Indledning

Europa-Kommissionen har sat sig en ambitiøs dagsorden for en mere fair, gennemsigtig og effektiv beskatning i EU i overensstemmelse med den bredere målsætning om holdbar vækst og investeringer til støtte for jobskabelsen i et mere uddybet indre marked. Virksomhederne bør betale skat i det land, hvor de genererer deres overskud. Bekæmpelse af skatteunddragelse og skatteundgåelse er et centralt element af denne dagsorden.

Skatteunddragelse og skatteundgåelse berøver de offentlige budgetter for milliarder af euro i indtægter hvert år, det forvrider konkurrencen mellem virksomheder og skaber unfair og ulige vilkår for alle skatteydere. Det undergraver idéen om vækstfremmende skattesystemer og skaber hindringer for en velfungerende kapitalmarkedsunion. Det risikerer at kvæle innovation og konkurrenceevnen, da de små og mellemstore virksomheder, som er den vigtigste kilde til beskæftigelse i Europa, ender med at betale uforholdsmæssigt mere i skat end de større virksomheder, som har råd til at give sig af med aggressiv skatteplanlægning. Skatteundgåelse kan også være med til at øge skatten på arbejde, eftersom regeringerne opvejer tabet af indtægter ved at øge skatten på andre områder til skade for beskæftigelsen og bevarelsen af et sundt arbejdsmarked. Fair beskatning er også afgørende for den sociale kontrakt mellem borgerne og staten. Offentligheden har slået kraftigt til lyd for, at der gøres noget for at bekæmpe aggressiv skattepraksis, som udhuler de indtægter, staten har brug for til andre formål.

Da skatteunddragelse og skatteundgåelse i dag er af grænseoverskridende karakter, er rent nationale tiltag til at få bugt med problemet ofte ineffektive. Ukoordinerede nationale foranstaltninger til at bekæmpe misbrug af skattereglerne kan endog forværre situationen ved at føre til splittelse af det indre marked, skabe nye byrder for skatteyderne og danne nye smuthuller, som kan udnyttes i den aggressive skatteplanlægning. En koordineret tilgang til bekæmpelse af misbrug af skattereglerne – såvel på EU-plan som på internationalt plan – er afgørende.

Kommissionen har derfor fremsat en række forslag til en stærkere og mere koordineret EU-tilgang til bekæmpelse af misbrug, der er på linje med den internationale dagsorden, men også går videre end det, når det er nødvendigt af hensyn til det indre marked. Disse initiativer har allerede kastet en række skelsættende resultater af sig, som ventes fundamentalt at forbedre skatteforholdene for borgere og virksomheder i Europa. Kommissionen har desuden med udgangspunkt i statsstøttereglerne iværksat undersøgelser af, hvorvidt nogle medlemsstater har givet udvalgte multinationale selskaber skattefordele.

Til trods for disse væsentlige fremskridt venter der stadig et stort arbejde for at bekæmpe skatteundgåelse og skatteunddragelse og begrænse mulighederne for at skjule større formuer som afsløret for nylig i medierne i sagen om de lækkede såkaldte "Panama-papirer".

I denne meddelelse skitseres de fremskridt, der er gjort indtil videre, og samtidig præsenteres de prioriterede områder for de kommende måneders indsats på både EU-plan og internationalt plan til at styrke kampen mod skatteunddragelse og skatteundgåelse samt ulovlig finansiel aktivitet.

FREMSKRIDT MED EU'S DAGOSRDEN FOR AT ØGE GENNEMSIGTIGHEDEN PÅ SKATTEOMRÅDET OG BEKÆMPE SKATTEUNDDRAGELSE OG SKATTEUNDGÅELSE

Større gennemsigtighed på skatteområdet

Det første skridt i retning af en mere fair og effektiv beskatning bestod i at øge gennemsigtigheden på området i hele Europa. Efter at Kommissionen fremsatte to ambitiøse forslag vedrørende gennemsigtighed, blev medlemsstaterne for nylig enige om at skabe større åbenhed og øge samarbejdet mellem deres skattemyndigheder samt at styrke tilsynet med virksomhedernes grænseoverskridende skatteforanstaltninger. Fra 2017 vil alle medlemsstaterne automatisk foretage systematisk udveksling af oplysninger med hinanden om grænseoverskridende skatteafgørelser. I marts 2016 blev medlemsstaterne desuden enige om at foretage automatisk udveksling mellem skattemyndighederne af land for land-rapportering om multinationale koncerners aktiviteter med henblik på beskatning. De nye lovgivningsmæssige krav vil i høj grad forbedre medlemsstaternes evne til at beskytte deres skattegrundlag og slå ned på diverse skatteundgåelsesmekanismer.

