Nr. C 355/10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 87 
Forslag til Rådets forordning (EØF) om en fællesskabsaktion vedrørende anvendelse af 
informationsteknologi og telekommunikation j sundhedssektoren — Avanceret informatik 
på det medicinske område (AIM) — Pilotfase 
KOM(87) 352 endelig udg. 
(Forelagt Rådet af Kommissionen den 13. august 1987) 
(87/C 355/02) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — 
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det 
Europæiske Økonomiske Fællesskab særlig artikel 
130Q, stk. 2, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg, 
i samarbejde med Europa-Parlamentet, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Fællesskabet har til opgave at fremme en harmonisk 
udvikling af den økonomiske virksomhed i Fællesskabet 
som helhed og en tættere tilknytning mellem medlems­
staterne ved at oprette et fælles marked og gradvis 
harmonisere medlemsstaternes økonomiske politik; 
stats- og regeringscheferne har understreget sundheds­
sektorens betydning som en vigtig faktor for økonomisk 
vækst og social udvikling; 
i vurderingen af den nuværende situation og de fremtidi­
ge tendenser understregede Europa-Parlamentet den 
rolle, samarbejde inden for sundhedssektoren og be­
slægtede områder har for den fremtidige politiske, soci­
ale og økonomiske udvikling i Fællesskabet; 
Europa-Parlamentet understregede i sin vurdering af 
bioteknologien i Europa vigtigheden af medicinsk bio­
teknologi og bioinformatik (*); 
Det økonomiske og sociale Udvalg støtter initiativer på 
dette område; 
med udviklingen af avancerede mobilkommunikations­
tjenester og den gradvise indførelse af edb i sundheds­
sektoren opstår der grobund for betydelige forbedringer 
inden for sundhedsplejen og muligheder for nedbringel­
se af omkostningsstigningerne; 
udviklingen inden for sundhedsplejen vil gavne be­
folkningen som helhed og vil i særdeleshed fremme 
den internationale konkurrenceevne for industrien og 
sundhedssektoren i Europa; fremskridt inden for sundhedsplejen vil bidrage til løs­
ning af presserende sociale behov i tilknytning til be­
folkningens stigende gennemsnitsalder; 
samordnede bestræbelser på dette område vil bidrage 
til virkeliggørelsen af det indre marked og forhindre, at 
der opstår nye grænser imellem de enkelte medlemssta­
ters sundhedssektorer; 
med udviklingen af fælles funktionsspecifikationer for 
udstyr og tjenester får de mindre udviklede områder 
mulighed for fuldt ud at drage nytte af indsatsen i de 
medlemsstater, der fører an i udviklingen inden for 
sundhedspleje, forvaltning og infrastrukturer i Fæl­
lesskabet; 
udviklingen inden for infrastrukturteknologi i sund­
hedssektoren giver de små og mellemstore virksom­
heder en lang række muligheder for at fremstille udstyr 
og yde specialiserede tjenester i Fællesskabet; 
samarbejde inden for standardforberedende og prækon­
kurrencemæssige forskning- og udvikling (F & U) med 
sigte på udvikling af standarder kan give et betydeligt 
bidrag, navnlig ved tillige at befordre udviklingen heni-
mod en mere effektiv sundhedspleje på regionalt og 
lokalt plan; 
i den anden hovedaktionslinje »henimod et stort marked 
og et informations- og kommunikationssamfund« i 
rammeprogrammet for Fællesskabets forskning og tek­
nologiske udvikling (1987 til 1991) (2) henvises til anven­
delsen af informationsteknologi og telekommunikation 
på nye områder af fælles interesse; rammeprogrammet 
indeholder særlige bestemmelser for en fællesskabs­
aktion inden for mediko- og bioinformatik; 
der er presserede behov for at skabe eller konsolidere et 
specielt europæisk industripotentiel inden for de berørte 
teknologier; disse bestræbelser skal tage sigte på indus­
trien, behandlingspersonale, forskningsinstitutter, virk­
somheder, herunder små og mellemstore virksomheder, 
og andre organer i Fællesskabet, som har de bedste 
muligheder for at virkeliggøre disse mål; 
(') EFT nr. C 76 af 23. 3. 1987, s. 25. (2) KOM(86) 430 endelig udg. 
31. 12. 87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 355/11 
sonderende undersøgelser har bekrøftet behovet for og 
fordelene ved fællesskabssamarbejde på dette område; 
det er i Fællesskabets interesse at befæste det videnska­
belige og finansielle grundlag for den europæiske forsk­
ning ved i højere grad at inddrage deltagere fra europæi­
ske tredjelande i visse fællesskabsprogrammer, herun­
der navnlig samarbejdsprogrammer vedrørende medi­
cinsk bioinformatik; 
i AIM-pilotfasen vil der blive draget nytte af resultater­
ne af ESPRIT og RACE såvel som af den igangværende 
standardiseringsindsats; 
Fællesskabets program for bioteknologi (1985 til 1989) 
vil omfatte anvendelse af medicinsk bioinformatik og 
trække på resultaterne af det fremtidige arbejde under 
AIM; 
der er behov for snæver samordning med foran­
staltninger på nationalt plan samt regelmæssige opgø­
relser over arbejdets udvikling; til gennemførelse af 
pilotfasen er det derfor nødvendigt, at Kommissionen 
bistås af et udvalg; 
samordnede aktioner inden for rammerne af COST er 
væsentlige som supplement til industrielt orienterede 
forsknings- og udviklingsprojekter; 
Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning 
(Crest) har afgivet udtalelse — 
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
Artikel 1 
1. En pilotfase i en fællesskabsaktion på området 
mediko- og bioinformatik, i det følgende benævnt AIM, 
vedtages for en indledende periode på 18 måneder fra 
den 1. januar 1988. 
2. Aktionen skal, i samordning med offentlige og 
private foranstaltninger inden for mediko- og bioinfor­
matik (MBI) på nationalt og internationalt plan, frem­
me konkurrencedygtigheden for industri og for Fæl­
lesskabets sundhedsvæsen, således at borgerne og be­
handlingspersonalet i sundhedssektoren hurtigst og bil­
ligst muligt kan få adgang til forbedringerne inden for 
sundhedsplejen; aktionen bidrager hermed til virkelig­
gørelsen af såvel sociale som økonomiske målsætninger. 
Artikel 2 
Aktionen tager sigte på at udvikle en fælles begrebsram­
me for samarbejde, standardforberedende arbejde og 
teknologiorienterede undersøgelser samt gennemgang 
af de ikke teknologiske faktorer, der er en forudsætning for samordning af Europas bestræbelser på at forbedre 
sundhedsplejen ved hjælp af MBI. 
Omfanget af AIM-pilotfasen er nærmere beskrevet i 
bilaget og i udkastet til en arbejdsplan. 
Artikel 3 
1. De nærmere målsætninger for aktionen er fastsat 
i en arbejdsplan, som skal vedtages efter den i artikel 7 
fastsatte fremgangsmåde. 
2. Evalueringen af projekterne foretages af Kommis­
sionen under hensyntagen til de i bilaget og arbejdspla­
nen fastsatte målsætninger. Spørgsmålet om, hvorvidt 
projekter, hvortil der kræves en forskning og udvikling­
indsats, der overstiger 50 mandår, kan tages i betragt­
ning, skal afgøres efter den i artikel 7 fastsatte frem­
gangsmåde. Hvad andre projekter angår, vil resultatet 
af evalueringen blive meddelt det i artikel 6 omtalte 
udvalg. 
3. Projekterne under programmet skal gennemføres 
på grundlag af kontrakter med omkostningsdeling, som 
indgås af Kommissionen med industriforetagender, be­
handlingspersonale, universiteter, forskningsleverandø-
rer og andre virksomheder der er etableret i Fællesska­
bet. Kontrahenterne forventes at bære en væsentlig del 
af omkostningerne, normalt mindst 50 % af de samlede 
udgifter. 
4. Projektforslag skal normalt indsendes som svar 
på et offentligt udbud offentliggjort i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende og have deltagelse af mindst to 
uafhængige partnere, som ikke begge/alle er etableret i 
den samme medlemsstat. En af parterne skal være et 
kommercielt foretagende. 
5. I undtagelsestilfælde, hvor det offentlige udbud 
ikke har givet tilfredsstillende svar, i hastetilfælde og i 
tilfælde, hvor et offentligt udbud ikke er den rette 
fremgangsmåde ud fra et omkostningseffektivitetssyns-
punkt, kan der efter den i artikel 7 fastsatte fremgangs­
måde træffes beslutning om at afvige fra de i stk. 3 
og 4 fastsatte principper. 
Artikel 4 
Er der indgået rammeaftaler om videnskabeligt og tek­
nisk samarbejde mellem europæiske tredjelande og Det 
Europæiske Fællesskab, kan organisationer og virk­
somheder med sæde i disse lande blive partnere i et 
projekt, der gennemføres under dette program. 
Artikel 5 
1. Størrelsen af Fællesskabets bidrag til pilotfasens 
gennemførelse anslås til 20 million ECU over en 18-
Nr. C 355/12 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 87 
måneders periode, heri medregnet personaleudgifter (ni 
midleretidigt ansatte i kategori A, to i kategori B og 
fire i kategori C). 
2. Den vejledende fordeling af midlerne er anført i 
bilag I. 
Artikel 6 
1. Kommissionen drager omsorg for, at aktionen 
gennemføres korrekt, og træffer de hertil fornødne for­
anstaltninger, jf. dog de i artikel 3 fastsatte procedurer. 
2. Kommissionen bistås i udførelsen af opgaverne af 
et udvalg, i det følgende benævnt »udvalget«. Udvalget 
består af to repræsentanter for hver medlemsstat og har 
en repræsentant for Kommissionen som formand. 
Udvalgets medlemmer kan bistås af eksperter eller råd­
givere afhængigt af arten af de spørgsmål, der be­
handles. 
Udvalgets forhandlinger er fortrolige. Udvalget fastsæt­
ter selv sin forretningsorden. Kommissionen varetager 
sekretariatsfunktionen. 
3. Kommissionen kan høre udvalget om ethvert 
spørgsmål, der falder inden for forordningens område. 
Artikel 7 
1. Når der henvises til fremgangsmåden i denne arti­
kel, forelægger formanden udvalget et udkast til de 
foranstaltninger, der skal vedtages. Udvalget afgiver 
udtalelse om udkastet inden for en frist, der fastsættes 
af formanden under hensyntagen til, hvor meget sagen 
haster. Denne er normalt på en måned og må i intet 
tilfælde overstige to måneder. Udtalelsen vedtages med 
det flertal, der er fastsat i EØF-Traktatens artikel 148, 
stk. 2, for afgørelser, som Rådet skal træffe på forslag 
af Kommissionen. Medlemsstaternes repræsentanter i 
udvalget tildeles den stemmevægt, der er anført i nævnte 
artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen. 2. Kommissionen vedtager de foreslåede foran­
staltninger, såfremt de er i overensstemmelse med ud­
valgets udtalelse. Såfremt de foreslåede foranstaltninger 
ikke er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, 
eller såfremt der ikke foreligger en udtalelse, forelægger 
Kommissionen straks Rådet et forslag om de foran­
staltninger, der skal træffes. Rådet træffer afgørelse 
med kvalificeret flertal. 
