Forslag til Raadets forordning (EF) angaaende et faellesskabsprogram, der skal yde stoette til fremme af europaeisk energiteknologi 1995-1998 (»THERMIE-II«) (94/C 158/06) (Tekst af betydning for EOES) KOM(94) 59 endelig udg. - 94/0063(CNS)

(Forelagt af Kommissionen, den 15. april 1994)

RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelsen af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 235,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg, og

ud fra foelgende betragtninger:

I overensstemmelse med traktatens artikel 3, litra t), skal Faellesskabets aktiviteter omfatte maal inden for energiomraadet;

Raadet har i sin resolution af 16. september 1986 om nye energipolitiske maal for Faellesskabet og konvergensen mellem medlemstaternes politik frem til 1995 (1) paapeget, at indsatsen for at reducere risikoen for senere spaendinger paa energimarkedet maa opretholdes og om noedvendigt styrkes i tiden frem til 1995 og videre fremover, uanset de udsving dette marked i korte perioder udsaettes for;

ifoelge samme resolution er et af de horisontale maal for Faellesskabets energipolitik en differentieret videreudvikling af de teknologiske innovationer og passende udbredelse af resultater i hele Faellesskabet. Trods den nuvaerende energisituation maa der ikke slaekkes paa bestraebelserne for at sprede Faellesskabets energiforsyning og forbedre energieffektiviteten. Fremme af ny teknologi vil bidrage til gennemfoerelsen af disse maal, samt til en bedre beskyttelse af miljoeet mod indvirkninger fra energiteknologien;

det er vigtigt at samordne disse bestraebelser med Faellesskabets videnskabelige og teknologiske strategi og med de saerlige programmer, saerligt aktiviteter, der omfatter demonstration af ren og effektiv energiteknologi, der er defineret i Faellesskabets 4. rammeprogram inden for forskning af teknologisk udvikling, baade hvad angaar programmets gennemfoerelse og hvad angaar den finansielle status for programmet i de oekonomiske perspektiver;

ifoelge resolutionen af 16. september 1986 skal Faellesskabet straebe efter afbalancerede loesninger for energi og miljoe ved anvendelse af den bedste oekonomisk forsvarlige teknologi; ifoelge traktatens artikel 130 R er kravene med hensyn til miljoebeskyttelsen en vigtig bestanddel af Faellesskabets politik paa andre omraader, og Faellesskabets virke paa samme omraade har til formaal at sikre, at naturens ressourcer udnyttes forsigtigt og fornuftigt; energiteknologien er en afgoerende forudsaetning for at kunne tage den oekonomiske udfordring op: den skal nedsaette energiforbruget, udvikle nye og vedvarende energikilder og sikre en ren forbraending af fast braendsel. Der skal udfoldes betydelige bestraebelser paa alle disse omraader for at imoedegaa truslen om klimaforandring;

fremme af projekter, der tager sigte paa at udnytte regionale omraaders egne energiressourcer - specielt i ugunstigt stillede omraader - bidrager til at foroege Faellesskabets oekonomiske samhoerighed, hvilket er et maal, der skal tages hensyn til ved gennemfoerelsen af den faelles politik og det indre marked ifoelge traktatens artikel 130 B;

stoette til fremme af energiteknologi er en positiv faktor for den oekonomiske og sociale samhoerighed;

en indsats for at fremme ny teknologi i Faellesskabet goer det muligt at undgaa spredning af ressourcer og foroege effektiviteten;

denne indsats boer samordnes med de bestraebelser, som Faellesskabet udfolder i forbindelse med andre saerprogrammer, der bl.a. tager sigte paa forskning i og udvikling af energi, innovation af teknologioverfoersel, formidling og udnyttelse af resultaterne fra den videnskabelige og tekniske forskning;

der boer i passende tilfaelde ydes finansiel stoette til projekter for fremme af avanceret energiteknologi;

ved udvaelgelsen af projekter boer der gives forrang til saadanne, som indebaerer samarbejde mellem uafhaengige virksomheder, der er etableret i forskellige medlemsstater, til projekter, der indgives af mindre og mellemstore virksomheder, samt til formidlingsprojekter;

af hensyn til effektiviteten er det noedvendigt at fastlaegge et program med en varighed paa fire aar og med et passende samlet budget;

