[pic] | EUROPA-KOMMISSIONEN |

Bruxelles, den 30.9.2010

KOM(2010) 535 endelig

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1161/2005 af 6. juli 2005 om udarbejdelse af ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer

RAPPORT FRA KOMMISSIONENTIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1161/2005 af 6. juli 2005 om udarbejdelse af ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer

INDHOLDSFORTEGNELSE

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1161/2005 af 6. juli 2005 om udarbejdelse af ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer 1

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1161/2005 af 6. juli 2005 om udarbejdelse af ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer 2

1. Indledning 3

2. Overholdelse af indberetningsforpligtelser 3

2.1 Indberetningsforpligtelserne 3

2.2 Overholdelse af indberetningsforpligtelser 4

2.3 Overensstemmelse med relaterede datasæt 5

3. Kvaliteten af de udarbejdede statistikker 5

3.1 Relevans 6

3.2 Nøjagtighed 7

3.3 Aktualitet og punktlighed 8

3.4 Tilgængelighed og klarhed 10

3.5 Kohærens og sammenlignelighed 10

4. Fordele og mulige forbedringer 13

4.1. Fordele i forhold til omkostninger 13

4.2. Mulige forbedringer 15

Aktualitet 15

Pålidelighed 15

Dækning 16

1. Indledning

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1161/2005 har fastlagt det lovgivningsmæssige grundlag for udarbejdelse af ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer.

Udarbejdelsen af kvartalsregnskaber efter sektorer for euroområdet er udpeget som en prioritet i den handlingsplan om statistikkrav i Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU), som blev godkendt af Rådet (økonomi og finans) i september 2000. Her hedder det, at der er et presserende behov for kvartalsregnskaber efter sektorer i euroområdet, og at disse bør foreligge inden 90 dage efter udgangen af det pågældende kvartal.

Som anført i tredje betragtning i forordning 1161/2005 er der for at kunne foretage en analyse af konjunkturudsvingene i Den Europæiske Unions økonomi og føre pengepolitik i ØMU'en behov for makroøkonomiske statistikker over de enkelte institutionelle sektorers økonomiske adfærd og samspillet imellem dem, idet disse ikke kan udledes af data, der er opstillet for økonomien som helhed.

Denne rapport omhandler gennemførelsen af forordning 1161/2005 som krævet i dens artikel 9:

" Senest fem år efter denne forordnings ikrafttræden forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om dens gennemførelse. Rapporten skal navnlig indeholde:

a) oplysninger om kvaliteten af de udarbejdede statistikker

b) en vurdering af, hvor stor gavn Fællesskabet, medlemsstaterne samt leverandørerne og brugerne af de statistiske oplysninger har af de udarbejdede statistikker set i forhold til, hvad det koster at udarbejde dem

c) en redegørelse for mulige forbedringer og ændringer, der anses for nødvendige på baggrund af de opnåede resultater."

Denne rapport indeholder oplysninger om disse punkter opdelt på følgende måde: kapitel 2 - hvordan medlemstaterne har overholdt deres lovgivningsmæssige forpligtelser, kapitel 3 – kvaliteten af de udarbejdede nationale og europæiske statistikker og kapitel 4 – den aktuelle nytteværdi for brugerne sammenlignet med omkostningerne ved at indsamle og udarbejde dataene samt planerne for fremtidige forbedringer.

2. Overholdelse af indberetningsforpligtelser

2.1 Indberetningsforpligtelserne

Forordning 1161/2005 indeholder bestemmelser om indberetning af et begrænset sæt transaktioner, der dog dækker hele rækken af ikke-finansielle konti. For lande, hvis BNP er over 1 % af EU-totalen, er den krævede fordeling på sektorer som følger: Ikke-finansielle selskaber (S.11) / Finansielle selskaber (S.12) / Offentlig forvaltning og service (S.13) / Husholdninger og non-profitinstitutioner rettet mod husholdninger (S.1M) / Udlandet (S.2). Indberetningsforpligtelserne for lande, der ligger under denne grænse, er begrænset til sektorerne offentlig forvaltning og service samt udlandet.

Kvartalsregnskabsdata efter sektorer skal indsendes senest 95 dage efter udgangen af det pågældende kvartal indtil august 2008 og derefter senest 90 dage efter. Indsendte data skal omfatte tilbageregnede data fra og med første kvartal af 1999.

Der blev givet dispensationer til nogle medlemsstater, da forordning 1161/2005 blev vedtaget og i forbindelse med senere EU-udvidelser. Disse er imidlertid udløbet nu, og forordning 1161/2005 gælder for alle EU-medlemsstater og, i henhold til EØS-aftalen, for Norge og Island.

