BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

om gennemførelsen af Rådets forordning (EF) nr. 814/2000 om informationsforanstaltninger vedrørende den fælles landbrugspolitik

I. INDLEDNING

DENNE RAPPORT VEDRØRER GENNEMFØRELSEN AF RÅDETS FORORDNING (EF) NR. 814/2000 FOR ÅRENE 2009-2010.

Målsætningerne for informationsforanstaltningerne vedrørende den fælles landbrugspolitik som fastlagt i forordning (EF) nr. 814/2000 er:

at bidrage til dels at forklare og dels at iværksætte og udvikle denne politik |

at styrke den europæiske landbrugsmodel og befolkningens forståelse af den |

at informere landbrugerne og andre, der bor i landdistrikterne |

at oplyse offentligheden om, hvad den fælles landbrugspolitik drejer sig om, og hvad dens mål er. |

- Aktiviteterne er inddelt i to hovedkategorier:

aktiviteter, der foreslås af tredjepartsorganisationer og medfinansieres af EUGFL (tilskud). |

aktiviteter iværksat på Kommissionens initiativ og finansieret 100 % af EGFL ("direkte aktiviteter"). |

- Rådet har besluttet (artikel 8 i forordning (EF) nr. 814/2000), at Kommissionen hvert andet år skal forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om gennemførelsen af denne forordning. Denne er den fjerde rapport. Den første rapport, som dækkede årene 2000–2002, blev fremlagt i maj 2003[1]. Den anden rapport for årene 2003-2006 blev fremlagt i juni 2007[2]. Den tredje rapport, som dækkede perioden 2007-2008, blev fremlagt i maj 2009[3].

De bilag, der er nævnt i teksten, findes i det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene.

II. BUDGET

BUDGETTET TIL INFORMATIONSFORANSTALTNINGER UNDER BUDGETPOST 05 08 06 BLEV HÆVET FRA 7 MIO. EUR I 2008 TIL 8 mio. EUR i 2009 og 8 mio. EUR i 2010. Fordelingen mellem Kommissionens egne aktiviteter og tredjepartsorganisationers medfinansierede aktiviteter (tilskud) var som følger:

2009: direkte aktiviteter (4 750 000 EUR) (59 %) – tilskud (3 250 000 EUR) (41 %).

2010: direkte aktiviteter (4 750 000 EUR) (59 %) – tilskud (3 250 000 EUR) (41 %).

Hvad forpligtelser angår, nåede budgetgennemførelsen op på 95 % for 2009 og 88 % for 2010.

III. FORDELING AF FINANSIEREDE AKTIVITETER

SOM LED I EUROPA-KOMMISSIONENS KOMMUNIKATIONSSTRATEGI FOR AT ØGE BORGERNES FORSTÅELSE AF EU VIDEREFØRTE OG STYRKEDE GENERALDIREKTORATET FOR LANDBRUG OG UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER SIN INDSATS I RAPPORTERINGSPERIODEN FOR AT UDFORME OG GENNEMFØRE AKTIVITETER RETTET MOD OFFENTLIGHEDEN OG ANDRE RELEVANTE PARTER. I DE ÅRLIGE INDKALDELSER AF FORSLAG TIL MEDFINANSIEREDE FORANSTALTNINGER BLEV DER ISÆR LAGT VÆGT PÅ, AT INFORMATIONSFORANSTALTNINGERNE SKULLE HAVE STØRST MULIG EFFEKT, DVS. NÅ UD TIL DET STØRST MULIGE PUBLIKUM [4]. Generelt blev der fortsat sat fokus på at udpege særlige målgruppers behov, på en bedre udformning af hensigtsmæssige budskaber, informationsaktiviteter og formidlingsstrategier samt på evaluering og feedback med henblik på at opfylde forordningens målsætninger.

1. Tilskud (kommunikationsaktiviteter iværksat på initiativ af tredjepartsorganisationer)

Efter forordningen kan der gennemføres to slags foranstaltninger, nemlig specifikke informationsforanstaltninger og årlige arbejdsprogrammer. En specifik informationsforanstaltning omfatter tids- og stedbegrænsede informationsarrangementer, der gennemføres på basis af et enkelt budget. Et årligt arbejdsprogram omfatter sæt af to til fem specifikke informationsforanstaltninger. For 2009 og 2010 blev det (ligesom i 2008) besluttet kun at acceptere specifikke informationsforanstaltninger til medfinansiering i den årlige indkaldelse af forslag for disse år, idet formålet var at forenkle tilskudsordningen.

