[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 03.01.2008

KOM(2007) 836 endelig

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

om kreativt online-indhold på det indre marked {SEK(2007) 1710}

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

om kreativt online-indhold på det indre marked

1. INDLEDNING

1.1. Kreativt online-inhold

Indførelsen og den stigende udbredelse af bredbånd samt de øgede muligheder for at få adgang til kreativt indhold og kreative tjenester hvor som helst og når som helst skaber nye muligheder og udfordringer. For forbrugerne betyder det nye muligheder for at få adgang til og påvirke kreativt indhold, der findes på verdensomspændende net som internettet, både fra hjemmet og via mobilt udstyr. For virksomhederne betyder det nye muligheder for at tilbyde nye tjenesteydelser og nyt indhold og dermed for at udvikle nye markeder.

Efterhånden som der dukker nyt udstyr og nye net og tjenester frem, må de nye udfordringer løftes af indholdsudbydere og netoperatører, forbrugere, regeringer og uafhængige myndigheder. Takles udfordringerne på den rigtige måde, bliver det nøglen til vækst, beskæftigelse og innovation i Europa.

Udfordringerne gribes bedst an på europæisk plan, da de fleste af disse nye tjenester har brug for både de stordriftsfordele og den kulturelle mangfoldighed, som EU's indre marked tilbyder. Derfor bør EU's politik sigte mod at fremme en hurtig og effektiv indførelse af nye tjenester og dermed forbundne forretningsmodeller for produktion og distribution af europæisk online-indhold og -viden. På denne baggrund har Kommissionen sat fokus på "kreativt online-indhold", dvs. indhold og tjenester såsom audiovisuelle online-medier (film, tv, musik og radio), online-spil, online-udgivelser, indhold til undervisningsbrug samt brugerskabt indhold.

Ifølge en undersøgelse om interaktivt indhold og konvergens[1] (for EU-25) vil indtægterne fra online-indhold i løbet af perioden frem til 2010 mere end firedobles, fra 1,8 mia. EUR i 2005 til 8,3 mia. EUR i 2010. Online-indhold vil også tegne sig for en væsentlig del af de samlede indtægter i andre sektorer: ca. 20 % i musiksektoren og 33 % inden for videospil.

Med udbredelsen af bredbåndsadgang til internettet, udrulningen af avancerede mobilnet og masseudbud af digitalt udstyr er det muligt at distribuere online-indhold på et marked af hidtil ukendte dimensioner. De europæiske forbrugere får i stigende grad adgang til film, musik, nyheder og spil via diverse net og forskelligt elektronisk udstyr.

1.2. Resultaterne af den offentlige høring

For at udforske yderligere muligheder for at støtte udviklingen af kreative online-indholdstjenester i Europa gennemførte Kommissionen en offentlig høring om online-indhold på det indre marked i juli 2006. Høringen resulterede i over 175 skriftlige bidrag fra en bred vifte af interesseparter[2].

En række af indlæggene i den offentlige høring[3] opfordrer Kommissionen til at udvise tilbageholdenhed og undlade at gribe for hurtigt ind med yderligere lovgivning på et marked, der er i sin vorden, og som udvikler sig i hastigt tempo, da det kan have negative følger. Nogle foreslår dog bestemte ændringer i lovrammerne for spørgsmål såsom tildelign af licensrettigheder til intellektuel ejendom, gebyrer for kopiering til privat brug og interoperabilitet.

Mange af indlæggene opfordrer Kommissionen til at fremme samarbejde (bl.a. i form af adfærdskodekser) mellem industrien, rettighedshaverne og forbrugerne om spørgsmål såsom forvaltning af digitale rettigheder (Digital Rights Management – DRM), online-indhold og -film.

Desuden udtrykker flere ønske om økonomisk støtte, og Kommissionen opfordres til at fremme standarder for interoperabilitet mellem DRM-systemer.

Den offentlige høring suppleres af ovennævnte uafhængige undersøgelse om interaktivt indhold og konvergens. På grundlag af en bred høring af interesseparter giver denne undersøgelse en oversigt over de udfordringer, der skal takles for at støtte udviklingen af nye indholdstjenester i EU.

