KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 08.04.1997 
KOM(97) 139 endelig udg. 
97/ 0013 (CNS) 
Forslag til 
RÅDETS FORORDNING (EF) 
SSBt om fastsættelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, 
Bælterne og Øresund 
m (kodificeret udgave) 
(forelagt af Kommissionen) 
æra 

BEGRUNDELSE 
1. I forbindelse med "Borgernes Europa" understreger Kommissionen, at den lægger 
stor vægt på at forenkle fællesskabsretten og gøre den klarere for borgerne ved såle­
des at tilbyde dem nye muligheder og indrømme dem specifikke rettigheder, som de 
kan påberåbe sig. 
Men dette mål kan ikke nås, så længe der stadig er et alt for stort antal bestemmel­
ser, som — efter at være blevet ændret flere gange og ofte i væsentlig grad — findes 
spredt dels i den oprindelige retsakt, dels i de senere ændringsakter. Det bliver såle­
des nødvendigt at undersøge og sammenligne en lang række retsakter, før man kan 
fastslå, hvad der er gældende ret 
Som følge heraf må fællesskabsretlige forskrifter, som ofte ændres, kodificeres, hvis de 
skal være klare og gennemskuelige. 
2. Med sin afgørelse af 1. april 1987 har Kommissionen pålagt sine tjenestegrene at 
foretage en konstitutiv og officiel kodifikation af retsakterne senest efter den tiende 
ændring af dem, men understregede, at der er tale om en minimumsregel, fordi tje­
nestegrenene af hensyn til at gøre fællesskabslovgivningen klar og let forståelig burde 
bestræbe sig for med kortere mellemrum at kodificere de tekster, de har ansvaret for. 
3. I formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Edinburgh i december 1992 
blev disse krav bekræftet, samtidig med at det understregedes, at konstitutiv og offi­
ciel kodifikation "er vigtig, fordi den giver retlig sikkerhed med hensyn til, hvilken lov 
der gælder på et bestemt tidspunkt vedrørende et bestemt spørgsmål". 
Denne form for kodifikation skal foretages under fuldstændig overholdelse af Fælles­
skabets normale lovgivningsprocedure. 
Eftersom der ved konstitutiv og officiel kodifikation ikke kan foretages nogen sub­
stansændringer af de pågældende retsakter, har Europa-Parlamentet, Rådet og Kom­
missionen gennem en interinstitutionel aftale af 20. december 1994 fastsat en frem­
skyndet arbejdsmetode med det formål hurtigt at kunne vedtage de kodificerede 
retsakter. 
4. Nærværende forslag til kodifikation (*) af Rådets forordning (EØF) nr. 1866/89 af 12. 
juni 1986 om fastsættelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne 
i Østersøen, Bælterne og Øresund tager sigte på denne form for kodifikation: den nye 
forordning træder i stedet for de forskellige forordninger, som kodifikationen (2) an­
går; forslaget indeholder ingen substansændringer af de kodificerede retsakter, men er 
blot en sammenskrivning af dem, og de eneste formelle ændringer er dem, der kræves 
af selve kodifikationen. 
5. Nærværende kodificeringsforslag er udarbejdet på grundlag af en forudgående konso­
lidering af teksten (EØF) 1866/89 på alle de officielle sprog samt ændringsretsakterne 
hertil, udarbejdet ved hjælp af Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle 
Publikationers edh-system. således som formandskabets konklusioner fra Det Euro­
pæiske Råd i Edinburgh lægger op til. Artiklernes tidligere nummerering er bibeholdt 
for at gøre læsningen lettere. Den er anført i margenen medens den nye er anført 
over artiklerne. De to nummereringer er opstillet i en sammenligningstabel, der indgår 
som bilag VI, del A, til den kodificerede forordning. 
(') Opfort i lovgivningsprogrammel for 1**%. 
(2) Bilag VI. del B. i nærværende forslag. 
Forslag til 
RÅDETS FORORDNING (EF) nr. 
af 
om fastsættelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, 
Bælterne og Øresund 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — 
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Eu­
ropæiske Fællesskab, særlig artikel 43, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamen-
tetO, 
under henvis 
Sociale Udvalg 
ud fra følgende betragtninger: nine til udtalelse fra Det Økonomiske og 
Jg?), og 
1) Rådets forordning (EF) nr. 1866/86 af 12. juni 1986 om 
fastsættelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af 
fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund (3) 
har ved flere lejligheder været underkastet omfattende 
ændringer; forordningen bør derfor kodificeres, således 
at dens bestemmelser kan fremtræde klart og rationelt; 
2) i henhold til artikel 2 og 4 i Rådets forordning (EØF) 
nr. 3760/92 af 20. december 1992 om en fællesskabsord­
ning for fiskeri og akvakultur (4), skal Rådet på grund­
lag af foreliggende videnskabelig rådgivning vedtage de 
bevaringsforanstaltninger, der er nødvendige for at sikre 
en rationel og ansvarlig udnyttelse af de levende marine 
akvatiske ressourcer på et bæredygtigt grundlag; Rådet 
kan med henblik herpå fastsætte tekniske foranstaltnin­
ger for fiskeredskaber og disses anvendelsesmåde; 
3) det er nødvendigt at fastlægge principper og visse ret­
ningslinjer for fastsættelse af nævnte tekniske foranstalt­
ninger på fællesskabsplan, således at de enkelte med­
lemsstater kan sikre forvaltningen af de fiskeriaktiviteter, 
der udøves i de farvande, som henhører under deres ju­
risdiktion eller højhedsområde; 
4) Fællesskabets tiltrædelse af konventionen om fiskeri og be­
varing af de levende rigdomskilder i Østersøen og Bælter­
ne, ændret ved protokollen fra konferencen mellem repræ­
sentanterne for de stater, der er kontraherende parter i 
konventionen, i det følgende benævnt »Gdansk-konventio­
nen«, blev godkendt ved Rådets afgørelse 83/414/EØF (5); 2250/95 
1866/86 
(tilpasset) 
(3) 
(5) EFTnr.L162af 18.6.1986, s. 1. Forordningsenest ændret ved 
forordning (EF) nr. 1821/% (EFT nr. L 241 af 21.9.1996, 
s. 8). 