2.2 Overholdelse af indberetningsforpligtelser

Lande med ubegrænsede indberetningsforpligtelser

Ved vurderingen af, om et land skal indsende et fuldt sæt sektorkvartalsregnskabsdata, beregner Kommissionen landets BNP som en procentdel af det europæiske BNP på basis af det aritmetiske gennemsnit af de tre seneste års årlige data (jf. artikel 3, stk. 2, i forordning 1161/2005).

I december 2009 havde følgende 17 lande ubegrænsede indberetningsforpligtelser: Belgien (BE), Tjekkiet (CZ), Danmark (DK), Tyskland (DE), Irland (IE), Grækenland (EL), Spanien (ES), Frankrig (FR), Italien (IT), Holland (NL), Østrig (AT), Polen (PL), Portugal (PT), Finland (FI), Sverige (SE), Det Forenede Kongerige (UK) og Norge (NO).

For den sidste indberetning for 2009 (data indtil 3. kvartal 2009) overholdt medlemsstaterne stort set fristen på t+90 dage (29. december).

De fleste lande leverede fulde datasæt, mens NO, SE og PL leverede delvise datasæt, hvor NO kun indsendte data for sektoren husholdninger. Situationen er dog blevet bedre ved de seneste indberetninger, og Norge har meddelt, at landet vil indsende kvartalsregnskabsdata for alle sektorer inden september 2010.

Tilbageregnede data manglede for EL og ES (1999-data) og IE (1999-2001). Det skyldtes generelt manglende årlige sektorregnskaber, der er ved at blive udarbejdet, og som skal indsendes til Eurostat sammen med kvartalsregnskaberne senest i september 2010.

Lande med begrænsede indberetningsforpligtelser

I december 2009 havde følgende 12 lande begrænsede indberetningsforpligtelser: Bulgarien (BG), Estland (EE), Cypern (CY), Letland (LV), Litauen (LT), Luxembourg (LU), Ungarn (HU), Malta (MT), Rumænien (RO), Slovenien (SI), Slovakiet (SK) og Island (IC).

Blandt medlemsstaterne med begrænsede indberetningsforpligtelser har kun LU ikke indsendt data, men har forpligtet sig til at gøre dette senest i december 2010. RO indsendte ubegrænsede sektorkvartalsregnskabsdata på frivillig basis som forberedelse til det tidspunkt, hvor 1 %-grænsen overskrides, og landet skal indberette ubegrænsede kvartalsregnskabsdata for sektorer.

Kravet om aktualitet blev stort set overholdt, mens nogle lande manglede at levere et begrænset antal transaktioner.

2.3 Konsistens med relaterede datasæt

Konsistens mellem de forskellige områder inden for makroøkonomisk statistik er et krav i forordning 1161/2005. Som anført i fjerde betragtning i forordningen: "Udarbejdelsen af disse regnskaber er en del af den overordnede målsætning om at udarbejde et system af års- og kvartalsregnskaber for Den Europæiske Union og for euroområdet. Systemet omfatter de vigtigste makroøkonomiske aggregater samt finansielle og ikke-finansielle regnskaber efter institutionelle sektorer. Formålet er at opnå konsistens mellem alle disse regnskaber og, hvad angår regnskaberne for udlandet, mellem betalingsbalancedata og nationalregnskabsdata."

Desuden kræves det i artikel 5 i forordning 1161/2005, at data, der indberettes af medlemsstaterne i henhold til denne forordning, skal være konsistente med de ikke-finansielle kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service, med de kvartalsvise hovedaggregater for den samlede økonomi og de tilsvarende årlige data, der indberettes til Kommissionen i henhold til ENS-forordningens dataindberetningsprogram[1].

Der er generelt kun mindre uoverensstemmelser undtagen for betalingsbalancedata, hvor de kan være omfattende (se afsnit 3.5). Tidligere er der i enkelte tilfælde konstateret manglende konsistens med kvartalshovedaggregater og årlige sektorregnskaber, men i de seneste indberetninger har det kun gjort sig gældende i mindre grad. Der ventes yderligere forbedringer med revisionen af ENS-indberetningsprogrammet, som skulle indebære, at udgivelses- og revisionskalenderen for nationalregnskabstabeller og muligvis betalingsbalancedata harmoniseres.

3. Kvaliteten af de udarbejdede statistikker

Kvaliteten af de udarbejdede statistikker kan indledningsvis bedømmes ved at opstille en liste over de kilder og metoder, der anvendes af medlemsstaterne og de europæiske institutioner til at udarbejde nationale og europæiske regnskaber. Denne liste er udarbejdet i marts 2010 og er videregivet til de statistikere, som har udarbejdet regnskaberne, så de kan udveksle og fremme bedste praksis. Den ventes at blive udgivet på Eurostats websted (http://ec.europa.eu/eurostat/sectoraccounts) i slutningen af 2010.

Kvaliteten af de udarbejdede statistikker er vurderet på basis af følgende kriterier, der er fastsat i forordning 223/2009 af 11. marts 2009 om europæiske statistikker[2]: relevans, nøjagtighed, punktlighed og aktualitet, tilgængelighed og klarhed, kohærens og sammenlignelighed.