der boer udarbejdes et overslag over de faellesskabsmidler, der er noedvendige til gennemfoerelsen af dette program; beloebet boer indgaa i de finansielle overslag, der fastlaegges i henhold til de interinstitutionelle aftaler; de bevillinger, der faktisk stilles til raadighed, skal fastlaegges efter budgetproceduren under overholdelse af naevnte aftaler;

uanset den nye impuls, som fremme af innovativ energiteknologi kraever, maa man i overensstemmelse med denne forordning sikre kontinuiteten i de foranstaltninger, der er truffet i forbindelse med de demonstrations- og pilotprojekter paa energiomraadet, der er naevnt i forordning (EOEF) nr. 2008/90 (2), (EOEF) nr. 3639/85 og det program til stoette for den teknologiske udvikling i kulbrintesektoren, der er naevnt i forordning (EOEF) nr. 3639/85; denne kontinuitet skal sikres dels ved at fortsaette foranstaltningerne til fremme og spredning af teknologi, der har faaet faellesskabsstoette i henhold til naevnte forordninger; den skal ligeledes sikres ved stoette til senere faser af projekter, der allerede har modtaget delvis stoette efter samme forordning; den skal goere det muligt i visse tilfaelde at stoette projekter af samme type som dem, der er omhandlet i naevnte forordninger, for saa vidt de opfylder bestemmelserne i denne forordning;

et samarbejde mellem virskomheder i flere medlemsstater om energiteknologi maa bevares og fremmes;

overfoersel af ny teknologi inden for energisektoren kan bidrage betydeligt til forbedring af energiudbyttet og begraensning af forurenende udslip i de ugunstigt stillede omraader i Faellesskabet og i tredjelandene;

denne overfoerelse boer foelgelig fremmes baade gennem de eksisterende faellesskabsprogrammer og ved andre hensigtsmaessige midler;

faellesskabsstoette boer ikke aendre konkurrencevilkaarene paa en maade, der er uforenelig med traktatens bestemmelser paa omraadet;

traktaten indeholder ikke anden hjemmel til vedtagelse af denne forordning end artikel 235 -

UDSTEDT FOELGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Faellesskabet kan, paa de i denne forordning fastsatte betingelser, yde finansiel stoette til projekter til fremme af energiteknologi (THERMIE 1995-1998) paa de i artikel 3 naevnte omraader og indlede de i artikel 4 naevnte ledsageforanstaltninger.

Artikel 2

1. I denne forordning forstaas ved »projekter for fremme af energiteknologi«, i det foelgende benaevnt »projekter«, projekter der ikke er valgbare til de specielle programmer inden for det fjerde rammeprogram, og som tager sigte paa at udarbejde, anvende og/eller fremme avanceret energiteknologi af innovativ karakter, og hvis ivaerksaettelse indebaerer tekniske og oekonomiske risici i et saadant omfang, at de hoejst sandsynligt ikke ville kunne gennemfoeres uden finansiel stoette fra Faellesskabet.

2. Faellesskabets finansielle stoette kan ydes til projekter, der tager til sigte at fremme innovative teknikker, processer eller produkter med henblik paa stoerre udnyttelse, enten under forskellige oekonomiske eller geografiske forhold, eller med teknikker, som allerede har vaeret udnyttet, men som paa grund af bestaaende risici endnu ikke har slaaet igennem paa market.

Artikel 3

Denne forordning har foelgende anvendelsesomraader:

- rationel energiudnyttelse

- vedvarende energikilder

- fast braendsel

- kulbrinter.

I bilag I findes der en liste over anvendelsessektorerne for hvert af de ovennaevnte omraader. Indholdet af dette bilag kan aendres for at holde trit med den teknologiske udvikling efter fremgangsmaaderne i artikel 9, stk. 1, og idet Raadet og Europa-Parlamentet underettes.

Artikel 4

Kommissionen kan indlede ledsageforanstaltninger, jf. bilag II, som tager til sigte at fremme anvendelsen af energiteknologi og dens gennemslagskraft paa markedet. I dette oejemed kan Faellesskabet yde teknisk og finansiel stoette til organer, der fremmer innovativ teknologi i medlemstaterne. En fortegnelse over disse foranstaltninger findes i bilag II, som kan aendres af Kommissionen efter fremgangsmaaderne i artikel 9, stk. 1.

Disse ledsageforanstaltninger kan gennemfoeres i tredjelande, hvis dette er i overensstemmelse med denne forordnings formaal.

