4.Tilrådighedsstillelsen af trancherne i overensstemmelse med låneaftalen er betinget af, at der er midler til rådighed, og at Kommissionen i overensstemmelse med artikel 24 i forordning (EU) 2021/241 har truffet en afgørelse om, at Rumænien på tilfredsstillende vis har opfyldt de yderligere milepæle og mål, som vedrører lånet, og som er udpeget i relation til gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanen. For at være støtteberettiget skal Rumænien have opfyldt de yderligere milepæle og mål senest den 31. august 2026.

2.Kommissionen stiller lånestøtten til rådighed for Rumænien i trancher i overensstemmelse med bilaget til denne afgørelse. Der stilles et beløb på 1 942 479 890 EUR til rådighed i forfinansiering, svarende til 13 % af lånet. Forfinansieringen og trancherne kan udbetales af Kommissionen i en eller flere rater. Raternes størrelse afhænger af de midler, der er til rådighed.

1.Unionen stiller et lån på højst 14 942 153 000 EUR til rådighed for Rumænien.

4.Tilrådighedsstillelsen af trancherne i overensstemmelse med finansieringsaftalen er betinget af, at der er midler til rådighed, og at Kommissionen i overensstemmelse med artikel 24 i forordning (EU) 2021/241 har truffet en afgørelse om, at Rumænien på tilfredsstillende vis har opfyldt de relevante milepæle og mål, som er udpeget i relation til gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanen. For at være støtteberettiget skal Rumænien have opfyldt milepælene og målene senest den 31. august 2026, med forbehold af ikrafttrædelsen af de retlige forpligtelser i stk. 1.

2.Kommissionen stiller Unionens finansielle bidrag til rådighed for Rumænien i trancher i overensstemmelse med bilaget til denne afgørelse. Der stilles et beløb på 1 851 159 668 EUR til rådighed i forfinansiering, svarende til 13 % af det finansielle bidrag. Forfinansieringen og trancherne kan udbetales af Kommissionen i en eller flere rater. Raternes størrelse afhænger af de midler, der er til rådighed.

1.Unionen stiller et finansielt bidrag til rådighed for Rumænien i form af ikketilbagebetalingspligtig støtte, som beløber sig til 14 239 689 750 EUR. Et beløb på 10 211 538 399 EUR stilles til rådighed med henblik på indgåelse af en retlig forpligtelse senest den 31. december 2022. Med forbehold af, at der i forbindelse med ajourføringen, jf. artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2021/241, beregnes et ajourført maksimalt finansielt bidrag til Rumænien, som svarer til eller overstiger 14 239 689 750 EUR, stilles et yderligere beløb på 4 028 151 351 EUR til rådighed med henblik på indgåelse af en retlig forpligtelse fra den 1. januar 2023 indtil den 31. december 2023. Hvis der i forbindelse med ajourføringen, jf. artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2021/241, beregnes et ajourført maksimalt finansielt bidrag til Rumænien, som er lavere end 14 239 689 750 EUR, stilles et beløb svarende til forskellen mellem det ajourførte maksimale finansielle bidrag og beløbet på 10 211 538 399 EUR til rådighed med henblik på indgåelse af en retlig forpligtelse, jf. proceduren i artikel 20, stk. 8, i forordning (EU) 2021/241, fra den 1. januar 2023 indtil den 31. december 2023.

Vurderingen af Rumæniens genopretnings- og resiliensplan på grundlag af kriterierne i artikel 19, stk. 3, i forordning (EU) 2021/241 godkendes. Reformerne og investeringsprojekterne i genopretnings- og resiliensplanen, ordningerne og tidsplanen for overvågning og gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanen, herunder de relevante milepæle og mål samt de yderligere milepæle og mål vedrørende betalingen af lånet, de relevante indikatorer vedrørende opnåelsen af de planlagte milepæle og mål og ordningerne for Kommissionens fulde adgang til de underliggende relevante data er fastlagt i bilaget til denne afgørelse.

(61)Denne afgørelse bør ikke berøre udfaldet af eventuelle sager om tildeling af EU-midler inden for rammerne af andre EU-programmer end faciliteten eller sager om forvridning af det indre markeds virkemåde, som indledes i henhold til navnlig traktatens artikel 107 og 108. Den fritager heller ikke medlemsstaterne for i henhold til traktatens artikel 108 at underrette Kommissionen om eventuel statsstøtte —

(58)Endvidere har Rumænien for at støtte yderligere reformer og investeringer anmodet om lånestøtte. Det maksimumslånebeløb, som Rumænien har anmodet om, udgør mindre end 6,8 % af landets bruttonationalindkomst i 2019 i løbende priser. Planens anslåede samlede omkostninger er mindre end summen af det finansielle bidrag, der er til rådighed for Rumænien, og den lånestøtte, der er anmodet om.

(57)I henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2021/241 skal beregningen af det maksimale finansielle bidrag til Rumænien ajourføres senest den 30. juni 2022. Derfor bør der i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 23, stk. 1, stilles et beløb til rådighed for Rumænien her og nu, som ikke overstiger det maksimale finansielle bidrag, der er omhandlet i artikel 11, stk. 1, litra a), med henblik på indgåelse af en retlig forpligtelse senest den 31. december 2022. Hvis det er nødvendigt efter ajourføringen af de maksimale finansielle bidrag bør Rådet på forslag af Kommissionen uden unødigt ophold ændre denne afgørelse med henblik på at medtage det ajourførte maksimale finansielle bidrag, der er beregnet i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 11, stk. 2.

(55)Eftersom Kommissionens vurdering af Rumæniens genopretnings- og resiliensplan er positiv, idet den finder, at planen på tilfredsstillende vis opfylder vurderingskriterierne i forordning (EU) 2021/241, bør denne afgørelse i henhold til forordningens artikel 20, stk. 2, og bilag V til samme forordning fastsætte, hvilke reformer og investeringsprojekter der er nødvendige for gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanen, de relevante milepæle, mål og indikatorer samt det beløb, der stilles til rådighed fra Unionen til gennemførelse af planen i form af ikketilbagebetalingspligtig finansiel støtte og lånestøtte.

(54)For at sikre, at de relevante aktører tager ejerskab til foranstaltningerne, er det vigtigt at inddrage alle berørte regionale og lokale myndigheder og interessenter, herunder arbejdsmarkedets parter, under hele gennemførelsen af de investeringer og reformer, der indgår i planen.

(53)I genopretnings- og resiliensplanen redegøres der for, at Rumænien har hørt en lang række interessenter, herunder regionale og lokale myndigheder, civilsamfundsorganisationer, erhvervslivet og andre relevante interessenter. Den rumænske regering afholdt 12 offentlige høringer i februar 2021 samt 20 tværministerielle møder for at prioritere de investeringer og reformer, der skulle indgå i genopretnings- og resiliensplanen. Efter høring af interessenterne og de tværministerielle møder blev udkastet til planen offentliggjort med henblik på offentlig høring og kort præsenteret for parlamentet, inden det blev vedtaget af regeringen og efterfølgende indgivet til Kommissionen.

(52)Genopretnings- og resiliensplanen omfatter investeringer langs de transeuropæiske transportkorridorer (TEN-T). Desuden skal udviklingen af det fælles europæiske togkontrolsystem langs en strækning på mindst 315 km gøre det muligt at sikre interoperabilitet med jernbanesystemerne i andre medlemsstater. Planen tager også sigte på at støtte rumænske virksomheders deltagelse i flerlandeprojektet om laveffektprocessorer og halvlederchips, der primært ventes gennemført gennem deltagelse i eller tilknytning til et vigtigt projekt af fælleseuropæisk interesse.

(51)I overensstemmelse med artikel 18, stk. 4, litra g), i forordning (EU) 2021/241 omfatter planen en selvevaluering af sikkerheden for investeringer i forbindelse med en "forvaltningssky" og 5G-net. For så vidt angår "forvaltningsskyen" opregner Rumænien risici i forbindelse med forvaltning, tjenesteleveringsstrategi, implementering af arkitekturen, infrastruktursikkerhed, adgangskontrol og identitetsstyring, informations- og dataforvaltning, IT-operationer, forvaltning af teknologileverandører samt bæredygtighed, herunder mulige foranstaltninger til at afbøde risiciene. For så vidt angår konnektivitetsforanstaltninger, navnlig i forbindelse med brugen af 5G-net, er der knyttet risikoscenarier til utilstrækkelige sikkerhedsforanstaltninger, 5G-forsyningskæden, centrale trusselsaktørers modus operandi samt den indbyrdes afhængighed mellem 5G-net og andre kritiske systemer, hvortil kommer risikoscenarier for slutbrugerudstyr. Afbødningsforanstaltninger omfatter bl.a. udvikling af en national lovramme for cybersikkerhed og en lov om forsvar og cybersikkerhed. Planen omfatter også reformer til gennemførelse af den fælles EU-værktøjskasse for konnektivitet og 5G-sikkerhedslovens ikrafttræden.

(50)Genopretnings- og resiliensplanen indeholder en række foranstaltninger, der forventes at bidrage til at håndtere landets udfordringer for så vidt angår ligestilling mellem kønnene og lige muligheder for alle. Disse omfatter foranstaltninger til imødegåelse af behovene hos personer med handicap, herunder i forbindelse med adgang til transport, bygninger og digitale offentlige tjenester. Med hensyn til ligestilling mellem kønnene omfatter planen foranstaltninger, der over tid skal udligne forskellen med hensyn til pensionsalder, samt en minimumstærskel for kvinders deltagelse i uddannelsesprogrammer på 50 % i forbindelse med programmer til udvikling af digitale færdigheder. Planen indeholder også mål om at fremme sårbare personers deltagelse på arbejdsmarkedet (herunder deltagelsen for personer med handicap, ældre samt romaer eller andre minoriteter).

(49)Planen er struktureret omkring seks sammenhængende søjler, som skal understøtte genopretningen af den rumænske økonomi og den grønne og den digitale omstilling heraf samt bidrage til at øge dens modstandsdygtighed på vej hen imod en bæredygtig og inklusiv vækst. Hver søjle er bygget op omkring komponenter bestående af sammenhængende pakker af gensidigt forstærkende og komplementære reformer og investeringer. Alle søjler forfølger komplementære og sammenhængende mål. Planen indeholder ingen uoverensstemmelser eller modsigelser mellem søjler eller komponenter. De store investeringer i vejinfrastruktur ledsages af foranstaltninger til dekarbonisering af vejtransport og er derfor i overensstemmelse med målene for søjlen for grøn omstilling. På samme måde ledsager investeringer i gasinfrastrukturer og energiproduktion overgangen til en dekarboniseret energisektor i forbindelse med reformen vedrørende udfasningen af kul. Behovet for at tilvejebringe et systematisk supplement til finansiering med midler fra samhørighedspolitikken er indlysende, og der gives nogle eksempler i forbindelse med komponenterne. Afgrænsningslinjerne er trukket tilstrækkelig klart op og bør også tages i betragtning i forbindelse med færdiggørelsen af partnerskabsaftalen og samhørighedspolitikkens programmer.

(47)Der gennemføres særlige foranstaltninger for at kontrollere overholdelsen af reglerne for offentlige udbud, for at forebygge korruption og for at beskytte finansielle interesser. Revisionsmyndigheden ved Revisionsretten har baseret sin revisionsmetode på en systemstrategi, der omfatter såvel det system, der er indført til rapportering af milepæle og mål, som det system til intern kontrol, der skal forebygge, opdage og korrigere svig, interessekonflikter, korruption og dobbeltfinansiering. Planen indeholder oplysninger om den administrative kapacitet hos de organer, der skal overvåge, kontrollere og gennemføre planen i Rumænien, samt hos de organer, der skal udføre revisionsaktiviteter. Den indeholder også oplysninger om de forskellige organers retlige mandat. Godkendelsen af et fuldstændigt retligt mandat til koordineringsorganet og ministeriet for offentlige finanser omfattende bl.a. de nøjagtige aktiviteter, der skal udføres af revisionsorganet, forventes først at finde sted, når planen er godkendt. Derfor indføres ikrafttrædelsen af regeringens hastedekret om den finansielle mekanisme og om gennemførelses-, kontrol- og revisionsmekanismen som en milepæl, der skal opfyldes inden indgivelsen af den første betalingsanmodning.