3.1 Relevans

Relevans er et kvalitetsaspekt, der henviser til, i hvor høj grad et statistisk produkt opfylder brugernes behov. Det forudsætter identificering af brugerne og viden om deres behov og forventninger. I den tredje betragtning i forordning 1161/2005 gøres der rede for hovedformålene med udarbejdelse af kvartalsregnskaber efter sektorer:

"For at kunne foretage en analyse af konjunkturudsvingene i Den Europæiske Unions økonomi og føre pengepolitik i ØMU'en er der behov for makroøkonomiske statistikker over de enkelte institutionelle sektorers økonomiske adfærd og samspillet imellem dem, idet disse ikke kan udledes af data, der er opstillet for økonomien som helhed. Der er derfor behov for at udarbejde kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer både for Den Europæiske Union som helhed og for euroområdet."

Kvartalsregnskabsdata efter sektorer er således især af interesse for institutionelle brugere som ECB og Kommissionens Generaldirektorat for Økonomiske og Finansielle Anliggender samt til brug for økonomisk styring.

Europæiske regnskaber

Eurostat og ECB udgiver et komplet sæt kvartalsregnskaber efter sektorer for euroområdet, som omfatter ikke-finansielle konti såvel som finansielle konti og statuskonti. Eurostat udgiver også ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter sektorer for Den Europæiske Union.

Eurostat udsender hvert kvartal en pressemeddelelse med fokus på en række sæsonkorrigerede nøgleindikatorer for euroområdet og EU. De ikke-finansielle nøgleindikatorer, der skal illustrere adfærden hos ikke-finansielle selskaber og husholdninger, er følgende:

1. Ikke-finansielle selskabers overskudsandel defineret som bruttooverskuddet af produktionen divideret med bruttoværditilvæksten. Denne rentablitetsindikator angiver den del af værditilvæksten, der er skabt i produktionsprocessen, og som anvendes til forrentning af kapitalen.

2. Ikke-finansielle selskabers bruttoinvesteringsrate defineret som faste bruttoinvesteringer divideret med bruttoværditilvæksten. Dette nøgletal er et udtryk for ikke-finansielle virksomheders investeringer i faste aktiver (bygninger, maskiner, software, større forbedringer af faste aktiver etc.) i forhold til den værditilvækst, der skabes i produktionsprocessen.

3. Husholdningernes bruttoopsparingsrate beregnet som bruttoopsparingen divideret med den disponible bruttoindkomst[3].

4. Husholdningernes bruttoinvesteringsrate beregnet ved at dividere husholdningernes fste bruttoinvesteringer med den disponible bruttoindkomst[4].

ECB udsender en pressemeddelelse, der dækker finansielle og ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter sektorer i euroområdet. ECB’s pressemeddelelse analyserer de årlige ændringer i procent i de vigtigste transaktioner, der understøtter beslutningerne i de forskellige sektorer i økonomien. Derudover udarbejder ECB regelmæssigt mere detaljeret informationsmateriale til Direktionen og Styrelsesrådet. Dette materiale danner grundlag for en omfattende analyse af den kvartalsvise udvikling i euroområdet, der offentliggøres i ECB’s månedlige bulletin.

Fordeling på lande

Tilbagemeldingerne fra ikke-institutionelle brugere (bankanalytikere, konsulenter, journalister etc.) bekræfter deres store interesse i konjunkturdata efter institutionel sektor. Brugerne kræver imidlertid mere information om enkelte lande ud over europæiske aggregater.

Antallet af lande, der offentliggør kvartalsregnskabsdata for sektorer ud over offentlig forvaltning og service og udlandet, er steget de seneste år. I 2010 offentliggør otte ud af sytten lande med ubegrænsede indberetningsforpligtelser kvartalsregnskabsdata efter sektorer, enten sæsonkorrigerede (FR, UK) eller ikke-sæsonkorrigerede (CZ, DK, ES, NL, PT og SE). Yderligere fire lande (AT, DE, IT og NO) offentliggør udvalgte nøgletal om husholdninger og, for ITs vedkommende, ikke-finansielle selskaber. Blandt de resterende fem lande overvejer ét (BE) at offentliggøre disse data i nær fremtid.

Generelt offentliggør de pågældende lande kvartalsregnskabsdata efter sektorer ved t+90 dage eller kort tid derefter (maksimalt t+93 dage for CZ, t+97 dage for NL, t+98 dage for IT og mellem 90 og 100 dage for ES).

På europæisk niveau er Eurostat begyndt at udsende landedata for hver af de ovennævnte nøgleindikatorer og de underliggende komponenter. Eftersom de fleste medlemsstater ikke udarbejder sæsonkorrigerede kvartalsregnskaber efter sektorer, offentliggøres disse indikatorer som samlede beløb for fire kvartaler.

