BEGRUNDELSE

1. Indledning

Efter EU's og IMF's fælles mellemfristede finansielle bistandsprogram for Rumænien fra foråret 2009 til foråret 2011, hvor EU udbetalte 5 mia. EUR og IMF 12,9 mia. EUR, vedtog Rådet for Den Europæiske Union den 12. maj 2011 en afgørelse om et forebyggende opfølgningsprogram, hvor der blev stillet mellemfristet finansiel bistand på op til 1,4 mia. EUR til rådighed for Rumænien[1]. Under det andet program, som også var et fælles EU-IMF-program, blev der i overensstemmelse med programmets forebyggende karakter hverken udbetalt støtte af EU eller IMF.

I lyset af de resterende risici for landets betalingsbalance anmodede de rumænske myndigheder den 4. juli 2013 EU om et tredje mellemfristet finansielt bistandsprogram, som igen skulle være omfattet af en standby-aftale med IMF. Bistanden fra EU og IMF forventes atter at være af forebyggende karakter uden at føre til egentlige udbetalinger. Den 9. juli godkendte Det Økonomiske og Finansielle Udvalg anmodningen og gav Kommissionen mandat til at forhandle et nyt forebyggende program mellem EU og IMF på plads.

Fra den 17. til den 31. juli 2013 foretog Kommissionens tjenestegrene og IMF et fælles forhandlingsbesøg i Bukarest, hvor man på embedsmandsplan blev enig om programmets indhold og betingelser. Det nye program støtter fortsat Rumæniens økonomiske program, der bl.a. har til formål at konsolidere den makroøkonomiske, finanspolitiske og finansielle stabilitet, øge robustheden og vækstpotentialet i økonomien, forbedre den administrative kapacitet, reformere skatteforvaltningen og forbedre den offentlige forvaltning af og kontrol med finanspolitikken. Det nye program spænder over 24 måneder og består af forebyggende bistand fra EU på op til 2 mia. EUR og fra IMF på op til 1,75 mia. SDR (ca. 2 mia. EUR), som understøttes af en standby-aftale. Derudover vil Verdensbanken fortsætte med at yde den tidligere vedtagne bistand på 891 mio. EUR, hvoraf 514 mio. EUR stadig mangler at blive udbetalt.

2. Makroøkonomisk udvikling og udsigter

Der er registreret positiv økonomisk vækst i Rumænien siden 2011. Den seneste udvikling tyder på, at væksten i 2013 vil være på omkring 2 %, hvilket er noget højere end fremskrivningen på 1,6 % i Kommissionens forårsprognose. Fremragende eksportresultater (navnlig takket være bil- og serviceindustrien) og en god høst er de vigtigste drivkræfter for væksten. De positive tendenser skygger dog for en svag indenlandsk efterspørgsel, hvor forbruget er stagnerende, og investeringerne er faldet i første halvdel af 2013.

Hvis vi ser fremad, skønnes det, at væksten gradvist vil blive styrket, efterhånden som strukturreformerne begynder at få virkning og EU-midlerne udnyttes bedre, samtidig med at eksporten fortsat vil være stærk, efterhånden som der kommer gang i den europæiske økonomi. Under forudsætning af en gennemsnitlig høst forventes væksten at være en anelse over 2 % i 2014. Den indenlandske efterspørgsel forventes at være den største drivkraft for væksten, idet den understøttes af stigninger i investeringerne og privatforbruget, samtidig med at nettoeksporten forventes at yde et mindre negativt bidrag, idet importen ventes atter at genoptage i 2014 med udgangspunkt i den stigende indenlandske efterspørgsel.

Inflationen målt ved det harmoniserede forbrugerprisindeks forblev høj på ca. 6 % i perioden 2009-2011, men faldt i 2012 til et gennemsnit på 3,4 %. Priserne begyndte dog atter at blive presset opad ved udgangen af 2012 og i første halvdel af 2013. Som følge af et støt fald i fødevarepriserne og en ændring i basiseffekterne forventes inflationen at falde i løbet af anden halvdel af 2013, til under 3,5 % ved udgangen af 2013, hvilket er inden for den rumænske centralbanks målinterval (2,5 % ± 1 procentpoint). Der forventes et yderligere fald i 2014.

