ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (84) 280 
 
 
 
Vol. 1984/0 127 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the openi ng to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this f ile is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 198 3 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom 27 .9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(84) 280 endelig udg.
Bruxelles, den 22. maj 1984
RAPPORT OM SITUATIONEN PÅMARKEDET FOR SILD
KOM(84) 280 endelig udg.

BEGRUNDELSE
Ved dets møde den 31 januar opfordrede Ridet Kommissionen til at 
udarbejde en rapport om sildesituationen i Fælleskabet.
Efter at have modtaget de nøvendige oplysninger fra medlemsstaterne 
har Kommissionen udarbejdet denne rapport som forelægges Rådet til
oedømmelse.
Den omhandler særlig de følgende punkter :
a) udviklingen af situationen igennem de seneste ir for produktionen, 
prisen tilbagetrækningerne og handlen,
b) den nuværende situation hvad angår fælleskabets importsystem og 
afsætningsmuligheder,
c) behovet i forarbejdningsindustrien, som den kan skematisk fremstilles, 
som følge af en undersøgelse udført i forarbejdningsindustrien af 
Kommissionens tjenestegrene.

RAPPORT
om
Situationen pi markedet for sild
På mødet den 31. januar 1984 anmodede Ridet Kommissionen om at udarbejde en 
rapport om situationen på markedet for sild i  Fællesskabet. Kommissionen har 
med dette dokument imødekommet denne anmodning.
INDLEDNING
Sildefiskeriet bide til konsum og til industriel brug udgjorde en væsentlig 
aktivitet for Fællesskabet i  60'erne og første halvdel af 70'erne. Da der 
trods gentagne advarsler fra de internationale fiskerikommissioner ikke blev 
taget tilstrækkelige biologiske hensyn, indtrådte der en forringelse af 
bestanden i  de fleste af Fællesskabets farvande fra begyndelsen af 70'erne.
Dette bevirkede, at der måtte indføres forskellige beskyttelsesforanstaltninger 
(forbud mod fiskeri i  visse fangstsæsoner, indførelse af TAC ...). Det viste 
sig, at disSe ikke var særligt effektive, bl.a. på grund af, at de blev 
iværksat for Sent til, at bestandene kunne genoprettes. Det blev derfor 
nødvendigt <§t indføre et totalt forbud mod fiskeri af sild i  Nordsøen fra 
februar 1$77 indtil oktober 1981 for afsnit "c", og maj 1983 for afsnit "a" 
og "b"; i  Dét keltiske Hav fra marts 1977 til september 1982; vest for 
Skotland frå maj 1977 til juni 1981 (for Mourne-bestanden fra 1978 til 1981).
Efter disse Irs afbrydelse skal fiskeriet af sild i  ovennævnte områder 
saledes til at udvikles på ny. På baggrund af den forventede stigning i  Fæl­
lesskabets fangster af sild i  de kommende år bør udviklingen i  markedssitua­
tionen derfor undersøges.

-  2 -
I. UDVIKLINGEN I  SITUATIONEN I DE SENERE ÅR (1975-1983) 
a. Udviklingen ji_ fangste_r_, priser og ti Lbagebetagelser
— •Tabel 1  i  bilaget giver et overblik over udviklingen i  fangsten af sild i
Fællesskabet.
Det fremgår af tabellen, at der på fællesskabsplan inden 1977, hvor en del 
af fangsten gik til industriel brug (mel), blev landet meget- store fangst­
mængder (mere end 700 000 t i  1972 og 1973), hvorefter der indtrådte et 
kraftigt fald i  fangsten i  1974-1975, som blev yderligere forstærket i  1976.
Efter 1977, hvor der blev indført forbud mod fiskeri til industriel brug (1) 
udover en fangstmængde pi 200 000 t, indtrådte der et fald i  fangsten, der 
fortsatte indtil 1979, hvorefter der i  1980 konstateredes en stigende tendens. 
Denne stigning i  fangsten blev yderligere forstærket i  1981 og 1982. For så 
vidt m iår 1°8*  er tallene foreløbige, men det er sandsynligt, at fangstmæng- 
rinl'.! \  i  I  M.irr til fangsten i  1982, dvs. ca. 2-0 000 t, uden at 
b i  I  angs t  < • i  nr < > r  m edt r>gne t.
—  For så vidt angår udviklingen i  priserne på det fælles marked, kan der til
tabel 3 og 3a bemærkes følgende:
- Pl_i?ii§sskabsglan:
Inden 1977 var stigningen i  gennemsnitsprisen i  Fællesskabet relativ lille, 
med" undtagelse af 1974 (+ 26% i  forhold til 1973). Fra og med 1977 er 
korrelationen mellem udviklingen i  priserne og fangstmængden derfmod inte­
ressant at betragte. Der skete et fald i  fangsten og en stigning i  priserne 
fra 1977 til 1979; fra 1980 til 1982 steg fangsten igen, og der indtrådte 
et progressivt fald i  priserne.
- De_pf_nuværende_tidspunkt_fi£§_\n gt^gste producent lande
I  det følgende gives der en kort oversigt over forbindelsen mellem markeds­
pris og fangstmængde:
a. Danmark: inden 1979 var der bortset fra 1975 tale om en næsten regel­
mæssig stigning i  priserne, som delvis skyldtes et tilsvarende 
fald i  fangsten; fra og med 1980 har situationen ikke været 
helt så klar, selv om en stigning i  fangstmængden som hoved­
regel er blevet modsvaret af et fald i  priserne.
(D Fra og med 29. september 1977 (jf. Rådets forordrrno (EØF) nr. 2115/77 
af 27. seotember 1977, EFT L 2<.7 af 28.9.1977).

