DA Den Europæiske Unions Tidende C 181/137

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om borgernes Europaår (2013)

COM(2011) 489 final — 2011/0217 (COD)

2012/C 181/24

Ordfører: Andris GOBIŅŠ

Rådet besluttede den 21. september 2011 under henvisning til artikel 21, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om borgernes Europaår (2013)

COM(2011) 489 final — 2011/0217 (COD).

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab, som vedtog sin udtalelse den 29. februar 2012.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 479. plenarforsamling den 28.-29. marts 2012, mødet den 28. marts, følgende udtalelse med 137 stemmer for, 3 imod og 11 hverken for eller imod.

»Civilsamfundet fungerer som talerør for vores menneskelige natur i sin helhed«

Václav Havel

1. Konklusioner og anbefalinger

1.1 Kommissionen har planer om at udnævne 2013 til »Borgernes Europaår« (1). Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg understreger den helt centrale rolle, som borgerne spiller for at sikre Europas fremtid og integration og støtter en lang række af de idéer, der er indeholdt i det fremlagte forslag. Udvalget har allerede gennemført vigtige forberedelser for at bane vejen for et vellykket borgernes Europaår og vil forsætte sin indsats målrettet.

1.2 EØSU bekræfter at måtte beklage, at Kommissionens aktuelle forslag til borgernes Europaår 2013 indeholder en række mangler. Kommissionen har i dette forslag ikke tilgodeset civilsamfundets anmodning om at vie dette år til aktivt medborgerskab og har heller ikke imødekommet Europa-Parlamentets ønske om at lægge særlig vægt på borgernes nye rettigheder som følge af Lissabontraktatens ikrafttræden. EØSU anbefaler en række tilføjelser og specifikke ændringer og gør således sit til, at året i højere grad kommer til at stemme overens med borgernes behov og bliver et vellykket temaår.

1.3 De store fremtidige udfordringer for Europa og dets borgere gør det nødvendigt at fastsætte prioriteter for det europæiske temaår. Borgernes ringe tillid til EU, deres manglende tro på, at de kan påvirke EU's beslutninger, den udbredte apati og den manglende deltagelse i beslutningsprocessen underminerer idéen med EU og skader kvaliteten i beslutningerne og EU's udvikling på langt sigt.

1.4 Den vigtigste målsætning for temaåret bør være aktivt og deltagende medborgerskab. Temaåret bør fremme en deltagelse af oplyste, aktive unionsborgere, der tager del i integrationsprocessen samt det politiske og sociale liv. EØSU henstiller til, at retsgrundlaget for det europæiske år præciseres, og foreslår at ændre titlen til: »Europæisk år for aktivt og deltagelsesfremmende medborgerskab«.

1.5 Udvalget minder om, at der i begrebet aktivt og deltagelsesfremmende medborgerskab ligger en styrkelse af de grundlæggende værdier for demokratiet og EU, debatten om overholdelse af borgernes politiske, økonomiske og sociale rettigheder samt deres forpligtelser og styrkelsen af tilhørsforholdet til EU. Et sådant europæisk år bør fremhæve de mange forskellige behov, der findes i samfundet samt kampen mod diskrimination og uligheder ved især at fokusere på bl.a. kvinder og handicappede.

1.6 Institutionernes administrative instanser såvel på EU-plan som på nationalt plan bør straks gå i gang med at gennemføre de nævnte målsætninger. Denne proces bør foregå i tæt dialog med civilsamfundet på alle stadier i beslutningsprocessen og på samtlige niveauer (lokalt, nationalt og europæisk).

1.7 Man bør i den forbindelse støtte mobiliteten, også selvom det er et indirekte mål.

1.8 Budgetrammen for Europaåret bør revideres, og deltagelsen heri bør også evalueres. Beløbet bør være af en passende størrelse, stabilt og stå i forhold til målsætningens betydning, velvidende at et demokratisk underskud kan vise sig at være en meget bekostelig affære. Den begrænsede finansiering (der sænkes fra 17 mio. EUR i år 2010 til 1 mio. i år 2013) gør det umuligt at behandle vigtige spørgsmål.

