OMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(92) 195 endelig udg. - SYN 414 
Bruxelles, den 1. June 1902 
Forslag til 
RÅDETS DIREKTIV 
om trettende ændring af direktiv 76/769/EØF om indbyrdes 
tilnærmelse af medlemsstaternes administrativt eller 
ved lov fastsatte bestemmelser om begrænsning af 
markedsføring og anvendelse af visse farlige 
stoffer og præparater 
(forelagt af Kommissionen) 

- 2 -
BEGRUNDELSE 
I. INDLEDNING 
I juni 1990 meddelte de tyske myndigheder Kommissionen og medlemsstaterne, 
at de havde til hensigt at begrænse markedsføringen af creosot og træ behandlet 
med creosot for at beskytte forbrugernes sundhed. Efter at Kommissionen havde 
undersøgt sagen og overvejet de øvrige medlemsstaters detaljerede udtalelser og 
bemærkninger, underrettede den de tyske myndigheder, at den havde til hensigt at 
foreslå Rådet en ændring af bilag I til direktiv 76/769/EØF med henblik på at opnå 
en harmoniseret begrænsning af markedsføringen og anvendelsen af creosot og træ 
behandlet hermed. Tyskland blev på denne måde, i overensstemmelse med artikel 
9, stk. 2, i direktiv 83/189/EØF, tvunget til at udsætte vedtagelsen af sit udkast i et 
år at regne fra notifikationen. 
Under udarbejdelsen af sit forslag besluttede Kommissionen ud over creosot også at 
medtage to andre kategorier af stoffer og præparater, som udgør en sundhedsfare 
for forbrugerne. Det besluttede således at foreslå begrænsninger i markedsføringen 
til privat brug af alle stoffer klassificeret som kræftfremkaldende, mutagene og 
teratogene (kategori 1 og 2) og af præparater med indhold heraf. 
Kommissionen er af den opfattelse, at dette forslag er i overensstemmelse med det 
høje beskyttelsesniveau, der kræves ifølge Traktaten. Begrundelsen bag 
Kommissionens forslag følger i det nedenstående. 
II. CREOSOT 
Baggrund 
Creosot er et biprodukt fra fremstillingen af koks fra kul og kan også opstå ved visse 
træforarbejdningsprocesser. Det har været på markedet siden den industrielle 
revolution i en sammensætning, der afhænger af flere forskellige faktorer, herunder 
navnlig arten af den forkoksnings- eller forkulningsproces, hvorved det er produceret, 
og sammensætningen af og egenskaberne ved de råstoffer, som det hidrører fra. 
- 3 -
Creosot har traditionelt været anvendt til behandling af træ til udendørs brug, 
navnlig til jernbanesveller, telefonpæle og konstruktion af indre vandveje, men også 
til hegn og generelle anvendelsesformål af "gør det selv" typen. Det anvendes også 
til industrielle formål, som for eksempel til fremstilling af kønrøg. 
Som det kan forventes, kan de creosoter, der markedsføres, have vidt forskellig 
sammensætning og dermed udvise forskellige egenskaber. De kan muligvis irritere 
huden og være skadelige, hvis de indtages. Endvidere indeholder alle creosoter 
aromatiske forbindelser, hvoraf nogle vides at være kræftfremkaldende. Alle 
indeholder phenoler, som kan udgøre en alvorlig trussel i vandmiljøet. 
Offentligheden kan komme i berøring med creosot og træ behandlet med creosot 
på mange forskellige måder. Forbrugere kan købe creosot og påstryge det med 
pensel i forbindelse med gør det selv arbejde. De kan også købe træ, som nyligt er 
behandlet med creosot og gammelt behandlet træ, f. eks. gamle jernbanesveller til 
den samme slags anvendelsesformål. 
Miljøet kan også komme i berøring med creosot og navnlig med behandlet træ. 
Dette træ anvendes næsten udelukkende udendørs, hvor det udsættes for vejrets 
påvirkninger hele dets levetid. 
I betragtning af de farer, der er forbundet med creosot og træ behandlet hermed 
samt sandsynligheden for at mennesker og miljø bliver udsat for disse farer i 
hverdagen, er det ønskeligt, at anvendelsen af creosot til træbehandling og anvendelsen 
af hermed behandlet træ begrænses for at formindske den samlede risiko for 
mennesker og miljø. 
Definition på creosot 
Den gruppe stoffer og præparater, der benævnes "creosot", er ikke tidligere blevet 
defineret, selv om visse enkelte creosotstoffer er blevet identificeret og i visse 
tilfælde klassificeret i overensstemmelse med direktiv 67/548/EØF. 
Ved creosot forstås i dette direktiv alle følgende stoffer enten enkeltvis eller i en 
blanding: 
a) Creosot (CAS nr. 8001-58-9) 
b) Creosotolie (CAS nr. 61789-28-4) 
c) Destillater (stenkulstjære), naphtalenolier (CAS nr. 84650-04-4) 
d) Creosotolie, acenaphthenfraktion (CAS nr. 90640-84-9) 
e) Destillater (stenkulstjære), øvre (CAS nr. 65996-91-0) 
- 4 -
f) Anthracenolie (CAS nr. 90640-80-5) 
g) Tjæresyrer, stenkuls-, rå (CAS nr. 65996-85-2) 
h) Creosot, træ- (CAS nr. nr. 8021-39-4) 
j) Lavtemperaturstjæreolie, alkaliekstraheret (CAS nr. 122384785) 
Denne definition omfatter således ethvert flydende biprodukt fra forkoksning af kul 
eller forkulning træ. 
Creosots egenskaber 
Creosot kan irritere huden. Der er navnlig rapporteret tilfælde blandt arbejdstagere, 
som anvender creosot eller håndterer træ behandlet med creosot. Der har også 
været rapporter om forskellige kræfttilfælde, for eksempel kræft i skrotum, blandt 
disse brugergrupper, selv om der ikke er blevet fastslået noge endelig årsags/virk-
ningssammenhæng. 
