Udtalelse om anvendelse af bovin somatotropin i Den Europaeiske Union (94/C 393/27)

Det OEkonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 24. februar 1994 i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 23, stk. 3, at udarbejde en udtalelse om anvendelse af bovin somatotropin i Den Europaeiske Union.

Det forberedende arbejde henvistes til OESU's Sektion for Landbrug og Fiskeri, som udpegede Augusto Da Silva til ordfoerer. Sektionen vedtog sin udtalelse den 2. september 1994.

Det OEkonomiske og Sociale Udvalg vedtog paa sin 318. plenarforsamling af 14. og 15. september 1994, moedet den 15. september 1994, med et stort flertal af stemmer for, 3 imod og 10 hverken for eller imod, foelgende udtalelse.

1. Bovin somatotropin

1.1. Bovin somatotropin (BST) er et hormon fremstillet ved hjaelp af genteknologi. Det ligner det naturlige hormon, der udskilles fra hjernevedhaengskirtlen (hypofysen), som findes i den nederste del af koens hjerne.

1.2. Dette hormons vigtigste funktion er at dirigere den vaesentligste del af foderets energiindhold til maelkekirtelen, hvilket haemmer dannelsen af fedtreserver.

1.3. Hormonet fremstilles kunstigt ved hjaelp af bakterier, hvori BST-genet er indsproejtet.

1.4. Den oenskede virkning opnaas kun, hvis hormonet indsproejtes og ikke ved at tilsaette det foderet, da fordoejelsesenzymerne i saa fald vil inaktivere det. Den indsproejtede BST-maengde er 4-8 gange stoerre end den hormonmaengde, koen normalt selv producerer.

2. Baggrund

2.1. BST er et veterinaerlaegemiddel og er som saadant omfattet af direktiv 81/851/EOEF om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om veterinaerlaegemidler. Med dette direktiv er der indfoert en ordning med forudgaaende tilladelse fra medlemsstaterne paa grundlag af sikkerheds-, kvalitets- og effektivitetskriterier. Eftersom der her er tale om et bioteknologisk produkt, skal der imidlertid, via en centraliseret procedure, indhentes udtalelse fra Udvalget for Veterinaermedicinske Praeparater (UVP) jf. direktiv 87/22/EOEF.

2.2. Da dette produkt ikke anvendes til terapeutiske formaal, men til at oege »dyrenes maelkeydelse«, kan eventuelle procedureforskelle mellem de nationale myndigheder foraarsage vanskeligheder for handelen inden for EF og skabe konkurrenceforvridninger.

3. Anmodning om tilladelse

3.1. Der er blevet anmodet om tilladelse til at markedsfoere to laegemidler i EF, hvis aktive princip er somatotropin fremstillet ved hjaelp af rekombineret DNA.

3.2. I henhold til den oprindelige anmodning fra de to amerikanske firmaer, som soegte tilladelse til at markedsfoere BST, boer BST indgives ved en subkutan subskapular indsproejtning. I lyset af UVP's bemaerkninger om de lokale reaktioner, der er konstateret paa indsproejningsstedet (langvarige og smertefulde haevelser), foreslog de to firmaer, at indsproejtningen blev givet i det subkaudale omraade, da dette ifoelge ansoegerne delvis ville kunne mindske de gener, dyret fik. Som paapeget af nogle af UVP's medlemmer vil der imidlertid stadig vaere tale om alvorlige ulemper i henseende til hygiejne og muligheden for sekundaere infektioner, isaer hvis BST skal anvendes paa bedrifterne og ikke i et optimalt, eksperimentalt miljoe.

3.2.1. Efter en analyse af de oplysninger, ansoegerne havde givet i forbindelse med ansoegningen om markedsfoeringstilladelse, blev begge produkter anset for at vaere tilfredsstillende af de fleste af UVP's medlemmer, som fandt, at de baade opfyldte kriterierne i direktiv 81/851/EOEF og 81/852/EOEF.

