ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (83) 573 
 
 
 
Vol. 1983/0 217 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the openi ng to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this f ile is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 198 3 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom 27 .9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
K O M ( 8 3 )  5 7 3  e n d e l i g  u d g
B r u x e l l e s ,  3  o k t o b e r  1 9 8 3
M E D D E L E L S E  T I L  R Å D E T  F R A  K O M M I S S I O N E N  
O M  T E L E K O M M U N I K A T I O N  
-  H A N D L I N G S R E T N I N G S L I N J E R  -
K 0 M C 8 3 )  5 7 3  e n d e l i g  u d g

1 .  T E L E K O M M U N I K A T I O N  -  E N  V I G T I G  Ø K O N O M I S K  S E K T O R  I  S I G  S E L V  -  E R  V E D  A T
U D V I K L E  S I G  T I L  E N  S T Ø R R E  I N F R A S T R U K T U R  F O R  F Æ L L E S S K A B E T S  I N D U S T R I E R  
OG S E R V I C E S E K T O R E R .
T e l e k o m m u n i k a t i o n  u d g ø r  n ø g l e s t r u k t u r e n  f o r  u d v i k l i n g e n  a f  d e n  a l t g e n n e m -  
t r æ n g e n d e  n y e  i n f o r m a t i o n s t e k n o l o g i  ( I T ) .  D e n  v i l  v e r d e n  o v e r  t e g n e  s i g  
f o r  o m k r i n g  1 0 0  m i l l i a r d e r  U S  $  a f  I T - i n d u s t r i e n s  o m s æ t n i n g  i  1 9 9 0 ,  s o m  
v i l  u d g ø r e  o v e r  5 0 0  m i l l i a r d e r  U S  $  i  a l t  ( 1 9 8 0 - v æ r d i ) .  I  F æ l l e s s k a b e t  
a f t a g e r  d e n  f o r  t i d e n  1 7 %  a f  a l l e  m i k r o e l e k t r o n i k k o m p o n e n t e r  -  d e n  s t ø r ­
s t e  I T - t e k n o l o g i . D e n  e r  e t  l i v s v i g t i g t  m e d i u m  f o r  I T - t e k n o l o g i e r  i  a l ­
m i n d e l i g h e d ,  o g  d e n  e r  g r u n d l a g e t  f o r  o p d u k k e n d e  m a r k e d e r  f o r  i n f o r m a t i o n  
o g  a n d r e  t j e n e s t e y d e l s e r .
I  p e r i o d e n  1 9 8 3 - 1 9 9 3  v i l  s e k t o r e n  f o r  t e l e k o m m u n i k a t i o n s u d s t y r  s a m m e n  
m e d  t e l e k o m m u n i k a t i o n s t j e n e s t e r  b l i v e  é n  a f  d e  s t ø r s t e  i n d u s t r i s e k t o r e r .
2 .  I  j u n i  1 9 8 3  f r e m l a g d e  K o m m i s s i o n e n  e n  f ø r s t e  m e d d e l e l s e  o m  d e  p r e s s e r e n d e  
p r o b l e m e r  i  F æ l l e s s k a b e t s  t e l e k o m m u n i k a t i o n s s e k t o r  o g  o m  b e h o v e t  f o r  e n  
t e l e k o m m u n i k a t i o n s p o l i t i k  f o r  F æ l l e s s k a b e t  ( K 0 M ( 8 3 ) 3 2 9 ) .
K o m m i s s i o n e n  o p r i d s e d e  d e s u d e n  t e l e k o m m u n i k a t i o n s  r o l l e  s o m  l e d  i  d e  n y e  
p o l i t i k k e r ,  s o m  b l e v  f o r l a n g t  i  S t u t t g a r t - m a n d a t e t ,  i  s i n  m e d d e l e l s e  o m  
f o r b e d r i n g  a f  e u r o p æ i s k e  v i r k s o m h e d e r s  i n d u s t r i e l l e  k o n k u r r e n c e e v n e ,  
f r e m l a g t  i  s e p t e m b e r  1 9 8 3  s o m  f o r b e r e d e l s e  p å  D e t  e u r o p æ i s k e  R å d s  m ø d e  
i  A t h e n  ( K 0 M C 8 3 ) 5 4 7 ) .  E n  f æ l l e s s k a b s p o l i t i k  f o r  t e l e k o m m u n i k a t i o n  e r  b å ­
d e  u u n d v æ r l i g  i  s i g  s e l v  o g  g å r  h å n d  i  h å n d  m e d  é n  a f  d e  t o  a n d r e  s t o r e  
p r i o r i t e t e r ,  s o m  e r  f o r e s l å e t  p å  d e t  i n d u s t r i e l l e  o m r å d e ,  n e m l i g  E S P R I T -  
f o r s k n i n g s p r o g r a m m e t  v e d r ø r e n d e  i n f o r m a t i o n s t e k n o l o g i .
I  d e n n e  s a m m e n h æ n g  e r  b e t y d n i n g e n  a f  e n  n y  p o l i t i k  f o r  t e l e k o m m u n i k a t i o n  
p å  f æ l l e s s a k b s p l a n  b l e v e t  b e k r æ f t e t  i  n y l i g e  m e m o r a n d a  f r a  m e d l e m s s t a t e r ­
n e  o m  p r i o r i t e t e r  f o r  F æ l l e s s k a b e t s  n y e  p o l i t i k k e r .

