DA    DA 
 
 
 EUROPA -
KOMMISSIONEN   
Bruxelles, den 24.6.2015  
COM(2015) 309 final  
  
RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA -PARLAMENTET OG RÅDET  
om gennemførelsen af det europæiske statistiske program 2013 -2017   
 
1 
 1. INDLEDNING  
Forordning (EU) nr.  99/20131 om det europæiske statistiske program 2013 -2017 blev 
vedtaget den 15. januar 2013.  
Ved artikel 15 i forordningen kræves det, at Kommissionen senest den 30. juni 2015 
forelægger en interimsrapport om gennemførelsen af programmet for Europa -
Parlamentet og R ådet. Kommissionen skal rådføre sig med Udvalget for det 
Europæiske Statistiske System, inden denne rapport forelægges.  
Interimsrapporten betragtes som en evaluering af programmet til dato sammenholdt 
med Kommissionens standarder. Det skal derfor dække fem  evalueringskriterier: 
effektivitet, relevans, nyttevirkning, merværdi for EU og sammenhæng.  
Rapportens omfang er begrænset til gennemførelsen af det europæiske statistiske 
program i 2013 og 2014. Relevante fremskridt i 2015 er angivet, hvor det er relevan t. 
Rapporten er opdelt i fem kapitler, svarende til de fem kriterier, der skal evalueres, 
samt et, der indeholder en række anbefalinger på højt niveau.  
Det europæiske statistiske program har fire hovedformål. Programmet er opdelt i tre 
dele, som hver fokus erer på et specifikt prioritetsområde. Mål 1 og 4 er omfattet af 
de foranstaltninger, der er truffet i forbindelse med prioritetsområde I. Mål 2 svarer 
til prioritetsområde II. Og mål 3 svarer til prioritetsområde III. De tre 
prioritetsområder er hver især  opdelt i et eller to underområder.  
Der er i alt 23 detaljerede mål på andet niveau fordelt på de tre prioritetsområder. Der 
er et sæt resultatindikatorer for hvert af disse mål. I alt 114 resultatindikatorer 
anvendes til at måle fremskridt hen imod opfyld elsen af de 23 mål.  
Da effektivitet er det mest relevante kriterium for denne form for rapport, omfatter 
kapitlet om effektivitet et resumé efterfulgt af oplysninger om de resultater, der er 
opnået indtil nu, som fremlægges i nøje overensstemmelse med prog rammets 
struktur fordelt på de tre prioritetsområder og underområder og deres 23 detaljerede 
mål. 
De øvrige kapitler indeholder kun oplysninger om programmet som helhed.  
I rapporten om peer review, der blev gennemført om Eurostat, bekræftede Det 
Rådgivende  Organ for Statistisk Styring på Europæisk Plan, at Eurostat er en 
velfungerende institution, der er blevet styrket i de senere år. I henhold til forfatterne, 
er Eurostat godt rustet til at styre det europæiske statistiske system gennem 
moderniseringen af de europæiske statistikker på et strukturelt og bæredygtigt 
grundlag med henblik på at løse de voksende udfordringer, man vil møde i fremtiden.  
2. EFFEKTIVITET  
Resumé  
Kommissionen anses for at være "godt på vej" til at nå et mål, hvis 75  % eller flere af 
indikatorerne er opfyldt. På dette grundlag er 17 af de 23 detaljerede mål i øjeblikket 
godt på vej til at blive opfyldt, og der er kun begrænsede vanskeligheder i forhold til 
de andre seks, som er økonomisk styring (1.2.2), borgernes Europa (3.2.1), 
                                                            
1 Europa -Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr.  99/2013 af 15. januar 2013 om det europæiske statistiske 
program 2013 -2017 (EUT L 39 af 9.2.2013, s. 12).  
 
2 
 geospa tiale, miljømæssige, landbrugsmæssige og andre sektorspecifikke statistikker 
(3.3.1 og 3.3.4), prioritering og forenkling (2.1) og partnerskab inden for og uden for 
det europæiske statistiske system (1.1).  
Navnlig blev alle de af Eurostats projekter, der k lassificeres som kritiske på grundlag 
af deres strategiske betydning, antallet af involverede ansatte eller de finansielle 
midler, der er investeret, afsluttet vellykket, eller de er godt på vej.  
Der er også blevet gjort gode fremskridt med projekterne ved rørende modernisering. 
De projekter, som indebærer samarbejde mellem medlemmerne af det europæiske 
statistiske system, har vist gode resultater, med særligt gode fremskridt for det 
europæiske statistiske systems samarbejdsnetværk og det europæiske statisti ske 
systems projekter for gennemførelse af visionen. I begyndelsen af 2015 vedtog 
Udvalget for det Europæiske Statistiske System at gennemføre det europæiske 
statistiske systems vision for 20202, i første omgang gennem otte projekter for 
gennemførelse af d et europæiske statistiske systems vision. Yderligere udvikling af 
moderniseringsprojekterne, både med hensyn til omfang og deres 
anvendelsesområde, vil afhænge af den fortsatte tilgængelighed af ressourcer til det 
europæiske statistiske system.  
Prioritetso mråde I: statistikproduktion  
1. Indikatorer3 
1.1 Europa 2020  
Styrket økonomisk styring er et grundlæggende element i Europa 2020 -strategien. 
Det europæiske statistiske program var en vigtig datakilde for Kommissionens 
rapport om varslingsmekanismen og leverede relevante statistiske oplysninger til de 
europæiske semestre i 2014 og 2015. Eurostat var for første gang ansvarlig for at 
udarbejde det statistiske bilag til rapporten om varslingsmekanismen, som er 
udgangspunktet for den årlige procedure i forbi ndelse med makroøkonomiske 
ubalancer.  
Der var betydelige fremskridt i overvågningen af Europa 2020 -flagskibsinitiativet 
om ressourceeffektivitet: Resultattavlen for ressourceeffektivitet blev offentliggjort i 
december 2013 og yderligere udbygget i 2014.  
Med hensyn til sociale statistikker fortsatte arbejdet hen imod udvikling og 
udarbejdelse af indikatorer af høj kvalitet for Europa 2020 og uddannelse 2020. De 
første resultater, der allerede er offentliggjort, har leveret mere ajourførte data om 
fattigdom o g ulighed og sikret adgang til regionale data om fattigdom.  
For erhvervsstatistikker blev målindikatorer for forsknings - og udviklingsintensitet, 
et af de områder, der er omfattet af Europa 2020 -strategien, offentliggjort for første 
gang efter reglerne i d et nye europæiske nationalregnskabssystem (ENS 2010)4. Data 
om tværnationalt koordineret forskning, udtrykt gennem de nationale forsknings - og 
udviklingsbudgetter, blev produceret endnu hurtigere. Dataene anvendes til 
overvågning af det europæiske forsknin gsrum under flagskibsinitiativet "Innovation i 
EU".  
                                                            
2 http://ec.europa.eu/eurostat/documents/10186/756730/ESS -Vision -2020.pdf/8d97506b -b802 -439e -9ea4 -
303e905f4255 . 
3 En definition af s tatistiske indikatorer findes på s.  19-20 i det europæiske statistiske program 2013 -2017.  
4 http://ec.europa.eu/eurostat/web/esa -2010 . 
 
