EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 16.12.2021 COM(2021) 816 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET Årsrapport 2021

























om gennemførelsen af instrumenterne til finansiering af Unionens optræden udadtil





















i 2020 {SWD(2021) 388 final}



Indholdsfortegnelse GLOBALE FORPLIGTELSER Indledning Team Europe-tilgangen: reaktion på den globale covid-19-krise EU: en stærk global aktør GLOBALE PRIORITETER Menneskelig udvikling Den grønne pagt Bæredygtig vækst og beskæftigelse Videnskab, teknologi, innovation og digitalisering Migration og bistand til flygtninge og fordrevne personer God regeringsførelse, fred og sikkerhed GLOBAL RÆKKEVIDDE Afrika syd for Sahara Latinamerika og Caribien Asien, Centralasien, Mellemøsten/Golfen og Stillehavsområdet Udvidelse Den europæiske naboskabspolitik

Oversøiske lande og territorier (OLT'er)



GLOBALE FORPLIGTELSER Indledning 2020 var præget af covid-19. Pandemien har haft konsekvenser for alle overalt i verden. EU reagerede ved hjælp af sine instrumenter for foranstaltninger udadtil og viste tilpasningsevne, fleksibilitet og styrken ved sine internationale partnerskaber. I denne rapport skitseres de vigtigste aspekter af EU's finansielle støtte i 2020 til internationalt samarbejde og udvikling, humanitær bistand, udenrigspolitik og udvidelse. EU slog allerede inden pandemien til lyd for en langsigtet dagsorden, der er tilpasset verdensmålene for bæredygtig udvikling, og som er styret af en vision om bæredygtighed og partnerskab. Covid-19 ledte ikke EU bort fra dette mål. Pandemien viste faktisk, at dagsordenen var fremsynet og mere presserende end nogensinde, og den satte fokus på problemer som voksende globale uligheder og den digitale kløft. I 2020 var EU og dets medlemsstater ved hjælp af en "Team Europe-tilgang" fælles om at mobilisere mere end 40 mia. EUR til bekæmpelse af covid-19 og pandemiens konsekvenser i vores partnerlande rundt omkring i verden i tillæg til indsatsen for at beskytte mennesker og økonomier i EU. Den umiddelbare prioritet i 2020 var at afbøde konsekvenserne af covid-19 i de mest sårbare lande, men samtidig glemte EU ikke behovet for at danne grundlaget for en grøn og digital omstilling ved hjælp af en retfærdig, inklusiv og modstandsdygtig global genopretning. På FN's topmøde om udviklingsfinansiering i september 2020 opfordrede formand Ursula von der Leyen til et globalt genopretningsinitiativ, der knytter investeringer og gældslempelse til målene for bæredygtig udvikling. I 2020 udviklede EU to vigtige rammer for sin optræden udadtil: Internt afsluttedes forhandlingerne om det nye instrument for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (NDICI) — et globalt Europa for 2021-27. Udadtil indgik chefforhandlerne fra EU og Organisationen af Stater i Afrika, Caribien og Stillehavet en politisk aftale om rammen efter Cotonou, som vil opgradere og modernisere EU's forbindelser med de 79 lande i Afrika, Caribien og Stillehavet (AVS). EU tog et historisk skridt ved at beslutte at indlede tiltrædelsesforhandlinger med Nordmakedonien og Albanien. Sideløbende hermed søgte EU med en ambitiøs økonomisk plan og investeringsplan for Vestbalkan at anspore til langsigtet genopretning og at lette vejen til et EU-medlemskab. I hele 2020 fortsatte EU med at reagere på de geopolitiske udviklinger i de tilgrænsende lande og regioner. EU ledede initiativer til styrkelse af Ukraines suverænitet og territoriale integritet, styrkelse af stabiliserings- og fredsprocessen i Libyen under Berlinprocessen og støtte til civilsamfundet i Syrien. EU's bestræbelser på at fremme fred og stabilitet i Sahelregionen (Burkina Faso, Tchad, Mali, Mauretanien og Niger), Den Centralafrikanske Republik og Afrikas Horn (Somalia) omfattede diplomati, civile og militære missioner og operationer inden for rammerne af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) og humanitær bistand, stabilisering og udviklingsbistand i en integreret partnerskabstilgang. Ved udgangen af 2020 blev der med meddelelsen "En ny dagsorden for EU og USA om globale ændringer" sigtet mod at styrke det transatlantiske partnerskab på flere strategiske dagsordener, herunder klimaændringer, sundhed og gennemførelsen af 2030-dagsordenen. Fremme og beskyttelse af menneskerettighederne er en hjørnesten i EU's optræden udadtil, hvilket blev bekræftet med handlingsplanen om menneskerettigheder og demokrati 2020-2024. I en digital tidsalder, der er plaget af misinformation, fremmer denne handlingsplan også styrkelse af demokrati og gennemsigtighed via mediekendskab. Vedtagelsen af den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner den 7. december og de efterfølgende opførelser på listen i marts 2021 er håndgribelige eksempler på EU's vilje til at forsvare menneskerettighederne globalt. Team Europe-tilgangen: reaktion på den globale covid-19-krise Team Europe-tilgangen er en vigtig praktisk nyskabelse i forhold til, hvordan EU og medlemsstaterne samarbejder på områder med parallel kompetence. Den opstod som reaktion på covid-19-krisen.