1.3. Målene for denne meddelelse

På grundlag af resultaterne af høringsprocessen og for at supplere de initiativer, der allerede er taget som led i i2010-strategien har Kommissionen til hensigt at iværksætte yderligere tiltag for at støtte udviklingen af innovative forretningsmodeller og indførelsen af forskellige kreative online-indholdstjenester på tværs af grænserne.

Markedet for kreativt online-indhold er i sin vorden, og udviklingen går hurtigt. Dette betyder, at der er brug for en todelt strategi: dels skal der tages højde for allerede kendte udfordringer, der hurtigt må løftes, og dels må der indledes yderligere drøftelser om nogle af de eksisterende og kommende udfordringer. Derfor lanceres der med denne meddelelse en målrettet offentlig høring, der skal bane vej for, at Rådet og Europa-Parlamentet kan vedtage en henstilling om kreativt online-indhold. Desuden etableres der et debat- og samarbejdsforum for interesseparterne, "Forum om Online-indhold", der skal tage de første skridt i arbejdet med de kommende udfordringer.

Nærværende meddelelse behandler først en række udfordringer af central betydning for udbredelsen af online-indholdstjenester i Europa. En række andre initiativer fra Kommissionens side, herunder evalueringen af det indre marked, gennemgangen af forbrugerlovgivningen, gennemgangen af direktivet om satellit- og kabeltjenester (93/83/EØF)[4], rapporten om anvendelsen af direktivet om ophavsret af 2001 (2001/29/EF)[5], grønbogen om ophavsret i videnøkonomien, som er under udarbejdelse i Kommissionen, gennemførelsesrapporten om henstillingen om online-forvaltning af musikrettigheder (2005/737/EF)[6] og den kommende anden evalueringsrapport om direktivet om adgangsstyrede og adgangsstyrende tjenester (98/84/EF)[7], giver yderligere muligheder for at tage udfordringerne i forbindelse med kreativt online-indhold op .

2. UDFORDRINGER OG FORSLAG

De udfordringer, som online-distribution af kreativt indhold medfører, er omfattende og strækker sig fra retlige spørgsmål vedrørende tildeling af licensrettigheder over attraktive faktureringssystemer til bredbånds- og frekvensspørgsmål. Det sidste spørgsmål vil blive taklet som led i moderniseringen af regelsættet for elektronisk kommunikation, mens de andre må tages op, hvor det viser sig hensigtsmæssigt.

Overflytningen af kreative indholdstjenester til online-verdenen er et eksempel på en større systemforandring. For at få det størst mulige udbytte af denne forandring må de politiske beslutningstagere opfylde tre indbyrdes forbundne målsætninger:

- at sikre, at man udnytter det fulde potentiale, som europæisk indhold har for at bidrage til Europas konkurrenceevne og fremme udbud og distribution af den meget varierede europæiske indholdsproduktion og af Europas kultur- og sprogarv

- at ajourføre/tydeliggøre eventuelle retlige bestemmelser, der unødigt hæmmer online-distribution af kreativt indhold i EU, idet man samtidig anerkender den betydning ophavsret har for produktion af indhold.

- at styrke brugernes aktive rolle i udvælgelse, distribution og produktion af indhold.

På grundlag af resultaterne af den offentlige høring og undersøgelsen om interaktivt indhold og konvergens vurderer Kommissionen, at der er fire overordnede horisontale udfordringer at løfte på EU-plan: udbuddet af kreativt indhold; tildeling af multi-territoriale licensrettigheder til kreativt indhold; DRM-systemers interoperabilitet og gennemskuelighed; lovlige tilbud og piratkopiering[8].

2.1. Udbuddet af kreativt indhold

Mangel på kreativt indhold til online-distribution og manglende aktiv tildeling af licensrettigheder på nye platforme udgør stadig væsentlige hindringer for udviklingen af online-indholdstjenester. Da markedet for online-indhold stadig er i sin vorden, er værdien af nye distributionsformer i visse tilfælde endnu ukendt. Dette skaber betydelige problemer, når forretningsvilkårene for udnyttelse af kreativt online-indhold skal fastlægges. Rettighedshaverne er bange for at miste kontrollen over deres rettigheder, da ulovlig kopiering i den digitale verden har vist sig at medføre store skader. Lovlige muligheder for at få adgang til kreativt indhold anses generelt for at være et middel til at bremse ulovlig kopiering, men nogle rettighedshavere foretrækker at beskytte de eksisterende indtægtskilder frem for aktivt at give licensrettigheder på nye platforme. Tildeling af licens til online-udnyttelse af indhold hæmmes også af potentielle konflikter med rettigheder, der allerede er tildelt for den primære udnyttelsesform.

