Det forventede underskud i 2020 er således over og ikke tæt på traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. Den forventede overskridelse betragtes som exceptionel som defineret i traktaten og i stabilitets- og vækstpagten, og den betragtes i øjeblikket også som midlertidig. Analysen antyder således, at underskudskriteriet som defineret i traktaten og forordning (EF) nr. 1467/97 umiddelbart ikke er opfyldt.

Den forventede overskridelse af traktatens referenceværdi ventes at være midlertidig, idet det offentlige underskud ifølge Kommissionens forårsprognose 2020 vil være tilbage under 3 % af BNP i 2021. Disse prognoser er imidlertid forbundet med usædvanlig stor usikkerhed.

Den forventede overskridelse af traktatens referenceværdi i 2020 er exceptionel, da den skyldes et alvorligt økonomisk tilbageslag. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2020, som tager højde for konsekvenserne af covid-19-pandemien, forventes det reale BNP at falde med 6,1 % i 2020.

Ifølge konvergensprogrammet for 2020 forventes Sveriges offentlige underskud i 2020 at udgøre 3,8 % af BNP, hvilket er over og ikke tæt på traktatens referenceværdi på 3 % af BNP.

Det forventede underskud for 2020 peger umiddelbart i retning af et uforholdsmæssigt stort underskud som defineret i stabilitets- og vækstpagten.

Ifølge de data, der blev indberettet af Sverige den 31. marts 2020 og efterfølgende valideret af Eurostat, udgjorde Sveriges offentlige overskud 0,5 % af BNP i 2019, mens den offentlige bruttogæld udgjorde 35,1 % af BNP. Sverige forventer ifølge konvergensprogrammet for 2020 et underskud på 3,8 % af BNP i 2020 og en gæld på 39,9 % af BNP.

Den 20. marts 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse om aktivering af stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul. Klausulen som fastsat i artikel 5, stk. 1, artikel 6, stk. 3, artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97 samt artikel 3, stk. 5, og artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1467/97 letter samordningen af budgetpolitikken i perioder med et alvorligt økonomisk tilbageslag. I denne meddelelse forelagde Kommissionen Rådet sin vurdering af, at den aktuelle situation i lyset af det forventede alvorlige økonomiske tilbageslag som følge af covid-19-udbruddet giver anledning til at aktivere klausulen. Den 23. marts 2020 tilsluttede medlemsstaternes finansministre sig Kommissionens vurdering. Aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul giver mulighed for midlertidigt at afvige fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, forudsat at dette ikke bringer den finanspolitiske holdbarhed på mellemlang sigt i fare. For så vidt angår den korrigerende del, kan Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen beslutte at vedtage en revideret finanspolitisk kurs. Den generelle undtagelsesklausul suspenderer ikke procedurerne under stabilitets- og vækstpagten. Den tillader medlemsstaterne at fravige de budgetkrav, der normalt ville gælde, og sætter Kommissionen og Rådet i stand til at træffe de nødvendige foranstaltninger til koordinering af politikken inden for rammerne af pagten.

I henhold til traktatens artikel 126, stk. 3, skal Kommissionen udarbejde en rapport, hvis en medlemsstat ikke opfylder kravene i forbindelse med et af eller begge disse kriterier. I denne rapport "tages der ligeledes hensyn til, om det offentlige underskud overstiger de offentlige investeringsudgifter, samt til alle andre relevante forhold, herunder medlemsstatens økonomiske og budgetmæssige situation på mellemlang sigt".

I artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1467/97 præciseres det, hvilke forhold der er tale om, idet det fastsættes, at der skal tages behørigt hensyn til "alle andre forhold, som efter den pågældende medlemsstats opfattelse er relevante for at kunne foretage en samlet kvalitativ vurdering af overholdelsen af underskuds- og gældskriteriet, og som medlemsstaten har forelagt Rådet og Kommissionen".