Den samler EU-institutionerne, medlemsstaterne, deres gennemførelsesagenturer og de europæiske udviklingsfinansieringsinstitutioner. Ved at kombinere ressourcer, arbejdsmetoder, ekspertise og værktøjer og samtidig respektere EU's kompetencer og de beslutningsprocedurer, der er fastsat i traktaterne, opbygges der en strategisk koordineringskultur omkring forandringsfremmende foranstaltninger. EU støttede tidligt Access to COVID-19 Tools (ACT) Accelerator. Donorkonferencen om den globale indsats for bekæmpelsen af coronavirus den 4. maj 2020, som Kommissionen var med til at afholde, rejste 15,9 mia. EUR til at sikre samarbejdsbaseret udvikling og universel anvendelse af vacciner, diagnoser og behandlinger mod covid-19. Mere end 70 % af disse tilsagn kom fra EU og dets medlemsstater. Af de mere end 40 mia. EUR, som EU og dets medlemsstater mobiliserede i 2020 til bekæmpelse af covid-19, blev ca. 65 % udbetalt i løbet af året. I en enestående tilbagesendelsesindsats hjalp EU med at hjemtage mere end 625 000 EU-borgere, som var strandet i udlandet. EU-civilbeskyttelsesmekanismen lettede endvidere leveringen af mere end 18 mio. stk. kritiske personlige værnemidler og medicinsk udstyr, herunder mere end 3 mio. varer fra de rescEU -nødlagre, der blev oprettet i 2020. EU: en stærk global aktør EU er fortsat én af de få aktører med global tilstedeværelse og en omfattende politisk værktøjskasse, der er i stand til at reagere og støtte vores partnere rundt om i verden. EU og dets medlemsstater er fast besluttet på at tage hensyn til målene for udviklingssamarbejdet i de eksterne og interne politikker, der vedrører udviklingslandene. Den europæiske konsensus om udvikling fra 2017 har bekræftet betydningen af sammenhæng i udviklingspolitikken. I 2020 var EU og dets 27 medlemsstater fortsat den største donor af officiel udviklingsbistand (ODA), og det øgede ifølge foreløbige tal det samlede bidrag til 66,8 mia. EUR . Dette svarer til 46 % af den samlede globale ODA fra EU og andre donorer i Komitéen for Udviklingsbistand (DAC), og det svarer til 0,50 % af EU's bruttonationalindkomst (BNI). I 2020 fortsatte EU med at engagere sig aktivt i udviklingsrelaterede FN-processer. Kommissionen forelagde arbejdsdokumentet om realisering af FN's mål for bæredygtig udvikling — en samlet tilgang , der afspejler EU's engagement i 2030-dagsordenen. Med støtte fra EU blev der etableret integrerede nationale finansieringsrammer med henblik på at udvikle landestyrede finansieringsstrategier for at gøre fremskridt hen imod verdensmålene for bæredygtig udvikling. Afrika var fortsat en vigtig prioritet for EU i 2020. I marts lancerede Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik deres vision om at styrke EU's partnerskab med Afrika i en fælles meddelelse "Frem mod en omfattende strategi for samarbejdet med Afrika" . De foreslog at uddybe samarbejdet på fem centrale områder: grøn omstilling, digital omstilling, bæredygtig vækst og job, fred og god regeringsførelse og migration og mobilitet. EU er sammen med sine medlemsstater fortsat verdens førende donor af humanitær bistand. EU's budget for humanitær bistand for 2020 beløb sig til 2 138 mio. EUR. I 2020 finansierede EU humanitære organisationer i mere end 80 lande og regioner, herunder