[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 16.10.2009

KOM(2009)523 endelig

2009/0147 (CNS)

Forslag til

RÅDETS AFGØRELSE

om makrofinansiel bistand til Georgien

SEK(2009)1310 final

BEGRUNDELSE

Baggrunden for forslaget |

110 | Begrundelse og formål Kommissionen foreslår, at der ydes makrofinansiel bistand til Georgien i form af gavebistand på op til 46 mio. EUR med henblik på at dække Georgiens behov for ekstern finansiering i 2009-2010, således som det er identificeret af Den Internationale Valutafond (IMF). Denne bistand, der skal bruges til at finansiere underskuddet på statsbudgettet, indgår som led i en omfattende EU-pakke på op til 500 mio. EUR, der stilles til rådighed for at støtte Georgiens genopretning efter den væbnede konflikt med Rusland i august 2008. Den vil også bidrage til at hjælpe Georgien med at håndtere konsekvenserne af den globale finanskrise. EU's makrofinansielle bistand vil hjælpe Georgien med at lette de finansielle begrænsninger for gennemførelsen af landets økonomiske genopretnings- og stabiliseringsprogram, der er aftalt med Bretton Woods-institutionerne og støttes af den standby-aftale med IMF, der blev godkendt i september 2008. Den foreslåede makrofinansielle bistand vil være ekstraordinær og tidsbegrænset og vil skulle gennemføres sideløbende med standby-aftalen. Den vil supplere støtten fra internationale og bilaterale donorer. Denne bistand indtræffer på et tidspunkt, hvor de politiske forbindelser mellem EU og Georgien styrkes yderligere, efter at det på det ekstraordinære møde i Det Europæiske Råd den 1. september 2008 i Bruxelles blev besluttet at forstærke forbindelserne med Georgien, og efter at man på topmødet i Prag den 7. maj 2009 lancerede programmet for det østlige partnerskab. I 2006 vedtog Rådet afgørelse 2006/41/EF om en makrofinansiel bistand på 33,5 mio. EUR til Georgien. Sidste rate af denne foranstaltning, dvs. 11,5 mio. EUR, blev ikke udbetalt på grund af den manglende overholdelse af en betingelse om offentlig finansforvaltning, der var fastlagt i aftalememorandummet. |