Sandsynligheden for negative virkninger for sundheden er blevet sat i forbindelse 
med tilstedeværelsen af visse flerringede aromatiske forbindelser i creosot. Herunder 
optræder uvægerligt benzo-a-pyren (BAP), der er kendt for at være kræftfremkaldende. 
Af mangel på bedre løsninger er det foreløbigt besluttet at vælge koncentrationen af 
BAP som indikator for creosots mulige negative virkninger for sundheden. 
Efter de foreliggende oplysninger forårsager creosoter med et indhold på under 50 
ppm BAP kun ubetydelige farer for sundheden, medens creosoter med over 500 
ppm udgør en uacceptabel risiko, når de anvendes til træbeskyttelse. 
Creosoter kan også være farlige for miljøet som følge af deres indhold af vandopløselige 
phenoler. Disse phenoler kan udvaskes fra creosot-behandlede jernbanesveller, pæle, 
hegn osv. og således forurene vandmiljøet. Kommissionen foreslår derfor også at 
begrænse denne risiko ved at fatslægge en grænse for den mængde vandekstraherbare 
phenoler, der må anvendes i træbeskyttelsesmidler i industriprocesser. 
Anvendelse af erstatningsprodukter 
Det ligger i sagens natur, at kemiske træbeskyttelsesmidler kan være farlige for 
sundhed og miljø. Anvendelsen af adskillige af de erstatningsprodukter, der kan 
komme på tale, som f. eks. pentachlorphenol og CCA, er allerede blevet begrænset. 
Det er meget problematisk at finde erstatningsprodukter for creosot til de udendørs 
anvendelsesformål, som det sædvanligvis anvendes til. 
I betragtning af vanskelighederne ved at finde sikrere erstatningsprodukter, og da 
creosot uundgåeligt fortsat vil blive produceret som et biprodukt fra koksindustrien, 
er den bedste politik fortsat at tillade anvendelsen af creosot til træbeskyttelse, 
men kun under strengt kontrollerede vilkår. 
- 5 -
Konklusion 
Det konkluderes, at creosot og træ behandlet hermed under bestemte 
omstændigheder udgør en fare for sundhed og miljø. Der foreslås derfor følgende 
strategi: 
Creosot, som indeholder mindre end 50 ppm BAP, og træ behandlet hermed, 
skal ikke begrænses. 
Creosot med et indhold på mellem 50 og 500 ppm bør kun tillades anvendt 
til industriprocesser, medens anvendelsen af træ behandlet hermed begrænses 
til erhvervsmæssig brug, hvor der kun er ringe fare for kontakt med 
offentligheden. Kun gammelt træ, som er behandlet flere år tidligere, kan 
stilles til rådighed for forbrugere, og i så fald kun til bestemte anvendelsesformål. 
Træbehandling med creosot med et indhold på over 500 ppm BAP og 
anvendelsen af således behandlet træ forbydes fuldstændig. 
Ingen creosot, som er omfattet af forslaget, og som indeholder mere end 3% 
vandopløselige phenoler, må anvendes til træbehandling, og det samme gælder 
træ behandlet hermed. 
III. CHLOREREDE OPLØSNINGSMIDLER 
Baggrund 
Chlorerede opløsningsmidler anvendes i stort omfang i industrien, navnlig til rengøring 
af genstande i alle former, størrelser og materialer. Dette skyldes, at de er effektive, 
billige og ikke brændbare. Lignende anvendelsesformål hos private, men i langt 
mindre målestok, er blevet udviklet for nogle af disse opløsningsmidler. 
Mange chlorerede opløsningsmidler er farlige ved indånding og indtagelse. Nogle 
giver anledning til betænkelighed, da de muligvis kan fremkalde kræft hos mennesket, 
selv om der ikke foreligger tilstrækkelige oplysninger til at foretage en tilfredsstillende 
vurdering 
I betragtning af denne risiko og muligheden for misbrug af kemikalier i hjemmet, 
foreslås det at begrænse anvendelsen af chlorerede opløsningsmidler til privat brug. 
Evalueringsrammer 
Der er blevet anvendt fire kriterier for valget af de stoffer, der bør begrænses. Det 
første er deres eventuelle klassificering i medfør af direktiv 67/548/EØF, idet de 
farligste opløsningsmidler klart bør undgås. For det andet er der spørgsmålet, om 
bestemte opløsningsmidler for øjeblikket anvendes af forbrugerne, idet farlige 
kemikalier, som ikke anvendes for øjeblikket, heller ikke bør anvendes i fremtiden. 
Et tredje kriterium er eksistensen af erstatningsprodukter. Farlige kemikalier, som 
anvendes for øjeblikket, men for hvilke der findes erstatningsprodukter, bør også 
undgås. Endelig er et fjerde kriterium, om bestemte opløsningsmidler er genstand 
for begrænsning i henhold til eksisterende fællesskabsforskrifter. 
Undersøgte stoffer 
Elleve chlorerede opløsningsmidler blev undersøgt på grundlag af disse fire kriterier 
for at fastslå prioriteterne for begrænsning af anvendelsen til privat brug. Der blev 
opstillet tre grupper i den rækkefølge anvendelsen bør begrænses. 
Gruppe 1 
Følgende stoffer: 
Chloroform (CAS nr. 67-66-3) 
Tetrachlormethan (CAS nr. 56-23-5) 
1,1,2-trichlorethan (CAS nr. 79-00-5) 
1,1,2,2-tetrachlorethan (CAS nr. 79-34-5) 
1,1,1,2-tetrachlorethan (CAS nr. 630-20-6) 
Pentachlorethan (CAS nr. 76-01-7) 
1,1-dichlorethylen (CAS nr. 75-35-4) 
er farlige, klassificeres som "skadelige" eller værre, anvendes ikke til privat brug 
eller har begge disse særtræk. Begrænset anvendelse af disse stoffer betragtes som 
højt prioriteret. 
Gruppe 2 
Følgende stof: 
1,1,1-trichlorethan (CAS nr. 71-55-6) 
er skadeligt og anvendes i et vis omfang til privat brug. Det skal efter planen 
forbydes fuldstændigt inden år 2005 som led i beskyttelsen af ozonlaget. Begrænset 
anvendelse af dette stof er lidt lavere prioriteret. 