Formalet med denne meddelelse er at drage nogle første konklusioner og  
angive hovedretningslinjer for den foreslåede indsats.
F Æ L L E S S K A B E T  OG M E D L E M S S T A T E R N E  M Å  S K A B E  D E T  N Ø D V E N D I G E  M I L J Ø  F O R  F Æ L L E S ­
S K A B S O M S P Æ N D E N D E  T E L E K O M M U N I K A T I O N S M A R K E D E R ,  S O M  G Ø R  D E T  M U L I G T  F O R  E U R O ­
P Æ I S K E  V I R K S O M H E D E R  A T  B L I V E  K O N K U R R E N C E D Y G T I G E .
K o n k u r r e n c e e v n e  m l  v æ r e  b a s e r e t  p å  l ø n s o m h e d .  T i l s t r æ k k e l i g  l ø n s o m h e d  
o g  d e r f o r  l e v e d y g t i g h e d  p å  l a n g  s i g t  a f h æ n g e r  a f  h j e m m e m a r k e d e r  a f  t i l ­
s t r æ k k e l i g  s t ø r r e l s e ,  o g  u n d e r  e u r o p æ i s k e  f o r h o l d  k a n  d i s s e  k u n  t i l v e j e ­
b r i n g e s  a f  F æ l l e s s k a b e t  s o m  h e l h e d .
I n v e s t e r i n g  i  t e l e k o m m u n i k a t i o n  u d g ø r  d e n  s t ø r s t e  l ø b e n d e  o f f e n t l i g e  
i n d s a t s  i  r e t n i n g  a f  a t  f o r m e  f r e m t i d i g e  m a r k e d e r  i  F æ l l e s s k a b e t .  D e n  
s a m l e d e  i n v e s t e r i n g  i  t e l e k o m m u n i k a t i o n s i n f r a s t r u k t u r e n  a n s l å s  p å  b a g ­
g r u n d  a f  d e n  n u v æ r e n d e  i n v e s t e r i n g s t a k t  i  m e d l e m s s t a t e r n e  f o r  d e t  n æ s t e  
t i å r  t i l  g o d t  o g  v e l  1 5 0  m i l l i a r d e r  U S  $  ( 1 9 8 0 - v æ r d i ) .
D e t  v i l  b l i v e  a f g ø r e n d e  f o r  F æ l l e s s k a b e t s  ø k o n o m i s k e  f r e m t i d ,  o m  d e n n e  
i n v e s t e r i n g  f ø r e r  t i l  o p s p l i t t e d e  n a t i o n a l e  m a r k e d e r  o g  i n f r a s t r u k t u r e r  
i  F æ l l e s s k a b e t  o g  t i l  i k k e - l e v e d y g t i g e ,  a f g r æ n s e d e  i n d u s t r i e l l e  s t r u k t u ­
r e r ;  e l l e r  t i l v e j e b r i n g e r  f æ l l e s s k a b s o m f a t t e n d e  f r o n t m a r k e d e r ,  s o m  k u n n e  
b l i v e  d r i v k r a f t e n  i  F æ l l e s s k a b e t s  l a n g f r i s t e d e  ø k o n o m i s k e  g e n r e j s n i n g .
Den nuværende situation og de væsentligste problemer i  nøgleafsnittene  
af telekommunikationsmarkedet kan betragtes som følger:
-  d e t  s t ø r s t e  t e l e k o m m u n i k a t i o n s m a r k e d  -  s o m  o m f a t t e r  k o b l i n g s - ,  t r a n s -  
m i s s i o n s -  o g  v i s s e  t e r m f n e r i n g s u d s t y r  -  e r  s t o r t  s e t  r e t t e t  m o d  d e n s  
v æ s e n t l i g s t e  a n v e n d e l s e ,  d v s .  t e l e f o n t r a f i k .  O m l æ g n i n g  a f  n e t t e t  t i l  
d i g i t a l u d s t y r  v i l  d e r f o r  b l i v e  d e n  s t ø r s t e  o p g a v e  i  d e t t e  t i å r  o g  t e g n e  
s i g  f o r  l a n g t  d e n  s t ø r s t e  d e l  a f  d e  p t a n l a g t e  i n v e s t e r i n g s m i d l e r .  7 0 -  
9 0 %  a f  d e t t e  m a r k e d  e r  i  F æ l l e s s k a b e t  d o m i n e r e t  a f  n a t i o n a l t  o r i e n t e r e ­
d e  o f f e n t l i g e  i n d k ø b ,  h v i l k e  f ø r e r  t i l  e n  o p s p l i t n i n g  a f  d e n n e  v æ s e n t -  
l i g e  d e l  a f  F æ l l e s s k a b e t s  t e l e k o m m u n i k a t i o n s m a r k e d  i  t i  s æ r s k i l t e  n a ­
t i o n a l e  m a r k e d e r .