3.2.2. UVP accepterede det forhold, at begge ansoegere saaledes havde bevist, at restkoncentrationen af disse produkter i koed og maelk fra de behandlede dyr i princippet ikke medfoerte sundhedsrisici for forbrugerne. UVP's medlemmer havde dog stadig betaenkeligheder med hensyn til, om anvendelse af BST ikke paafoerte dyrene for store lidelser i forhold til de forventede fordele derved, og med hensyn til mastitisrisikoen () og foroegelsen af antallet af somatiske celler (), som kan medfoere en vis risiko for forbrugerne.

3.2.3. UVP fandt, at produkterne var effektive, naar man saa paa deres anvendelsesformaal, og at de begge opfyldte kvalitetskravene i EF's direktiver.

3.2.4. Den videnskabelige veterinaerkomité paapegede ogsaa, at den var bekymret over, at man i debatten om anvendelse af bioteknologiske produkter saasom rekombineret BST er meget lidt opmaerksom paa produktets indvirkning paa de paagaeldende dyrs velvaere. Udbredt anvendelse af et nyt produkt af denne slags boer ikke vaere tilladt, foer man har indhentet og analyseret et tilstraekkeligt antal oplysninger fra videnskabelige undersoegelser.

3.2.4.1. Man maa vaere saerligt opmaerksom paa BST-anvendelsens konsekvenser for forbrugerne, isaer ved foroegelsen af antallet af somatiske celler og evt. stoerre restkoncentrationer af antibiotika, som haenger sammen med den stoerre risiko, der bestaar for klinisk og subklinisk mastitis i de behandlede koeer. Denne bekymring deles i oevrigt ikke blot af UVP, men ogsaa af Kommissionens konsulentgruppe vedroerende bioteknologiens etiske aspekter.

3.2.4.2. I en tilsvarende udtalelse fra UVP paapeger konsulentgruppen, at maelk fra BST-behandlede koeer (som er antibiotikabehandlet mod mastitis eller andre former for betaendelse) ikke maa anvendes til konsum, og at der ikke maa vaere et stoerre antal somatiske celler pr. ml maelk end i normalt fremstillet maelk.

3.2.5. Hertil kommer, at forskellige dyrevaernsforeninger har udtrykt forbehold over for anvendelse af laegemidler, som ikke har et terapeutisk sigte, og som paafoerer dyrene gentagne og kroniske lidelser.

3.2.6. UVP's konklusioner deles paa ingen maade af specialister paa omraadet i Europa eller USA, Canada og andre lande. En undersoegelse, som fremtraedende virusforskere i INRA (Institut National de la Recherche Agronomique, det nationale landbrugsforskningsinstitut i Frankrig) for nylig har foretaget, antyder, at anvendelse af BST kan medfoere risiko for, at vira, der findes latent i et sundt baererdyr, aktiveres. Denne mistanke er opstaaet som foelge af resultatet af et forsoeg, INRA's afdeling for dyrepatologi i Lyon gennemfoerte over nogle aar. Dette har faaet lederen af det franske organ, der foerer tilsyn med markedsfoering af veterinaerlaegemidler, til at anmode om yderligere forsoeg.

3.2.7. Da de amerikanske naerings- og laegemiddelmyndigheder Food and Drugs Administration (FDA), den 15. november 1993 gav tilladelse til at markedsfoere dette produkt - efterfulgt af et moratorium paa 90 dage som kraevet af kongressen - skaerpedes den debat om de etiske, tekniske og socio-oekonomiske spoergsmaal, der altid har vaeret omkring anvendelsen af dette vaekstfremmende stof.

3.2.7.1. Selv om det ikke er muligt at ekstrapolere reaktionerne paa det amerikanske marked og blandt forbrugerne til Europa, boer det fremhaeves, at med den korte tid, der er gaaet, siden BST er kommet paa markedet i USA, er det ikke muligt at foretage nogen trovaerdig udledning af dets reelle indvirkning paa forbrugerne, forarbejdningsindustrien og landbruget selv i USA.

3.2.8. Som allerede naevnt anvendes BST i modsaetning til andre veterinaerlaegemidler udelukkende til at forbedre dyrenes maelkeydelse. Beskyttelsen af menneskers, dyrs og planters sundhed forudsaetter en streng anvendelse fra EF's side af produktevalueringskriterier forud for markedsfoeringen af et laegemiddel. Hvad BST angaar, kan man imidlertid ikke begraense sig til de gaengse holdepunkter for den videnskabelige vurdering og til de tre hovedkriterier (sikkerhed, kvalitet og effektivitet), som ligger til grund for beslutninger om vurdering og tilladelse til markedsfoering af et bioteknologisk produkt.