- 3 -
b. Dot forenede Kongerige: Fra 1975 til 1977 steg priserne relativt langsomt
samtidig med et jævnt fald i  fangstmængden; fra 
1977 til 1979 var prisstigningerne større paral­
lelt med et stærkt fald i  fangsten; endelig blev 
det prisfald, der indtrådte i  1980 yderligere 
forstærket i  1981 og modsvares af en klar stig­
ning i  fangstmængden.
c. Nederlandene: Inden 1977 steg priserne jævnt med undtagelse af 1974,
og fangstmængden holdt sig stort set på samme niveau; 
i  1977 indtrådte der et meget stærkt fald i  fangstmængden 
og en markant stigning i  priserne; i  1978 var der et stærkt 
fald i  fangstmængden og i  priserne; fra og med 1981 var 
der en mærkbar stigning i  fangstmængden, medens udviklingen 
i  priserne var væsentlig mindre udtalt (generelt fald med 
undtagelse af 1982).
d. Irland: Inden 1977 var der en konstant stigning i  priserne samtidig med
et generelt fald i  fangstmængden; fra 1977 til 1980 var der 
næsten ingen ændringer i  fangstmængden eller i  priserne, men 
niveauet lå væsentligt højere end i  perioden inden 1977; fra 
og med 1981 var korrelationen pr is/produktion mindre markant.
For så vidt angår tiIbagetagelserne er situationen på fællesskabsplan
følgende:
- fra 1978 til 1980 var procenten af tiIbagetagelser i  forhold til fangsten 
meget lav
- fra 1981 til 1983 forværredes situationen for Fællesskabet som helhed (ca. 
10% tiIbagetagelser i  forhold til fangsten, jf. tabel 2) dog med en for­
bedring i  1983.
Til sammenligning er situationen for makrel, som er anden pelagisk fiskeart, 
følgende: ■  ·
- inden 1980 var procenten af tiIbagetagelser i  forhold til fangsten lille
- i  1980 og 1981 forværredes situationen for hele Fællesskabet (ca. 11% til — 
bagetagelser i  forhold til produktionen)
- fra og med 1982 forbedredes situationen, og denne forbedring fortsatte i  
1983.
Det skal bemærkes, at tiIbagetagelsernes indflydelse på budgettet er blevet 
mindre, siden der i den fælles markedsordning er blevet indført en degressiv 
finansiel udligningsordning, der trådte i  kraft den 1.1.1983.

- 4 -
b. r > o r .  p iral Ipl le udvikling i  udenrigshandelen og det beregnede forbrug
- Udenrigshandelen
Som det fremgår af tabel 4 har Fællesskabet i  den betragtede periode været 
nettoimportør af fersk og trosset sild, der er de to mest almindelige præ- 
snntat ionsf ormer for dette produkt.
Fersk eller kølet fisk (hel, uden hoved eller udskåret, fra 1978 til 1982)
1. Importmængde_og_afsendelses land
1.1. Mængde
Importen fra tredjelande steg med 43% (fra 70 811 t til 101 477 t), 
medens samhandelen inden for Fællesskabet i  samme periode steg med 103% 
(fra 44 690 t til 90 754 t).
1.2. Afsendelsesland
I  1978 indførte Fællesskabet ca. 62 300 t fersk sild fra Sverige og 
3 700 t fra Norge, og dette tal var i  1982 steget til ca. 96 000 t. 
Sverige dækkede alene 79% af Fællesskabets importbehov, hvilket imid­
lertid var et væsentligt fald i  Sveriges andel i  forhold til de 
umiddelbart forudgående år (88% i  1980 og 84% i  1981).
2. Eksportmængde
Eksporten tit tredjelande, som hovedsagelig omfatter salg til østlandenes 
skibe, steg fra 3 445 t til 20 633 t, samtidig med at samhandelen inden 
for EF steg fra 49 397 t til 88 600 t (+ 79%).
Frosset sild (hel, uden hoved eller udskåret, fra 1978 til 1982)
1. Imgortmængde_og_afsende Ises land
1.1. Mængde
Importen fra tredjelande er faldet mærkbart (- 67% eller 77 202 t i  
1978 i  forhold til 25 272 t i  1982) og samhandelen mellem medlemssta­
terne har været langsomt stigende (28 012 t i  1978 og 31 577 t i  1982, 
dvs.  + 12%).
1.2. Afsendelsesland
Fællesskabet importerede i  1978 ca. 65 000 t frosset sild fra Canada 
og i  mindre omfang fra De forenede Stater. I 1982 var denne mængde 
faldet til ca. 15 000 t. (Den samlede import fra tredjelande var i  
1982 på 25 272 t, og heraf udgjorde importen fra Canada 57%, fra Island 
17%, fra Sverige 10% og fra Norge 8%).

