ISSN 1831-0796
DEN EUROPÆISKE 
REVISIONSRET
2013
DA
Særberetning nr. 11
SIKRINg Af RIgTIgE  DATA  VEDRøRENDE  
bRUTTONATIONAlINDKOmSTEN  (bNI) : 
EN mERE STRUKTURERET  Og bEDRE  fOKUSERET  
TIlgANg VIllE  fORbEDRE  EffEKTIVITETEN  Af 
KOmmISSIONENS  KONTROl

SIKRINg Af RIgTIgE  DATA  VEDRøRENDE  
bRUTTONATIONAlINDKOmSTEN  (bNI):  
EN mERE  STRUKTURERET  Og bEDRE  
fOKUSERET  TIlgANg VIllE  fORbEDRE  
EffEKTIVITETEN  Af KOmmISSIONENS  
KONTROlSærberetning nr. 11  2013
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUf)
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
Fax +352 4398-46410
E-post: eca-info@eca.europa.eu
Internet: http://eca.europa.eu
Særberetning  nr. 11  2013
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren (http://europa.eu)
Katalogoplysninger findes bagest i denne publikation
luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2013
ISbN 978-92-9241-402-3
doi:10.2865/35683
© Den Europæiske Union, 2013
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Printed in Luxembourg
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrol3
INDHOlD
Punkt
 Forkortelser
 Glossar
I-VIII  resumé
1-17 IndlednInG
10-17   k ommIssIonens kontrol aF  de BnI-data, der anVendes som Grundla G For BereGnInGen 
aF eGne  IndtæGter
10-11  Ansv Arsfordelingen i  Kommissionen og Bni-udv Algets rolle
12-13  Kontrol ArBejde
14-17  rAPPorteringsKr Av
18-23 reVIsIonens omF anG  oG  reVIsIonsmetoden
24-92 BemærknInGer
24  k ommIssIonens kontrol kan For Ventes at ForBedre kV alIteten aF  medlemsstaternes 
BnI-data,  men …
25 … kontrollen Var Ikke tIlstrækkelIG  struktureret oG  Fokuseret, For …
26-36  … eurostat ForetoG  Ikke en hensIGtsmæssIG  planlæGnInG  oG  prIorIterInG  aF sIt arBejde
31-32  risiK ovurderingen Af Bni-Best Anddelene v Ar iKKe foret Aget hensigtsmæssigt
33-36  Cost-Benefit-AnAlysen v Ar iKKe foret Aget K orreK t
37-46  … eurostat anVendte Ikke en ensartet kontrol tIl GanG  I de ForskellIGe medlemsstater
39  Kontrollen P å BAsis Af sPørgesKem Aet til vurdering Af Bni-oversigten v Ar iKKe 
doKumenteret  tilstræKKeligt
40-42  der v Ar sv Agheder i  udførelsen Af den direK te K ontrol
43-44  der m Anglede Kriterier for f Astsættelse Af l AndesPeCifiKKe forBehold
45-46  de tværgående sPeCifiKKe forBehold v Ar iKKe f AstsA t hensigtsmæssigt
4
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrol4
47-67  … eurostat udFørte Ikke arBejde nok på medlemsstatsnIVeau
48-56  eurost Ats K ontrol Af Bni-oversigter hA vde et Begrænset omf Ang
57-64   en ræKKe ProBlemer vedrørende overholdelsen Af ens  95 og K vAliteten Af 
nAtionAlregnsKABsBeregningerne Blev iKKe oPd Aget Af eurost At
65-67  en Bedre foKuseret K ontrol ville hA ve en effeK t På medlemsst Aternes rel Ative Bidr Ag
68-76  … eurostat aFsluttede sIn kontrolcyklus For sent
71-73  overdreven Brug Af generelle forBehold
74-76  de større revisioner Blev iKKe undersøgt tilstræKKeligt
77-92  … der Ble V Ikke rapporteret tIlstrækkelIGt om eurostats kontrol
79-82   eurost Ats vurderingsr APPorter om medlemsst Aternes Bni  vAr iKKe Altid fuldstændige, 
gennemsigtige og ensArtede
83-87   Bni-udv Algets årlige udt Alelser v Ar iKKe i  overensstemmelse med lovgivningen og 
iKKe  inform Ative
88-90  gd  for Budgets årlige AK tivitetsr APPorter gA v Kun en delvis vurdering
91-92  eurost Ats årlige AK tivitetsr APPorter gA v Kun en delvis vurdering
93-98 konklusIoner oG  anBeF alInGer
 BIla G I — BnI-B aserede eGne IndtæGter For 2002, 2007  oG 2010 pr. medlemsstat
 BIla G II — BereGnInGen aF  de BnI-B aserede eGne IndtæGter
 BIla G III — k ommIssIonens kontrol aF  medlemsstaternes BnI-o VersIGter
 BIla G IV — oVerBlIk o Ver rettens re VIsIonstIl GanG  oG  -metode
 BIla G V — rettens kontrolmodel
5
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrol5
 BIla G VI — rettens rIsIkomatrIx
 BIla G VII — rettens rIsIko VurderInG
 BIla G VIII  — rettens cost-BeneFIt-analyse
 BIla G Ix — k ommIssIonens landespecIFIkke ForBehold med hensyn tIl 
eu-25-medlemsstaterne
kommIssIonens sV ar
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrol6
BnI: Bruttonationalindkomst
Bnp: Bruttonationalprodukt
coso: Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission (COSO’s 
begrebsramme)ens 95: Det Europæiske Nationalregnskabssystem 1995
FIsIm: Indirekte målte finansielle formidlingstjenester (Financial Intermediation Services Indi-
rectly Measured)
GIa Q: Spørgeskema til vurdering af BNI- oversigten (GNI Inventory Assessment Questionnaire)fORKORTElSER
7
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrol7
Iac: Intern revisionsfunktion (i Kommissionens tjenester)
Ics: Intern kontrolstandard
nace (rev. 1): Statistisk nomenklatur for økonomiske aktiviteter i Det Europæiske Fællesskab 
(Nomenclature générale des Activités économiques dans les Communautés Européennes). 
»Rev. 1« var den gældende ramme i de år, der undersøges i denne særberetning (2002-2007).
npIh’er: Nonprofitinstitutioner rettet mod husholdninger
teuF: Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrol8
ansvarsområder i k ommissionen: I forbindelse med forvaltningen af de BNI-baserede 
egne indtægter er GD for Budget anvisningsberettiget vedrørende inkasseringen af indtæg-
ter. Det er imidlertid Eurostat, der kontrollerer de BNI- data, som medlemsstaterne forelægger 
med henblik på beregningen af egne indtægter.
Udtrykkene »GD for Budget« og »Eurostat« anvendes, når der henvises til det arbejde, som 
disse kommissionstjenester udfører hver for sig. Når der henvises til arbejde, der udføres af både GD for Budget og Eurostat eller af Kommissionen som sådan, anvendes udtrykket 
»Kommissionen«.
BnI: BNI er BNP minus primær indkomst (herunder aflønning af ansatte, skatter og subsidier 
vedrørende produktion og import samt formueindkomst), som skal betales af residente enhe -
der til ikkeresidente enheder, plus primær indkomst, der modtages af residente enheder fra 
ikkeresidente enheder.
BnI‑forbehold: Forbehold, der meddeles af Kommissionen (eller undtagelsesvis af medlems-
staterne) for at gøre det muligt at revidere medlemsstaternes BNI -data for et givet år, efter at 
det lovbestemte skæringspunkt på fire år er passeret. g enerelle forbehold vedrører udar -
bejdelsen af samtlige en medlemsstats BNI-bestanddele, mens (landebestemte eller tværgå-
ende) specifikke forbehold vedrører beregningen af enkelte BNI-bestanddele.
BnI‑kvalitetsrapport: BNI-spørgeskemaet ledsages af en rapport, der viser, hvordan aggre -
gatet er beregnet, og beskriver væsentlige ændringer i procedurer og basisstatistikker i for -
hold til tidligere år.
BnI‑oversigt: En beskrivelse af de procedurer (metoder) og basisstatistikker (kilder), som 
medlemsstaterne bruger til at beregne de forskellige BNI-bestanddele.
BnI‑spørgeskema: Et skema med de data for BNI-aggregatet og dets bestanddele, som med-
lemsstaterne hvert år forelægger med henblik på beregningen af egne indtægter.
BnI‑udvalget: Et udvalg, der består af repræsentanter for medlemsstaterne og har Eurostat 
som formand. Udvalget bistår Kommissionen i forbindelse med dens kontrolarbejde.
BnI‑udvalgets udtalelse: Årlig udtalelse fra BNI-udvalget om, hvorvidt medlemsstaternes 
BNI- data kan anvendes som grundlag for beregningen af egne indtægter.
Bnp: BNP er det endelige resultat af residente produktionsenheders produktionsaktivitet (på 
landets økonomiske område) og kan defineres på tre måder:
a) Produktionsmetoden: som summen af de forskellige institutionelle sektorers brut -
toværditilvækst (ikkefinansielle virksomheder, finansielle virksomheder, det offentlige, husholdninger og nonprofitinstitutioner rettet mod husholdninger) eller de forskellige 
erhvervs bruttoværditilvækst plus produktskatter minus produktsubsidier.
b) udgiftsmetoden: som summen af residente institutionelle enheders endelige anven-
delse af varer og tjenester (faktisk konsum og bruttoinvesteringer) plus eksport og minus 
import af varer og tjenester.
c) indkomstmetoden: som summen af anvendelser på den samlede økonomis indkomst -
dannelseskonto (aflønning af ansatte, produktions- og importskatter minus subsidier, 
bruttooverskud af produktionen og blandet indkomst i den samlede økonomi).glOSSAR
9
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrol
direkte kontrol: Kontrolmetode indført af Eurostat i 2007 til kontrol af, at BNI- oversigtens 
beskrivelse af kilder og metoder svarer til den faktisk anvendte praksis. 
GIaQ: Spørgeskemaet til vurdering af BNI -oversigten er Eurostats vigtigste værktøj til at kon-
trollere, om BNI- oversigten opfylder kravene i ENS 95.
Indgående kontrol: Dette udtryk bruges om Rettens test i modsætning til »direkte kontrol«, 
der bruges om Kommissionens arbejde. De to typer kontrol er meget ens, men den indgå-
ende kontrol har bredere omfang og mål end den direkte kontrol.
revision af BnI‑data: Ajourføring af BNI- data som følge af: rettede fejl, ajourførte statistik -
kilder, ændringer af reference- eller benchmarkår eller ændringer i den nationalregnskabs-
mæssige begrebsramme (f.eks. NACE rev. 2). De to sidstnævnte situationer betragtes som 
henholdsvis større regelmæssige revisioner (eller benchmarkrevisioner) og større lej-
lighedsvise revisioner.
Vurderingsrapporter : Eurostats vurderinger af kvaliteten af medlemsstaternes BNI- data, 
hvis underliggende bestanddele er udarbejdet i overensstemmelse med BNI- oversigten.
10
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolRESUmé
i.
Medlemsstaternes bruttonationalindkomst (BNI) dan-
ner grundlag for beregningen af EU-budgettets største 
indtægtspost. De BNI-baserede indtægter er steget 
fra ca. 50 % af budgettet i 2002 (46 milliarder euro) til 
70 % i 2012 (98 milliarder euro).
ii.
BNI er et makroøkonomisk aggregat, der skal udarbej-
des ved en proces, som er i overensstemmelse med 
ENS 95. Kommissionen kontrollerer medlemsstaternes 
BNI- data for at sikre, at deres bidrag til EU-budgettet 
er korrekte. BNI-udvalget bistår Kommissionen i for -
bindelse med dens kontrolarbejde.iii.
Retten undersøgte effektiviteten af Kommissionens 
kontrol af de BNI- data for 2002-2007, der blev anvendt 
som grundlag for beregningen af egne indtægter. 
Disse data blev endeligt fastlagt i 2012. Retten iden-
tificerede risiciene i forbindelse med udarbejdelsen 
af BNI og vurderede Kommissionens resultater med 
hensyn til at behandle disse risici.iv.
Rettens revisorer anvendte en mere struktureret 
kontroltilgang end Kommissionen og fokuserede på 
et begrænset antal væsentlige og risikobehæftede 
bestanddele. Hvis Kommissionen vælger en lignende 
tilgang, vil det ikke være nødvendigt for Eurostat at 
afsætte flere personaleressourcer til kontrollen af de 
BNI- data, der anvendes som grundlag for beregningen 
af egne indtægter.v.
Kommissionen afsluttede sin kontrolcyklus i januar 2012. 
Der var en overdreven brug af generelle forbehold, og 
de større revisioner, der blev foretaget af medlemssta-
terne mellem 2008 og 2011, blev ikke undersøgt til-
strækkeligt af Kommissionen.
11
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrol
vi.
Kommissionens kontrol kan forventes at forbedre kva-
liteten af medlemsstaternes BNI- data. Retten konklu-
derer imidlertid af følgende årsager, at denne kontrol 
ikke var tilstrækkeligt struktureret og fokuseret:
a) Kontrolstrategien/-tilgangen: Kommissionen 
foretog ikke en hensigtsmæssig planlægning og prioritering af sit arbejde, idet risiciene ikke blev vurderet hensigtsmæssigt.
b) Kontrolprocessen: Kommissionen anvendte ikke 
en ensartet tilgang ved sin kontrol i medlems-
staterne — hvilket især fører til svagheder i ud-
førelsen af den direkte kontrol og manglende kriterier for fastsættelse af landespecifikke for -
behold — og den udførte ikke arbejde nok på 
medlemsstatsniveau.
c) rapporteringen: Der blev ikke rapporteret til-
strækkeligt om kontrollen.
vii.
Ved Rettens revision konstateredes der tilfælde af 
væsentlig overtrædelse af reglerne i ENS 95 og tilfælde, 
hvor BNI-beregningerne var af utilstrækkelig kvalitet 
med hensyn til pålidelighed, sammenlignelighed og 
fuldstændighed. Disse tilfælde havde Kommissionen 
ikke opdaget.viii.
Retten anbefaler navnlig følgende:
a) Kommissionen bør foretage en struktureret og 
formaliseret planlægning og prioritering, forkorte 
kontrolcyklussen og begrænse anvendelsen af ge -
nerelle forbehold.
b) Kommissionen bør foretage en mere fokuseret kon-
trol af væsentlige og risikobehæftede BNI-bestand-dele på grundlag af en risikovurdering, idet den er 
særligt opmærksom på BNI’s fuldstændighed, om 
muligt vurdere den potentielle effekt eller det risi-kobehæftede beløb i forbindelse med de forhold, 
den konstaterer, og opstille væsentlighedskriterier 
for fastsættelse af specifikke forbehold.
c) Vurderingsrapporterne om medlemsstaternes BNI bør indeholde en mere fuldstændig, gennemsigtig og ensartet oversigt over resultaterne af Kommis -
sionens kontrol, BNI-udvalgets årlige udtalelse bør i) indeholde en klar vurdering af, om medlemssta-ternes BNI- data kan anvendes som grundlag for 
beregningen af egne indtægter, ii) være udformet i overensstemmelse med kravene i BNI-forordnin-gen og iii) anvendes hensigtsmæssigt i budget -
proceduren som fastsat i forordningen om egne indtægter, og de årlige aktivitetsrapporter fra GD for Budget og Eurostat bør give et retvisende bille -
de af kontrollen af medlemsstaternes BNI- data og 
forvaltningen af de BNI-baserede egne indtægter.RESUmé
12
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrol1. EU-budgettet finansieres ved hjælp af egne indtægter og andre indtæg -
ter. Der er tre kategorier af egne indtægter1: traditionelle egne indtægter 
(told på importerede varer og sukkerproduktionsafgift), egne indtægter 
beregnet på grundlag af moms opkrævet af medlemsstaterne og egne 
indtægter beregnet på grundlag af medlemsstaternes bruttonationalind-komst (BNI) (»BNI-baserede egne indtægter«). Figur 1 viser EU’s indtægts-budget for 2012. De BNI-baserede egne indtægter
2 er den største post.
2. Efter beregningen af de samlede traditionelle egne indtægter, momsba-serede egne indtægter og andre indtægter opgøres de skyldige BNI-ba-
serede egne indtægter som det beløb, der skal til for at skabe balance 
på budgettet. Dette beløb opkræves fra medlemsstaterne på grundlag af 
deres BNI. Bilag I giver en oversigt over de enkelte medlemsstaters bidrag 
til de BNI-baserede egne indtægter i tre forskellige år: 2002, 2007 og 2010.INDlEDNINg
1 Rådets afgørelse 
2007/436/EF, Euratom af 
7. juni 2007 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (EUT L 163 af 23.6.2007, s. 17) (»afgørelsen om egne indtægter«) og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 af 22. maj 2000 om gennemførelse af afgørelse 94/728/EF, Euratom om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter (EFT L 130 af 31.5.2000, s. 1), som ændret (»forordningen om egne indtægter«).
2 Budgettets kapitel 14 »BNI« 
og kapitel 32 »BNI-saldi«.
FIGur 1
eu’s IndtæGtsBudGet For 2012
Overskud fra det foregående år
1 497 millioner euro
(1 %)
Momsbaserede egne 
indtægter
14 894 millioner euro
(11 %)Traditionelle egne indtægter
16 454 millioner euro
(12 %)Andre indtægter og korrektioner
8 556 millioner euro
(6 %)
BNI-baserede egne 
indtægter
98 140 millioner euro
(70 %)
Kilde: Den Europæiske Revisionsret (på grundlag af Kommissionens finansielle rapporter).
13
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrol
INDlEDNINg
3. Det påvirker ganske vist ikke de samlede BNI-baserede egne indtægter, 
hvis en medlemsstats BNI ansættes for lavt (eller for højt), men det bevir -
ker, at de andre medlemsstaters bidrag bliver større (eller mindre). Bilag II  
giver en oversigt over beregningen af de BNI-baserede egne indtægter.
4. BNI- data er makroøkonomiske aggregater, som medlemsstaterne bereg-
ner ved hjælp af statistiske processer. Nærværende beretning omhandler 
Rettens revision vedrørende effektiviteten af Kommissionens kontrol af 
de BNI -data, der anvendes som grundlag for beregningen af egne ind -
tægter. Retten vurderer, om Eurostats kontrolarbejde er prioriteret, om Eurostat undersøger, hvorvidt kvaliteten af medlemsstaternes BNI- data 
bør forbedres, og om Eurostat rapporterer hensigtsmæssigt om sin kon -
trol. I særberetning nr. 12/2012
3 vurderede Retten, om Kommissionen 
og Eurostat havde forbedret metoden til udarbejdelse af pålidelige og troværdige europæiske statistikker.
5. Ved beregningen af BNI skal et stort antal forskellige bestanddele måles ved hjælp af de bedste foreliggende statistiske kilder og metoder. Ud -
arbejdelsesprocedurerne skal opfylde de krav, der er fastsat i Det Euro -
pæiske Nationalregnskabssystem (ENS 95)
4. Det er en kompleks proces. 
Figur 2 viser processen for udarbejdelse af nationalregnskaberne, som BNI- dataene udledes af.3 Særberetning nr. 12/2012 
»Har Kommissionen og 
Eurostat forbedret metoden til udarbejdelse af pålidelige og troværdige europæiske statistikker?« (http://eca.europa.eu).
4 Rådets forordning 
(EF, Euratom) nr. 2223/96 af 25. juni 1996 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab (EFT L 310 af 30.11.1996, s. 1), som ændret.
FIGur 2
processen For udarBejdelse aF  natIonalreGnskaBerne
Årlige BNI-data
Sendes til Eurostat 
i BNI-spørgeskemaet, sammen med kvalitets-rapporten (der beskriver væsentlige ændringer i udarbejdelsesprocedurerne i forhold til tidligere år).Beskrivelse af de procedurer og basisstatistikker, der anvendes til beregning af de 
forskellige BNI-bestanddele.
BNI-oversigtMetoderKilder
Udarbejdelsesproces
Kilde: Den Europæiske Revisionsret.
14
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrol6. Der vil nødvendigvis være en vis unøjagtighed i BNI- dataene, fordi de ud-
arbejdes ved hjælp af beregningsteknikker og skønsmæssige vurderinger, 
men udarbejdelsen er også behæftet med risici vedrørende anvendelsen 
af kilder og metoder, der ikke måler de økonomiske aktiviteter korrekt 
i overensstemmelse med ENS 95-regnskabsreglerne5. Anvendelsen af 
ufuldstændige eller forældede kilder svækker f.eks. nationalregnskabernes 
kvalitet hvad angår pålidelighed, sammenlignelighed og fuldstændighed.
7. Figur 3 viser sammenhængen mellem udarbejdelsen af BNI- dataene og 
beregningen af de BNI-baserede egne indtægter, og den fremhæver betydningen af Kommissionens kontrol med hensyn til at sikre, at de 
enkelte medlemsstaters bidrag bliver beregnet korrekt, og at fordelingen 
dermed bliver rimelig.5 Det gælder især kilder 
og metoder vedrørende 
produktion, udgifter og indtægter, som er relevante i forbindelse med beregningen af BNI-bestanddelene.
FIGur 3
sammenhænGen mellem BnI-dataene oG  BereGnInGen aF  de BnI-B aserede 
eGne  IndtæGter
Udarbejdelse af 
medlemsstaternes BNI-data
(jf ﬁgur2)Medlemsstaternes bidragEU's indtægtsbudget
(jf ﬁgur1)
Medlemsstaternes 
BNI-baserede egne indtæg-ter er den største post på EU's indtægtsbudget.
BNI-baserede egne indtægter
Kommissionens kontrol 
af medlemsstaternes 
BNI-data 
(jf punkt 10 og 11)For at sikre, at de enkelte medlems-staters bidrag bliver beregnet korrekt og rimeligt, er det afgørende, at Kommissionen kontrollerer BNI-dataene eﬀektivt.
Kilde: Revisionsretten.
15
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrol8. BNI-forordningen6 fastsætter, at Kommissionen skal kontrollere de kilder 
og metoder, som medlemsstaterne anvender til at beregne BNI, hvad an-
går pålidelighed, sammenlignelighed og fuldstændighed. Kommissionen 
skal derfor gennemgå de procedurer for udarbejdelse, som medlems-
staterne anvender i forbindelse med beregningen af BNI, for at vurdere, 
om de er i overensstemmelse med ENS 95. Det er afgørende for at sikre 
rimelighed, at BNI- dataene kontrolleres effektivt.
9. BNI- data — og nationalregnskabsstatistikker generelt — er vigtige in-
dikatorer, som politiske beslutningstagere lægger til grund for væsent -
lige beslutninger om finans- og pengepolitikken. Aggregater for brut -
tonationalproduktet (BNP) og/eller BNI anvendes også til andre formål, 
f.eks. ved proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store under -
skud7 og på samhørighedsområdet ved fordelingen af EU -udgifter på 
medlemsstaterne8.
kommIssIonens kontrol aF  de BnI-data, der 
anVendes som Grundla G For BereGnInGen aF  
eGne IndtæGter
ansV arsFordelInGen I k ommIssIonen oG  BnI-ud ValGets rolle
10.  GD for Budget er ved delegation bemyndiget anvisningsberettiget vedrø -
rende samtlige egne indtægter, men det er Eurostat, der kontrollerer de 
BNI- data, som medlemsstaterne forelægger med henblik på beregningen 
af egne indtægter.
11.  Kommissionen bistås i forbindelse med sit kontrolarbejde af BNI-udval-get, der består af repræsentanter for medlemsstaternes nationale sta-tistiske kontorer og har Eurostat som formand. Udvalget er rådgivende 
og skal bl.a. afgive en årlig udtalelse om, hvorvidt medlemsstaternes 
BNI- data kan anvendes som grundlag for beregningen af egne indtægter 
(jf. punkt 15), samt afgive udtalelser om metodespørgsmål og fortolknin-gen af ENS 95 med henblik på at forbedre udarbejdelsen af BNI- data.6 Rådets forordning 
(EF, Euratom) nr. 1287/2003 af 
15. juli 2003 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser (»BNI-forordningen«) (EUT L 181 af 19.7.2003, s. 1).
7 Jf. artikel 126 i TEUF 
og Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 af 25. maj 2009 om gennemførelse af den protokol om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (EUT L 145 af 10.6.2009, s. 1).
8 Interinstitutionel aftale 
mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1).
16
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolkontrolarBejde
12.  Kommissionens kontrol er baseret på en kontrolstruktur, der er udformet 
af Eurostat og godkendt af BNI-udvalget. Med hensyn til undersøgelsen af medlemsstaternes BNI- data for perioden 2002-2010 omfatter denne 
kontrolstruktur primært kontrol af de kilder og metoder, som medlems-
staterne anvendte til at udarbejde BNI- dataene (»BNI- oversigterne«).
13.  Arbejdet indebærer skrivebordskontrol af procedurerne for udarbejdelse 
af samtlige BNI- bestanddele (»omfattende tilgang«) ved hjælp af spør -
geskemaet til vurdering af BNI- oversigten (GIAQ)9. Desuden er der siden 
2007 foretaget direkte kontrol af én eller to BNI-bestanddele. Ved hjælp af denne tilgang søger Eurostat at efterprøve, om BNI- oversigtens be -
skrivelse af kilder og metoder
10 svarer til den faktisk anvendte praksis, 
uden selv at beregne BNI-bestanddelene. Bilag III illustrerer cyklussen for Kommissionens kontrol af medlemsstaternes BNI- oversigter.
rapporterInGskra V
14.  Ved afslutningen af kontrolcyklussen udarbejder Eurostat vurderingsrappor -
ter, der sammenfatter analysen af kvaliteten af medlemsstaternes BNI- da-
ta og omtaler forhold, der bør forbedres. Disse rapporter forelægges for 
BNI-udvalget og lægges til grund for Kommissionens specifikke forbehold. 
I tekstboksen forklares det, hvad BNI-forbehold er, og hvornår de bruges.
15.  BNI-udvalget undersøger de BNI-spørgeskemaer og kvalitetsrapporter, der hvert år indsendes af medlemsstaterne. Det afgiver udtalelse om, hvorvidt BNI -dataene »hvad angår pålidelighed, sammenlignelighed og 
fuldstændighed kan anvendes som grundlag for beregningen af egne indtægter [...] på baggrund af cost -benefit -princippet«
11.9 Dette spørgeskema 
indeholder 265 detaljerede 
spørgsmål, der skal besvares. 
