Stålprognosen for året 2001

(2001/C 71/03)

(EØS-relevant tekst)

INDLEDNING

Fællesskabernes økonomi, der i midten af 1999 gik ind i en periode med markant, varig vækst, vil efter den fine BNP-fremgang i 2000 bevare sin positive tendens i 2001, også selv om den forventede vækstrate bliver mere begrænset.

Erhvervslivets og forbrugernes tillid, der nåede et højdepunkt i den første halvdel af 2000, er fortsat høj til trods for den svage nedgang efter sommeren 2000 i kølvandet på stigningen i oliepriserne.

De økonomiske udsigter for EU i 2001 er altså helt igennem tilfredsstillende og lovende; industriens aktivitetsniveau forventes øget endnu mere takket være et øget internt forbrug og fortsat stabile internationale konjunkturer. Dette hviler dog på den forudsætning, at den amerikanske økonomi trods de vigende konjunkturer bevarer en vækstrate på ca. 2 %.

De sektorer, der anvender stål, har vist udmærkede resultater i 2000 og forventes at fortsætte med en særdeles intensiv aktivitet i 2001, hvilket vil bevirke en stabilisering af forbruget på sidste års rekordniveau.

Fællesskabets marked for stål undergik en midlertidig svækkelse i efterspørgsel og priser på stål i efteråret 2000. Lagrene mindskedes, men efterspørgslen og priserne genoprettedes gradvist takket være den ventede nedgang i importen og den fortsatte positive tendens for eksportens vedkommende.

Fællesskabets jern- og stålindustri burde således kunne drage nytte af det forbedrede marked og opnå gode økonomiske resultater. Industrien bør dog tænke på at forstærke sin nuværende konkurrenceposition og sin konkurrenceevne, således at den er bedre rustet til at modstå eventuelle fremtidige konjunkturændringer.

1. DEN ØKONOMISKE UDVIKLING I DEN EUROPÆISKE UNION

EU befinder sig i den mest gunstige økonomiske situation i de seneste ti år takket være det solide indenlandske økonomiske grundlag og den øgede efterspørgsel på verdensmarkedet.

Dog vil det kunne forventes, at væksten i EU's industriproduktion, der nåede et højdepunkt på 7,3 % i maj 2000, falder tilbage til årlige rater på 4-5 %, og forbrugertilliden, således som den fremgår af rundspørger, er faldet en smule i september, men denne tilbagegang fortsatte ikke i oktober. Selv om de generelle tillidsindikatorer ligger på rekordniveau, indikerer de også, at EU's vækst formentlig toppede i løbet af andet kvartal af 2000, og at der nærmer sig en aftagen i aktiviteterne som følge af især olieprisernes negative indflydelse på økonomien.

Ifølge Kommissionens prognoser for efteråret 2000, var den gennemsnitlige BNP-vækst i EU på 3,4 % i 2000, den højeste vækstrate siden 1989. Denne vækst bygger på en stærk indenlandsk efterspørgsel, som de stabile langfristede rentesatser har bidraget til, og på en global vækst, der har skabt gode vilkår for eksporten.

Selv om den gennemsnitlige vækst i EU ser ud til at falde til 3,1 % i 2001, er fremtidsudsigterne stadig meget gunstige. Privatforbruget forventes at stige til 2,8 %, og udgifterne til investeringer i udstyr forventes at falde til 6,3 %, hvilket er en smule mindre end de 6,6 %, der blev registreret i 2000. Endelig forventes investeringerne i bygge- og anlægssektoren at stige med 3,5 %.

Det skønnes, at der i 2000 er skabt ca. 2,6 mio. arbejdspladser i EU, hvilket svarer til en stigning på 1,6 % - det bedste resultat siden 1990. Denne udvikling i jobskabelsen forventes til trods for en lettere aftagen at kunne fastholdes i 2001. Arbejdsløsheden forventes i prognoserne at falde fra 8,4 % dette år til 7,8 % i 2001.

I 1999 steg det harmoniserede forbrugerprisindeks i euroområdet med knap 1,1 %, men det forventes i 2000 at nå op på 2,3 %. De stærkt stigende importpriser, der hovedsagelig skyldes de stigende oliepriser og den faldende eurokurs, er den vigtigste årsag til inflationen. Den underliggende inflation forventes derimod at blive betydeligt mere modereret. Ifølge prognoserne vil inflationen til næste år nå et niveau på 2,2 % i euroområdet.

EU's statsbudgetter er styrket i 2000; hvor der i 1999 kunne noteres et underskud på 0,7 % af BNP er der nu et overskud på 1,2 %, hvilket i stort omfang kan tilskrives salget af mobiltelefonlicenser (UMTS). Til næste år forventes et mindre budgetoverskud på kun 0,2 % af EU's BNP. De gode resultater for 2000 og 2001 skyldes foruden de nævnte ekstraordinære indtægter i vidt omfang skatteindtægter, der oversteg forventningerne, hvilket har fået flere medlemsstater til at overveje at sænke skattetrykket.

2. SITUATIONEN PÅ STÅLMARKEDET OG UDSIGTERNE FOR FREMTIDEN

2.1. Produktionen af råstål i Den Europæiske Union

Takket være den øgede produktion i det sidste kvartal af 1999 nåede Fællesskabets stålindustri op på 155 mio. tons, hvilket kun var 2,9 % mindre end rekordproduktionen i 1998.

De månedlige statistikker viser, at produktionen af råstål i EU, med undtagelse af det Forenede Kongerige, siden begyndelsen af 2000 er steget markant, nærmere bestemt med 8 % i årets første 6 måneder i forhold til samme periode i 1999.

En markant svagere tendens gjorde sig gældende i tredje kvartal og en del af fjerde kvartal, hvilket medførte, at Fællesskabets samlede stålproduktion i de første 11 måneder af 2000 steg med 5,4 % i forhold til samme periode i 1999.

For de største medlemsstaters vedkommende viser statistikken, at stålproduktionen i den pågældende periode steg stærkt i Tyskland (+ 12 %) og pænt i Italien (+ 7,5 %), Frankrig (+ 5,5 %) og Spanien (+ 7,5 %), mens den faldt med 8,5 % i Det Forenede Kongerige.

Der er ikke tegn på ændring i disse tendenser for de vigtigste stålforbrugende sektorers vedkommende. Med undtagelse af en forventet stabilisering i byggesektoren og en mindre aktivitetsnedgang i automobilindustrien skulle efterspørgslen på stål således forblive stabil i de kommende måneder, hvilket indebærer et tilfredsstillende produktionsniveau.

