ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (84) 398 
 
 
Vol. 1984/0 173 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the openin g to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this fi le is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 1983  über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom 27. 9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN l-’OR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(84) 398 endelig udg. 
Bruxelles, den 17. Juli 1984
KOMMISSIONENS BERETNING 
TIL EOF-AVS-MINISTERRÅDET  
OM FORVALTNINGEN AF DET FINANSIELLE  
OG TEKNISKE SAMARBEJDE I 1983,
I FORBINDELSE MED LOME-KONVENTIONEN
K O M (8 4 ) 398 endelig udg.

INDHOLD
Indledning ________ ____________ - -------
Ka
pitel I :  Forpligtelser
1. Programmering
2. Identificering af projekter og programmer
3. Udarbejdelse og undertegnelse af finan­
sieringsaftalerne
Kapitel II :  Gennemførelsen
1. Udbud og kontrakter
2. Betalinger og rengskabsføring
3. Ibrugtagning samt drift'"Og vedligeholdelse  
af projekterne
Kapitel III :  Interventionssektorerne
1. Industrialisering og energi
2. Udvikling af landdistrikterne
3. Transport og kommunikation
4. Social udvikling
5. Nødhjælp
6. Stabex
Kapitel IV :  Anvendelsen af visse af konventionens
særlige bestemmelser
1. Foranstaltninger til fordel for de AVS-  
stater, som er mindst udviklede, eller som  
er indlandsstater eller østater
2. Det regionale samarbejde
3. Samfinansieringer
4. Mi kroprojekter
Kapitel V :  Resultaterne af evalueringsarbejdet
STATISTISKE BILAG

PEA/LL
INDLEDNING
Denne beretning omhandler forvaltningen af det finansielle og faglige samar­
bejde i  1983. Det er den tredje beretning, der er udarbejdet af Kommissionen  
i  samarbejde med Den europæiske Investeringsbank i henhold til den anden  
Lomé-konvention. Den omhandler et år, der sluttede blot 14 måneder før  
udløbet af konventionens gyldighedsperiode i henhold  
til konventionens artikel 188 (28. februar 1985).
De forskellige konventioner, der har reguleret Fællesskabets forbindelser  
med et stadig større antal udviklingslande (det stigende antal deltagende  
udviklingslande er i  sig selv et uomtvisteligt tegn på interesse), har gennem­
gået dybtgående ændringer siden 1958, idet de ikke blot har skiftet navn,  
men de metoder og midler, der anvendes, er også ændret. Disse konventioner  
har dog mindst ét punkt til fælles: deres femårige gyldighedsperiode. Imid­
lertid viser erfaringen, at gennemførelsen af det finansielle og faglige  
samarbejde, der spiller en central rolle i  en konvention af den art, strækker sig over  
en meget længere periode, der kan gå op til 10 år, bl.a. (men ikke kun) for  
betalingernes vedkommende. Selv om der ikke sker noget brud på kontinuiteten  
(idet hver konvention naturligt afløser den foregående), kan denne situation  
give anledning til visse misforståelser (1), og man kan stille spørgsmålet,  
om det ikke ville være hensigtsmæssigt at bringe det retlige grundlag i  ovei—  
ensstemmelse med kendsgerningerne.
årsberetningen skal give Ministerrådet mulighed for at undersøge, hvorvidt  
målsætningerne for det finansielle og faglige samarbejde er opfyldt. Den  
periodiske karakter er ubekvem i  den henseende, at målsætningerne  for samarbejdet  
er uforandret fra det ene år til det næste, og at årsagerne såvel til de gode  
resultater som til vanskelighederne i  det store og hele ikke skifter.
(1) Trods bestemmelsen i  konventionens artikel 110, stk. 1, litra c).

- 2 -
Der eksisterer dermed en fare for monotone gentagelser bortset fra tallene  
(jf. de detaljerede angivelser, i  de statistiske bilag til denne beret­
ning), der lykkeligvis ændrer sig. I bestræbelserne pi at undgå denne fare  
er Kommissionen for si vidt angår 1983 blevet effektivt hjulpet af resultaterne af arbejdet  
i  det paritetisk sammensatte udvalg, der er nedsat under Ministerrådet i  
henhold til konventionens artikel 108, stk. 6. De :  under dette
udvalg oprettede organer - den tekniske g rippe med dens begrænsede størrelse og den arbejds­
metoder, der er velgørende uformelle (og ligeledes dens møder, der ofte  
afholdes to gange om ugen og som nattemøder)^samt stedfortrædernes gruppe,  
der samles på ambassadør- og højt embedsmandsniveau - har præsteret et glimrende  
arbejde, der navnlig har fundet konkret udtryk i  en fælles beretning til  
ministrene. Denne beretning, der bl.a. bygger pi Rådets resolutioner fra  
Libreville (14. maj 1982) og Bruxelles (18. maj 1983), indeholder resultaterne  
af det udførte arbejde i  forbindelse med forskellige yderst vigtige aspekter  
ved gememførelsen  af det finansielle og faglige samarbejde. Det drejer sig  
om følgende:
.  principperne for samarbejdet:  samfinansiering - mi kroprojekter -  
regionalt samarbejde - bistand til programmer;
.  procedurer: finansiering af overskridelser - betalingsprocedurer;
.  samarbejdssektorer: landbrug, projekter i  landdistrikterne og  
fødevarestrategier - energi - menneskelige ressourcer -  
sundheds- og socialvæsen - transport og telekommoinikation -  
miIjø og udvikling.

- 3 -
De forpligtelser, som Kommissionen og EIB har indgået i Løbet af 1983 
under den anden Lomé-konvention, beløber sig til i alt 892,4 mio ECU  
mod 1 095,3  mio i  1982 eller en nedgang i "omsætningen" på 202,9 mio 
ECU svarende til 18,5%. Dette slutresultat er opstået ved kombinationen  
af forskellige elementer, der har trukket i hver sin retning. Ordnet  
efter faldende betydning og sat i  forhold til året før er der tale om  
følgende elementer:
I negativ retning: Mio ECU
.  Gavebistand - 121,4
.  Sysmin ~ 95
.  Stabex - 39,6
.  Lån fra EIB af
dens egne midler 29,2
- 285,2
I positiv retning:
.  Lån på særlige vilkår + 73,5
.  Risikovillig kapital + 8,8
+ 82,3
hvilket giver - 285,2 + 82,3 - - 202,9.
I alt var der ved udgangen af 1983 indgået forpligtelser for 2 683,2 
mio ECU, hvilket er lidt over halvdelen (50,4%) af den samlede tildeling  
på 5 322 mio.

- 4 -
Udbetalingerne af midlerne i  5. EUF beløb sig i  1983 til 416,8 mio ECU  
mod 328,1  mio i  1982 eller 26,8% mere end året før. Hertil skal føjes  
udbetalingerne under 4. EUF (280 mio) og et mindre beløb fra 3. BUF  
(13,5 mio), hvorved man når op på 710,3  mio ECU. Hertil
skal lægges de udbetalinger, som Banken har foretaget af sine egne  
midler, nemlig 101,5 mio, hvilket  giver et samlet udbetalt beløb på 811,8 mio,  
hvilket er væsentligt større end det tilsvarende beløb året før (719,7  
mio) og repræsenterer en stigning på 12,7%.
Disse globale tal viser ganske klart, at gennemførelsen af det  
finansielle og faglige samarbejde i  snæver forstand går langt bedre,  
idet de andre større bistandsposter, der er medtaget ved opgørelsen af  
de samlede resultater, enten har været faldende (Stabex - 39,6 mio) eller  
slet ikke  har givet anledning  til finansieringsafgørelser i  løbet
af 1983 (Sysmin - 95 mio).
Endelig er Lomé-konventionen ikke den eneste finansieringskilde i  
Fællesskabet, som AVS-staterne har adgang til, selv om den indtager  
en særlig plads i  samarbejdet med disse. Midlerne i  det almindelige  
budget gavner også i  væsentligt omfang AVS-staterne trods de generelle  
begrænsninger, der rammer de fleste  sektorer hårdt.

- 5 -
Således har AVS-staterne i  1982 (1) modtaget næsten 70% af den sam­
lede såkaldte "bilaterale" (2) statslige udviklingsbistand (3)fra EF, der  
det pågældende år oversteg 1,5 mia ECU. Denne bistand omfatter  
betydelige midler fra det almindelige budget. For 1983 har det især  
drejet sig om fødevarehjælp, om videreførelsen af aktiviteter i  
forbindelse med fødevarestrategier, der berører fire AVS-stater  
(Mali - Rwanda - Kenya - Zambia), om finansieringen af et særligt  
program til bekæmpelse af sulten i verden, om iværksættelsen af  
et program for videnskabelig og teknisk forskning i udviklingens tje­
neste, om samarbejde på energiområdet samt om samarbejde med  
ikke-statslige organisationer.
Udformningen af denne beretning afviger væsentligt fra udformningen  
af den foregående beretning. Som allerede nævnt har Kommissionen ønsket  
at undgå den fare for gentagelse, der ligger i  den periodiske  
karakter med korte intervaller; fra det ene år til det næste sker der  
næppe nogen tydelig udvikling i situationen for samtlige de aspekt­
ers vedkommende, der er blevet behandlet året før. Til gengæld har  
man bevaret den del, der behandler de sektorielle aspekter af samarbejdet, hvor  
udviklingen er mest iøjnefaldende og samtidig lettest at måle. For at  
redegøre for, hvorvidt målsætningerne for det finansielle og fag­
lige samarbejde er opfyldt, har Kommissionen naturligvis fulgt de ret­
ningslinjer, som AVS/EØF-Ministerrådet har afstukket, i særdeleshed  
i  den resolution, det vedtog i  Bruxelles den 20. maj 1983 og som er 
det seneste politiske holdepunkt på dette område.
(1) Alle beløbene for 1983 forelå endnu ikke ved affattelsen af denne  
beretning (april 1984).
(2) Ekskl. den bistand, der ydes gennem andre,  
organer, f.eks. FN.
(3> "Statslig udviklingsbistand" vil sige, at gaveelementet overstiger  
25%. Ved gavebistand er gaveelementet 100%.

6
KAPITEL I: FORPLIGTELSER
1 .  Programmen'ng
Programmeringen er af meget stor betydning for iværksættelsen af det  
finansielle og faglige samarbejde, fordi der her, med konventionens ord  
(artikel 109), sker en fastsættelse af "retningslinjer og anvendelsesom­
råde" for dette samarbejde samt af "sDecifikke projekter og programmer.”
AVS/EØF-Ministerrådet har i  den førnævnte resolution fra Bruxelles på­
lagt Artikel 108-udvalget at undersøge årsagerne til den forskel, der er  
blevet konstateret mellem målsætningen i  konventionens artikel 110 og det  
faktiske tempo i  indgåelsen af forpligtelser for de disponible midler. De  
af udvalget nedsatte organer og dermed også udvalget selv havde på tids­
punktet for affattelsen af den foreliggende beretning (*) ikke været i  stand  
til at undersøge dette spørgsmål til bunds, bl.a. som følge af den meget  
store arbejdsbyrde, der falder på udvalgets medlemmer i  forbindelse med for­
handlingerne om den fremtidige AVS/EØF-konventi on.  Dette spørgsmål bør under­
søges snarest, og resultaterne af denne undersøgelse vil indgå i  den næste  
beretning fra Artikel 108-udvalget til AVS/EØF—Ministerrådet.
( * )  A p r i l  1 9 8 4 .

7
Imidlertid anser Kommissionen det for hensigtsmæssigt at redegøre for  
situationen på dette område. Den foretog således i  midten af 1983 en revi­
dering af programmeringen af de finansielle midler, som den forvalter, idet  
de vejledende programmer, der oprindelig var blevet opstillet i  form af om­
trentlige beløbsrammer, blev revideret med henblik på at nå frem til et fast  
og endeligt beløb, der derefter blev meddelt til hver enkelt AVS-stat.
Som det blev præciseret over for AVS-statscheferne ved konventionens  
start byggede denne præsentation i  form af omtrentlige beløbsrammer på nød­
vendigheden af at tage hensyn til størrelsen af den støtte til udviklingsak­
tioner, der i  løbet af konventionen ville blive tildelt de enkelte AVS-stater  
af de ikke-programmerbare midler fra Den europæiske Udviklingsfond og Den  
europæiske Investeringsbank.
Arbejdet med at revidere tildelingerne har derfor medført, at det for  
hver enkelt AVS-stat skulle undersøges, hvor meget den har modtaget i  form af  
ikke-programmerbare midler, f.eks. som led i  det regionale samarbejde og via  
Bankens interventioner i  form af lån med rentegodtgørelse eller risikovillig  
kapital. Det er nemlig vigtigt, at de stater, der drager mindre fordel af de  
ikke-programmerbare midler end andre stater, får deres tildeling forøget til­
svarende .
Den vanskelige finansielle situation og i  særdeleshed gældsætningsniveauet  
i  et vist antal AVS-stater har desuden i  forbindelse med dette arbejde ført  
til, at man har bevilget de hårdest ramte af dem en omlægning til gavebistand  
af de i  programmerne oprindeligt tildelte lån på særlige vilkår.

8
Sideløbende hermed er der i  løbet af 1983 sket en forholdsvis tilfreds­
stillende udvikling i  forpligtelserne i  henhold til de vejledende programmer,  
idet disse pr. 31.12.1983 var nået op på 52% af de samlede tildelinger, me­
dens det tilsvarende tal i slutningen af 1982 var 34%.
Dette er naturligvis et gennemsnitstal, der ligesom de foregående år  
dækker over meget store forskelle, idet procentsatsen for indgåede forplig­
telser varierer fra 2 til 93 mellem de enkelte stater. Gennemsnitsprocenten  
vidner imidlertid om en vis forsinkelse i  iværksættelsen af de vejledende  
programmer, idet det optimale tempo som fastlagt i  henhold til konventionens  
artikel 110 ville svare til 65%.
Denne situation er til en vis grad en følge af tidligere ophobede for­
sinkelser, men skyldes også følgende faktorer:
.  den generelle forhøjelse af tildelingerne efter den ovenfor beskrevne  
revision af disse;
.  den vanskelige politiske og økonomiske situation i  visse lande;
.  koncentrationen af midlerne i  visse vejledende programmer om et eller to
"store projekter", hvor forundersøgelsen ifølge sagens natur er langsom­
mere, og som er afgørende for forløbet af det vejledende program for den  
pågældende stat;
.  nødvendigheden af at foretage en fundamental omlægning af visse AVS-
staters vejledende programmer som følge af opgivelsen af visse projekter,  
der enten er for ambitiøse eller ikke har været tilstrækkelig forberedt  
til at kunne gennemføres under den nuværende konvention.
Udsigterne med hensyn til forpligtelser i  1984 lader imidlertid formode,  
at der i  de fleste af de AVS-stater, der for øjeblikket er bagud i  forhold til  
det optimale tempo for indgåelse af forpligtelser, skulle kunne gøres gode  
fremskridt i  løbet af 1984.

9
2. Identificering og forberedelse af projekter og programmer
Det er ofte blevet sagt, at forvaltningen af det finansielle og faglige  
samarbejde er kendetegnet ved en permanent dialog. Denne konstatering er ganske  
vist ikke længere særlig original, men den fremhæver det, der er særegent ved  
Lome-Konventionen og ved den anvendelse, der gøres af konventionen. Dialogen  
starter ved opstillingen af programmerne og fortsætter gennem identificeringen,  
forberedelsen, forundersøgelsen og iværksættelsen af projekterne og program­
merne for at slutte ved evalueringen af resultaterne. Det er i  identificerings­
fasen og - i  særdeleshed - i forberedelsesfasen, at de nationale myndigheder  
i  medfør af konventionens artikel 111 har det største administrative, finan­
sielle og tekniske ansvar, medens bl.a. programmerings- og evalueringsopgaverne  
løses i  fællesskab.
Forberedelsen af projekterne er alts? et centralt punkt i  gennemførelsen  
af det finansielle og faglige samarbejde. Imidlertid konstaterer man i  praksis,  
at den foreslåede foranstaltning ganske ofte blot er en slags skitse, der skal  
suppleres med en mere eller mindre kompleks undersøgelse af diverse tekniske,  
økonomiske og finansielle aspekter, før man har en egentlig projektbeskrivelse,  
der kan danne grundlag for finansieringen.
ÅVS/EØF Ministerrådet fremhæver i  sin resolution fra Bruxelles den be­
tydning, som det tillægger dette spørgsmål, idet Rådet er enigt om, "at AVS-  
landene, navnlig de mindst udviklede, i højere grad bør bistås ved fastlæg­
gelsen og forberedelsen af de projekter eller behandlingsprogrammer, som skal  
finansieres af Fællesskabet".