3.2 Nøjagtighed

Som nævnt i forordning 223/2009 om europæiske statistikker skal disse gengive virkeligheden nøjagtigt og pålideligt. Statistikkers nøjagtighed og pålidelighed afhænger af mange variable faktorer. En vigtig faktor i denne sammenhæng er, i hvor stort omfang direkte datakilder anvendes sammenlignet med indirekte metoder baseret på hidtidige tendenser og modelforudsætninger. Udarbejdelse af nationale kvartalsregnskaber efter sektorer bygger i vidt omfang på input fra tre statistiske kilder, nemlig de kvartalsvise hovedaggregater for den samlede økonomi, kvartalsregnskaber for offentlig forvaltning og service og betalingsbalancen for kvartalet. De suppleres med administrative datakilder (f.eks. skatteregistre, andre oplysninger fra industritilsynsmyndigheder), der normalt indeholder direkte data, der vil kunne bruges som indikatorer for den kortsigtede udvikling i bestemte sektorer/transaktioner.

Der findes ret god korttidsstatistisk information med hensyn til finansielle selskabers aktiviteter (resultatopgørelser, detaljerede balancer opdelt efter modposteringer, rentesatsstatistik, finansielle kvartalsregnskaber), som anvendes af mange lande ved udarbejdelsen af kvartalsregnskaber efter sektorer. Disse kilder omfatter især monetære finansielle institutioner, investeringsselskaber og, i mindre grad, forsikringsselskaber og pensionskasser. Ofte anvendes også data fra offentlige tilsynsorganer, erhvervssammenslutninger og børser.

Imidlertid anvender kun få af de lande (f.eks. CZ og UK, NL for sektoren ikke-finansielle selskaber), der indberetter ubegrænsede kvartalsregnskabsdata efter sektorer, direkte kildedata til at understøtte udarbejdelsen af individuelle estimater for sektorerne husholdninger og ikke-finansielle selskaber, især til udarbejdelse af produktionskontoen og indkomstdannelseskontoen.

Størstedelen af de andre lande gør udstrakt brug af indirekte metoder og bruger årlige data som reference- og kvartalsindikatorer til at måle konjunkturbevægelser, herunder sæsonkomponenten. I disse tilfælde afhænger kvaliteten af kvartalsregnskaberne efter sektorer direkte af nøjagtigheden af de årlige sektorregnskaber. Selv om de årlige regnskaber er baseret på flere kilder, kan indkomststrømmene mellem selskaber og husholdninger ikke altid måles lige godt, hvilket f.eks. fører til usandsynlige opsparingsrater for husholdninger eller overskudsandele for selskaber. De årlige nøgleindikatorer, der offentliggøres af Eurostat, har vist sig at være et effektivt redskab til at spore sådanne usandsynlige niveauer/bevægelser, som så undersøges sammen med det pågældende land (se afsnit 3.5 nedenfor – "sammenlignelighed"). Endelig anvender lande i nogle tilfælde rene modelbaserede estimater, der ikke understøttes hverken af direkte eller indirekte kvartalsdata. Disse (modelbaserede) metoder er generelt begrænset til transaktioner, der spiller en mindre rolle i regnskaberne.

3.3 Aktualitet og punktlighed

Europæiske statistikker skal udsendes rettidigt, især når de skal bruges til økonomisk politik. Dette gælder de europæiske kvartalsregnskaber efter sektorer, der omfatter relevant information for gennemførelsen af den monetære politik inden for euroområrdet og for koordineringen af budgetpolitikken inden for EU. Siden midten af 2007 er de europæiske kvartalsregnskaber efter sektorer blevet rettidigt offentliggjort inden for 120 dage efter referencekvartalet.

Frekvensen af de europæiske statistikker bør så vidt muligt tage hensyn til brugernes behov. Der er stor efterspørgsel fra institutionelle brugere efter hurtigere udarbejdelse og udsendelse af kvartalsregnskabsdata efter sektorer, så de kan bruges som aktuelt input ved beslutningstagning. Den nuværende dato for offentliggørelse på t+120 dage opfylder stadig ikke målet på t+90 dage, der er fastsat af Økofinrådet i september 2000. En forbedret aktualitet er især nødvendig for at opfylde behovet hos ECB’s Styrelsesråd, der tager beslutninger vedrørende den monetære politik for euroområdet. Imidlertid afhænger større aktualitet for regnskaber i for euroområdet i første omgang af, at inputdata som kvartalsstatistikker for offentlig forvaltning og service, betalingsbalance og finansielle kvartalsregnskaber (MUFA - finansielle regnskaber i den monetære union) bliver tilgængelige tidligere.