-  4  -
A d s k i l l i g e  t i d l i g e r e  i n i t i a t i v e r  f r a  K o m m i s s i o n e n s  s i d e  m e d  h e n b l i k  p å  
a t  l ø s e  d e t t e  p r o b l e m  g e n n e m  å b n i n g  a f  d e  o f f e n t l i g e  m a r k e d e r  h a r  v æ r e t  
u d e n  h e l d .
-  d e  n y o p d u k k e n d e  " t e l e m a t i k m a r k e d e r " ,  s o m  o m f a t t e r  e t  b r e d t  s p e k t r u m  a f  
n y e  p r o d u k t e r  u d g ø r  o m f a t t e n d e  m a r k e d e r  m e d  e t  b e t y d e l i g t  v æ k s t p o t e n ­
t i e l  -  t e l e m a t i k t e r m i n a l e r ,  p r i v a t e  t e l e f o n c e n t r a l e r ,  n y  u n d e r h o l d ­
n i n g s e l e k t r o n i k ,  k o n t o r u d s t y r  o g  e d b - s y s t e m e r . I n d u s t r i e l  e k s p a n s i o n  
p å  d i s s e  m a r k e d e r  a f h æ n g e r  n ø j e  a f  d e t  m i l j ø ,  s o m  t i l v e j e b r i n g e s  a f  
n e t i n f r a s t r u k t u r e n . E t  k r i t i s k  p r o b l e m  e r  b l . a .  d e n  h u r t i g e  u d v i k l i n g  
a f  n y e  t j e n e s t e y d e l s e r  f o r  F æ l l e s s k a b e t s  v i r k s o m h e d e r  p å  m u l t i n a t i o ­
n a l t  n i v e a u  -  e t  p r o b l e m  a f  s æ r l i g  b e t y d n i n g  o g s å  f o r  F æ l l e s s k a b e t s  
s m å  o g  m e l l e m s t o r e  v i r k s o m h e d e r .
P å  d e t t e  o m r å d e  h a r  f o r s k e l l e  i  t i l s y n s p o l i t i k ,  i  s t a n d a r d e r  o g  a f l e v e ­
r i n g s p r o c e d u r e r  o g  i  t i d s p l a n e r  f o r ,  h v o r n å r  d i s s e  f a c i l i t e t e r  s k a l  s t å  
k l a r ,  f o r h i n d r e t ,  a t  d e r  o p s t o d  r e g u l æ r e  f æ l l e s s k a b s o m f a t t e n d e  m a r k e d e r .  
E t  a f g ø r e n d e  p r o b l e m  e r  t i d l i g  g e n e r e l  t i l g æ n g e l i g h e d  a f  o g  p r æ c i s e  
t i d s p l a n e r  f o r  i n t e g r e r e d e  t a l e -  o g  d a t a n e t  o p  t i l  t r a n s m i s s i o n s h a s t i g ­
h e d e r  p å  6 4  0 0 0  b i t / s  -  f a c i l i t e t e r ,  s o m  m å  s t i l l e s  t i l  r å d i g h e d  i n d e n  
f o r  k o n c e p t e r  s å s o m  I S D N  . I n d t i l  n u  h a r  p l a n e n  o m  I S D N  i  m e d l e m s s t a ­
t e r n e  v æ r e t  s t æ r k t  a f v i g e n d e .  D e n  r e s u l t e r e n d e  m a n g e l  p å  m a r k e d s g e n -  
n e m s i g t i g h e d  p å  f æ l l e s s k a b s p l a n  t r u e r  d e n  e u r o p æ i s k e  t e l e m a t i k i n d u s t r i s  
k o n k u r r e n c e e v n e  -  s t i l l e t  o v e r  f o r  v o k s e n d e  p r e s  f r a  U S A  o g  J a p a n .
1 )  * 1 S D N ,  I n t e g r a t e d  S e r v i c e s  D i g i t a l  N e t w o r k .  U n d e r  d e  n u v æ r e n d e  I S D N - s m a l -  
b å n d s k o n c e p t e r  v i l  b r u g e r a d g a n g e n  g e n e r e l t  b l i v e  b e g r æ n s e t  t i l  6 4  0 0 0  
bit/s