- 10 -
Denne bistand til forberedelsen af projekter findes allerede og  
har opfyldt sin funktion, især for de mindst udviklede landes vedkommende,  
idet procentsatsen for indgåelse af forpligtelser til de vejledende pro­
grammer, der som sagt i  gennemsnit var 52 for samtlige AVS-stater pr.
31. december 1933, som det vil ses var højere for de mindst udviklede  
stater, indlandsstaterne og øststaterne (1). Denne bistand antager ho­
vedsagelig to former, der i  øvrigt er snævert forbundne:
.  samarbejde fra de delegeredes side.
.  bistand fra eksperter eller konsulentfirmaer.
- Samarbejde fra de delegeredes side: i  henhold til konventionens  
artikel 123, stk. 2, litra f, "deltager den delegerede i  forberedelsen og  
forhandlingen af kontrakten om tjenesteydelser"; dette samarbejde er så­
ledes noget, AVS-staternes myndigheder helt automatisk har ret til. Det  
varierer fra projekt til projekt dvs. efter myndighedernes ønske, fra fuld­
stændig deltagelse (opstilling af kontraktens bestemmelser i  fællesskab,  
effektivt samarbejde under forhandlingerne) til mere eller mindre grundig  
rådgivning.
- Bistand fra eksperter eller konsulentfirmaer: det er op til den  
pågældende AVS-stat at træffe et valg på grundlag af en liste, der fore­
lægges af Kommissionen, ligesom det er den pågældende AVS-stat, der skal  
forhandle kontrakten.
(1) Det er i  denne forbindelse værd at bemærke, at mere end tre fjerdedele  
af de ansatte ved det faglige samarbejde, der finansieres med midler fra  
EUF, er beskæftiget i  disse stater (jf. tabel XI).

11
Det fremgår således, at den støtte, som Fællesskabet yder sine  
partnere, når disse ønsker det, til identificering og forberedelse af  
projekterne, har fungeret godt. Man har indledningsvis, som naturligt  
er, søgt at gennemføre de foranstaltninger, der er blevet prioriteret  
højest, til de lavest mulige omkostninger og så hurtigt som muligt. Men  
dette har kunnet føre tit, at visse projekter er blevet vurderet og deres  
finansiering besluttet udelukkende på grundlag af deres umiddelbare for­
dele og uden en tilstrækkelig sans for helheden. Disse projekter har der­
for kun kunnet få en begrænset effekt og har ikke (eller kun i  ringe grad)  
haft nogen indflydelse på hele den sektor, som de tilhører. De er dermed,  
som det meget rammende er blevet sagt, "katedraler i  ørkenen."
Man står i  praksis over for to forskellige eller endog modsat rettede  
krav: nødvendigheden af hurtigt at indgå forpligtelser for de disponible  
midler (på grund af de påtrængende behov og ud fra et ønske om at undgå  
inflationens undergravende virkning) og betydningen af at fremme foran­
staltninger, der bidrager effektivt til iværksættelsen af en sektorpolitik  
med henblik på en autonom og selvbærende udvikling eller, med konventionens  
ord (artikel 92), til "at fremme en fortsat og harmonisk vækst i  AVS-stater-  
nes økonomi". Det er naturligvis ikke nogen let opgave at tilgodese disse  
to krav samtidig, men det er ikke desto mindre nødvendigt, for at projek-  
tet kan indgå med størst mulig effekt i  den samlede udviklingsproces.

12
3. Udarbejdelse og undertegnelse af finansieringsaftalerne
I løbet af 1983 blev der undertegnet 128 finansieringsaftaler til et  
samlet beløb på 528,3 mio ECU under 5. EUF, dvs. i  gennemsnit næsten en  
aftale hver tredje dag. Antallet af finansieringsaftaler er dermed lidt  
større end i  1982 (124), medens det samlede beløb er lidt lavere (585 mio  
i  1982), hvilket er en logisk følge af den konstaterede nedgang i  for­
pligtelsernes omfang. Hovedparten af aftalerne vedrører finansiering i  
form af gavebistand - af disse er der 108 til et samlet beløb på 361,8 mio  
ECU. Syv aftaler vedrører finansiering i  form af lån på særlige vilkår  
(24,2 mio), medens de sidste tretten aftaler indeholder en kombination af  
finansiering i  form af gavebistand (73,4 mio) og i  form af lån (68,9 mio).  
Det skal i  denne forbindelse erindres, at der er sket en forøgelse af bi­
standen i form af lån på særlige vilkår.
Det fremgår desuden af resultaterne for 1983, at man nu er nået ind i  
den afsluttende fase for forpligtelser, der udelukkende vedrører 4. EUF,  
idet der kun er blevet undertegnet fire finansieringsaftaler under 4. EUF  
i  årets løb til et samlet beløb på 24,5 mio ECU. Til gengæld kan man ob­
servere en interessant kombination af fonde, idet et betydeligt beløb  
(over 44 mio) fra 4. EUF er blevet anvendt sammen med midler fra 5. EUF  
til ni aftaler. Denne omstændighed vidner endnu en gang om fleksibiliteten  
i  anvendelsen af EUF.
Den tid, der går med undertegnelse af finansieringsaftalerne, ligger  
inden for et interval gående fra en til tre en halv måned for de flestes  
vedkommende. Som nævnt af AVS/EØF-Rådet ville det i  høj grad være ønskeligt,  
at finansieringsaftalerne, hvis indgåelse er en forudsætning for den fak­
tiske iværksættelse af projekter eller programmer, udarbejdes og underteg­
nes så hurtigt som muligt. Kommissionen har for sit vedkommende i  slut­
ningen af 1983 truffet foranstaltninger bl.a. i  form af en personaleud­
videlse, med henblik på at nå dette mål.

13
KAPITEL II: GENNEMFØRELSEN
1. udbud og kontrakter
I sin resolution fra Libreville (14. maj 1982) gav Rådet udtryk  
for sin interesse for den praksis, som Fællesskabet følger, og som be  
står i, at der udsendes udbud inden finansieringsafgørelsen træffes. I  
resolutionen fra Bruxelles har Rådet navnlig henledt parternes opmærk­
somhed på nødvendigheden af at undgå "unødvendige forsinkelser i denne
fase.
Ved at udsende udbud på forhånd kan man fremme en tidligere start  
på foranstaltningerne, idet indgåelsen af kontrakten kan følge umiddelbart  
efter undertegnelsen af finansieringsaftalen. Denne praksis vinder stadig  
større udbredelse, idet næsten 1/4 af udbudene i  1983 blev udsendt "på  
forhånd" mod 1/5 af udbudene i  1982. I løbet af 1983 blev denne procedure  
(med 4. og 5. EUF betragtet under et) anvendt i  forbindelse med 31 inter­
nationale udbud til et samlet beløb på 124 mio ECU eller 24% af antallet  
og 46% af værdien af samtlige udbud, der blev udsendt i  løbet af dette  
regnskabsår.
Blandt begrundelserne for en fremskyndet udsendelse af udbud kan  
nævnes, at den hastende karakter (af det pågældende arbejde eller den  
pågældende leverance) indtager en vigtigere plads end beløbets størrelse.  
Den hastende karakter kan nemlig gøre sig lige så meget gældende i  for­
bindelse med et lille som et stort udbud; dette er f.eks. tilfældet med  
levering af gødningsstoffer, der skal ske rettidigt, for at en høst ikke  
skal gå tabt. Udsendelse af udbud på forhånd gør det også muligt at be­
grænse eller endog at eliminere risikoen for overskridelse, hvilket er  
særlig værdifuldt i  en tid med inflation, og endvidere

14
at opnå en bedre koordinering med andre kapitalindskydere,, der følger  
samme princip. Det står således klart, at udsendelse af udbud på for­
hånd indebærer betragtelige fordele og udgør en væsentlig forbedring  
af procedurerne.
Denne praksis indebærer imidlertid også visse begrænsninger. Så­
ledes kan der kun udsendes udbud på forhånd, hvis der foreligger en  
fuldstændig og vel gennemtænkt teknisk og administrativ projektbeskri­
velse. Desuden skal man overholde en stram tidsplan, for at finansierings-  
afgørelsen kan træffes og aftalen undertegnes inden for den frist, hvor  
tilbudet er gyldigt. Det er altså nødvendigt, at udbudet hverken udsendes  
for tidligt eller for sent.
I løbet af 1983 blev der udsendt 109 internationale udbud til et  
samlet beløb af 241 012 000 ECU under 5. EUF. Udbudene fordeler sig som  
følger:
Bygge- og anlægsarbejder
Leverancer
UndersøgelserAntal Beløb (ECU)
16 103 185 000
91 129 827 000
__2_ 8 000 000
109 2
41 012 000
I forhold til det foregående regnskabsår er der sket en mærkbar  
stigning i  udbudenes antal (+ 60%) og samtidig et mindre fald i  belø­
benes størrelse (- 17%); faldet i  beløb ligger især inden for bygge-  
og anlægskontrakterne (- 34%), medens stigningen i  antal skyldes kon­
trakterne om leverancer (+ 75%), hvor beløbet er næsten identisk med  
beløbet året før. Disse tendenser er udtryk for, at arbejderne og le­
verancerne generelt er af mere beskedent omfang end tidligere, hvilket  
er typisk for den fase "med fuld drift", som 5. EUF er inde i.

15
Under 4. EUF blev der udsendt 21 udbud til et samlet beløb på  
30 mio ECU i  1983. Ligesom det var tilfældet med finansieringsaftalerne  
er disse tal udtryk for, at indgåelsen af forpligtelser for midlerne  
fra denne fond er inde i  sin afsluttende fase.
2. Betaling og regnskabsføring
AVS/EøF-Rådet henstiller i  sin resolution fra Bruxelles, "at begge  
parter træffer foranstaltninger med henblik på at sikre, at betalingerne  
foretages så hurtigt som muligt, idet de drager omsorg for, at formalite­
ter og administrative procedurer begrænses til det minimum, som kræves  
af hensyn til en forsvarlig forvaltning".
Artikel 108-udvalget har, således som det var blevet det pålagt af  
Rådet, undersøgt de foranstaltninger, der er blevet truffet med henblik  
herpå i  løbet af 1982 og 1983, og som alle går i  retning af en forenkling  
og en fremskyndelse af procedurerne. Det skal i  øvrigt bemærkes, at visse  
af foranstaltningerne går langt videre end det rent proceduremæssige.
Det drejer sig bl.a. om den forlods betaling af 60% af beløbet i  
forbindelse med kontrakter om leverancer. Indtil 1982 kunne indehaveren  
af en kontrakt om leverancer kun opnå et forskud på 30% ved ordreafgivelsen.  
Dette forskud er nu blevet fordoblet. Det drejer sig også om den direkte  
betaling af entreprenørerne ved projekter, der finansieres med lån fra EUF  
på særlige vilkår. Disse projekter har som sagt været i  stærk vækst i  1983.  
Ved denne ordning, der blev indført for nylig (maj 1983), er bestemmelserne  
for betaling i  forbindelse med lån på særlige vilkår tilnærmet betalings-  
procedurerne i  forbindelse med gavebistand. Før dette tidspunkt skulle  
entreprenørerne, hvis der var tale om et lån på særlige vilkår, henvende  
sig til låntageren, der selv underrettede Kommissionen. Dette "totrins"-  
system kunne give anledning til visse forsinkelser.

PEA/BP - 16 -
For fremtiden kan modtageren af en kontrakt betales direkte af Kommissionen,  
hvis han vel at mærke har modtaget en forhåndstilladelse fra den pågældende  
AVS-stat. Hvis dette ikke er tilfældet, anvendes den gamle procedure fortsat.  
Kommissionens delegerede har fået besked om at oplyse de nationale myndig­
heder om denne nye forvaltningsmulighed.
Blandt de foranstaltninger, der blot vedrører procedurerne eller en administra­
tiv forenkling, skal nævnes følgende:
- Der er blevet udarbejdet en enkelt betalingsformular, der både kan anvendes af  
den anvisningsberettigede tjenestegren og af bogholderiet. Dette enheds­
dokument indeholder samtlige oplysninger, som disse tjenestegrene har brug  
for / og gør det derved muligt at opnå en væsentlig tidsbesparelse, samtidig  
med at der sikres en bedre kontrol med de talmæssige angivelser, idet disse  
opføres på et standardiseret dokument, hvorved der tages hensyn til de krav,  
som edb-behandlingen og regnskabsføringen stiller. Det drejer sig her om at kunne klare den  
stigende mængde betalingsoperationer, der afvikles af generaldirektoratet  
for udvikling,og hvis antal på otte |r - fra 1975 tU 1982 _ ep steget fpa  
2 500 til omkring 12 000, medens det samlede beløb er steget fra 208 mio ECU  
til næsten 700 mio.
- Antallet af instanser, der skal påtegne betalingsanvisningerne, er blevet  
reduceret i  alle de tilfælde, hvor den leverede ydelse og betalingens  
korrekthed er blevet kontrolleret af de delegerede i  AVS-staterne. Da beta­
lingsanvisningerne ikke længere nødvendigvis skal passere de kompetente  
tjenestegrene i  Bruxelles, skulle tidsgevinsten normalt være ganske væsent­
lig.
Artikel 108-udvalget har vurderet de forskellige foranstaltninger, som  
Kommissionen har truffet, yderst positivt.
Det skal erindres, at de samlede betalinger i  1983 oversteg 800 mio ECU.

- 17 -
3.  Ibrugtagning samt drift og vedligeholdelse af projekterne
I sin resolution fra Bruxelles nævner AVS/EØF-Radet disse to punkter efter  
hinanden i  den rækkefølge, som de i  virkeligheden forekommer i. De
vedrører ikke gennemførelsen i  snæver forstand, for nar ibrugtagnings- * *
fasen er nået, er det indlysende, at det konkrete projekt er afsluttet.
Det drejer sig imidlertid om spørgsmål, der star i  nær forbindelse med  
gennemførelsen og endog må tages op forud for denne, idet det allerede er ,
ved proje.ktets udformning,at man skal beskæftige sig med dets drift og vedligeholdelse.
og visse iagttagere (1) er derfor af den opfattelse, at de vanskeligheder,  
der optræder på disse områder, er større end problemerne under identifice­
ringen, forundersøgelsen og selve gennemførelsen.
Med hensyn til det første punkt (ibrugtagning '  henstiller Radet, at AVS  
staterne træffer foranstaltninger til rettidigt at opbygge "de administra­
tive,tekni ske og finansielle strukturer, der er nødvendige for ibrugtagningen  
af projekterne og programmerne". Der kan eventuelt anmodes om bistand  
fra Fællesskabet, og denne bistand ydes rent faktisk i denne fase såvel som  
i  alle andre faser, bl.a. til finansiering af den faglige bistand, men også  
i  form af den støtte, som delegationerne yder de nationale myndigheder.
(1) Revisionsrettens årsberetning for 1981, 
EFT C 344 af 31. december 1982, s. 123.

- 18 -
Det andet punkt (den egentlige vedligeholdelse) er blevet taget op af  
Artikel 108-udvalgets tekniske gruppe i  forbindelse med bistanden til  
programmer .  Gruppen har bl.a. mindet om de konklusioner, som EF's Minister­
råd nåede frem til på dette punkt den 3. december 1982. Disse konklusioner  
indeholder målsætningen (sikring af produktionskapaciteten inden for de  
forskellige sektorer), de nærmere bestemmelser og grænserne for vedligeholdelses­
bistanden (etablering af et retligt grundlag, en tidsmæssig begrænset bistand af gradvis  
aftagende omfang). Denne bistandsform rummer problemer af principiel
art og i  forbindelse med iværksættelsen, og disse problemer, der er af central  
betydning, er velkendte af myndighederne i  AVS-staterne og i  Fællesskabet.
De er ofte blevet nævnt, bl.a. i  Kommissionens beretning for
regnskabsåret 1982. Spørgsmålet er, om vedligeholdelsen kun kan ske til  
skade for iværksættelsen af nye projekter, da de disponible midler nødven­
digvis er begrænsede. 1983 har ikke bragt noget nyt af betydning på dette  
område. Kommissionen mener derfor, at det er et udmærket initiativ fra  
Artikel 108-udvalgets tekniske gruppes side, når den har foreslået ministrene  
at beskæftige sig med dette spørgsmål, der har den allerstørste politiske  
betydning.

