ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
8.

tilslutter sig Hvalfangstkommissionens resolution 2014-5, ifølge hvilken der ikke længere bør udstedes hvalfangsttilladelser uden en forudgående international vurdering, der bl.a. foretages af Hvalfangstkommissionens videnskabelige udvalg; opfordrer indtrængende Hvalfangstkommissionen til at indarbejde ICJ's dom i sin arbejdspraksis og tilpasse sine regler i overensstemmelse hermed; fremhæver behovet for at handle hurtigt for at styrke Den Internationale Hvalfangstkommission i denne henseende og opfordrer medlemsstaterne til at presse på for at opnå de fornødne beslutninger på det næste møde i Hvalfangstkommissionen i oktober;
4.

fordømmer indførelsen af rejseforbud over for delegationen af menneskerettighedsaktivister, der var på vej til at deltage i den 32. samling i FN's Menneskerettighedsråd i Genève, og opfordrer regeringen til at ophæve disse forbud; understreger, at det er uacceptabelt, at repræsentanter for civilsamfundet og medierne hindres i at deltage i arbejdet i internationale organer, og insisterer på, at de bahrainske myndigheder overholder de bahrainske repræsentanter for civilsamfundets grundlæggende menneskerettigheder og politiske rettigheder;
62.

bemærker, at COP 21-aftalen, der blev indgået i Paris, er en universel, dynamisk og differentieret aftale, som har til formål at imødegå udfordringerne ved klimaforandringerne; understreger, at det ifølge denne aftale er nødvendigt at bevilge EU-midler til at støtte klimatiltag i udviklingslande; understreger, at alle midler til de mulige tiltag, der følger af COP 21, bør lægges oven i de aktuelle udgifter til klimatiltag, og opfordrer Kommissionen til i god tid før revisionen at fremlægge sin gennemførelsesstrategi og første vurdering af COP21-aftalens potentielle indvirkning på EU's budget; fremhæver endvidere, at revisionen af FFR skaber en glimrende mulighed for at sikre, at målet om at anvende 20 % af udgifterne til klimarelaterede tiltag nås, og til at sørge for en eventuel forhøjelse af denne tærskel i overensstemmelse med de internationale forpligtelser, EU påtog sig under COP 21; opfordrer Kommissionen til at sikre, at mekanismen til integrering af klimaaspektet er fuldt operationel, og at den nuværende metode til at spore sådanne udgifter forbedres; minder desuden om, at EU også har forpligtet sig til at gennemføre FN's strategiske plan for konventionen om biodiversitet, og understreger, at det bør afsætte tilstrækkelige midler til at opfylde sine forpligtelser i denne henseende;
25.

glæder sig over ikrafttrædelsen af det nye arrangement med generelle toldpræferencer (GSP) (forordning (EU) nr. 978/2012) den 1. januar 2014 og offentliggørelsen af den første overvågningsrapport om GSP for perioden 2014-2015; mener, at handelspolitikken bør være et middel til at tilskynde EU's partnerlande til at vedtage højere sociale og miljømæssige standarder, og opfordrer derfor Kommissionen til at gennemføre følgende korrigerende foranstaltninger; a) at afklare, enten via en delegeret retsakt eller via den kommende revision af forordning (EU) nr. 978/2012, definitionerne af en »grov forsømmelighed med den effektive gennemførelse af« en international konvention og »systematisk overtrædelse af principperne« i henhold til en international konvention b) at indhente synspunkter fra alle relevante tilsynsorganer med henblik på bedre at kunne vurdere overholdelsen af de internationale konventioner, der henvises til i GSP-forordningen; især at fokusere sin vurdering på udtalelserne fra ILO's ekspertkomité om anvendelse af konventioner i forbindelse med både tildeling og suspendering af handelspræferencer i overensstemmelse med GSP-forordningen c) i forbindelse med den kommende revision af forordning (EU) nr. 978/2012 at styrke overvågningen af de forpligtelser, som modtagerlandene har påtaget sig; arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationerne bør gives en formel rolle i overvågningen af GSP og GSP+, især via en procedure, som gør det muligt at høre og reagere på de spørgsmål, som rettes til Kommissionen d) også at lade VSA i GSP-forordningen indgå i den revision, som der blev anmodet om i 2010, for at sikre, at transnationale selskaber overholder de nationale og internationale juridiske forpligtelser på områderne menneskerettigheder, arbejdstagerrettigheder og miljøregler e) at overvåge og vurdere udviklinger i forbindelse med gennemførelsen og effektiviteten af »alt undtagen våben-«initiativet og GSP-standardarrangementerne og rapportere tilbage til Europa-Parlamentet
I.