120 | Generel baggrund Georgiens makroøkonomiske præstationer var særdeles gode indtil august 2008. Landets realvækst lå på over 9 % i 2005 og 2006 og på 12 % i 2007. I første halvår af 2008 lå den årlige vækstrate fortsat på et solidt 8,6 %. Men den militære konflikt med Rusland, der brød ud i august 2008, svækkede de foregående års kraftige vækst. Den globale finanskrise, som har bredt sig siden slutningen af 2008, medførte en yderligere forringelse af Georgiens økonomiske situation. IMF's bestyrelse godkendte midt i september 2008 en 18 måneders standby-aftale til et beløb af 750 mio. USD (som består i ekstraordinær adgang til 300 % af Georgiens kvote). På baggrund af behovet for at genopfylde den georgiske centralbanks internationale reserver umiddelbart efter krisen i august 2008 blev aftalen fremskyndet, således at Georgien kunne trække 250 mio. USD fra fonden, efter at bestyrelsen havde godkendt programmet. Da programmet blev udarbejdet, skønnede IMF, at Georgiens behov for ekstern finansiering, som ikke var dækket af de planlagte IMF-midler, for perioden 2008-2010 ville beløbe sig til ca. 650 mio. USD, heraf 450 mio. USD for 2009-2010. På grundlag af dette overslag over behovet for ekstern finansiering gav Kommissionen tilsagn om makrofinansiel bistand på 46 mio. EUR, hvilket også var i overensstemmelse med den anmodning, der var modtaget fra Georgiens premierminister i september 2008. EU's makrofinansielle bistand ville dække ca. 13 % af det resterende finansieringsbehov i 2009-2010. Den første revision af standby-aftalen blev fuldført i december 2008. På det tidspunkt besluttede myndighederne i lyset af de relativt positive udsigter for de udenlandske direkte investeringer i 2009 ikke at trække den anden rate under standby-aftalen. På den baggrund udsatte Kommissionen færdiggørelsen af forslaget om makrofinansiel bistand (EU kan kun yde makrofinansiel bistand som supplement til IMF-finansiering). Imidlertid blev den økonomiske situation derefter igen værre som følge af, at den globale finanskrise fik alvorligere konsekvenser for Georgien end forventet. Det kraftige fald i tilstrømningen af ekstern finansiering, herunder eksportindtægter, udvandrernes pengeoverførsler og udenlandske direkte investeringer, kombineret med stramningen i bankernes långivning trykkede den indenlandske efterspørgsel. Dette udmøntede sig i et kraftigt fald i både det indenlandske output og importen. IMF forudser, at den faktiske BNP-vækst vil være -4 % for 2009. Den økonomiske afmatning har også ført til en forringelse af budgetsituationen. Allerede i 2008 steg det offentlige underskud fra under 5 % til 6 % af BNP til trods for en betydelig stigning i bistanden fra officielle kilder. Dette underskud kunne uden problemer finansieres ved hjælp af indtægter fra privatisering, udstedelse af obligationer og officielle kreditter (navnlig fra Verdensbanken og USA). For 2009 stiler regeringen mod at opretholde et tilsvarende budgetunderskudsniveau; på baggrund af de faldende budgetindtægter vil de georgianske myndigheder for at nå dette mål skulle skære betydeligt i budgettets kapitaludgifter, hvilket vil mindske regeringens muligheder for føre en kontracyklisk finanspolitik. Nedgangen i den økonomiske aktivitet, som er værre end forventet, rammer i høj grad den eksterne balance. De seneste IMF-prognoser for Georgiens betalingsbalance i 2009-2010 peger i retning af en forværring af underskuddet på handelsbalancen og de løbende poster kombineret med meget lavere tilstrømninger af privat kapital. Nedgangen i de forventede nettokapitaltilstrømninger afspejler forskellige faktorer, bl.a. en lavere tilstrømning af udenlandske direkte investeringer og en højere kreditamortisering. Som helhed er de behov for ekstern finansiering, der på nuværende tidspunkt forventes som følge af denne udvikling, ikke væsentligt forskellige fra det, der blev forventet i september 2008. Prognoserne er dog yderst usikre, og finansieringsbehovene kan reelt vise sig at blive meget større, hvis de betydelige risici for en yderligere forværring af situationen bliver til virkelighed. F.eks. forventes det, at de udenlandske direkte investeringer vil falde, men at de fortsat vil ligge på over 8 % af BNP, hvilket udmærket kan vise sig at være et for optimistisk skøn. På den baggrund har de georgianske myndigheder besluttet at søge muligheder for ekstern finansiering for at begrænse konsekvenserne af den økonomiske afmatning. Efter den anden revision af IMF's standby-aftale i marts trak Georgien to rater under aftalen, svarende til ca. 187 mio. USD. Den tredje programrevision under standby-aftalen blev godkendt af IMF's bestyrelse den 6. august 2009. Det vigtigste resultat af revisionen er, at standby-aftalen forlænges indtil juni 2011, og at finansieringspakken forøges med 270 SDR (ca. 424 mio. USD). Desuden vil Georgien straks kunne trække ca. 148 mio. USD. De betydelige bistandsbeløb, der blev givet tilsagn om på donorkonferencen i Bruxelles den 22. oktober 2008, herunder EU's makrofinansielle bistand, synes at være tilstrækkelige til at dække Georgiens resterende forventede behov for ekstern finansiering, også selv om en stor del af donorstøtten endnu ikke er bekræftet eller tidsmæssigt ikke er lagt helt fast. Når donorernes tilsagn medtages, tyder IMF's prognoser for finansieringskravene for 2009-2010 på, at finansieringsbehovet vil blive dækket i overensstemmelse med donorkonferencens mål. Samtidig kan der genopstå et finansieringsbehov, hvis den bebudede bistand ikke konkretiseres. På den baggrund finder Kommissionen, at det er hensigtsmæssigt at bekræfte tilsagnet om makrofinansiel bistand, der blev givet i oktober 2008, for at bidrage til at dække Georgiens finansieringsbehov. |

n | Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører Ingen |

140 | Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål Georgien er et af EU's partnerlande inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik (ENP). ENP-handlingsplanen mellem EU og Georgien blev vedtaget i november 2006 for en periode på fem år. EU har en vital interesse i, at der opnås stabilitet, bedre offentlig forvaltning og økonomisk udvikling ved dets østlige grænser. Med henblik herpå har Europa-Kommissionen udarbejdet et forslag til etableringen af et "østligt partnerskab". Det østlige partnerskab blev officielt lanceret af EU og de seks partnerlande under topmødet i Prag den 7. maj 2009. Europa-Kommissionen gav tilsagn om bistand på op til 500 mio. EUR til Georgien på donorkonferencen i oktober 2008. Finansieringskilderne omfatter både programmerede midler inden for rammerne af det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI) og kriseinstrumenter som f.eks. stabilitetsinstrumentet, humanitær bistand og makrofinansiel bistand. Pakken dækker perioden 2008-2010 og udgør således et direkte svar på de økonomiske og sociale problemer, landet er påført som følge af den militære konflikt i august 2008. Den makrofinansielle bistand supplerer andre bistandsinstrumenter, i og med at der ydes kortsigtet makroøkonomisk bistand til Georgien inden for rammerne af det IMF-støttede økonomiske program, mens ENPI-budgetstøtten, som også bidrager til at dække Georgiens finansieringsbehov, mere er rettet mod specifikke sektorreformer. |