3 
 En flagskibspublikation5 om Europa 2020 -målene blev fremlagt for første gang i 
2013.  
1.2. Økonomisk styring  
Den halvårlige validering af data vedrørende proceduren i forbindelse med 
uforholdsmæssigt store  underskud var et vigtigt resultat i 2014. I indberetningen fra 
april 2014 tog Eurostat et forbehold for kvaliteten af de data, der var indberettet af 
medlemsstaterne, og dette forbehold blev hævet i oktober 2014. I oktober 2014 gav 
Eurostat ikke udtryk fo r nogen forbehold om de indberettede data, på trods af at den 
nye metodologiske ramme, det europæiske nationalregnskabssystem, ENS 2010, blev 
anvendt for første gang. ENS 2010 -dataene om gæld og underskud var ledsaget af 
årlige og kvartalsvise nationalregn skabstabeller for den offentlige sektor. Forordning 
479/20096, som fastlægger proceduren for medlemsstaternes indsendelse af 
statistikker til brug for proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store 
underskud, blev ændret ved at erstatte henvisningen t il "ENS 95" i forordningen til 
"ENS 2010". Manual on Government Deficit and Debt (håndbogen vedrørende 
statsunderskud og gæld) blev tilpasset ENS 2010.  
1.3. Økonomisk globalisering  
Der var tre markante udviklinger i forbindelse med igangværende arbejde ved rørende 
den globale værdikæde: Sturgeonrapporten — bestilt af Eurostat — om en ramme for 
måling af den globale værdikæde blev offentliggjort, det europæiske statistiske 
systems samarbejdsnetværk vedrørende den globale værdikæde blev oprettet, og 
medlemssta terne deltager nu aktivt i FN's gruppe af Formandskabets Venner, som 
arbejder på at udvikle en global ramme for den globale værdikæde.  
2. Regnskabssystemer  
Eurostat var meget aktiv i gennemførelsen af sin handlingsplan BNP og mere . Planen 
dækker perioden 2 012-2014 og fokuserer på tre prioritetsområder:  
a)  yderligere udvikling af produktionen af statistikker på husstandsniveau og 
produktionen af statistikker over fordelingen af indkomst, forbrug og velstand  
b)  måling af livskvalitet på en flerdimensionel måde  
c)  måling af miljømæssig bæredygtighed.  
2.1. Økonomiske og sociale resultater  
Eurostat udarbejder og formidler økonomiske statistikker om nationalregnskaber, 
betalingsbalance, priser og købekraftspariteter af høj kvalitet. Arbejdet har omfattet 
udarbejdelse af  statistikker til afgørende indikatorsamlinger som f.eks. Europa 2020, 
resultattavlen for proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer, 
indikatorer for bæredygtig udvikling og de vigtigste europæiske økonomiske 
indikatorer. Eurostat har endvidere  produceret statistikker til administrative formål, 
såsom beregning af det regionale bruttonationalprodukt til brug for strukturfondene, 
bruttonationalindkomsten (BNI) til egne indtægter på budgettet samt 
personalelønninger og pensioner.  
                                                            
5  http://ec.europa.eu/eurostat/product?code=KS -02-13-238. 
6  Rådets forordning (EF) nr.  479/2009 af 25. maj 2009 om gennemførelse af den protokol om proceduren i 
forbindelse med uforholdsmæssige store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det 
Europæiske Fællesskab (EUT L 145 af 10.6.20 09, s. 1).  
 
4 
 Yderligere resulta ter omfatter produktion af en mere detaljeret opdeling af de 
foreløbige skøn af inflationen i euroområdet og forvaltning af den første systematiske 
formidling af boligprisindeks. Medlemsstaterne sendte også kvartalsvise prisindeks 
for ejerboliger for først e gang, og Kommissionen vedtog et forslag til en ny 
rammeforordning om det harmoniserede forbrugerprisindeks7. 
Medlemsstaterne var i stand til at fremsende deres nationalregnskabs - og 
betalingsbalancedata i henhold til den nye metodologiske ramme, det seneste 
europæiske nationalregnskabssystem (ENS 2010) og sjette udgave af "Balance of 
Payments and International Investment Position Manual" (BPM 6). Indførelsen af de 
nye rammer indebar anvendelse af den nye standard for udveksling af statistiske data 
og metadata (SDMX) og betød, at der skulle arbejdes på de metodologiske manualer 
og retningslinjer.  
Taskforcen for europæiske regnskabsstandarder for den offentlige sektor, som blev 
oprettet i 2014, udarbejdede en konsekvensanalyse. Projektet har til formål a t 
forbedre sammenligneligheden og gennemsigtigheden af den offentlige sektors 
regnskabsaflæggelse ved at bane vej for indførelse af standardiserede europæiske 
regnskabsstandarder og generelle regnskabsstandarder for den offentlige sektor, i 
henhold til hvi lke regnskaber vil blive udarbejdet efter periodiseringsprincippet.  
Eurostat har udarbejdet en række publikationer, der dækker emner som kvartalsvise 
underskuds - og gældsdata, sammensætningen af den offentlige gæld og tendenser 
inden for beskatning. Eurost at fortsatte også med at offentliggøre regelmæssige 
pressemeddelelser om den kvartårlige offentlige gæld og begyndte at offentliggøre 
en ny euroindikatorpressemeddelelse om sæsonkorrigerede kvartårlige offentlige 
underskud. Eurostat har også ved udgangen a f 2013 udsendt den 
overvågningsrapport om bæredygtig udvikling i EU, der udkommer hvert andet år8. 
For det detaljerede mål 2.1.2 om nøgleindikatorer offentliggjorde Eurostat to 
praktiske vejledninger, Getting messages across using indicators  og Towards a 
harmonised methodology for statistical indicators . 
2.2 Miljømæssig bæredygtighed  
Den nye lovgivning om europæiske miljøøkonomiske regnskaber (Europa -
Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr.  538/20149) blev vedtaget af Rådet og 
Europa -Parlamentet. Den indf ører moduler om regnskaber for 
miljøbeskyttelsesudgifter, regnskaber for sektoren for miljøvenlige varer og 
tjenesteydelser samt regnskaber for energistrømme. En ajourføring af den 
europæiske strategi for miljøregnskaber, der dækker perioden 2014 -2018, ble v 
vedtaget af Udvalget for det Europæiske Statistiske System.  
                                                            
