Udtalelse om Kommissionens rapport om den europaeiske tekstil- og beklaedningsindustris konkurrenceevne (94/C 295/03)

Raadet for Den Europaeiske Union besluttede den 1. december 1993 under henvisning til EF-Traktatens artikel 198 at anmode om Det oekonomiske og sociale Udvalgs udtalelse om Kommissionens rapport om den europaeiske tekstil- og beklaedningsindustris konkurrenceevne.

Det forberedende arbejde henvistes til OESU`s Sektion for Industri, Handel, Haandvaerk og Tjenesteydelser, som udpegede Luis Morales til ordfoerer. Sektionen vedtog sin udtalelse den 4. maj 1994.

Det oekonomiske og sociale Udvalg vedtog paa sin 316. plenarforsamling af 1. og 2. juni 1994, moedet den 1. juni, enstemmigt foelgende udtalelse.

1. Indledning (1)

1.1. Antallet af beskaeftigede i tekstil- og beklaedningsindustrien er faldet med omkring 40 % de seneste 15 aar. Hvad der er mere alvorligt er, at nedgangen er blevet kraftigt accentueret siden 1990.

1.1.1. Mens det gennemsnitlige aarlige tab af arbejdspladser fra 1980-1988 laa paa 2,5 %, nedlagde sektoren mellem 1988 og 1992 434 000 arbejdspladser. (600 000, hvis det tidligere DDR medtages), hvilket udtrykt i procent svarer til 3,1 % i 1990, 4,3 % i 1991 og 5,4 % i 1992.

1.1.2. Til sammenligning laa nedgangen i beskaeftigelsen mellem 1988 og 1992 i forarbejdningsindustrien paa under 0,5 %, dvs. 11 gange mindre. Et andet afsloerende tal er, at over 75 % af de arbejdspladser, der netto gik tabt i forarbejdningsindustrien i 1992, var inden for tekstil- og beklaedningssektoren.

1.2. Situationen forvaerredes yderligere i 1993. De foreliggende, foreloebige data angiver, at omsaetningen for hele aaret faldt med 6,5 %, at 170 000 arbejdspladser forsvandt, og at omkring 1 000 virksomheder maatte lukke.

1.3. Mellem 1988 og 1992 faldt investeringerne med 32 % i tekstilsektoren og 25 % i beklaedningssektoren (i faste 1992-priser).

1.4. I samme periode steg importen fra tredjelande med gennemsnitligt 8 % aarligt i maengder, mens eksporten steg med 4,6 %. De europaeiske tekstil- og beklaedningsprodukters markedsandel paa de industrialiserede landes markeder faldt generelt fra 12,4 % til 8,8 % i USA og fra 24 % til 16,2 % i Japan.

1.5. Isaer fire faktorer vil spille ind paa udviklingen i handelsstroemmene inden for tekstil- og beklaedningssektoren i de naeste 10 aar: den kommende handelsliberalisering (GATT-aftalerne), Kinas optagelse i WTO (2), aftalerne med de oesteuropaeiske lande og forbrugs-stigningen - parallelt med den oekonomiske udvikling - i Asien og Sydamerika. Disse vigtige faenomener vil blive ledsaget af andre faktorer, hvis indvirkning paa handelsstroemmene det er svaerere at forudse, bl.a. oprettelsen af tekstilindustrier i nye lande (Vietnam, Laos, osv.), den sandsynlige udvidelse af NAFTA-aftalen (3) og udvidelsen af Den Europaeiske Union.

1.6. Trods en vis forringelse af konkurrenceevnen over for konkurrenter, der har forstaaet at udnytte specifikke fordele som loenniveau eller lave raastofpriser, har den europaeiske industri i vidt omfang vist vilje til at bevare sin position og videreudvikle specifikke sektorer afhaengigt af efterspoergslen paa markedet. Moderniseringsbestraebelserne, som har afstedkommet en del af jobtabene, har ligesom indsatsen inden for omstrukturering vaeret ganske betydelige.