- 5 -
O 1 )- de fremtidige bredbåndsnet - net med en meget stor kapacitet, som 
egner sig til videokommunikation og distribution af fjernssynssignaler 
- som i  deres udbygning er afhængige af det offentlige initiativ, som 
må skabe disse infrastrukturen med vækst på lang sigt for øje og 
således, at sektorens private brugere stimuleres snarest muligt*^.
Det erkendes generelt, at det endelige mål for udbygningen af tele­
kommunikation bør være et bredbåndsnet, som omfatter såvel smalbånds- 
ISDN og bredbåndskommunikation og -distribution. Men tidsplaner for 
disponibili teten af disse infrastrukturer på fællesskabsplan og for 
de tjenesteydelser, de byder på, er for tiden stærkt afvigende, hvi Iket 
medfører usikkerhed i  langtidsplanlægningen og i  udviklingen hos den 
europæiske industri og teleadministrat i  onerne som følge af den nødven­
dige investerings størrelse og den almindelige knaphed på ressourcer.
5. Denne opsplitning af telekommunikationsmarkedet i  Fællesskabet i  nationale 
markeder har ført til følgende forhold:
- generelt utilstrækkelig investering set fra et makroøkonomisk synspunkt, 
bl.a. til etablering af infrastrukturen af typen ISDN, og en stærkt 
begrænset indsats inden for fremskyndet udvikling af bredbåndstjenester 
på fællesskabsplan - elementer, hvis snar lige di sponibilitet er uundvæi—  
lig for udbygning på fællesskabsplan af telematikindustrien og den 
hurtige igangsætning af industrien for nye tjenesteydelser.
1) Generelt defineret for transmissionshastigheder pa over 2 megabit/s, 
og som anvender moderne kabel-, radiokæder- og lyslederteknikker.
2) Et sådant eksempel på indførelse af nye tjenesteydelser er pilotprojektet 
EURIKON og dets fremtidige udvidelse, hvori adskillige nationale europæ­
iske fjernsynsselskaber samarbejder om fælles programmer.

