat i november 2002 af ministrene for uddannelse og erhvervsuddannelse i EU og de lande, der tilhører Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) og Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA), arbejdsmarkedets parter på europæisk plan og Europa- Kommissionen.

[2] Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1720/2006/EF af 15. november 2006 om et handlingsprogram for livslang læring (EUT L 327 af 24.11.2006, s. 45).

[3] Artikel 14 i afgørelse nr. 1720/2006/EF og punkt B.11 i bilaget til denne afgørelse.

[4] I denne beretning henviser betegnelsen "Leonardo" til programmets aktuelle fase.

[5] Artikel 6 i afgørelse nr. 1720/2006/EF.

[6] Artikel 15 i afgørelse nr. 1720/2006/EF.

[7] Artikel 8 i Kommissionens beslutning af 26/IV/2007 om henholdsvis medlemsstaternes, Kommissionens og de nationale kontorers ansvar i forbindelse med gennemførelsen af programmet for livslang læring (2007-2013).

[8] Frankrig, Tyskland, Malta, Polen, Rumænien og Det Forenede Kongerige.

[9] De grundlæggende krav vedrørende evalueringer omfang, formål, tidspunkt og anvendelse er fastsat i finansforordningen (artikel 27, stk. 4, artikel 28, artikel 33, artikel 56, stk. 3, og artikel 166) og i gennemførelsesbestemmelserne hertil (artikel 21).

[10] "Joint Report on the Final Evaluation of Socrates II, Leonardo da Vinci II and eLearning" (2008).

[11] "Study on the obstacles to transnational mobility facing apprentices and other young people in initial vocational training and on ways of overcoming them", også kaldet MoVE-iT (2007). "Impact Analysis of Leonardo da Vinci Mobility Measures on Young Trainees and Employees, and the Influence of Socio-economic Factors" (2007).

[12] "2008 Guide for National Agencies implementing the Lifelong Learning Programme" (punkt 28.1. og 9.1.1.).

[13] Artikel 6, stk. 3, litra d), i afgørelse nr. 1720/2007/EF.

[14] Artikel 27 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1).

[15] Del 1 i det nationale kontors årsrapport.

[16] "2008 Guide for National Agencies implementing the Lifelong Learning Programme", punkt 3.1.1.3.

[17] Artikel 27 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1).

[18] Udvalget for programmet for livslang læring bistår Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af programmet. Det består af repræsentanter for medlemsstaterne og afgiver udtalelser eller høres om foranstaltninger til gennemførelse af programmet for livslang læring.

[19] Retten har tidligere aflagt beretning om revision af kontrollerne vedrørende programmet for livslang læring. Jf. årsberetningen for regnskabsåret 2008 (EUT C 269 af 10.11.2009, s. 181 185).

[20] "2008 Guide for National Agencies implementing the Lifelong Learning Programme", punkt 3.8.1.

[21] Artikel 8 i Kommissionens beslutning af 26/IV/2007.

[22] Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 9.21 og 9.33.

--------------------------------------------------

BILAG

Målsætninger (baseret på retsgrundlaget for programmet for livslang læring)

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse Nr. 1720/2006/EF af 15. november 2006 om et handlingsprogram for livslang læring

Generelle målsætninger for programmet for livslang læring

gennem livslang læring at bidrage til at udvikle Fællesskabet til et avanceret vidensbaseret samfund med en bæredygtig økonomisk udvikling, flere og bedre job og større social samhørighed, samtidig med at der sikres en god beskyttelse af miljøet af hensyn til de kommende generationer

[især] at fremme vekselvirkningerne, samarbejdet og mobiliteten mellem uddannelsessystemerne i Fællesskabet, således at de bliver en kvalitetsreference på verdensplan.

Specifikke målsætninger for programmet for livslang læring

at bidrage til udviklingen af livslang læring af høj kvalitet og at fremme en høj kvalitetsstandard, innovation og en europæisk dimension i systemer og praksis på området

at støtte realiseringen af et europæisk område for livslang læring

at bidrage til at skabe bedre muligheder for livslang læring i medlemsstaterne og gøre dem mere attraktive og tilgængelige

at styrke livslang lærings bidrag til social samhørighed, aktivt medborgerskab, interkulturel dialog, ligestilling mellem kønnene og personlig udvikling

at bidrage til at fremme kreativiteten, konkurrenceevnen, beskæftigelsesegnetheden og en øget iværksætterånd

at bidrage til, at personer i alle aldre i højere grad deltager i livslang læring, også personer med særlige behov og personer fra dårligt stillede grupper, uanset socioøkonomisk baggrund

at fremme sprogindlæring og sproglig mangfoldighed

at støtte udvikling af ikt-baseret nyskabende indhold, tjenesteydelser, pædagogik og praksis inden for livslang læring

at styrke livslang lærings rolle, når det drejer sig om at skabe en bevidsthed om et europæisk medborgerskab, baseret på forståelse af og respekt for menneskerettigheder og demokrati, og opfordre til tolerance og respekt for andre folkeslag og andre kulturer

at fremme samarbejdet om kvalitetssikring inden for alle uddannelsesområdets sektorer i Europa

at tilskynde til den bedste anvendelse af resultater, innovative produkter og processer samt til udveksling af god praksis på de områder, der er omfattet af programmet for livslang læring for at forbedre uddannelsernes kvalitet.

Specifikke målsætninger for Leonardo da Vinci

at støtte deltagere i uddannelses- og efteruddannelsesaktiviteter i at erhverve og anvende viden, færdigheder og kvalifikationer med henblik på fremme af personlig udvikling, beskæftigelsesegnethed og deltagelse i det europæiske arbejdsmarked

at støtte kvalitetsforbedringer og fornyelse af erhvervsuddannelsessystemer, -institutioner og -praksis

at gøre erhvervsuddannelse og mobilitet for arbejdsgivere og enkeltpersoner mere tiltrækkende samt at fremme praktikanters mobilitet.

Operationelle målsætninger for Leonardo da Vinci

at forbedre kvaliteten og øge omfanget af mobilitet i hele Europa for personer, som er involveret i erhvervsuddannelse (grunduddannelse og efter- og videreuddannelse), med henblik på at øge antallet af virksomhedsophold til mindst 80000 pr. år inden udløbet af programmet for livslang læring

at forbedre kvaliteten og øge omfanget af samarbejdet mellem institutioner eller organisationer, der tilbyder læringsmuligheder, virksomheder, arbejdsmarkedets parter og andre relevante organer i hele Europa

at fremme udviklingen af innovativ praksis på erhvervsuddannelsesområdet, bortset fra videregående uddannelse, og overførsel af sådan praksis bl.a. fra ét deltagende land til andre

at forbedre gennemskueligheden og anerkendelsen af kvalifikationer og kompetencer, også når disse er erhvervet gennem ikke-formel og uformel uddannelse

at tilskynde til tilegnelse af moderne fremmedsprog

at støtte udvikling af ikt-baseret nyskabende indhold, tjenesteydelser, pædagogik og praksis inden for livslang læring.

--------------------------------------------------