Det kan dog ikke udelukkes, at behovet for tilpasning til den nuværende høje lagerkapacitet i hele den økonomiske fødekæde vil føre til en mindre hurtig ordretilgang og dermed en gradvis afmatning i stålproduktionen, selv om denne på kort sigt forventes stabiliseret på et tilfredsstillende niveau.

EU's samlede stålproduktion i 2000 forventes derfor at overstige de 159 mio. tons, som blev skønnet i den foregående prognose(1), og vil endda kunne nå et nyt rekordniveau på 163 mio. tons, hvilket indebærer en stigning på 5,2 % i forhold til 1999.

De høje fremtidsforventninger i erhvervslivet, som beror på gode økonomiske prognoser og gunstige konjunkturer, tyder på, at stålforbruget i 2001 ikke vil udvikle sig nævneværdigt.

Når der tages højde for en vis nedgang i importen og et midlertidigt fald i efterspørgslen på grund af mindre lagre, vil Fællesskabets stålproduktion i 2001 andrage ca. 162 mio. tons. Dette volumen, som udgør en mindre nedgang på 0,6 % i forhold til den skønnede rekordproduktion i 2000, er ensbetydende med en god udnyttelse af kapaciteten i det forgangne år.

Disse udsigter bør dog ikke forlede os til at glemme risikoen for en uforudselig ændring i de nuværende tendenser - et omslag, der desuden vil kunne forstærkes af eventuelle parallelle og særdeles forstyrrende tendenser, således som det er set for ikke længe siden. Således spekuleres der stadig på, hvor stor USA's økonomiske tilbagegang vil blive, og hvilke risici eventuelle amerikanske protektionistiske tiltag vil kunne medføre for handelsstrømmene.

Derfor bør Fællesskabets stålindustri til trods for sin udmærkede konkurrenceevne være meget årvågen, således at den kan reagere hurtigt på selv den mindste udvikling på Fællesskabets stålmarked og dermed så vidt muligt begrænse eventuelle negative konsekvenser.

Tabel 1 i bilaget, "Udbud og efterspørgsel efter råstål", giver dels et overblik over de seneste års mængder og tendenser i forbrug, import/eksport, lagre og produktion af stål i Den Europæiske Union og dels et skøn over den forventede udvikling på disse områder i 2001.

2.2. Udsigterne for år 2001

Det forbedrede internationale erhvervsklima, der siden sidste halvdel af 1999 har bidraget til et opsving i Fællesskabets økonomi, har resulteret i en markant stigning i EU's BNP i løbet af første halvdel af 2000.

Forbrugernes optimisme i kombination med industriens nyvundne tiltro til udviklingen ligger sandsynligvis til grund for denne udvikling, som altså har fundet sted på baggrund af den almindelige konjunkturforbedring i EU. Denne indstilling deles dog ikke af briterne, der på grund af det stærke pund har måttet se deres konkurrenceevne svinde ind.

Efter sommeren 2000 har visse eksterne og interne faktorer imidlertid haft indflydelse på den gunstige situation, Fællesskabets økonomi befinder sig i, hvilket har ført til en mindre nedgang i aktiviteten i fremstillingssektoren, en midlertidig stagnering i væksten for investeringerne og deraf følgende vigende konjunkturer mod slutningen af året.

Det kan dog konstateres, at de økonomiske fremtidsudsigter for EU i 2001 helt igennem er tilfredsstillende, hvilket også bekræftes af de seneste konjunkturundersøgelser såvel i erhvervslivet som hos forbrugerne, hvor tilliden til fremtiden fortsat er høj.

I løbet af de seneste møder har også repræsentanter for de stålforbrugende sektorer tilkendegivet en vis optimisme, dog iblandet en vis usikkerhed med hensyn til udviklingen i energipriserne. Fra denne side meldtes om så godt som fuld kapacitetsudnyttelse samt alvorlige problemer med hensyn til rekruttering af kvalificeret arbejdskraft.

Repræsentanterne for stålgrossisterne gav ved samme lejlighed udtryk for optimisme med hensyn til EU-økonomiens fremtidsudsigter i 2001, selv om det store udbud og de voksende lagre efter deres mening midlertidigt vil kunne påvirke stålpriserne.

Der foreligger således internt såvel som internationalt temmelig gunstige økonomiske betingelser, og de vigtigste stålforbrugende sektorer (hvoraf nogle behandles mere indgående i dette dokument) vil i 2001 fortsat være meget aktive, hvilket vil holde efterspørgslen efter stålprodukter på et højt niveau.

Der kan således i 2001 forventes en betragtelig vækst i de mest eksportorienterede sektorer, såsom maskiner og elektronik, hvor resultaterne for 2000 forventes at blive gode. Bygge- og anlægssektoren udviser dog tegn på aftagen eller endog stabilisering, mens der for automobilindustriens vedkommende vil blive tale om en mindre tilbagegang.

Udviklingen inden for disse sektorer giver således grund til at forvente, at det beregnede forbrug af stål i 2001 stabiliserer sig på foregående års rekordniveau. Dette forudsætter dog, at afdæmpningen af den amerikanske økonomi er begrænset og stadig efterlader mulighed for en vækstrate på ca. 2 %.

Fællesskabets stålindustri er således i en situation, hvor den kan drage yderligere fordel såvel af det høje forbrug som af mulighederne på verdensmarkedet. Importen af stål forventes at falde en smule i 2001 - efter at være steget markant i 2000 som følge af mindre attraktive markedstendenser - og Fællesskabets eksport af stålprodukter forventes at stige.

Tabel 2 og 2a i bilaget viser aktivitetsindikatorer for de vigtigste stålforbrugende sektorer for hele året 2001. Disse data, som er indleveret af nationale brancheorganisationer, bør omfattes med en vis forsigtighed, da deres gyldighed til tider kan diskuteres.

2.2.1. Sektoren for primær forarbejdning af stål

Det opsving, der i slutningen af 1999 gjorde sig gældende i næsten alle brancher inden for primær forarbejdning af stål, efterfulgtes af en stærk vækst i løbet af første halvdel af 2000.

Den betragtelige forbedring i sektoren i denne periode - for alle EU-landes vedkommende, med undtagelse af Det Forenede Kongerige - var resultatet af den stærkt øgede efterspørgsel fra især automobilindustrien, bygge- og anlægsindustrien og maskinindustrien, der alle kunne drage fordel af det almindelige økonomiske opsving både inden for og uden for EU.

Forskellige tegn på afmatning har dog gjort sig gældende i løbet af sommeren 2000 på grund af lavere forbrug og tilpasning af lagrene. Det forekommer derfor sandsynligt, at denne tendens afløses af en midlertidig stabilisering indtil slutningen af 2000, men resultaterne for dette år vil under alle omstændigheder være bedre end resultaterne for 1999.