Den Europæiske Union arbejder samtidig på at øge gennemsigtigheden over for befolkningen. Der blev indført strenge gennemsigtighedskrav til bankerne i kølvandet på finanskrisen. I henhold til kapitalkravsdirektivet skal finansieringsinstitutterne offentliggøre centrale oplysninger om deres virksomhed, skatter, resultat og offentlige tilskud på land for land-basis både inden for og uden for EU. Større selskaber inden for udvindings- og skovbrugsindustrien skal nu også foretage offentlig land for land-rapportering i henhold til regnskabsdirektivet.

I april 2016 fremsatte Kommissionen forslag om at give alle multinationale selskaber med en tilstedeværelse i EU og en omsætning på over 750 mio. EUR pligt til at offentliggøre et sæt specifikke skatterelaterede oplysninger på internettet. Disse selskaber vil skulle offentliggøre land for land-oplysninger for hvert enkelt EU-land samt for de skattejurisdiktioner, der ikke efterlever standarderne for god skattepraksis. De vil ligeledes skulle give samlede tal for deres aktiviteter i resten af verden. De nye regler vil øge de store multinationale selskabers ansvarlighed på skatteområdet og sætte borgerne bedre i stand til at holde øje med selskabernes skattemæssige adfærd og anspore dem til at betale skat, dér hvor de skaber deres fortjeneste, samtidig med at konkurrencen bevares, og uden at de mindre virksomheder pålægges en ekstra byrde. Europa-Parlamentet og Rådet opfordres til hurtigt at behandle forslaget.

EU har også truffet foranstaltninger til at øge gennemsigtigheden i forbindelse med personlige konti. Siden januar 2016 gælder ny lovgivning til at forhindre, at der skjules formuer i udlandet. I henhold til direktivet om administrativt samarbejde er medlemsstaterne forpligtede til automatisk at udveksle større mængder oplysninger med hinanden om indkomst og kapital, som personer og enheder råder over i udlandet. Derudover er der indgået nye aftaler om gennemsigtighed på skatteområdet med Schweiz, Liechtenstein, Andorra og San Marino, og der vil inden for de kommende uger blive indgået en lignende aftale med Monaco. Denne nye åbenhed vil gøre det nemmere for medlemsstaterne at opspore og sætte ind over for skattesnydere, samtidig med at det vil afskrække fra at skjule indkomst og aktiver i udlandet af skattemæssige hensyn. Endelig er medlemsstaterne i henhold til det fjerde hvidvaskdirektiv forpligtede til at oprette centrale registre med oplysninger om de reelle ejere med henblik på at skabe større åbenhed omkring kapitalstrømme og styrke bekæmpelsen af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme. Kommissionen har opfordret medlemsstaterne til at gennemføre disse regler inden udgangen af året.

En mere fair beskatning

Samtidig med indsatsen for at øge gennemsigtigheden har Kommissionen arbejdet lige så intenst på at sikre, at medlemsstaterne råder over de rette midler til at beskytte deres skattegrundlag mod misbrug og inddrive deres retmæssige indtægter.

I Kommissionens handlingsplan for en fair og effektiv beskatning fra juni 2015 redegøres der for en række foranstaltninger til at modernisere selskabsbeskatningen i EU. Handlingsplanen skabte grundlaget for en flerstrenget tilgang på EU-niveau til at sætte ind mod aggressiv skatteplanlægning og de systemer, der opmuntrer hertil, som samtidig minimerer risikoen for uberettiget dobbeltbeskatning. Arbejdet skrider allerede godt fremad på flere områder, ikke mindst når det gælder forberedelserne til et nyt forslag om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (FKSSG), som Kommissionen agter at fremsætte inden udgangen af året, og som skal forbedre rammerne for virksomhederne i det indre marked og samtidig fjerne de diskrepanser mellem de nationale systemer, der i øjeblikket udnyttes i den aggressive skatteplanlægning.

Pakken til bekæmpelse af skatteundgåelse fra januar 2016 omfattede retligt bindende foranstaltninger til at bekæmpe aggressiv skatteplanlægning og en ekstern strategi til fremme af god skattepraksis på internationalt plan. Der er gjort betydelige fremskridt med alle pakkens elementer. Rådet vedtog direktivet om bekæmpelse af skatteundgåelse i juni 2016. Ved bl.a. at indføre fælles regler for håndteringen af hybride mismatch og kontrollerede udenlandske selskaber samt til at begrænse fradraget for rentebetalinger vil direktivet hjælpe med at forhindre nogle af de mest almindelige former for overførsel af overskud. Rådet tilsluttede sig den eksterne strategi i maj 2016, og der arbejdes videre med de forskellige tiltag, bl.a. processen med at opstille en fælles EU-liste over ikkesamarbejdsvillige jurisdiktioner. Der gøres også væsentlige fremskridt på andre områder inden for selskabsbeskatning, f.eks. gennemgangen af reglerne for interne afregningspriser og af medlemsstaternes præferenceordninger, i overensstemmelse med nye internationale normer. Samtidig følger Kommissionen aktivt op på tilfælde, hvor særlige incitamenter til bestemte selskaber kan indebære et brud på EU's statsstøtteregler.