EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 13.6.2018 JOIN(2018) 14 final FÆLLES RAPPORT TIL EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE RÅD OG RÅDET om gennemførelsen af den fælles ramme for imødegåelse af hybride trusler fra juli 2017 til juni 2018



INDLEDNING I meddelelsen "Fælles ramme for imødegåelse af hybride trusler — Den Europæiske Unions indsats" angives situationsbevidsthed, modstandsdygtighed og reaktionsevne som centrale elementer i EU's indsats mod hybride trusler. En forøgelse af vores kapacitet til på et tidligt tidspunkt at opdage og gennemskue ondsindede hybridaktiviteter og en styrkelse af modstandsdygtigheden i vores samfunds og institutioners kritiske infrastrukturer (f.eks. inden for transport, kommunikation, energi, rumteknologi og finans) er afgørende for at forbedre vores evne til at modstå angreb og genrejse os efter et angreb. Imødegåelse af hybride trusler kræver foranstaltninger fra såvel medlemsstaterne som de europæiske institutioner. Den første rapport om gennemførelsen af de 22 foranstaltninger, der var identificeret i den fælles ramme, blev forelagt Rådet den 19. juli 2017. Nærværende statusmelding for 2018 giver et overblik over de fremskridt, der er gjort siden sommeren 2017. Der er gjort betydelige fremskridt på alle fire prioriterede indsatsområder: • bedre situationsbevidsthed • styrket modstandsdygtighed • øget kapacitet hos EU og medlemsstaterne til at forebygge og reagere på krisesituationer og til samordnet genrejsning • udbygget samarbejde med NATO med henblik på at sikre, at begge parters foranstaltninger supplerer hinanden. Hvordan ses det, at en trussel er hybrid? Foranstaltning 1: Medlemsstaterne iværksætter en undersøgelse af hybride risici Rådet har nedsat en gruppe af formandskabets venner under ledelse af det roterende formandskab med henblik på at føre arbejdet videre. Medlemsstaterne iværksatte i december 2017 en undersøgelse med henblik på at vurdere deres centrale sårbarheder over for hybride trusler. På grundlag af medlemsstaternes svar vil formandskabet forelægge en rapport for Coreper, sandsynligvis inden udgangen af juni 2018. I betragtning af at mandatet for Gruppen af Formandskabets Venner udløber ved udgangen af juni 2018, indledte den på sit møde i april drøftelser om det fremtidige mandat på baggrund af formandskabets forslag. Det nuværende mandat skal ifølge forslaget forlænges frem til 2020, og dets indhold udvides. I det foreliggende udkast lægges der op til, at mandatet fremover skal indbefatte varetagelse af opgaver i forbindelse med at analysere mulighederne for at skærpe medlemsstaternes beredskab og modstandsdygtighed, følge udviklingen på nationalt plan, bistå i samordningen af politikker på området for hybride trusler, støtte Rådets rolle i samarbejdet mellem EU og NATO om at imødegå hybride trusler og udveksling af oplysninger samt opbygge en fælles forståelse af hybride trusler. Tilrettelæggelse af EU's indsats: Bedre situationsbevidsthed Foranstaltning 2: Oprettelse af en central EU-enhed for analyse af hybride trusler EU-enheden for analyse af hybride trusler er placeret i EU's Efterretnings- og Situationscenter og indgår i EU's fælles civile/militære efterretningsanalysekapacitet. EU-enheden trækker på både civile og militære analytikere og på bidrag fra medlemsstaternes efterretnings- og sikkerhedstjenester. Den nåede op på fuld operativ kapacitet i juli 2017, og denne status blev bekræftet under EU's parallelle og koordinerede øvelse med NATO i 2017 (PACE17). EU-enheden modtager og analyserer klassificerede og offentligt tilgængelige oplysninger om hybride trusler fra en bred vifte af interessenter. Rapporter og analyser udveksles mellem alle EU's institutioner og medlemsstater som baggrund for den politiske beslutningstagning. EU-enheden har hidtil produceret over 100 produkter relateret til hybride trusler. IT-Beredskabsenheden for EU's Institutioner og Agenturer (CERT‑EU) bidrager til arbejdet i EU-enheden ved at udveksle oplysninger om eksisterende eller nye cybertrusler. Der er imidlertid begrænset ekspertise inden for kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare trusler (CBRN) samt cyber- og kontraspionage. For at forstærke denne indsats har EU-enheden oprettet et netværk af nationale kontaktpunkter. Hidtil har 26 ud af 28 medlemsstater udpeget lokale kontaktpunkter, som mødes regelmæssigt for at udveksle ekspertise med EU-enheden. Netværket modsvares desuden af et lignende netværk for EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen, som har til formål at implementere diverse foranstaltninger, der skal øge modstandsdygtigheden. Møderne afholdes en gang om måneden og har fokus på tematiske spørgsmål, bl.a. transport, infrastruktur, energi, cybersikkerhed og fjendtlige efterretningsaktiviteter. På strategisk plan udbygger EU-enheden sine forbindelser med det europæiske ekspertisecenter for imødegåelse af hybride trusler med sæde i Helsingfors ved at deltage i workshopper og øvelser og gennem løbende dialog om forskellige emner med henblik på at opbygge kompetencer til imødegåelse af hybride trusler.