Afghanistan, Haiti, Sahelregionen, Sydsudan, Syrien, Tyrkiet, Ukraine, Venezuela og Yemen. EU-civilbeskyttelsesmekanismen blev aktiveret 102 gange i 2020 — herunder 57 gange uden for Europa — i forbindelse med en række naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer. I 2020 fortsatte EU med at gennemføre sin europæiske naboskabspolitik, fremme reformer og opbygge modstandsdygtighed og velstand med partnere i nabolandene. I marts 2020 vedtog Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik den fælles meddelelse "Det Østlige Partnerskab efter 2020: Styrkelse af robustheden — resultater for alle gennem Det Østlige Partnerskab", der fastsætter fem langsigtede politiske mål med robusthed som et tværgående mål. I november 2020 var 25-årsdagen for Barcelona-erklæringen en anledning til at reflektere over prioriteterne for EU-partnerskabet med de sydlige nabolande. I den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om et fornyet partnerskab med det sydlige Middelhavsområde blev der fokuseret på menneskelig udvikling, bæredygtig og inklusiv økonomisk genopretning og selvstændiggørelse af unge. For Vestbalkan vedtog Kommissionen forslag om at styrke tiltrædelsesprocessen, og i marts 2020 godkendte Det Europæiske Råd en afgørelse truffet af Rådet (almindelige anliggender) om at indlede tiltrædelsesforhandlinger med Republikken Albanien og Republikken Nordmakedonien. På topmødet mellem EU og Vestbalkan den 6. maj 2020 bekræftede EU's ledere på ny, at Unionen er fast besluttet på at intensivere sit engagement i regionen yderligere, og de glædede sig over tilsagnet fra partnerne på Vestbalkan om at gennemføre de nødvendige reformer. I 2020 blev der indgået politiske aftaler om Den Europæiske Forsvarsfond og Den Europæiske Fredsfacilitet. Under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) fortsatte civile missioner og militære missioner og operationer (f.eks. Den Centralafrikanske Republik, Georgien, Irak, Kosovo, Libyen, Mali, Niger, de palæstinensiske områder, Somalia, det sydlige Middelhavsområde, Ukraine og det vestlige Indiske Ocean) med at støtte vores partnere og tackle kriser rundt om i verden. En ny FSFP-militæroperation, EUNAVFOR MED operation IRINI, blev iværksat den 31. marts 2020 med et centralt mandat til at håndhæve FN's våbenembargo mod Libyen. Efter en holistisk strategisk undersøgelse af FSFP-engagementet på Afrikas Horn blev mandaterne for militæroperationen EUNAVFOR operation Atalanta, militærmissionen EUTM Somalia og den civile mission EUCAP Somalia forlænget til den 31. december 2022. EU foreslog et nyt redskab, den koordinerede maritime tilstedeværelse, for at øge EU's handleevne som garant for maritim sikkerhed. I september blev der opnået enighed om en gennemførelsesplan for et pilotprojekt i Guineabugten. EU's Tjeneste for Udenrigspolitiske Instrumenter gennemførte 17 valgobservationsmissioner og fjernundersøgelser og støttede 14 valgprocesser i 2020. Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (EFSD) blev oprettet inden for rammerne af planen for eksterne investeringer for at støtte investeringer i Afrika og EU's nabolande. Ved udgangen af 2020 havde Kommissionen indgået garantiaftaler med partnerfinansieringsinstitutter til en samlet værdi på 1,55 mia. EUR.