3.2.9. Af hensyn til folkesundheden er det for Faellesskabet noedvendigt, at afgoerelser om godkendelse af saadanne laegemidler baseres paa objektive videnskabelige kvalitets-, sikkerheds- og effektivitetskriterier uden hensyntagen til oekonomiske eller andre overvejelser; medlemsstaterne boer imidlertid i undtagelsestilfaelde kunne forbyde anvendelsen af humanmedicinske laegemidler paa deres omraade, hvis de strider mod objektivt definerede principper vedroerende offentlig orden eller saedelighed; et veterinaermedicinsk laegemiddel kan endvidere naegtes godkendt i Faellesskabet, hvis anvendelsen heraf vil stride mod de regler og maal, Faellesskabet har fastlagt inden for rammerne af den faelles landbrugspolitik ().

3.2.10. EF vil dog uden at tilfoeje yderligere kriterier til de ovennaevnte vaere fuldt ud berettiget til at tage hensyn til andre maalsaetninger eller saerlige aspekter af EF's politik, som kunne blive beroert ().

3.2.11. Endvidere har Europa-Parlamentet i nogle af sine resolutioner om bioteknologi og vaekstfremmende stoffer saasom BST understreget, at bioteknologiske produkter i mindre grad boer tage sigte paa at foroege produktion og udbytte, men i hoejere grad paa at forbedre kvalitet og sundhed.

3.2.12. Da virkningerne af dette produkt oprindeligt ikke var fuldt ud kendt, og som foelge af konsekvenserne for den faelles landbrugspolitik, udstedte Raadet i flere paa hinanden foelgende perioder et forbud mod at anvende BST til malkekvaeg i EF. I december 1993 forlaengede Raadet dette forbud til den 31. december 1994.

4. Konsekvenserne af en legalisering af BST

4.1. Ud over de vedvarende etiske og tekniske overvejelser rejser anvendelse af BST rent faktisk en raekke spoergsmaal om de socio-oekonomiske konsekvenser.

4.2. Generelt falder BST ikke inden for de nye retningslinjer for den faelles landbrugspolitik, eftersom den ikke tager sigte paa at tilskynde til en produktionsintensivering.

4.2.1. Sigtet med den faelles landbrugspolitik er igen at give landbruget en funktion som miljoeets beskytter ved at skaere kraftigt ned paa anvendelsen af forurenende stoffer og ved at understrege dets rolle i sikringen af landdistrikternes bevarelse og beloenne landbrugets bidrag ud fra disse maalsaetninger.

4.3. Hvis BST skulle bringes i handelen, ville der umiddelbart rejse sig en raekke spoergsmaal:

- I betragtning af risikoen for at maelks image - maelk er i forbrugernes oejne et naturprodukt - lider skade og konsekvenserne af et drastisk fald i forbruget, ville det saa kunne betale sig at anvende et produkt, som ikke engang giver en hoej rentabilitet?

- Kunne den tilstraebte udbyttestigning ikke opnaas ved forbedringer i driftsmetoderne og i den genetiske selektion?

- Skal agrofoedevaresektoren baere omkostningerne ved de aendringer, som den uundgaaelige sameksistens af produkter fra behandlede og ikke-behandlede dyr medfoerer?

For bedre at kunne vurdere virkningerne af at tillade dette produkt ville det vaere yderst nyttigt, om Kommissionen ud over de undersoegelser og sektorstudier, den allerede har faaet foretaget, kunne raade over en studie over de globale konsekvenser af BST-anvendelse i de paagaeldende sektorer.

4.4.

Maelkeproduktionen og -markedet

4.4.1. Med BST vil maelkeproducenterne faa et nyt vaerktoej i haende, som vil foere til fremskridt i maelkeproduktionen paa lige fod med de hidtidige tekniske hjaelpemidler, saasom kunstig insemination, nye avls- og fodermetoder, teknikker til dyresygdomsbekaempelse, genetisk selektion osv.

