(3)Den 30. april 2019 fremlagde Ungarn sit nationale reformprogram for 2019 og sit konvergensprogram for 2019. For at tage de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer i betragtning er de blevet vurderet sammen.

(1)Den 21. november 2018 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester 2019 for samordning af de økonomiske politikker. Den tog behørigt hensyn til den europæiske søjle for sociale rettigheder som proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017. Den 21. marts 2019 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 21. november 2018 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 også rapporten om varslingsmekanismen, hvori Ungarn ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

(4)De relevante landespecifikke henstillinger er taget i betragtning ved programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde ("ESI-fondene") for 2014-2020. I henhold til artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 kan Kommissionen for at støtte gennemførelsen af relevante rådshenstillinger anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og sine relevante programmer. Kommissionen har i retningslinjerne for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter ESI-fondenes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring, redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende den nævnte bestemmelse.

(5)Ungarn er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og er omfattet af gældsreglen. Ifølge konvergensprogrammet for 2019 forventer regeringen en forbedring af det samlede underskud, således at det reduceres til 1,8 % af BNP i 2019 fra 2,2 % i 2018. Underskuddet forventes derefter fortsat gradvist at blive forbedret til 1,2 % i 2021 og at nå en strukturel budgetbalance i 2023. Det forventes på grundlag af den genberegnede strukturelle saldo (), at Ungarn i 2022 vil ligge tæt på den mellemfristede budgetmålsætning, som er blevet ændret fra et strukturelt underskud på 1,5 % af BNP i 2019 til 1,0 % af BNP i 2020, og at landet vil nå denne målsætning i det efterfølgende år. Ifølge konvergensprogrammet ventes den offentlige gældskvote at falde gradvist til under 60 % inden udgangen af 2022. Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for de pågældende budgetmæssige fremskrivninger, er realistisk for 2019 og særdeles optimistisk for 2020 og frem, hvilket medfører risici for gennemførelsen af underskudsmålene. Samtidig er de foranstaltninger, der er nødvendige for at understøtte de planlagte underskudsmål fra og med 2020, ikke blevet tilstrækkeligt præciseret.

(6)Den 22. juni 2018 besluttede Rådet i henhold til artikel 121, stk. 4, i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde ("TEUF"), at der i Ungarn var konstateret en væsentlig afgivelse fra den mellemfristede budgetmålsætning i 2017. I betragtning af den konstaterede væsentlige afvigelse henstillede Rådet den 22. juni 2018, at Ungarn træffer de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at den nominelle vækst i de primære offentlige nettoudgifter ikke overstiger 2,8 % i 2018, hvilket svarer til en årlig strukturel tilpasning på 1,0 % af BNP. Den 4. december 2018 konkluderede Rådet, at Ungarn ikke havde truffet nogen virkningsfulde foranstaltninger som reaktion på Rådets henstilling af 22. juni 2018 og fremsatte en revideret henstilling. I den nye henstilling henstillede Rådet, at Ungarn træffer de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at den nominelle vækst i de primære offentlige nettoudgifter ikke overstiger 3,3 % i 2019, hvilket svarer til en årlig strukturel tilpasning på 1,0 % af BNP. Den XX juni 2019 konkluderede Rådet, at Ungarn ikke havde truffet nogen virkningsfulde foranstaltninger som reaktion på Rådets henstilling af 4. december 2018. På grundlag af de endelige tal for 2018 blev det endvidere konstateret, at Ungarn havde en væsentlig afvigelse fra den anbefalede tilpasning i 2018.

(7)Kommissionen rettede en advarsel til Ungarn den 5. juni 2019 om, at der var konstateret en væsentlig afvigelse fra den mellemfristede budgetmålsætning i 2018, jf. artikel 121, stk. 4, i TEUF og artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97. Den XX. juni 2019 vedtog Rådet efterfølgende en henstilling, som bekræftede nødvendigheden af, at Ungarn træffer de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at den nominelle vækst i de primære offentlige nettoudgifter ikke overstiger 3,3 % i 2019, svarende til en årlig strukturel tilpasning på 1,0 % af BNP. Kommissionens forårsprognose 2019 viser, at der er risiko for en afvigelse fra henstillingen i 2019.

(8)For 2020 henstillede Rådet den XX. juni 2019, at Ungarn træffer de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at den nominelle vækst i de primære offentlige nettoudgifter ikke overstiger 4,7 %, hvilket svarer til en årlig strukturel tilpasning på 0,75 % af BNP. Dette vil bringe Ungarn ind på en passende tilpasningssti i retning af den mellemfristede budgetmålsætning. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2019 er der med en uændret politik risiko for en afvigelse fra dette krav i 2020. Generelt er Rådet af den opfattelse, at der i 2019 bør træffes væsentlige nye foranstaltninger for at overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten i overensstemmelse med den henstilling, der blev rettet til Ungarn den XX juni 2019 med henblik på at rette op på den observerede væsentlige afvigelse fra tilpasningen i retning af den mellemfristede budgetmålsætning.