Gruppe 3 
7 -
Følgende stoffer: 
Methylenchlorid (CAS nr. 75-09-2) 
Trichlorethylen (CAS nr. 79-01-6) 
Perchlorethylen (CAS nr. 127-/&^7 
er også skadelige og anvendes i udstrakt grad til privat brug. Substitution er imidlertid 
problematisk. Begrænsning af disse stoffer findes ikke berettiget for øjeblikket. 
Konklusion 
Det foreslås, at privat brug af stofferne i gruppe 1 og af præparater, som indeholder 
disse stoffer, forbydes fra dette direktivs ikrafttræden. 
Det foreslås endvidere, at det ene stof i gruppe 2, nemlig 1,1,1-trichlorethan og 
præparater, som indeholder dette stof, forbydes fem år efter dets ikrafttræden. 
Kommissionen har til hensigt 3 år efter direktivets ikrafttræden at gennemføre en 
undersøgelse af, om stofferne i gruppe 3 fortsat bør kunne anvendes. 
IV. KRÆFTFREMKALDENDE, MUTAGENE OG TERATOGENE STOFFER OG 
PRÆPARATER 
Programmet "Europæisk indsats mod kræft" har fokuseret Fællesskabets opmærk­
somhed mod kræftfremkaldende, mutagene (som kan forårsage genetiske skader) 
og teratogene (som kan medføre fosterskader) stoffer og præparater. 
Et første initiativ var at udvikle metoder til klassificering af kræftfremkaldende, 
mutagene og teratogene stoffer. Da der er vedtaget lignende systemer for hvert af de 
tre tilfælde, skal kun klassificeringen af kræftfremkaldende stoffer beskrives her. 
I direktiv 91/325/EØF fastlægges der tre kategorier af kræftfremkaldende stoffer, 
nemlig: 
Kategori 1 
Stoffer, der vides at fremkalde kræft hos mennesket. Der foreligger tilstrækkelige 
beviser for en årsagssammenhæng mellem menneskets udsættelse for stoffet og 
udvikling af kræft. 
Kategori 2 
Stoffer, der bør anses for at fremkalde kræft hos mennesket. Der foreligger 
tilstrækkelige beviser til at nære stærk formodning om, at stoffets påvirkning af 
mennesker kan fremkalde kræft, generelt på grundlag af: 
- 8 -
egnede langtidsforsøg i dyr 
andre relevante oplysninger. 
Kategori 3 
Stoffer, der giver anledning til betænkelighed, da de muligvis kan fremkalde kræft 
hos mennesket, men for hvilke der ikke foreligger tilstrækkelige oplysninger til at 
foretage en tilfredsstillende vurdering. Der er visse tegn fra relevante dyreforsøg, 
men disse er utilstrækkelige til at placere dem i kategori 2. 
I bilag I til samme direktiv foretages der en klassificering af en første række stoffer 
som kræftfremkaldende, mutagene eller teratogene. 
Ved nærværende forslag vil der blive indført en ny procedure, hvorefter markedsføring 
til privat brug af stoffer klassificeret i bilag I til direktiv 67/548/EØF som 
kræftfremkaldende i kategori 1 og 2, mutagene i kategori 1 og 2 og teratogene i 
kategori 1 og 2 forbydes. Endvidere vil privat brug af stoffer, som i fremtiden måtte 
blive klassificeres således, automatisk blive forbudt. Markedsføring til privat brug af 
præparater, som indeholder disse stoffer vil også blive forbudt, hvis deres 
koncentration af disse stoffer er over en bestemt værdi; denne værdi kan være 
specificeret ved klassificeringen af det kræftfremkaldende, mutagene eller teratogene 
stof; i mangel heraf gælder den generelle værdi, der er fastsat i direktiv 88/379/EØF 
V. FORENELIGHED MED TRAKTATEN 
Som det klart fremgår af ovenstående afsnit II, III og IV er hensigten med dette 
forslag at opnå et højt beskyttelsesniveau både for personer og miljø, og det er 
derfor i overensstemmelse med Traktatens artikel 100 A, stk. 3. 
Forslaget kræver ikke særlige bestemmelser af den art, der er omhandlet i Traktatens 
artikel 8 C. 
VI. HØRING AF EUROPA-PARLAMENTET OG DET ØKONOMISKE OG SOCIALE 
UDVALG 
Samarbejdsproceduren med Europa-Parlamentet skal anvendes i henhold til 
Traktatens artikel 100 A. Det Økonomiske og Sociale Udvalg skal høres. 
- 9 -
Forslag til 
RÅDETS DIREKTIV 
om trettende ændring af direktiv 76/769/EØF om indbyrdes 
tilnærmelse af medlemsstaternes administrativt eller 
ved lov fastsatte bestemmelser om begrænsning af 
markedsføring og anvendelse af visse farlige 
stoffer og præparater 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske 
Økonomiske Fællesskab, særlig artikel 100 A, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen^), 
i samarbejde med Europa-Parlamentet^), 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale 
Udvalg<3), og 
ud fra følgende betragtninger: 
Der bør vedtages foranstaltninger med henblik på gradvis oprettelse af 
det indre marked inden den 31. december 1992; det indre marked omfatter 
et område uden indre grænser med fri bevægelighed for varer, personer, 
tjenesteydelser og kapital; 
arbejdet på at gennemføre det indre marked bør også stile mod en 
forbedring af livskvaliteten, sundhedsbeskyttelsen og forbrugernes 
sikkerhed; de foranstaltninger, der foreslås ved dette direktiv, skal 
ses på baggrund af Rådets resolution af 9. november 1989 om de 
fremtidige prioriteter for en intensiveret forbrugerpolitik^); 
(1) EFT nr. 
(2) EFT nr. 
(3) EFT nr. 
(4) EFT nr. C 294 af 23.11.1989, s. 1. 