1.9 For at følge god praksis og sikre maksimal åbenhed og koordinering af tiltagene har europæiske organisationer og netværk, der er medlemmer af kontaktgruppen, samt andre partnere med støtte fra EØSU etableret en fælles alliance til afholdelse af temaåret, der står klar til at påtage sig den vigtige rolle, det er at gennemføre temaåret samt udarbejde supplerende anbefalinger. Udvalget forpligter sig til at udvikle og iværksætte et bredt program, præget af gennemsigtighed og innovation, og som forhåbentlig kan bevise over for samfundet og EU-institutionerne, hvilke fordele det har at engagere sig i fællesskabet samtidig med, at det til en vis grad også tjener som pilotprojekt for andre initiativer.

2. Baggrund for udtalelsen

2.1 År 2013 markerer 20-året for indførelsen af tanken om det »europæiske unionsborgerskab« med Maastrichttraktaten. Lissabontraktaten (artikel 10, stk. 3 og artikel 11 i TEU) har indført flere nye rettigheder for civilsamfundet: man kan især fremhæve samtlige EU-institutioners pligt til at fremme den demokratiske deltagelse i beslutningsprocessen, fra såvel enkeltpersoner som det organiserede civilsamfund (2). Desværre er disse rettigheder indtil videre kun slået meget lidt igennem i samfundet.

2.2 Som delvist svar på Europa-Parlamentets opfordring har Kommissionen foreslået at gøre 2013 til »borgernes Europaår«. Kommissionen koncentrerer sig imidlertid om de juridiske aspekter, som kun dækker en meget lille del af begrebet borgerskab. Unionsborgerskabet udgør et af de mest effektive instrumenter til at skabe en fælles identitet. Demokrati, frihed, retsstat, lighed, solidaritet og respekt for menneskerettigheder er i henhold til artikel 2 i EU-traktaten grundlæggende værdier for EU (3). De har stor betydning for styrkelsen af den demokratiske proces, borgernes bevidsthed og følelsen af at have et tilhørsforhold til EU særlig i disse tider med krise og mulige omvæltninger. Desværre fremhæves disse værdier ikke tilstrækkeligt i det foreliggende forslag.

2.3 I en nylig undersøgelse foretaget af Eurobarometer udtalte blot 43 % af de adspurgte, at de vidste, hvad det vil sige at være en europæisk borger, og 32 % vurderede, at de var velinformerede eller endda yderst velinformerede om deres rettigheder som borgere i EU (4). I 2009 var det kun 43 % (5) af de stemmeberettigede ved Europa-Parlamentsvalget, der stemte. Det er en valgdeltagelse, der ligger langt under deltagelsen ved nationale valg, hvor den er på ca. 67 % (6). Lidt under 30 % af borgerne er af den overbevisning, at de personligt kan påvirke processerne i EU, og tallet er dalende (7). Af Eurobarometerundersøgelsen fra 2009 fremgår det, at respondenterne vurderer, at hovedprioriteten for bedre at kunne sikre borgernes rettigheder er at forbedre dialogen med EU-institutionerne (37 %) (8). I udtalelser fra 1992 og 1993, der stadig er overraskende aktuelle, nævnte EØSU allerede behovet for deltagelse fra borgerne, problemer med legitimitet, folkeoplysning, information af borgerne og deres tro på egne kræfter samt udligningen af det demokratiske underskud osv. (9).

2.4 EU-lovgivningens huller, dens manglende overholdelse og – noget, der ofte kritiseres – det faktum, at EU-institutionerne ikke ligefrem står i kø for at indlede en egentlig dialog med borgerne, udgør ligeledes en enorm udfordring for EU. En særlig undersøgelse fra Eurobarometer i 2011 viser, at kun en tredjedel af EU's borgere, måske endda endnu færre, er tilfreds eller delvist tilfreds med EU-administrationens effektivitet, vilje til at levere ydelser samt gennemsigtighed. Alle andre gav udtryk for deres utilfredshed, navnlig for så vidt angår sidstnævnte aspekt eller havde ingen holdning til spørgsmålet (10).

2.5 Disse tal er et tydeligt bevis på den kløft, der findes mellem borgerne og EU's administrative instanser, og vidner om borgernes lave deltagelse i instansernes funktion (11) og sår endda tvivl hos mange om beslutningernes berettigelse eller om Kommissionens store indflydelse på de kriseramte stater. Konsekvenserne er i hvert fald en mindre effektiv europæisk Union, der står mindre sammen og er svagere. Derfor ville det være en god idé at benytte sig af Europaåret 2013 til at sætte disse spørgsmål på dagsordenen og med hjælp fra samfundet at foretage væsentlige forbedringer og drøfte den fremtidige udvikling af unionsborgerskabet.