Høring af interesserede parter og konsekvensanalyse |

Høring af interesserede parter |

219 | Der ydes makrofinansiel bistand som en integreret del af det internationale samfunds støtte til Georgiens økonomiske genopretning efter konflikten. Kommissionens tjenestegrene har arbejdet tæt sammen med Verdensbanken under forberedelserne til den fælles donorkonference, og der er holdt høringer om gennemførelsen af den bebudede pakke med multilaterale og bilaterale donorer. Under udarbejdelsen af dette forslag om makrofinansiel bistand har Kommissionens tjenestegrene konsulteret Den Internationale Valutafond. Kommissionen har også hørt EU-medlemsstaterne i Det Økonomiske og Finansielle Udvalg før fremlæggelsen af forslaget om makrofinansiel bistand. Desuden har Kommissionen været i løbende kontakt med Georgiens regering. |

Ekspertbistand |

229 | Det er ikke fundet nødvendigt at indhente ekspertbistand. |

230 | Konsekvensanalyse Den makrofinansielle bistand er kædet sammen med modtagerlandets IMF-støttede økonomiske program og dækker en del af Georgiens umiddelbare behov for ekstern finansiering. Udbetalingerne er bundet af anvendelsen af IMF-midler og er derfor direkte knyttet til modtagerlandets gennemførelse af de aftalte makroøkonomiske og strukturelle politikker og den hastighed, hvormed det arbejder sig frem mod en økonomisk genopretning. Det vil ikke være hensigtsmæssigt at finansiere projekter og/eller teknisk bistand til at tage fat om disse makroøkonomiske mål. I og med at midlerne allokeres til finansiering af budgetunderskuddet, som det foreslås i Georgiens tilfælde (se nedenfor), øger udbetalingerne af gavebistanden det rammebeløb, som regeringen kan bruge til at finansiere finanspolitiske foranstaltninger under den økonomiske recession. Den makrofinansielle bistand er af ekstraordinær art, og tidsrammen for bistanden skal følge Georgiens standby-aftale med IMF, hvilket ikke er tilfældet med budgetstøtteforanstaltningerne under ENPI. |

Retlige aspekter af forslaget |

305 | Resumé af forslaget Fællesskabet stiller makrofinansiel bistand til rådighed for Georgien i form af gavebistandsrater for et beløb på højst 46 mio. EUR. Bistanden vil bidrage til at dække Georgiens resterende behov for ekstern finansiering i 2009-2010, som det er identificeret af Den Internationale Valutafond. Den foreslåede makrofinansielle bistand skal efter planen gennemføres sideløbende med den standby-aftale med IMF, der blev godkendt i september 2008. Det er planlagt, at bistanden sammen med hovedparten af donorstøtten til Georgien (med undtagelse af IMF-midlerne) skal kanaliseres til budgettet, da de finansielle begrænsninger, Georgiens offentlige finanser er konfronteret med, på nuværende tidspunkt synes at være særdeles alvorlige. Bistanden skal efter planen udbetales i to rater i 2009 og 2010. Bistanden vil blive forvaltet af Kommissionen. Der vil blive taget hensyn til specifikke bestemmelser om forebyggelse af svig og andre uregelmæssigheder i overensstemmelse med finansforordningen. Udbetalingen af første rate er planlagt til slutningen af 2009 og anden rate til begyndelsen af 2010. Den makrofinansielle bistand kan eventuelt fremskyndes, hvis det i lyset af udviklingen i den økonomiske situation i Georgien er berettiget. Der er knyttet en række betingelser til udbetalingen af gavebistandsraterne, bl.a. en vellykket gennemførelse af standby-aftalen med IFM og opfyldelsen af specifikke betingelser på en række centrale politikområder, som Europa-Kommissionen og Georgiens regering skal aftale. Kommissionen vil fokusere på et begrænset antal områder, der er særligt vigtige for den makrofinansielle stabilitet, herunder navnlig de offentlige finanser - således at der følges op på tidligere makrofinansiel bistand fra EU til Georgien - og reformer i den finansielle sektor. Betingelserne vil være i overensstemmelse med de prioriteter, der er fastlagt i ENP-handlingsplanen mellem EU og Georgien. |