- 10 -
Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i 
Rådet, har vedtaget afgørelse 90/238/Euratom/EKSF/EØF(5) om en 
handlingsplan for 1990 til 1994 i forbindelse med programmet for 
"Europæisk indsats mod kræft"; 
de stoffer, der er anført i bilag I til Rådets direktiv 67/548/EØF(6), 
senest ændret ved Kommissionens direktiv 91/632/EØF^) og 
klassificeret som kræftfremkaldende i kategori 1 eller 2, kan fremkalde 
kræft; for at opnå en bedre sundhedsbeskyttelse bør disse stoffer og 
præparater med indhold heraf ikke markedsføres til privat brug; 
de stoffer, der er anført i bilag I til direktiv 67/548/EØF og 
klassificeret som mutagene i kategori 1 eller 2, kan forårsage arvelige 
genetiske skader; for at opnå en bedre sundhedsbeskyttelse bør disse 
stoffer og præparater med indhold heraf ikke markedsføres til privat 
brug; 
de stoffter, der er anført i bilag I til direktiv 67/548/EØF og 
klassificeret som teratogene i kategori 1 eller 2, kan medføre 
fosterskader; for at opnå en bedre sundhedsbeskyttelse bør disse 
stoffer og præparater med indhold heraf ikke markedsføres til privat 
brug; 
i bilag I til direktiv 67/548/EØF er der fastsat individuelle 
koncentrationsgrænser for sådanne stoffer, og for stoffer for hvilke 
der endnu ikke er fastsat særlige grænser, er der i bilag I, tabel VI, 
i direktiv 88/379/EØF<8), senest ændret ved Kommissionens direktiv 
90/492/EØF^9), fastsat generelle koncentrationsgrænser, som gælder for 
indholdet af de pågældende stoffer i præparater; 
creosot, som defineres i bilaget til nærværende direktiv, kan være 
sundhedsskadelig på grund af dets indhold af kendte kræftfremkaldende 
stoffer; anvendelsen af creosot til træbeskyttelse og markedsføring og 
anvendelse af træ behandlet med creosot bør derfor begrænses; 
(5) EFT nr. L 137 af 30.5.1990, s. 31. 
(6) EFT nr. L 196 af 16.8.1967, s. 1. 
(7) EFT nr. L 338 af 10.12.1991, s. 23. 
EFT nr. L 338 A af 10.12.1991, s. 2. 
(8) EFT nr. L 187 af 16.7.1988, s. 14. 
(9) EFT nr. L 275 af 5.10.1990, s. 35. 
- 11 -
nogle af bestanddelene i creosot er vanskeligt nedbrydelige og 
skadelige for organismer i miljøet; disse bestanddele kan slippe ud i 
miljøet som følge af anvendelsen af behandlet træ; 
nogle chlorerede opløsningsmidler kan være sundhedsfarlige og bør ikke 
markedsføres til privat brug i stoffer og præparater; 
i de begrænsninger af anvendelsen af creosot til træbeskyttelse, af 
markedsføring og anvendelse af træ behandlet med creosot og af 
markedsføring og anvendelse af chlorerede opløsningsmidler, der 
indføres med dette direktiv, er der taget hensyn til den seneste 
tekniske udvikling vedrørende mere sikre alternativer; 
de begrænsninger af anvendelsen eller markedsføringen af ovennævnte 
stoffer eller præparater, som indeholder disse stoffer, som visse 
medlemsstater allerede har vedtaget, vil direkte indvirke på det indre 
markeds oprettelse og funktion; det er derfor nødvendigt at foretage en 
indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovbestemmelser på dette 
område og dermed at ændre bilag I i Rådets direktiv 76/769/EØF(10), 
senest ændret ved direktiv 91/339/EØF<11); 
dette direktiv berører ikke Fællesskabets minimumsforskrifter for 
beskyttelse af arbejdstagerne i Rådets direktiv 89/391/EØF(12) og i 
særdirektiver baseret herpå, herunder Rådets direktiv 90/394/EØF(l^) _ 
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: 
Artikel 1 
Bilag I til direktiv 76/769/EØF ændres som angivet i bilaget til 
nærværende direktiv. 
(10) EFT nr. L 262 af 27.9.1976, s. 201. 
(11) EFT nr. L 186 af 12.7.1991, s. 64. 
(12) EFT nr. L 183 af 29.6.1989, s. 1. 
(13) EFT nr. L 196 af 26.7.1990, s. 1. 
- 12 -
Artikel 2 
1. Medlemsstaterne vedtager og offentliggør de love og administrative 
bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv 
senest et år efter datoen for dets vedtagelse. De underretter 
straks Kommissionen herom. Medlemsstaterne anvender disse 
bestemmelser fra den [3 måneder efter ovennævnte dato]. 
2 Hvis bilag I til direktiv 67/548/EØF ændres efter meddelelsen af 
nærværende direktiv med hensyn til de stoffer og præparater, der er 
omhandlet i punkt 29, 30 og 31 i bilaget til nærværende direktiv, 
sætter medlemsstaterne de love og administrative bestemmelser i 
kraft, der er nødvendige for at indføre de begrænsninger, der 
fastsættes ved nærværende direktiv, som ændringen medfører, inden 
for de tidsfrister, der fastsættes for gennemførelsen af de 
pågældende ændringsdirektiver. 
Medlemsstaterne underretter straks Kommissionen om, at de 
bestemmelser, der henvises til i dette stykke, er sat i kraft. 
3. Når medlemsstaterne vedtager de i stk. 1 og 2 omhandlede 
bestemmelser, henvises der deri til dette direktiv, eller de 
ledsages ved offentliggørelsen af en sådan henvisning. De nærmere 
regler for denne henvisning fastsættes af medlemsstaterne. 
Artikel 3 
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Rådets vegne 
Formand 
- 13 -
BILAG 
I bilag I til direktiv 76/769/EØF 
indsættes følgende punkter: 
Betegnelse for stoffet, stofgruppen 
eller præparatet 
29. Stoffer anført i bilag I til 
direktiv 67/548/EØF, 
klassificeret som 
"kræftfremkaldende i 
kategori 1 eller 2" og 
mærket som mindst "giftigt 
(T)" med faresætning R 45: 
"kan fremkalde kræft" eller 
faresætning R 49: "kan 
fremkalde kræft ved 
indånding". Begrænsninger 
Må ikke anvendes i individuelle 
koncentrationer på eller over: 
- dem der er fastsat i bilag I til 
direktiv 67/548/EØF 
- eller dem der er fastsat i punkt 
6 i tabel VI i bilag I til direktiv 
88/379/EØF, såfremt der ikke er 
fastsat nogen 
koncentrationsgrænse i direktiv 
67/548/EØF i stoffer og 
præparater som markedsføres 
med henblik på salg til private. 