Den forventede økonomiske vækst i 2001 burde kunne tages til indtægt for en moderat øget efterspørgsel efter produkterne fra disse sektorer. De fleste forbrugssektorer vil således kunne beholde et højt produktionsniveau, og den forventede lette nedgang i automobilproduktionen og bygge- og anlægssektoren vil formodentlig blive opvejet af bedre eksportmuligheder inden for andre sektorer.

A. Produktionen af sømløse eller svejsede stålrør

Det første halvår 1999 var særdeles dårligt på grund af en meget lav efterspørgsel og et stærkt pres fra importvarerne, hvilket bevirkede en langsom nedgang i EU's samlede produktion af stålrør svarende til en samlet tilbagegang på 9 % for hele året.

Den stigende tendens i slutningen af 1999 forstærkedes i begyndelsen af 2000 takket være en styrkelse af aktiviteterne i oliesektoren og en øget eksport, der kan tilskrives dollarens høje kurs over for euroen. EU's produktion af stålrør øgedes med 4,3 % i første halvdel af 2000, samtidig med at importen steg.

De fortsat gunstige udsigter på kort sigt, som bygger på de samme faktorer og på den indhentning, der har fundet sted siden 1999, kan tages til indtægt for en vis stabilisering af produktionen af stålrør i løbet af de næste måneder, hvilket antagelig vil bringe den samlede stigning for 2000 op på 5 %.

Hvis intet uforudset indtræffer, vil der for 2001 kunne forventes en let stigning på højst 1,5 % af den samlede rørproduktion, hvilket vil bringe produktionen op på over 13 mio. tons, da olieudvindingsindustrien fortsat vil følge det nuværende høje efterspørgselsniveau.

Når det gælder sømløse rør bør den bemærkelsesværdige produktionsnedgang på 25 % i 1999 kunne indhentes i 2000, eftersom oplysningerne for første halvdel af dette år allerede tyder på en stærk fremgang på 25,2 %. Olieudvindingsindustrien har bidraget til efterspørgslen af OCTG-rør i denne periode og vil antagelig også i fremtiden støtte denne udvikling.

Denne omstændighed samt den stærke eksport tyder på, at EU's produktion af sømløse rør stiger med ca. 21 % i 2000.

Den fortsat gunstige udvikling i de grundlæggende vilkår i sektoren for sømløse rør tyder på, at produktionen i løbet af 2001 fortsat vil stige med ca. 7 % i forhold til 2000.

Hvad angår svejsede rør med lille diameter (< 406,4 mm) efterfulgtes produktionsstigningen på 5 % i 1999 af en stigning på 3,5 % i første halvdel af 2000.

I løbet af dette halvår er importen dog steget med ca. 44 %, hvilket antyder, at lagrene kan være suppleret i spekulationsøjemed, og at forbruget kun er steget med 7 %. Konsekvenserne heraf kan påvirke udviklingen i det andet halvår negativt og føre til en tilbagegang i produktionen på 3 % i 2000.

For 2001 kan det under alle omstændigheder forventes, at efterspørgslen i automobilindustrien og byggesektoren mindskes noget, hvilket kan føre til et produktionstab for denne slags rør på ca. 3 %, såfremt Fællesskabets marked kan beskyttes mod en ny importbølge.

Mangelen på nye store investeringsprojekter indvirkede på produktionen af svejsede rør med stor diameter ( > 406,4 mm) i 1999, hvilket førte til en tilbagegang på 18 % i Fællesskabets produktion. Produktionen mindskedes fortsat i første halvdel af 2000, men det er muligt, at den stabiliseres eller endog øges, såfremt visse protektionistiske forholdsregler kan afværges. Under alle omstændigheder kan ikke engang de investeringer i oliesektoren, der er bekendtgjort i forbindelse med 2001, bevirke en positiv udvikling i efterspørgslen og produktionen af denne slags rør. Produktionen forventes stabiliseret omkring de 2 mio. tons, som fremgik af prognosen for 2000.

B. Aktiviteterne i tråd- og stangtrækningsindustrien

Produktionen i tråd- og stangtrækningsindustrien i 1999 modsvarede forventningerne med en stigning i forbruget af disse produkter på ca. 5 %, især på grund af den stærke efterspørgsel på svejsede trådnet.

Der er registreret en øgning i aktiviteterne i denne branche for første halvår af 2000, hvilket har ført til, at forbruget på ny er steget med 6 %. Denne stigning var imidlertid mere jævnt fordelt mellem svejsede trådnet og trukket tråd, hvilket skyldes den stærke efterspørgsel fra byggeriet, automobilindustrien og maskinindustrien.

Efterspørgslen er dog aftaget en smule efter sommeren. Denne tendens ser ud til at holde, og forbruget af trukne produkter vil således stige mere moderat med ca. 3 % i 2000.

For 2001 kan der forventes et stabilt forbrug eller en lettere tilbagegang på 1 %; dette skyldes en forventet lavere aktivitet inden for automobilindustrien og byggeriet, der opvejes af øget aktivitet i den eksportorienterede maskinindustri.

Stangtrækningsindustrien, der hovedsagelig er rettet mod fremstilling af automobiler, nåede ikke de forventede resultater i 1999, idet forbruget her steg meget beskedent med mindre end 1 %.

Fra begyndelsen af 2000 øgedes efterspørgslen på trukne produkter betragteligt, og det beregnede forbrug i første halvår steg med 7 %. Med afmatningen og den lettere nedgang i automobilindustrien, som forventes for andet halvår, skulle det beregnede forbrug af trukne stænger stagnere betragteligt, således at dette stiger med højst 3-4 % for hele 2000.

I betragtning af de mindre gunstige udsigter for automobilindustrien i 2001, kan der forventes en nedgang i forbruget af trukne produkter med 3-4 %, dvs. et niveau, der er på højde med 1999, hvilket anses for helt tilfredsstillende.

C. Fremstilling af koldvalsede og koldprofilerede plader

Til forskel fra hvad såvel uafhængige eksperter som erhvervet selv havde forventet, bliver produktionen af koldvalsede plader uden for EKSF i 2000 antagelig omkring 10 % større end i 1999, hvilket til og med overgår rekordproduktionen fra 1998.

Efterspørgslen på koldpressede stålplader i Fællesskabet er steget meget hurtigt siden begyndelsen af 2000, hvilket har ført til perioder med leveringsproblemer for råvarer og indirekte også for bearbejdede produkter.