Den maksimale finansieringssats for ovennævnte foranstaltninger er 50 % af de støtteberettigede omkostninger. Satsen kan dog forhøjes op til 75 % i undtagelsestilfælde som specificeret i gennemførelsesforordningen og beskrevet i forslagsindkaldelsen. I rapporteringsperioden blev kun 6 foranstaltninger (af i alt 72) finansieret med mere end 50 %, heraf 3 i 2009 og 3 i 2010. De blev anset for at være af ekstraordinær interesse på linje med kriterierne i forslagsindkaldelsen, ifølge hvilke projekterne skulle gennemføres i en af de 12 nye medlemsstaterne, være af høj teknisk kvalitet og omkostningseffektive, have en effektiv formidlingsplan (der garanterer formidling af oplysningerne til det størst mulige publikum) og have opnået mindst 75 af de 100 mulige point under tildelingskriterierne ved bedømmelsesudvalgets vurdering.

I forbindelse med forslagsindkaldelsen for 2009 blev 37 specifikke aktiviteter medfinansieret. I 2010 blev 35 specifikke aktiviteter medfinansieret, og dermed blev der i alt medfinansieret 72 aktiviteter for de to år. Der blev givet tilskud til 41 informationskampagner, 17 konferencer og seminarer, 7 audiovisuelle produktioner, 2 deltagelser i messer, 1 studiebesøg og 4 projekter i skoler.

Stigningen i antallet af informationskampagner i 2009/2010 afspejler den vægt, der blev lagt i forslagsindkaldelserne på medfinansierede aktiviteter med høj merværdi, hvor en række informationsforanstaltninger kunne kombineres og derved opnå maksimal effekt.

Modtagerne kan opdeles efter følgende typer: landbrugets erhvervsorganisationer (13), ngo'er (28), regionale og lokale myndigheder (16) og andre (15).

[pic]Sammenslutninger og ngo'er, der er aktive inden for landbrug og udvikling af landdistrikter på nationalt plan (og som ofte er medlemmer af EU-dækkende organer), indtager en vigtig plads på listen over modtagere. Desuden har bl.a. regionale organisationer, medieorganisationer og EU-dækkende erhvervsorganisationer deltaget - sidstnævnte dog i mindre udstrækning end tidligere. For en del af de medfinansierede aktiviteter benyttede modtagerne sig af muligheden for at inddrage andre organisationer som partnere i gennemførelsen af projekterne.

Nedenstående tabel viser antallet af indkomne og godkendte ansøgninger pr. medlemsstat.

Tabel I

[pic]Bilag 1 indeholder en oversigt over de tilskud, der er ydet i rapporteringsperioden. Oplysninger om de enkelte tilskud kan fås på Europa-webstedet: http://ec.europa.eu/agriculture/grants/capinfo/index_en.htm

Som tidligere tilskyndedes der i forslagsindkaldelserne til en bedre definition af målgrupper og bedre formidling af information. Ansøgerne skulle fremlægge en medieplan for deres projektforslag, herunder nærmere oplysninger om projektgennemførelse, levering af budskab og måling af effektivitet. Det skal nævnes, at et stort antal medfinansierede aktiviteter i rapporteringsperioden nåede ud til et bredere publikum end de direkte deltagere takket være fagpressens og mediernes multiplikatoreffekt og den øgede brug af internettet som formidlingsværktøj.

I rapporteringsperioden var der ligesom tidligere stor interesse fra den sydlige del af EU. Det skal også bemærkes, at antallet af ansøgninger fra EU12 fortsat steg i 2009/2010.

2. Kommunikationsaktiviteter iværksat på initiativ af Kommissionen

Som i den foregående periode blev der i 2009-2010 finansieret et stort antal aktiviteter på Kommissionens initiativ. De blev ofte gennemført med ekstern teknisk bistand. Omkring 59 % af budgettet var øremærket til disse foranstaltninger i rapporteringsperioden.

Bilag II indeholder en liste over alle kommunikationsinitiativer, der er iværksat af Kommissionen i 2009-2010, og udgifterne til dem.

Konferencer

I 2009-2010 fortsatte det tætte samarbejde med medlemsstaterne, Europa-Parlamentet og andre tjenestegrene i Kommissionen samt den civile sektor om tilrettelæggelsen af konferencer.