Medmindre andet gælder ifølge 
Fællesskabets bestemmelser om 
klassificering, emballering og 
etikettering af farlige stoffer og 
præparater skal emballagen til 
sådanne stoffer og præparater 
være læseligt og uudsletteligt 
mærket med "Udelukkende til 
erhvervsmæssig brug". 
- 14 -
(14) EFT nr. 22 af 9.2.1965. s. 369. 
(15) EFTnr. L 181 af 26.6.1989. s. 44. 
(16) EFTnr. L262 af 27.9.1976. s. 169. 
(17) EFTnr. L398 af 30.12.1989, s. 25. 
(18) EFTnr. L 96 af 3.4.1985. s. 25. 
(19) EFTnr. L 194 af 25.7.1975. s. 39. 
(20) EFTnr. L84 af 31.3.1978. s. 43. Som undtagelsesbestemmelse 
gælder denne bestemmelse ikke 
for: 
a) lægemidler til mennesker eller 
dyr, som defineret i direktiv 
65/65/EØF(14), senest ændret 
ved direktiv 89/381/EØF (15) 
b) kosmetiske midler som 
defineret i direktiv 76/768/EØF (16), 
senest ændret ved direktiv 
89/679/EØF (17) 
c) motorbrændstoffer, som er 
omfattet af direktiv 85/210/EØF (18) 
d) affald, som er omfattet af 
direktiverne 75/442/EØF (19) og 
78/319/EØF (20) 
e) stoffer og præparater, der er 
opført på liste I i direktiv 
76/769/EØF, og som ikke er 
omfattet af punkt 29, 30 og 31 i 
bilaget til dette direktiv. 
- 15 -
30. Stoffer anført i bilag I til 
direktiv 67/548/EØF, 
klassificeret som "mutagene i 
kategori 1 eller 2" og 
mærket med faresætning 
R 46: "kan forårsage arvelige 
genetiske skader". Må ikke anvendes i individuelle 
koncentrationer på eller over: 
- dem der er fastsat i bilag I til 
direktiv 67/548/EØF 
- eller dem der er fastsat i punkt 
6 i tabel VI i bilag I til direktiv 
88/379/EØF, såfremt der 
ikke er fastsat nogen 
koncentrationsgrænse i direktiv 
67/548/EØF i stoffer og 
præparater som markedsføres 
med henblik på salg til private. 
Medmindre andet gælder ifølge 
Fællesskabets bestemmelser om 
klassificering, emballering og 
etikettering af farlige stoffer og 
præparater skal emballagen til 
sådanne stoffer og præparater 
være læseligt og uudsletteligt 
mærket med: 
"Udelukkende til erhvervsmæssig 
brug". 
Som undtagelsesbestemmelse 
gælder denne bestemmelse ikke 
for: 
a) lægemidler til mennesker eller 
dyr, som defineret i direktiv 
65/65/EØF, senest ændret 
ved direktiv 89/381/EØF 
b) kosmetiske midler som 
16 -
defineret i direktiv 76/768/EØF, 
senest ændret ved direktiv 
89/679/EØF 
c) motorbrændstoffer, som er 
omfattet af direktiv 85/210/EØF 
d) affald, som er omfattet af 
direktiverne 75/442/EØF og 
78/319/EØF 
e) stoffer og præparater, der er 
opført på liste I i direktiv 
76/769/EØF, og som ikke er 
omfattet af punkt 29, 30 og 31 i 
bilaget til dette direktiv 
- 17 -
31. Stoffer anført i bilag I til 
direktiv 67/548/EØF, 
klassificeret som "teratogene 
i kategori 1 eller 2" og 
mærket med faresætning 
R 47: "kan medføre 
fosterskader". Må ikke anvendes i individuelle 
koncentrationer på eller over: 
- dem der er fastsat i bilag I til 
direktiv 67/548/EØF 
- eller dem der er fastsat i punkt 
6 i tabel VI i bilag I til direktiv 
88/379/EØF såfremt der 
ikke er fastsat nogen 
koncentrationsgrænse i direktiv 
67/548/EØF i stoffer og 
præparater som markedsføres 
med henblik på salg til private. 
Medmindre andet gælder ifølge 
Fællesskabets bestemmelser om 
klassificering, emballering og 
etikettering af farlige stoffer og 
præparater skal emballagen til 
sådanne stoffer og præparater 
være læseligt og uudsletteligt 
mærket med: 
"Udelukkende til erhvervsmæssig 
brug". 
Som undtagelsesbestemmelse 
gælder denne bestemmelse ikke 
for: 
a) lægemidler til mennesker eller 
dyr, som defineret i direktiv 
65/65/EØF senest ændret 
ved direktiv 89/381/EØF 
b) kosmetiske midler som 
18 -
defineret i direktiv 76/768/EØF 
senest ændret ved direktiv 
89/679/EØF 
c) motorbrændstoffer, som er 
omfattet af direktiv 85/21 O/EØF 
d) affald, som er omfattet af 
direktiverne 75/442/EØF og 
78/319/EØF 
e) stoffer og præparater, der er 
opført på liste I i direktiv 
76/769/EØF, og som ikke er 
omfattet af punkt 29, 30 og 31 i 
bilaget til dette direktiv. 