(9)Den samlede beskæftigelsesfrekvens er blevet væsentligt forbedret som følge af en stærk økonomisk ekspansion, men dette er ikke kommet alle grupper lige meget til gavn. Beskæftigelses- og lønkløfterne mellem faggrupper samt mellem mænd og kvinder er fortsat brede sammenlignet med EU-gennemsnittet. Den kønsbetingede kløft i beskæftigelsesfrekvensen er bred, hvilket delvis kan forklares med et begrænset udbud af børnepasning. Resultaterne på arbejdsmarkedet for forskellige sårbare grupper, herunder romaer og handicappede, er dårlige. Den offentlige beskæftigelsesordning, som ikke er god til at få deltagerne i job på det primære arbejdsmarked, er trods en indskrænkning fortsat omfattende. Andre politikker, som har til formål at hjælpe arbejdsløse eller ikke-erhvervsaktive med at finde arbejde eller uddannelse, er ikke tilstrækkeligt målrettede. Udviklingen af digitale færdigheder kan bidrage til at forbedre beskæftigelsesegnetheden. Nylige foranstaltninger har til formål at få flere pensionerede arbejdstagere tilbage i job og øge deres antal over tid. Fattigdomssituationen i Ungarn er forbedret siden 2013. Dagpengeperioden på tre måneder, som er den korteste i EU, er betydeligt kortere end den tid, det i gennemsnit tager at finde et job.

(10)Andelen af personer, der risikerer fattigdom og social eksklusion, er faldende. Der er sket et tydeligt skift væk fra sociale ydelser og over i retning af understøttelse af familier gennem arbejdsrelaterede aktiviteter og naturalydelser, som dog ikke i tilstrækkelig grad er målrettet mod de fattige. Selv om muligheden for at modtage tilskud til boligejerskab er blevet udvidet, er udbuddet af socialt boligbyggeri ikke blevet øget.

(11)Uddannelsesresultaterne ligger under EU-gennemsnittet og udviser store regionale forskelle. Skolefrafaldet er højere og andelen af personer med videregående uddannelse er lavere end EU-gennemsnittet. Uddannelsessystemet hæmmer den sociale mobilitet. Eleverne ledes tidligt over i forskellige skoletyper, som udviser store forskelle hvad angår uddannelsesresultater og erhvervsvalg. Andelen af skoler, hvor flertallet af eleverne er romaer, er øget fra 10 % i 2008 til 15 % i 2017. Virkningen af nylige foranstaltninger, der har til formål at fordele dårligt stillede elever blandt skolerne, er begrænset af, at ikkestatslige skoler er fritaget fra kravet om at tage dårligt stillede elever. Dårligt stillede børn har en tendens til at være koncentreret på erhvervsfaglige skoler, hvor ringere grundlæggende færdigheder, højere frafald og dårligere løn- og karriereudsigter er fremherskende. Dårligt stillede gruppers, navnlig romaers, lave deltagelse i uddannelse af god kvalitet er en spildt mulighed for at opbygge menneskelig kapital. Lærermanglen er også fortsat en udfordring. Lærernes lønninger er steget i de seneste år, men er stadig forholdsvis lave sammenlignet med andre færdiguddannede fra videregående uddannelser. Det lave antal studerende, der tager en videregående uddannelse, er ude af trit med den store efterspørgsel efter højt kvalificeret arbejdskraft og den løngevinst, som personer med en videregående uddannelse får gavn af, og som er den højeste i EU. De højere læreanstalter i Ungarn har den laveste finansielle autonomi i EU. Derudover blev der i forbindelse med ændringen i april 2017 af loven om højere uddannelse, som fastsatte yderligere krav til internationale universiteter, der ønsker at virke i Ungarn, givet udtryk for yderligere bekymring vedrørende den akademiske frihed. I 2018 meldte det ungarske universitet, som er bedst placeret på internationale ranglister, at det har til hensigt at forlade landet på grund af den lovgivningsmæssige usikkerhed, som denne ændring skaber.

