EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 6.10.2020 COM(2020) 641 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET En økonomisk plan og investeringsplan for Vestbalkan

{SWD(2020) 223 final}



Meddelelse fra Kommissionen om en økonomisk plan og investeringsplan for Vestbalkan I.Indledning Vestbalkan er en integreret del af Europa og en geostrategisk prioritet for Den Europæiske Union. Som kommissionsformand Ursula von der Leyen sagde i sin tale om Unionens tilstand den 14. september 2020: "Hele regionens fremtid ligger i EU". Under covid-19-pandemien viste de tætte forbindelser mellem EU og Vestbalkan sig klart. Selv om EU selv har været hårdt ramt af pandemien, har Unionen ydet betydelig støtte i hidtil uset omfang til Vestbalkan, sådan som det fremgår af Kommissionens meddelelse af 29. april og erklæringen fra Zagreb-topmødet af 6. maj 2020. Covid-19 griber voldsomt ind i økonomierne i landene på Vestbalkan, der allerede haltede bagefter med hensyn til økonomisk konvergens i forhold til EU. Regionen stod over for fortsatte udfordringer som følge af en svag konkurrenceevne, stor arbejdsløshed og betydelig hjerneflugt. Behovet for at intensivere konvergensbestræbelserne ved at gennemføre strukturreformer, overvinde strukturelle svagheder, styrke innovationspotentialet og fremskynde den grønne og den digitale omstilling, også set i lyset af landenes fremtid i EU, er mere presserende end nogensinde. Denne økonomiske plan og investeringsplan sigter derfor mod at fremme den langsigtede genopretning — understøttet af en grøn og en digital omstilling — for derigennem at opnå bæredygtig økonomisk vækst og sikre gennemførelse af de reformer, som er nødvendige for at komme videre ad EU-sporet og bringe Vestbalkan tættere på EU's indre marked. Den har til formål at frigøre regionens uudnyttede økonomiske potentiale og de betydelige muligheder for øget økonomisk samarbejde og handel inden for regionen. Med en befolkning på næsten 18 mio. mennesker er regionen et vigtigt marked for EU og et transitområde for europæiske og internationale varer med en kvalificeret arbejdsstyrke for de virksomheder, der er rede til at investere. Vestbalkan kommer derfor til at spille en central rolle i de globale værdikæder, der forsyner EU, og denne rolle kunne styrkes yderligere. På lang sigt vil dette også bidrage til EU's strategiske autonomi. I denne økonomiske plan og investeringsplan fremlægges en omfattende investeringspakke for regionen. Den bygger på samme grundlag som det, der gælder for et resultatbaseret og reformorienteret forslag til et instrument til førtiltrædelsesbistand (IPA III) og styrkede instrumenter til fremme af offentlige og private investeringer. Med forbehold af vedtagelsen af den næste flerårige finansielle ramme og de dertil knyttede retsgrundlag foreslår Kommissionen, at der mobiliseres op til 9 mia. EUR i form af IPA III-tilskud for perioden 2021-2027 med henblik på at støtte den økonomiske konvergens med EU, primært gennem investeringer og støtte til konkurrenceevne og inklusiv vækst, bæredygtig konnektivitet og sideløbende grøn og digital omstilling. Kommissionen foreslår, at størstedelen af denne støtte rettes mod vigtige produktive investeringer og bæredygtig infrastruktur på Vestbalkan. Regionens investeringskapacitet vil endvidere blive forstærket gennem mobilisering af en ny garantifacilitet for Vestbalkan, idet det er ambitionen, at der skal kunne tilvejebringes investeringer på op til 20 mia. EUR. Det er en prioritet at skabe bedre forbindelse mellem økonomierne på Vestbalkan inden for regionen og med EU. Dette kræver et stærkt engagement fra Vestbalkans side med henblik på at gennemføre grundlæggende reformer, uddybe den regionale økonomiske integration og udvikle et fælles regionalt marked på grundlag af gældende EU-ret, for at regionen kan blive et mere attraktivt investeringsområde. EU vil bestræbe sig på at bringe regionen tættere på EU's indre marked. Desuden vil Vestbalkan få stor fordel af en øget indsats for at overvinde arven fra fortiden, ikke mindst med hensyn til en normalisering af forbindelserne mellem Serbien og Kosovo og en vellykket afslutning af den EU-støttede dialog. Den europæiske grønne pagt omfatter en plan for en fælles indsats for at tackle udfordringerne med den grønne omstilling, klimaændringer, tab af biodiversitet og overforbrug af ressourcer og forurening, afkobling af økonomisk vækst fra ressourceforbrug og miljøforringelser. Der vil blive lagt særlig vægt på EU's forpligtelse til at opnå klimaneutralitet senest i 2050. Landene på Vestbalkan vil i lyset af denne ambition og deres fremtid i EU — med støtte fra EU — styrke deres indsats i denne henseende. Vestbalkan skal fortsætte gennemførelsen af 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og dens mål for bæredygtig udvikling, klimaaftalen fra Paris og de biodiversitetsmål, der er opnået enighed om på internationalt plan. En ambitiøs og fælles indsats for at forfølge denne dagsorden vil give EU og landene på Vestbalkan en pionerfordel på den internationale økonomiske scene, der vil øge deres konkurrenceevne på de voksende globale markeder for bæredygtige og grønne teknologier. Vores eksisterende samarbejdsplatforme giver mulighed for at styrke gensidigt fordelagtige alliancer og sikre lige vilkår med hensyn til nye bæredygtige teknologier som f.eks. vedvarende brint, avanceret sol- og vindenergi, batterier og CO2-opsamling samt med hensyn til råstoffer af kritisk betydning for disse teknologier såsom sjældne jordarter. På grundlag af tilgangen i den europæiske grønne pagt ledsages denne meddelelse af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om en grøn dagsorden for Vestbalkan. Heri redegøres der for relevante foranstaltninger og anbefalinger, herunder tilpasning til EU's standarder og gældende EU-ret. På samme måde bør Vestbalkan anvende EU's digitale strategi som det ledende princip for en menneskecentreret digital omstilling af deres økonomier og samfund. Dette vil sætte dem bedre i stand til at blive integreret i EU's forsyningskæder, der er baseret på højere merværdi, og i fremtiden tilslutte sig et digitalt indre marked i EU i hurtig udvikling. Med udgangspunkt i den digitale dagsorden for Vestbalkan fra 2018 åbner denne investeringsplan mulighed for at fremskynde digitaliseringen af forvaltninger, offentlige tjenester og virksomheder på en måde, der er i overensstemmelse med EU's værdier og retlige ramme. Bæredygtighedskonkurrenceevne er nødvendigvis baseret på regionens evne til at opbygge sin menneskelige og iværksættermæssige kapacitet til at skabe innovation og udvikle en økonomisk niche. Derfor vil investeringer i fremtiden også omfatte investering i forskning, innovation, sundhed, uddannelse, kultur, ungdom og sport. Disse værktøjer er effektive redskaber til at styrke ikke blot regionens økonomiske udvikling, modstandsdygtighed og konkurrenceevne, men også dens sociale samhørighed, hvilket indebærer fuld økonomisk deltagelse af alle borgere, herunder romaer. Integration af romaer i samfundet ved at støtte deres fulde deltagelse i uddannelse og arbejdsmarkedet er særlig vigtigt og vil være en hovedprioritet i EU's integrationsproces. For at støtte opfyldelsen af målene i denne økonomiske plan og investeringsplan og sikre bæredygtige investeringer i regionen vil Kommissionen derfor snart foreslå en særlig dagsorden for Vestbalkan vedrørende innovation, forskning, uddannelse, kultur, ungdom og sport ("innovationsdagsordenen for Vestbalkan"). Denne omfattende og langsigtede strategi for samarbejde på disse områder med Vestbalkan vil være afgørende for at fremme udviklingen af menneskelig kapital, standse hjerneflugt og fremme hjernemobilitet samt udviklingen af et langsigtet bæredygtigt innovationsøkosystem og overgangen til en videnbaseret økonomi. Den vil bane vejen for evidensbaseret politikudformning og fremme inkluderende uddannelsessystemer af høj kvalitet og dermed skabe bedre perspektiver for unge i regionen. Denne plan er en integreret del af støtten til Vestbalkan på vejen mod EU. Den økonomiske udvikling og gennemførelsen af grundlæggende reformer bør være gensidigt styrkende og støtte de partnerlande, der opfylder de veletablerede krav i tiltrædelsesprocessen. Dette omfatter gennemførelsen af reformer af retsstaten og strukturelle økonomiske reformer, navnlig dem, der er identificeret i de økonomiske reformprogrammer, som vil maksimere den potentielle virkning af denne investeringspakke. En vigtig faktor for de eksisterende strukturelle svagheder er dårlig forvaltning og navnlig begrænsede fremskridt med hensyn til afhjælpning af mangler på retsstatsområdet og bekæmpelse af korruption. Retsstaten og respekten for de grundlæggende rettigheder, velfungerende demokratiske institutioner og en velfungerende offentlig forvaltning er ikke blot kernen i tiltrædelsesprocessen, men også de vigtigste drivkræfter for økonomisk genopretning i regionen og styrkelse af modstandsdygtigheden over for potentielle fremtidige kriser og økonomiske chok. Respekt for retsstatsprincippet er også nødvendigt for at beskytte EU's midler og sikre, at de anvendes til at støtte udviklingen på Vestbalkan.