- 5 -
2. Eksportmængden
Eksporten til tredjelande er steget i  den betragtede periode fra 3 042 
til 16 257 t, og samhandelen inden for EF fra 22 679 t til 28 348 t 
(+ 24%).
Af tabel 5, som kun omfatter Irene 1981 og 1982, fremgår de vigtigste han­
delsstrømme i  denne periode.
- Det største importørland for fersk sild var Danmark (ca. 90 000 t i  1981
og 1982)
- en væsentlig del af disse ferske sild, som Danmark importerede (ca.
56 500 t i  1982) blev udført til Forbundsrepublikken Tyskland
- Tyskland var ikke blot den største aftager af fersk sild inden for Fælles­
skabet, men også den største importør af frosset sild (ca. 14 000 t i  1982)
- den største eksportør af fersk sild var Det forenede Kongerige (ca.
16 000 t i  1982), og Nederlandene indtog den samme stilling for så vidt 
angår frosset sild (ca. 11 500 t i  1982).
Beregnet forbrug
Det beregnede forbrug i  Fællesskabet for de "ferske" og "frosne" præstations- 
former skønnedes i  1976 at ligge på ca. 450 000 t (1). Derefter faldt det 
jævnt og lå i  årene 1981-1982 på ca. 300 000 t (1 og 2).
Forbundsrepublikken Tyskland og Danmark var de største forbruger lande i  1981 
og 1982.
For så vidt angår det britiske marked lå forbruget i  1975 endnu på 90 000 t; 
siden 1977 har forbruget været faldende, men denne situation er måske kun 
forbigående.
Den samme situation som i  Det forenede Kongerige gjorde sig gældende i  
Frankrig. Derimod noteredes der en vis stigning i  forbruget i  Nederlandene 
i  1982 og 1983 i  forhold til årene forud for 1981.
Af ovennævnte betragtninger kan det uddrages:
1) at samhandelen mellem medlemsstaterne har været svagt stigende fra 1978 
til 1983, dog således, at tendensen har været mere markant for ferske 
varer end for frosne varer
2) for alle præsentationsformer sammenlagt har importtilbøjeligheden siden 
1980 været faldende; denne situation skyldtes udelukkende det stærke fald 
i  importen af frosset sild; i  modsætning hertil har der været en mærkbar 
stigning i  importen af fersk fisk siden 1979
(1) levende vægt
(2) til dette tal pa 300 000 t bør lægges 50 000 t for de andre præsenta-
t i  onsformer.