Inden for rammerne af den fælles erklæring pågår der dagligt samvirke på medarbejderniveau med NATO's afdeling for analyse af hybride trusler. I september 2017 blev der offentliggjort en banebrydende parallel og koordineret vurdering af et hybridt emne, og de produkter, der efter planen skal leveres i 2018, vil fokusere på hybride udfordringer med oprindelse hos vores sydlige og østlige nabolande. Foranstaltning 3: Strategisk kommunikation Strategisk kommunikation har vundet stadigt større indpas i EU, og mange forskellige aktører udvikler deres kapacitet på området. Kommissionen anerkender i sin meddelelse "Bekæmpelse af desinformation på internettet: en europæisk tilgang" af 26. april 2018, at desinformation er en hybrid trussel, og formulerer en række tiltag, heriblandt en styrkelse af netværket mellem Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne. De positive erfaringer fra taskforcen East StratCom, som blev oprettet med mandat fra Det Europæiske Råd i marts 2015, skal underbygges og styrkes, som det foreslås i den fælles meddelelse "Øget modstandsdygtighed og bedre kapacitet til at imødegå hybride trusler". East StratCom-taskforcens arbejde består hovedsageligt i at støtte EU's delegationer i landene i Det Østlige Partnerskab samt Rusland og til dels også landene i Centralasien med henblik på at øge udbredelsen af positive budskaber og udvide det opsøgende arbejde over for nationale eller regionale målgrupper. Kommissionen støtter disse aktiviteter med et flerårigt, regionalt informations- og kommunikationsprogram. East StratCom-taskforcen koordinerer desuden jævnligt sine aktiviteter med medlemsstaterne og NATO. Foruden overvågning af desinformation varetager East StratCom-taskforcen også oplysningsaktiviteter i de østlige partnerskabslande og medlemsstaterne om virkningen af russisk desinformation. Den har også udvidet sine uddannelsesaktiviteter for de ansatte i de østlige partnerskabslande med henblik på at styrke deres strategiske kommunikationskapacitet og deres modstandskraft over for desinformation. Fremover skal samarbejdet med NATO's hovedkvarter og ekspertisecentrene i Riga og Helsingfors efter planen udvides, eksempelvis gennem udveksling af analyser og uddannelsesseminarer for journalister fra de østlige partnerskabslande eller Rusland. I tråd med EU's nye strategi for Vestbalkan er der blevet oprettet en taskforce for Vestbalkan til at formidle EU's politikker mere effektivt og til et bredere publikum i regionen og samtidig øge kendskabet til og håndteringen af desinformationsaktiviteter rettet mod Vestbalkan. Taskforcen og Kommissionen har indledt et intensivt samarbejde med sigte på en mere strategisk og målrettet formidling og underretning i regionen, baseret på bedste praksisser og fokus på tematisk kampagneføring. Der mangler imidlertid kendskab til de tiltagende trusler, der specifikt er rettet mod institutionerne. Der er behov for at opbygge en kultur af sikkerhedsbevidsthed og til at øge institutionernes kapacitet til at imødegå hybride trusler. Taskforce Syd blev oprettet i 2017, og dens mandat er siden blevet justeret for at afspejle, at fokus er flyttet fra terrorbekæmpelse hen i retning af en mere nuanceret tilgang til bedre formidling og opsøgende aktiviteter over for den arabiske verden, bl.a. på arabisk. Eftersom Islamisk Stat (ISIS/Daesh) ikke kun udgør en trussel i form af radikalisering, arbejder taskforcen på at komme til rette med den udbredte fejloplysning og fejlagtige opfattelser om EU. Dette gøres ved i tæt samarbejde med Kommissionen at formidle positive fortællinger om Den Europæiske Union og dens politikker for derigennem at skabe en bedre forståelse af Unionen, ved at oplyse mere strategisk om Unionens aktiviteter i den arabiske verden samt ved at fremme fælles værdier og interesser. Kommissionen støtter disse aktiviteter med et flerårigt, regionalt informations- og kommunikationsprogram. Foranstaltning 4: Ekspertisecenter for imødegåelse af hybride trusler Det europæiske ekspertisecenter for imødegåelse af hybride trusler blev oprettet i 2017 og fungerer som samlingspunkt for ekspertise til støtte for de deltagende landes individuelle og kollektive indsats for at imødegå hybride trusler gennem forskning, uddannelse og øvelser. Både EU-lande og NATO-allierede kan deltage i centret. For nylig blev Italien, Nederlandene, Danmark og Tjekkiet medlemmer, hvilket bragte antallet deltagere op på i alt 16 lande. EU og NATO sidder begge med i styringsrådet som observatører. I 2018 nåede man til enighed om centrets budget og arbejdsplan, og der blev udarbejdet en begrebsramme og oprettet tre interessefællesskaber om henholdsvis hybride påvirkninger, sårbarheder og modstandsdygtighed samt strategi og forsvar. Der er nedsat en særlig undergruppe om ikke-statslige aktører, som skal undersøge, hvordan forskellige terrorgrupper og disses stedfortrædere opererer. Centret har offentliggjort en række analyser af hybride trusler og været vært for adskillige møder på højt plan med det formål at opbygge en fælles opfattelse af hybride trusler, udveksle bedste praksisser og finde fælles reaktionsmåder på tværs af EU og NATO. Tilrettelæggelse af EU's indsats: Styrkelse af modstandsdygtigheden For at styrke modstandsdygtigheden kræves der initiativer på mange politikområder. Disse foranstaltninger er ikke nødvendigvis specifikt tilpasset til de hybride trusler, men sammen kan de sikre et mere modstandsdygtigt EU, der er bedre rustet til at imødegå truslerne. Beskrivelsen af de fremskridt, der er gjort under hver enkelt af nedenstående foranstaltninger, indeholder derfor, hvis det er relevant, henvisninger til de specifikke politiske rammer og foranstaltninger, der gennemføres af Unionen — ikke mindst de foranstaltninger, der træffes som led i arbejdet hen imod indførelsen af en sikkerhedsunion. Denne rapport bør derfor sammenholdes med de månedlige statusrapporter om indførelsen af en effektiv og ægte sikkerhedsunion, der vedtages samme dag. Foranstaltning 5: Beskyttelse af og modstandsdygtighed i kritisk infrastruktur Kommissionen har udarbejdet et udkast til en håndbog om sårbarhedsindikatorer