7  http://eur -lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:61b14699 -7f95-11e4 -9e6e -
01aa75ed71a1.0015.03/DOC_1&format=PDF  og http://eur -
lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:61b14699 -7f95-11e4 -9e6e -
01aa75ed71a1.0015.03/DOC_2&format=PDF . 
8  http://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/5760249/KS -02-13-237-EN.PDF/f652a97e -e646 -456a -82fc-
34949bbff956.  
9  Europa -Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 538/2014 af 16. april 2014 om ændring af forordning 
(EU) nr. 691/2011 om europæiske miljøøkonom iske regnskaber (EUT L 158 af 27.5.2015, s. 113).  
 
5 
 3. Data  
3.1. Erhvervsliv  
Eurostat afsluttede de drøftelser, som havde været holdt med partnere i det 
europæiske statistiske system om flere af de individuelle pakker, der er indeholdt i 
den pla nlagte rammeforordning om integration af erhvervsstatistikker.  
Eurostat fortsatte afprøvning og anvendelse af "europæisk profilering" — en metode 
til analyse af virksomhedernes struktur. Resultaterne af en undersøgelse af 
gennemførligheden af at anvende po sitionsdata for mobiltelefoner til 
turismestatistikker blev færdigbehandlet. Pilotundersøgelserne vedrørende 
anvendelsen af sammenkædede mikrodata til at undersøge forbindelserne mellem 
statistik over erhvervsstrukturer og statistikker over tjenesteydelser  efter 
virksomhedskendetegn fortsatte. Der blev også indledt undersøgelser af 
mulighederne for at sammenkæde statistik over erhvervsstrukturer med 
internationale handelsstatistikker ved hjælp af mikrodata. Eurostat indhentede de 
oplysninger, der var brug f or, til at udvikle den nye innovationsindikator til brug for 
innovative højvækstvirksomheder. Disse oplysninger blev indsendt af 
medlemsstaterne på frivillig basis.  
Eurostat offentliggjorde data og metadata om konjunkturstatistik, turismestatistikker, 
statistikker over erhvervsstrukturer, erhvervsdemografi, statistikker over udenlandske 
datterselskaber, udenlandske direkte investeringer og international handel med varer 
og tjenesteydelser. Resultaterne af Fællesskabets innovationsundersøgelse, data om 
viden skab og teknologi, der kræves for at fremstille den nye indikator for 
innovationsresultater, og resultaterne af undersøgelsen inden for informations - og 
kommunikationsteknologi blev også offentliggjort.  
Kravene til det europæiske stikprøveprogram, en metod e, der anvendes ved 
udarbejdelsen af konjunkturstatistikker, blev ajourført.  
Forsknings - og udviklingsstatistikker, herunder navnlig målindikatorerne for 
forsknings - og udviklingsintensitet til Europa 2020 -strategien, blev offentliggjort for 
første gang i henhold til reglerne i det nye europæiske nationalregnskabssystem, ENS 
2010.  
3.2. Borgernes Europa  
Eurostat fortsatte arbejdet med udvikling og udarbejdelse af indikatorer vedrørende 
centrale EU -politikker — såsom Europa 2020, uddannelse 2020 og de underli ggende 
fælles vurderingsrammer — og på området for befolkning og migration. Resultaterne 
af de femårige undersøgelser om livslang læring blev offentliggjort.  
Statistikker over dødsårsager blev offentliggjort for første gang i henhold til 
Kommissionens foro rdning (EU) nr. 328/201110 og forordningen om 
interviewundersøgelsen vedrørende sundhed i EU blev vedtaget i 201411. 
                                                            
10 Kommissionens forordning (EU) nr.  328/2011 af 5. april 2011 om gennemførelse af Europa -Parlamentets og 
Rådets forordning (EF) nr.  1338/2008 om fællesskabsstatistikker over folkesundhed og arbejdsmiljø, fo r så 
vidt angår statistikker over dødsårsager (EUT L 90 af 6.4.2011, s. 22).  
11 Kommissionens forordning (EU) nr.  68/2014 af 27.  januar 2014 om ændring af forordning (EU) nr.  141/2013 
om gennemførelse af Europa -Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr.  1338/2008 om 
fællesskabsstatistikker over folkesundhed og arbejdsmiljø for så vidt angår statistikker baseret på 
interviewundersøgelsen vedrørende sundhed i EU (EHIS) som følge af Kroatiens tiltrædelse af Den 
Europæiske Union (EUT L 23 af 28.1.2014, s. 9).  
 