1.6.1. Tilbage staar gennemfoerelsen af harmoniske regler inden for verdenshandelen, uden hvilke den europaeiske industri vil gaa tilbage, fordi dens naturlige marked - modsat konkurrenternes - i stort omfang er aabent, og fordi industrien er forpligtet til at overholde internationale aftaler indgaaet af Den Europaeiske Union. Fortsaetter den tilbagegang, som er beskrevet ovenfor, ville konsekvenserne blive meget alvorlige for oekonomien (lavere skatteprovenu, aktiviteter tilknyttet tekstilsektoren, betalingsbalancen osv.), for beskaeftigelsen (mindst 2 millioner job staar paa spil), for visse »specialiserede« regioner, for kulturarven og for den europaeiske kreativitet.

1.7. Forbedringen af tredjelandenes konkurrenceevne alene i kraft af opskrivningen af de europaeiske valutaer er et vigtigt faenomen, som ikke boer glemmes, og som - i tilfaelde af at faenomenet fortsaetter i laengere tid - fuldstaendig kan forskertse de forbedringer i den europaeiske konkurrenceevne, som er opnaaet gennem erhvervslivets og regeringernes beslutninger. Det er derfor vaesentligt, at man fortsat arbejder hen imod stabile valutakurser.

1.7.1. Som eksempel kan naevnes, at den kinesiske industri har forbedret konkurrenceevnen med over 30 % i perioden 1986-1992 som foelge af opskrivningen af de europaeiske valutaer.

1.8. Hvad konkurrencepolitikken i EU angaar, boer Kommissionen sikre, at strukturfondenes virke og regionalstoetteprogrammerne ikke foerer til skaevheder.

2. AArsagerne til nedgangen i den europaeiske tekstil- og beklaedningsindustri

2.1. Generelle bemaerkninger

2.1.1. Trods de betydelige bestraebelser, den europaeiske tekstil- og beklaedningsindustri har udfoldet de ti seneste aar, og som har gjort den til den mest moderne i verden, er det teknologiske fremskridt ikke nok til at kompensere for loenforskellene i forhold til udviklingslandene og de nyindustrialiserede lande. Dette gaelder isaer beklaedningssektoren, hvor loenandelen af kostprisen ligger paa ca. 40 %.

2.1.2. Ud over de helt klare fordele, der goer sig gaeldende for lande, der for nylig har oprettet store tekstilindustrier, skal der tages hoejde for skaevhederne i verdenshandelen. Nogle af disse skaevheder, navnlig hvor det drejer sig om forholdet til udviklingslande, skyldes saadanne tilfaelde af konkurrenceforvridning, som er beskrevet i Kommissionens rapport [dok. KOM(93) 525 endelig udg.]: subsidier, dumping, kraenkelse af intellektuel ejendomsret, ulovlig import, lukkede markeder i de fleste eksportlande, tvangsarbejde eller boernearbejde samt manglende overholdelse af fagforeningsrettigheder og mindsteregler paa miljoeomraadet. Hertil kommer visse former for praksis i EU, hvor efterligninger og sort arbejde er meget udbredte faenomener i beklaedningssektoren.

2.2. Disse aarsager til den forringede konkurrenceevne har stoerre eller mindre betydning. Neden for foelger en detaljeret analyse heraf.

2.2.1. Adgangen til flere vigtige markeder, hvor den europaeiske industri har et vist udviklingspotentiel (mellemklasse/topkvalitet og luksusartikler), er saa godt som umulig paa grund af ekstremt hoeje toldsatser og/eller tekniske og administrative handelshindringer. Dette hindrer for det foerste den europaeiske eksport, og for det andet faar konkurrencen ikke lov til at udfolde sig paa de paagaeldende markeder. Med mindre der sker en drastisk aendring, inden Verdenshandelsorganisationen oprettes medio april, vil denne kommercielle ubalance goere det umuligt at vende de i punkt 1.1 og 1.2 ovenfor beskrevne tendenser.

2.2.2. Subsidier, dumping: reglerne vedroerende statsstoette og dumping er defineret inden for rammerne af GATT, og haandhaevelsen heraf henhoerer saaledes under Kommissionen. Det bemaerkes, at der gaelder undtagelser fra bestemmelserne om subsidier for udviklings- og statshandelslandenes vedkommende.