og modstandsdygtighed over for hybride trusler mod kritiske infrastrukturer i EU. Dette udkast til en håndbog er på nuværende tidspunkt under validering på grundlag af høringer af medlemsstaterne. Den endelige udgave af håndbogen forventes at blive vedtaget i november 2018. Desuden vil sårbarhedsindikatorerne blive afprøvet i forbindelse med den parallelle og koordinerede øvelse med NATO i 2018 (PACE18) og også i de medlemsstater, der enkeltvis har tilkendegivet interesse. Der bør lægges særlig vægt på videreudvikling af opdagelsesindikatorer, der skal muliggøre varsling allerede på et tidligt stadium af hybride angreb på kritisk infrastruktur. Hybride trusler vil også blive undersøgt i forbindelse med den kommende evaluering af det europæiske direktiv om beskyttelse af kritisk infrastruktur. Derudover optrapper Kommissionen den videnskabelige støtte til håndtering af de hybride truslers mangeartede og tværgående karakter med særligt fokus på at påvise sårbarheder, tidlig opdagelse, indikatorer, modstandsdygtighed, bevidstgørelse samt øvelser. For at beskytte Unionens centrale aktiver har Kommissionen desuden fremsat et forslag til en forordning om et regelsæt for screening af udenlandske direkte investeringer i Den Europæiske Union, hvis der er sandsynlighed for, at disse kan påvirke sikkerheden eller den offentlige orden. Kommissionens forslag vedrører direkte investeringer fra personer eller virksomheder i tredjelande, der bl.a. kan påvirke kritisk infrastruktur (energi, transport, kommunikation, datalagring, rumteknologi og andre følsomme faciliteter), kritiske teknologier (herunder kunstig intelligens, cybersikkerhed og teknologier med potentielt dobbelt anvendelse), forsyningssikkerheden for kritisk input eller investeringer, der gør det muligt at få adgang til følsomme oplysninger eller at kontrollere sådanne oplysninger. Konsultationsforummet for bæredygtig energi i forsvars- og sikkerhedssektoren (CF SEDSS II) vil som led i anden fase af Det Europæiske Forsvarsagentur yde fortsat støtte til at udarbejde et oplæg fra ekspertgruppen for beskyttelse af kritiske energiinfrastrukturer (PCEI) og omsætte dette oplæg til et vejledende politikdokument på EU-plan. Heri foreslås der en ramme til at kortlægge bedste forvaltningspraksis for forsvarsministerierne med henblik på at styrke beskyttelsen og modstandsdygtigheden i alle forsvarsrelaterede kritiske energiinfrastrukturer (CEI). Foranstaltning 6: At øge EU's energiforsyningssikkerhed og de nukleare infrastrukturers modstandsdygtighed Kommissionen vil som opfølgning på sit tilsagn i september 2017 (fælles meddelelse "Modstandsdygtighed, afskrækkelse og forsvar: opbygning af en stærk cybersikkerhed for EU") fortsat støtte det europæiske center for informationsudveksling og ‑analyse med hensyn til cybersikkerhed. For at forhindre gasforsyningskriser gennemfører medlemsstaterne forordningen om gasforsyningssikkerhed, som blev vedtaget i 2017, og Kommissionen letter gennemførelsen og samarbejdet mellem medlemsstaterne inden for risikogrupperne. De fælles risikovurderinger skal anmeldes til Kommissionen senest den 1. oktober 2018. Kommissionen modtager de forebyggende handlingsplaner og nødplaner senest den 1. marts 2019. Medlemsstaterne bør indgå bilaterale solidaritetsordninger senest den 1. december 2018. For at komme til rette med de eksisterende mangler i risikoberedskabet for elforsyning vil forordningen om risikoberedskab, der er under forhandling, indeholde regler for risikovurdering, en forpligtelse for medlemsstaterne til at udarbejde en risikoberedskabsplan bestående af visse obligatoriske elementer, håndtering af krisesituationer samt overvågning af forsyningssikkerheden. Risikoberedskabsplanerne bør også omfatte aftaler om regionalt samarbejde, især ordninger for håndtering af en samtidig elkrise. I forbindelse med gennemførelsen af forordningen om risikoberedskab skal medlemsstaterne udarbejde sine første nationale risikoberedskabsplaner to år efter forordningens ikrafttræden. Planerne bør herefter ajourføres hvert tredje år. Forordningen om risikoberedskab vil også kræve regelmæssig afholdelse af fælles øvelser mellem medlemsstaterne for at simulere elkriser. Kommissionen har allerede påbegyndt forberedelsen af sådanne fælles øvelser med interesserede medlemsstater, Det Fælles Forskningscenter og elektricitetskoordinationsgruppen. For at øge de nukleare infrastrukturers modstandsdygtighed vil informationsudvekslingen om nuklear sikkerhed, mellem medlemsstaterne indbydes og mellem medlemsstaterne og Kommissionen, blive forbedret på kortere sigt, og der skal efter planen foretages analyser med henblik på yderligere initiativer. Der vil blive foretaget en analyse af reguleringen af nukleare sikkerhedsforanstaltninger, og som en eventuel vejledning vil medlemsstaterne modtage hjælp til en bedre håndtering af lukkede højaktive strålekilder. På længere sigt agter Kommissionen at styrke de aktiviteter på det nukleare område, hvor medlemsstaterne har en fælles interesse, og hvor der er bred enighed om fordelen i informationsudveksling og samvirke. Den vil også undersøge passende foranstaltninger til effektiv gennemførelse i EU af den internationale konvention om fysisk beskyttelse af nukleare materialer og nukleare anlæg.

