DA Den Europæiske Unions Tidende C 223/23

Offentliggørelse af en registreringsansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2009/C 223/11

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006. Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen ad.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»TARTA DE SANTIAGO«

EF-Nr.: ES-PGI-0005-0616-03.07.2007

BGB ( X ) BOB ( )

1. Betegnelse:

»Tarta de Santiago«

2. Medlemsstat eller tredjeland:

Spanien

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1. Produkttype (jf. bilag II):

Kategori 2.4. Brød, wienerbrød, kager og andet bagværk samt konfekturevarer.

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

Traditionel galicisk kage fremstillet af ingredienser som mandler, sukker og æg, i de andele og efter de specifikationer, der er angivet i punkt 3.3 i nærværende dokument.

Organoleptiske egenskaber:

— Form: rund dækket af sukkerglasur med angivelse af Santiago-ordenens kors som særligt kendetegn.

— Aroma: æggeblomme og mandel.

— Farve: hvid overflade på grund af pynten med sukkerglasur og gylden indeni.

— Smag: mandel.

— Konsistens: svampet og grynet.

Præsentation: Findes i to grundudgaver, med bund, og uden bund. Endvidere findes der forskellige størrelser af hver udgave.

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter):

Ingredienserne i Tarta de Santiago (kage uden bund eller fyldet, hvis kagen har bund) er følgende:

— Mandler af bedste kvalitet, der skal udgøre mindst 33 % af blandingens samlede vægt. Mandlerne har et fedtindhold på over 50 % målt i usmuttet tilstand. Mandler af middelhavssorterne, som sædvanligvis anvendes (bl.a. »Comuna«, »Marcona«, »Mollar«, »Largueta« og »Planeta«) opfylder normalt denne specifikation.

— Raffineret sukker (saccharose) i en andel, der mindst udgør 33 % af blandingens samlede vægt.

— Æg, som mindst skal udgøre 25 % af blandingens samlede vægt.

— Revet citronskal og flormelis samt hedvin, brandy eller brændevin af presserester, afhængigt af hvilken opskrift der anvendes.

For kager med bund må bunden højst udgøre 25 % af kagens samlede vægt og kan være af:

— Butterdej,, der består af hvedemel, smør, vand og salt.

— Mørdej, der består af hvedemel, smør, raffineret sukker (saccharose), hele æg, mælk og salt.

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

—

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

Fremstilling og pyntning af »Tarta de Santiago«.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning, emballering osv.:

Emballeringen skal foregå i de fremstillingslokaler, som er registreret hos kontrolorganet. Det forhold, at det er nødvendigt at foretage emballeringen i samme lokaler som fremstillingen, skyldes for det første, at kagen er skrøbelig (mørdej og glasurlag), hvilket vanskeliggør håndtering og transport uden den beskyttelse, som den behørige emballage giver. For det andet skyldes det behovet for at opretholde de rette hygiejneforhold og mindske kontamineringskilderne. Under de omstændigheder kan emballeringen siges at udgøre en del af fremstillingsprocessen.

Den anvendte emballage bør være ny og ren og hver enkelt kage emballeres separat. Emballagen bør endvidere være af et hensigtsmæssigt materiale for at fremme en korrekt holdbarhed og transport af produktet.

3.7. Specifikke regler for mærkning:

De kager, der sælges under den beskyttede geografiske betegnelse »Tarta de Santiago«, skal, efter at være blevet certificeret som overholdende varespecifikationen og de relevante bestemmelser, forsynes med en forsegling, etiket eller kontroletiket med en alfanumerisk kode og et løbenummer, som kontrolorganet har godkendt og tildelt, hvor det officielle symbol for beskyttet geografisk betegnelse (se nedenfor) skal være anført.

Både på etiketter og kontroletiketter anføres obligatorisk: »Indicación Geográfica Protegida«»Tarta de Santiago«. Mærkningen »Indicación Geográfica Protegida«»Tarta de Santiago« skal obligatorisk fremgå af etiketter og emballage tillige med mere almene oplysninger i henhold til gældende lovgivning.