Som et midlertidigt tiltag er valideringen og udarbejdelsen blevet reduceret til 10 (kalender-) dage efter indsendelsen af de nationale kvartalsregnskaber efter sektorer, således at foreløbige estimater kan være internt tilgængelige for euroområdet og for ikke-finansielle regnskaber for EU inden for 100 dage efter referencekvartalet.

3.4 Tilgængelighed og klarhed

Europæiske statistikker skal udbredes på en hensigtsmæssig måde og præsenteres i en klar og forståelig form. De bør være tilgængelige på et objektivt grundlag med understøttende metadata og vejledning.

- Aggregater for euroområdet og EU

Eurostats udgivelser dækker alle kvartalsregnskabsdata efter sektorer fra og med 1. kvartal af 1999 (ikke sæsonkorrigeret) for euroområdet og EU samt nøgleindikatorer, der fokuserer på adfærden i sektorerne ikke-finansielle selskaber og husholdninger (både rå og sæsonkorrigerede) som beskrevet i afsnit 3.1 ovenfor.

Data udsendes gennem forskellige kanaler: pressemeddelelser, statistisk database og det sted på Eurostats websted, der er forbeholdt sektorregnskaber [5]. På webstedet vises integrerede ikke-finansielle og finansielle kvartalsregnskaber efter sektorer for euroområdet og ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter sektorer for EU i form af det sæt konti, som er fastlagt i ENS-95. Dette format gør det nemmere for brugerne at forstå og analysere sammenhængen mellem forskellige sektorer og transaktioner.

Dataene ledsages af metodisk information om udarbejdelse af europæiske kvartalsregnskaber efter sektorer og om kontosystemet i ENS-95. Derudover er samlingen af pressemeddelelser om sektorkvartalsregnskaber, der er udsendt af Eurostat, tilgængelig sammen med en Excel-fil, der indeholder de underliggende data. Endelig opdateres et sæt på 30 analytiske oversigter og tabeller hvert kvartal, så brugerne nemt kan sammenholde ændringer i den samlede økonomi med udviklingen i hver enkelt institutionel sektor.

Ydermere udsender ECB en detaljeret pressemeddelelse om de integrerede regnskaber for euroområdet, gør alle regnskabsdata for euroområdet tilgængelige via sit statistiske data warehouse[6] og offentliggør hovedindikatorer i sin månedlige bulletin og statistiske lommebog. Metodisk information er også tilgængelig på webstedet.

- Fordeling på lande

Årlige sektorregnskaber udgives af Eurostat for hvert land sammen med, og i samme ENS-95-format som, kvartalsregnskaber efter sektorer for euroområdet og EU. Desuden er de kvartalsvise nøgleindikatorer, der er angivet i afsnit 3.1, udgivet helt eller delvist for alle medlemsstater, der indberetter ubegrænsede kvartalsregnskaber, med undtagelse af BE, EL, IE og FI, der efter planen skal omfattes i nær fremtid.

3.5 Kohærens og sammenlignelighed

Kohærens

Konsistens mellem relaterede statistiske områder er fastlagt som et af de vigtigste kvalitetsaspekter af statistikproduktionen (se afsnit 2.3 i dokumentet). Hvad kvartalsregnskaber efter sektor angår gælder dette årlige sektorregnskaber, hovedaggregater (kvartalsvise nationalregnskaber), ikke-finansielle kvartalsregnskaber for offentlig forvaltning og service (korttidsstatistik for offentlige finanser), finansielle kvartalsregnskaber (finansielle regnskaber i den monetære union - MUFA) og betalingsbalancestatistik.

Kvartalsregnskaber efter sektorer har generelt opnået en høj grad af konsistens med andre beslægtede statistikker, især korttidsstatistik for offentlige finanser (undtagen for UK) og kvartalsvise nationalregnskaber.

Med hensyn til konsistens mellem kvartalsregnskaber efter sektorer og betalingsbalancedata har nogle lande stadig store afvigelser, fordi der bruges forskellige begreber på begge områder. For eksempel bruger flere medlemsstater i nationalregnskabet den nationale opgørelsesmetode for varehandel, hvor man især ikke medregner kvasitransithandel, mens de anvender EU-metoden til betalingsbalancen.

Andre afvigelser mellem kvartalsregnskaber efter sektorer og betalingsbalancedata stammer fra forskelle mellem manualen til det europæiske nationalregnskabssystem, ENS-95, og femte udgave af betalingsbalancemanualen, BPM5. Disse handler om justeringer for indirekte målte finansielle formidlingstjenester (FISIM) med hensyn til import, eksport og rentestrømme i nationalregnskaber og forskellig behandling af bygge- og anlægsvirksomhed samt offentlige tjenester og indkomst fra investeringsforeninger. Det forventes, at disse begrebsforskelle vil forsvinde, når de nye udgaver af manualerne (BPM6 og ENS 2008) bliver udgivet.