For så vidt angår forsvarssektoren, har konsultationsforummet for bæredygtig energi i forsvars- og sikkerhedssektoren udarbejdet en "køreplan for bæredygtig energi i forsvars- og sikkerhedssektoren" som støtte til forsvarssektorens forbedring af infrastrukturen for energiforvaltning. Konsultationsforummet vil fortsat undersøge, hvordan forsvarssektoren kan gøres mere effektiv med energiressourcer og revidere en række teknologier til at generere projekter for potentiel udnyttelse af forsvarssektoren (f.eks. vindenergi, solenergi, intelligente forsyningsnet, energilagring, biobrændstoffer, biomasse og affaldsenergi). I denne forbindelse har Det Europæiske Forsvarsagenturs energi- og miljøprogram fortsat sit arbejde gennem forskningsprojektet "Smart Blue Water Camps" med henblik på at undersøge grundlaget for en bæredygtig vandforvaltning, teknologiske tiltag i militærlejre "derhjemme" og gennem forskningskontrakten "Smart Camps Technical Demonstrator", som undersøger den praktiske mulighed for at integrere et bredere spektrum af energi- og miljøteknologi i større målestok i et militært miljø for at tage hensyn til energi, vand og affald og samtidig forbedre FSFP-missionernes omkostningsmæssige og militære effektivitet. Foranstaltning 7: Transportsikkerhed og sikkerhed i forsyningskæden For alle transportområder, herunder navnlig civil luftfart, søtransport og landtransport, har Kommissionen intensiveret drøftelserne med medlemsstaterne, erhvervsgrenen og øvrige interesseparter om nye sikkerhedstrusler af hybrid karakter, for at få mere viden og lære af erfaringerne. I forbindelse med gennemførelsen af aktiviteter og revideringen af handlingsplanen for EU-strategien for maritim sikkerhed er Kommissionen nu i færd med at analysere tendenser inden for maritim sikkerhed — hvilket også dækker sørøveri og maritime tvister — som kan forstyrre skibsfarten og handelsruter, og som kunne påvirke EU's interesser. I betragtning af, at EU-landene og EØS-landene tilsammen kontrollerer over 40 % af verdens handelsflåde, og at EU er én af verdens største handelsblokke, ville hybride angreb på maritime handelsruter få alvorlige, ødelæggende virkninger på værdi- og forsyningskæderne i Europa. Risikoanalyse og overvågning af nye trusler på det maritime område kan føre til forslag om at ajourføre specifik transportlovgivning, hvis det er relevant. Dette er også grundlaget for det løbende arbejde med at forbedre den maritime situationsbevidsthed, herunder inden for den fælles ramme for informationsudveksling (CISE), en udviklingsmæssig sammenhæng, hvor der for nylig (i begyndelsen af 2018) er blevet tildelt tre nye projekter efter en ny indkaldelse af forslag om støtte til medlemsstaterne med henblik på at forbedre IT-interoperabiliteten mellem de nationale søfartsmyndigheder. Med vedtagelsen af pakken om grænse- og kystvagten i september 2016 indførte Europa-Parlamentet og Rådet en fælles artikel i forordningerne om oprettelse af Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning, EU-Fiskerikontrolagenturet (EFCA) og Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed (EMSA), hvori det pålægges dem at styrke samarbejdet inden for deres respektive mandater, både indbyrdes og med de nationale myndigheder, der varetager kystbevogtningsopgaver, for at forbedre situationsbevidstheden til søs og støtte en sammenhængende og omkostningseffektiv indsats. I denne sammenhæng blev der i 2017 offentliggjort en undersøgelse om identificering af fællestræk og metoder til at fremme interoperabilitet og samarbejde inden for risikovurdering blandt myndigheder, der varetager kystvagtfunktioner. Transportrelaterede emner og nye trusler — som bl.a. også kan ramme havneanlæg — er cybertrusler mod luftfartssikkerheden, støjsending og signalmanipulering rettet mod GPS-netværk, trusler mod satellitter eller problemer i de nordligste egne og Arktis. Ekspertisecentret for imødegåelse af hybride trusler med sæde i Helsingfors medvirker også i at analysere disse transportrelaterede hybride trusler og er for nylig begyndt at analysere havnebeskyttelse. EU's toldmyndigheder spiller en nøglerolle med hensyn til at sikre de ydre grænser og sikkerhed i forsyningskæden og bidrager dermed til Den Europæiske Unions sikkerhed. Kommissionen er en betydelig opgradering af systemet til forudgående fragtinformation og toldrisikoforvaltningssystemet for at sikre, at toldmyndighederne i EU kan indhente alle nødvendige oplysninger, udveksle oplysninger mere effektivt mellem medlemsstaterne, anvende EU-regler og nationale regler for risikohåndtering samt målrette kontrollen mere effektivt mod risikobetonede forsendelser. En nøgleprioritet i EU's handlingsplan for kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare sikkerhedsrisici (CBRN-sikkerhedsrisici) er at tilsikre effektiv grænsekontrol og kapacitet til at opdage ulovlig indførsel af CBRN-materialer. Det er afgørende at tilpasse skibslastinformationssystemer for at forstærke overvågning og risikobaseret kontrol af de internationale forsyningskæder for derigennem at hindre ulovlig indførsel af CBRN-materialer i EU. Den femtende statusrapport om indførelsen af en effektiv og ægte sikkerhedsunion indeholder nærmere oplysninger om EU's foranstaltninger med henblik på at forbedre beredskabet over for CBRN-risici, og navnlig de foranstaltninger, der er truffet på EU-niveau inden for rammerne af Kommissionens handlingsplan for beredskabet over for kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare sikkerhedsrisici. For at fjerne hindringerne for militær mobilitet i EU forelagde den højtstående repræsentant og Kommissionen den 28. marts 2018 en handlingsplan med henblik på at undersøge mulighederne for at anvende det transeuropæiske net til civile og militære formål, at forenkle toldformaliteterne for militær transport og at løse de lovgivningsmæssige og proceduremæssige spørgsmål vedrørende transport af farlige varer til militære formål. Kommissionen har foreslået et budget på 6,5 mia. EUR under den flerårige finansielle rammes "forsvarsklynge", som skal gennemføres gennem Connecting Europe-faciliteten med henblik på at tilpasse transportinfrastrukturen til de militære mobilitetsbehov. Formålet er at muliggøre civil/militær dobbeltanvendelse af transportinfrastrukturen. Foranstaltning 8: Opbygning af modstandsdygtighed i rumaktiver Kommissionens forslag til EU's rumprogram integrerer sikkerhedsaspekter, bl.a. i Copernicus, GOVSATCOM og støtterammen for overvågning og sporing i rummet (SST), hvilket omfatter aspekter vedrørende modstandsdygtighed over for hybride trusler, i tillæg til de foranstaltninger, der allerede er indført for Galileo og Egnos. Støtterammen for overvågning og sporing i rummet har til formål at bevirke, at der på længere sigt findes europæiske og nationale ruminfrastrukturer, ‑faciliteter og ‑tjenester. Den begyndte at levere sine tjenester i juli 2016 til kollisionsforebyggelse, fragmentering og ukontrolleret genindtrængen af rumobjekter. Nationale