EFT or. L 389 af 31.12.1992, s. 1. 
EFT nr. L 237 af 26.8.1983, s. 4. 
5) Gdansk-konventionen trådte for Fællesskabets vedkom­
mende i kraft den 18. marts 1984, og Fællesskabet har 
overtaget alle Danmarks og Forbundsrepublikken Tysk­
lands rettigheder og forpligtelser i henhold til den; 
6) Den Internationale Østersø-fiskerikommission, der blev 
nedsat ved Gdansk-konventionen, har siden sin nedsæt­
telse vedtaget en række foranstaltninger til bevarelse og 
forvaltning af fiskeressourcerne i Østersøen, og har ved 
skrivelser af 20. september 1985, 8. december 1986, 
21. december 1987, 29. oktober 1988, 20. september 
1993, 20. september 1994 og af 11. september 1995 
meddelt de kontraherende stater visse rekommandatio­
ner, som tager sigte på ændring af de tekniske foran­
staltninger, 
7) det følger af Gdansk-konventionen, at Fællesskabet skal 
sætte nævnte rekommandationer i kraft i Østersøen, 
Bælterne og Øresund med forbehold af indsigelser, der 
fremsættes efter proceduren i konventionens artikel XI; 
8) det mest effektive middel til reduktion af fangsterne af 
små fisk er et forbud mod fiskeri i de områder, hvor der 
er store forekomster af sådanne fisk — (tilpasset) 
2250/95 
(tilpasset) 
1866/86 
2244/87 
2178/88 
887/89 
2250/95 
1821/96 
2250/95 
(tilpasset) 
2156/91 
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
Artikel I 
Afgrænsning af det geografiske område 
1. Denne forordning vedrører fangst og landing af fiske­
ressourcer, der lever i Østersøen, Bælterne og Øresund af­
grænset mod vest af en linje fra Hasenøre til Gnibens 
spids, fra Korshage til Spodsbjerg og fra Gilbjerg Hoved til 
Kullen. Den finder ikke anvendelse på farvande inden for 
basislinjerne. 
2. Den finder anvendelse på: 
— fællesskabsfiskere, der fisker i det i stk. 1 beskrevne 
geografiske område 
— samtlige fiskere, der fisker i farvande i dette område, 
henhørende under medlemsstaternes suverænitet eller 
jurisdiktion. 
3. Det geografiske område er opdelt i 11 underafsnit 
nummereret 22 til 32, som er beskrevet i bilag I. 
Artikel 2 
Forbud mod fiskeri efter visse arter i bestemte geografi­
ske områder og i bestemte perioder 
1. Det er forbudt at beholde om bord de i det følgende 
opregnede fiskearter, som er taget i de farvande og inden 
for de perioder, der er anført: 1866/86 
Art Farvande Forbudsperiode 
Skrubbe (PlaHchthys Underafsnit 26 1. februar til 30. april 
flesus) 
Skrubbe Underafsnit 28 og 29 1. februar til 30. april 
syd for 59*30' nordlig 
bredde 
Skrubbe Underafsnit 32 1. februar til 30. juni 
Hunskrubbe Underafsnit 22 1. februar til 30. april 
undtagen det i bilag II 
angivne geografiske 
område 
Rødspætte Underafsnit 26 1. februar til 30. april 
(Pleuronectes platessa ) 
Rødspætte Underafsnit 27,28 og 1. februar til 30. april 
29 syd for 59*30' 
nordlig bredde 
Hunrødspætte Underafsnit 22 1. februar til 30. april 
undtagen det i bilag II 
angivne geografiske 
område, samt 
underafsnit 24 og 25 887/89 art. 1.1 
Art Farvande Forbudsperiode 
Pighvar (Psetta Underafsnit 22,24, 25 1. juni til 31. juli 
maxima) og 26 
Slethvar (Scophthalmus Underafsnit 22,24, 25 1. juni til 31. juli 
rhombus) og 26 K87/H"art. 1. 1 
2. Uanset bestemmelserne i stk. 1 er det dog tilladt un­
der torskefiskeri i de i det nævnte stykke omhandlede for­
budsperioder at beholde bifangster af skrubber og rød­
spætter om bord i en mængde på op til 10 vægtprocent af 
den samlede fangst af torsk, der befinder sig om bord. 
Artikel 3 
Mindste fiskestørrelser 
1. En fisk betragtes som undermålsfisk, hvis den er 
mindre end det mindstemål, der er fastsat i bilag III for 
den pågældende art og det pågældende farvand. 
2. Størrelsen af en fisk måles fra spidsen af den lukkede 
snude til halefinnens spids. 
3. Fisk, som ikke opfylder mindstemålene, må, serv om 
der er tale om bifangster, ikke beholdes om bord, omlades, 
landes, transporteres, bearbejdes, konserveres, sælges eller 
oplagres, frembydes eller udbydes til salg. Disse fisk skal 
omgående genudsættes efter fangsten, så vidt muligt i le­
vende tilstand. 
4. Uanset bestemmelserne i stk. 3 er det tilladt om bord 
at beholde torsk, der ikke opfylder de foreskrevne mindste­
mål, i en mængde på op til 5 vægtprocent af de ombord­
værende torskefangster. 
5. Ved fiskeri efter sild og brisling må bifangsten af 
torsk ikke overstige 10 vægtprocent af den samlede fangst 
Af denne bifangst af torsk må højst 5 % torsk, der ikke 
opfylder de foreskrevne mindstemål, beholdes om bord. 1866/86 
2250/95 art 1.2 
2250/95 art 1. 3 
Artikel 4 
Beregning af bifangster i procent 
1. De i artikel 2, stk. 2, omhandlede bifangster beregnes 
som en procentvis andel af vægten af al torsk om bord 
efter sortering eller af vægten af al torsk under dæk eller 
ved landing. 1866/86 
2. De i artikel 3, stk. 4, omhandlede bifangster beregnes 
som en procentvis andel af vægten af al fisk om bord efter 
sortering eller af vægten af al fisk under dæk eller ved 
landing. 