På grundlag af den nuværende ordresituation for denne industri, hvis kapacitet vil være fuldt udnyttet til juni 2001, kan det forventes, at den samlede produktion for 2001 mindst vil være på højde med produktionen i 2000.

Selv om der består en risiko for, at den forudsigelige lagerforøgelse hos forbrugerne i fremtiden vil kunne forstærke eventuelle negative konjunkturer, vil de forventede produktionsresultater for 2001 uden tvivl være meget tilfredsstillende.

Denne industri fungerer som et mellemled, og dens fortjenstmargin indskrænkes til stadighed, da råvarerne bliver dyrere og dyrere, og da det ikke er muligt fuldt ud at overføre disse prisstigninger til kunderne.

Industrien for brede profileringsprodukter har siden midten af 1999 været inde i en meget gunstig konjunktur takket være efterspørgslen på sandwichplader, hvilket har øget branchens samlede produktion med ca. 6 %.

Væksten i aktiviteten i denne sektor i løbet af 2000 forventes at føre til en produktionsstigning på ca. 8 % på trods af den meget svagere stigning i efterspørgslen på dørkplader.

Der er for tiden ingen tegn på en reducering af forbruget af brede profileringsprodukter i 2001, da fremtidsudsigterne for den største aftager, byggesektoren, fortsat ser gode ud, om end i moderat omfang.

Trods tendensen til at erstatte brede profileringsprodukter af stål med andre materialer findes der til stadighed nye anvendelsesområder for disse produkter, og de udvikles i stigende omfang især i byggeriet. Fremtidsudsigterne er således fortsat gode, og forbruget af galvaniseret stålplade forventes derfor at stige.

For de lange profileringsprodukter har aktivitetsniveauet fortsat været stigende i første halvdel af 2000 takket være en støt tiltagende efterspørgsel siden sidste halvdel af 1999.

Den nuværende ordresituation vil antagelig føre til en stigning i den samlede produktion af lange profileringsprodukter i 2000 med omkring 5 % i forhold til 1999, dette til trods for lejlighedsvise problemer med levering af råmaterialer, herunder især galvaniserede plader.

For året 2001 forventer branchen en forbedring af efterspørgslen og derfor en øgning af produktionen af lange profileringsprodukter med ca. 3 %.

Selv om byggesektoren især om vinteren sænker aktivitetsniveauet, kan profileringsvirksomhederne uden besvær satse på andre aftagerområder som f.eks. automobilindustrien og maskinindustrien.

2.2.2. Udsigter for byggesektoren

Efter en række beskedne, men positive resultater i 1997 og 1998 har EU's byggesektor med en vis forsinkelse fulgt de almindelige konjunkturer, men med en betydeligt større ændring i produktionsvolumen i 1999 på mere end 2,5 %.

Denne mere markante positive tendens blev i løbet af den første halvdel af 2000 forstærket, således at året 2000 trods en begyndende udjævning i løbet af sommeren burde tegne sig for en ny produktionsstigning på ca. 3 %.

De generelle økonomiske udsigter for EU er helt klart lyse, når det gælder 2001. Med tanke på den usikkerhed, der for tiden råder med hensyn til de offentlige myndigheders hensigter på området, samt på den i inflationsforebyggende øjemed progressivt forhøjede rente kan der dog forventes en afmatning i sektorens vækst på antagelig 1,5 %. Byggeriet af andre bygninger end boliger samt den del af sektoren, der omfatter renoveringsarbejde, vil sandsynligvis opleve den største vækst allerede i løbet af 2001.

I undersektoren boligbyggeri kan den almindeligt udbredte positive tendens snarere tilskrives modernisering og vedligeholdelse tilskyndet af offentlige incitamenter i visse stater. Ikke desto mindre vil tendensen mod omfordeling af skatteoverskuddet fra foregående år - afhængigt af, hvordan dette gøres - kunne bidrage til vækst i denne sektor, herunder især ved øget boligbyggeri i Tyskland og Italien.

Når det gælder undersektoren andet byggeri end boliger burde de private investeringer udvikle sig positivt i 2001 i lighed med tidligere år, omend modereret en smule af de generelt vigende konjunkturer.

Denne undersektor vil dog kunne præstere bedre resultater end ventet i 2001, hvis det offentlige griber ind med en mere omfattende støtte.

Blandt medlemsstaterne tegner Tyskland sig for det største bidrag til væksten på dette område i 2001, efterfulgt af Frankrig, Italien og Spanien.

For aktiviteterne inden for anlægsarbejde, hvor investeringerne først og fremmest hidrører fra nationale eller lokale offentlige myndigheder, er fremtidsudsigterne mere usikre, selv om denne undersektor i et vist omfang er restitueret siden 1999.

Resultaterne på området anlægsarbejder i 2001 beror på iværksættelsen af større anlægsarbejder, der er bekendtgjort, og på den generelle offentlige holdning til investeringer i infrastruktur.

Disse aktiviteter burde under alle omstændigheder kunne opretholde en svagt positiv tendens i 2001, i og med at igangværende projekter færdiggøres, og nye projekter iværksættes.

2.2.3. Udviklingen i automobilindustrien

EU's automobilindustri kunne igen i 1999 notere et meget positivt resultat: Antallet af nyindregistreringer steg med 4,9 % i forhold til rekordniveauet for 1998.

I løbet af første halvdel af 2000 er antallet af nyindregistrerede biler i EU fortsat steget bemærkelsesværdigt takket være en fortsat stærk efterspørgsel.

I nogle måneder har antallet af indregistreringer af personbiler og lette køretøjer imidlertid udviklet sig uregelmæssigt og været kendetegnet ved store udsving; den gennemgående tendens har været negativ. Den tydelige tilbagegang på ca. 16 % i juli efterfulgtes af mere stabile resultater i august, hvorpå der indtrådte en ny tilbagegang på 5 % i september, 4 % i oktober, 1 % i november og 8,2 % i december. Selv om der i 2000 noteredes en samlet tilbagegang i antallet af indregistreringer på 2,2 %, var resultatet for det første halvår positivt (+ 3,2 %).

Det må ikke glemmes, at fluktuationer som følge af protesterne over de stigende oliepriser eller på grund af de store lagre af brugte biler af god kvalitet uden tvivl har påvirket bestillings- og leveringssituationen og derigennem været med til at frembringe dette resultat.

Ikke desto mindre må dette resultat betragtes som helt igennem tilfredsstillende, idet der er tale om det næstbedste resultat nogensinde for denne sektor.