Artikel 5

1. Ethvert projekt efter artikel 2 skal opfylde foelgende betingelser:

a) det skal indebaere innovative teknikker, processer eller produkter eller ny anvendelse af allerede kendte teknikker, processer eller produkter, med henblik paa udfoerelse og udbredelse heraf

b) det skal aabne perspektiver for teknisk og oekonomisk levedygtighed med henblik paa senere kommerciel udnyttelse af den paagaeldende teknologi

c) det skal indeholde passende loesninger, som er forenelige med krav i forbindelse med miljoesikkerhed og -beskyttelse

d) det skal frembyde finansieringsvanskeligheder som foelge af betydelige oekonomiske risici

e) det skal indgives af fysiske eller juridiske personer, der er i stand til at udfoere og anvende de i litra a) naevnte teknikker, processer og produkter, samt bidrage eller hjaelpe med at bidrage til deres udbredelse

f) det skal for hvert projekt med samlede omkostninger paa 2 mio. ECU eller derover indgives af mindst to uafhaengige erhvervsdrivende, der er etableret i forskellige medlemstater.

Kommissionen kan dog acceptere projekter, der indgives af kun en erhvervsdrivende, naar dets gennemfoerelse er af saerlig interesse for Faellesskabet

g) det skal gennemfoeres paa Faellesskabets omraade, medmindre det er noedvendigt ud fra Faellesskabets interesse helt eller delvis at gennemfoere projektet uden for Faellesskabets omraadet bl. a. paa grund af dets saerlige karakteristika.

2. Der er anfoert saerlige supplerende betingelser for anvendelsesomraaderne i bilag I og II.

3. Ved udvaelgelsen af projekterne tager Kommissionen - ud over de i stk. 1 og 2 opstillede kriterier - hensyn til, at der gives forrang til foelgende projekter:

a) projekter ud over dem, der er naevnt i stk. 1, litra f), som indebaerer samarbejde mellem mindst to uafhaengige virksomheder, der er etableret i forskellige medlemsstater, for saa vidt det kan fastslaas, at hver enkelt af virksomhederne vil kunne ydet effektivt og betydningsfuldt bidrag til projekternes gennemfoerelse

b) projekter praesenteret af smaa og mellemstore virksomheder eller af en association af saadanne virksomheder

c) projekter, der skal gennemfoeres i tilbagestaaende omraader som defineret i artikel 8 i forordning (EOEF) nr. 2052/88 (3).

Artikel 6

1. Stoetten til et projekt har form af et finansielt tilskud fra Faellesskabet, der ydes paa betingelser, der er fastsat i de nedenfor naevnte stykker samt i artikel 7, 11 og 14.

2. Den finansielle stoette kan ydes til et projekt i dets helhed eller til et projekts forskellige faser. I sidstnaevnte tilfaelde fortsaettes den finansielle stoette i de senere faser af det samme projekt, for saa vidt refusionskriterierne overholdes, og Kommissionen er tilfreds med projektets afvikling, dog med forbehold af den kompetence, der er tillagt De Europaeiske Faellesskabers budgetmyndighed.

3. Den finansielle stoette maa ikke overstige 35 % af de refusionsberettigede projektomkostninger med hensyn til de i artikel 2 naevnte projekter.

4. Stoettebeloebets stoerrelse fastlaegges saerskilt for hvert projekt. Ved fastlaeggelsen af dette beloeb tager Kommissionen hensyn til den del af risikoen, der direkte paahviler de ansvarlige for projektet, og anden allerede modtaget eller paaregnet finansiel stoette, saa det samlede offentlige stoettebeloeb ikke overstiger 49 % af de samlede projektomkostninger. Den ansvarlige for et projekt er derfor forpligtet til at underrette Kommissionen om hver form for paaregnet eller modtaget offentlig stoette.

5. Kommissionen forbeholder sig ret til om noedvendigt og efter fremgangsmaaderne i artikel 9, stk. 1, at indfoere andre passende finansielle mekanismer.

Artikel 7

1. Projekterne indgives i overensstemmelse med denne forordning af fysiske eller juridiske personer, der er etableret i Faellesskabet, enkeltvis eller i forening efter indkaldelse af forslag paa et eller flere af de i artikel 3 naevnte anvendelsesomraader, der offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende. Forud for denne indkaldelse til forslag kan komme en invitation fra Kommissionen om opfordring eller koordinering af igangsaettelse af saerlige projekter, saakaldt »maalrettede« projekter, naar et behov ikke er opfyldt eller et betydeligt teknologisk fremskridt kan opnaas gennem samarbejde mellem personer, virksomheder eller andre organisationer i mindst to medlemsstater.

