1. Indledning

EU stod over for adskillige udfordringer i 2015: sikkerhedstrusler, en hidtil uset tilstrømning af flygtninge og migranter og stigende populisme og fremmedhad. De sætter EU's værdier og solidaritet under pres. Stillet over for sådanne udfordringer er det afgørende at holde EU's fælles demokratiske værdier, de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet i hævd.

Chartret om grundlæggende rettigheder trådte i kraft i 2009. Det har bevist sig at være et vigtigt referencepunkt for europæiske og nationale domstole. Kommissionen fremmer overholdelsen af chartret i alle EU-tiltag og samarbejder tæt med nationale, europæiske og internationale organisationer derom.

Denne sjette årsberetning indeholder en gennemgang af, hvordan EU og medlemsstaterne anvendte chartret i 2015. Fokusafsnittet indeholder en præsentation af det årlige kollokvium om grundlæggende rettigheder 2015, hvor man diskuterede "tolerance og respekt: forebyggelse og bekæmpelse af antisemitisk og antimuslimsk had i Europa".

I 2016 vil kollokviet om grundlæggende rettigheder omhandle mediepluralisme og demokrati. På kollokviet vil forbindelserne mellem mediepluralisme og demokrati blive drøftet i forbindelse med den skiftende mediesituation, der er præget af øget mediekonvergens og udviklingen af det digitale indre marked. Kollokviet vil undersøge mediepluralismens mange aspekter lige fra mediernes uafhængighed og medieregulering til spørgsmål om ytringsfrihed og pressefrihed. Forud for kollokviet vil civilsamfundet og interesserede parter blive hørt.

2. Chartrets anvendelse i og af EU

2.1 Integration af chartret og bedre regulering

Det er nødvendigt at foretage en systematisk kontrol af, at der tages hensyn til de grundlæggende rettigheder i lovgivningsprocessen for at sikre, at lovforslag er i overensstemmelse med chartret. Kommissionens dagsorden for bedre regulering reviderede de eksisterende retningslinjer for at sikre bedre konsekvensanalyser af forslag til lovgivning og politikker. Bedre regulering har til formål at fremme gennemsigtigheden i EU's beslutningstagning og forbedre lovenes kvalitet. En "værktøjskasse for bedre regulering" omfatter en tjekliste for grundlæggende rettigheder, som Kommissionen anvender, når den udarbejder konsekvensanalyser. I 2015 afholdt Kommissionen kurser for specifikke tjenestegrene for at sikre, at de ansatte har værktøjerne til at anvende en tilgang baseret på grundlæggende rettigheder i forbindelse med udarbejdelse af forslag til lovgivning og politik.

Europa-Parlamentet vedtog i september 2015 en beslutning om de grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union (2013-2014). Der blev i beslutningen givet udtryk for bekymringer med hensyn til situationen for de individuelle grundlæggende rettigheder i nogle medlemsstater og opfordret til at indføre en ramme til overvågning af retsstatsprincippet. Rådet vedtog i juni 2015 konklusioner om anvendelsen af chartret i 2014.

2.2. Integration af chartret i lovgivnings- og politiktiltag

EU-institutionerne er forpligtede til at overholde chartret på alle områder. Overholdelsen kontrolleres af EU-Domstolen. I 2015 udførte Kommissionen fortsat systematisk kontrol af, at dens lovgivning og politikker var i overensstemmelse med chartret. Den fremlagde desuden lovgivningsforslag for at fremme grundlæggende rettigheder.

Parlamentet og Rådet blev i december 2015 enige om databeskyttelsesreformpakken. Den er vigtig for at beskytte den grundlæggende ret til privatliv og familieliv og sikre beskyttelse af personoplysninger (artikel 7 og 8 i chartret) og er et centralt element i det digitale indre marked. Pakken består af en generel forordning om databeskyttelse og et direktiv om databeskyttelse for politiet og strafferetlige myndigheder. Direktivet erstatter den nuværende lovgivning og træder i kraft i begyndelsen af 2018.

Parlamentet og Rådet vedtog i 2015 direktiver om uskyldsformodning og retten til at være til stede under retssagen og om retssikkerhedsgarantier for børn i straffesager. Disse vil fremme de grundlæggende rettigheder for så vidt angår adgang til effektive retsmidler og en retfærdig rettergang og til uskyldsformodning og ret til et forsvar (chartrets artikel 47 og 48). Direktivet om ofres rettigheder trådte i kraft i november 2015. Det fastlægger bindende rettigheder for ofre, herunder retten til at blive anerkendt som sådanne og til at blive behandlet på en respektfuld, forstående, velegnet, professionel og ikkediskriminerende måde.

Desuden blev direktivet om koordinations- og samarbejdsforanstaltninger for at lette konsulær beskyttelse af ikkerepræsenterede unionsborgere i tredjelande vedtaget. Direktivet præciserer bl.a., hvornår og hvordan tredjelandsfamiliemedlemmer til EU-borgere kan få beskyttelse med henblik på at sikre, at retten til konsulær beskyttelse og retten til respekt for privatliv og familieliv som anerkendt i chartrets artikel 7 fungerer effektivt.

Kommissionen fremlagde i maj 2015 en europæisk dagsorden for migration,, der skitserer hastende foranstaltninger til bedre forvaltning af migration på EU-plan. Den foreslog at videreudvikle kommissionsformand Jean-Claude Junckers politiske retningslinjer på grundlag af fire hovedelementer:

1.der skal være mindre incitament til ulovlig migration

2.grænseforvaltning – redde liv og sikre de ydre grænser

3.EU's pligt til at beskytte skal opfyldes ved hjælp af en stærk fælles asylpolitik, og

4.der skal udformes en ny politik for lovlig migration.