10 Oversigten indeholder 
også procestabeller, der angiver den kvantitative dimension i processen for udarbejdelse af BNI.
11 Jf. BNI-forordningens 
artikel 5, stk. 2, litra b).
17
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrol16.  BNI-udvalgets udtalelse tages i betragtning af GD for Budget i forbindelse 
med beregningen af justeringerne af saldiene for de BNI- baserede egne 
indtægter. Kun ændringer af BNI- data for tidligere år, der er omfattet af 
denne udtalelse, kan føre til budgetmæssige justeringer.
17.  Som fastsat i finansforordningen12 skal den ved delegation bemyndigede 
anvisningsberettigede redegøre for sin virksomhed i en årlig aktivitetsrap -
port. Finansforordningen fastsætter, at den årlige aktivitetsrapport skal redegøre for resultaterne af de gennemførte transaktioner i forhold til de opstillede mål og for de dermed forbundne risici samt for, hvordan de disponible ressourcer er udnyttet, og for det interne kontrolsystems effek -
tivitet og produktivitet. De årlige aktivitetsrapporter fra GD for Budget og Eurostat rapporterer om forvaltningen af de BNI-baserede egne indtægter.12 Jf. artikel 60, stk. 7, 
i Rådets forordning 
(EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1), som ændret.
teKstBoKs
BnI-ForBehold
BNI- forbehold er et værktøj, der gør det muligt for Kommissionen at revidere medlemsstaternes BNI -data for et gi-
vet år, efter at det lovbestemte skæringspunkt på fire år er passeret. Kommissionen (eller undtagelsesvis medlems-
staterne) meddeler disse forbehold i overensstemmelse med artikel 10, stk. 7, i forordningen om egne indtægter.
generelle forbehold vedrører udarbejdelsen af samtlige en medlemsstats BNI-bestanddele og er primært blevet 
brugt, når det har taget Eurostat mere end fire år at vurdere BNI- oversigten. Når Eurostats kontrol er afsluttet, 
bliver disse forbehold ophævet og erstattet af specifikke forbehold.
specifikke forbehold vedrører beregningen af enkelte BNI-bestanddele. Disse forbehold tages med hensyn 
til bestemte medlemsstater og ophæves, så snart Eurostat bekræfter, at de nationale statistiske kontorer har foretaget de nødvendige forbedringer af procedurerne for udarbejdelse af nationalregnskaberne.
18
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolREVISIONENS  Omf ANg Og REVISIONSmETODEN
18.  Retten undersøgte, om Kommissionens kontrol af de BNI- data, der an-
vendes som grundlag for beregningen af egne indtægter, var velstruk -
tureret og fokuseret. Revisionen omfattede Kommissionens kontrol af 
EU-25-medlemsstaternes13 BNI- data for perioden 2002-200714 med fokus 
på Eurostats kontrol af BNI- oversigterne. Denne kontrolcyklus blev afslut -
tet i januar 2012.
19.  Retten behandlede følgende tre spørgsmål:
a) Foretog Eurostat en hensigtsmæssig planlægning og prioritering 
af sit arbejde?
b) Undersøgte Eurostat effektivt kvaliteten af BNI- dataene hvad angår 
pålidelighed, sammenlignelighed og fuldstændighed?
c) Blev der rapporteret tilstrækkeligt om Eurostats kontrol (udtøm-
mende, gennemsigtigt og ensartet)?
20.  Revisionen var koncentreret om Eurostats kontrolarbejde (jf. punkt 30). Retten gennemgik sagsmapperne vedrørende en stikprøve på ti medlems-stater, jf. bilag I). Retten foretog revision på stedet i fem af disse medlems-
stater. En oversigt over revisionstilgangen og -metoden vises i bilag IV.
21.  De revisionskriterier, der blev anvendt til at vurdere Kommissionens re -
sultater, bygger på et sæt gode kontrolordningspraksis, som Retten har 
udarbejdet under hensyntagen til EU’s regler og de relevante principper 
for intern kontrol15.
22.  Disse praksis omfatter navnlig:
 ο kvalitativ risikovurdering og cost -benefit -analyse i forbindelse med prio -
ritering og planlægning af kontrollen
 ο indgående kontrol16 af udvalgte risikobehæftede og væsentlige 
BNI-bestanddele
 ο kontrol af fuldstændighed, gennemsigtighed og ensartethed i rapporte -
ringen om det udførte kontrolarbejde.13 EU-10-medlemsstaternes 
BNI- data vedrører kun 
perioden 2004-2007. 
Eurostats kontrol af Bulgariens og Rumæniens BNI blev først afsluttet i januar 2013, så disse medlemsstater var ikke omfattet af revisionen.
14 BNI- dataene for 2008-2010 
var ikke omfattet af Rettens revision, da de endnu ikke var fastlagt, da revisionen begyndte.
15 Kommissionen anvender 
den ramme, der er udarbejdet af Committee of Sponsoring Organisations of the Treadway Commission (COSO), som reference for sine overvågnings- og kontrolsystemer.
16 Dette udtryk bruges om 
Rettens test i modsætning til »direkte kontrol«, der bruges om Kommissionens arbejde. De to typer kontrol er meget ens, men den indgående kontrol har bredere omfang og mål end den direkte kontrol. Ingen af disse kontrolprocedurer omfatter beregning af BNI-bestanddelene.
19
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrol
23.  Disse praksis er beskrevet nærmere i en konsolideret ramme kaldet Ret -
tens kontrolmodel (jf. bilag V).
20
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolbEm ÆRKNINgER
17 Jf. artikel 5, stk. 2, litra b, 
i BNI-forordningen.kommIssIonens kontrol kan For Ventes at 
ForBedre kV alIteten aF  medlemsstaternes 
BnI-data, men …
24.  Fra begyndelsen af 2007 til begyndelsen af 2012 aflagde Kommissionen 
besøg i EU-25-medlemsstaterne og analyserede deres BNI- oversigter. 
Dette førte til fastsættelse af talrige specifikke forbehold, som kan for -
ventes at forbedre kvaliteten af medlemsstaternes BNI- data.
… kontrollen Var Ikke tIlstrækkelIG  
struktureret oG  Fokuseret, For …
25.  Bemærkningerne i det følgende bygger på den kontrol af BNI -data, som 
Retten foretog under anvendelse af gode praksis (jf. punkt 21-23). Der fremsættes bemærkninger om henholdsvis kontrolstrategien/-tilgangen, 
kontrolprocessen og rapporteringen.
… eurostat ForetoG  Ikke en hensIGtsmæssIG  
planlæGnInG  oG  prIorIterInG  aF  sIt arBejde
26.  En vellykket kontroltilgang kræver planlægning, så det kan sikres, at res-
sourcerne fokuseres på de områder, der har højest prioritet. Dette er især vigtigt på et meget komplekst statistikområde som nationalregnskaber, 
hvor den omfattende tilgang ikke gør det muligt at foretage en tilstræk -
kelig vurdering af udarbejdelsesprocessen, fordi der er begrænsede res-
sourcer til rådighed.
27.  Retten anvendte en »fokuseret tilgang«, hvor kriterierne for prioritering af kontrolområderne bygger på en kvalitativ risikovurdering vedrørende udarbejdelsen af nationalregnskaber (jf. punkt 31 og 32) og en cost -be-
nefit -analyse (jf. punkt 33-36).
28.  Efter Rettens opfattelse foretog Kommissionen ikke en hensigtsmæssig planlægning og prioritering af sin kontrol af medlemsstaternes BNI- data 
ved anvendelse af cost -benefit -princippet, da dette ville indebære, at 
den tog højde for de enkelte BNI-bestanddeles væsentlighed og kvalita-tivt vurderede den dermed forbundne risiko med hensyn til udarbejdel-sen af dem. Eurostat rapporterede ikke klart og rettidigt til BNI-udvalget om de tilfælde, hvor cost -benefit -princippet anses for at gælde
17.
21
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrol
bEm ÆRKNINgER
29.  I august 2011 udtrykte Eurostats interne revision18 også bekymring over 
den manglende hensyntagen til risiko i forbindelse med planlægningen 
af kontrollen. Den anbefalede, at der anvendes en risikomatrix i plan-
lægningen, herunder til udvælgelse af bestanddele til direkte kontrol 
og identificering af problemer ved sammenlignende analyser af forskel-
lige medlemsstater og over tid. Denne anbefaling var ikke blevet fulgt 
i september 2013.
30.  For at efterprøve, om den fokuserede tilgang ville øge effektiviteten af Kommissionens kontrolsystem, sammenlignede Retten resultaterne af 
Eurostats kontrol og sit eget revisionsarbejde i de ti udvalgte medlems-
stater som beskrevet i de følgende afsnit (jf. punkt 37-76).
rIsIko VurderInGen aF  BnI-Bestanddelene Var Ikke Foreta Get 
hensIGtsmæssIGt
31.  Med hensyn til de ti udvalgte medlemsstater foretog Retten en kvalitativ risikovurdering, der primært byggede på den kvalitative beskrivelse af kilder og metoder i BNI- oversigterne. På denne måde identificerede Ret -
ten de BNI-bestanddele, hvis udarbejdelse var forbundet med en forhøjet risiko for manglende overholdelse af ENS 95.
32.  Den anvendte risikovurderingsmatrix og de fremkomne resultater vises i henholdsvis bilag VI og bilag VII. Eurostat foretog ikke en struktureret 
vurdering af denne type.
cost-BeneFIt-analysen Var Ikke Foreta Get korrekt
33.  Retten foretog en cost -benefit -analyse med henblik på at planlægge 
og prioritere sit arbejde. Denne analyse byggede på en kvalitativ risiko -
vurdering, der også tog højde for BNI-bestanddelenes relative størrelse 
i den samlede økonomi. Resultaterne vises i bilag VIII.18 Den interne 
revisionsfunktion (IAC).
22
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrol34.  Rettens analyse resulterede i beregning af en indikator for risiko og stør -
relse, som gjorde det muligt at rangordne de BNI-bestanddele, der skulle 
kontrolleres i hver enkelt medlemsstat, og foretage sammenligninger 
over tid i en enkelt medlemsstat og/eller mellem forskellige medlemsta-
ter. Retten udvalgte ved hjælp af denne indikator de BNI-bestanddele, 
der skulle undersøges ved indgående kontrol og/eller skrivebordsgen-
nemgang i medlemsstaterne. Retten konstaterede, at Eurostat kun foretog direkte kontrol af én af de BNI-bestanddele, der ifølge Rettens cost -benefit -analyse af de ti udvalgte medlemsstater havde de højeste 
risiko -størrelse -indikatorværdier
19.
35.  Retten sammenholdt resultaterne af sin egen cost -benefit -analyse med 
de BNI-bestanddele, for hvilke Eurostat rapporterede »A-handlingspunk -
ter20«, der kan have en betydelig effekt på BNI-beregningen, og med alle 
de bestanddele, som Eurostat foretog direkte kontrol af i de ti medlems-stater, der var omfattet af revisionen.
36.  Denne sammenlignende analyse afslørede, at Eurostat kun i sin kontrol af Polen dækkede udarbejdelsen af de fleste væsentlige og risikobehæf-tede BNI-bestanddele. Med hensyn til de andre ni udvalgte medlems-
stater krævede Eurostat ingen forbedringer og/eller præciseringer af 
udarbejdelsesprocessen og foretog ingen direkte kontrol af følgende fire væsentlige områder (hvor risiko -størrelse -indikatorværdien lå over 
referencetærsklen på 5):
 ο »Fremstillingsvirksomhed« NACE D (rev. 1), som udgjorde mellem 12 % og 21 % af deres BNI
 ο »Engroshandel og detailhandel samt reparation« NACE G (rev. 1)
21, som 
udgjorde mellem 10 % og 12 % af deres BNI
 ο »Fast ejendom, udlejning og forretningsservice« NACE G (rev. 1)22, som 
udgjorde mellem 14 % og 18 % af deres BNI
 ο »Skatter minus produktsubsidier«23, som udgjorde mellem 10 % og 13 % 
af deres BNI.19 Eurostat kontrollerede 
i Belgien udarbejdelsen 
af »Fast ejendom, udlejning og forretningsservice« NACE K (rev. 1).
20 Disse handlingspunkter 
vedrører forbedring af statistiske metoder, anvendelse af mere fuldstændige og ajourførte kilder samt handlinger til at sikre overholdelse af ENS 95. B-, C-, D- og E-handlingspunkter samt tværgående spørgsmål (der ikke var rapporteret som A-handlingspunkter) var ikke omfattet af denne analyse.
21 Belgien, Tyskland, 
Spanien, Frankrig, Italien, Nederlandene og Østrig.
22 Spanien, Italien, Østrig 
og Sverige.
23 Belgien, Frankrig, Italien, 
Nederlandene, Østrig, Sverige og Det Forenede Kongerige.
23
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrol… eurostat anVendte Ikke en ensartet 
kontrol tIl GanG  I de ForskellIGe 
medlemsstater
37.  Anvendelsen af de procedurer, der ligger til grund for Kommissionens 
kontrolstruktur, bør sikre en ensartet tilgang i samtlige medlemsstater for så vidt angår intensiteten og detaljeringsgraden i Eurostats kontrol.
38.  Retten gennemgik Eurostats kontrol af BNI- oversigterne vedrørende 
de ti udvalgte medlemsstater og konstaterede, at Eurostat ikke havde 
anvendt sine kontrolprocedurer på en ensartet måde i de forskellige 
medlemsstater.
kontrollen på B asIs aF  spør Geskemaet tIl VurderInG  aF  
BnI-o VersIGten Var Ikke dokumenteret tIlstrækkelIGt
39.  Eurostats kontrol var ikke dokumenteret tilstrækkeligt. Det betød, at Ret -
ten ikke fuldt ud kunne vurdere, om Kommissionens kontrolprocedurer var blevet anvendt på en ensartet måde i medlemsstaterne, og om Kom-
missionens forvaltningstilsyn var blevet foretaget korrekt:
 ο Nogle af GIAQ -spørgsmålene var ikke besvaret
24.    
 ο Detaljeringsgraden i GIAQ -besvarelserne varierede25.
 ο Det var ikke altid muligt at se en klar sammenhæng mellem GIAQ og de handlingspunkter, der var rapporteret i Eurostats besøgsrapporter
26.
 ο Eurostats opfølgning af handlingspunkter kunne ikke undersøges i de tilfælde, hvor logfilen ikke var ajourført og/eller tilstrækkelig detaljeret
27.24 Over 20 spørgsmål var ikke 
besvaret vedrørende Polen 
og Det Forenede Kongerige.
25 Der manglede detaljer 
i svarene vedrørende Belgien, Frankrig, Italien og Nederlandene.
26 Belgien, Frankrig, Italien 
og Nederlandene.
27 Belgien, Spanien, Italien 
og Nederlandene.
24
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolder Var sV aGheder I udFørelsen aF  den dIrekte kontrol
40.  I de retningslinjer, som BNI-udvalget har vedtaget, er der fastsat ad-
skillige generelle kriterier for udvælgelse af BNI-bestanddele til direkte kontrol
28. Der gives imidlertid ingen vejledning i, hvordan disse kriterier 
skal anvendes. Eurostats grundlag for udvælgelse af områder til analyse var forskelligt fra medlemsstat til medlemsstat, og der blev således ikke 
anvendt en ensartet tilgang.
41.  Med hensyn til otte af de ti undersøgte medlemsstater29 forelå der ikke 
bevis for, at Eurostat havde kontrolleret de nationale statistiske kontorers kontrol af de inputdata, der var anvendt til beregningen af de udvalgte 
bestanddele. Det skaber tvivl om, hvorvidt Eurostats vurdering af over -
vågnings- og kontrolsystemerne vedrørende udarbejdelsen af national-regnskaber i disse nationale statistiske kontorer var tilfredsstillende.
42.  Retsgrundlaget for Eurostats direkte kontrol var BNI-forordningen30. 
I betragtning af den direkte kontrols mål og omfang ville forordningen om egne indtægter
31 efter Rettens mening have været et mere hen-
sigtsmæssigt retsgrundlag. Sidstnævnte forordning giver ikke mulighed for, at andre medlemsstaters nationale statistiske kontorer kan deltage 
i inspektionerne, og den fastsætter specifikke frister for Kommissionens 
formelle rapportering og medlemsstaternes svar
32. Eurostat anvendte 
ikke dette retsgrundlag i den undersøgte kontrolcyklus.
der manGlede krIterIer For F astsættelse aF  landespecIFIkke 
ForBehold
43.  Eurostat fastlagde ikke kriterier for, hvilke punkter i vurderingsrap -
porterne (jf. punkt 79-82) der skulle føre til landespecifikke forbehold. Eurostat forsøgte ikke at beregne den potentielle effekt på BNI af de 
påkrævede forbedringer, der var lagt til grund for forbeholdene. Det 
var således ikke muligt at vurdere, om de 103 specifikke forbehold med hensyn til EU-25-medlemsstaterne (jf. bilag IX) er i overensstemmelse med cost -benefit -princippet (jf. punkt 28).
44.  Tilfælde af uensartethed i Kommissionens fastsættelse af landespecifikke forbehold er beskrevet i punkt 62-64.28 Ved udvælgelsen af 
bestanddele til direkte 
kontrol kan der f.eks. tages hensyn til følgende kriterier: at udvælgelsen skal vedrøre elementer, som er repræsentative for udarbejdelses- og beregningsprocessen vedrørende BNI, at der skal indgå beregninger med et antal justeringer, og at der skal tages højde for processens potentielle risikoområder.
29 Alle undtagen Østrig 
og Polen.
30 Artikel 6 om 
informationsbesøg.
31 Artikel 19 om 
kontrolbesøg.
32 Tre måneder for 
Kommissionen og tre måneder for medlemsstaterne.
25
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolde t Vær Gående specIFIkke ForBehold Var Ikke F astsat 
hensIGtsmæssIGt
45.  Kommissionen tog seks »tværgående« forbehold33, selv om de procedu-
rer, som BNI-udvalget har vedtaget, ikke eksplicit nævner dette som en 
mulighed. Disse forbehold defineres af Kommissionen som punkter, der 
meddeles til alle medlemsstaterne for at gøre det muligt for Eurostat at sammenligne den underliggende udarbejdelse med henblik på at forbedre beregningen af BNI.
46.  Retten konstaterede tilfælde, hvor disse forbehold ikke var berettigede, eftersom medlemsstaterne ikke var berørt af problemerne med den un-derliggende udarbejdelse (med hensyn til behandlingen af andelsboliger 
erklærede 14 medlemsstater således, at de ikke havde transaktioner af 
den pågældende type
34), og deres effekt på kvaliteten af nationalregn -
skaberne var ikke væsentlig (det gælder f.eks. behandlingen af enheder næsten eller helt uden fysisk tilstedeværelse, hvor den forventede effekt 
på BNI er begrænset og hovedsagelig vedrører små medlemsstater).
… eurostat udFørte Ikke arBejde nok på 
medlemsstatsnIVeau
47.  Eurostat bør udføre arbejde nok vedrørende de nationale statistiske kon-
torer til at dække de væsentligste risici i forbindelse med udarbejdelsen af nationalregnskaber (jf. bilag  VI) og dermed kunne foretage en tilstræk -
kelig vurdering af kvaliteten af BNI- data i medlemsstaterne.
eurostats kontrol aF  BnI-o VersIGter ha Vde et BeGrænset 
omF anG
48.  Som beskrevet i det følgende dokumenterede materialet i Eurostats sags-mapper ikke en tilstrækkeligt indgående undersøgelse af de centrale udarbejdelsesspørgsmål.33 Vedrørende 
grænseoverskridende 
formueindkomster, indirekte målte finansielle formidlingstjenester (FISIM), ulovlige aktiviteter, bilskrotningsordninger, andelsboliger og enheder næsten eller helt uden fysisk tilstedeværelse.
34 Belgien, Bulgarien, Estland, 
Grækenland, Frankrig, Cypern, Letland, Litauen, Ungarn, Malta, Nederlandene, Rumænien, Slovenien og Det Forenede Kongerige.
26
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontroleurostats undersøGelse aF  VIrksomhedsre GIstre oG  aF klass IFIcerInG en 
aF InstItutIonelle enheder oG  transaktIoner I den oFFentlIGe sektor Var 
utIlstrækkelIG
49.  Det har central betydning for udarbejdelsen af nationalregnskaberne, at 
virksomhedsregistrene35 er af høj kvalitet, og at der er adgang til detal-
jerede data, som muliggør en korrekt klassificering af de institutionelle enheder og transaktioner. Eurostats undersøgelse af virksomhedsregi-
strenes fuldstændighed, anvendelsen af markedsmæssige/ikkemarkeds -
mæssige kriterier
36 og klassificeringen af transaktioner i den offentlige 
institutionelle sektor foretages af andre afdelinger end den afdeling, der er ansvarlig for kontrol af de BNI- data, der anvendes som grundlag for 
beregningen af egne indtægter.
50.  Med hensyn til de ti udvalgte medlemsstater forelå der ikke dokumenta-
tion for, at Eurostats afdeling med ansvar for at kontrollere BNI- dataene 
havde foretaget en tilstrækkelig undersøgelse af disse spørgsmål enten 
ved at udføre sin egen kontrol eller ved at gennemgå de andre ansvarlige 
afdelingers resultater. Den utilstrækkelige koordinering mellem Eurostats afdelinger betød således, at de relevante risici i forbindelse med udar -
bejdelsen af nationalregnskaberne ikke blev behandlet korrekt.
51.  Dette bekræftes af, at justeringen af det tyske nationalregnskab med hen-visning til virksomhedsregistrets ringe kvalitet (grundet fortsat anvendelse af mere end 20 år gamle oplysninger) er utilstrækkelig (jf. tabel 1, punkt 2), 
og at klassificeringen af Østrigs offentlige hospitaler og registreringen af 
en del af deres indtægter ikke er i overensstemmelse med ENS 95.
52.  På grundlag af de besøg, Eurostat havde aflagt i Østrig mellem 2007 og 2012, 
anførte Eurostats afdeling med ansvar for proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, at det nationale statistiske kontor må-
ske ikke havde anvendt de markedsmæssige/ikkemarkedsmæssige kriterier 
korrekt ved klassificeringen af offentlige hospitaler i nationalregnskabet. Denne bemærkning blev ikke taget i betragtning af Eurostats afdeling med ansvar for kontrollen af de BNI- data, der anvendes som grundlag for 
beregningen af egne indtægter. Kommissionen burde have taget et lan -
despecifikt forbehold vedrørende dette spørgsmål.35 Et virksomhedsregister 
indeholder oplysninger 
om den aktive population af statistiske enheder, der udøver økonomisk aktivitet, om deres lokale enheder, om de retlige enheder, som virksomhederne består af, og om virksomhedsgrupper. Virksomhedsregistret bør ajourføres regelmæssigt. En analyse af virksomheds- populationen i virksom- hedsregistret bør være udgangspunktet for ud- arbejdelsen af BNI efter produktionsmetoden.
36 Jf. punkt 3.27-3.37 
i ENS 95. Hvis omsætningen dækker mindre end 50 % af produktionsomkostningerne, er den institutionelle enhed en ikkemarkedsproducent og kan klassificeres i den offentlige sektor.
27
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrol53.  Rettens skrivebordsgennemgang viste, at midler, der betales af det of-
fentlige til dækning af disse hospitalers driftsunderskud, registreres som produktsubsidier til tjenester inden for sundhedspleje. Disse midler udgør 
ca. 1,5 % af BNI pr. år
37. ENS 9538 giver ikke mulighed for, at betalinger af 
tjenester i forbindelse med ordninger vedrørende sociale risici eller behov 
kan registreres som subsidier. Eurostat foretog ingen specifik kontrol af 
denne BNI-bestanddel for at vurdere, om den registrerede transaktion 
skulle have været klassificeret som sociale overførsler i naturalier. En så-
dan omklassificering ville have ført til en højere beregning af Østrigs BNI.
eurostats kontrol Var manGelFuldt dokumenteret oG  haVde et BeGrænset 
omF anG
54.  Eurostats kontrolsagsmapper vedrørende Belgien, Italien og Nederlan-
dene var af en sådan kvalitet, at Retten ikke fuldt ud kunne undersøge det udførte arbejde. Det var ikke muligt at vurdere, om Kommissionen — med 
hensyn til de BNI-bestanddele, som den havde udvalgt i forbindelse med 
disse tre medlemsstater — havde dækket nogen af de centrale kontroller, som Retten identificerede.
55.  Dette skaber tvivl om, hvorvidt Eurostat overholder kravene i standarderne for intern kontrol, som fastsætter, at der skal sikres tilstrækkelig doku -
mentation for det udførte arbejde, ikke kun for at muliggøre et korrekt 
forvaltningstilsyn, men også for at sikre operationel kontinuitet over tid
39.
56.  Endvidere dækkede Eurostat ikke følgende punkter i de ti medlemsstater, 
som Retten undersøgte:
 ο vurderingen af, om der findes andre kilder, der kan bruges i udarbejdel-  
sesprocessen
 ο klassificeringen af enheder i andre institutionelle sektorer end den offent -
lige sektor40
 ο anvendelsen af anbefalingerne i håndbogen vedrørende statsunderskud og -gæld og/eller udtalelserne fra Udvalget for Penge-, Kreditmarkeds- og 
Betalingsbalancestatistik med relevans for udarbejdelsen af bruttonatio -
nalproduktet (BNP) og BNI.
 Behandling af disse tre spørgsmål ville forbedre kvaliteten af procedu-rerne for udarbejdelse af nationalregnskaberne og dermed have en effekt på beregningen af BNI- dataene.37 Beregnet på grundlag af 
data offentliggjort af Eurostat 
for årene 2004-2007.