- 19 -
32. Stoffer og præparater, med 
indhold af et eller flere af 
følgende stoffer: 
a) Creosot 
EINECS nr. 232-287-5 
CAS nr. 8001-58-9 
b) Creosotolie 
EINECS nr. 263-04-8 
CAS nr. 61789-28-4 
c) Destillater 
(stenkulstjære), 
naphtalenolier 
EINECS nr. 283-484-8 
CAS nr. 84650-04-4 
d) Creosotolie, 
acenaphthenfraktion 
EINECS nr. 292-605-3 
CAS nr. 90640-84-9 
e) Destillater 
(stenkulstjære), øvre 
EINECS nr. 266-026-1 
CAS nr. 65996-91-0 
f) Anthracenolie 
EINECS nr. 292-602-7 
CAS nr. 90640-80-5 
g) Tjæresyrer, stenkuls-, rå 
EINECS nr. 266-019-3 
CAS nr. 65996-85-2 
h) Creosot, træ-
EINECS nr. 232-419-1 
CASnr. nr. 8021-39-4 32.1. Må ikke anvendes til 
træbeskyttelse, hvis de 
indeholder 
a) en koncentration af 
benzo-a-pyren på over 
0,005 masseprocent 
eller b) en koncentration 
af vandekstraherbar 
tjæresyre på over 3 
masseprocent 
eller både a) og b) 
Endvidere må træ 
behandlet hermed ikke 
markedsføres eller 
anvendes. 
Som undtagelse 
imidlertid 
(i) Vedrørende stoffer og 
præparater: 
må disse anvendes til 
træbeskyttelse i 
industriprocesser, hvis de 
indeholder 
a) en koncentration af 
benzo-a-pyren på under 
0,05 masseprocent og 
b) en koncentration af 
vand ekstraherbar 
tjæresyre på mindre end 
3 masseprocent 
- 20 
(j) Lavtemperaturstj æreolie, 
alkaliekstraheret 
EINECS nr. 310 191 5 
CAS nr. 122384-78-5 Sådanne stoffer og 
præparater 
- må kun markedsføres i 
emballager med et rumfang 
på 200 liter og derover 
- må ikke sælges til privat 
brug. 
Medmindre andet gælder 
ifølge Fællesskabets 
bestemmelser om 
klassificering, emballering og 
etikettering af farlige stoffer 
og præparater skal 
emballagen til disse stoffer og 
præparater være læseligt og 
uudsletteligt mærket med 
"Udelukkende til brug i 
industrianlæg" 
(ii) Vedrørende træ behandlet 
som under punkt (i), som 
markedsføres for første gang: 
må dette kun anvendes til 
erhvervsmæssig og industriel 
brug, f. eks. til jernbaner, i 
forbindelse med el- og 
tele transmission, til hegn og 
i havne og indre vandveje. 
Dog må dette træ ikke 
21 
anvendes: 
- til dekorative eller andre 
formål inde i bygninger 
uanset disses bestemmelse 
(beboelse, arbejde, fritid) 
- til fremstilling af 
beholdere, der skal anvendes 
til dyrkning, og eventuel 
genbehandling af disse, eller 
til fremstilling af emballage, 
som kan komme i berøring 
med - eller andre materialer, 
der kan kontaminere -
råvarer, varer på 
mellemstadiet og/eller 
færdigvarer, som er bestemt 
til konsum og/eller foder, og 
eventuel genbehandling af 
disse 
- på legepladser og andre 
udendørsfaciliteter til 
rekreative formål eller i 
andre situationer, hvor der er 
fare for, at det kan komme i 
berøring med huden. 
[iii) Vedrørende gammelt 
behandlet træ: 
gælder dette forbud ikke, 
såfremt træet markedsføres 
som brugt træ. 
Dog må dette træ ikke 
anvendes: 
- 22 -
- til dekorative eller andre 
formål inde i bygninger 
uanset disses bestemmelse 
(beboelse, arbejde, fritid) 
- til fremstilling af 
beholdere, der skal anvendes 
til dyrkning, og eventuel 
genbehandling af disse, eller 
til fremstilling af emballage, 
som kan komme i berøring 
med - eller andre materialer, 
der kan kontaminere -
råvarer, varer på 
mellemstadiet og/eller 
færdigvarer, som er bestemt 
til konsum og/eller foder, og 
eventuel genbehandling af 
disse 
- på legepladser og andre 
udendørsfaciliteter til 
rekreative formål. 
33. Chloroform 
CAS nr. 67-66-3 
34. Tetrachlormethan 
CAS nr. 56-23-5 
35. 1,1,2-trichlorethan 
CAS nr. 79-00-5 
36. 1,1,2,2-tetrachlorethan 
CAS nr. 79-34-5 
37. 1,1,1,2-tetrachlorethan 
CAS nr. 630-20-6 
38. Pentachlorethan 
CAS nr. 76-01-7 
39. 1,1 -dichlore thylen 
CAS nr. 75-35-4 ^ 
> Må ikke anvendes i 
koncentrationer på over 
0,1 vægtprocent i stoffer 
og præparater, som 
markedsføres til privat 
brug. 
J Medmindre andet gælder 
ifølge Fællesskabets 
bestemmelser om 
klassificering, emballering 
- 23 
og etikettering af farlige 
stoffer og præparater skal 
emballagen til sådanne 
stoffer og præparater, 
som indeholder dem i 
koncentrationer på over 
0,1%, være læseligt og 
uudsletteligt mærket med 
"Udelukkende til 
erhvervsmæssig brug" 
Som 
undtagelsesbestemmelse 
gælder denne 
bestemmelse ikke for: 
a) lægemidler til 
mennesker eller dyr, som 
defineret i direktiv 
65/65/EØF, senest 
ændret ved direktiv 
89/381/EØF 
b) kosmetiske midler som 
defineret i direktiv 
76/768/EØF, senest 
ændret ved direktiv 
89/679/EØF 
c) affald, som er omfattet 
af direktiverne 
75/442/EØF og 
78/319/EØF 
- 24 -
40. 1,1,1-trichlorethan 
CASnr. 71-55-6 må fra fem år efter 
ikrafttrædelsen af dette 
direktiv ikke anvendes i 
koncentrationer på over 0,1 
vægtprocent i stoffer og 
præparater, som 
markedsføres til privat brug. 