Den gradvise tilbagegang i det ellers gunstige økonomiske klima i begyndelsen af 2000 er begyndt at indvirke negativt på forbrugernes tillid til fremtiden - en tillid, der allerede er negativt påvirket af de forhøjede benzinpriser, den forhøjede udlånsrente og det mere begrænsede udbud af nye bilmodeller på markedet. De negative følger heraf bliver dog midlertidige og vil blive udlignet af, at de generelle økonomiske udsigter i EU på mellemlang sigt er gode.

For året 2001 kan der derfor forventes et forholdsvis stabilt automobilsalg i EU, måske med en negativ tendens på 1-2 %. Et sådant resultat bør ikke føre til pessimisme i sektoren, idet der bør huskes på, hvor stor en andel den tegner sig for med hensyn til produktionen og udnyttelse af kapaciteten. Desuden burde bileksporten kunne fortsætte de positive tendenser fra 1999 og 2000 og stige med yderligere 9 % i 2001, hvilket vil kunne støtte EU's automobilproduktion.

2.3. Udsigterne for import og eksport af jern- og stålprodukter

2.3.1. Statistikker for EU's udenrigshandel

De statistikker over EU's udenrigshandel med stål, der i skrivende stund er tilgængelige, omfatter de første ti måneder af 2000. De gør det således muligt at sammenligne med EU's udenrigshandel med stål i samme periode af 1999 og letter bedømmelsen af Fællesskabets import, eksport og de pågældende voluminer for hele 2000.

Statistikkerne viser, at EU's stålimport steg med ca. 27 %, samtidig med at eksporten øgedes, dog kun med 16 %.

Mens disse oplysninger for eksportens vedkommende støtter tendenserne i den forrige prognose, er eksportstatistikken kendetegnet ved en stærk stigning i stedet for den ventede moderate tilbagegang.

Selv om oplysningerne endnu er ufuldstændige, antyder de, at mangelen på stål i EU er tiltagende, både hvad angår færdige plader, aflange produkter og halvfabrikata, hvilket tyder på et generelt strukturelt underskud, der kan føres tilbage til 1998.

I den undersøgte periode steg importen til Fællesskabet fra især Kina, Japan, visse lande i Latinamerika, herunder især Brasilien, samt fra Rusland.

Når det derimod gælder Fællesskabets ståleksport kan den samlede fremgang på 16 % i denne periode for det meste tilskrives en bedre handel med USA, Canada, landene i Central- og Østeuropa samt visse lande i Sydøstasien.

Uden tvivl er handelen med stål i Fællesskabet og på verdensmarkedet styrket af det forbedrede erhvervsklima oven på krisen. Når det gælder EU's stålimport har den stærke efterspørgsel og især de lave interne priser haft en positiv betydning, mens den positive tendens inden for eksporten først og fremmest skyldes euroens faldende kurs over for dollaren.

I de sidste måneder af 2000 burde den relative stabilisering af priser og efterspørgsel i EU have medført, at Fællesskabets stålimport er aftaget og ved slutningen af 2000 endt på 24,5 mio. tons, hvilket er en stigning på 18 % i forhold til 1999.

Fællesskabets eksport forventes derimod at være steget yderligere og i slutningen af 2000 at være nået op på ca. 22 mio. tons takket være de fortsat gunstige forhold på verdensmarkedet samt euroens lave kurs, der forbedrer EU's internationale konkurrenceevne.

Hvis situationen på verdensmarkedet ikke vender på grund af uforudsete og ubegrundede stigninger i olieprisen, skulle Fællesskabets handel med stål i 2001 blive stabiliseret, eller der vil kunne komme en mindre tilbagegang i importen, samtidig med at den positive tendens for eksporten holder.

Disse gode fremtidsudsigter bør dog ikke lede opmærksomheden væk fra de negative følger af eventuelle destabiliserende tendenser, som Fællesskabets marked allerede før er blevet ramt af, og som har trukket virksomhedernes resultater ned og påvirket beskæftigelsen i jern- og stålindustrien negativt.

I denne sammenhæng bør det også påpeges, at risikoen ved en øget protektionisme samt risikoen ved en hårdere end forventet opbremsning af den amerikanske økonomi kan true markedets ligevægt og prisen på stål.

2.3.2. Verdensøkonomien i 2001

Verdensøkonomien gennemgik i første halvdel af 2000 en periode med stærk vækst efterfulgt af en gradvis afmatning, der kan tilskrives de forhøjede oliepriser, forhøjelsen af den korte rente og de mindre gunstige tilstande på børserne.

Denne situation er afspejlet i tillidsindikatorerne, som faldt i juli i USA, derefter i Japan og senere i visse lande i EU.

Ikke desto mindre voksede verdensøkonomien betragteligt i 2000 med 4,3 %; i 2001 forventes en mere moderat vækst på ca. 3,3 %.

Fremtidsudsigterne for verdensøkonomien trues dog stadig af udviklingen i energipriserne, af den vedvarende svage euro og af svækkelsen af den amerikanske økonomi.

Under alle omstændigheder forbliver grundlaget for de industrialiserede landes økonomier tilstrækkeligt sundt til, at det kan forventes, at de nuværende vigende konjunkturer er af begrænset varighed.

I jern- og stålsektoren forventes det beregnede forbrug i 2000 at overskride 750 mio. tons på verdensplan, hvilket er en stigning på 56 % i forhold til foregående år.

På grund af den almindelige stagnation forventes det beregnede stålforbrug på verdensplan i 2001 ikke at stige med mere end ca. 2 %. I USA og EU forventes forbruget udjævnet, mens der forventes stigninger i Sydamerika og Asien.

Handelen med stålprodukter forventes i 2001 at ændre sig på den måde, at importen til de amerikanske markeder falder betydeligt, og importen til Fællesskabets marked falder en smule.

Resultatet er, at der et eller andet sted skal findes afsætning for det overskydende udbud fra de eksporterende lande, og dette udgør en fare markedsstabiliteten og stålprisen på verdensmarkedet.

2.3.2.1. USA

Den amerikanske økonomi er kendetegnet ved en gradvis afmatning, men den er stadig stærk, idet oliepriserne ikke har haft for stor indflydelse på priserne, og produktivitetsforøgelserne har kompenseret for den dyrere arbejdskraft. Det er således i løbet af sidste halvdel af 2000 blevet overvejende sandsynligt, at den amerikanske økonomi lander blødt, selv om arbejdsløsheden er faldet til under 4 %. Under alle omstændigheder forventes USA's BNP at stige med ca. 2,5 % i 2001, hvilket er betydeligt mindre end den vækst på 5 %, der forventedes for 2000. Kun en drastisk ændring i forbrugernes tillid til fremtiden vil kunne ændre på disse tal.