EU's blandingsramme omfatter syv aktive regionale blandingsfaciliteter. I 2020 blev der via disse faciliteter investeret mere end 900 mio. EUR i projekter rundt omkring i verden. Budgetstøtte er fortsat et vigtigt redskab til at støtte EU's optræden udadtil. EU udbetalte i alt 3 mia. EUR i budgetstøtte i 2020. Fælles programmering fremmer en fælles europæisk strategi som grundlag for vores forbindelser med partnerlande. Ved udgangen af 2020 var der 22 fælles programmeringsdokumenter, herunder et nyt dokument vedrørende Ecuador. Udvidelsen af institutionsopbygningsværktøjer (TAIEX og twinning) i 2020 bidrog til at udnytte europæisk ekspertise globalt. GLOBALE PRIORITETER I 2020 forfulgte EU sin vision for bæredygtig udvikling ved hjælp af pragmatiske partnerskaber. Nedenfor følger nogle eksempler, der fremhæver EU's fortsatte engagement i bæredygtighed. Menneskelig udvikling Covid-19 førte til skole- og universitetslukninger, som berørte mere end 1,5 mia. studerende i hele verden. EU-finansierede uddannelsesstøtteprogrammer såsom Det globale partnerskab for uddannelse, Education Cannot Wait og Undervisning i nødsituationer blev omlagt for at yde nødhjælp og sikre læringskontinuitet for mere end 355 millioner børn i 66 lande. Der blev indført fleksibilitetsordninger for Erasmus+ for at fortsætte støtten til universiteter, studerende og personale fra partnerlande. I 2020 øgede EU markant sin støtte til adgang til vand, sanitet og hygiejne — den første forsvarslinje mod covid-19 — i lande som Filippinerne, Pakistan, Sydafrika, Elfenbenskysten, São Tomé og Príncipe, Senegal og Cameroun. EU's og FN's Spotlight-initiativ, et hidtil uset globalt partnerskab til bekæmpelse af vold mod kvinder og piger, havde nået 26 lande og seks regioner ved udgangen af 2020, og der var indgået forpligtelser for i alt 497 mio. EUR. I 2020 støttede ca. 60 % af Kommissionens covid-19-relaterede finansiering ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og status. EU overskred sit globale tilsagn om ernæring på 3,5 mia. EUR med 800 mio. EUR i 2020. Mellem 2014 og 2020 afsatte EU 4,3 mia. EUR til bekæmpelse af fejlernæring blandt børn og mødre. EU støttede også sundhedstjenester under pandemien ved at forny forpligtelserne til rutinemæssig immunisering i partnerlandene med et tilsagn på 300 mio. EUR til GAVI, vaccinealliancen, og til seksuel og reproduktiv sundhed og seksuelle og reproduktive rettigheder med et tilskud på 26.5 mio. EUR til den globale finansieringsfacilitet for kvinder, børn og unge. Den grønne pagt Ved udgangen af 2020 havde EU-støttede aktiviteter på området for bæredygtig energi i partnerlandene bidraget til opnåelse af en ny vedvarende energikapacitet på 18 GW. Dette gjorde det muligt for mere end 22 millioner mennesker at få adgang til bæredygtig energi og bæredygtige energitjenester. Under de europæiske innovationspartnerskaber blev de første garantiprogrammer rettet mod bæredygtige byer undertegnet i 2020. Der blev ydet direkte støtte til 12 partnerlande til at opgradere deres nationalt bestemte bidrag (NDC'er). Gennem den globale klimaalliance+ (GCCA+) har EU bidraget til mere end 80 nationale klimaændringsstrategier i over 60 lande. Inden for bæredygtigt landbrug blev der i 2020 undertegnet 19 DeSIRA-projekter (Development Smart Innovation through Research in Agriculture Initiative). I 2020 tilsluttede flere partnere sig EU i forbindelse med lanceringen af det ambitiøse initiativ "Landscapes for Our Future", der har til formål at fremme integreret landskabsforvaltning og omfatter mere end 20 lande og tre underregioner. Bæredygtig vækst og beskæftigelse