der henviser til, at Aung San Suu Kyi på et møde med FN's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Myanmar, Yanghee Lee, meddelte, at regeringen ikke ville anvende ordet »rohingya« (en videreførelse af den politik, der blev praktiseret under militærdiktaturet), eftersom det anses for at være provokerende, i lighed med ordet »bengali«, og at den i stedet foreslog det nye begreb »det muslimske samfund i delstaten Rakhine«; der henviser til, at Nationalpartiet Arakan (ANP), der repræsenterer de hårdnakkede buddhister i Rakhine, har afvist det nye begreb og beskylder regeringen for indirekte at godtage, at rohingyaerne oprindeligt er hjemmehørende i delstaten Rakhine, hvilket ANP afviser, og til, at tusinder i de seneste dage er gået på gaden i protest mod regeringen; der henviser til, at Aung San Suu Kyi har påtaget sig hvervene som statslig rådgiver, udenrigsminister og minister for præsidentens kontor i en civil regering;
A.

der henviser til, at artikel 4 i forordning (EF) nr. 1924/2006 pålægger Kommissionen senest den 19. januar 2009 at fastsætte særlige ernæringsprofiler, som fødevarer eller visse fødevarekategorier skal overholde for at bære ernærings- eller sundhedsanprisninger, og betingelserne for anvendelse af ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer eller fødevarekategorier for så vidt angår ernæringsprofiler;
ao)

at arbejde hen imod gennemførelsen af målene for bæredygtig udvikling i 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling; at arbejde hen imod at forbedre livet for de kommende generationer og tilskynde og støtte landene i at påtage sig ejerskab og etablere nationale rammer for gennemførelsen af de 17 mål; at tilskynde FN's medlemsstater til at leve op til deres tilsagn om udgifter til udviklingsbistand og opfordre til, at der vedtages en solid ramme af indikatorer og anvendes statistiske data til at overvåge fremskridtene og sikre ansvarliggørelse af alle; at insistere på, at Det Politiske Forum på Højt Niveau vedrørende Bæredygtig Udvikling (HLPF) skal være det primære beslutningsorgan med kompetence til at sikre opfølgning på og evaluering af gennemførelsen af målene for bæredygtig udvikling, og at fremlægge en fælles EU-holdning om gennemførelsen af 2030-dagsordenen forud for HLPF i 2016
32.

bemærker, at indberetningsforpligtelser på energiområdet som led i en ramme er væsentlige for at kunne vurdere fremskridt med og gennemførelsen af den eksisterende energieffektivitetslovgivning; beklager imidlertid, at virksomheder, energiproducenter, forbrugere og offentlige myndigheder pålægges uforholdsmæssige indberetningsforpligtelser på energiområdet, der også skyldes overregulering fra medlemsstaternes side, og som begrænser potentialet for vækst og innovation; understreger, at indberetningsforpligtelserne i størst mulig udstrækning bør forenkles for at reducere de administrative byrder og omkostninger; kritiserer, at dataene fra indberetning ofte ikke kan sammenlignes på tværs af EU på grund af forskellige nationale opdelinger, metoder og standarder; opfordrer Kommissionen til, bl.a. gennem digitale løsninger, at reducere den administrative byrde i forbindelse med indberetningsforpligtelser og til at indføre yderligere vejledning om datasammenlignelighed for bedre dataevaluering; opfordrer til, at prognoserne for energiefterspørgsel tilpasses i overensstemmelse med det omkostningseffektive besparelsespotentiale inden for nøglesektorer, og mener, at begrænsning af bureaukrati vil fremskynde gennemførelsen af energieffektivitetsforanstaltninger; bemærker, at anvendelsen af princippet om »energieffektivitet først« kræver, at man reviderer energiplanlægningen og -rapporteringen og forbedrer den politiske sammenhæng for at sikre, at de gensidigt forstærker hinanden, idet man anerkender, at energibesparelser er Europas første og mest sikre energikilde; bemærker, at energieffektivitet kan være den bedste investering i en energi-»kilde«, der fører til mere overkommelige energipriser, mindsker behovet for supplerende og dyr infrastruktur på udbudssiden og bidrager til at afhjælpe klimaændringer;
60.