I 2001 forventes stålforbruget i USA at falde med ca. 5 % som følge af nedgangen i investeringerne og aktiviteterne i bygge- og automobilsektorerne. Da den interne stålproduktionskapacitet desuden er øget ved ibrugtagningen af nye anlæg, forventes eksporten til USA mindsket en smule.

2.3.2.2. Japan

De opmuntrende resultater fra de første tre kvartaler af 2000 tyder på, at Japans økonomi definitivt er ude af lavkonjunkturen. Japans BNP-vækst forventes således at være på ca. 2 % i 2000 takket være bl.a. øgede offentlige investeringer.

Fremtidsudsigterne for 2001 er vedvarende positive, og de støttes af behovet for omstrukturering af virksomheder, som især er genstand for private investeringer, og af de nye planer for offentlig stimulering af økonomien i landet. Væksten forventes at blive på ca. 2,5 %.

Det japanske forbrug af stål stimuleres af det økonomiske opsving og af stærkere aktivitet i forbrugssektorerne, f.eks. bygge-, automobil- og maskinsektorerne, hvorfor forbruget forventes øget med ca. 2 % i 2001.

Landets egen stålproduktion forventes også at stige i 2001, men overskuddet herfra vil fortrinsvis blive eksporteret til markederne i Sydøstasien.

2.3.2.3. Den økonomiske udvikling i Kina og Sydøstasien

Den gennemsnitlige vækst i Sydøstasien, der er anslået til ca. 7 % for 2000, forventes at falde en smule i 2001 og ende på 6 %. I denne forbindelse bør man hæfte sig ved den stærke fremgang i den sydkoreanske økonomi, hvor der er noteret en vækst på næsten 8,5 % i 2000 og forventes en yderligere vækst på 6,5 % i 2001.

Stålforbruget i disse lande forventes øget med 3,5 % i 2000 til ca. 122 mio. tons, og stålproduktionen forventes at stige med 2,5 %, efter at ny produktionskapacitet er taget i brug. På grundlag af den forventede udvikling i 2001, hvor forbruget skønnes at stige med 3,5 %, kan underskuddet på stålproduktionen i denne region anslås til mere end 20 mio. tons trods en forventet stigning på 1-2 % i den indenlandske produktion..

Kinas økonomiske klima er for tiden meget gunstigt: landets bemærkelsesværdige vækst i 1999 forventes at stige yderligere i 2000 og 2001 med vækstrater på henholdsvis 8,3 og 8,5 %. I de første tre kvartaler af 2000 voksede den kinesiske økonomi med 8,2 %, hvilket langt oversteg de lokale myndigheders mål på 7 %, takket være de store investeringer, det tiltagende forbrug, det øgede udbud af kapital og det generelle økonomiske opsving i Asien.

På baggrund af de lovende økonomiske fremtidsudsigter forventes forbruget af stål at stige med 5 % i 2000 og med yderligere 7 % i 2001. I betragtning af den stadigt voksende hjemlige produktion vil Kinas import af stål derimod kunne falde en smule i 2001 efter at være steget markant de seneste to år.

2.3.2.4. Latinamerika

Landene i Latinamerika vil kunne notere en gennemsnitlig vækst i 2000 på ca. 4,3 %, bl.a. på grund af, at Brasiliens økonomi igen er stærk, og væksten forventes at stige endnu en smule i 2001 til 4,5 %. Stålforbruget, der anspores af denne interne økonomiske udvikling, forventes at stige med ca. 11 % i 2000 og 6 % i 2001. Dette skyldes alene det markant stigende stålforbrug i Brasilien; i Argentina er stålforbruget faktisk faldende. Importen af stål forventes at stige en smule, og eksporten forventes at falde mere markant, men til trods for dette forbliver regionens ståloverskud på ca. 8 mio. tons.

2.3.2.5. De central- og østeuropæiske lande og SNG-republikkerne

Efter en vis afmatning i 1998/99 vendte økonomien i disse lande tilbage til den fremgang, der har karakteriseret årene siden 1994. Den gennemsnitlige vækst i Central- og Østeuropa forventes at blive 4,9 % i 2000 og 4,1 % i 2001. I stålsektoren forventes den nationale produktion at stige med 4 % i 2000 og 2 % i 2001, hvoraf ca. 25 % også i fremtiden vil blive eksporteret til Fællesskabet, idet stålforbruget i Central- og Østeuropa kun stiger forholdsvis langsomt.

I Rusland er økonomien blevet forbedret betragteligt siden devalueringen af rublen, og væksten i 2000 forventes at blive ca. 7 %, mens den i 2001 skulle nå et mere beskedent leje på 4 %. Stålproduktionen steg med 13 % i 1999, og denne tendens fortsatte i 2000. Det kan ikke udelukkes, at den russiske stålproduktion falder en smule i 2001, da eksportmarkederne forventes at mindskes, og mere end halvdelen af den indenlandske produktion går til eksport.

2.4. Prisudviklingen

I løbet af de første seks måneder af 2000 steg stålproduktionen på verdensplan med mere end 11 % i forhold til samme periode det foregående år. På trods af de gunstige økonomiske vilkår er det dog ikke sandsynligt, at det faktiske forbrug af stål er steget i samme størrelsesorden. Det formodes derimod, at mængden af stål på lager er øget i alle økonomiens led. Dette kan forklare de faldende priser på verdensmarkedet, hvor især varmvalsede coils er faldet i pris, først i Asien og derefter i USA og andre steder.

På Fællesskabets marked har situationen udviklet sig på samme vis, selv om lagerforøgelsen og den massive stålimport har fået priserne på en del produkter til at falde siden sommeren 2000.

Priserne på varmvalsede coils i Fællesskabet, som var på deres højeste i maj-juni sidste år, faldt siden med 15-20 EUR pr. ton, dvs. 8-10 %, og mod slutningen af året faldt de endnu mere, uden at der foreløbig var tegn på stabilisering.

Behovet for lagerjusteringer udgør endnu en risiko for prisstabiliteten fremover, især hvis denne tendens bliver udbredt på et tidspunkt, hvor efterspørgslen svigter, og importen øges, men denne situation forventes ikke på kort sigt at blive aktuel for Fællesskabets vedkommende.

2.5. Udviklingen for de enkelte produkter

Flade produkter

- Varmvalsede coils

Efterspørgslen på varmvalsede coils er stadig meget høj i Fællesskabet, men udbuddet er også stort. Importen er steget, og lagrene er vokset, hvilket har forårsaget ubalance mellem udbud og efterspørgsel, men efter sommeren er tendensen vendt, og de faldende priser har stabiliseret sig. Priserne vil formodentlig ikke blive udsat for pres i begyndelsen af 2001, medmindre importen øges vedvarende, og udbuddet bliver for stort.