3. De offentlige finanser

Rumænien har med succes konsolideret sine offentlige finanser i løbet af de seneste år, og budgetunderskuddet er faldet fra 9 % af BNP i 2009 til lige under 3 % i 2012. Denne præstation gjorde det muligt for Rådet at ophæve proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud for Rumænien den 21. juni 2013. Det nye program vil støtte Rumæniens yderligere bestræbelser for finanspolitisk konsolidering, som sigter mod at nå landets mellemfristede målsætning om et strukturelt budgetunderskud på 1 % af BNP i 2015. Myndighederne arbejder fortsat på at nå det foregående programs underskudsmål på 2,4 % i ESA-termer i 2013. Der er planlagt yderligere konsoliderende foranstaltninger for 2014 i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Indtil videre tyder alt på, at Rumænien vil nå målet om et underskud på 2 % i ESA-termer i overensstemmelse med landets opdaterede konvergensprogram fra 2013.

Ved forhandlingerne under besøget i juli vedtog man en halvårlig budgetændring, der gav plads til at foretage ændringer i indtægter og udgifter, samtidig med at det overordnede underskudsmål for 2013 på 2,3 % i nominelle termer og 2,4 % i ESA-termer blev fastholdt. Det reviderede budget tilgodeser lavere indtægter og sætter en dæmper på de indenlandske kapitalinvesteringer, reducerer hensættelserne til korrektioner i forbindelse med EU-midler og reducerer overførslerne til andre offentlige myndigheder. Hvad angår budgettet for 2014, er myndighederne i færd med at undersøge, hvordan man kan øge indtægterne, navnlig ved at udvide indtægtsgrundlaget. En væsentlig udfordring på udgiftssiden er indfasningen af den lønlov, der blev vedtaget som led i det første program.

Eftersom størstedelen af den nødvendige finanspolitiske konsolidering er opnået, vil det nye program fokusere på en forbedring af den finanspolitiske styring. Det vil sigte mod at opgradere de finanspolitiske rammer, så de er i overensstemmelse med finanspagten, samt mod at indføre en række andre forbedringer af den finanspolitiske strategi og af gennemsigtigheden i budgetlægningen. Det vil kræve forbedringer i planlægningen af de årlige og mellemfristede kapitalinvesteringer, færdiggørelsen af systemet til kontrol af forpligtelser (for at forhindre nye restancer) samt forbedringer af skatteforvaltningen med henblik på at sikre en mere effektiv skatteopkrævning.

4. Udviklingen på de finansielle markeder og i banksektoren

Situationen på de finansielle markeder er betydeligt forbedret siden sommeren 2012 som følge af en bedre stemning på det globale marked, og efter at den indenrigspolitiske situation er blevet mere stabil hen imod årets udgang. Det er er stort set sket i takt med udviklingen i de øvrige lande i regionen og er forblevet forholdsvis gunstig i første halvdel af 2013. Det 5‑årige CDS-spread på rumænske statsobligationer faldt fra knap 500 basispoint i maj 2012 til under 200 basispoint i begyndelsen af januar 2013 og har ligget en anelse over 200 basispoint siden slutningen af juni 2013. Efter at have oplevet betydelige tab i maj 2012 rejste BET‑aktieindekset sig atter indtil udgangen af 2012, hvorefter det har været forholdsvis volatilt, dog med en stigning på ca. 10 % indtil udgangen af september 2013.