3. Såfremt Rådet ikke har truffet afgørelse inden for 
en frist på en måned efter sin behandling af sagen, 
vedtager Kommissionen de foreslåede foranstaltninger. 
Artikel 8 
Resultatet af aktionen gennemgås af Kommissionen 
efter tolv måneder. Kommissionen underretter Rådet 
og Europa-Parlamentet om resultaterne af denne 
gennemgang samt om de forslag til ændringer eller 
forlængelse af aktionen, som Kommissionen måtte 
finde passende at fremsætte. 
Artikel 9 
1. Med henblik på de koordinationsaktiviteter, der 
er anført i artikel 1, stk. 2 udveklser medlemsstaterne 
og Kommissionen alle relevante oplysninger, som de 
har adgang til, og som de frit kan fremlægge vedrørende 
aktiviteter på de områder, der er omfattet af denne 
forordning, hvad enten disse aktiviteter er planlagt eller 
gennemført under deres tilsyn eller ikke. 
2. Udvekslingen af oplysninger sker i henhold til en 
procedure, der vil blive fastlagt af Kommissionen efter 
høring af udvalget, og oplysningerne vil blive behandlet 
som fortrolige, såfremt den, der giver oplysningerne, 
ønsker det. 
Artikel 10 
Denne forordning træder i kraft den 1. januar 1988. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og 
gælder umiddelbart i hver medlemsstat. 
31. 12. 87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 355/13 
BILAG 
INTRODUKTION 
Det ræsonnement, der er gennemført i hoveddokumentet, illustrerer de samarbejdsmuligheder, men også de 
vanskeligheder og problemer, der vil være forbundet med en samordnet indsats på europæisk plan, når 
samarbejdet skal foregå på tværs af faggrænser. Ud over at præcisere målsætningerne må man også analysere 
alternative fremgangsmåder og undersøge, om det er muligt at administrere de talrige faktorer, der er gensidigt 
afhængige af hinanden. Om dette arbejde lykkes, vil i sidste ende afhænge af evnen til at supplere de 
bestræbelser, der udfoldes af dem, der arbejder inden for de berørte sektorer på nationalt plan. Udviklingen 
og styrkelsen af samordningsmekanismerne mellem dem, der arbejder inden for disse sektorer, på europæisk 
plan udgør en lige så stor udfordring som selve indholdet i dette initiativ. Det er afgørende at forbedre disse 
samordningsmekanismer, hvis man skal udnytte fordelene ved koordination og samarbejde og således bedre 
udnytte de få menneskelige, institutionelle, tekniske og finansielle aktiver, Fællesskabet råder over på dette 
felt. 
Derfor er der i samarbejde med fagfolkene fra disse sektorer blevet udarbejdet en pilotfase med følgende mål 
for øje: 
— at analysere og vurdere fremtidens behov for medicin- og bioinformatik (MBI) inden for sundhedssektoren 
og bioteknologi; 
— at undersøge og vurdere den teknologiske udvikling og de teknologiske valgmuligheder i lyset af deres 
bidrag til MBI; 
— at definere og præcisere målsætninger og en optimal arbejdsmetode med henblik på koordination og 
samarbejde inden for MBI på europæisk plan, således at man kan supplere og styrke de bestræbelser, der 
udfoldes af private og offentlige organisationer, som arbejder på dette og andre nært beslægtede områder; 
— at undersøge og forbedre organisations- og ledelsesstøtte til samordnede bestræbelser inden for MBI; 
— at udvikle en handlingsplan for MBI på grundlag af de fremtidige behov og muligheder; 
— at identificere juridiske, lovmæssige, økonomiske og andre ikke teknologiske faktorer, som kan spille en 
central rolle for anvendelsen af MBI med henblik på opfyldelse af de erklærede målsætninger. 
Det følgende kapitel beskriver omfanget af det arbejde, der er foreslået for pilotfasen. De områder, der skal 
undersøges og udforskes, er blevet udvalgt i overensstemmelse med pilotfasens ovenfor anførte målsætninger, 
således at man kan nå frem til signifikante resultater uden at øve nogen uheldig indflydelse på det videre 
arbejde. 
1. UDVIKLING AF EN FÆLLES BEGREBSAPPARAT FOR 
SAMARBEJDET 
Sundhedssektoren er inde i en fortløbende udviklingsproces, og 
det samme gælder den teknologi, der anvendes i sundhedssekto­
ren. For at vurdere MBI's rolle og betydning er det vigtigt at nå 
frem til en præcis forståelse af den rolle, information spiller 
nu og i fremtiden, og af den måde, hvorpå man kan anvende 
information. 
De datatyper, en læge almindeligvis arbejder med, reviderer og 
inkorporerer i en journal, er følgende: 
— tekst (f.eks meddelelser fra kolleger inden for henvisnings­
systemet), 
— numeriske laboratorieresultater, 
— grafiske fremstillinger (af både numeriske data og anatomiske 
dele), 
— signaler (f.eks elektrokardiogrammer), 
— billeder (f.eks røntgenbilleder, sonogrammer, osv.). 
Disse data stammer fra tre hovedkilder: data, lægen selv har 
udarbejdet om sine patienter, data, andre har udarbejdet om 
patienterne, og generel lægeviden. 
De databehandlingsbehov, man finder hos forskere, som arbejder 
på molekylært grundlag med biologiske systemer, er følgende: — automatisk indsamling af forsøgsdata fra forskellige kilder, 
— sammenligning af forsøgsdata med data oplagret i databanker 
og databaser, 
— tertiære strukturprognoser på grundlag af sekvensdata, 
— molekylær modellering, 
— kvantemekaniske beregninger til strukturforbedring. 
Dette fører til tre hovedområder for udviklingen af medicinsk 
informatik: 
a) lægejournaler; 
b) meddelelser; og 
c) systemer til informationssøgning og støtte til beslutnings­
tagning. 
Når man skal udforme en strategi for informationsteknologi 
inden for sundhedssektoren, må man gøre sig klart, hvilke infor­
mationsbehov der er, og hvordan de bedst kan dækkes. Derfor 
må de vigtigste berørte parter analysere, forstå og nå til enighed 
om, hvilken fremgangsmåde der bedst kan opfylde brugerbehove­
ne uden at gå ud over de eksisterende økonomiske og teknologiske 
rammer. 
Nr. C 355/14 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 87 
1.1. Udvikling af en referencemodel for MBI 
Målsætning 
Hvor det er muligt, skal udviklingen af MBI bygge på udviklingen 
inden for informationsteknologi, telekommunikation, radio og 
TV og værditilvækststjenesteydelser. Derudover må MBI udvikle 
specifikke træk og egenskaber i lyset af de specifikke omstæn­
digheder, der gør sig gældende for dens anvendelse. F.eks. kan 
fjernovervågning af patienter tilsluttes en celleradio, men det vil 
kræve udvikling af sende- og modtageteknikker, som er specifikke 
for sundhedssektoren. På samme måde vil protein- og nuklein-
databaser anvende standardsystemer til administration af databa­
ser, men de vil kræve særlige instrumenter, f.eks. ekspertsystemer, 
til at bistå med en effektiv anvendelse af dataene. 
For at gøre det muligt for MBI at bygge på synergi med andre 
områder og for at fastlægge kravene til fælles funktionelle specifi­
kationer og minimumsstandardisering foreslås det som en del af 
pilotfasen at begynde med at udtænke og udvikle en referencemo­
del for MBI. For så vidt angår telekommunikation og radio og 
TV, kan dette arbejde bygge på den referencemodel, der er 
udviklet som led i RACE-programmet. 
De specifikke målsætninger i dette arbejde er: 
— at skabe og bibeholde gennemsigtighed med hensyn til krave­
ne og deres funktionelle karakteristika; 
— at nå frem til en fælles forståelse af udviklingen inden for 
MBI; 
— at de vigtigste berørte parter når frem til en fælles definition 
og fortolkning af de funktionelle krav og kravene om mini­
mumsstandardisering; 
— at støtte relevante organers arbejde med fælles funktionelle 
specifikationer og standardisering med henblik på at frem­
skynde udviklingen inden for MBI til sundhedssektoren og 
forskning på beslægtede områder. 
Omfang 
Arbejdet vil omfatte tre hovedelementer, nemlig informatikmiljø­
et hos lægen, informatikmiljøet hos videnskabsfolk/teknologer, 
som arbejder på beslægtede områder, og de generelle krav til 
udviklingen af referencemodellen. 
1.1.1. Referencemodel for lægens informatikmiljø 
Dette punkt vil omfatte alle funktionelle beskrivelser af de infor­
mationsprocesser, der vedrører lægen i dennes forhold til patien­
ten og den anvendte infrastruktur (f.eks. hospitaler) og de anvend­
te tjenesteydelser (f.eks. laboratorier). Under fastlæggelsen og 
beskrivelsen af de funktionelle krav vil der blive taget hensyn til 
både tekniske og omkostningsmæssige faktorer. 
1.1.2. Referencemodel for videnskabsfolks/teknologers informa­
tikmiljø 
Dette punkt dækker den funktionelle beskrivelse af det arbejde, 
som udføres af videnskabsfolk og teknologer, der arbejder på 
områder beslægtet med sundhedspleje, f.eks. laboratorier, der 
udarbejder diagnoser, men mere generelt de laboratorier, der 
beskæftiger sig med bioteknologi. Selv om bioteknologien rækker 
langt ud over sundhedspleje alene, er bioinformatikbehovene i 
vid udstrækning fælles for alle områder af bioteknologien. 1.1.3. Integration og interoperationelle begreber 
Dette arbejde vil fokusere på at analysere OSI-begreberne for 
åben interkonnektion og at udvide dem til også at omfatte MBI. 
For så vidt angår apparaturet, vil det bygge på OSI-arbejdet, men 
udvide begrebet »åben interkonnektion« til også at omfatte de 
sektorspecifikke øvre lag af OSI-modellen. Hovedtemaerne er 
bl.a. adgangskontrol og brugeridentitet; elektronisk underskrift 
og tidsstempling, fortrolighed, dataintegritet. 
1.2. Analyser af databehovene for MBI 
Målsætning 
For at udvikle informationssystemer, som åbent og fleksibelt 
opfylder sundhedssektorens behov ved at bygge på udviklingen 
inden for de underliggende videnskaber og teknologier, er det 
nødvendigt systematisk at analysere informationsbehovene. For­
ståelse af informationsbehovene er en forudsætning for at kunne 
udforme og definere fælles informationsbehandlingsfunktioner og 
udvikle mulighederne for informationsudveksling og -overførsel, 
hvilket dernæst er en forudsætning for fælles funktionelle specifi­
kationer og minimumsstandardisering. 
Omfang 
Arbejdet skal indbefatte analyser af informationsbehovene inden 
for sundhedssektoren og specifikation af de særlige træk, der gør 
sig gældende for modtagelse, behandling, verifikation, beskyttel­
se, kontrol, oplagring, transmission, fremkaldelse og præsenta­
tion af data vedrørende følgende relationer: 
— patient - tjenesteydelser inden for sundhedssektoren, 
— læge - patient (korrespondance, information, rådgivning, 
osv.), 
— læge - referenceinformation (patientens sygehistorie, diagnose 
af symptomer, prognoser, behandlingsmuligheder, recepter, 
nylige behandlingserfaringer osv.), 
— læge - diagnostiske tjenesteydelser, 
— læge - terapi (kirurgi, klinikker, forskellige former for særlige 
terapier), 
— læge - administration (hospital, forsikring, offentlig admini­
stration, regnskabsføring osv. 