6 
 Eurostat er ved at revidere indikatoren for materielle afsavn, og data for den 
reviderede indikator forventes at være til rådighed i 2015. De r blev gjort betydelige 
fremskridt i udviklingen af metoder på en række områder, herunder til 
arbejdsstyrkeundersøgelsen og statistikkerne over indkomstforhold og levevilkår.  
Et første sæt af indikatorer til måling af fremskridt, velfærd og bæredygtig udvi kling 
blev formidlet i 2013, og en række publikationer og nye indikatorer i 201412. 
Eurostat har påbegyndt gennemførelsen af de foranstaltninger, der er fastsat i 
forordning (EU) nr.  1260/201313 om europæiske demografiske statistikker, efter dens 
vedtagelse i 2013.  
Der er gjort gode fremskridt med at revidere arbejdsstyrkeundersøgelsen med 
henblik på at sikre nye og mere detaljerede data om arbejdsmarkedet. Den nye retlige 
ramme for arbejdsstyrkeundersøgelsen (Europa -Parlamentets og Rådets forordning 
(EU) nr . 545/201414) og for programmet med ad hoc -moduler for årene 2016 til 2018 
(Kommissionens delegerede forordning (EU) nr.  1397/201415) blev vedtaget i 2014. 
Eurostat offentliggjorde ajourførte indikatorer for EU 2020 -strategien og andre 
indikatorer for uddann else og livslang læring produceret ved hjælp af data fra 
arbejdsstyrkeundersøgelsen og nye data om handicap. Der blev vedtaget 
gennemførelsesforordninger for statistikker om uddannelse og livslang læring16 og 
for statistikker over indkomstforhold og levevil kår17. 
3.3 Geospatiale, miljømæssige, landbrugsmæssige og andre sektorspecifikke 
statistikker  
Overvågningen af, at reglerne overholdes, der anvendes på data, som 
medlemsstaterne har indsendt, blev udvidet til at omfatte aspekter i forbindelse med 
dataenes k valitet. Der blev gjort en indsats for at forbedre fuldstændigheden og 
reducere den tid, det tager at udarbejde statistikker om landbrug og fiskeri, miljø og 
regnskaber og energi. Disse statistikker offentliggøres nu hurtigere.  
Ved Kommissionens forordning  (EU) nr.  715/201418 blev der indført en ny liste over 
kendetegn til brug i 2016 -undersøgelsen af landbrugsbedrifternes struktur.  
                                                            
12  http://ec.europa.eu/eurostat/web/sdi/indicators.  
13  Europa -Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr.  1260/2013 af 20. november 2013 om europæiske 
demografiske statistikker (EUT L 330 af 10.12.2013, s. 39).  
14  Europa -Parlamentets og Rådets forordning (EU)  nr. 545/2014 af 15. maj 2014 om ændring af Rådets 
forordning (EF) nr.  577/98 om gennemførelse af en stikprøveundersøgelse vedrørende arbejdsstyrken i 
Fællesskabet (EUT L 163 af 29.5.2014, s. 10).  
15  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr.  1397/2014 a f 22. oktober 2014 om ændring af forordning 
(EU) nr.  318/2013 om vedtagelse af programmet med ad hoc -moduler for årene 2016 til 2018 til brug for den 
stikprøveundersøgelse vedrørende arbejdsstyrken, som er omhandlet i Rådets forordning (EF) nr.  577/98 
(EUT  L 370 af 30.12.2014, s. 42).  
16  Kommissionens forordning (EF) nr.  1175/2014 af 30.  oktober  2014 om gennemførelse af Europa -
Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr.  452/2008 om udarbejdelse og udvikling af statistikker over 
uddannelse og livslang læring (EUT  L 316 af 4.11.2014, s.  4). 
17 Kommissionens forordning (EU) nr.  112/2013 af 7.  februar 2013 om gennemførelse af Europa -Parlamentets 
og Rådets forordning (EF) nr.  1177/2003 om EF -statistikker over indkomstforhold og levevilkår (EU -SILC) 
(EUT L 37 af 8.2 .2013, s. 2).  
18  Kommissionens forordning (EU) nr.  715/2014 af 26. juni 2014 om ændring af bilag III til Europa -
Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr.  1166/2008 om en række undersøgelser af landbrugsbedrifternes 
struktur og en undersøgelse af produktio nsmetoderne i landbruget for så vidt angår listen over de kendetegn, 
der skal indsamles i 2016 -undersøgelsen af landbrugsbedrifternes struktur (EUT L 190 af 28.6.2014, s. 8).  
 
7 
 Eurostat har iværksat den første særlige brugerundersøgelse om energistatistik. På 
området energistatistik er der desuden sket en forbedring i form af indførelsen af 
onlineformidling af årlige data om atomkraft. En manual om statistikker om 
husholdningernes energiforbrug blev offentliggjort i slutningen af 2013. 
Forordningen om energistatistik19 blev ændret til at omfatte det endel ige 
energiforbrug i husholdninger opdelt efter brændstof og anvendelse.  
Tidlige skøn af CO 2-emissionerne fra energiforbruget offentliggøres nu ca. fem 
måneder efter udløbet af referenceåret. Metoder til beregning af "bottom -up-skøn" af 
drivhusgasemissioner  fra forskellige transportformer er ligeledes ved at blive 
udarbejdet.  
Der blev gjort fremskridt med hensyn til udvikling af indikatorer for overvågning af 
målene i hvidbogen om transport fra 2011.  
En ændring af den fælles nomenklatur for regionale enheder  blev vedtaget20. 
Eurostat har arbejdet tæt sammen med Generaldirektoratet for Regionalpolitik og 
Bypolitik og Regionsudvalget i forbindelse med udarbejdelsen af en regional årbog 
og den tilhørende elektroniske version, det statistiske atlas.  
Koordineringen  af nationale initiativer til overvågning af statistikker over arealdække 
og arealanvendelse blev forlænget. Formålet hermed er at blive i stand til at udvikle 
en langsigtet strategi for den statistiske undersøgelse om arealanvendelse og 
arealdække.  
Prioritetsområde II: metoder til produktion af europæiske statistikker  
1. Kvalitetsstyring af det europæiske statistiske system  
En ny runde peer reviews blev iværksat i 2013. I alt 32 lande (EU's medlemsstater 
plus de fire andre lande i Den Europæiske Frih andelssammenslutning (EFTA) og Det 
Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde) og Eurostat deltager i arbejdet. Alle 
landene og Eurostat udfyldte selvevalueringsspørgeskemaer, og i løbet af 2014 
gennemførtes der peer reviews af 12 lande og Eurostat. Peer revie wet af Eurostat, 
som blev foretaget af Det Rådgivende Organ for Statistisk Styring på Europæisk 
Plan, blev afsluttet, og rapporten offentliggjort.  
Det igangværende arbejde med at koordinere de kvalitetssikringsrammer, som 
anvendes af det europæiske statist iske system og Det Europæiske System af 
Centralbanker, har sat fokus på gennemførelses - og overvågningsredskaber, navnlig 
den runde af peer reviews og statistiske revisioner, der gennemføres i de respektive 
systemer.  
Det arbejde, der er udført af gruppen " Sponsorship on Quality", og gennemførelsen 
af dens anbefalinger om kvalitetsrapportering førte til udviklingen af en enkelt 
integreret metadatastruktur og offentliggørelsen af 2014 -udgaven af det europæiske 
statistiske systems håndbog om kvalitetsrapporter . I 2014 begyndte Eurostat 
planlægningen af gennemførelsen af prioritetsområdet vedrørende "kvalitet" inden 
for det europæiske statistiske systems vision 2020 i samarbejde med medlemmerne 
                                                            
19  Kommissionens forordning (EU) nr.  431/2014 af 24.  april 2014 om ændring af Eur opa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EF) nr.  1099/2008 om energistatistik for så vidt angår gennemførelsen af årlige 
statistikker om husholdningernes energiforbrug (EUT L 131 af 1.5.2014, s. 1).  
20  Kommissionens forordning (EU) nr.  868/2014 af 8. august 2014 om ændring af bilagene til Europa -
Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr.  1059/2003 om indførelse af en fælles nomenklatur for regionale 
enheder (NUTS) (EUT L 241 af 13.8.2014, s. 1).  
 