- 19 -
KAPITEL III :  INTERVENTIONSSEKTORERNE
1. Industrialisering og energi
Oe forpligtelser, der er blevet indgået inden for denne sektor i løbet  
af 1983, beløber sig til næsten 220 mio ECU, hvilket er væsentligt  
mindre end i  1982, hvor man nåede op på 330 mio ECU (dvs. præcis en  
tredjedel mindre). Det skal her bemærkes, at der i  1983 ikke fandt nogen  
finansieringer sted inden for minesektoren som led i  Sysmin, medens der  
året før blev ydet to meget store beløb i  bistand til Zambia (55 mio)  
og til Zaire (40 mio).
Imidlertid har den meget ugunstige udvikling i  1982, der - i  hvert fald  
for visse mineraler - er fortsat i  1983, foranlediget de berørte AVS-  
stater til at forelægge fire nye anmodninger om bistand. Det drejer sig  
om Guyana, der som producent af hvid bauxit er blevet særligt hårdt  
ramt af den internationale krise inden for denne sektor, Rwanda for  
landets tinproduktion, samt Zaire og Zambia for deres kobberproduktion.
Trods den nedgang i  forpligtelserne, der indtrådte i  1983, er industri­
alisering og energi med næsten en fjerdedel af årets finan­
sieringer den næststørste sektor, og kumulativt betragtet fra konven­
tionens ikrafttræden er det den største sektor med 30% af det samlede  
beløb.

-  20  -
Inden for minesektoren (der i de statistiske bilag optræder under be­
tegnelsen "udvindingsindustri") er der blevet anvendt risiko­
villig kapital, forvaltet af EIB, til finansiering af fem foranstaltninger  
med et samlet beløb pi næsten 10 mio ECU (7% af de midler, Banken har  
anvendt): dels en støtte på 6 mio ECU til genoprettelse og modernisering  
af en mine i  Sydvestghana, dels finansiering af undersøgelser med hen­
blik pi identificering af eller eventuel udnyttelse af aflejringer
i  Gabon (jern), Congo (olieskifer) , Senegal (guld) og Sudan
(minedrift og udvindingsindustri). Kommissionens støtte i  form af  
gavebistand beløber sig til 5,4 mio ECU.
Hvad den egentlige industrisektor angår beløb Bankens samlede finan­
sieringer (inkl. globallin) inden for de forskellige industrigrene  
sig i  1983 til næsten 70 mio ECU eller 52% af EIB's samlede interven­
tioner. Den nedgang i  forpligtelsernes omfang, der kunne iagttages i  
1982, er blevet forstærket i  1983. Banken har haft vanskeligt ved at  
finde muligheder for direkte finansiering af investeringer inden for den  
egentlige industrisektor. Denne situation skyldes forskellige faktorer.
Efter gennemførelsen af de mest oplagte industrinvesteringer bliver der  
således stadig længere imellem nye levedygtige importsubstituerende  
projekter, medens projekter til udnyttelse af lokale ressourcer gennem  
industriel forarbejdning med henblik på eksport nu om stunder rammes  
af en stagnerende efterspørgsel. Disse vanskeligheder er endog blevet yderligere  
forstærket under de seneste års internationale krise, navnlig når der  
er tale om produktion, der skal konkurrere med aktiviteter i  industri­
landene.

-  21  -
Et af de mest karakteristiske træk ved regnskabsåret 1983 er den udvik­
ling, der allerede blev konstateret året før og som består i, at den  
overvejende del (42% af samtlige finansieringer) af støtten går til  
udviklingsbanker med henblik på finansiering af små og mellemstore  
virksomheder, hovedsagelig inden for industrisektoren.
I løbet af 1983 ydede Banken i  ti tilfælde støtte til udviklingsbanker  
med et beløb på i  alt 56,9 mio ECU (50 mio i  form af 4 lån af Bankens  
egne midler med rentegodtgørelse og 6,9 mio til 6 tilskud i  form af  
risikovillig kapital). Lånene fra Bankens egne midler blev bevilget til  
finansieringsinstitutioner i  Botswana, Congo, Nigeria og Belize. Støtten  
i  form af risikovillig kapital fordeler sig på tre globallån til ud­
viklingsbanker i  Djibouti og Rwanda og til foranstaltninger med regio­
nalt sigte i  Østafrika, to lån til staterne Zimbabwe og Belize for at  
sætte dem i  stand til at finansiere eller at forøge deres deltagelse i  
udviklingsbankernes kapital samt en erhvervelse af kapitalandele fra  
EIB's side for Fællesskabets regning og risiko i Zimbabwes udviklings­
bank.
I 1983 blev der på grundlag af de igangværende global lån ydet 51
lån til i  alt næsten 20 mio ECU. Disse lån er blevet ydet  
til små og mellemstore investeringer, hovedsagelig inden for forarbejd­
ningsindustrien (36 lån til 16,8 mio ECU).
Den direkte bistand (12,5 mio ECU eller 9,5% af samtlige finansieringer)  
er gået til et landbrugsindustrielt projekt i  Madagaskar (fiskeri), en  
tekstilfabrik i  Den centralafrikanske Republik og en klinkerfabrik i  
Vestafrika.

-  22  -
De forskellige industri investeringer, der er finansieret individuelt  
eller gennem udnyttelse af globallån, skulle bidrage til at bevare  
næsten 10 000 arbejdspladser.
Finansieringerne over de midler, som Komm i  s s i  onen forvalter, har andraget  
15 mio ECU inden for industrisektoren. De projekter inden for forarbejd­
ningsindustri, der er finansieret i  syv AVS—stater, omfatter hele den  
landbrugsindustrielle sektor (te, olieplanter, majs, huder og skind,  
tekstiler), hvilket er typisk for den prioritering,disse
stater har foretaget.
Bistanden til de små og mellemstore virksomheder antager enten form  
af kreditlinjer eller af konsulentydelser og fagligt samarbejde. Imid­
lertid viser det begrænsede omfang af disse finansieringer, at AVS-  
staterne ikke har prioriteret dette område særligt højt. Men de sma  
og mellemstore virksomheder har i  de fleste tilfælde vist sig at være 
udmærkede instrumenter til fremme af udvikling og økonomisk uafhængig­
hed. Gennem dem skabes der beskæftigelse, merværdi, opsparing, sektor-  
iel og geografisk spredning og en produktion, der træder i  stedet for  
import. Det ville derfor være ønskeligt, om disse virksomheder i  frem­
tiden blev mere opmuntret og bedre hjulpet finansielt.
På industriområdet har EUF endvidere ydet finansiel bistand til Centret  
for industriel Udvikling (CID) med et beløb pa 6,04 mio ECU i  1983.  
Centret er nu nået op på et normalt aktivitetsniveau.
Finansieringerne på energiområdet nåede i  1983 op på i  alt 116,1 mio ECU 
mod 84,7 mio i  1982, hvilket er en fremgang på over 30%.

- 23 -
EIB's bistand inden for denne sektor beløb sig til 28 mio ECU eller 21%  
af samtlige finansieringer. I Cameroun ydede Banken et lin på 25 mio  
til finansiering af tilføjelsen af to turbogeneratorer på 48 MW hver til  
vandkraftværket i  Song-Loulou og i Malawi bidrog den med 3 mio i  
risikovillig kapital til finansiering af installeringen af en fjerde  
generator pi 20 MW ved Nkula Falls-kraftværket. Disse to projekter  
vil, når de er oppe på fuld drift, bidrage til at reducere importen  
eller forøge eksporten med omkring 220 000 t olieprodukter om året.
Hvis man i øvrigt medregner de projekter, der er blevet finansieret  
siden starten på den første Lomé-konvention i 1976, er der tale om et  
bidrag på omkring 1,9 mio t olieækvivalenter om året eller ca. 6,5%  
af samtlige AVS-landes import af olieprodukter i  1982.
Kommissionens bistand på energiområdet (der i de statistiske bilag  
optræder under betegnelsen "projekter, der især vedrører energisektoren")  
nåede i  1983 op på 88,1 mio ECU eller mere end det dobbelte af, hvad  
der var tilfældet året før. Størstedelen af disse midler (mere end 90%)  
gik til elektrificering gennem udnyttelse af vandkraftpotentiel med stor effekt.  
Disse projekter er af uomtvistelig værdi, men det kan konstateres, at  
de således foretagne valg måske har ført til en afsvækkelse af den indsats, der  
indtil for nylig blev gjort for fremme af nye og vedvarende energikilder,
idet finansieringerne på dette område
ikke en gang nåede op på 3 mio ECU mod ...mere end 6 mio i  1982. Derimod kan man 
glæde sig over et nyt interventionsomride i  form af bistand
til udnyttelse af fossile ressourcer (600 000 ECU).

- 24 -
Det skal endelig bemærkes, at ud over de forpligtelser, der blev indgået  
i 1983 med midler fra Lomé-konventionen, finansierede Kommissionen i  
1982 en række undersøgelser eller aktioner pi energiområdet over det  
almindelige budget. Den vigtigste af disse aktioner (1 100 000 ECU)  
vedrørte Rwanda og Burundi og bestod i deltagelse i  et forsknings-  
og udviklingsprogram vedrørende cellulose. Desuden kan nævnes den  
faglige støtte, der blev ydet Niger med henblik pi udarbejdelse af en  
strategi for udnyttelse af brænde og for udbredelse af forbedrede,  
transportable ildsteder. Siden 1981 har AVS-staterne i  alt modtaget næsten  
7 mio ECU til aktioner på energiområdet, der
enten allerede er gennemført eller som skal gennemføres i  1984.
2. Udvikling af landdistrikterne
Inden for sektoren udvikling af landdistrikterne blev der i  1983 indgået  
forpligtelser for 152,8 mio ECU mod 355,2 mio i  1982 svarende til en  
nedgang i  forpligtelserne på over halvdelen (57%) i  forhold til aret før.  
Med 582,3 mio ECU og 21,3% af samtlige finansieringer siden konventionens  
ikrafttræden er denne sektor dog fortsat den næststørste. Desuden er det  
værd af bemærke, at udvikling af landdistrikterne fortsat repræsenterer  
lige ved 40% (39,2) af de vejledende programmer, og denne procentsats  
skal man nødvendigvis igen op på ved periodens slutning. Følgelig er  
den omstændighed, at et år med omfattende forpligtel­
ser følges af et år, hvor finansieringerne er faldende, blot udtryk  
for midlertidige udsving, der skyldes, at forberedelsen af udviklings­
projekter i  landdistrikterne og navnlig af de mest omfattende blandt disse  
er en meget kompliceret opgave.

- 25 -
Mere end to tredjedele af de midler, der i  den anden Lomé-konvention  
er afsat til udvikling af landdistrikterne, skal anvendes til foran­
staltninger, der hovedsagelig drejer sig om levnedsmiddelproduktion.
Denne prioritering fandtes allerede under den første konvention og  
er nu genoprettet, medens man i  begyndelsen lagde større vægt på salgs­
afgrøder. Denne omlægning imødekommer et i  øjne faldende behov i  Afrika,  
hvor fødevaresituationen forværres lige fra de vestafrikanske kyststater  
over Sahel-bæltet og Østafrika til det sydlige Afrika.
Selv om prioriteringen af levnedsmiddelafgrøder er en nødvendighed,  
er skellet mellem disse og salgsafgrøderne ikke altid så klart, som man  
kunne tro. Således har Kommissionen i 1983 ydet
10,3 mio ECU til finansiering af Elfenbenskystens anden oliepalme-  
plan. Det drejer sig om tilplantning (genplantning og udvidelse) af  
næsten 13 000 ha med oliepalmer i  løbet af tre år, hvilket er første fase  
af en femtenårs plan for 95 000 ha. Det drejer sig også om at videreføre  
en enorm virksomhed, der blev påbegyndt i  1963 med meget betydelige  
finansielle midler, bl.a. fra Fællesskabet, og som kan betragtes som en  
prototype på et projekt for salgsafgrøder (100 000 ha palmer, 13 palme­
oliemøller, 15 000 arbejdere og funktionærer), idet produktionen  
hovedsagelig skal gå til eksport. Man kan imidlertid i dag konstatere,  
at en stadig større del af produktionen forbruges på stedet, og at dette  
enorme agro-industrielle kompleks,der også omfatter landsbyenheder,  
bidrager til selvforsyningen med fødevarer.

- 26 -
Der er her tale om et helt centralt punkt. AVS-staterne og Fællesskabet  
er udmærket klar over dette, og de søger at udnytte alle muligheder i  
konventionen og endog at forøge midlerne ud over, hvad der er afsat  
herti ly gennem anvendelse af midlerne i  Fællesskabets almindelige budget.
1983 var præget af den støtte, som Fællesskabet ydede til iværksættelsen  
af fødevarestrategier (1) i  fire lande - Kenya, Mali, Rwanda og Zambia.  
Der er efterhånden blevet oprettet procedurer og mekanismer til sik­
ring af dialogen med modtagerlandene, og man er gået i  gang med tekniske  
undersøgelser til forberedelse af iværksættelsen af strategierne;  
det er nødvendigt at få strategiens infrastruktur på benene. Sideløbende  
hermed træffes der konkrete foranstaltninger: omlægning af de vejledende  
programmer med henblik på strategierne, anvendelse af counterpart-  
midlerne fra fødevarehjælpen og Stabex-overførslerne til samme formål  
(Stabex-midlerne er af Kenya blevet anvendt til det nationale kornråd  
- National Cereals Products Board).
Over det almindelige budget er der endvidere bevilget 34 mio ECU til  
AVS-staterne som led i  det særlige program til bekæmpelse af sulten i  
verden, der beløber sig til 50 mio ECU. Disse bevillinger skal anvendes  
til finansiering af to typer foranstaltninger:
(1) Den definition af begrebet fødevarestrategi, som Verdensfødevare­
konferencen (WFC) har givet, fremgår af bilag VII til dokument 16/84  
(ACP-CEE 108) fra AVS/EØF-Rådets sekretariat.

- 27 -
- støtteforanstaltninger til forøgelse af graden af selvforsyning med  
fødevarer i  otte AVS-stater. Det drejer sig hovedsagelig om ledsage­
foranstaltninger, der skal gøre det muligt at indkøbe landbrugsinput  
og værktøj, sa landbrugerne kan forbedre ud­
byttet af levnedsmiddelafgrøderne og forarbejdning og afsætning kan ske  
under bedre forhold;
- sikaldte "emnerettede" foranstaltninger til beskyttelse af de naturlige  
ressourcer. Det drejer sig især om bekæmpelse af ørkendannelsen samt
om en mere rationel anvendelse af brænde. Disse foranstaltninger  
gennemføres hovedsagelig i  Sahel-bæltet og omfatter undersøgelser,  
opgørelser samt udveksling og udbredelse af oplysninger om ørken­
dannelsesfænomenet og genbeplantningsprogrammer.
Europa-Parlamentet besluttede i  slutningen af 1983 at bevilge yderligere  
58 mio ECU til videreførelse af det særlige program  
til bekæmpelse af sulten i  verden. Dette program omfatter især be­
kæmpelse af tørken i  Sahel-bæltet i  overensstemmelse med den resolu­
tion, der blev vedtaget af Den rådgivende Forsamling AVS/EØF den  
23. september 1983.
AVS-staternes interesse for projekter vedrørende husdyrhold holder sig  
fortsat. Finansieringerne inden for denne sektor beløb sig til 13,8 mio  
ECU i  1983 og er nået op pi over 52,8 mio siden konventionens ikraft­
træden. Denne interesse står bl.a. i  forbindelse med en genopblussen  
af smitsomme kvægsygdomme i  Afrika. Der er tale om kvægpest og om  
sygdomme, udbredt af tsetsefluen.