-  6 -
3) Eksporten af frosset sild til tredjelande gik hovedsagelig til østlandene; 
fer^k sild blev solgt fra skibsside til skibsside (Klondykers), især efter
198 1
4) fællesskabets fangstmængde er proportionelt steget hurtigere end faldet
i  importen, i  det mindste i  perioden 1980 til 1982 (1), hvilket har betydet 
en stigende samlet sildemængde på det fælles marked.
II. OEN NUVÆ^REJ«)E_ SITUATION
a. Fællesskabets importordning
Det understreges, at den bundne sats for sild, hel, uden hoved, eller udskåret, 
fersk - kølet eller frosset i  perioden fra 15. februar til 15. juni er lig
nu l  .
I  perioden 16. juni til 14. februar er den bundet tit 15% for de ovennævnte 
præsentationsformer, for så vidt som de gældende kontingenter er opbrugt 
forinden. Disse kontingenter er pi nuværende tidspunkt følgende:
a) et årligt kontingent på 34 000 t under GATT for perioden fra 16. juni til 
14. februar,
b) et autonomt kontingent på 26 000 t fo r perioden 16. juni 1984 til 31. 
december 1984.
Desuden gælder der præferencesatser i  henhold til arrangementer eller aftaler 
for visse andre præsentationsformer for sild, som ofte importeres:
- for frosne sildefileter erlægger Island ingen told, og Norge og Færøerne 
3% (FTT:  15%)
- for lapper tilberedt eller konserveret i  eddike, pålægges der Island en 
told på 10% og Færøerne 4%. For så vidt angår Canada er tolden på 10% inden 
for rammerne af et kontingent, som i  1987 når op på 7 000 t (FTT: 20%).
I bilaget (tabel 6 og 7) anføres oprindelseslandene for de sild, fersk eller 
frosset, som Fællesskabet har importeret i  perioden 1980-1982.
b. Afsætningsmarkeder
På nuværende tidspunkt findes der to afsætningsmarkeder for sild af forskellig 
betydning og begge beregnet til konsum. Det interne marked, som er langt det 
vigtigste, og eksportmarkedet. Som følge af forbudet mod at fiske sild til 
industriel brug er Fællesskabets produktion af fiskemel begrænset til de 
varer, der tilbagetages fra markedet.
1. Pa kort sigt er det vanskeligt at vurdere situationen og den fremtidige 
udvikling på det interne marked. Sildefangstforbudet for Nordsøen siden 
1977 har bevirket en væsentlig ændring i  forbrugsvanerne. Især har for­
arbejdningsindustrien måttet omstille sig, som senere anført, til de nye 
forsyningskilder og til substitutionsvarer som makrel. Dette har betydet 
en væsentlig ændring i  visse halvfabrikata eller færdigvarer, som 
markedsføres, og en relativ tilpasning af forbruget til den nye situation.
(1) tallene for 1983 er foreløbige.

- 7 -
På denne baggrund er det vanskeligt at drage konklusioner af den nuværende 
markedsanalyse med hensyn til den fremtidige udvikling, idet situationen 
0r under fuld udvikling. I  den aktuelle situation har det desuden vist 
sig, at de oplysninger, som medlemsstaterne afgiver, er meget ufuldstændige 
og spredte, hvorfor der nedenfor kun vil blive anført de vigtigste betragt- 
n i  nqer:
for det første er det tyske marked af stor betydning. Dette marked udgør 
60% (eller 200 000 t i  levende vægt) af det samlede forbrug af sild i  
Fællesskabet, fordelt tiInærmelsesvis som nedenfor anført:
hermetiske varer 7 0 Q00 t
marineret sild (automatiseret behandling) 60 000 t
marineret sild (manuel behandling) 20 000 t
maaties 20 000 t
røget sild 5 000 t
fersk sild 25 000 t
andre anvendelser 4 qqq t
Det kan oplyses, at forbruget på det tyske marked i  midten af 70'erne var 
på 250 000 t sild. Tilbagegangen i  forbruget synes især at have ramt 
præsentationsformen sild på dase, som delvis er blevet erstattet af makrel 
og sardin på dåse, som er billigere for forbrugeren;
- for sa vidt angar de øvrige markeder kan anføres følgende:
i  Frankrig har der siden 1981 været en stigning i  forbruget af svagt 
saltede fileter på bekostning af andre præsentationsformer, bl.a. 
røget sild. Det samme fænomen som i  Frankrig gør sig gældende i  
Nederlandene;
- i  Det forenede Kongerige skyldes den uklare situation på markedet 
snarere forarbejdningsindustriens omlægning af produktionen til andre 
varer end en negativ udvikling i  de egentlige forbrugsvaner;
- med hensyn til de øvrige medlemsstater har de foreliggende oplysninger 
været for utilstrækkelige, til at der kan foretages en vurdering.
Ud over de allerede nævnte problemer med de manglende oplysninger er det 
vanskeligt at vurdere situationen, fordi markedet i  Fællesskabet på 
nuværende tidspunkt er inde i  en overgangsperiode.
Det er ligeledes vanskeligt at vurdere, hvorledes markedsrentabili teten 
for forarbejdningsindustrien vil udvikle sig. Selv om forarbejdningskapa­
citeten i  visse af fællesskabslandene er delvis underudnyttet, synes det 
farligt at drage for hurtige konklusioner. Det kan højst skønnes, at der 
for silds vedkommende vil gøre sig samme tendens gældende, som man 
allerede har konstateret for andre varer, nemlig at udviklingen går i  
retning af markedsføring af præsentationsformer med større værditilvækst.
2. Eksporten omfatter både frosset sild og fersk sild. For så vidt angår 
frosset sild har eksportmængden været mærkbart stigende siden 1981. I de 
sidste tre ar har østlandene (Polen - Tjekkoslovakiet) importeret meget 
store mængder frosset sild fra Fællesskabet.