8 
 af det europæiske statistiske system. Den europæiske konference om k valiteten af 
officielle statistikker, der afholdes hvert andet år, blev afholdt i Wien. Eurostat 
udviklede og godkendte i 2014 en ny procedure for håndtering og indberetning af 
fejl, der konstateres i offentliggjorte statistikker.  
2. Fastsættelse af priori teter og forenkling  
Inden for rammerne af det europæiske statistiske program er det nødvendigt at 
fastsætte prioriteter for det europæiske statistiske system for at sikre, at de femårige 
mål kan nås med de ressourcer, der er til rådighed på både det nation ale og 
europæiske plan. Eurostat fastsætter således prioriteter årligt i samråd med brugere 
og producenter af statistikker. Prioriteter fastsættes på grundlag af en gennemgang af 
de eksisterende statistiske behov, hvorved man identificerer retsakter, der s kal 
ophæves, frivillige dataindsamlinger (baseret på gentlemanaftaler), der ikke længere 
vil blive gennemført, og områder, der skal reduceres eller forenkles. Indførelsen af en 
"vareliste" for det europæiske statistiske system har forbedret 
prioritetsfasts ættelsessystemet. Dette er især vigtigt på et tidspunkt, hvor 
ressourcerne faktisk er faldende, både for Eurostat og medlemsstaterne, og statistiske 
kontorer har været nødt til at gøre en større indsats for at tilpasse de faldende 
ressourcer til en stigend e efterspørgsel efter statistikker.  
Arbejdet med at rationalisere og modernisere vand - og skovstatistikker er gået i 
gang. Ændringen af forordningen om jernbanetransport, i henhold til hvilken 
medlemsstaterne ikke længere vil være forpligtede til at indber ette oplysninger til 
visse tabeller, blev forelagt lovgiveren. Der blev taget skridt til at forenkle 
fiskeristatistikker ved at bruge oplysninger om fangster, der er indberettet under den 
fælles fiskeripolitik. Der foretages en række ændringer for at foren kle 
landbrugsstatistik, herunder også udformning af en mere fleksibel undersøgelse af 
landbrugsbedrifternes struktur, som skal anvendes fra og med 2020, og udvikling af 
større synergier mellem de forskellige områder af landbrugsstatistikker. Data om 
jordpr iser og forpagtningsafgifter blev indsamlet ved hjælp af den harmoniserede 
metode. Bystatistik indsamlet i henhold til Urban audit -projektet blev rationaliseret 
yderligere.  
Produktion og formidling af statistikker om arbejdsmarkedspolitik blev overført til  
Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold 
og Inklusion. Den frivillige dataindsamling ophørte for bruttoårslønninger og 
arbejdskraftomkostninger. Dataindsamlingen til udarbejdelse af statistikker over 
erhvervssygdom me blev forenklet, da Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale 
Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion ydede finansiel støtte til disse 
ændringer over en fireårig periode.  
Et projekt vedrørende statistikker for det indre marked (SIMSTAT) og o mlægningen 
af statistikker vedrørende indenrigshandel blev iværksat. Formålet med disse 
ændringer var at reducere byrden ved dataindsamling og forbedre datakvaliteten.  
Et antal nye retningslinjer og forklaringer blev udarbejdet og offentliggjort som et 
middel til at rationalisere den støtte, der ydes til klassifikationer inden for det 
europæiske statistiske system og standardiserede strukturelle metadata.  
Kommissionen påbegyndte ikke nogen anden form for yderligere samarbejde med 
andre tredjelande end dem, der er berørt af udvidelsen og EU's naboskabspolitik.  
 
 
9 
 3. Statistikker til flere formål og effektivisering af statistikproduktionen  
Moderniseringen af de europæiske statistikker fortsatte, og det europæiske statistiske 
systems vision 2020 blev vedtaget i U dvalget for det Europæiske Statistiske System i 
maj 2014 som den centrale strategi for udviklingen af det europæiske statistiske 
system i perioden frem til 2020. Denne ramme identificerer fem prioritetsområder: 
brugere, kvalitet, nye datakilder, produktion sprocesser samt formidling og 
kommunikation. Et bemærkelsesværdigt vigtigt resultat var udviklingen af centrale 
moderniseringsprojekter (gennemførelsesprojekter i forbindelse med det europæiske 
statistiske systems vision) i samarbejde med medlemsstaterne. De omfatter bl.a. 
dataudvekslingsnetværket, statistisk validering, anvendelse af nye datakilder (for 
administrative og big data), kritiske forretningsprojekter (modernisering af 
handelsstatistikker og tilvejebringelse af interoperable virksomhedsregistre i nden for 
det europæiske statistiske system) og støtterammer (oplysningsmodeller og 
standarder, kvalitet, virksomhedsarkitektur).  
Gennemførelsesprojektet for det europæiske statistiske systems vision vedrørende 
statistikker om det indre marked, som fokusere de på udveksling af mikrodata om 
handel inden for EU, gik planmæssigt fremad. Gennemførlighedsundersøgelsen blev 
afsluttet, og arbejdet med udarbejdelsen af en centraliseret datahub begyndte.  
Den forberedende fase af gennemførelsesprojektet for det europæi ske statistiske 
systems vision vedrørende det europæiske system af interoperable statistiske 
virksomhedsregistre blev afsluttet i 2013, og projektet for det europæiske statistiske 
systems samarbejdsnetværk vedrørende det europæiske system af interoperable 
statistiske virksomhedsregistre blev iværksat i 2014.  
Det vigtigste resultat af gennemførelsesprojektet for det europæiske statistiske 
systems vision vedrørende validering var udviklingen af en valideringssyntaks, som 
vil gøre det muligt for Eurostat at ud veksle valideringsregler med medlemsstaterne 
og udarbejde funktionelle specifikationer til at udvikle bedre valideringsværktøjer.  
Udvalget for det Europæiske Statistiske System udsendte et memorandum om big 
data og vedtog efterfølgende det europæiske stati stiske systems handlingsplan og 
køreplan 1.021. Arbejdet med at udvikle prototypeanvendelser til udnyttelse af big 
data i officielle statistikker inden for områderne sundhedspleje, arbejdsløshed og 
demografi begyndte.  
En række moderniseringsinitiativer er i  gang i forbindelse med udviklingen i de 
kommende år af sociale statistikker og befolkningsstatistikker, f.eks. om 
integrationen af de europæiske sociale undersøgelser. Et center for folketælling blev 
åbnet i 2014, hvorved sammenlignelige og meget detaljer ede oplysninger om 
befolknings - og boligforhold kan offentliggøres.  
Eurostat afsluttede anden fase af projektet vedrørende 
nationalregnskabsproduktionssystemet, som havde til formål at modernisere den 
statistiske produktionskæde for de vigtigste statistisk e områder vedrørende 
nationalregnskaber og betalingsbalancer.  
Der blev indgået en international aftale om et standardformat, som skal anvendes ved 
udveksling af statistikker om nationalregnskaber og betalingsbalancer. Denne aftale 
blev gennemført på EU -plan ved oprettelsen af det nye europæiske 
                                                            