I den aktuelle situation udgør covid-19-pandemien og dens økonomiske følger, som har betydelig indvirkning på budgetstillingen og skaber stor usikkerhed om fremtidsudsigterne, et vigtigt yderligere forhold, der skal tages med i betragtning i 2020. Pandemien har desuden ført til aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul.

3.1. Covid-19-pandemien

Covid-19-pandemien har ført til et større økonomisk chok, som har betydelig negativ indvirkning i hele Den Europæiske Union. Dens konsekvenser for BNP-væksten vil afhænge dels af pandemiens varighed, dels af de tiltag, der iværksættes af de nationale myndigheder og på europæisk og globalt plan for at inddæmme spredningen, beskytte produktionskapaciteten og understøtte den samlede efterspørgsel. Medlemsstaterne har allerede truffet eller er i færd med at træffe budgetmæssige foranstaltninger til at øge sundhedssystemernes kapacitet og yde hjælp til de personer og brancher, der er særlig hårdt ramt. Der er også truffet omfattende foranstaltninger til at understøtte likviditeten såvel som vedtaget andre garantier. Når der foreligger mere detaljerede oplysninger, skal de kompetente statistiske myndigheder undersøge, hvorvidt disse foranstaltninger har umiddelbar indvirkning på den offentlige saldo eller ej. Sammen med faldet i den økonomiske aktivitet vil disse foranstaltninger føre til væsentligt større offentlige underskud og gældsstillinger.

3.2. Den økonomiske situation på mellemlang sigt

Den økonomiske vækst nåede op på 1,2 % i 2019, hvilket især skyldes den stabile nettoeksport. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2020 forventes Sveriges BNP dog som følge af covid-19-pandemien at falde med 6,1 % i 2020, hvilket afspejler de forstyrrelser i den økonomiske aktivitet, der skyldes nedlukningsforanstaltningerne og et hidtil uset fald i den udenlandske efterspørgsel. Det private forbrug forventes at blive ramt som følge af stigende ledighed og lav forbrugertillid. Investeringerne forventes også at falde kraftigt i 2020 i takt med den stigende usikkerhed, og fordi forventningerne om lavere efterspørgsel sandsynligvis vil have indvirkning på virksomheders investeringsplaner. Disse udsigter er præget af usædvanlig stor usikkerhed om pandemiens varighed og dens økonomiske virkninger. Det kraftige fald i BNP udgør en formildende omstændighed i forbindelse med vurderingen af Sveriges opfyldelse af underskudskriteriet i 2020.

3.3. Budgetstillingen på mellemlang sigt

Ifølge tallene i Kommissionens forårsprognose 2020 overgik Sverige sin mellemfristede budgetmålsætning i 2019.

Sverige har truffet væsentlige foranstaltninger til at bekæmpe pandemien og støtte økonomien. I konvergensprogrammet anslås det, at de budgetmæssige virkninger af disse direkte støtteforanstaltninger bliver på 2,4 % af BNP i 2020. Ifølge programmet vil den offentlige saldo blive forbedret, når krisen er overstået, hvilket først og fremmest skyldes ophævelsen af disse støtteforanstaltninger.

På baggrund af den usædvanlig store usikkerhed, som de økonomiske udsigter på mellemlangt sigt er behæftet med, er også de finanspolitiske udsigter forbundet med en tilsvarende høj grad af usikkerhed. Denne usikkerhed gælder ligeledes for de forventede udgifter til finanspolitiske støtteforanstaltninger til at mindske afmatningen.

3.4. Andre forhold, som medlemsstaten finder relevante

Den 11. maj 2020 fremsendte de svenske myndigheder et brev vedrørende relevante forhold, jf. artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1467/97. Analysen i de foregående afsnit dækker allerede i bred forstand det vigtige forhold, som myndighederne gør opmærksom på.

4. Konklusioner

Ifølge konvergensprogrammet forventes Sveriges offentlige underskud i 2020 at stige til 3,8 % af BNP, hvilket er over og ikke tæt på traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. Den forventede overskridelse af referenceværdien betragtes som exceptionel og i øjeblikket som midlertidig.