4.4.1.1. Det er ikke klart paavist, hvad brugen af denne teknologiske innovation strengt oekonomisk set vil betyde for landbruget og for markedet, som man kender det i EOES, hvor der findes maelkeproducenter, som allerede raader over store teknologiske ressourcer til at oege produktiviteten.

4.4.2. Ud fra de disponible rentabilitetsundersoegelser, herunder de undersoegelser, som BST-producenterne har faaet foretaget i forskellige lande, er det vanskeligt at vurdere de reelle fordele, som en maelkeproducent opnaar ved at anvende BST. Ingen af undersoegelserne angiver omkostningerne ved BST-behandling pr. dyr.

4.4.3. Hvad man ved er, at anvendelse af BST vil oege andre faste omkostninger saasom dem, der opstaar ved den foroegelse af fodermaengden, der er noedvendig, eftersom hormonbehandlede koeer aeder mere.

4.4.3.1. Endvidere kraever BST-anvendelse lige saa megen veterinaerkontrol med det enkelte dyr, som naar det behandles med medicin. Da dette krav (idet der jo her ikke er tale om terapeutisk anvendelse) ikke gaelder et lille antal dyr, men hele besaetningen, kan det ikke undgaa at ramme maelkeproducentens oekonomi.

4.4.3.2. Efterlevelse af en raekke EF-organers henstillinger og UVP's krav vil indebaere, at der i hver enkelt medlemsstat skal indfoeres en tung og dyr ordning for kontrol med de bedrifter, der anvender BST.

4.4.4. Anvendelsen af hormonet kraever ifoelge hormonproducenterne en optimal driftsfoerelse, hvor der tages hensyn til en raekke faktorer, saasom noedvendigheden af en produktion af hoej kvalitet med skaerpet veterinaertilsyn, det forhold, at ikke alle koeer reagerer paa samme maade paa behandlingen, eller noedvendigheden af at tage hensyn til perioder, hvor maelkeydelsen er paa sit hoejeste. Mange eller maaske hovedparten af EF-producenterne vil ikke kunne leve op til dette. Ifoelge nogle undersoegelser, blandt andet en rapport, som indeholder resultatet af 68 undersoegelser, der er foretaget i Europa, vil stigningen i gennemsnitsudbyttet for maelkeproduktion kun blive 0,3 til 1,2 % aarligt ().

4.4.5. De smaa og mellemstore bedrifter ser paa forhaand ikke ud til at opnaa en naevnevaerdig stigning i produktionen og dermed i udbyttet.

4.4.5.1. Rent landbrugsoekonomisk vil dette vaekstfremmende middel ikke faa stoerre betydning. Virkningerne af hormonbrug kan i vid udstraekning erstattes af de uundgaaelige aendringer i produktionsstrukturerne som foelger af kvotenedskaeringerne og den udbytteforoegelse pr. capita, de nye produktionsmetoder og andre teknikker giver.

4.4.5.2. Desforuden er der en stigende bekymring for, hvilken fremtid saerdeles ydedygtige racer gaar i moede i EU. Sagkyndige frygter, at BST-brug paa sigt kan resultere i tab af det eksisterende genetiske potentiel, fordi det bliver vanskeligere at udskille dyr med stor ydeevne, eller hvis dyr med et hoejere genetisk potentiel tilsidesaettes til fordel for dyr med lavere udbytte, men som er hormonbehandlet.

4.4.6. Maelkesektoren har for tiden et strukturoverskud paa 4,5 millioner ton og befinder sig stadig i en vanskelig situation. I forbindelse med fastsaettelsen af landbrugspriserne blev kvoterne sat ned (2 % i 1991-1992 og 1 % i det nuvaerende forslag) med det sigte at genskabe markedsligevaegten.

4.4.7. Enhver forbrugstilbagegang tenderer mod at skaerpe en allerede eksisterende uligevaegt. Ifoelge de undersoegelser, Kommissionen har faaet uafhaengige organer til at foretage, er der lagt op til et kraftigt fald i forbruget paa op til 20 %, hvis BST bliver givet fri. (I IFO's undersoegelse () tales der om en forbrugstilbagegang paa 17-18 millioner ton).