I 2020 ydede EU 183 mio. EUR til IMF's Catastrophe Containment and Relief Trust for at hjælpe regeringerne i de fattigste og mest sårbare lande med at håndtere de økonomiske virkninger af covid-19 og bevare arbejdspladser. Et EU-bidrag på 10 mio. EUR til faciliteten for kvinders finansielle inklusion mobiliserede betydelige offentlige og private investeringer og rejste i alt 75 mio. EUR i 2020 til støtte for økonomisk myndiggørelse og finansiel inklusion af mere end 6 mio. kvinder i hele verden. EU's partnerskab for ansvarlige mineraler hjalp med at oprette 22 mineorganisationer rundt om i verden, hvilket gav dem mulighed for at få adgang til formelle markeder. I 2020 blev der iværksat syv nye projekter i Afrika og Latinamerika. På Vestbalkan og i Tyrkiet bidrog over 25 EU-programmer direkte til inklusion på arbejdsmarkedet og anstændigt arbejde. Videnskab, teknologi, innovation og digitalisering I 2020 styrkede EU sit engagement inden for videnskab, teknologi, innovation og digital omstilling, iværksatte nye initiativer sammen med Afrika og udvidede arbejdet med jordobservationssystemet Copernicus. I december 2020 blev platformen Digital4Development (D4D) lanceret som en strategisk platform for multiinteressentdialog og medlemsstaternes koordinering for at sætte skub i investeringer og partnerskaber inden for den digitale omstilling. Den øgede betydning af videnskab, teknologi og innovation for inklusiv og bæredygtig vækst i AVS-regionerne blev anerkendt med lanceringen af et nyt program til 60 mio. EUR til styrkelse af innovationsøkosystemer og -kapaciteter. Samarbejdet med EU's rammeprogrammer for forskning og innovation (Horisont 2020 for året 2020) og dets partnerskaber (f.eks. EDCTP) har været afgørende for at sikre synergier mellem forskellige finansieringsinstrumenter. Migration og bistand til flygtninge og fordrevne personer Med mere end 82,4 millioner fordrevne mennesker på verdensplan fortsatte EU med at yde humanitær bistand til sårbare fordrevne befolkningsgrupper rundt om i verden. Der blev ydet bistand i centrale flygtningeværtslande (f.eks. Bangladesh, Colombia, Etiopien, Iran, Kenya, Libanon, Peru, Tyrkiet og Uganda) samt i lande, der er ramt af interne fordrivelser (f.eks. Colombia, Den Demokratiske Republik Congo, Sydsudan og Syrien). Livreddende bistand og beskyttelse nåede også ud til sårbare migranter langs store migrationsruter i Mellemamerika, Libyen og Yemen. EU's pagt om migration og asyl blev vedtaget af Kommissionen i september 2020. Skræddersyede migrationspartnerskaber med flere lande i Afrika og Asien blev iværksat eller styrket. I 2020 blev der godkendt nye programmer til en værdi af 561 mio. EUR i henhold til EU's Nødtrustfond for Afrika (EUTF Afrika) for Afrikas Horn, Tchadsøen, Nordafrika og Sahel, der bidrager til at garantere sikker, lovlig og velordnet migration fra, til og inden for regionerne. Både EUTF Afrika og EU's regionale trustfond som reaktion på den syriske krise (EUTF Syrien) blev forlænget med et år som svar på covid-19 og havneeksplosionen i Beirut. Ved udgangen af 2020 var der indgået kontrakter for hele budgettet på 6 mia. EUR til faciliteten for flygtninge i Tyrkiet (FRIT). I løbet af 2020 håndterede nye initiativer langvarige fordrivelser og støttede venezuelanske flygtninge og rohingya-flygtninge, hvilket letter det finansielle og sociale pres på værtssamfundene og samtidig støtter lokal integration og beskyttelse af flygtninge, migranter og andre fordrevne. For at tackle udfordringerne i forbindelse med irregulær migration blev udviklingsmidlerne også fokuseret på at bistå partnerlandene med at udvikle effektive migrationsstyrings- og migrationsforvaltningssystemer, herunder grænseforvaltningskapaciteter og bekæmpelse af kriminelle netværk til smugling af migranter, og forbedre tilbagesendelses-, tilbagetagelses- og reintegrationsprocesserne. God regeringsførelse, fred og sikkerhed I 2020 bidrog EU's civile og militære FSFP-missioner til fred og sikkerhed ved at udføre opgaver, der spænder fra at rådgive relevante ministerier på strategisk plan om sikkerheds- eller forsvarsreformer til at støtte grænseforvaltning eller uddannelse af lokalt politi. Der blev iværksat to projekter for at inddrage udvidelses- og naboskabspartnere i arbejdet i EU's relevante agenturer for retlige og indre anliggender (EUROMED Police V og CT-INFLOW). Med hensyn til retsstatsprincippet og lige adgang til domstolsprøvelse støttede EU's facilitet for retlige overgangsordninger fleksible, kortsigtede foranstaltninger samt ekspertrådgivning i Burkina Faso, Liberia, Mali og Yemen. EUTF Afrika og instrumentet, der bidrager til stabilitet og fred (IcSP), fortsatte også med at støtte stabiliserings-, forsonings- og fredsprocesser i lande og regioner, herunder Den Centralafrikanske Republik, Libyen, Mozambique, Sahel, Syrien og Yemen.