Til trods for stigningen i værdiforringede aktiver (andelen af misligholdte lån nåede 20,3 % i juni 2013), ligger banksektorens kapitalgrundlag fortsat på et godt niveau (solvensprocenten lå på 14,7 % i juni). Risiciene i forbindelse med stigningen i misligholdte lån er blevet begrænsede som følge af en forsigtig hensættelsespolitik til at imødegå tab på udlån, selv om hensættelserne sætter en dæmper på rentabiliteten (egenkapitalforrentningen nåede op på 6 % i første kvartal af 2013 efter 3 år med tab). Den rumænske centralbank fører fortsat nøje tilsyn med banker, der har moderbanker i de perifere eurolande, som har opretholdt hensigtsmæssige kapitalbuffere. De afsmittende virkninger af krisen i Cypern blev afbødet gennem aftalen om at overføre de lokale indlånsbase af den rumænske filial af Bank of Cyprus til Marfin Bank, som er et datterselskab i Laiki-koncernen. Nedgearingen af de udenlandske banker og reduktionen af finansieringen fra moderbanker (-14,6 % siden december 2012) følger den regionale udvikling og foregår forholdsvis velordnet, men kræver dog stadig særlig opmærksomhed fra tilsynsmyndigheden.

5. Betalingsbalance og eksterne finansieringsbehov

Rumænien forventes i løbet af den planlagte programperiode (24 måneder) at opretholde fuld adgang til statsgældsmarkedet, dog under forudsætning af at der ikke sker en negativ ekstern udvikling. CDS-spreadene er på det laveste niveau siden 2010. Underskuddet på de løbende poster forventes at falde fra ca. 4 % af BNP i 2012 til ca. 2 % i 2013, hvilket hovedsagelig kan tilskrives et fald i handelsunderskuddet.

Ifølge basisscenariet bør der hverken opstå et internt eller eksternt finansieringsunderskud i de næste to år. Rumænien er dog fortsat sårbar over for udsving i valutakursen og volatile internationale kapitalbevægelser. I et negativt scenarie kan det blive svært at opretholde finansieringen af de løbende poster, og adgangen til statsgældsmarkedet kan blive forringet. I sidstnævnte tilfælde vil det første forsvarsværk være statskassens kontantreserver (som dækker finansieringsbehovet i ca. 6 måneder) og i mindre grad den rumænske centralbanks valutareserver. Hvis Rumænien oplever langvarige og akutte finansieringsproblemer, aktiveres det forebyggende program, og de disponible midler (2 mia. EUR fra EU, som udbetales i to trancher af 1 mia. EUR og op til 2 mia. EUR via IMF’s standby-aftale) vil dække landets finansielle og budgetmæssige forpligtelser. Det nye program vil også skabe tillid på de finansielle markeder til, at Rumænien er engageret i en ambitiøs økonomisk reformdagsorden.

6. EU-bistand under betalingsbalancemekanismen som led i en international indsats

I lyset af de resterende svagheder ved og risici for betalingsbalancen og på betingelse af, at de rumænske myndigheder forpligter sig til at gennemføre et finanspolitisk, finansielt og strukturelt tilpasningsprogram, henstiller Kommissionen, efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg den 3. oktober 2013, at Rådet vedtager en afgørelse om yderligere gensidig bistand til Rumænien, som omhandlet i EUF-traktatens artikel 143. Rumænien skal gennemføre sit økonomiske program for at imødekomme de resterende svagheder, afværge de tilbageværende trusler mod holdbarheden i betalingsbalancen og udvikle den nødvendige kapacitet til at udforme og gennemføre de økonomiske politikker uden at ty til international bistand.

Desuden foreslår Kommissionen efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, at Rådet vedtager en afgørelse om forebyggende mellemfristet finansiel bistand på op til 2 mia. EUR til Rumænien for at sikre holdbarheden i landets betalingsbalance. Den forebyggende finansielle bistand vil kunne aktiveres og udbetales frem til den 30. september 2015.