3. Detaljerede bestemmelser for beregningen af bifang­
ster i procent kan vedtages i overensstemmelse med proce­
duren i artikel 13. 
Artikel 5 
Mindste maskestørrelse 
1. Det er forbudt at anvende eller trække trawl, snurre­
vod eller lignende redskaber, som har masker mindre end 
dem, der er fastsat i bilag IV for de pågældende farvande, 
fiskearter eller grupper af fiskearter. 
2. Ved fiskeri efter laks er det forbudt at anvende for­
ankrede nedgarn eller drivgarn med en maskestørrelse, 
som er mindre end den, der er fastsat i bilag IV for denne 
art 
3. Det er forbudt at anvende hildingsgarn, som har ma­
sker mindre end dem, der er fastsat i bilag IV for de på­
gældende farvande, fiskearter eller grupper af fiskearter. 1866/86 
(tilpasset) 
887/89 art 1.2 
Artikel 6 
Måling af maskestørrelse 
1. Ved kontrol af redskaber måles maskerne med en flad 
maskemåler, der er 2 mm tyk og fremstillet af et holdbart 
og formfast materiale. Den skal være udformet enten med 
parallelle sider, som er forbundet med skrå sider med en 
tilspidsning på 1 : 8 cm på begge sider, eller udelukkende 
med skrå sider med en tilspidsning som den ovenfor be­
skrevne. På maskemålerens overside afmærkes bredden i 
mm på det eventuelle parallelsidede afsnit og på de skrå 
afsnit I sidstnævnte tilfælde afmærkes bredden for hvert 
interval på 1 mm, og breddens størrelse angives med regel­
mæssige mellemrum. 
2. Ved måling af en maskestørrelse indføres spidsen af 
maskemåleren vinkelret på nettets plan for således at måle 
længdeaksen på masken, når denne er udstrakt diagonalt 
på langs. Maskemåleren indføres i masken med hånden, 
indtil måleren stoppes ved maskens modstand ud for de 
skrå sider. Den enkelte maskes størrelse svarer til maske­
målerens bredde på det sted, hvor måleren stoppes. 1866/86 
2250/95 art 1. 4 
1866/86 
3. Maskestørrelsen på et redskab svarer til gennemsnits­
størrelsen på mindst en række på 20 fortløbende masker i 
redskabets længdeakse, udvalgt tilfældigt. Målingen af ma­
skerne begynder mindst ti masker, dog ikke mindre end 50 
cm, fra sammensyninger, tovværk eller bindestrikke. Denne 
afstand måles vinkelret på sammensyningerne, tovværket 
eller bindestrikken, idet redskabet holdes strakt i måleret­
ningen. 
4. Maskerne på redskaberne må kun måles, når redska­
berne er våde. 
5. Den enkelte maske anses ikke for at være af under­
størrelse, hvis den del af maskemåleren, der svarer til 
mindstestørrelsen som fastsat i bilag IV for de pågældende 
arter, farvande og redskabstyper, let passerer igennem den. 
Artikel 7 
Anordninger fastgjort til redskaber 
1. Uanset artikel 5, stk. 1, er det tilladt uden på den 
underste halvdel af fangstposen på ethvert trawl, snurrevod 
eller lignende redskab at fastgøre et lærred, net eller andet 
materiale, der har til formål at forhindre eller reducere 
slid. Sådant materiale må kun fastgøres til fangstposens 
forkant og sidekanter. 
2. Uanset artikel 5, stk. 1, er det tilladt at fastgøre en 
forstærkningspose uden på fangstposen og forlængelses-
stykket En forstærkningspose er et cylinderformet stykke 
net, der fuldstændigt omkranser fangstposen og forlængel-
sesstykket Det kan være af samme materiale som eller 
sværere materiale end fangstposen eller forlængelsesstyk-
ket Maskestørrelsen i forstærkningsposen skal være mindst 
dobbelt så stor som maskestørrelsen i fangstposen, dog må 
mindstemaskestørrelsen ikke være under 80 mm. 
Forstærkningsposen kan fastgøres følgende steder: 
a) på dens forkant og 
b) på dens bagkant, og enten 
c) snøret til fangstposen og forlængelsesstykket rundt om 
en række masker, eller 
d) snøret på langs ad en enkelt række masker. 
3. Uanset artikel 5, stk. 1, er det tilladt i trawl, snurre­
vod og lignende redskaber at anvende et faldgarn eller et 
stopgarn, hvis maskestørrelse er mindre end fangstposens. 
Stopgarnet kan fastgøres enten inde i fangstposen eller for­
an fangstposen. 1866/86 
2178/88 art 1.2 
1866/86 
Afstanden mellem stopgarnets forreste fastgørelsessted og 
fangstposens bagende skal være mindst tre gange stopgar­
nets længde. 
Artikel 8 
Anvendelse af redskaber 
1. Redskaber, der ikke må anvendes i et givet geografisk 
område eller i en given periode, skal ombord være stuvet 
bort på en sådan måde, at de ikke er klare til brug i for-
budsområdet eller i forbudsperioden. Reserveredskaber 
skal være stuvet bort på en sådan måde, at de ikke er 
klare til brug. 
2. Fiskeredskaber betragtes som ikke værende klare til 
brug: 
— i tilfælde af trawl, snurrevod og lignende redskaber, 
såfremt 
a) 
b) trawlskovlene er surret fast til inder- eller ydersi­
den af rælingen eller til galgerne, og 
trawhvirerne eller mellemlinerne er afsjæklet fra 
trawlskovlene eller vægtene; 
— i tilfælde af redskaber til laksefiskeri, såfremt 
a) garnene er stuvet bort under en presenning, 
b) liner og kroge er opbevaret i lukkede kasser, 
— i tilfælde af snurpenot, såfremt hoved- eller bundwi­
ren er afsjæklet fra noten. 
3. Det er hele året forbudt at fiske med trawl, snurrevod 
og lignende redskaber i det geografiske område, der af­
grænses af en linje gennem følgende punkter. 