For så vidt angår laboratorier og forskningsinfrastruktur inden 
for sundhedssektoren, skal der foretages tilsvarende analyser for 
følgende relationers vedkommende: 
— videnskabsfolk/teknologer - referenceinformation (f.eks. 
DNA- og proteinsekvens- og strukturdatabaser, litteratur, 
osv.), 
— videnskabsfolk/teknologer - forsøgsdata (f.eks. røntgen og 
neutrondiffraktion; todimensional højopløselig nuklearmag­
netisk resonans, elektronmikroskopi), 
— videnskabsfolk/teknologer - forsøgsapparatur (f.eks. moleky­
lærdynamisk simulering, røntgenkrystallografi, avancerede 
3-D grafiske systemer osv.), 
— videnskabsfolk/teknologer - administration (hospitaler eller 
andre aftagere af tjenesteydelser, forsikring, offentlig admini­
stration, regnskabsføring osv.). 
Hensigten med dette arbejde er at fastlægge valgmuligheder og 
fremgangsmåder med henblik på udvikling og anvendelse af 
specifikke kodningsstrukturer under hensyntagen til den teknolo-
31. 12. 87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 355/15 
giske udvikling og forbedringen af transmission af data i be­
arbejdelig form. Allerede inden for rammerne af pilotfasen kan 
det forventes, at dette arbejde vil give et betydningsfuldt bidrag 
til den stærkt påkrævede harmonisering af den fremtidige udvik­
ling og gøde jorden for yderligere detaljerede undersøgelser. 
1.3. Vurdering af MBI's omkostningseffektivitet 
Målsætning 
Informatik kan inden for sundhedssektoren og biomedicinsk 
forskning anvendes til både at forbedre effektiviteten og skabe 
bedre økonomi. Formålet med dette arbejde inden for reference­
modellen er at undersøge MBI's omkostningseffektivitet. 
Omfang 
Arbejdet på dette område sigter mod at finde frem til de forskelli­
ge niveauer inden for sundhedssektoren, hvor informationstek­
nologien giver mulighed for at forbedre servicen, uden at det 
medfører øgede udgifter. Især følgende områder skal undersøges 
nøje: 
— receptudstedelse, 
— røntgen - billedbearbejdelse, 
— laboratorieudstyr, 
— fordele ved anvendelse af sensorteknikker, 
— befolkningsscreening, 
— kræftbehandling, 
— primærsektoren, 
— biomolekylær forskning. 
Receptudstedelse 
Med udviklingen af ekspertsystemer og kommunikationsbaserede 
metoder til receptudstedelse kan man begrænse de administrative 
generalomkostninger og mere præcist dække patientens behov. 
Radiologi 
Anvendelsen af digitalteknikker og oplagring på optiske disketter 
kan føre til meget mere effektive systemer til erhvervelse, oplag­
ring og søgning af data, hvilket i høj grad kan begrænse de årlige 
omkostninger til røntgenfilm, kemikalier, løbende vedligeholdelse 
af apparatur og oplagring af film (!). 
Laboratorieudstyr 
Mens udgifterne til vedligeholdelse af laboratorieudstyr, bortset 
fra datamater, er betydelige, vil indførelse af ekspertsystemdiag­
noser selv med det enkleste laboratorieudstyr muliggøre besparel­
ser og øge serviceniveauet. 
Sensor teknikker 
Avancerede sensorteknikker indebærer store muligheder for fjern­
kontrol med patienter uden tilsyn. Dermed kan man i høj grad 
(') Køb af røntgenfilm beslaglægger 2% af et hospitals samlede 
udgifter og 60% af røntgenafdelingens udgifter. forbedre overvågning og præcision, spare tid og løse afstandspro-
blemer. 
Befolkningsscreening 
Informationsteknologien kan forbedre befolkningsscreening for 
helbredelige, men ellers dødelige sygdomme, ved at automatisere 
en stor del af den indledende, detaljerede screening. 
Kræftbehandling 
Kræftpatientens livskvalitet kan forbedres betydeligt ved at an­
vende edb-modeller som støtte til beslutningstagningen med hen­
blik på bedre behandling, f.eks. optimering af anvendelsen af 
kirurgi, kemoterapi og strålebehandling. Opgaven består her i at 
forbinde databasen med de modeller, der er under udvikling for 
at optimere behandlingen af hver enkelt patient. 
Primærsektoren 
Ved at kombinere ny måleteknologi og edb kan man forbedre 
servicen inden for primærsektoren og påvise, hvorledes teknolo­
gisk samordning med fordel kan udnyttes inden for sundhedssek­
toren. I særdeleshed kræver udviklingen af behandling uden for 
sundhedssektorens institutioner koordination af filmteknologi, 
kemi, molekylærbiologi og edb. 
Biomolekylær forskning 
Biomolekylær forskning kan revolutionere økonomien inden for 
medicinalproduktion og dermed beslægtet forskning og udvik­
ling. Der findes allerede eksempler på, at biomolekylære splejse­
teknikker har kunnet producere yderst rene stoffer direkte og 
meget billigere, end det var tilfældet med de traditionelle tek­
nikker. 
2. DET MEDICINSKE INFORMATIKMILJØ 
Beskrivelse 
I den rivende udvikling, der finder sted inden for teknologi og 
automatiserede informationssystemer, kræves der standarder for 
at kunne sammenligne og udveksle sundhedsinformation på inter­
nationalt plan. Når man i Europa disponerer over medicinske 
data og kan sammenligne dem, vil man bedre kunne forstå 
udviklingsmønstrene for kroniske sygdomme, ligesom man vil 
kunne optimere ressourcerne, således at serviceniveauet i sund­
hedssektoren og befolkningens livskvalitet forbedres, og organisa­
tion og forskning effektiviseres til patienternes bedste. 
Den stigende brug af informationsteknologi inden for medicin er 
nu ved at føre til en mangfoldighed af selvstændige systemer i 
Europa. Dermed er der risiko for, at man i stadig ringere grad 
vil kunne foretage sammenligninger mellem medicinske informa­
tionssystemer, hvilket vil begrænse mulighederne for stort anlagte 
nationale eller internationale undersøgelser og for på europæisk 
plan at vurdere effektiviteten og kvaliteten af den service, der 
ydes. 
Førsteprioritet har derfor en harmonisering af lægesprogene via 
udarbejdelse af et europæisk syntaktisk og semantisk medicinsk 
leksikon, som er en forudsætning for, at man kan udvikle kompa­
tible systemer. Dette leksikon skal dække de fleste medicinske 
funktioner, således at man baner vej for et fælles integreret 
begrebsapparat i sundhedssektoren. 
Nr. C 355/16 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 87 
Målsætning 
Hovedmålsætningen med det arbejde, der beskrives i dette kapi­
tel, er at forbedre klassifikationssystemerne til kodning af medi­
cinsk terminologi, hvilket er en forudsætning for løsning af 
grænseoverskridende problemer inden for sundhedssektoren. 
På videnskabeligt plan er indførelsen af sammenlignelige klassifi­
kationssystemer særlig vigtig for at nå til en bedre forståelse af 
forskellene i sygdomsspredningen og forskellene i sundhedssekto­
rernes organisation og omkostningsniveau i Europa. 
På politisk plan er præcise og pålidelige databaser af afgørende 
betydning både for at kontrollere effektiviteten og kvaliteten af 
den service, der ydes i sundhedssektoren, og for at udvikle strate­
gier og internationale standarder. 
Omfang 
For at opfylde denne målsætning påkræves arbejde på fire hoved­
områder: 
— international sammenligning af diagnostiske kriterier og om­
kostningsrelaterede procedurer (hospitalsindlagte patienter), 
— definition af et minimalt basisdatasæt (MBDS) til ambulant 
behandling i Europa, 
— halvautomatisk indkodning af standardiserede klassifika­
tionssystemer til medicinske data i Europa, 
— udvikling af europæiske kriterier til at definere sygdomstilfæl-
denes alvor. 
2.1. International sammenligning af diagnoser og omkostnings­
relaterede procedurer 
Målsætninger 
— Harmonisering af klassifikationssystemer til medicinske data 
gennem sammenligninger og fælles resultater, med anvendelse 
af det minimale basisdatasæt (MBDS) defineret for hospitaler. 
— Evaluering af diagnoserelateret gruppemetodologi (DRG-me-
todologi) i Europa for at forstå forskelle og udforske sammen­
ligningsmetoder. 
Dette arbejde har overordentlig stor betydning for at koordinere 
foranstaltninger iværksat uafhængigt i hvert enkelt europæisk 
land inden for MBDS og diagnoserelaterede grupper og for bedre 
at forstå forskellene i sundhedssektorernes aktiviteter samt i 
produktiviteten og i kvaliteten af hospitalsplejen i Europa. 
Omfang 
Arbejdet i denne del vil foregå på syv områder, som er stærkt 
afhængige af hinanden: 
Udvikling af standarder for datainput 
De to hovedaspekter i dette arbejde vedrører definition af standar­
der for dataindsamling og fortolkning af medicinske data under 
hensyntagen til, at manuelle procedurer i stadig højere grad 
afløses af datamatisk indlæsning og bearbejdelse. 
Forskelle i diagnostiske klassifikationssyste­
mer mellem europæiske hospitaler 
Når MBDS er disponibel og sammenlignelige inden for de enkelte 
lande og landene imellem, vil der blive udarbejdet pilotprojekter for at foretage dataudvekslinger og -sammenligninger i Europa 
og ligeledes mellem Europa og USA. 
Forskelle i klassifikation af procedurer mel­
lem europæiske hospitaler 
Modsat diagnoser, som normalt er ensartet klassificeret i henhold 
til den internationale sygdomsklassifikation, indkodes operatio­
ner og andre procedurer i henhold til nationale klassifikationer 
og nomenklaturer, som er blevet udarbejdet efter de forskellige 
krav, der stilles af klinikere, sundhedssektorens administratorer, 
finansielle organer og socialsikringsfonde med diverse mål for 
øje, som først og fremmest er af administrativ art. Alle klassifika­
tionssystemer til medicinske data skal forbedres, således at de 
kan følge med udviklingen af medicinske teknikker, nye diagnoser 
og administrative ændringer, under hensyntagen til, at de oprin­
delige systemer til klassifikation af procedurer i de enkelte lande 
muligvis på visse punkter er bedre tilrettelagt end ICD-9-CM-
koden. Undersøgelsen af en kombination af et minimalt sæt af 
data fra hvert europæisk klassifikationssystem vil i sidste ende 
blive videreført internationalt. 
Forskelle i kombination af sygdomstilfælde 
mellem europæiske hospitaler 
Som et første skridt anbefales det at foretage en sammenligning 
af de internationale klassifikationssystemer ved at måle om­
kostningerne ved specifikke kombinationer af sygdomstilfælde 
for europæiske hospitaler, f.eks. ICD-9, ICD-9-CM og DRG'er, 
med henblik på at udvikle en metode til harmonisering af anven­
delsen af disse systemer. 