(12)Sundhedsresultaterne halter bagefter de fleste andre EU-lande, hvilket afspejler både usund livsstil og begrænset effektivitet med hensyn til levering af sundhedsydelser. Udbredelsen af rygning, alkoholmisbrug og fedme er blandt de højeste i EU. Ungarerne er blandt de EU-borgere, der har den største risiko for at dø for tidligt på grund af dårlig luftkvalitet. Antallet af undgåelige dødsfald er blandt de højeste i EU, til dels på grund af utilstrækkelig screening og forvaltning af den primære sundhedspleje. Der er betydelige socioøkonomiske forskelle i adgangen til kvalitetspleje. De offentlige udgifter til sundhedspleje ligger under EU-gennemsnittet, og borgerne er afhængige af egenbetaling for at få adgang til kvalitetspleje, hvilket risikerer at øge den socioøkonomiske sundhedskløft yderligere. Systemet er fortsat stærkt hospitalscentreret og udviser svagheder i den primære sundhedspleje, navnlig inden for tidlig påvisning og forebyggelse af kroniske sygdomme. En betydelig mangel på sundhedspersonale hæmmer adgangen til pleje i mindre velstående områder.

(13)En udvidelse af forsknings- og innovationskapaciteten kan forbedre Ungarns beskedne innovationsresultater og øge produktiviteten. Den begrænsede akkumulering af intellektuelle aktiver afspejles i det lave antal patent-, varemærke- og designansøgninger, det lave antal innovative virksomheder og den lave grad af internationalisering blandt små og mellemstore virksomheder. Mindre virksomheder er særligt tilbageholdende med at innovere, hvilket hæmmer deres deltagelse i globale værdikæder. Forskning og udvikling i erhvervslivet er koncentreret i nogle få store virksomheder, som hovedsagligt har udenlandske ejere og nyder godt af rundhåndet statsstøtte. Støtte til samarbejdet mellem videnskaben og erhvervslivet vil bidrage til bedre innovationsresultater og teknologioverførsel. Kvaliteten af den offentlige forskning lider under ineffektive FoU-politikker og underfinansiering, idet udgifterne til forskning og udvikling i den offentlige sektor ligger et godt stykke under EU-gennemsnittet. Nylige politiske foranstaltninger, der har til formål at reducere finansieringen til og begrænse uafhængigheden for akademiske fora og forskningsfora, skaber usikkerhed i disse fora, hvilket kan føre til, at de bedste forskningstalenter udvandrer, og medføre en risiko for et vedvarende fald i forskningskvaliteten.

(14)Dårlige lokale offentlige transportforbindelser og høje pendlingsomkostninger bidrager til arbejdsløsheden i dårligt stillede områder. Vejnettets og jernbanenettets dårlige tilstand hæmmer mobiliteten og mindsker rejsesikkerheden, idet mere end halvdelen af vejnettet er i dårlig stand, navnlig i dårligt stillede regioner. Transportnettene er centreret om Budapest, mens lokale netværk og tværgående forbindelser gennem landet er underudviklede. Trængslen på vejene er en voksende udfordring og en barriere for produktiviteten i Ungarns byområder. Desuden er drivhusgasemissionerne fra vejtransport steget kraftigt i de seneste fem år. Forholdene for sejlads på Donau, der lider under dårlige vandforhold, kunne forbedres ved en mindre restriktiv lovgivning.

(15)Energieffektiviteten i boligsektoren er fortsat dårlig. Det er nødvendigt at forberede elproduktionsnettet på den voksende rolle, som decentral elproduktion baseret på vedvarende energi vil spille fremover. Halvdelen af det ungarske område er i betydelig grad udsat for risici i forbindelse med klimaændringer, herunder tørke og oversvømmelse, hvilket skaber behov for investeringer i vandforvaltning i de vigtigste floder. Luftforureningen og vandkvaliteten giver fortsat anledning til bekymring. De vigtigste forureningskilder er udledninger fra fast brændsel til boligopvarmning, landbruget og transportsektoren. Den cirkulære økonomi er stadig i den indledende fase, genanvendelsen af kommunalt affald er underudviklet og de økonomiske instrumenter er utilstrækkelige til at håndtere Ungarns udfordringer på miljøområdet.

(16)Forebyggelsen og retsforfølgelsen af korruption giver stadig anledning til bekymring. Adskillige indikatorer peger i retning af, at omfanget af korruption i Ungarn er øget i de seneste år. Risikoen for korruption og favoritisme skævvrider fordelingen af ressourcer, idet disse ikke kanaliseres i retning af de mest produktive virksomheder. En velfungerende anklagemyndighed er af afgørende betydning for bekæmpelsen af korruption. Selv om det lader til, at foranstaltninger til bekæmpelse af korruption på lavt niveau er blevet anvendt med nogen succes, er der stadig ingen tegn på en målrettet indsats for at retsforfølge korruption, som omfatter højtstående tjenestemænd eller deres umiddelbare omgangskreds, når disse er genstand for alvorlige beskyldninger. Ansvarligheden i forbindelse med afgørelser om at lukke undersøgelser giver anledning til bekymring, fordi der ikke findes effektive retsmidler til at anfægte sådanne afgørelser. Forebyggelsen af korruption hæmmes derudover af, at offentlige institutioner pålægger restriktioner, herunder afskrækkende gebyrer, på adgangen til oplysninger.