- 28 -
Kommissionen har derfor finansieret vaccinationskampagner i  flere lande,  
og den er overbevist om, at disse punktuelle indgreb ganske vist er  
nødvendige, men ikke tilstrækkelige. Kun gennem en langsigtet politik med  
koordinering pi regionalt plan og indsættelse af effektive midler kan  
disse sygdomme udryddes. Kommissionen søger selv
at vinde forståelse for dehne politik, bl.a. hos de andre kapitalind­
skydere.
Foranstaltninger til fordel for mindre husdyravlere og deres familie  
tilgodeses også, samtidig med at der ydes støtte til kombinationen  
af agerbrug og husdyrhold gennem anvendelse af trækdyr.
Gennem husdyrholdssektoren og herunder gennem spørgsmålet om prisfast­
sættelsen for kød kommer AVS/EØF-Rådet resolution fra Bruxelles ind  
på spørgsmålet om landbrugspriserne. Artikel 108-udvalgets tekniske  
gruppe har undersøgt dette vigtige og ømtålelige problem indgående;  
gruppens konklusioner viser, at debatten herom langtfra er afsluttet.
I 1983 skete der en begivenhed af særlig betydning på fiskeriområdet.
I november mødtes fem fiskeriministre fra landene omkring Guinea-golfen  
(Gabon, Ækvatorialguinea, Sao Tomé og Principe, Zaire og Congo) for  
første gang i  Libreville for at oprette et regionalt forvaltningsorgan  
for fiskeressourcer. Dette EF-finansierede møde var den logiske følge  
af et regionalt projekt til evaluering af fiskeressourcerne i  Guinea-  
golfen, der blev finansieret med regionale midler fra 4. EUF. Dette  
initiativ vil muligvis blive fulgt op i  1985 af undertegnelsen af en  
mellemstatslig konvention om forvaltningen af ressourcerne og udform­
ningen af et regionalt fiskeriprojekt.

- 29 -
Dette regionale samarbejde om forvaltning og udnyttelse af fiskebestande ,  
der jo ikke respekterer de nationale grænser, er uomgængelig nødvendigt.
Lignende aktioner er blevet iværksat i  løbet af dette Ir, bl.a. med henblik  
pi udvikling af det kommercielle tunfiskeri i  Det indiske Ocean og den  
fortsatte udvikling af fiskeressourcerne i  Victoria-søen. Andre aktioner  
planlægges i  Stillehavet og Vestindien.
Visse nationale projekter til forbedring af det ikke-industrielle  
fiskeri er blevet godkendt i  1983, bl.a. i  Sierra Leone og Gabon.
Projektet i  Sierra Leone er af særlig interesse, fordi der her er tale om  
et eksperiment med indførelse af forbedrede fremdrivningsteknikker i  mindre både,
tpirogger (brændstofudgifterne til de motordrevne pirogger repræsenterer  
mindst 60% af driftsudgifterne for øjeblikket).
3. Transport og kommunikation
Eksistensen af et tilstrækkeligt og tilpasset transportnet er ofte en  
forudsætning for gennemførelsen af projekter inden for andre sektorer,  
navnlig inden for landbrugssektoren. Det er derfor naturligt, at adskillige  
AVS-stater lægger vægt pi gennemførelsen af projekter, der kan skaffe dem  
et effektivt transportnet.
Denne tendens træder tydeligt frem i  1983, idet denne sektor tegner sig  
for den største mængde forpligtelser i  årets løb med over 250 mio ECU  
eller næsten 30% af årets forpligtelser (en fremgang på 123% i  forhold  
til året før). Disse voldsomme udsving, der også - men i  modsat retning -

- 30 -
inden
blev konstateret/f<?r udvikling af landdistrikterne, betyder ikke, at
transportsektoren bør beholde denne førsteplads. Selv om denne sektor i
1983 nåede op på et særligt højt beløb, repræsenterer den kun 16,7% af
de indgåede forpligtelser siden konventionens ikrafttræden. Denne
konstatering viser endnu en gang, at nok giver årsberetningerne et
præcist billede af iværksættelsen af det finansielle og faglige samarbejde
på det D.åqælderide tidspunkt, men de giver ikke mulighed for at vurdere hvor mpget  gennemførtder vil blive .  / i  løbet af hele perioden.
Det står dog fast, at transportsektoren er meget vigtig, og inden for  
sektoren kommer landtransport ind på en klar førsteplads (mere end 200  
mio ud af 250 mio). Transportprojekterne er ofte meget store projekter,  
der kun kan startes under anvendelse af samfinansiering. Således deltager  
Fællesskabet eksempelvis i  Cameroun i forbedringen af transportsystemet  
i korridoren Douala-Yaoundé, hvor der ud over vejbyggeriet (EUF- .  
finansiering på 10 300 000 ECU til bygning af en bro over Dibamba)  
foregår moderniseringsarbejder på det sidste afsnit Eseka-Maloumé af  
den transcamerounske jernbane, hvori Fællesskabet deltager med 12 200 000 ECU.
Landevejstransporten møder to typer vanskeligheder, som ikke er specielle  
for denne, men som antager en særlig betydning: de høje anlægsudgifter  
samt vedligeholdelses- og istandsættelsesproblemerne. Det drejer sig  
bestemt ikke om nye fænomener, og de vanskeligheder, der optræder på  
vedligeholdelsesområdet, er bl.a. omtalt i  årsberetningen for 1982 (1) og
1) S. 20 og 21.

- 31 -
af Radet selv i  dets resolution fra Bruxelles. Det er også velkendt, at
anlæggelsen af en vej er dyr, ligesom grundene hertil er velkendte. Den
vigtigste grund er sikkert, at denne type anlægsarbejder er stærkt
afhængig af prisen på oliebaseret energi: jordarbejder med entreprenør—
materiel, transport af jord og diverse materialer, asfalt til vejbelægningen
osv. Tendensen til omkostningsstigninger har imidlertid tidligere, som
naturligt er, været mindre udpræget i  kystegnene end i  kontinentets indre,
hvor forsyningsvejene til byggepladserne er længere og vanskeligere
fremkommelige. I dag breder denne tendens sig imidlertid og vil antage
et foruroligende omfang, hvis den fortsætter. Medens ejp^tø lassi sk asfaltvej
anlagt i  et kystland blev anslået til at koste 185 000/pr. km i  1980/81,
vil den i  begyndelsen af 1984 koste 320 000 ECU. Det lader altså til,
at til de "udefra kommende" faktorer, der presser priserne i  vejret
(prisstigninger som følger af energiomkostningerne), skal føjes "indefra
kommende" faktorer og i  særdeleshed en tendens hos virksomhederne til at
dække sig ind mod de risici - navnlig af finansiel art - som de frygter
at komme til at stå over for. Det er i  denne forbindelse bemærkelses-  ner
værdigt, at der/er en tendens til et større antal tvister og tvister
om større beløb end andre steder.
Eksperterne i  Artikel 108-udvalgets tekniske gruppe har i  forbindelse med  
deres undersøgelse af transport og kommunikationsproblemerne med rette  
bemærket, at man må være indstillet på at afveje prioriteringen af  
interventionerne inden for en given sektor med deres omkostninger, for  
det er klart, at når disse omkostninger er høje, så sker gennemførelsen  
af et projekt inden for den pågældende sektor til skade for andre projekter,  
der også er af betydning. Heraf må kunne udledes følgende: omfanget af de

- 32 -
finansieringer, der foretages inden for en given sektor, giver ikke i  sig  
selv nogen garanti for, at denne sektor rent faktisk er af speciel stor  
betydning for udviklingen. Lykkeligvis er der heller ikke nogen garanti  
for det modsatte. Formålet med denne følgeslutning er blot at fremhæve,  
hvor vanskeligt det er at vælge.
Andre transportmidler end landtransport har også været genstand for  
finansieringer i løbet af 1983. Således er der til transportmidlerne i  
Vestindien (Leeward Islands Air Transport) ydes 5,5 mio ECU til jord-  
materiel til det selskab, der flyver mellem øerne, for at skabe bedre lan­
dingsfaciliteter for aefly , der planlægges indkøbt i  1984.
Banken har i  1983 i  alt bidraget med 25 mio ECU (eller 18,5% af det  
samlede interventionsbeløb) til 2 telekommunikationsprojekter.
4. Social udvikling
Bistanden inden for denne sektor beløb sig i  1983 til 123 mio ECU, hvilket  
er en fremgang i  forhold til året før både i  absolutte tal (117,5 mio i  
1982) og i  procentuel andel (14,2% mod 10,7%). Social udvikling omfatter  
undervisning og uddannelse, sundhedsvæsen, vandbygning, infrastruktur  
i  byer og boligbyggeri.

- 33 -
Det er fortsat undervisning og uddannelse, grundlaget for udnyttelse af  
de menneskelige ressourcer, der er den største post inden for denne sektor  
med 77,3 mio ECU (mod 65,6 mio i  1982). Nitten flerårige uddannelses­
programmer er blevet vedtaget i  løbet af året. Stipendier og praktik­
ophold tegner sig stadig for en stor del af de programmer, der er under  
gennemførelse, men der optræder en klar tendens i  retning af øget  
støtte til allerede eksisterende uddannelsesinstitutioner på stedet,  
støtte til de nationale administrationsgrene, der tager sig af beskæf­
tigelsesspørgsmål, og samarbejde mellem universiteter i  Fællesskabet og  
i  AVS-staterne; dette var tilfældet i  Nigeria i  1983. Kun nogle af  
programmerne består fortsat hovedsagelig af uddannelses- og studiesti­
pendier. Desuden skal det ikke glemmes, at adskillige uddannelsesforan­
staltninger er indeholdt i  projekter, der ikke har uddannelse som hoved­
formål, bl.a. når der ydes støtte i  form af faglig bistand. Selv om  
Artikel 108-udvalgets tekniske gruppe har påpeget alvorlige vanskeligheder  
på dette område (idet der er en tendens til, at hjælpefunktionen
bliver vigtigere end undervisningsfunktionen), så er det dog den
generelle opfattelse, at det er den rette kurs, der følges på dette  
område.
Medens bistanden til undervisningsinfrastruktur var ret begrænset i  1982,  
blev der truffet 23 finansieringsafgørelser til i  alt 29 mio ECU inden for  
dette område i  1983. Det skal understreges, at ni af disse afgørelser  
drejede sig om projekter med direkte henblik på erhvervsfaglig uddannelse  
inden for så forskellige sektorer som landbrug i det sydlige Afrika og  
fremme af turisme i  Togo. Det største beløb, (12,5 mio ECU) blev ydet til
fakultetet for veterinærmedicin i  Zimbabwe. Dette er et godt eksempel  
på et regionalt projekt, specielt inden for dyrlægeuddannelser.

- 34 -
Der blev indenfor vandbygning, infrastruktur i byer og boligbyggeri (i alt 32,7  
mio ECU) finansieret 10 projekter vedrørende vandforsyning i  landsbyer, der  
klart er særdeles vigtige med henblik pi selvforsyning med de vigtigste fornøden­
heder, og otte andre vandforsyningsprojeter.
Indenfor sundhedsvæsen beløb forpligtelserne sig til 17 mio ECU. Et projekt vedrø­
rende omlægning af sundhedssektoren i  Tchad fortjener at blive særlig fremhævet.
Det er et eksempel på et særdeles frugtbart samarbejde mellem de nationale myndig­
heder, en stærkt motiveret ikke-statslig organisation ("Médecins sans frontiéres"),  
der skal varetage hele den faglige bistand (som ikke er særlig kostbar, da der  
er tale om en NGO), og Kommissionen gennem dens finansiering med midler fra EUF.
5. Nødhjælp
Nødhjælpens karakter, de nærmere bestemmelser for denne og proceduren ved iværk­
sættelse af nødhjælp i  medfør af Lome-konventionens artikel 137, som
hovedsagelig er af humanitær art, er allerede blevet udførligt beskrevet i  tidligere  
beretninger (1). Det skal her blot erindres, at der i  alt er 200 mio ECU til rådighed  
til denne bistandsform i  konventionens gyIdighedsperiode.
«
I løbet af 1983 blev der gennemført 45 nødhjælpsaktioner til et samlet beløb  
af 12,7 mio ECU mod 19,1 mio i  1982. Det samlede bistandsbeløb er således faldende,  
men antallet af aktioner er stigende (45 mod 30 i  1982). Der er ydet nødhjælp  
til 19 AVS-stater.
(1) jf. i  særdeleshed 1982-beretningen, s. 65.

- 35 -
De vigtigste nødsituationer, der har ført til iværksættelse af nødhjælp i  årets  
løb, har været tørke (39%), cykloner (22%) og andre naturkatastrofer (14%).
En fjerdel af bistanden blev udløst af det permanente flygtningeproblem i  Afrika.
af
Bistanden som følge/tørken (næsten 5 mio ECU) er gået til Tchad, Etiopien, Zim­
babwe, Tanzania og Mauritius.
De forskellige nødhjælpsaktioner er naturligvis iværksat af de nationale myndigheder,  
men der er også ydet støtte fra internationale og ikke-statslige organisationer.
Det kan bemærkes, at hovedparten af nødhjælpsaktionerne er blevet iværksat i  
løbet af nogle dage efter modtagelsen af anmodningen og dermed i  god tid inden  
udløbet af den frist på 6 måneder, der er fastsat i  konventiondh.
6. Stabex
Stabex udgør ikke en del af det finansielle og faglige samarbejde i  snæver forstand.  
Imidlertid er Stabex-overførslerne ligesom de andre bistandsformer finansielle  
strømme , der gavner AVS-staternes økonomi, og det er derfor sædvane kort at  
omtale iværksættelsen af Stabex inden for rammerne af den årlige forvaltnings-  
beretning til AVS/EØF-Rådet.

- 36 -
Der blev i  regnskabsåret 1983 i  alt udbetalt 103,2 mio ECU for anvendelsesåret  
1982. Da de disponible midler for dette år kun beløb sig til 89,4 mio (årlig  
tranche på 111,7 mio - 22,3 mio, hvis forlods anvendelse for 1981 var blevet god­
kendt af AVS/EØF-Rådet), havde Kommissionen henvendt sig til Ambassadørudvalget  
for at opnå tilladelse til forlods anvendelse af 13,8 mio ECU af den årlige rate  
for 1983. Dermed kunne de støtteberettigede anmodninger for 1982 imødekommes  
fuldt ud, i  modsætning til hvad der tidligere var tilfældet.
Kommissionen har i  øvrigt påbegyndt en gennemgang af de rapporter,
anvendelsen
som den har fået tilsendt af AVS-staterne om / af de overførsler, der blev  
foretaget for anvendelsesårene 1980 og 1981. Det er både for regnskabsåret 1980  
og regnskabsåret 1981 blevet konstateret, at kun en tredjedel af de rapporter,  
der skal indsendes i  henhold til bestemmelserne i  artikel 41, stk. 3, i  konven­
tionen,er blevet sendt til Kommissionen. Det ser således ud til, at et betydeligt antal  
AVS-stater ikke ser nogen forbindelse mellem den rettidige udarbejdelse af sådanne  
rapporter og ordningens troværdighed. Det må være rimeligt at henlede de pågæl­
dende myndigheders opmærksomhed på dette vigtige problem.
I langt størstedelen af de rapporter, som Kommissionen har modtaget, er anvendelsen  
af midlerne i  fuld overensstemmelse med den målsætning for ordningen, der er  
opstillet i  konventionen. Disse midler er enten blevet anvendt til landbrugspro­
jekter, der skal give en forøgelse, en genoprettelse eller en spredning
af produktionsmulighederne og med henblik på selvforsyning med fødevarer, eller til  
støtteforanstaltninger for producentpriserne.

- 37 -
KAPITEL IV: ANVENDELSEN AF VISSE AF KONVENTIONENS  
SÆRLIGE BESTEMMELSER
1. Foranstaltninger til fordel for de AVS-stater, som er mindst udvik­
lede, eller som er indlandsstater eller østater
I sin resolution af 20. maj 1983 fastslog AVS/EØF-Radet på ny nødvendighe­
den af, at der indrømmes de mindst udviklede AVS-stater en særbehandling,  
og at der træffes særlige foranstaltninger til fordel for de AVS-stater,  
der er indlandsstater eller østater.
For de mindst udviklede AVS-staters vedkommende kommer denne "særbehand­
ling" hovedsagelig til udtryk inden for det finansielle og faglige  
samarbejde, navnlig ved fastsættelsen af de finansielle midler, der  
tildeles disse. I denne forbindelse er der ved fordelingen af de  
programmerbare midler i  EUF fastlagt særlige kriterier for at give  
de mindst udviklede stater en fortrinsstilling i  forhold til de øvrige  
AVS-stater.
De særlige foranstaltninger til fordel for de AVS-stater, der er indlands­
stater eller østater, vedrører navnlig Stabex (samme fordele som for  
de mindst udviklede stater) og det industrielle samarbejde.
Efter den endelige fastsættelse af tildelingerne til de enkelte AVS-  
staters vejledende programmer beløber de programmerbare midler, der  
er tildelt de mindst udviklede AVS-stater, indlandsstaterne og østa-  
terne sig til 1  908,6 mio ECU, medens det tilsvarende beløb for de  
øvrige AVS-stater er på 605,1 mio. Den førstnævnte gruppe stater har  
således fået tildelt 76% af midlerne til de vejledende programmer;  
tildelingen pr. indbygger i  denne gruppe er i gennemsnit dobbelt så  
stor som for de øvrige AVS-staters vedkommende.