310 | Retsgrundlag Retsgrundlaget for dette forslag er traktatens artikel 308. |

329 | Subsidiaritetsprincippet Forslaget hører under Fællesskabets enekompetence. Subsidiaritetsprincippet anvendes derfor ikke. |

Proportionalitetsprincippet Forslaget opfylder proportionalitetsprincippet af følgende årsager: |

331 | Bistanden kanaliseres til Georgiens statsbudget; dermed stilles den til rådighed til at finansiere offentlige udgifter efter nationale gennemførelsesbestemmelser. Da de seneste prognoser peger i retning af, at de økonomiske perspektiver er skrøbelige, er det planen, at bistanden skal udbetales i kun to rater og fremskyndes. |

332 | Bistandsbeløbet svarer til 13 % af det resterende behov for betalingsbalancefinansiering, som IMF har identificeret inden for rammerne af standby-aftalen. Dette anses for at være en passende byrdefordeling for Fællesskabet i betragtning af den bistand, som EU-medlemsstaterne og andre bilaterale donorer og multilaterale kreditorer har givet Georgien tilsagn om. |

Reguleringsmiddel/reguleringsform |

341 | Foreslåede reguleringsmidler: andre. |

342 | Det vil ikke være hensigtsmæssigt med andre instrumenter, da der i mangel af en rammeforordning om det makrofinansielle bistandsinstrument kun kan anvendes ad hoc-afgørelser truffet af Rådet efter traktatens artikel 308 som det eneste retlige instrument for denne bistand. |

Budgetmæssige konsekvenser |

401 | Bistanden vil blive finansieret over forpligtelsesbevillingerne i 2009 under budgetpost 01 03 02 (Makroøkonomisk bistand) med udbetalinger i 2009 og 2010. |

Yderligere oplysninger |

Fornyet gennemgang/revision/udløbsklausul |

533 | Forslaget indeholder en udløbsklausul. |

E-8379 |

1. 2009/0147 (CNS)

Forslag til

RÅDETS AFGØRELSE

om makrofinansiel bistand til Georgien

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 308,

under henvisning til forslag fra Kommissionen[1],

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet[2],

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

2. Forbindelserne mellem Georgien og Den Europæiske Union udvikles inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik, som udvides af det nye østlige partnerskab.

3. På Det Europæiske Råds ekstraordinære møde den 1. september 2008 blev det bekræftet, at EU ønsker at styrke forbindelserne med Georgien efter den væbnede konflikt i august 2008 mellem Georgien og Rusland.

4. Georgiens økonomiske stabilisering og genopretning støttes af Den Internationale Valutafond (IMF) gennem en standby-aftale, som blev godkendt den 15. september 2008.

5. Den 22. oktober 2008 blev der afholdt en donorkonference, hvor det internationale samfund gav tilsagn om at støtte Georgiens økonomiske genopretning i overensstemmelse med den fælles behovsvurdering, der er gennemført af De Forenede Nationer og Verdensbanken.

6. Det Europæiske Fællesskab bebudede, at det ville yde en bistand til Georgien på op til 500 mio. EUR i 2008-2010.

7. I betragtning af at der stadig er et betydeligt behov for finansiering af betalingsbalancen i 2009-2010, indgår der makrofinansiel bistand i Fællesskabets pakke til Georgien.

8. For at sikre en effektiv beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser i forbindelse med denne finansielle bistand er det nødvendigt at sikre, at Georgien træffer hensigtsmæssige foranstaltninger for at forebygge og bekæmpe svig, korruption og andre uregelmæssigheder i forbindelse med denne bistand, og at Kommissionen og Revisionsretten udfører den fornødne kontrol og revision.

9. Tilrådighedsstillelsen af Fællesskabets finansielle bistand sker med forbehold af budgetmyndighedens bemyndigelse.

10. Denne bistand bør forvaltes af Kommissionen i samråd med Det Økonomiske og Finansielle Udvalg.

11. Traktaten indeholder ingen anden hjemmel til vedtagelsen af denne afgørelse end artikel 308 -

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

12. Fællesskabet stiller finansiel bistand på op til 46 mio. EUR i form af gavebistand til rådighed for Georgien med henblik på at støtte Georgiens bestræbelser på efter krigen at opnå en økonomisk genopretning – som også er berørt af den internationale finanskrise – og derved lette de finansielle begrænsninger for gennemførelsen af regeringens økonomiske reformprogram.

13. Fællesskabets finansielle bistand forvaltes af Kommissionen i samråd med Det Økonomiske og Finansielle Udvalg og i fuld overensstemmelse med de aftaler eller overenskomster, der er indgået mellem IMF og Georgien.