2. Kommissionen angiver i udbuddende, hvilke sektorer der har foersteprioritet ved udvaelgelsen af projekter, idet listen over prioriteterne udarbejdes af Kommissionen efter fremgangsmaaderne i artikel 9, stk. 1. Den angiver ogsaa, hvilke oplysninger ansoegeren skal anfoere med henblik paa udvaelgelsen af projekter.

Artikel 8

1. Kommissionen skal varetage gennemfoerelsen af denne forordning.

2. Ved udfoerelsen af foelgende opgaver anvender Kommissionen fremgangsmaaden i artikel 9, stk. 1:

a) aendring af indholdet af bilag I og II

b) udarbejdelsen af prioriteringer for udbuddene

c) udvaelgelsen af projekter, herunder fastsaettelsen af satsen for finansiel stoette, for alle projekter med samlede omkostninger paa over 500 000 ECU

d) enhver mulig finansieringsmekanismer i betydningen af artikel 6, stk. 5.

3. Med hensyn til udvaelgelsen af projekterne, herunder fastsaettelsen af satsen for finansiel stoette for alle projekter med samlede omkostninger paa over 100 000 ECU, men under 500 000 ECU, anvender Kommissionen fremgangsmaaden i artikel 9, stk. 2.

Artikel 9

1. Ved udfoerelsen af de opgaver, der er naevnt i artikel 8, stk. 2, bistaas Kommissionen af et udvalg, der bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repraesentant som formand.

Kommissionens repraesentant fremlaegger et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes for udvalget. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyntagen til det paagaeldende spoergsmaals hastende karakter. Det udtaler sig med et flertal, som er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelsen af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. Under afstemninger i udvalget tillaegges de stemmer, der afgives af repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, der er fastlagt i naevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.

Kommissionen vedtager foranstaltninger, der straks finder anvendelse. Hvis de ikke er i overensstemmelse med den af udvalget afgivne udtalelse, underrettes Raadet dog straks af Kommissionen om disse foranstaltninger.

I saa fald udsaetter Kommissionen gennemfoerelsen af de foranstaltninger, den har truffet afgoerelse om, i et tidsrum paa en maaned regnet fra datoen for denne underretning.

Raadet kan med kvalificeret flertal traeffe en anden afgoerelse inden for det tidsrum, der er naevnt i fjerde afsnit.

2. Ved udfoerelse af opgaverne, naevnt i artikel 8, stk. 3, vil Kommissionen blive assisteret af et udvalg bestaaende af repraesentanter fra medlemsstaterne med Kommissionens repraesentant som formand.

Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensynstagen til de paagaeldende spoergsmaals hastende karakter, i givet fald ved afstemning.

Udtalelsen optages i moedeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning indfoeres i moedeprotokollen.

Kommissionen tager videst muligt omfang hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til denne udtalelse.

Artikel 10

1. Ved anvendelsen af denne forordning soerger Kommissionen for koordinering med foranstaltninger i forbindelse med andre faellesskabsprogrammer, som omfatter aktiviter inden for demonstration af projekters tekniske gennemfoerlighed, fremme af samarbejde med tredjelande og optimering af resultater fra Faellesskabets forskning og teknologiske udvikling.

2. Den soerger ligeledes for en taettere samordning med nationale projekter, saaledes at det undgaas at identiske eller lignende projekter af samme art gennemfoeres parallelt.

Artikel 11

1. Den kontrahent, der er ansvarlig for gennemfoerelsen af et projekt, hvortil der ydes stoette fra Faellesskabet, forpligter sig til at udnytte eller lette udnyttelsen af de paagaeldende teknikker, processer eller produkter efter vellykket afproevning, samt at muliggoere, at de opnaaede resultater videreformidles.

2. Kommissionen soerger i samarbejde med de beroerte organer i medlemsstaterne for at sikre videreformidling og anvendelse af projekter, som gennemfoeres i henhold til denne forordning og forordning (EOEF) nr. 1971/83 (4), (EOEF) nr. 1972/83 (5), (EOEF) nr. 3639/85 (6), (EOEF) nr. 3640/85 (7) og (EOEF) nr. 2008/90 (8) og at opfordre til udnyttelsen heraf. Den traeffer passende foranstaltninger for at naa dette maal i forbindelse med de i artikel 4 naevnte foranstaltninger.