(17)Kontrolforanstaltninger, som har afgørende betydning for sikring af retsvæsenets uafhængighed, er blevet yderligere svækket i det almindelige retssystem. Det nationale domstolsråd står over for stadig større forhindringer med hensyn til at danne modvægt til de beføjelser, der er tildelt formanden for det nationale kontor for retsvæsenet. Dette giver anledning til bekymringer vedrørende retsvæsenets uafhængighed. Hvad angår loven om forvaltningsdomstole bemærkes det, at regeringen har fremsat et lovforslag om at trække retsakten om ikrafttræden og overgangsbestemmelser for forvaltningsdomstolene tilbage den 30. maj 2019.

(18)Rammerne for offentlige udbud er forbedret i de seneste år, men der er stadig hindringer for konkurrencen. Der er bl.a. tale om anvendelse af procedurer, som kun i begrænset omfang offentliggøres, og systematiske uregelmæssigheder i udbudsprocedurerne, navnlig vedrørende utilstrækkelige udvælgelses- og tildelingskriterier og ulige behandling af tilbudsgivere. Selv om nogle indikatorer tyder på forbedringer, er antallet af procedurer med én enkelt tilbudsgiver stadig højt. En mere udbredt anvendelse af e-udbud kan øge effektiviteten og gennemsigtigheden yderligere.

(19)De ungarske strukturer og processer for social dialog er fortsat underudviklede og giver ikke mulighed for at inddrage arbejdsmarkedets parter i politikudformning og -gennemførelse på en meningsfuld måde. Manglerne i interessenternes engagement og den begrænsede gennemsigtighed undergraver evidensgrundlaget for og kvaliteten af politikudformningen. Dette medfører hyppige og uforudsigelige ændringer i lovgivningen og modvirker investeringer med stor merværdi.

(20)Der er gennemført foranstaltninger med henblik på at forbedre skattesystemet yderligere, men der er fortsat udfordringer. Skatten på arbejde er faldet, men er fortsat høj for lavtlønnede. Sektorspecifikke skatter og en lang række mindre skatter komplicerer skattesystemet og øger omkostningerne til overholdelse af reglerne, navnlig for mindre virksomheder.

(21)Lovgivningsmæssige hindringer og statslig indblanding på produktmarkederne hæmmer udvælgelsen af effektive virksomheder og begrænser konkurrencen. Myndighederne overdrager fortsat visse tjenester til statsejede virksomheder eller private virksomheder, som er oprettet specielt til disse formål. Visse skræddersyede love og foranstaltninger og ad hoc-undtagelser fra konkurrencekontrol hindrer markedet i at fungere og hæmmer investeringer. Den retlige rammes uforudsigelighed udgør endnu et problem, navnlig i detailbranchen, som i de seneste år har oplevet, at reglerne ofte er blevet ændret. Der er i løbet af det seneste år blevet indført lovgivning, som indeholder krav om en ekstra særlig tilladelse i forbindelse med ændringer af anvendelsen eller udformningen af detailforretningssteder. Reguleringen af erhverv er også fortsat restriktiv. Den manglende konkurrence i disse sektorer kan blive skadelig for innovation og effektivitet.

(22)Bekæmpelsen af aggressiv skatteplanlægning er vigtig for at gøre skattesystemet mere effektivt og retfærdigt. De afsmittende virkninger af skatteyderes aggressive skatteplanlægning på tværs af medlemsstaterne kræver en koordineret indsats fra nationalt politisk hold som supplement til EU-lovgivningen. Ungarn har truffet foranstaltninger mod aggressiv skatteplanlægning, men landet oplever relativt høj kapitaltilstrømning og -udstrømning via enheder med særligt formål, som kun har ringe eller slet ingen indvirkning på realøkonomien. Manglende tilbageholdelse af skat på udgående (dvs. fra personer bosiddende i EU til personer bosiddende i tredjelande) udbytte, renter og royalties, der betales af virksomheder, der er hjemmehørende i Ungarn, kan medføre, at disse betalinger helt undgår at blive beskattet, hvis de heller ikke beskattes i modtagerpartens jurisdiktion.

(23)Programmeringen af EU's midler for perioden 2021-2027 kan være med til at afhjælpe nogle af de problemer, der blev konstateret i henstillingerne, navnlig på de områder, der er omfattet af bilag D i landerapporten. Dette vil gøre det muligt for Ungarn at optimere anvendelsen af disse midler i relation til de identificerede sektorer, idet der tages hensyn til regionale forskelle.