14. Fællesskabets finansielle bistand stilles til rådighed i to år fra første dag efter ikrafttrædelsen af det aftalememorandum, der henvises til i artikel 2, stk. 1. Hvis omstændighederne gør det nødvendigt, kan Kommissionen imidlertid efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg beslutte at forlænge denne periode med højst et år.

Artikel 2

15. Kommissionen bemyndiges til efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg at aftale de økonomisk-politiske og finansielle betingelser, der er knyttet til Fællesskabets finansielle bistand, med de georgiske myndigheder, og disse betingelser fastlægges i et aftalememorandum og en gavebistandsaftale. Betingelserne skal være i overensstemmelse med de aftaler eller overenskomster, der er indgået mellem IMF og Georgien.

16. I forbindelse med tilrådighedsstillelsen af Fællesskabets finansielle bistand overvåger Kommissionen, om Georgien råder over fornuftige finansielle arrangementer, administrative procedurer samt interne og eksterne kontrolmekanismer, der er relevante for denne bistand.

17. Kommissionen kontrollerer jævnligt, om Georgiens økonomiske politik er i overensstemmelse med målene for Fællesskabets bistand, og at de aftalte økonomisk-politiske og finansielle betingelser opfyldes på tilfredsstillende vis. I den forbindelse arbejder Kommissionen tæt sammen med Den Internationale Valutafond og Verdensbanken og, når det er nødvendigt, Det Økonomiske og Finansielle Udvalg.

Artikel 3

18. Kommissionen stiller Fællesskabets finansielle bistand til rådighed for Georgien i to rater.

19. Kommissionen beslutter at frigive raterne under forudsætning af en tilfredsstillende gennemførelse af det IMF-støttede økonomiske program og af andre foranstaltninger, der er aftalt mellem Georgien og Fællesskabet som fastlagt i artikel 2, stk. 1. Anden rate må ikke udbetales tidligere end tre måneder efter, at den første rate er frigivet.

20. Fællesskabsmidlerne betales til Georgiens centralbank. Med forbehold af de bestemmelser, der fastlægges i aftalememorandummet, herunder en bekræftelse af de resterende budgetfinansieringsbehov, kan modværdien i lokal valuta overføres til Georgiens statskasse som den endelige modtager.

Artikel 4

Fællesskabets finansielle bistand gennemføres i overensstemmelse med forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget[3] samt gennemførelsesbestemmelserne hertil[4]. Især gælder det, at det aftalememorandum og den gavebistandsaftale, der indgås med Georgiens myndigheder, skal indeholde bestemmelser om, at Georgien skal træffe hensigtsmæssige foranstaltninger for at forebygge og bekæmpe svig, korruption og andre uregelmæssigheder, der kan berøre bistanden. De skal også indeholde bestemmelser, som giver Kommissionen, herunder Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), ret til at udføre kontrol og inspektion på stedet og Revisionsretten ret til at udføre revision, eventuelt på stedet.

Artikel 5

Senest den 31. august hvert år forlægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet med en vurdering af gennemførelsen af denne afgørelse i det foregående år. I rapporten redegøres der for forbindelsen mellem de politiske betingelser, der i henhold til artikel 2, stk. 1, er fastlagt i aftalememorandummet, Georgiens aktuelle økonomiske og finanspolitiske resultater og Kommissionens beslutning om frigivelsen af bistandsraterne.

Artikel 6

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand

FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET

1. FORSLAGETS BETEGNELSE:

Makrofinansiel bistand til Georgien

2. ABM/ABB-RAMME

Politikområder og dermed forbundne aktiviteter:

Afsnit 01 – Økonomiske og finansielle anliggender, 03 – Internationale økonomiske og finansielle anliggender

3. BUDGETPOSTER

3.1. Budgetposternes nummer og tekst (aktionsposter og dermed forbundne poster vedrørende teknisk og administrativ bistand (tidl. B.A-poster)):

Artikel 01 03 02 – Makroøkonomisk bistand

3.2. Foranstaltningens og de finansielle virkningers varighed:

Start i 2009; det vil blive tilstræbt, at alle udbetalinger finder sted i perioden 2009-2010 i to rater. Der kan imidlertid ikke udelukkes forsinkelser, som kan forlænge foranstaltningens gennemførelse.