54* 23' nordlig bredde 14* 35' østlig længde 
54* 14' nordlig bredde 14* 25' østlig længde 
54* 17' nordlig bredde 14* 17' østlig længde 
54* 24' nordlig bredde 14' 11' østlig længde 
54* 27' nordlig bredde 14* 25' østlig længde 
54* 23' nordlig bredde 14* 35' østlig længde. 
4. Uanset stk. 1 er de eneste redskaber, som må medfø­
res om bord under fiskeri efter torsk, redskaber, som er 
tilladt til fiskeri efter torsk, eller redskaber med en ma­
skestørrelse, der er større end de i bilag IV fastsatte ma­
skestørrelser. Hvis der om bord på fartøjet befinder sig 
redskaber, der ikke er tilladt til fiskeri efter torsk, er lan­
ding af torsk forbudt 1866/86 
2156/91 art. 1 
2250/95 art 1. 5 
(tilpasset) 
Artikel 9 
Begrænsninger ved fiskeri efter laks og havørred 
1. Ved fiskeri efter laks (Salmo salar) eller havørred 
(Salmo trutta) er det forbudt 
— fra 15. juni til 30. september at anvende drivgarn eller 
forankrede nedgarn i underafsnit 22 til 28, 29 syd for 
SrW N og 32 
— fra 1. juni til 15. september at anvende drivgarn eller 
forankrede nedgarn i underafsnit 29, 30 og 31 nord 
for59*3fyN 
— fra 1. april til 15. november at anvende drivliner eller 
forankrede liner i underafsnit 22-31 
— fra 1. juli til 15. september at anvende drivliner eller 
forankrede liner i underafsnit 32 
Det af forbudsperioden berørte område ligger uden for 
fire sømil målt fra basislinjerne med undtagelse af underaf­
snit 32 og området øst for 22*30' østlig længde (Bengtskar 
fyrtårn) inden for den finske fiskerizone, hvor fiskeri med 
drivliner og forankrede liner er forbudt fra 1. juli til 15. 
september. 
2. Ved fiskeri efter laks (Salmo salar) eller havørred 
(Salmo trutta) er det forbudt 
— såfremt fiskeriet sker ved hjælp af forankrede nedgarn 
eller drivgarn samtidig at anvende mere end 600 garn 
pr. fiskerfartøj, idet længden af hvert garn ikke må 
overstige 35 m, målt i redskabets overtælle. Ud over 
det ved fiskeriet tilladte antal garn må der om bord 
højst findes 100 reservegarn 
— såfremt fiskeriet sker ved hjælp af drivliner eller for­
ankrede liner samtidig at anvende mere end 2000 
kroge pr. fiskerfartøj. 
Fiskekrogenes spændvidde (korteste afstand mellem krog­
spids og -skaft) i drivliner og forankrede liner skal udgøre 
mindst 19 mm. 
Ud over det ved fiskeri tilladte antal kroge må der om 
bord højst findes 200 reservekroge. 2178/88 art 1.3 
1821/96 art. 1.1 
2178/88 art 1.3 
Almindelige bestemmelser 
Artikel 10 
1. Direkte fiskeri efter torsk og fladfisk (Pleuronectidae) 
med henblik på landing til andre anvendelsesformål end 
konsum er forbudt 1866/86 
10 
2. Sprængstoffer, giftstoffer eller bedøvende stoffer må 
ikke anvendes med henblik på fangst af fisk. 
3. Det er forbudt at bruge forankrede eller drivende 
redskaber uden at afmærke disse ved hjælp af bøjer eller 
andre identifikationsmærker. 
4. Det er forbudt at sætte eksotiske arter ud i Øster­
søen, Bælterne og Øresund eller drive fiskeri efter eksoti­
ske arter og stør, medmindre det tillades i henhold til reg­
ler vedtaget i overensstemmelse med proceduren i artikel 
13 og med forpligtelserne i henhold til Gdansk-konventio­
nen. Eksotiske arter er arter, der ikke normalt forekommer 
i Østersøen, Bælterne og Øresund. 
Artikel 11 
Denne forordning gælder ikke for fiskeri, som udelukken­
de drives med henblik på videnskabelige undersøgelser, 
som udføres med tilladelse og bemyndigelse fra den eller 
de pågældende medlemsstater, og som på forhånd er med­
delt Kommissionen og den eller de medlemsstater, i hvis 
farvande forskningen finder sted. 
Fisk, krebsdyr og bløddyr, der fanges med det i første af­
snit anførte formål må sælges, oplagres, frembydes eller 
udbydes til salg, hvis: 
— de opfylder de normer, der er fastlagt i bilag II og 
III, og de handelsnormer, der er vedtaget i medfør af 
artikel 2 i Rådets forordning (EØF) nr. 3759/92 (1), 
eller 
— de sælges direkte til andre formål end konsum. 
Fartøjer, der driver det i første afsnit omhandlede fiskeri, 
skal om bord have en tilladelse, udstedt af den medlems­
stat, hvis flag de fører. 
Artikel 12 
Bestemmelserne i denne forordning gælder ikke for fiskeri, 
der udføres i forbindelse med kunstig udsætning eller ind-
plantning af fisk, krebsdyr og bløddyr. 
Fisk, krebsdyr og bløddyr, der fanges med det i første af­
snit anførte formål, må ikke sælges til konsum i strid med 
de øvrige bestemmelser i denne forordning. 1866/86 
(tilpasset) 
(tilpasset) 
2178/88 art 1.4 
Artikel 13 
1. Medlemsstaterne kan træffe sådanne foranstaltninger 
til bevarelse og forvaltning af bestande, der vedrører: 
(») EFTnr.L388af31.12 1992, s. 1. 1866/86 
11 
a) rent lokale bestande, der kun har betydning for fisker- 1866/86 
ne i den pågældende medlemsstat, eller 
b) betingelser eller forskrifter, der har til formål at be­
grænse fangsterne gennem tekniske foranstaltninger: 
i) der supplerer de betingelser og forskrifter, der er 
fastsat i Fællesskabets forordninger vedrørende 
fiskeri, eller 
ii) der går ud over de minimumskrav, der er fastsat 
i de nævnte forordninger, 
såfremt disse foranstaltninger kun finder anvendelse på fi- (tilpasset) 
skerne i den pågældende medlemsstat, er forenelige med 
fællesskabsretten og er i overensstemmelse med den fælles 
fiskeripolitik eller med forpligtelserne i henhold til 
Gdansk-konventionen. 