4.4.8. Kvoterne maa i saa fald saettes ned med den samme procentsats. Paa den anden side understreger Kommissionen, at anvendelse af BST paa ingen maade bidrager til at holde maelkeleverancerne inden for kvotagraenserne. Ethvert instrument, som oeger maelkemaengden i systemet, oeger presset for at faa sat kvoterne i vejret, tilskynder til svig og destabiliserer markederne.

4.4.9. Maelkesektorens problemer slaar ogsaa igennem i oksekoedssektoren. Erstattes overskudsmalkekoeer med koedkvaeg, hvilket ville blive resultatet af en udbredt anvendelse af BST, ville markedsligevaegten bringes i fare.

4.4.10. Anvendelsen af hormonet kunne virke positivt ind paa miljoeet som foelge af den mindskede maengde goedning og metan, dog forudsat at bedriftens kvaeghold ikke i mellemtiden udvides.

4.4.11. Kommissionen paapeger endvidere, at yderligere uligevaegte i maelke- og oksekoedssektoren ville faa alvorlige budgetmaessige konsekvenser.

4.4.12. Udsigten til tilladelse til at anvende dette hormon skaber en berettiget frygt med hensyn til konsekvenserne for de regioner, hvor maelkeproduktionen er af afgoerende betydning for en velafbalanceret oekonomisk og social udvikling.

4.4.13. Dette vil yderligere oege truslerne mod landdistrikterne og skaerpe faldet i landbrugsbeskaeftigelsen samt oege den loebende afvandring fra land til by. Denne situation gaar alvorligt ud over det socio-oekonomiske moenster i disse distrikter i hele EU.

4.4.14. Afslutningsvis vil indfoerelse af BST paa ingen maade harmonere med en produktionsstruktur og et marked af den type, som eksisterer i EU's landbrugsoekonomi. BST vil slet ikke bidrage til at faa haand i hanke med produktionen i den udstraekning, markedsbalancen kraever for at undgaa en lagerophobning og alt for stor vaekst i landbrugsudgifterne.

5. Forbrugernes og producenternes reaktion

5.1. Paa Kommissionens foranledning er der blevet gennemfoert undersoegelser blandt forbrugerne (i fire medlemsstater) () og producenterne (i seks medlemsstater) ().

5.2. Undersoegelserne viser, at anvendelse af BST vil medfoere et drastisk fald i forbruget paa skoensmaessigt ca. 20 % i de paagaeldende lande.

5.2.1. Blandt de forskellige undersoegelser, der er blevet foretaget for at faa kendskab til forbrugernes reaktion paa anvendelsen af dette hormon i produktionen, skiller to sig ud ved at vaere virkelig repraesentative.

5.2.2. IFO-undersoegelsen blev foretaget i fire medlemsstater (Tyskland, Frankrig, Italien og Det Forenede Kongerige) blandt et tvaersnit, der repraesenterer 71,5 % af den samlede befolkning i EF paa 12.

Den anden undersoegelse, CEAS (II), daekkede kun Tyskland og Det Forenede Kongerige.

5.2.3. Af disse to undersoegelser kan der udledes foelgende om forbrugernes reaktion:

- Anvendelse af BST i maelkeproduktionen anses for at forringe maelkens kvalitet og oedelaegge dens image som et naturprodukt.

- Hvis produktet blev tilladt, ville det vaere saerlig vigtigt at sikre transparens og en passende maerkning.

5.2.4. Selv om de to undersoegelser var forskelligt struktureret, og der foelgelig blev set paa forskellige aspekter, kan der i begge tilfaelde konstateres en staerk og klart negativ forbrugerreaktion. Heraf kan det sluttes, at man maa regne med et kraftigt fald i forbruget af maelk og mejeriprodukter, hvis hormonet bliver tilladt i EF.

5.2.5. Alle forbrugerorganisationerne i EU er modstandere af at tillade BST. Det vil derfor gaa ud over produktets image og dermed faa foelger for producent-, handels- og foraedlingsleddet, hvis BST gives frit.

5.3. Producenterne har udvist stor modstand mod at anvende BST, isaer paa grund af de mulige konsekvenser for maelkemarkedet og det forventede fald i forbruget af maelk og mejeriprodukter.