3. Generelle bemærkninger

Grundidéen og titlen på Europaåret

3.1 EØSU støtter idéen om at lade »medborgerskab« være emnet for Europaåret 2013. Udvalget mener, at temaåret bør fokusere på overensstemmelse mellem EU's politikker og borgernes værdier, interesser og behov. Målsætningen med temaåret bør derfor være alle EU-borgeres oplyste deltagelse i beslutningstagningen på alle niveauer og i alle faser af beslutningsprocessen, aktivt medborgerskab i sin helhed samt europæisk bevidsthed og tilhørsforhold, fred, frihed, retsstat, lighed, solidaritet og respekt for menneskerettigheder.

3.2 EØSU foreslår, at titlen for temaåret bliver »Europæisk år for et aktivt og deltagelsesfremmende medborgerskab« (12).

3.3 Det nuværende forslag til afgørelse (13) lægger alt for stor vægt på personers fri bevægelighed og de rettigheder, folk har på tværs af grænserne. Det er stadig meget få borgere, der er mobile, og i visse lande, navnlig Rumænien og Bulgarien, er mobilitet gjort meget vanskelig, selvom disse lande opfylder Schengenkriterierne. Desuden er 2006 allerede blevet udråbt til det europæiske år for arbejdstagernes mobilitet.

3.4 Kommissionens aktuelle forslag begrænser unionsborgerskabet til en håndfuld juridiske elementer, selvom det dækker en bredere vifte af aspekter. Medborgerskab omfatter også andre dimensioner såsom politiske, samfundsmæssige, økonomiske, sociale (14) samt kulturelle.

Juridiske aspekter ved Europaåret

3.5 EØSU støtter forslaget i det forelagte dokument om at forbedre dialogen og informationsudvekslingen mellem institutionerne og EU's borgere, men vurderer, at deltagelsesdemokratiet og aktivt medborgerskab bør have en central rolle. Det er vigtigt at sørge for en fuldstændig gennemførelse af de nye rettigheder og forpligtelser på området, som er fastlagt i Lissabontraktaten (15) som Europa-Parlamentet foreslår at lægge vægten på i 2013 (16). Man er nødt til straks at sørge for en åben og gennemsigtig dialog mellem borgere og administrative instanser på alle planer.

3.6 EØSU anmoder om, at der i forslaget til afgørelse tillige indføres klare og præcise referencer til bestemmelser om demokrati og deltagelse, som der henvises til i traktaten om den Europæiske Union (EUT) og traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), navnlig artikel 11 i EUT og artikel 15 i TEUF, men også præamblen og artikel 1, 3, stk. 2, 6 og 10 i EUT (17).

Artikel 1, stk. 2 i EUT slår fast, at »Denne traktat udgør en ny fase i processen hen imod en stadig snævrere union mellem de europæiske folk, hvor beslutningerne træffes så åbent som muligt og så tæt på borgerne som muligt« (18).

3.7 Det er nødvendig at udvide retsgrundlaget for Europaåret, så man kan realisere de ovennævnte mål ved at afspejle alle aspekter af medborgerskab og sikre dets funktion og anvendelse på alle politiske indsatsområder.

3.8 EØSU understreger, at hver medlemsstat også har en del af ansvaret for, at samfundet deltager i EU's beslutningsproces, som det eksempelvis også nævnes i en afgørelse fra den tyske forfatningsdomstol, der også anvender begrebet »ansvarlighed inden for integration« (19).

3.9 EØSU ønsker at lægge vægt på princippet om ligebehandling af borgerne jf. artikel 9 i EUT (20). Derfor opfordrer udvalget til, at man i forbindelse med Europaåret 2013 er opmærksom på de grupper af borgere, der udsættes for diskrimination. Man er nødt til at træffe specifikke foranstaltninger, der gør det muligt at sikre alle borgere lige muligheder for at udøve deres ret til at deltage, deres økonomiske og sociale rettigheder samt deres andre rettigheder uanset oprindelse, nationalitet, alder, særlige behov, helbred, ejendomsforhold, religiøs overbevisning, familiemæssige situation og andre lignende karakteristika. Der skal også sikres fuldstændig lighed mellem kvinder og mænd (21). Man bør navnlig være særligt opmærksom på at bekæmpe radikale og antidemokratiske ideologier og aktiviteter.

3.10 EØSU fremhæver ligeledes den eksterne dimension af aktivt medborgerskab. I løbet af gennemførelsen af Europaåret vil det være passende at samarbejde med EU's nabolande. Udvalget opfordrer EU til konsekvent at overholde de grundlæggende principper og værdier i sine eksterne relationer (22), at styrke civilsamfundets deltagelse i udarbejdelsen af sin udenrigspolitik og at påbegynde forberedelsen af år 2015, som EØSU har foreslået helliges samarbejde og udvikling.

Personers fri bevægelighed

3.11 EØSU støtter personers fri bevægelighed som en indirekte prioritet blandt andre (23) på linje med Kommissionen, der i sit foreliggende forslag giver udtryk for at være fast besluttet på at rydde eksisterende hindringer af vejen (24), så alle EU-borgere uden undtagelse får mulighed for frit at udøve deres rettigheder. Samtidig opfordrer udvalget til, at der især fokuseres på konkrete og praktiske tiltag, der har positiv virkning på langt sigt. Det kunne være tiltag, der går ud på at skabe eller udvide programmer og instrumenter til fremme, udarbejdelse eller iværksættelse af nye retsforskrifter eller foretage en mere striks kontrol og retsforfølge overtrædelser af EU-lovgivning.

3.12 I forbindelse med Europaåret 2013 vil det ligeledes være på sin plads at lægge særlig vægt på borgernes ret til bistand fra andre landes diplomatiske og konsulære repræsentationer, når de befinder sig i tredjeland.

3.13 EØSU bemærker, at man er nødt til at undersøge personers mobilitet, også i forbindelse med den demografiske udvikling samt at anerkende den positive virkning for beskæftigelses- og konkurrenceevnen. Udvalget opfordrer til såvel udvikling som anvendelse og overholdelse af EU-lovgivning på en række områder som f.eks. forbrugeres rettigheder, varers, tjenesteydelsers og kapitals fri bevægelighed, sundhedsydelser, uddannelse, retten til at stemme og at stille op ved valget til Europa-Parlamentet, når man befinder sig i en anden EU-medlemsstat, sprogkundskaber og tværkulturelle og sociale kundskaber samt andre rettigheder og sociale og økonomiske garantier. Bevægeligheden for personer medvirker således også til at borgerne får mulighed for at drage nytte af det indre markeds fordele og bidrager til gennemførelsen af vækstmålene i Europa 2020-strategien.

Organisatoriske aspekter i forbindelse med Europaåret

3.14 Den organisatoriske del af Europaåret 2013 skal være i overensstemmelse med de målsætninger og værdier, der fastlægges for det. EØSU går ind for, at planlægningen og gennemførelsen af Europaåret bliver så åben som mulig, hvor alle berørte aktører bl.a. Regionsudvalget, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, repræsentanter for det organiserede civilsamfund, herunder arbejdsmarkedets parter, samt de nationale og lokale myndigheder involveres på alle niveauer og på alle stadier.

3.15 EØSU fremhæver den særlige opmærksomhed, man bør tillægge samarbejdet med skoler og højere læreanstalter og deres aktiviteter. Hver medlemsstat bør være bevidst om sin rolle og udarbejde pædagogiske programmer til skoler og uddannelsessteder, som Kommissionen vil kunne støtte.

3.16 For at kunne afholde høringer med civilsamfundet må man finde frem til en konkret metode og udarbejde en sammenfatning eller en håndbog over god praksis.

3.17 Man bør i vid udstrækning udnytte de muligheder, som den moderne teknologi indeholder, bl.a. de sociale medier og lignende, hvor brugernes bidrag udgør indholdet. Man bør også oprette links til høringer på alle EU-institutionernes hjemmesider.

3.18 Udvalget opfordrer desuden til at sikre gennemsigtig og effektiv koordination af Europaåret 2013 på alle niveauer og mellem alle aktører, der deltager, navnlig ved så vidt muligt at trække på styregruppernes potentiale ved at oprette effektive mekanismer til udveksling af erfaringer på nationalt plan.

3.19 På baggrund af gode erfaringer fra tidligere europæiske år har udvalget udtrykt dels sin støtte til, at europæiske organisationer og netværk, der er medlemmer af kontaktgruppen, samt andre partnere etablerer en bred og åben koalition af civilsamfundsorganisationer til fordel for dette Europaår, dels sin vilje til at samarbejde med denne koalition. EØSU agter for sin del at nedsætte en koordinationsgruppe, der skal følge fremskridtene i løbet af det europæiske år og bidrage til at sikre året succes. Der bør i dette øjemed etableres et tæt samarbejde mellem civilsamfundskoalitionen og koordinationsgruppen.

Udvalget mener, at det sammen med sine partnere på EU-plan og i medlemsstaterne kan yde et væsentligt bidrag i den henseende takket være arbejdet med at finde, samarbejde med og motivere repræsentanter fra civilsamfundet, der bliver medansvarlige for gennemførelsen af Europaåret. Det er således en lejlighed for EØSU til at dele ud af sin enestående knowhow gennem etablering af konsensussamarbejde med borgerne.

3.20 EØSU opfordrer til at udarbejde og iværksætte specifikke foranstaltninger for at sikre en forbindelse mellem de forskellige temaår og videreførelse af resultaterne i den forbindelse. Udvalget anbefaler at forbinde indholdet for temaårene i 2010 – 2013 (25) samt for de efterfølgende år, navnlig 2014, som man har foreslået helliges emnet familien.

3.21 Det er nødvendigt ikke blot at gennemføre informationskampagner men også at iværksætte konkrete og praktiske tiltag, der udarbejdes af beslutningstagerne i samarbejde med samfundet. Man bør afstemme og ændre listen af foreslåede tiltag, der er anført i artikel 3 i det foreliggende forslag, i henhold til anbefalinger i denne udtalelse med den vigtigste målsætning at gennemføre artikel 10 og 11 i traktaten om Den Europæiske Union.

4. Særlige bemærkninger

Samfundets deltagelse og beslutningernes berettigelse

4.1 Udvalget finder, at forslaget i sin aktuelle form ikke fremmer følelsen af et tilhørsforhold til EU. Forslaget danner ikke det nødvendige grundlag for at kunne nå konkrete resultater i forbindelse med Europaåret 2013, så man kan reducere kløften mellem samfundet og beslutningstagerne for så vidt angår borgernes deltagelse eller øge EU-institutionernes berettigelse betragteligt. Udvalget anbefaler, at man i forbindelse med Europaåret planlægger at gennemføre et nyt program til fremme og oprettelse af mekanismer samt udarbejdelse og vedtagelse af retsakter på området.

4.2 Udvalget understreger især, at Kommissionen bør fremsætte konkrete forslag, navnlig i form af hvidbøger om en fuldstændig gennemførelse af artikel 10 og 11 i traktaten om Den Europæiske Union. Gennemførelsen af borgerinitiativet (artikel 11, stk. 4, i EU-traktaten) og de andre mekanismer, der indtil videre er indført, er ikke tilstrækkelige til at sikre samfundets fulde deltagelse. Man bør allerede nu tage hul på en debat om, hvilke muligheder der findes for at supplere disse mekanismer (26).

4.3 Man bør også arbejde for at supplere de eksisterende mekanismer for dialog og deltagelse, indsamle eksempler på bedste praksis (27) og forbedre samarbejdet mellem EU-institutionerne og mellem EU og de nationale instanser, der er involverede i spørgsmål, der vedrører Unionen, som f.eks. regeringer og nationale parlamenter samt civilsamfundet for nu blot at nævne nogle, så beslutningsprocessen bliver så åben og gennemsigtig som muligt.

4.4 Derudover opfordrer udvalget medlemsstaterne til at forbedre deltagelsesmekanismerne i samfundet på nationalt, regionalt og lokalt plan ved at inddrage offentligheden i dialogen og ved at udarbejde konkrete resultatindikatorer for de fastsatte mål.

4.5 Der bør ligeledes opmuntres til debat om idéer på europæisk plan. Man bør navnlig sikre, at den enkelte borger forstår omfanget af de debatterede emner og ved, hvornår og hvordan man kan deltage i beslutningsprocessen, ligesom det er nødvendigt at styrke og fremme (28) det europæiske område for medier med henblik på etablering, undervisning (29) og kultur.

4.6 EØSU fremhæver den rolle, udvalget spiller som brobygger mellem institutionerne og civilsamfundet (30). Samtidig med at udvalget forbereder sig på at lancere Europaåret 2013, er det fast besluttet på at udvikle og iværksætte et bredt program, præget af gennemsigtighed og innovation, og som forhåbentlig kan bevise over for samfundet og EU-institutionerne, hvilke fordele det har at engagere sig i fællesskabet, samtidig med at det til en vis grad også tjener som pilotprojekt for andre initiativer.

Tidligere udtalelser og evaluering af temaåret

4.7 EØSU har allerede i tidligere udtalelser kraftigt og konstant forsvaret de værdier og målsætninger, der fremhæves her, såsom oplyst borgerdeltagelse, folkeoplysning og beskyttelse og udvikling af alle borgeres rettigheder (31).

4.8 Udvalget anbefaler foruden støtte gennem andre tiltag, at man i handlingsplanen indarbejder de tiltag, der har med mobilitet at gøre, og som udvalget før har anbefalet i tidligere udtalelser, idet det navnlig drejer sig om at fremme unges mobilitet, forbedre tilgængeligheden eller fremme mobiliteten på uddannelsesområdet og inden for specialuddannelser, at forbedre adgangen til livslang uddannelse, iværksætte tiltag til at fjerne de hindringer, der opstår i uddannelsessystemerne, manglende sprogkundskaber, spørgsmål om sundhed, social sikring, adgang til boliger og andre problemstillinger (32). EØSU anbefaler desuden, at man ser på mindre behagelige aspekter i forbindelse med mobilitet såsom familiers adskillelse, risikoen for kulturelle tab eller endda de socioøkonomiske følger i de pågældende personers hjemregion.

4.9 Man bør støtte forslaget om, at hver enkelt medlemsstat skal udarbejde en håndbog om de rettigheder, som borgere i EU har, når de bor i en anden EU-medlemsstat, og desuden forpligte dem til at stille andre let tilgængelige informationskilder til rådighed (33). Samtlige punkter i udvalgets udtalelser om aktivt medborgerskab fortjener tillige opbakning (34).

4.10 Udvalget går ind for såvel idéen om en opfølgningsrapport om unionsborgerskabet som forslaget om at udarbejde en handlingsplan om midlerne til at fjerne de hindringer, der stadig gør det umuligt for borgerne at udøve deres rettigheder. I den forbindelse foreslår udvalget, at borgernes deltagelse fremhæves som den altovervejende prioritet. Udvalget er af den opfattelse, at et sådant initiativ også vil medvirke til at øge borgernes bevidsthed og deltagelse fra og med næste valg til Europa-Parlamentet i foråret 2014.

4.11 Udvalget gør opmærksom på den manglende kohærens i de politikker, Kommissionen har udarbejdet. På den ene side kan man konstatere en vilje til at lægge vægt på mobilitet, mens der på den anden side er planer om for den nye budgetperiode at indføre større ændringer til handlingsprogrammet »Unge på vej«, hvilket kan have den diametralt modsatte effekt og svække de unges tilhørsforhold til EU og den europæiske medborgermentalitet.

4.12 Udvalget er enigt i, at resultaterne fra Europaåret 2013 bør underlægges en detaljeret evaluering, og at man i løbet af året bør indsamle og gennemgå synspunkter fra borgerne. Konklusioner deraf bør tages i betragtning i den videre udvikling af EU's politikker, der vedrører problemstillingen om medborgerskab. Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg har for sit eget vedkommende planer om at undersøge muligheden for at udarbejde en udtalelse, der omfatter konkrete indikatorer og retningslinjer for opfølgningen på dette område.

Den institutionelle ramme

4.13 Udvalget henstiller at undersøge muligheden for at etablere en tværpolitisk gruppe i Europa-Parlamentet, der skal fremme det interinstitutionelle samarbejde – også med EØSU – for så vidt angår planlægningen og gennemførelsen af Europaåret.

4.14 EØSU anbefaler i forbindelse med forberedelserne af Europaåret 2013, at de tjenestegrene i Kommissionen, der varetager spørgsmål om deltagelse i og styrkelse af civilsamfundet, sikres tilstrækkelige ressourcer og får tildelt flere og vigtigere arbejdsområder som koordineres bedre. Udvalget opfordrer til, at der lægges særlig vægt på fremme og koordinering af frivilligt arbejde.