3.3. Budgetoplysninger:

Budgetpost | Udgifternes art | Nye | EFTA-bidrag | Bidrag fra ansøgerlandene | Udgifts-område i de finansielle overslag |

01 03 02 | Ikke-oblig | Opdelte | Nej | Nej | Nej | Nr. 4 |

4. SAMMENFATNING AF RESSOURCERNE

4.1. Finansielle ressourcer

4.1.1. Sammenfatning af forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB)

i mio. EUR (3 decimaler)

Udgiftstype | Punkt | 2009 | 2010 | I alt |

Driftsudgifter[5] |

Forpligtelsesbevillinger (FB) | 8.1. | a | 99 000 | 107 000[6] |

Betalingsbevillinger (BB) | b | 110 000 | 111 0005 |

Administrative udgifter inden for referencebeløbet |

Teknisk og administrativ bistand (IOB) | 8.2.4. | c | 0 |

SAMLET REFERENCEBELØB |

Forpligtelsesbevillinger | a+c |

Betalingsbevillinger | b+c |

Administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet |

Personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IOB) | 8.2.5. | d |

Administrative udgifter, undtagen udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter, ikke medtaget i referencebeløbet (IOB) | 8.2.6. | e |

Samlede anslåede finansielle omkostninger ved foranstaltningen |

FB I ALT, inkl. udgifter til personaleressourcer | a+c+d+e | 99 000 | 107 0005 |

BB I ALT, inkl. udgifter til personaleressourcer | b+c+d+e | 110 000 | 111 0005 |

4.1.2. Forenelighed med den finansielle programmering

X Forslaget er foreneligt med den gældende finansielle programmering.

( Forslaget kræver omprogrammering af det relevante udgiftsområde i de finansielle overslag.

( Forslaget kan kræve anvendelse af bestemmelserne i den interinstitutionelle aftale[7] (dvs. fleksibilitetsinstrumentet eller revision af de finansielle overslag).

4.1.3. Finansielle virkninger på indtægtssiden

X Forslaget har ingen indflydelse på indtægterne

( Forslaget har finansielle virkninger - virkningerne for indtægterne er som følger:

4.2. Personaleressourcer (fuldtidsækvivalenter) (herunder tjenestemænd, midlertidigt ansatte og eksternt personale) – se nærmere under punkt 8.2.1.

Årlige behov | 2009 | 2010 |

Personaleressourcer i alt | 1/3 | 1/3 |

5. SÆRLIGE FORHOLD OG MÅL

5.1. Behov, der skal dækkes på kort eller lang sigt

Efter den væbnede konflikt med Rusland faldt Georgiens økonomiske aktivitet i tredje kvartal af 2008. Den økonomiske afmatning blev siden alvorligere, idet den også afspejlede virkningerne af den globale økonomiske og finansielle krise. Den Internationale Valutafond identificerede et behov for ekstern finansiering på 1,4 mia. USD for perioden 2008-2010. Georgien har i kraft af en standby-aftale med IMF fået adgang til ca. 750 mio. USD. Det resterende finansieringsbehov i 2009-2010, som IMF har anslået til ca. 450 mio. USD, forventes at blive dækket af bilaterale og multilaterale donorer, herunder Den Europæiske Union. Under IMF's efterfølgende revisioner af standby-aftalen blev det bekræftet, at der er behov for en betydelig ekstern finansiering af Georgiens betalingsbalance- og budgetunderskud.

5.2. Merværdien af Fællesskabets engagement og forslagets sammenhæng med andre finansielle instrumenter og eventuel synergi

På en fælles konference organiseret af Europa-Kommissionen og Verdensbanken i Bruxelles den 22. oktober 2008 gav de internationale donorer tilsagn om at yde i alt 3,4 mia. EUR til Georgien som støtte efter konflikten. Europa-Kommissionen gav tilsagn om en støtte på op til 500 mio. EUR, med en eventuel revision på baggrund af genopretningstempoet og udviklingen i Georgiens økonomi. EU-medlemsstaterne gav tilsagn om yderligere 131 mio. EUR. Den Europæiske Investeringsbank kan eventuelt låne Georgien op til 250 mio. EUR på mellemlang sigt. Fællesskabets finansielle støtte til Georgiens økonomiske genopretning afspejler landets strategiske betydning for EU inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik og det nye østlige partnerskab. Instrumentet med makrofinansiel bistand indgår i EU's samlede bistandspakke ud fra den betragtning, at der ønskes synergier med det IMF-støttede økonomiske program, som brugen af instrumentet er kædet direkte sammen med.

5.3. Forslagets mål, forventede resultater og øvrige indikatorer set i forbindelse med ABM-rammen

Inden for rammerne af aktiviteten "internationale økonomiske og finansielle anliggender" hos Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender er målet om at yde makrofinansiel bistand til tredjelande til at løse deres betalingsbalanceproblemer og genoprette bæredygtigheden hvad angår ekstern gæld forbundet med det generelle mål om at fremme velfærdet uden for EU.

De dertil knyttede indikatorer er "betalingsbalancens løbende poster som procentdel af BNP", "ekstern gæld som procentdel af BNP" og "offentlige reserver målt i måneders import af varer og tjenesteydelser". .