-  6 -
- utilstrækkelig industriel struktur, ,  særlig inden for de vægtigste 
telekommunikationsafsnit som kobling og transmission. I Europa
er der udviklet ni forskellige offentlige koblingssystemer på grund­
lag af nationale markeder i  modsætning til tre projekter i Japan 
og fire i De forenede Stater, hver med adgang til et meget større 
hjemmemarked.
- samtidig med, at det for tiden vægtigste telekommunikationsmarked 
er opsplittet i  ti nationale markeder, og deraf følgende negative 
virkninger efterhånden bliver mere og mere åbenbare i  den mærkbare 
nedgang i  Fællesskabets eksportstilling inden for telekommunikation, 
truer planlægningsafvigelser for integrerede smaIbåndstjenester
og de fremtidige integrerede bredbåndsnet med at lægge kimen til 
fremtidig opsplitning af de to største vækstområder - de nye telema­
tikmarkeder og de nye markeder for bredbåndstjenester.
- en opsplitning af markedet i  Fællesskabet og den deraf følgende 
orientering af virksomhederne mod nationale telekommunikationspoli­
tikker i medlemsstaterne har ført til en næsten fuldstændig mangel 
på spontant samarbejde mellem europæiske virksomheder, som kan 
skabe en levedygtig industriel struktur på lang sigt på dette felt. 
Europæiske virksomheder har tværtimod for at sikre sig levedygtige 
andele af verdensmarkedet vendt sig mere og mere mod samarbejde 
med amerikanske og japanske firmaer, hvorved forskellene mellem 
industripolitikker og markeder inden for Fællesskabet skærpes.
Forskellene og usikkerheden omkring udbygningen af telekommunikation 
i  Fællesskabet og opsplitningen af dets markeder står i  skærende 
modsætning til udviklingen udenfor.
Japan har opstillet en samlet planlægningsramme med sit INS-projekt 
("Information Network System") med et budget på 119 milliarder $.
På et fast underlag af økonomisk levedygtig og teknisk gennemførlig­
hed giver dette en stabil reference for investering i  japansk tele- 
kommunikationsinfrastruktur og udbygning heraf for dets virksomheder 
indti l år 2000.

- 7 -
Japansk eksport inden for avanceret telekommunikation vinder " 
allerede nu frem med en forbavsende hastighed på de større mar- -  
keder.
- Den nye holdning til telekommunikationspolitik i De forenede
Stater og den resulterende omstrukturering af ATT har på dette 
område ført til en mere aktiv amerikansk eksportpolitik, ,  som 
det fremgår både af amerikanske initiativer i  internationale 
organer vedrørende telekommunikationsmarkeder og af de første 
fingerpeg om en mere restriktiv politik vedrørende generel til­
gængelighed af forskningsresultater fra ATT. !v
6. EN FREMADSKUENDE POLITIK FOR TELEKOMMUNIKATION MÅ SKABE ET FÆLLES­
SKABSOMFATTENDE TELEKOMMUNIKATIONSRUM OG FÆLLESSKABSOMFATTENDE 
TELEMATIKMARKEDER,
Den må bidrage til industriel konkurrencedygtighed i  denne sektor 
og må lette multinationale transaktioner for Fællesskabets virksom­
heder - bl.a. også for de mindre europæiske informationsbaserede 
virksomheder, som er afhængige af universelle, avancerede offent­
lige net. Den må lægge grundlaget for udvikling af nye markeder 
og nye informationstjenester og beslægtede tjenester, og den må yde et 
væsent ligt bidrag ti l økonomisk genrejsning og skabelse af nye jobs.
En målbevidst fællesskabsindsats med sigte herpå vil være nødvendig 
i alle medlemsstaters interesse. En sådan indsats må for at være 
realistisk og virkningsfuld være vedholdende og udbygges gradvis.
Den bør tage sigte på,
- klart at definere fællesskabsomfattende stabile rammebetingelser 
for de hurtigt voksende nye markeder, på hvilke privat investering 
enten er fremherskende eller yder større bidrag: markederne
for telematik og de fremtidige bredbåndstjenester.