II.God regeringsførelse som grundlag for bæredygtig økonomisk vækst Det vil derfor kun være muligt at fremme investeringer og økonomisk vækst, hvis Vestbalkan går fuldt ind for og gennemfører grundlæggende reformer i tråd med europæiske værdier. Uanset om der er tale strukturelle socioøkonomiske reformer, navnlig dem, der er identificeret i de økonomiske reformprogrammer og den fælles politikvejledning, styrkelse af retsstaten, respekt for menneskerettigheder eller forbedring af den offentlige forvaltning, er disse reformer afgørende for at skabe et klima, der fremmer iværksætteri, jobskabelse og bæredygtige investeringer. Lederne på Vestbalkan skal på mere troværdig vis indfri deres tilsagn om at gennemføre de nødvendige grundlæggende reformer og med et klarere politisk engagement i overensstemmelse med den reviderede udvidelsesstrategi. Retsstatsprincippet er et afgørende aspekt af overgangen til demokrati og det benchmark, i forhold til hvilket EU vurderer de fremskridt, der gøres hen imod medlemskab. I denne henseende er der gjort meget varierende fremskridt blandt landene på Vestbalkan. Vestbalkans operationelle samarbejde med EU's medlemsstater og agenturerne er konstant blevet forbedret. Troværdige fremskridt på retsstatsområdet er dog fortsat en betydelig udfordring, der ofte hænger sammen med manglende politisk vilje, fortsat klare elementer af politisk korruption og begrænset fremskridt med hensyn til retsvæsenets uafhængighed. Udvidelsespakken fra 2020, der blev vedtaget sideløbende med denne meddelelse, giver et detaljeret overblik over, hvor langt man er nået med grundlæggende reformer og retningslinjer for disse reformprioriteter, som fortsat er kernen i EU-tiltrædelsesprocessen. Borgerne har en central interesse i et velfungerende system med kontrol og tilsyn, hvor et uafhængigt, upartisk og effektivt retsvæsen med klare beføjelser sikrer, at alle statslige institutioner overholder loven og bevarer deres integritet, og at borgerne beskyttes mod vilkårlige afgørelser og kan udøve deres rettigheder fuldt ud. Virksomhederne har behov for retssikkerhed, et system uden korruption og effektivt fungerende myndigheder, for at de kan gennemføre deres aktiviteter og have tillid til effektive og uafhængige institutioner med henblik på at håndhæve deres økonomiske rettigheder. Udenlandske investorer har behov for forsikringer om, at der hersker lige vilkår, som vil beskytte deres investeringer. Tilpasning til EU's regler om offentlige indkøb og øget gennemsigtighed og tilsyn er afgørende, navnlig for en forsvarlig økonomisk forvaltning af større offentlige investeringer, herunder dem, der foreslås i denne plan, og for at forhindre korruption på dette område. Det er nødvendigt at indføre en strategisk tilgang til effektiv opløsning af kriminelle organisationer og deres økonomiske grundlag, herunder forbedrede resultater af finansiel efterforskning og konfiskation af aktiver. Samarbejdet mellem partnerne i regionen samt med EU er afgørende for at tackle specifikke sikkerhedsudfordringer såsom bekæmpelse af terrorisme og ekstremisme, hvidvask af penge, ulovlig handel med våben, menneskehandel og smugling af migranter. For at undgå eventuelle mangler i beskyttelsen af EU-midler er det bydende nødvendigt, at partnerne på Vestbalkan sikrer, at svig, korruption, hvidvask af penge og misbrug af offentlige midler bliver mødt med sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning. Lande på Vestbalkan, der er parter i internationale aftaler om gensidig retshjælp, bør acceptere Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) som en kompetent myndighed i de medlemsstater, der deltager i EPPO, med henblik på gennemførelsen af disse aftaler. Samarbejdet mellem EPPO og partnerne på Vestbalkan bør lettes gennem indgåelse af samarbejdsordninger. Opbygning af en offentlig forvaltning af høj kvalitet er en forudsætning for en velfungerende stat. Det er afgørende for en effektiv offentlig tjeneste, der leverer tjenester af høj kvalitet til borgere og virksomheder. Med hensyn til investeringsforvaltning har staten behov for stor kapacitet til at identificere, prioritere, udvikle og forvalte fremtidig infrastruktur og andre strategiske investeringsprojekter i tæt samråd med borgere og andre interessenter. En professionel offentlig tjeneste spiller også en central rolle med hensyn til at bidrage til forebyggelsen af korruption, herunder gennem øget gennemsigtighed og brug af e-forvaltning. Offentlige udbud skal bringes i overensstemmelse med EU's regler og gennemføres fuldt ud, og undtagelser fra offentlige udbudsprocedurer bør anvendes restriktivt, herunder begrænse anvendelsen af mellemstatslige aftaler. Dette vil bidrage til at sikre, at korruption i forbindelse med udbud ikke hæmmer den økonomiske udvikling, forvrider markedet og skaber ineffektivitet, der mindsker konkurrenceevnen, handel og investeringer. Disse reformer vil også styrke beskyttelsen mod misbrug af EU-midler. EU vil fortsat yde betydelig finansiel og anden støtte til reformer, der tilstræber god regeringsførelse, idet grundlaget for denne støtte mindst vil ligge på de nuværende niveauer. Når lande arbejder med reformprioriteter, bør det i overensstemmelse med konditionalitetsprincippet som afspejlet i den reviderede udvidelsesstrategi føre til øget finansiering og øgede investeringer, herunder gennem et resultatbaseret og reformorienteret instrument til førtiltrædelsesbistand. Der er imidlertid også behov for strengere foranstaltninger over for enhver alvorlig eller langvarig stagnation eller tilbagegang. Disse foranstaltninger indebærer, at omfanget og intensiteten af EU's finansiering kunne blive nedjusteret på grundlag af Kommissionens vurdering af fremskridtene i dens årlige rapporter. III.En betydelig investeringspakke Kommissionens forslag til et instrument til førtiltrædelsesbistand (IPA III) beløber sig til over 14 mia. EUR i perioden 2021-2027, hvoraf hovedparten er bestemt for Vestbalkan. IPA III vil omfatte en solid politikdreven tilgang med strategisk og dynamisk anvendelse af bistand, der sætter de grundlæggende krav til EU-medlemskab i centrum for EU's støtte. Ved yderligere at målrette EU's finansielle bistand mod centrale prioriteter vil IPA III skabe endnu større muligheder for at støtte reformer, der fremmer en bæredygtig socioøkonomisk udvikling, og bringe partnerne tættere på Unionens værdier og standarder. Kernen i denne økonomiske plan og investeringsplan er en omfattende investeringspakke for regionen, hvor størstedelen af støtten går til vigtige produktive investeringer og infrastruktur. Dette vil afspejle og støtte den sideløbende grønne og digitale omstilling og udviklingen af forbundne, konkurrencedygtige, videnbaserede, bæredygtige, innovationsorienterede og blomstrende økonomier på Vestbalkan med en stadig mere dynamisk privat sektor. Investeringspakken vil være en vigtig drivkraft for fremme af øgede investeringer i regionen, som foretages af Den Europæiske Investeringsbank (EIB), Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) og andre