Ligesom tidligere udgjorde konferencerne et forum for en bred høring og dialog om EU-politiske spørgsmål. For eksempel fandt der i juni 2009 en vigtig konference sted i Kroatien om udvidelsen. I marts 2010 samlede konferencen "What future for Milk?" alle interesserede parter (bl.a. landbrugere, producenter, forarbejdere, distributører og akademiske eksperter) i Bruxelles, og deltagerne ydede et vigtigt bidrag til de igangværende overvejelser på EU-plan om mejerisektorens fremtid. I april 2010 blev journalister fra hele verden via International Federation of Agricultural Journalists (IFAJ) inviteret til en konference/dialog i Bruxelles om den fremtidige landbrugspolitik. Dette medvirkede til at skabe øget opmærksomhed omkring de politiske spørgsmål både i og uden for EU.

Konferencen "CAP post-2013" i juli 2010 markerede en vigtig fase i debatten om landbrugspolitikkens fremtid.

Ved hjælp af webstreaming blev der sikret en bred formidling af forløbet af konferencerne.

Deltagelse i/stande på messer

Ved tilrettelæggelsen af messer i 2009-2010 blev der fortsat lagt vægt på at understrege de fordele, som landbrug og udvikling af landdistrikter medfører for samfundet som helhed. Messerne fremhævede især eksempler på bedste praksis i EU's politik i landdistrikterne og emner som beskyttelse af kulturarven i landdistrikterne, kvalitetspolitikken for landbrugsprodukter og nye udfordringer som klimaforandringer De fungerede også fortsat som et forum for dialog om landbrugspolitikken med landbrugerne, andre berørte parter og offentligheden. Ligesom tidligere blev der gennemført særlige aktiviteter for skolebørn, bl.a. med henblik på at fremme en bedre ernæring og ordninger for mælk, frugt og grøntsager i skolerne.

Publikationer

Publikationerne fortsatte med at afspejle lovgivningsprogrammet og de seneste Eurobarometer-undersøgelser af kommunikationsbehovene. Brochurer fremhævede betydningen af en række emner i den fælles landbrugspolitik, herunder bæredygtighed, biobrændstoffer og kvalitetspolitikken for landbrugsprodukter, og udarbejdelsen af publikationer for offentligheden fortsatte. I 2009 og 2010 bidrog Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter også til Kommissionens EU-kalender, der har til formål at gøre skoleelever i 15-18-årsalderen bekendt med forskellige EU-emner, bl.a. landbrug. I rapporteringsperioden blev der fortsat lagt stor vægt på udvikling af elektroniske publikationer, og Europa-Kommissionens informationsrelænetværk blev i højere grad benyttet til at distribuere publikationer af interesse for den brede offentlighed.

Websted

Webstedet "Landbrug og Udvikling af Landdistrikter" blev udviklet yderligere i rapporteringsperioden, navnlig som en vigtig kilde til specialviden om den fælles landbrugspolitik og udvikling af landdistrikterne. Det spillede også en vigtig rolle i høringen af de berørte parter og den brede offentlighed om den fremtidige landbrugspolitik. Der blev gennemført to onlinehøringer (en offentlig høring om den fælles landbrugspolitik efter 2013 og en mere specialiseret høring om konsekvensanalysen af de muligheder, der er skitseret i meddelelsen "Den fælles landbrugspolitik på vej mod 2020: Morgendagens udfordringer: fødevarer, naturressourcer og landområder"). De synspunkter, der kom til udtryk, indgår i de igangværende overvejelser omkring udarbejdelsen af lovgivningsforslag om den fremtidige politik for landbrug og udvikling af landdistrikterne i EU.

I 2009 og 2010 blev der oprettet særlige websider for vigtige politiske initiativer i Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, bl.a. forberedelsen af landbrugspolitikken efter 2013, forbedringen af EU's kvalitetspolitik for landbrugsprodukter og forslagene i mælkepakken.

Antallet af tilmeldinger til nyhedsbrevene "Monitoring Agri-trade Policy (MAP)" er steget til 4900, "Agricultural commodity and food prices" har rundt regnet 1000 abonnenter og det nye "Agricultural Policy Perspectives" omkring 900.

Overgangen til en helt ny udgave af webstedet (nyt design, webindholdsforvaltningsteknologi og ajourført indhold) er godt på vej.

Opinionsundersøgelser

I 2009 gjorde Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter igen brug af Eurobarometers kvantitative undersøgelse til at måle EU-borgernes meninger om landbrug, den fælles landbrugspolitik og udvikling af landdistrikterne. Endvidere blev der i 2010 gennemført endnu en kvalitativ undersøgelse af borgernes, herunder landbrugernes, holdninger til og viden om landbrug og den fælles landbrugspolitik.