7. Hovedindholdet af det nye program

Den nye forebyggende finansielle bistand støtter Rumæniens økonomiske program, der bl.a. har til formål at konsolidere den makroøkonomiske, finanspolitiske og finansielle stabilitet, øge robustheden og vækstpotentialet i økonomien, forbedre den administrative kapacitet, reformere skatteforvaltningen og forbedre den offentlige forvaltning af og kontrol med finanspolitikken. De nærmere økonomisk-politiske betingelser vil blive fastsat i et aftalememorandum mellem Kommissionen og de rumænske myndigheder. Det fastholder resultaterne af de to foregående programmer og viderefører de endnu uindfriede forpligtelser af det andet program.

A: Finanspolitisk konsolidering

Efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud forventes Rumænien at korrigere sin strukturelle saldo i overensstemmelse med kravene i stabilitets- og vækstpagten, indtil landet når sin mellemfristede målsætning om et strukturelt offentligt underskud på 1 % af BNP i 2015, som derefter opretholdes. Programmet vil endvidere fortsat have fokus på at forbygge akkumuleringen af offentlige restancer, både på centralt og lokalt plan. Lønomkostningerne i den offentlige sektor skal fortsat have et bæredygtigt grundlag med begrænsede lønstigninger og begrænset beskæftigelse i sektoren.

B: Finanspolitisk styring og finanspolitisk strukturreform

For at sikre en velforankret finanspolitisk konsolidering vil der med programmet blive indført en yderligere styrkelse af de finanspolitiske rammer. I den forbindelse er det afgørende at gennemføre finanspagten samt forbedringerne af den flerårige budgetplanlægning, som vil garantere en mere holdbar finanspolitik.

Rumænien vil få støtte af bred teknisk bistand fra IMF og Verdensbanken inden for offentlig finansforvaltning og -kontrol. Indførelsen af et system til kontrol af forpligtelser, som vil blive iværksat i flere trin, vil bidrage til at sikre reduktionen af og kontrollen med restancer. Budgetkontrolmekanismerne i sundhedssektoren vil blive styrket gennem bedre rapportering og overvågning, navnlig med hensyn til hospitaler og udgifter til medicin, for at undgå, at der igen opstår betalingsrestancer. Der indføres yderligere prioriteringer af de offentlige investeringer for at øge landets vækstpotentiale.

C: Offentlig gældsforvaltning

Myndighederne vil træffe de nødvendige foranstaltninger for at forbedre den offentlige gældsforvaltning med henblik på at begrænse finansieringsomkostningerne og -risiciene og øge den gennemsnitlige forfaldstid for den offentlige gæld.

D: Regulering af og tilsyn med finanssektoren

Hvad angår finanssektoren, vil myndighederne fortsætte med at forbedre rammerne for bankafvikling og lovgivningen om indskudsgarantiordningen ved at ændre lov GO 39/1996 og GEO 99/2006. For at fremskynde processen med at rydde op i balancen har Rumæniens centralbank præciseret bestemmelserne for afskrivning af lån for den rumænske banksammenslutning og vil foretage en omfattende analyse af kvaliteten af aktiverne i banksektoren. Med henblik på yderligere at udvikle kapitalmarkedet og diversificere bankernes finansieringskilder agter myndighederne at ændre lovgivningen om dækkede obligationer. En stram kreditdisciplin og forhindring af "moral hazard" blandt debitorer bidrager i høj grad til at øge den finansielle stabilitet. Derfor vil regeringen fortsat afholde sig fra at tage lovgivningsmæssige initiativer (såsom loven om personlig insolvens) og indføje bestemmelser i loven om gældsinddrivelse, der vil kunne underminere kreditdisciplinen. Myndighederne vil i vid udstrækning høre alle relevante interesserede parter og tage højde for den rumænske nationalbanks konsekvensanalyse i forbindelse med de nye bestemmelser om urimelige kontraktvilkår i lovgivningen vedrørende anvendelsen af den civile retsplejelov. De vil sikre, at retssager vedrørende urimelige kontraktbestemmelser behandles af højere rangerende retsinstanser eller af en specialiseret domstol og vil træffe alle de nødvendige foranstaltninger for at sikre en ensartet anvendelse af disse bestemmelser. For at styrke tilsynet med ikke-bankmæssige finansielle markeder og fremme forbrugerbeskyttelsen vil myndighederne sikre, at lovgivningen om den integrerede ikke-bankmæssige finansielle tilsynsmyndighed, finanstilsynet, ændres, så den er i overensstemmelse med international god praksis.