(46)Det system til intern kontrol, der er beskrevet i genopretnings- og resiliensplanen, er baseret på robuste processer og strukturer og identificerer klare aktører og deres roller og ansvar for udførelsen af de interne kontrolopgaver. Systemet til intern kontrol og andre relevante ordninger, herunder indsamling og offentliggørelse af oplysninger om endelige modtagere, forventes at forebygge, opdage og korrigere korruption, svig og interessekonflikter ved anvendelsen af midler ydet i henhold til forordning (EU) 2021/241 samt at forhindre dobbeltfinansiering inden for rammerne af nævnte forordning og andre EU-programmer. Med henblik på at overvåge gennemførelsen af faciliteten oprettes der et datalagringssystem, som skal være operationelt på tidspunktet for den første betalingsanmodning. En milepæl bør sikre, at systemet som minimum omfatter følgende funktioner: a) indsamling af data og overvågning af opfyldelsen af milepæle og mål og b) indsamling, lagring og sikring af adgang til de data, der kræves i henhold til forordningens artikel 22, stk. 2, litra d), nr. i)-iii).

(45)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra j), i forordning (EU) 2021/241og afsnit 2.10 i samme forordnings bilag V er de ordninger, der er foreslået i genopretnings- og resiliensplanen, tilstrækkelige (A-rating) til at forebygge, opdage og korrigere korruption, svig og interessekonflikter ved anvendelsen af midler ydet i henhold til nævnte forordning, og ordningerne forventes effektivt at forhindre dobbeltfinansiering inden for rammerne af nævnte forordning og andre EU-programmer. Dette berører ikke anvendelsen af andre instrumenter og værktøjer til at fremme og håndhæve overholdelsen af EU-retten, herunder til at forebygge, opdage og korrigere korruption, svig og interessekonflikter og til at beskytte Unionens budget i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092.

(44)For størstedelen af foranstaltningerne er oplysningerne og dokumentationen vedrørende de anslåede samlede omkostninger, der fremlægges, detaljerede og klare. I de fleste tilfælde har Rumænien fremlagt oplysninger om enten faktiske eller lignende tidligere investeringsprojekter eller om sammenlignelige omkostningsdata i forbindelse med de vigtigste omkostningsfaktorer, hvilket gør det muligt at underbygge de fleste udgiftsskøn. For de fleste foranstaltninger omfatter oplysningerne om anslåede samlede omkostninger klar dokumentation eller relevante henvisninger, der begrunder de anvendte referenceenhedsomkostninger. For visse foranstaltninger kunne yderligere oplysninger med mere detaljerede skøn og begrundelser have øget graden af sikkerhed for, at omkostningerne er rimelige og plausible. Da den anvendte metode for disse udgiftsskøns vedkommende ikke er tilstrækkeligt godt forklaret og sammenhængen mellem begrundelsen og selve omkostningerne til tider ikke er helt klar, er ratingen for dette omkostningsvurderingskriterium "moderat". Rumænien har fremlagt tilstrækkelige oplysninger og dokumentation for, at det beløb for de anslåede samlede omkostninger til den genopretnings- og resiliensplan, der skal finansieres gennem faciliteten, ikke er dækket af eksisterende eller planlagt EU-finansiering, Endelig er de anslåede samlede omkostninger i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med princippet om omkostningseffektivitet og står mål med den forventede nationale økonomiske og sociale indvirkning.

(42)Medlemsstaterne bør sikre, at finansiel støtte gennem faciliteten meddeles og anerkendes i overensstemmelse med artikel 34 i forordning (EU) 2021/241. Der kan anmodes om teknisk bistand gennem instrumentet for teknisk støtte, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/240, med henblik på at bistå medlemsstaterne i gennemførelsen af deres planer.

(41)Der planlægges en flerniveaustyring til gennemførelse og overvågning af genopretnings- og resiliensplanen. På centralt plan varetages koordineringen af det tværministerielle koordinationsudvalg for genopretnings- og resiliensplanen, som er ansvarligt for at undersøge, hvordan gennemførelsen af planen skrider frem, i tæt samarbejde med ministeriet for investeringer og europæiske projekter (MIPE). MIPE et udpeget som national koordinator for udarbejdelse, forhandling og godkendelse af planen og bistås af ministeriet for offentlige finanser (i forbindelse med opgaver vedrørende undertegnelse af låneaftalen og finansieringsaftalen). Der vil blive oprettet en specialiseret struktur inden for MIPE til dette formål. Ressortministerierne og deres underordnede strukturer sikrer gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanen gennem indgåelse af finansieringsaftaler med MIPE. Aftalerne skal indeholde bestemmelser om overvågning af investeringer og reformer, gennemførelse af finansiel planlægning samt rapporteringsforpligtelser. Desuden skal et uafhængigt revisionsorgan ifølge planen være ansvarligt for gennemførelsen af revision og kontrol. Dette organ er den samme revisionsmyndighed som den, der anvendes i forbindelse med de europæiske struktur- og investeringsfonde; organet er uafhængigt af det koordineringsorgan og de institutioner, der er ansvarlige for gennemførelsen af reformer og investeringer. Styrkelsen af den administrative kapacitet, herunder gennem ansættelse af yderligere menneskelige ressourcer, vil blive fastsat ved en retsakt med det formål at sikre en rettidig og effektiv gennemførelse af planens foranstaltninger. Forvaltningsmodellen sikrer en klar fordeling af ansvaret for planens gennemførelse, overvågningen af fremskridt og rapporteringen. Milepælene og målene i den rumænske plan er klare og realistiske og afspejler på passende vis de investeringer og reformer, der er planlagt i planen. Indikatorerne er relevante, acceptable og tilstrækkeligt solide. Milepælene og målene er også relevante for foranstaltninger, der allerede er gennemført, og som er støtteberettigede i henhold til artikel 17, stk. 2, i forordning (EU) 2021/241. Det er nødvendigt med en tilfredsstillende opfyldelse af disse milepæle og mål over tid, hvis en betalingsanmodning skal kunne begrundes.

(39)Planens varige indvirkning kan også styrkes gennem synergier mellem planen og andre programmer, bl.a. dem, der finansieres af midler under samhørighedspolitikken, navnlig hvis der tages grundigt fat om de dybt rodfæstede territoriale udfordringer og det tilstræbes at fremme en afbalanceret udvikling.

(38)Planen indeholder investeringer, der forventes at få varig virkning ved at understøtte den grønne og den digitale omstilling af økonomien. De digitale foranstaltninger i planen er udformet med henblik på at øge de relevante institutioners digitaliseringsniveau, hvilket forventes at få varig indvirkning på tjenesternes kvalitet, erhvervsklimaet og den bedst mulige anvendelse af offentlige data. Dette vedrører vigtige områder såsom retssystemet, socialsikringssystemet, sundhedssystemet, rammen for cybersikkerhed eller platforme, der skal forbedre interaktionen mellem offentlige forvaltninger og borgere og virksomheder. Planen bidrager yderligere til en velfungerende offentlig forvaltning i Rumænien. Der forventes positive resultater på arbejdsmarkedet som følge af komplementariteten mellem indførelsen af kuponordningen for husarbejdere, forbedringen af arbejdsformidlingernes digitale tjenester og udbredelsen af programmer til udvikling af digitale færdigheder. Kvaliteten af de offentlige sundhedsydelser og adgangen til sundhedspleje forventes styrket som følge af indførelsen af et resultatbaseret udbetalingssystem for sundhedstjenesteydere, forbedret ledelse af sundhedspersonalet og investeringer i sundhedsinfrastruktur. Med oprettelsen af en taskforce, der skal gennemføre og overvåge reformer af og investeringer i den digitale omstilling, bør embedsmænd udvikle specifikke digitale færdigheder og dermed muliggøre løbende forbedringer og levering af offentlige tjenester af høj kvalitet.

(37)De reformer, der foreslås i planen, forventes at bidrage til Rumæniens evne til at levere langsigtede resultater og strukturelle ændringer. Reformen vedrørende ansættelse, lønninger og karriereudvikling i den offentlige sektor forventes at tiltrække kvalificerede og kompetente menneskelige ressourcer. En uafhængig gennemgang og vedtagelsen af de resulterende henstillinger skal gøre skattesystemet mere retfærdigt og effektivt. Reformen af pensionssystemet skal gøre systemet mere retfærdigt og bæredygtigt. Reformen af energisektoren skal bidrage til dekarbonisering af energiproduktionen. En mere udbredt anvendelse af grønne afgifter forventes at tilskynde borgere og virksomheder til at udvise en mere miljømæssigt bæredygtig adfærd og vil samtidig betyde, at afgiftssystemet bliver mere retfærdigt i forhold til ikkeforurenende stoffer. Oprettelsen af storbyområder og landbokonsortier forventes at udvide viften af politiske redskaber, som nabokommuner har til rådighed til at håndtere fælles problemer — såsom trafiktrængsel, luftforurening, vandforvaltning og boligpolitik. Tilsvarende vil retlige bestemmelser tilskynde til frivillig sammenlægning af forskningsinstitutioner og dermed styrke landets forsknings- og innovationskapacitet.

(35)Alle planens komponenter omfatter foranstaltninger, som bidrager direkte til den digitale omstilling eller til imødegåelsen af dertil knyttede udfordringer. De væsentligste komponenter er den digitale omstilling efterfulgt af uddannelse, bæredygtig transport samt virksomhedsstøtte og FUI. De foranstaltninger, som bidrager til den digitale omstilling, forventes at forbedre effektiviteten af den offentlige forvaltning, reducere de administrative byrder, øge virksomhedernes konkurrenceevne og udstyre dele af befolkningen (navnlig uddannelsessøgende, lærere og embedsmænd) med grundlæggende og avancerede digitale færdigheder og dermed skabe grundlag for synergieffekter for økonomien som helhed. Den digitale dimension styrkes med en grænseoverskridende dimension, da Rumænien forventes at deltage i et flerlandeprojekt om laveffektprocessorer og halvlederchips, der er tilrettelagt som et vigtigt projekt af fælleseuropæisk interesse.

(34)Planen støtter også digitaliseringen af vej- og jernbanetransport og letter skatteydernes overholdelse af reglerne gennem udviklingen af digitale tjenester og opdateringen af skatte- og toldmyndighedernes systemer og applikationer. Erhvervslivet ventes at drage fordel af betydelige investeringer, som tager sigte på at fremskynde digitaliseringen af både SMV'er og store virksomheder med fokus på udvikling og indførelse af avancerede teknologier (såsom blockchain, kvante- og cloudcomputing og kunstig intelligens). En understøttende reform forventes at strømline og forenkle lovgivningsmæssige krav inden for det erhvervsmæssige område (vedrørende f.eks. virksomhedsetablering, tilbagetrækning fra markedet/virksomhedslukning samt indberetning af virksomheders arbejdsmarkedsforpligtelser) samt at digitalisere disse fuldt ud. Med hensyn til uddannelse omfatter reformerne standarder til sikring af kvaliteten af onlineuddannelsesaktiviteter og tilpasningen af uddannelsessystemet til den europæiske digitale kompetenceramme for studerende. De tilsvarende investeringer er rettet mod udvikling af tematiske uddannelseskurser inden for digitale færdigheder og digitale pædagogiske kompetencer, navnlig for lærere i landdistrikter og andre ugunstigt stillede miljøer, tilskud til IT-laboratorier og intelligente knudepunkter, udvikling af åbne uddannelsesressourcer og ordninger for digitalisering af universiteter.

(33)Planen forventes at imødegå digitaliseringsudfordringerne i forbindelse med den offentlige forvaltning, idet den indeholder forslag til en omfattende pakke af reformer og investeringer med henblik på at levere sikre, interoperable, omkostningseffektive, hurtige og brugerorienterede tjenester til borgere og virksomheder. Planen omfatter en ny lov om interoperabilitet i informationssystemer, som forventes at indeholde det ensartede sæt standarder og regler, som offentlige enheder skal anvende i forbindelse med udvikling af applikationer i et sikkert og bæredygtigt miljø, en lov om en "forvaltningssky", der fastsætter ansvarsområder og opgaver vedrørende udformning, gennemførelse, udvikling og forvaltning af cloudinfrastruktur, -teknologier og -tjenester, en cybersikkerhedsstrategi og en reform, som gennemfører henstillingerne i den fælles EU-værktøjskasse for konnektivitet samt 5G-sikkerhedsloven, der danner grundlag for udrulningen af 5G. Reformerne understøttes af en bred vifte af centrale investeringer i eksempelvis udvikling af "forvaltningsskyen", i digitalisering inden for sundhed, retsvæsen, miljø, beskæftigelse og social beskyttelse, offentlige udbud og ikkestatslige organisationer, i konnektivitet i udkantsområder samt i sikring af cybersikkerhed for forskellige strukturer og styrkelse af digitale færdigheder for både embedsmænd og den brede befolkning. Indførelsen af det elektroniske identitetskort firventes at lette den digitale interaktion mellem offentlige/private enheder og borgere. Medtagelsen af definitionen af nye digitale erhverv i jobklassifikationsloven forventes desuden at betyde, at arbejdsmarkedet tilpasser sig den seneste udvikling i den digitale sektor.

