ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (84) 154 
 
 
 
Vol. 1984/0 057 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), t his file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februa r 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 v om 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
kommissionen  for de europæiske  fællesskaber
KOM(84) 154 endelig udg. 
Bruxelles, den 14. marts 1984
DEN ØKONOMISKE OG SOCIALE SITUATION 
I FÆLLESSKABET
(Meddelelse fra Kommissionen til mødet i
Det europæiske Råd den 19. og 20. marts 1984)
KOM(84) 154 endelig udg.

Co m
DEN 0KONOMISKE OG SOCIALE SITUATION 
I FALLESSKABET
(Meddelelse fra Kommissionen til m 0det i  
Det europaeiske Rid den 19. og 20. marts 1984)
INDHOLD
I.  Den 0konomiske udvikling i  1983 og udsigterne for 1984
II.  Forudsaetningerne for et fortsat 0konomisk opsving i 1984
III.  0get konvergens inden for FaeLLesskabet
IV. Konklusioner

INDLEDNING
Narvarende meddelelse til Det europaiske Rad gengiver hovedelementerne i  det 
dokument om den pkonomiske situation, som Radet (pkonomi- og finansministrene) 
drpftede pa sin samling den 12.3.84.
Dette dokument er en syntese af de elementer og de pkonomisk-politiske ret- 
ningslinjer, som Kommissionen anser for nddvendige i  bestrabelserne pi at 
tiIvejebringe en holdbar vakst og forbedre beskaftigelsessituationen.
I.  Den pkonomiske udvikling i  1983 og udsigterne for 1984
A. Den pkonomiske udvikling i  1983 var bedre, end man havde forventet; 
EF-pkonomien kom i  fprste halvar af 1983 ind i  en opgangsfase, som 
betpd afslutningen pa den recession, der satte ind i  1979: den 
pkonomiske realvakst i  1983 anslls til 0,8% mod 0,6% i  1982 og - 0,4% 
i  1981. Dette opsving karakteriseres ved fplgende:
- gunstige virkninger pi forbruget og pa lagerdannelsen af den 
stabi liseringspolitik, der navnlig er ivarksat i  Forbundsrepu- 
blikken Tyskland og Det forenede Kongerige
- en betydelig acceleration i  vaksten i  den internationale handel, 
hovedsagelig som fplge af det amerikanske opsving
- en viderefprelse af den inflationsbekampende indsats, der begyndte 
at give markbare resultater i  Ipbet af 1982. Inflationsrytmen ll 
pa 6,2% i  Fallesskabet i  1983 mod 8,8% i  1982 og over 10% i  1981, 
mens den irlige gennemsnitlige inflationstakt i  Fallesskabet i
det sidste tiir var over 9%

-  2 -
- fortsat nedbringelse af betalingsbalanceunderskuddene: underskuddet 
pi FasLLesskabets l 0bende poster udgjorde - 0,1% af BNP i  1983 mod
- 0,5% i  1982 og 1981 og - 1,3% i  1980
- en foruroligende arbejdsl 0shedsudvikling: der skete ganske vist en 
vis opbremsning i  udviklingen i  l 0bet af andet halvar af 1983, hvor 
vaeksten i  arbejdsL 0sheden blev langsommere end tidligere. Arbejds- 
L0sheden har imidlertid faktisk vaeret fortsat stigende og voksede 
til 10,5% af arbejdsstyrken i  1983 pa arsbasis, mens den la pa 9,5% 
i  1982 og 7,8% i  1981.
B. Opsvinget forventes at fortsaette og accelerere i  l 0bet af 1984; virksom- 
hedsledernes forventninger til aktivitetsudviklingen er blevet betyde- 
ligt lysere siden udgangen af 1983 i  Forbundsrepublikken Tyskland og 
Det forenede Kongerige, og industriinvesteringerne vil i  gennemsnit for 
Fallesskabet som helhed formodentlig vokse med over 4,5% regnet i  
maengder, medens de faldt med 3% i  1983.
Udsigterne for 1984 for 0konomien i  Fael lesskabet er som helhed f0lgende:
- opsvinget forventes at accelerere, og den reale vaekstrate vil 
antagelig blive pi 2% for Fae l  lesskabet under et, og pi 3% for 
Forbundsrepublikken Tyskland, 2,5% for Danmark og 2,5% for Det 
forenede Kongerige - disse lande vil saledes fa en gennemsnitlig 
irlig vaekstrate, der er stprre end den, der er registreret i  det 
sidste tilr
- dette opsving vil blive karakteri seret ved en ny afdaempning i  
inflationen, der vil ligge pi 5,2% for Fsl lesskabet som helhed, 
hvilket svarer til en halvt si kraftig prisstigning som i  
perioden 1980-1981

