BEGRUNDELSE

Kommissionen fremlagde den 2. maj 2018 sit forslag til den næste flerårige finansielle ramme (FFR) (COM(2018) 321 final). På baggrund heraf foreslår Kommissionen en række horisontale og sektorspecifikke EU-støtteprogrammer, der imødegår de nye udfordringer, samtidig med at de vellykkede aktiviteter videreføres.

Dette forslag om ændring af EU-bemyndigelsesforordningen vedrørende statsstøtte (Rådets forordning (EU) 2015/1588) har til formål at forbedre samspillet mellem disse EU-finansieringsprogrammer og statsstøttereglerne. Kommissionen kan herved foretage målrettede ændringer af de aktuelle statsstøtteregler for at sikre en så gnidningsløs kombination som muligt af de nationale midler — herunder midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde, der forvaltes på nationalt plan — og de EU-midler, der forvaltes på centralt plan af Kommissionen, uden at dette fordrejer konkurrencen på EU's indre marked.

EU's statsstøtteregler har til formål at sikre, at de offentlige udgifter ikke medfører konkurrencefordrejninger mellem virksomhederne på EU's indre marked. Reglerne bygger på tre grundlæggende principper:

–Fælles interesse: De offentlige udgifter bør tjene generelle politiske mål, herunder stimulering af investeringer, uddannelse og erhvervsuddannelse, regional samhørighed, forskning og udvikling, fremme af digitale, transport- og energinet såvel som bekæmpelse af forurening og klimaforandringer

–Additionalitet: De offentlige udgifter bør bruges til at udfylde et hul og ikke fortrænge eller blot erstatte private investeringer

–Omkostningseffektivitet: De offentlige udgifter bør ikke overstige det nødvendige for at kunne opfylde det politiske mål.

EU-midler, som forvaltes centralt af Kommissionen, og som medlemsstaterne ikke har nogen beføjelser over (f.eks. COSME, Horisont Europa eller programmet for det digitale Europa), udgør ikke statsmidler efter artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).

I de tilfælde hvor medlemsstaterne stiller yderligere nationale midler til rådighed til et projekt eller et finansielt instrument, der støttes af en centralt forvaltet EU-fond, eller bidrager med midler, som de har visse skønsbeføjelser over, til en centralt forvaltet fond, finder statsstøttereglerne dog anvendelse på den del af finansieringen, som medlemsstaten har beføjelser over.

På samme måde har medlemsstaterne større kontrol med EU-midler under delt forvaltning, hvilket blandt andet gælder for de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene), herunder Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL). Denne finansieringsform svarer til statsmidler i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF og er derfor underlagt statsstøttekontrol.

For at kunne sikre, at FFR får en så stor effekt som muligt, og for at hindre unødvendig kompleksitet er det i den henseende vigtigt med et godt samspil mellem reglerne for EU-midler og statsstøttereglerne. Dette gælder navnlig de situationer, hvor et projekt både finansieres med EU-midler, der forvaltes centralt af Kommissionen, og med midler, der kontrolleres af medlemsstaterne. Reglerne for EU-fondene og statsstøttereglerne bør være sammenhængende for at gøre det lettere medlemsstaterne, de finansielle formidlere og projektudviklerne at håndtere disse situationer. Kommissionens forslag vedrørende de forskellige EU-fonde indeholder derfor nogle nøgleprincipper for statsstøttekontrol, herunder kravet om, at statslige interventioner udgør et supplement til den private finansiering og ikke fortrænger denne. Disse bør udvikles yderligere og være retningsgivende for gennemførelsen af fondene. Derudover foreslår Kommissionen på samme tid med udgangspunkt i ovenstående en yderligere forenkling af de pågældende statsstøtteregler.

Kommissionens forordning (EU) 2017/1084 af 14. juni 2017 (den generelle gruppefritagelsesforordning) spiller en afgørende rolle i den forbindelse. Heri erklæres visse støttekategorier for forenelige med det indre marked, samtidig med at medlemsstaterne sættes i stand til direkte at gennemføre støtteforanstaltninger, uden at disse skal forhåndsgodkendes af Kommissionen.

Samspillet mellem EU-støtteprogrammerne og statsstøttereglerne vil kunne styrkes gennem ændringer i den generelle gruppefritagelsesforordning på tre områder.

National finansiering kombineret med InvestEU-fondens instrumenter

I dag fremlagde Kommissionen sit forslag til den nye InvestEU-fond, nemlig et fælles regelsæt for alle finansielle instrumenter og budgetgarantier inden for rammerne af det næste EU-budget. Med forslaget sikres det, at Kommissionen spiller en nøglerolle i udvælgelsen af de støttede projekter og ordninger, der er af fælles interesse for hele EU, og at den offentlige støtte udgør et supplement til de private investeringer, er gennemsigtig, og at støtteeffekten er genstand for en vurdering. InvestEU-fondens udformning bygger allerede på nogle centrale statsstøtteprincipper. Så snart disse principper er blevet omsat til tilstrækkeligt klart definerede regler for fondens aktiviteter, vil der kun være behov for få yderligere krav på statsstøtteområdet for at beskytte konkurrencen i det indre marked i de tilfælde, hvor medlemsstaternes midler kombineres med EU-midler fra InvestEU-fonden. Med udgangspunkt heri kunne de relevante statsstøttekrav indføres i den generelle gruppefritagelsesforordning, som kunne ledsage en forordning om InvestEU-fonden og InvestEU-fondens investeringsretningslinjer, som indeholder de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger. En sådan ændring af den generelle gruppefritagelsesforordning kunne medføre en fritagelse af medlemsstaternes midler, der kanaliseres gennem InvestEU-fonden eller støttes af InvestEU-fonden, fra anmeldelsespligten over for Kommissionen i henhold til statsstøttereglerne. Dette skal sikre en ensartet og effektiv gennemførelse af InvestEU-fonden.

Forskning, udvikling og innovation

Kommissionen fremlagde også sit forslag til Horisont Europa i dag. I henhold til dette forslag kan visse forskningsprojekter ledet af små og mellemstore virksomheder (SMV'er) blive "kvalitetsstemplet" (Seal of Excellence). For at modtage dette kvalitetsstempel skal Kommissionen attestere projekternes høje niveau ("excellent") og deres støtteberettigelse i henhold til de strenge krav i EU-reglerne for EU-støtte med den ene begrundelse, at de rent faktisk ikke kan støttes på grund af manglende budgetmidler fra EU-fonden. En fuld finansiering fra medlemsstaternes side (herunder fra strukturfonde) er mulig for disse projekter, uden at dette kræver Kommissionens forhåndsgodkendelse. Eventuelle konkurrenceproblemer afhjælpes som følge af udformningen af Kommissionens Horisont Europa-forslag i forhold til de kvalitetsstemplede projekter og den forholdsvis begrænsede økonomiske støtte.

På samme måde vil de FUI-projekter, der vurderes og udvælges i overensstemmelse med reglerne gældende for Horisont Europa, og som finansieres i fællesskab af Horisont Europa og medlemsstaterne (herunder via strukturfonde) med mindst tre deltagende medlemsstater, kunne gennemføres uden yderligere vurdering af statsstøtten for medlemsstatens finansieringsdel. Denne mulighed opstår, fordi de støtteregler, der gælder for projekterne inden for rammerne af Horisont Europa — i henhold til Kommissionens forslag — fjerner alle konkurrencerelaterede betænkeligheder, navnlig idet projekterne skal leve op til målet om at være af fælles interesse for hele EU og korrigere veldefinerede markedssvigt.

Europæisk territorialt samarbejde