2.2.3. Intellektuel ejendomsret: dette er maaske den eneste rigtige konkurrencefordel, den europaeiske industri har, men den oedelaegges paa grund af varemaerkeforfalskning og kopiering af moenstre. De seneste GATT-aftaler indeholder endelig et afsnit om intellektuel ejendomsret, selv om bestemmelserne svaekkes noget af det store antal undtagelser for udviklings- og statshandelslandene, som er saa meget desto skadeligere som tekstilprodukter er praeget af hurtige modeskift, saaledes at kreativitetsfaktoren har en begraenset tidsmaessig vaerdi.

2.2.4. Ulovlig import, svig: TAFI-initiativet (1) er velkomment, men midlerne staar ikke maal med den indsats, der kraeves. TAFI-initiativet blev ivaerksat i 1993 og omfatter et udvidet kvalificeret personale (GD XXI), en bedre toldmaessig koordinering og en bedragericelle, som finansieres ligeligt af Kommissionen og industrien. Resultaterne har indtil videre vaeret begraensede; dels har initiativet ikke eksisteret saa laenge, og dels er det altid vanskeligt at traeffe modforanstaltninger imod »veletableret« svigagtig praksis.

2.2.5. Manglende social sikring, manglende overholdelse af fagforeningsrettigheder og mindsteregler vedroerende arbejdsvilkaar (ikke-underskrevne eller ikke-efterlevede ILO-konventioner) samt tvangsarbejde og boernearbejde oeger yderligere loenspaendet og foerer til social dumping.

2.2.6. Manglende efterlevelse af (eller fravaeret af) miljoeregler rammer de europaeiske virksomheder, som er underlagt strenge lovgivningskrav, som er dyre at gennemfoere.

2.2.7. Konjunktursituationen har siden 1991 svaekket sektorens position og fremskyndet dens tilbagegang.

3. Loesninger

3.1. Generelle bemaerkninger

AArsagerne til de ovenfor naevnte problemer er for stoerstepartens vedkommende ikke nye. De er blevet forstaerket som foelge af udviklingen i verdenshandelen, vaeksten i de nyindustrialiserede lande, de nye kommunikationsteknikker, som goer det muligt naesten oejeblikkeligt at reproducere design og modeller, og den lidet strikse forvaltning af reglerne for international handel. Men disse vanskeligheder skal navnlig ses paa baggrund af den alvorlige oekonomiske afmatning i Europa, som i 1993 foerte til nedgang i produktionen og betydelige tab i naesten alle sektorer. Konsekvenserne for beskaeftigelsen har vaeret meget alvorlige, isaer i regioner som naesten er fuldstaendig afhaengige af tekstilsektoren.

3.2. Med hensyn til forvaltningen og overvaagningen af tekstilaftalerne boer Kommissionen forbedre sin indsats, og medlemsstaterne boer give den midlerne hertil. En striks forvaltning af aftalerne, som kraever paalidelige og ajourfoerte statistiske data, er der langt fra tale om i dag.

3.2.1. Der kan kun opnaas en forbedret indsats, hvis man klart markerer viljen hertil ved at ivaerksaette en dynamisk EF-handelspolitik. Denne viljesmarkering, som ud over den (paa laengere sigt) noedvendige udarbejdelse af et formelt dokument, boer udmoentes i, at Raadet giver Kommissionen stoerre befoejelser til at ivaerksaette antidumpingaktioner, foranstaltninger imod subsidier eller tiltag til beskyttelse af intellektuel ejendomsret (design, modeller og ulovlige efterligninger).

3.2.2. Kommissionen boer udvise stor aarvaagenhed under forhandlingen af betingelserne i de nye tekstilaftaler, som vil faa betydelig indflydelse paa samhandlen. Dette gaelder isaer aftalerne med Kina og Tyrkiet.

3.3. Bekaempelse af svig som foelge af varemaerkefor-falskning, kopiering og/eller ulovlig import

3.3.1. Én fremgangsmaade er at fremskynde vedtagelsen af EF-direktivet om retlig beskyttelse af moenstre samt lovgivningen om varemaerkeforfalskning.