(32)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra f), i forordning (EU) 2021/241 og afsnit 2.6 i samme forordnings bilag V indeholder genopretnings- og resiliensplanen foranstaltninger, der i høj grad (A-rating) bidrager til den digitale omstilling eller til håndtering af de dermed forbundne udfordringer. Foranstaltningerne til støtte for digitale mål tegner sig for et beløb, der svarer til 20,5 % af genopretnings- og resiliensplanens samlede tildeling, beregnet på grundlag af metoden i bilag VII til forordning (EU) 2021/241.

(30)Planen omfatter langsigtede reformer og investeringer, der bidrager til den grønne omstilling. Planen omfatter en reform af udfasningen af kul- og brunkulsproduktionen inden 2032, hvilket er afgørende for dekarboniseringen af energisektoren og udnyttelsen af mulighederne for at anvende vedvarende energi. Reformer til fremme af bæredygtig transport omfatter dekarbonisering af vejtransporten, grøn beskatning, incitamenter til nulemissionskøretøjer, skift i transportform over mod jernbaner og vandtransport og foranstaltninger til fremme af trafiksikkerheden. Planen har også et stærkt fokus på private og offentlige bygningers energieffektivitet. Indførelsen af grøn budgetplanlægning, digitaliseringen af vej- og jernbanetransport og udbredelsen af elektriske opladningsinfrastrukturer samt tilpasningen til klimaændringer og cirkulær økonomi forventes også at lette den grønne omstilling i alle økonomiens sektorer.

(29)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra e), i forordning (EU) 2021/241 og afsnit 2.5 i samme forordnings bilag V indeholder genopretnings- og resiliensplanen foranstaltninger, der i høj grad (A-rating) bidrager til den grønne omstilling, herunder biodiversitet, eller til håndtering af de dermed forbundne udfordringer. Foranstaltningerne til støtte for klimamål omfatter et beløb, der svarer til 41 % af genopretnings- og resiliensplanens samlede tildeling, beregnet på grundlag af metoden i bilag VI til nævnte forordning. I overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 17 stemmer genopretnings- og resiliensplanen overens med oplysningerne i den nationale energi- og klimaplan for 2021-2030.

(28)Der er lagt særlig vægt på foranstaltninger, hvis indvirkning på miljømålene kræver nøje kontrol. Navnlig ledsages vejinvesteringerne af en reform af dekarboniseringen af transportsektoren, som omfatter grønne beskatningsforanstaltninger, incitamenter til nulemissionskøretøjer, skrotning af forurenende køretøjer, trafiksikkerhedsforanstaltninger og en meget betydelig forøgelse af antallet af elektriske ladestationer. Planen viser også, at opbygningen af det distributionsnet, der muliggør transport af grøn brint i Olteniaregionen, er fremtidssikret, da det vil transportere 100 % vedvarende brint og/eller andre vedvarende gasser i 2030, begyndende med mindst 20 % vedvarende brint, når det idriftsættes senest den 30. juni 2026. Disse betingelser kontrolleres ved hjælp af foreløbige milepæle på tidspunktet for tildelingen af kontrakten. Overholdelsen af princippet om ikke at gøre væsentlig skade for så vidt angår investeringer i gasfyret kombineret varme- og elproduktion, der tillader anvendelse af vedvarende energi og kulstoffattige gasser, sikres gennem vedtagelse og gennemførelse af en national strategi og handlingsplan for brint og installering af produktionskapacitet til vedvarende brint, lukning af kul- og brunkuls- og varmeproduktionsanlæg, en betydelig mængde yderligere kapacitet til vedvarende energi og konkrete reformer og investeringer med henblik på at øge andelen af vedvarende energi. Renoveringsaffald forventes behandlet i overensstemmelse med principperne for den cirkulære økonomi. Foranstaltninger vedrørende affaldsbehandling og genanvendelse vil ikke omfatte investeringer i forbrænding eller mekanisk-biologisk behandling i overensstemmelse med princippet om ikke at gøre væsentlig skade. Foranstaltninger, som tager sigte på at udskifte bilparken, sikrer, at kun miljøvenlige køretøjer kan komme i betragtning til finansiering. Endelig forventes investeringer i vandforvaltning ikke at føre til forringelse af de berørte vandmiljøers økologiske tilstand, idet der tages hensyn til resultater og betingelser i den omfattende vurdering af de samlede miljøkonsekvenser, der skal foretages med henblik på disse investeringer.

(27)I overensstemmelse med den tekniske vejledning fra Kommissionen om "anvendelsen af princippet om ikke at gøre væsentlig skade i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten" har Rumænien forelagt dokumentation og garantier for, at foranstaltningerne til gennemførelse af reformer og investeringsprojekter i planen ikke forventes at gøre væsentlig skade på nogen af de seks miljømål, nemlig modvirkning af klimaændringer, tilpasning til klimaændringer, bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer, cirkulær økonomi, forebyggelse og bekæmpelse af forurening samt beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer. I de tilfælde, hvor det er nødvendigt, har Rumænien foreslået at træffe afbødende foranstaltninger for at undgå væsentlig skade, hvilket bør sikres gennem relevante milepæle.

(26)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra d), i forordning (EU) 2021/241 og afsnit 2.4 i samme forordnings bilag V forventes genopretnings- og resiliensplanen at sikre, at ingen foranstaltning (A-rating) til gennemførelse af reformer og investeringsprojekter i genopretnings- og resiliensplanen gør væsentlig skade på miljømål, jf. artikel 17 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (princippet om ikke at gøre væsentlig skade — DNSH-princippet).

(25)Fattigdom og indkomstulighed forværredes under pandemien, og der er fortsat regionale forskelle, idet de sårbare grupper er hårdest ramt. Planen har til formål at bidrage til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder gennem fremme af politikker for børn og unge. Reformer og investeringer forventes at afspejle strukturelle problemer på områder, hvor pandemien har haft negative konsekvenser, idet der fokuseres på sundhed, uddannelse og erhvervsklima. Desuden vil investeringer i grundlæggende transportinfrastruktur i de regioner i landet, hvor der i øjeblikket kun er dårlige forbindelser, og i digital konnektivitet i landdistrikterne bane vejen for en tættere kontakt mellem landsdelene.

(24)Den sociale modstandsdygtighed forventes at blive forbedret som følge af de uddannelsesreformer og investeringer, der indgår i planen. En velkvalificeret arbejdsstyrke og mindsket skolefrafald ventes at ruste økonomien bedre til at modstå fremtidige chok og gøre befolkningen bedre i stand til at tilpasse sig skiftende økonomiske mønstre.

(23)En række foranstaltninger forventes at bidrage til social samhørighed og til den europæiske søjle for sociale rettigheder. Disse omfatter en udvidelse af adgangen til kvalitetspræget førskoleundervisnings- og børnepasning, gennemførelse af reformen af minimumsinklusionsindkomsten, sundhedsreformer og indførelse af en kuponordning, som kan styrke erhvervsdeltagelsen for personer, der ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet, og nyligt beskæftigedes adgang til sociale tjenester.

(22)Planens reformer på uddannelses- og arbejdsmarkedsområdet forventes at støtte et stærkere arbejdsmarked og fremme vækst. Flagskibsreformerne vedrørende udfasning af kul og dekarbonisering af transportsektoren og investeringer, der fremmer den grønne og den digitale omstilling, forventes at øge konkurrenceevnen og gøre økonomien generelt mere bæredygtig.

(21)Gennemførelsen af sociale og uddannelsesmæssige reformer og investeringer forventes at afhjælpe nogle af de svagheder og strukturelle mangler, som har gjort sig gældende længe, og stimulere væksten. Planen omfatter foranstaltninger, som skal styrke den offentlige forvaltning, støtte private investeringer, navnlig for SMV'er, og styrke erhvervsklimaet, herunder ved at mindske den administrative byrde for virksomhederne.

(20)Simuleringer foretaget af Kommissionens tjenestegrene viser, at genopretnings- og resiliensplanen sammen med de øvrige foranstaltninger under EU-genopretningsinstrumentet vil kunne øge Rumæniens BNP med mellem 1,8 % og 2,9 % frem mod 2026, uden at de mulige positive virkninger af strukturreformer, som kan være væsentlige, medregnes.

(19)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra c), i forordning (EU) 2021/241 og afsnit 2.3 i samme forordnings bilag V forventes genopretnings- og resiliensplanen at have stor indvirkning (A-rating) med hensyn til at styrke Rumæniens vækstpotentiale, jobskabelse og økonomiske, sociale og institutionelle resiliens, bidrage til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, herunder gennem fremme af politikker for børn og unge, og afbøde covid-19-krisens økonomiske og sociale indvirkning, hvorved den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed og konvergens i Unionen styrkes.

(18)Ved at tackle ovennævnte udfordringer forventes planen også at bidrage til at korrigere de ubalancer, der blev identificeret i henstillingerne i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 i 2020, og som Rumænien oplever, navnlig med hensyn til risici for tab af omkostningskonkurrenceevne, en forværring af betalingsbalancen og et stigende underskud på de løbende poster i en situation med ekspansiv finanspolitik og et uforudsigeligt erhvervsklima.

(16)Denne afgørelse berører ikke Kommissionens beslutning 6569 af 13. december 2006 om oprettelse af en mekanisme for samarbejde og kontrol vedrørende Rumæniens fremskridt med opfyldelsen af specifikke benchmarks på områderne retsreform og bekæmpelse af korruption. Benchmarkene i bilaget til nævnte beslutning skal sikre, at Rumænien overholder retsstatsprincippet, jf. artikel 2 i TEU, og er bindende for landet. Rumænien skal træffe passende foranstaltninger med henblik på at opfylde disse benchmarks, idet der i medfør af princippet om loyalt samarbejde, jf. artikel 4, stk. 3, i TEU, tages behørigt hensyn til de rapporter, som Kommissionen udarbejder på grundlag af nævnte beslutning, og navnlig henstillingerne i disse rapporter.

(15)Evidensbaseret beslutningstagning, langsigtet planlægning, offentlige høringer, foranstaltninger til forbedring af de offentlige udbud samt styrkelse af retssystemets effektivitet og uafhængighed og bekæmpelse af korruption vil bidrage til at forbedre kvaliteten og effektiviteten af den offentlige forvaltning. Reformer vedrørende fastsættelse af mindsteløn, styrkelse af ledelsen i statsejede virksomheder og arbejdsmarkedsdialog skal desuden sikre efterlevelsen af landespecifikke henstillinger, som har været relevante længe. Med planen sigtes der tillige mod at udvikle et fælles, inklusivt og kvalitetspræget førskoleundervisnings- og børnepasningssystem ledsaget af investeringer i børnepasning.

(14)Fuldstændig digitalisering af skatteforvaltningen og gradvis udfasning af alt for store skatteincitamenter samt forbedrede finanspolitiske rammer vil bidrage til de offentlige finansers holdbarhed. Planen har også til formål at sikre bæredygtighed og retfærdighed i det offentlige pensionssystem. Reformer af sundhedssektoren ledsaget af digitaliseringsinvesteringer forventes at forbedre adgangen til og omkostningseffektiviteten og modstandsdygtigheden af sundhedssystemet.

(13)Planen indeholder et omfattende sæt gensidigt forstærkende reformer og investeringer, der bidrager til effektivt at imødegå alle eller en betydelig del af de økonomiske og sociale udfordringer, der er skitseret i de landespecifikke henstillinger, Rådet rettede til Rumænien som led i det europæiske semester 2019 og 2020. Navnlig forventes de reformer og investeringer, der indgår i planen, at bidrage inden for områder som de offentlige finansers holdbarhed, pensionssystemet, sundhedsplejen, den offentlige forvaltning, erhvervsklimaet samt uddannelse og den grønne og den digitale omstilling.

(12)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra b), i forordning (EU) 2021/241 og afsnit 2.2 i samme forordnings bilag V forventes genopretnings- og resiliensplanen at bidrage til effektivt at håndtere alle eller en betydelig del af de udfordringer (A-rating), der er identificeret i de relevante landespecifikke henstillinger, som er rettet til Rumænien, herunder finanspolitiske aspekter deraf og henstillinger fremsat i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 eller udfordringer identificeret i andre relevante dokumenter, som Kommissionen vedtager officielt indenfor rammerne af det europæiske semester. Henstillingerne vedrørende den umiddelbare finanspolitiske reaktion på pandemien kan anses for at falde uden for rammerne af Rumæniens plan, selv om Rumænien generelt har reageret hensigtsmæssigt og tilstrækkeligt på det umiddelbare behov for at understøtte økonomien ved hjælp af finanspolitiske foranstaltninger i 2020 og 2021 i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagtens bestemmelser om den generelle undtagelsesklausul. I henstillingerne blev der også henvist til, at Rumænien skal føre en finanspolitik i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til traktatens artikel 126, stk. 7, om at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør. Den 18. juni 2021 henstillede Rådet til Rumænien at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i 2024 med den 15. oktober 2021 som frist for Rumænien til at træffe effektive foranstaltninger og rapportere om sin konsolideringsstrategi.