hilser Kommissionens meddelelse om en EU-strategi om opvarmning og køling fra februar 2016 velkommen, men fremhæver manglen på fremskridt og de lave mål, der er sat for vedvarende energi inden for opvarmning og køling, navnlig i bygninger; understreger det store potentiale for fortsatte fremskridt inden for anvendelsen af vedvarende energi til opvarmning og køling; bemærker, at sektoren for opvarmning og køling tegner sig for halvdelen af EU's endelige energiforbrug og derfor spiller en afgørende rolle for opfyldelsen af EU's mål på områderne klimaændringer og vedvarende energikilder; anerkender fordelene ved at øge anvendelsen af vedvarende energi i opvarmnings- og kølingssektoren; understreger den øgede fleksibilitet inden for varmeinfrastruktur og -lagring, som gør det lettere at integrere variable vedvarende energikilder i denne sektor ved at lagre energi i form af varme, samtidig med at der er udsigt til gode afkast af investeringer og muligheder for forbedring af kvaliteten af den lokale beskæftigelse; opfordrer Kommissionen til at udfylde de lovgivningsmæssige lakuner i lovpakken om vedvarende energi for tiden efter 2020; fastholder, at indsatsen i sektoren for opvarmning og køling rummer et stort potentiale for at øge energisikkerheden (i betragtning af at 61 % af al gas, som importeres til Den Europæiske Union, anvendes i bygninger, fortrinsvis til opvarmningsformål), f.eks. gennem udvikling af fjernvarme- og fjernkølingsnet, som er en effektiv metode til at indføre bæredygtig varme i byerne i stor målestok, eftersom de samtidig kan levere varme fra en række kilder og ikke i sig selv er afhængige af én kilde;
10.

understreger, at de aktuelle udfordringer kræver overvejelser om EU's fremtid: der er et behov for at reformere Unionen og gøre den bedre og mere demokratisk; bemærker, at visse medlemsstater kan vælge at integrere på langsommere vis eller i et mindre omfang, men at kernen i EU skal styrkes, og at à la carte-løsninger bør undgås; mener, at behovet for at fremme vores fælles værdier, skabe stabilitet, social retfærdighed, bæredygtighed, vækst og beskæftigelse, overvinde vedvarende økonomisk og social usikkerhed, beskytte borgerne og håndtere migrationsudfordringerne kræver udvikling og demokratisering, navnlig af Den Økonomiske og Monetære Union og området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, samt styrkelse af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik; mener derfor, at reformerne skal føre til en Union, der leverer, hvad borgerne forventer;
79.