Artikel 12

De kontrakter mellem Faellesskabet og de i artikel 14 naevnte personer, der er noedvendige for gennemfoerelsen af de projekter, der udvaelges ifoelge denne forordning, indeholder bestemmelser om hver parts rettigheder og forpligtelser, herunder bestemmelserne om formidling, beskyttelse og udnyttelse af projektresultaterne og eventuel tilbagebetaling af stoetten, hvis kontraktens bestemmelser ikke overholdes.

Artikel 13

Med forbehold af artikel 11 skal de oplysninger, som Kommissionen indhenter i medfoer af denne forordning, betragtes som fortrolige.

Artikel 14

Ansvaret for ethvert projekt paahviler en fysisk eller juridisk person, der er etableret i henhold til de i medlemsstaterne gaeldende retsregler, eller en sammenslutning af saadanne, der haefter solidarisk, til den grad den anvendelige lov i medlemsstaten tillader.

Artikel 15

Faellesskabets stoette maa ikke aendre konkurrencevilkaarene paa en maade, der er uforenelig med traktatens bestemmelser.

Artikel 16

To aar efter denne forordnings ikrafttraeden samt ved udloebet af forordningens anvendelsesperiode forelaegger Kommissionen for Europa-Parlamentet og Raadet en rapport om gennemfoerelsen af denne forordning og om overensstemmelsen mellem de nationale foranstaltninger og Faellesskabets foranstaltninger med henblik paa en evaluering af de opnaaede resultater.

Artikel 17

De beloeb, der ydes i henhold til denne forordning, opfoeres hvert aar paa De Europaeiske Faellesskabers almindelig budget.

Bevillingerne daekker den finansielle stoette, der ydes til de i artikel 2 omhandlede projekter, samt til de i artikel 4 omhandlede foranstaltninger, og udgifter til gennemfoerelsen af denne forordning.

Artikel 18

Forordning (EOEF) nr. 2008/90 gaelder fortsat for projekter, hvortil der ydes stoette efter naevnte forordning.

Artikel 19

Forordningen traeder i kraft pr. 1. januar 1995.

Den anvendes indtil 31. december 1998.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gaelder umiddelbart i hver medlemsstat.

(1) EFT nr. C 241 af 25. 9. 1986, s. 1.

(2) EFT nr. L 185 af 17. 7. 1990, s. 1.

(3) EFT nr. L 185 af 15. 7. 1988, s. 9.

(4) EFT nr. L 195 af 19. 7. 1983, s. 1.

(5) EFT nr. L 195 af 19. 7. 1983, s. 6.

(6) EFT nr. L 350 af 27. 12. 1985, s. 25.

(7) EFT nr. L 350 af 27. 12. 1985, s. 29.

(8) EFT nr. L 185 af 17. 7. 1990, s. 1.

BILAG I

LISTE OVER ANVENDELSESSEKTORER

Omraaderne for anvendelse i artikel 3 daekker over de foelgende sektorer.

1. Rationel energiudnyttelse (REU)

OEkonomisk stoette vil fokusere paa de foelgende sektorer for anvendelse:

- transport

- bygninger

- industri

- energi-, el- og varmeproduktion.

1.1. Transport

Projekter skal foere til en vaesentlig forbedring af den generelle effektivitet samt nedsaettelse af emissioner, CO2 og andre atmosfaerisk forurenende stoffer ved teknisk forbedring af trafikforhold og koeretoejer. Forrang vil blive givet til vognparker for offentlig transport, samt koeretoejer for bymaessig godstransport.

Der er to omraader, som kan komme i betragtning:

a) REU anvendelse:

- Projekter med forbindelse til formidling af innovative vognparker (nyt design, nye braendsler, CNG, LPG, biobraendsler, dieselelektrisk drift . . .).

b) Alternative braendsler:

- Projekter i forbindelse med fremme af infrastrukturer og distributionssystemer for nye braendsler. (Hurtig og langsom opladningsenheder, saerlige drifts- og vedligeholdelsesbehov).

- Projekter i forbindelse med teknisk tilpasning af koeretoejer til nye braendsler.

1.2. Bygninger

Projekter skal foere til vaesentlig nedsaettelse af energiforbruget i forhold til standarder samt nedsaettelse af udslip af forurenende stoffer gennem integrerede tekniske og oekonomiske forbedringer. Forrang vil blive givet til projekter med klar integration af design, materialer og udstyr til styring og kontrol.