Betydning af kombination af sygdomstilfælde 
for hospitalsopholdenes længde og omkost­
ningsfaktorerne på europæiske hospitaler 
Eftersom der normalt bevilliges ressourcer i henhold til tidligere 
perioders behov, er det nødvendigt at finde nye indikatorer til at 
måle produktiviteten i sundhedssektoren. Den bredest tilgængeli­
ge kilde til medicinske produktivitetsindikatorer, som angiver, 
hvorfor man har behandlet patienten på en given måde, synes 
at være sammenfatningerne i lægejournalerne, som indbefatter 
hospitalets MBDS med alle diagnoser og procedurer for hver 
enkelt hospitalsindlagt patient. Arbejdet vil sigte mod at udforme 
en bedre beskrivelse af sundhedssektorerne i Europa ved at 
sammenknytte MBDS-niveauer uddraget af lægejournalernes 
sammenfatninger med såvel finansielle data som videndatabaser. 
Udarbejdelse af forslag til harmonisering af 
klassifikationssystemer til medicinske data på 
europæiske hospitaler 
Der vil i Europa blive udviklet programmer til harmonisering af 
klassifikationssystemer til medicinske data. Disse programmer 
skal være så universelle som muligt, idet man må tage hensyn til 
alle landes behov, også de underudviklede landes, og de skal 
være fleksible, således at de kan tilpasses fremtidige ændringer. 
Arbejdet skal foregå på tværs af faggrænserne for at skabe en 
dialog mellem sundhedssektorens fagfolk og administratorer. 
Udarbejdelse af krav til forskning og udvik­
ling inden for software og hardware med 
henblik på at kunne konkurrere med den 
amerikanske industri 
Harmonisering af medicinske data er en forudsætning for at 
skabe et stort europæisk marked for medicinsk informatik. For 
at kunne konkurrere med stærke amerikanske selskaber vil den 
europæiske industri få støtte til at designere og producere veltil­
passede pakker med MBDS og DRG'er. 
31. 12. 87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 355/17 
2.2. Definition af et minimalt basisdatasæt til ambulant behand­
ling i Europa 
Målsætninger 
— Harmonisering af klassifikationssystemer til medicinske data 
ved udarbejdelse af et MBDS til ambulant behandling, f.eks. 
den kerne af viden, som bør være til rådighed overalt i 
sammenlignelig form til så mange anvendelser i ambulant 
behandling som muligt. 
— Evaluering af metodologien for ambulatoriebesøgsgrupper 
(ABG) i Europa for at undersøge dens gennemførlighed, forde­
le og ulemper. 
Omfang 
Omfanget dækker følgende områder: 
Udarbejdelse af et MBDS til ambulant behand­
ling 
Indtil videre er der i Europa kun få praktiserende læger (mellem 
1 og 5 % i forskellige lande), der bruger datamater til at bearbejde 
medicinsk information. Derfor er det af meget stor betydning at 
standardisere klassifikationerne. Man må forbedre standardise-
ringsbegreberne og arbejdet før standardiseringsfasen med ind­
kodning i ambulant behandling og udvikling af et MBDS til 
familiepleje og ambulant behandling. 
Anvendelse af det udarbejdede MBDS og af 
ABG - metodologien i pilotcentre i Europa 
Når man har udarbejdet et MBDS på europæisk plan, er der et 
stærkt behov for at evaluere ambulatoriebesøgsgruppemetodolo-
gien, som blev udviklet i USA i 1986, for at sammenligne medicin­
ske data i sammenhæng med finansielle data for ambulant be­
handling. 
Udarbejdelse af forslag til harmonisering af 
medicinske data og patientklassifikations­
systemer til ambulant behandling i Europa 
Udarbejdelsen af et MBDS til ambulant behandling, som er af 
afgørende betydning for sundhedssektorens effektivitet, vil bane 
vej for den nødvendige forberedelse af harmoniseringen af klassi­
fikationssystemer til medicinske data. 
Udarbejdelse af krav til forskning og udvik­
ling inden for software og hardware med 
henblik på at kunne konkurrere med USA og 
Japan 
Dette arbejde vil bygge på den avancerede professionelle know­
how, man har inden for ambulant behandling i Europa, og den 
betragtelige erfaring, man har indhøstet med finansielle data om 
ambulant behandling, og det skal fastlægge specifikationer for 
software og hardware til klassifikationssystemer til medicinske 
data om ambulant behandling. 
2.3. Halvautomatisk indkodning af standardiserede klassifika­
tionssystemer til medicinske data i Europa 
Målsætninger 
— Indkodning og afkodning fra almindeligt lægesprog til inter­
nationale klassifikationssystemer. 
— Automatisk opdeling af disse klassifikationer i omkostnings­
relaterede underklassifikationer (DRG'er for hospitalsindlag­
te patienter og ABG'er for patienter i ambulant behandling). — Harmonisering af regler for klassifikationssystemer til medi­
cinske data i Europa. 
Dette arbejde har strategisk betydning for udviklingen af kohæ­
rente sundhedsindikatorer og dermed standarder for sundheds­
sektorens service og ligeledes for udviklingen af harmoniserede 
medicinske informationssystemer, som kan føre til skabelse af et 
stort marked for medicinalindustrien i Europa. 
Omfang 
Arbejdet skal specifikt koncentreres om tre hovedområder: 
Udvikling af diagnosestandarder på de euro­
pæiske sprog 
Dette arbejde sigter mod at dække behovet for standarder inden 
for videreudviklingen af ICD-9-kodningssystemet for diagnoser i 
Europa. Der vil blive udarbejdet halvautomatiske programmer 
til kodning af medicinske diagnoser, som dernæst vil blive udbudt 
på europæisk plan. Kodningen kan være en del af et ekspertsy­
stem, som ud over transparent kodning fra tekstinput også kan 
foretage kontekstspecifik kodning, automatisk fejlsøgning og kor­
rektioner. 
Udvikling af procedurestandarder på alle eu­
ropæiske sprog 
Der vil blive foretaget sammenligninger mellem nationale proce­
durer for kodningssystemer og mellem videreudviklinger af inter­
nationale klassifikationer og nomenklaturer, som nu er under 
udarbejdelse i flere europæiske lande. Disse klassifikationssyste­
mers anvendelighed vil blive analyseret i relation til deres anven­
delse med forskellige mål for øje: epidimiologi, udgiftskontrol, 
sygdomstilfældenes alvor, plejens kvalitet, klinisk forskning og 
administration på alle niveauer. Der vil blive foretaget undersø­
gelser af anvendelsesspecifikke kodningsstrukturer, som muliggør 
udvidelse af terminologien og forbedring af transmission af data 
i bearbejdelig form. 
Disse procedurer skal være forenelige med DRG'er og ABG'er, 
hvilket kræver, at der udvikles redaktions- og klassifikationspro-
grammer. 
2.4. Udvikling af europæiske kriterier til definition af sygdoms-
tilfældenes alvor 
Målsætning 
Målsætningen med denne del er at udarbejde et simpelt sæt 
af kriterier til at bestemme alvoren af sygdomstilfælde under 
hospitalsbehandling og i ambulant behandling for at opnå en 
bedre vurdering af sundhedssektorens produktivitet i alle lande. 
Arbejdet på dette felt vil skabe bedre forståelse af årsagerne 
til udgifterne inden for sundhedssektoren, bedre kontrol med 
udgifterne tilpasset befolkningens behov og store muligheder for 
markedet for hospitalsinformationstjenesteydelser og ambulante 
behandlingssystemer. 
Den strategiske betydning af dette arbejde kan sammenfattes 
således: 
— Det er blevet påvist både i USA og i europæiske undersøgelser, 
at omkostningsvariationer i høj grad afhænger af sygdomstil­
fældenes alvor, men man har endnu ikke standardiserede 
kriterier til definition af »alvor«, ikke engang i USA. 
— Kriterier for sygdomstilfældenes alvor bør være lettilgængeli­
ge på landsplan. De kan baseres enten på en analyse af 
Nr. C 355/18 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 87 
indholdet i MBDS eller på fysiologiske tegn (ligesom Apache­
systemet for intensivbehandling). 
Omfang 
Fysiologiske indikatorer 
Arbejdet sigter mod at udvælge fysiologiske indikatorer i relation 
til behandlingens intensitetsgrad og sygdomstilfældenes alvor 
sammenkoblet med finansielle data. 
Komplikationer og D RG-p roced u rer 
Arbejdet på dette felt sigter mod at præcisere definitionen af 
DRG'er i relation til behandlingens intensitetsgrad og sygdomstil­
fældenes alvor sammenkoblet med finansielle data. 
3. DATASTRUKTURER OG LÆGEJOURNALER 
Beskrivelse 
Efterhånden som informationsbehovene identificeres, må man 
omhyggeligt definere de data, der skal dække disse behov, for at 
få konsekvente, fuldstændige data, der kan anvendes til mange 
forskellige formål, udveksles og deles. Eftersom dataene skal 
bearbejdes og oplagres i forskellige typer datamater forskellige 
steder, må de samles i en model, der definerer deres struktur. Det 
er en forudsætning for edb-behandling af lægejournaler. Når 
man ser på det omfattende medicinske marked med en overflod 
af forskellige initiativer inden for udvikling af software og hard­
ware, som sjældent har nogen begrebsmæssig forbindelse med 
hinanden, må man konstatere, at kun betydelige gennembrud 
inden for udviklingen af begrebsapparatet og lægejournalerne selv 
kan skabe en dramatisk forbedring af sundhedsplejens kvalitet og 
samtidig virkelig åbne op for markedet, eftersom lægerne indtager 
en nøgleposition på dette område og dermed er hovedmålgruppen 
på markedet. Der er derfor meget store muligheder for at skabe 
vækst i efterspørgselen, men det forudsætter, at man først 
gennemfører standardisering og harmonisering på europæisk 
plan. 
Målsætning 
Målsætningen med denne del er at få igangsat arbejde på euro­
pæisk plan inden for udviklingen af medicinske data og edb-
modeller, hvilket er nøglen til fremskridt inden for informa­
tionsteknologien i sundhedssektoren, og at iværksætte koordina­
tion af de fælles funktionelle specifikationer og den minimums-
standardisering, der er påkrævet for at kunne edb-behandle 
lægejournaler og skabe fremskridt inden for overførbare oplag-
ringsteknikker. 
Omfang 
For at kunne opfylde denne målsætning skal denne del indbefatte 
tre hovedområder: 
— modellering af kliniske data og edb-processer, som det er 
afgørende at udvikle, ikke blot for informationsudveksling 
over grænserne, men også som dynamiske referencemodeller 
for stemmeinput, billedbearbejdelse osv., 
— specifikation af de funktionelle krav til en generel distribueret 
lægejournal, 
— fælles funktionelle specifikationer og harmoniseringsforslag 
for patientdatakort, som skal anvendes til oplagring af den 
enkelte patients relevante data. 3.1. Modellering af kliniske data og edb-processer 
Beskrivelse 
Manglen på overførbar forståelse af et sæt fakta udgør ofte 
en alvorlig hindring for løsningen af dagligdags problemer og 
langsigtede fremskridt. Det gælder i særdeleshed for medicin, 
farmaci, terapi og bioteknologi, hvor der er tale om datasæt, 
som også skal kunne forstås af ikke-specialister. Modellering af 
kliniske data må udvikles for at sikre, at man kan overføre data og 
edb-processer. I princippet kan den kliniske proces (indledningen, 
forløbet og afslutningen af den kliniske behandling af patienten) 
udtrykkes som en række relaterede data og edb-erklæringen. 