5.4. Gennemførelsesmetode (vejledende)

X Central forvaltning

X direkte af Kommissionen

( indirekte ved delegation til:

( forvaltningsorganer

( organer oprettet af Fællesskaberne, jf. artikel 185 i finansforordningen

( nationale offentlige eller public service-organer

( Fælles eller decentral forvaltning

( med medlemsstaterne

( med tredjelande

( Fælles forvaltning med internationale organisationer (angiv nærmere)

Relevante bemærkninger:

6. OVERVÅGNING OG EVALUERING

6.1. Overvågningssystem

Kommissionens tjenestegrene vil overvåge aktionen på grundlag af makroøkonomiske og strukturpolitiske foranstaltninger, som aftales med Georgiens myndigheder i et aftalememorandum. Myndighederne vil regelmæssigt skulle aflægge rapport om disse foranstaltninger til Kommissionens tjenestegrene. Europa-Kommissionens delegation i Tbilisi vil desuden foretage regelmæssige indberetninger om spørgsmål, der er relevante for kontrollen med bistanden. Kommissionens tjenestegrene vil holde tæt kontakt med IMF og Verdensbanken for at kunne drage fordel af deres ekspertise.

6.2. Evaluering

6.2.1. Forudgående evaluering

Kommissionens tjenestegrene har gennemført en forudgående evaluering (foretaget af kontor D3 i Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender).

6.2.2. Forholdsregler efter en midtvejsevaluering eller efterfølgende evaluering (konklusioner, der kan drages af lignende tidligere erfaringer)

Siden 2004 er der gennemført i alt ni efterfølgende evalueringer af makrofinansielle bistandsaktioner, herunder to i de nye uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen (Armenien, Tadsjikistan). Der gennemføres i øjeblikket en uafhængig efterfølgende evaluering af den makrofinansielle bistand til Georgien i henhold til Rådets afgørelse 2006/41/EF af 24. januar 2006, og den forventes afsluttet i 2009 før den forventede start på gennemførelsen af den her foreslåede bistand.

I de hidtil foretagne evalueringer konkluderes det, at makrofinansielle bistandsaktioner reelt - om end nogle gange beskedent og indirekte - bidrager til at forbedre den økonomiske stilling over for udlandet og gennemføre strukturreformer i modtagerlandet. I de fleste tilfælde havde de makrofinansielle bistandsaktioner en positiv virkning på modtagerlandets betalingsbalance og bidrog til at lempe de budgetmæssige begrænsninger. De medførte også en let forøget økonomisk vækst.

6.2.3. Regler for fremtidige evalueringer og deres hyppighed

Det er planlagt, at eksterne konsulenter skal gennemføre en uafhængig efterfølgende evaluering af bistanden til Georgien som led i det flerårige evalueringsprogram i Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender. Den vil finde sted et til to år efter, at gennemførelsesperioden er udløbet.

7. FORHOLDSREGLER MOD SVIG

Kommissionens tjenestegrene har et løbende program med operationelle vurderinger af de finansielle kredsløb og administrative procedurer i alle tredjelande, der modtager makrofinansiel bistand fra Fællesskabet. Dette sker for at opfylde kravene i finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget.

I Georgien vurderede Kommissionen i oktober 2004 med støtte fra behørigt bemyndigede eksterne eksperter pålideligheden af de finansielle kredsløb og administrative procedurer, der er relevante for denne type bistand, og det blev da konkluderet, at rammerne for en sund finansiel forvaltning af den makrofinansielle bistand er tilstrækkeligt effektive. Der blev gennemført en ajourføring af den operationelle vurdering i december 2005, igen med støtte fra eksterne eksperter. Konklusionerne i den ajourførte operationelle vurdering blev brugt til at fastlægge passende betingelser for den makrofinansielle bistand til Georgien i henhold til Rådets afgørelse (2006/41/EF) af 24. januar 2006. Der planlægges en ny ajourføring af den operationelle vurdering som forberedelse til den her foreslåede makrofinansielle bistand til Georgien. Resultaterne af ajourføringen vil blive brugt som retningslinjer for fastlæggelsen af de specifikke politikforanstaltninger, der skal knyttes til frigivelsen af bistanden, med henblik på at styrke effektiviteten, gennemsigtigheden og ansvarligheden i den offentlige finansforvaltning i Georgien.

Det foreslåede retsgrundlag for makrofinansiel bistand til Georgien indeholder en bestemmelse om foranstaltninger til forebyggelse af svig. Disse foranstaltninger vil blive yderligere uddybet i et aftalememorandum og gavebistandsaftalen. Det er planlagt, at der skal knyttes en række specifikke politiske betingelser til bistanden, primært inden for offentlig finansforvaltning, med henblik på at tilvejebringe større effektivitet, gennemsigtighed og ansvarlighed. Den makrofinansielle bistand vil skulle verificeres, kontrolleres og revideres under Kommissionens ansvar af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Revisionsret.