- 3 -
- investeringerne og eksporten vil i  1984 aflpse forbruget og lager- 
dannelsen som de vigtigste vakstimpulser.  De samlede investeringer 
vil mangdemassigt vokse med 2% efter et konstant fald i  Ipbet af de 
sidste tre Ir. Verdenshandelen vil fortsat stige kraftigt, hoved- 
sagelig under indflydelse af vaksten i  den amerikanske 0konomi, men 
ogsl som fplge af vaksten i  de pvrige industrialiserede lande og i  
udviklingslandene. Verdensimporten plregnes at udvise en maengdemaessig 
vaekst pa 5% i  1984 mod 1,7% i  1983. Den internationale handel vil 
slledes gradvis igen blive drivkraften i  vaekstprocessen, ikke blot 
for Fallesskabet, men ogsi for hele verdenspkonomien
- Fal lesskabet forventes at genskabe ligevagt pi de Ipbende poster og 
at fa et mindre overskud pa omkring 0,3% af BNP i  1984
- endelig forventes den statsfinansiel le stabi liserings- og sanerings- 
politik, der har varet fprt overalt i  Fallesskabet i  de sidste to
Ir, at vise de fprste resultater; de samlede offentlige finansierings- 
behov milt i  procent af BNP vil sandsynligvis blive nedbragt til 
5,2% mod 5,7% i  1983 og 5,4% i  1981-1982.
Men befastelsen af det opsving, der begyndte i  1983, og den tydelige 
styrkelse af opsvinget i  1984 har endnu ikke givet sig udslag i  en 
positiv beskaftigelsesudvikling, selv om der er indtrldt en relativ 
stabi lisering af arbejdslpsheden efter opbremsningen i  arbejdslpsheds- 
stigningen i  1983. Ved udgangen af januar 1984 var 12,9 mio personer i  
Fallesskabet ramt af arbejdsIpshed - udtrykt i  bruttotal - dvs. 600 000 
flere end ved udgangen af januar 1983, og i  Ipbet af 1984 forventes 
arbejdsl 0sheden at vokse til 11% i  gennemsnit for Iret som helhed mod 
10,6% i  1983. Der ventes imidlertid at indtrade et fald i  den gennem- 
snitlige arbejdsl0shed i  Forbundsrepublikken Tyskland og Det forenede 
Kongerige.

- 4 -
II. Forudsaetninqerne for et fortsat 0konomisk opsving i  1984
Om den ovenfor skitserede udvikling for 1984 og udsigterne for 1985 
kommer til at holde stik, vil i  vid udstrakning afhange af udviklingen 
i  den Internationale situation. Forudsatningerne for et stabiIt og 
varigt opsving er en fortsat stigning i  verdenshandelen, en stabi li- 
sering af en rakke fundamentale stprrelser, bl.a. rentesatserne og 
valutakurserne, samt en mere forudselig 0konomisk politik. Og om 
disse betingelser kan opfyldes, afhanger igen af en Lang rakke for- 
skellige faktorer, isaer ventes udviklingen i  den amerikanske 0konomi 
at fa en afg 0rende betydning.
Hidtil har den amerikanske kombination af en finanspolitik med eks- 
pansive virkninger og en restriktiv pengepolitik stimuleret den 0ko- 
nomiske aktivitet mere, end man havde regnet med, og gjort det muligt 
at fl inflationen bragt ned pa et meget lavt niveau, men denne kombi­
nation af en ekspansiv og en restriktiv politik har unagtelig smittet 
af pa den samlede verdens 0konomi og g 0r det stadigvaek.
Den har imidlertid ogsl holdt liv i  meget kraftige spandinger omkring 
rentesatserne, ligesom den har fprt til en overvurdering af dollarens 
vaerdi og 0get usikkerheden om dollarkursen (hvi Iket den allerseneste 
tids udvikling netop er et eksempel pa). Et af resultaterne heraf 
har varet et stort underskud pi den amerikanske handeIsbalance, som 
alene i  januar 1984 nlede helt op pi 9,5 mia $ mod 6,3 mia $ i  januar 
1983. Pi lidt langere sigt vil den amerikanske politik kunne udg 0re 
en risiko for den 0konomiske vaekst i  USA eller f 0re til et nyt opsving 
i  protektionismen.