Disse kan formelt indkodes som et skema over behandlingen 
af patienten. Eftersom dette skema er baseret på patienten og 
sygdommen, er der kun tale om minimal afhængighed af behand­
lingsformen. 
Målsætning 
Målsætningen er at udvikle kliniske standarddatamodeller, om 
anerkendes overalt i Europa. Det vil gøre det muligt at anvende 
referencemodellen til alle nødvendige formål på alle behandlings­
niveauer. 
Omfang 
Arbejdet skal specifikt koncentreres om: 
Udvikling af et fælles kodningssæt 
Arbejdet sigter mod at udvikle et fælles kodningssæt, der integre­
rer de medicinske krav og databeskyttelseskravene. Medicinske 
koder er nødvendigt, fordi de udgør et tilfredsstillende, kompri­
meret grundlag for virkelig overførbare systemer, som er uafhæn­
gig af brugersproget og værtssystemet; de opfylder et voksende 
behov for at udarbejde statistiske analyser af pålidelige demogra­
fiske data på internationalt plan; de er nødvendig for at skabe et 
bindeled mellem medicinske ekspertsystemer; der kan indbygges 
databeskyttelse i koderne for at overholde nationale bestemmel­
ser, men alligevel kan den indlejrede kode stadig overføres mellem 
forskellige systemer og forskellige brugere. 
Udvikling af fælles dataformater 
Fælles formater er nødvendig for beskrivelse af sygdomme og 
behandlingsformer. De optimerer dataoverførselen og informa­
tionsbehandlingen, som dermed bliver uafhængig af kommunika­
tions- og værtssystem. Overførte data kan straks rekonstrueres, 
hvadenten de indlæses fra en inputkommunikationslinie, et mag­
netbånd eller et »smart-card«. 
Korrekthed, validering og verifikation 
For øjeblikket findes der ingen formelle regler om medicinsk 
korrekthed til validering af medicinske ekspertsystemer. En af 
hovedanvendelserne af ekspertsystemer i medicin er den rolle, de 
kan spille i forbindelse med definition af »normalitet«, således at 
personalet kan spare tid og kræfter, som kan bruges mere effektivt 
til at løse abnormitetsproblemer. Medicinske ekspertsystemers 
korrekthed spiller derfor en nøglerolle for udviklingen af biomedi­
cinsk informatik, især fordi praktiserende læger dermed ved, at 
31. 12. 87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 355/19 
et givet system til klinisk brug er blevet formelt valideret som 
værende korrekt. 
3.2. Generel distribueret lægejournal 
Målsætning 
Målsætningen er at udarbejde et journalsystem, som muliggør en 
nem og fleksibel strukturering og sammenfatning af komplekse 
lægejournaler, og som kan integreres i støttefunktioner til be­
slutningstagning. Dette journalsystem skal både være en hjælp i 
behandlingen af den enkelte patient og bruges til befolknings­
undersøgelser i forbindelse med forskning og forebyggende arbej­
de. Først og fremmest skal det være åbenbart for lægerne, at 
systemet er så effektivt, at det kan betale sig at indlæse data og 
vedligeholde systemet. 
Omfang 
Der vil blive gennemført begrebsanalyser for at præcisere, hvilke 
muligheder der ligger i en harmoniseret metode for en distribueret 
medicinsk database/transaktionsmodel. Hovedinteressen vil blive 
fokuseret på metoden for distribueret transaktionsbearbejdelse. 
Fastlæggelse af fælles funktionelle krav 
Hovedaktiviteterne vil blive rettet mod at præcisere kravene til 
udvikling af modeller for hospitalsinformationssystemer og for 
regionale systemer under anvendelse af nye teknikker til distri­
bueret transaktionsbearbejdelse baseret på medicinske standarder 
for dataudveksling. 
Udarbejdelse af standardiseringsforslag 
Standardisering i denne kontekst kan i sidste ende føre til dataud-
vekslingsprotokoller om det medicinske anvendelsesområde i 
overensstemmelse med OSI-begreberne. 
3.3. Lægejournalsystemer/datakort 
Beskrivelse 
Som en hovedkilde til information for alle former for klinisk 
praksis spiller lægejournalen en nøglerolle i forbindelse med 
medicinsk datamatisering. De valg, der træffes i forbindelse med 
design af datamatiserede lægejournalsystemer, som er afgørende 
for ikke blot, hvordan medicin kan praktiseres, men også for, 
hvordan der kan foretages ændringer i praksis eller i datamatise­
rede aktiviteter, er vidtrækkende og berører mange aspekter af 
medicinsk kommunikation. Der er mange spørgsmål, som er 
relevante for udarbejdelse af et effektivt lægejournalsystem. For 
at kunne udvikle systemer på europæisk plan må man finde svar 
på følgende spørgsmål: Hvad skal der oplagres i en journal? Hvor 
skal data oplagres? Hvilket medium skal de oplagres i? 
Målsætning 
Der er adskillige spørgsmål, som er relevante for udarbejdelsen af 
et effektivt lægejournalsystem. Enhver informations-teknologisk 
strategi for sundhedssektoren vil afhænge af projekter, der inde­
holder undersøgelser af lægejournalers struktur og anvendelse. I 
dette afsnit henvises der til patientdatakort, som skal bruges til oplagring af den enkelte patients relevante data. Man må grundigt 
forberede udarbejdelsen af begrebsapparatet og harmoniseringen 
af denne teknologi, som er under udvikling, for effektivt at kunne 
udarbejde standarder. 
Omfang 
Der planlægges især arbejde på følgende områder: 
Kortteknologier 
Arbejdet sigter mod at stimulere til samarbejde og koordination 
i forbindelse med analyser af de krav og muligheder, der gør sig 
gældende inden for kortteknologier, f.eks. forbedret lagerkapaci­
tet for »smart-cards«, blandede »smart«-optiske kort, læsere, 
printer-læsere. 
Søgere 
Man må se nøjere på anvendelsen af søgere, som oplagres på 
kortet og muliggør sporing af visse informationer, f.eks. røntgen­
billeder, om nødvendigt. 
Arkivoplagring 
Der må udforskes nye metoder til adækvat arkivoplagring. 
Billedoplagring 
Der er behov for videreudvikling af billedkomprimerings-
teknikker. 
Lægejournaloplagring 
Arbejdet sigter mod at udarbejde metoder til at oplagre lægejour­
naler på hierarkisk vis, fra en kort episodebeskrivelse til informa­
tion brugt til at stille diagnoser og relaterede data. 
4. KOMMUNIKATION OG FUNKTIONEL INTEGRATION 
Beskrivelse 
Informatik inden for medicin er i stort omfang stadigvæk afhæn­
gig af dyre og uøkonomiske informationsoverførselsprocedurer 
mellem de forskellige processer i sundhedssektoren. Etablering af 
kommunikation mellem det udstyr og de systemer der er i brug 
og under udvikling, muliggør væsentlige besparelser på om­
kostningssiden, og hvad der måske er vigtigere, vil medføre 
tidsbesparelser og fleksibilitet. Udover at gøre det muligt at 
overføre og få adgang til information, er der udsigt til at undgå 
noget af det spild, der nødvendigvis opstår når isoleret opstillet 
udstyr og faciliteter står ubenyttet hen. Dette kaldes »integra-
tionsfordele« og betyder simpelthen, at som et resultat af funktio­
nel integration kan ressourcerne deles mellem udstyr og facilite­
ter. Dette medfører en væsentlig forbedring i omkostningseffekti­
viteten og i fleksibiliteten. 
Dog kræves det, for at opnå »integrationsfordelene«, at den 
funktionelle integration og den indbyrdes kompatibilitet virkelig­
gøres udover blot den simple informationsudveksling. 
Målsætning 
Arbejdet i denne del består af en undersøgelse af behov og 
teknologimuligheder inden for området medicinsk kommunika-
Nr. C 355/20 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 87 
tion. Opmærksomheden rettes mod specifikke aspekter af særlig 
vigtighed for den fremtidige udvikling. 
Omfang 
En gennemgang af informationsstrømme og kommunikations­
funktioner, der er specifikke for sundhedssektoren. Arbejdet er 
struktureret i afgrænsede områder, der beskrives nedenfor. 
4.1. Hospitalets informationstjeneste 
Beskrivelse 
Et hospitals funktion er meget informationsintensiv og stiller 
meget strenge krav. Information skal være til rådighed hvor og 
når der er brug for den, ofte uden varsel eller endog tidstro. 
Systemet skal fungere pålideligt. Systemet skal være godt tilpasset 
både til det lægelige personale og, til dels, til patienterne. Dette 
kræver omfattende hensyn til den menneskelige faktor ved udar­
bejdelsen af sådanne systemer, for at gøre dem brugervenlige. 
Disse og andre krav, som er specifikke for hospitalsmiljøet, gør at 
hospitalets informationstjeneste kræver særlig opmærksomhed. 
Lokaldækkende net, som er en teknik udviklet til kontorautoma­
tisering, vil udgøre grundlaget for udviklingen af informationstje­
nesten på hospitalerne, men det vil kræve en yderligere indsats 
at imødekommen sundhedssektorens specifikke behov. 
Hospitalets informationstjeneste kræver et interaktivt computer­
baseret system, som progressivt integrerer og automatiserer et 
hospitals samlede informationsstrøm. Selvom der stadig er dis­
kussioner om valget mellem hierarkiske eller relationelle databa­
ser til hospitalers informationssystemer, går tendensen i retning 
af integration af patientinformation på dataniveau. I 1990'erne 
vil hospitalets informationstjeneste blive betjent fra en central 
database, hvor diagnoser og procedurer vil udgøre en del af de 
langtidslagrede patientoplysninger. Databasen vil blive analyseret 
gennem et forespørgselssprog, og der opnås adgang gennem et 
centralt kommunikationssystem. Dataindsamling vil ske fra peri­
fere enheder eller personlige computere ved indlæggelse og ud­
skrivning. Indkodning vil blive lettet af et dataleksikon, en viden­
baseret editor, en datafortolker og en videnbase. 
Målsætning 
Da der ikke bør skabes interne grænser i sundhedssektoren er 
det af stor vigtighed at påbegynde overvejelserne af hospitalsin-
formationstjenestens krav og funktionelle specifikationer, så tid­
ligt at en sammenhængende udvikling i sektoren muliggøres. 
Dette skal lette samarbejdet mellem hospitalerne og mellem hos­
pitaler og sygesikringen og forvaltningen, samtidig med at hospi­
talets administrative procedurer forenkles og gøres mere gennem­
sigtige for patienterne. 
En harmonisering af de nuværende anstrengelser, samtidig med 
at indsatsen i fremtiden forberedes, forudsætter, at der sættes 
fokus på definitionen af hospitalsinformationsnettet. Mål­
sætningen må være at opnå et tæt samarbejde med den europæ­
iske industri og eksperter i sundhedssektoren hvad angår undersø­
gelse, konception, udformning og udvikling. Den store fordel ved sådan en udvikling ligger i den yderligere fastlæggelse af en 
europæisk dækkende standard for lægelige lokalnet, som kan 
anvendes i forbindelse med andre harmoniseringsbestræbelser 
i retning af at udvikle et attraktivt marked og at begrænse 
omkostningerne i sundhedssektoren. 