4.15 På grund af deres ringe synlighed og effektivitet er det næppe nogen god idé at lægge særlig stor vægt på informationskilder som Europe Direct, portalen »Dit Europa« eller Solvit. Europeana og EURES kunne også føres til denne liste. EU's instanser kan dog kun spille en indirekte rolle. Hovedvægten bør lægges på det organiserede civilsamfund. Under alle omstændigheder skal informationen være stilet mod den målgruppe, den reelt henvender sig til ved at levere nogle moderne og innovative formidlingskanaler og ved at gøre brug af de sociale medier og lignende foranstaltninger.

De finansielle aspekter

4.16 Udvalget anbefaler, at der afsættes et tilstrækkeligt stort og passende budget til Europaåret 2013. Budgetrammen på 1 mio. EUR, som lige nu er afsat, er utilstrækkelig til gennemførelsen af målsætninger af denne størrelsesorden. Europaåret 2011 havde et budget på ca. 11 mio. EUR (35), hvis man medregner det forberedende arbejde i 2010, mens Europaåret 2010 beløb sig til 17 mio. EUR (36). Derudover er det planen at bevilge Europaåret 2013 midler fra budgetposter og programmer fra GD for Kommunikation. Der er ikke tale om ekstra bevillinger (37). Desværre er der i denne budgetramme ikke afsat midler til medfinansiering af borgerinitiativer eller civilsamfundsorganisationer (38). Udvalget mener, at de 0,2 eurocent, der i gennemsnit er afsat pr. EU-borger ikke er et tilstrækkeligt højt beløb til at gennemføre de efterlyste foranstaltninger i denne udtalelse, selvom ikke alle tiltag og initiativer forudsætter lige store beløb. Det er i hvert fald på sin plads at være særligt opmærksom på aktiviteter, der ikke nyder godt af nødvendige finansielle midler.

4.17 Udvalget anbefaler, at man går væk fra bestemmelsen om, at finansieringen »generelt vil ske i form af direkte køb af varer og tjenesteydelser i henhold til gældende rammeaftaler (39)«, da det hovedsageligt medfører høje udgifter til kampagner – udført af PR-virksomheder – og som ikke er af bæredygtig karakter og endda kan vise sig at have negative følger eller måske ikke slå igennem i de mange medlemsstater, fordi de er alt for ensartede. Finansieringen skal så vidt muligt bevilges til de civilsamfundsorganisationer på nationalt og lokalt plan, der er hovedarrangørerne bag Europaåret. En af måderne at gøre det på kunne være at bevilge midlerne gennem Kommissionens repræsentationskontorer i medlemsstaterne.

4.18 Der bør tages højde for resultaterne fra Europaåret 2013 og de indhøstede erfaringer ved at tilvejebringe finansielle instrumenter såsom det kommende finansieringsprogram »Europa for borgerne« eller andre. Samtidig bør man komme med mere detaljerede oplysninger om mulighederne for finansiel støtte med henblik på at fremme unionsborgerskabet (40), at sikre et finansieringsniveau, der stemmer overens med målene, samt at forny støtteprogrammet for deltagelse eller struktureret dialog vedrørende europæiske spørgsmål i medlemsstaterne eller i EU. Dette tiltag udgør tillige en forlængelse af tidligere programmer, der har haft til formål at fremme borgernes aktive deltagelse og deres følelse af at have et tilhørsforhold til EU (41). Man bør benytte sig af frivilligt arbejde for at kunne dække den del, der vedrører samfinansiering af projekterne.

4.19 Udvalget anbefaler desuden at vælge en innovativ tilgang i planlægningen, forvaltningen og anvendelsen af de finansielle ressourcer på EU-plan såvel som på andre niveauer, navnlig for så vidt angår borgernes deltagelse i fordelingen af de afsatte midler til Europaåret.

Bruxelles, den 28. marts 2012 Staffan NILSSON Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) COM(2011) 489 final – 2011/0217 (COD).

(2) EUT C 83 af 30.3.2010. I EU-traktatens artikel 10, stk.3 står der, at: Enhver borger har ret til at deltage i Unionens demokratiske liv. Beslutningerne træffes så åbent som muligt og så tæt på borgerne som muligt”. Desuden står der i EU-traktatens artikel 11, at:

»1. Institutionerne giver på passende måder borgere og repræsentative sammenslutninger mulighed for at give udtryk for deres opfattelser angående alle Unionens arbejdsområder og for at diskutere dem offentligt.