21  http://www.cros -portal.eu/content/papers -big-data-context -official -statistics . 
 
10 
 nationalregnskabssystem, ENS 2010, og sjette udgave af "Balance of Payments and 
International Investment Position Manual" (BPM 6). Der blev gjort gode fremskridt 
med gennemførelsen af standarder, herunder for referen cemetadata, 
kvalitetsrapporter, kodelister, udveksling af statistiske data og metadata (SDMX), og 
andre standarder anvendt i det europæiske statistiske system.  
Den reviderede udgave af det europæiske statistiske systems retningslinjer for 
sæsonkorrigering blev godkendt af Udvalget for det Europæiske Statistiske System, 
og den officielle udgave af den nye software for sæsonkorrigering blev frigivet.  
4. Formidling og kommunikation  
En række nye tjenester (webtjenester, applikationer og widgets) blev tilbudt fo r 
første gang. Det vigtigste resultat var lanceringen af Eurostats nye websted i 
december 2014. Der var særlig fokus på udarbejdelse af tværgående publikationer 
som f.eks. de to flagskibspublikationer Europe 2020 indicators22 og Youth in the EU . 
Statistics Explained  blev udvidet, og et nyt europæisk støttenetværk vedrørende 
statistiske data blev oprettet med 33 støttecentre, som dækker 31 europæiske sprog.  
Eurostat gav forskere adgang til yderligere fire mikrodatasæt. Der fandt drøftelser 
sted om den te kniske levedygtighed i udviklingen af en infrastruktur med 
fjernadgang, der kan give adgang til at bruge meget fortrolige filer.  
Eurostat offentliggjorde to håndbøger om indikatorer, Getting messages across using 
indicators  og Towards a harmonised methodol ogy for statistical indicators . 
Det Europæiske Rådgivende Statistiske Udvalg spillede en vigtig rolle i at nå ud til 
akademikere, inddrage brugere og stille mikrodata til rådighed til forskning.  
5. Uddannelse, innovation og forskning  
Eurostat fortsatte med  at støtte og fremme samarbejde mellem medlemmerne af det 
europæiske statistiske system. Medlemmerne tilskyndes til at udveksle viden, tanker 
om bedste praksis og innovative metoder til produktion af statistikker, til at 
samarbejde om udvikling og gennemfø relse af nye metoder samt til at fremme 
forskning i officielle statistikker. Både ekspertisecentre og forskellige internationale 
initiativer, herunder førende konferencer såsom Quality 2014  og workshoppen om 
big data i officielle statistikker, har spillet en særlig vigtig rolle på dette område. Den 
første konference for europæiske statistikinteressenter i 2014 var et godt eksempel på 
styrkelse af forbindelserne til den akademiske verden og interessenters betydning.  
Der blev gjort betydelige fremskridt i for hold til den europæiske masteruddannelse i 
officielle statistikker. En gennemførlighedsundersøgelse blev planlagt og er nu i 
gang. Udvalget for det Europæiske Statistiske System gav sin tilslutning til tanken 
om en europæisk master i officielle statistikke r, til den foreslåede ramme for 
styringen af programmet og til oprettelsen af bestyrelsen for den europæiske master i 
officielle statistikker.  
                                                            
22  http://ec.europa.eu/eurostat/product?cod e=KS -EZ-14-001&mode=view . 
 
11 
  
 
 
Prioritetsområde III: partnerskab  
1. Partnerskab med og uden for det europæiske statistiske system  
Der blev op nået politisk enighed om forslaget om ændring af forordning (EF) 
nr. 223/2009 om europæiske statistikker i december 2014. Den 19. maj 2015 blev 
den ændrede forordning23 offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende . 
Der blev foretaget en række forbedringer  i det europæiske statistiske systems 
styringsstruktur. Navnlig blev Udvalget for det Europæiske Statistiske System gjort 
til det vigtigste udvalg, og Det Europæiske Statistiske Forum blev oprettet for at 
forbedre samarbejdet mellem det europæiske statisti ske system og Det Europæiske 
System af Centralbanker.  
Den samlede bedømmelse af de statistiske systemer i kandidatlandene, de potentielle 
kandidatlande og landene i den europæiske naboskabspolitik (øst) blev anvendt til at 
udarbejde samarbejdsstrategier fo r perioden 2014 -2020. Strategien for statistisk 
samarbejde og strategien for statistisk samarbejde mellem lande i det europæiske 
naboskabsinstrument (øst) i 2014 -2020 er rammer for udviklingen af bæredygtige og 
pålidelige statistiske systemer. I forbindels e med udvidelsesforhandlingerne er målet 
gennemførelsen af gældende EU -ret og integration i det europæiske statistiske 
system. I det europæiske naboskab mod øst sigter samarbejdet mod 
kapacitetsopbygning og tilvejebringelse af rettidige og pålidelige data om 
associeringsaftaler og vidtgående og brede frihandelsaftaler. Samarbejdet med lande 
under den europæiske naboskabspolitik (syd) fokuserede på udvikling af en 
adfærdskodeks for statistikker for disse lande baseret på adfærdskodeksen for 
europæiske statis tikker. Eurostat udviklede et panafrikansk program for statistisk 
samarbejde, mens samarbejde med lande, der er klassificeret som højindkomstlande, 
fortsatte i form af udveksling af information og viden.  
3. RELEVANS  
Det europæiske statistiske program er fo rtsat relevant, da målene stadig svarer til 
behovene i EU.  
Programmet opfylder behovene hos en række forskellige kategorier af brugere, som 
det fremgår af en række indikatorer:  
 antallet af brugere på webstedet steg i 2013 og i 2014  
 det antal gange, der er givet onlineadgang til data offentliggjort af Eurostat, og 
antallet af publikationer, der downloades, steg i både 2013 og 2014  
 hyppigheden af, hvor ofte Eurostat nævnes på nettet, er støt stigende  
 brugertilfredsheden forblev høj, som det fremgik af resulta terne af 
brugertilfredshedsundersøgelser  
                                                            