Omfang 
Yderligere udviklinger i teknologien særligt inden for kommuni­
kationsområdet, lokalnet, distribueret databehandling og 
databasesystemer/teknikker såvel som fremskridt i retning af 
enighed om internationale, tekniske kommunikationsstandarder 
betyder, at opmærksomheden inden for hospitalsinformationstje-
nesten i øjeblikket er rettet mod integrationen af hospitalets 
forskellige funktionelle systemer til et enhedsinformationsplan-
lægnings- og forvaltningssystem. 
Omfanget består derfor i at føre de relevante europæiske virk­
somheder sammen med specialister og økonomer inden for sund­
hedssektoren med det formål at fastlægge den grundlæggende 
udformning af og forudsætningerne for en fælles standard for 
hospitalsinformationsnet. 
Dette arbejde skal specifikt omfatte en konsekvent undersøgelse 
af alle hovedaspekterne ved integreret informationsbehandling, 
dvs. lægelige dataudvekslingsstandarder, den medicinske infor-
mationsbus, indbyrdes forbindelse mellem medicinske instrumen­
teringer osv. 
Den medicinske informationsbus 
Opgaven er at udarbejde en standardkommunikationsprotokol 
for hospitalsinstrumentering, særligt instrumenter til intensiv be­
handling. En lang række af de instrumenter der bruges på hospita­
lerne har ikke fælles dataindsamling og mangler ofte computer­
grænseflader. Derudover har udviklingen af systemer til medicin­
indgivelse og ventilering i lukkede kredsløb fremhævet behovet 
for en enkel computerstyring. Informationsbussen er opbygget 
specielt til at afhjælpe disse mangler og imødekommen disse 
behov. 
Billedarkivering og kommunikationssystem 
(PACS) 
Målsætningen med udviklingen af PACS er at støtte funktioner 
som lagring, arkivering og billedtransmission inden for diagnos­
tisk radiologi. Teknikker udviklet til dette formål kan i sidste 
instans også udvides til andre lægelige kommunikationsformål, 
endda til andre funktioner. Den specifikke opgave er at underbyg­
ge det arbejde, der gøres på europæiske plan for at identificere 
de fælles funktionelle krav PACS stiller. 
4.2. Den bredt dækkende biomedicinske informationstjeneste 
Beskrivelse 
Den moderne sundhedssektor har et voksende behov for bredt 
dækkende kommunikationstjenester. Det er der flere årsager til, 
hovedsagligt skyldes det fremme af den primære sundhedspleje 
(herunder pleje i hjemmet), udbredelsen af tidstro information 
om transplantationer, medicinsikkerheid, ernæring, miljø, osv. 
De typiske brugerkrav, der stilles til den bredt dækkende biomedi­
cinske information, omfatter generelle kliniske data og overførsel 
31. 12. 87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 355/21 
af analytiske data fra laboratorier. Dette medfører udveksling af 
dataarkiver på adskillige megabytes om strukturanalyser eller 
digitalbilleder. 
Inden for de tilknyttede forskningsområder er der behov for 
uindskrænket adgang til de store databaser og samlinger, som 
udgør grundlaget for moderne bioteknologi. Herunder hører 
bl.a.: 
— nukleinsyre og proteinsekvenser, 
— strukturdata om proteiner og biopolymerer, 
— genetiske kort, 
— vektorer for nukleinsyresekvensering. 
Der er gjort en start med BAP, som forbedrer forskernes adgang 
til nukleinsyre- og proteinsekvensdatabaser, til en databank for 
monoklone antilegemer og til stammesamlinger. Denne adgang 
bør imidlertid udvides til at omfatte strukturelle data, biblioteker 
for genetisk kortlægning, klonvektorer og bibliografiske databa­
ser osv. og bør også omfatte industrien såvel som universitetsver­
denen. 
AIM skal her udvikle nye værktøjer for at leve op til målsætnin­
gerne. 
Målsætning 
At tilbyde en universalløsning på behovet for et fælles biomedi­
cinsk net som tager højde for tidszoneforskelle og ferieperioder i 
medlemslandene og som også behandler funktionelle aspekter så 
som ulæste beskeder. 
Omfang 
Det kan forventes at de fleste behov for bredt dækkende kommu­
nikation inden for sundhedssektoren vil blive imødekommet af 
den generelle udvikling af telekommunikationsnettet, dvs. uden 
at der kræves specifikke foranstaltninger. Anvendelsen af denne 
teknik inden for sundhedssektoren kan dog give anledning til en 
række operationelle, lovgivningsmæssige og politiske spørgsmål, 
som nødvendigvis skal afklares og besvares i tide. Dette kan 
udmærket få betydning for den tekniske og operationelle udvik­
ling. Derfor er dette begrænsede analytiske arbejde medtaget som 
en del af pilotfasen. 
Forberedende arbejde på elektroniske eller optisk forbundne ter­
minaler og forbindelse til et transportabelt medium såsom en 
kompaktdisk udgør en del af omfanget. 
4.3. Databeskyttelse/autentificering/idiotsikring 
Beskrivelse 
Inden for sundhedssektoren opstår der nogle af de mest følsomme 
spørgsmål vedrørende databeskyttelse. Databeskyttelse er et 
grundlæggende aspekt af databehandling, som vil være af voksen­
de betydning i takt med udbygningen af nettet i sundhedssektoren, 
udbygningen af informationsnettet, samfundets bevidsthedgørel-
se overfor retssager, og i takt med at information stiger i handels­
værdi, som en reaktion på medlemslandenes verdensomspænden­
de konkurrencestilling. Følgeligt vil databeskyttelsesovervejelser 
blive vævet sammen med detaljer om internationale standarder, 
netudvikling, computerarkitektur, og måden hvorpå dataoversen-
delsessystemer vil arbejde uafhængigt af system og netarkitektur. Spørgsmålet er indviklet, for alt imens databeskyttelsen skal ligge 
på et højt niveau for den enkelte, skal databeskyttelsessystemet 
være tilstrækkeligt transparent til ikke at hindre en legitim og 
autoriseret databrug. 
Målsætning 
Positiv identifikation af autoriserede databrugere er et vigtigt 
spørgsmål, som skal følge organisationen og forvaltningen i sund­
hedssektoren. Idiotsikring er også et applikationsspecifikt ele­
ment. De standarder, der er udviklet til f.eks. kontorautomatise­
ring, er ikke nødvendigvis tilstrækkelige for sundhedssektoren. 
Målsætningen for dette arbejde er derfor at identificere de funk­
tionelle og tekniske krav, sundhedssektoren stiller. 
Omfang 
Herunder falder alle generiske informationsbehandlingsoperatio-
ner i sundhedssektoren og dens støttesektorer. Individets interes­
ser skal varetages, uanset om der er tale om patient, læge, forsker, 
økonom eller jurist. 
4.3.1. Vurdering af behov for databeskyttelse, autentificering og 
idiotsikring i MBI 
Målsætning 
I samarbejde med de parter, der deltager i udviklingen og brugen 
af MBI-systemer, skal der foretages en undersøgelse af de krav, 
der stilles til databeskyttelse, autentificering og idiotsikring, når 
systemet anvendes i sundhedssektoren. Dette gøres udfra en kri­
tisk vurdering af den højeste standard inden for området. Resulta­
terne skal pege på de foranstaltninger og den indsats, der giver 
tilstrækkeligt gode løsninger. 
Omfang 
Databeskyttelsesaspekterne omfatter alle områder inden for da­
taindsamling, transmission, arkivering og fortolkning. Adskillige 
aspekter såsom interne systemer, regionale systemer, datakort 
osv. falder herunder. Det samme gælder beslægtede aspekter 
såsom fortolkning. 
4.3.2. Udvikling af internationale protokoller til beskyttelse af 
lægelige data 
Målsætning 
At specificere krav til beskyttelsesbaserede informationsbe-
handlingsværktøjer til sikring af brugerfortrolighed inden for 
højeffektive informationsbehandlingssystemer. 
Omfang 
Omfanget af arbejdet er at: 
— udvilke et koherent regelsæt for god praksis som grundlag 
for databeskyttelsesprincipper, der let kan medtages i national 
lovgivning om behandling af lægelig information, 
— imødekomme behovet for at forbinde databeskyttelse i com­
puternet og individuelle værktøjsmaskiner til transportable 
patientdatasystemer såsom datakort, 
— udarbejde databeskyttelsesregler med henblik på udvikling af 
intelligensviden baserede systemer, der bygger på en tilfreds-
Nr. C 355/22 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 87 
stillende kortlægning af visse spørgsmål vedrørende sygdoms-
data og behandlingen af disse i systemet open systems inter-
connection protocols, 
— fremme yderligere forskning i stort anlagte databeskyttelses-
net, herunder hører indkodning, adressering, sender og mod­
tagerautentificering, afsendelses- og ankomstsmeddelelse, fejl­
frihed, uslettelige informationsrevisionsspor, 
— angive de mest effektive algoritmer til løsning af de ovennævn­
te problemer, 
— bidrage til yderligere udvikling af eksisterende open systems 
protocols for at kunne leve op til beskyttelseskravene for 
lægelige data. 
5. BIOMEDICINSK EKSPERTSTØTTESYSTEM 
Beskrivelse 
Ekspertstøttesystemer — kombinationen af computere og for-
valtningsvidenskab — er en lovende udvikling, hvor ekspertsyste­
mer og systemer til støtte for beslutningstagning smelter sammen 
og giver den softwarestøtte et nyt computersystem kræver. 
Støttesystemer til beslutningstagning blev udviklet inden for edb-
verdenen på grund af praktiske begrænsninger i databehandlings­
mulighederne for at hjælpe med løsning af vanskelige problemer 
i organisationer som hospitaler eller nationale sundhedsorganisa-
tioner. Teknologien bag ekspertsystemerne afspejler en stort set 
uafhængig evolution på forskningslaboratorier for computervi­
denskab, som svar på begrænsninger i den traditionelle computer­
videnskabs teknik, med hensyn til løsning af komplekse proble­
mer, som mennesker kan løse. Disse to separate udviklinger kan 
nu forenes og hjælpe med at løse en lang række vigtige praktiske 
problemer. 
Målsætning 
I denne del drejer det sig om at udforske mulighederne for 
ekspertstøttesystemer inden for sundhedssektoren, og at identifi­
cere specifikationer for fælles funktionelle forudsætninger for 
skabelsen og udviklingen af et konkurrencedygtigt europæisk 
marked på dette meget lovende område. 
Omfang 
At imødekomme den ovenfor nævnte målsætning. Denne del 
omfatter følgende opgaver: 
5.1. Biomedicinske ekspert- og videnbaserede systemer 
Beskrivelse 
Uanset med hvilken hastighed og succes ekspertsystemerne udvik­
ler sig inden for lægevidenskaben, kan der allerede iagttages 
bemærkelsesværdige konsekvenser for standardprodukterne 
inden for medicinsk informatik, strækkende sig fra dedicerede 
systemer til fuldstændige hospitalsinformationssystemer, konse­
kvenser der i en bredere forstand kan blive endnu vigtigere 
til sikring af kvaliteten i sundhedssektoren. Det samme gælder 
konsekvenser for den biomedicinske uddannelse. Ekspertsystemer kan forbedre kvaliteten af den lægelige indsats 
ved at forbedre diagnosernes nøjagtighed og udarbejde mere 
specifikke og individualiserede behandlingsanvisninger. 