38 Jf. punkt 4.38, som 
fastsætter, at følgende ikke kan betragtes som subsidier: »j) betalinger fra den offentlige forvaltning og service til markedsproducenter til hel eller delvis betaling af varer og tjenesteydelser, som de pågældende markedsproducenter leverer direkte og individuelt til husholdningerne til dækning af udgifter forbundet med sociale risici eller behov (se punkt 4.84), og som husholdningerne ifølge loven har ret til. Disse betalinger registreres som den offentlige forvaltning og services udgifter til individuelt konsum [...] og herefter som sociale ydelser i naturalier [...] og husholdningernes faktiske individuelle konsum [...].«
39 Især ICS nr. 9 »Management 
supervision« og nr. 10 »Business continuity«. Jf. meddelelse til Kommissionen: »Revision of the Internal Control Standards and Underlying Framework — Strengthening Control Effectiveness« (SEC(2007) 1341 af 16.10.2007).
40 Især ikkefinansielle 
selskaber, husholdninger og nonprofitinstitutioner rettet mod husholdninger (NPIH’er). Klassificeringen af den sidstnævnte sektor blev dækket korrekt i Det Forenede Kongerige, idet Kommissionen tog et specifikt forbehold.
28
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolen række proBlemer Vedrørende o Verholdelsen aF  ens 95 oG  
kValIteten aF  natIonalreGnskaBsBereGnInGerne Ble V Ikke 
opda Get aF  eurostat
57.  Retten foretog revision på stedet i fem af de ti medlemsstater. Dette re -
visionsarbejde afslørede en række problemer vedrørende overholdelsen 
af ENS 95 og vedrørende nationalregnskabsberegningernes pålidelighed, 
sammenlignelighed og fuldstændighed, som ikke var blevet opdaget af 
Eurostat. Tabel 1 giver en oversigt over de væsentligste revisionsresulta-
ter og indeholder oplysninger om den potentielle effekt af de justeringer, der bør foretages for at korrigere forholdene (hvis de er kvantificerbare), og om den relative størrelse af de risikobehæftede poster (hvis forhol-
dene er ikkekvantificerbare
41). Disse oplysninger stammer fra Rettens 
indgående kontrol af udvalgte BNI-bestanddele og omfatter en vurdering 
baseret på data42 fra de nationale statistiske kontorer uden alternative 
statistiske beregninger.
58.  For hvert af de ikkekvantificerbare forhold er den risikobehæftede BNI-an-del den pågældende bestanddels relative størrelse i økonomien. Retten fastsatte to væsentlighedstærskler: Kvantificerbare forhold var væsentlige, 
hvis den potentielle effekt af de påkrævede justeringer var over 0,2 % af 
BNI, og ikkekvantificerbare forhold var væsentlige, hvis den relative stør -
relse af de risikobehæftede BNI-bestanddele var over 0,5 % af BNI.41 Dvs. at deres effekt på BNI 
er ukendt.
42 Disse data vedrører 
generelt beregningen af BNI 
for det seneste benchmark- eller referenceår.
29
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolBemærkningernærmere landespecifik beskrivelse og vurdering af effekten på B ni og/eller den risikobehæftede Bni -andel
tyskland spanien frankrig italien det f orenede Kongerige
1. Leje af jord 
behandlet ukorrekt 
i nationalregnskabetLeje af jord i nogle tilfælde ikke trukket fra forbrug i produktionen Leje af jord i nogle tilfælde ikke trukket fra forbrug i produktionen og produktion
Ikke relevantLeje af jord ikke trukket fra produktion (ikke omfattet af Kommissionens forbehold)Ikke relevantIkkevæsentligt forhold (risikobehæftet BNI-andel: 0,05  %)Ikkevæsentligt forhold (risikobehæftet BNI-andel: 0,15  %)Ikkevæsentligt forhold (risikobehæftet BNI-andel: 0,15  %)
2. Cut-off-justeringer 
baseret på forældede antagelser eller manglende begrebsmæssige justeringerCut-off-justeringer vedrørende produktion for egen regning, simple værktøjer og 
virksomhedsregister baseret 
på forældede antagelserIkke relevant Ikke relevant Ikke relevantManglende begrebsmæssige justeringer vedrørende håndværktøj, omkostninger til bedriftssundhed og personaleuddannelse samt ansattes rejseomkostninger og dagpenge
Væsentligt forhold (risikobehæftet BNI-andel: 0,73  %)Ikkemåleligt forhold
3. Utilstrækkelig dækning eller svagheder 
i beregningen af 
undergrundsøkonomienUtilstrækkelig hensyntagen 
til fejlrapportering, uregistrerede enheder og skattesvigUtilstrækkelig hensyntagen til fejlrapportering og momssvig uden medvidenFuldstændighedsjustering 
vedrørende uregistrerede 
enheder baseret på forældede antagelser og ikke  dokumenteretSvagheder i  beregningen af 
fuldstændighedsjusteringer vedrørende uregistreret beskæftigelse og vedrørende fejlrapporteringIkke vurderet (pga. Kommissionens specifikke 
forbehold vedrørende dette 
spørgsmål) Væsentligt forhold (risikobehæftet BNI-andel: 
1,59  %)Væsentligt forhold 
(risikobehæftet BNI-andel: 
6,31  %)Væsentligt forhold 
(risikobehæftet BNI-andel: 
0,74  %)Væsentligt forhold 
(risikobehæftet BNI-andel: 
11,81  %)
4. Ukorrekt registrering 
af EU-tilskud i nationalregnskabet-Ikke vurderet (pga. Kommis -
sionens specifikke forbehold vedrørende dette spørgsmål)- - -
Ikkevæsentligt forhold (effekt på BNI: +0,11 %)Ikkevæsentligt forhold (effekt på BNI: +0,09 %)Ikkevæsentligt forhold (effekt på BNI: +0,11 %)Ikkevæsentligt forhold (effekt på BNI: +0,11 %)
5. Utilstrækkelig kvalitet af beregninger vedrørende forhandleravancerForhandleravancer pr. produkt ikke beregnet efter den metode, der anbefales af BNP-udvalget Ikke relevant Ikke vurderet Ikke relevant Ikke relevant
Væsentligt forhold 
(risikobehæftet BNI-andel: 
10,60  %)
 Ikkekvantificerbare forhold  Kvantificerbare forhold  Ikkemålelige forholdtaBel 1
den potentIelle eFFekt aF  rettens re VIsIonsresul tater Vedrørende kV alIteten aF  
medlemsstaternes BnI
30
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolBemærkningernærmere landespecifik beskrivelse og vurdering af effekten på B ni og/eller den risikobehæftede Bni -andel
tyskland spanien frankrig italien det f orenede Kongerige
6. Utilstrækkelig kvalitet af 
beregninger vedrørende udlejning (NACE K, rev. 1)Registrering af finansiel leasingIngen beregning af ikkemar -
kedsproducenters produktion af software til egen brugForbrug i  produktionen 
vedrørende boligtjenester ansat for lavtForbrug i  produktionen 
vedrørende boligtjenester ansat for lavtIkke relevantIkkevæsentligt forhold (risikobehæftet BNI-andel: 0,29  %)Ikkevæsentligt forhold (effekt på BNI: +0,01 %)Væsentligt forhold (effekt på BNI: –1,18 %)Væsentligt forhold (effekt på BNI: –1,50 %)
7 . Utilstrækkelig kvalitet af beregninger vedrørende sundhedsvæsen og sociale foranstaltninger (NACE N, rev. 1)Ikke vurderetUtilstrækkelig kvalitet af beregninger vedrørende andre markedsproducenter end hospitalerSvagheder i  beregninger 
vedrørende sociale foranstaltningerIkke vurderet Ikke vurderet
Væsentligt forhold (risikobehæftet BNI-andel: 1,77  %)Ikkevæsentligt forhold (effekt på BNI: +0,15 %)
8. Klassificering og værdiansættelse af NPIH’er ikke i  overensstemmelse 
med ENS 95 (bruttoværditilvækst eller  udgifter)- - -
Ikke relevantIkke vurderet (pga. Kommis -
sionens specifikke forbehold vedrørende dette spørgsmål)Væsentligt forhold (risikobehæftet BNI-andel: 1,78  %)Væsentligt forhold (risikobehæftet BNI-andel: 0,87  %)Væsentligt forhold (risikobehæftet BNI-andel: 0,73  %)
9. Ukorrekt eller uensartet regnskabsmæssig behandling af indtægter, skatter og subsidierIkke vurderet Ikke vurderetUkorrekt registrering af skatten på bilkørsel og indtægterne fra kommunerneIkke vurderetUensartet regnskabsmæssig behandling af produktskatter og -subsidier på grund af svagheder i udarbejdelsesproceduren 
vedrørende overgangen fra 
produktion i  producentpriser 
til basispriser
Ikkevæsentligt forhold 
(effekt på BNI: +0,04 %)Væsentligt forhold (risikobehæftet BNI-andel: 
6,87  %)
Samlet effekt på BNI 
(kvantificerbare forhold)+0,11  % +0,01  % –0,90  % –1,39  % +0,11  %
 Ikkekvantificerbare forhold  Kvantificerbare forhold  Ikkemålelige forholdtaBel 1
Kilde: Revisionsretten (baseret på dens indgående kontrol af BNI-bestanddele).
31
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrollandespecIFIkke ForBehold, som k ommIssIonen Ikke toG
59.  Vurderet på grundlag af Rettens tærskler burde Kommissionen have taget 
specifikke forbehold vedrørende følgende forhold:
 ο justeringer foretaget i Tyskland med henvisning til, at der var brugt foræl-
dede antagelser (fortsat anvendelse af mere end 20 år gamle oplysninger); 
disse justeringer svarede til i alt 0,73 % af Tysklands BNI
 ο utilstrækkelig dækning af undergrundsøkonomien43 i Tyskland og Spanien 
og svagheder i beregningen af denne bestanddel i Frankrig og Italien
 ο utilstrækkelig kvalitet i beregningen af forhandleravancer i Tyskland
 ο utilstrækkelig kvalitet af beregninger vedrørende udlejningstjenester 
i Frankrig44 og Italien
 ο utilstrækkelig kvalitet af beregninger vedrørende sundhedsvæsen og 
sociale foranstaltninger i Spanien (en betydelig del af disse beregninger 
byggede på en undersøgelse fra 2000, som kun dækkede Madridregionen, og det blev ikke vurderet, om denne region var repræsentativ)
 ο klassificering og værdiansættelse af nonprofitinstitutioner rettet mod hus-
holdninger (NPIH’er) ikke i fuld overensstemmelse med ENS 95 i Tyskland, 
Spanien og Frankrig (bruttoværditilvæksten eller udgifterne i denne sektor udgør mellem 0,7 % og 1,8 % af disse medlemsstaters BNI)
 ο uensartet regnskabsmæssig behandling af produktskatter og -subsi-dier i forbindelse med værdiansættelse af produktion i Det Forenede 
Kongerige.
medlemsstaternes BereGnInGer aF  under GrundsøkonomIen er Ikke Fuldt 
sammenlIGnelIGe
60.  De udarbejdelsesprocedurer, som de fem besøgte medlemsstater brugte 
til at beregne undergrundsøkonomien, er ikke fuldt sammenlignelige, fordi de ikke altid er i overensstemmelse med Kommissionens retnings-
linjer vedrørende fuldstændighed
45.
61.  I betragtning af undergrundsøkonomiens betragtelige omfang, som be -
regnet af de nationale statistiske kontorer, ville en forbedring i kvaliteten af disse beregninger have haft en væsentlig effekt på BNI. Denne effekt 
kan imidlertid ikke kvantificeres.43 Nationalregnskabsstatistikere 
er særligt optagede af at sikre, 
at der foretages en fuldstændig måling af de økonomiske aktiviteter, herunder de skjulte aktiviteter (dvs. »undergrundsøkonomien«) og de aktiviteter, der blot beskrives som uformelle.
44 Det beregnede tal for 
husholdningers forbrug i produktionen udgjorde 3,3 % af produktionen, mens der i de andre institutionelle sektorer blev anvendt satser på over 15 %. Den store forskel viser, at der er problemer med udarbejdelsen af denne bestanddel.
45 Især Kommissionens 
beslutning 94/168/EF, Euratom af 22. februar 1994 om de foranstaltninger, der skal træffes med henblik på gennemførelse af Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom om harmonisering af fastlæggelsen af bruttonationalindkomsten i markedspriser (EFT L 77 af 19.3.1994, s. 51), Kommissionens beslutning 98/527/EF, Euratom af 24. juli 1998 om behandling af momsunddragelser (afvigelser mellem de teoretiske momsindtægter og de faktiske momsindtægter) i nationalregnskabet (EFT L 234 af 21.8.1998, s. 39) og BNI-udvalgets dokument nr. 50 af juli 2005 »Eurostat’s tabular approach to exhaustiveness guidelines«.
32
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolkommIssIonens F astsættelse aF  specIFIkke ForBehold Var Ikke al tId 
konsekVent
62.  De revisionsresultater i  tabel 1, der er klassificeret som ikkevæsentlige, 
vedrører mindre vigtige forhold, som efter Rettens mening ikke kræver 
specifikke forbehold. Retten noterede sig ikke desto mindre, at Kommis-
sionen vedrørende nogle af disse punkter tog landespecifikke forbehold med hensyn til enkelte medlemsstater uden at undersøge, om de samme udarbejdelsesproblemer fandtes i andre medlemsstater, så den kunne sikre ligebehandling.
63.  Enten skulle Kommissionen ikke have taget forbehold vedrørende disse punkter, eller også skulle den have taget forbehold med hensyn til alle de medlemsstater, hvor forbedringer var påkrævet. Følgende er eksempler 
på inkonsekvente landespecifikke forbehold fastsat af Kommissionen 
(jf. bilag IX):
 ο Der blev taget et forbehold med hensyn til Spanien på grund af ukorrekt behandling af håndværktøj i nationalregnskabet, men der blev ikke taget forbehold med hensyn til Det Forenede Kongerige, som har lignende pro -
blemer med registreringen af denne bestanddel.
 ο Der blev taget et andet forbehold med hensyn til Spanien vedrørende re -
gistreringen af EU-tilskud, men der blev ikke taget forbehold med hensyn til Tyskland, Frankrig, Italien og Det Forenede Kongerrige, som heller ikke registrerer disse transaktioner korrekt.
 ο Der blev taget et forbehold med hensyn til Italien
46 vedrørende registre -
ringen af leje af jord, men der blev ikke taget forbehold med hensyn til Tyskland og Spanien, som heller ikke registrerer disse transaktioner korrekt.
 ο Der blev taget et forbehold med hensyn til Polen, fordi der manglede en beregning for software til eget brug, men der blev ikke taget forbehold med hensyn til Spanien, som heller ikke registrerer denne type software i forbindelse med ikkemarkedsproducenter.
64.  Disse problemer ville ikke være opstået, hvis Kommissionen havde opstil-let kriterier for fastsættelse af landespecifikke forbehold (jf. punkt 43) og udført arbejde nok på medlemsstatsniveau til at undgå inkonsekvens.46 Dette forbehold omfattede 
imidlertid ikke det forhold, at 
leje af jord ikke var trukket fra produktionen.
33
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolen Bedre Fokuseret kontrol VIlle ha Ve en eFFekt på 
medlemsstaternes relatIVe BIdra G
65.  Tabel 1 viser Rettens vurdering af de resultater, der skyldes mangel-
fuld anvendelse af ENS 95 og utilstrækkelig kvalitet i forbindelse med 
19 udvalgte BNI-bestanddele i fem medlemsstater. Disse problemer med 
hensyn til udarbejdelsen af nationalregnskabsberegningerne har ikke haft nogen indvirkning på de samlede BNI-baserede egne indtægter til finansiering af EU-budgettet
47, men de er relevante for beregningen af 
de enkelte medlemsstaters bidrag.
66.  De årlige bidrag fra de besøgte medlemsstater i perioden 2002-2007 ville have været anderledes, hvis ENS 95 var blevet anvendt korrekt, og kvaliteten af beregningerne havde været tilfredsstillende. Eftersom Kom-
missionen ikke tog forbehold vedrørende disse spørgsmål, kan den ikke 
længere tage højde for deres effekt i forbindelse med budgettet ved at justere BNI-saldiene. På grundlag af Rettens arbejde er det imidlertid heller ikke muligt at fastslå, hvor store bidragene skulle have været:
 ο De kvantificerbare forholds potentielle effekt på de besøgte medlems-
staters årlige budgetbidrag ligger mellem +0,4 % og –1,1 %. Dette for -
udsætter, at der ikke var behov for andre ændringer vedrørende BNI-be -
standdelene i disse fem medlemsstater eller vedrørende de øvrige 
22 medlemsstaters BNI-beregninger.
 ο De svagheder, der førte til de ikkekvantificerbare forhold, kan også have 
påvirket beregningen af medlemsstaternes bidrag, og det er pr. definition 
ikke muligt at vurdere deres effekt pålideligt.
67.  Rettens undersøgelse af de udvalgte BNI-bestanddele i fem medlems-stater viser således, at en bedre fokuseret kontrol kunne have en effekt på medlemsstaternes relative bidrag til budgettet.47 Ændringer i beregningen 
af de enkelte medlemsstaters 
BNI påvirker beregningen af EU’s samlede BNI, men dette har ingen indvirkning på de samlede BNI-baserede egne indtægter. En stigning (eller et fald) i EU’s samlede BNI udløser et fald (eller en stigning) i den ensartede sats, der anvendes på medlemsstaternes BNI for at finansiere budgettet.
34
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrol… eurostat aFsluttede sIn kontrolcyklus 
For sent
68.  Ved udgangen af januar 2012 afsluttede Eurostat sin kontrol af BNI- over -
sigterne. GD for Budget gav EU-25-medlemsstaterne meddelelse om de 
specifikke forbehold vedrørende BNI- dataene for perioden 2002-201048 
og ophævede de udestående forbehold med hensyn til disse medlems-
stater vedrørende perioden 2002-2007.
69.  Kommissionens undersøgelse af medlemsstaternes BNI- oversigter blev 
foretaget fra begyndelsen af 2007 til begyndelsen af 2012. Efter Rettens 
mening varede denne undersøgelse for lang tid: Kontrollen blev afsluttet 
ti år efter de undersøgte BNI- datas første referenceår.
70.  Den lange varighed skyldtes anvendelsen af Kommissionens omfattende tilgang, som pålagde både Eurostat og de nationale statistiske kontorer en betydelig arbejdsbyrde. Den skyldtes også det forhold, at selv om 
det ikke specifikt kræves af BNI-forordningen, blev samtlige rapporter 
om informationsbesøg og samtlige vurderingsrapporter vedtaget af BNI-udvalget, som kun mødtes ca. tre gange om året.
oVerdre Ven BruG  aF  Generelle ForBehold
71.  For under denne lange kontrolproces at kunne ændre de BNI- data, der 
anvendes som grundlag for beregningen af egne indtægter, tog Kommis-sionen generelle forbehold med hensyn til medlemsstaternes BNI- data 
for 2002-2007.
72.  Der blev gjort overdreven brug af disse forbehold. Det kan føre til omgå-else af princippet om, at processen med forelæggelse og undersøgelse af BNI- data skal afsluttes inden for fire år, sådan som det er fastsat i for -
ordningen om egne indtægter. Forbehold bør kun vedrøre specifikke punkter i forbindelse med værdiansættelsen af enkelte BNI-bestanddele.
73.  I juli 2012 påpegede GD for Budgets interne revision49, at praksissen med 
at fastsætte generelle forbehold over længere perioder for at kunne æn-dre de BNI -data, der anvendes som grundlag for beregningen af egne 
indtægter, og derefter erstatte disse forbehold med specifikke forbehold, gjorde det muligt at korrigere medlemsstaternes BNI -data mere end ti 
år efter de år, som dataene vedrører. Dette førte til budgetmæssig usik -
kerhed i medlemsstaterne.48 Med undtagelse af det 
tværgående forbehold 
vedrørende indirekte målte finansielle formidlingstjenester (FISIM), der kun dækker 2010, og de landespecifikke forbehold med hensyn til EU-10-medlemsstaterne, der kun dækker perioden 2004-2010.
49 Den interne 
revisionsfunktion (IAC).
35
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolde større re VIsIoner Ble V Ikke undersøGt tIlstrækkelIGt
74.  Da Eurostat havde afsluttet sin kontrol, havde alle de ti udvalgte med-
lemsstater foretaget en større revision50 af deres nationalregnskab (jf. 
tabel 2), hvilket betød, at et nyt sæt BNI- data skulle tages i betragtning 
ved beregningen af egne indtægter.
taBel 2
større re VIsIoner Foreta Get aF  de tI  medlemsstater mellem 2008  oG 2011 
oG GennemGået aF  retten
BNI-oversigt undersøgt af 
Eurostat i forbindelse med den 
gennemgåede kontrolcyklusStørre regelmæssige revisioner 
eller benchmarkrevisioner 
foretaget under kontrolprocessenNy/ajourført BNI-
oversigt forelagt
Udvalgte 
medlemsstaterForelagt i:Benchmarkår/ 
referenceår:Implementeret i:Revideret 
benchmarkår/ 
referenceår:Ja, hvornår/nej/ 
ikke relevant (i/r)
Belgien maj 2007 2003 2009 20062nej
Tyskland december 2006 2000 2011 2008 nej
Spanien december 2007 2000 2011 2008 nej
Frankrig juli 2007 2000 2011 2005 nej
Italien december 2007 2000 2011 2008 nej
Nederlandene december 2006 2001 i/r1i/r i/r
Østrig januar 2007 20022008 2004 ja, februar 2009
2011 2008 nej
Polen december 2006 2002 i/r1i/r i/r
Sverige januar 2008 2005 2010 2006 nej
Det Forenede Kongerige juli 2007 2003 2008 2005 ja, marts 2011
1 Undtagen de revisioner, der skyldtes implementeringen af NACE rev. 2 i nationalregnskabet.
2 Referenceår, hvor detaljerede data udledt af årsregnskabet kunne anvendes i nationalregnskabet.
Kilde: Revisionsretten (baseret på oplysninger i Eurostats kontrolsagsmapper).50 Større regelmæssige 
revisioner eller bench- 
markrevisioner indebærer ændringer med hensyn til de kilder og metoder, der anvendes ved udarbejdelsen af BNI, mens større lejlighedsvise revisioner indebærer vigtige metodologiske ændringer i begreber og definitioner og/eller i den anvendte nomenklatur, f.eks. indførelsen af EU’s nye statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter (NACE rev. 2) i nationalregnskaberne for 2011 og implementeringen af det kommende regnskabssystem (ENS 2010). Større revisioner kræver, at BNI- dataene for de 
foregående år beregnes med tilbagevirkende kraft.
36
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrol75.  Syv af de otte nationale statistiske kontorer, der foretog større regel-
mæssige revisioner eller benchmarkrevisioner under kontrolproces-sen, udarbejdede ikke ajourførte BNI- oversigter. Eurostat måtte der -
for foretage sin analyse på grundlag af de begrænsede oplysninger 
i BNI-kvalitetsrapporterne.
76.  Med hensyn til fem af disse medlemsstater51 var omfanget af Eurostats 
arbejde begrænset. Årsagen var den knappe tid mellem implementerin-
gen af de større revisioner52 (september 2011) og afslutningen af kon-
trolprocessen (januar 2012). Som følge af dette blev der ikke foretaget 
en omfattende vurdering af de nye kilder og metoder, og den direkte 
kontrol var ikke baseret på den reviderede procedure for udarbejdelse 
af de udvalgte BNI-bestanddele.
… der Ble V Ikke rapporteret tIlstrækkelIGt 
om eurostats kontrol
77.  Det er vigtigt, at der rapporteres klart og gennemsigtigt om kontrollen af 
BNI- dataene. Dette gør det muligt for interessenterne at forstå Kommis-  
sionens vurdering af medlemsstaternes BNI og træffe foranstaltninger, 
hvis det er påkrævet. Retten undersøgte derfor Eurostats vurderingsrap -
porter om de udvalgte medlemsstaters BNI (jf. punkt 79-82), BNI -udval -
gets årlige udtalelser for årene 2002-2011 (jf. punkt 83-87) og de årlige 
aktivitetsrapporter fra Eurostat og GD for Budget for årene 2002-2011 (jf. punkt 88-92).
78.  Kommissionen har kun i begrænset omfang interne vejledninger vedrø -
rende sin rapportering om kontrollen af BNI- data og sin forvaltning af de 
BNI-baserede egne indtægter. Kvaliteten af Kommissionens rapportering 
blev derfor vurderet ud fra standarder for fuldstændighed, gennemsig-
tighed og ensartethed, som Retten har udarbejdet.
eurostats VurderInGsrapporter om medlemsstaternes BnI 
Var Ikke al tId FuldstændIGe, GennemsIGtIGe oG  ensartede
79.  I vurderingsrapporterne om medlemsstaternes BNI anfører Eurostat dels landespecifikke punkter med behov for forbedring og en mulig effekt på 
BNI, dels tværgående spørgsmål. Retten konstaterede, at Eurostat ikke 
havde anvendt kriterier til at fastlægge disse landespecifikke punkter med behov for forbedring og tværgående spørgsmål
53.51 Tyskland, Spanien, Frankrig, 
Italien og Østrig.
52 Undtagen dem, der 
vedrørte implementeringen 
af NACE rev. 2.
53 Punkterne omhandler især 
beregninger vedrørende originalværker inden for underholdning, litteratur og kunst, forsikring, software og forbrug af fast realkapital i forbindelse med veje, broer osv.
37
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrol80.  Disse rapporter blev forelagt BNI -udvalget i juli og oktober 2011 som 
foreløbige udkast. Det betød, at de nationale statistiske kontorer kunne 
behandle nogle af punkterne, før der blev taget forbehold, og/eller at 
Eurostat kunne foretage ændringer for at sikre overholdelse af princip -
pet om ligebehandling. Der blev dog ikke udarbejdet nogen endelige vurderingsrapporter om medlemsstaternes BNI.
81.  I december 2011 udsendte Eurostat et dokument54 med alle de hand-
lingspunkter, der ikke blev anset for vigtige nok til inklusion i vurderings -
rapporterne som landespecifikke punkter med behov for forbedring. Dette dokument omfatter imidlertid punkter, som kunne have en effekt 
på BNI, og/eller som ligner Kommissionens specifikke forbehold med hensyn til andre medlemsstater, f.eks.:
 ο virksomhedsregistret i Tyskland (jf. tabel 1, punkt 2)
 ο justeringen for svig vedrørende forbrug i produktionen på området hotel- og restaurationsvirksomhed i Nederlandene
 ο behandlingen af håndværktøj i nationalregnskabet i Nederlandene, Sve -
rige og Det Forenede Kongerige 
 ο beregningen af momssvig uden medviden i Polen.