23 Europa -Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 2015/759 af 29. april 2015 om ændring af forordning (EF) 
nr. 223/2009 om europæiske statistikker (EUT L 123 af 19.5.2015, s. 90).  
 
12 
  Det Europæiske Rådgivende Statistiske Udvalg afgav overordnet set positive 
udtalelser i vurderingen af arbejdsprogrammerne for 2013 og 2014, dog med 
visse forbehold, som der skal tages hensyn til i fremtiden  
 en ny k ommissionsforordning tillod en stigning i antallet af imødekomne 
forespørgsler fra forskere vedrørende adgang til mikrodatasæt  
 antallet af brugeranmodninger om støtte fra Eurostat vedrørende data og 
metodologi steg, og  
 en række nye metoder for offentliggør else af data blev indført for at gøre 
Eurostatwebstedet mere effektivt og mere brugervenligt.  
Det europæiske statistiske program bidrager til udformningen af politikker på 
prioritetsområder. Eurostat kommunikerer regelmæssigt med de andre 
generaldirektorat er i Europa -Kommissionen for at holde sig underrettet om deres 
behov og for at kunne bidrage til udformningen af politikker på prioritetsområder. De 
oplysninger, der er afgivet i forbindelse med disse politikker, blev formidlet til 
offentligheden og til de  vigtigste institutionelle aktører, Europa -Parlamentet og 
Rådet.  
Eurostat påbegyndte udarbejdelsen af en publikation om Europa 2020 -politikker, 
som er den første i en ny række af årlige publikationer med statistiske analyser i 
forbindelse med Kommissionens  vigtigste politiske rammer eller andre spørgsmål af 
social betydning.  
Antallet af parlamentariske forespørgsler vedrørende Eurostats statistikker var fortsat 
på et konstant højt niveau, navnlig var der en lang række spørgsmål om statistikker 
vedrørende de n finansielle krise. Eurostat ydede et vigtigt bidrag til det europæiske 
semester gennem levering af data og en række indikatorer.  
Endelig bidrager det europæiske statistiske program også til en gennemgang af de 
statistiske prioriteter via lovgivning eller  ved fastsættelse af negative prioriteter. Tre 
forordninger, som omfatter prioritering, blev vedtaget eller foreslået, et forslag blev 
trukket tilbage, og to konsekvensanalyser af nye lovgivningsmæssige 
foranstaltninger blev gennemført eller påbegyndt. En liste over ca. 40 negative 
prioriteter blev udarbejdet og taget i brug, hvilket sikrer, at europæiske statistikker 
fortsat er relevante. En betydelig del af Eurostats personale blev givet nye 
arbejdsopgaver i 2013 og 2014 for at tage hensyn til nye priorit eter. 
4. NYTTEVIRKNING  
Eurostat har gjort effektiv brug af sine ressourcer, såvel finansielle som 
menneskelige.  
Budgetgennemførelsen i 2013 og 2014 oversteg de mål, der var fastsat i 
forvaltningsplanerne, og deltagelsesgraden i projekter støttet af EU -tilskud var god, 
idet alle medlemsstater nød godt af mindst ét tilskud fra Eurostat.  
Produktiviteten er blevet bedre i en tid, hvor menneskelige ressourcer reduceres. 
Mængden af data offentliggjort af Eurostat steg betydeligt, selv om det samlede antal 
ansat te er faldet en smule.  
 