2. Kommissionen underrettes om ethvert forslag om ind­
førelse eller ændring af nationale tekniske foranstaltninger 
i så god tid, at den kan nå at fremsætte sine bemærknin­
ger. 
Hvis Kommissionen inden en måned efter en sådan med­
delelse anmoder herom, skal den pågældende medlemsstat 
udsætte ikrafttrædelsen af de påtænkte foranstaltninger i 
tre måneder efter meddelelsesdatoen, således at Kommis­
sionen i dette tidsrum får mulighed for at afgøre, hvorvidt 
disse foranstaltninger er i overensstemmelse med bestem­
melserne i stk. 1. 
Konstaterer Kommissionen ved en beslutning, hvorom den 
underretter de øvrige medlemsstater, at en påtænkt foran­
staltning ikke er i overensstemmelse med bestemmelserne i 
stk. 1, kan medlemsstaten ikke anvende den, medmindre 
de nødvendige ændringer foretages heri. 
Den pågældende medlemsstat giver straks de øvrige med­
lemsstater og Kommissionen meddelelse om de foranstalt­
ninger, den har vedtaget, i givet fald efter at de nødvendi­
ge ændringer er foretaget 
3. Medlemsstaterne skal til Kommissionen på dennes an­
modning fremsende alle oplysninger, der er nødvendige for 
vurderingen af, om de nationale tekniske foranstaltninger 
er i overensstemmelse med bestemmelserne i stk. 1. 
4. På Kommissionens initiativ eller på anmodning fra en (tilpasset) 
medlemsstat kan spørgsmålet om, hvorvidt en national tek­
nisk foranstaltning truffet af en medlemsstat er i overens­
stemmelse med bestemmelserne i stk. 1, forelægges den i 
artikel 17 i forordning (EØF) nr. 3760/92 omhandlede for­
valtningskomité til behandling efter proceduren i nævnte (tilpasset) 
forordnings artikel 18. Træffes en sådan afgørelse, finder 
stk. 2, tredje og fjerde afsnit, tilsvarende anvendelse. 
5. Konstaterer Kommissionen, at en foranstaltning, hvor­
om der er givet meddelselse, ikke er i overensstemmelse 
med bestemmelserne i stk. 1, skal den senest et år efter 
foranstaltningens meddelelsesdato vedtage en afgørelse om, 
at den pågældende medlemsstat skal ophæve eller ændre 
foranstaltningen inden for en frist, som fastsættes af Kom­
missionen. Bestemmelserne i stk. 2, fjerde afsnit, finder til- (tilpasset) 
svarende anvendelse. 
12 
6. Foranstaltninger vedrørende akvakultur og fiskeri fra 
land skal af medlemsstaten kun meddeles Kommissionen til 
underretning. 
Ved »akvakultur« forstås opdræt af fisk, krebsdyr og blød­
dyr i saltvand eller brakvand. 1866/86 
Artikel 14 (tilpasset) 
Gennemførelsesbestemmelserne til denne forordning vedta­
ges efter proceduren i artikel 18 i forordning (EØF) nr. (tilpasset) 
3760/92. 
Artikel 15 
Forordning (EØF) nr. 1866/86 ophæves. 
Henvisninger til nævnte forordning gælder som henvis­
ninger til nærværende forordning og læses i henhold til 
den i bilag VI, del A, anførte sammenligningstabel. 
Artikel 16 
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter of­
fentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder 
umiddelbart i hver medlemsstat 
Bruxelles, den 
På Rådets vegne 
Formand 
13 
BILAG I 1866/86 
UNDERAFSNIT I DET GEOGRAFISKE OMRÅDE 
OMHANDLET I ARTIKEL 1 
Underafsnit 22 
Farvandet afgrænset af en linje fra Hansenøre (56*09' 
nordlig bredde, 10*44' østlig længde) på Jyllands østkyst til 
Gnibens spids (56*01' nordlig bredde, 11*18' østlig læng­
de) på Sjællands vestkyst; derfra langs Sjællands vest- og 
sydkyst til et punkt beliggende på 12*00' østlig længde; 
derfra ret syd til Falster, derfra langs Falsters østkyst til 
Gedser Odde (54*34' nordlig bredde, 11*58' østlig læng­
de); derfra ret øst til 12*00' østlig længde; derfra ret svd 2250/95 art 1. 6 
til Tysklands kvst: derfra mod sydvest langs Tysklands kvst (tilpasset) 
og Jyllands østkyst til udgangspunktet 
Underafsnit 23 
Farvandet afgrænset af en linje fra Gilbjerg Hoved (56*08' 
nordlig bredde, 12*18' østlig længde) på Sjællands nord­
kyst til Kullen (56*18' nordlig bredde, 12*28' østlig læng­
de) på Sveriges kyst; derfra mod syd langs Sveriges kyst til 
Falsterbo Fyr (55*23' nordlig bredde, 12*5f/ østlig læng­
de); derfra over den sydlige indsejling til Øresund, til 
Stevns Fyr (55*19' nordlig bredde, 12*28' østlig længde) 
på Sjællands kyst; derfra mod nord langs Sjællands østkyst 
til udgangspunktet 
Underafsnit 24 
Farvandet afgrænset af en linje fra Stevns Fyr (55 '19* 
nordlig bredde, 12*28' østlig længde) på Sjællands østkyst 
over den sydlige indsejling til Øresund, til Falsterbo Fyr 
(55*23' nordlig bredde, 12*50' østlig længde) på Sveriges 
kyst; derfra langs Sveriges sydkyst til Sandhammaren Fyr 
(55*24' nordlig bredde, 14*12' østlig længde); derfra til 
Hammerodde Fyr (55*18' nordlig bredde, 14*47' østlig 
længde) på Bomholms nordkyst; derfra langs Bornholms 
vest- og sydkyst til et punkt beliggende på 15*00/ østlig 
længde; derfra ret syd til Polens kyst; derfra mod vest 
langs Polens og Tysklands kyst til et punkt beliggende på 2250/95 art 1. 6 
12*00* østlig længde; derfra ret nord til et punkt beliggen- (tilpasset) 