- 38 -
Det bør erindres, at finansieringsvilkårene i  forbindelse med disse  
midler er særligt gunstige. Der er hovedsagelig tale om gavebistand  
og, i  egnede tilfælde, om lån på særlige vilkår eller om risikovillig  
kapital.
Pr. 31. december 1983 var der indgået forpligtelser for 1 018,1 mio  
ECU af midlerne i  5. EUF til fordel for de mindst udviklede AVS-stater,  
indlandsstaterne og østaterne, hvilket svarer til 53% af beløbet  
i de vejledende programmer. For de øvrige AVS-stater lå den tilsva­
rende procentsats på samme tidspunkt på 51.
De forpligtelser, der var indgået ved udgangen af 1983 for
samtlige EUF-midlers vedkommende (dvs. ikke blot de programmerbare  
midler, men også Stabex, lån med rentegodtgørelse, risikovillig kapi­
tal og nødhjælp), beløb sig til 1  430,5 mio ECU til fordel for de  
mindst udviklede AVS-stater, indlandsstaterne og østaterne ud af et  
samlet forpligtelsesbeløb på 2 315,6 mio, dvs. 61,7%.
I ovennævnte resolution mærkede AVS/EØF-Rådet sig de bestræbelser,  
Fællesskabet havde udfoldet til fordel for de mindst udviklede stater,  
indlandsstaterne og østaterne, og det opfordrede de pågældende AVS/EØF-  
institutioner til snarest muligt at undersøge den reelle virkning  
af de foranstaltninger, der allerede var truffet på dette område.
Fællesskabet for sin del har vist sig rede til at foretage en sådan  
undersøgelse ved mellem juli 1982 og april 1983 at forelægge detal­
jerede oplysninger om de foranstaltninger, der er truffet på grundlag  
af konventionens særlige bestemmelser til fordel for disse lande.
Trods Fællesskabets opfordring af 29. juli 1983 er det pågældende AVS/EØF-  
underudvalg ikke trådt sammen siden november 1982, da AVS-staterne endnu  
ikke har tilkendegivet deres reaktioner på oplysningerne fra Fælles­
skabet .

- 39 -
2. Det regionale samarbejde
Det regionale samarbejde har i  løbet af 1983 oplevet en ret positiv  
udvikling, hvad de finansielle forpligtelser angår, idet der i  alt  
er indgået forpligtelser (inkl. Den europæiske Investeringsbanks in­
terventioner i  form af lån med rentegodtgørelse og risikovillig kapi­
tal) for 43% af den samlede tildeling på 631,5 mio ECU, medens den  
tilsvarende procentsats ved udgangen af 1982 kun var 25.
Dette samlede billede dækker naturligvis over væsentlige forskelle  
mellem de enkelte regioner, idet forpligtelsesniveauet går fra 28%  
i  Østafrika til 59% i  Stillehavsområdet.
En opsplitning på sektorer viser, at i  forhold til den samlede mængde  
forpligtelser, der er indgået i  de forskellige regioner (ekskl.  
forpligtelser indgået som led i  de 100 mio ECU, der er øremærket  
til finansiering af globale aktioner af interesse for samtlige AVS-  
stater såsom Centret for industriel Udvikling (CIU), Det tekniske  
center for samarbejde på landbrugsområdet og i  landdistrikterne  
osv.), vedrører 36% af forpligtelserne sektoren "transport og kommu­
nikation", 26% sektoren "udvikling af landdistrikterne", 22% sektoren  
"industri, energi, minedrift", medens de sidste 16% er gået til  
uddannelsesforanstaltninger og faglig bistand.

- 40 -
Medens forpligtelsesprocessen har været inde i  en opmuntrende udvik­
ling, gælder det samme ikke for identificeringen af projekter ,  
hvor der har kunnet iagttages en vis afmatning. Således er projekter  
til et beløb svarende til omkring 200 mio ECU endnu ikke nået frem  
til identificeringsfasen. Langsommeligheden i  forbindelse med identi­
ficeringen af projekter hænger bl.a. sammen med projekternes komplekse  
karakter (f.eks. projekter, der indgår i  den nordlige og den centrale  
korridor), med nødvendigheden af at søge samfinansiering eller med  
de forskellige grader af interesse, som de potentielle modtagerstater  
udviser for et regionalt projekt.
For ikke i  overdreven grad at blokere bevillinger til projekter,  
der viser sig ikke at være tilstrækkeligt veldefinerede eller modne  
til finansiering under den nuværende konvention, kan det vise sig  
nødvendigt at foretage en ændring af programmeringen i  visse regioner  
med henblik på at skifte til andre og mere veldefinerede projekter  
og dermed yde et reelt bidrag til løsningen af problemer, der er  
fælles for flere AVS-stater.
Det er Kommissionens opfattelse, at man bør gå længere end hidtil  
i  det regionale samarbejde og ikke indskrænke sig til "klassiske"  
regionale projekter, som vejanlæg og dæmningsbyggeri er de bedst  
kendte eksempler på. Inden for universitetsundervisning og  
forskning bør der gøres en øget indsats på regionalt plan, fordi  
de nationale midler næsten altid er for begrænsede, hvorimod  
fællesskab giver styrke - her som andre steder - og baner vejen  
frem.

- 41 -
3. Samfinansieringer
På grundlag af Bruxelles-resolutionen har Artikel 108-udvalgets tekniske  
gruppe gjort status over situationen på dette område. Oa fordelene ved  
fælles finansiering fremfor parallel finansiering er klart fastslåede,  
har udvalgets eksperter redegjort for de vanskeligheder, der opstår ved  
opstillingen af samfinansieringerne, bl.a. på grund af den manglende over­
ensstemmelse mellem de regler og procedurer, der følges af de forskellige  
samfinansieringskilder. Imidlertid fortsætter harmoniseringsbestræbelserne,  
der allerede har givet gode resultater.
I løbet af 1983 blev atten projekter samfinansieret med en deltagelse fra  
5. EUF på 124 mio ECU. Det samlede beløb, der er blevet anvendt til samfi­
nansieringer siden konventionens ikrafttræden, var nået op på 382 mio ECU  
ved årets udgang, dvs. en fjerdedel af de programmerbare midler, der var  
indgået forpligtelser for på dette tidspunkt. Hertil skal lægges et beløb  
på 161 mio ECU fra de tidligere fonde, hvorved man når frem til en EUF-deltagelse  
på 19% i  finansieringen af de projekter, der er tale om.
De vigtigste partnere i  de projekter, der er blevet samfinansieret med  
EUF-midler, er fortsat de arabiske fonde (16%) og Fællesskabets medlems­
stater (11%). AVS-staternes egen deltagelse ligger på 5%.
EIB har i  løbet af 1983 deltaget direkte i  finansieringen af seks projekter,  
der blev samfinansieret med Caisse Centrale de Coopération Economique,  
Verdensbanken, Kommissionen, Kreditanstalt fur Wiederaufbau og Den inter­
nationale Finansieringsinstitution (IFC).

- 42 -
4. Mi kroprojekter
Den betydning, som AVS/EØF-Radet tillægger mi kroprojekter, er særlig  
fremhævet i  resolutionerne fra Bruxelles og Libreville. I resolutionen  
fra Bruxelles henleder Rådet specielt opmærksomheden på de nye procedurer,  
der skal fremskynde iværksættelsen af mi kroprojekter
gennem godkendelse af disse i  form af samlede beløb i  medfør af konventio­
nens artikel 114, stk. 1.
Artikel 108-udvalgets tekniske gruppe har foretaget en indgående undersøgelse  
af disse procedurer, der ligeledes omfatter indførelsen af vejledende  
programmer for mi kroprojekter.  Den tidligere praksis forudsatte, at hvert  
enkelt mikroprojekt blev beskrevet individuelt og ansat til et bestemt  
beløb, før det blev optaget i  et årsprogram. Med· denne fremgangsmåde var der  
fare for, at visse overslag skulle vise sig utilstrækkelige, når der  
skulle træffes en afgørelse om det samlede program. Man har derfor gjort  
et vigtigt fremskridt med den nuværende procedure, hvor mikroprojekterne  
godkendes i  form af et vejledende program med angivelse af de berørte sek­
torer, men uden at der refereres til individuelle projekter.
Trods visse vanskeligheder, der er uløseligt forbundet med mikroprojekterms  
karakter og navnlig med deres fysiske spredning, er deres iværksættelse normalt
vellykket, når lokalsamfundenes deltagelse er sikret. Man finder et bevis  
for den interesse, som AVS-staterne fortsat viser denne samarbejdsform,  
i  den omstændighed, at finansieringerne på dette område nåede op på 18,7  
mio ECU i  1983.

- 43 -
KAPITEL V:  RESULTATERNE AF EVALUERINGSARBEJDET
Den betydning, som AVS/EØF-Radet tillægger evalueringsarbejdet, kom til udtryk  
i  den resolution, som det vedtog i Libreville i maj 1982 og som blev  
citeret i  årsberetningen for 1982. Denne betydning blev på ny fremhævet,  
mere specifikt i  forbindelse med det faglige samarbejde, i  AVS/EØF-Rådets  
resolution fra Bruxelles den 20. maj 1983. I slutningen af resolutionen  
pålægger Rådet Artikel 108-udvalget at foretage "en indgående undersøgelse  
af udgifterne til og kvaliteten af den faglige bistand, idet der blandt 
andre bedømmelser tages hensyn til Kommissionens undersøgelse vedrørende  
en vurdering af sådan bistand, med henblik på at forbedre gennemførelsen af  
de relevante afsnit i  konventionen".
På dette særlig vigtige område afsluttede Kommissionen henimod slutningen af  
1983 de forberedende arbejder, der skal danne grundlag for et ekspertmøde  
i  Harare i  april 1984. Ganske vist har Artikel 108-udvalgets jekniske gruppe  
gennemført betydelige arbejder på evalueringsområdet, men den har indtil  
videre måttet lade spørgsmålet om den faglige bistand ligge som følge af  
den arbejdsbyrde, de igangværende forhandlinger giver gruppens medlemmer.
Den globale evaluering vedrørende Zaire og Zambia er blevet afsluttet for  
så vidt angår undersøgelserne på stedet samt en evaluering af undervisningsfor-  
foranstaltningerne i  landdistrikterne.

- 44 -
Desuden har Kommissionen i  slutningen af 1983 iværksat to andre evalueringer,  
den ene vedrørende kunstvandingsprojekter og den anden vedrørende handels-  
fremmende foranstaltninger. Resultaterne af disse evalueringer vil foreligge  
i  slutningen af 1984.
Endelig blev der afholdt et ekspertmøde AVS-EØF i  Niamey fra den 30. maj  
til den 3. juni 1983 om udviklingsforanstaltninger inden for vejinfrastruk­
tur .  Under dette møde blev der udarbejdet "basisprincipper" pi området,  
og ordlyden af disse principper vil sammen med to bilag med kommentarerne  
til resultaterne af evalueringen og med eksperternes anbefalinger blive  
forelagt AVS/EØF-Rådet pi dettes møde i  maj 1984.
Kommissionens tjenestegrene har fortsat deltaget i  arbejdet i  den ekspert­
gruppe vedrørende evaluering, der er blevet nedsat under OECD's udvalg  
for udviklingsbistand (DAC) i Paris. Denne gruppe gennemfører undersøgelser  
af metodologisk art og er ved at forberede en rapport om de praktiske
konklusioner, der kan drages af de allerede foreliggende evalueringer.
Efter den beslutning, der blev truffet af Artikel 108-udvalget pi minister­
plan om at foretage en systematisk gennemgang af samtlige spørgsmål vedrørende  
evaluering, har udvalget (på stedfortræderplan) pålagt en teknisk gruppe at  
forberede dets fremtidige arbejde på evalueringsområdet (ex post).
Denne gruppe har afholdt flere møder i  slutningen af 1983 og begyndelsen af  
1984 på grundlag af forslag forelagt af AVS-staterne og Fællesskabet.
Dette arbejde har ført til udarbejdelsen af fire dokumenter:

- 45 -
udkast til resolution om en forbedring af evalueringsordningen (ex post),
udkast til rapport om anvendelsen af basisprincipperne inden for sektorerne  
sundhedsvæsen og drikkevandsforsyning,
udkast til rapport om basisprincipperne inden for undervisningssektoren,
udkast til resolution om basisprincipperne inden for vejinfrastruktur-  
sektoren.

TABEL IA - Fordelingen af forpligtelser indgået i  Løbet af 1983 efter Lande og interventionssektorer
(5. EUF + normale EIB-lån)
(året 1983) (mio ECU)
Udvikling af produktionen
LANDIndustria- SysminTuri smeProduktion Økonomisk Social Handels- Nødhjælp StabexAndetI altli sering i  land­
distrikterinfra- 
strukturudvik­
lingfremmende
foran­
staltning (1)
De mindst udviklede
AVS-stater
Antigua og Barbuda _
Belize 2,6 2,6Ben i n 3,8 3,50,2 1,1 0,4 2,70,812,5Botswana 4,7 1,6 0,2 0,2 6,7Burundi 13,5 0,2 9,0 4,6 0,2 27,5Kap Verde
Centralafrikanske Rep, 5,1 10,6 3,0 1,7 20,4Comorerne0,2 1,1 1,3Dj ibouti 0,1 1,6 1,7Dominica 0,1 2,3 2,4Etiopien 33,0 0,2 2,3 35,5Gambia 0,2 0,3 0,9 2,3 2,0 5,7Grenada 0,2 0,3 1,6 2,1Guinea 0,2 5,1 0,3 0,1 5,7Guinea-Bissau 0,40,50,9ffkvatorialguinea 0,2 0,1 0,1 0,1 0,30,8Øvre Volta 10,3 14,8 1,5 1,00,227,8Ki ribati 0,1 0,2 0,3 1,0 1,6Lesotho 0,1 0,7 0,7 1,5Malawi 3,1 0,7 31,3 3,8 -0,2 2,70,441,8Mali 0,3 9,6 7,4 3,5 20,8Mauretanien 1,5 5,0 0,3 6,8Niger 0,5 0,5 5,3 6,3Uganda 0,1 14,7 5,8 0,8 0,622,0Rwanda 0,8 1,9 17,9 0,3 20,9St. Lucia 0,3 0,2 0,2 0,7St. Vicent & Grenadin 0,4 0,4Salomonøerne 1,0 1,7 2,7Vestsamoa 0,6 0,1 0,2 1,4 2,3Sao Tomé og Principe 0,4 1,1 2,7 4,2Seychellerne 0,4 2,4 2,8Sierra Leone 1,0 0,3 0,1 6,3 7,7Somalia 0,1 0,3 0,4Sudan 1,2 20,8 7,0 0,3 29,3Swaziland 0,4 9,0 3,1 12,5Tanzania 0,3v 0,2 0,3 0,4 1,9Tchads'i 5,7 0,7 3,6 15,1Togo 0,1 3,6 1,1 4,6 0,2 0,1 7,10,116,9Tonga 2,7 2,7Tuvalu0,1 0,1Vanuatu __1,6 1*6I ALT 81,6 __3,871
^6____10
2,859,4 1,2 6,2 47,12,9376,6AVS-indlandsstater
Zambia2,1 0,7 2,8Zimbabwe 5,0 7,7 17,7 10,4 1,5 0,142,4AVS-østater
Bahamas 0,9 0,9Barbados 0,20,1 0,3Fiji 1,4 4,0 0,4 0,4 2,5 0,8 9,5Jamai ca 3,1 3,7 6,8Madagaskar 5,0 2,3 13,7 5,3 0,1 26,4Mauritius 0,9 0,9
Papua Ny Guinea 1,6 6,3 0,1 24,1 32,1Trinidad og Tobago 0,2 3,4 3,6I ALT 14,0 0,220,0 41,7 20,2 0.6 4,0 24,90,1. 125y_7Øvrige AVS-stater
Cameroun 29,4 1,3 17,9 0,4 0,249,2Congo 5,0 23,5 28,5Elfenbenskysten 2,4 13,4 0,2 0,8 16,8Gabon 2,6 0,1 2,7Ghana 6,0 2,2 1,7 31,20,241,3Guyana 1,0 4,0 0,7 5,7Kenya 0,3 6,4 1,2 0,48,3Liberia 0,1 1,7 1,0 2,8Nigeria 45,1 17,1 62,2Senegal 1,7 4,3 5,7 0,2 0,212,1Suriname 2,7 2,7Zai re 0,1 17,0 26,0 10.0 53.1I ALT 93,7 53,1 67,4 35,9 0,6 2,5 31,21,0285,4Regionale
interventioner 30,0 7.68,1 39,2 11.5 4,7 3*6104,7I A L T 219,3 11,6152.8 251.1 127,0___7,1 ~~l 103,27,6892,4
1) Overførsler vedrørende anvendeIsesåret 1982.
Et beløb pa 17 mio ECU af Stabex-midlerne er blevet anvendt til udviklingsprojekter og er ikke medtaget i  Stabex-kolonnen.