- 5 -
For EF's vedkommende vil den h 0je doLLarkurs, usikkerheden omkring 
dollarens udvikLing og den meget h 0je reaLrente kunne begraense de 
positive virkninger at den stramning, der er foretaget med hensyn 
til de offenttige finanser, og udg 0re en hindring for et opsving i  
investeringerne. Disse faktorer, er ogsi af stor betydning for de 
0vrige lande i  verden, navnlig udvikLingsLandene, som stadig befinder 
sig i  en meget skr 0belig 0konomisk og finansiel situation, og som for 
st0rstepartens vedkommende stir midt i  en vanskelig tiLpasningsproces.
Der er derfor behov for en snaevrere samordning af industri Landenes 
0konomiske politik og pengepolitik. Denne samordning skal fprst og 
fremmest tage sigte pa at fjerne ovennaevnte hindringer, som udgpr 
en fare for et fortsat pkonomisk opsving. Pa de forestaende mpder pa 
internationaLt plan (IMF's interimskomite i  apriL, OECD's minister- 
rad i  maj og industriLandenes topmpde i  London i  juni) ma EF benytte 
lejligheden til at sLa stsrkt til Lyd for en 0get samordning.
III. 0get konvergens inden for EF
I l0bet af 1983 blev der opnaet 0get konvergens mellem de enkelte 
Landes 0konomiske resuLtater, og denne udvikLing ventes at fortsaette 
i  1984. Afdaempningen af prisstigningerne bLev Ledsaget af en ind- 
snaavring af divergenserne meLLem de enkeLte Landes infLationsrater; 
nlr der ses bort fra GraakenLand, er den stprste infLationsforskeL 
bLevet indsnaevret fra 14,5 points i  1981 ti L  11,5 points i  1983, og 
den ventes bragt ned pa under 8 points i  1984. Samtidig har de fLeste 
medLemsstater siden 1983 faet reduceret underskuddet pa betaLings- 
baLancen. EndeLig begynder finanspoLitikken, der undertiden er f 0rt 
under meget vanskeLige betingeLser som f 0Lge af de h 0je rentesatser, 
nu at sLa igennem i  de offentLige finanser, seLv om underskuddet pi 
statsbudgettet i  mange Lande endnu ikke er bragt tiLstraakkeLig Langt 
ned.