-  8 -
For så vidt angår fersk sild, er der siden 1981 blevet udviklet en ny form 
for handel, idet denne vare sælges til skibe fra østlandene. Selv om denne 
handel ikke har de samme positive virkninger for udviklingen af industrien 
og dermed gunstige følger for økonomien som de sild, der behandles af for­
arbejdningsindustrien, så er den ikke desto mindre nødvendig for at sikre 
afsætningen af en del af fangsten.
Eksempelvis kan det anføres, at Oet forenede Kongerige til eksport i  1981 
solgte 13 000 t fersk sild over skibssiden på havet, 17 000 t i  1982 og 
26 000 t i  1983.
3. Fællesskabets fiskemelsindustri kan på nuværende tidspunkt, bortset fra 
bifangsterne af sild, kun forsynes gennem varer, der tilbagetages fra 
markedet.
Antages det, at fiskeri til industriel brug igen frigives for denne fiske­
art, vil der opstå en ny situation, hvis konsekvenser det på nuværende 
tidspunkt er vanskeligt at vurdere, i  det mindste hvis man forsøger at 
lave prognoser, som rækker længere end på kort sigt. Under de nuværende 
omstændigheder er priserne relativt høje, og denne situation forventes 
at ville fortsætte endnu nogen tid som følge af sammenfaldet af en række 
faktorer, som f.eks. de vanskeligheder, som de sydamerikanske fiskemels- 
producenter er stødt på, den dårlige amerikanske høst af sojabønner og 
den høje dollarkurs.
c. Den nuværende situation med hensyn til produktion, priser, tilbagetagetser 
og udenrigshandel
Da medlemsstaterne ikke har givet et detaljeret svar på spørgsmålene om den 
seneste udvikling for så vidt angår produktion, priser, ti IbagetageIser og 
udenrigshandel, er Kommissionen ikke i  stand til at rapportere om disse 
spørgsmål.
III. Forarbejdningsindustrien og dens behov
Kommissionens tjenestegrene har i  de seneste måneder foretaget et rundspørge
1  medlemsstaterne for at opnå et bedre overblik over behovene hos Fællesska­
bets forarbejdnirlgsindustri og denne industris efterspørgselsstruktur. På 
grundlag af de oplysninger, der er afgivet, og som ikke har kunnet kontrol­
leres, synes situationen at være følgende:
Generelt anvendes der tb former for sild i  Fællesskabet til forarbejdning: 
sild af stor størrelse, svarende til størrelse 1 i  Fællesskabets bestemmel­
ser (1); sild af mindre størrelse, svarende til størrelse 3 og i  mindre grad
2 i  de samme bestemmelser. Samlet er fordelingen af de forskellige fiske- 
størrelser på mellem 50 og 45% for de store størrelser og 50-55% for de øvrige. 
Denne samlede situation skal vurderes for det enkelte medlemsland:
- i  Tyskland er fordelingen mellem store og små sild stort set 50% på den 
ene størrelse og 50% på den anden.
(1) J f.  t abel 8.

- 9 -
- i  Nederlandene er det udelukkende de store sild, der anvendes til fremstil- 
I’na af maatjes ; det samme er tilfældet i  Det forenede Kongerige og i  
Irland for røget fisk (1);
- i  Danmark er forarbejdningsindustriens behov anderledes, idet sild af lille 
størrelse udgør 55-60% af behovet (anvendes bl.a. ved fremstilling af 
marinerede sild), og disse fiskes i  ICES-afsnittene Illa og IIIb, c, d 
(Skagerrak, Kattegat og Østersøen). Landingerne i  dette land omfatter 
(national produktion og import) 58% sild af størrelse 2 og 3 og 42% sild
af størrelse 1. En del af disse mængder reeksporteres til Tyskland, hvor 
de forarbejdes. Det nuværende samlede behov for sild af størrelse 2 og 3 
hos forarbejdningsindustrien i  Danmark og Tyskland skønnes at udgøre 
115 000 t årligt.
Forarbejdningsindustriens behov kan imidlertid ikke kun begrænses til et 
spørgsmål om fiskens størrelse. Andre faktorer gør sig gældende såsom fangst­
metoder, sortering af fisken, friskhedsklasse, fiskens forarbejdning (fersk, 
kølet, saltet), prisniveauet og fiskens modenhed (fedtindhold) ...
Der bør desuden understreges, at forarbejdningsindustrien inden forbudet mod 
sildefangst i  1977 hovedsagelig blev forsynet med sild fra Nordsøen. Siden 
da har den været tvunget til at finde andre forsyningskilder (sild fra ICES- 
afsnit 111a og Illb, c, d), og den aktuelle markedsstruktur kræver en 
uifferenti er ing af disse killer hvortil forarbejdningsindustrien har 
haft let adgang bl.a. på grund af en gunstig importordning.
(1) Ifølge den britiske forarbejdningsindustri anvendes der til de vigtigste 
præsentationsformer for sild følgende fiskestørrelser:
- røget sild: 12% fedtindhold
3-6 sild pr. kg (størrelse 1)
- marineret sild: 8% fedtindhold
14-15 sild pr. kg maksimum (størrelse 3)
- maatjes: 20% fedtindhold
7-10 sild pr. kg maksimum (størrelse 1  og 2).