understreger, at det er vigtigt at sikre adgang til finansielle midler, både på kort og lang sigt, til investering i projekter af alle størrelser, der vedrører modernisering af opvarmnings- og kølingssektoren, herunder til fjernvarme og -køling, opgradering af relevant netinfrastruktur, modernisering af varmesystemer, herunder et skift til vedvarende energikilder, og en acceleration i raten af bygningsrenoveringer; opfordrer i denne henseende Kommissionen til at udvikle en solid, innovativ og langsigtet finansiel mekanisme; fremhæver den rolle, som Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) og andre relevante EU-fonde som dem, Den Europæiske Investeringsbank (EIB) råder over, eller dem under EU's emissionshandelssystem (ETS) kan spille med hensyn til finansiering og teknisk bistand, idet de kan sikre, at projekterne er attraktive for investorerne, ved at tilbyde stabile reguleringsvilkår, navnlig ved at minimere bureaukratiet og indbefatte en hurtig ansøgnings- og godkendelsesprocedure; opfordrer Kommissionen til at styrke de nuværende bestemmelser om opvarmning og køling i programmeringsperioden efter 2020 for alle relevante EU-fonde og til at fjerne alle barrierer, der forhindrer lokale myndigheder i at bevilge brugbare ressourcer til renovering af offentlige bygninger; støtter initiativet »intelligent finansiering til intelligente bygninger«, som fremmer større udbredelse af energieffektivitetsforanstaltninger i kombination med vedvarende energikilder i bygningssektoren; mener, at modernisering og termisk isolering af bygninger generelt bør gives prioritet i forhold til andre tiltag, når det gælder adgangen til finansiering, i lyset af deres enorme jobskabelsespotentiale;
18.

gør opmærksom på, at besparelser baseret på energieffektivitet, efterspørgselsreaktionsevne, energilagringskapacitet og udvidelse af nettet, især ved hjælp af intelligente net, effektiv udnyttelse af sammenkoblinger og yderligere udvidelse og udvikling af nationale net er bydende nødvendige for, at det indre marked for elektricitet kan fuldendes med en voksende andel af vedvarende energi, og minder om princippet om »energieffektivitet først«, ifølge hvilket man først skal overveje investeringer på efterspørgselssiden, før man overvejer investeringer i netværk og forsyning; finder det beklageligt, at der i sammenkoblingerne både internt i og imellem nogle medlemsstater stadigvæk er store huller, hvilket fører til flaskehalse i nettet og har en betydelig negativ indvirkning på driftssikkerheden og den grænseoverskridende handel med energi; beklager praksissen med at begrænse transmissionskapacitet for at skabe balance i den nationale produktion og som et middel til at håndtere interne flaskehalse; kræver, at elsammenkoblingmålene bliver differentieret fra region til region, så de afspejler de reelle markedsstrømme, at de underkastes en relevant cost-benefit-analyse, og at de og orienteres efter ENTSO-E's tiårige netudviklingsplan, så længe minimummålene for EU opfyldes; mener, at det med dette for øje også er meget vigtigt at modvirke ukoordinerede loop flows, navnlig i Central- og Østeuropa; understreger, at tilgængelig grænseoverskridende kapacitet, når først den er anlagt, er lige så vigtig på grund af medlemsstaternes stadigt større kapacitetsindskrænkninger;
55.

giver udtryk for sin dybeste bekymring over lov 22/2015 om terrorbekæmpelse, som blev vedtaget af den tunesiske Forsamling af Folkets Repræsentanter i juli 2015 og indfører dødsstraf som mulig straf for en række »terror«-forbrydelser; udtrykker bekymring over en række bestemmelser i terrorbekæmpelsesloven; understreger, at denne lov i alvorlig grad kan krænke de borgerlige frihedsrettigheder og undergrave respekten for menneskerettighederne i Tunesien; opfordrer de tunesiske myndigheder til fortsat at overholde moratoriet for dødsstraf; minder om, at dødsstraffen allerede findes i den tunesiske lovgivning for forbrydelser som drab og voldtægt, selv om der ikke har været nogen henrettelser siden 1991; understreger, at selv om Tunesien er et af de lande, der er mest sårbare over for terrortruslen, er stater forpligtet til at respektere menneskerettighederne fuldt ud, når de bekæmper terrorisme; understreger, at ENP er stærkt forbundet med respekten for menneskerettighederne og folkeretten, og minder om EU's stærke modstand mod dødsstraf;
56.