de på 54*34' nordlig bredde og 12*00' østlig længde; der­
fra ret vest til Gedser Odde (54*34' nordlig bredde, 11*58' 
østlig længde); derfra langs Falsters øst- og nordkyst til et 
punkt beliggende på 12*00' østlig længde; derfra ret nord 
til Sjællands sydkyst; derfra i vest- og nordlig retning langs 
Sjællands vestkyst til udgangspunktet 
14 
Underafsnit 25 
Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra et punkt på 
Sveriges østkyst på 56*30* nordlig bredde, ret øst til 
Ølands vestkyst; derfra rundt om Ølands sydspids til et 
punkt på østkysten beliggende på 56*30' nordlig bredde, 
ret øst til 18*00* østlig længde; derfra ret syd til Polens 
kyst; derfra mod vest langs Polens kyst til et punkt belig­
gende på 15*00* østlig længde; derfra ret nord til Born­
holm; derfra langs Bornholms syd- og vestkyst til Hammer­
odde Fyr (55*18* nordlig bredde, 14*47' østlig længde); 
derfra til Sandhammaren Fyr (55*24' nordlig bredde, 
14* 12' østlig længde) på Sveriges sydkyst; derfra mod nord 
langs Sveriges østkyst til udgangspunktet 
Underafsnit 26 
Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra 56*30* nord­
lig bredde og 18*00* østlig længde og derfra ret øst til det 
tidligere Sovjetunionens vestkyst; derfra mod syd langs det 
tidligere Sovjetunionens og Polens kyst til et punkt på Po­
lens kyst beliggende på 18*00* østlig længde; derfra ret 
nord til udgangspunktet 
Underafsnit 27 
Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra et punkt på 
østkysten af Sveriges fastland beliggende på 59*41' nordlig 
bredde og 19*00* østlig længde og derfra ret syd til Got­
lands nordkyst; derfra mod syd langs Gotlands vestkyst til 
et punkt beliggende på 57*00* nordlig bredde; derfra ret 
vest til 18*00* østlig længde; derfra ret syd til 56*30* nord­
lig bredde; derfra ret vest til Ølands østkyst; derfra rundt 
om Ølands sydspids til et punkt på vestkysten beliggende 
på 56*30* nordug bredde; derfra ret vest til Sveriges kyst; 
derfra mod nord langs Sveriges østkyst til udgangspunktet 1866/86 
(tilpasset) 
15 
Underafsnit 28 
Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra et punkt 
beliggende på 58*30* nordlig bredde og 19*00* østlig 
længde og derfra ret øst til Saaremaas vestkyst; derfra mod 
nord rundt om Saaremaa til et punkt på øens østkyst belig­
gende på 58*30* nordlig bredde; derfra ret øst til det tid­
ligere Sovjetunionens kyst; derfra mod syd langs det tidlig­
ere Sovjetunionens vestkyst til et punkt beliggende på 
56*30* nordlig bredde; derfra ret vest til 18*00* østlig 
længde; derfra ret nord til 57*00* nordlig bredde; derfra 
ret øst til Gotlands vestkyst; derfra mod nord til et punkt 
på Gotlands nordkyst beliggende på 19*00* østlig længde; 
derfra ret nord til udgangspunktet 
Underafsnit 29 
Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra et punkt på 
østkysten af Sveriges fastland beliggende på 60*30* nordlig 
bredde og derfra ret øst til Finlands fastlandskyst; derfra 
mod syd langs Finlands vest- og sydkyst til et punkt på 
sydkysten af fastlandet beliggende på 23*00* østlig længde; 
derfra ret syd til 59*00* nordlig bredde; derfra ret øst til 
det tidligere Sovjetunionens fastlandskyst; derfra mod syd 
langs det tidligere Sovjetunionens vestkyst til et punkt be­
liggende på 58*30* nordlig bredde; derfra ret vest til 
Saaremaas østkyst; derfra mod nord rundt om Saaremaa til 
et punkt på øens vestkyst beliggende på 58*30* nordlig 
bredde; derfra ret vest til 19*00* østlig længde; derfra ret 
nord til et punkt på østkysten af Sveriges fastland belig­
gende på 59*41' nordlig bredde; derefter mod nord langs 
Sveriges østkyst til udgangspunktet 
Underafsnit 30 
Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra et punkt på 
Sveriges østkyst beliggende på 63*30* nordlig bredde og 
derefter ret øst til Finlands fastlandskyst; derfra mod syd 
langs Finlands kyst til et punkt beliggende på 60*30* nord­
lig bredde; derfra ret vest til Sveriges fastlandskyst; derfra 
mod nord langs Sveriges østkyst til udgangspunktet 1866/86 
(tilpasset) 
(tilpasset) 
16 
Underafsnit 31 1866/86 
Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra et punkt på 
Sveriges østkyst beliggende på 63*30* nordlig bredde og 
derefter rundt i Den Botniske Bugt mod nord til et punkt 
på vestkysten af Finlands fastland beliggende på 63*30* 
nordlig bredde; derfra ret vest til udgangspunktet 
Underafsnit 32 
Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra et punkt på (tilpasset) 
Finlands sydkyst beliggende på 23*00* østlig længde og 
derefter rundt i Den Finske Bugt mod øst til et punkt på 
det tidligere Sovjetunionens vestkyst beliggende på 59*00* 
nordlig bredde; derfra ret vest til 23*00* østlig længde; 
derfra ret nord til udgangspunktet 
17 
BILAG II 
AFGRÆNSNING AF VISSE GEOGRAFISKE OMRÅDER 
OMHANDLET I ARTIKEL 2 
Afgrænsning af geografiske områder i Øresund, Storebælt 
og Lillebælt med hensyn til fiskeri efter hunskrubbe og 
hunrødspætte. 