13 
 5. EU-MERVÆRDI  
Det europæiske statistiske program støtter en stadig forbedring i kvaliteten af de 
statistikker, der benyttes til resultattavlen for Europa 2020, udvikling og evaluering 
af flagskibsinitiativer og EU's overvågning af n ationale politikker (specifikt gennem 
stabilitets - og vækstpagten, proceduren i forbindelse med makroøkonomiske 
ubalancer og det europæiske semester). Det har navnlig til formål at forbedre 
relevansen og sammenligneligheden af statistikker og reducere tids intervallet mellem 
referenceperioden og offentliggørelsen af statistikker. Det europæiske statistiske 
program er den vigtigste kanal, hvorigennem EU yder finansiel støtte til nationale 
statistiske kontorer til udarbejdelse af statistikker, udvikling af nye  statistikker og 
gennemførelse af nye metoder, klassifikationer og standarder. En forbedring af 
kvaliteten af de statistikker, der udarbejdes af Eurostat, fremgår af stigningen i 
brugernes tilfredshed med den overordnede kvalitet og sammenligneligheden af de 
offentliggjorte data, og med den hastighed, hvormed de produceres og stilles til 
rådighed. Programmet støtter også udviklingen af nye metoder til udarbejdelse af 
statistikker, som vil øge effektiviteten og mindske de administrative byrder for 
virksomhed er og enkeltpersoner. Det europæiske statistiske program har derfor 
leveret og leverer fortsat en klar "EU -merværdi". Dette gælder for alle de vigtigste 
mål for det europæiske statistiske program, og det er især synligt i forbindelse med 
nogle statistiske områder og projekter, som anført i de følgende afsnit.  
For mål 1 og 4  har europæiske statistikker en klar tværnational karakter. 
Udviklingen, udarbejdelsen og formidlingen af europæiske statistikker, som 
gennemføres i henhold til det europæiske statistiske  program, kan ikke i tilstrækkelig 
grad opfyldes af medlemsstaterne, og det kan derfor bedre opnås på EU -plan. 
Kommissionen har derfor styret denne proces på EU -plan på grundlag af en EU -
retsakt. Kun Kommissionen kan koordinere den nødvendige harmonisering  af 
statistiske oplysninger på europæisk plan inden for alle de statistiske områder, der er 
omfattet af det europæiske statistiske program, mens dataindsamlingen kan foretages 
af medlemsstaterne.  
Merværdien af EU's involvering er, at den gør det muligt at koncentrere de statistiske 
aktiviteter om EU -politikker og spørgsmål af betydning for det europæiske statistiske 
system som helhed. Derudover bidrager involveringen til en effektiv udnyttelse af 
ressourcerne og til at bistå de nationale myndigheder med at udfylde deres rolle, 
hvilket de ikke altid har kapacitet til, f.eks. med hensyn til fastsættelse af prioriteter, 
harmonisering og metodeudvikling.  
Nogle klare eksempler herpå fra de første to år af det europæiske statistiske program 
omfatter: statistikker om offentlige finanser, statistikker om vejgodstransport, det 
europæiske statistiske systems samarbejdsnetværk, geografiske statistikker, de 
europæiske regnskabsstandarder for den offentlige sektor, undersøgelsen om 
arealanvendelse og statistikker over are aldække, statistikker om det indre marked, 
EuroGroup -registret, centeret for folketælling og de sociale indikatorer i forbindelse 
med EU's politikker.  
For mål 2 og 3  havde gennemførelsen af Eurostats plan for reform af de metoder, 
der anvendes til at produ cere europæiske statistikker, og definitionen af den nye 
strategi vedrørende det europæiske statistiske systems vision 2020 en virkning på 
tilgangene i hele det europæiske statistiske system. Denne moderniseringsproces 
bevæger sig væk fra den traditionelle  metode til fremstilling af statistikker, der er 
baseret på en lang række parallelle processer, land for land og område for område, 
 
14 
 som ikke længere er egnet til Eurostat eller de nationale statistiske kontorer, der 
arbejder inden for det europæiske statis tiske system. Strategien for det europæiske 
statistiske system er at skabe et system af officielle europæiske statistikker, hvor den 
samlede produktivitet forbedres ved bedre at koordinere det arbejde, der udføres af 
de statistiske kontorer, for at undgå o verlapning og udnytte potentielle 
synergivirkninger.  
6. SAMMENHÆNG  
I 2013 og 2014 var det europæiske statistiske program godt koordineret med andre 
EU-initiativer inden for samme område, både andre Eurostatprogrammer, såsom 
programmet for modernisering af den europæiske erhvervs - og handelsstatistik24, og 
statistikker udarbejdet af andre generaldirektorater i Kommissionen.  
Programmet for modernisering af den europæiske erhvervs - og handelsstatistik, et 
udgiftsprogram for erhvervsstatistikker, var aktivt indt il udgangen af 2013. I artikel  3 
i det europæiske statistiske program hedder det imidlertid, at det ikke omfatter 
foranstaltninger, som er indeholdt i programmet for modernisering af den europæiske 
erhvervs - og handelsstatistik. De vigtigste resultater fra  dette program var 
metodologiske anbefalinger for et bredt spektrum af områder forbundet med 
erhvervs - og handelsstatistikker. Som en direkte opfølgning til dette program og som 
en del af det europæiske statistiske program har Eurostat lanceret en gennemgr ibende 
gennemgang og integration af erhvervsrelaterede statistikker via en fælles retlig 
ramme, rammeforordningen om integration af erhvervsstatistikker.  
Forholdet mellem det europæiske statistiske program og Kommissionens øvrige 
programmer, som omfatter u darbejdelse af statistikker, er defineret i Kommissionens 
afgørelse om Eurostat25, som sondrer mellem europæiske og andre statistikker. 
Afgørelsen fastlægger også Eurostats ansvar og kontorets rettigheder vedrørende 
adgang til administrative registre.  
7. ANBEFALINGER  
At være særlig opmærksom på de mål, hvor der har været problemer  
Selv om gennemførelsen af det europæiske statistiske program går godt, er det 
tilrådeligt at koncentrere sig om områder, hvor begrænsede problemer er kommet 
frem i lyset, med henbl ik på fortsat at være på rette vej til at opfylde alle målene. 
Resultaterne af denne indsatsfokusering vil være synlige i den årlige 
aktivitetsovervågning.  
At sikre tilstrækkelige ressourcer til at opretholde de nødvendige investeringer i 
moderniseringen a f produktionen af europæiske statistikker  
For at de nationale statistiske kontorer kan deltage aktivt i projekter, der har til 
formål at modernisere produktionen af europæiske statistikker, og for at de kan 
gennemføre deres resultater i en tid, hvor ressou rcerne bliver stadig mindre, og 
samtidig sikre regelmæssig produktion af statistikker, bør der investeres flere 
ressourcer i det europæiske statistiske system. Moderniseringen af produktionen af 
statistikker er en måde at tackle spørgsmålet om begrænsede e ller færre ressourcer 
                                                            
24  Europa -Parlamentets og Rådets afgørelse nr.  1297/2008/EF af 16. december 2008 om et program for 
modernisering af den europæiske erhvervs - og handelsstatistik (Meets) (EUT L 340 af 19.12.2008, s. 76).  
25  Kommissionens afgørelse 2012/504/EU af 17. september 2012 om Eurostat (EUT L 251 af 18.9.2012, s. 49). 
 
15 
 på, men det kræver i sig selv indledende investeringer at gøre fremskridt med den 
ønskede hastighed og sikre systemets holdbarhed på lang sigt.  
At identificere og gennemføre projekter på EU -plan, som kan maksimere EU -
merværdien  
EuroGr oup-registret, projektet vedrørende statistikker for det indre marked 
(SIMSTAT) og centeret for folketælling er blot nogle eksempler på projekter, der har 
haft gavn af øget samarbejde mellem Eurostat og de nationale statistiske kontorer, 
som er gjort mulig t gennem samarbejdstiltag, såsom det europæiske statistiske 
systems samarbejdsnetværk, og som en del af gennemførelsesprojekter for det 
europæiske statistiske systems vision. Arbejdet med gennemførelsen af det 
europæiske statistiske systems vision 2020 spi ller også en rolle med hensyn til at 
maksimere EU's merværdi.