internationale finansielle institutioner (IFI'er), udviklingsfinansieringsinstitutioner i EU-medlemsstaterne, regeringerne i landene på Vestbalkan og private investorer, herunder udenlandske direkte investeringer, samt integrering af markeder. Et første sæt af projekter fordelt på ti investeringsflagskibe er beskrevet i bilaget. Disse projektforslag er baseret på resultaterne af de foreløbige høringer af regeringerne i regionen og deres politiske og økonomiske reformprioriteter. Et første skridt i gennemførelsen af denne økonomiske plan og investeringsplan kunne være en pakke af infrastrukturprojekter, der fremrykkes til finansiering i 2021-22, idet det forventes, at disse vil frigøre betydelige investeringer. Dette vil efter en passende vurdering gøre det muligt at udarbejde mere gennemtænkte projektforslag, navnlig inden for det digitale område, transport, energiomstilling og miljø, der skal være afsluttede eller langt fremskredne inden 2024. Yderligere IPA-midler kunne efterfølgende støtte infrastrukturprojekter og produktive investeringer med stærkt fokus på den sideløbende grønne og digitale omstilling i regionen, fremme cirkulær økonomi og biodiversitet og sammen gennemføre den kommende grønne dagsorden for Vestbalkan. Der kan også ydes støtte til investeringer i landdistrikter og landbrug, i de kulturelle og kreative industrier, i udvikling af sundhed og menneskelig kapital, herunder uddannelse, og fremme af det grænseoverskridende samarbejde, herunder om innovation. Ud over EU's betydelige finansiering i form af tilskud til regionen kan EU yde garantier for at bidrage til at reducere finansieringsomkostningerne for både offentlige og private investeringer og mindske risikoen for investorer. Støtten gennem den foreslåede garantifacilitet for Vestbalkan forventes at mobilisere investeringer på ca. 20 mia. EUR i løbet af det næste årti. Investeringsrammen for Vestbalkan, herunder dens platform for den private sektor, erhvervsudviklings- og innovationsfaciliteten for Vestbalkan og garantifaciliteten for Vestbalkan, der samler partnerne på Vestbalkan, bilaterale donorer og internationale finansielle institutioner, vil være det vigtigste redskab til at sikre en hurtig gennemførelse af investeringspakken med henblik på at: -styrke de centrale infrastrukturforbindelser, navnlig de vigtigste transport- og energiforbindelser, der er afgørende for den økonomiske udvikling, markedsintegrationen og den grænseoverskridende handel inden for regionen og med Den Europæiske Union -støtte den sideløbende grønne og digitale omstilling

-øge den private sektors konkurrenceevne og sætte skub i innovationen og udviklingen af vigtige sociale sektorer -forbinde økonomierne gennem styrket regional økonomisk integration og integration i EU. For at maksimere den langsigtede effekt af investeringerne vil det være af afgørende betydning, at partnerlandene gennemfører strukturelle økonomiske reformer og forvaltningsreformer, herunder foranstaltninger inden for rammerne af en konnektivitetsreform og øget statistisk kapacitet. Fremskridtene med hensyn til grundlaget bør fortsætte sideløbende med gennemførelsen af flagskibsinitiativerne. Hvor det er relevant, vil EU også støtte kapacitetsopbygningsforanstaltninger for at forbedre forvaltningskapaciteten i forbindelse med offentlige udbud og offentlige investeringer med henblik på at forberede, forvalte og overvåge projektgennemførelsen. EU vil samarbejde med Vestbalkan om at sikre, at investeringer i projekter af fælles strategisk interesse screenes korrekt for at identificere, vurdere og afbøde potentielle risici for sikkerheden eller den offentlige orden i overensstemmelse med de relevante EU- og WTO-regler. De endelige beslutninger om de vejledende projekter og finansieringsforslag, der indgår i denne plan, vil blive truffet i fuld overensstemmelse med beslutningsprocedurerne, programmeringsprocessen og den resultatbaserede og reformorienterede tilgang i den kommende IPA III-forordning, der for øjeblikket drøftes af medlovgiverne, navnlig fremskridtene med hensyn til EU's udvidelsesdagsorden, relevans og modenhed og i overensstemmelse med de relevante EU-regler. Den grønne ed om "ikke at gøre skade" bør respekteres. For at få størst muligt udbytte af denne økonomiske plan og investeringsplan vil EU i tråd med Team Europe-tilgangen også række ud til sine partnere samt eksisterende regionale initiativer såsom Berlinprocessen for at skabe størst mulig komplementaritet mellem EU-foranstaltninger og andre multilaterale og bilaterale foranstaltninger. IV.Investering i bæredygtig transport EU vil prioritere projekter og programmer i relation til den vejledende udvidelse af hovednettet i det transeuropæiske transportnet (TEN-T), som er af strategisk interesse for regionen og EU. Der vil blive gjort en indsats for at fremskynde opbygningen af nye transportinfrastrukturer og opgradere de eksisterende infrastrukturer med henblik på at bringe hovedtransportnettet i overensstemmelse med EU's standarder. Hurtige og effektive transportforbindelser, både inden for regionen og med de tilgrænsende EU-medlemsstater, samt bæredygtig transport med yderligere investeringer i jernbaner og indre vandveje er af afgørende betydning. I denne forbindelse vil det være en vigtig prioritet at fremme regionalt samarbejde og regional integration, skabe forbindelser mellem hovedstæderne i regionen og med EU samt fremme multimodale transportløsninger og trafikoverflytning samt mindske den transportrelaterede forurening. Etableringen af disse forbindelser vil fremme investeringer, lette regional handel og skabe bæredygtig økonomisk vækst og dermed forbedre dagligdagen for folk i regionen. Der vil blive draget fordel af nye digitale teknologier med forbedringer af informationssystemerne, prioritering af trafiksikkerheden (og eliminering af vejstrækninger med høj risiko og jernbaneoverskæringer) og støtte til udformningen og gennemførelsen af vedligeholdelsesordninger. Arbejdet med transportfællesskabet vil blive yderligere intensiveret for at støtte etableringen af et fuldt integreret regionalt transportmarked baseret på Den Europæiske Unions lovgivning og standarder. Dette vil i høj grad fremskynde gennemførelsen af tekniske standarder og foranstaltninger inden for rammerne af en konnektivitetsreform, herunder tilpasning og forenkling af procedurerne for grænsepassage, og følge op på reformer af jernbanesektoren (herunder fuld adgang til jernbanenet og adgang for tredjeparter), navnlig for at overvinde følgerne af fragmenterede net. Det vil bane vejen for en gnidningsløs integration af Vestbalkans transportmarkeder i EU, hvilket igen vil give virksomhederne og befolkningen i regionen nye forretningsmuligheder. På Vestbalkans side bør disse investeringer understøttes af: ·Vedtagelse og gennemførelse af de handlingsplaner for regionale jernbaner, trafiksikkerhed, lettelse af transport og veje, som er udarbejdet af transportfællesskabet. ·Hurtige fremskridt med reformer af transportkonnektiviteten med henblik på at fremskynde integrationen i