82.  Retten har følgende generelle bemærkninger til indholdet i Eurostats vurderingsrapporter vedrørende de ti udvalgte medlemsstater:
 ο Beskrivelsen af kontrollens mål og omfang samt af Eurostats arbejde er ufuldstændig.
 ο Oplysningerne om den potentielle effekt af de landespecifikke punkter med behov for forbedring og/eller de tværgående spørgsmål samt om mu-ligheden for, at Kommissionen tager forbehold på grund af dem
55, er uklare.
 ο Fordi der ikke er opstillet væsentlighedskriterier, er det uklart, om Eurostats egne resultater i rapporterne modificerer vurderingen
56, og om Eurostats 
samlede konklusion skal betragtes som positiv eller negativ.54 BNI-udvalgets dokument 
nr. 222 »Other issues 
(deriving mainly from action points B, C and D) for 25 Member States«.
55 Hvis de ikke er behandlet 
inden udgangen af 2011.
56 I Eurostats vurderings- 
rapporter anføres det enten, at udarbejdelsen af BNI-bestanddele kunne eller kan forbedres, eller at forbedringer er mulige på nogle områder. Det er imidlertid uklart, om den manglende implementering af disse punkter har en effekt på den samlede vurdering.
38
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolBnI-ud ValGets årlIGe udtalelser Var Ikke I o Verens-  
stemmelse med lo VGIVnInGen oG  Ikke InFormatIVe
83.  BNI-udvalget vedtog med hensyn til Grækenland for 200657 og med hen-
syn til EU-10-medlemsstaterne for årene 2006-201158, at det ikke kunne 
afgive udtalelse om, hvorvidt medlemsstaternes BNI- data kunne anven-
des som grundlag for beregningen af egne indtægter.
84.  Med hensyn til Grækenland handlede Kommissionen i overensstemmelse 
med artikel 10, stk. 7, i forordningen om egne indtægter59. Den brugte 
BNI- dataene fra det foregående BNI-spørgeskema (2005) som grundlag 
for beregningen af egne indtægter, og der blev ikke foretaget nogen saldojusteringer i budgetåret 2006.
85.  Derimod blev denne bestemmelse ikke overholdt med hensyn til EU-10-medlemsstaterne. Kommissionen beregnede og foretog justeringer af saldiene for de BNI-baserede egne indtægter i budgetårene 2006-2011, selv 
om BNI-udvalget ikke havde afgivet en eksplicit udtalelse (jf. punkt 16).
86.  Med hensyn til indholdet i samtlige udtalelser afgivet af BNI-udvalget 
i den undersøgte periode konstaterede Retten følgende:
 ο Det er god praksis at henvise til retsgrundlaget, men dette gøres ikke.
 ο Beskrivelsen af mål og vurderingsgrundlag60 er ufuldstændig.
 ο Det er uklart, om de (generelle) forbehold, der henvises til i udtalelserne 
om EU-15-medlemsstaterne, gør det muligt at betragte BNI-udvalgets 
samlede konklusion som positiv eller negativ.
87.  I betragtning af de konstaterede svagheder i Kommissionens kontrol-  
strategi/-tilgang (jf. punkt 26-36) og i kontrolprocessen (jf. punkt 37-67) kan Eurostats arbejde ikke fuldt ud underbygge BNI-udvalgets udtalelse. 
Eftersom cost -benefit -princippet ikke blev anvendt korrekt i forbindelse 
med Eurostats kontrol, burde der i BNI-udvalgets udtalelser have været 
en bemærkning om, at deres omfang er begrænset.57 Jf. punkt 4.26 i Rettens 
årsberetning for 
regnskabsåret 2006.
58 Fordi Kommissionens 
kontrol af BNI- oversigter 
endnu ikke var afsluttet.
59 Denne bestemmelse 
fastsætter, at eventuelle korrektioner i BNI for tidligere regnskabsår, jf. artikel 2, stk. 2, i BNI-forordningen med forbehold af artikel 5 i samme, medfører en justering af hver berørt medlemsstats bidrag til de BNI-baserede egne indtægter. BNI-forordningens artikel 5 indeholder kravet om, at BNI-udvalget skal afgive en årlig udtalelse om, hvorvidt medlemsstaternes BNI- data kan anvendes som 
grundlag for beregningen af egne indtægter.
60 Kontrollens omfang og 
Eurostats arbejde.
39
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolGd For BudGets årlIGe aktIVItetsrapporter Ga V kun en 
del VIs VurderInG
88.  GD for Budget gav ikke mange oplysninger om forvaltnings-, risiko- og 
kontrolmiljøet vedrørende de BNI-baserede egne indtægter61 eller om 
ræsonnementet bag den samlede konklusion vedrørende forvaltnings- og kontrolsystemerne
62. Trods forbedringer i de seneste år gav GD for 
Budgets årlige aktivitetsrapporter indtil 2011 kun en delvis vurdering af 
forvaltningen af de BNI-baserede egne indtægter.
89.  Indtil 2011 var GD for Budgets erklæringer om sikkerhed ikke underbyg -
get af tilstrækkeligt bevis vedrørende lovlighed og formel rigtighed og 
forsvarlig økonomisk forvaltning. De omhandlede kun nøjagtigheden 
i beregningen af de BNI-baserede egne indtægter og ikke kvaliteten af 
de underliggende data.
90.  I betragtning af de særlige karakteristika ved forvaltningen af de BNI-ba-serede egne indtægter
63 burde der have været oplyst korrekt om grund -
laget for GD for Budgets erklæringer om sikkerhed.
eurostats årlIGe aktIVItetsrapporter Ga V kun en del VIs 
VurderInG
91.  Trods forbedringer i de seneste år giver Eurostats årlige aktivitetsrap -
porter kun en delvis vurdering af kontrollen af de BNI- data, der anven-
des som grundlag for beregningen af egne indtægter. Eurostat gav kun 
begrænsede oplysninger om målene for samt omfanget og resultaterne 
af sin kontrol vedrørende BNI.
92.  Eurostats erklæringer angående princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning var ikke underbygget af tilstrækkeligt bevis for effektiv an -
vendelse af ressourcer i forbindelse med kontrollen af de BNI- data, der 
anvendes som grundlag for beregningen af egne indtægter.61 Nærmere bestemt om, 
hvordan de årlige bidrag og 
justeringer (af de foregående års saldi) beregnes, om ansvarsfordelingen mellem GD for Budget og Eurostat, om BNI-udvalgets rolle og om omfanget af og målene for det kontrolarbejde, der udføres af GD for Budget og Eurostat.
62 Herunder nøgleindikatorer 
for lovlighed og formel rigtighed samt forsvarlig økonomisk forvaltning i forbindelse med kontrollen af de BNI-baserede egne indtægter.
63 EU-reglerne om 
beregningen af dem, den komplekse proces for udarbejdelse af nationalregnskaber og ansvarsfordelingen mellem to kommissionstjenester (jf. punkt 2-11).
40
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolKONKl USIONER  Og ANbEf AlINgER
93.  Retten konkluderer, at Kommissionens kontrol af BNI- data ikke var til -
strækkeligt struktureret og fokuseret. Nedenstående konklusioner og 
anbefalinger bygger på den vurdering, som Retten foretog ud fra det 
sæt gode kontrolordningspraksis, som den udarbejdede med henblik på 
denne revision. Disse praksis udgør en mere struktureret og formaliseret 
tilgang end den tilgang, Eurostat anvender for nærværende, og muliggør 
en bedre ressourcefordeling. Med denne nye tilgang vil det ikke være nødvendigt for Eurostat at afsætte flere personaleressourcer til kontrol-len af BNI- data, eftersom antallet af BNI-bestanddele, der skal udvælges 
til indgående kontrol, kan tilpasses efter de disponible ressourcer.
94.  Retten konstaterede, at kontrollen af de BNI- data, der blev anvendt som 
grundlag for beregningen af egne indtægter for årene 2002-2007, blev afsluttet for sent af Kommissionen, og at de større revisioner, der blev 
foretaget af medlemsstaterne mellem 2008  og 2011, ikke blev undersøgt 
tilstrækkeligt af Kommissionen. Der var en overdreven brug af generelle 
forbehold (jf. punkt 68-76).
95.  Eurostat foretog ikke en hensigtsmæssig planlægning og prioritering af sit arbejde, idet risiciene i forbindelse med medlemsstaternes udar -
bejdelse af nationalregnskaber ikke blev vurderet hensigtsmæssigt ved 
udvælgelsen af områder til kontrol (jf. punkt 24-36).
96.  Eurostat anvendte ikke en ensartet tilgang ved sin kontrol i medlems-
staterne og udførte ikke arbejde nok på dette niveau. Rettens revision viste, at en mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre 
effektiviteten af Kommissionens kontrol (jf. punkt 37-67).
97.  Der blev ikke rapporteret tilstrækkeligt om Eurostats kontrol  
(jf. punkt 77-92).
41
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrol
kontrolstrateGIen/-tIl GanGen
Kommissionen bør foretage en struktureret og formaliseret analyse, 
der tager hensyn til omkostninger og fordele og sætter den i stand 
til at planlægge og prioritere sin kontrol af specifikke områder eller udarbejdelses(del)processer (jf. punkt  33). Denne analyse bør tage 
højde for risiciene i  forbindelse med medlemsstaternes udarbejdelse 
af nationalregnskaber (jf. punkt  32) og bNI -bestanddelenes relative 
størrelse i  den samlede økonomi.
Denne risikoanalyse bør bygge på alle de tilgængelige kvalitative og 
kvantitative oplysninger i samtlige Eurostats afdelinger og være kon -
centreret om de udarbejdelsesprocedurer, der er beskrevet i medlems -
staternes bNI -oversigter og seneste bNI -kvalitetsrapporter (jf. bilag VII  
og bilag  VIII ).anBeF alInG 1 —  
struktureret oG  FormalIseret planlæGnInG  oG  prIorIterInG
Kommissionen bør forkorte sin kontrolcyklus med henblik på at be -
grænse anvendelsen af generelle forbehold (jf. punkt 68-70 og 72).
Sådanne forbehold bør kun anvendes i  undtagelsestilfælde, hvor der er 
betydelig risiko for, at EU’s finansielle interesser ikke er beskyttet, f.eks. 
når en medlemsstat foretager større revisioner under kontrolcyklussen eller med ujævne mellemrum (jf. punkt 71-73).anBeF alInG 2 —  
kortere kontrolcyklus oG  BeGrænset anVendelse 
aF Generelle  ForBehold
Eurostat bør rapportere klart og rettidigt til bNI -udvalget om de til -
fælde, hvor cost -benefit -princippet anses for at gælde (jf. punkt 28).anBeF alInG 3 —  
Bedre rapporterInG  tIl BnI-ud ValGet
42
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolkontrolprocessen
Kommissionens kontrolproces bør omfatte en struktureret og for -
maliseret risikovurdering af de udarbejdelsesprocedurer, der er be -
skrevet i medlemsstaternes bNI-oversigter, og en indgående kontrol 
af væsentlige og risikobehæftede bNI -bestanddele. Udvælgelsen af 
bNI-bestanddele til indgående kontrol bør foretages på grundlag af den 
cost -benefit -analyse, der er beskrevet i anbefaling  1. Den indgående 
kontrol bør have bredere omfang og mål end den direkte kontrol, som 
Eurostat udførte i den seneste kontrolcyklus (jf. punkt 22, andet afsnit, 
og punkt 33-36).anBeF alInG 4 —  
mere Fokuseret kontrol
Kommissionen bør ved sin kontrol være særlig opmærksom på b NI’s 
fuldstændighed og på anvendelsen af sammenlignelige procedurer til beregning af undergrundsøkonomien i  nationalregnskaberne (jf. 
punkt 60 og 61). Eurostat bør undersøge, om Kommissionens retnings -
linjer
64 bliver fulgt af alle medlemsstaterne, og træffe passende for -
anstaltninger til at sikre en ensartet behandling af dette spørgsmål.anBeF alInG 5 —  
særlIG  opmærksomhed på kontrol aF  BnI’s FuldstændIGhed
Kommissionen bør dokumentere sit arbejde, herunder registrere fuld -
stændige oplysninger om den kontrol, som Eurostat udfører på grund -
lag af skrivebordskontrol og/eller besøg hos de nationale statistiske kontorer (jf. punkt 39, 54 og 55).
Eurostats kontrolsagsmapper bør i overensstemmelse med de interne 
kontrolstandarder (ICS) sætte ledelsen i stand til at identificere kon -
trolresultaterne for de udvalgte bNI -bestanddele.anBeF alInG 6 —  
udtømmende kontrolsa Gsmapper oG  dokumentatIon64 Jf. fodnote 45.
43
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolSom grundlag for sin fastsættelse af specifikke forbehold bør Eurostat 
om muligt vurdere den potentielle effekt (i forbindelse med kvantifi -
cerbare forhold) og/eller det risikobehæftede beløb (i forbindelse med 
ikkekvantificerbare forhold) med hensyn til handlingspunkterne og opstille klare væsentlighedskriterier. Disse kriterier bør være kvalitative eller kvantitative (jf. punkt 43 og 58). g enerelt bør der tages forbehold 
vedrørende specifikke b NI-bestanddele med relation til handlingspunk -
ter, som ikke behandles af de nationale statistiske kontorer inden for de fastsatte frister, og som kan have en væsentlig effekt.anBeF alInG 7 —  
der Bør kun ta Ges specIFIkke ForBehold Vedrørende 
VæsentlIGe  Forhold
Eurostat bør forbedre koordineringen mellem afdelingen med ansvar for kontrollen af b NI som grundlag for beregningen af egne indtægter 
og de øvrige afdelinger, især dem, der beskæftiger sig med national -
regnskaber (jf. punkt 49-53).
I de tilfælde, hvor andre afdelinger i Eurostat kan træffe foranstaltnin -
ger med en potentiel effekt på udarbejdelsen af b NP og/eller b NI, bør 
bNI-udvalget høres, og den endelige afgørelse om disse foranstaltnin -
ger bør træffes på et passende organisatorisk niveau i Eurostat.anBeF alInG  8 —  
Bedre koordInerInG  mellem eurostats aFdelInGer
44
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolEurostat bør forbedre sine evalueringsrapporter med henblik på at give 
en fuldstændig, gennemsigtig og ensartet vurdering af medlemssta -
ternes b NI-data (jf. punkt 79-82).
bNI-udvalgets årlige udtalelse bør indeholde en klar vurdering af, 
om medlemsstaternes bNI -data kan anvendes som grundlag for be -
regningen af egne indtægter (eller ej), den bør være udformet i over -
ensstemmelse med kravene i b NI-forordningen, og den bør anvendes 
hensigtsmæssigt i budgetproceduren som fastsat i forordningen om egne indtægter (jf. punkt 83-87).
De årlige aktivitetsrapporter fra g D for b udget og Eurostat bør give 
et retvisende billede af kontrollen af medlemsstaternes b NI-data og 
forvaltningen af de bNI -baserede egne indtægter (jf. punkt  88-92).
Kommissionen bør stille krav om, at Eurostat regelmæssigt rapporterer 
om resultaterne af sin kontrol af bNI-dataene, så gD for b udget kan opnå 
den fornødne sikkerhed med henblik på den årlige aktivitetsrapport.anBeF alInG 9 —  
Bedre rapporterInG
98.  Retten opfordrer Kommissionen til at overveje disse anbefalinger i for -
bindelse med den kommende revision af BNI-forordningen.
Vedtaget af Revisionsretten i  Luxembourg på mødet den  
26. september 2013.
 På Revisionsrettens vegne
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Formand
rapporterInGen
45
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolBIla G I
BnI-B aserede  eGne  IndtæGter  For  2002, 2007  oG  2010 
pr. medlemsstat
Medlemsstater2002 2007 2010
Millioner euro % Millioner euro % Millioner euro %
De ti medlemsstater, der yder de største bidrag og blev udvalgt til denne revision
Tyskland 10 504,5 22,86  % 14 653,8 19,83  % 18 703,8 20,54  %
Frankrig 7 684,7 16,72  % 11 215,7 15,17  % 14 762,0 16,21  %
Det Forenede Kongerige 8 480,5 18,46  % 12 551,2 16,98  % 12 963,4 14,24  %
Italien 6 390,4 13,91  % 9 143,7 12,37 % 11 386,6 12,51  %
Spanien 3 430,7 7, 47  % 6 073,4 8,22  % 7 611,3 8,36 %
Nederlandene 2 264,9 4,93  % 3 400,6 4,60  % 4 219,2 4,63  %
Belgien 1 335,7 2,91  % 1 985,8 2,69  % 2 662,4 2,92  %
Sverige 1 220,7 2,66  % 1 948,9 2,64  % 2 771,6 3,04  %
Polen 0,0 0,00  % 1 745,6 2,36 % 2 630,9 2,89  %
Østrig 1 070,0 2,33 % 1 564,9 2,12  % 2 131,7 2,34 %
I alt 42 382,1 92,25  % 64 283,6 86,98  % 79 842,9 87, 6 8  %
Øvrige medlemsstater
Danmark 893,1 1,94 % 1 393,5 1,89 % 1 705,7 1,87 %
Grækenland 704,8 1,53 % 1 946,6 2,63 % 1 616,9 1,78 %
Portugal 635,9 1,38 % 940,1 1,27 % 1 344,0 1,48 %
Finland 693,5 1,51 % 1 087,7 1,47 % 1 256,0 1,38 %
Den Tjekkiske Republik 0,0 0,00 % 703,8 0,95 % 1 051,4 1,15 %
Irland 537,5 1,17 % 972,2 1,32 % 950,1 1,04 %
Rumænien 0,0 0,00 % 681,7 0,92 % 859,6 0,95 %
Ungarn 0,0 0,00 % 546,7 0,74 % 702,2 0,77 %
Slovakiet 0,0 0,00 % 302,5 0,41 % 450,1 0,49 %
Slovenien 0,0 0,00 % 198,3 0,27 % 250,9 0,28 %
Bulgarien 0,0 0,00 % 163,0 0,22 % 247,2 0,27 %
Luxembourg 100,7 0,22 % 202,2 0,27 % 196,6 0,22 %
Litauen 0,0 0,00 % 158,3 0,21 % 186,4 0,20 %
Letland 0,0 0,00 % 118,0 0,16 % 133,9 0,15 %
Cypern 0,0 0,00 % 88,2 0,12 % 124,3 0,14 %
Estland 0,0 0,00 % 95,8 0,13 % 98,9 0,11 %
Malta 0,0 0,00 % 32,5 0,04 % 40,4 0,04 %
I alt 3 565,5 7,75  % 9 631,1 13,02  % 11 214,6 12,32  %
BNI-baserede egne 
indtægter i alt45 9 47, 6 100,00  % 73 914,7 100,00  % 91 057, 5 100,00  %
Indtægter i alt  
(millioner euro)95 434,4 117  563,0 127  795,0
BNI-baserede egne  indtægter i alt /  
Indtægter i alt 48,15  % 62,87  % 71,25  %
Kilde: Revisionsretten (baseret på Kommissionens finansielle rapporter og EU-budgettets kapitel 14 »BNI« og 32 »BNI-saldi«).
46
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolBIla G II
BereGnInGen  aF de  BnI-B aserede  eGne  IndtæGter
BereGnInGen aF  de BnI-B aserede eGne IndtæGter tIl FInansIerInG  aF  
BudGettet
1. Beregningen af de BNI-baserede egne indtægter foretages ved at anvende en ensartet sats 
på medlemsstaternes BNI. Denne sats fastsættes som en procentdel af summen af med -
lemsstaternes anslåede årlige BNI, således at den fuldt ud dækker den del af budgettet, der ikke finansieres ved traditionelle egne indtægter, momsbaserede egne indtægter og andre indtægter
1. Beregningen af de samlede BNI-baserede egne indtægter påvirkes således af 
disse andre indtægtskilder.
2. BNI-saldi og justeringer af BNI-saldi vedrørende år n beregnes henholdsvis i år n+1 ved sammenligning af overslagene med de faktiske BNI-data
2 og i de følgende år (n+2, n+3, 
n+4 osv.) ved anvendelse af mere aktuelle data som beskrevet i det følgende.
3. EU-reglerne for beregning af egne indtægter gør det muligt at ændre BNI-data for et givet regnskabsår indtil den 30 september i år n+4. Denne frist på fire år kan forlænges i tilfælde, hvor Kommissionen og/eller medlemsstaterne mener, at datakvaliteten på bestemte punkter 
i udarbejdelsen af BNI for et givet regnskabsår bør forbedres
3. 
4. Kommissionen giver medlemsstaterne meddelelse om disse punkter i form af forbehold. 
Generelle forbehold vedrører udarbejdelsen af samtlige en medlemsstats BNI-bestanddele, mens specifikke forbehold vedrører beregningen af enkelte BNI-bestanddele. Når Kommis -
sionen ophæver sine forbehold, kan der ikke foretages flere ændringer af de underliggende data med henblik på beregningen af egne indtægter.
1 Jf. artikel 5 i forordningen om egne indtægter.
2 Jf. artikel 10, stk. 6, i forordningen om egne indtægter.
3 Jf. artikel 10, stk. 7, i forordningen om egne indtægter.
47
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolBIla G II
anVendelse aF  BnI-data Ved BereGnInG  aF  andre elementer Vedrørende eGne 
IndtæGter
5. BNI-dataene spiller en nøglerolle i hele systemet for egne indtægter. De bruges også til at 
fastlægge det reducerede momsgrundlag (som ikke må overstige 50 % af BNI) for beregnin -
gen af de momsbaserede egne indtægter4, til at fordele omkostningerne ved Det Forene -
de Kongeriges korrektion for budgetuligevægte5 og bruttoreduktionen af Nederlandenes 
og Sveriges årlige BNI-bidrag6 på de øvrige medlemsstater, samt til at fastsætte lofterne 
for de samlede årlige forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger, der skal opføres på budgettet
7.
årlIGe BnI-data tIl BereGnInGen aF  eGne IndtæGter
6. De årlige BNI-data8 udarbejdes af de nationale statistiske kontorer i medlemsstaterne. De 
nationale statistiske kontorer skal hvert år inden den 22. september meddele Kommissionen (Eurostat) tallene for BNI og BNP samt deres bestanddele. Tallene skal vedrøre det forudgå -
ende år og eventuelle korrektioner for tidligere år. Medlemsstaterne meddeler disse data i »BNI-spørgeskemaet«.
7. Sammen med disse data skal de nationale statistiske kontorer i medlemsstaterne også fore -
lægge en rapport (kvalitetsrapport), der viser, hvordan aggregaterne er blevet beregnet, beskriver enhver signifikant ændring i de anvendte metoder og basisstatistikker (kilder) og 
redegør for eventuelle revisioner af tidligere BNI-beregninger
9.
4 Jf. artikel 2, stk. 1, litra b), i afgørelsen om egne indtægter.
5 »UK-korrektionen«. Jf. artikel 5 i afgørelsen om egne indtægter.
6 Jf. artikel 2, stk. 5, i afgørelsen om egne indtægter.
7 Jf. artikel 3 i afgørelsen om egne indtægter.
8  BNI-data udarbejdes på grundlag af statistikker og andre beregninger. De adskiller sig fra de overslag, som i systemet for egne 
indtægter anvendes i forbindelse med proceduren for godkendelse af det årlige budget.
9 Jf. BNI-forordningens artikel 2.
48
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolBIla G II
8. Med henblik på at give en mere detaljeret beskrivelse af, hvordan BNI-dataene udarbej -
des, skal de nationale statistiske kontorer sende Eurostat en oversigt (BNI-oversigt) over 
de metoder og de basisstatistikker, de har anvendt ved beregningen af de forskellige 
BNI-bestanddele10.
9. I henhold til de retningslinjer, som BNI-udvalget vedtog i juli 2005, skal medlemsstaterne 
udarbejde en fuldt ajourført BNI-oversigt senest et år efter afslutningen af en større revi -
sion11. Hvis en medlemsstat ikke har en revisionspolitik, der omfatter større revisioner, skal 
BNI-oversigten ajourføres mindst hvert femte år.
10.  I juli 2012 blev disse retningslinjer ændret, så medlemsstaterne kun skal forelægge en ajour -
ført BNI-oversigt i forbindelse med større revisioner under Eurostats kontrolcyklus, hvis BNI-udvalget anmoder om det.
10 Jf. BNI-forordningens artikel 3.
11  Større regelmæssige revisioner eller benchmarkrevisioner indebærer ændringer med hensyn til de kilder og metoder, der anvendes 
ved udarbejdelsen af nationalregnskabet, mens større lejlighedsvise revisioner indebærer vigtige metodologiske ændringer i begreber og definitioner og/eller i den anvendte nomenklatur. Jf. også beretningens fodnote 50 og glossaret .
49
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolBIla G III
kommIssIonens  kontrol  aF medlemsstaternes  BnI-o VersIGter
Fastsættelse aF  Generelle ForBehold
1. De BNI-data, der anvendes som grundlag for beregningen af egne indtægter, kan kun æn -
dres i fire år, men Eurostats vurdering af medlemsstaternes BNI-oversigt kan tage længere 
tid (det var f.eks. tilfældet med BNI-dataene for 2002 og fremefter), og derfor tager Kom -
missionen (GD for Budget) generelle forbehold vedrørende udarbejdelsen af samtlige en 
medlemsstats BNI-bestanddele.
skrIVeBordskontrol på Grundla G aF  GIa Q
2. Eurostat gennemgår BNI-oversigterne1 for at sikre en systematisk, ensartet og rimelig tilgang 
i vurderingen af kvaliteten af medlemsstaternes BNI-data. Eurostats arbejde dokumenteres 
ved hjælp af GIAQ, der indeholder 265 detaljerede spørgsmål vedrørende udarbejdelsen af 
hele nationalregnskabet.
InFormatIonsBesøG2
3. Under hensyntagen til den udførte skrivebordskontrol på grundlag af GIAQ udformer Euro -
stat spørgsmål, der skal afklares under informationsbesøg hos de nationale statistiske kon -
torer. Formålet med informationsbesøgene er især at indsamle de oplysninger, som er nødvendige for at identificere eventuelle svagheder i de statistiske kilder og metoder, der 
er blevet anvendt til at beregne BNI og dens bestanddele.