opfordrer EU og alle parterne til at støtte vedtagelsen af de beslutninger, der er fremsat af det stående udvalg under CITES, og som fastlægger strenge vilkår for opdræt af tigere og handel med tigere og tigerprodukter fra dyr opdrættet i fangenskab, samt Indiens forslag til parterne om at dele billeder af beslaglagte tigere og produkter for at hjælpe de håndhævende myndigheder med at identificere de enkelte tigere ved hjælp af deres unikke stribemønstre; opfordrer EU til at overveje at yde bistand til gennemførelse af beslutningerne, og opfordrer til lukning af tigerfarme og til, at der sættes en stopper for handelen med, tigerdele og tigerprodukter fra dyr opdrættet i fangenskab på CITES COP17;
K.

der henviser til, at Filippinerne var et af de første lande i Asien til at afskaffe dødsstraffen i 1987; der henviser til, at dødstraffen — efter at være blevet genindført — for anden gang blev afskaffet under præsident Arroyo i 2006; der henviser til, at præsident Duterte under sin valgkamp opfordrede til endnu engang at genindføre dødsstraffen, navnlig for ulovlig narkotikahandel, og der henviser til, at kongressen nu er i færd med at behandle et lovforslag;
16.

minder om, at der ikke kan være sikkerhed uden udvikling eller udvikling uden sikkerhed; opfordrer til at skabe større sammenhæng mellem sikkerheds- og udviklingstiltag, styrke programmerne til fremme af såvel den økonomiske som den sociale udvikling samt bekæmpe underudvikling og årsagerne til og grundlaget for terrorisme; minder om behovet for at levere basale tjenester og støtte til personer, der har genvundet deres frihed, især for at sikre en holdbar reintegration af tilbagevendte flygtninge i landet; understreger behovet for at fremskynde konsolideringen af den administrative struktur i den somaliske stat og i de institutioner, der yder sådanne tjenester;
28.

glæder sig over den forenklede EGTS-forordning (forordning (EU) nr. 1302/2013) og anmoder medlemsstaterne om at intensivere deres bestræbelser på at lette oprettelsen af EGTS'er; påpeger imidlertid, at denne forordning ikke er tilstrækkelig til at fjerne alle de eksisterende retlige hindringer for grænseoverskridende samarbejde; glæder sig derfor over initiativet fra det luxembourgske formandskab, som foreslog en særlig retsakt for grænseregionerne, der giver medlemsstaterne mulighed for at indgå aftaler om specifikke retlige bestemmelser; glæder sig over Kommissionens initiativ til inden udgangen af 2016 at foretage en analyse af hindringerne for grænseoverskridende samarbejde, der skal behandle løsninger og eksempler på god praksis; anmoder Kommissionen om at medtage en undersøgelse af grænseregioners behov i denne analyse; afventer med interesse resultaterne af Kommissionens EU-dækkende høring om de tilbageværende hindringer for det grænseoverskridende samarbejde, som blev iværksat den 21. september 2015; anmoder Kommissionen om i sin analyse at tage hensyn til Parlamentets henstillinger og resultatet af den offentlige høring;
2.

glæder sig over, at aftalen som indgået af arbejdsmarkedets parter og Kommissionens forslag kun fastsætter minimumsforskrifter, således at medlemsstaterne og/eller arbejdsmarkedets parter kan vedtage foranstaltninger, der er mere gunstige for arbejdstagerne på det pågældende område; bemærker, at denne aftale også finder anvendelse på selvstændige fiskere, der arbejder sammen med fiskere på det samme fiskerfartøj; understreger behovet for at udvikle disse bestemmelser vedrørende løn, social beskyttelse og social sikring for at sikre en passende og anstændig indkomst for arbejdstagerne og deres familier, herunder i tilfælde af skade, ulykke eller død; fremhæver betydningen af at skabe mekanismer for gennemførelse af aftalen, herunder udvikling af passende kontrol- og håndhævelsesforanstaltninger;
27.