TEN-T, gældende EU-ret og EU's digitale og rene energiteknologier. ·Gradvis vedtagelse og gennemførelse af al EU's transportlovgivning og alle dets tekniske standarder og gennemsigtige udbudsprocedurer på transportområdet, herunder fremskyndet tilpasning til EU's regler for offentlige udbud med henblik på at lette markedsintegrationen. Kommissionen overvejer at forhøje sine medfinansieringssatser for vejtransport med op til 40 %. Bæredygtig mobilitet er et væsentligt element i opbygningen af en transportinfrastruktur, der er gearet til fremtiden. For hvert vejinfrastrukturprojekt vil Kommissionen fremme udviklingen af grønne multimodale transportløsninger. Målet bør være at forbinde partnerne inden for regionen og mellem regionen og EU gennem integration af bæredygtige og intelligente elementer i vejtransport (såsom elektriske ladestationer og multimodale tilslutningspunkter til jernbaner og vandveje, når det er relevant). Dette fokus stimulerer innovation samt målrettede og korrekt dimensionerede investeringer. Kommissionen vil også fremme gennemførelsen af planer for bæredygtig bytrafik i regionens byer, som er forbundet med nettet. V.Investering i ren energi Støtten på energiområdet vil blive styrket. Der vil blive lagt stor vægt på integration af energimarkedet, dekarbonisering og ren energi, retfærdig omstilling, øget digitalisering af systemet og intelligente net, energieffektivitet, herunder modernisering af fjernvarme, og energisikkerhed. Dekarbonisering er en central søjle i denne økonomiske plan og investeringsplan i tråd med målene for den europæiske grønne pagt. Øget konnektivitet og udvidelse af energiunionen til også at omfatte Vestbalkan vil også være afgørende for en vellykket overgang til ren energi i regionen. Øget anvendelse af vedvarende energikilder bør støttes i overensstemmelse med regionens potentiale og planer for tilpasning til klimaændringer. Dette kan omfatte miljømæssigt forsvarlige investeringer i vand-, sol- og vindenergi samt geotermiske energikilder. Indførelsen af rene og moderne energiteknologier skal ledsages af et bedre investeringsmiljø inden for en omfattende lovgivningsmæssig ramme baseret på konkurrencebaserede udbudsregler. Dette vil mindske risikoen for, at økonomierne i landene på Vestbalkan fastlåses i en ny kulbaseret elproduktion, der ikke er bæredygtig, og som bliver stadigt dyrere. Overgangen fra kul til bæredygtig og ren energi vil være afgørende for, at man kan reducere både CO2-missionerne og luftforureningen. Initiativet "platform for kulregioner i omstillingsfasen på Vestbalkan og i Ukraine" er under udarbejdelse, hvilket afspejler initiativet inden for EU. Det vil støtte overgangsstrategier, der er inklusive og ikke lader nogen i stikken, og som samtidig omfatter renere alternativer til kul og støtter skræddersyede projekter for disse kulafhængige regioner. For disse lande, der er stærkt afhængige af kul, kunne en hurtig overgang til en moderne gasinfrastruktur med lave emissioner være afgørende for, at de kan bevæge sig væk fra kul på kort til mellemlang sigt. Dette kan give regionen en bredt tilgængelig, sikker og prismæssigt overkommelig energikilde, som vil sikre, at regionen fortsat er konkurrencedygtig på internationalt plan, samtidig med at luftkvaliteten forbedres og emissionerne reduceres.

Kernen i den nye gasinfrastruktur skal være nye rørledninger, herunder udvidelsen af den transadriatiske rørledning, der kunne være en mulighed for at diversificere gaskilderne til det europæiske marked og føre gas til regionen med henblik på at fremskynde overgangen væk fra kul i energiproduktionen. Enhver ny rørledning på Vestbalkan skal overholde EU-reglerne fuldt ud i overensstemmelse med energifællesskabstraktaten, og dens langsigtede levedygtighed skal dokumenteres. Der bør også tages hensyn til en voksende global rolle for flydende naturgas (LNG) som en mulighed for at diversificere gasforsyningerne i regionen via LNG-terminaler i Grækenland og Kroatien. På længere sigt vil disse gasinfrastrukturinvesteringer danne grundlag for det næste trin i miljøbeskyttelsen, da de vil gøre det muligt at indføre dekarboniseret gas, når den er tilgængelig og konkurrencedygtig, hvilket vil muliggøre en yderligere reduktion af CO2 og luftforureningens virkninger. Derfor vil disse investeringer fremtidssikre regionens energiforsyning. Indsatsen for at øge energieffektiviteten vil blive styrket. I forbindelse med EU's grønne pagt foreslår Kommissionen, at "EU-renoveringsbølgen" udvides til at omfatte Vestbalkan. En renoveret og forbedret bygningsmasse vil bidrage til at bane vejen for et dekarboniseret og rent energisystem, da byggesektoren er en af de største energiforbrugere i Europa. Med henblik herpå vil EU bl.a. anvende de eksisterende platforme såsom den grønne vækstfond og det regionale energieffektivitetsprogram, der hidtil har muliggjort grønne investeringer på i alt 700 mio. EUR. Prioritering af energiforbindelser finder allerede sted inden for rammerne af Energifællesskabet med projekter af interesse for Energifællesskabet og projekter af fælles interesse. Partnerlandene på Vestbalkan vil skulle gennemføre markedsreformer for at fremskynde integrationen i de central- og østeuropæiske gas- og elektricitetsmarkeder. Inden for rammerne af energiforbindelserne i Central- og Sydøsteuropa (CESEC) vil Kommissionen fortsat nøje overvåge markedsreformerne i landene på Vestbalkan for at fremskynde integrationen af de central- og østeuropæiske gas- og elektricitetsmarkeder. Innovationsdagsordenen for Vestbalkan vil yderligere fremme teknologioverførsel og lette adgangen til forskningsinfrastruktur i verdensklasse, videncentre, kompetencecentre og onlineplatforme samt adgangen til avancerede datamatsimulationer, f.eks. gennem fællesforetagendet for europæisk højtydende databehandling (EuroHPC) . Den vil støtte overgangen til produktion og brug af ren og effektiv energi, herunder ved at fremme åben forskning og banebrydende forskningsinfrastruktur såsom South East European International Institute for Sustainable Technologies (det sydøsteuropæiske internationale institut for bæredygtige teknologier). Fra Vestbalkans side skal disse investeringer understøttes af: ·Hurtige fremskridt med foranstaltninger til reform af energikonnektiviteten med henblik på skabelse af et regionalt energimarked og yderligere integration i EU's energimarked i tæt samarbejde med Energifællesskabets sekretariat. ·Afslutning af reformen af energifællesskabstraktaten og Energifællesskabets vedtagelse af EU's pakke om ren energi. ·Styrkelse af Energifællesskabets proces for fastsættelse af mål for 2030 gennem vedtagelse af energi- og klimamål for 2030 i overensstemmelse med EU's dekarboniseringsmål under hensyntagen til de kontraherende parters relevante socioøkonomiske forskelle. VI.Et grønnere Vestbalkan — Investering i miljøet og klima Den europæiske grønne pagt understøttes af politikker, der har til formål at udvikle moderne, ressourceeffektive og konkurrencedygtige økonomier, hvor væksten er afkoblet fra udledning af