De vigtigste grunde til manglende konsistens er:

5. forskellige databehov

6. versionsforskelle: forskellig aktualitet og/eller revisionspolitik for beslægtede statistikker

7. institutionelle ordninger (forskellige datakilder brugt af forskellige enheder ved udarbejdelsen af statistikkerne; især relevant for betalingsbalancedata og finansielle regnskaber)

8. asymmetrisk registrering af strømme på tværs af grænser.

Manglende konsistens, der skyldes forskellige databehov, kan være forårsaget af forskellig behandling af statistiske afvigelser mellem opgørelsen af bruttonationalproduktet fra henholdsvis produktionssiden og omkostningssiden. I modsætning til de kvartalsvise nationalregnskabsdata, hvor de statistiske afvigelser kan angives separat, udlignes de ved kvartalsregnskaber for sektorer via anvendelse og tilgang. Afvigelser på omkostningssiden henføres typisk til bruttoværditilvæksten (B.lG), mens afvigelser på omkostningssiden typisk justeres i ændringer i lagre/værdigenstande (P.5N).

Versionsforskelle kan forekomme nu og da i visse perioder af året på grund af forskellige revisionspolitikker for årlige data. Især gælder det, at de årlige nationalregnskaber opdateres på basis af de kvartalsvise nationalregnskaber og bliver tilgængelige ved t+3 måneder, mens de årlige sektorregnskaber revideres mellem t+6 og t+9 måneder. Kvartalsregnskaber efter sektorer, der generelt benchmarkes i forhold til de årlige sektorregnskaber, kan derfor afvige fra de kvartalsvise nationalregnskaber i den mellemliggende periode. Ydermere skal årsstatistikken for offentlige finanser være konsistent med meddelelser om uforholdsmæssigt store underskud, der gives ved t+3 og t+9 måneder. Hvis der ikke udarbejdes/revideres årlige sektorregnskabsdata på disse bestemte tidspunkter, kan det betyde afvigelser mellem kvartalsregnskaberne efter sektorer, der benchmarkes i forhold til de årlige sektorregnskaber, og dataene for års- og korttidsstatistikken for offentlige finanser, specielt i marts og september.

Versionsforskelle kan også forekomme hvert kvartal, fordi der inden for forskellige statistikområder er forskellige aktualitetskrav og/eller revisionpolitikker. De kvartalsvise nationalregnskaber er for eksempel tilgængelige ved t+70 dage, mens korttidsstatistik for offentlige finanser og kvartalsregnskaber efter sektorer er tilgængelige mellem t+70 og t+90 dage. Da konsistens mellem kvartalsregnskaber efter sektorer og korttidsstatistikken for offentlige finanser har højere prioritet, giver det anledning til versionsforskelle i forhold til de kvartalsvise nationalregnskabsindikatorer, der er udarbejdet tidligere.

Derudover medfører forskellige institutionelle ordninger i de enkelte lande ofte, at datakilderne og metoderne er forskellige, og at revisionspolitikken inden for de forskellige statistiske områder er forskellig. Det gælder først og fremmest afvigelser fra betalingsbalancedata og MUFA-data (foruden de begrebsmæssige forskelle og versionsforskelle, der er nævnt ovenfor). I de fleste lande udarbejder de nationale statistiske kontorer skøn over ikke-finansielle regnskaber, herunder konti for udlandet, mens de nationale centralbanker typisk er ansvarlige for betalingsbalancen og finansielle regnskaber. Harmonisering af de datakilder, der bruges af de forskellige institutioner, gensidige aftaler om detaljeringsniveauet for inputdata og regelmæssig kommunikation om metodespørgsmål mellem de statistiske kontorer og de nationale centralbanker er yderst vigtig, når der kræves statistisk kohærens.

På europæisk niveau stammer afvigelserne ikke kun fra de nationale input, men også fra den asymmetriske registrering af grænseoverskridende strømme mellem medlemsstaterne. I teorien bør interne strømme være lige store på anvendelses- og tilgangssiden (for eksempel bør alle medlemslandes eksport af varer inden for EU være lig med den samlede import). Dette er imidlertid ikke tilfældet i praksis på grund af såkaldte "asymmetrier". Justering af disse asymmetrier kræver en afstemning af de europæiske regnskaber, der i sidste ende vil føre til en række afvigelser fra andre offentliggjorte nationalregnskaber, hvor de grænseoverskridende strømme inden for det pågældende område endnu ikke er blevet fjernet.

Sammenlignelighed

Sammenlignelighed kan analyseres både fra et begrebsmæssigt og fra et empirisk perspektiv.

Som anført i artikel 4 i forordning 1161/2005 sikres den begrebsmæssige sammenlignelighed ved at bruge fælles standarder, definitioner, klassifikationer og regnskabsregler som fastlagt i ENS-forordningen.