— Falsterbo Fyr — Stevns Fyr, 
— Jungshoved — Bøgenæssand, 
— Hestehoved Fyr — Maddes Klint, 
— Skelby Kirke — Flinthorne Odde, 
— Kappel Kirke — Gulstav, 
— Ristingehale — Ærøhale, 
— Skjoldnæs — Pøls Huk, 
— Christian d. X's Bro, Sønderborg. 1866/86 
2244/87 art. 1. 5 
18 
BILAG III 2250/95 art 1. 7 
MINDSTEMÅL OMHANDLET I ARTIKEL 3, STK. 1 (tilpasset) 
Art Farvande Mindstemil 
Tbrsk (Gadus morhua) Alle underafsnit syd for 35 cm 
59*30'nordlig bredde 
Skrubbe (Piatichthys fiesus) Underafsnit 22-25 25 cm 
Underafsnit 26-28 21 cm 
Underafsnit 29 og 32 syd for 18 cm 
59*30* nordlig bredde 
Rødspætte (Pleuronectes Underafsnit 22-25 25 cm 
platessa) 
Underafsnit 26-28 21 cm 
Underafsnit 29 og 32 syd for 18 cm 
59*30' nordlig bredde 
Pighvar (Psetta maxima) Underafsnit 22-32 30 cm 
Slethvar (Scophthaimus Underafsnit 22-32 30 cm 
rhombus) 
Al (Anguilla anguilla) Underafsnit 22-32 35 cm 
Laks (Salmo salar) Underafsnit 22-32 60 cm 
19 
BILAG IV 
MINDSTE MASKESTØRRELSE OMHANDLET I 
ARTIKELS 2250/95 art 1. 8 
(tilpasset) 
Art 
Torsk (Gadus 
morhua) 
Hadfisk 
(Pleuronecti-
dae) 
Sild (Clupea 
harengus) 
Brisling 
(Sprattus 
sprattus) Farvande 
Underafsnit 22-32 
Underafsnit 22-32 
Underafsnit 22-32 
Underafsnit 22-27 
Underafsnit 28 
Underafsnit 29 og 
32 syd for 59*30* 
nordlig bredde 
Underafsnit 22-32 
Underafsnit 22-27 
Underafsnit 28 og 
29 syd for 59*30* 
nordlig bredde 
Underafsnit 30-32 
og underafsnit 29 
nord for 59*30* 
nordlig bredde 
Underafsnit 22-32 Redskabstype 
Hildingsgarn 
Trawl, snurrevod 
og lignende red­
skaber (}) 
Trawl, snurrevod 
og lignende red­
skaber 
Trawl, snurrevod 
og lignende red­
skaber samt hil­
dingsgarn 
Trawl, snurrevod 
og lignende red­
skaber samt hil­
dingsgarn 
Hildingsgarn 
Trawl, snurrevod 
og lignende red­
skaber 
Trawl, snurrevod 
og lignende red­
skaber (]) 
Trawl, snurrevod 
og lignende red­
skaber 
Trawl, snurrevod 
og lignende red­
skaber 
Trawl, snurrevod 
og lignende red­
skaber 
Trawl, snurrevod 
og lignende red­
skaber Mindste mas­
kestørrelse 
Diagonalt i 
længderetnin­
gen. 
105 mm 
105 mm 
120 mm (2) 
120 mm 
P)(3) 
110 mm 
100 mm 
110 mm 
105 mm (4) 
32 mm 
28 mm 
16 mm 
16 mm 
20 
Art 
Laks (Salmo 
salar) Farvande 
Underafsnit 22-32 Redskabstype 
Forankrede ned­
garn og drivgarn Mindste mas­
kestørrelse 
Diagonalt i 
længderetnin­
gen. 
157 mm 
<:) Redskaber forsynet med anordninger såsom sorteringsvinduer eller konstruk­
tioner svarende til bestemmelserne i bilag V, der kan sikre en selektivitet på 
SO % med en tilbageholdelseslængde på mindst 38 cm. 
(2) Maskestørrelse gældende for alle maskerne i de sidste 8 m i fangstposen 
milt fra bindestrikken med maskerne strakt i redskabets længdeakse. 
(3) Med undtagelse af underafsnit 22 og 23, hvor direkte fiskeri efter tunge er 
tilladt med en mindstemaskestørrelse pi 90 mm. 
(4) Med undtagelse af underafsnit 22, 23 og 24, hvor normale trawl og snurre­
vod med en maskestørrelse pi 90 mm er tilladt 2250/95 art 1.8 
1821/96 art 1.2 
21 
BILAG V 
SÆRLIGE SELEKTTVTTETSBESTEMMELSER 
For at sikre selektiviteten i trawl, snurrevod og lignende 
redskaber med en specifik maskestørrelse som omhandlet i 
bilag IV, er det tilladt at anvende følgende to sorteringsvin-
duesmodeller. 
Sorteringsvindue (model 1) 
1 torskefiskeriet monteres to sorteringsvinduer med plast­
belagte, fuldt åbne diamantmasker i fangstposen på trawl 
og snurrevod. Den indvendige maskestørrelse skal være 
mindst 105 mm. Sorteringsvindueme skal monteres ved 
hjælp af et separat netstykke (mellem de almindelige dia­
mantmasker og sorteringsvinduets masker). Maskestørrel­
sen i det separate netstykke skal være lig stolpelængden i 
sorteringsvinduets net ganget med kvadratroden af 2 
Der skal monteres et sorteringsvindue i hver side af fangst­
posen, og afstanden fra fangstposens bageste ende til vin­
duerne skal være 40-50 cm. Vinduets længde skal være 
80% af fangstposens samlede længde, og vinduets højde 
skal være 50 cm. Vinduet skal monteres på en måde, som 
sikrer en åbning mellem vinduets øverste og nederste søm 
på 15-20 cm. 