drivhusgasser, ressourceforbrug og affaldsproduktion, og hvor det tilstræbes at skabe modstandsdygtighed over for klimaændringer. Den europæiske grønne pagt kan kun være fuldt effektiv, hvis EU's umiddelbare nabolande også gør en indsats på et tidligt tidspunkt. Dette gælder især for landene på Vestbalkan i betragtning af deres europæiske perspektiv. Kommissionen fremlægger derfor sammen med denne meddelelse en grøn dagsorden for Vestbalkan som fastsat i den europæiske grønne pagt. Den grønne dagsorden forventes at blive godkendt af Vestbalkans ledere på deres topmøde i november i Sofia. Denne dagsorden vil bygge på de fem brede områder, der er omfattet af den grønne pagt, nemlig dekarbonisering, rensning af luft, vand og jord, cirkulær økonomi, landbrug og fødevareproduktion og beskyttelse af biodiversitet. Økonomisk vækst og nye forretningsmuligheder vil være knyttet til bæredygtige forbrugs- og produktionsmønstre, herunder fremme af en cirkulær økonomi, bevarelse af knappe ressourcer og bedre genbrug af affaldsprodukter, der er knyttet til alle økonomiske sektorer, herunder by- og landperspektiver, og vil bygge på økosystemernes bæredygtighed som en forudsætning for succes. Allerede eksisterende platforme såsom Den Europæiske Unions strategi for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav (EUSAIR) og EU-strategien for Donauområdet (EUSDR), hvor landene på Vestbalkan spiller en vigtig rolle, kan bidrage til gennemførelsen af denne proces på stedet, da koordinerede og fælles aktioner er af afgørende betydning på disse områder. Luftforurening er et emne, der volder stor bekymring på Vestbalkan. Udbredt anvendelse af kul og træ til energiproduktion samt forurenende lastbiler og biler fører til, at luftkvaliteten i såvel større som mindre byer i regionen er noget nær den ringeste i Europa om vinteren. De 16 kulfyrede elværker i regionen udleder mere svovldioxid end alle 250 tilsvarende værker i EU. I denne region går dekarbonisering og forureningsbekæmpelse hånd i hånd. Hvis man gik væk fra kul, ville det forbedre borgernes livskvalitet og medføre store besparelser på sundhedsbudgetterne i landene på Vestbalkan. Bæredygtig mobilitet er et andet element, der vil være afgørende for omstillingen til ren energi. EU bør fremme gennemførelsen af planer for bæredygtig bytrafik i regionens byer og samtidig udvikle grønne multimodale transportløsninger. Med hensyn til vejnettet bør målet være at skabe forbindelse mellem partnerne inden for regionen og mellem regionen og EU gennem integration af bæredygtige og intelligente elementer i vejtransport (såsom elektriske ladestationer) med henblik på at fremme innovationen samt målrettede og korrekt dimensionerede investeringer. Set i lyset af regionens EU-perspektiv skal EU's mål, herunder reduktion af drivhusgasemissionerne med mindst 55 % inden 2030, danne grundlag for den systemiske modernisering af regionen og dens fremtidige vækst. Dette indebærer en overgang fra fossile brændstoffer til vedvarende energi og investering i infrastruktur, der understøtter tværsektoriel omstilling i retning af en klimaneutral økonomi, idet strandede aktiver skal undgås. For at fremme dekarbonisering bør EU også fortsat bistå partnerne på Vestbalkan med at udvikle og gennemføre langsigtede klimastrategier og nationale energi- og klimaplaner med henblik på at overholde kravene i gældende EU-ret. Der vil også blive foretaget en vurdering af de socioøkonomiske virkninger af dekarbonisering i regionen. Økonomiske aktører er nøglen til en vellykket grøn omstilling. Den grønne dagsorden vil omfatte en dimension vedrørende den private sektor, der har til formål at fremme private virksomheder, som er aktive inden for grøn og cirkulær økonomi, og få alle sektorer i økonomien til at bevæge sig hen imod bæredygtighed, hvad enten det er inden for energi, mobilitet eller landbrug. EU bør samarbejde med regionen om at fremme bæredygtige produktionsmønstre og fødevaresystemer. Fastlæggelse og gennemførelse af handlingsplaner for den cirkulære økonomi, strategier for affaldsforebyggelse og -genanvendelse og regionalt samarbejde om reduktion af plastforurening vil sikre en stabil udvikling i regionen hen imod en grøn økonomi og gældende EU-ret. Regionen bør tage innovative grønne og digitale teknologier til sig, som skaber nye forretningsmodeller, gør det muligt for industrien at blive mere produktiv, giver arbejdstagerne nye færdigheder og støtter dekarboniseringen af økonomien. Forsknings- og innovationssystemer vil kræve øget offentlig finansiering, for at de kan spille en central rolle i disse bestræbelser. Kommissionen vil fremme finansieringsordninger for virksomheder, der arbejder med grøn innovation og grønne teknologier, med henblik på at fremme dette mål. Regionen er også nødt til at gå over til cirkulær økonomi, hvor genanvendelse og genbrug er reglen, samtidig med at anvendelsen af naturressourcer reduceres væsentligt. Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi vil spille en vigtig rolle i denne forbindelse ved at styrke samarbejdet med sine videns- og innovationssamfund, navnlig dem, der beskæftiger sig med energi, råstoffer, forvaltning af fødevarer og mobilitet i byerne. Dette vil bidrage til yderligere at udvikle de tematiske innovationsøkosystemer i regionen og støtte inddragelsen af partnere på Vestbalkan i europæiske strategiske værdikæder, herunder med fokus på bæredygtige produktionsmønstre og fødevaresystemer. Den primære fødevareproduktion og forarbejdningssektoren tegner sig sammen med skovbrug og fiskeri stadig for en stor del af BNP og arbejdsstyrken i regionen (op til 40 % af arbejdstagerne i Albanien), og der er et stort potentiale for en yderligere bæredygtig økonomisk udvikling. Dette vil gøre samfundene mere attraktive og mindske de unges migration til byområder og EU. Til trods for det rige naturressourcegrundlag er landbrugsbedrifternes størrelse, arbejdskraftens produktivitet og udbytterne imidlertid lave med ringe teknologi og en sektor, der fortsat består af subsistenslandbrug. Der er stadig behov for en større indsats for fødevaresikkerhed, dyrevelfærd og overgang til bæredygtige fødevaresystemer, hvilket bliver stadig vigtigere i betragtning af den nødvendige tilpasning til EU's gældende lovgivning om fødevaresikkerhed og EU's fra jord til bord-strategi. IPARD vil sætte gang i økonomien i landdistrikterne, omstruktureringen af landbrugsfødevaresektoren og affaldsreduktionen. Det vil bidrage til cirkulær økonomi og bioøkonomi og gøre landdistrikterne til mere dynamiske steder at leve, samtidig med at de bliver mere modstandsdygtige over for udfordringer såsom klimaændringer og tab af biodiversitet. Der bør også tages fat på beskyttelsen af biodiversitet og genopretning af naturkapitalen samt effektive affaldsindsamlingsordninger og forebyggelse af miljøforurening. Dette kan bidrage til at udnytte det store turismepotentiale, der ligger i regionens naturlige miljø, som appellerer til både de lokale og europæiske markeder og dækker den stigende efterspørgsel efter bæredygtig turisme.