Ekspertsystemer kan også bidrage til at kontrolere omkostninger­
ne i sundhedssektoren: 
— antallet af fejl reduceres, hvilket giver en mere effektiv pro­
blembehandling, 
— diagnoseprocessen kan afkortes eller forenkles logistisk (for­
stået på den måde at antallet af henvisninger fra en institution 
til en anden kan nedbringes), 
— patientorienterede ekspertsystemer gør det muligt for flere 
kronisk syge patienter at styre deres sygdom effektivt. 
Målsætning 
Målsætningen med arbejdet er at identificere krav og muligheder 
for ekspert- og videnbaserede værktøjer i sundhedssektoren og 
tilknyttede forskningsområder. 
Omfang 
Opgaven er at undersøge og påvise gennemførligheden af euro­
pæisk samarbejde om udviklingen af værktøjer med kunstig 
intelligens til brug i sundhedssektoren og tilknyttet forskning. 
For at begrænse omfanget foreslås det, at opgaven i første omgang 
begrænses til et specifikt medicinsk problemområde, f.eks. diabe­
tes. Allerede igangværende samarbejde kunne danne grundlag for 
et sådant initiativ. Dette eksperiment vil bidrage til udviklingen 
af den emperiske baggrund, som fremtidigt arbejde i retning af 
deling af diagnoseværktøjer og andre værktøjer i sundhedssekto­
ren skal vurderes udfra. Specifikt forventes det at eksperimentet 
skal påvise disse udviklingers mulige konsekvenser for kvalitet og 
omkostningsbegrænsning i sundhedssektoren. Hovedopgaverne 
omfatter: 
— definition af en ramme for ekspertsystemer inden for lægevi­
denskaben, 
— analyse af videnfremstilling, 
— analyse af medicinsk ræsonnering, 
— analyse af interface, 
— samspil mellem ekspertsystemer og andre systemtyper. 
Rammen for ekspertsystemer inden for lægevi­
denskab 
De områder inden for lægevidenskab og sundhedssektor, hvor 
det er muligt at anvende ekspertsystemer, skal identificeres, og de 
mulige betingelser for deres effektive anvendelse skal analyseres. 
Videnfremstilling 
Typen af viden i sundhedssektoren skal analyseres, og måden 
hvorpå de sædvanlige teknikker med kunstig intelligens udtøm­
mende kan opfange den viden, skal studeres. 
Medicinsk ræsonnering 
De forskellige ekspertsystemtyper, der kan bruges i sundhedssek­
toren (diagnose, beskrivelse af mulige scenarier, planlægning) og 
31. 12. 87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 355/23 
deres arkitektur, skal analyseres. Opmærksomheden koncentreres 
om de proceduremæssige aspekter, og dem der formodes at være 
metaviden. 
Interfaces 
Begyndende med en analyse af eksisterende interfaces i ekspert­
systemerne, skal der foretages en undersøgelse af hvilke karakte­
ristika interfaces i næste generation af ekspertsystemer skal have, 
idet opmærksomheden rettes både mod naturligt sprog og grafik. 
Samspil 
De systemtyper, der allerede eksisterer i et informationssystem 
(støttesystemer til beslutningstagning, matematiske modeller og 
statistiske pakker), som skal samspille med ekspertsystemer, skal 
analyseres såvel som samspillets type. Også databaser vil blive 
undersøgt, særligt dem der har universel interface. 
5.2. Dedicerede computersprogsværktøjer 
Beskrivelse 
Det foreslås at udforske gennemførligheden af et »makrosprog 
til sundhedssektoren« dvs. et sprog, der bygger på almindelige, 
generelle sprog, men som har særlige træk, der letter dets brug i 
sundhedssektoren og tilknyttet forskning. 
Målsætning 
Nytteværdien, udviklingshastigheden og accepten af anvendelsen 
på medicinske informationssystemer ville blive stærkt forbedret, 
hvis der fandtes et computersprog, der støttede de anvendte 
nomenklaturer og klassifikationssystemer og fremskyndte disses 
udvikling: meta-information som et integrationsværktøj. Mål­
sætningen med arbejdet er at undersøge mulighederne for et 
computersprog, der kan støtte design og udvikling af software 
udtrykt i læge- og sundhedsorganisationers metadata og deres 
kontekstuelle (semantik) og syntaktiske relation (semantiske da­
tamodeller). 
Omfang 
Dette arbejde kunne bygge på arbejdet i ESPRIT og på det 
fremskridt, der gøres i andre lande i forbindelse med denne 
målsætning. Pilotfasen kan bidrage til at afklare chancerne for 
succes og det betimelige i sådant et initiativ. Arbejdet kunne også 
omfatte en udforskning af semantiske datamodeller til udvikling 
af medicinske databaser. 
5.3. Særlige krav til informationsbehandling 
Beskrivelse 
I sundhedssektoren og inden for tilknyttet forskning kræves der 
meget ofte en bearbejdning af billeder eller andre problemer, der 
kræver en ekstrem høj computerkapacitet. Selv om der findes 
et antal europæiske ventures inden for nye processorer eller 
supercomputere, er der behov for yderligere forskning og udvik­
ling før de kan finde en løsning på problemerne i sundhedssekto­
ren og i tilknyttede forskningsområder, særlig bioteknologi. Tidstro højhastighedsbehandling af medicinsk information er 
påkrævet inden for adskillige områder, herunder: 
— billedbehandling (l), 
— stemmebehandling, 
— tidstro og mere end tidstro modellering, 
— udvikling af neuromuskulære proteser, 
— netforvaltning. 
Blandt de forbedringer, som tidstro højhastighedsbehandling 
kunne medføre for den bioteknologiske forskning, kan nævnes: 
— en væsentlig forbedring i kvaliteten af informationens præsen­
tation på skærmen, 
— en udspredning af mangfoldige iterative beregninger til valide­
ring af computermodellering af proteiner. 
Målsætning 
Det foreslås at undersøge mulighederne og de komparative forde­
le ved specialiserede supercomputeres anvendelse inden for sund­
hedssektoren og bioteknologisk forskning (dette betyder ikke at 
andre anvendelsesområder ikke har lignende behov for specialise­
rede computere). Dette arbejde vil særligt medføre en undersøgel­
se af samtidige high order integration computers inden for bio­
medicin. 
Omfang 
Design og krav til udviklingen såvel som en vurdering af det 
potentielle anvendelsesområde i MBI og andre områder med 
lignende behov. 
Dette arbejde kan bygge på ESPRIT-arbejdet og nationale pro­
grammer, såvel som på erfaring fra andre lande der arbejder 
inden for dette område. 
5.4. Interface mellem menneske og computer 
Beskrivelse 
Da informationsbehandlingssystemerne kræver datainput fra 
læger og andert personale, skal udviklingen af brugerinterface 
tillægges stor vægt. Særligt er der stærkt behov for klart at påvise, 
at disse systemer vil være til fordel for brugeren, der skal indsætte 
data. 
Målsætning 
Definitionen af europæiske standarder og deres gennemførlighed 
kræver en særlig indsats, hvilket er målsætningen for dette ar­
bejde. 
Omfang 
Den generelle brugbarhed kræver så stor harmonisering som 
muligt af den menneskelige interface, uanset hvilken special 
medicinsk anvendelse, der er tale om. Den skal udvikles til at 
kunne fungere på lægers særlige arbejdsvilkår, samtidig med at 
der tages højde for kravene til en effektiv databeskyttelse. 
(') Medicinsk scanning tegner sig for ca. 11 % af verdensmarke­
det for billedbehandling. Anvendelser i hurtig udvikling 
strækker sig fra dynamiske billeder af hjertet til analyse af 
knoglebrud og brug af biosensorafledt information. 
Nr. C 355/24 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 87 
5.5. Fleksible inferenssystemer med åben arkitektur 
Beskrivelse 
Lægers anvendelse af informationsteknologi vil i vidt omfang 
blive berørt af de fremtidige udviklinger inden for kunstig intelli­
gens. Dette kræver udbud af højhastighedsgrafik og inferentiel 
behandling i en form, der er tilgængelig for et stort marked af 
praktiserende læger. I praksis er de nuværende udviklinger af 
begrænset nytte da de hverken muliggør integration med daglig­
dags systemaspekter, som f.eks. patientdatabasen, eller muliggør 
indbyrdes sammenkobling eller overførsler. For at virkeliggøre 
dens potentielle nytteværdi skal kunstig intelligens være en del 
af et integreret koncept, hvor den spiller en assisterende rolle i 
det daglige arbejde. 
Målsætning 
Målet er såvel at udarbejde et »fleksibelt inferenssystem med 
åben arkitektur« som at undersøge dets potentiale med hensyn 
til de tekniske egenskaber, der er nødvendige for effektivitet og 
tilpasning til brugerbehov. 
Omfang 
Hensigten er at definere et operativt system på højt niveau, som 
med anvendelse af indbygget ekspertise, hurtigt og entydigt kan 
opnå interface med helt forskellige systemfunktioner fra forskelli­
ge positioner i systemet. Opgaven består specifikt i at analysere 
og at vurdere behovet for at udarbejde et net af indbyrdes 
samarbejdende eksperter, hvor hevr ekspert får de samme indle­
dende data og i løbet af konsultationsprocessen får outputtet fra 
de andre. Det kunne også realiseres i et system af lokalt fordelte 
eksperter, der er forbundet i et lokalt net eller i en computer med 
parallelbehandlingsfaciliteter. 
6. BIOMEDICINSKE INSTRUMENT OG FORSKNINGS-
VÆRKTØJER 
Beskrivelse 
Biomedicinske instrumenter er en af nøglefaktorerne for frem­
skridt i MBI, og er altafgørende for dens fremtidige udvikling. 
Biomedicinske instrumenter med indbygget informationsteknolo­
gi udgør den vigtigste faktor i den eksplosive fremgang, der 
er opnået inden for biomedicinsk forskning. Den altafgørende 
vigtighed af at integrere fremskridt inden for alle teknologiske 
områder, særligt fremskridt inden for informationsteknologi, 
telekommunikation og radiospredning, forventes at være ligeså 
altafgørende i de kommende ti år. 
Europæiske videnskabsmænd rangerer højt målt med internatio­
nal målestok, men deres produktivitet er lavere, dvs. den tid, der 
bruges for at opnå et givent forskningsresultat er meget længere. 
Med andre ord, er det produktiviteten i europæiske forskning og 
udvikling, ikke kvaliteten, det skorter på, sammenlignet med 
andre udviklede regioner. Dette skyldes for en stor dels vedkom­
mende utilstrækkelige fremskridt inden for biomedicinsk instru­
mentering og integration af informationsteknologi. 
Fælleskabets evne til i tide at tilpasse ideer og målsætninger til 
de teknologiske fremskridt vil være altafgørende for sundhedssek­
torens omkostningseffektivitet og for den internationale konkur­
renceevne inden for varer, udstyr og tjenesteydelser i sundheds­
sektoren. 6.1. Integreret biomedicinsk laboratorie 
Målsætning 
Målsætningen er at undersøge mulighederne for at opnå væsentli­
ge forbedringer i forsknings- og udviklingsproduktiviteten i sund­
hedssektoren og tilknyttet teknologisk arbejde, ved en samordnet 
indsats i biomedicinsk instrumentering med særlig reference til 
MBI's rolle. Der specifikke koncept, der skal udforskes er et 
integreret biomedicinsk laboratorie. 