TA B tL l
UDVIKLINGEN I SILDEFANGSTERNE (levende vægt i  t, alle I  CES-cnrade^ t ’ ’l sannen j
ÅRTYSKLAND FRANKRIG NEDER­
LANDENEBELGIENDET
FORENEDE
KONGERIGEIRLAND DANMARK I  ALT 
EF
1971 85.531 23.500 5 3 .4 0 0 681 157.119 31.200 332.300 6 8 3 .731
1972 53.651 29.900 5 6 .3 0 0 1.338 161.684 47.800 357.900 7 0 8 .5 7 3
1973 7 1 .0 0 0 33.600 7 3 .3 0 0 2 .1 6 0 167.125 38.900 383.000 7 6 9 .0 8 5
1974 5 9 .0 6 5 25 .2 7 9 5 9 .3 0 7 627 160.290 39.608 176.896 5 2 1 .0 7 2
1975 5 1 .9 3 3 3 0 .4 9 8 7 0 .9 8 0 2 .4 5 1 123.778 29.752 216.662 5 2 6 .0 5 4
1976 2 2 .8 0 0 2 1 .6 6 2 5 7 .0 9 0 1 .4 4 5 9 8 .6 7 4 22.227 107.252 3 3 1 .1 5 0
1977 8 .1 3 5 4 .1 6 4 19.701 57 5 1 .7 7 8 23.436 93 .5 8 9 2 0 0 .8 6 0
1978 8 .2 0 5 4 .2 0 1 7 .6 9 4 1 2 2 .7 4 2 26.473 6 6 .5 0 8 1 3 5 .8 2 4
1979 7 .8 2 4 3 .5 9 7 3 .2 2 3 2 12.316 27.383 63.921 t 18 .2 6 6
1980 10.135 6 .1 2 6 2 .7 9 9 2 .5 7 3 11.428 36 .8 0 0 65.970 135.831
1981 14.820 14.037 18 .3 3 0 :  8 .8 9 9 36 .4 7 5 29.610 89 .2 9 2 2 1 1 .4 6 3
1982 17.637 15.143 3 5 .1 8 8 9 .9 1 4 .4 8 .2 8 1 29.730 8 3 .7 1 4 2 3 9 .6 0 7
1983 (11 16.000 16.000 4 2 .6 2 2 5 .9 7 2 51 .3 8 5 32.200 64.000 2 2 8 .1 7 9
Ki Ide: CRONOS og DG XIV
(1) Tallene for 1983 er foreløbige.

TABEL '
UDVIKLINGEN I  TIlBAGETAGELSERNE I  FORHOLD TI L FANGSTMÆNGDEN i  t)
Å R
1978
1979
1980
1981
1982
1983TYSKLAND DANMARK B E L G IE N D E T  FORENEDE <0
Produk- TiIbage- Pct.Produk- Ti Ibage-Pct.Produk- j l  i  Ibaqe-Pct.Produk- T iIbage-tion tageiser I . t i  on tagelser t i  on jtagelser t i  on tagelser122 :  1 122 :  1 122 :  1 12
8.205 490,666.508 6671 1--22.742 -
7.824 9251263.9211.732 2,7 215012.316 _
10.135 1651/6 65.970 4220,62.573 --11.428 —
14.820 588489.2923.482 3,98.899 735*0036
.4758.074
17.637 1660,9 83.7147.518 8,99.914 7937,948.28113.199
16.000 1050,6 64.0004.138 6,45.972 69311,651.3857.609Pc*.  
2 :  1
22,1
27,3
14,8
Kilde: TiIbagetageIser:  GD XIV
Produktion: CRONOS og GD XIVN G E E T G E

ÄRFRANKRIG IRLAND NEDERLANDENE EF
Produk- 
t i  onTi Ibage- 
tagelser■  Pct. Produk- 
t i  onT i  Lbage- 
tagelserPct.Produk­
tionI i  Ibage- 
tagelserpr r  .P ^ o d u k - 
t i onTilbage­
tage tserPct.
122 :  1122 :  1 122 :  1122 :  1
1978 4.201 2-26.473 1890,77.694 --135.824 9070,6
1979 3.597 150,4 27.383 28013.223 --118.266 2. 153 1,8
1980 6.126 6-36.800 1120,32.799 --135.831 3.317 2,4
198114.037 10-29.6104.35114,718.330 8634,7211.463 18. 103 8,5
198215.1431.85812,2 29.7306.86923,135.1881.320 3,7239.607 31.72313,2
198316.0001.83711,4 32.2005.41516,842.6222.024 4,8228.179 21.821 9,5

t a b e l  3 L LU/t 
•  000 t UDVIKLINGEN I FANGSTERNE, GENNEMSNITSPRISERNE OG TILBAGETACT.L ’ l"PRI LERNE
FOR SILD mængder:----
ge
nnemsnitspriser'—  —  
t i  Lbaget age L  sespr-i se r : --- •