5.4. Denne reaktion kan ikke ignoreres af hverken medlemsstaterne, EF-organerne eller agrofoedevaresektoren.

5.5. Denne sektor er klar over, at den ikke maa undervurdere forbrugernes bekymringer for levnedsmiddelkvalitet og -sikkerhed. Befolkningen bliver stadig mere opmaerksom paa spoergsmaal vedroerende produktionsmetodernes kvalitet, herunder isaer dyrs velfaerd.

5.5.1. Dette paavises i EU-undersoegelser, som viser, at hvis hormonet tillades, vil producenter, der ikke bruger BST, staa sig bedre i konkurrencen.

5.5.2. Samme tendens goer sig gaeldende paa verdensmarkedet for maelk og mejeriprodukter. Hvis BST blev tilladt i EU, ville vore hovedkonkurrenter paa verdensmarkedet, som er yderst konkurrencepraeget, ikke undlade at udnytte situationen, hvis disse altsaa ikke tillader BST.

5.6. Som det understreges i FAST II-rapporten, er kvalitet noeglen til at vinde forbrugernes tillid og en afgoerende faktor til at fremtidssikre landbrugsproduktionen og agrofoedevaresektoren.

5.7. Landbruget og industrien, herunder den bioteknologiske sektor selv, er begge afhaengige af disse realiteter. Det er den pris, der maa betales for at opretholde konkurrenceevnen fremover.

5.8. UVP mente paa baggrund af den davaerende viden, at somatotropin opfyldte kriterierne i EF-reglerne og var i overensstemmelse med GATT.

5.9. Da undersoegelserne endnu ikke er afsluttet, idet nye elementer er dukket op, som modsiger nogle af de tidligere konklusioner, er det i hoej grad vigtigt, at spoergsmaalet paa ny tages op til specifik behandling internationalt.

5.10. Det forhold, at et begraenset antal lande med produktionsunderskud tillader brug af hormonet, maa ikke betyde, at man paa internationalt plan slaekker paa sundhedsreglerne.

5.11. EU boer tage afstand fra enhver tilnaermelse paa et mindsteniveau af de sundhedsmaessige og fytosanitaere regler samt hygiejnebestemmelserne saavel i produktionen som i markedsfoeringen af levnedsmidler internationalt.

6. Teknologisk innovation

6.1. Teknologisk innovation spiller i dag ogsaa en afgoerende rolle inden for landbruget, hvor bioteknologi og dens anvendelsesmuligheder er saerdeles lovende.

6.2. Europaeisk landbrug og den nuvaerende udvikling i den faelles landbrugspolitik danner et frugtbart terraen for udviklingen af en industrisektor, som er knyttet til bioteknologi.

6.3. Generelt har denne sektor brug for et miljoe, som fremmer dens udvikling samtidig med, at den fortsat omfattes af de regler og foranstaltninger, der gaelder for industrielle aktiviteter.

6.4. Landbruget og agrofoedevaresektoren staar selv til at vinde meget ved fremskridt inden for bioteknologi og dens anvendelsesmuligheder, hvoraf nogle allerede er ved at revolutionere denne sektor.

6.5. Hvad levnedsmiddelomraadet angaar, forekommer en integreret udvikling i denne retning at vaere af interesse for begge sektorer.

7. Konklusioner og henstillinger

7.1. Tilladelse til at anvende BST har givet anledning til en raekke legitime, tekniske og etiske overvejelser i Europa. Derudover er der spoergsmaalet om, hvorvidt det er noedvendigt at anvende et hormon til at oege maelkeproduktionen, naar der allerede er et overskud af den naturlige produktion, som vejer tungt paa EF's budget ().

7.2. Efter en afvejning af fordele og ulemper kan det med sikkerhed fastslaas, at anvendelse af BST hverken vil vaere gavnlig for primaersektoren eller for industrien. Ej heller betyder BST paa nogen maade en revolution for maelkeproduktionsmetoderne, eftersom en stigning i maelkeproduktionen uden videre kan naas paa anden vis, bl.a. gennem selektion af dyr, uden at dette giver naevnevaerdige ulemper for dyrenes velbefindende og sundhed.