REU anvendelser:

- Projekter i forbindelse med fremme af renoveringsteknologier for bygninger.

- Projekter i forbindelse med fremme af nye integrerede designs af nye bygninger.

- Projekter i forbindelse med fremme af nye koelesystemer (uden CFC-gasser).

1.3. Industri

- Varmegenvinding ved brug af nye varmevekslertyper for staerkt forurenede udstoedningsgasser eller nye ovndesigns for en optimal udnyttelse af varmen i braendkammeret. Forbraending af udstoedningsgasser med senere brug af den producerede varme kan ogsaa overvejes saavel som kraftvarme-systemer, som forbedrer driftssikkerheden af udstyret eller indarbejder eller anvender nye metoder til udnyttelse af udstoedningssgassen.

- Teknologier for udnyttelse af energi fra genanvendelse af industrielt affald enten ved produktion af biprodukter, der kan anvendes som afledte braendsler eller ved direkte energiproduktion. Loesninger til at eliminere mulige negative miljoepaavirkninger skal vaere integreret.

- Forbedring af industrielle processer ved at nedsaette det specifikke energiforbrug, hvor dette har stor betydning for de totale fordele ved projektet.

- Tekniske loesninger for optimal udnyttelse af elektricitet, specielt i spidsbelastningsperioder. Automatisering af processer ved benyttelse af standard- og modulloesninger, som er let reproducerbare eller ved nye metoder, kan ogsaa overvejes.

1.4. Energi-, el- og varmesektoren

Avancerede braendere, integrerede loesninger til energibesparelser og reduktion af miljoepaavirkningerne, samt effektive koeletaarne med mindre vedligeholdelsesudgifter og reduceret miljoepaavirkning. Disse loesninger boer hovedsageligt sigte paa eksisterende vaerker.

Tekniske loesninger til reduktion af electricitetsforbrug i kraftvaerker, som ogsaa kan overfoeres til at opnaa en mere fleksibel drift i vandkraftvaerker. Reducering af tab og forbedring i kvaliteten af transport og fordeling af elektricitet boer ogsaa indgaa.

2. Vedvarende energikilder

OEkonomisk stoette vil saette fokus paa de foelgende sektorer for anvendelse:

- biomasse- og affaldsenergi

- solenergi

- vindenergi

- vandkraft

- geotermisk energi.

2.1. Biomasse- og affaldsenergi

a) Projekter, som stiler mod forbedring af konkurrencedygtigheden af biomasse som braendsel:

- Aktiviteter, der tager sigte paa forbedring af produktiviteten af energiafgroeder, disses hoest og transformationsteknologier

- Aktiviteter, der tager sigte paa at forbedre og opgradere biomassetransformationsteknologier og -brug til energiproduktion (produktion og brug af flydende, faste og gasformige braendsler, produktion af varme og/eller elektricitet)

- Aktiviteter, der tager sigte paa at nedsaette omkostningerne ved produktion af energi fra biomasse (nedsaettelse af specifikke investeringsomkostninger, rationalisering af produktionsteknologier . . .).

b) Projekter, som stiler mod udnyttelsen af energi fra plante-, dyre-, by- og industriaffald:

- Aktiviteter, der tager sigte paa nedsaettelsen af omkostningerne forbundet med at producere energi ved at opgradere affald, og som har en betydelig paavirkning paa produktionen, energisubstitutionen eller paa energibesparelse.

Projekterne skal vaere i overensstemmelse med de gaeldende retningslinjer for Faellesskabets miljoe- og landbrugspolitik.

2.2. Solenergi

a) Solceller

Maalsaetning:

Formidling af solcelleteknologier for produktion af elektricitet til:

- klynger af huse, landsbyer

- bygninger med arkitektonisk integration af solcellemoduler paa tage og/eller facader

- telekommunikationsmidler, signal- og alarmanlaeg, pumpe- og rensningsanlaeg, afsaltningsanlaeg osv . . .

- forsyning fra solcelledrevne vaerker.

b) Termiske anvendelser

Maalsaetning:

Formidling af teknikker, der har forbindelse til optimal teknisk og oekonomisk integration af aktive solenergisystemer og effektive konventionelle systemer, med garanterede resultater for en samlet forbedret driftssikkerhed, og som bruges til:

- produktion af store maengder varmt vand (eller andre flydende stoffer) til opvarmning og/eller koelning

- produktion af store maengder varm luft til ventilation eller toerring.