Inden for affaldshåndtering skal der lægges vægt på korrekt indsamling af affald og adskillelse af de vigtigste affaldsstrømme. Der er behov for en større indsats for at reducere vandforureningen og tage fat på vandbeskyttelse og beskyttelse mod oversvømmelser. Affald i havet er et globalt problem, der berører alle verdenshave og floderne på Vestbalkan, og som betyder, at uforholdsmæssigt store mængder affald bliver ført ud i havene og verdenshavene. VII.Investering i en digital fremtid Digitalisering udgør en mulighed for økonomierne og samfundene i regionen, hvor digitale løsninger bidrager til en bæredygtig, klimaneutral og ressourceeffektiv økonomi og sikrer borgerne en bedre forvaltning og bedre offentlige tjenester. Digitale tjenester udgør en stigende andel af eksporten fra Vestbalkan. Med støtte fra EU og Det Regionale Samarbejdsråd har Vestbalkan siden 2018 været i gang med at gennemføre en digital dagsorden for Vestbalkan. Vestbalkan bør gøre status over, hvor langt man er nået med gennemførelsen, identificere, hvor arbejdet skal fremskyndes, samt udvide anvendelsesområdet og ambitionsniveauet for regionens digitale omstilling. Navnlig støtte til udvikling af digitale færdigheder, e-forvaltning, e-udbud og e-sundhedstjenester vil gøre de offentlige myndigheder mere gennemsigtige og ansvarlige, reducere omkostningerne, forbedre leveringen af tjenesteydelser til borgerne og virksomhederne, samtidig med at der tages fat på den sociale dimension. Digitale forretningsmuligheder kan udnyttes fuldt ud gennem støtte til nystartede digitale virksomheder og vækstvirksomheder og digitale færdigheder. Gennem foranstaltninger såsom handlingsplanen for digital uddannelse støtter EU udviklingen og udbredelsen af digitale færdigheder på Vestbalkan for at gøre den digitale omstilling så omfattende og inklusiv som mulig. Yderligere deltagelse i initiativer på EU-plan såsom SELFIE, HEInnovate, hackathonet vedrørende digital uddannelse, EU's kodeuge og det paneuropæiske datanetværk for forsknings- og uddannelsessamfundet (GEANT-nettet) vil bidrage til at knytte regionen tættere til det miljø, hvor den mest banebrydende digitale forsknings- og innovationsindsats finder sted. Regionen bør også udvikle og gennemføre deres strategier for digital uddannelse, samtidig med at uddannelsen af lærere støttes, og der ydes støtte til lærings- og indholdsinitiativer online. Den digitale dagsordens mål om at arbejde hen imod en sænkning af roamingomkostningerne i regionen er baseret på samarbejde med de relevante interessenter om også at sænke omkostningerne ved roaming til og fra EU betydeligt. Denne proces foregår på en åben, inklusiv og gennemsigtig måde. Udarbejdelsen af en køreplan er et fælles ansvar mellem regeringer, tilsynsmyndigheder og teleoperatører, mens Det Regionale Samarbejdsråd og EU kan fungere som formidlere. En sænkning af roamingtaksterne kræver en indsats fra de erhvervsdrivende, der er aktive i regionen inden for rammerne af stabile, forudsigelige og konkurrenceprægede markeder under tilsyn af uafhængige nationale regulerende myndigheder. Det vil yderligere blive undersøgt, hvordan Vestbalkan kan nyde godt af fordelene ved EU's digitale indre marked, med henblik at forbedre adgangen til digitale varer og tjenester, skabe lige vilkår og maksimere den digitale økonomis vækstpotentiale. Det er vigtigt, at en bred vifte af sektorer drager fordel af digitale nyskabelser på en åben og gennemsigtig måde, samtidig med at de respekterer aspekter vedrørende privatlivets fred. Der bør ydes støtte til opbygning af cybersikkerhedskapaciteter i regionen, som udvikles på grundlag af en behovsvurdering, der skal gennemføres i 2021. Det anslås, at der er behov for 3,7 mia. EUR i kapitaludgifter (planlægning og opførelse) i de næste fem år (frem til 2025) for at sikre den nødvendige digitale konnektivitet. Den private sektor vil spille en vigtig rolle i den digitale omstilling på Vestbalkan, herunder 5G, og EU-garantier kan fungere som en vigtig katalysator. EU's støtte til investeringer i digital infrastruktur bør øges betydeligt, også med henblik på at udrulle ultrahurtigt bredbånd for at sikre universel adgang. Vestbalkan bør fokusere på følgende reformprioriteter: ·Fremskyndelse af tilpasningen til og gennemførelsen af gældende EU-ret, der vil skabe et investeringsvenligt klima (herunder for databeskyttelse), og afslutning af gennemførelse af den regionale roamingaftale. ·Prioritering og integration af digitalisering i den nationale politik med fokus på erhvervslivet, uddannelse, sundhed, energi, forskning og innovation samt intelligent vækst. Fremme af innovativ digital omstilling ved at tilskynde til udbredelse af platforme og politikker som f.eks. e-Gov, e-sundhed, e-handel, digital adgang til kultur og kulturarv, digitale færdigheder inden for uddannelse, fri adgang til forskningsdata og -resultater, investeringer i bredbånd og inddragelse af alle økonomier i det europæiske fællesforetagende for højtydende databehandling (EuroHPC). ·Fremme af udviklingen af regionale digitale innovationsknudepunkter og deres forbindelser til videnskabs- og teknologiparkerne og Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologis videns- og innovationsfællesskaber (EIT VIF'er) som kvikskranker for støtte til virksomhederne med henblik på at øge deres konkurrenceevne ved hjælp af digitale teknologier, navnlig i forbindelse med udnyttelse af kunstig intelligens i erhvervssektoren (især for SMV'er) i overensstemmelse med EU's indsats og retningslinjer, og fremme af udviklingen af digitale færdigheder og virtuel læring i regionen. ·Styrkelse af cybersikkerhedskapaciteten og bekæmpelsen af cyberkriminalitet, navnlig ved at anvende EU's værktøjskasse vedrørende cybersikkerhedsrisici på 5G-nettet. ·Sikring af etisk anvendelse af teknologier, herunder kunstig intelligens, til overvågningsformål i overensstemmelse med EU's charter om grundlæggende rettigheder og med henblik på en dynamisk tilpasning til den fremtidige EU-lovgivning på dette område. ·Gennemførelse af erklæringen om e-forvaltning, der blev godkendt i 2019 i Beograd, for yderligere at fremskynde arbejdet i overensstemmelse med EU's handlingsplan for e-forvaltning til støtte for reformen af den offentlige forvaltning. VIII.Styrkelse af den private sektor Siden 1990'erne har økonomierne på Vestbalkan opnået en bemærkelsesværdig vækst og samtidig reduceret fattigdommen. Levestandarden er steget i hele regionen, og adgangen til offentlige tjenester er blevet forbedret. Landene på Vestbalkan skal dog stadig gøre en betydelig indsats for at opfylde de væsentlige økonomiske krav til EU-medlemskab, dvs. sikre velfungerende markedsøkonomier og dokumentere, at de er i stand til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne i Den Europæiske Union. Dette kræver en reform af deres økonomiske forvaltningsstrukturerer og gennemførelse af økonomiske strukturreformer. Processen med det økonomiske reformprogram er fortsat det centrale instrument, gennem hvilket EU og Vestbalkan i fællesskab opstiller reformprioriteter. Kommissionen yder betydelig støtte til dette formål. I forbindelse med denne plan vil der blive lagt vægt på at udvikle en stærkere privat sektor og investere i menneskelig kapital.