TABEL IB - Fordelingen af forpligtelser indgået ved
(5. EUF + normale EIB-lan)udgangen af 1983 efter lande og interventionssektorer
(kumuleret) (mio ECU)
Udvikling a :  produktionen
LAND Industria­
liseringSysminTurisme Produktion 
i landdi­
strikterØkonomi sk 
infra­
strukturSocial
udvik­
lingHandels-
fremmende
foran­
staltningNødhjælp Stabex
(1)UndetI alt
Oe mindst udviklede
AVS-stater
Antigua og Barbuda 0,1 0,1
Bel i  ze 2,6 0,1 2,7
Benin 4,0 3,5 3,2 1,1 7,0 0,8 3,40,923,9
Botswana 23,9 2,4 1,5 3,7 1,1 0,2 0,233,0
Burundi 18,8 8,6 9,0 5,3 0,211,0 52,9
Kap Verde 1,8 0,4 0,8 1,0 0,2 4,2
Centralafrikanske rep. 5,2 20,7 18,2 3,2 0,5 3,9 51,7
Comorerne 0,3 0,3 0,9 0,4 2,2 4,1
Dj ibouti 2,3 1,1 1,7 0,1 5,2
Dominica 1,0 0,3 2,4 0,2 0,5 2,9 7,3
Etiopien 45,5 27,2 58,6 4,3 0,8 136,4
Gambia 0,2 2,0 0,9 5,9 0,113,40,222,7
Grenada 2,4 0,2 0,3 0,5 1,80,15,3
Guinea 7,4 5,8 5,3 0,6 19,1
Guinea-Bi ssau 9,1 2,2 1,90,613,8
Akvatorialguinea 0,2 0,1 0,1 0,2 0,30,9
Øvre Volta 10,3 18,5 17,0 21,2 1,00,268,2
Kiribati 0,3 0,2 0,3 1,5 2,3
Lesotho 8,5 0,1 0,1 2,5 0,8 0,1 1,20,213,5
Malawi 3,1 3,0 1,1 31,3 7,6 0,2 0,2 4,50,451,4
Mal i 2,6 31,7 9,6 11,5 0,4 0,9 6,6 63,3
Mauretanien 1,5 20,5 5,5 0,8 0,3 28,6
Niger 14,0 8,4 19,4 5,8 0,4 1,1 0,349,4
Uganda 10,0 14,4 14,8 10,0 4,1 0,854,1
Rwanda 3,8 26,8 17,9 5,5 2,0 7,10,163,2
St. Lucia 0,5 1,3 0,2 0,2 1,4 3,6
St. Vincent 6 Grenadin. 0,4 2,9 0,2 3,5
Salomonøerne 1,6 1,0 1,8 ! 2,3 6,7
Vestsamoa 8,6 0,4 0,1 !  0,2 4,3 13,6
San Tomé og Principe 2,6 1,1
I  °'23,5 7,2
Seychellerne 1,0 0,4 2,5
8,14,1
Sierra Leone 0,114,1 0,5 5,1 27,9
Somalia 2,6 19,0 6,4 0,7!  16,0 2,6 47,3
Sudan 2,4 60,3 7,2 3,0 0,1I  2,0 21,9 96,9
Swaziland 8,9 0,4 12,6 3,1 25,0
Tanzania 10,0 0,333,7 5,2 ' 17,3 0,3 0,5 6,8 74,1
Tchad 12,2 6,2 3,7 6,2 28,3
Togo 0,2 8,8 22,7 5,7 0,2i  0,1 7,10,245,0
Tonga 1,0 0,3 0,1 I  1,4 3,3 6,1
luvalu 0,2 0,1 0,1 0,2 0,6
Vanuatu 1.0 3,9 0,2 j 5,1
I ALT 205,3 7,0341,9 208,3 225,0 4,2 41,9134,2 4,51 172,3
AVS-indlandsstater
Zambia 42,4 55,0 14,6 11,6 0,8 1,1 125,5
Zimbabwe 29,8 9,1 17,7 11,2 0,1;  2,5 0,170,5
AVS-østater1,3 Bahamas 0,9 0,4
8arbados 4,9 0,2 1,4 0,3 0,2 7,0
Fiji 16,0 2,1 5,8 1,4 0,5 2,8 2,1 30,7
Jamaica 8,4 3,8 4,8 ! 3,2 20,2
Madagascar 7,2 15,6 13,7 5,9 0,1 1,3i 3'9i47,7
15,5Mauritius 7,8 4,5 3,2
I  37,91
Papua Ny Guinea 61,3 1,6 6,3i  3,3 0,3 I  IU, /
Trinidad og Tobago 
I ALT9,1 0,7 4,1 13,9
186,9 55,0 0,254,3 43,5 46,2 2,0 7,7|  47,1 0,1443,0
Øvrige AVS-stater 1 !105,5Cameroun 43,3 15,1 31,7 0,4 1,1 i  13,5 0,4
Congo 5,4 23,6 3,7 0,1
I  46,832,8
Elfenbenskysten 16,3 18,0 12,4 12,2 2,3 0,8 108,8
41,2Gabon 35,0 5,6 0,6 |
Ghana 6,1 6,8 7,0 2,0 1,956,80,280,8
Guyana 2,9 4,0 0,5 3,4 0,1!0,610,9
Kenya 30,5 24,7 10,0 2,2 1,1 0,726,5 V6,3
Liberia 1,3 2,1 1,10,34,5
Nigeria 45,1 0,6 18,0 6A,U
Senegal 30,6 1,627,9 2,5 12,7 1,3 0,259,10,2136,3
Suriname 2,9 2,6 J r J
Zaire 14,8 40,0 17,4 26,1 11,6 2,8 112,7
I ALT 231,3 40,0 1,8125,1 116,4 67,9 6,0 6,7202,7 1,4799,3
Regionale15,6268,6Interventioner 68,3 8,461,0 79,8 22,8 12,7
I A L T 691,8 95,017,4582,3 448,0 361,9 24,9I  56,3 384,021,62 683,2

TABEL II A - Fordelingen af forpligtelser indgået i  løbet af 1983 efter interventionssektorer 
og finansieringsformer
(året 1983)
I. UDVIKLING AF PRODUKTIONEN 
1. Industrialisering 
Generelt
Udvindings industri 
Metalindustri 
Forarbejdnings industri 
Landbrugs- og fødevareindustri 
Projekter, der især vedrører
energisektoren |37,7I  50,4 I  I I  3,0 25,0 116,1 13,0
Håndværk |0,6I  I  I I0,60,1
Turisme |11,6I  I  I  
I  I11,6 1,3
Prøduktion i landdistrikter | I  I  I I152,8 17,1
Generelt 8,2!  15'5 i  !I 23,7 2,7Plantager 12,4 I 16,5 1,8
Landbrugsmæssig vandbygning 2,4I  I  I 2,40,3
Landbrug 48,1 10,3 58,4 6,5
Kredit- og handelskooperativer 0,3I  I  I 0,3 -
Husdyrhold 10,2 3,6 13,8 1,5
Fiskeri 4,6 -0,5 I 4,10,5
Skovbrug 0,6I  I  I I 0,60,1Mikroprojekter og andet 18,7I  I  I I 18,7 2,1Integrerede projekter, der især I  I  I I
vedrører landbrugssektoren 14,3i  I  i  I  I  III14,3 1,6
II. ØKONOMISK INFRASTRUKTUR
4. Transport og kommunikation
Generelt
Veje og broer
Jernbaner
Havne og flodveje
Lufthavne
Telekommuni kation
III. SOCIAL UDVIKLING
5. Undervisning og uddannelse 
Generelt
Undervi sningsinfrastruktur 
Specielle projekter vedrørende 
erhvervsfaglig uddannelse og 
udsendelse af lærere 
Stipendier og praktikophold
6. Sundhedsvæsen 
Generelt
Sundheds i  nfrastruktur 
Oplysningskampagner og fagligt 
samarbejde
7. Vandbygning, infrastruktur i  
byer, boliger
Vandforsyning i landsbyer 
Vandforsyning i  større byer 
Kloakering i byområder 
Byplanlægning
IV. HANDELSFREMMENDE FORANSTALTN. 
V. NØDHJÆLP
Vi. STABEX 
VII. ANDET
Oplysningsvirksomhed, dokumen­
tation, kollokvier, udarbej­
delse af programmer, alminde­
ligt fagligt samarbejde
I ALTGavebistand
15,5
5.4 
0,1 
0,2
1.4
0,7
140,1
1,16,4
9,8
5,3
0,4
25,8
4,0
43,9
2,2
8,0
6,8
17,3
7,4
0,4
0,1
7,1
12,7
7,6
497,4Lan pa særlige 
vi Ikår
heraf 
Sysmi n
0,9
40.8
21.9
3,2
7,5
157,7(mio ECU)
Stabex
103,2
103,2Ri si kø­
villig 
kapital
6,9
9,7
7,5
5,0
2,0
10,0
44,1Nørmale 
EIB-lån
50,0
15,0
90,0Ialt
383,7
219,3
72,4
15,1
0,1
7,7
7,3
251,1
0,7
180,9
23.0 
8,4 
9,8
28.3
127,0
77.3
0,4
29.0
4.0 
43,9
17,0
2,2
8.0
6,8
32,7
17,3
14,9
0,4
0,1
7,1
12,7
103,2
7,6
892,4

TABEL II B - Fordelingen af forpligtelser indgået ved udgangen af 1983 efter interventionssektorer 
og finansieringsformer
(kumuleret) (mio ECU)
Lån på særlige
vi LkårNormale
EIB-LånGavebi stand|  herafStabexvillig I alt %
|  Sysmin______|______Ikapital
I i .UDVIKLING AF PRDOUKTIONEN I1  3 86 ,5 5 1 ,7  I
1 .IndustrialiseringI|7 8 6 ,8 2 9 ,3  J
Generelt 4 7 ,0 I 4 2 ,7 9 0 ,5 1 80,2 6 ,7  I
Udvindingsindustri 1 7 ,2 I 9 5 ,0 2 1 ,7 6 5 ,0 1 98,9 7 ,4  |
Metalindustri 0 ,1 I 0,1
Kemisk industri 3 ,0 I 3 ,9 1 1 ,0 1 7 ,9 0 ,7  |
Forarbejdningsindust ri 1 1 ,8 2 ,5  | 11,5 16,5 4 2 ,3 1 ,6  |
Landbrugs- og fødevareindustri 8 ,3 7 ,2  I 8 ,6 2 5 ,2 4 9 ,3 1 ,8  |
Projekter, der især vedrører Ienergisektoren 9 7 ,2 5 0 ,4  | 1 9 ,9 1 20 ,0 2 87,5 1 0 ,7  |
Infrastruktur i forbindelse Imed industriprojekter 1 0 ,0  I 1 0 ,0 0 ,4  |
Håndværk 0 ,6 I0 ,6
2 .Turisme 12,6|4 ,8 17,4 0 ,7  J
I 3.Produktion i landdistrikter I5 82,3 2 1 ,7  |
Generelt 3 9 ,0 4 7 ,0  J 8 6 ,0 3 ,2
IPlantager 9 4 ,4 8 ,3  I 1 02 ,7 3 ,8  |
Landbrugsmæssig vandbygning 2 5 ,9 I2 5 ,9 1 ,0  |
Landbrug 1 82,7 1 0 ,3  | 1 9 3 ,0 7 ,2  j
Kredit- og handelskooperativer 0 ,6I 0 ,6
Husdyrhold 4 6 ,7 5 ,6  i 5 2 ,3 2 ,0  |
Fiskeri 1 3 ,3 I1 3 ,3 0 ,5  |
Skovbrug 3 ,4 I3 ,4 0 ,1  |
Mikroprojekter og andet 4 0 ,8 I4 0 ,81' 5 I
Integrerede projekter, der især I
6 4 ,3 vedrører landbrugssektoren 5 9 ,6 4 ,7  |2 ,4  |
II.ØKONOMISK INFRASTRUKTURI
|4 4 8 ,0 1 6 ,7  |
1  4 .Transport og kommunikation I4 4 8 ,0 1 6 ,7  |
1Generelt 1,11,1 I
1 1 ,8  j Veje og broer 2 59,7 57,1 | 3 16 ,8
Jernbaner 5 ,0 2 2 ,7  | 1 0 ,0 3 7 ,7 1 ,4  |
Havne og flodveje 9 ,5 I 4 ,6 4 ,4 18,5 0 ,7  |
Lufthavne 1 9 ,9 I1 9 ,9 0 ,8  |
Telekommunikation 13,1 5 ,9  | 1 0 ,0 2 5 ,0 5 4 ,0 2 ,0  |
III.SOCIAL UDVIKLINGI
|3 6 1 ,9 1 3 ,5  j
1  5.Undervisning og uddannelse I1 64 ,8 6 ,2  |
Generelt 1 ,0I
i1 ,0
1 ,3  |1Undervisnings infrastruktur 31,5 3 ,2  I 3 4 ,7
Specielle projekter vedrørende I
erhvervsfaglig uddannelse og I
1 2 ,4 udsendelse af lærere 1 2 ,4 I0 ,5  [
Stipendier og praktikophold 1 16,7 I1 16,7 4,4 j
6 .Sundhedsvæsen
Generelt
Sundhedsi nfrastruktur2 ,2
2 5 ,8I
I
I
I3 5 ,5
2 ,2
2 5 ,81 ,3  j
0,1 I
0 ,9  |
Oplysningskampagner og fagligt I0 ,3  Isamarbejde 7 ,5 I7,5
7 .Vandbygning, infrastruktur i  
byer, boligerI
I
I1 61 ,6 6 ,0  |
Generelt 5 3 ,9 5 ,0  | 58,9 2 ,2  | 
2,1 | 
1 ,2  l 
0 ,3  | 
0 ,2  |Vandforsyning i  landsbyer 5 0 ,0 8 ,0  |5 8 ,0
Vandforsyning i  større byer 2 4,5 7 ,5  I3 2 ,0
Kloakering i  byområder 8 ,3 I8 ,5
Byplanlægning 4 ,4 I4 ,4
IV.HANDELSFREMMENDE FORANSTALTN. 2 4 ,9I
i2 4 ,9 0 ,9  j
1  v .NØDHJÆLP 56,3 I5 6 ,3 2 , 1  |
VI.STABEXI
I3 84 ,0 3 8 4 ,0 1 4 ,3  j
| v i i .ANDET
Oplysningsvirksomhed, dokumen­
tation, kollokvier, udarbej­
delse af programmer, alminde­
ligt fagligt samarbejde2 1 ,6 III
II
I2 1 ,6 0 ,8  |
I ALT 1  4 53,5I
2 5 5 ,4  | 9 5 ,0
I3 84 ,0 1 27,7 3 6 7 ,6 2 6 8 3 ,2 1 0 0 ,0  j