8. RESSOURCER

8.1. Finansielle omkostninger i forbindelse med forslagets mål

Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (3 decimaler)

År 2009 | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 |

Tjenestemænd eller midlertidigt ansatte[9] (XX 01 01) | A*/AD | 1/3 | 1/3 |

B*, C*/AST |

Personale, der finansieres[10] over art. XX 01 02 |

Andet personale[11], der finansieres over art. XX 01 04/05 |

I ALT | 1/3 | 1/3 |

8.2.2. Opgavebeskrivelse

Bl.a. udarbejdelse af/forhandling om et aftalememorandum og en gavebistandsaftale, forbindelser med myndighederne og de internationale finansieringsinstitutioner, overvågning af modtagerlandets økonomiske og strukturelle politikker, gennemførelse af kontrolbesøg og udarbejdelse af rapporter fra Kommissionen, udarbejdelse af kommissionsprocedurer for forvaltning af bistanden.

8.2.3. Kilde til personaleressourcer (vedtægtsomfattede)

X Stillinger, der i øjeblikket er afsat til forvaltningen af programmet, og som skal erstattes eller forlænges

( Stillinger, der er forhåndsallokeret i forbindelse med APS/FBF-proceduren for år n

( Stillinger, hvorom der skal ansøges i forbindelse med den næste APS/FBF-procedure

( Stillinger, som skal omfordeles under anvendelse af eksisterende ressourcer inden for den pågældende tjeneste (intern omfordeling)

( Stillinger, der er nødvendige i år n, men ikke forudset i APS/FBF-proceduren for det pågældende år

8.2.4. Andre administrative udgifter, der er medtaget i referencebeløbet ( XX 01 04/05 – udgifter til administrativ forvaltning )

i mio. EUR (3 decimaler)

Budgetpost 01 03 02 Makroøkonomisk bistand | År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 og ff. | I ALT |

Anden teknisk og administrativ bistand |

- intern |

- ekstern 1) Operationel vurdering 2) Efterfølgende evaluering | 0,050 | 0,250 |

Teknisk og administrativ bistand i alt | 0,050 | 0,250 |

8.2.5. Udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet

i mio. EUR (3 decimaler)

Arten af personaleressourcer | År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 og ff. |

Tjenestemænd og midlertidigt ansatte (XX 01 01) | 0,030 | 0,030 |

Personale finansieret over artikel XX 01 02 (hjælpeansatte, nationale eksperter, kontraktansatte osv.) (oplys budgetpost) |

Samlede udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IKKE medtaget i referencebeløbet) | 0,030 | 0,030 |

Beregning – tjenestemænd og midlertidigt ansatte |

Der henvises om fornødent til punkt 8.2.1. |

IKKE RELEVANT |

Beregning – personale, der finansieres over art. XX 01 02 |

Der henvises om fornødent til punkt 8.2.1. |

Ikke relevant |

8.2.6. Andre administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet i mio. EUR (3 decimaler) |

År 2009 | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 og ff. | I ALT |

XX 01 02 11 01 – Tjenesterejser | 0,020 | 0,010 | 0,030 |

XX 01 02 11 02 – Møder og konferencer |

XX 01 02 11 03 – Udvalg[13] |

XX 01 02 11 04 – Undersøgelser og høringer |

XX 01 02 11 05 - Informationssystemer |

2 Andre forvaltningsudgifter i alt (XX 01 02 11) |

3 Andre udgifter af administrativ karakter (angiv hvilke, herunder budgetpost) |

Administrative udgifter i alt, undtagen udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IKKE medtaget i referencebeløbet) | 0,020 | 0,010 | 0,030 |

Beregning – Andre administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet |

Tre tjenesterejser for en/to personer |

[1] EUT C […] af […], s. […].

[2] EUT C […] af […], s. […].

[3] EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

[4] Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002, EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1.

[5] Udgifter, som ikke henhører under kapitel xx 01 i afsnit xx.

[6] Det foreløbige budgetforslag for 2010

[7] Se punkt 19 og 24 i den interinstitutionelle aftale.

[8] Som beskrevet under punkt 5.3.

[9] Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet.

[10] Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet.

[11] Udgifter, der er medtaget i referencebeløbet.

[12] Der skal henvises til den specifikke finansieringsoversigt for det eller de pågældende forvaltningsorganer.

[13] Det specificeres, hvilken udvalgstype der er tale om, og hvilken gruppe det tilhører.