driftscentre under støtterammen for overvågning og sporing i rummet og EU's satellitcenter har truffet forholdsregler for datasikkerheden under hensyntagen til Rådets henstillinger om sikkerhedsaspekter i "Space Situational Awareness data policy – recommendations on security aspects" . For så vidt angår Galileo, vil Kommissionen tage nye skridt for at sikre bedre beskyttelse af dataoverførsel, der er afgørende for, at kritiske infrastrukturer, der afhænger af satellitnavigering til tidsbestemmelse og synkronisering, skal kunne fungere korrekt. Det overvejes at benytte Galileo til at levere tjenester til kritisk infrastruktur, f.eks. elforsyningsnet, telekommunikationsnet og finansmarkeder. I denne forbindelse peges der i Kommissionens forslag til en forordning om et regelsæt for screening af udenlandske direkte investeringer på programmerne Galileo og Egnos under det europæiske globale satellitnavigationssystem (GNSS) som eksempler på projekter eller programmer af interesse for Unionen, som kan få betydning for screening af udenlandske direkte investeringer i henhold til den foreslåede forordning. EU's initiativ om statslig satellitkommunikation (GOVSATCOM) vil tilvejebringe garanteret og sikret adgang til satellitkommunikation for Unionens og medlemsstaternes missioner, operationer og centrale infrastrukturer. Dette er et vigtigt redskab til at imødegå hybride trusler mod en række infrastrukturer, herunder inden for rumteknologi, transport og energi. Foranstaltning 9: Tilpasning af forsvarskapacitet og udvikling af relevansen for EU Den Europæiske Forsvarsfond blev lanceret den 7. juni 2017 og udgør et vigtigt skridt fremad for at fremme medlemsstaternes bestræbelser på at opretholde og øge forsvarssamarbejdet i Europa, således at der kan reageres effektivt på de strategiske udfordringer. I henhold til fondens kapacitetsvindue vil EU navnlig supplere national finansiering af projekter til udvikling af fælles forsvar. Med henblik herpå fremsatte Kommissionen i juni 2017 forslag om en forordning om oprettelse af et europæisk forsvarsindustrielt udviklingsprogram med et budget på 500 mio. EUR for perioden 2019-2020. Europa-Parlamentet og Rådet nåede til foreløbig enighed om udkastet til forordning den 22. maj 2018. Til EU's næste flerårige finansielle ramme foreslog Kommissionen en integreret europæisk forsvarsfond med et ambitiøst budget på 13 mia. EUR og over 8,9 mia. EUR til projekter til udvikling af fælles forsvarskapacitet.Den potentielle virkning af at imødegå hybride trusler med henblik på kapacitetsudvikling vil blive integreret i den reviderede kapacitetsudviklingsplan, som medlemsstaterne skal godkende i juni 2018. Foranstaltning 10: Sundhedsmæssige beredskabs- og koordineringsmekanismer Sundhedsmæssig beredskab er en yderst vigtig del af det overordnede beredskab over for CBRN-risici. Dette er grunden til, at Kommissionen har truffet foranstaltninger inden for rammerne af Kommissionens handlingsplan til at styrke beredskabet over for kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare sikkerhedsrisici. Navnlig er der gjort kraftanstrengelser i udvikling af initiativer for effektivt at udveksle ekspertise. Kommissionen oprettede derfor Chimera, en øvelse for sundheds-, civilbeskyttelses- og sikkerhedssektoren i hele EU og i tredjelande med det formål at afprøve beredskabsplanerne ved alvorlige grænseoverskridende trusler. I øvelsens simulerede scenarie indgik forsætlig spredning af en smitsom sygdom kombineret med cyberangreb imod kritiske infrastrukturer, såsom hospitaler, med henblik på at afprøve de eksisterende mekanismer, systemer og kommunikationsværktøjer på nationalt plan og EU-plan som reaktion på hybride trusler. Øvelsen på EU-plan blev afholdt den 30.-31. januar 2018 i Luxembourg. Den har bidraget til at støtte tværsektoriel kapacitetsopbygning og forbedre interoperabiliteten og koordineringen mellem sundheds-, civilbeskyttelses- og sikkerhedssektoren på EU-plan og nationalt plan samt samarbejdet med internationale partnere. Øvelsen har også bidraget til at kortlægge eksisterende ansvarsområder og roller blandt alle interesseparterne i forbindelse med krisestyring over for hybride trusler. Systemet for tidlig varsling og reaktion (EWRS), Kommissionens tværsektorielle varslingssystem (ARGUS), det fælles varslings- og informationssystem (CECIS) og Rådets integrerede ordninger for politisk kriserespons (IPCR) blev alle afprøvet i deres funktion. Den femtende statusrapport om indførelsen af en effektiv og ægte sikkerhedsunion indeholder nærmere oplysninger om EU's foranstaltninger med henblik på at forbedre beredskabet over for CBRN-risici. I april 2018 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse og fremsatte et forslag til Rådets henstilling om at styrke EU-samarbejdet mod vaccineforebyggelige sygdomme med sigte på at få henstillingen vedtaget inden udgangen af 2018. Formålet hermed er at modvirke vaccineskepsis, øge vaccinationsprogrammernes bæredygtighed og styrke effektiviteten af vaccineforskning og ‑udvikling.

Fra det europæisk lægekorps' perspektiv blev Norges medicinske nødhjælpshold (EMT) klassificeret af Verdenssundhedsorganisationen (WHO), hvilket indebærer, at det overholder minimumskvalitetsstandarderne. Det første regionale møde for medicinske nødhjælpshold i WHO's europæiske region blev afholdt i april 2018. Mødet var arrangeret i fællesskab med Kommissionen, WHO og de belgiske sundhedsmyndigheder i egenskab af formand for den regionale gruppe. Der pågår i øjeblikket forberedelser i nært samarbejde med European Burns Association og medlemsstaterne med henblik på at udvikle en mekanisme til håndtering af katastrofer med et stort antal brandofre. I begyndelsen af oktober 2018 vil Kommissionen og medlemsstaterne mødes til en workshop, hvor arbejdet skal færdiggøres. Foranstaltning 11: Netværk af enheder, der håndterer IT-sikkerhedshændelser, (CSIRT'er), IT-Beredskabsenheden for EU's Institutioner, Organer og Agenturer (CERT‑EU) og direktivet om net- og informationssikkerhed (NIS) CERT‑EU udsteder vurderinger af cybertrusler mod kritiske sektorer, både regelmæssigt og på ad hoc-basis. For