1 Jf. beretningens fodnote 11.
2  Disse besøg aflægges af Kommissionen. Repræsentanter for andre medlemsstater kan også deltage (jf. BNI-forordningens artikel 6).
50
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolBIla G III
BesøGsrapporter oG  handlInGspunkter
4. Efter hvert informationsbesøg i en medlemsstat opstilles der såkaldte handlingspunkter, som 
vedrører spørgsmål, der kræver metodologiske ændringer, og/eller svagheder i overvåg -
nings- og kontrolsystemerne, der skal behandles. Disse handlingspunkter inddeles i følgende fem kategorier:
 ο A-handlingspunkter:  undersøgelse af muligheden for metodologiske forbedringer og gen -
nemførelse af sådanne
 ο B-handlingspunkter: indsendelse af nye oplysninger, der skal indgå i BNI-oversigten
 ο C-handlingspunkter:  omarbejdelse, præcisering eller korrigering af eksisterende oplysninger 
i BNI-oversigten
 ο D-handlingspunkter:  indsendelse af nye oplysninger, der ikke nødvendigvis skal indgå 
i BNI-oversigten
 ο E-handlingspunkter: punkter, der skal implementeres af Eurostat.
5. Eurostat og de nationale statistiske kontorer skal nå til enighed om besøgsrapporterne (og tidsplanen for implementeringen af handlingspunkterne), og rapporterne skal forelægges BNI-udvalget med henblik på drøftelse og vedtagelse.
dIrekte kontrol
6. Som supplement til sin gennemgang af BNI-oversigterne på grundlag af GIAQ har Eurostat siden 2007 — som anbefalet af Retten
3 — foretaget direkte kontrol af BNI-bestanddele.
7. Som beskrevet i Eurostats retningslinjer er det primære formål med denne tilgang at følge sporet fra den udvalgte bestanddel af nationalregnskabet tilbage til kildedataene
4.
3 Jf. punkt 4.30 a) i Rettens årsberetning for 2005, bilag 4.1 til årsberetningen for 2006 og punkt 4.45 i årsberetningen for 2007.
4  Hovedmålene med den direkte kontrol er at efterprøve, om BNI-oversigtens beskrivelse af kilder og metoder svarer til den faktisk 
anvendte praksis, og om de basisdata, der vises i kilderne, er blevet behandlet korrekt ved udarbejdelsen af de nationalregnskabstal, som medlemsstaterne forelægger med henblik på beregningen af de BNI-baserede egne indtægter. I forbindelse med denne tilgang beregner Eurostat ikke selv BNI-bestanddelene.
51
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolBIla G III
8. Der foretages generelt direkte kontrol af én eller to BNI-bestanddele. Eurostat forventer 
normalt ikke at være i stand til at drage konklusioner om alle dele af BNI-oversigtens be -
regninger på grundlag af dette arbejde.
loGFIler oG  ajourFørte BnI-o VersIGter med markerede ændrInGer
9. For at kunne overvåge fremskridtene med hensyn til handlingspunkterne og dokumentere kontrolprocessen har Eurostat en logfil med samtlige oplysninger om de enkelte handlings -
punkter og en løbende ajourført (ikkeoffentlig) udgave af BNI-oversigten med markerede 
ændringer.
VurderInGsrapporter
10.  Eurostat udarbejder vurderingsrapporter om kvaliteten af medlemsstaternes BNI-data ved -
rørende et bestemt antal år (f.eks. perioden 2002-2010). Vurderingsrapporterne bruges som 
grundlag for Kommissionens specifikke forbehold.
Fastsættelse aF  specIFIkke ForBehold oG  ophæ Velse aF  Generelle 
ForBehold
11.  Hvis der i forbindelse med handlingspunkter, der af Eurostat betragtes som vigtige, ikke er fremlagt fuldstændige oplysninger eller foretaget de påkrævede forbedringer, tager Kom -
missionen specifikke forbehold vedrørende beregningen af enkelte BNI-bestanddele. Det 
betyder, at kontrollen er afsluttet, og at eventuelle generelle forbehold kan ophæves.
52
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolBIla G IV
oVerBlIk  oVer  rettens  re VIsIonstIl GanG oG -metode
Gode kontrol-
ordningspraksis RETTENS KONTROLMODEL
Arbejde udført af andre revisorer (dvs. den interne revision (IAC) i GD for Budget og Eurostat) Retten undersøgte, om Kommissionens kontrol af de BNI-data, der anvendes som grundlag 
for beregningen af egne indtægter, var velstruktureret og fokuseret. 
Retten behandlede følgende tre spørgsmål:
Trin 2
Kontrolprocessen
Gennemgang af Eurostats kontrol-sagsmapper vedrørende stikprøven på ti medlemsstater fra trin 1 (med fokus på 2-8 BNI-bestanddele) og revision på stedet med indgående kontrol af udarbejdelsen af 3-4 BNI-bestanddele hos de nationale statistiske kontorer i en delstikprøve på fem medlemssta-ter (Tyskland, Spanien, Frankrig, Italien og Det Forenede Kongerige).Trin 1
Kontrolstrategien/-tilgangen
Cost-beneﬁt-analyse baseret på en risikovurdering vedrørende udarbej-delsen af nationalregnskaber i en stikprøve på ti medlemsstater, der yder store bidrag til de BNI-baserede egne indtægter (Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrig, Italien, Nederlan-dene, Østrig, Polen, Sverige og Det Forenede Kongerige).Foretog Eurostat en hensigtsmæssig 
planlægning og prioritering 
af sit kontrolarbejde?Undersøgte Eurostat eﬀektivt kvalite-
ten af BNI-dataene med hensyn 
til pålidelighed, sammenlignelighed 
og fuldstændighed?Blev der rapporteret tilstrækkeligt 
om Eurostats kontrol (udtømmende, 
gennemsigtigt og ensartet)?
− De kontrolkrav, der er fastsat i BNI-forordningens bestemmelser
− De regnskabsregler, der er fastsat i ENS 95− De relevante principper for intern kontrol (den ramme, der er udarbejdet af Committee of Sponsoring       Organizations of the Treadway Commission (COSO))
− De rapporteringskrav, der i ﬁnansforordningen er fastsat vedrørende de årlige aktivitetsrapporter fra de ved  
      delegation bemyndigede anvisningsberettigede
Trin 3
Rapporteringen
Undersøgelse af  Eurostats BNI-
vurderingsrapporter vedrørende stikprøven på ti medlemsstater fra trin 1 og 2, af BNI-udvalgets årlige udtalelser for årene 2002-2011 og af de årlige aktivitetsrapporter fra Eurostat og GD for Budget for årene 2002-2011.Metoder til 
indsamling 
af bevisRevisions-
kriterierRevisions-
mål
Kilde: Revisionsretten.
53
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolBIla G V
rettens  kontrolmodel
på Vej mod en Bedre kontrolstruktur
1. Retten analyserede den generelle struktur i Kommissionens systemer med det formål at 
fastlægge gode kontrolordningspraksis til brug i forbindelse med denne revision.
2. Disse praksis indebærer en mere struktureret og formaliseret tilgang og en bedre res -
sourcefordeling. Kombinationen af kontrolprocedurer er anderledes end i Kommissionens ramme med mindre intensitet i den kvalitative undersøgelse af de kilder og metoder, der 
er beskrevet i medlemsstaternes BNI-oversigter, og flere test af udarbejdelsesprocessen 
gennem indgående kontrol
1 af væsentlige og risikobehæftede bestanddele.
3. De kontrolordningspraksis, der er konsolideret i denne kontrolmodel, er fordelt på de tre hovedtrin i Eurostats kontrol som beskrevet i det følgende.
trin 1 — Kontrolstr Ategien/-tilg Angen
4. Den foreslåede strategi/tilgang består i at planlægge og prioritere kontrollen af BNI-bestand -
dele ved at anvende en struktureret metode, der implementerer cost-benefit-princippet (cost-benefit-analyse).
1 Jf. beretningens fodnote 16.
54
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolBIla G V
5. Cost-benefit-analysen fremkommer ved anvendelsen af følgende værktøjer og procedurer:
a) Der foretages en detaljeret kvalitativ risikovurdering vedrørende udarbejdelsen 
af BNI i medlemsstaterne. Risikokilderne og -faktorerne er beskrevet i  bilag VI , og 
processen for udarbejdelse af BNP vurderes efter produktionsmetoden. En skrive -
bordsgennemgang2 af medlemsstaternes B ni-oversigter og seneste årlige kva -
litetsrapporter giver hovedparten af de oplysninger, der skal anvendes til denne 
detaljerede kvalitative  vurdering af iboende risici. Kontrolrisici3 tages ikke i betragt -
ning, fordi de nationale statistiske kontorer i medlemsstaterne kun i begrænset omfang 
forlader sig på overvågnings- og kontrolsystemer i forbindelse med udarbejdelsen af 
nationalregnskaberne.
b) Der udarbejdes en matrix4, som gør det muligt at beskrive udarbejdelsen af BNP-
bestanddele (efter produktionsmetoden) og BNP/BNI-overgangsposter ud fra to ele -
menter: risikovurderingen (med risikovægtning)5 og de enkelte bestanddeles størrelse 
i økonomien (BNP/BNI-bestanddel som procentdel af den samlede BNI). Ved at multi -
plicere risikovægtningen med størrelsen beregnes der en risiko-størrelse-indikator 
for hver bestanddel. I forbindelse med denne revision er denne indikator beregnet for 
hver enkelt NACE (rev. 1)-aktivitet og for overgangsposter. Cost-benefit-analysen kan også anvendes i forbindelse med udgiftsmetoden og indkomstmetoden
6.
c) I denne analyse ( metode ) beregnes fordelene og omkostningerne som følger: Forde -
lene er risiko-størrelse-indikatorværdierne for de BNP/BNI-bestanddele, der udvælges til indgående kontrol, og omkostningerne er offeromkostningerne ved ikke at foretage indgående kontrol af de øvrige BNP/BNI-bestanddele. Omkostningerne beregnes som summen af risiko-størrelse-indikatorværdierne for de BNP/BNI-bestanddele, der ikke  
kontrolleres.
2  Hvis det er påkrævet, kan der (i overensstemmelse med BNI-forordningens artikel 6) aflægges informationsbesøg i medlemsstaterne 
for at skabe klarhed over processen for udarbejdelse af nationalregnskaberne.
3 Herunder også risici vedrørende statistikproduktionssystemernes funktionsmåde (jf. risikokilde D i bilag VI ).
4  Eurostat har som reaktion på sin IAC’s anbefalinger i en rapport fra august 2011 om den statistiske proces vedrørende BNI foreslået, at 
en lignende matrix anvendes ved planlægningen af BNI-kontroller.
5  Rettens revisorer foreslår følgende risikovægtning: 100 for »meget høj« risiko, 75 for »høj« risiko, 50 for »mellemhøj« risiko og 10 for 
»lav« risiko.
6  I denne analyse tages der hensyn til medlemsstaternes specifikke udarbejdelsesprocedurer.
55
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolBIla G V
d) Til udvælgelse af de BNP/BNI-bestanddele, der skal kontrolleres indgående, foreslår 
Retten, at der generelt anvendes en referencetærskel7 (væsentlighedskriterier ): Be -
standdele med en risiko-størrelse-indikatorværdi over referencetærsklen udvælges, 
mens bestanddele med en værdi under referencetærsklen ikke  udvælges. I begrun -
dede tilfælde kan der gøres undtagelser fra disse kvantitative kriterier for at forbedre 
cost-benefit-analysens effektivitet.
e) Antallet af B nP/B ni-bestanddele , der skal udvælges i hver enkelt medlemsstat, 
afhænger af de disponible personaleressourcer til kontrollen.
trin 2 — Kontrol ProCessen
6. Der foretages indgående kontrol af de BNP/BNI-bestanddele, der er udvalgt på grundlag af cost-benefit-analysen (som beskrevet i trin 1). Den indgående kontrol  bør have bredere 
omfang og mål end den direkte kontrol, som Eurostat udfører. Endvidere anvendes der 
i forbindelse med den indgående kontrol en risikobaseret tilgang som beskrevet i det 
følgende:
 ο omfang: Kontrollen dækker hele processen for udarbejdelse af de udvalgte BNP/BNI-bestand- dele, også kvaliteten af basisdatakilderne (primærdata), selv om disse kilder tilhører andre af-
delinger i det nationale statistiske kontor end den, der er ansvarlig for nationalregnskabet, eller 
tilhører andre organer, der leverer statistiske data.
 ο mål: Den indgående kontrol har ud over de mål, der er fastsat i retningslinjerne for Eurostats 
direkte kontrol, også som mål at undersøge, om de udvalgte BNP/BNI-bestanddele er i overens-stemmelse med ENS 95.
 ο tilgang: Fra og med rekonstitueringen af sporet fra aggregat til disaggregater er kontrollen 
koncentreret om de delbestanddele, der bestemmes af de delprocesser i udarbejdelsen, som på grundlag af risikovurderingen anses for at være behæftet med en (meget) høj risiko (jf. punkt 5 a) i dette bilag).
7  I forbindelse med denne revision blev tærsklen til brug ved udvælgelsen af BNI-bestanddele til indgående kontrol fastsat til 5. Ved 
skrivebordsgennemgangen af Eurostats kontrolsagsmapper brugte Retten en udvælgelsestærskel på 2 for medlemsstater, der blev 
besøgt på stedet, og en tærskel på 5 for de øvrige udvalgte medlemsstater .
56
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolBIla G V
7. Den indgående kontrol af BNP/BNI-bestanddele foretages under kontrolbesøg8 hos de natio -
nale statistiske kontorer. Der udarbejdes en detaljeret tjekliste  for kontrollen med henblik 
på at dække risiciene i forbindelse med processen for udarbejdelse af nationalregnskaber 
(jf. bilag VI ) og sikre en ensartet tilgang i de forskellige medlemsstater. Der bør være enig -
hed med de nationale statistiske kontorer om konstateringerne, men BNI-udvalget behøver ikke at godkende rapporterne om kontrolbesøg
9, eftersom den samlede evaluering af de 
enkelte medlemsstaters BNI-data indgår i de vurderingsrapporter, der skal undersøges af 
BNI-udvalget (jf. trin 3).
trin 3 — rAPP orteringen
8. Rapporteringen om kontrollen af de BNI-baserede egne indtægter bør finde sted på tre niveauer som beskrevet i det følgende.
VurderInGsrapporter
9. Disse rapporter bør give en samlet vurdering af medlemsstaternes BNI-datas sammenligne -
lighed, pålidelighed og fuldstændighed baseret på anvendelsen af cost-benefit-princippet (jf. trin 1 og 2). Rapporterne bør mindst indeholde følgende:
a) baggrundsoplysninger
b) en beskrivelse af kontrollens mål og omfang (dvs. de hoveddokumenter, som under -
søgelsen er baseret på)
c) en beskrivelse af det udførte arbejde
d) konstateringer
e) en konklusion (samlet vurdering)
f) modificerende bemærkninger.
8 I overensstemmelse med artikel 19 i forordningen om egne indtægter.
9  Når kommentarerne fra de besøgte nationale statistiske kontorer er taget i betragtning, kan disse rapporter (i deres endelige form) 
sendes til udvalget til orientering.
57
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolBIla G V
10.  Der bør udarbejdes en standardtekst til rapporternes konklusion. Med henblik på at skelne 
mellem væsentlige og ikkevæsentlige forhold konstateret ved den indgående kontrol bør der opstilles væsentlighedskriterier  (en procentdel af værdien af den undersøgte bestand -
del og/eller af BNI). Hvis effekten af samtlige væsentlige forhold (modificerende bemærk -
ninger) overstiger en fastsat referencetærskel (f.eks. 2 % af BNI), bør den samlede vurdering 
være negativ.
BnI-ud ValGets udtalelse 
11.  I denne udtalelse bør der tages hensyn til den kontrol, som Kommissionen har udført 
i overensstemmelse med sin kontrolstruktur, og til Eurostats konsekvenskontrol af de data og oplysninger, som medlemsstaterne har forelagt i deres årlige BNI-spørgeskemaer og 
kvalitetsrapporter.
12.  BNI-udvalgets udtalelse bør mindst indeholde følgende:
a) baggrundsoplysninger og en angivelse af retsgrundlaget
b) en beskrivelse af kontrollens mål og omfang (dvs. de hoveddokumenter, som under -
søgelsen er baseret på)
c) en beskrivelse af det udførte arbejde
d) (generelle og specifikke) forbehold og andre væsentlige forhold
e) en konklusion (udtalelse)
f) modificerende bemærkninger.
13.  Udtalelsen bør være positiv, negativ eller positiv med en eller flere modificerende 
bemærkninger . Udtalelsen bør modificeres, hvis der er taget generelle forbehold og/eller 
(væsentlige) specifikke forbehold, eller hvis Eurostats kontrol af BNI-spørgeskemaerne og 
kvalitetsrapporterne har afsløret væsentlige forhold. Hvis de modificerende bemærkninger 
ikke muliggør en positiv udtalelse (jf. punkt 10 i dette bilag), bør de underliggende BNI-data kun anvendes til beregningen af de BNI-baserede egne indtægter, hvis Kommissionen behørigt begrunder en sådan anvendelse.
58
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolBIla G V
14.  Den foreslåede standardtekst til denne udtalelse vises i tekstboks 1 .
tekstBoks 1 — Foreslået standardtekst tIl BnI-ud ValGets årlIGe udtalelse
Under hensyntagen til målene for og omfanget af kontrollen af BNI-data (jf. ...) og på grundlag af Eurostats 
arbejde (jf. ...) udtaler BNI-udvalget [i overensstemmelse med BNI-forordningens artikel 5, stk. 2, litra b),] hermed, at dataene i medlemsstaternes BNI-spørgeskemaer og kvalitetsrapporter for [ÅR] kan/ikke kan  
anvendes som grundlag for beregningen af egne indtægter. [Følgende forhold modificerer imidlertid denne udtalelse ... f.eks. (generelle og/eller specifikke) forbehold vedrørende BNI-data i overensstemmelse med artikel 10, stk. 7, i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 ...].
årlIGe aktIVItetsrapporter
15.  Både Eurostat og GD for Budget bør i deres årlige aktivitetsrapporter (i del 1, »Policy achie -
vements«, del 2, »Management and internal control systems« og/eller del 3, »Building blocks 
towards the Declaration of assurance«10) beskrive kontrollen af de BNI-baserede egne ind -
tægter11 og give relevante oplysninger om deres anvendelse af ressourcer i overensstem -
melse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning.
16.  Som ved delegation bemyndiget anvisningsberettiget vedrørende de BNI-baserede egne indtægter bør GD for Budget også fremlægge passende dokumentation (f.eks. indikatorer for lovlighed og formel rigtighed) for at underbygge sin egen erklæring  om forvaltningen 
af de BNI-baserede egne indtægter (del 4 i den årlige aktivitetsrapport).
10  Disse dele er foreskrevet i Kommissionens interne retningslinjer for udarbejdelsen af de årlige aktivitetsrapporter for 2011. Lignende 
sektioner er foreskrevet i retningslinjerne for de foregående år.
11  Navnlig beregningen af medlemsstaternes bidrag, ansvarsfordelingen i Kommissionen (herunder BNI-udvalgets rolle), omfanget af og 
målene for Eurostats og GD for Budgets kontrol samt Kommissionens forvaltning af BNI-forbehold.
59
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolBIla G V
17.  Hvad angår kvaliteten af de BNI-data, der anvendes til beregningen af egne indtægter, bør 
Eurostat hvert år give GD for Budget en samlet vurdering af BNI-dataene, så generaldirek -
toratet kan bruge denne til at underbygge sin erklæring. Alternativt kunne Eurostat i sin årlige aktivitetsrapport give sikkerhed for kvaliteten af de BNI-data, der skal anvendes som grundlag for beregningen af egne indtægter, og GD for Budget kunne i erklæringen i sin 
årlige aktivitetsrapport henvise til dette element.
18.  BNI-udvalgets årlige udtalelse kan anvendes som en kilde til sikkerhed, forudsat at dens 
indhold er klart, og at den samlede konklusion er utvetydig.
19.  Erklæringens omfang bør præciseres i GD for Budgets årlige aktivitetsrapport, så den giver et retvisende billede af, om de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige, og om den økonomiske forvaltning af de BNI-baserede egne indtægter er forsvarlig. Den 
foreslåede tekst til præcisering af erklæringens omfang vises i tekstboks 2 .
tekstBoks 2  — omF anGet aF  erklærInGen om de BnI-B aserede eGne IndtæGter
a) Erklæringen omfatter dels beregningen af de BNI-baserede egne indtægter for indeværende år, som 
(i overensstemmelse med artikel 5 i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000) foretages på grundlag af overslag, der skal revideres i de følgende år, dels beregningen af saldi
12 og justeringer13 af saldi for de 
BNI-baserede egne indtægter vedrørende tidligere år (artikel 10, stk. 6 og 7, i forordning nr. 1150/2000).
b) Medlemsstaternes BNI-data for et givet år kan revideres i op til fire år. Generelle og specifikke forbehold gør det muligt også at ændre dataene efter denne periode.
c) Vurderingen af BNI-dataenes kvalitet bygger på Eurostats kontrol som beskrevet i del 1 og 2 i den 
årlige aktivitetsrapport, og grundlaget for erklæringen er beskrevet i del 3
14.
d) BNI-udvalget har den ... på baggrund af cost-benefit-princippet afgivet sin årlige udtalelse om, hvorvidt 
BNI-dataene kan anvendes som grundlag for beregningen af egne indtægter. Udtalelsen er (positiv, 
negativ eller positiv med modificerende bemærkninger).
12  Disse beregnes i år n+1 ved at sammenligne de (foreløbige) faktiske BNI-data for år n, som medlemsstaterne har forelagt i BNI-
spørgeskemaerne, med de BNI-overslag, der blev anvendt ved opstillingen af budgettet for det pågældende år.
13  Disse beregnes i år n+2 og fremefter ved at sammenligne de forbedrede (endelige) BNI-data for år n med de faktiske BNI-data 
for det pågældende år, som medlemsstaterne har forelagt i BNI-spørgeskemaerne vedrørende de foregående år.
14 Jf. punkt 15-18 i dette bilag.
60
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolBIla G VI
rettens  rIsIkomatrIx
risiK oKilderrisi KofAKtorer  
[for hver BnP-bestanddel ( nACe-aktivitet) og BnP/Bni -overgangspost]risiK ovurdering  
(lav, mellemhøj, 
høj, meget høj)
A) De statistiske kilders 
kvalitet(A1) På grund af forhold vedrørende dækning og de disponible variablers fuldstændighed og detaljeringsgrad er kilderne ikke velegnede til måling af aktiviteter og/eller transaktioner i nationalregnskabet. Samlet vurdering af 
risikokilde A for hver 
BNP/BNI-bestanddel(A2)  Der foreligger ikke ajourførte kilder.
(A3)  
Kilderne er ikke ledsaget af kontrol- og kvalitetsindikatorer (f.eks. ser-  
viceniveauaftaler, kvalitetsrapporter og ad hoc-undersøgelser).
B) De statistiske metoders kvalitet(B1) De metoder, der anvendes til at måle aktiviteter og/eller transaktioner i nationalregnskabet, er ikke i overensstemmelse med ENS 95.
Samlet vurdering af 
risikokilde B for hver 
BNP/BNI-bestanddel(B2) De metoder, som BNI-udvalget og/eller Eurostat anbefaler til værdi-  
ansættelse af specifikke forhold, anvendes ikke fuldt ud.
(B3) »Indirekte« metoder anvendes uhensigtsmæssigt.
(B4)  Der er ingen specifikke metoder til at beregne den ikkeobserverede økonomi for at sikre fuldstændighed.
C) Fastlæggelse 
af statistiske beregninger og registrering 
i nationalregnskabet 
i overensstemmelse 
med ENS 95(C1) Beregningen af aktiviteter og/eller transaktioner i nationalregnskabet er ikke i  overensstemmelse med ENS 95.
Samlet vurdering af 
risikokilde C for hver 
BNP/BNI-bestanddel(C2)  Datavalidering og andre justeringer (eksplicitte cut-off-justeringer, eksplicitte fuldstændighedsjusteringer og afstemningsjusteringer) fore -
tages ikke hensigtsmæssigt med henblik på at sikre beregninger, som er i overensstemmelse med ENS 95.
(C3) Variabler i de statistiske kilder klassificeres ikke korrekt med henblik på målingen af ENS 95-aktiviteter og/eller -transaktioner.
(C4) Fordelingen af aktiviteter og/eller transaktioner i nationalregnskabet på de institutionelle sektorer og/eller enheder er ikke i  overensstemmelse 
med ENS 95 (med en potentiel effekt på BNI).
D) Statistikproduk -
tionssystemernes funktionsmåde (herunder  organisatoriske forhold)(D1)  Der er ikke tilstrækkelige ressourcer i  afdelingen/afdelingerne med 
ansvar for nationalregnskabet (f.eks. antallet af ansatte og deres speci -
fikke erfaring med og kendskab til ENS 95).
Samlet vurdering 
af risikokilde 
D med hensyn til 
udarbejdelsen af 
nationalregnskabet
1(D2) De ansatte/ledelsen i afdelingen/afdelingerne med ansvar for national -
regnskabet er ikke uafhængige.
(D3)  Der er svagheder i  planlægningen og fordelingen af opgaver 
(f.eks. produktion af nøgletal) i det nationale statistiske kontor.
(D4)  Fastlæggelsen af statistiske beregninger og registreringen af aktivi -
teter og/eller transaktioner i nationalregnskabet understøttes ikke af standardiserede informationssystemer.
(D5)
 Der er utilstrækkelig koordinering mellem:
— afdelingen/afdelingerne med ansvar for nationalregnskabet 
og andre afdelinger i det nationale statistiske kontor med ansvar for tematiske statistikker, der anvendes i nationalregnskabet
— nationale organer (den nationale centralbank, det nationale statistiske kontor, ministerier) i tilfælde, hvor ansvaret for udarbejdelsen er delt.