ENS-forordningen definerer især institutionelle enheder, sektorer og indholdet af den enkelte transaktion, der hører til rækken af konti. For at sikre, at disse standarder anvendes korrekt, er spørgeskemaerne til de kvartalsvise og årlige sektorregnskaber udformet på en sådan måde, at de kun tillader indberetning af de relevante sektor-/transaktionskombinationer. Desuden kontrolleres ENS-koder og regnskabsregler systematisk af Eurostat ved modtagelsen af medlemsstaternes kvartalsregnskabsdata efter sektorer.

I empirisk henseende verificeres sammenligneligheden over tid ved at overvåge revisioner fra indberetning til indberetning og rette forespørgsel til medlemsstater i tilfælde af pludselige kraftige udsving i nøglevariabler.

ENS-forordningen fastsætter også regler om tidspunktet for registrering af transaktioner. Disse regler, der implementerer princippet om registrering efter optjeningstidspunktet, er særlig vigtige i forbindelse med kvartalsregnskaber efter sektorer, hvor alle relaterede transaktioner skal registreres samtidig for alle modparter. Til kontrol af sammenlignelighed over tid og ensartet anvendelse af regler for registreringstidspunkt i de forskellige lande, opdateres en liste hvert kvartal over økonomisk relevante oversigter og sendes til peerevaluering hos de statistikere, der udarbejder kvartalsregnskaber efter sektorer. Dermed er det muligt at opdage usandsynlige mønstre fra kvartal til kvartal, der kan pege i retning af inkonsistent registrering af relaterede strømme.

Geografisk sammenlignelighed overvåges ved at foretage sammenligninger på tværs af lande af nøgleindikatorer i de årlige sektorregnskaber såsom husholdningers opsparingsrate i forhold til husholdningernes disponible indkomst.

4. NYTTEVÆRDI OG MULIGE FORBEDRINGER

4.1. Nytteværdi i forhold til omkostninger

Omkostninger

Udarbejdelsen af kvartalsregnskabsdata efter sektorer bygger hovedsageligt på allerede eksisterende årlige sektorregnskaber og kvartalsdata for sektorerne offentlig forvaltning og service og udlandet (betalingsbalance).

Disse data færdiggøres generelt ved hjælp af eksisterende undersøgelser eller administrative data. I enkelte tilfælde er der gennemført yderligere undersøgelser for at opfylde kravene til kvartalsregnskaber efter sektorer.

Dette er tilfældet med NL, der gennemfører undersøgelser af de 300 største firmaer i sektoren ikke-finansielle selskaber, der dækker omkring 50 % af den samlede balancesum, samt en betydelig del af de enheder, der hører til sektoren finansielle selskaber[7]. PT og FI har også gennemført yderligere undersøgelser af sektoren ikke-finansielle selskaber.

UK er et ganske særligt tilfælde, fordi landet udarbejder kvartalsregnskaber efter sektorer, som derefter anvendes til at udlede de årlige sektorregnskaber. Kvartalsregnskaber efter sektorer er baseret på en række kvartalsundersøgelser, især lønningsundersøgelsen for husholdninger, kvartalsundersøgelsen vedrørende overskud for ikke-finansielle selskaber, og for finansielle selskaber en række undersøgelser, der foretages af Bank of England, og når det gælder pensionskasser, forsikringsselskaber og fonde, af det britiske statistikkontor, Office for National Statistics.

Udarbejdelsen af kvartalsregnskabsdata for sektorerne husholdninger og selskaber kræver også mere personale. Den ekstra arbejdsbyrde[8] opgjort i fuldtidsstillinger er anslået til følgende: Eurostat (5), ECB (2,5), BE (0,6), CZ (1,5), DK (1), DE (1,5), IE (2), EL (0,3), ES (2), FR (1), IT (1,5), NL (3), AT (2), PL (1,5), PT (2), RO(2), FI (1), SE (2), NO (1).

Nytteværdi

Forordning 1161/2005 har i medlemsstaterne sikret udarbejdelsen af kvartalsserier for indkomstsiden i nationalregnskaberne. Disse data fuldender kvartalsserierne for produktion og omkostninger, der allerede blev indsamlet via ENS-indbereningsprogrammet. På europæisk niveau har udarbejdelsen af kvartalsregnskabsdata efter sektorer fremmet metodeudvikling og har samtidig ført til en lang række nye statistikprodukter.

Hvad det metodiske angår var det nødvendigt at ændre udarbejdelsen af europæiske aggregater, så de beskriver euroområdet/EU som en helhed. For det første er kvartalsregnskaberne efter sektorer for medlemsstaterne blevet suppleret med regnskaberne for EU-institutionerne og ECB. For det andet er kontoen for udlandet blevet estimeret på basis af betalingsbalancedata for stramme fra euroområdet/EU, da der kun skal registreres strømme i forhold til tredjelande. For det tredje er regnskaberne blevet afstemt, så de indenlandske sektorer er konsistente med det nye skøn over kontoen for udlandet.