-  6 -
ParalLelt med denne mere konvergerende udvikling i  de 0konomiske 
resuLtater blev det i  l 0bet af 1983 klart, at udvikLingsforl 0bet 
Landene imellem blev mindre synkront. Dette forl0b kan vare gunstigt, 
hvis det udnyttes til at satte skub i  stabiliseringspolitikken i  de 
stater, hvor tilpasningen ikke er helt ti lendebragt.  Pa denne betingelse
kunne der gradvis indledes en gennemgribende tiIpasningsproces for 
0konomierne og skabes forudsatninger foretvarigt opsving i  den 0ko- 
nomiske aktivitet.
Den mere udtalte konvergens mellem Fallesskabets 0konomier kan i  vid 
udstrakning tilskrives EMS. Ud over den reelle virkning i  form af 
valutarisk stabi litet har EMS i  h 0j  grad - via de regelmassige for- 
handlinger om pkonomiske og monetare spprgsmal - bidraget til en fal- 
les kortlagning af problemerne og en falles opstilling af hovedret- 
ningslinjer for den pkonomiske politik, som skal fpres. Pa fallesskabs- 
plan er der gradvis opniet enighed om:
- npdvendigheden af at formindske de strukturelle offentlige underskud 
ved at spge at begranse udvidelsen af de offentlige udgifter, opret- 
holde de offentlige investeringer og mindske skattetrykket (inkl. 
arbejdsgiverbidrag o.lign.) pa produktionen
- betydningen af at tillagge pengepolitikken en varig og trovardig 
rolle som inflationsbekampelsesmiddel
- npdvendigheden af at fpre en politik, som i  hpjere grad tager sigte 
pa opsparing til investering
- betydningen af at sikre, at Ipnudvik lingen ti l  rette lagges under n 0je 
hensyntagen til den realiserede produktivitetsfremgang, muliggpr en 
varig genopretning af virksomhedernes finansieringsevne og bidrager 
til at dampe inflationen i  pkonomierne
- npdvendigheden af en varig forbedring af de europaiske pkonomiers
konkurrenceevne samt af deres tilpasnings- og innovationsevne
«
- (som supplement til den 0konomiske politik) nytten af at traffe spe- 
cifikke beskaftigelsesfremmende foranstaItninger samtidig med, at hen- 
synet tit virksomhedernes fortsatte konkurrenceevne opretholdes, og
at foranstaItningerne i  videst mulig udstrakning gpres reversible.

- 7 -
IV. Konk lusioner
Fael lesskabets pkonomi befinder sig for f 0rste gang siden 1979 i  en 
egentlig opsvingsfase:  denne fase, som blev indledt i  1983, ventes at 
vinde yderligere fodfaeste i  Ipbet af 1984 i  kraft af den indledte 
stabiliseringspolitik og opsvinget i  verdenshandelen. Dette opsving 
ventes at blive Ledsaget af en ny opbremsning af inflationen, et 
investeringsopsving og en mere konvergerende 0konomisk udvikling.
Trods disse gunstige udsigter giver aktivitetsopsvinget i  1984 naeppe 
mulighed for at skabe en maarkbar forbedring af besksftigelsessituationen 
i  FaaLLesskabet som helhed, selv om arbejdsLpshedsprocentens stignings- 
takt er pi vej nedad. Alt i  alt er arbejdslpsheden stadig FaeLlesskabets 
stprste 0konomiske og sociale problem, og det er fortsat af allei—  
stprste betydning, at ledigheden nedbringes varigt:
Viderefprelsen af opsvinget i  Fael lesskabet i  l 0bet af 1984 afhaenger i  
pvrigt fortsat af en raekke usikkerhedsmomenter vedrprende den inter- 
nationale udvikling, fprst og fremmest renteudviklingen og den usikker- 
hed, som fortsat hviler over valutakurserne. Faellesskabet b 0r udfolde 
store bestraabelser for, at der pi international plan foretages en maerk- 
bar styrkelse af den pkonomiske-politiske koordination, sasrlig i  for- 
bindelse med de kommende internationale drpftelser af pkonomiske 
sp0rgsmil.
Hvis de ovennaevnte usikkerhedsmomenter afklares, bliver der udsigt til 
en gradvis forbedring af den pkonomiske situation i  Faellesskabet: et sidant 
perspektiv skal udnyttes til at viderefpre bestraebelserne for tilpasning 
og formindskelse af svaghederne ved Faellesskabets produktionsstrukturer 
og til at fremskynde forbedringen af de europsiske pkonomiers konkur- 
renceevne, som er af afgprende betydning for enhver varig Ipsning af 
beskaef tigelsesproblemet.