Medmindre andet gælder 'i 
ifølge Fællesskabets 
bestemmelser om 
klassificering, emballering og 
etikettering af farlige stoffer 
og præparater skal 
emballagen til sådanne 
stoffer og præparater, som 
indeholder dem i 
koncentrationer på over 
0,1%, være læseligt og 
uudsletteligt mærket med 
"Udelukkende til 
erhvervsmæssig brug" 
Som 
undtagelsesbestemmelse 
gælder denne bestemmelse 
ikke for: 
a) lægemidler til mennesker 
eller dyr, som defineret i 
direktiv 65/65/EØF, 
senest ændret ved direktiv 
89/381/EØF 
b) kosmetiske midler som 
defineret i direktiv 
76/768/EØF, senest 
- 25 -
ændret ved direktiv 
89/679/EØF 
c) affald, som er omfattet af 
direktiverne 75/442/EØF 
og 78/319/EØF 
- 26 -
FINANSIERINGSOVERSIGT 
DEL 1 - FINANSIELLE VIRKNINGER 
1. Foranstaltningens betegnelse 
Forslag til 13. ændring af direktiv 76/769/EØF. 
2. Budgetpost 
Artikel B-5-300: foranstaltninger til gennemførelse af det indre marked 
3. Retsgrundlag 
Artikel 100 A i Traktaten. 
Rådets resolution af 7. maj 1985 om en ny metode i forbindelse med teknisk 
harmonisering og standarder. 
4. Beskrivelse af foranstaltningen 
4.1. Foranstaltningens særlige formål 
Den påtænkte foranstaltninger går ud på: 
begrænsning af markedsføring og anvendelse af creosot, chlorerede 
opløsningsmidler og stoffer klassificeret som kræftfremkaldende, mutagene og 
teratogene; begrænsning af indholdet af disse tre kategorier af stoffer i 
præparater. 
4.2. Varighed 
Foranstaltningen er punktvis. 
4.3. Omfattet af foranstaltningen 
Industrikredse og private forbrugere. 
5. Forslag til opdeling af udgifter 
Opdelte bevillinger. 
Ikke-obligatorisk udgift. 
- 27 -
6. Arten af de påtænkte udgifter 
Udgifterne består i finansiel støtte fra Kommissionen til standardiseringsorganerne. 
Som for de øvrige direktiver efter den "nye metode" har Kommissionen til hensigt at 
lade CEN udarbejde en harmoniseret standard. Dette gælder kun for creosot, idet 
anvendelsen heraf skal kontrolleres; der er ikke behov for standarder for de to andre 
tilfælde, hvor der er tale om forbud. Det fornødne mandat til denne opgave indgår 
som led i en rammekontrakt undertegnet den 10. oktober 1985, som netop omfatter 
finansiel støtte fra Kommissionen. 
7. Finansielle virkninger for interventionsbevillingerne 
7.1. Beregning 
Der er her tale om den beregningsmetode, der er forbundet med artikel B5-300. 
Hvad finansieringsbeløbet til Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) 
angår, viser erfaringerne med eksisterende mandater en gennemsnitlig omkostning for 
Kommissionen på 50 000 ECU pr. ny standard. Da der kun er tale om en enkelt 
standard kan virkningerne anslås til en udgift på 50 000 ECU. 
7.2. Minibudget 
Ingen virkninger. 
7.3. Forfaldsplan for forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger fBB) 
(artikel 5B-300) 
FB BB 
1992 50 000 25 000 
1993 25 000 
I ALT 50 000 50 000 
8. Foranstaltninger til bekæmpelse af svig 
Udgifterne i kontrakten med CEN er underkastet de bestemmelser om bekæmpelse af 
svig, der er fastsat i kontrakten med CEN, og eventuelle revisioner af regnskaberne i 
denne organisation. 
DEL 2 - ADMINISTRATIVE UDGIFTER 
Der regnes ikke med nye administrative udgifter. Der vil eventuelt blive afholdt møder i 
forbindelse med direktiv 76/769/EØF, og udgifterne hertil afholdes over det hertil afsatte 
budget. 
- 28 -
DEL 3 - ANALYSE AF OMKOSTNINGSEFFEKTIVITETEN 
I. Mål og overensstemmelse med finansieringsplanen 
1. Formålet med den foreslåede foranstaltning er 
harmonisering af begrænsningerne af markedsføringen og anvendelsen på de tre 
omhandlede områder (creosot, chlorerede opløsningsmidler og 
kræftfremkaldende, mutagene og teratogene stoffer og præparater) med henblik 
på at undgå handelshindringer og samtidig sikre et højt beskyttelsesniveau for 
mennesker og miljø. 
Forslaget indfører væsentlige krav i forbindelse med creosot. Disse krav udgør et solidt 
grundlag for de europæiske standardiseringsaktiviteter. Disse betragtninger vil kunne 
begrænse det arbejde, der skal gennemføres på standardområdet og har dermed indvirkning 
på Fællesskabets budget. 
2. Foranstaltningen er medtaget på GD III's finansieringsplan og er medregnet i de 
bevillinger, der er afsat til arbejdet med standardisering og teknisk harmonisering. 
3. Det overordnede formål er gennemførelsen af det indre marked. 
II. Begrundelse for foranstaltningen 
Formålet med harmoniseringen er at undgå handelshindringer og samtidig sikre et højt 
beskyttelsesniveau for mennesker og miljø. En standardisering har vist sig nødvendig med 
hensyn til creosot; i mangel af et sådant initiativ vil de prøver og betingelser, der betragtes 
som nødvendige inden markedsføringen, kunne virke som handelshindringer. 
III. Opfølgning og gennemførelse af foranstaltningen 
Opfølgningen og gennemførelsen af dette direktiv sker via det udvalg, der blev nedsat ved 
direktiv 76/769/EØF. 
Der vil blive foretaget en evaluering i forbindelse med de rapporter, der skal udarbejdes om, 
hvor langt CEN er nået med vedtagelsen af standarden. Denne evaluering foretages årligt. 
- 29 -
ANALYSE AF KONSEKVENSERNE FOR 
KONKURRENCEEVNEN OG BESKÆFTIGELSEN 
1. Dette forslag vedrører begrænsning af markedsføringen og anvendelse af tre familier 
af stoffer og præparater, nemlig creosot, chlorerede opløsningsmidler og 
kræftfremkaldende, mutagene og teratogene stoffer og præparater, 
1.1. Creosot 
Creosot opstår som et biprodukt ved koksfremstilling. Det anvendes i industrien som 
mellemprodukt til fremstilling af visse industriprodukter. Det anvendes også af 
industrien og private forbrugere til træbehandling. 