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Det geografiske område for den beskyttede geografiske betegnelse »Tarta de Santiago« udgør hele den selvstyrende region Galicien.

5. Tilknytning til det geografiske område:

5.1. Det geografiske områdes egenart:

I Galicien har man spist produkter fremstillet af mandler siden gammel tid på trods af, at der i regionen næsten ikke findes mandeltræer. Det er således, at det traditionelle bagværk, som indgår i det, vi i dag kender som galicisk madkunst, er opstået.

Disse mandelprodukter blev i tidernes morgen spist af de velhavende, men senere blev de mere udbredt blandt jævne folk og indgår nu fuldstændigt som en typisk basisingrediens i traditionelle galiciske desserter, og Tarta de Santiago er en af de specialiteter, der har sine rødder i de ældste traditioner inden for finere galicisk bagværk.

5.2. Produktets egenart:

Tarta de Santiago er en dessert, der klart skiller sig ud fra andre i såvel udseende som organoleptiske egenskaber, både hvad angår smagen og især farven og den svampede og grynede konsistens. Formen og Santiago-ordenens kors på kagens overside gør, at den er let at skelne fra andre.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

Den ældste omtale af fremstilling og forbrug af den mandelkage, der nu om dage er kendt som Tarta de Santiago, stammer fra 1577 i forbindelse med en inspektion eller et besøg, som Pedro de Portocarrero aflagde på Santiagos universitet, og dennes undersøgelse af de mellemmåltider eller måltider, som professorerne fik som led i deres privilegier i forhold til deres akademiske grader.

De første pålidelige opskrifter er indeholdt i »Cuaderno de confitería«, som Luís Bartolomé de Leybar samlede omkring 1838, samt i opskriftsbogen »El confitero y el pastelero«. Sidstnævnte er skrevet af Eduardo Merín og var en meget nyttig bog for kokke, kroværter og konditorer. Disse skrifters kronologi og entydige galiciske oprindelse bekræfter såvel opskriftens alder som den nære forbindelse til den lokale gastronomiske tradition. Det forhold, at denne kage ikke er at finde i opskriftssamlinger i resten af det spanske område indtil det 20. århundrede, viser, at den ikke blev anset for at være almenkendt blandt kokke, og at den i meget lang tid blev betragtet som en regional specialitet. Alt dette understøtter idéen om, at kagen er af galicisk oprindelse og er tæt knyttet til galicisk tradition, gastronomi og smag.

I de traditionelle galiciske konditorier fremstilles Tarta de Santiago i øvrigt stadigt efter de opskrifter, der mindst stammer tilbage fra slutningen af af det 19. århundrede. Grundlæggeren af konditoriet »Casa Mora« i byen Santiago de Compostela begyndte i 1924 at pynte mandelkagerne med et billede af Santiago-ordenens kors. Denne idé fik stor succes og udbredtes straks til hele Galicien.

Sluttelig indgår Tarta de Santiago i det spanske landbrugs-, fiskeri- og fødevareministeriums oversigt fra 1996 over traditionelle spanske produkter, Inventario Espanñol de Productos Tradicionales, i afsnittet om bagværk, hvilket er et yderligere bevis på produktets tilknytning til den selvstyrende region Galicien.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

Bekendtgørelse af 29. december 2006 om godkendelse af ansøgningen af registreringen af den beskyttede geografiske betegnelse »Tarta de Santiago«.

Diario Oficial de Galicia número 5, del día 8 de enero de 2007 (Galiciens officielle tidende nr. 5 af 8. Januar 2007).

http://www.xunta.es/doc/Dog2007.nsf/a6d9af76b0474e95c1257251004554c3/9eff9ab5be0f8a9ec125725a004cf842/$FILE/00500D006P012.PDF