3.3.2. Et andet middel er at styrke de midler, der staar til raadighed for TAFI, herunder paalidelige og hurtigt disponible statistikker, samt at undersoege, hvorledes man i praksis naar frem til en bedre toldkoordinering. Kommissionen boer inden for seks maaneder - og foer budgetbevillingerne for 1995 forelaegges Parlamentet - definere de finansielle og personalemaessige midler, der er noedvendige for en bedre bekaempelse af svig, heriblandt lokal udstationering af specialiseret toldpersonale (f.eks. i Hong Kong).

3.3.3. Der boer saettes ind paa at bekaempe sort arbejde i Europa. De nationale lovgivninger boer revideres, og det boer undersoeges, hvorledes de eventuelt kan goeres forenelige.

3.4. Arbejdsvilkaar: den privilegerede adgang til det europaeiske marked og indroemmelser under GSP (1) skal vaere knyttet til kravet om overholdelse af sociale mindstenormer. Den Europaeiske Union boer over for Verdenshandelsorganisationen arbejde dynamisk paa, at alle parter vedtager en social klausul, som boer vaere en fast bestanddel i fremtidige handelsaftaler, og som skal omfatte naermere regler for fagforeningsaktiviteter, hygiejne- og sikkerhedsvilkaar, tvangsarbejde og boernearbejde.

3.4.1. Der boer sammen med arbejdsmarkedets parter og med udgangspunkt i ILO-konventionerne tages initiativ til et forslag specielt beregnet paa tekstil- og beklaedningsindustrien, som skal forelaegges Verdenshandelsorganisationen. Maalet er at opnaa fra Verdenshandelsorganisationens side - selv uden en hurtig indfoerelse af en social klausul - at artikel XX, stk. e), i de grundlaeggende GATT-aftaler om produkter fremstillet af indsatte (dette gaelder isaer Kinas ansoegning om optagelse i Verdenshandelsorganisationen) noeje overholdes.

3.5. Markedsadgang: der boer saettes ind paa hurtigt at faa saenket de ekstremt hoeje toldafgifter, at sikre gensidighedsprincippet og at faa afviklet de ikke-toldmaessige handelshindringer.

3.5.1. Hvor det er muligt, boer man anvende sanktionsbestemmelserne i artikel 7 i slutakten, naar markeder fortsat holdes lukkede.

3.6. Miljoe: Den Europaeiske Union boer over for Verdenshandelsorganisationen fortsat arbejde paa at faa medinddraget miljoerelaterede problemer. De undersoegelser, der hidtil er gennemfoert af henholdsvis den danske ad hoc-gruppe om miljoemaerkning af tekstiler og af brancheorganisationerne, indeholder hovedparten af de normer, der paa laengere sigt skal goeres gaeldende over for udenlandske leverandoerer.

3.7. Erhvervsklimaet: der er flere omraader, hvor det vil vaere relevant at yde stoette med henblik paa en indsats for at styrke sektorens virksomheders konkurrenceevne.

3.7.1. Teknologisk forskning og udvikling og teknologioverfoersel: forskningskoordineringsprogram gennemfoert af flere nationale eller regionale organer, europaeisk telenet inden for teknisk information osv.

3.7.1.1. En (endnu ikke oprettet) komité bestaaende af brancheorganer, forskere og repraesentanter for Kommissionen boer inden for (hoejst) et aar udarbejde et forslag til et teknologisk program. Komitéen kan drage inspiration fra det program, der er indgaaet mellem American Textile Partnership (AMTEX) og otte forskningsinstitutter under det amerikanske energiministerium. Formaalet med programmet er at forbedre produktkvaliteten, innovationen og markedets evne til at reagere hurtigt paa aendrede forhold, oege energiafkastet og nedbringe gener. Disse maalsaetninger skal opfyldes gennem et snaevert samarbejde mellem industri/rege-ring/universiteter. De samfinansierede fonde beloeber sig til 50 millioner dollars for de foerste seks maaneder.

3.7.1.2. Finansieringen og forvaltningen af EDI-programmet (2) boer revideres, saaledes at foranstaltningerne fremskyndes.