Creosot til træbehandling og træ behandlet hermed kan være farlig for sundhed og 
miljø. 
Det er derfor blevet besluttet at begrænse markedsføringen og anvendelsen af creosot 
og markedsføringen og anvendelsen af træ behandlet hermed. 
1.2. Chlorerede opløsningsmidler 
Visse chlorerede opløsningsmidler anvendes i mindre udstrækning af private og visse 
andre kan tænkes at blive anvendt i fremtiden. 
Sådanne opløsningsmidler udgør eller kan udgøre farer i forskelligt omfang for 
forbrugernes sundhed. 
Afhængig af den mulige fare for sundheden, omfanget af anvendelsen, eksistensen af 
erstatningsprodukter og bestemmelserne i gældende EF-retsforskrifter er der blevet 
opstillet en prioritering af begrænsningen af privates anvendelse heraf. Syv 
opløsningsmidler forbydes øjeblikkeligt til privat brug, ét forbydes efter 5 år og 
yderligere tre tages op til fornyet behandling efter tre år. 
- 30 -
1.3. Kræftfremkaldende, mutagene og teratogene stoffer og præparater 
Stoffer som er kræftfremkaldende, mutagene og teratogene kan for øjeblikket 
anvendes af private enten alene eller i præparater. Forbrugerne udsættes således for 
farer. 
Det er blevet besluttet, at stoffer og præparater, der klassificeres som 
kræftfremkaldende, mutagene og teratogene stoffer og præparater i kategori 1 eller 2, 
eller som i fremtiden måtte blive klassificeret som sådanne, ikke længere må 
markedsføres til privat brug. 
II. De berørte virksomheders karakteristika 
Creosot er et biprodukt fra koksfremstillingsindustrien, som naturligvis er 
koncentreret i de store kulproducerende lande, dvs. Tyskland og UK. Industriel 
behandling af træ med creosot er også stort set koncentreret i disse medlemsstater. 
Behandlet træ markedsføres i hele Fællesskabet. 
Chlorerede opløsningsmidler anvendes i stort omfang i industrien, hovedsagelig til 
forskellige rengøringsformål, for eksempel til affedtning af metal. En meget lille 
mængde anvendes i produkter til private forbrugere, som for eksempel pletfjernere, 
malingfjernere osv. 
Kræftfremkaldende, mutagene og teratogene stoffer og præparater anvendes også i et 
meget lille omfang af forbrugerne, bortset fra motorbrændstoffer, som da de er 
omfattet af et gældende direktiv er udelukket fra de foreslåede begrænsninger. 
III. Hvilke direkte forpligtelser påhviler der virksomhederne? 
I forbindelse med creosot skal fremstillingsindustrien ændre sine produktionsanlæg, 
således at produkter opfylder de væsentlige krav, der er fastsat i dette direktiv. Den 
skal også sørge for at creosot til industriformål emballeres og mærkes forsvarligt. 
Disse omkostninger, som hovedsagelig vil skulle afholdes af store virksomheder, 
bliver sandsynligvis små. Hverken omkostningerne ved foranstaltningerne eller 
tidsfaktorerne betyder ret meget for industrien. 
De virksomheder, der producerer chlorerede opløsningsmidler må nu begynde at 
undersøge mulighederne for alternative opløsningsmidler og systemer til privat brug. 
De foreslåede foranstaltninger bliver imidlertid spredt over en årrække, og industrien 
får således tilstrækkelig overgangstid. Omkostningerne, som igen hovedsagelig 
afholdes af store virksomheder, bliver små. Hverken omkostningerne ved 
foranstaltningerne eller tidsfaktorerne betvder ret meget for industrien. 
Foranstaltningerne vedrørende kræftfremkaldende, mutagene og teratogene stoffer og 
præparater forventes ikke at medføre væsentlige forpligtelser ud over mærkningen. 
Omkostningerne ved foranstaltningerne betvder ikke ret meget for industrien. 
- 31 -
Tidsfristerne kan give et problem, da begrænsninger for kræftfremkaldende, 
mutagene og teratogene stoffer automatisk gælder straks efter klassificeringen. 
IV. Hvilke forpligtelser kan der eventuelt pålægges virksomhederne indirekte via de 
lokale myndigheder? 
Ingen. 
V. Er der truffet særlige foranstaltninger til fordel for små og mellemstore virksomheder? 
Nej. Som anført i afsnit III får forslaget hovedsagelig virkninger for store 
virksomheder. 
VI. Hvilken virkning forventes der 
a) for virksomhedernes konkurrenceevne? 
b) for beskæftigelsen? 
a) Der kan eventuelt opstå en marginal stigning i prisen på behandlet træ og på 
visse præparater til privat brug. Virkninger for konkurrenceevnen forventes 
imidlertid at blive ubetydelige. 
b) Det er usandsynligt, at foranstaltningen får nævneværdig indflydelse på 
beskæftigelsen. 
VII. Høring 
Følgende industrigrupper blev hørt under udarbejdelsen af forslaget og deltog i møderne for 
medlemsstaternes eksperter: 
Afsnit i forslaget H0rte industrisammenslutninger 
1. Creosot Western European Institute for Wood 
Preservation, Bruxelles 
2. Chlorerede opl0sningsmidler European Chlorinated Solvent Association, 
Bruxelles 
3. Kraeftfremkaldende, mutagene og CEFIC, Bruxelles 
teratogene stoffer 
Der er bred enighed hos alle. CEFIC gav imidlertid udtryk for en vis bekymring med 
hensyn til automatismen ved begrænsningen af kræftfremkaldende, mutagene og teratogene 
stoffer og præparater. 
Kontoret for de europæiske forbrugerorganisationer (BEUC) er også blevet hørt. 

- 32 -ISSN 0254-1459 
KOM (92) 195 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 06 
Katalognummer: CB-CO-92-212-DA-C 
ISBN 92-77-44021-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg