8. 8. 88 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 208/29 
vigtige oplysninger om anvendelsen af de sociale be­
stemmelser. Denne udveksling af oplysninger bør dog 
også omfatte henstillinger om, hvad der kan forbedres i kontroludøvelsen, navnlig med henblik på at øge 
trafiksikkerheden og forbedre den sociale beskyttelse 
for det kørende personale. 
Bryssel, den 2. juni 1988. 
Alfons MARGOT 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
Udtalelse om forslaget til Rådets direktiv om opkrævning af afgifter på tunge lastvogne med 
henblik på dækning af transportinfrastrukturomkostningerne (!) 
(88/C 208/10) 
Rådet for De europæiske Fællesskaber besluttede den 26. januar 1988 under henvisning til 
EØF-traktatens artikel 75 at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs (ØSU) udtalelse 
om det ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektionen for transport og kommunikation, 
som udpegede Jean Rouzier til ordfører. ØSU vedtog sin udtalelse den 11. maj 1988. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 256. plenarforsamling den 1., 2. og 3. juni 
1988 (mødet den 3. juni 1988) med 103 stemmer for, 14 imod og 9 hverken for eller imod, 
følgende udtalelse. 
1. Indledning 
1.1. Kommissionen foretog i sit dokument »Medde­
lelse om fjernelse af konkurrencefordrejning af fiskal 
art inden for godstransport ad landevej« [dok. 
KOM(86) 750 endelig udg.] en første gennemgang af de 
virkninger, som afgifterne på køretøjer og brændstoffer 
samt vejafgifter har på konkurrencebetingelserne inden 
for vejgodstransport. 
1.2. ØSU tilkendegav i sin udtalelse af 2. juli 1987 
om nævnte meddelelse (EFT nr. C 232 af 31. 8. 1987) 
(ordfører: Robert J. Moreland) enstemmigt følgende 
holding: 
— Det er vigtigt at finde en løsning på problemerne 
vedrørende afgifter på erhvervskøretøjer, hvis man 
vil fjerne konkurrencefordrejningerne som led i 
gennemførelsen af det indre marked i 1992. 
— I denne forbindelse kan tanken om i en endledende 
fase at harmonisere afgiftsstrukturen accepteres for 
derigennem i det mindste at dække de marginale 
omkostninger og forberede udvekslingsordninger til 
(!) EFT nr. C 79 af 26. 3. 1988, s. 6. dækning af de samlede omkostninger gennem afgif­
terne på brændstof og køretøjer. 
Hvis dette ikke er muligt, bør der ske en tilnærmelse 
af afgiftssatserne; man bør dog ikke nøjes med at 
bringe de laveste afgifter op på niveau med de 
højeste afgifter, som opkræves i medlemslandene. 
Der skal også fastlægges en margen, hvis basis sva­
rer til den minimumsafgift, som er nødvendig for 
en dækning af de marginale omkostninger. 
ØSU finder løsningen med opkrævning af afgifterne 
på et områdemæssigt grundlag fornuftig og rimelig. 
Det foreslår, at områdeprincippet bør tjene som 
udgangspunkt for en langsigtet løsning. Selv om 
EF's politik ikke for øjeblikket kan baseres på dette 
alternativ, bør Kommissionen på et senere tidspunkt 
gøre det til genstand for en nærmere undersøgelse 
med det formål at fjerne hindringerne for dets 
gennemførelse. 
Alle vejafgifter, bro-, færge- og tunnelafgiftder und­
taget, bør afskaffes snarest muligt, eller når eksiste­
rende kontrakter udløber. 
De påtænkte løsninger bør hverken komplicere af­
giftssystemet yderligere eller give anledning til øgede 
administrative formaliteter. 
Nr. C 208/30 De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 8. 88 
2. Generelle bemærkninger 
2.1.1. ØSU bekræfter den fortsatte gyldighed af de 
generelle retningslinjer i ovenfor citerede udtalelse. Det 
finder imidlertid, at de vejafgifter, som skal betales for 
benyttelsen af motorveje, skal opretholdes i en mellem­
liggende periode, når de er nødvendige for at amortisere 
de lån, som er optaget af de selskaber, der af regeringer­
ne og de offentlige myndigheder har fået koncession til 
af anlægge disse. ØSU konstaterer, at det nu fremlagte 
forslag fra Kommissionen udgør en ny etape henimod 
gennemførelsen af et transportmarked i 1992, som er 
frigjort for enhver form for kvantitative restriktioner 
og for de konkurrenceforvridninger, der er en følge af 
de nu eksisterende forskelle i tilregningen af infrastruk­
turomkostningerne. 
2.1.2. I dette forslag, som specifikt omhandler køre­
tøjs- og vejafgifter, udledes det princip, som skal lægges 
til grund for den beskatning, der skal finde anvendelse, 
så snart det indre marked er gennemført (art. 6 og 10), 
ligesom der fastlægges de overgangsbestemmelser, som 
skal være gældende forud for afgiftsharmoniseringen 
(art. 3 til 5 og 7 til 9). 
2.1.3. En sund transportpolitik (se ØSU's udtalelse 
om »Det Europæiske Fællesskabs transportpolitik i 
1980'erne« af oktober 1982 (ordførere: Rouzier og Lo-
cuffier) (EFT nr. C 326 af 13. 12. 1982) forudsætter 
en fælles infrastrukturpolitik inden for udvikling og 
finansiering, men også gennemførelsen af en fælles tari-
feringsordning for brugen af infrastrukturerne for samt­
lige transportformer. Der må således i forbindelse med 
enhver foranstaltning tages hensyn til følgevirkningerne 
for de øvrige transportformer, eftersom sådanne foran­
staltninger vil kunne have indvirkning på de konkure-
rende transportformer (*). 
2.1.4. Der bør i dette tariferingssystem tages højde 
for de samfundsøkonomiske omkostninger på lang sigt 
(dvs. at de eksterne omkostninger skal indregnes: trafik­
ophobning, ulykkesomkostninger, forskellige gener 
samt vejafmærkning og sikkerhed ...) for de enkelte 
transportformer, som bør underkastes en objektiv ana­
lyse i tiden frem til 1992. 
2.1.5. Denne sidste målsætning er meget afgørende, 
ja en af nøglerne til moderne transportpolitik og harmo­
nisering af konkurrencebetingelserne. Hvis ikke man 
(*) ØSU henviser til følgende punkt i Moreland's udtalelse: »Der 
må ikke i en løsning skabes konkurrenceskævheder i forhold 
til andre transportformer, navnlig ikke med hensyn til infra­
strukturomkostninger. Man bør specielt følge de henvisnin­
ger, som er indeholdt i ØSU's informationsrapport og udtalel­
se om en fælles jernbanepolitik (EFT nr. C 105 af 21. 4. 1987) 
samt Kommissionens forslag om jernbaneinfrastrukturer 
[EFT nr. C 36 af 10. 2. 1984 (forslag); EFT nr. C 87 af 
9. 4. 1985 (ØSU's udtalelse)]. har den rigtige ordning for betaling af infrastrukturom­
kostninger, kan resultatet blive, at flertallet af trans­
portbrugere vælger en uøkonomisk transportform eller 
transportrute. 
Anvendelse af områdeprincippet efter den 31. december 
1992 
2.2. ØSU kan umiddelbart, under forbehold af de 
nedenstående bemærkninger i punkt 2.3, godkende om­
rådeprincippet, som benyttes i forslaget, ifølge hvilket 
betalingen af infrastrukturomkostninger fastsættes på 
grundlag af de ruter, som transportvirksomheden rent 
faktisk anvender, og ikke blot det vejnet, der findes i 
registreringslandet. Dette princip sikrer, at man får 
opfyldt to af de væsentlige mål for en afgiftsordning 
for anvendelsen af infrastruktur, nemlig harmonisering 
af konkurrencevilkårene inden for de enkelte transport­
former og for transportformerne indbyrdes og over-
væltning af infrastrukturomkostningerne på de faktiske 
brugere. Det siger sig selv. at samme princip vil blive 
anvendt samtidig i vej-, jernbane- og flodtrafikken. 
2.2.1. ØSU finder det nødvendigt, at der gives en 
præcis definition på områdebegrebet, således at be­
talingen af infrastrukturomkostninger bliver beregnet 
på grundlag af hver enkelt køretøjskategoris anvendelse 
af den pågældende infrastruktur. 
2.2.2. ØSU godkende endvidere, at vejafgifterne ind­
regnes i afgiften, hvilket vil betyde, at køretøjer, der 
falder ind under definitionen i direktivets artikel 2, ikke 
længere bliver afkrævet vejpenge på motorvejs­
strækninger (afgifter for benyttelse af broer, tunneler 
og færger opretholdes). 
2.2.3. ØSU finder det prisværdigt, at der tilstræbes 
ligebehandling i afgiftsbetalingen, således at den enkelte 
»betaler, hvor han kører«, og finder, at dette princip 
opfylder målsætningen om, at brugen af infrastruktu­
rerne beregnes på en måde, som skaber sunde og 
sammenlignelige konkurrencebetingelser mellem de for­
skellige landtransportformer. 
2.3. ØSU godkendelse af områdeprincippet betyder 
på ingen måde, at det er overbevist om dets gennemfør­
lighed, og ej heller, at det godkender den form, som 
afgiftsopkrævningen måtte få (afgiftsmærket, statistisk 
baseret opgørelse, registrering af køretøjer ved grænser­
ne, brændstofprisen, anordninger baseret på ny tekno­
logi, satellitter, osv.). 
2.3.1. ØSU vil vente med at udtale sig om dette 
spørgsmål, indtil der foreligger et forslag fra Kommis­
sionen. Det fastslår imidlertid allerede nu, at lige meget 
hvilket system der vælges, bør det bygge på følgende 
principper: 
— en tilstrækkelig præcis evaluering op påligning af 
omkostningerne skal være mulig, 
8. 8. 88 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 208/31 
— fiskalt betingede konkurrenceforvridninger skal 
fjernes, 
der må ikke indføres sådanne former for kontrol, 
som hindrer en glidende trafikstrøm, 
— de administrative omkostninger skal være så små 
som muligt, 
— der må ikke opstå finansielle og bureaukratiske 
byrder, som belaster virksomhederne, specielt de 
små og mellemstore virksomheder. 
2.3.2. Derfor: 
— Henleder ØSU opmærksomheden på, at det er nød­
vendigt at sikre gennemførligheden af denne afgift, 
hvis endelige beregning vil være bestemt af en lang 
række data (kørslens varighed, køretøjernes tonna­
ge, infrastrukturernes specifikke karakter område­
vis og vejafgifter). Bestræbelserne for at finde ret­
færdige løsninger må dog ikke føre til komplikatio­
ner, for ikke at tale om stridigheder, som er ude af 
proportion med det, afgiften indbringer. 
— Understreger ØSU i øvrigt, at en del af infrastruktur­
omkostningerne betales via punktafgifterne på die­
selolie. Provenuet af køretøjsafgifterne bør derfor 
begrænses til en procentdel af infrastrukturom­
kostningerne. En afstemning af afgifterne og punkt­
afgifterne bør være betinget af de økonomiske om­
stændigheder og EF's og medlemsstaternes politiske 
prioriteringer. 
— ØSU vil først udtale sig om metoderne til beregning, 
fordeling og dækning af infrastrukturomkostninger, 
deling af indtægter og finansiering af et EF-infra-
strukturprogram, når det supplerende forslag, som 
forventes publiceret den 1. juli 1988, foreligger (art. 
10). Det vil være ønskeligt, at publiceringen af dette 
forslag fremskyndes, da der derigennem vil opnås 
en bedre tilpasning af medlemsstaternes nuværende 
lovgivninger, ligesom det vil blive lettere at iværk­
sætte overgangsforanstaltninger. 
— ØSU henstiller kraftigt, at Rådet vedtager direktivet 
hurtigt. 
2.4. Endelig mener ØSU, at Kommissionen i direkti­
vets formelle opbygning, tillige for at lette forståelsen, 
burde have taget hensyn til, at hovedparten af bestem­
melserne kun vil finde anvendelse i overgangsperioden, 
som udløber den 31. december 1992, hvorefter område­
princippet vil være gældende. 3. Særlige bemærkninger 
Artikel 3 
3.1. Listen over de køretøjsafgifter, som omfattes 
af direktivet, bør revideres af hensyn til den seneste 
udvikling på dette område, specielt i Italien, Spanien og 
Portugal. 
Artikel 4 
3.2. Der bør foretages en præcisering med hensyn til 
»mindre særlige afgifter«, så man undgår misbrug fra 
medlemsstaternes side, og at direktivets målsætninger 
forvanskes. Det siger sig selv, at medlemsstaterne har 
pligt til at informere Kommissionen om udviklingen i 
deres lovgivning. 
Artikel 5 
3.3. Bestemmelsen, i henhold til hvilken vejafgifterne 
skal stå i rimeligt forhold til omkostningerne i forbin­
delse med bygningen, driften og benyttelsen af den 
pågældende infrastruktur, forekommer sektionen for 
upræcis på forskellige punkter. Det bør også angives, 
om de eksterne omkostninger indgår i driftsom­
kostningerne, samt hvilken instans der er bemyndiget 
til at undersøge, hvorvidt der, som anført i artikel 5, 
litra b), er tale om et »rimeligt forhold«. 
Artikel 6 
3.4. ØSU går fuldt ind for en afgiftsberegning baseret 
på højst tilladte bruttovægt, selv om det vil betyde en 
radikal ændring for visse medlemsstater. 
3.4.1. Direktivet burde være opbygget således, at 
denne artikel sammen med artikel 10 udgjorde et særligt 
kapitel, hvoraf det klart fremgår, at disse bestemmelser 
vil finde anvendelse efter overgangsperiodens udløb den 
31. december 1992. 
Artikel 9 
3.5. Bestemmelserne i denne artikel udelukker med­
lemsstaternes mulighed for at nedsætte de eksisterende 
afgiftssatser. ØSU mener, at en stringent anvendelse af 
disse ikke bør stille sig i vejen for nedsættelser af 
afgiftssatser i tilfælde af, at disse skulle nærme sig 
gennemsnitssatsen for, hvad der på nuværende tids­
punkt opkræves i EF som helhed. En nedsættelse af 
satserne må dog ikke føre til konkurrenceforvridninger 
mellem de forskellige transportformer. 
3.5.1. ØSU henleder ligeledes opmærksomheden på 
a) de afgiftsbetingelser, der gælder tredjelandes køretø­
jer, som passerer grænseovergange til EF-lande. 
Eventuelle konventioner om gensidighed, som er 
Nr. C 208/32 De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 8. 88 
indgået under henvisning til nationalitetsprincippet, 
bør tages op til revision; 
b) fastfrysningen af satserne i årene 1990-1992, som vil 
medføre fastholdelse af de eksisterende forskelle i 
medlemslandene, hvilket vil betyde, at man midlerti­
digt opretholder konkurrenceforvridninger mellem 
medlemslandene. 3.5.2. Endvidere burde den procedure, som fastlæg­
ges i denne artikel, indeholde en præcisering af specielt 
Kommissionens rolle. 
3.5.3. ØSU mener, at stk. 2 i denne artikel burde 
indeholde en bestemmelse om, at en afgiftsnedsættelse 
kræver Kommissionens godkendelse, så man undgår, 
at medlemsstaterne yder deres transportvirksomheder 
subsidier gennem en afgiftsnedsættelse. 
Bryssel, den 3. juni 1988. 
Alfons MARGOT 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
BILAG 
til Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
Følgende ændringsforslag, fremsat på grundlag af sektionens udtalelse i overensstemmelse med forretningsor­
denens bestemmelser, forkastedes under forhandlingerne: 
Punkt 2.1.3. 
Der tilføjes følgende til dette punkt: 
»Påligningen af infrastrukturomkostningerne er ikke noget mål i sig selv og bør heller ikke kun have til 
formål at tilnærme konkurrencebetingelserne mellem de forskellige landes transportvirksomheder og mellem 
transportsystemerne. De afgifter, som transportdeltagerne betaler i form af motorvejsafgifter, køretøjsafgifter 
of mineralolieafgifter bør snarere benyttes på en måde, der sikrer istandsættelse og vedligeholdelse af 
transportvejene samt en rimelig videreudbygning af disse. En effektivitetsrettet udbygning af det europæiske 
hovedvejsnet er blandt de prioriterede opgaver for en europæisk transportpolitik inden for rammerne af 
gennemførelsen af det indre marked.« 
Afstemningsresultat 
Stemmer for: 33, stemmer imod: 78, stemmer hverken for eller imod: 7. 
Punkt 2.1.4. 
Dette punkt erstattes med følgende tekst: 
»Dette tariferingssystem bør begrænse sig til primært at tage højde for omkostningerne ved vedligeholdelse, 
istandsættelse og fornyelse samt nyanlæggelse og udbygning af veje, idet der tages hensyn til den tilsvarende 
inddeling i bogføringsforordningen (EØF) nr. 1108/70. Vigtigt er det, at der så vidt muligt med det samme 
introduceres en EF-ordning til harmonisering af konkurrencevilkårene, som bygger på et for alle gennemsigtigt 
kalkulationsgrundlag. En påligning af de eksterne omkostninger bør først ske på et senere stadium, når der 
foreligger fuldt pålidelige beregninger over disse omkostningers omfang og placering. I forbindelse med 
påligningen af de eksterne omkostninger, må der også tages hensyn til de enkelte transportformers eksterne 
nytteeffekter. Mere formålstjenligt for Fællesskabet ville det dog være at føre en EF-politik, der så vidt muligt 
dæmmer op for eksterne omkostninger i vejtrafikken, f.eks. gennem tekniske foranstaltninger vedrørende 
køretøjerne og hensigtsmæssig udformning af vejene.« 
Afstemningsresultat 
Stemmer for: 29, stemmer imod: 79, stemmer hverken for eller imod: 6.