2. Institutionerne fører en åben, gennemsigtig og regelmæssig dialog med de repræsentative sammenslutninger og civilsamfundet.

3. Kommissionen foretager brede høringer af de berørte parter for at sikre sammenhæng og gennemsigtighed i Unionens handlinger.«

(3) EUT C 83 af 30.3.2010.

(4) Eurobaromer Flash 294, offentliggjort i oktober 2010.

(5) COM(2010) 605 final.

(6) Eurostat, Voter turnout in national and EU parliamentary elections.

(7) Eurobarometer standard 75, udkommet i august 2011.

(8) Se Eurobarometer standard 72, efteråret 2009, vol. 2. De prioriteter, som de adspurgte personer i 2011 oplyste som værende vigtigst (ud fra en i forvejen opstillet liste) var: retten til fri bevægelighed og til at opholde sig frit i EU (48 %), en ordentlig forvaltning i EU-institutionerne (33 %), retten til at indgive klager til den europæiske ombudsmand (32 %), adgang til dokumenter i EU (21 %), deltagelse ved valg til Europa-Parlamentet, når man bor i en anden medlemsstat (21 %), retten til at indgive et andragende for Europa-Parlamentet (20 %) og muligheden for at fremsætte forslag til lovgivning gennem borgerinitiativet (19 %). Se: Eurobarometer special/wave 75.1, udgivet i april 2011.

(9) Udtalelse fra EØSU »Demokratisering af EF og dets institutioner; bedre informering af borgerne og organisationerne; EF-ombudsmandens rolle«, EFT C 352/63 af 30. december 1993.

(10) Special Eurobarometer/wave 75.1, udkommet i april 2011.

(11) EUT C 318 af 23.12.2006, s. 163.

(12) De lande, der har tradition for at opfatte medborgerskab som aktivt medborgerskab, kan anvende den korte betegnelse.

(13) COM(2011) 489 final – 2011/0217 (COD).

(14) EUT C 376 af 22.12.2011, s. 74.

(15) EUT C 354 af 28.12.2010, s. 59.

(16) Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2010 (2009/2161 (INI)).

(17) EUT C 83 af 30.3.2010.

(18) EUT C 83 af 30.3.2010.

(19) BVerfG, 2 BvE 2/08, 30. juni 2009.

(20) EUT C 83 af 30.3.2010.

(21) Se navnlig sag REX/307, ordfører Sukhdev Sharma, og Flash Eurobarometer 294, offentliggjort i oktober 2010. De grupper, der ved mindst om betydningen af Unionsborgerskabet, er bl.a. kvinder og arbejdere.

(22) EUT C 376 af 22.12.2011, s. 74.

(23) EUT C 228 af 22.9.2009, s. 14.

(24) COM(2010) 603 final.

(25) EUT C 224 af 30.8.2008, s. 106, EUT C 128 af 18.5.2010, s. 149, EUT C 51 af 17.2.2011, s. 55.

(26) EUT C 376 af 22.12.2011, s. 74.

(27) Se ligeledes konferencen OING, CONF/PLE(2009) CODE1, 2009.

(28) EUT C 318 af 23.12.2006, s. 163.

(29) EUT C 28 af 3.2.2006, s. 29.

(30) EUT C 354 af 28.12.2010, s. 59.

(31) Til dette punkt henvises eksempelvis til de EØSU-udtalelser, der er omtalt i dette dokument.

(32) EUT C 228 af 22.9.2009, s. 14.

(33) European Citizenship – Cross-Border Mobility, Aggregate Report, Qualitative study – TNS Qual+, august 2010.

(34) EUT C 28 af 3.2.2006, s. 29.

(35) Europæisk år for frivilligt arbejde 2011.

(36) EUT C 51 af 17.2.2011, s. 55.

(37) COM/2011/0489 final – 2011/0217 (COD).

(38) EØSU's kontaktgruppe »Unionsborgerskabet er ikke blot et spørgsmål om rettigheder! Åbent brev til EU-parlamentarikerne – Kommissionens forslag om at udnævne 2013 til Borgernes Europaår«.

(39) COM/2011/0489 final – 2011/0217 (COD).

(40) COM(2010) 603 final.

(41) Rapport om fremskridt hen imod et effektivt unionsborgerskab 2007-2010, COM(2010) 602 final, Bruxelles, 27. oktober 2010.