Besøg

I rapporteringsperioden tog Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter fortsat imod besøgsgrupper bestående hovedsagelig af landbrugere, repræsentanter for landbrugere, studerende, regionale og lokale repræsentanter og akademikere. Formålet med besøgene var at forklare og uddybe borgernes indsigt i den fælles landbrugspolitik, herunder politikken for udvikling af landdistrikterne. Initiativet til dialog med universiteter i medlemsstaterne fortsatte.

Aktiviteter på det audiovisuelle område

I rapporteringsperioden blev der iværksat av- og mediebaserede aktiviteter for at nå ud til den brede offentlighed. Dette omfattede distribution af en 40-minutters kortfilm om landbruget med titlen "What tomorrow will be like?" i biograferne i de 27 medlemsstater over en treugersperiode i vinteren 2009 og vinteren 2010. Formålet var at fremhæve landbrugets betydning for samfundet som helhed. Det skønnes, at filmen blev set af over 30 mio. i løbet af de to distributionsperioder.

IV. KOMMUNIKATIONSKAMPAGNER OM STØRRE SPØRGSMÅL

SOM ALLEREDE NÆVNT BLEV DER FØRT EN BRED OFFENTLIG DEBAT OM DEN FREMTIDIGE LANDBRUGSPOLITIK I PERIODEN APRIL-JUNI 2010. MÅLET VAR AT INDDRAGE FLEST MULIGT I OVERVEJELSERNE OM LANDBRUGSPOLITIKKEN I EN TIDLIG FASE AF DRØFTELSERNE. DER VAR SÅLEDES SKABT GRUNDLAG FOR EN ÅBEN DIALOG, HVOR LANDBRUGSPOLITIKKEN BLEV DRØFTET AF DEN BREDE OFFENTLIGHED, DE BERØRTE PARTER, TÆNKETANKE OG AKADEMISKE GRUPPER. DETTE RESULTEREDE I OMKRING 5 600 BIDRAG FRA HELE EU.

Efterfølgende var kommissæren for landbrug og udvikling af landdistrikter vært for en konference i Bruxelles den 19.-20. juli om den offentlige debat. Konferencen markerede et vigtigt trin i udarbejdelsen af Kommissionens meddelelse "Den fælles landbrugspolitik på vej mod 2020: Morgendagens udfordringer: fødevarer, naturressourcer og landområder"[5], der blev udsendt i november 2010. Parallelt hermed afholdt Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter et arrangement for offentligheden på Place St. Catherine i Bruxelles, hvor medlemsstaterne udstillede føde- og drikkevarer fra hele EU og således understregede den europæiske landbrugsproduktions rigdom og variation. Desuden blev lejligheden benyttet til at bekendtgøre og tildele prisen til det nye logo for økologisk landbrug.

Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget bidrog til den offentlige debat med initiativudtalelser.

Kommissionens vedtagelse af meddelelsen blev fulgt af vidtrækkende oplysningstiltag, der var tilrettelagt af Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, i de 27 medlemsstater. Tiltagene omfattede blandt andet orienteringsmøder for de berørte parter i alle medlemsstater, der blev overværet af over 1300 deltagere fra en lang række erhvervsorganisationer, ngo'er, regionale og nationale regeringer og institutioner. Særlige publikationer og pressemateriale på alle EU-sprog samt online-materiale blev distribueret i denne forbindelse, inkl. audiovisuelt materiale. Det skønnes, at begivenheden nåede ud til omkring 40 mio. tv-seere i EU og havde stor gennemslagskraft, også i de trykte medier. Ligesom ved generaldirektoratets tidligere initiativer omkring vigtige politiske spørgsmål var der tale om et større kommunikationsarrangement på lokalt plan med deltagelse af alle interesserede parter og dermed også den brede offentlighed.

I rapporteringsperioden blev der også gennemført to kampagner, "Drik det" og "Smagsbanden", som led i oplysningsaktiviteterne i forbindelse med skolemælksordningen og ordningen for frugt og grøntsager på skolerne. Disse tiltag indgår i Kommissionens bestræbelser for forbedret sundhed og ernæring, jf. hvidbogen "En EU-strategi om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedme"[6].