-  8 -
- at muliggøre opfyldelse af behovet for stor målestok, bl.a. 
inden for F&U, som er uundværligt for udviklingen af nøgletek­
nologier og -systemer, især mikroelektronik og Optoelektronik 
samt beslægtede transmissions- og koblingssystemer.
S i^ - med henblik herpå at stimulere samarbejde mellem europæiske
virksomheder, hvor det er hensigtsmæssigt og foreneligt med 
"  sund konkurrence.
- at styrke fællesskabssolidariteten på dette felt ved at forsvare 
dets interesser på verdensmarkedet.
- at finde frem til en realistisk fremgangsmåde med henblik på 
åbning af de nuværende vægtige telekommunikationsmarkeder, stillet
" over for de indgroede nationale interesser på dette felt.
- at basere denne fremgangsmåde på samarbejde mellem dem, som
har teknologisk og ledelsesmæssig evne til at beherske de omfatten­
de og komplekse systemer, som telekommunikation nu står for: 
medlemsstaternes teleadministrationer, og på fælles samråd mellem 
administrationer, industri, medlemsstaternes regeringer og Fælles­
skabet .
7. For at nå disse mål og i tråd med Stuttgart-mandatet med sigte 
på udvikling af nye fremadskuende fællesskabspolitikker FORESLÅR 
KOMMISSIONEN PÅ NUVÆRENDE STADIUM RÅDET AT VEDTAGE SEKS HOVED­
RETNINGSLINJER FOR AKTION:
> -  I.  OPSTILLING AF MIDDEL- OG LANGFRISTEDE MÅL PÅ FÆLLESSKABSPLAN.
Skabelse af større planlsgningssikkerhed er en væsentlig forud­
sætning for formning af fællesskabsomfattende markeder og sti­
mulering af offentlige og især virksomheders og privates investe­
ringer.

-  9 -
Fællesskabet har behov for et fælles langfristet mal med en passende etapevis 
udvikling pi fællesskabsplan med henblik herpå, således at der skabes en 
stabil, fælles ramme, som muliggør en opgørelse over behov og deres ind­
byrdes sammenhæng, og således at en gradvis konvergens stimuleres afhængig 
af de særlige forhold og krav i  medlemsstaterne. Opstillingen af middel- 
og langfristede mål må også tage hensyn til den nye makroøkonomiske rolle, 
som telekommunikation vil spille for Fællesskabet som helhed.
En sådan ramme må være baseret på samarbejde mellem dem, som har ansvaret 
for økonomisk at forvalte de investerede ressourcer: medlemsstaternes tele- 
administrationer. Den må trække på erfaring og meningsudvekslinger i  etable­
rede internationale organisationer på dette felt, især Den europæiske kon­
ference af post- og teleadministrationer CCEPT) og Den internationale råd­
givende komité for telegraf og telefon (CCITT); men den må også bygge på 
et solidt fundament af fælles politisk vilje i Fællesskabet.
Samstemmighed opnået i denne ånd vil også skabe det forum på fællesskabsplan, 
hvori opdukkende problemer kan identificeres, og prioriteter kan drøftes.
II FÆLLES INDSATS VEDRØRENDE FORSKNING 06 UDVIKLING INDEN FOR NØGLEAFSNIT AF 
DEN FREMTIDIGE UDVIKLING, for at give en ny stimulans til samarbejde om 
forskning på dette felt og for at opnå de stordriftsfordele, som er uund­
værlige for Fællesskabets fremtidige konkurrenceevne.
Dette omfatter især samarbejde mellem både industriens og teleadministrati- 
nernes forskningsfaciliteter om udvi kling og modning af de fælles projekter, 
som foreslås under pkt. IV, og om de kritiske, vægtige afsnit, hvoraf