(11)De foreslåede reformer og investeringer forventes at styrke sundhedssystemets generelle modstandsdygtighed, herunder digitaliseringen heraf. Endelig tager foranstaltningerne i planen sigte på at hjælpe de næste generationer, hovedsagelig ved at imødegå udfordringer med hensyn til kvalitet, lighed og infrastruktur i uddannelsessystemet. Opgraderingen af skole- og universitetsinfrastrukturen i by- og landområder, digitaliseringen af uddannelse og et system af tilskud til at nedbringe frafaldsprocenten er de vigtigste foranstaltninger til at tackle disse udfordringer.

(10)Flere af planens komponenter kan fremme intelligent og bæredygtig vækst. Planen indeholder en række foranstaltninger, herunder anvendelse af nye finansielle instrumenter og oprettelse af en national udviklingsbank, som forventes direkte eller indirekte at støtte private investeringer, herunder for SMV'er, øge landets evne til at tiltrække investeringer og skabe nye virksomheder og arbejdspladser. Planen skal også styrke den finanspolitiske holdbarhed gennem vigtige reformer af skatteforvaltningen, skattereglerne, den finanspolitiske forvaltning og pensionssystemet. Planen tager sigte på at styrke den sociale og territoriale samhørighed gennem strukturelle foranstaltninger på arbejdsmarkedet og vigtige reformer og investeringer rettet mod både by- og landdistriktsudvikling, som forventes at mindske de territoriale forskelle på regionalt og intraregionalt plan.

(9)Planen har et stærkt fokus på søjlen for grøn omstilling med energi- og klimarelaterede foranstaltninger og flagskibsreformer om udfasning af kul og dekarbonisering af vejtransport. Reformerne og investeringerne forventes at bidrage til en betydelig dekarbonisering af energisektoren og en udnyttelse af mulighederne for at anvende vedvarende energi. Også det stærke fokus på private og offentlige bygningers energieffektivitet, digitalisering af vej- og jernbanetransport og udbredelse af elektriske opladningsinfrastrukturer samt tilpasning til klimaændringer og cirkulær økonomi vil lette den grønne omstilling i alle økonomiens sektorer. Planen bidrager også til den digitale omstilling. De foranstaltninger, der bidrager til digitale mål, er til stede i hele planen på tværs af de forskellige komponenter og fokuserer på digitalisering af den offentlige forvaltning (herunder sundhed, retsvæsen, miljø, beskæftigelse og social beskyttelse) og virksomheder samt på konnektivitet, cybersikkerhed og digitale færdigheder.

(8)Planen følger en helhedsorienteret tilgang til genopretning og til at øge den potentielle vækst, samtidig med at den styrker den socioøkonomiske og institutionelle resiliens. Planen indeholder gensidigt forstærkende og sammenhængende reformer og investeringer, der vedrører politikområder af europæisk relevans, der er struktureret omkring de seks søjler.

(5)Genopretnings- og resiliensplanerne bør forfølge de overordnede mål for genopretnings- og resiliensfaciliteten, som er oprettet i henhold til forordning (EU) 2021/241, og for EU-genopretningsinstrumentet, som er oprettet i henhold til Rådets forordning (EU) 2020/2094, til støtte for genopretningen efter covid-19-krisen. De bør fremme Unionens økonomiske, sociale og territoriale samhørighed ved at bidrage til de seks søjler, der er omhandlet i artikel 3 i forordning (EU) 2021/241.

(3)Den 2. juni 2021 offentliggjorde Kommissionen en dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 for Rumænien. Kommissionen konkluderede af sin analyse, at Rumænien befinder sig i en situation med makroøkonomiske ubalancer, som navnlig er relateret til risici for tab af omkostningskonkurrenceevne, en forværring af betalingsbalancen og et stigende underskud på de løbende poster i en situation med ekspansiv finanspolitik og uforudsigelige rammevilkår for erhvervslivet.

(2)Den 9. juli 2019 og den 20. juli 2020 rettede Rådet henstillinger til Rumænien som led i det europæiske semester. Rådet henstillede navnlig, at Rumænien træffer alle nødvendige foranstaltninger til effektivt at imødegå pandemien, understøtte økonomien og støtte den efterfølgende genopretning, samt fører en finanspolitik, som kan bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør. Med hensyn til de offentlige finanser henstillede Rådet desuden, at overholdelsen af skattelovgivningen og skatteinddrivelsen styrkes, at det med omfattende strukturreformer sikres, at det offentlige pensionssystem er bæredygtigt, og pensionsfondene under anden søjle også på længere sigt er rentable, og at det undgås at gennemføre permanente foranstaltninger, der vil bringe de offentlige finansers holdbarhed i fare. Rådet henstillede derudover, at sundhedssystemets modstandsdygtighed styrkes, herunder med hensyn til sundhedspersonale og lægemidler, og at adgangen til og omkostningseffektiviteten af sundhedspleje forbedres, bl.a. ved at omlægge til ambulant behandling. Særligt relevante for de sociale udfordringer var henstillingerne om at forbedre kvaliteten af uddannelse og gøre den mere inklusiv, især for romaer og andre dårligt stillede grupper, at øge færdighederne ved at gøre erhvervsrelaterede uddannelser og videregående uddannelser mere relevante for arbejdsmarkedet, at øge de sociale tjenesters dækning og kvalitet og afslutte reformen af minimumsinklusionsindkomsten samt om at sikre en objektiv fastsættelse af mindstelønnen, som er i overensstemmelse med jobskabelse og konkurrenceevne. Desuden henstillede Rådet til Rumænien at yde passende indkomsterstatning og udvide de sociale beskyttelsesforanstaltninger og adgangen til væsentlige tjenester for alle. For at tackle covid-19-krisen blev det henstillet til Rumænien at afbøde krisens følgevirkninger for beskæftigelsen ved at udarbejde fleksible arbejdsordninger og aktiveringsforanstaltninger, styrke færdigheder og digital læring og sikre lige adgang til uddannelse. Endvidere blev det henstillet til Rumænien at sikre finansiel stabilitet og en robust banksektor, at sørge for likviditetsstøtte til økonomien, som kommer virksomheder og husholdninger til gode, navnlig SMV'er og selvstændige, at fremrykke modne offentlige investeringsprojekter og at tilskynde til private investeringer for at fremme den økonomiske genopretning. Det blev henstillet at målrette investeringerne mod den grønne og den digitale omstilling, navnlig bæredygtig transport, digitaltjenesteinfrastrukturen, ren og effektiv produktion og anvendelse af energi samt miljøinfrastruktur, idet der tages hensyn til regionale forskelle, bl.a. i kulregionerne. Rådet henstillede også til Rumænien at forbedre kvaliteten af og effektiviteten i den offentlige forvaltning og forudsigeligheden af beslutningstagningen, bl.a. gennem en passende inddragelse af de sociale partnere, og styrke ledelsen i statsejede virksomheder. Efter at have vurderet fremskridtene med gennemførelsen af nævnte landespecifikke henstillinger på tidspunktet for indgivelsen af genopretnings- og resiliensplanen finder Kommissionen, at der er gjort væsentlige fremskridt med hensyn til den landespecifikke henstilling om at sikre finansiel stabilitet og en robust banksektor og henstillingen om en umiddelbar finanspolitisk reaktion med henblik på effektivt at imødegå pandemien, understøtte økonomien og støtte den efterfølgende genopretning. I tillæg hertil er henstillingen om at opretholde tilstrækkelig likviditet for SMV'er og selvstændige efterlevet fuldt ud.

(1)Covid-19-udbruddet har haft ødelæggende konsekvenser for Rumæniens økonomi. I 2019 udgjorde Rumæniens bruttonationalprodukt pr. indbygger (BNP pr. indbygger) 36,8 % af gennemsnittet for EU. Ifølge Kommissionens sommerprognose 2021 faldt Rumæniens reale BNP med kun 3,9 % i 2020, mens det ventes at stige med 3,3 % i 2020 og 2021 samlet set. Blandt de mere varige forhold med indvirkning på de økonomiske resultater på mellemlang sigt er risici som følge af forværringen af de løbende poster og tabet af konkurrenceevne, som kan indvirke negativt på førstnævnte, samt en accelererende offentlig gæld. Bureaukrati samt det forhold, at de offentlige myndigheder kun i utilstrækkeligt omfang har mulighed for at levere tjenester af høj kvalitet, herunder digitale tjenester, har en negativ indvirkning på borgere og virksomheder, navnlig små og mellemstore virksomheder (SMV'er), og samtidig hænger gennemførelsen af større reformer og offentlige investeringer tæt sammen med en forbedring af forvaltningen. Samtidig påvirkes det potentielle output og den bæredygtige og inklusive vækst negativt af den høje risiko for fattigdom og social udstødelse, som hører til de højeste i EU.

EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 27.9.2021 COM(2021) 608 final BILAG

til forslag til Rådets gennemførelsesafgørelse om godkendelse af vurderingen af Rumæniens genopretnings- og resiliensplan







{SWD(2021) 276 final}



BILAG 1.AFSNIT 1: REFORMER OG INVESTERINGER INDEN FOR RAMMERNE AF GENOPRETNINGS- OG RESILIENSPLANEN 1.1.Beskrivelse af reformer og investeringer A.KOMPONENT 1: Vandforvaltning Formålet med komponenten er at sikre bæredygtig vandforsyning med henblik på en sikker fremtid for mennesker, miljø og økonomi. Komponenten har navnlig til formål at: 1) øge offentlighedens adgang, navnlig i landdistrikter, til offentlig vandforsyning og sanitetstjenester i overensstemmelse med kravene i EU-lovgivningen og gøre den tilgængelig for alle samfundsgrupper 2) øge sikkerheden ved eksisterende ophobninger 3) styrke den nationale vandforvaltnings (ANAR's) administrative kapacitet og reaktionskapacitet i nødsituationer, navnlig i forbindelse med vandforvaltningsinfrastruktur 4) forbedre nøjagtigheden af prognoser for vejrvarslinger og varslingssystemer med henblik på at nedbringe antallet af dødsfald og kvæstelser forårsaget af ekstreme vejrforhold. Komponenten består af to reformer og syv investeringer. De foranstaltninger, der indgår i komponenten, forventes at tackle nogle af de udfordringer, der fremhæves i den landespecifikke henstilling, om at fokusere investeringerne på den grønne og den digitale omstilling, navnlig på bl.a. miljøinfrastruktur (landespecifik henstilling nr. 4 fra 2019 og landespecifik henstilling nr. 3 fra 2020). Det forventes, at ingen foranstaltning i denne komponent skader miljømålene i henhold til artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 væsentligt, idet der tages hensyn til beskrivelsen af foranstaltningerne og de afhjælpende foranstaltninger, der er fastsat i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01). A.1. Beskrivelse af reformer og investeringer, som finansieres med lån Reform 1: Styrkelse af de lovgivningsmæssige rammer for bæredygtig forvaltning af vand- og spildevandssektoren og fremskyndelse af offentlighedens adgang til kvalitetstjenester i henhold til EU-direktiverne Formålet med denne reform er at forbedre kapaciteten hos regionale operatører af vandinfrastruktur og forbedre kvaliteten og effektiviteten af samarbejdet mellem dem og lokale myndigheder/sammenslutninger af lokalsamfundsudvikling (IDA'er), vand- og kanalinfrastrukturejere. For at opnå dette skal der foretages en række lovgivningsmæssige og reguleringsmæssige ændringer: 1) der foretages ændringer af lov nr. 241/2006 om vandforsyning og kloakering for at muliggøre følgende: -Godkendelse af den regionale vand- og kloakoperatørs takststrategi på generalforsamlingen i de interkommunale udviklingssammenslutninger (IDA'er) på grundlag af det særlige mandat fra de lokale administrative enheder. Med denne ændring afkortes den tid, der er nødvendig for at godkende takststrategien, betydeligt, hvilket vil gøre det muligt at udvide vand- og spildevandsinfrastrukturen. -Forpligte lokale offentlige myndigheder til at føre registre over fysiske og juridiske personer, der ikke udleder spildevand til det offentlige kloaknet, og sende listen over sådanne personer til den nationale miljøgarde hvert år. -Forpligte brugerne til at tilslutte sig eksisterende offentlige kloaksystemer, hvis de ikke har et passende individuelt indsamlings- og behandlingssystem. -Tillade, hvor det er relevant, kun at tilrettelægge leveringen af vandforsyningen på betingelse af, at opsamling af spildevand sker gennem individuelle opsamlings- og behandlingssystemer, der sikrer det samme miljøbeskyttelsesniveau som centraliserede indsamlings- og behandlingssystemer. -Sikre den ekstraordinære karakter af passende individuelle systemer i den forstand, at disse systemer tager højde for situationer, hvor centraliserede systemer ikke er teknisk og økonomisk gennemførlige. -Forbyde direkte udledning af ubehandlet spildevand fra egnede individuelle systemer til miljøet. -Udvikle kriterier for godkendelse, konstruktion, registrering/optegnelse, drift og vedligeholdelse af passende individuelle systemer.