T A B E L  3  a
GENNEMSNITSPRISER I  DE REPRÆSENTATIVE HAVNE FORDELT EFTER LAND
8r DK DNEDERLAN­
DENEIRLAND UK F EFOr i  ente- 
rings- on ser
1973 229 183 200 154 129 220 181 196
1974 258 205 195 222 209 261 228 206
1975 238 162 241 227 183 224 214 206
1976 289 205 275 273 218 301 265 227
1977 375 199 416 396 479 707 411 247
1978 409 - 362 414 581 650 447 259
1979 502 - 571 423 763 757 499 313
1980 482 - 309 400 595 445 464 313
1981 425 367 269 228 233 313 366 329
1982 405 286 288 281 253 332 346 336
1983* 341 231 279 281 230 337 319 336
Kilde: Medlemsstaterne 
Enhed: 1983-1978: RE/t 
1979-1983: ECU/t
* første halvår.

TABEL 4
EF’s FORSYNINGSBALANCE FOR SILO (1) OG BEREGNET FORBRUG (j t)
1975 1976 1977 1978 1979 1980 198 1 1982 19832 )
1. Import fra tredjelande 
heraf ferske 
heraf frosne129.871
87.312
42.559125.370
76.031
49.339143.976
74.768
69.208148.013 
70.811 
77.202151.365 
83.391 
67.974152.037
95.342
56.695138.222
94.544
43.678126.749
101.477
25.272133. 121 
1  10.809 
22.312
2. Import fra EF
heraf ferske 
heraf frosne126.134
90.309
35.825113.208
79.127
34.08178.817
51.315
27.50272.702
44.690
28.01284.035
53.161
30.874107.807
76.536
31.271118.708
87.745
30.963122.331
90.754
31.577120.068
92.264
27.804
3. Eksport til tredjelande 
heraf ferske 
heraf frosne16.296 
4. 181 
12.11511.521
3.127
8.3949.376
3.830
5.5466.487
3.445
3.0426.776 
3. 109 
3.6676.457 
3. 101 
3.35614.738
5.772
8.96636.890
20.633
16.25763.188 
49.700 
13.488
4. Eksport til EF
heraf ferske 
heraf frosne113.029
87.010
26.019102.608
75.853
26.75580.789
57.424
23.36572.076
49.397
22.67981.443
53.666
27.777104.863
77.514
27.349111.900
85.017
26.883116.948 
88.600 
28.348108.039
86.888
21.151
5. Saldo pi handelsbalancen 
(1-3)113.575 113.849 134.600 141.526 144.589 145.580 123.484 89.859 69.933
6. Fangster 526.054 331.150 200.860 135.824 118.266 135.831 211.463 239.607 228. 179
7. TiIbagetagelser n.d« n.d. n.d. 9072.953 3.317 18. 103 31.723 21.821
8. Beregnet forbrug 
(5+6-7)639.629 444.999 335.460 276.443 259.902 278.094 316.844 297.743 276.291
(1) Hele, ferske - kølet og frosset.
(2) Udenrigshandelen: foreløbige tal. 
i.o.:  ikke oplyst
KILDER: fangster og tiIbagetagelser:  CRONOS og GD XIV 
udenrigshandelen: NIMEXE

T A B E L  5
FORSYNINGSBALANCEN FOR SILD, HEL,fersk -kølet  eller  frosset , o g beregnet  forbru g  O P D E L Tefter  medlemsstat (i t )
1 BELGIEN |  DANMARK FRANKRIG IRLAND
1981 1982 . 1981 1982 1981 1982 1981 1982
i  1. Import fra E F5.229 5.497 9. 192 7.772 4.253 5.409 2.468 2.264i  heraf fersk 1.987 2.234 8.776 7.391 2.939 2.589 1.465 2.211i  heraf frosset
I3.242 3.263 416 3811.314 2.820 1.003 53
i2. Import fra tredjelande 1.605 1. 166 91.064 92.814 3.261 2.802 261
heraf fersk 23 6089.442 91.997 387 379 _
heraf frosset 1.852 1.106 1.622 8172.874 2.423 -261
3. Eksport til EF 7.315 8.728 73.107 69.720 8.755 7. 109 8.304 7.408
heraf fersk 6.973 8.669 58.933 55.902 8.268 6.955 4.431 3.249
heraf frosset 342 5914.174 13.818 487 1543.873 4. 159
4. Eksport til tredjelande,  1 607.613 7.040 681.363 281 155heraf fersk'  1 603.293 3.171 91.362 223 74
heraf frosset “4.320 3.826 59 1 58 81
5. Saldo på udenrigshandelen 
(1+2)-(3+4)- 482- 2. 125 19.536 23.826 -.1.309 - 261- 6.117 - 5.038
6- Fangster 8.899 9.914 89.292 83.714 14.037 15.143 29.610 29.730
7. TiIbagetagelser 735 7933.482 7.518 101.858 4.351 6.869
8.  Beregnet forbrug 
5+6-77.682 6.996105.346 100.022 12.718 13.024 19.142 17.823
Kilder: Fangster og tiIbagetagelser:  CRONOS og GD XIV; udenrigshandel: NIMEXE