E: Strukturreformer

Strukturreformerne tager sigte på at forbedre den måde, markedet fungerer på, øge modstandsdygtigheden over for eksterne chok og styrke Rumæniens vækstpotentiale på lang sigt. Programmets strukturelle reformdagsorden er en del af den bredere dagsorden i Rumæniens nationale reformprogram og er omfattet af de landespecifikke henstillinger rettet til Rumænien som led i det europæiske semester.

Omstruktureringen af statsejede virksomheder, herunder privatiseringer, vil blive forstærket for at mindske risikoen for det offentlige budget fra de akkumulerede restancer og driftstab, samtidig med at den finansielle levedygtighed af de fleste af disse selskabers aktiviteter øges. Myndighederne vil tage skridt til at styrke virksomhedsledelsen i statsejede virksomheder, herunder i den finansielle sektor.

I energisektoren vil de resterende foranstaltninger, der blev vedtaget i de to foregående programmer, blive gennemført, herunder køreplanerne for liberalisering af gas- og elmarkedet.

Et andet vigtigt element af strukturreformerne er en forbedring af erhvervsklimaet og bedre adgang til finansiering for SMV'er. Programmet har til formål at reducere SMV'ernes administrative byrde, give dem bedre adgang til bank- og egenkapitalfinansiering, mindske den retlige usikkerhed ved at forbedre registreringen af jord og ejendomme samt hjælpe SMV’erne med at etablere sig i udlandet. Endvidere støtter programmet reformen af reglerne for intellektuelle ejendomsrettigheder, især i forbindelse med patenter, med henblik på at tiltrække direkte udenlandske investeringer i forsknings- og innovationsaktiviteter.

Hvad angår arbejdsmarkedet, støtter programmet gennemførelsen af pensionsreformen fra 2010 ved at udligne forskellene i pensionsalderen for mænd og kvinder.

Foruden de mange ovennævnte foranstaltninger for at forbedre effektiviteten i den offentlige administration på områder, der er af afgørende betydning for gennemførelsen af programmet, opfordres de rumænske myndigheder til hver sjette måned at rapportere til Det Økonomiske og Finansielle Udvalg/Udvalget for Økonomisk Politik om de fremskridt, der er gjort på området.

F: Pengepolitik

Pengepolitikken vil fortsat have fokus på at sikre prisstabilitet med henblik på at holde inflationen inden for den rumænske centralbanks inflationsmål (2,5 % ± 1 procentpoint).

Henstilling med henblik på

RÅDETS AFGØRELSE

om gensidig bistand til Rumænien

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 143,

under henvisning til Europa-Kommissionens henstilling efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Rumænien har siden 2009 gennemført et omfattende reformprogram. Under to betalingsbalanceprogrammer har Rumænien i vidt omfang korrigeret sine eksterne makroøkonomiske ubalancer, og proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud blev ophævet af Rådet den 21. juni 2013. Den finanspolitiske konsolidering bør fastholdes i overensstemmelse med kravene i stabilitets- og vækstpagten med henblik på at opfylde den mellemfristede målsætning i 2015. Rumænien har genvundet fuld adgang til markedsbaseret finansiering og valutakursen har overvejende været stabil siden midten af 2009.

(2) Den makroøkonomiske og finansielle stabilitet bør konsolideres gennem forsigtige politikker. De strukturreformer, der blev iværksat i forbindelse med de foregående programmer, bør videreføres og eventuelt styrkes med henblik på at reducere sårbarheden og styrke grundlaget for fremtidig vækst og økonomisk opsving.