-  10  -
industriel konkurrenceevne afhænger - herunder samarbejde om udvikling 
af koblings- og transmissionsfaciliteter og forskning inden for mikro- 
elektronikkomponenter, brugergrænseflader, optoelektronik og tilknyttede 
lokale bredbåndsnet, som vil blive en væsentlig komponent på halvfemser­
nes markeder - markeder, hvorpå små og mellemstore virksomheder også vil 
komme til at spille en vigtig rolle.
Samarbejde af denne art vil også bidrage til fuld udnyttelse af resulta­
terne af den bredere prækonkurrencemæssige forskning inden for IT-basis- 
teknologier, som udføres som led i  ESPRIT-programmet.
III FÆLLES INDSATS PÅ FÆLLESSKABSPLAN HENIMOD UDVIKLING AF FASTE GRÆNSEFLADE­
STANDARDER OG ET AFGRÆNSET MARKED INDEN FOR FÆLLESSKABET SAMT UDVIKLING 
AF FÆLLESSKABSSOLIDARITET OVER FOR OMVERDENEN.  Fællesskabsdækkende, defi­
nerede grænseflader mellem offentlige net og de private telematikmarke­
der er nødvendige inden for disse nye vækstsektorer for industri, privat 
investering og brugere. Byggende i  så høj grad som muligt på arbejdet i  
CEPT og CCITT vil implementeringen af ensartede standarder i disse af­
snit af Fællesskabets telekommunikationsmarked, hvor akutte problemer nu 
melder sig, også lette udviklingen af afleveringsprocedurer for udstyr, 
som opfylder de nye krav om høj hastighed, samt markedsudviklingen.
En reduktion af usikkerheden for investorer må også omfatte en fælles 
holdning fra Fællesskabets side vedrørende de nye internationale handels­
spørgsmål inden for telekommunikation. Fællesskabssolidaritet kan sikre 
et effektivt forsvar af Fællesskabets industrielle og økonomiske inter­
esser i eksisterende internationale organer.

-  11  -
IV FÆLLES UDVIKLING AF DEN TVÆRNATIONALE DEL AF DEN FREMTIDIGE TELEKOMMU­
NIKATIONS IN FRASTRUKTUR I FÆLLESSKABET med henblik på at skabe en takt­
giver for udviklingen og konkrete fælles projekter, hvorpå nuværende so­
lidaritet kan udbygges, og fremtidsorienteret samarbejde mellem industri­
virksomheder kan afprøves.
På det første stadium bør udviklingen bl.a. tilfredsstille behovet for 
hurtig opbygning af tjenesteydelser for Fællesskabets virksomheder. Især 
vil mindre europæiske, informationsbaserede virksomheders økonomiske suc­
ces afhænge af hurtige fremskridt efter de foreslåede retningslinjer med 
sigte på fremskyndet disponibi litet af et generelt avanceret offentligt 
net på fællesskabsplan. Dette vil derved blive et nødvendigt supplement 
til andre nuværende fællesskabsinitiativer med sigte på fuld udnyttelse 
af små og mellemstore virksomheders vækstpotentiel for Fællesskabets 
økonomi.
Fælles udvikling kunne trækkke på tidligere og nuværende samarbejdser- 
faringer på beslægtede områder. Den bør imidlertid bakkes op af det mere 
solide underlag. Fællesskabet kan byde på, bl.a. Fællesskabets finansi­
elle støtte i  begge dets former :  budget og låneinstrumenter. ;
Samarbejdet bør have tre større prioriteter, som alle er centrale for 
skabelsen af fællesskabsomfattende markeder:
- Tværnational udvikling af integrerede tale- og datatjenester på fælles­
skabsplan, med en aftalt tidsplan for international disponibilitet i  
Fællesskabet, med aftalte fælles grænseflader for telematikudstyr og 
med en smidighed, der respekterer national udvidelse af disse facili­
teter, som forbliver de enkelte medlemsstaters ansvar.