Gennemførelsen af ovennævnte reform skal være afsluttet senest den 31. december 2021. 2) ikrafttrædelse af loven om godkendelse af det nationale program "First Connection to Water and Sanitation", som skal støtte familier og enlige med lav indkomst (som har gennemsnitlige månedlige nettoindtægter under den garanterede nationale mindsteløn pr. familiemedlem) til at betale omkostningerne ved tilslutning til vandforsynings- og kloaksystemet. Reformen skal være gennemført senest den 31. marts 2022. 3) undertegnelse af gennemførelsesaftaler mellem Miljøfondsadministrationen og de lokale myndigheder, der deltager i det første vand- og sanitetsprogram. Aftalerne skal være afsluttet senest den 31. december 2022. Reformer. 2 omstrukturering af den nuværende økonomiske mekanisme i den nationale vandforvaltning (ANAR) for at sikre modernisering og vedligeholdelse af det nationale vandforvaltningssystem og korrekt gennemførelse af vandrammedirektivet og oversvømmelsesdirektivet Formålet med reformen er at sikre modernisering og vedligeholdelse af det nationale vandforvaltningssystem og korrekt gennemførelse af direktiv 2000/60/EF (vandrammedirektivet) og direktiv 2007/60/EF (oversvømmelsesdirektivet) og at sikre den mest effektive omkostningsstyring på ANAR-niveau. For at opnå dette gøres der en ny økonomisk mekanisme, der gør det muligt for ANAR at opfylde forbrugernes behov bedst muligt, herunder ved at forbedre forbindelsen mellem opgaver og personalestruktur, ved at gennemføre de nødvendige undersøgelser for de 11 flodbækkener i Rumænien, der omfatter: i) den økonomiske betydning af bæredygtig vandforvaltning og -anvendelse ii) Tendenser i udviklingen i vandbehovet og mængden af opsamlet vand på vandløbsoplandsniveau/områdeniveau Og iii) makroøkonomiske indikatorer på mellemlang og lang sigt og den optimale omkostningsdækningsmekanisme for de vandmængder, som ANAR leverer til brugerne af vandressourcerne i overensstemmelse med de økologiske strømningskrav. Undersøgelserne skal være afsluttet senest den 30. juni 2022. På grundlag af disse undersøgelser vedtages der lovgivningsmæssige ændringer af vandlov nr. 107/1996 for at regulere den nye økonomiske mekanisme for vandressourcer i Rumænien. Reformen skal være gennemført senest den 30. juni 2024. Reform 1 skal ledsages af tre investeringer — investering 1, 2 og 3.



Investering 1: Udvidelse af vand- og kloaksystemer i byområder med over 2 000 personækvivalenter, som prioriteres i den fremskyndede plan for overholdelse af EU-direktiver Formålet med denne investering er at udvide dækningen af vand- og spildevandsopsamlingssystemer i kommuner med over 2 000 personækvivalenter, som prioriteres i planen for fremskyndelse af overholdelsen af EU-direktiverne. Som følge af investeringen skal der anlægges og gøres i alt 1 600 km vandforsyningsnet og mindst 2 500 km kloaknet i drift i byområder med over 2 000 personækvivalenter (l.e), som prioriteres i den fremskyndede plan for overholdelse af de europæiske direktiver og i overensstemmelse med ændringerne af lov nr. 241/2006, der blev vedtaget under Reformen 1. Investeringen skal være gennemført senest den 30. juni 2026. Investering 2: Opsamling af spildevand i byområder med under 2 000 personækvivalenter, som forhindrer opnåelsen af god tilstand for vandområder og/eller påvirker beskyttede naturområder Formålet med investeringen er at opbygge individuelle systemer eller andre passende (fælles) systemer til opsamling af spildevand i byområder med under 2000 personækvivalenter. Som følge af investeringen skal mindst 12 900 i alt individuelle eller andre egnede systemer og mindst 400 km i alt anlægges og gøres operationelle. Investeringen påbegyndes først efter godkendelsen af lovændringerne om passende individuelle systemer (reform 1) og ikrafttrædelsen af den lovgivningsmæssige retsakt om godkendelse af det nationale program for den første tilslutning til vand- og kloaknet (reform 1) og skal være i overensstemmelse med ændringerne af lov nr. 241/2006, der blev vedtaget som led i reformen 1. Investeringen skal være gennemført senest den 30. juni 2026. Investering 3: Støtte til at forbinde lavindkomstbefolkningen med eksisterende vand- og kloaknet Formålet med investeringen er at yde støtte til familier og enlige med lav indkomst (som har gennemsnitlige månedlige nettoindtægter under den garanterede bruttonationalindkomst pr. familiemedlem) til dækning af omkostningerne ved tilslutning til det offentlige vandforsyningssystem og kloakeringssystem.

Som følge af investeringen skal mindst 88 400 yderligere husstande være tilsluttet vand og kloakering gennem det nationale program for første tilslutning til vand og sanitet, der blev vedtaget som led i reformen 1. Investeringen skal gennemføres af de lokale myndigheder gennem de offentlige vand- og kloakoperatører, der forvalter de planlagte bygningsinstallationer. Investeringen skal finansiere omkostninger, der påløber og begrundes i overensstemmelse med de ordregivende myndigheders lovbestemmelser, dog højst 2 000 EUR pr. tilsluttet husstand. Investeringen skal være gennemført senest den 30. juni 2026. Investering 4: Tilpasning til klimaændringer gennem automatisering og digitalisering af udstyr til vandbortskaffelse og -lagring af eksisterende akkumulatorer for at sikre økologisk gennemstrømning og øge befolkningens vandforsyningssikkerhed og mindske risikoen for oversvømmelser Investeringen består af to delinvesteringer: 1) rehabilitering af eksisterende forsvarslinjer i overensstemmelse med oversvømmelsesdirektivet og den nationale strategi for oversvømmelsesrisikostyring og 2) rehabilitering af eksisterende ophobninger, der er i fare for at bryde sammen. Formålet med den første delinvestering er at renovere eksisterende oversvømmelsesforsvarslinjer. Som følge af denne delinvestering skal mindst 510 km af alle oversvømmelsessikringsledninger rehabiliteres i overensstemmelse med oversvømmelsesdirektivet og den nationale strategi for oversvømmelsesrisikostyring. Rehabiliteringsarbejder skal prioritere områder på grundlag af forebyggelses- og beskyttelsesplaner og afbødning af oversvømmelser og bestå af fyldninger fra lokalt materiale, der udvindes af floddigeområderne efterfulgt af græsbelægninger. Gennemførelsen af delinvesteringen skal være afsluttet senest den 31. marts 2026. Formålet med den anden delinvestering er at reparere og renovere beskadigede dæmninger og poldere til forebyggelse af oversvømmelser på eksisterende oversvømmelsessikringslinjer for at genoprette og opretholde deres kapacitet til at forebygge oversvømmelser. For så vidt angår dæmninger gennemføres delinvesteringen med forbehold for resultaterne af de gennemførlighedsundersøgelser, der vil blive gennemført for 30 dæmninger, ved at der senest den 30. juni 2023 vedtages projektdesign for rehabilitering af 20 eksisterende dæmninger, for hvilke der ikke findes nogen gennemførlige alternativer til at reducere oversvømmelsesrisikoen. På grundlag af disse projektudformninger skal 20 eksisterende dæmninger, for hvilke de reviderede gennemførlighedsundersøgelser konkluderede, at der ikke findes mulige alternativer til at reducere oversvømmelsesrisikoen, rehabiliteres. Genopretningen skal ske i overensstemmelse med de krav, der er fastsat i gennemførlighedsundersøgelserne og projektudformningen, og skal fuldt ud respektere de resultater og betingelser, der er fastsat i den omfattende og kumulative VVM, som skal være fuldført i overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU (VVM-direktivet), samt relevante vurderinger inden for rammerne af direktiv 2000/60/EF (vandrammedirektivet) og den relevante vurdering i henhold til direktiv 92/43/EØF (habitatdirektivet), herunder gennemførelsen af de nødvendige afbødende foranstaltninger. God økologisk tilstand/godt økologisk potentiale i de relevante vandområder i overensstemmelse med kravene i vandrammedirektivet skal opnås og dokumenteres ved hjælp af de seneste relevante understøttende data, og enhver forringelse skal undgås. For så vidt angår de oversvømmelsesforebyggende poldere skal der som følge af denne investering genoprettes eller nyinstalleres 20 poldere til forebyggelse af oversvømmelser på eksisterende oversvømmelsessikringsledninger. Gennemførelsen af delinvesteringen skal være afsluttet senest den 31. marts 2026. Investering 5: Passende tildeling til vandløbsforvaltninger til overvågning, forebyggelse og beredskab af oversvømmelser Formålet med investeringen er at udstyre ANAR/vandområde-forvaltningerne med de maskiner og det udstyr, der er nødvendigt for at gribe ind for at afbøde virkningerne af ekstreme vejrforhold. Som følge af investeringen skal 11 flodbækkenforvaltninger udstyres med maskiner til uhindret adgang til og intervention i terræn, amfibieadgang og transport af mobile sandposer/diger i svært tilgængelige områder. Droner udstyret med LIDAR/Flir/fotogrammetrisensorer Geoelektroresistive/geo-radarteknologier til digeelementer og hardware- og softwareinfrastruktur til dataanalyse og datalagring indsamlet af ovennævnte udstyr med henblik på at støtte og forbedre forebyggelse af oversvømmelser og reaktion på nødsituationer. Det forventes, at denne foranstaltning ikke skader miljømålene i væsentlig grad, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852, under hensyntagen til beskrivelsen af foranstaltningen og de afhjælpende foranstaltninger, der er fastsat i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01). Navnlig skal køretøjer til salg have specifikke CO2-emissioner som defineret i artikel 3, stk. 1, litra h), i forordning (EU) 2019/631, som er lavere end 50gCO2/km. Investeringen skal være gennemført senest den 30. september 2023.



Investering 6: Gennemførelse af vandmatrikelregistret Formålet med investeringen er at sikre en hurtig afgrænsning af mindre vandløb ved hjælp af teknikker til fortolkning og behandling af halvautomatisk satellitinformation, der er tilgængelig på globalt og europæisk plan, for ca. 70 % af længden af matrikelvandløb, bestemmelse ved hjælp af halvautomatiske metoder af hydromorfologiske aktive områder (erosion/sedimentation) til støtte for gennemførelsen af vandrammedirektivet og af kritiske punkter i vandløbenes længdeinfrastruktur (dæmninger, udstyr på land) med henblik på at prioritere gennemførelsen af oversvømmelsesdirektivet. Vandmatrikelregistret skal udvikles og idriftsættes ved i) at indkøbe en digital terrænmodel (DTM)/digital overflademodel (DSM) på nationalt plan på grundlag af satellitoplysninger, som skal stilles til rådighed for alle statslige myndigheder, ii) softwareudvikling til bestemmelse af modifikation af flodbunden (erosionsedimentationsproces), overvågning af grusindvinding og potentiale for jordskred i områder med dæmningssøer og iii) halvautomatisk digitalisering og afgrænsning af mindre flodsenge baseret på DTM/DSM-ortobilleder og -satellitbilleder. Gennemførelsen af investeringen skal være afsluttet den 31. december 2025. Investering 7: Udvidelse af det nationale overvågningsnetværk under det nationale integrerede meteorologiske system (SIMIN) Formålet med denne investering er at øge kapaciteten til at forudsige alvorlige vejrfænomener (nowcasting) og dermed mindske eller forebygge deres negative virkninger. Dette skal opnås ved at udvide det nationale netværk af observationer under det nationale integrerede meteorologiske system (SIMIN) med automatiske og autonome overflademeteorologiske stationer og agrometeorologiske stationer.