De fleste af problemerne vedrørende udbuddet af indhold betragtes som typiske for nye markeder i vækst, og det forventes at interesseparterne vil finde innovative og samarbejdsorienterede løsninger på, hvordan indhold kan udnyttes online, og hvordan man kan forhindre eller afhjælpe problemer med bundtning, eksklusive rettigheder eller manglende udnyttelse af medierettigheder[9]. Som svar på interesseparternes ønsker vil Kommissionen styrke sin rolle som formidler og tilskynde til aftaler, der giver gevinst for alle parter og sektortværgående aftaler inden for rammerne af det nye forum om online-indhold.

Anvendelse af konkurrenceretten kan i visse tilfælde være et middel mod misbrug i forbindelse med udnyttelse eller bundtning af rettigheder.

Endnu et problem er de ofte høje transaktionsomkostninger ved køb af rettigheder. Et særlig akut problem er såkaldte ”forældreløse værker’, dvs. bøger, fotografier, filmmateriale og andre værker, som det er meget svært eller endda umuligt at bestemme eller finde rettighedshavere for[10]. Bestræbelser på at finde ud af, hvem rettighedshaverne er, og finde dem er tidkrævende og forbundet med betydelige omkostninger. Derfor kan forældreløse værker i mange tilfælde ikke udnyttes, og forfatterne (der er ukendte eller ikke kan lokaliseres) får intet økonomisk udbytte af disse værker. Værkerne er således uproduktive både økonomisk og socialt set.

Problemerne i forbindelse med forældreløse værker er bl.a. taget op som led i i2010-initiativet vedrørende digitale biblioteker, der sigter mod at få Europas kulturelle og videnskabelige arv digitaliseret og gjort tilgængelige via internet. I en henstilling af 24. august 2006 om digitalisering og online-adgang til kulturelt materiale og digital opbevaring[11] tilskyndte Kommissionen medlemsstaterne til at indføre ordninger, der gør det lettere at udnytte forældreløse værker. Rådet støttede i sine konklusioner af mødet den 13. november 2006[12] Kommissionens strategi og understregede behovet for at sikre, at de nationale ordninger for forældreløse værker virker effektivt i en grænseoverskridende kontekst. Dette er også en af de centrale anbefalinger i rapporten om ophavsret fra Ekspertgruppen på Højt Niveau om Digitale Biblioteker[13]. Kommissionen vil holde nøje øje med, hvordan det går med at føre henstillingen ud i livet, og vil overveje, om der er behov for yderligere tiltag på europæisk plan.

2.2. Tildeling af multi-territoriale licensrettigheder til kreativt indhold

Endnu en væsentlig markedsændring som følge af konvergensudvikling er, at indholdsudbyderne er i stand til at nå ud til nye målgrupper ved at udbyde indhold på nye platforme på europæisk plan eller endda på verdensplan. Da ophavsret tildeles land for land, er en indholdsudbyder nødt til at opnå rettigheder til at stille indhold til rådighed for hver enkelt medlemsstat. De omkostninger, dette medfører, kan betyde, at langt størstedelen af Europas kulturelle værker ikke bliver udnyttet uden for det nationale marked.

Online-verdenen gør det muligt at gøre indholdstjenester tilgængelige på hele det indre marked. Imidlertid gør manglen på tildeling af multi-territoriale licensrettigheder til ophavsretligt beskyttede værker det vanskeligt at udnytte det indre markeds potentiale fuldt ud.

I første omgang er det op til rettighedshaverne at indse de mulige fordele ved tildeling af licensrettigheder på tværs af grænserne, men det er samtidig også nødvendigt at forbedre de eksisterende licensordninger, så de åbner mulighed for udvikling af multi-territoriale licensordninger, f.eks. ved at fremme loyal konkurrence på markedet for forvaltning af rettigheder. I den forbindelse bemærkes, at der gælder forskellige ordninger for forskellige typer indhold.