Sorteringsvindue (model 2) 
Identifikation 
Vinduerne skal være rektangulære netstykker, som mon­
teres i fangstposen. Der skal være to vinduer i fangstposen. 
Vinduernes størrelse 
Hvert vindue skal have en bredde på mindst 45 cm i hele 
sin længde. Hvert vindue skal have en længde på mindst 
3,5 m målt langs kanterne (figur 1 i diagram 2). 
Nettet i vinduerne 
Maskerne i vinduerne skal have en mindstemaskestørrelse 
på 105 mm. Det skal være kvadratmasker, dvs. at alle fire 
sider i vinduet skæres stolperet (figur 2 i diagram 2). Net­
tet skal monteres sådan, at stolperne er parallelle med og 
vinkelret på fangstposens længderetning (figur 2). Vin­
duerne skal have en bredde på otte åbne kvadratmasker. 
Længden skal ligge mellem 57 og 62 kvadratmasker (figur 
2 i diagram 2). 
Vinduernes placering 
Fangstposen skal deles i et over- og et underpanel med 
sømliner i styrbord og bagbord side (figur 1 i diagram 2). 
De to vinduer skal placeres i underpanelet i direkte forbin­
delse med og lige under sømlinerne (figur 1 i diagram 2). 
Vinduernes bageste ende skal være mindst 2 m og højst 
2,5 m fra bindestrikken. 2250/95 art 1.9 
22 
Den forreste ende af vinduet skal fastgøres til otte masker 
af fangstposens normale diamantraaskede net. En af si­
derne skal fastgøres til sømlinen eller umiddelbart ved si­
den af sømlinen. Den anden side skal fastgøres til de nor­
male diamantmasker i fangstposens underpanel og skal 
følge en række masker, som er skaret maskeret (figur 3). 
Maskestørrelser i hele fangstposen 
I alle fangstposens dele skal der være en mindstemas­
kestørrelse på 105 mm. 2250/95 art. 1.9 
23 
Diagram 1 
(Sorteringsvindue — Model 1) 2250/95 art 1.9 
40-50 cm 
M 
15-20 cm 50 cm 
24 
Diagram 2 
(Sorteringsvindue — Model 2) 
Figur 1. Placering af kvadratmaskede vinduer i fangstposen 
Forslag til specifikation 
forlamgelsesstykkc 2250/95 art 1.9 
løftestrop 
J=C 
-I I-
03 m Vinduer 3,54 m 
0^ m 1,8 m 
De kvadratmaskede vinduer er 0,48 cm brede 
Tværsnit af fangstpote 
4 masker i sømline 4 masker i sømline 
8 masker til 
kvadratmasket vindue 
25 
Figur 2 Netstykke til kvadratmasket vindue 
Forslag til specifikation 2250/95 art 1.9 
(tilpasset) 
Kvadratmasket vindue 
8 x 59 kvadratmasker 
60 mm halvmaske 
0 4 mm dobbelt polycthylen 
107 mm indvendig maskevidde 
Alle fire sider monteret 
på 8 mm polypropylentov. 
26 
Figur 3. Montering af vinduet i fangstposen 
Forslag til specifikation 
Samline Fangstposens forende i 
j 
i i i v*X*X3X4X,X*X*X,X 
n11 | i I i |) 
EEE:::::) 
N11111E 
Kvadratmasket vindue 
l||l|||fr 
4 
,"11 A A A A A A A Maskeret 
Ringe til løftestrop Maskeret 354 cm 
strakt 
lamgde 2250/95 art 1.9 
(tilpasset) 
Fangstpose i 120 mm 
j 100 masker i 60 mm halvmaske 
j 49% maskebengde (6 m) 
; 0 4 nun dobbelt polyethylen 
j 107 mm indvendige maskevidde 
Udsksering til kvadratmaskede vinduer j 
8 masker bredt X 29% masker langt j 
I 
I 
Bindestrikke Underpanekts midterlinie« Underpanel 
—I ' • 
, , 2% masker 
• -JOcm 
29% masker 
-354 cm 
2%masker 
i --30 cm <» 
15 masker 
-180 cm 
27 
BILAG VI 
Dd A 
SAMMENUGNINGSTABEL 
Forordning 1866/86 Nærværende forordning 
Artikel 1 
Artikel 2 stk. 1 
Artikel 2 stk. la 
Artikel 2 stk. 2 
Artikel 3 
Artikel 4 
Artikel 5 
Artikel 6 
Artikel 7 
Artikel 8 
Artikel 9 
Artikel 10 
Artikel 11 
Artikel 12 
Artikel 13 
Artikel 14 
BILAG I 
BILAG II 
BILAG III 
BILAG IV a) 
BILAG IV b) 
BILAG V Artikel 1 
Artikel 2 stk. 1 
Artikel 2 stk. 2 
Artikel 3 
Artikel 4 
Artikel 5 
Artikel 6 
Artikel 7 
Artikel 8 
Artikel 9 
Artikel 10 
Artikel 11 
Artikel 12 
Artikel 13 
Artikel 14 
Artikel 15 
Artikel 16 
BILAG I 
BILAG II 
BILAG III 
BILAG IV 
BILAG V 
BILAG VI 
28 
DelB 
Forordninger der ændrer forordning (EØF) nr. 1866/86 
Tidende 
nr. side dato 
Rådets forordning (EØF) nr. 2244/87 af 23. juli 1987 L 207 15 29.7.1987 
Rådets forordning (EØF) nr. 2178/88 af 18. juli 1988 L191 7 22.7.1988 
Rådets forordning (EØF) nr. 887/89 af 5. april 1989 L 94 4 7.4.1989 
Rådets forordning (EØF) nr. 2156/91 af 15. juli 1991 L 201 1 24.7.1991 
Rådets forordning (EF) nr. 2250/95 af 18. september 1995 L 230 1 27.9.1995 
Rådets forordning (EF) nr. 1821/96 af 16. september 1996 L 241 8 21.9.1996 
29 

ISSN 0254-1459 
KOM(97) 139 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 03 11 14 01 
Katalognummer : CB-CO-97-133-DA-C 
ISBN 92-78-17931-0 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
3o