(3) Rådet vil regelmæssigt gennemgå Rumæniens økonomiske politikker, navnlig i forbindelse med den årlige analyse af landets opdaterede konvergensprogram og gennemførelsen af det nationale reformprogram samt i forbindelse med den regelmæssige gennemgang af Rumæniens fremskridt som led i konvergensberetningen.

(4) I henhold til det økonomiske programs basisscenarie er der sikret fuld dækning af det samlede bruttofinansieringsbehov frem til udgangen af 2015, og Rumænien vil fortsat have adgang til markedsbaseret finansiering, men risiciene for basisscenariet danner belæg for Rumæniens anmodning om at få stillet forebyggende bistand til rådighed som opfølgning på den bistand, der blev ydet i henhold til Rådets beslutning 2009/458/EF[2] og Rådets afgørelse 2011/289/EU[3].

(5) De rumænske myndigheder har anmodet Unionen og andre internationale finansieringsinstitutter om bistand til støtte for holdbarheden i landets betalingsbalance og for at sikre, at landets internationale valutareserver kan holdes på sikkert niveau, selv i tilfælde af en ugunstig økonomisk udvikling.

(6) Til trods for en forbedring af de løbende poster er Rumænien fortsat sårbar over for udsving i valutakursen og volatile internationale kapitalbevægelser. I et negativt scenario, hvor den aktuelle rigelige likviditet indskrænkes, kan der opstå en situation, hvor Rumæniens finansieringsomkostninger stiger meget brat. Endvidere vil en negativ udvikling i euroområdet kunne medføre fornyet pres på banksektoren. De resterende svagheder retfærdiggør ydelse af gensidig bistand fra EU —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Eneste artikel

Unionen yder gensidig bistand til Rumænien.

Udfærdiget i Bruxelles, den […].

På Rådets vegne

Formand

BUDGETMÆSSIG KONSEKVENSANALYSE

(jf. artikel 16 i de interne regler)

POLITIKOMRÅDE: AFSNIT 01 – ØKONOMISKE OG FINANSIELLE ANLIGGENDER

AKTIVITET: FINANSIELLE TRANSAKTIONER OG INSTRUMENTER

1. FORSLAGETS BETEGNELSE, BUDGETPOST OG BETEGNELSE

Forslag til Rådets afgørelse om forebyggende mellemfristet finansiel EU-bistand til Rumænien i sammenhæng med henstillingen med henblik på Rådets afgørelse om gensidig bistand til Rumænien.

01 04 01 01 Den Europæiske Unions sikkerhedsstillelse for lån optaget af EU med henblik på betalingsbalancestøtte.

2. RETSGRUNDLAG:

Artikel 143 i TEUF, Rådets forordning (EF) nr. 332/2002.

3. SAMLEDE TAL FOR REGNSKABSÅRET (EUR)

I dette punkt vises strukturen for den garanti, som stilles af Den Europæiske Union. Den gør Kommissionen i stand til at afdrage på gælden (hovedstol, renter og andre omkostninger), i fald skyldneren (Rumænien) ikke betaler.

Når der er anført et "p.m." i budgettet, betyder det, at budgetgarantien kun aktiveres, hvis garantien faktisk kræves indfriet. Det forventes normalt, at der ikke vil blive gjort brug af garantien.

3a – Løbende regnskabsår

Ikke relevant

|| || FB

Bevillinger ved regnskabsårets begyndelse (budget) || ||

Overførsler || ||

Yderligere bevillinger || ||

Samlede bevillinger || ||

Bevillinger, som allerede er sat til side gennem et andet arbejdsprogram || ||

Disponibel saldo || ||

Beløb til den foreslåede foranstaltning || ||

3b – Overførsler

Ikke relevant

|| || FB

Overførsler || ||

Bevillinger, som allerede er sat til side gennem et andet arbejdsprogram || ||

Disponibel saldo || ||

Beløb til den foreslåede foranstaltning || ||

3c – Følgende regnskabsår

Ikke relevant

|| || FB

Bevillinger ved regnskabsårets begyndelse (budget) || || p.m.