Den systematiske udvikling af MBI anvendt på biomedicinske 
laboratorieaktiviteter kan føre til virkeliggørelsen af integrede 
biomedicinske laboratorier, hvilket medfører en væsentlig forbed­
ring i den biomedicinske forskningsomkostningseffektivitet, kva­
litet, fleksibilitet, pålidelighed og hastighed, dvs. vil have en 
væsentlig betydning for forsknings- og udviklingsproduktiviteten 
inden for dette område. 
Omfang 
Undersøgelsen af et integreret biomedicinsk laboratorie bør om­
fatte: 
— integreret måling af biomedicinske variabler in vitro og deres 
fortolkning, 
— in vivo sensorer til diagnostik og terapi, 
— billed- og datafortolkning, 
— edb-styret scanning, 
— magnetisk resonans billedbehandling (MRI), 
— endoskopi, særligt videoendoskopi, 
— billedarkivering og kommunikationssystemer (PACS), 
— biokemiske analyser, 
— genkortlægning, 
— proteinkarakterisation, 
— cellescreening. 
Resultatet skal give en klar indikation af de komparative fordele 
ved integrerede biomedicinske laboratorier i forhold til andre 
avancerede angrebsmuligheder inden for instrumentering. Derud­
over skal dette arbejde føre frem til en definition af implemente-
ringskoncepter og en specifikation af det tilknyttede teknologiske 
arbejde og skal angive de nøglefaktorer, der nødvendigvis skal 
tages i betragtning. 
6.2. Biomedicinske videnbaser 
Beskrivelse 
Kompliciteten og mængden af medicinsk og bioteknologisk infor­
mation er omfattende og hurtigt voksende. Gener i titusindevis 
kontrollerer specifikke livsprocesser, det menneskelige kromo­
somsæt består af tre milliarder DNA-enheder. Med den nuværen­
de teknik kunne det tage 3 000 mandår at sekvensere disse tre 
milliarder enheder. Imidlertid er automatiske DNA sekvense-
ringsmaskiner under udvikling, som inden for de næste ti år kan 
nædskære prisen på at sekvensere et gen til en brøkdel af en 
ECU. 
Lignende fremskridt gøres i analysen af andre biologiske materia­
ler og i arbejdet med medicinens og terapiens molekylære grund­
lag. Meget af det fremskridt, der gøres er imidlertid afhængig af 
en effektiv forvaltning af den opnåede information. I denne 
forbindelse er det centrale spørgsmål design og udvikling af 
biomedicinske videnbaser. 
31. 12. 87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 355/25 
Målsætning ' 
Målsætningen er at identificere og vurdere alternative måder 
at forvalte biomedicinske informationssystemer på og at undgå 
overbelastning. Dette kræver hurtig lagring og deling af informa­
tion fra den medicinske, farmaceutiske og genetiske forskning. 
Omfang 
Informationssystemet, og derfor de tilknyttede videnbaser, skal 
støtte bioteknologisk og genetisk forskning, såvel som udviklin­
gen af farmaceutika, medicinsk forskning og sundhedsplejen. 
Grunden hertil er den stigende brug af diagnostik og terapi 
baseret på forståelsen af genetiske og biomolekylære processer. 
Arbejdet vil indledningsvis omfatte effektiv informationstjeneste, 
organisation, vedligeholdelse, generhvervelse, adgang til biotek­
nologisk, farmaceutisk og medicinsk brug. 
Resultatet af det udforskende arbejde skal bidrage til at identifice­
re og vurdere mulighederne for effektiv og økonomisk forvaltning 
af genetisk og biomolekylær information. 
6.3. Automatiseret DNA-sekvensering 
Beskrivelse 
Bioteknologiske fremskridt har ført til nye teknikker inden for 
diagnose, behandling og forebyggelse af sygdom. De fleste af 
disse — fra nye vacciner baseret på rekombineret DNA, til 
dannelsen af terapeutiske proteiner, til behandling af kræft og 
hjertesygdomme — er afhængige af hurtig og økonomisk sekven­
sering af DNA. 
I løbet af de sidste ti år er DNA-sekvenseringshastigheden steget 
til flere tusinde nukleotider om dagen. Amerikanske og japanske 
hold er i gang med at udvikle automatiseret DNA-sekvensering, 
der vil øge hastigheden adskillige gange, og også nedskære om­
kostningerne. 
Målsætning 
Målsætningen i pilotfasen er at undersøge mulighederne for euro­
pæisk samarbejde i udviklingen af automatiseret DNA-sekvense­
ring. Der skal lægges særlig vægt på anvendelsen af avancerede 
CIM-teknikker for at opnå en høj produktivitet og pålidelighed 
af resultaterne. Dette mål skal forfølges i tæt samarbejde med 
biologiske forskere, der allerede arbejder på BAP-programmet 
for at forbedre sekvenseringsteknikkerne. 
Omfang 
En systematisk vurdering af krav og teknologivalg til automatise­
ret DNA-sekvensering. 
6.4. Automatiseret proteinanalyse-syntese 
Beskrivelse 
Udover DNA findes der en lang række biomolekyler, der spiller 
en nøglerolle i medicin og biologi. Problemerne med, på kontrol­
leret vis, at analysere strukturerne og lave en syntese af dem, er 
af allerstørste vigtighed for terapi på det molekylære niveau. Målsætning 
Udvikling af en fremgangsmåde over for automatiseret protein­
analyse og dens sammenkædning til proteinsyntese. 
Omfang 
Det udforskende arbejde omfatter medicinske, farmaceutiske og 
bioteknologiske krav til proteinanalyse og syntese. Arbejdet skal 
primært fokusere på MBI's og CIM's potentiale. 
7. IKKE TEKNOLOGISKE FAKTORER 
En orientering af den teknologiske indsats i retning af at imøde­
komme socioøkonomiske behov betyder, at konteksten teknolo­
gien skal bruges i, er taget med i betragtning. Derudover indebæ­
rer en optimal anvendelse af ressourcerne, at der i lige høj 
grad tages hensyn til organisations- og forvaltningsspørgsmål. 
Højteknologiens politiske karakter kræver at disse aspekter vur­
deres, og at konsekvenserne bringes frem i lyset, selv på prækon­
kurrencemæssigt forsknings- og udviklingsplan. 
Denne del af pilotfasen er helliget en analyse og en vurdering af 
nogle af de ikke tekniske faktorer, der placerer dette initiativ 
inden for den bredere ramme af tilknyttede aktiviteter. 
7.1. Undersøgelse af mulighederne for tættere samarbejde mel­
lem nationale aktioner 
Der er allerede en stor indsats igang i Europa, og der gøres 
et fremragende stykke arbejde. På grund af disse aktiviteters 
overvejende nationale orientering er der imidlertid en stor del 
overflødighed i det arbejde, der gøres og ofte udersøges mulighe­
derne for synergi ikke. 
Som en del af pilotfasen foreslås det derfor, at udvikle foran­
staltninger, der skal bistå de eksisterende deltagere i at identificere 
beslægtede aktiviteter, og etablere samarbejde hvor det er passen­
de. Undersøgelsen og konsultationen vil også omfatte udarbejdel­
se af henstillinger, der skal lette den fælles udnyttelse af resultater 
og overførsel af teknologi. 
7.2. Gennemgang af praksis for funktionel specifikation, stan­
dardisering og certifikatudstedelse 
Problemerne med at blive enige om funktionelle specifikationer 
og minimumsstandardisering til brug i informationsteknologi og 
telekommunikation i sundhedssektoren og beslægtet forskning 
kompliceres af behovet for at kombinere disse organisationers 
indsats i sundhedssektoren med indsatsen orienteret i retning af 
informationsteknologi og telekommunikation. 
Hensigten er, at løsningen af MBI spørgsmål skal bygge på 
eksisterende standardiseringsorganer. For at opnå en effektiv 
indsats, og i lyset af de nationale forskelle og mangfoldigheden 
af organisationer der, på den ene eller den anden måde, allerede 
er involveret, foreslås det at udarbejde en oversigt over praksis i 
Europa og internationalt med hensyn til standardisering, specifi­
kation og certifikatudstedelse. Dette arbejde skal munde ud i en 
henstilling om den bedste måde til behandling af fremtidige behov 
i Europa inden for standardisering, specifikation og certifikat­
udstedelse. 
7.3. Gennemgang af den juridiske og lovgivningsmæssige ramme 
for MBI 
Brugen af informationsteknologi og telekommunikation i sund­
hedssektoren skal også omfatte en passende lovgivning og juridi-
Nr. C 355/26 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 87 
ske foranstaltninger til sikring af patientinteresser såvel som 
tjenesteyderes og operatørers kommercielle interesser. 
For at undgå at der skabes nye indre grænser i Fællesskabet, er 
der behov for at gøre en anstrengelse i retning af at definere 
fælles regler og betingelser for introduktionen af MBI. 
Som udgangspunkt forslås det at analysere eksisterende for­
ordninger og lovgivning om brug og indførelse af MBI. Arbejdet 
skal resultere i en identifikation af de muligheder og foran­
staltninger, der kan udvikles, for at fremme en harmonisk udvik­
ling af lovgivningsrammen for MBI's anvendelse i Europa. 
7.4. Økonomisk vurdering af MBI's potentiale for sundhedssek­
tor og biomedicinsk forskning 
Udover de kvalitative fordele MBI tilbyder sundhedssektoren, er 
det væsentligste bidrag muligheden for en omkostningsbegræns­
ning. Det er imidlertid ikke noget simpelt forhold, der består 
mellem en teknologisk eller en tjenesteydelses ydeevne og forbed­
ringen i omkostningseffektiviteten. Det afhænger af talrige andre 
faktorer og vilkår, der skal forstås og tages med i betragtning. 
Det foreslås derfor at undersøge MBI's økonomiske konsekvenser for sundhedssektoren og støttetjenesterne, særligt biomedicinsk 
forskning. Resultatet af dette arbejde forventes at give en forståel­
se af økonomien bag information i sundhedssektoren, og at 
angive hvordan MBI bedst kan bidrage til forbedringer af om­
kostningseffektiviteten af det samlede system. 
7.5. Vurdering af krav til specialuddannelse og mulighederne for 
at imødekomme disse 
Specialuddannelse spiller en nøglerolle for en udnyttelse af de 
muligheder, det teknologiske fremskridt skaber. Det uddannede 
personale, der findes, er typisk blevet uddannet for en ti år siden, 
og selv dengang har uddannelsen ikke nødvendigvis været helt 
up to date. Selvfølgeligt investeres der meget i voksenuddannelse, 
men på områder, der udvikler sig meget hurtigt, som det er 
tilfældet med MBI, er det nødvendigt med særlige anstrengelser 
for at klare vanskelighederne med teknologi og videnoverførsel. 
Det foreslåede arbejde i pilotfasen er en vurdering af kravene og 
udarbejdelse af en plan for specialuddannelse med det sigte at 
gøre forskere og praktiserende læger bekendt med mulighederne 
i avanceret MBI.