1  I forbindelse med risikovurderingen vedrørende udarbejdelsen af nationalregnskaberne i medlemsstaterne tog Retten ikke risikokilde D i betragt -
ning, da den vedrører overvågnings- og kontrolsystemer, hvis funktionsmåde ikke var omfattet af denne revision.
Kilde: Revisionsretten.
61
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolBIla G VI
matrIxanVendelse oG  rIsIko VurderInGsprocedure
1. Der blev foretaget en kvalitativ risikovurdering af udarbejdelsesprocedurerne på grundlag 
af de foreliggende oplysninger i Eurostat, især oplysningerne i medlemsstaternes BNI-oversigter og seneste BNI-kvalitetsrapporter. 
2. Med henblik på vurderingen blev de beskrevne risikofaktorer i nogle tilfælde opdelt i mere detaljerede delfaktorer
1. Der blev opstillet specifikke kriterier for hver enkelt risikofaktor og/
eller delfaktor med henblik på at afgøre, om den pågældende risiko skulle vurderes som lav (L), mellemhøj (M), høj, (H) eller meget høj (MH).
3. F.eks. er der foretaget følgende vurdering med hensyn til risikofaktor A2 »Der foreligger ikke ajourførte kilder«:
 ο meget høj: Når kilden ikke er ajourført og henviser til et meget gammelt referenceår
 ο høj: Når kildens referenceår ikke er det samme som referenceåret for de endelige data, der analyseres, og der ikke er foretaget regelmæssig ajourføring
 ο mellemhøj: Når kildens referenceår ikke er det samme som referenceåret for de endelige data, der analyseres, eller der ikke er foretaget regelmæssig ajourføring
 ο lav: Når kildens referenceår er det samme som referenceåret for de endelige data, der analyseres, 
og der er foretaget regelmæssig ajourføring.
4. Hvis oplysningerne om udarbejdelsen af en BNI-bestanddel er mangelfulde eller helt mang -
ler med hensyn til en risikofaktor, vurderes risikoen som høj eller meget høj, afhængigt af betydningen af de udarbejdelsesaspekter, der ikke er beskrevet udtømmende og klart.
5. Anvendelsen af denne matrix gør det muligt at fastlægge en detaljeret vurdering af hver enkelt risikodelfaktor, risikofaktor og risikokilde. Der foretages en samlet risikovurdering for hver BNI-bestanddel (dvs. BNP-bestanddel eller BNP/BNI-overgangspost) (jf. bilag VII ). 
Denne samlede vurdering er det vigtigste input i cost-benefit-analysen (jf. bilag VIII ).
1  Risikofaktor A1 blev opdelt i to delfaktorer: a) dækning af populationen og b) de disponible variablers fuldstændighed og 
detaljeringsgrad. Risikofaktor C1 blev opdelt i to delfaktorer: a) beregninger ved hjælp af indirekte metoder og b) begrebsmæssige 
justeringer. Risikofaktor C2 blev opdelt i tre delfaktorer: a) datavalidering og balanceringsjusteringer, b) eksplicitte cut-off-justeringer og c) eksplicitte fuldstændighedsjusteringer. 
62
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolBIla G VII
rettens  rIsIko VurderInGNACE rev. 1- 
hovedafdelingerBNI-bestanddeleRisikovurdering i  de udvalgte medlemsstaterBelgien
Tyskland
Spanien
Frankrig
Italien
Nederlandene
Østrig
Polen
Sverige
Det 
Forenede 
Kongerige
A Landbrug, jagt og skovbrug H H M H M M M H M H
B Fiskeri M H H H H H M H M MH
C Råstofudvinding L M M L M H H H M H
D Fremstillingsvirksomhed H M M M H M H H H H
E Elektricitets-, gas- og vandforsyning M M L L M M H M M L
F Bygge- og anlægsvirksomhed H H M H H H H H H H
GEngroshandel og detailhandel;  
reparation af motorkøretøjer og varer til husholdningsbrug H H H M H H H H H H
H Hotel- og restaurationsvirksomhed H H H MH H H H H H H
I Transport, oplagring og kommunikation H M M M M H H H H H
JPengeinstitutter, finansierings- og forsikringsvirksomhedL L L L L M M H M H
KFast ejendom, udlejning og forretningsserviceH H H H H H H H H H
LOffentlig administration og forsvar, lovplig -
tig socialforsikringL M L M M M M H M M
M Uddannelse M H M H M H H H H H
N Sundhedsvæsen og sociale foranstaltninger H H MH H H H H MH M H
OAndre kollektive, sociale og personlige tjenesteydelserH MH H H H H H H H H
P Private husholdninger med ansat medhjælp MH M M M H M H H H H
Q Ekstraterritoriale organisationer og organer i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r
Bruttoværditilvækst
— Produktskatter M L L H M M M H M M
— Produktsubsidier M H L M M M MH H H H
Bruttonationalprodukt (BNP)
OvergangsposterAflønning af ansatte modtaget fra udlandet H H H H H M M H M H
Aflønning af ansatte betalt til udlandet H M M H H M M H M H
Formueindkomst modtaget fra udlandet H H H H H H H H H H
Formueindkomst betalt til udlandet M H M M H H H H H H
Produktions- og importskatter betalt til EU MH L L L L L L MH L M
Subsidier modtaget fra EU MH H M MH MH H MH MH H H
Bruttonationalindkomst (BNI)
— FISIM1i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r
BNI til beregningen af egne indtægter
Forklaring: »L« står for lav, »M« står for mellemhøj, »H« står for høj (gul), »MH« står for meget høj (rød), og »i/r« står for ikke relevant eller ikke vurderet.
1  FISIM blev først fra 2010 medtaget i udarbejdelsen af den BNI, der anvendes til beregningen af egne indtægter. Eftersom denne revision omfatter Kommis-
sionens kontrol af BNI-data for perioden 2002-2007, blev udarbejdelsen af denne bestanddel ikke vurderet.
Kilde: Revisionsretten (baseret på undersøgelsen af medlemsstaternes BNI-oversigter).
63
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolBIla G VII
resul taterne aF  rIsIko VurderInGen
1. Ved denne vurdering identificerede Retten de BNI-bestanddele, hvis udarbejdelse er for -
bundet med en forhøjet risiko for manglende overholdelse af ENS 95. Områder, hvor den 
samlede risiko vurderes som lav eller mellemhøj, forventes ikke undersøgt indgående, und -
tagen i de få tilfælde, hvor områdernes relative størrelse i økonomien er meget betydelig1.
2. Retten foretog sin kvalitative risikovurdering ved at anvende den matrix og den procedure, som er beskrevet i  bilag VI . Med hensyn til de fem medlemsstater, der blev besøgt på stedet, 
redegøres der i det følgende kort for årsagen til, at udarbejdelsen af nogle BNI-bestanddele vurderes at være forbundet med meget høj risiko.
3. I Tysklands tilfælde er der utilstrækkelige oplysninger om fuldstændigheden af de kilder, der er anvendt til at beregne en væsentlig del af bruttoværditilvæksten i NACE O (rev. 1) »Andre kollektive, sociale og personlige tjenesteydelser«. Beskrivelsen af samtlige foretagne 
justeringer gør det ikke muligt at vurdere beregningsprocessen.
4. I Spaniens tilfælde er de kilder, der er anvendt til at beregne en væsentlig del af brutto -
værditilvæksten i NACE N (rev. 1) »Sundhedsvæsen og sociale foranstaltninger«, af utilstræk -
kelig kvalitet. Endvidere gives der ikke tilstrækkelige nøgleoplysninger om udarbejdelses -
processen (f.eks. metoder, justeringer og klassificeringen af kildernes variabler som ENS 
95-transaktioner).
5. I Frankrigs tilfælde gives der i beskrivelsen af beregningen af NACE H (rev. 1) »Hotel- og restaurationsvirksomhed« ikke tilstrækkelige oplysninger om fuldstændighedsjusteringerne, der forventes at være betydelige. Der oplyses ingen detaljer om tilskuddene fra EU.
6. I Italiens tilfælde oplyses der ingen detaljer om tilskuddene fra EU.
7. I Det Forenede Kongeriges tilfælde er oplysningerne om udarbejdelsen af NACE B (rev. 1) »Fiskeri« ikke detaljerede, især hvad angår justeringerne i nationalregnskabet og konverte -
ringen af kildernes variabler til ENS 95-transaktioner. Denne aktivitet blev imidlertid ikke 
undersøgt ved revisionen, da dens størrelse i økonomien er meget beskeden. 
1 F.eks. mindst 10 % af BNI for bestanddele, hvor risikoen vurderes som mellemhøj.
64
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolBIla G VIII
rettens  cost-BeneFIt-analyse
BNI-bestanddele  
(NACE rev. 1-hovedafdelinger)Belgien Tyskland Spanien Frankrig Italien Nederlandene Østrig Polen SverigeDet Forenede 
Kongerige
StørrelseRSIStørrelseRSIStørrelseRSIStørrelseRSIStørrelseRSIStørrelseRSIStørrelseRSIStørrelseRSIStørrelseRSIStørrelseRSIR(M) R(M) R(M) R(M) R(M) R(M) R(M) R(M) R(M) R(M)
Landbrug (A)1,0 %
0,71,1 %
0,93,8 %
1,92,1 %
1,62,4 %
1,22,2 %
1,11,7 %
0,94,1 %
3,00,9 %
0,50,6 %
0,4
H(75) H(75) M(50) H(75) M(50) M(50) M(50) H(75) M(50) H(75)
Fiskeri (B)0,0 %
0,00,0 %
0,00,2 %
0,20,1 %
0,10,1 %
0,10,1 %
0,10,0 %
0,00,0 %
0,00,0 %
0,00,0 %
0,0
M(50) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75) M(50) H(75) M(50) MH(100)
Råstofudvinding (C)0,1 %
0,00,3 %
0,10,3 %
0,10,1 %
0,00,4 %
0,22,5 %
1,90,4 %
0,32,0 %)
1,50,4 %
0,22,2 %
1,6
L(10) M(50) M(50) L(10) M(50) H(75) H(75) H(75) M(50) H(75)
Fremstillingsvirksomhed (D)15,4  %
11,620,9  %
10,417, 0  %
8,512,7  %
(i) 6,318,9 %
14,213,0  %
6,517,7  %
13,314,9  %
(i) 11,117, 3  %
13,011,8  %
8,9
H(75) M(50) M(50) M(50) H(75) M(50) H(75) H(75) H(75) H(75)
Elektricitet (E)2,1 %
1,11,7 %
0,81,8 %
0,21,5 %
0,21,8 %
0,91,2 %
0,62,3 %
1,73,4 %
1,72,6 %
1,31,3 %
0,1
M(50) M(50) L(10) L(10) M(50) M(50) H(75) M(50) M(50) L(10)
Bygge- og anlægsvirksomhed (F)4,3 %
3,24,7 %
3,57, 6 %
3,84,8 %
3,64,5 %
3,45,0 %
3,86,6 %
(i) 5,05,7 %
4,34,0 %
3,05,6 %
4,2
H(75) H(75) M(50) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75)
Engroshandel og detailhandel (G)11,4  %
8,510,1  %
7, 510,2  %
7,79,9 %
5,011,5  %
8,612,0  %
9,011,8  %
8,917,9  %
(i) 13,59,9 %
7, 410,4  %
7, 8
H(75) H(75) H(75) M(50) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75)
Hotel- og restaurationsvirksomhed (H)1,5 %
1,11,5 %
1,17, 0 %
(i) 5,22,1 %
(i) 2,13,5 %
(i) 2,61,7 %
1,34,1 %
3,11,1 %
0,81,3 %
1,02,6 %
(i) 2,0
H(75) H(75) H(75) MH(100) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75)
Transport (I)7, 2 %
5,45,0 %
(i) 2,56,7 %
(i) 3,35,7 %
(i) 2,96,6 %
3,36,3 %
4,76,5 %
4,96,7 %
(i) 5,06,0 %
4,56,5 %
(i) 4,8
H(75) M(50) M(50) M(50) M(50) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75)
Pengeinstitutter, finansierings- og 
forsikringsvirksomhed (J)5,2 %
0,53,8 %
0,44,2 %
0,44,5 %
0,44,2 %
0,45,4 %
2,74,8 %
2,43,8 %
2,83,9 %
2,06,4 %
(i) 4,8
L(10) L(10) L(10) L(10) L(10) M(50) M(50) H(75) M(50) H(75)
Fast ejendom, udlejning og  
forretningsservice (K)19,5  %
(i) 14,621,2  %
15,913,6  %
10,223,6  %
17,718,1 %
13,518,8 %
14,116,4  %
12,312,8  %
9,618,0 %
13,520,8  %
15,6
H(75) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75)
Offentlig administration (L)6,6 %
0,75,8 %
(i) 2,95,7 %
0,66,9 %
(i) 3,45,3 %
(i) 2,76,2 %
3,15,4 %
2,75,8 %
4,45,1 %
2,64,8 %
(i) 2,4
L(10) M(50) L(10) M(50) M(50) M(50) M(50) H(75) M(50) M(50)
Uddannelse (M)5,9 %
3,04,1 %
3,14,5 %
(i) 2,25,1 %
3,84,4 %
(i) 2,23,9 %
2,94,9 %
3,64,3 %
3,25,1 %
3,95,2 %
3,9
M(50) H(75) M(50) H(75) M(50) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75)
 Bestanddele udvalgt af Retten til både indgående kontrol og skrivebordsgennemgang i de fem besøgte medlemsstater
 Bestanddele udvalgt af Retten til skrivebordsgennemgang i de fem medlemsstater, der ikke blev besøgt
 Bestanddele udvalgt af Retten til skrivebordsgennemgang i de fem besøgte medlemsstater
Forklaring:
 ο»Størrelse«: Bestanddelens relative størrelse som andel af BNI.
 ο»R«: Risikovurdering (jf. bilag VII).
 ο»M«: Risikovægtning.
 ο»RSI«: Risiko-størrelse-indikator.
 ο»L«, »M«, »H«, »MH«, »i/r« og »FISIM«: Jf. bilag VII.
Kilde: Revisionsretten.
65
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolBNI-bestanddele  
(NACE rev. 1-hovedafdelinger)Belgien Tyskland Spanien Frankrig Italien Nederlandene Østrig Polen SverigeDet Forenede 
Kongerige
StørrelseRSIStørrelseRSIStørrelseRSIStørrelseRSIStørrelseRSIStørrelseRSIStørrelseRSIStørrelseRSIStørrelseRSIStørrelseRSIR(M) R(M) R(M) R(M) R(M) R(M) R(M) R(M) R(M) R(M)
Landbrug (A)1,0 %
0,71,1 %
0,93,8 %
1,92,1 %
1,62,4 %
1,22,2 %
1,11,7 %
0,94,1 %
3,00,9 %
0,50,6 %
0,4
H(75) H(75) M(50) H(75) M(50) M(50) M(50) H(75) M(50) H(75)
Fiskeri (B)0,0 %
0,00,0 %
0,00,2 %
0,20,1 %
0,10,1 %
0,10,1 %
0,10,0 %
0,00,0 %
0,00,0 %
0,00,0 %
0,0
M(50) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75) M(50) H(75) M(50) MH(100)
Råstofudvinding (C)0,1 %
0,00,3 %
0,10,3 %
0,10,1 %
0,00,4 %
0,22,5 %
1,90,4 %
0,32,0 %)
1,50,4 %
0,22,2 %
1,6
L(10) M(50) M(50) L(10) M(50) H(75) H(75) H(75) M(50) H(75)
Fremstillingsvirksomhed (D)15,4  %
11,620,9  %
10,417, 0  %
8,512,7  %
(i) 6,318,9 %
14,213,0  %
6,517,7  %
13,314,9  %
(i) 11,117, 3  %
13,011,8  %
8,9
H(75) M(50) M(50) M(50) H(75) M(50) H(75) H(75) H(75) H(75)
Elektricitet (E)2,1 %
1,11,7 %
0,81,8 %
0,21,5 %
0,21,8 %
0,91,2 %
0,62,3 %
1,73,4 %
1,72,6 %
1,31,3 %
0,1
M(50) M(50) L(10) L(10) M(50) M(50) H(75) M(50) M(50) L(10)
Bygge- og anlægsvirksomhed (F)4,3 %
3,24,7 %
3,57, 6 %
3,84,8 %
3,64,5 %
3,45,0 %
3,86,6 %
(i) 5,05,7 %
4,34,0 %
3,05,6 %
4,2
H(75) H(75) M(50) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75)
Engroshandel og detailhandel (G)11,4  %
8,510,1  %
7, 510,2  %
7,79,9 %
5,011,5  %
8,612,0  %
9,011,8  %
8,917,9  %
(i) 13,59,9 %
7, 410,4  %
7, 8
H(75) H(75) H(75) M(50) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75)
Hotel- og restaurationsvirksomhed (H)1,5 %
1,11,5 %
1,17, 0 %
(i) 5,22,1 %
(i) 2,13,5 %
(i) 2,61,7 %
1,34,1 %
3,11,1 %
0,81,3 %
1,02,6 %
(i) 2,0
H(75) H(75) H(75) MH(100) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75)
Transport (I)7, 2 %
5,45,0 %
(i) 2,56,7 %
(i) 3,35,7 %
(i) 2,96,6 %
3,36,3 %
4,76,5 %
4,96,7 %
(i) 5,06,0 %
4,56,5 %
(i) 4,8
H(75) M(50) M(50) M(50) M(50) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75)
Pengeinstitutter, finansierings- og 
forsikringsvirksomhed (J)5,2 %
0,53,8 %
0,44,2 %
0,44,5 %
0,44,2 %
0,45,4 %
2,74,8 %
2,43,8 %
2,83,9 %
2,06,4 %
(i) 4,8
L(10) L(10) L(10) L(10) L(10) M(50) M(50) H(75) M(50) H(75)
Fast ejendom, udlejning og  
forretningsservice (K)19,5  %
(i) 14,621,2  %
15,913,6  %
10,223,6  %
17,718,1 %
13,518,8 %
14,116,4  %
12,312,8  %
9,618,0 %
13,520,8  %
15,6
H(75) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75)
Offentlig administration (L)6,6 %
0,75,8 %
(i) 2,95,7 %
0,66,9 %
(i) 3,45,3 %
(i) 2,76,2 %
3,15,4 %
2,75,8 %
4,45,1 %
2,64,8 %
(i) 2,4
L(10) M(50) L(10) M(50) M(50) M(50) M(50) H(75) M(50) M(50)
Uddannelse (M)5,9 %
3,04,1 %
3,14,5 %
(i) 2,25,1 %
3,84,4 %
(i) 2,23,9 %
2,94,9 %
3,64,3 %
3,25,1 %
3,95,2 %
3,9
M(50) H(75) M(50) H(75) M(50) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75)
 Bestanddele udvalgt af Retten til både indgående kontrol og skrivebordsgennemgang i de fem besøgte medlemsstater
 Bestanddele udvalgt af Retten til skrivebordsgennemgang i de fem medlemsstater, der ikke blev besøgt
 Bestanddele udvalgt af Retten til skrivebordsgennemgang i de fem besøgte medlemsstater
66
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolBNI-bestanddele  
(NACE rev. 1-hovedafdelinger)Belgien Tyskland Spanien Frankrig Italien Nederlandene Østrig Polen SverigeDet Forenede 
Kongerige
StørrelseRSIStørrelseRSIStørrelseRSIStørrelseRSIStørrelseRSIStørrelseRSIStørrelseRSIStørrelseRSIStørrelseRSIStørrelseRSIR(M) R(M) R(M) R(M) R(M) R(M) R(M) R(M) R(M) R(M)
Sundhedsvæsen og sociale  
foranstaltninger (N)6,1 %
(i) 4,66,1 %
4,64,6 %
(i) 4,67, 3 %
5,54,8 %
3,66,7 %
5,05,3 %
4,03,8 %
(i) 3,810,1  %
5,06,4 %
4,8
H(75) H(75) MH(100) H(75) H(75) H(75) H(75) MH(100) M(50) H(75)
Andre kollektive og sociale  
tjenesteydelser (O)2,0 %
1,54,5 %
(i) 4,53,3 %
2,43,2 %
2,42,7 %
2,02,7 %
2,13,7 %
2,83,5 %
2,73,2 %
2,44,2 %
(i) 3,2
H(75) MH(100) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75)
Private husholdninger med ansat 
medhjælp (P)0,3 %
0,30,3 %
0,20,9 %
0,50,5 %
0,20,8 %
0,60,4 %
0,20,0 %
0,00,5 %
0,40,0 %
0,00,4 %
0,3
MH(100) M(50) M(50) M(50) H(75) M(50) H(75) H(75) H(75) H(75)
Ekstraterritoriale organisationer (Q)0,0 %
0,00,0 %
0,00,0 %
0,00,0 %
0,00,0 %
0,00,0 %
0,00,0 %
0,00,0 %
0,00,0 %
0,00,0 %
0,0
i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r
Bruttoværditilvækst
Produktskatter11,3  %
(i) 5,710,6  %
1,110,8  %
1,111,2  %
8,411,9  %
(i) 6,012,0  %
(i) 6,012,2  %
(i) 6,112,0  %
(i) 9,013,2  %
(i) 6,611,4  %
(i) 5,7
M(50) L(10) L(10) H(75) M(50) M(50) M(50) H(75) M(50) M(50)
Produktsubsidier0,9 %
0,50,5 %
0,41,2 %
0,11,2 %
0,61,2 %
0,60,9 %
0,42,2 %
(i) 2,20,2 %
0,10,5 %
0,30,4 %
0,3
M(50) H(75) L(10) M(50) M(50) M(50) MH (100) H(75) H(75) H(75)
Bruttonationalprodukt (BNP)
Overgangsposter1,4 %
(i) 3,5–1,0  %
(i) –0,2–0,9  %
(i) 0,40,6 %
(i) 1,9–0,8  %
(i) -0,10,8 %
(i) 1,0–0,8  %
(i) -0,3–0,4  %
-0,3–0,2  %
(i) 0,11,7 %
(i) 1,3
(ii) (ii) (ii) (ii) (ii) (ii) (ii) (ii) (ii) (ii)
Bruttonationalindkomst (BNI)
FISIM (effekt) i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r
BNI anvendt til beregningen af egne indtægter
 Bestanddele udvalgt af Retten til både indgående kontrol og skrivebordsgennemgang i de fem besøgte medlemsstater
 Bestanddele udvalgt af Retten til skrivebordsgennemgang i de fem medlemsstater, der ikke blev besøgt
 Bestanddele udvalgt af Retten til skrivebordsgennemgang i de fem besøgte medlemsstaterBIla G VIII
Forklaring:
 ο»Størrelse«: Bestanddelens relative størrelse som andel af BNI.
 ο»R«: Risikovurdering (jf. bilag VII).
 ο»M«: Risikovægtning.
 ο»RSI«: Risiko-størrelse-indikator.
 ο»L«, »M«, »H«, »MH«, »i/r« og »FISIM«: Jf. bilag VII.
Kilde: Revisionsretten.
67
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolBNI-bestanddele  
(NACE rev. 1-hovedafdelinger)Belgien Tyskland Spanien Frankrig Italien Nederlandene Østrig Polen SverigeDet Forenede 
Kongerige
StørrelseRSIStørrelseRSIStørrelseRSIStørrelseRSIStørrelseRSIStørrelseRSIStørrelseRSIStørrelseRSIStørrelseRSIStørrelseRSIR(M) R(M) R(M) R(M) R(M) R(M) R(M) R(M) R(M) R(M)
Sundhedsvæsen og sociale  
foranstaltninger (N)6,1 %
(i) 4,66,1 %
4,64,6 %
(i) 4,67, 3 %
5,54,8 %
3,66,7 %
5,05,3 %
4,03,8 %
(i) 3,810,1  %
5,06,4 %
4,8
H(75) H(75) MH(100) H(75) H(75) H(75) H(75) MH(100) M(50) H(75)
Andre kollektive og sociale  
tjenesteydelser (O)2,0 %
1,54,5 %
(i) 4,53,3 %
2,43,2 %
2,42,7 %
2,02,7 %
2,13,7 %
2,83,5 %
2,73,2 %
2,44,2 %
(i) 3,2
H(75) MH(100) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75) H(75)
Private husholdninger med ansat 
medhjælp (P)0,3 %
0,30,3 %
0,20,9 %
0,50,5 %
0,20,8 %
0,60,4 %
0,20,0 %
0,00,5 %
0,40,0 %
0,00,4 %
0,3
MH(100) M(50) M(50) M(50) H(75) M(50) H(75) H(75) H(75) H(75)
Ekstraterritoriale organisationer (Q)0,0 %
0,00,0 %
0,00,0 %
0,00,0 %
0,00,0 %
0,00,0 %
0,00,0 %
0,00,0 %
0,00,0 %
0,00,0 %
0,0
i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r
Bruttoværditilvækst
Produktskatter11,3  %
(i) 5,710,6  %
1,110,8  %
1,111,2  %
8,411,9  %
(i) 6,012,0  %
(i) 6,012,2  %
(i) 6,112,0  %
(i) 9,013,2  %
(i) 6,611,4  %
(i) 5,7
M(50) L(10) L(10) H(75) M(50) M(50) M(50) H(75) M(50) M(50)
Produktsubsidier0,9 %
0,50,5 %
0,41,2 %
0,11,2 %
0,61,2 %
0,60,9 %
0,42,2 %
(i) 2,20,2 %
0,10,5 %
0,30,4 %
0,3
M(50) H(75) L(10) M(50) M(50) M(50) MH (100) H(75) H(75) H(75)
Bruttonationalprodukt (BNP)
Overgangsposter1,4 %
(i) 3,5–1,0  %
(i) –0,2–0,9  %
(i) 0,40,6 %
(i) 1,9–0,8  %
(i) -0,10,8 %
(i) 1,0–0,8  %
(i) -0,3–0,4  %
-0,3–0,2  %
(i) 0,11,7 %
(i) 1,3
(ii) (ii) (ii) (ii) (ii) (ii) (ii) (ii) (ii) (ii)
Bruttonationalindkomst (BNI)
FISIM (effekt) i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r i/r
BNI anvendt til beregningen af egne indtægter
 Bestanddele udvalgt af Retten til både indgående kontrol og skrivebordsgennemgang i de fem besøgte medlemsstater
 Bestanddele udvalgt af Retten til skrivebordsgennemgang i de fem medlemsstater, der ikke blev besøgt
 Bestanddele udvalgt af Retten til skrivebordsgennemgang i de fem besøgte medlemsstater
68
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolBIla G VIII
Kommentarer
1. Risiko-størrelse-indikatoren er beregnet ved at multiplicere bestanddelens relative størrelse 
i BNI med resultaterne af risikovurderingen. I forbindelse med risikovurderingen blev føl -
gende risikovægtning anvendt: 100 for meget høj risiko, 75 for høj risiko, 50 for mellemhøj 
risiko og 10 for lav risiko. Der kan forekomme små afrundingsafvigelser i beregningen af RSI.