forskellige transportformer (luft-, sø- og landtransport) overvåger Kommissionen regelmæssigt sektorspecifikke initiativer vedrørende cybertrusler og sikrer, at de er i overensstemmelse med de tværsektorielle kapaciteter, der er omfattet af direktivet om sikkerhed for net- og informationssystemer (NIS-direktivet). I september 2017 arrangerede Det Europæiske Forsvarsagentur og det estiske formandskab for Rådet for Den Europæiske Union et strategisk skrivebordsøvelse for EU's forsvarsministre om cybersikkerhed (kaldet CYBRID17) med henblik på at øge bevidstheden om politisk koordinering ved cybersikkerhedshændelser og om de potentielle virkninger af et cyberangreb. Her blev der fokuseret på situationsbevidsthed, kriseberedskabsmekanismer og strategisk kommunikation. Det Europæiske Forsvarsagentur vil overføre dele af denne øvelse til Det Europæiske Sikkerheds- og Forsvarsakademis platform for uddannelse, træning, evaluering og øvelse, som skal etableres i september 2018. Det overvejes, om EU-formandskaberne fremover skal afholde lignende øvelser på højt plan. Foranstaltning 12: Kontraktligt offentlig-privat partnerskab om cybersikkerhed Kommissionen har undertegnet et offentlig-privat partnerskab om cybersikkerhed med Europæiske Cybersikkerhedsorganisation (ECSO) for derigennem at stimulere konkurrenceevnen og innovationskapaciteten i den digitale branche for sikkerheds- og persondatabeskyttelse i Europa. EU vil investere op til 450 mio. EUR i dette partnerskab for at beskytte brugerne og infrastrukturen imod cyberangreb. Det kontraktlige offentlig-private partnerskab forventes at udløse investeringer på i alt 1,8 mia. EUR frem til 2020. I den fælles meddelelse "Modstandsdygtighed, afskrækkelse og forsvar: opbygning af en stærk cybersikkerhed for EU" fra september 2017 opstilles der foranstaltninger, der skal forstærke EU's strukturer og kapaciteter inden for cybersikkerhed. En effektiv cybersikkerhed i EU hæmmes imidlertid af utilstrækkelige investeringer og utilstrækkelig koordinering. EU søger at løse dette som anført i den fælles meddelelse. Foranstaltning 13: Modstandsdygtighed i energisektoren Kommissionen vil i juni 2018 etablere et arbejdsforløb inden for energisektoren under NIS-samarbejdsgruppen til at behandle de særlige omstændigheder i energisektoren og vejlede medlemsstaterne om gennemførelsen af direktivet om sikkerhed for net- og informationssystemer (NIS-direktivet) i denne sektor. Sideløbende hermed arbejder Kommissionen på specifik vejledning om cybersikkerhed, som går ud over NIS-direktivet, med henblik på at fastlægge god praksis i energisektoren, som er henvendt til erhvervsdrivende, der ikke er omfattet af NIS-direktivet. Kommissionen vil fortsat iværksætte informationsdelingsaktiviteter om cybersikkerhed i energisektoren for at øge bevidstheden, udveksle bedste praksis, styrke samarbejdet (på tværs af landegrænser og mellem transmissions- og distributionssystemoperatører) og behandle fysiske foranstaltninger, nye risici samt uddannelse og kvalifikationer. På længere sigt vil Kommissionen etablere netregler for sektorspecifikke regler om cybersikkerhed, som foreslås i den omarbejdning af elforordningen, der er i øjeblikket er under behandling i lovgivningsprocessen. Foranstaltning 14: Modstandsdygtighed i finanssektoren: platforme og netværk til udveksling af oplysninger Kommissionens finansteknologiske handlingsplan omhandler potentielle hindringer, der begrænser udvekslingen af oplysninger om cybertrusler mellem finansmarkedets aktører, og udpeger mulige løsninger til at fjerne disse hindringer. CERT‑EU spiller desuden en rolle i forbindelse med udveksling af oplysninger om hændelser. Foranstaltning 15: Modstandsdygtighed over for cyberangreb i transportsektoren Beskyttelse af de forskellige transportformer imod cyberangreb har høj prioritet for Kommissionen. Inden for civil luftfart er der gjort betydelige fremskridt med hensyn til cybersikkerhed, men systemernes sårbarhed over for tekniske fejl eller cybertrusler kan aldrig helt afhjælpes, hvilket for nyligt blev tydeliggjort under IT-hændelsen i Eurocontrol, som berørte halvdelen af flyvningerne i Europa. Kommissionen arbejder tæt sammen med Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur på dette transportområde. CERT‑EU har undertegnet en serviceleveranceaftale med Eurocontrol og et samarbejdsmemorandum med Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur om at hjælpe disse enheder og deres respektive interesseparter til at imødegå cybertrusler. Inden for søtransport har skibsfartsbranchen udstukket retningslinjer om cybersikkerhed, som efterfølgende er blevet drøftet og vedtaget af Den Internationale Søfartsorganisation, hovedsagelig i et globalt perspektiv og tilgang. Cybersikkerheden i Europas havne og havneanlæg har fortsat høj politisk prioritet og drøftes regelmæssigt med medlemsstaterne, branchen og interesseparterne i forbindelse med gennemførelse og opfølgning af direktivet om net- og informationssikkerhed. Kommissionen agter at udvikle en holistisk og interaktiv værktøjskasse for kundskab om cybersikkerhed med anbefalet bedste praksis med henblik på at støtte sikkerhedschefer og fagfolk i transportsektoren i bedre at opdage, vurdere og afhjælpe risici for cybersikkerheden. Foranstaltning 16: Bekæmpelse af finansiering af terrorisme Kommissionen har igennem de seneste år gjort en betydelig indsats til bekæmpelse af finansiering af terrorisme, som anført i de regelmæssige rapporter om sikkerhedsunionen. I sit seneste udspil fra april 2018 traf Kommissionen yderligere foranstaltninger for at udvide samarbejdet mellem myndigheder med ansvar for bekæmpelse af grov kriminalitet og terrorisme og forbedre deres adgang til og brug af finansielle oplysninger og fremsatte et direktivforslag for at fremme brugen af finansielle og andre oplysninger med henblik på at forebygge, opdage, efterforske eller retsforfølge alvorlige strafbare handlinger. Yderligere oplysninger om det seneste arbejde på EU-plan for at bekæmpe finansiering af terrorisme er medtaget i den femtende statusrapport om indførelsen af en effektiv og ægte sikkerhedsunion.