TABEL III A ~ Finansieringerne i  Løbet af 1  983. fordelt efter finansieringsformer og forvaltningsorganer
Samlet beløbForpligtelser
(art. 95 i 
konventionen)Bistand, der  
forvaltes af  
Kommi ssionenBistand, der  
forvaltes af  
EIBI alt
Beløb ZBeløb ZBeløb : ZBeløb Z
Midler fra EUF 4.637 87,1744,9 100 57,539,0802,4 89,9
- Gavebistand
heraf: rentegodtgørelser  
nødhja# lp2.996 t  
(175) 
(202)56,3
(3,3)
(3,8)484,0 
i 12,7)65,0
(1,7)13,4 
C  13,4)9,1
(9,1)497,4 
(  13,4) 
(  12,7)55,7
(1,5)
(1,4)
- L8n p3 sarlige vilkår 5 1 8 9,7157,7 21,2 157,717,7
- Risikovillig kapital 284 5,3/44,129,9 44,14,9
- Stabex 5 5 7 10,5103,2 1V8 103,211,6
- Mineraler (Sysmin) 282 5,3- - -
Midler fra EIB 6 8  5 12,9 90,061,0 90,010,1
- Lån af Bankens egne midler 685 12,9 90,061,0 90,010,1
I alt 5.322 1 0 0744,9 100147,5100 892,4100

TABEL I I I  B  —  Finansieringerne ved udgangen af 1 9 8 3 , fordelt efter fin.
(k u m u  leret)
Midler fra E U F
-  Gavebistand
heraf: rentegodtgørelser  
npdhjælp
-  Lån på særlige vilkår
-  R is iko villig  kapital
-  Stabex
- Mineraler (Sysmin)
Midler fra EIB
-  Lån af Bankens egne midler
I altSamlet beløb
(a rt. 95 i  
konvent i onen)
Beløb Z
4.637 87_,1_
2.996
(175)
(202)■  56,3 
(3,3) 
(3,8)
518 9.7
284 3,3
557 10,5
282 5,3
685 12,9
68 5 12,9
5.322 100ingsformer og forvaltningsorganer
-. . . . . . . .  (mio EC U )
Fo
rpli gtelser
Bistand, der  
forvaltes af  
K o m m i ssionenBi stand,  
forvaItes  
EIBder
afI alt
B e  løbZ Beløbz BeløbZ
2 1 12,1 100 203*5 35,6 2  315,6 86,3
1  377,7  
(56,3!65,2
(2,7)75,8
(75,8) (13,3
13,3)1  453,5  
(75,8!  
(56,3:54,2
(2,8)
(2,1)
255,4 12,1 255,4 9,5
s
127,7 22,3 127,7 4,8
384,0 18,2 384,0 14,3
95,0 4,5 95,0 3,5
367,6 64,4 367,6 13,7
367,6 64,4 367,6 13,7
2 112,1 100 571,1 100 2 683,2 100

T A B E L  IV A  1; _ _ _ _ _ _ _ _  . Oversigt efter intervont ionssrktoror m o d  omgivelse af procentvis andel, finansieringsform
~ ~
f l g  forvaltningsorgan - udviklingen i 1otiet af 1983 (bistand i henhold t i l  progra m m er + Sysmin)
(året 1983) (mio ECU)
•I.  Bistand forvaltet af Kommissionen
- Gavebistand i henhold t i l  programmel
- Lån på særlige vilkår50.2
51.3
I alt
Fordeling i %
II. Bistarid forvaltet af EIB
- Lån af Bankens egne midler
- Rentegodtgørelser
- Risikovillig kapital101,5
16,1
?5,0
10,7
32,1
I alt
Fordeling i %
H  I. ^ a u
Fordeling i %117,8
79,9
219-;3  
-  28,2Udvikling af produktionen Handels-
Ikonomi s k Social frem m ende
Industri Tur ism e Produktion I alt infra- udvik- foran- Andet I alt
hera f i landdi- s t ruktur 1 ing stalt-
| Sysmin strikter ninger
111(1) (2) (3) (4) (5) (1 )C 5 )
1
11,6 119,8
33,0
11,6
1 ,9152,8
24,3
11,6 i  152,8
1,5 I  19,7181,6 j  158,7  
84,3 j  62,7
265,9
42,3
75.0  
10,7
32.1221,4
35,2
15.0
2,7
12.0
117,8
79,929,7
20,1
383,7
49,4251,1
32,3116,3
10,7
127,0
20,2
127,0
16,47,1
7,1
I  1,1
7,1
0 ,97 ,6
7 ,6
1,2
7 ,6
1,0:  471,3  
:  157,7
;  629,0  
'  100
90.0  
13,4
44.1
147.5  
100
776.5  
100

T A B fT L  IV A2 :  Oversigt efte r interventionssektorer m ed angivelse af procentvis andel, finansieringsform  
og forvaltningsorgan - udvikl ingen i løbet af 1983~Tsamt1ige bistandsformer!"
(året 1983)
I . Bistand forvaltet af Kommissionen
- Gavebistand i henhold t i l  programmer
- Lån på særlige vilkår
- Nødhjælp
-  Stabex
I a lt
Fordeling i %
I I . Bistand fo rvaltet af EIB
- 'Lån af Bankens egne midler
- Rentegodtgørelser
- R is ik o v illig  kapital
I a lt
I I I .  I ALT
Fordeling af det samlede beløb iProjekter og  
programmer
(1) - (5)
471,3  
157,.7Nødhjælp
(6)
12,7Stabex
(7)
103,2(mio LCU)
I a lt
(1) - (7)
471,3
157,7
12,7
103,2
629,0 ;  12,7 103,2 744,9
84,4 1,7 13,9 100  V .
90,0 90,0
13,4 13,4
44,1 44,1
147,5------ -------------
1
114
7,5
776,5 ,  12,71
103,2 ; 892,4
87,0;  1,4
i|11,6  j
Ii100  V .
V

T B F I. IV-BT Oversigt efter interventionssektorer .ed .--.gi ve Ise af prouentsvis '.fidel,  f i nans i or i mjs form 03 forvalt-  
ninijsnrgan - situationen ved udgangen af 1783 (bistand i henhold t il programmer + Sysmini  
(kumuleret) (mio E C U )
I. 8istand_forvaltet af Kommissionen
- Gavebistand i henhold t i l  programmer
- Lån på særlige vilkår
I alt
Fordeling i %
I I. Bistand forvaltet af E 1B
- Lån af Bankens egne midler
- Rentegodtgørelser
- Risikovillig kapital
I alt
Fordeling i %
III. I ALT
Fordeling i %119,8
70,1
189,9
11,4
328,2  
65,4  
1  03,3
501,9
87,9
6°1 ,8  
3 0 ,895,0
95,0
5,7Udvikling af produktionen
Ø konom isk
infra­
strukturSocial
udvik­
lingHandels-
frem m ende
foran­
stalt­
ningerAndet I alt Industri
heraf  
•  Sysmin  
1Turisme Produktion  
i landdi­
strikterI alt
i11(1) <2) (3) (4) (5) (1) (5)
95,0
4,212,6
12,6
0,7
4 ,8506,4
75,9
582,3
34,8
4 ,8
0,8
17,4
0,8582,3
26,0638,8
241,0
879,8
52,6
328,2
65,4
113,1
506,7
88,7
1.386,5  
61,8297,9
85,7
383,6
22,9
59.4
10.4  
1 4,6
64,4
11,3
448,0
20,0338,2
23,7
361,9
21,7
361,9
16,124,9
24,9
1,5
24,9
1,121,6
21,6
1,3
21,6
1,01  .321,4
350,4
J
1 .6 7 1 ,8
100
367.6  
75,8
127.7
3/1,1  
1 00
2.242,9
100

TA B FL IV B2 Oversigt efter intervent iunssekloi rr med angivelse af procentvis andel, fi nansi eri ngs form 
og forvaltningsorgan - situationen vi-d udgangen af 1783 (samt! u j c b i  st ands fonner)
(kumuleret)
Projekter og 
programmer
I. Bistand fo rvaltet af Kommissionen
- Gavebistand i henhold t i l  programmer
- Lån på særlige vilkår
- Nødhjælp
- Stabex
I alt
Fordeling i %
11. Bistand fo rvaltet af EIB
- Lån af Bankens egne midler
- Rentegodtgørelser
- R is ik o v illig  kapital
I alt
I I I .  I A L T
Fordeling af det samlede beløb i S i(1)(5)
1 .3 2 1 ,4
350,4
1 .6 7 1 ,8
79,1
367.6  
75,8
127.7
5 7 1 ,1
2 .2 4 2 ,9
83,6(mio LCU)
Nødhjælp
(6)Stabex
(7)I a lt
(1) (7)
384,0
384,0
18,2
384,0
14,31 .3 2 1 ,4
350,4
56,3
384,0
2.112,1
100,0
367.6  
75,8
127.7
571,1
2.683,2
100,0

TABEL VA - Forpligtelser og betalinger - udviklingen i løbet af 1983 EUF-midLer
(året 1983) (mio ECU)
--------_
Midler forvaltet af Kommissionen 'lidler forvaltet af EXB
Forpligtelser Forpligtelser
Projekter Sysmin Stabex Nødhjælp I alt Risiko- Rente- Forpiig- Betalin- Betal in-
og program- (län pä villig godt- teiser ger EUF ger i  %
LAND mer (gave- særlige kapital gørelse i  alt af for-
bistand og vi Ikår) EUF pligtel-
lån på sær- ser
lige vi Ikår)
(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) = (9) (10) ■
1 - 4 5+6+7 9 :  8
De mindst udviklede
AVS-stater
Antigua og Barbuda
Belize 0,6 0,6
Benin 9,4 2,7 0,4 12,5 12,5 5,8 46
Botswana 1,8 0,2 2,0 0,7 2,7 2,1 78
Burundi 27,3 0,2 27,5 27,5 9,1 33
Kap Verde 1,6
Centralafrikanske rep. 13,6 1,7 15,3 5,1 20,4 9,3 46
Comorerne 1,1 0,2 1,3 1,3 0,9 69
Djibouti 1,6 1,6 0,1 1,7 0,5 29
Dominica 2,4 2,4 2,4 1,1 46
Etiopien 33,2 2,3 35,5 35,5 24,3 68
Gambia 3,7 2,0 5,7 5,7 4,8 84
Grenada 0,5 1,6 2,1 2,1 2,1 100
Guinia 5,6 0,1 5,7 5,7 5,8 102
Guinea-Bissau 0,5 0,4 0,9 0,9 1,7 189
ffkvatorialguinea 0,8 0,8 0,8 0,1 12
Øvre Volta 26,8 1,0 27,8 * 27,8 12,9 46
Ki ribati 0,4 1,0 1,4 0,2 I 1,6 1,3 81
Lesotho 0,8 0,7 1,5 | 1,5 2,2 147
Malawi , 36,3 2,7 -0,2 38,8 3,0 I 41,8 1,7 4
Mali 17,3 3,5 20,8i20,8 9,7 47
Mauretanien 6,5 0,3 6,8 6,8 4,1 60
Niger 6,3 6,3 6,3 10,5 167
Uganda 21,2 0,8 22,0 22,0 5,2 24
Rwanda 20,2 20,2 0,7 20,9 7,6 36
St. Lucia 0,5 0,2 0,7 0,7 0,3 43
St. Vincent & Grenadin. 0,4 0,4 0,4 1,2 300
Salomonøerne 1,0 1,7 2,7 2,7 2,2 81
Vestsamoa 0,7 1,4 0,2 2,3 i 2,3 4,9 213
S|o Tomé og Principe 1,5 2,7 4^2 I 4,2 3,8 90
Seychellerne 2,8 2,8 2,8 0,3 11
Sierra Leone 1,4 6,3 7,7 i 7,7 8,5 110
Somalia 0,4 0,4 0,4 12,4 310
Sudan 28,8 0,3 29,1 0,2 29,3 27,1 92
Swaziland 9,4 3,1 12,5 12,5 3,7 30
Tanzania 1,5 0,4 1,9 1,9 9,6 505
Tchad 10,8 3,6 0,7 15,1 15,1 6,9 46
Togo 9,7 7,1 0,1 16,9 16,9 16,8 99
Tonga 2,7 2,7 2,7 2,9 107
Tuvalu 0,1 0,1 0,1 0,2 200
Vanuatu 1,6 1.6 1.6 0.7 44
I ALT 306,7 47,1 6,2 360,0 9,9 0,7 370,6 225,7 61
4VS-indlandsstater 1
Zambia 2,8 2,812,8 2,0 71
Zimbabwe 18,2 1,5 19,7 5,0 2,7 27,4 8,8 32
AVS-østater i
Bahamas 0,9 0,9 ;0,9
Barbados 0,3 0,3 i 0,3 0,2 67
Fiji 6,2 0,8 2,5 9,5 i 9,5 5,9 62
Jamai ca 6,8 6,8 I 6,8 2,6 38
Madagaskar 21,4 21,4 5,0 | 26,4 9,9 38
Mauritius 0,9 0,9 1 0,9 2,0 222
Papau Ny Guinea 6,2 24,1 30,3 1,8 32,1 29, i 91
Trinidad og Tobago 3.6 3.6 3,6 1,6 44
I ALT 67,3 24,9 4,0 96,2 11,8 2,7 110,7 62,5 56
Øvrige AVS-stater I
Cameroun 19,8 19,8 i  4,4 24,2 3,0 12
Congo 23,5 23,5 0,5i  °'524,5 6,6 27
Elfenbenskysten 13,6 0,8 14,4 2,4I16,8 6,8 40
Gabon 0,2 0,2 2,5 2,7 2,8 104
Ghana 2,4 31,2 1,7 35,3 6,0 41,3 1,9 5
Guyana 5,7 5,7 5,7 0,9 16
Kenya 8,3 8,3 8,3 12,4 149
Liberia 2,8 2,8 2,8 0,8 29
Nigeria 17,1 17,1 5,1 22,2 5,5 25
Senegal 11,6 11,6 0,5 12,1 9,3 77
Suriname 2,7 2,7 2,7 0,3 11
Zai re 53.1 53,1 53.1 32.2 61
I ALT 160,8 31,2 2,5 194,5 11,9 10,0 216,4 82,5 38
Regionale 94,2 94,2 10,5 104,7 46,1 44
interventioner
I A L T 629,0 I  103.2 ___12,7 74
4,9 44,1 13,4 802,4__416/8____I  
52 —