2. Den generelle tærskel ved udvælgelsen af BNI-bestanddele til indgående kontrol i de fem 
besøgte medlemsstater var 5. I forbindelse med skrivebordsgennemgangen af Eurostats 
kontrolsagsmapper var den generelle tærskel 2 for de fem besøgte medlemsstater og 5 for 
de fem udvalgte medlemsstater, der ikke blev besøgt.
3. Der blev gjort undtagelser (i) i følgende tilfælde for at forbedre kvaliteten af cost-benefit-  
analysen:
 ο Disse bestanddele, som på grund af den fastsatte tærskel skulle være udvalgt, blev ikke udvalgt, fordi: Eurostat foretog direkte kontrol, de er omfattet af Kommissionens forbehold, de har den laveste RSI, og/eller ingen af deres delprocesser blev af Retten vurderet som værende behæftet med høj eller meget høj risiko.
 ο Disse bestanddele, som på grund af den fastsatte tærskel ikke skulle være udvalgt, blev udvalgt, 
fordi: Retten vurderede, at de var behæftet med meget høj risiko (RSI på mindst 2 %), og/eller 
de har den højeste RSI.
4. Overgangsposterne er beregnet som følger: aflønning af ansatte og formueindkomst mod -
taget fra udlandet + aflønning af ansatte og formueindkomst betalt til udlandet – pro -
duktions- og importskatter betalt til EU + subsidier modtaget fra EU. Den angivne RSI for 
overgangsposterne er summen af RSI’erne for de underliggende bestanddele. Cost-benefit-
analysen blev dog foretaget på individuelt niveau.
5. Detaljer om risikovurderingen (ii) findes i bilag VII .
69
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolresul taterne aF  cost-BeneFIt-analysen
1. For samtlige BNI-bestanddele i de ti undersøgte medlemsstater blev der beregnet en risiko-
størrelse-indikator ved at multiplicere BNI-bestanddelenes relative størrelse med vægtnin -
gen fra risikovurderingen (jf. bilag VII ).
2. Denne risiko-størrelse-indikator gjorde det muligt at rangordne de BNI-bestanddele, der skulle kontrolleres i hver enkelt medlemsstat, og foretage sammenligninger over tid i en enkelt medlemsstat og/eller mellem forskellige medlemsstater. En given medlemsstats sam -
lede risiko-størrelse-indikatorværdi er beregnet som summen af indikatorværdierne for samtlige BNI-bestanddele og kan ligge mellem 10 og 100.
3. Denne analyse gjorde det muligt for Retten på grundlag af de generelle tærskler at udvælge de BNI-bestanddele, der skulle undersøges ved indgående kontrol og/eller skrivebordsgen -
nemgang i medlemsstaterne. Der blev gjort en række undtagelser for at forbedre effekti -
viteten af cost-benefit-analysen
1.
4. Det var f.eks. tilfældet med hensyn til Belgien, som ikke blev besøgt på stedet. Retten udvalgte BNI-bestanddelene NACE D (rev. 1) »Fremstillingsvirksomhed«, NACE G (rev. 1) »Engroshandel og detailhandel; reparation af motorkøretøjer og varer til husholdningsbrug« 
og NACE I (rev. 1) »Transport, oplagring og kommunikation« til skrivebordsgennemgang, 
fordi deres risiko-størrelse-indikatorværdier lå over 5. 
5. For at komme op på fire BNI-bestanddele i alt udvalgte Retten også NACE N (rev. 1) »Sund -
hedsvæsen og sociale foranstaltninger«, fordi det var den af de resterende bestanddele, der havde den højeste risiko-størrelse-indikatorværdi (dog under 5). NACE K (rev. 1) »Fast 
ejendom, udlejning og forretningsservice« blev udelukket, fordi Eurostat havde foretaget 
direkte kontrol af denne BNI-bestanddel.
6. En lignende procedure blev anvendt i de andre medlemsstater, selv i de besøgte medlems -
stater, hvor Retten foretog indgående kontrol og skrivebordsgennemgang af BNI-bestandde -
le. I disse medlemsstater blev der anvendt to forskellige væsentlighedstærskler i forbindelse 
med udvælgelsen (5 for indgående kontrol og 2 for skrivebordsgennemgang).
1 Jf. de bestanddele, der er markeret med (i) i tabellen, og de relevante kommentarer.BIla G VIII
70
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolBIla G Ix
kommIssIonens  landespecIFIkke  ForBehold  med  hensyn  
tIl eu-25-medlemsstaterne
Medlemsstater Antal forbeholdLandespecifikke forbehold for perioden 2002-2010 ( EU-15-medlemsstaterne) 
og perioden 2004-2010 ( EU-10-medlemsstaterne)
Belgien 3(1) - Ajourføring af beregninger vedrørende skjult økonomi i  forbindelse med bygge- og anlægsvirksomhed
(2) - Ajourføring af koefficienter for fuldstændighedsjusteringer
(3) - Udenrigshandelsstatistik
Tjekkiet 2(1) - Boligtjenester
(2) - Drikkepenge
Danmark 1 (1) - Boligtjenester
Tyskland 2(1) - Boligtjenester
(2) - Originalværker inden for film, radio og tv
Estland 2(1) - Forbrug af fast realkapital i forbindelse med veje, broer osv.
(2) - Originalværker inden for underholdning, litteratur og kunst
Irland 1 (1) - Tab skal indgå i den blandede indkomst
Grækenland 8(1) - Ajourføring af statistik over erhvervsstrukturer og beskæftigelsesdata
(2) - Forbrugsundersøgelsesdata anvendt i  forbindelse med udgiftsmetoden skal gennemgås
(3) - Bygge- og anlægsvirksomhed
(4) - Værditilvækst i  det offentlige
(5) - Nonprofitinstitutioner rettet mod husholdninger (NPIH’er)
(6) - Data om betalingsbalance anvendt i forbindelse med skibe og søtransport skal revideres
(7) - Boligtjenester
(8) - Yderligere præciseringer
Spanien 3(1) - Håndværktøj
(2) - Aflønning af ansatte
(3) - Subsidier fra EU
Frankrig 2(1) - Reviderede data om betalingsbalance
(2) - Investeringsforeninger
Italien 3(1) - Nettodriftsoverskud for igangværende arbejde skal tilføjes
(2) - Kapitalgevinster og -tab skal udelukkes fra lagerændringer
(3) - Leje af jord
Cypern 5(1) - Momssvig uden medviden
(2) - Produktion af originalværker inden for film, radio og tv for egen regning
(3) - Royalties skal bruges til at værdiansætte produktionen af originalværker inden for litteratur og kunst
(4) - Produktion af software for egen regning
(5) - Skatter og subsidier
Letland 10(1) - Produktion for egen regning
(2) - Omkostninger ved overførsel af eksisterende boliger
(3) - Forbrug af fast realkapital i det offentlige og i NPIH’er
(4) - Klassificering af nonprofitinstitutioner
(5) - Originalværker inden for underholdning, litteratur og kunst
(6) - Skadesforsikringstjenester
(7) - Software
(8) - Fuldstændighed
(9) - Afstemningsprocedure
(10)  - Yderligere præciseringer
Litauen 2(1) - Fuld integrering af tilgangs- og anvendelsestabeller
(2) - Originalværker inden for underholdning, litteratur og kunst
Luxembourg 2(1) - Ajourføring af justering vedrørende sort arbejde
(2) - Opførelse af boliger for egen regning
Ungarn 10(1) - Dækning og værdiansættelse af faste bruttoinvesteringer for egen regning
(2) - Beregninger vedrørende originalværker
(3) - Behandling af genanvendeligt affald
(4) - Revision af værditilvækst vedrørende forsikring, pensionskasser og finansiel formidling
(5) - Kapitalgevinster og -tab skal udelukkes fra lagerændringer og handelsavancer
(6) - Værditilvækst for eneindehavere i  sektoren husholdninger
(7) - Krydsvalidering af tilgangs- og anvendelsestabeller
(8) - Fuldstændighed
(9) - Forbrug af fast realkapital i forbindelse med veje, broer osv.
(10)  - Yderligere præciseringer vedrørende en række aktiviteter
71
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolBIla G Ix
Medlemsstater Antal forbeholdLandespecifikke forbehold for perioden 2002-2010 ( EU-15-medlemsstaterne) 
og perioden 2004-2010 ( EU-10-medlemsstaterne)
Malta 8(1) - Håndværktøj
(2) - Kapitalgevinster og -tab skal udelukkes fra lagerændringer
(3) - Problemer med værdiansættelsen af sundhedstjenester
(4) - Opførelse af boliger for egen regning
(5) - Restauranter og barer
(6) - Produktion og faste bruttoinvesteringer vedrørende originalværker inden for film, radio og tv
(7) - Forsikringstjenester
(8) - Yderligere præciseringer vedrørende boligtjenester
Nederlandene 4(1) - Ajourføring vedrørende opførelse af boliger for egen regning
(2) - Omklassificering af Eurovignette som tjenesteydelser
(3) - Ajourføring af udenrigshandelsstatistik
(4) - Ajourføring vedrørende import og eksport af offentlige tjenester
Østrig 1 (1) - Præciseringer vedrørende software produceret for egen regning
Polen 11(1) - Gennemgang af kilder og metoder anvendt til beregning af produktionen
(2) - Ikkemarkedsproducenters produktion
(3) - Kapitalgevinster og -tab skal udelukkes fra lagerændringer
(4) - Forskning og udvikling
(5) - Drikkepenge
(6) - Imputerede bidrag til sociale sikringsordninger skal indgå i aflønning af ansatte
(7) - Skatter
(8) - Fuldstændighed
(9) - Behandling af kildeskatter i  rente- og udbyttebetalingsstrømme på tværs af grænserne
(10)  - Forsikring
(11) - Værdiansættelse af software (især produceret for egen regning)
Portugal 3(1) - Måling og værdiansættelse af produktion til egen brug
(2) -  Det skal undersøges, om tidsprofilerne for faste bruttoinvesteringer kan bruges i perpetual inventory-
metodens model for beregning af fast realkapital
(3) - Arbejdsgiverbidrag til pensionsordningen for tjenestemænd
Slovenien 3(1) - Ajourføring af værditilvækst for landbrug
(2) - Formueindkomst fra fast ejendom
(3) - Forbrug af fast realkapital i det offentlige og i boligaktiviteter
Slovakiet 2(1) - Behandling af genforsikringsprovisioner
(2) - Faste bruttoinvesteringer og forbrug af fast realkapital i det offentlige
Finland 1 (1) - Ajourføring vedrørende renovering inden for bygge- og anlægsvirksomhed
Sverige 4(1) - Aflønning af ansatte betalt til/modtaget fra udlandet
(2) - Originalværker inden for underholdning, litteratur og kunst
(3) - Software
(4) - Behandling af genforsikringsprovisioner
Det Forenede 
Kongerige10(1) - Boligtjenester
(2) - NPIH’er
(3) - Fuldstændighed
(4) - Opførelse af boliger for egen regning
(5) - Forsikring
(6) - Originale biograffilm
(7) - Software produceret for egen regning
(8) - Forbrug af fast realkapital i forbindelse med veje, broer osv.
(9) - Det skal undersøges, hvilken effekt anvendelsen af listepriser har på køb af nye biler
(10) - BNI-dataene skal afstemmes med de data, der er offentliggjort nationalt
I alt 103
Kilde: Revisionsretten (baseret på Kommissionens meddelelser til medlemsstaterne om forbehold).
72
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolKOmmISSIONENS  
SVAR
resumé
iv.
Kommissionen har et veletableret og flersidet kontrolsy-
stem. Det lægger vægt på kvalitet og peer review og har 
tilstrækkelig fleksibilitet til at kunne håndtere ekstraordi-nære forhold. Kommissionen vil videreudvikle sin strategi for kontrol af BNI-oversigter med henblik på at inkorpo -
rere et mere struktureret og formaliseret program. Dette vil 
omfatte en risikoanalyse og tage fuldt hensyn til omkost -
ningseffektivitet. Kommissionen hæfter sig ved den model, 
som Revisionsretten anvender, og vil vurdere, hvilke ele -
menter der vil kunne gavne denne proces.
Det er Kommissionens opfattelse, at en vurdering af de nødvendige personaleressourcer er kompleks og stadig 
mangler at blive foretaget.
v.
Kommissionen er enig i, at generelle forbehold bør anven-
des så sjældent som muligt. Ikke desto mindre er de en vigtig del af beskyttelsen af EU’s finansielle interesser, og 
der kan således ikke gives helt afkald på anvendelsen heraf.
Kommissionens kontrolsystem er også tilstrækkeligt robust 
til at kunne håndtere store regelmæssige revisioner, f.eks. indarbejdelsen af ændringer i grundlæggende datakilder 
eller nye estimeringsmetoder.
vi. a)
Kommissionen vurderer, at den planlagde og prioriterede sit arbejde ud fra en veletableret risikobaseret procedure, 
som omfatter BNI-udvalgets forhåndsgodkendelse af planer.
vi. b)
Kommissionen anvender de samme kontrolmetoder i alle medlemsstater. Som aftalt med BNI-udvalget anvendes 
direkte kontrol som et supplement til kontrollen af lande -
nes BNI-oversigter på baggrund af spørgeskemaet til vur -
dering af BNI-oversigten (GIAQ).
vi. c)
Kontrolresultaterne er videregivet til BNI-udvalget, som har 
vurderet, at disse oplysninger er tilstrækkelige til, at det 
kan afgive en udtalelse om dataene.
73
Kommissionens  
svar
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrol
vii.
Kommissionen har omhyggeligt gennemgået hvert enkelt 
tilfælde, der er nævnt i beretningen, og er uenig med Revi-
sionsretten i en række af de konklusioner, som Revisions-
retten fremlægger.
viii. a)
Kommissionen vil videreudvikle sin strategi under hen-
syntagen til revisionsresultaterne med det formål at opnå kortere kontrolcyklusser. I mellemtiden har Kommissio -
nen gennemført en politik, der begrænser anvendelsen af 
generelle forbehold.
viii. b)
Det er Kommissionens opfattelse, at den fremgangsmåde, 
som den anvendte (skrivebordskontrol af BNI-spørgeske -
maerne og kvalitetsrapporterne samt kontrol af BNI-over -
sigterne på baggrund af spørgeskemaet til vurdering af 
BNI-oversigten (GIAQ) som et supplement til en direkte 
kontrol, hvor alle trin er underlagt peer review), var pas-sende for en endelig vurdering af medlemsstaternes BNI 
i forbindelse med egne indtægter. Kommissionen vil imid -
lertid undersøge muligheden for eksplicit at formalisere de 
kriterier, som skal anvendes ved udvælgelsen af de dele, der skal kontrolleres ved hjælp af direkte kontrol, og fore -
tage andre forbedringer i dokumentationen.
viii. c)
Kommissionens indberetning vedrørende kontrollen af BNI-oversigterne er blevet forbedret løbende i de senere 
år. Kommissionen hæfter sig imidlertid ved Revisionsrettens 
bemærkninger og er enig i, at det er nødvendigt at fort -
sætte arbejdet med at skabe forbedringer på dette område.
Kommissionen har altid anset indberetning for at være hensigtsmæssig og i overensstemmelse med BNI-forord-
ningen og har fundet den årlige udtalelse fra BNI-udvalget  
tilstrækkelig. Revisionsrettens anbefaling vedrørende den 
årlige udtalelse vil blive forelagt BNI-udvalget.
Andetsteds i denne beretning anerkender Revisionsretten 
de allerede opnåede forbedringer, mens der blev taget hensyn til anbefalinger fremsat under revisionen i den 
seneste årlige aktivitetsrapport.
Kommissionen mener, at udtalelserne fra BNI-udvalget 
altid har været anvendt på hensigtsmæssig vis i forbindelse 
med budgettet.indledning
tekstboks
Generelle forbehold kan også anvendes, hvis der er med-
lemsstater, som ikke overholder indsendelsesfristerne.
Bemær Kninger
28.
Kommissionen vurderer, at den planlagde og prioriterede 
sit arbejde ud fra en veletableret, risikobaseret procedure. 
BNI-udvalget tilsluttede sig planerne for den sidste kontrol-
cyklus. I overensstemmelse med BNI-forordningen anven-der Kommissionen hovedsageligt en kvalitativ metode (cost-benefit) ved vurderingen af bestemte aktiviteters 
eller transaktioners potentielle størrelse og betydning.
Kommissionen anvender cost-benefit-princippet til at bestemme, hvorvidt et aktionspunkt nødvendiggør et for -
behold, og videregav oplysninger herom til BNI-udvalget, så 
snart kontrolcyklussen (herunder Bulgarien og Rumænien) 
var afsluttet, hvilket omfattede fremlæggelse af et doku-ment i april 2013 om opfølgning på aktionspunkter, som ikke gav anledning til forbehold. Det repræsenterer Kom-
missionens primære anvendelse af cost-benefit-princippet, 
dvs. det bruges til at fastslå, hvilke åbne aktionspunkter der 
bør retfærdiggøre forbehold, og hvilke punkter der bør klas-
sificeres som andre punkter med henblik på opfølgning.
29.
Arbejdet med gennemførelsen af denne anbefaling er fort -
sat i gang. Kommissionen vil også tage hensyn til resulta-tet af Revisionsrettens revision. Der skal foreligge en kon-klusion om fremgangsmåden inden starten på den næste 
kontrolcyklus, som påbegyndes efter september 2015.
Kommissionens  
svar74
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrol32.
Det er Kommissionens opfattelse, at den fremgangsmåde, 
som den anvender (skrivebordskontrol af BNI-spørge -
skemaerne og kvalitetsrapporterne samt kontrol af BNI-
oversigterne på baggrund af spørgeskemaet til vurdering 
af BNI-oversigten (GIAQ), hvor alle trin er underlagt peer 
review), er passende for en endelig vurdering af medlems-
staternes BNI i forbindelse med egne indtægter.
34.
Kommissionens kontrolmodel kræver en omfattende kva-
litativ analyse af BNI-oversigterne. Kommissionen og BNI-udvalget opfatter kun direkte kontrol som et supplement til kontrollen af landenes BNI-oversigter på baggrund af spørgeskemaet til vurdering af BNI-oversigten (GIAQ). 
Hovedformålet med direkte kontrol er at kontrollere, hvor -
vidt beskrivelsen af kilder og metoder i oversigten i til-
strækkelig grad afspejler den faktisk anvendte metode ved 
udarbejdelsen, og hvorvidt de grundlæggende data som vist i kilderne på en hensigtsmæssig måde er blevet til-passet til de nationalregnskabstal, som medlemsstaterne 
indsender vedrørende BNI som grundlag for beregningen 
af egne indtægter. Der tages desuden hensyn til sammen-
ligneligheden af metoder i forhold til andre medlemsstater.
Direkte kontrol er ikke et passende grundlag for at drage 
konklusioner om alle dele af BNI-skønnene, som det er 
beskrevet i BNI-oversigten.
35.
Kommissionens kontrolsystem kræver en omfattende kvali-
tativ analyse af BNI-oversigterne (suppleret af direkte kon-
trol). Det fokuserer ikke kun på dele, der er omfattet af ak-  
tionspunkter af type A, eller på de dele, for hvilke der blev 
foretaget direkte kontrol. Det er Kommissionens opfattelse, 
at konklusioner i denne del af Revisionsrettens bemærknin-
ger er baseret på den antagelse, at Eurostat koncentrerede 
sin kontrol om de dele, der var omfattet af aktionspunkter, 
og dem, for hvilke Eurostat foretog direkte kontrol.36.
Det er Kommissionens opfattelse, at konklusioner i denne 
del af Revisionsrettens bemærkninger er baseret på den antagelse, at Eurostat koncentrerede sin kontrol om de 
dele, der var omfattet af aktionspunkter, og dem, for hvilke 
Eurostat foretog direkte kontrol.
38.
Kommissionen er forpligtet til ligebehandling af med-lemsstaterne. Der blev foretaget en individuel vurdering 
af alle medlemsstaternes tilfælde, men med fuld gen-
nemsigtighed i forhold til BNI-udvalget og et horisontalt 
forvaltningsoverblik.
39.
Kommissionen erkender, at dokumentationen for dens 
kontroller bør forbedres, og arbejder på dette.
40.
Som dokumenteret i kontrolrapporterne udvalgte Kommis -
sionen (Eurostat) de dele/områder, der skulle kontrolleres ved direkte kontrol ud fra de generelle kriterier, der var 
fastlagt af BNI-udvalget under hensyntagen til de enkelte 
medlemsstaters særlige forhold.
De kriterier, der var fastlagt i BNI-udvalget, tjente deres 
formål fuldt ud, og Kommissionen mener, at den direkte 
kontrol gjorde det muligt for den at drage de konklusioner, 
der blev forventet i forbindelse med dette supplerende redskab. Den direkte kontrol identificerede generelt ikke 
en høj risiko for, at medlemsstaterne beskriver deres bereg-
ningsmetoder forkert eller har væsentlige fejl i forbindelse 
med udarbejdelsen af deres beregninger.
41.
Som fastlagt af BNI-udvalget og i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 
begyndte den direkte kontrol, når dataene nåede frem til 
afdelingen for nationalregnskaber. Overvågnings- og kon-trolsystemerne er af organisatorisk art. De giver ingen spe -
cifikke oplysninger om regnskabernes pålidelighed (hvilket 
primært afhænger af de anvendte statistiske kilder og meto -
der), selv om de kan være med til at mindske risikoen for fejl. 
Kommissionen vil under hensyntagen til bemærkningerne 
fra Revisionsretten fortsætte sine bestræbelser på at udvikle 
SCS-retningslinjer for medlemsstaternes udarbejdelse af de 
nationale regnskaber.
75
Kommissionens  
svar
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrol42.
I betragtning af den væsentlige betydning af peer review 
for BNI-baserede egne indtægter fastholder Kommissio -
nen sin opfattelse af, at det mest egnede retsgrundlag for 
besøg i medlemsstaterne er BNI-forordningen (dvs. infor -
mationsbesøg med deltagelse af andre medlemsstater), efterfulgt af kontrol i BNI-udvalget. Desuden er eksperti-
sen hos de personer, der udarbejder nationalregnskaberne 
i medlemsstaterne, uvurderlig med henblik på at sikre sam-
menligneligheden i andre medlemsstater.
43.
Når BNI-udvalget har accepteret udkastene til vurderings-  
rapporterne for landene, er det ifølge forordningen om egne indtægter op til Kommissionen at fastsætte forbe -
hold uden godkendelse fra det pågældende land eller 
BNI-udvalget. Forbehold tages på grundlag af en kvalitativ 
og kvantitativ vurdering af det enkelte åbne punkt under 
hensyntagen til princippet om budgetmæssig forsigtighed. 
Da opgørelser af nationalregnskaber udgør et kompliceret 
system af kontrolforanstaltninger, kan virkningerne af indi-
viduelle dele ikke isoleres, og det er derfor ikke muligt nøj-
agtigt at bestemme forbeholdenes mulige følgevirkninger. 
Det er Kommissionens opfattelse, at denne fremgangsmåde 
er effektiv med hensyn til at sikre EU’s finansielle interesser.
44.
Efter at have gennemgået de tilfælde, der er nævnt i beret -
ningen, mener Kommissionen, at den har fulgt en ensartet fremgangsmåde ved fastsættelsen af forbehold.
45.
Der anvendes tværgående forbehold, når der er et problem 
med beregningen af BNI, som kun kan løses med en detal-
jeret sammenlignende analyse af medlemsstaternes løsnin-
ger, og som kan kræve, at BNI-udvalget når til enighed om 
begrebsmæssige aspekter. Denne sammenlignende ana-
lyse kan tænkes at påvise et behov for at ændre beregnin-
gen af BNI for at sikre, at bidrag til de BNI-baserede egne 
indtægter fastsættes korrekt.46.
Tværgående spørgsmål nødvendiggør en detaljeret sammen-
lignende analyse af medlemsstaternes løsninger. Ved udgan-
gen af 2012 var medlemsstaternes erklæringer endnu ikke 
blevet kontrolleret. Der var behov for yderligere præciserin-
ger og drøftelser for at nå til enighed om en behandling, som 
stemmer overens med ENS 95. Denne proces er nu i gang, og 
Kommissionen vil ophæve forbehold, hvor det er relevant.
47.
Det er Kommissionens opfattelse, at den fremgangsmåde, 
som den anvender (skrivebordskontrol af BNI-spørgeske -
maerne og kvalitetsrapporterne samt kontrol af BNI-over -
sigterne på baggrund af spørgeskemaet til vurdering af BNI-oversigten (GIAQ) som et supplement til en direkte kontrol, hvor alle trin er underlagt peer review), er pas-
sende for en endelig vurdering af medlemsstaternes BNI 
i forbindelse med egne indtægter.
48.
Kommissionen accepterer, at der vil kunne foretages for -
bedringer af dokumentationen. Se bemærkningerne i sva-
ret på punkt 39.
50.
Registre over foretagender er omfattet af spørgeskemaet 
til vurdering af BNI-oversigten. EDP-afdelingerne i Eurostat 
er ansvarlige for markeds-/ikkemarkedsmæssige test, hvis 
resultater overvåges nøje af BNI-kontrolteamet med hen -
blik på egne indtægter.
Eurostat opdeler ansvarsområderne for at undgå dobbelt -
arbejde. Det vil være for ressourcekrævende at dokumen-tere alle de hyppige og forskelligartede interne høringer 
af Kommissionens tjenestegrene og indbyrdes drøftelser.
51.