V. FORDELINGEN AF UDGIFTER (FORPLIGTELSER OG BETALINGER) MELLEM TILSKUD TIL AKTIVITETER IVÆRKSAT AF TREDJEPARTER OG INFORMATIONSAKTIVITETER IVÆRKSAT PÅ KOMMISSIONENS INITIATIV

2008 | 2009 | 2010 |

Tilskud | Direkte aktiviteter | Tilskud | Direkte aktiviteter | Tilskud | Direkte aktiviteter |

Planlagt budget | 3.000.000 | 4.000.000 | 3.250.000 | 4.750.000 | 3.250.000 | 4.750.000 |

Forpligtelser (EUR) | 2.532.768 | 3.860.889 | 2.833.990 | 4.745.654 | 2.740.497 | 4.280.963 |

% af forbrug | 84 % | 97 % | 87 % | 99,9 % | 84 % | 90 % |

Betalinger | 1.499.066 | 3.069.402 | 1.848.458 | 4.320.404 | (*) | (*) |

(EUR)(**) |

(*) Tal foreligger endnu ikke – de fleste af aktiviteterne er stadig igangværende.

(**) Betalingerne i tabellen vedrører ikke udførelsen i år N, men er betalinger vedrørende forpligtelserne i år N. Disse betalinger omfatter både betalingerne i år N og år N + 1.

Det skal bemærkes, at betalingerne altid er lavere end de beløb, for hvilke der oprindelig er indgået forpligtelse. For tilskuddenes vedkommende skyldes dette for det første, at de endelige udgifter til aktiviteterne i mange tilfælde er lavere end modtagerens oprindelige skøn, og for det andet, at ikke alle de udgifter, som anmeldes af modtageren, kan betragtes som støtteberettigede. For aktiviteter, der iværksættes af Kommissionen, er forskellene mindre og skyldes, at der indgås forpligtelser for de højest mulige beløb, som i sidste ende ofte er lavere end oprindeligt planlagt.

VI. KONKLUSION

I PERIODEN 2009-2010 FORTSATTE BESTRÆBELSERNE PÅ AT OPLYSE OFFENTLIGHEDEN OM DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK OG PÅ AT FASTHOLDE OG ØGE STØTTEN FRA DE INTERESSEREDE PARTER INDEN FOR LANDBRUGET OG LANDDISTRIKTERNE. DER BLEV ISÆR LAGT VÆGT PÅ AT INDDRAGE DEN BREDE OFFENTLIGHED I OVERVEJELSERNE OM DEN FREMTIDIGE LANDBRUGSPOLITIK EFTER 2013 OG PÅ AT FREMME UDVEKSLINGEN AF SYNSPUNKTER MED INTERESSEREDE PARTER.

Indsatsen for at nå ud til den brede offentlighed og de unge ved hjælp af internettet og audiovisuelle medier blev styrket. Desuden fortsatte bestræbelserne på at sikre, at informationsforanstaltningerne – både de medfinansierede aktiviteter og Kommissionens egen initiativer – får størst mulig effekt. Som helhed bidrog tiltagene til at øge offentlighedens kendskab til, hvad den fælles landbrugspolitik drejer sig om, og hvad dens mål er, og til at informere landbrugerne og de øvrige aktører i landdistrikterne i overensstemmelse med målene for forordning (EF) nr. 814/2000.

I løbet af 2010 gennemførte Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter en detaljeret analyse af sine kommunikationsaktiviteter i de senere år. Som følge heraf blev kommunikationsstrategien revideret og ajourført med henblik på kommunikationsopgaverne og de politiske mål for perioden 2010-2015. Hovedvægten vil fortsat ligge på den fremtidige landbrugspolitik, og målet er at give kommunikationsforanstaltningerne endnu større effekt og forbedre samspillet med både statslige og ikke-statslige partnere, idet der tages hensyn til den teknologiske udvikling og de nye medier, der vokser frem.

[1] Beretning fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af Rådets forordning (EF) nr. 814/2000 om informationsforanstaltninger vedrørende den fælles landbrugspolitik (KOM(2003) 235 endelig af 8.5.2003).

[2] Rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af Rådets forordning (EF) nr. 814/2000 om informationsforanstaltninger vedrørende den fælles landbrugspolitik (KOM(2007) 324 endelig af 13.6.2007).

[3] Rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af Rådets forordning (EF) nr. 814/2000 om informationsforanstaltninger vedrørende den fælles landbrugspolitik (KOM(2009) 237 endelig af 20.5.2009).

[4] EUT C 248 af 30.9.2008, s. 8, og EUT C 215 af 9.9.2009, s. 3.

[5] Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: "Den fælles landbrugspolitik på vej mod 2020: Morgendagens udfordringer: fødevarer, naturressourcer og landområder", KOM(2010) 672 endelig af 18.11.2010.

[6] KOM(2007) 279 endelig af 30.5.2007.