3.7.2. Uddannelse: uddannelse i nye teknikker, isaer inden for computerstoettet design og produktion; programmer til forbedring af designteknikker, kvalitetskontrol, markedsfoering og miljoe; omskolingsprogrammer for personale, der eventuelt risikerer arbejdsloeshed.

3.7.3. Eksportfremme: markedsanalyser, faelles finansiering af vigtige udstillinger eller arrangementer, styrkelse af den faglige kompetence paa tekstilomraadet i de europaeiske handelsdelegationer og oprettelse af programmer, der giver virksomhederne (efter hoering af handelskamrene og/eller nationale organer) adgang til saerligt vigtige lande osv.

3.7.4. Stoette til omstilling og modernisering: viderefoerelse af igangvaerende programmer, udvidelse af programmerne og stoerre gennemsigtighed i dem, forbedring af tjenesteydelser og logistik (informationsadgang, transport), men hele tiden paa den uomgaengelige betingelse, at kapaciteten ikke oeges; oprettelse af en speciel omstillingsfond, hvortil kun virksomheder, som kan bevise, at de har indstillet visse aktiviteter og bevaeget sig over i andre industrisektorer uden at miste arbejdspladser (dette gaelder f.eks. erhvervelse af teknologi, uddannelse til nye fag), har adgang; stoette til eventuel afvikling (isaer skrotning).

3.7.5. Fremme af SMV og haandvaerksvirksomheder: disse virksomheder er ofte ringe udstyret til at klare den internationale konkurrence og boer hjaelpes med at faa kendskab til potentielle markeder ved hurtig udvidelse af tekniske og kommercielle informationsudvekslingssystemer (herunder EDI) osv.

3.7.5.1. Kommissionen omtaler i rapporten de smaa og mellemstore virksomheders anvendelse af ny teknologi. Denne maalsaetning forekommer kun realistisk, hvis man letter disse virksomheders adgang til et paalideligt europaeisk informationsnet.

3.7.6. Alle forslag og henstillinger skal forelaegges til undersoegelse for at sikre overensstemmelse med Verdenshandelsorganisationens nye regler og krav.

4. Vigtige komponenter i et dynamisk og effektivt europaeisk program

4.1. Samraad: det er vigtigt, at der, inden der traeffes beslutninger, afholdes samraad mellem Kommissionen og arbejdsmarkedets parter. Europa-Kommissionen skal oprette en flerstrenget task-force, som derefter kan nedsaette arbejdsgrupper (f.eks. teknik, uddannelse, regionalstoette osv.).

4.2. Program: samtlige foranstaltninger vedtaget efter samraad boer forelaegges i form af sammenhaengende og kvantificerede projekter, saaledes at deres forelaeggelse for de relevante beslutningsmyndigheder lettes.

4.2.1. Disse projekter skal tages op til vurdering med regelmaessige mellemrum.

4.3. Statistik: den europaeiske industri lider nu under den mangel paa ajourfoert og holdbar statistik, som skyldes, at toldmyndighederne ikke laengere indsamler data. OESU opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at afhjaelpe denne utilfredsstillende situation.

4.4. Industri: det er noedvendigt, som Kommissionen paapeger i rapporten, at man inden for tekstil- og beklaedningsindustrien selv og i de enkelte virksomheder gaar dynamisk til vaerks. Der maa gribes til handling baade paa strategisk og paa operativt niveau; man maa forstaa, at irreversible strukturelle aendringer har fundet sted, og at der foreligger nye internationale regler for samhandelen.

Bryssel, den 1. juni 1994.

Susanne TIEMANN

Formand for

Det OEkonomiske og sociale Udvalg

(1) Se de statistiske oversigter i bilaget.

(2) World Trade Organisation = Verdenshandelsorganisationen.

(3) NAFTA = Den nordamerikanske frihandelsaftale.

(4) TAFI = Textile Anti-Fraud Initiative. Initiativ til bekaempelse af svig inden for tekstilsektoren.

(5) GSP = Generelle toldpraeferencer.

(6) EDI = Elektronisk dataudveksling.