Med henblik på at harmonisere sanktionerne for strafbar hvidvaskning af penge har Kommissionen fremsat et lovgivningsforslag, som forventes vedtaget i midten af 2018. Derudover blev det femte direktiv om bekæmpelse af hvidvaskning af penge vedtaget i maj i år for at styrke en række foranstaltninger, heriblandt skærpet kontrol af højrisikotredjelande, kontrol af platforme til veksling af virtuelle valutaer, foranstaltninger for gennemsigtighed i forudbetalte instrumenter, nye beføjelser til finansielle efterretningsenheder samt hurtig adgang til oplysninger om indehavere af bankkonti og betalingskonti gennem centrale registre eller elektroniske systemer for dataudtræk for de finansielle efterretningsenheder. Foranstaltning 17: Modforanstaltninger til bekæmpelse af radikalisering og analyse af behovet for at forstærke procedurerne for fjernelse af ulovligt indhold Forebyggelse af voldelig radikalisering, både offline og online, er i de senere år blevet en prioritet for Kommissionen. For at optrappe indsatsen på EU-plan har Kommissionen nedsat en ekspertgruppe på højt plan om radikalisering, der skal fremkomme med henstillinger om samordning, opsøgende aktiviteter og virkningen af EU's forebyggende politikker. Ekspertgruppen på højt plan om radikalisering afgav sin endelige rapport den 18. maj 2018, som indeholdt en henstilling om at oprette en samarbejdsmekanisme på EU-plan. For så vidt angår bekæmpelse af ulovligt indhold online er fokus efter vedtagelsen af Kommissionens henstilling af 1. marts 2018 nu blevet rettet mod at mindske tilgængeligheden af sådant indhold online. Kommissionen har iværksat en konsekvensanalyse for at fastslå, om den nuværende indsats er tilstrækkelig, eller om der er behov for yderligere foranstaltninger for at sikre en hurtig og proaktiv opdagelse og fjernelse af ulovligt indhold på nettet, herunder evt. lovgivningsmæssige foranstaltninger til supplering af den eksisterende lovramme. Kommissionens arbejde på dette område er nærmere beskrevet i den femtende statusrapport om indførelsen af en effektiv og ægte sikkerhedsunion. Adfærdskodeksen til bekæmpelse af ulovlige hadefulde ytringer på nettet (efter overenskomst med Facebook, Twitter, Google (YouTube) og Microsoft) giver hurtige og positive resultater. Adfærdskodeksen sikrer, at virksomhederne gør betydelige fremskridt med hensyn til hurtigt at reagere på meldinger om og fjernelse af udsagn, der anses for at udgøre ulovlige hadefulde ytringer. Kommissionens tredje overvågningsøvelse om gennemførelsen af kodeksen blev offentliggjort i januar 2018 og viste, at i gennemsnit 70 % af de hadefulde ytringer bliver fjernet, og at anmeldte hadefulde ytringer bliver gennemgået inden for 24 timer, som foreskrevet i adfærdskodeksen. Kodeksen er nu blevet branchestandard, og det er et lovende tegn, at Instagram og Google+ for nylig besluttede at tilslutte sig kodeksen. I marts 2018 foreslog Kommissionen desuden yderligere foranstaltninger for onlineplatforme, heriblandt automatiseret opdagelse, gennemsigtighed og tilbagemelding til brugerne, og foreslog tillige sikkerhedsforanstaltninger for at beskytte ytringsfriheden. Ud over de foranstaltninger, der allerede er truffet til bekæmpelse af radikalisering og hadefulde ytringer på nettet, bør der tages skridt til at forebygge og afbøde cybertrusler rettet mod valghandlinger. Foranstaltning 18: Udvidet samarbejde med nabolande/‑regioner samt tredjelande Den Europæiske Union har sat øget fokus på at opbygge kapacitet og modstandsdygtighed inden for sikkerhedssektoren i partnerlande, bl.a. ved at udvikle den sikkerhedsmæssige dimension i den reviderede europæiske naboskabspolitik. Med henblik på at øge partnerlandenes kapacitet til at imødegå hybride trusler foretages der særlig undersøgelser af hybride risici, der skal indkredse kritiske sårbarheder og yde målrettet støtte.EU-Udenrigstjenesten har sammen med Kommissionen foretaget en undersøgelse i Republikken Moldova. I 2018 anmodede Jordan og Georgien officielt EU om at foretage sårbarhedsundersøgelser, hvor det første skridt var at tilpasse spørgeskemaet til deres specifikke behov. Supplerende arbejde vedrørende kapacitetsopbygning i forbindelse med cybersikkerhed, navnlig for kritisk infrastruktur, er blevet gennemført i Ukraine gennem den tekniske bistand, og Kommissionen iværksatte i begyndelsen af 2018 et omfattende nyt program, som tager sigte på at øge modstandsdygtigheden over for cyberangreb i tredjelande, navnlig i Afrika og Asien. EU forstætter sine drøftelser vedrørende planer og programmer for kapacitetsopbygning i forbindelse med nuklear sikkerhed med Den Internationale Atomenergiorganisation og den amerikanske regering i Grænseovervågningsgruppen. Det europæiske center for uddannelse i nuklear sikkerhed (Eusectra) tilbyder uddannelsesmoduler inden for nuklear sikkerhed, bl.a. forebyggelse, opdagelse og reaktion. Kommissionens handlingsplan til at styrke beredskabet over for kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare sikkerhedsrisici omfatter specifikke aktioner inden for samarbejde med vigtige internationale partnere, herunder i forbindelse med terrorbekæmpelse og sikkerhedsmæssige dialoger med relevante tredjelande. Det EU-finansierede initiativ vedrørende CBRN-ekspertisecentre, der inddrager næsten alle partnerlandene og ‑regionerne i naboskabspolitikken , arbejder fortsat på at øge national og regional kapacitet i partnerlandene inden for forebyggelse, beredskab og reaktion på disse trusler, herunder også strukturer til sikring af "hård sikkerhed". I det østlige og sydlige naboskabsområde arrangeres der uddannelse og øvelser i civilbeskyttelse som led i de regionale programmer under Euromedprogrammet for forebyggelse, beredskab og indsats af naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer (PPRD). Tredje fase af PPRD-syd begyndte i 2018, mens anden fase af PPRD-øst slutter i november 2018, dog med mulighed for forlængelse. Der skal sikres tætte forbindelser med de regionale CBRN-ekspertisecentre og PPRD-syd og PPRD-øst. FOREBYGGELSE AF OG REAKTION PÅ KRISESITUATIONER SAMT GENREJSNING Selv om følgevirkninger kan afhjælpes gennem langsigtede politikker på nationalt plan og EU-plan, er det på kort sigt fortsat vigtigt at øge medlemsstaternes og EU's kapacitet til hurtigt og på samordnet vis at forebygge, reagere på og genrejse sig efter hybride trusler. Det er vigtigt hurtigt at kunne reagere på hændelser, der skyldes hybride trusler. Der er i de seneste år gjort store fremskridt på dette område, bl.a. har EU nu indført en fælles operationel protokol, som fastlægger proceduren for krisestyring i tilfælde af et hybridangreb. Regelmæssig overvågning og øvelser videreføres. Foranstaltning 19: En fælles operationel protokol og øvelser til at forbedre den strategiske beslutningstagningskapacitet som reaktion på komplekse hybride trusler EU's operative protokol blev oprettet ved et