BEGRUNDELSE

1.FORSLAGETS KONTEKST

•Forslagets begrundelse og formål

Programmets strategiske mål er at udvikle de fælles innovative løsninger til vandforsyning og fødevaresystemer, som Middelhavsområdet så indtrængende har brug for. Ved at nå dette strategiske mål vil vandforsyningen og fødevaresystemerne blive mere virkningsfulde, omkostningseffektive og bæredygtige. På denne måde kan FoI hjælpe med at løse større problemer i relation til ernæring, sundhed og social trivsel og i sidste ende hjælpe med at tage hånd om de massive migrationstendenser. FoI-politikker kan dermed udnyttes maksimalt til at tackle migrationsudfordringen i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om oprettelsen af en ny ramme for partnerskaber med tredjelande som led i den europæiske dagsorden for migration, (COM(2016)385).

I denne forbindelse og med hensyn til migration er det fælles programinitiativ PRIMA, som ledes af deltagerlandene fra Unionen og det sydlige Middelhavsområde, særligt vigtigt og relevant. Initiativet følger tilgangen i det nye migrationspartnerskab for et bedre finansielt samarbejde med medlemsstaterne og andre partnere. Det viser, hvordan forskningspolitik kan medføre en effektiv koordinering ved at udnytte de nationale budgetter og samle landene i Middelhavsområdet om at tackle fælles langsigtede problemer.

Den ubæredygtige forvaltning af vandforsyning og fødevaresystemer i Middelhavsområdet skyldes en række faktorer, herunder politisk ustabilitet, klimaændringer og den hastigt voksende befolkning. En af de vigtigste årsager til dette er manglen på en række fælles innovative løsninger, som er tilpasset realiteterne i regionen og let kan overføres på tværs af regionen. Disse løsninger er ikke nært forestående, fordi investeringer i forskning og innovation (FoI) i Middelhavsområdet generelt ikke står mål med omfanget af den regionale udfordring. Investeringsniveauet er ligeledes meget forskelligt fra land til land. Finansieringen er ikke gearet til at tackle vand- og fødevareproblemet, og de relevante interesserede parter – f.eks. den private sektor – har ikke altid en tilstrækkeligt omfattende FoI-kapacitet. Derudover er samarbejdet om FoI-indsatsen mellem EU's medlemsstater og landene i det sydlige og østlige Middelhavsområde for fragmenteret (det meste styres af bilaterale aftaler) til at have en væsentlig betydning.

Dette har igen en negativ indvirkning på ernæring, sundhed, levebrød, levestandard og trivsel. Denne sociale og økonomiske stress er en vigtig årsag til ustabilitet. Den bidrager også til migration, både internt, som medfører, at adskillige landbrugsfamilier flytter til byerne, og eksternt, som får en del af befolkningen til at migrere, navnlig til Europa.

Klimaændringer forårsager i stigende grad vandmangel i området med store konsekvenser for landbruget. Det meste af det vand, der er til rådighed, anvendes til kunstvanding. Det betyder, at manglen medfører faldende og uregelmæssigt høstudbytte, hvilket lægger yderligere pres på naturressourcerne og på kapaciteten til at levere rent vand og billige fødevarer til regionens indbyggere.

Med 180 mio. mennesker, som anses for at være "vandfattige", er Middelhavsområdet generelt kendetegnet ved et højt niveau af vandstress. Det er derfor, bæredygtig forvaltning af vandforsyning og fødevaresystemer i området er så vigtigt.

•Institutionel baggrund

Den proces, der førte til det fælles program PRIMA, startede med Euro-Middelhavskonferencen om videnskab, teknologi og innovation i Barcelona i 2012. Målet er at styrke Euro-Middelhavssamarbejdet inden for FoI som led i de overordnede mål i Unionens eksterne politik med hensyn til de sydlige nabolande.

Flere af Rådets formandskaber har fremhævet behovet for at oprette et regionalt partnerskab til at tackle større fælles udfordringer, herunder adgang til vand og forvaltning, innovation og institutionel koordinering. Idéen bag et regionalt partnerskab er at arbejde på grundlag af medejerskab, gensidig interesse og fælles fordele i en langvarig, struktureret ramme.

Rådet (konkurrenceevne) af 5. december 2014 opfordrede Kommissionen til at vurdere, om Unionens deltagelse i det fælles program PRIMA på grundlag af artikel 185 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) var berettiget ud fra omfanget af målene og de krævede ressourcer. I sine konklusioner støttede Rådet navnlig programmets fokus på at udvikle og gennemføre innovative, integrerede løsninger til bæredygtig forvaltning af vandforsyning og fødevaresystemer i Middelhavsområdet. Rådet anså dette for at være en prioritet med henblik på at forbedre sundheden, trivslen og de sociokulturelle forhold for befolkningerne i Middelhavsområdet og fremme økonomisk vækst.

Medlemsstater og tredjelande i Middelhavsområdet fremlagde derfor i december 2014 et forslag for Kommissionen om at deltage i det fælles program PRIMA.

På grundlag af konklusionerne fra Rådet (konkurrenceevne) og efter den formelle fremlæggelse af forslaget, anmodede kommissæren for forskning, videnskab og innovation, Carlos Moedas, Kommissionen om at udarbejde en konsekvensanalyse af de tilgængelige politiske løsninger, herunder et initiativ baseret på retsgrundlaget for artikel 185 i TEUF.