For at fremme indførelsen af et multi-territorialt system for tildeling af licensrettigheder til ophavsretligt beskyttede værker i musikbranchen udsendte Kommissionen i oktober 2005 en henstilling om online-forvaltning af musikrettigheder. Formålet med henstillingen er at fremme tildelingen af multi-territoriale licensrettigheder til online-brug af musikværker ved at fastslå, at rettighedshaverne har ret til at overlade forvaltningen af alle rettigheder på nettet, der er nødvendige for at kunne drive lovlige musiktjenester på nettet, på et afgrænset territorialt område efter eget valg, til en kollektiv rettighedsforvalter efter eget valg, uanset i hvilken medlemsstat den kollektive rettighedsforvalter eller rettighedshaveren er hjemmehørende eller statsborger. Kommissionen har for nylig opfordret alle interesseparter til at indsende synspunkter og bemærkninger om deres første erfaringer med denne henstilling og generelt om, hvordan online-musiksektoren har udviklet sig, siden henstillingen blev vedtaget.

Udstedelsen af multi-territoriale licenser er også blevet relevant i andre indholdssektorer, herunder sektoren for audiovisuelt indhold. Selv om det nye direktiv om audiovisuelle medietjenester vil lette udviklingen af grænseoverskridende bestillingstjenester, vælger mange rettighedshavere stadig at tildele licensrettigheder, der kun dækker enkelte lande, og derfor indeholder bestillingsvideokataloger endnu kun få værker fra andre lande. Udvikling af et system, hvor rettighedshavere ud over hovedlicensen tilskyndes til at tildele en anden, multi-territorial licens, er et af de spørgsmål, der vil blive taget op i den offentlige høring som forberedelse til et forslag til henstilling. Desuden bør det drøftes i Forummet om Online-indhold. Endvidere har Kommissionen planer om at finansiere en uafhængig undersøgelse af de økonomiske konsekvenser af sådan fremgangsmåde for europæiske audiovisuelle værker.

2.3. DRM-systemers interoperabilitet og gennemskuelighed

Før lovlige tjenester kan vinde frem, må vi først takle problemet med piratkopiering af digitale værker ved at styrke samarbejdet mellem de forskellige centrale aktører i værdikæden og ved at udvikle attraktive tilbud og forretningsmodeller for distribution af digitalt indhold. Forvaltning af digitale rettigheder (DRM) er en central støtteteknologi i denne henseende, der gør det muligt for rettighedshavere at håndhæve deres rettigheder i den digitale verden og at udvikle forretningsmodeller, der er tilpasset efter forbrugernes ønsker og behov. Imidlertid er DRM-systemer og dermed forbundne teknologiske beskyttelsesforanstaltninger (Technological Protection Measures - TPM) i den senere tid nu og da blevet opfattet negativt, som en teknologi, der udelukkende anvendes til at begrænse kopiering og konkurrence, og som ikke lever op til brugernes og virksomhedernes forventninger. Dette har ført til en situation, hvor visse markedsdeltagere satser på online-distribution af indhold uden nogen kopieringsbegrænsende foranstaltninger. Denne udvikling gælder dog hovedsagelig én bestemt type indhold og forretningsmodel, nemlig betaling pr. download af musik. Teknologier, der gør det muligt at forvalte rettigheder i online-verdenen, kan være en vigtig katalysator for indholdssektorens overgang til den digitale verden og for udvikling af innovative forretningsmodeller – særlig når det gælder indhold af høj værdi.

Overgangen til et DRM-beskyttet miljø medfører et betydeligt paradigmeskift for de europæiske borgere og forbrugere. Brug af ophavsretligt beskyttede værker ifølge licensaftaler, der håndhæves ved hjælp af tekniske midler, supplerer nu brug af sådanne værker i henhold til lovgivningen. Som følge heraf står forbrugerne nu i stigende grad over for komplekse kontraktvilkår, når de vil købe musik, film eller andet kreativt online-indhold, og de er ikke nødvendigvis klar over, hvilke brugsrestriktioner der gælder, og hvordan de personoplysninger, de opgiver, vil blive brugt. Det er opfattelsen, at dette i alvorlig grad påvirker brugernes interesser og bringer den eksisterende balance mellem indehavere af ophavsret og brugernes interesser i fare. Der er kommet en lang række DRM-beskyttede indholdstjenester på markedet i de senere år, men interesseparterne er i stigende grad bekymrede for, at DRM-systemernes manglende interoperabilitet, standardisering og egnethed på tværs af forskellige platforme kan føre til situationer, der er ensbetydende med adgangskontrol. For ikke at sætte denne teknologis fremtidig som katalysatorfaktor på spil er det afgørende, at vi tager spørgsmålet om interoperabilitet op.