I 2020 blev neksustilgangen med humanitær bistand, udvikling og fredgennemført i seks pilotpartnerlande (Tchad, Irak, Myanmar, Nigeria, Sudan og Uganda). GLOBAL RÆKKEVIDDE I 2020 støttede EU's optræden udadtil i form af partnerskaber og initiativer liv, levebrød og lokale økosystemer i alle hjørner af vores planet. Afrika syd for Sahara Den fælles meddelelse "Frem mod en omfattende strategi for samarbejdet med Afrika " vil sammen med post-Cotonou-aftalen forme EU's forbindelser med Afrika i de kommende år. I februar 2020 blev det 10. møde mellem Kommissionen for Den Afrikanske Union og Europa-Kommissionen afholdt i Addis Abeba. Drøftelserne vedrørte primært fire hovedområder: bæredygtig vækst, handel, investeringer og digitalisering, klimaændringer og modstandsdygtig infrastruktur, fred, sikkerhed og regeringsførelse samt migration og mobilitet. På topmødet mellem EU og G5 Sahel i april blev forbindelserne mellem G5 Sahel og EU yderligere cementeret til støtte for koalitionen for Sahel og partnerskabet for sikkerhed og stabilitet i Sahel (P3S), hvis sekretariat blev oprettet i november 2020. I juli 2020 fandt det første ministermøde mellem EU og AU om forskning og innovation sted. Alle ministrene nåede til enighed om et nyt fokus på fælles forsknings- og innovationsaktiviteter inden for sundhed, grøn omstilling, innovation og teknologi samt kapacitet inden for videnskab. Ministrene glædede sig også over udsigten til at udvikle en fælles EU/AU-innovationsdagsorden. I 2020 påbegyndtes opførelsen af solkraftværket Defissol i Benin. Det vil levere 35 GWh elektricitet om året til 180 000 støttemodtagere. Latinamerika og Caribien EU og dets medlemsstater indkaldte til to vigtige møder med repræsentanter for Latinamerika og Caribien (LAC) i 2020: en uformel ministervideokonference i juli og et uformelt ministermøde i december. EU's og LAC-landenes regeringer forpligtede sig til i fællesskab at opnå en bedre genopretning ("build back better"), navnlig gennem et robust grønt partnerskab og en digital alliance. I juni 2020 blev den politiske søjle og samarbejdssøjlen i associeringsaftalen mellem EU og Mercosur indgået. Med den forværrede politiske og humanitære krise i Venezuela nåede migrationsstrømmene op på mere end 5,4 mio. ved udgangen af 2020. På den internationale donorkonference i Venezuela i maj mobiliserede EU mere end 144 mio. EUR i humanitær bistand og udviklingssamarbejde for at støtte fordrevne personer og deres værtssamfund. EU's trustfond for Colombia fortsatte med at støtte gennemførelsen af fredsaftalen ved hjælp af bæredygtig udvikling af landdistrikterne og genintegrering af tidligere kombattanter. Erhvervs- og biodiversitetsprojektet bidrog til at genoprette og beskytte biodiversiteten i hav- og kystområder i Caribien gennem bæredygtig turisme i Den Dominikanske Republik, Haiti og Honduras. Asien, Centralasien, Mellemøsten/Golfen og Stillehavsområdet I 2020 opretholdt EU stærke forbindelser med vigtige strategiske partnere gennem topmøder med Kina, Indien, Japan og Republikken Korea, to yderligere ledermøder med Kina og et første ledernes møde nogensinde med Australien. Forhandlingerne om en omfattende investeringsaftale mellem EU og Kina, der blev afsluttet i december med ratificeringsprocessen, skal ses i den bredere kontekst for forbindelserne mellem EU og Kina. På topmødet mellem EU og Indien blev EU-Indien-køreplanen fra 2025 godkendt som rettesnor for det fremtidige samarbejde. I december blev EU og Sammenslutningen af Sydøstasiatiske Nationer (ASEAN) enige om at iværksætte et strategisk partnerskab. I august 2020 trådte frihandelsaftalen mellem EU og Vietnam i kraft. Dette er den mest omfattende handelsaftale, som EU hidtil har indgået med et udviklingsland. Dialogen og samarbejdet med Golfstaternes Samarbejdsråd blev genoptaget i juni 2020. I Papua Ny Guinea bidrog EU's nye program for støtte til iværksætteri, investeringer og handel i landdistrikterne (STREIT) med uddannelse af ca. 120 kakaodyrkere og 432 vaniljedyrkere. Mere end 10 000 landbrugere modtog mere end 60 000 kakaofrøplanter med øget skadedyrsresistens.