fælles arbejdsdokument i juni 2016. Dette udgør en grundlæggende vejledning for tværinstitutionelt kriseberedskab. I forbindelse med EUPACE17 blev protokollen afprøvet i et hybridtrusselscenario, hvor den viste sig at være et værdifuldt redskab til at lette forbindelserne mellem de forskellige tjenestegrene. Den indeholder desuden kontaktpunkter til interaktion mellem de forskellige beredskabsniveauer (politiske, strategiske, operationelle og tekniske) samt mellem EU's tre vigtigste kriseberedskabsmekanismer (for eksterne kriser), ARGUS (Kommissionens interne IT-baserede platform til informationsudveksling) samt Rådets integrerede platform for politisk kriserespons. Protokollen har ligeledes bevist sit værd i den parallelle krisestyringsøvelse med NATO (CMX 17). Den næste i rækken af øvelser, PACE18, gennemføres i november 2018, og afhængigt af de til den tid fremkomne erfaringer vil der blive taget stilling til, om protokollen evt. bør ajourføres. I september og oktober 2017 deltog EU i de første parallelle og koordinerede øvelser med NATO (PACE17), hvorved beredskab og interaktion mellem de to organisationer blev afprøvet i tilfælde af en større hybrid krise. I den forberedende fase blev der gennemført intensiv udveksling af personale på tværs af alle fire områder af drejebøgerne for hybride kriser: tidlig varsling/situationsbevidsthed, strategisk kommunikation, cyberforsvar samt kriseforebyggelse og kriseforanstaltninger. Omfanget af samspillet mellem EU og NATO under EUPACE17 er uden fortilfælde. Det var også første gang, at NATO deltog i en rundbordsdiskussion om integrerede ordninger for politisk kriserespons under ledelse af formandskabet. Højtstående EU-embedsmænd deltog Det Nordatlantiske Råds drøftelser. I forbindelse med analysen af indhøstede erfaringer blev der fokuseret på flere aspekter, heriblandt samspillet mellem EU's og NATO's kriseberedskabsmekanismer og udfordringerne i forbindelse med udveksling af klassificerede oplysninger mellem ansatte i de to organisationer, herunder også behovet for sikker kommunikation, navnlig med henblik på at sikre hurtig og sikker udveksling i fremtiden uden tilsidesættelse af ophavsmandens behov for kontrol. Planlægningen af den parallelle og koordinerede udøvelse i 2018, som EU vil lede, pågår. Foranstaltning 20: Undersøgelse af, hvorvidt artikel 222 i TEUF og artikel 42, stk. 7, i TEU finder anvendelse i tilfælde af omfattende og alvorlige hybridangreb og de praktiske virkninger heraf

Anvendeligheden af EU's solidaritetsbestemmelse og mekanismen for gensidig bistand samt disses samspil med hinanden og med NATO's beredskabsmekanismer, herunder artikel 5 om kollektivt forsvar, drøftes og afprøves i forbindelse med øvelser i hybride scenarier. Ekspertisecentret for imødegåelse af hybride trusler med sæde i Helsingfors er opsat på og rede til at videreføre arbejdet, både med hensyn til forskning og øvelser, og dermed bidrage til at udvikle en fælles forståelse mellem medlemsstaterne og deres allierede. Foranstaltning 21: At integrere, udnytte og koordinere den militære indsatskapacitet for at bekæmpe hybride trusler inden for rammerne af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik Som svar på opgaven at integrere militære kapaciteter til støtte for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik/den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik, og som opfølgning på et seminar med militæreksperter i december 2016 og rådgivning fra arbejdsgruppen under Den Europæiske Unions Militærkomité i maj 2017, blev den militære rådgivning om "EU's militære bidrag til imødegåelse af hybride trusler inden for rammerne af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik" afsluttet i juli 2017. Dette arbejde videreføres gennem programmet for gennemførelse af konceptudviklingen. I samråd med det europæiske ekspertisecenter for imødegåelse af hybride trusler er EU's Militærstab ved at udforme et koncept for, hvordan militæret kan bidrage til at imødegå hybride trusler, bl.a. gennem den fælles sikkerheds- og forsvarspolitiks missioner og operationer. Derudover giver EU's Militærstab og medlemsstaterne dagligt mulighed for forbedring af tidlig varsling ved at yde militær efterretningsbistand til EU-enheden for analyse af hybride trusler. Den enkelte efterretningsanalysekapacitet støtter EU-Udenrigstjenestens StratCom-taskforcer ved at yde militær rådgivning, der skal bidrage til at modvirke desinformationskampagner rettet mod EU og de enkelte medlemsstater. Den militære kapacitet til at imødegå hybride trusler vil blive afprøvet i forbindelse med den parallelle og koordinerede udøvelse med NATO i 2018 (PACE18). På grundlag af PACE18-hybridtrusselscenariet vil EU's Militærstab og NATO's Internationale Militærstab føre uformelle drøftelser ud fra EU-NATO-scenariet for at sikre komplementaritet ved imødegåelsen af hybride trusler, hvor kravene overlapper hinanden, på grundlag af princippet om deltagelse, samtidig med at der tages hensyn til hver organisations selvstændige beslutningstagning og databeskyttelsesregler. SAMARBEJDET MELLEM EU OG NATO Foranstaltning 22: Samarbejde mellem EU og NATO om situationsbevidsthed, strategisk kommunikation, cybersikkerhed, kriseforebyggelse og kriseforanstaltninger Imødegåelse af hybride trusler er fortsat et centralt område for samarbejdet mellem EU og NATO. Dette bunder i en erkendelse af, at de ressourcer og kapaciteter, som de to organisationer kan mobilisere i tilfælde af en hybrid trussel, er komplementære og styrker medlemsstaternes og de allieredes evne til at forebygge, forhindre og reagere på sådanne trusler. PACE17-øvelsen har afprøvet de to organisationers drejebøger og dermed deres evne til at samarbejde effektivt og hurtigt til støtte for deres katastroferamte medlemmer. På baggrund af de indhøstede erfaringer vil de to drejebøger blive revideret og ajourført. Inden for området strategisk kommunikation er det blevet afholdt høringer til støtte for Ukraine, Bosnien-Hercegovina, Republikken Moldova og Georgien. I september 2017 blev der i forbindelse med en workshop om modstandsdygtighed i EU og NATO samlet eksperter i kritiske strategiske sektorer for at udveksle oplysninger om deres respektive aktiviteter og at undersøge forslag til yderligere arbejde, særlig på området beskyttelse af kritisk infrastruktur. Militær mobilitet er et projekt i 2018, der sigter på at lette bevægeligheden for militært materiel og personel under hensyntagen til de forventelige udfordringer som følge af hybride trusler, der er specifikt udformet til at forsinke medlemsstaternes og de allieredes reaktionsevne. Dette punkt vil blive yderligere behandlet under kommende parallelle øvelser og i EUPACE19 og EUSPACE20. En koordineret uddannelsesindsats inden for cybersikkerhed er vigtigt for et tættere samarbejde. NATO deltog desuden som observatør under ENISA's skrivebordsøvelse CyberEurope i juni 2018.