B E  VIGTIGSTE Ø K O N O M I S K E  INDIKATORER T O R  OET EUROPAISKE FALLESSKAB, US* O G  JAPAN
IA8EL T: BRuT 
~  ~  DETr ONATICNALPPOOUK7 ( X-ANDHING l TASTE PRISER 1  FO R H O LD  TIL  
ORE&JtHOL XR, £ f, USA, JAPAN, T970-198A)TABEL 2: AfLEOEDE TORBRUGERPRISER (X-ENOR1NG I  
ENDE lR, tf, USA, JAPAN, 1970-1980TO R H O LO  TIL DET FOREGX-
'
1970
1  979 1  980 1901 1  982 1983 1984
1  V  79. ... .
1  
-  •  -  
\b 
1  1 > K  
IU 
1  uR 
1  \3.2 2.5 3.1 -1.1 1  .0 .0 1.3
2 t > 
9
4.1) 
J t ,3. ?
4  .  1  
3. 7  
J .  2.  4
1  .9 
1  .6 
1  .  . 1.  /
- >3.6 
-1 .0 
.0
1  .  72.0  
1  .0 
.3 
.  32.6 
3.0  
1.6 
.6
1  1  KL 4.3 3.4 3.7 1  .6
3.2 4.9 3.9_  * i •  .  3 -1 .3 2.2
3. i 4.0 l  .7 *•1.8 - .  9 -2 .4 -1 .©
INI
|UK3.6 2.4
1  .  6.9
•  2.0-1 .6
-2 .0-1 .6 
2.41.0 
3.21  .7 
2.5
1- - - - - - - -
1  t
f 3. 1 3.3 1  .3 - .4 .6 .8 2 .0
i  ui'rt 
|  JAP2.9
6.92.4
5.1- .  3 
4.42.3
3.2_ n - »
2.93.4
3.35 .0
4.6----------|  
|  1970
l  1 197919801981198219831964
|  |  1979
IB 1  4.7  
1  DK 1  9.83.7
10.46.7
16.28.8
11.97.4
16.57.7
6.76.5
5.3
ID 1  5.1 4.25.45.65.33.03.3
|  GR 1  11.5 17.522.224.421.119.819.2
|F I  6.6 10.613.312.910.8 9.57.2
URL I  12.8 13.418.628.117.116.8 9.6
IX I  13.1 15.026.319.616.814.510.5
|L I  6.3 5.87.77.7•  16.6 8.47.7
INL 1  7.5 4.36.96.45.72.73.1
I  UK 1  12.3 13.216.411 .6 8.35.45.5
|  If |  9.1 8.911 .216.1 8.86.25.2
1  USA 1  4.1 9.010.5 6.95.83.95.1
I  JAP 1  7.7 3.57.64.52.9 1  .41  .4
I T A B E L 3: A N TA L ARBEJDSLOSE I X Af D EN  CIVILE ARBEJDSSTYRKE  
-  (ET, USA, JAPAN, 1970*1980
1- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -
|  
|  1970 
1  1  
|  |  197919 79 1980 1  981 198 2 1983 1984
1- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -
IH
 1  5-0
I  D K  1  3.3 
ID 1  2.5
i  r,R  i
|  F  1  3 3  
I1RL 1  7.1
II 1  5.6 
IL 1  -2 
INL 1  3.0 
I  U K  1  -1.0n.o 
6 .  1
3.4
6.0 
7  .  4
7.5 
?
5.7 
5 O9.4
7.0
3.4
6.4
8.2
8.0
6. ‘I
6.41  1  
9  
4
10
8
\
9
9* >
7
8
* ■ >
8
0
4
613. 
9. 
6. 
5. 
8. 
12. 
9. 
1  .  
1  2 .  
\ \1
9
B
8
7
3
1
7
014.5 14.9
10.5 10.8 
8.4 7.8
7.8 8.6
8.9 9.7
14.7 16.6
10.7 1 1  -9 
1.6 1.9
15.4 16.8
11.7 11.4
i  tf 1  3.8 
I  U S A  1  6.2 