For Tyskland identificerede Kommissionen (Eurostat) svag-
hederne, men bemærkede, at den løbende forbedrer og 
opdaterer registret over foretagender samt foretager juste -
ringer af afskæringsværdierne. Derfor blev dette punkt ikke 
anset for at give anledning til et forbehold.
Spørgsmålet om Østrigs klassificering af offentlige syge -
huse blev ikke kvantificeret, før kontrolcyklussen var afslut -
tet i januar 2012. ENS 95 er tvetydig med hensyn til registre -
ringen af væsentlige pengestrømme, som den offentlige forvaltning udbetaler til offentlige sygehuse for at dække 
deres driftstab.
Østrigs statistiske kontor anvendte ENS 95 korrekt i perio -
den fra 2002-2007, og der var ingen kontrolfejl fra Kommis-
sionens side.
Kommissionens  
svar76
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrol52.
Dette forhold blev bekræftet, da kontrolcyklussen var 
afsluttet, idet Østrigs statistiske kontor først gennemførte 50 %-testen vedrørende offentlige sygehuse i maj 2013. 
Resultatet har fået Kommissionen til at tage initiativ til at 
tage et specifikt forbehold vedrørende dette punkt.
53.
Se Kommissionens svar på punkt 51 ovenfor.
54.
Kommissionen accepterer, at der vil kunne foretages for -
bedringer af dokumentationen. Se bemærkningerne i sva-
ret på punkt 39.
55.
Kommissionen (Eurostat) vil vurdere dokumentationen ved 
forberedelsen af den næste kontrolcyklus. Kommissionen 
er forpligtet til forretningskontinuitet, men denne revi-
sion er blevet foretaget i mere end ti år og yderst detal -
jeret, og i nogle tilfælde blev der anmodet om forældede 
oplysninger. 
56.
Kommissionen (Eurostat) anvendte de procedurer, der blev 
forelagt for og godkendt af BNI-udvalget. Ved forberedelsen 
af den næste kontrolcyklus vil Kommissionen tage bestik af 
de erfaringer, der er indhøstet i løbet af kontrolcyklussen.
56. f ørste led
Af hensyn til omkostningseffektiviteten var fokusområdet 
for Kommissionens kontrolmodel den faktisk anvendte 
kilde. Der blev imidlertid også foretaget yderligere vurde -
ringer, navnlig baseret på anbefalinger fra BNI-udvalget. 
57.
Kommissionen har foretaget en grundig undersøgelse af hvert enkelt tilfælde, der er nævnt i beretningen, og er uenig med Revisionsretten i en række af de konklusioner, 
som Revisionsretten fremlægger i tabel 1 (se detaljerede 
svar på punkt 59-63 nedenfor). Kommissionen accepte -
rer bl.a. registreringen af registreringsafgift på køretøjer 
i Frankrig, lav ansættelse af forbrug af rå- og hjælpestoffer 
i forbindelse med boligtjenester i Italien og den potentielt forkerte registrering af EU-støtte i medlemsstaterne.59. f ørste led
Kommissionen (Eurostat) var bekendt med disse justerin-
ger. Deres potentielle størrelse blev vurderet regelmæssigt 
og blev ikke anset for at ville udgøre et væsentligt problem 
med hensyn til sammenligneligheden, pålideligheden og fuldstændigheden af det tyske nationalregnskab (se også 
Kommissionens svar på punkt 51).
59. Andet led
Spørgsmålet om fuldstændighed har været en hjørnesten 
i BNI-arbejdet i mere end to årtier. Det er derfor behandlet 
ved mange lejligheder forud for den seneste kontrol, hvor 
det igen blev efterprøvet, og det vil fortsat være et priori-
teringsområde i forbindelse med fremtidige cyklusser. Ved 
afslutningen af den forrige kontrolcyklus blev beregnings-
metoderne for de fire nævnte medlemsstater anset for at 
være acceptable.
59. t redje led
Tysklands overholdelse af BNI-udvalgets anbefalinger, der 
blev vedtaget af BNI-udvalget (BNIU/004), herunder anbefa-
lingen vedrørende fordeling (BNIU/205), var blevet efterprø -
vet i kontrolcyklusserne forud for den seneste runde. Even-  
tuelle forbehold med hensyn til fordelingen eller beregnin-gen af handelsavancer, der var opstået i forbindelse med 
disse tidligere kontrolcyklusser, blev løst før den seneste 
cyklus.
59. fjerde led
På baggrund af et aktionspunkt, som Kommissionen (Euro -
stat) havde fastsat, gennemgik det franske statistiske insti-
tut (INSEE) beregningen af forbrug af rå- og hjælpestoffer 
i forbindelse med boligtjenester leveret af husholdninger 
og udvidede forholdet. Det arbejde, som INSEE har udført 
med hensyn til forbrug af rå- og hjælpestoffer i forbindelse 
med boligtjenester, blev bekræftet af Kommissionen og accepteret, og dette punkt blev derfor ikke anset for at 
give anledning til et forbehold for Frankrig.
Kommissionen accepterer bemærkningen om, at der er en 
lav ansættelse af forbruget af rå- og hjælpestoffer i forbin -
delse med boligtjenester i Italien.
59. f emte led
Det er Kommissionens opfattelse, at Spanien bør anvende 
opdaterede og egnede datakilder. Kommissionen accepte -
rede de spanske beregninger, som på tidspunktet for udar -
bejdelsen af oversigten i december 2007 ikke blev anset 
for at være forældede. Deres potentielle størrelse blev ikke 
anset for at ville udgøre et væsentligt problem med hen-
syn til sammenligneligheden, pålideligheden og fuldstæn-
digheden af det spanske nationalregnskab.
77
Kommissionens  
svar
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrol59. s jette led
Kommissionen accepterede de tyske, spanske og franske 
beregninger. Deres potentielle størrelse og fejlmuligheder 
blev ikke anset for at ville udgøre et væsentligt problem 
med hensyn til sammenligneligheden, pålideligheden og 
fuldstændigheden af hhv. det tyske, spanske og franske 
nationalregnskab. 
59. s yvende led
Hvad angår overgangen fra værdiansættelse af produk -
tionen i producentpriser til basispriser, undersøgte Kom-missionen spørgsmålet under BNI-informationsbesøgene 
i 2008 og 2009. Dette afspejles i svarene på spørgeskemaet 
til vurdering af BNI-oversigten og korrespondancen med Det Forenede Kongeriges statistiske kontor. På baggrund af oplysninger indhentet på daværende tidspunkt mente 
Kommissionen, at den korrekte overgang til basispri-
ser blev sikret i forhold til et acceptabelt kvalitetsniveau. I betragtning af Revisionsrettens bemærkninger vil Kom -
missionen imidlertid følge op på dette spørgsmål med Det 
Forenede Kongeriges statistiske kontor.
60.
Spørgsmålet om fuldstændighed var blevet behandlet indgående forud for den seneste kontrolcyklus, men blev 
undersøgt igen. Den tyske, spanske, franske og italienske 
beregningsmetode blev accepteret.
61.
Kommissionen vil fortsat bestræbe sig på at forbedre kvali-
teten af skøn for den ikkeobserverede økonomi. 
62.
Kommissionen er omhyggelig med at sikre lige behandling 
af alle medlemsstater, men lige behandling indebærer ikke 
nødvendigvis en gennemgang af hvert forbehold på tværs 
af alle medlemsstater.
Sådanne systematiske, grænseoverskridende kontroller kan 
være ønskelige, men er ikke altid praktiske i betragtning af 
de eksisterende landespecifikke forhold, som gør det van-
skeligere at foretage en sådan sammenligning.63.
Det er Kommissionens opfattelse, at Eurostat har fulgt en 
ensartet fremgangsmåde med hensyn til fastsættelsen af forbehold i forhold til andre punkter, der kan forbedres, 
i forbindelse med de her omtalte punkter. 
63. f ørste led
Situationen i de to lande var forskellig. I Det Forenede Konge-  
riges årlige erhvervsundersøgelse var der anført en afskæ -
ringsværdi i de vejledende noter til respondenterne. Kom-
missionen mente, at dette var et udtryk for bevidsthed 
om kravene og om eksistensen af foranstaltninger i Det Forenede Kongeriges udarbejdelsespraksis med henblik på at minimere den potentielle virkning på BNP . Der blev ikke taget nogen forbehold i forbindelse med anvendel-
sen af cost-benefit-princippet. Da oplysningerne imidlertid 
ikke blev gjort tilgængelige, blev aktionspunktet et »andet punkt, der kan forbedres«, og som der følges op på. Hvor der ikke blev truffet passende foranstaltninger, f.eks. i Spa-
nien, blev risikoen for en ikkeubetydelig virkning på BNP 
opfattet som værende højere, og der blev derfor taget et 
forbehold.
63. Andet led
Situationerne var ikke helt sammenlignelige. Problemerne 
i Spanien var mere vidtrækkende end problemerne i de 
øvrige nævnte medlemsstater. Kommissionen er enig med 
Revisionsretten om udarbejdelsen af relevante basisdata, som er nødvendige for at kunne foretage en korrekt regi-strering, men har kendskab til, at ikke alle medlemsstater 
accepterer, at der er et retligt bindende krav om at gøre 
dette. Kommissionen vil undersøge spørgsmålet i forbin-
delse med den næste kontrolcyklus.
63. t redje led
Der blev taget et specifikt forbehold for Italien vedrørende 
jordleje, da ENS 95, punkt 4.73, ikke kunne finde anven-
delse her i modsætning til i Tyskland og Spanien.
Kommissionens  
svar78
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrol63. fjerde led
For Polen vedrørte forbeholdet problemer med software 
til eget brug i mere bred forstand (dvs. både markeds- og 
ikkemarkedsproducenter) end tilfældet med intet skøn for 
software til eget brug fra ikkemarkedsproducenter i Spa-nien. Hvad angår software til eget brug, der hovedsage -
ligt fremstilles af markedsproducenter, er virkningen af 
denne mangel på BNI meget mindre i Spaniens tilfælde, og 
punktet giver efter Kommissionens (Eurostats) mening ikke 
anledning til et forbehold.
64.
Som i tidligere kontrolcyklusser blev der taget forbehold på grundlag af en kvalitativ og kvantitativ vurdering af 
det enkelte åbne punkt og under hensyntagen til princip -
pet om budgetmæssig forsigtighed. Når BNI-udvalget har accepteret udkastene til vurderingsrapporterne for lan-
dene, er det ifølge forordningen om egne indtægter op til 
Kommissionen at fastsætte forbehold uden godkendelse 
fra det pågældende land eller BNI-udvalget. At tage forbe -
hold kræver en vurdering af alle nuancerne i den specifikke 
situation i en medlemsstat på et bestemt tidspunkt.
65.
Se svaret på punkt 57.
66.
Af de grunde, der er anført i svarene på punkt 59-63, er 
Kommissionen uenig i Revisionsrettens udtalelse. Kommis-
sionen har undersøgt alle de tilfælde, som Revisionsret -
ten nævner, og har konkluderet, at den eneste væsentlige 
mangel vedrører den lave ansættelse af forbruget af rå- og hjælpestoffer i forbindelse med boligtjenester i Italien.
66. f ørste led
Det er Kommissionens opfattelse, at den potentielle virk -
ning lader til at være uden betydning. 
Se Kommissionens svar på punkt 57 og 66.
67.
Kommissionen bemærker, at dens eget kontrolsystem i den 
periode, der blev undersøgt, resulterede i 103 specifikke 
forbehold, 6 tværgående forbehold og mange flere ak-tionspunkter. Alt dette bidrager til forbedringerne i kvali-
teten af BNI-skøn og dermed til en retfærdig allokering af 
BNI-indtægter.69.
Resultaterne af kontrolarbejdet blev forelagt BNI-udvalget 
i juli og oktober 2011. I starten af 2012 havde Kommis-
sionen besluttet, hvilke forbehold der skulle tages. Under 
alle omstændigheder ville man i betragtning af strukturen 
af ordningen for egne indtægter først i 2006 kunne have 
anset 2002 for at være afsluttet.
70.
Kommissionens filosofi om »peer review« kræver fuld gen-
nemsigtighed i forhold til BNI-udvalget, som af ressource -
mæssige årsager i øjeblikket holder møde to gange om året.
Kommissionens strategi er blevet udarbejdet med henblik på 
at sikre, at medlemsstaternes systemer er i stand til at produ-
cere nøjagtige, sammenlignelige og fuldstændige data, og at 
eventuelle påviste mangler afhjælpes, samtidig med at EU’s 
finansielle interesser beskyttes, når disse mangler viser sig at 
være væsentlige. Denne garanti er ikke alene værdifuld for 
Kommissionen, men også for alle medlemsstaterne.
72.
Selv om det er muligt ud fra et retligt perspektiv, finder 
Kommissionen, at den hyppige brug af generelle forbehold 
er uønsket, men de er dog fortsat væsentlige for at sikre, at 
EU’s finansielle interesser beskyttes. Aftalememorandum-
met, som regulerer ansvarsfordelingen mellem GD for Bud-
get og Eurostat i forbindelse med forvaltningen af BNI som 
grundlag for beregningen af egne indtægter, blev udvidet 
i april 2013 for at sikre, at dette synspunkt er klart.
73.
I april 2013 underskrev GD for Budget og Eurostat et bilag 
til deres aftalememorandum med titlen »God praksis ved-
rørende BNI-forbehold«, som vil forbedre situationen.
75.
Der opstod ingen kontrolrisici, da de nødvendige kontrol -
ler af de årlige kvalitetsrapporter blev gennemført. Hvis en 
af disse ikke var tilstrækkeligt detaljeret, blev der anmodet 
om supplerende forklaringer (og der blev om nødvendigt 
aflagt et landebesøg), og der blev også fastsat et aktions-
punkt eller taget et forbehold, hvis det var relevant.
79
Kommissionens  
svar
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrol76.
Den nye standard for udarbejdelsen af nationalregnska-
ber (ENS 2010) blev udviklet i løbet af den periode, der var omfattet af revisionen. Da gennemførelsen heraf vil kræve, 
at medlemsstaterne udarbejder fuldstændigt reviderede BNI-
oversigter, besluttede BNI-udvalget, at opdateringerne af oversigterne for de revisioner, der blev foretaget i 2011 og 
senere, kunne udskydes til efter gennemførelsen af ENS 2010.
77.
Kommissionen vil gennemgå sine kommunikationsprocedu-
rer under hensyntagen til Revisionsrettens bemærkninger.
79.
Kommissionen har givet detaljerede oplysninger om sin frem-
gangsmåde i forhold til landespecifikke punkter i svaret på 
punkt 43 og for tværgående forbehold i svaret på punkt 45.
80.
Efter Kommissionens opfattelse er vurderingsrapporterne endelige, når de har været forelagt BNI-udvalget, som har noteret og tilsluttet sig den fremgangsmåde, der blev 
anvendt af Eurostat i forbindelse med vurderingen.
81.
Den generelle fremgangsmåde bag valget af punkter, der 
skal følges op på, er forklaret i svaret på punkt 43.
81. f ørste led
Kommissionen har allerede udførligt redegjort for grunden 
til ikke at fastsætte et forbehold som svar på punkt 51.
81. Andet led
Kommissionen (Eurostat) følger op på dette som et andet punkt, der kan forbedres. Punktet blev ikke anset for at 
give anledning til et forbehold.
81. t redje led
Kommissionen (Eurostat) følger op på dette som et andet punkt, der kan forbedres. Punktet blev ikke anset for at 
give anledning til et forbehold.
81. fjerde led
Kommissionen (Eurostat) følger op på dette som et andet punkt, der kan forbedres. Punktet blev ikke anset for at 
give anledning til et forbehold.82.
Kommissionen vil undersøge, om der bør foretages yderli-
gere forbedringer af vurderingsrapporterne.
83.
Udtalelserne var ikke præcis de samme. BNI-udvalget var 
ikke i stand til at bestemme, hvorvidt dataene for Græken-
land i 2006 kunne anvendes som grundlag for beregningen 
af egne indtægter, og indvilligede i at benytte det foregå-
ende års data i stedet.
For EU-10 fremsatte BNI-udvalget en erklæring, hvori der, selv om dette ikke var en formel udtalelse, ikke blev givet 
udtryk for nogen tvivl med hensyn til egnetheden af data-
ene som grundlag for beregningen af egne indtægter.
85.
Se svarene på punkt 83.
86.
Kommissionen vil gennemgå sine kommunikationsprocedu-
rer under hensyntagen til Revisionsrettens bemærkninger.
BNI-udvalgets udtalelse er altid blevet betragtet som en passende garanti og er ligeledes blevet accepteret af tek -
niske eksperter i BNI-beregning og af databrugerne. 
87.
Kommissionen er formand for BNI-udvalget, og det er sam-
mensat af repræsentanter for medlemsstaterne. Medlems-
staterne har enstemmigt vedtaget udvalgets udtalelser og 
har ikke sat spørgsmålstegn ved Kommissionens (Eurostats) 
arbejde som et passende grundlag for udtalelserne.
88.
Forslag om yderligere forbedringer, der blev fremsat af Revi-
sionsretten i forbindelse med revisionen, blev indarbejdet i beretningen for 2012, og praksis med at rapportere lig-nende aktiviteter omfattende alle egne indtægter globalt 
blev taget op til fornyet overvejelse. Der fokuseres dog nød-
vendigvis fortsat på den aktivitet, som GD for Budget faktisk 
udfører.
Kommissionens  
svar80
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrol89.
Som Revisionsretten anfører andetsteds i denne beretning, 
er ansvarsopdelingen mellem GD for Budget og Eurostat 
klart defineret i aftalememorandummet. Spørgsmål vedrø -
rende datakvaliteten behandles primært i forbindelse med 
de processer, som beskrives udførligt i beretningen, i hen -
hold til hvilken medlemsstaterne via BNI-udvalget spiller 
en afgørende rolle med hensyn til at vurdere egnetheden 
af alle de data, der indsendes med henblik på kontrol af 
BNI til brug for egne indtægter i lyset af Eurostats rappor -
ter om kontrolaktiviteter, i henhold til hvilke medlemssta-
terne også spiller en rolle.
90.
Som en reaktion på Revisionsrettens anbefalinger beskrev 
GD for Budgets årlige aktivitetsrapport for 2012 grundlaget 
for GD for Budgets garanti.
91.
I den årlige aktivitetsrapport for 2012 gav Eurostat oplys-ninger vedrørende BNI-baserede egne indtægter i del 1, 
»Politikresultater«, og del 3.1.3, »Opfølgning af forbehold«.
I del 2, »Forvaltning og interne kontrolsystemer«, offentlig -
gjorde Eurostat oplysninger vedrørende arbejdsaftaler med 
GD for Budget og en tabel (samt fodnoter), som indeholdt 
18 lovligheds- og lovgivningsindikatorer.
KonK lusioner og A nBefAlinger
93.
Det er Kommissionens opfattelse, at en vurdering af de nødvendige personaleressourcer er kompleks og stadig 
mangler at blive foretaget.
94.
Se Kommissionens svar på punkt 68-76.
95.
Se svarene på punkt 26-36.
96.
Se svarene på punkt 37-67.
97.
Se svarene på punkt 77-92.Anbefaling 1
Kommissionen vil videreudvikle sin strategi for kontrol af 
BNI-oversigter med henblik på at inkorporere et strukture -
ret og formaliseret program. Dette vil omfatte en risikoana-
lyse og tage fuldt hensyn til omkostningseffektivitet. Kom-
missionen hæfter sig ved den model, som Revisionsretten 
anvender, og vil vurdere, hvilke elementer der vil kunne 
gavne denne proces.
Anbefaling 2
Den kontrolcyklus, der undersøges, tog længere tid end forventet på grund af udvidelsen af EU. Kommissionen er 
enig i, at cyklussen kunne være kortere, men ikke, hvis det 
skal ske på bekostning af kvaliteten eller ved at afsætte 
større midler hertil.
Kommissionen tilslutter sig målet om at begrænse anven-delsen af generelle forbehold. Et nyt bilag til aftalememo -
randummet mellem GD for Budget og Eurostat, »God praksis 
vedrørende BNI-forbehold«, blev underskrevet i april 2013. 
Dette vil reducere antallet af generelle forbehold væsentligt.
Anbefaling 3
Kommissionen har udarbejdet indberetningsprocedurer, men er enig i, at der kan foretages yderligere forbedrin-
ger. Kommissionen anvender cost-benefit-princippet til at 
bestemme, hvorvidt et aktionspunkt nødvendiggør et for -
behold. Dette indberettes til BNI-udvalget.
Anbefaling 4
Kommissionen mener, at de kvalitative vurderinger er eks-
tremt vigtige, da den anvendte metode skal være pålidelig, 
sammenlignelig og fuldstændig. Dette er den eneste måde 
at fastslå de hermed forbundne risici på på en objektiv måde. Efterhånden som kontrolmodellen udvikler sig, vil 
der dog blive foretaget flere kvantitative vurderinger inden 
for rammerne af de eksisterende ressourcer.
81
Kommissionens  
svar
Særberetning nr. 11/2013 – Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten ( bNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrolAnbefaling 5
Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at gøre en 
løbende indsats for at opnå forbedringer. Der har lige fra begyndelsen været lagt meget stor vægt på fuldstændig-
hed i BNP-/BNI-kontrolprocessen, og det vil også være til-
fældet i fremtiden. Dette emne har været på BNI-udvalgets 
dagsorden ved en række lejligheder og senest i oktober 
2012, hvor udvalget konkluderede, at »Der var almindelig 
enighed om, at nationalregnskaber i det europæiske stati-
stiske system (ESS) har opnået et meget højt fuldstændig-
hedsniveau i forbindelse med dækningen af lovlige aktivi-
teter i undergrundsøkonomien og af sort arbejde«.
Anbefaling 6
Kommissionen er enig i denne anbefaling. Dette aspekt vil 
blive forbedret.
Anbefaling 7
Kommissionen er enig i, at det er ønskeligt, at specifikke for -
behold kun omfatter væsentlige mangler. Pålidelige kvanti-
tative oplysninger foreligger imidlertid sjældent på det tids-
punkt, hvor forbeholdet fastsættes. Kommissionen støtter 
behovet for gennemsigtighed, når det drejer sig om at for -
klare grunden til at forfølge punkter under forbehold eller 
bibeholde dem som andre punkter, der kan forbedres. Dette 
kan ikke begrænse Kommissionens beføjelse til at fastsætte 
forbehold for at beskytte EU’s finansielle interesser.
Anbefaling 8
I øjeblikket er der kontakt, og der afholdes møder, mellem 
de berørte afdelinger. Kommissionen vil imidlertid under -
søge muligheden for yderligere forbedringer inden for 
rammerne af den nuværende administrative struktur.Anbefaling 9
Kommissionens (Eurostats) indberetning vedrørende kon-
trollen af BNI-oversigterne er blevet forbedret løbende i de 
senere år. Kommissionen hæfter sig imidlertid ved Revi-  
sionsrettens bemærkninger og er enig i, at det er nødven-
digt at fortsætte arbejdet med at skabe forbedringer på 
dette område.
Kommissionen har altid anset indberetning for at være hensigtsmæssig og i overensstemmelse med BNI-forord-
ningen og ment, at den årlige udtalelse fra BNI-udvalget er 
tilstrækkelig. Revisionsrettens anbefaling vedrørende den 
årlige udtalelse vil blive forelagt BNI-udvalget.
Andetsteds i denne beretning anerkender Revisionsretten 
de allerede opnåede forbedringer, mens der blev taget hensyn til anbefalinger fremsat under revisionen i den 
seneste årlige aktivitetsrapport.
Kommissionen mener, at udtalelserne fra BNI-udvalget 
altid har været anvendt på hensigtsmæssig vis i forbindelse 
med budgettet.
98.
Kommissionen har et veletableret kontrolsystem, hvor den 
samarbejder med medlemsstaterne i et miljø, der bygger 
på tillid, og hvor der lægges vægt på kvalitet. Revisionsret -
tens anbefalinger vil blive vurderet i forbindelse med den 
kommende revision af BNI-forordningen og den fremtidige 
udvikling af systemet, der vil finde sted inden for Kommis-
sionens ressourcemæssige rammer.

Den Europæiske Revisionsret
særberetning nr. 11/2013
sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten (Bni): en mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre 
effektiviteten af Kommissionens kontrol
luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor
2013 — 81 s. — 21 × 29,7 cmISbN 978-92-9241-402-3
doi:10.2865/35683

sådan  Får man  Fat I puBlIkatIoner  Fra  eu
Gratis publikationer:
•		et	eksemplar: 
via EU b ookshop (http://bookshop.europa.eu)
•		flere	eksemplarer	 eller	plakater/kort: 
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm) 
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm) ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm) eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de fleste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
•	 via	EU	Bookshop	 (http://bookshop.europa.eu).
Betalingsabonnementer:•		via	Den	Europæiske	 Unions	Publikationskontors	 salgskontorer 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_da.htm).
QJ-Ab-13-011-DA-C
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET
EN bETYDElIg DEl Af EU-bUDgETTETS  INDTÆgTER  ER  EgNE  INDTÆgTER  
bERE gNET  På g RUND lAg A f m EDlEmSSTATERNES  bRUTTONATIONA lINDKO mST 
(bNI). EffEKTIV  KONTROl Af bNI-DATAENE  ER AfgøRENDE  fOR  AT SIKRE , AT 
mEDlEmSSTATERNES  RESPEKTIVE  bIDRA g bEREgNES  KORREKT  Og RImElIgT . 
RETTEN  UNDERSøgTE  KOmmISSIONENS  KONTROl Af DATAENE  fOR  2002-2007, 
DER  blEV  ENDElIgT  fASTlA gT I 2012. DENNE  KONTROl KAN  mEgET  VEl fORbEDRE  
KVAlITETEN  Af bNI-DATAENE , mEN  RETTEN  KONKl UDEREDE , AT  KONTROllEN  IKKE  
VAR  STRUKTURERET  Og fOKUSERET  NOK  TIl AT  VÆRE  fUlDT  UD  EffEKTIV . 
RETTEN  ANbEf AlER , AT  KOmmISSIONEN  fOKUSERER  På VÆSENTlIgE  Og  
RISIKObEHÆfTEDE  bNI-bESTANDDElE  Og bASERER  SIN  KONTROl P å EN  
STRUKTURERET  Og fORm AlISERET  PlANlÆgNINg Og PRIORITERINg.