Udviklingen af en robust privat sektor er afgørende for den socioøkonomiske udvikling og regionale integration og for forbedringen af regionens konkurrenceevne og jobskabelse. Små og mellemstore virksomheders (SMV'ers) rolle er særlig vigtig i betragtning af, at de udgør 99 % af alle virksomheder på Vestbalkan, og at de tegner sig for ca. 65 % af sektorens samlede værditilvækst og for 73 % af den samlede beskæftigelse i erhvervslivet. I denne forbindelse bør der lægges særlig vægt på at støtte nystartede virksomheder og SMV'er i strategiske sektorer, som landene har udpeget, såsom turisme og det digitale område, hvor de har en komparativ fordel eller et særligt potentiale i kraft af deres historiske baggrund og naturforhold. Dette vil bane vejen for økonomisk vækst gennem innovation og øget konkurrenceevne. For at frigøre potentialet i den private sektor bør EU øge finansieringen til virksomheder gennem betydelige tilskud til garantier under garantifaciliteten for Vestbalkan og ved at fordoble de tilskud, der ydes under erhvervsudviklings- og innovationsfaciliteten for Vestbalkan, den EU-ledede platform, der indgår i investeringsrammen for Vestbalkan. EU vil forbedre adgangen til finansiering og risikovillig kapital for mikrovirksomheder samt små og mellemstore virksomheder, også for at overvinde vanskeligheder som følge af covid-19. Kombinationen af tilskud og garantier bør styrke åbne, innovative, erhvervsvenlige økosystemer i regionen baseret på den "tredobbelte helix"-tilgang. Dette vil lette identifikation, udvikling og fremme af innovative iværksætteridéer og yde støtte til SMV'er med henblik på at forbedre deres evne til at tilpasse sig de skiftende socioøkonomiske og politiske omstændigheder, de støder på ved tacklingen af en bred vifte af udfordringer: -Højnelse af virksomhedernes kvalitetsstandarder og adgang til eksportorienterede investeringer, for at den private sektor i regionen kan drage fordel af større markedsintegration og handel inden for regionen og med EU. -Frigørelse af tilstrækkelig diversificeret finansiering og uddannelse inden for iværksætteri (mikrovirksomheder samt små og mellemstore virksomheder og sociale virksomheder) med henblik på at skabe og udvikle virksomheder. -Styrkelse af SMV'ers konkurrenceevne gennem investeringer i støtte til nystartede virksomheder og opskalering af innovative virksomheder samt programmer til støtte for finansiel forståelse og digitale færdigheder, digitalisering af virksomheder, væksthuse og finansielle teknologivirksomheder. -Støtte til økonomierne, så de kan vokse gennem strategier for intelligent specialisering på grundlag af regionens styrker og potentiale, samt styrkelse af forskning, innovation og teknologioverførsel. -Fremme af investeringer i bæredygtig landbrugsproduktion og forskning med henblik på at støtte afbalanceret udvikling af landdistrikter og styrke fødevaresektorens konkurrenceevne og levedygtighed. -Fremme af grøn vækst og cirkulær økonomi ved at øge investeringerne i grønne teknologier og reducere omkostningerne ved at gennemføre dem i regionen. Med henblik herpå vil EU bl.a. benytte de eksisterende platforme såsom den grønne vækstfond og det regionale energieffektivitetsprogram. Landene i regionen bør også fortsat have adgang til EU-programmer såsom Horisont Europe, Cosme og EIC for at støtte den økonomiske udvikling i perioden 2021-2027. IX.Investeringer i menneskelig kapital Retfærdighed og inklusion er vigtige for at sikre, at alle får gavn af fordelene ved genopretning og vækst, og at ingen lades i stikken. Et velfungerende arbejdsmarked og en veluddannet og produktiv arbejdsstyrke er afgørende for en modstandsdygtig økonomi. Kommissionen vil styrke dialogen med Vestbalkan for at fremme gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder i denne region. EU har til hensigt at støtte udviklingen af menneskelig kapital ved at øge IPA-finansieringen, navnlig hvad angår de reformprioriteter, der er identificeret i processen med det økonomiske reformprogram, og den fælles politikvejledning inden for uddannelse og færdigheder, beskæftigelse, social beskyttelse og inklusion. Der vil også blive lagt vægt på ungdom, sundhed, kultur og sport. EU vil støtte en bredere inddragelse af civilsamfundet og den private sektor ved at tilskynde til innovative løsninger og fremme socialt iværksætteri med henblik på at tackle sociale udfordringer. Finansielle instrumenter vil blive anvendt til at tiltrække private midler, der tager sigte på sociale behov (effektfinansiering), i tæt partnerskab med internationale finansielle institutioner (IFI'er). Inden for uddannelsessektoren vil EU fortsat støtte udviklingen af evidensbaserede politikker og reformer for at tackle de vigtigste udfordringer og prioriteter i uddannelsessystemet med hensyn til forvaltning, finansiering, kvalitet, lighed og relevans med fokus på at tilpasse uddannelsessystemerne til den digitale omstilling og til videnbaserede økonomier. Der vil blive lagt særlig vægt på reformer, der fremmer passende udbud af relevant viden, færdigheder og kompetencer for at afhjælpe det eksisterende misforhold mellem udbud af og efterspørgsel efter kvalifikationer, herunder gennem udvikling af arbejdsbaseret læring inden for erhvervsuddannelse. Støtten vil fortsætte gennem Erasmus+-programmet med forbedrede muligheder for akademisk mobilitet og kapacitetsopbygning, herunder inden for erhvervsuddannelsessektoren. EU vil gennem sin ajourføring af dagsordenen for færdigheder i Europa, handlingsplanen for digital uddannelse og det europæiske uddannelsesområde fokusere på Vestbalkan som en prioritet i sin internationale dimension. EU vil intensivere samarbejdet med Vestbalkan om gennemførelsen af sit handlingsprogram for kulturarv og sætte skub i programmet "Et Kreativt Europa". Partnerne i regionen bør fortsat deltage i andre EU-programmer såsom Erasmus+ og Det Europæiske Solidaritetskorps for at styrke den gensidige udveksling og samarbejdet om frivilligt arbejde, uddannelse og ungdom. Forbedring af arbejdsmarkedsdeltagelsen, især blandt unge og kvinder, ugunstigt stillede grupper og minoriteter, navnlig romaer, vil være en prioritet og kan bidrage stærkt til den økonomiske vækst. Det er en særlig prioritet at imødekomme de unges behov, ikke mindst i betragtning af det store antal unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET'er). Tiltag baseret på eksemplet med EU's ungdomsgaranti er endnu mere nødvendige i krisetider for at give unge et tilbud om beskæftigelse, videreuddannelse, en læreplads eller et praktikophold og dermed også komme med løsninger og perspektiver for unge og bidrage til håndtering af hjerneflugt. Der vil også blive lagt vægt på kapacitetsopbygning hos arbejdsmarkedets parter og udvikling af social dialog og kollektive overenskomstforhandlinger. Disse investeringer skal også gennemføres på en inklusiv måde, hvor man tager sigte på dem, der oplever stor fattigdom, og som har dårlige beskæftigelsesmuligheder, som f.eks. handicappede. Disse investeringer skal tage hensyn til forpligtelserne i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap. Reformer af systemerne for social beskyttelse og inklusion, herunder sociale omsorgstjenester, vil være en prioritet i betragtning af udviklingskløften i forhold til EU. Der vil blive ydet støtte til udvikling af strategier for aktiv integration.

Der vil blive ydet støtte til en reform af sundhedssystemerne, en styrkelse af sundhedsforsikring og de offentlige sundhedssystemers modstandsdygtighed, også i lyset af erfaringerne fra håndteringen af covid-19-pandemien. Der er behov for at reducere omkostningerne og sikre, at alle borgere har adgang til bedre behandling. Det regionale samarbejde skal styrkes for at imødegå trusler mod sundhedssikkerheden på tværs af grænserne. Det vil derfor blive sikret, at der fortsat ydes støtte til at styrke de offentlige sundhedssystemers beredskab og modstandsdygtighed på Vestbalkan. De økonomiske muligheder, der ligger i de kulturelle og kreative sektorer og deres bidrag til regionens turismepotentiale, bør udnyttes. EU vil intensivere samarbejdet med Vestbalkan om gennemførelsen af sin handlingsplan for kulturarv fra 2018. Regionen selv bør fremskynde samarbejdet om bevarelse og fremme af kulturarven inden for rammerne af strategier for bæredygtig turisme. For at støtte denne sektor vil EU også tilskynde til, at de kulturelle og kreative industrier i regionen integreres i europæiske professionelle netværk og værdikæder. Gennemførelsen af innovationsdagsordenen for Vestbalkan vil bidrage til at styrke det menneskelige kapitalgrundlag i regionen. X.Regional økonomisk integration og integration i EU Målene for denne økonomiske plan og investeringsplan vil blive lettet betydeligt af et øget regionalt samarbejde på Vestbalkan, herunder en øget indsats for at styrke den regionale økonomiske integration. Landene på Vestbalkan bør udvikle et fælles regionalt marked som et springbræt til