Som følge af denne investering skal 300 automatiske og autonome meteorologiske stationer på jorden og 100 agrometeorologiske stationer anskaffes og gøres operationelle senest den 31. december 2025. Desuden skal informations- og kommunikationsteknologi til integration af yderligere meteorologiske stationer i det nationale integrerede meteorologiske system (SIMIN) gøres operationel senest den 30. juni 2026. Investeringen skal være gennemført senest den 30. juni 2026. A.2. Milepæle, mål, indikatorer og tidsplan for overvågning og gennemførelse af lånet Nummer Relevant foranstaltning (reform eller investering) Milepæl/mål Betegnelse Kvalitativ indikatorer (for milepæle) Kvantitativ indikatorer (for mål) Vejledende tidsplan for færdiggørelse Beskrivelse af hver milepæl og hvert mål Måleenhed Basislinje Målsætning Kvartal År 1 Reform 1: Styrkelse af de lovgivningsmæssige rammer for bæredygtig forvaltning af vand- og spildevandssektoren og fremskyndelse af offentlighedens adgang til kvalitetstjenester i henhold til EU-direktiverne Milepæl Ikrafttrædelsen af ændringerne af lov nr. 241/2006 om vandforsyning og kloakering Bestemmelse i loven, der angiver lovens ikrafttræden 4. kvartal 2021 Ikrafttrædelsen af ændringerne af lov nr. 241/2006 om vandforsyning og kloakering, som: -Gør det muligt at godkende den regionale vand- og kloakoperatørs takststrategi på generalforsamlingen i de interkommunale udviklingssammenslutninger (IDA'er) på grundlag af det særlige mandat fra de lokale administrative enheder. Med denne ændring afkortes den tid, der er nødvendig for at godkende takststrategien, betydeligt, hvilket vil gøre det muligt at udvide vand- og spildevandsinfrastrukturen. -Forpligte lokale offentlige myndigheder til at føre registre over fysiske og juridiske personer, der ikke udleder spildevand til det offentlige kloaknet, og sende listen over sådanne personer til den nationale miljøgarde hvert år. -Forpligte brugerne til at tilslutte sig eksisterende offentlige kloaksystemer, hvis de ikke har et passende individuelt indsamlings- og behandlingssystem. -Tillade, hvor det er relevant, kun at tilrettelægge leveringen af vandforsyningen på betingelse af, at opsamling af spildevand sker gennem individuelle opsamlings- og behandlingssystemer, der sikrer det samme miljøbeskyttelsesniveau som centraliserede indsamlings- og behandlingssystemer. - Sikre den ekstraordinære karakter af passende individuelle systemer, som kun skal tage højde for situationer, hvor centraliserede systemer ikke er teknisk og økonomisk gennemførlige. -Forbyde direkte udledning af ubehandlet spildevand fra egnede individuelle systemer til miljøet. -Udvikle kriterier for godkendelse, konstruktion, registrering/optegnelse, drift og vedligeholdelse af passende individuelle systemer. 2 Reform 1: Styrkelse af de lovgivningsmæssige rammer for bæredygtig forvaltning af vand- og spildevandssektoren og fremskyndelse af borgernes adgang til kvalitetstjenester i henhold til EU-direktiverne Milepæl Ikrafttrædelse af loven om godkendelse af det nationale program for første tilslutning til vand og sanitet Bestemmelse i loven, der angiver ikrafttrædelsen af loven om det første program for tilslutning til vand og sanitet 1. kvartal 2022 Ikrafttrædelsen af loven om godkendelse af det nationale program "First Connection to Water and Sanitation", som skal støtte familier og enlige med lav indkomst (som har en gennemsnitlig månedlig nettoindkomst under den garanterede nationale mindsteløn pr. familiemedlem) til at betale omkostningerne ved tilslutning til vandforsynings- og kloaksystemet. Lavindkomsthusstande identificeres af de lokale myndigheder. Det første sammenkoblingsprogram skal derefter gennem miljøfondsadministrationen finansiere tilslutningsarbejdet for de identificerede familier, som de lokale myndigheder har indgået kontrakt med. 3 Reform 1: Styrkelse af de lovgivningsmæssige rammer for bæredygtig forvaltning af vand- og spildevandssektoren og fremskyndelse af borgernes adgang til kvalitetstjenester i henhold til EU-direktiverne Milepæl Gennemførelsesaftaler indgået med de lokale myndigheder, der deltager i programmet for første forbindelse til vand og sanitet Gennemførelsesaftaler indgået med de lokale myndigheder, der deltager i programmet for første forbindelse til vand og sanitet 4. kvartal 2022 Miljøfondsadministrationen undertegner gennemførelsesaftalerne med de lokale myndigheder, der deltager i det første vand- og sanitetsprogram. 4 Reform 2: Omstrukturering af ANAR's nuværende økonomiske mekanisme for at sikre modernisering og vedligeholdelse af det nationale vandforvaltningssystem og korrekt gennemførelse af vandrammedirektivet og oversvømmelsesdirektivet Milepæl Ikrafttrædelsen af loven om ændring af vandloven nr. 107/1996 Bestemmelse i loven om ikrafttrædelse af en retsakt om ændring af vandloven nr. 107/1996 3. kvartal 2024 På grundlag af de gennemførte undersøgelser skal der vedtages lovgivningsmæssige ændringer af vandloven nr. 107/1996, som træder i kraft for at regulere den nye økonomiske mekanisme for vandressourcer i Rumænien. Den nye mekanisme skal forbedre sammenhængen mellem ANAR's (den rumænske vandforvaltning) regulerede vandindtægtsordning og omkostningerne for hver kategori af vandbrugere, som ANAR leverer de nødvendige vandmængder til, i overensstemmelse med de økologiske strømningskrav. 5 Investering 1: Udvidelse af vand- og kloaksystemer i byområder med over 2 000 personækvivalenter, som prioriteres i den fremskyndede plan for overholdelse af EU-direktiver Mål Anlagte og operationelle vandforsyningsnet Kilometer (km) 0 400 3. kvartal 2024 Mindst 400 km vandforsyningsnet skal anlægges og gøres operationelt i kommuner beliggende i byområder, der prioriteres i henhold til den fremskyndede plan for overholdelse af europæiske direktiver og i overensstemmelse med ændringerne af lov nr. 241/2006 i milepæl 1. 6 Investering 1: Udvidelse af vand- og kloaksystemer i byområder med over 2 000 personækvivalenter, som prioriteres i den fremskyndede plan for overholdelse af EU-direktiver Mål Anlagte og operationelle vandforsyningsnet Kilometer (km) 400 1 600 2. kvartal 2026 Der skal anlægges og sættes i alt 1 600 km vandforsyningsnet i drift i de kommuner, der er beliggende i byområder, der prioriteres i henhold til den fremskyndede plan for overholdelse af europæiske direktiver og i overensstemmelse med ændringerne af lov nr. 241/2006 i milepæl 1. 7 Investering 1: Udvidelse af vand- og kloaksystemer i byområder med over 2 000 personækvivalenter, som prioriteres i den fremskyndede plan for overholdelse af EU-direktiver Mål Anlæggelse og drift af kloaknet Kilometer (km) 0 300 3. kvartal 2024 Mindst 300 km kloaknet skal anlægges og gøres operationelt i byområder med over 2 000 personækvivalenter (l.e), som prioriteres i den fremskyndede plan for overholdelse af de europæiske direktiver og i overensstemmelse med ændringerne af lov nr. 241/2006 i milepæl 1. 8 Investering 1: Udvidelse af vand- og kloaksystemer i byområder med over 2 000 personækvivalenter, som prioriteres i den fremskyndede plan for overholdelse af EU-direktiver Mål Anlæg og drift af kloaknet, der er bygget og operationelt i byområder, der prioriteres i den fremskyndede plan for overholdelse af de europæiske direktiver. Kilometer (km) 300 2 500 2. kvartal 2026 Mindst 2 500 km kloaknet skal anlægges og gøres operationelt i byområder med over 2000 personækvivalenter (l.e), som prioriteres i den fremskyndede plan for overholdelse af de europæiske direktiver og i overensstemmelse med ændringerne af lov nr. 241/2006, jf. milepæl 1. 9 Investering 2: Opsamling af spildevand i byområder med under 2 000 personækvivalenter, som forhindrer opnåelse af god tilstand for vandområder og/eller påvirker beskyttede naturområder Mål Individuelle eller andre egnede systemer, der er anlagt og operationelne i byområder med under 2 000 personækvivalenter Antal 0 1 000 4. kvartal 2023 Mindst 1 000 individuelle eller andre egnede systemer skal anlægges og gøres operationelle med henblik på at aflaste belastningen i byområder med under 2 000 personækvivalenter, som forhindrer opnåelse af god tilstand for vandområder og/eller påvirker beskyttede naturområder. 10 Investering 2: Opsamling af spildevand i byområder med under 2 000 personækvivalenter, som forhindrer opnåelse af god tilstand for vandområder og/eller påvirker beskyttede naturområder Mål Individuelle eller andre egnede systemer, der er anlagt og operationelle i byområder med under 2 000 personækvivalenter. Antal 1 000 12 900 2. kvartal 2026 Mindst 12 900 ud af i alt individuelle eller andre egnede systemer skal anlægges og gøres operationelle for at aflaste belastningen i byområder med under 2 000 personækvivalenter, som forhindrer opnåelse af god tilstand for vandområder og/eller påvirker beskyttede naturområder. 11 Investering 2: Opsamling af spildevand i byområder med under 2 000 personækvivalenter, som forhindrer opnåelsen af god tilstand for vandområder og/eller påvirker beskyttede naturområder Mål Anlagte og operationelle kloaknet i byområder med under 2 000 personækvivalenter. Kilometer (km) 0 100 2. kvartal 2024 Mindst 100 km kloaknet i byområder med under 2 000 personækvivalenter skal opføres og være i drift og være i overensstemmelse med ændringerne af lov nr. 241/2006, der er fastsat i milepæl 1. 12 Investering 2: Opsamling af spildevand i byområder med under 2 000 personækvivalenter, som forhindrer opnåelse af god tilstand for vandområder og/eller påvirker beskyttede naturområder Mål Anlagte og operationelle kloaknet i byområder med under 2 000 personækvivalenter Kilometer (km) 100 400 2. kvartal 2026 Mindst 400 km i alt kloaknet i byområder med under 2 000 personækvivalenter skal anlægges og være i drift og være i overensstemmelse med ændringerne af lov nr. 241/2006, der er fastsat i milepæl 1. 13 Investering 3: Støtte til at forbinde lavindkomstbefolkningen med eksisterende vand- og kloaknet Mål Husstande, der er tilsluttet vand- og kloaknet gennem det nationale program for første tilslutning til vand og sanitet Antal 0 88 400 2. kvartal 2026 Mindst 88 400 yderligere husstande skal være tilsluttet vand og kloakering gennem det nationale program for første tilslutning til vand og sanitet. 14 Investering 4.1 Rehabilitering af eksisterende forsvarslinjer i overensstemmelse med oversvømmelsesdirektivet og den nationale strategi for oversvømmelsesrisikostyring Mål Rehabiliterede oversvømmelsessikringslinjer i overensstemmelse med oversvømmelsesdirektivet og den nationale strategi for oversvømmelsesrisikostyring Kilometer (km) 0 100 4. kvartal 2024 Mindst 100 km oversvømmelsessikring skal rehabiliteres i overensstemmelse med oversvømmelsesdirektivet og den nationale strategi for oversvømmelsesrisikostyring. Rehabiliteringsarbejder skal prioriteres på grundlag af planer for forebyggelse og beskyttelse mod oversvømmelse og skal bestå af fyldninger fra lokalt materiale, der er udvundet af floddigeområderne, efterfulgt af græsbelægninger. 15 Investering. 4,1. Rehabilitering af eksisterende forsvarslinjer i overensstemmelse med oversvømmelsesdirektivet og den nationale strategi for oversvømmelsesrisikostyring Mål Rehabiliterede oversvømmelsessikringslinjer i overensstemmelse med oversvømmelsesdirektivet og den nationale strategi for oversvømmelsesrisikostyring Kilometer (km) 100 510 1. kvartal 2026 Mindst 510 km af alle oversvømmelsessikringsledninger skal rehabiliteres i overensstemmelse med oversvømmelsesdirektivet og den nationale strategi for oversvømmelsesrisikostyring. Rehabiliteringsarbejder skal prioriteres på grundlag af planer for forebyggelse og beskyttelse mod oversvømmelse og skal bestå af fyldninger fra lokalt materiale, der er udvundet af floddigeområderne, efterfulgt af græsbelægninger. 16 Investering 4.2: Rehabilitering af eksisterende ophobninger, der kræver nødindgreb med henblik på sikker drift Milepæl Vedtagelse af projektdesign ved regeringsbeslutning/ministeriel bekendtgørelse, alt efter hvad der er relevant Vedtagelse af regeringsbeslutning/ministeriel bekendtgørelse, alt efter hvad der er relevant 2. kvartal 2023 Med forbehold for resultatet af gennemførlighedsundersøgelserne for 30 dæmninger vedtages projektudformningen med henblik på rehabilitering af 20 eksisterende dæmninger, for hvilke der ikke findes mulige alternativer til at reducere oversvømmelsesrisikoen, ved regeringsbeslutning/ministeriel bekendtgørelse, alt efter hvad der er relevant (afhængigt af investeringens størrelse). Gennemførlighedsundersøgelserne skal navnlig omfatte en vurdering og sammenligning af fordele og virkninger af alternativer til renovering af dæmninger med henblik på at forebygge oversvømmelsesrisici, herunder eventuel fjernelse af dæmninger og erstatning af dem med naturbaserede løsninger. Denne analyse af fordele og virkninger skal både vurdere de forventede fordele ved de forskellige muligheder på lang sigt med henblik på at forebygge oversvømmelsesrisici og tage hensyn til navnlig forudsigelser vedrørende fremtidige risici for oversvømmelser og de miljømæssige resultater. Projektet har til formål at sikre en sikker drift af dæmninger, mindske risikoen for oversvømmelser og beskytte vandområder og biodiversitet gennem foranstaltninger til sikring af fiskevandring, økologisk vandføring og forebyggelse af eutrofiering af vandområder. Den skal være i overensstemmelse med den nationale strategi for oversvømmelsesrisikostyring og gældende risikostyringsplaner for oversvømmelser i overensstemmelse med direktiv 2007/60/EF (oversvømmelsesdirektivet). Alle foranstaltninger, der er udpeget inden for rammerne af miljøkonsekvensvurderingen, vurderingen i henhold til direktiv 2000/60/EF (vandrammedirektivet) og den passende vurdering i henhold til direktiv 92/43/EØF (habitatdirektivet), som er nødvendige for at sikre overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01), skal integreres i projektudformningen og nøje overholdes i forbindelse med opførelse, modernisering, drift og nedlukning af infrastrukturen, herunder ved gennemførelse af de krævede afbødningsforanstaltninger. Forringelse af de berørte vandområders økologiske tilstand skal undgås, og foranstaltningen må ikke forhindre forbedring af de berørte vandområders økologiske tilstand eller potentiale. Hvis der indvindes vand, skal den relevante myndighed give en relevant tilladelse med angivelse af betingelserne for at undgå forringelse og sikre, at de berørte vandområder forbliver i god økologisk tilstand i overensstemmelse med kravene i vandrammedirektivet og dokumenteret ved hjælp af de seneste relevante understøttende data. Vandindvinding skal undgås, hvis de pågældende vandområder (overfladevand eller grundvand) (i forbindelse med intensivering af klimaændringerne) forventes at befinde sig i mindre end god tilstand eller potentielt god tilstand. 17 Investering 4.2: Rehabilitering af eksisterende ophobninger, der kræver nødindgreb med henblik på sikker drift Mål Eksisterende dæmninger rehabiliteret Antal 0 20 1. kvartal 2026 20 eksisterende dæmninger, for hvilke de reviderede gennemførlighedsundersøgelser konkluderede, at der ikke findes mulige alternativer til at mindske risikoen for oversvømmelser, skal rehabiliteres i overensstemmelse med kravene i milepæl 16 og fuldt ud respektere resultaterne og betingelserne i den omfattende og kumulative VVM, som skal være fuldført i overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU (VVM-direktivet), samt relevante vurderinger inden for rammerne af direktiv 2000/60/EF (vandrammedirektivet) og den relevante vurdering i henhold til direktiv 92/43/EØF (habitatdirektivet), herunder gennemførelsen af de nødvendige afbødende foranstaltninger. For de dæmninger, hvor fjernelse og erstatning med naturbaserede løsninger er blevet udpeget som den bedste løsning baseret på resultatet af gennemførlighedsundersøgelserne, skal der foretages yderligere undersøgelser med henblik på at vurdere demonteringsmulighederne. God økologisk tilstand/godt økologisk potentiale i de relevante vandområder i overensstemmelse med kravene i vandrammedirektivet skal opnås og dokumenteres ved hjælp af de seneste relevante understøttende data, og enhver forringelse skal undgås. 18 Investering 5: Passende tildeling til vandløbsforvaltninger til overvågning, forebyggelse og beredskab af oversvømmelser Mål Flodbækkener udstyret med maskiner til uhindret adgang og indgreb, amfibieadgang og transport af mobile poser/diger i områder, der er vanskelige at nå, droner udstyret med LIDAR/Flir/fotogrammetrisensorer, geoelektroresistive/georadar teknologier til digeelementer samt hardware- og softwareinfrastruktur Antal 0 11 3. kvartal 2023 11 Forvaltningsmyndigheder for afvandingsområder skal være udstyret med følgende: — maskiner til transport og indgreb i groft terræn, amfibieadgang og transport af mobile sandposer/diger i svært tilgængelige områder. For at sikre overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C 58/01) skal indkøbte køretøjer have specifikke CO2-emissioner som defineret i artikel 3, stk. 1, litra h), i forordning (EU) 2019/631, som er lavere end 50g CO2/km — droner udstyret med LIDAR/Flir/fotogrammetri-sensorer — geo-elektroresistive/geo-radarteknologier til digeelementer — hardware- og softwareinfrastruktur til dataanalyse og datalagring indsamlet af ovennævnte udstyr med henblik på at støtte og forbedre forebyggelse af oversvømmelser og reaktion på nødsituationer. 19 Investering 6: Gennemførelse af vandmatrikelregistret Milepæl Vandmatrikelregister udviklet og operationaliseret Vandmatrikelregister er operationelt 4. kvartal 2025 Vandmatriklen skal udvikles og idriftsættes ved: — indkøb af digital terrænmodel (DTM)/digital overflademodel (DSM) på nationalt plan baseret på satellitinformation, som skal stilles til rådighed for alle statslige myndigheder — softwareudvikling til bestemmelse af ændring af flodbunden (erosionsedimenteringsproces), overvågning af grusindvinding og potentiale for jordskred i områderne med dæmninger i søer — halvautomatisk digitalisering og afgrænsning af mindre flodsenge baseret på DTM/DSM-ortobilleder og -satellitbilleder. 20 Investering 7: Udvidelse af det nationale overvågningsnetværk under det nationale integrerede meteorologiske system (SIMIN) Mål Indkøbte og operationelle meteorologiske stationer Antal 0 400 4. kvartal 2025 Nettet af autonome automatiske overflademeteorologiske stationer skal udvides med erhvervelse og ibrugtagning af 300 automatiske og autonome meteorologiske stationer på jorden og 100 agrometeorologiske stationer. 21 Investering 7: Udvidelse af det nationale overvågningsnetværk under det nationale integrerede meteorologiske system (SIMIN) Milepæl Operationelt informations- og kommunikationsteknologisystem til integration af yderligere meteorologiske og agrometeorologiske stationer i det nationale integrerede meteorologiske system (SIMIN) Nationalt meteorologisk system (SIMIN) integreret med de yderligere stationer i drift 2. kvartal 2026 Informations- og kommunikationsteknologi til integration af yderligere meteorologiske stationer i det nationale integrerede meteorologiske system (SIMIN) skal gøres operationel. B.KOMPONENT 2: Skove og beskyttelse af biodiversitet Formålet med komponenten er at harmonisere national skovforvaltningspraksis med praksis for bevarelse af biodiversitet og beskyttelse af miljøet og sikre en omstilling til et klimaneutralt Europa ved at skabe nye områder, der er dækket af skove, og genoprette forringede levesteder. Komponenten består af to reformer og fem investeringer. De foranstaltninger, der indgår i komponenten, forventes at tackle nogle af de udfordringer, der fremhæves i den landespecifikke henstilling, om at fokusere investeringerne på den grønne og den digitale omstilling, navnlig på bl.a. miljøinfrastruktur (landespecifik henstilling nr. 4 fra 2019 og landespecifik henstilling nr. 3 fra 2020). Det forventes, at ingen foranstaltning i denne komponent skader miljømålene i henhold til artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 væsentligt, idet der tages hensyn til beskrivelsen af foranstaltningerne og de afhjælpende foranstaltninger, der er fastsat i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01). B.1. Beskrivelse af reformer og investeringer, som finansieres med ikketilbagebetalingspligtig støtte Reform 1: Reform af skovforvaltnings- og styringssystemer gennem udvikling af en ny national skovstrategi og efterfølgende lovgivning Formålet med reformen er at sikre en klar og solid strategisk og lovgivningsmæssig ramme for gennemførelsen af bæredygtige skovpolitikker, der støtter modvirkning af og tilpasning til klimaændringer. Reformen består af følgende foranstaltninger: 1) Afslutning af uafhængige undersøgelser af svagheder i forvaltningen, både institutionelle og lovgivningsmæssige, og gennemførelse af bestemmelserne i den nuværende skovbrugslovgivning (senest den 30. juni 2022) 2) Vedtagelse af den nationale skovstrategi 2020-2030 på grundlag af anbefalingerne i den vurdering, der er foretaget i henhold til (1) ovenfor (senest den 30. september 2022) 3) Vedtagelse og ikrafttræden af ændrede ministerielle bekendtgørelser om fastsættelse af de bindende regler for nyplantning og genplantning af skov som fastsat i den nationale skovstrategi 2020-2030, der er vedtaget i henhold til (2) (senest den 30. september 2023) 4) Vedtagelse og ikrafttræden af retsakter om ændring og supplering af den eksisterende lovgivning om skove med henblik på at strømline de retlige rammer, bekæmpe ulovlig skovhugst og forbedre skovforvaltningen (senest den 30. juni 2023). Reformen støttes med to investeringer — investering 1 og 2. Reformen skal være gennemført senest den 30. september 2023.