2.3. Vindkraft

Maalsaetning:

- Formidling af resultater, der er opnaaet fra tidligere forsknings- og udviklingsprogrammer, for at oege gennemslagskraften paa markedet, anspore europaeisk industri, og fremme overfoerelsen og den bredere brug af avanceret teknologi, saerligt i mindre gunstigt stillede egne i Europa.

- Formidling og udbredelse af brugen af vindkraftanlaeg, der er skraeddersyet til den saerlige natur af markederne i de forskellige medlemsstater ved brug af vindmoeller med et bredt spektrum af nominel effekt.

- Formidling af teknologier med minimal paavirkning paa miljoeet, isaer nedsaettelse af stoejgener, minimal brug af land og forbedret aestetisk paavirkning, der kan medfoere en stoerre offentlig accept.

2.4. Vandkraft

Maalsaetning:

Formidling af teknikker, som stiler mod produktion af elektricitet til det offentlige elnet eller aftages privat i anlaeg med mindre effekt.

Anvendelsessektorer:

- Projekter (maalrettede), der tager sigte paa at bringe industrielle partnere sammen for at producere driftssikkert og konkurrencedygtigt standardudstyr af hoej kvalitet for at fremme skabelsen af, eller penetrering i nye markeder.

- Projekter (maalrettede), der tager sigte paa at optimere enkle, driftssikre og billige teknikker eller teknologier, saerligt dem, der er tilpasset markederne og behovene for de lande, hvis udvikling halter bagefter.

- Rehabilitation eller modernisering af anlaeg ude af drift, eller anlaeg, hvis tekniske eller administrative levetid naesten er naaet ved brug af moderne hoejydelsesteknologier (bedste kvalitet/pris).

Alle projekter skal tage saerlig hensyn til eksisterende og forudsete maal for miljoebeskyttelse.

2.5. Geotermisk energi

Maalsaetning:

Gennem formidlingsaktiviteter at fremme brugen af allerede lokaliserede, betydningsfulde geotermiske ressourcer, der endnu ikke er udnyttet. Der skal samtidigt tages hensyn til oekonomiske og miljoemaessige aspekter samt forsyningssikkerhed.

Anvendelsessektorer:

- Teknikker inden for boresektoren, borehovedudstyr, korrosion, skalering, automatisering og behandlingssystemer for saltvand

- Udnyttelse af geotermiske forekomster, hvis ressourcerne er eftervist for at nedsaette risici forbundet med minedrift

- Udvikling af geotermiske anvendelser inden for landbrug, dambrug og afsaltning af havvand, for derigennem at hjaelpe de regioner der er paavirket af aendringen af den faelles landbrugspolitik.

3. Fast braendsel

Forbraending:

Alle former for Fluidised Bed Forbraending (FBF) skal nu spredes i hele Faellesskabet: smaa og store FBF har nu naaet et niveau af industriel modenhed, der goer det relevant at oege brugen af disse teknologier. De skal ikke begraenses til en bestemt type braendstof. Tvaertimod, for at formidle denne teknologi boer der tages hensyn til dens evne til at bruge en raekke forskellige braendsler. Derfor boer brugen af bituminoest kul, brunkul, toerv, affald, biomasse, og deraf afledte braendsler, og alle former for kulholdige stoffer anspores - alene eller i blandninger - til forbraendning i FBF.

FBF burde fremmes til at producere elektricitet og ligeledes bruges i kraftvarmeproduktion.

4. Kulbrinter

Maalsaetning:

Programmet burde styrke industriens evne til at opfylde korte og langsigtede behov for tilgaengelighed af effektive teknologier inden for olie- og naturgasomraadet. Faellesskabets bestraebelser tager derfor sigte paa:

- formidling af teknologier med gennemslagskraft paa markedet. Saerlig opmaerksomhed vil blive givet til markedspenetrering i Central- og OEsteuropa samt SNG-landene (inklusiv samarbejdsprojekter).

Programmets maalgruppe er hovedsageligt virksomheder indenfor olie- og gas sektoren, som udvikler og fremmer innovative og effektive teknologier til forbedring af udvindning, produktion, transport og brug af kulbrinter.