TABEL VB - Forpligtelser 09 betalinger - situationen ved udgangen af 1983 EUF-midler
(kumuleret) (mio ECU)
L A N DMidler forvaltet af Kommissionen 'lidler forvaltet af EIB I
Forpligtelser Forpligtelser I
Projekter Sysmin StabexNødhjælp I altRisiko- Rente- Forplig- Betal in- Betalin-j
og program- (lån pa vi llig godtgø- teiser ger EUF ger i 7. i
mer (gave- særlige kapi tal reise i alt af for- !
bistand og vi Lkår) EUF pligtel-’
lån på sær- ser
lige vilkår) i
(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) = (9) (Tff5^ !
1 - 4 5+6+7 9 : 8  i
0,1 0,1 0,1
0,1 I 0,1 0,6 0,7
19,7 i3,40,8 23,9 23,9 6,4 27
9,0 0,2 9,2 4,8 14,0 6,4 46 !
36,4 11,0 0,2 47,6 5,3 52,9 22,5 42
1,2 0,2 1,0 2,4 1,8 4,2 2,9 69
42,2 3,90,5 46,6 5,1 51,7 12,0 23
1,3 2,20,4 3,9 0,2 4,1 2,6 63
2,8 0,1 2,9 2,3 5,2 2,2 42
2,9 2,90,5 6,3 1,0 7,3 4,6 63
130,8 0,84,3 135,9 0,5 136,4 26,8 20
9,2 13,4 0,1 22,7 22,7 13,7 60
1,1 1,8 2,9 2,4 5,3 2,4 45
18,5 0,6 19,1 19,1 7,2 38
11,9 1,9 13,8 13,8 3,9 28
0,9 0,9 0,9 0,1 11
67,2 1,0 68,2 68,2 16,6 24
0,6 1,5 2,1 0,2 2,3 1,9 83
9,2 1,2 0,1 10,5 3,0 13,5 4,0 30
40,7 4,50,2 45,4 6,0 51,4 4,2 8
55,8 6,60,9 63,3 63,3 21,0 33
28,3 0,3 28,6 28,6 9,8 34
34,7 1,1 35,8 3,6 39,4 17,2 4.4
40,0 4,1 44,1 10,0 54,1 8,8 16
53,4 7,12,0 62,5 0,7 63,2 21,1 33
2,0 :  1,40,2 3,6 3,6 2,9 78
3,3 ! 0,2 3,5 3,5 2,3 66
4,4 i  2,3 6,7 6,7 2,8 42
5,8 4,30,2 10,3 3,3 13,6 7,9 58
3,7 3,5 7,2 7,2 4,7 . 65
2,9 0,2 3,1 1,0 4,1 0,922 I19,8 8,1 27,9 27,9 10,8 39 I
26,1 I 2,616,0 44,7 2,6 47,3 38,6 82
72,8 2,096,7 96,7 0,2 96,9 63,1 65
13,0 3,1 16,1 1,9 18,0 5,6 31
59,3 6,80,5 66,6 7,5 74,1 27,2 37
18,4 6,23,7 28,3 28,3 12,5 44
31,9 7,1 0,1 39,1 1,5 40,6 19,6 48
0,1 3,31,4 4,8 1,3 6,1 5,7 93
0,3 0,5 0,1 0,6 0,4 67
4,1 4,1 1,0 5,1 0,7 14
885,9 134,2 41,9 1 062,0 56,1 11,8 1 129,9 424,0 37
27,9 55,0 1,1 84,0 1,5 8,5 94,0 36,5 39
21,0 2,5 23,5 5,4 6,6 35,5 10,1 28
1,3 1,3 1,3
2,1 2,1 0,9 3,0 1,2 40
8,0 2,12,8 12,9 1,8 4,0 18,7 11,9 63
12,0 3,2 15,2 5,0 20,2 6,1 30
35,3 3,91,3 40,5 7,2 47,7 19,0 40
10,2 10,2 24
9,7 37,9 47,6 13,8 1,4 62,8 48,5 77
4,7 4.7 1*2______5*9 1-
8____ 3n
1
32,2 55,0 47,1 7,7 242,0 35,2 23,4 300,6 137,9 46
35,2 13,5 48,7 11,1 59,8 23,4 39
27,8 27,8 0,5 0,5 28,8 6,9 24
32,5 46,8 0,8 80,1 2,4 4,7 87,2 59,2 63
9,5 9,5 2,5 7,2 19,2 10,6 55
16,1 56,8 1,9 74,8 6,0 80,8 28,0 35
10,9 10,9 10,9 2,2 20'
39,0 26,5 0,7 66,2 1,5 5,1 72,8 46,6 64
3,8 3,8 0,7 4,5 1,5 33
18,6 0,3 18,9 5,1 24,G 5,7 24
45,7 59,10,2 105,0 4,7 5,6 115,3 75,9 66
5,5 5,5 5,5 0,5 9
63,9 40,0i__2,8 10
6.7 6^0 112*7 __57
.4 35
308,5 40,0 202,7 6,7 557,9 24,3 39,3 621,5 297,9 48
250,2 250,2 12,1 1,3 . 263,6i
i  75,9-  -i
1 576,8 I  95,0 384,0 56,32 112,1 127,7 75,8 2 315,6 935,7 40De mindst udviklede
AV S-stater
Antigua og Barbuda
Belize
Benin
Botswana
Burundi
Kap Verde
Centralafrikanske Rep.
Comorerne
Dj ibouti
Dominica
Etiopien
Gambia
Grenada
Guinea
Guinea-Bissau
Ækvatorialguinea
Øvre Volta
Ki ribat i
Lesotho
Malawi
Mali
Mauretanien 
Niger 
Uganda 
Rwanda 
St. Lucia
St. Vincent S Grenadin.
Salomonøerne
Vestsamoa
Sao Tomé og Principe
Seychellerne
Sierra Leone
Somal i  a
Sudan
Swaz i  land
Tanzania
Tchad
Togo
Tonga
Tuvalu
Vanuatu
I ALT
AVS-indlandsstater
Zambia
Zimbabwe
AVS-østater
Bahamas
Barbados
Fiji
Jamaica
Madagasker
Mauritius
Papua Ny Guinea
Trinidad og Tobago
I ALT
Øvrige AVS-stater
Cameroun
Congo
Elfenbenskysten
Gabon
Ghana
Guyana
Kenya
Liberia
Nigeria
Senegal
Suriname
Zaire
I ALT
Regionale
interventioner
I  A L T

TABEL VI -  NO RM ALE L&N O G  RISIKOVILLIG KAPITAL, ANVENDT AF EIB I AVS-STATERNE I 1983 I HENHOLD TIL LO M E I I  
Fordeling på sektorer
INTERVENTIONSSEKTORLån of ElB's egne m idler
An- Beløb 0' An- Beløb
ta l (mio ECU)/  0
ta l (mio ECU)Riøikovi 1 1  irj kopi Lal  
med m idler fra LUF
Generelt (in klu sive kred it lin je r ) 4 50,0 55,5 6 6,9 15,7 1 0 56,9 42,4
M in ed rift og udvindingsindustri 5 9,7 22,0 5 9,7 7,2
A g ro in d u strielle anlæg 1 5,0 11,3 1 5,0 3,8
Forarbejdnings industri• 3 7,5 17,0 3 7,5 5,6
Energi 1 25,0 27,8 1 3,0 6,8 2 28,0 20,9
In d u s tria lis e rin g  i a lt 5 75,0 83,3 1 6 32,1 72,8 2 1 107,1 79,9
Økonomisk in fra s tru k tu r:
Transport (havne og flo d veje) 2 2,0 4,5 2 2,0 1,3
Telekommuni kation 1 15,0 16,7 1 10,0 22,7 2 25,0 18,6
I ALT 6 90,0 100,0 1 9 44,1 1C 0.0 2 5 134,1 100,0I  alt
An­
ta lBeløb  
(mio ECU)

TABEL V II -  NO RM ALE LÅN O G  RISIKOVILLIG KAPITAL/ ANVENDT A F EIB
I AVS-STATERNE I 1983 I HENHOLD TIL LO M E I I
Fordeling e fte r  investeringsprojekternes beliggenhed
Lån af EIB's R is ik o v illig  k a p ita l
L A N Degne m idler med m idler fra  EUF I a l t
A n tal M io E C U % Arial M io E C U % Antal 1io E C U %
AFRIKA 5■88,0  b oAa97,8  ■  ■■■16MM41.5  ■ ■■■94,1  ■ ■■«21MM129,5■ ■can96,6■ n w c
V estafrika 1 40xo 44A4 4 18A9 42A8 5 58A9 43A 9
Elfenbenskysten 1 5,4 1» 2,4 1,8
Ghanaf •i i6,P 13,6 1 6,0 4,5
■  Nigeria 1 40,0 44,4 1 40,0 29,8
Senegal 1 0,5 1,1 1 0,5 0,4
Regionale p ro jekter ' 1 10,0 22,7 1 10,0 7,4
C entral- og*
37 A 8 28A2Æ kvatorialafrika 2 29 A 0 32A2 5 8A8 20A 0 7
Cameroun1 25,0 27,7 1 25,0 18,6
C entralafrikanske Republi2 5,1 11,6 2 5,1 3,6
Congo 1 4.0 4,5 1 0,5 1,1 2 4,5 3,4
Gabon 1 2,5 5,7 1 2,5 1,9
Rwanda 1 0,7 1,6 1 0,7 0,5
Det ø s tlig e  og1
32x8 24a5sydlige A frika 2 19A0 21A 2 7 13A8 31A3 9
Botswana I 4,0 4,5 1 4,0 3,0
Dj ibouti 1 0,05 0,1 1 0,01 0,1
Madagaskar ‘  . 1 5,0 11,4 1 5,0 3,7
Malawi 1 3,0 6,8 1 3,0 2,2
Sudan 1 0,2* 0,5 1 0,2 0,2
Zimbabwe l 15,0 16,7 2 5,0 11,4 3 20,0 14,9
Regionale p ro jekter 1 0,5 1,1 1 0,5 0,4
VESTINDIEN 1 2,0  ■ aa I d1a0,6I d2M2,6MMM L2
Belize 1 2,0 2.2 1 0,6 1,4 - 2 2,6 1,9
STILLEHAVETMM« mmm ■ ■■2m M i d2* ·2,0aic1.5cac
Ki rib a ti 1 0,2 0,5 1 0,2 0,2
Papua Ny Guinea 1 1,8 4,0 1 1,8 1.3
I ALT 6 90,0 100,0 19 44,1 100,0 25 134,1 100,0

V I I I  -  NORM ALE LÅN 06 RISIKOVILLIG KAPITAL, ANVENDT A F EIB  
I AVS-STATERNE I 1983 I HENHOLD TIL LO M E I I
Fordeling efter artikel 155
L A N DLån af EIB's egne
m idlerR is ik o v illig  k a p ita l  
m ed m idler fra  E U F
mio E C U
%mio E C U %
I .  D e mindst udviklede AVS-stater 6,0 6,7 9,9 29,3
(A rtik e l 155)
B elize ' 2,0 2,2 0,6 1,8
Botswana4,0 4,5
C en tralafrikan ske Republik 5.1 15.2
Dj ibouti 0,05 0,1
Ki rib a ti 0,2 0,6
Malawi 3,0 8,9
Rwanda 0,7 2,1
Sudan 0,2 · 0,6
I I .  Øvrige AVS-stater 84,0 93,3 23,7 70,7
Cameroun 25,0 27,7
Congo 4 ,0 4.5 0,5 1,5
Elfenbenskysten 2,4 7,1
Gabon 2,5 7,5
Ghana 6,0 17,9
Madagaskar • 5,0 14,9
N igeria 40,0 44,4
Papua Ny Guinea 1.8 5,4
Senega l 1
16,10,5 1.5
Zimbabwe 15,0 5,0 14,9
I ALT 90,0 100,0 '  3 3 ,6 (1 )...........................................
10
0,0
(1) Ekskl. to regionale p ro je k te r.

TABEL IX -  NORM ALE LÅN O G  RISIKOVILLIG KAPITAL,'ANVENDT A F EIB
I AVS-STATERNE I 1983 I HENHOLD TIL LO M E I I
Fordeling e fte r BNI pr. indbygger
L A N D
(B N I/indb. i U S  $ i 1981)Lån af EIB's  
egne midler
B N I/in d b .<  410 U S  $
C entralafrikanske Republik
Ghana
Ki rib a ti
Madagaskar
Malawi
Rwanda
Sudan
410 U S  $< BN I/indb. < 1  1Q Q  U S  $
B elize
Botswana
Cameroun
Congo
Dj i bout i
N igeria
Papua Ny Guinea  
Senega l  
Zimbabwe
BNI/indb. >  1 1Q Q  us $
Elfenbenskysten
Gabon
I ALT
(1) Ekskl. to regionale p ro je k te r.mio E C U
90,0'90,0 100,0
2,0 2,2
4.0 4,5
25,0 27,7
4,0 4,5
40,0 .  44,4
15,0 16,7R is ik o v illig  
k a p ita l
mio E C Ua l t
100,020,2
5,1
6,0
0,2
5.0
3.0 
0,7 
0,2
i i
0,6
0,5
0,05
1,8
0.5
5,0
2.4
2.5
33,(>(1)60,2
15,2
17.9
0 ,6
14.9  
8,9 
2,1 
0,6
25,2
1 .8
1,5
0,1
5.4
1.5 
14,9
14,6
7,1
7,5mio E C U
100,020,2
5,1
6,0
0,2
5.0
3.0 
0,7 
0,2
98,5
2,6
4.0
25.0  
4,5 
0,05
40.0  
1,8 
0,5
20.0
I
! u l
2,4
2,5'
123,601)

TABEL X -  Rentegodtgørelser i 1983 -  LOM E I I
Land P ro jektets betegnelseE IB -lin  
Cmio ECU)Rente­
godtgørelse  
| (mio ECU)
BotswanaBotswana Development Corporation LtdI
i
.  !
4 ,0  ! 0,65
Cameroun SONEL I I  (Sté N ationale d ' E le c t r ic it é ) 25,0 4,36
CongoBanque N ationale de Développement du  
Congo4,0 0,49
N ig eria N igerian In d u s tria l Development Bank
040,0
i5,12
Zimbabwe Post and Telecommunications Corp.i
15,0 2,73
j  I ait :
J----------------------------------------------------- ------- -----------------------j 8
8,0I
!  13,35
i

TABEL XI - Fagligt bistandspersonale beskæ ftiget i AVS-staterne i 1983 (an tal personer)
AVS i a ltI de mindst  
udviklede s ta te r,  
indlandsstater  
og ø stater
%
-  Planlægning og ad m in istratio n
- O ffe n tlig e  tje n e s te r41
10534
8582.9
80.9
-  Landbrug464 331 71,3
1
-  Industri (herunder byggeri og bankvæsen)
-  Handel220
18156
1370,9
72,2
-  Uddannelse 88 71 80, 7
-  Sundhedsvæsen og socialsektoren 59 59 |  100
I
-  Flere sektorer og andet 76------------ i -
73
 | 96
I a lt ’ 1.071
l~  ' i — ------------------------- ' j
1
823 | 76,8 |
-------------------------------------------------------------------------------- ■ ----------------------------------------------------i

TABEL X II ·  '
5. eüF  ~ Situationen pr. 31. december 1983
Fordeling på de enkelte medlemsstater, AVS/OLT og tredjelande _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ (1 000 ECU)
—
Ko
ntrakter vedrørende  
anlægsarbejderKontrakter vedrørende  
anlægsarbejderKontrakter vedrørende  
fa g lig t samarbejdeA lle kon tra k te r
Vi rksomhe  
dernes
n a tio n a lite tBeløb%
31.12.83%
31.12.82Beløb%
31.12.83%
31.12.82Beløb%
31.12.83%
3 1 .1 2 .8 2Beløb%
3 1 .1 2 .8 3%
3 1 .1 2 .8 2
—
Tyskland 6 1 .3 6 4 1 3 ,1 7 1 7 ,6 9 50.041 2 6 ,4 4 1 9 ,0 4 19.307 2 1 ,6 6 2 1 ,6 2 1 3 0 .7 1 2 1 7 ,5 6 18,61
Belgien 1 6 .8 9 4 3,63 2,79 4 .1 0 2 2 ,1 7 2,43 5.963 6 ,6 9 7 ,9 4 2 6 .9 5 8 3 ,6 2 3 ,6 2
Frankrig1 1 6 .4 8 8 2 5 ,0 0 20, 75 50 .6 1 2 2 6 ,7 4 1 6 ,6 9 19.710 2 2 ,1 1 2 8 ,4 3 1 8 6 .8 1 0 2 5 ,1 0 2 1 ,3 5
Ita lie n 4 1 .8 2 8 8 ,9 8 4 ,9 1 23 .9 4 7 1 2 ,6 5 1 6 ,5 0 8.451 9 ,4 8 1 0 ,1 1 7 4 .2 2 6 9 ,9 7 7 ,8 8
Luxenbourg - - - 994 0 ,5 3 - 1 .0 4 2 1 ,1 7 0 ,7 6 2 .0 3 6 0 , 30 0 ,1 3
Nederlandene - - -· 18.857 9 ,9 6 1 4 ,0 7 6 .3 0 2 7 ,0 7 6 ,2 3 2 5 .1 5 9 3 ,3 8 3 ,5 9
Danmark - - - 36 0 ,0 2 0 ,0 1 3.3 1 9 3 ,7 2 2 ,6 3 3 .3 5 5 0 ,4 5 0 ,4 6
Foren. Kongerige 4 6 .2 2 8 9 ,9 2 0 ,0 6 2 5 .7 2 0 1 3 ,5 9 1 9 ,9 6 15.225 1 7 ,0 8 1 3 ,6 3 8 7 .1 7 3 1 1 ,7 1 5 ,9 5
I riand— - - S . 175 4 ,8 5 8 ,8 3 2.553 2 ,8 7 1 ,5 8 1 1 .7 2 8 1 ,5 7 1 ,8 5
Grækenland - - - - - - 170 0 ,1 9 170 0,02
AVS-OLT 1 6 3 .2 3 4 3 5 ,0 4 4 4 , 99 5 .3 8 8 2,85 2,22 7.063 7,92 7 ,0 0 1 7 5 .6 8 5 2 3 ,6 0 30 ,7 9
T redj elande 1 9 .8 5 5 4,26 8 ,8 1 384 0 ,2 0 0, 25 35 0 ,0 4 0 ,0 7 2 0 .2 7 4 2 ,7 2 5 ,7 7
I a lt 4 6 5 .8 9 1 1 0 0 ,0 0 ioo;oo 189.256 1 0 0 ,0 0 1 0 0 ,0 0 89.140 1 0 0 ,0 0 j1 0 0 , 00 7 4 4 .2 8 6 1 0 0 ,0 0 1 0 0 ,0 0
6 2 ,6 0  % • 2 5 ,4 3  % 1 1 ,9 7  % 1 0 0 ,0 0  %