Større interoperabilitet mellem DRM-systemer vil styrke konkurrencen og den forbrugeraccept af systemerne, der er nødvendig for, at online-distribution af kreativt indhold kan vinde større udbredelse. For forbrugerne betyder interoperabilitet på DRM-området, at de kan benytte 'download-to-own'-tjenester fra forskellige typer udstyr. For indholdsproducenter og indholdssammenstillere betyder interoperabilitet, at de ikke er bundet til én distributionskanal, der styrer adgangen til markedet. For udstyrsfabrikanter og ikt-udviklere betyder interoperabilitet, at deres produkter kan bruges sammen med forskellige indholdstjenester[14].

Da langvarige drøftelser mellem interesseparterne endnu ikke har ført til, at der er indført interoperable DRM-løsninger, er det under alle omstændigheder nødvendigt at skabe rammer for åbenhed omkring DRM-systemer, for så vidt angår interoperabilitet, ved at sikre tilstrækkelig forbrugeroplysning om brugsrestriktioner og interoperabilitet. Hvis forbrugerne får et præcist og letforståeligt mærkningssystem, der omfatter oplysninger om interoperabilitet og brugsrestriktioner, så de kan træffe deres valg på et velinformeret grundlag, vil det styrke borgernes rettigheder og skabe et solidt grundlag for et bredere udbud af online-indhold.

2.4. Lovlige tilbud og piratkopiering

Musik- og filmsektorerne har givet udtryk for det synspunkt, at Kommissionen bør være parat til at tage lovgivningsmæssige skridt for at sørge for, at offentlighedens interesse i at sikre en passende grad af databeskyttelse forliges på tilfredsstillende vis med andre vigtige politiske mål, såsom bekæmpelse af ulovlige aktiviteter og beskyttelse af tredjemands rettigheder og friheder.

Piratkopiering og up- og downloading af ophavsretligt beskyttet materiale uden tilladelse giver fortsat væsentlig anledning til bekymring. Kampen mod piratkopiering på nettet omfatter en række elementer, der supplerer hinanden: 1) udvikling af lovlige tilbud, 2) uddannelses-/oplysningsinitiativer, 3) håndhævelse af juridiske rettigheder, 4) bestræbelser på at få internetudbyderne til at samarbejde bedre om at standse distribution af indhold mod reglerne. Ideen om at bruge uddannelse og oplysning om betydningen af ophavsret for udbuddet af indhold som et redskab i kampen mod piratkopiering støttes bredt .

Indholdsejerne efterlyser øget samarbejde i kampen mod piratkopiering. Bilag I til forslaget om reform af tilladelsesdirektivet, der blev fremlagt for nylig, omfatter henvisninger vedrørende overholdelse af nationale foranstaltninger til gennemførelse af direktivet om ophavsret (2001/29/EF) og direktivet om håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder (2004/48/EF)[15]. Desuden indfører artikel 20, stk. 6, i forslaget om ændring af forsyningspligtdirektivet et krav om, at internetudbydere tydeligt skal informere abonnenter, inden de indgår kontrakt, om deres pligt til at overholde ophavsretten og andre lignende rettigheder[16].

I Frankrig blev et aftalememorandum[17] mellem musik- og filmproducenter, internetudbydere og regeringen undertegnet den 23. november 2007. Ifølge aftalen skal Frankrig oprette en ny internetmyndighed, der skal have beføjelse til at suspendere eller afbryde adgangen til internettet for dem, der ulovligt deler filer.