-  12  -
- Udvikling i  fællesskab af intereuropæiske jordbaserede bredbåndsforbin­
delser for overførsel af tale-, data- og - efterhånden - videotjenester 
baseret på de mest avancerede lyslederteknikker. Dette fælles projekt 
skulle tilvejebringe et avanceret fællesskabsomfattende marked inden 
for én af fremtidens nøgleteknologier, hvor Fæl lesskabet el lers ville 
sakke bagud i  forhold til Japan og De forenede Stater. Det skulle gøre 
det muligt for europæiske virksomheder at danne konsortier og samarbejde 
om udviklingen af denne nye teknologi.
- Fælles udvikling af bredbåndstjenester på fællesskabsplan under anvendelse 
af satellitforbindelser som for tiden oprettes af medlemsstaterne, EUTEL- 
SAT og Den europæiske Rumorganisation (ESA) med henblik på senere ovei—  
førsel til det jordbaseredebredbåndsnet efter behov. Dette skulle mulig­
gøre aktiv markedsudvikling for bredbåndstjenester, især med sigte på
den europæiske forretningsverdens behov, og ved at der skabes fælles­
skabsomfattende markeder for de nye bredbåndstjenester, som kunne frem­
skynde deres implementering, mindske usikkerheden med hensyn til deres 
markedspotentiel og forebygge afvigende udviklinger i  medlemsstaterne.
V FULD UDNYTTELSE AF DEN NYE TELEKOMMUNIKATIONS MODERNE TEKNIKKER TIL 
FREMME AF FÆLLESSKABETS MINDRE BEGUNSTIGEDE REGIONER OG UDVIKLE DERES 
INFRASTRUKTUR ved at fortsætte de omfattende investeringer fra Fælles­
skabets finansielle instrumenter på dette felt, især Den europæiske 
Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den europæiske Investeringsbank (EIB) 
og Det nye Fællesskabsinstrument (NCI).
Hvad angår låneinstrumenterne (EIB og NCI) har Kommissionens interven­
tioner inden for telekommunikation i 1982 overskredet 600 millioner 
ECU. Disse investeringers andel af de to instrumenters samlede aktivi­
tet er voksende og vil nå op på 15% i  indeværende år.

- 13 -
Telekommunikationssektoren nyder således godt af væsentlig støtte 
i  finansiel henseende. Denne støtte vil blive så meget mere effektiv, 
jo højere procentssatsen af højteknologiprojekter er. Det bør også 
bemærkes, at NCI-III nu har mulighed for at finansiere omfattende 
investering i  industrivirksomheder, når det drejer sig om industrielt 
samarbejde på fællesskabsplan og om højteknologier.
VI FÆLLES INDSATS, SOM SKAL FØRE TIL ÅBNING AF DE DELE AF FÆLLESSKABETS 
MARKED FOR KOMMUNIKATIONSUDSTYR, SOM DOMINERES AF OFFENTLIGE INDKØB
Opstilling af rammen og igangsætning af aktionerne skitseret ovenfor 
vil skabe en ny sammenhæng og tillade nye fremgangsmåder på dette 
felt, hvorved det bliver lettere at finde frem til kompromisser 
for de involverede parter. Der kræves mod til at acceptere økonomiske 
realiteter og at udvikle Fællesskabets solidaritet over for omverdenen.
Gradvis åbning af de store telekommunikationsmarkeder vil blive 
en uomgængelig forudsætning foren levedytigtelekommunikationssektor 
i Fæl lesskabet pa lang sigt.
8. Den nye telekommunikation vi l  udgøre en basisinfrastruktur for Fælles­
skabets fremtidige økonomi. Den byder en chance for at forbedre den øko­
nomiske effektivitet og mindske adskillelser og forskelle inden for Fæl­
lesskabet som følge af afstande. Den vil gøre det muligt for Fællesskabet 
at bidrage mere effektivt til fremme af infrastrukturerne i  udviklings­
landene, især hvad angår Fællesskabets partnere under Lomé-Konventionen, 
og at forsyne disse med de mest moderne teknologier. Den byder på et 
nyt udvalg af tjenesteydelser, som øger valgfriheden og livskvaliteten 
for Fælleskabets borgere.

-  14 -
Kommissionen finder det uomgængeligt, at Rådet giver et fast ti Isagn 
om at iværksætte aktioner efter de foreslåede retningslinjer, for at 
skabe forhold i  Fællesskabet, som vil gøre det muligt at overkomme de 
problemer, som rejser sig inden for telekommunikationssektoren.
Kommissionen udbeder sig Rådets tilslutning til disse retningslinjer,
således at den kan igangsætte den mere detaljerede definition af valg-
muligheder og procedurer, som kan føre til gradvis udvikling af en samlet
1)fællesskabspolitik for telekommunikation .