BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Dette forslag indeholder bestemmelser om ekstraordinære og målrettede ændringer af de overordnede retlige rammer for 2014-2020, der er fastsat for de europæiske struktur- og investeringsfonde og for Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede (FEAD) som reaktion på for det første Den Russiske Føderations invasion af Ukraine og den deraf følgende indvirkning på Den Europæiske Union og navnlig flere af dens østlige regioner og for det andet covid-19-pandemiens fortsatte indvirkning på EU som helhed.

For det første står EU og navnlig flere af dets østlige regioner som følge af Ruslands uprovokerede og uberettigede militære aggression over for en række akutte migrationsmæssige udfordringer, navnlig med hensyn til strømme af tredjelandsstatsborgere. Det er derfor vigtigt at præcisere omfanget af den støtte, der kan ydes til medlemsstaterne og regionerne for at sætte dem i stand til at håndtere denne ekstraordinære situation og forhindre, at deres igangværende arbejde med at opbygge en modstandsdygtig genopretning efter covid-19-pandemien bringes i fare.

I denne forbindelse er det vigtigt at minde om, at medlemsstaterne og regionerne allerede nu er i stand til at støtte foranstaltninger til håndtering af migrationsudfordringer under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Den Europæiske Socialfond (ESF), herunder under de supplerende midler, der stilles til rådighed som genopretningsbistand til samhørighed og til Europas territorier (REACT-EU). En sådan støtte kan omfatte investeringer i infrastruktur, udstyr, produkter, adgang til tjenester og operationer inden for uddannelse, beskæftigelse, social inklusion, sundhed, administrativ kapacitet, lokalsamfundsbaserede tjenester og hjemmepleje og bekæmpelse af forskelsbehandling samt støtte til modtagelsessystemer, der supplerer støtten fra Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden og andre finansieringskilder. Det er også vigtigt at minde om, at FEAD også kan anvendes til at yde fødevarehjælp og elementær materiel bistand til dem, der er berørt af Ruslands militære aggression, herunder tredjelandsstatsborgere.

Selv om de supplerende REACT-EU-midler allerede kan udnytte en række fleksible gennemførelsesmuligheder, finder nogle af disse fleksible muligheder ikke anvendelse på EFRU- og ESF-midlerne fra den flerårige finansielle ramme for 2014-2020. Desuden bør der også fastsættes specifikke foranstaltninger for FEAD, navnlig under hensyntagen til det presserende behov for at yde elementær materiel bistand til de pågældende personer, der er berørt af Ruslands militære aggression. I betragtning af at det haster med at tackle de migrationsmæssige udfordringer, der er en følge af Ruslands militære aggression, er det derfor nødvendigt at tillade støtteberettigelse med tilbagevirkende kraft til startdatoen for denne aggression for de pågældende operationer. Desuden bør fleksibiliteten i støtten mellem EFRU og ESF øges for sådanne operationer, således at de disponible midler i programmerne kan anvendes hurtigt. For at sikre, at Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede hurtigt kan anvendes til at yde elementær materiel bistand til de berørte personer, herunder tredjelandsstatsborgere, bør medlemsstaterne desuden have mulighed for at ændre visse elementer i programmer, der støttes af FEAD, uden at dette kræver godkendelse fra Kommissionen.

For det andet har covid-19-pandemien varet længere, end det kunne forventes i 2020. Pandemiens direkte og indirekte virkninger fortsætter i alle medlemsstater og kræver langvarig offentlig støtte til genopretningen af de hårdest ramte territoriale områder og økonomiske sektorer. Dette har ført til et meget stort pres på medlemsstaternes budgetter, hvilket gør det nødvendigt at anvende yderligere ekstraordinære foranstaltninger under disse omstændigheder.

De to pakker af foranstaltninger under investeringsinitiativet som reaktion på coronavirusset (CRII) og CRII+, der blev godkendt ved henholdsvis forordning (EU) 2020/460 og (EU) 2020/558 i foråret 2020, indførte en række væsentlige ændringer, der muliggjorde en mere effektiv indsats og gav ekstraordinær yderligere fleksibilitet til at reagere på den hidtil usete situation. Under hensyntagen til de specifikke risici, som de socialt dårligst stillede står over for som følge af pandemien, omfattede den anden pakke også ændringer af forordning (EU) nr. 223/2014 (FEAD-forordningen) ved forordning (EU) 2020/559, hvorved der blev indført specifikke foranstaltninger med henblik på yderligere fleksibilitet og likviditet for medlemsstaterne til at håndtere covid-19-pandemien under Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede (FEAD).

Desuden blev der stillet betydelige supplerende midler til rådighed fra NextGenerationEU til samhørighedspolitikken i form af REACT-EU for at yde bistand til fremme af kriseafhjælpning i forbindelse med covid-19-pandemien og dens sociale konsekvenser og til forberedelse af en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning af økonomien. Disse supplerende midler kan også anvendes af medlemsstaterne til at øge tildelingen til programmer, der støttes af FEAD.

De indførte fleksible muligheder og supplerende midler, herunder 50 mia. EUR i nye midler under REACT-EU og 23 mia. EUR i tilbageført finansiering under CRII og CRII+, har haft en stor positiv virkning. Der er navnlig blevet omfordelt ca. 8 mia. EUR til presserende investeringer i personlige værnemidler, respiratorer og ambulancer. Mere end 12 mia. EUR er blevet målrettet mod at yde nødtilskud og lavtforrentede lån til små virksomheder, så de kan holde sig oven vande. Ikke desto mindre har pandemiens varighed og dens indvirkning på EU's økonomi, mennesker, navnlig de socialt dårligst stillede, og samfundet som helhed overgået de oprindelige forventninger. Navnlig har det store pres på medlemsstaternes budgetter reduceret de midler, der er til rådighed for at sikre den nødvendige nationale medfinansiering af de pågældende programmer.

Fremkomsten af nye varianter af virusset i løbet af 2021, navnlig omikronvarianten i årets sidste del, og den ledsagende omfattende stramning af restriktionerne i sidste kvartal af 2021 forværrede yderligere de negative virkninger for medlemsstaternes økonomier.

Desuden står medlemsstaterne over for et yderligere pres på deres budgetter, da de træffer betydelige finanspolitiske foranstaltninger for at imødegå den seneste stigning i energipriserne ved at afbøde virkningerne for de mest sårbare, mindre virksomheder og energiintensive industrier. De økonomiske konsekvenser af invasionen af Ukraine er heller ikke klare endnu og kan få betydelige negative konsekvenser for genopretningen af medlemsstaternes økonomier efter covid-19.

Derfor bør der hurtigt mobiliseres støtte fra fondene for at lette byrden for de nationale budgetter. Det er derfor nødvendigt som en midlertidig og ekstraordinær foranstaltning, og uden at det berører de regler, der bør gælde under normale omstændigheder, at udvide den midlertidige mulighed for 100 % medfinansiering fra EU-budgettet til gennemførelsen af samhørighedspolitikkens programmer og programmer, der støttes af Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede, til også at omfatte det igangværende regnskabsår 2021-2022.