er bekymret over den manglende koordinering mellem alle de aktører, der er involveret i forvaltningen af EU's trustfond (og navnlig mellem Kommissionens Generaldirektorat for Internationalt Samarbejde og Udvikling (GD DEVCO) og dens Generaldirektorat for Civilbeskyttelse og Humanitære Bistandsforanstaltninger på Europæisk Plan (ECHO)) samt over manglen på klare retningslinjer for, hvordan finansieringen sikres; beklager dybt den manglende klarhed og gennemsigtighed med hensyn til støttekriterierne og omfanget af de midler, der er til rådighed for civilsamfundet under EU's trustfond; minder om, at der er behov for bedre kommunikation mellem Kommissionen, medlemsstaterne og Parlamentet med hensyn til programmeringen og gennemførelsen af foranstaltningerne under EU's trustfond i det hele taget af hensyn til den fremtidige planlægning af eventuelle yderligere trustfonde; minder om, at Kommissionen skal være særligt omhyggelig med at sikre sig, at dens foranstaltninger er i overensstemmelse med og samordnet med de regionale udviklingsprogrammer for at undgå dobbeltarbejde og sikre, at det primære fokus er på udvikling, og ikke på grænsekontrol og sikkerhed til skade for migranter; opfordrer Kommissionen til, af samme grund og for at maksimere virkningen og effektiviteten af den globale bistand, at opretholde en stærk dialog med FN inden for rammerne af EU's trustfond; opfordrer ligeledes Kommissionen til at forstærke sin indsats med henblik på en mere systematisk konsekvensvurdering af dens politikker og finansiering, herunder EU's trustfond, navnlig hvad angår deres indvirkning på bæredygtig udvikling, menneskerettigheder og ligestilling, og til at integrere resultaterne af disse vurderinger i sine politikker og sin programmering;
16.

opfordrer de deltagende lande til at fortsætte deres indsats for at diversificere deres energiforsyningskilder under hensyntagen til miljøet; understreger behovet for bæredygtighed, konkurrenceevne og modernisering i forbindelse med den eksisterende vandkraftinfrastruktur, som blev udviklet på et tidligt stadium, og for, samtidig at tage højde for den indvirkning, som vandkraftinfrastruktur kan have på miljøet og geologiske forhold, og for at fremme små (mini-, mikro- og piko-) anlæg; understreger, at integreret forvaltning og beskyttelse af vandressourcerne er en af nøglerne til bæredygtig udvikling i Alperne, og at lokalbefolkningen derfor bør have mulighed for at tage stilling til fordel for vandkraft og for at udnytte den merværdi, som den genererer; opfordrer de deltagende lande til at bidrage til velfungerende netværk i makroregionen for at sikre forsyningssikkerhed og til at oprette strukturer til udveksling af bedste praksis vedrørende grænseoverskridende samarbejde;
11.

noterer sig, at Kommissionen i stigende grad er opmærksom på god forvaltning og offentlige tjenester af høj kvalitet; minder om, at det er vigtigt for SMV’er, at der er en gennemsigtig, konsekvent og innovativ struktur omkring offentlige udbud; opfordrer derfor indtrængende til, at forhindringer, som SMV'er støder på, når de afgiver tilbud, så vidt muligt fjernes, samtidig med at unødvendige administrative byrder undgås, det undgås af skabe yderligere krav på nationalt plan, og de eksisterende lovgivningsmæssige rammers bestemmelser gennemføres med henblik på at løse tvister om offentlige indkøb så hurtigt som muligt; glæder sig over direktiv 2014/24/EU og det fælles europæiske udbudsdokument (ESPD), der i betydelig grad bør mindske den administrative byrde for virksomhederne, navnlig SMV'erne; understreger behovet for at fortsætte med en konsekvent gennemførelse af foranstaltningerne til bekæmpelse af fejl og bedrageri uden at øge den administrative byrde og til at forenkle de administrative procedurer med henblik på at forebygge fejl; opfordrer de ordregivende myndigheder, der ønsker at samle kontrakter, til at sørge for ikke at udelukke SMV'er fra processen alene med omfanget af den endelige entreprise, fordi større kontrakter kan betyde mere omstændelige kriterier;