at integrere regionen tættere i EU's indre marked, allerede inden de bliver medlem af EU. Dette er afgørende for, at regionen kan udnytte sin privilegerede forbindelse med EU. Ifølge en undersøgelse fra Verdensbanken vil en sådan øget markedsintegration af Vestbalkan kunne medføre en yderligere vækst i BNP på 6,7 % i regionen. ØEt fælles regionalt marked ... Som fremhævet i meddelelsen om støtte til Vestbalkan til bekæmpelsen af covid-19 og genopretningen efter pandemien har covid-19-pandemien med al tydelighed vist, at der er en høj grad af markedsintegration og indbyrdes afhængighed mellem EU's og Vestbalkans økonomier samt mellem sidstnævnte indbyrdes. Sikring af en uhindret strøm af varer har været et vigtigt punkt gennem hele krisen. Med henblik herpå har Vestbalkan hurtigt og effektivt etableret grønne baner ved kritiske grænseovergangssteder. Inklusive regionale organisationer, dvs. Det Regionale Samarbejdsråd, transportfællesskabet og det centraleuropæiske frihandelsområde (CEFTA), har bidraget til denne indsats. De koordinerede deres indsats effektivt med alle partnere på Vestbalkan, indbyrdes og med EU. I vanskelige tider har et sådant regionalt samarbejde vist sig at være af afgørende betydning. I erklæringen fra topmødet i Zagreb (den 6. maj 2020), der blev vedtaget af EU og godkendt af de seks partnere på Vestbalkan, blev det anført, at "EU vil fortsætte med at støtte dette inklusive, regionale samarbejde og opfordrer indtrængende Vestbalkans ledere til fuldt ud at udnytte potentialet ved regionalt samarbejde for at lette den økonomiske genopretning efter krisen. Det kræver et stærkt tilsagn fra hele regionen om at fortsætte med at uddybe den regionale økonomiske integration, der bygger på EU's regler og standarder og derved bringer regionen og dens virksomheder tættere på EU's indre marked. Udvikling af denne dimension, herunder gennem det regionale økonomiske område (REA), kan bidrage til at gøre regionen mere attraktiv for investeringer". For at omsætte dette tilsagn til handling skal Vestbalkan tage målet om at opbygge et fælles regionalt marked baseret på EU's regler til sig. En sådan tilgang sikrer integration både inden for regionen og med EU og er en vigtig milepæl for forberedelsen af tiltrædelsen af EU. Dette fælles regionale marked bør bygge på resultaterne af det regionale økonomiske område, som har været et vellykket initiativ, idet der er opnået enighed om en regional dagsorden for reform af investeringer, mobiliteten inden for videregående uddannelser er blevet fremmet takket være anerkendelsen af kvalifikationer, og roamingtaksterne i regionen er blevet nedsat. Det førte også til vedtagelsen af ambitiøse aftaler for at lette handelen med varer og liberalisere handelen med tjenesteydelser. Det vil bidrage til at profilere regionen for globale investorer, der søger at mindske afstanden til EU's markeder og diversificere deres leverandører. Gennemførelsen af sektoraftaler i denne regionale ramme vil blive taget i betragtning ved vurderingen af, hvor godt forberedt Vestbalkan er på at deltage i EU's indre marked inden for den givne sektor: En vellykket regional økonomisk integration vil bidrage til at bane vejen for en dybere økonomisk integration i EU's indre marked. EU opfordrer regeringerne på Vestbalkan til at udvikle en ambitiøs og inklusiv køreplan for opbygningen af dette fælles regionale marked. Denne køreplan bør fokusere på at identificere centrale mål for de fire friheder (varer, tjenesteydelser, kapital og personer) og identificere fremtidssikrede økonomiske sektorer af fælles interesse, hvor regionen kan være af attraktiv værdi for det globale marked. EU opfordrer regionen til at udvikle en velfungerende inklusiv ramme, der åbner mulighed for en sådan uddybet regional økonomisk integration. Opbygning af et fælles regionalt marked Vestbalkan bør som led i sine forberedelser til det uddybede regionale økonomiske område fokusere på vigtige mål, der vil skabe konkrete resultater for virksomhederne og borgerne i regionen, som f.eks.: nForbindelse mellem økonomierne Sikring af fuld operationel kapacitet ved de vigtigste grænseovergangssteder døgnet rundt alle ugens dage på grundlag af initiativet vedrørende "grønne baner" Oprettelse af et overvågningsværktøj (Galileo) vedrørende ventetiderne for grænsepassage ved alle grænseovergangssteder inden for nettet af "grønne baner" Undertegnelse og gennemførelse af bilaterale aftaler om grænseovergangssteder for vej- og jernbanetransport nFri bevægelighed for varer Gensidig anerkendelse af certifikater for frugt og grøntsager og andre landbrugsprodukter Fri bevægelighed for industrivarer på grundlag af overholdelse af de vigtigste EU-standarder Autoriserede økonomiske operatører, der er anerkendt i regionen nFri udveksling af tjenesteydelser Gensidig anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer Gensidig anerkendelse af licenser i en pilotsektor (turisme) Pakke vedrørende handelsliberalisering (udvidet markedsadgang og forpligtelser vedrørende national behandling, herunder gensidig anerkendelse af licenser i flere sektorer som f.eks. bygge- og anlægssektoren, posttjenester eller transport) nFri bevægelighed for kapital Reduktion af omkostningerne ved regionale grænseoverskridende betalinger Forberedelse af tilslutningen til det fælles eurobetalingsområde (SEPA) nDet regionale investeringsområde Aftalememoranda mellem investeringsorganer med henblik på håndtering af opretholdelse af investeringer/fremme af centrale regionale værdikæder Vedtagelse af regionale standarder for overvågning af udenlandske direkte investeringer på nationalt plan Tiltrækning af mindst 100 investorer inden for lovende regionale værdikæder nRegionalt innovationsområde Oprettelse af et regionalt initiativ til overførsel af viden mellem diasporasamfund for at udnytte potentialet i regionens diasporasamfund og tilskynde til hjernemobilitet nVestbalkans deltagelse i det digitale marked i det europæiske forskningsrum Etablering af et regionalt marked for e-handel og digitalt indhold gennem vedtagelse af centrale harmoniserede regler og princippet i det indre marked ved at lette toldbehandlingen af parceller og fjerne geoblokering Regionalt koordineret tilgang til beskyttelse af personoplysninger, privatlivets fred og andre rettigheder, som er tilpasset gældende EU-ret Regional aftale om anerkendelse af tillidstjenester, herunder elektronisk signatur Regionalt koordineret proces for frekvensharmonisering af europæiske 5G-pionerbånd, koordineret tilgang til tildeling af 5G-radiofrekvenser og regionale 5G-pilotprojekter, herunder sikring mod nye risici baseret på EU's sikkerhedsværktøjskasse nMobilitet for personer Mobilitet for studerende Mobilitet for personer på grundlag af ID-kort Mobilitet for forskere og professorer nEuropæiske værdikæder Turisme: udvikling af et pakketilbud til regionen og fremme heraf i fællesskab (baseret på fælles standarder, gensidig anerkendelse af licenser osv.) Bilindustrien: opgradering af værdikæder, for at man kan være klar til at udnytte nye tendenser (elbiler, selvkørende biler osv.) baseret på regionale aktiver og råstoffer Program for den grønne og den cirkulære økonomi: opbygning af nye regionale værdikæder for at gribe uudnyttet potentiale (cirkulær anvendelse af råstoffer, indsamling og behandling af elektronisk affald, værdikæder for vedvarende energi osv.) Ø... som et springbræt til at integrere regionen tættere i EU For alle partnere på Vestbalkan var EU den største handelspartner og tegnede sig for over 69,4 % af regionens samlede handel i 2019. Med hensyn til direkte udenlandske investeringer (FDI) er EU's virksomheder langt de største investorer i regionen og tegnede sig for ca. 65,5 % af de samlede FDI-investeringer i regionen i 2018. Hvis en regering gennemfører reformprioriter, som er aftalt med EU, bør dette i overensstemmelse med den reviderede udvidelsesstrategi føre til en tættere integration af det pågældende land i Den Europæiske Union, fremskyndet integration og "indfasning" i individuelle EU-politikker, EU-markedet og EU-programmer som led i tiltrædelsesprocessen. EU bør derfor undersøge mulige måder at fremme Vestbalkans integration i EU på i perioden forud for tiltrædelsen. Dette vil være et vigtigt politisk signal til regionen om, at dens fremtid ligger i EU, og fremme de økonomiske præstationer og investeringer i betydelig grad. I betragtning af det store potentiale for øget handel mellem EU og regionen vil der blive lagt særlig vægt på at analysere og tage fat på ikketoldmæssige hindringer og fjerne tekniske handelshindringer, samtidig med at der sikres lige konkurrencevilkår. Opfyldelsen af EU's normer og standarder er afgørende for eksport til Den Europæiske Union. Desuden bør landene på Vestbalkan bakke op om eller matche den seneste politiske udvikling i EU med henblik på at beskytte EU's sikkerhed og offentlige orden, f.eks. ordningen for screening af udenlandske direkte investeringer.