I  JAP 1  1.75.3 
6.0 
T  O5.9 
5.8 
2.178
6
n9.
9.5
7
410.6 11.0
9.5 7.8
2.6 2.5I  TABEL 4: BETALINGSBALNCENS LØBENDE POSTER (X AF BNP, EF,  
I  1970-1984)USA, JAPAN,
l
1i1970
1979197919801981198219831984
ID 4_n7-47- 12-36-1 .5 -.5
1  DK_ n9-47-37-31-41-2.1-1 .9
1  D 9-8-19-166.71  .0
1  GR 89-9 -2-39-3.8-4.3
IF 36-14-14-29-1.7 -.8
1  IRL -4.• 0-1 13-99-131-84-2.8-1.3
1  1-o17_24_23-16-. 2-.1
IL OT5283631539T37.736.1
INL 13-11-15» »* *o73.33.9
I  UK “90162626.7 .6
l£F
I  USA 
1  JAP-1
1
8-4
1
8-1
-13
3
6“5
1
5-5 
4
6-.1 
-1.4 
1  .9.3
-2.4
2.6
|  T A B E L 5: O E T  OFFENTLIGES FINANSIERINGSEVNE ELLER -BEHOV (-)  
, -------------- (1 X  A F  BNP, EF, 1970-1984)
1  —------------------------------
|  
|  1970  
1  |  -  197  
| |  1979
|B 1  - 4 . 2  -7  
I DK 1  .0  -2  
ID 1  - 1 - 5  -2  
i GR 1  - 4 . 4  -4
I f 1  - •  6
URL 1  - fl-5  - U
I I  1  - O - *  ” 9  
IL 1  2 .3
INL 1  - 1 - 3  -4  
|UK 1  - 3 . 2  -3
1--------------------  - " '
I I
t |  - 2 . 9  “ 39
1
0
8
8
7
9
5
7
3
.6198
-9 
•  3 
-3 
-5
-1 2
-B
-4
-3
-30
1
6
1
4
3 
8
4 
8 
0
.4
59b
-1 2  
-7 
-3 
-1 0  
-1 
-1 5
-1 i
-5
_ - >
-51
6
1
9
6
8
8
7
3
7
.41  9 fc
-1 1  
-9 
-3 
-8
-1 6
-1 1 
-1
- 7
-52
6
5
3
6
9
4
• y
.0
.41983
- 1 1 . 6
- 8 . 2
- 3 . 0
- 9 . 2
- 3 . 4
- 1 3 .4
1 1 .9
- 2 . 3
- 6 . 6
- 3 . 5
- 5 . 71  9E
-1 0  
-6 
-1 
- 9 
- 3 
-1 2  
-1 1
- 6
_n
-54
9
9
8
8
5 
3 
9
6 
8 
5
2I
|  TABEL
IPENGEMÆNGDE M2/M3 (%-ffNDRING ULT. ÅRET I FOR- 
„.HQt-.DJiL_^Elf.(5Rx .Ef^.US/^.4æAN^J9ZCh84L
|  i  1970  
1  1|  I  1979
1------------Ib
 1  10.99"
6rv
e196
• 0 J .  •6
719G
61
61982
5.91  9£ 
5)3
51984
6.7
I  DK I  11.0 10e8.19611 .82547.5
ID 1  10.1 606.2567.1535.3
1  C .  f t  I  23.3 18424.734331 .520621 .3
\  F 1  15.4~“ ~1 4 49.71410.8 e86.6
URL 1  18.2 19616.917412.9 751  1  .4
II 1  19.6 26312616 617.214414.2
IL 1
INL 1  11.6 7636527.616310.6
lUK I  13.6 1271861469.21  158.9
,------------
1  
EF |  13.9 1  i.916510816.7 988.6
IUSA 1  9.5 8^2901069.2--
|JAF I  16.9 9.  172877.6-—
f, NL, USA: N2, D, GR, I  AL: NJ. B, DK: N2H, UK: STERLING NJ  
(FINANSUET); I: «  (68-79), W  (80-84), JAP: N2 OG CD.
AM;  ITALIEN: STIGNING I M2 PÅ 13,UK I 1983 CG PÅ 
12,8% I 1984.