Det forekommer rimeligt at indføre samarbejdsprocedurer (en adfærdskodeks) mellem adgangs-/tjenesteudbydere, rettighedshavere og forbrugere for at sikre et bredt udbud på nettet af attraktivt indhold, forbrugervenlige online-tjenester, tilstrækkelig beskyttelse af ophavsretligt beskyttede værker, oplysning/uddannelse om betydningen af ophavsret for udbuddet af indhold og tæt samarbejde i kampen mod piratkopiering og ulovlig fildeling.

3. KONKLUSION

Mens evalueringen af en række direktiver, der har betydning for distribution af indhold, herunder satellit- og kabeldirektivet, direktivet om ophavsret af 2001 og direktivet om adgangsstyrede og adgangsstyrende tjenester fortsætter, skal nærværende meddelelse sætte gang i en proces, der går ud på at løfte de konstaterede og mest hastende udfordringer i forbindelse med online-distribution af kreativt indhold. Kommissionen vil gribe de udfordringer, der er beskrevet i meddelelsen, an på to måder:

- Ved at etablere et "Forum om Online-indhold" som ramme for debat på europæisk plan. Dette forum, der er helliget indholdsspecifikke eller sektortværgående forhandlinger om spørgsmål i forbindelse med online-distribution af kreativt indhold, bør, alt efter dagsordenen for det enkelte møde, omfatte indholdsudbydere, rettighedshavere, virksomheder fra tele- og teknologisektorerne samt forbrugere. Forummets mandat vil omfatte de spørgsmål, der er behandlet i denne meddelelse, herunder: udbud af indhold, forbedring af ordningerne for handel med rettigheder, tildeling af multi-territoriale licensrettigheder, forvaltning af digitale rettigheder, samarbejdsordninger, der kan øge respekten for ophavsret til online-indhold. Forummets arbejde bør også danne grundlag for udarbejdelse af en vejledning for forbrugere og brugere af informationssamfundstjenester[18].

- Ved at gøre sig overvejelser om at udarbejde et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om kreativt online-indhold hen i mod midten af 2008, der vil dække følgende spørgsmål: DRM-systemers interoperabilitet og gennemskuelighed (mærkning); fremme af innovative ordninger for tildeling af licensrettigheder på området audiovisuelle værker; lovlige tilbud og piratkopiering. Kommissionen vil rådføre sig yderligere med interesseparterne om hovedelementerne i dette forslag. Derfor opfordres alle interesseparter til at tage stilling til de spørgsmål, der er opstillet i bilaget til denne meddelelse senest den 29/02/2008.

BILAG

Kreativt online-indhold – Politiske/reguleringsmæssige spørgsmål til høring

Forvaltning af digitale rettigheder

1) Er du enig i, at indførelsen af interoperable DRM-systemer bør fremmes for at støtte udviklingen af kreative online-indholdstjenester på det indre marked? Hvad er de vigtigste hindringer for fuldt interoperable DRM-systemer? Hvilke fremgangsmåder vil du anbefale med hensyn til DRM-interoperabilitet?

2) Er du enig i, at forbrugeroplysningerne om DRM-systemernes interoperabilitet og beskyttelse af personoplysninger bør forbedres? Hvad er efter din mening de bedste midler og procedurer til at forbedre sådanne oplysninger? Hvilke fremgangsmåder vil du anbefale med hensyn til mærkning af digitale produkter og tjenester?

3) Er du enig i, at det vil støtte udviklingen af kreative online-indholdstjenester på det indre marked, hvis slutbrugeraftaler (end-user licence agreements - EULA) bliver mindre komplicerede og lettere at forstå? Hvilke fremgangsmåder vil du anbefale med hensyn til slutbrugeraftaler? Er der nogen særlige spørgsmål i forbindelse med slutbrugeraftaler, som du mener bør tages op?

4) Er du enig i, at alternativ bilæggelse af tvister i forbindelse med brug og administration af DRM-systemer vil styrke forbrugernes tillid til nye produkter og tjenester? Hvilke fremgangsmåder vil du anbefale i den henseende?

5) Er du enig i, at det er nødvendigt at sikre adgang til DRM-løsninger på ikke-diskriminerende vilkår (f.eks. for smv'er) for at bevare og fremme konkurrencen på markedet for digital indholdsdistribution?

Tildeling af multi-territoriale licensrettigheder

6) Er du enig i, at spørgsmålet om tildeling af multiterritoriale licensrettigheder bør gribes an ved hjælp af en henstilling fra Europa-Parlamentet og Rådet?