- Koldvalset plade

I den første halvdel af 2000 opstod der forsyningsproblemer for disse produkter, men siden efteråret 2000 lader der til at være opstået en bedre balance mellem udbud og efterspørgsel, bl.a. takket være en øget import tiltrukket af de høje priser. Den overvejende tendens for priserne på disse produkter på Fællesskabets marked er ikke desto mindre stabil, med en tendens til stigning.

- Overtrukket plade

Efterspørgslen på overtrukne plader, som først og fremmest kommer fra automobil- og byggesektorerne, er ved udgangen af 2000 stadig høj. Priserne er høje, især når det gælder elforzinket plade og plader med organisk coating. Omfanget af importen og ibrugtagningen af ny kapacitet vil - især når det drejer sig om galvaniseret stålplade - på kort sigt kunne påvirke prisudviklingen for disse produkter, hvis udbuddet fortsat øges markant.

- Kvartoplade

Den bemærkelsesværdige stigning i forbruget af kvartoplade i løbet af 2000 beror på et større antal ordrer fra skibsværfter, fra den eksportorienterede maskinindustri og fra byggesektoren. Efterspørgslen på kvartoplade er ikke faldet efter sommeren 2000, og priserne på det indre marked har fortsat udviklet sig positivt, idet importen til EU er stabiliseret, og eksporten er gået en smule frem. I løbet af 2001 forventes disse tendenser ikke at ændre sig væsentligt, da investeringer i gas- og olierørledninger og aktiviteten i værftssektoren skulle kunne støtte den interne efterspørgsel tilstrækkeligt.

Lange produkter

- Profiler og bjælker

Forbruget af stålbjælker steg i hele 2000, og markedspriserne bevarede en positiv tendens hele året. Lagrene af stålbjælker er øget, men således at de stadig er i balance med Fællesskabets marked, der ikke viser tegn på aftagen, især ikke når det gælder store bjælkedimensioner. Den øgede import har indtil nu ikke påvirket priserne i EU særligt meget, og eksporten til det amerikanske marked er fortsat stærk takket være den lave eurokurs. Disse gunstige betingelser på markedet for stålbjælker forventes at holde sig i 2001.

- Valstråd

Mens det amerikanske marked oplever vanskeligheder på grund af den stærke import, er det europæiske marked stadig stærkt, både når det gælder tråd til byggesektoren og til maskinindustrien og automobilindustrien. Denne situation har siden foråret 1999 ført til stadigt stigende priser, og denne udvikling er fortsat i år. Risikoen for en øget udbredelse af protektionismen vil i den nærmeste fremtid kunne forstyrre eksporten og derigennem påvirke priserne på disse produkter; dette gælder også for Fællesskabets marked.

- Rundt betonstål

Efterspørgslen på armeringsstål steg stærkt i 2000 i de fleste EU-lande, selv om der efter sommeren fandt en vis lagertilpasning sted, som dog kun bremsede efterspørgslen i meget kort tid. Priserne på rundt betonstål, som tidligere var gode, blev presset af importen, især i løbet af den sidste halvdel af 2000. Dette prispres vil i fremtiden kunne forværres, hvis protektionistiske tiltag på den anden side af Atlanten fremmer eksporten til fællesskabsmarkedet, hvor forbruget fortsat forventes at ligge højt.

- Handelsstål

Ligesom andre lange produkter har handelsstål i løbet af hele 2000 været begunstiget af den konkurrencefordel, som er skabt af euroens svage kurs i forhold til dollaren. Til forskel fra andre produkter på verdensmarkedet har de indre priser været stigende i mere end 18 måneder.

2.6. Råstålsbalance for 2001

Fællesskabets økonomi kan i fremtiden forventes at vokse mere markant og stabilt; disse tendenser har været tydelige siden 1999, og tilliden til fremtiden er dermed øget stærkt i EU, bl.a. som følge af en positiv udvikling i omverdenen.

For 2001 er prognoserne for den indre økonomi således på alle områder positive. Bl.a. forventes industriproduktionen at stige som følge af et stort investeringsbehov og et behov for supplering af lagrene samt på grund af en stærk efterspørgsel såvel inden for som uden for EU.

Aktiviteten i de vigtigste stålforbrugende industrier vil fortsat være høj, hvilket indebærer et temmeligt højt forbrug af stål i EU.

Prognoserne antyder altså, at de gode betingelser vil kunne genskabes på fællesskabsmarkedet, bl.a. fordi den import, som i løbet af 2000 er øget kraftigt, forventes mindsket, og fordi eksporten forventes fortsat at stige. Den afmatning af stålmarkedet, som indtrådte i løbet af efteråret 2000, forventes kun at blive kortvarig.

På baggrund af disse lyse fremtidsudsigter kan det forventes, at stålforbruget i EU i 2001 vil ligge på ca. 163 mio. tons, en stigning på 0,6 % i sammenligning med 2000. Det beregnede stålforbrug forventes derimod ikke ændret væsentligt i sammenligning med 2000, da det steg til 162,5 mio. tons. Hvis der regnes med en handelsbalance, der er moderat negativ, og som indebærer en import, der falder med 4,2 %, og en eksport, der øges med 2,3 %, vil EU's stålproduktion fortsat ligge på niveauet for 2000, dvs. 162 mio. tons.

3. RÅMATERIALER

3.1. Skrot

Skrotprisen faldt i EU i løbet af det første halvår i 2000, antagelig på grund af en svagere efterspørgsel i kølvandet på afmatningen i stålproduktionen. Denne tendens i skrotpriserne blev dog brudt i september, og efter en lille stigning stabiliserede priserne sig i størstedelen af EU, herunder også i Spanien. Denne prisstabilitet i Fællesskabet ser ud til at bero dels på en mindsket import fra Samfundet af Uafhængige Stater og dels på en øget eksport fra Fællesskabet takket være euroens vedvarende lave kurs.

I 2001 forventes efterspørgslen og priserne på skrot ikke ændret væsentligt, når der ses bort fra sædvanlige sæsonbetingede udsving. Dette hviler dog på den forudsætning, at de begrænsninger af skroteksporten, som er indført af visse lande, ikke fører til, at udbuddet på verdensmarkedet mindskes.