Overførsler || ||

Yderligere bevillinger || ||

Samlede bevillinger || ||

Bevillinger, som allerede er sat til side gennem et andet arbejdsprogram || ||

Disponibel saldo || ||

Beløb til den foreslåede foranstaltning || || p.m.

4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

Den foreslåede forebyggende mellemfristede finansielle EU-bistand til Rumænien omfatter, hvis den aktiveres, et lån fra EU på op til 2 mia. EUR (der finansieres ved, at EU optager lån på de internationale kapitalmarkeder eller finansieringsinstitutter). Den indgår i en international finansieringspakke, som navnlig omfatter et IMF-lån på 1,75 mia. SDR (ca. 2 mia. EUR), der understøttes af en standby-aftale. Verdensbanken har stillet 1 mia. EUR til rådighed i form af et lån som led i udviklingspolitikken med mulighed for betalingsudskydelse. Derudover vil Verdensbanken fortsætte med at yde den tidligere vedtagne bistand på 891 mio. EUR, hvoraf 514 mio. EUR stadig mangler at blive udbetalt. EU's forebyggende mellemfristede finansielle bistand til Rumænien tjener til at imødekomme de resterende risici for holdbarheden i Rumæniens betalingsbalance. Selv om underskuddet på de løbende poster er faldet markant, udgør de volatile kapitalstrømme en risiko for landets finansieringsmuligheder. Den forebyggende bistand understøtter også regeringens økonomiske program, der bl.a. har til formål at konsolidere den makroøkonomiske, finanspolitiske og finansielle stabilitet, styrke den administrative kapacitet, reformere skatteforvaltningen, forbedre forvaltningen af og kontrollen med de offentlige finanser og øge modstandsdygtigheden og vækstpotentialet i den rumænske økonomi. Endelig tilskynder støtten, som forvaltes af Kommissionen i samråd med Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, til, at den økonomiske politik i Rumænien er i overensstemmelse med landets tilsagn i EU‑sammenhæng og Rådets henstillinger, herunder navnlig gennemførelsen af det nationale reformprogram og konvergensprogrammet.

De midler, som EU henter på kapitalmarkederne eller hos finansieringsinstitutter med henblik på at yde lån til Rumænien, hvis landet anmoder herom, og hvis Kommissionen og Det Økonomiske og Finansielle Udvalg stiller sig positivt hertil, er dækket af EU-garantien. Lånet optages på kapitalmarkederne eller hos finansieringsinstitutter. Hovedstolen for de lån, der kunne blive ydet til Rumænien, vil udgøre op til 2 mia. EUR.

Den garanti, der stilles af EU, er sammensat på en sådan måde, at den vil sætte Kommissionen i stand til at afdrage på gælden, hvis Rumænien ikke betaler.

For at opfylde sine forpligtelser kan Kommissionen midlertidigt trække på sine egne kontante ressourcer for at betale renter og afdrag på gælden. I dette tilfælde finder artikel 12 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 af 22. maj 2000 om gennemførelse af afgørelse 2007/436/EF, Euratom om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter anvendelse (EFT L 130 af 31.5.2000, s. 1).

5. BEREGNINGSMETODE

Ikke relevant.

6. BETALINGSSKEMA (EUR)

Ikke relevant.

Udgiftsområde || Bevillinger || Betalinger

|| || || År n || År n+1 || År n+2 || År n+3 || Følgende regnskabsår

|| År n || || || || || ||

|| År n+1 || || || || || ||

|| || || || || || ||

|| År n || || || || || ||

|| År n+1 || || || || || ||

|| || || || || || ||

|| I alt || || || || || ||

[1] Det første program blev vedtaget ved Rådets beslutning 2009/459/EF og det andet program ved Rådets afgørelse 2011/288/EU.

[2] EUT L 150 af 13.6.2009, s. 6.

[3] EUT L 132 af 12.5.2011, s. 28.