NEDERLANDENEFORBUNDSREPUBLIKKEN !  
_____TYSKLAND _DE
T FORENEDE 
KONGERIGE
1981 1982 1981 1982 1981 1982
1. Import fra EF 30.070 27.003 61.191 69.528 6.295 4.826
heraf fersk 14.174 14.261 52.816 58.195 5.578 3.870
heraf frosset 15.896 12.742 8.375 11.333 717 956
2. Import fra tredjelande 5.057 6.736 29.656 18.131 ' 7.578 4.839
heraf fersk 2.022 4.230 2.309 4.332 j 360 479
heraf frosset 3.035 2.506 27.347 13.799 7.218 4.360
3. Eksport til EF 7.932 16.004 1.548 1 .605 4.939 6.374
heraf fersk 3.925 9.986 124 3012.363 3.538
heraf frosset 4.007 6.018 1.424 1.304 2.576 2.836
4. Eksport til tredjelande 4.065 11.458 328 8072.381 16.007
heraf fersk 1 12 47 242.197 15.930
heraf frosset 4.064 11.446 281 783 184 77
5. Saldo på udenrigshandele t  23.130 6.277 88.971 85.247 6.553- 12.716
(1+2)-(3+4)
6. Fangster 18.330 35.188 14.820 17.637 36.475 48.281
7. TiIbagetagelser 8631.320 588 1668.074 13.199
8. Beregnet forbrug 40.597 40.145 103.203 102.718 34.954 22.366
5+6-7

I  ABEL 6
DE VIGTIGSTE EKSPORTERENDE TREDJELANDE I  FORBINDELSE MED FÆLLESSKABETS IMPORT AF -ERSK SILD
OPRINDELSEFORfaUNDSREP.
TYSKLAND.FRANKRIGNEDER­
LANDENEBELGIEN UK I R L A N D D KL f
SVERIGE 80 8 6 7 2 100 86 1 - 88 88
81 70 79 91 9 5 - 85 84
8 2 56 - 8 3 81 95 4 81 79
NORGE 80 7 2 3 '' t' -- 11- 3 4
81 28 19 - 45 91 - 8 9
82 44' 17 1 5 79 - 15 16
FÆRØERNE 80- - - - - - 1 1
81 - - - - - - 1 1
82 - - - - 3 2
DDR 80- - • - 5 5
81 - - 2 - - - 5 5
8 2 “ 17 — — 2 2
Enhed: %
Kilde: EUROSTAT NIMEXE

TABEL 7
DE VIGTIGSTE EKSPORTERENDE TREDJELANDES ANDEL AF FÆLLESSKABETS IMPORT AF FROSSET SILD
OPRINDELSEFORBUNDSREP.
TYSKLANDFRANKRIGNEDER­
LANDENEBELGIEN U K I R L A N D D K E F
SVERIGE 80 5 - 34- - - 50 8
81 9 - 13 - - - 93 10
82 8 - 37 5 - - 69 11
NORGE 80 1 _ 8 — _ - _ 1
81 4 4 14 1 3- - 3
82 11 12 10 8 - - 4 8
CANADA 80 73 60 30 68 57 3 63
81 73 50 36 54 31 - - 61
82 72 35 40 60 37 - 57
ISLAND 80 3 27 13 17 41 — — 11
81 1 34 6 39 64 - - 15
82 1 44 3 26 62 - 27 17
USA 80 18 11 4 28 - - • 14
81 16 13 1 6 - - 7 12
82 7 15 1 - - - — 5
Enhed: X
KiIde: EUROSTAT NIMEXE

TABEL 8
S T Ø R R E L S E S S K E fiA
SILDE
kg/fisk stk. pr. kg
s ii- r s i  s o 1 0.-125 og derover 8 eller derunder
Størrelse 2 fra 0,085 til 0,125
eksk l.fra 9 til 11
Størrelse 3 a) fra 0,050 til 0,085
eksk l.fra 12 til 20
b) fra 0,033 til 0,085 
ekskl. for sild 
1  fra Østersøenfra 12 til 30