3.2. Jernmalm

Efter en stærk stigning i løbet af første halvdel af 2000 aftog leverancerne af jernmalm på verdensmarkedet efter sommeren på grund af en støt mindsket efterspørgsel. Denne nedadgående tendens forventes dog kun at vare nogle måneder, idet forbruget kun har været faldende i kort tid. Lagerjusteringer medførte en vis afmatning og derefter en nedgang i stålproduktionen i USA, Japan og Europa, hvilket førte til en midlertidig nedgang i efterspørgslen på jernmalm.

Denne markedssvækkelse kan dog ikke tilskrives konjunkturerne: Fra foråret 2001 vil behovet for at supplere lagrene stimulere stålproduktionen og derigennem øge forbruget af og efterspørgslen på jernmalm.

Sammenlægningerne blandt producenter af jernmalm risikerer dog på grund af den ændrede styrkefordeling, de indebærer på markedet, at føre til større udsving i priserne, som hidtil har fulgt udviklingen i efterspørgslen.

3.3. Tin, zink og nikkel

Verdensproduktionen af tin er fortsat med at stige i løbet af hele 2000 som følge af en stigende efterspørgsel på verdensmarkedet. I 2001 forventes nogen stagnation i forbruget af tin, men ingen større ændringer i priserne, idet udbuddet er tilstrækkeligt til at dække markedets behov.

Produktionen af zink steg stærkt i første halvdel af 2000, men faldt siden i løbet af feriesæsonen, selv om efterspørgslen fortsat har været stærk. Lagrene af zink er således mindsket kraftigt, og de har nået deres laveste niveau siden 1988. På trods af en stærkt forøget kinesisk eksport fortsatte zinkprisen derfor med at stige indtil september, for derefter at falde en smule. Da forbruget også i 2001 forventes at stabilisere sig på et meget højt niveau, vil zinkprisen hurtigt kunne genoptage sin opadgående tendens.

Priserne på nikkel nåede i 2000 uanede højder, om end afbrudt af kortere perioder med lavere priser. De drastisk stigende nikkelpriser beror på den kraftige indhentningsproduktion af rustfrit stål og på den begrænsede kapacitet og de begrænsede lagre, der skal forsyne markedet. Priserne faldt dog meget i løbet af efteråret 2000, men de grundlæggende vilkår for dette marked forbliver stabile takket være de gode vækstmuligheder i sektoren for rustfrit stål.

Således opmuntrer disse priser trods deres udsving til, at ny kapacitet tages i brug, og at udbuddet af nikkel øges generelt. I 2001 vil prisudviklingen for nikkel være afhængig af forholdet mellem udbud og efterspørgsel og af, i hvor høj grad producenterne af rustfrit stål har adgang til nikkelholdigt skrot.

4. BESKÆFTIGELSE

Det permanente behov for en forbedring af konkurrenceevnen i Fællesskabets jern- og stålindustri presser virksomhederne til at omorganisere sig, omstrukturere eller gå sammen med andre virksomheder for bedre at kunne udnytte det indre markeds og verdensmarkedets muligheder.

Fællesskabets stålindustri, der påvirkes af den teknologiske udvikling og af globaliseringen, er ikke desto mindre også kendetegnet ved en tendens til specialisering, ved fremstilling af produkter af højere kvalitet og ved en høj grad af forædling.

De tidligere omstruktureringsplaner, som indebar omfattende tab af arbejdspladser i sektoren, ændrede ikke blot strukturerne, men også arbejdsmetoderne, den interne organisation og virksomhedernes sociale krav og medførte en nedsat gennemsnitsalder blandt ansatte i jern- og stålindustrien.

Alle disse ændringer, der skal øge konkurrenceevnen i Fællesskabets stålindustri, gør det derfor nødvendigt at tage bedste praksis i anvendelse, herunder også på det sociale område. Arbejdskraftens anvendelighed bør bevares gennem udbredt efteruddannelse, især når det gælder ny teknologi og informationsteknologi.

På baggrund af disse vidtrækkende forandringer af arbejdets tilrettelæggelse må såvel dialogen mellem arbejdsmarkedets parter inden for virksomhedernes rammer som den dialog, der finder sted uden for virksomhederne mellem lokale aktører, forstærkes.

I denne forstærkede dialog bør der især arbejdes på at vedtage de bedst mulige strategier til beskyttelse og langsigtet udvikling af beskæftigelsen i stålindustrien med henblik på at foregribe eventuelle udviklinger i denne sektor, som har kunnet forudses.

Når det gælder afhjælpning af de sociale konsekvenser af nødvendige omstillinger vil såvel nationale foranstaltninger som fællesskabsforanstaltninger i henhold til EKSF-traktatens artikel 56 fortsat blive anvendt. På grund af sådanne omstillinger forventes antallet af tabte arbejdspladser i Fællesskabets jern- og stålindustri i 2001 at blive 5000, og i denne sammenhæng vil Det Forenede Kongerige blive hårdest ramt. Antallet af tabte arbejdspladser modsvarer imidlertid ikke det antal arbejdstagere, der er berettiget til EKSF-støtte af forskellige årsager, og navnlig fordi visse medlemsstater ikke deltager i omstillingspolitikken.

Bevillingerne i udkastet til EKSF's driftsbudget for 2001 andrager 80000000 EUR til traditionel omstillingsstøtte til kul- og stålindustrien. Med henblik på EKSF-traktatens snarlige udløb blev det besluttet, at disse midler skulle dække ikke blot udgifterne i 2000 men også en del af udgifterne i 2001.

(1) EFT C 27 af 29.1.2000.

BILAG

TABEL 1

Udbud og efterspørgsel efter råstål((Omregningsfaktor for færdigprodukter i råstål: 1,11.)), EU-15

>TABELPOSITION>

TABEL 2

Aktivitetsindikatorer - EU-12((På grund af manglende udgangstal for stålforbruget pr. sektor i Østrig, Finland og Sverige gælder disse tal kun den forventede udvikling i EU-12.

Indekstal for aktivitetsniveauet i forskellige stålforbrugende sektorer er fremkommet ved vægtning af de nationale data fra foreninger, der er repræsenterer disse industrier.

Da der mangler data fra en række lande, er tallene delvist baseret på skøn.))

(ikke sæsonkorrigeret)

>TABELPOSITION>

Kilde:

Kommissionens data.

TABEL 2a

Udviklingen i forbrugssektorerne i de vigtigste lande((Kilde:

Nationale foreninger af stålforbrugere.))

(Aktivitetsindikatorer((Referenceindeks: 2000 = 100.)))

>TABELPOSITION>

TABEL 3

Udviklingen i antallet af ansatte i jern- og stålindustrien (herunder også lærlinge)

>TABELPOSITION>

Kilde:

Eurostat.