7.3. Anvendelse af BST som et vaekst- og produktionsfremmende middel er kun blevet tilladt i et begraenset antal lande ().

7.4. En tilladelse til at anvende BST og indgive det i malkekvaeg i EF kan, hvis vi tager den paaviste skepsis og bekymring blandt EF's forbrugere til efterretning, medfoere en betydelig aendring i europaeernes forbrugsvaner og forvaerre de eksisterende markedsmaessige og strukturelle uligevaegte i sektoren for maelk, mejeriprodukter og oksekoed.

7.5. Anvendelse af BST vil saagar faa en betydelig negativ indvirkning paa europaeisk industris konkurrenceevne og faa alvorlige foelger for eksporten, eftersom der paa verdensplan ikke er nogen stoerre aftager eller producent, eksportoer af maelk eller mejeriprodukter, som har tilladt BST, hvis man for oejeblikket ser bort fra USA.

7.6. Tilladelse til at anvende BST kan heller ikke forenes med den nye filosofi bag og de nye retningslinjer for den faelles landbrugspolitik, som ogsaa OESU har diskuteret, og hvorom det har afgivet en raekke udtalelser ().

7.7. Som foelge af konsekvenserne for produktionsstrukturerne kunne tilladelse til at anvende BST oege afvandringen fra landet () og skabe en stoerre koncentration i byerne samt bidrage til at forvaerre beskaeftigelsessituationen yderligere i EF.

7.8. Under disse omstaendigheder anbefaler OESU, at EU yder stoerre stoette til den forskning, der er i gang i de forskellige lande for at undersoege hormonets konsekvenser for menneskers og dyrs sundhed og finde metoder til at paavise BST. EU spiller en uerstattelig rolle her.

7.9. Dette kunne bane vejen for en loesning, som kan give de europaeiske forbrugere en aegte valgmulighed i kraft af maerkning, hvilket i oevrigt falder i traad med Europas kulturelle tradition og med EF's lovgivning om maerkning. Dette kunne ogsaa vaere et foerste skridt i retning af en international aftale om BST.

7.10. I betragtning af den nuvaerende situation i sektoren, de foranstaltninger der er vedtaget under den faelles landbrugspolitik, EU's internationale forpligtelser og noedvendigheden af at uddybe den igangvaerende forskning i dette hormon, henstiller OESU, at man opretholder forbuddet mod at markedsfoere BST og indgive det i malkekvaeg i EF.

7.11. Dette forbud boer i det mindste forlaenges, indtil perioden med anvendelse af maelkekvoteordningen udloeber som foreslaaet af Kommissionen.

7.12. I betragtning af de forpligtelser, GATT-forhandlingerne mundede ud i, maa der ivaerksaettes tiltag inden for maerkning af produkter, der importeres fra lande, som anvender hormonet i maelkeproduktionen.

Bruxelles, den 15. september 1994.

Susanne TIEMANN

Formand for

Det OEkonomiske og Sociale Udvalg

() Udtalelser fra UVP om Somatech og Optiflex 540.

() KOM(90) 283 endelig udg.

() Raadsforordning (KOM(90) 283 endelig udg.).

() SEK(91) 629 endelig udg.

() The socio-economic effects of BST, Wye College University of London.

() Institut fuer Wirtschaftsforschung, Muenchen.

() Tyskland, Frankrig, Italien og Storbritannien.

() Storbritannien, Tyskland, Frankrig, Holland, Danmark, Irland - 52 % producenter, 80 % af maelkeproduktionen.

() Overskuddet af maelk og mejeriprodukter i 1993 kostede 5 297 milliarder ECU.

() BST er blevet tilladt til produktionsmaessige formaal i Rusland, Ukraine, Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Den Slovakiske Republik, Rumaenien, Sydafrika, Zimbabwe, Jamaica, Mexico, Brasilien, Pakistan og USA. Til videnskabelige formaal: Algeriet og Honduras.

() OESU's udtalelse »Reform af den faelles landbrugspolitik«, EFT nr. C 40 af 17. 2. 1992; OESU's udtalelse »Unge landbrugere og generationsskiftet i landbruget«.

() OESU's udtalelse »Landdistrikternes fremtid«, EFT nr. C 298 af 27. 11. 1989.