7) Hvad er efter din opfattelse den mest effektive måde at fremme tildeling af licensrettigheder på tværs af landegrænser, når det gælder audiovisuelle værker? Er du enig i, at en model for licenser til online-indhold, der bygger på en skelnen mellem et primært og et sekundært multi-territorialt marked, kan lette tildelingen af EU-dækkende eller multi-territoriale licensrettigheder til det kreative indhold, du har at gøre med?

8) Er du enig i, at forretningsmodeller, der bygger på ideen om at "sælge mindre af mere", som for eksempel den såkaldte "Long tail"-teori, vil have gavn af tildeling af licensrettigheder på tværs af landegrænser for mindre efterspurgte værker (f.eks. værker, der er over to år gamle)?

Lovlige tilbud og piratkopiering.

9) Hvordan kan et øget effektivt samarbejde mellem interesseparterne forbedre respekten for ophavsret til online-indhold?

10) Mener du, at det aftalememorandum, der for nylig blev indgået i Frankrig, er et eksempel til efterfølgelse?

11) Mener du, at filterforanstaltninger vil være et effektivt middel til at forhindre overtrædelser af ophavsretten til online-indhold?

Du bedes indsende dine bemærkninger elektronisk senest den 29.02.2008. De indkomne bemærkninger vil blive offentliggjort på Kommissionens websted, medmindre afsenderen beder om, at dette ikke sker. Hvis et indlæg ønskes behandlet fortroligt, bedes dette anført øverst på første side. Et eventuelt følgebrev bedes fremsendt i et særskilt dokument. Hvis indlægget fylder mere end fire sider, bedes et resumé vedlagt. Alle indlæg bedes sendt til følgende e-postadresse i Kontoret for AV- og mediepolitik i Generaldirektoratet for Informationssamfundet og Medier: avpolicy@ec.europa.eu. |

[1] Undersøgelse om "Interactive Content and Convergence; Implications for the Information Society", gennemført for Generaldirektoratet for Informationssamfundet og Medier, Europa-Kommissionen, og offentliggjort den 25. januar 2007.

[2] http://ec.europa.eu/avpolicy/other_actions/content_online/contributions/index_en.htm

[3] Et resumé af resultaterne af den offentlige høring findes i Kommissionens interne arbejdsdokument om kreativt online-indhold.

[4] EFT L 248 af 6.10.1993, s. 15.

[5] EFT L 167 af 22.6.2001, s. 10.

[6] EUT L 276 af 21.10.2005, s. 54 – EUT L 284 af 27.10.2005, s. 10.

[7] EFT L 320 af 28.11.1998, s. 54.

[8] De øvrige spørgsmål, der blev rejst under den offentlige høring, er nævnt i Kommissionens interne arbejdsdokument om kreativt online-indhold.

[9] Se "Interactive Content and Convergence; Implications for the Information Society", 2007, s. 13.

[10] Gowers Review of Intellectual Property, december 2006, p. 69: "British Library skønner, at 40 % af alle trykte værker er forældreløse værker".

[11] EUT L 236 af 31.8.2006, s. 28.

[12] EUT C 297 af 7.12.2006, s. 1.

[13] Se: http://ec.europa.eu/information_society/activities/digital_libraries/hleg/index_en.htm

[14] I og med at DRM-systemer er en slags adgangskontrolsystem, vil Kommissionen i sin anden evalueringsrapport om adgangskontroldirektivet, der skal udarbejdes i 2008, vurdere, i hvilken grad direktivet har fremmet eller vil kunne fremme udbredelsen af DRM-systemer.

[15] KOM(2007) 697 endelig.

[16] KOM(2007) 698 endelig.

[17] "Accord pour le développement et la protection des œuvres et programmes culturels sur les nouveaux réseaux" – http://www.culture.gouv.fr/culture/actualites/index-olivennes231107.htm

[18] Se Europa-Parlamentsmedlem Z. Roithova's initiativbetænkning om forbrugertillid i et digitalt miljø og Europa-Parlamentets beslutning af 21. juni 2007 om samme emne (2006/2048(INI)) - http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2007-0287+0+DOC+XML+V0//EN&language=EN