Investering 1: National skovrejsning og genplantning af skov, herunder byskove Formålet med investeringen er at skabe nye skove og områder med skovvegetation i områder, der er sårbare over for klimaændringer, gennem identifikation og vurdering af arealer, finansiering af skovrejsning, beplantningspleje, forøgelse af skovvegetationsarealet langs kommunikationsveje og i byområder (byskove, herunder miniskove) omkring kommuner og mellem marker med landbrugsafgrøder samt andre beskyttelseskategorier for skovområder. Som følge af denne investering skal der nyplantes eller genplantes i alt 56 700 ha nye arealer, og der skal oprettes i alt 3 150 000 m 2 nye byområder i overensstemmelse med lovkravene i den nationale skovstrategi, der blev vedtaget som led i reformen af 1. Investeringen skal være gennemført senest den 30. juni 2026. Investering 2: Udvikling af moderne produktionskapacitet for forstligt formeringsmateriale Formålet med investeringen er at udvikle tilstrækkelig produktionskapacitet (træarter og økotyper), der er egnet til de fremtidige klimaforhold i Rumænien. Som følge af denne investering skal mindst 90 nye og renoverede træplanteskoler gøres operationelle i overensstemmelse med lovkravene i den nationale skovstrategi, der blev vedtaget som led i reformen af 1. Investeringen skal være gennemført senest den 30. september 2024. B.2. Milepæle, mål, indikatorer og tidsplan for overvågning og gennemførelse af den ikketilbagebetalingspligtige støtte Nummer Relevant foranstaltning (reform eller investering) Milepæl/mål Betegnelse Kvalitativ indikatorer (for milepæle) Kvantitativ indikatorer (for mål) Vejledende tidsplan for færdiggørelse Beskrivelse af hver milepæl og hvert mål Måleenhed Basislinje Målsætning Kvartal År 22 Reform 1: Reform af skovforvaltnings- og styringssystemer gennem udvikling af en ny national skovstrategi og efterfølgende lovgivning Milepæl Vedtagelse af den nationale skovstrategi 2020-2030 Vedtagelse af den nationale skovstrategi 2020-2030 3. kvartal 2022 Den nationale skovstrategi 2020-2030 skal vedtages. Strategien skal på grundlag af anbefalingerne i de uafhængige undersøgelser fastsætte bindende regler for nyplantning og genplantning af skov som følger: a. Krav til arter og økotyper for at være klimaresistente og uden negativ indvirkning på biodiversiteten. Strategien skal imødekomme behovet for ajourførte retningslinjer for plantning af træer i Rumænien og skal navnlig indeholde sikkerhedsforanstaltninger for at udelukke brug eller udsætning af invasive ikkehjemmehørende arter. b. Krav til produktion af formeringsmateriale til måltræarter og økotyper, der er egnede til Rumæniens fremtidige forventede klimaforhold i tilstrækkelige mængder med inddragelse af den private sektor, og til foranstaltninger til at modvirke oprettelse af kommercielle planteskoler med henblik på kortvarig rotations- eller monokulturproduktion. c. Krav til skovrejsning for at bidrage positivt til målene om bevarelse af biodiversitet, vandforvaltning og jordbundsbeskyttelse ved at forbyde nyplantning eller genplantning af skov på landbrugsarealer med høj naturværdi, græsarealer eller vådområder, undtagen genopretning af levesteder. d. Krav til forebyggende foranstaltninger, der øger jordens naturlige absorptionskapacitet, og som skal indgå i skovforvaltningsaktiviteter og specifikke krav til tilpasning til klimaændringer for at sikre, at skovforvaltningen er baseret på artsovervågning. e. Krav til skovrejsning i byområder, der skal opfyldes ved hjælp af en landskabsbaseret tilgang, der bidrager til at styrke forbindelserne med naturlige eller delvis naturlige områder (såsom skove eller landbrugsområder) med fokus på at forbinde levesteder med grøn infrastruktur og økologiske korridorer. f. Krav til skovrejsnings- og genplantningsprojekter, der skal gennemføres i områder, der er udsat for og sårbare over for klimatiske risici, navnlig tørke og oversvømmelser, og, hvor det er relevant, reducerer nyplantning eller genplantning af skov. g. Strategien skal fastsætte bæredygtighedskriterier for skovbiomasse til energianvendelse. h. Strategien skal omfatte specifikke foranstaltninger til bekæmpelse af ulovlig skovhugst, såsom en fuldstændig gennemførelse af SUMAL, herunder overvågning af skovhugst ved hjælp af telemåling, styrkelse af sanktionsordningen og andre foranstaltninger, hvor det er relevant. i. Strategien skal også omfatte konkrete foranstaltninger til beskyttelse af skovhabitater og -arter og navnlig tilpasning af skovnormer til biodiversitetshensyn. 23 Reform 1: Reform af skovforvaltnings- og styringssystemer gennem udvikling af en ny national skovstrategi og efterfølgende lovgivning Milepæl Ikrafttræden af ændrede ministerielle bekendtgørelser om bindende regler for nyplantning og genplantning af skov som omhandlet i den nationale skovbrugsstrategi 2020-2030 Bestemmelse i ministerielle bekendtgørelser om ændringernes ikrafttræden 3. kvartal 2022 Ikrafttræden af følgende ændrede ministerielle bekendtgørelser i overensstemmelse med de bindende regler for nyplantning og genplantning af skov i den nationale skovstrategi 2020-2030: a.Bekendtgørelse nr. 766/2018 om udarbejdelse og ændring af skovforvaltningsplaner, herunder bestemmelserne om arealanvendelse af skovarealer, samt metodologien for godkendelse af årlige vindfældningskvoter. b.Bekendtgørelse nr. 1648/2000 om godkendelse af tekniske regler for sammensætninger, ordninger og teknologier for skovfornyelse og skovrejsning på nedbrudte arealer c.Bekendtgørelse nr. 1649/2000 om godkendelse af tekniske standarder for pleje og forvaltning af stande d.Bekendtgørelse nr. 1650/2000 om godkendelse af tekniske standarder om valg og anvendelse af behandlinger e.Bekendtgørelse nr. 1653/2000 om godkendelse af de tekniske standarder vedrørende den årlige kontrol med regenereringer f.Bekendtgørelse nr. 1672/2000 om godkendelse af tekniske standarder for skovforvaltning 24 Reform 1: Reform af skovforvaltnings- og styringssystemer gennem udvikling af en ny national skovstrategi og efterfølgende lovgivning Milepæl Ikrafttrædelse af retsakter, der ændrer og supplerer den eksisterende lovgivning om skove Bestemmelse i den lov, der angiver de lovgivningsmæssige retsakters ikrafttræden 2. kvartal 2023 Ikrafttræden af følgende retsakter, der har til formål at strømline de retlige rammer, bekæmpe ulovlig skovhugst og forbedre skovforvaltningen: i) En ny lov om skovbrug, der indeholder ændringer af strafferetsplejesystemet ii) Hastebekendtgørelse nr. 85/2006 om metoder til vurdering af skader på skovvegetationen i og uden for skove iii) Lov nr. 171/2010 om sanktioner for skovovertrædelser, der fastsætter beregningsmetoder for miljøskader og økonomiske skader som følge af ulovlig skovhugst og anden skovkriminalitet iv) Andre regeringsbeslutninger om at bekæmpe ulovlig skovhugst og forbedre skovforvaltningen: Ændringer af regeringsbeslutning nr. 743/2015, regeringsbeslutning nr. 1076/2009, regeringsbeslutning nr. 229/2009, regeringsbeslutning nr. 497/2020 25 Investering 1: National skovrejsning og genplantning af skov, herunder byskove Mål Nye skovklædte eller genplantede arealer ha 0 25 000 4. kvartal 2023 Nye skovbeplantede eller genplantede arealer (mindst 25 000 ha) i overensstemmelse med lovkravene i den nationale skovstrategi: a. Kun arter og økotyper, der er modstandsdygtige over for fremtidige forventede virkninger af klimaændringer, må anvendes, og de må ikke have nogen negativ indvirkning på biodiversiteten. Anvendelse af ikkehjemmehørende arter er kun tilladt, hvis det påvises, at anvendelsen af dem fører til gunstige og hensigtsmæssige økosystemmæssige forhold (f.eks. klima, jordbund, vegetationsområder, brandmodstandskraft), og at de hjemmehørende arter, der findes, ikke længere er tilpasset fremtidige modellerede klimaforhold og pedologiske/hydrologiske forhold. b. Kun træarter og økotyper, der er egnede til fremtidige forventede klimaforhold i Rumænien, må anvendes c. Skovrejsning skal bidrage positivt til målene om bevarelse af biodiversitet, vandforvaltning og jordbundsbeskyttelse. Skovrejsning må ikke finde sted på landbrugsarealer af høj naturværdi, græsarealer eller vådområder, medmindre formålet med interventionen er at genoprette levesteder. d. Skovrejsnings- eller genplantningsprojekter skal gennemføres i områder, der er udsat for og sårbare over for klimarisici, navnlig tørke og oversvømmelser. e. Forplantnings- og genplantningsprojekter underkastes en procedure for vurdering af virkningerne på miljøet (VVM), hvis det er fastlagt i VVM-screeningsproceduren Og skovforvaltningsplaner, der er relevante for skovrejsning og genplantning af skov, skal gennemgå en fuldstændig strategisk miljøvurderingsprocedure (miljørapport), navnlig hvis de påvirker beskyttede levesteder og/eller arter. 26 Investering 1: National skovrejsning og genplantning af skov, herunder byskove Mål Nye skovklædte eller genplantede arealer ha 25 000 56 700 2. kvartal 2026 Nye skovklædte eller genplantede arealer (i alt 56 700 ha) i overensstemmelse med lovkravene i den nationale skovstrategi og i overensstemmelse med kravene i mål 25. 27 Investering 1: National skovrejsning og genplantning af skov, herunder byskove Mål Nye områder med skov i byer. m2 0 500 000 4. kvartal 2023 Nye byområder (mindst 500 000 m2) i overensstemmelse med lovkravene i den nationale skovstrategi: a. Kun arter og økotyper, der er modstandsdygtige over for fremtidige forventede virkninger af klimaændringer, må anvendes, og de må ikke have nogen negativ indvirkning på biodiversiteten. Anvendelse af ikkehjemmehørende arter er kun tilladt, hvis det påvises, at de fører til gunstige og hensigtsmæssige økosystemmæssige forhold (f.eks. klima, jordbund, vegetationsområder, brandmodstandskraft), og at de hjemmehørende arter, der findes, ikke længere er tilpasset fremtidige modellerede klimaforhold og pedologiske/hydrologiske forhold. b. Kun arter og økotyper, der er egnede til fremtidige forventede klimaforhold i Rumænien, må anvendes c. Skovrejsning i byområder skal ske ved hjælp af en tilgang på landskabsniveau, der styrker forbindelserne med naturlige eller delvis naturlige områder (såsom skove eller landbrugsområder) med fokus på at forbinde levesteder gennem grøn infrastruktur og økologiske korridorer. Ved udvælgelsen af arter og økotyper skal der tages hensyn til deres rolle i forbindelse med rensning af luften og levering af andre økosystemtjenester til byområder. d. Skovrejsning skal bidrage positivt til målene om bevarelse af biodiversitet, vandforvaltning og jordbundsbeskyttelse. Skovrejsning må ikke finde sted på landbrugsarealer af høj naturværdi, græsarealer eller vådområder, medmindre formålet med interventionen er at genoprette levesteder. e. Skovrejsnings- eller genplantningsprojekter skal gennemføres i områder, der er udsat for og sårbare over for klimarisici, navnlig tørke og oversvømmelser. 28 Investering 1: National skovrejsning og genplantning af skov, herunder byskove Mål Nye områder med skov i byer m2 500 000 3 150 000 2. kvartal 2026 Nye byområder (i alt 3 150 000 m2) i overensstemmelse med de retlige krav i skovstrategien og i overensstemmelse med kravene i mål 25. 29 Investering 2: Udvikling af moderne produktionskapacitet for forstligt formeringsmateriale Mål Nye og renoverede planteskoler i drift (etablerede eller rehabiliterede) Antal 0 90 3. kvartal 2024 Nye og renoverede træplanteskoler i drift (mindst 90) i overensstemmelse med lovkravene i den nationale skovstrategi. Produktionen af formeringsmateriale skal være rettet mod træarter og økotyper, der er egnede til Rumæniens fremtidige forventede klimaforhold. B.3. Beskrivelse af reformer og investeringer, som finansieres med lån Reform 2. Reform af forvaltningssystemet for beskyttede naturområder med henblik på en sammenhængende og effektiv gennemførelse af den europæiske biodiversitetsstrategi Formålet med denne reform er at gøre den nuværende ramme for udpegning af naturbeskyttede områder operationel, navnlig ved at etablere en mekanisme, der kan forbinde lovgivning, der er specifik for de forskellige sektorer med indvirkning på biodiversiteten, dvs. uddannelse, landbrug, skovbrug, jagt, turisme, fysisk planlægning, transport og energi. Dette opnås ved, at to retsakter vedtages og træder i kraft: 1) retsakt om nedsættelse af et interinstitutionelt udvalg til at analysere de retlige rammer, der gælder for sektorer med indvirkning på biodiversiteten, og til at udarbejde og fremme forslag til ændring eller supplering af den retlige ramme i lyset af ajourførte oplysninger om fordelingen af og dynamikken i bevaringsstatussen for arter og naturtyper (senest den 30. juni 2022); 2) retsakt om ændring af den retlige ramme for sektorer med indvirkning på biodiversiteten med henblik på at sikre, at de eksisterende retlige rammer i de forskellige relevante sektorer ikke påvirker/begrænser gennemførelsen af bevaringsforanstaltningerne i forvaltningsplanerne for de naturbeskyttede områder (senest den 30. juni 2025). Retsakten baseres på forslag fra det udvalg, der er nedsat i henhold til 1). Reformen skal være gennemført senest den 30. juni 2025. Investering 3: Ajourføring af godkendte forvaltningsplaner og identifikation af potentielle områder til streng beskyttelse af naturlige land- og havhabitater med henblik på at gennemføre EU's biodiversitetsstrategi for 2030