Offentliggørelsen af et komplet sæt integrerede (ikke-finansielle og finansielle) regnskaber for institutionelle sektorer for euroområdet og ikke-finansielle sektorregnskaber for EU anses som en stor succes af de statistikere, der udarbejder regnskaberne, og af de institutionelle brugere[9]. Som fastlagt i projektspecifikationerne er det nu muligt via kvartalsregnskaber for den ikke-finansielle sektor at analysere de økonomiske aktørers adfærd og deres samspil i den reale økonomi. Dette giver sammen med de finansielle kvartalsregnskaber et mere fuldstændigt billede.

4.2. Mulige forbedringer

Selv om de kernebehov, der er nævnt i den handlingsplan om statistikkrav i Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU), som blev godkendt af Rådet (økonomi og finans) i september 2000, er opfyldt af kvartalsregnskaberne efter sektorer, kan der foreslås nogle forbedringer, så regnskaberne kan anvendes i videre udstrækning.

Aktualitet

Som første prioritet søger medlemsstaterne og Eurostat/ECB at forbedre aktualiteten for euroområde-/EU-regnskaber. Som det er nævnt i afsnit 3.3 ovenfor, afhænger større aktualitet for regnskaber i euroområdet imidlertid af, at inputdata bliver tilgængelige tidligere.

I den løbende revision af det reviderede ENS-indberetningsprogram er det således planen at afkorte tidsfristerne for indberetning af kvartalsregnskaber efter sektorer, så regnskaber for euroområdet/EU kan udarbejdes/offentliggøres ved t+90 dage i stedet for t+120 dage.

Pålidelighed

En anden kilde til mulig forbedring kunne være bedre kvartalskilder til sektorerne husholdninger og ikke-finansielle selskaber. I nogle tilfælde anvender landene rene modelbaserede estimater, der ikke understøttes hverken af direkte eller indirekte kvartalsinformation. Det er vigtigt, at disse (modelbaserede) metoder kun anvendes til transaktioner, der spiller en mindre rolle i regnskaberne.

På den anden side er nogle lande startet med at indsamle direkte data, f.eks. fra virksomhedsregnskaber. Ideelt set burde statistiske data genereres som et biprodukt af virksomhedernes regelmæssige regnskabsaflæggelse, i hvert fald hvad angår børsnoterede selskaber og administrative data/lønningslister for husholdninger.

Eurostat vil fortsat overvåge og forbedre kvaliteten af kvartalsregnskaberne efter sektorer via systematiske datatjek, herunder sammenligninger på tværs af lande. Dermed vil Eurostat via taskforcen for kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer under Udvalget for Penge-, Kreditmarkeds- og Betalingsbalancestatistik fremme udbredelsen af bedste praksis ved udarbejdelsen af regnskaberne.

Dækning

Som skitseret i denne rapports afsnit 2.1 har brugere af kvartalsregnskabsdata efter sektorer ofte udtrykt interesse for, at nationale kvartalsregnskabsdata efter sektorer bliver tilgængelige. Udgivelsen af harmoniserede nationale data, herunder sæsonkorrigerede tal, har derfor høj prioritet i udviklingen af kvartalsregnskaber efter sektorer fremover.

Ligeledes ville det være meget nyttigt at udvide antallet af nøgleindikatorer, der beregnes i realværdi. Sådanne mængdedata om husholdnings- og erhvervsinvesteringer ville supplere den nuværende offentliggørelse af husholdningers realindkomst og forbrug. Data fordelt på lande bør om muligt udgives samtidig med de tilsvarende europæiske indikatorer.

Udgivelsen af sæsonkorrigerede data i realværdi for et begrænset antal indikatorer diskuteres i øjeblikket i forbindelse med revisionen af ENS-indberetningsprogrammet.

[1] Forordning (EF) nr. 2223/96.

[2] EUT L 87 af 31.3.2009.

[3] Efter korrektion for ændringer i husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver.

[4] Idem.

[5] Se: http://ec.europa.eu/eurostat/sectoraccounts.

[6] Se: http://sdw.ecb.europa.eu.

[7] De undersøgte enheder dækker 90 % af den samlede balancesum for monetære og finansielle institutioner (35 % af hele sektoren S.12), 100 % for investeringsselskaber (1 % af S.12) og 85 % for forsikringsselskaber og pensionskasser (15 % af S.12).

[8] Da UK udarbejder årlige sektorregnskaber som summen af kvartalsregnskaber efter sektorer, kan den specifikke arbejdsbyrde for kvartalsregnskaber efter sektorer ikke vurderes.

[9] Se referatet fra det 34. møde i Udvalget for Penge-, Kreditmarkeds- og Betalingsbalancestatistik, afsnit 6.1.4: http://www.cmfb.org/reports/meetings.htm og den pressekonference, der blev afholdt den 1. juni 2007: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/sector_accounts/introduction (se under "Archive").