Investeringen består af to delinvesteringer. Formålet med den første delinvestering (investering 3.1) er at ajourføre godkendte forvaltningsplaner. Formålet med den anden delinvestering (investering 3.2) er at identificere potentielle områder for streng beskyttelse i overensstemmelse med EU's biodiversitetsstrategi for 2030. Med hensyn til ajourføringen af eksisterende forvaltningsplaner skal mindst 250 forvaltningsplaner for naturbeskyttede områder som følge af investeringen revideres og ajourføres i overensstemmelse med EU-lovgivningen senest den 30. juni 2026. Gennemførelsen af denne delinvestering skal være afsluttet senest den 30. juni 2026. For så vidt angår de strengt beskyttede områder, vedtages to retsakter, som træder i kraft: 1) retsakt om udpegning af strengt beskyttede områder, der er udpeget i beskyttede Natura 2000-områder med eksisterende forvaltningsplaner, eller som omfatter primær- og gammelvækstskove (senest den 31. december 2023), og 2) retsakt om udpegning af strengt beskyttede områder, der er udpeget i beskyttede Natura 2000-områder uden eksisterende forvaltningsplaner og i andre områder (senest den 31. december 2025). Gennemførelsen af denne delinvestering skal være afsluttet senest den 31. december 2025. Investering 4: Integrerede investeringer i økologisk genopbygning af levesteder og bevarelse af arter, der er knyttet til enge, vandområder og vandafhængige områder Denne investering består af fem delinvesterin