Anvendelsessektorer inden for udvindning og transport af kulbrinter vil vaere formidling af:

- Vaerktoejer og metoder til forbedring af udvindingsmulighederne, isaer i svaere og komplekse omraader som Nordsoeen samt til optimering af udvindingsgraden

- Nye teknologier til udvinding af marginalforekomster, navnlig gasfelter, resulterende i en foroeget produktion fra forekomster karakteriseret ved vanskelige oekonomiske betingelser

- Sikkerheds- og miljoebeskyttelsessystemer i udvinding og produktion, saerligt inden for offshore-sektoren

- Nye og effektive LNG produktions- og transportsystemer med henblik paa at sprede forsyningen.

BILAG II

LEDSAGEFORANSTALTNINGER FOR ENERGITEKNOLOGI

1. Formaal

Med henblik paa at fremme anvendelsen af energiteknologi og dens gennemslagskraft paa markedet, jf. artikel 4, er det noedvendigt, at Kommissionen traeffer ledsageforanstaltninger. Kommissionen traeffer kun saadanne foranstaltninger, hvis markedsvilkaarene kraever det, og er i overensstemmelse med denne forordning.

Faellesskabsstoette kan derfor tildeles for at imoedekomme energipolitiske og andre maal fremsat i traktaten for Den Europaeiske Union, saerligt omfattende:

- foroeget anvendelse af det industrielle potentiale for udvikling af energiteknologier og forbedrelse af det teknologiske grundlag for europaeisk industri, specielt for smaa og mellemstore virksomheder

- anspore europaeisk industri til at blive mere konkurrencedygtig ved at udnytte teknologiudviklingen og markedspotentialet fuldt ud

- beskyttelse og forbedring af miljoeet ved rationel udnyttelse af energiressourcer, brugen af vedvarende energikilder og ren energiteknologi samt begraensning af forurenende udledninger

- teknologioverfoerelse til mindre udviklede omraader i Europa samt udnyttelse af det lokale energipotentiale

- forbedrede arbejdsvilkaar og ansaettelsesmuligheder ved brug af innovative og effektive energiteknologier, udviklet og leveret inden for Faellesskabet

- internationalt samarbejde, der er med til at fremme oekonomisk og social udvikling i udviklingslande.

2. Aktivitetstype

De i artikel 4 naevnte aktiviteter omfatter:

2.1. Koordinering med nationale og andre faellesskabsprogrammer, der er forbundet med energiteknologi for at undgaa at identiske eller lignende projekter af samme art gennemfoeres parallelt samt at sikre brugen af subsidiaritetsprincippet for faellesskabsaktiviteter, saerligt gennem:

a) systematisk udveksling af oplysning om nationale stoetteprogrammer

b) faelles programevalueringsaktiviteter

c) definering af maal og implementering af strategier for fremme af energiteknologi

d) overvaagelse af udfoerelsen af maal.

2.2. Vaerktoejer for faellesskabsaktiviteter, saerligt ved hjaelp af:

a) Analyse af markedsforholdene og vurdering af markedsmulighederne med henblik paa anvendelsen af energiteknologi og dens gennemslagskraft paa markedet (herunder teknologier for efterspoergselsmanagement, sektordiagnoser, eventuelle feasibility-undersoegelser).

b) Formidling af oplysninger om europaeiske energiteknologier, deres fremme og formidling af resultater fra offentlig stoettede projekter ved organisering af begivenheder (tekniske seminarer, konferencer, besoeg af projekter, udstillinger), deltagelse i tekniske messer, produktion af dokumentationsmateriale osv., saa laenge virksomhedernes kontraktmaessige forpligtelse ikke tillader det, eller virksomheder ikke er i stand til at udfoere det selv.

c) Raadgivnings- og ledsageforanstaltninger for at vejlede udviklingen af foretagne aktiviteter, at sikre gennemslagskraften af effektive energiteknologier paa markedet og imoedekomme markedsbarrierer.

d) Efteruddannelse af personale, der er involveret i ledelse eller teknisk brug af innovative energiteknologier.

e) Udvikling af passende finansielle mekanismer.

2.3. Bistand til offentlige eller private organisationer, der samarbejder om ovennaevnte aktiviteter for fremme af energiteknologi (»OPET, Organisations for the Promotion of Energy Technologies«), saerligt inden for OPET-netvaerket.

2.4. Bistand til de ovennaevnte aktiviteter med henblik paa industrielt samarbejde med tredjelande, samt at tilvejebringe vejledning for Faellesskabets hjaelpeprogrammer og at opnaa den optimale udnyttelse af energiteknologier inden og uden for Faellesskabet.

3. Anvendelse

Som naevnt i forordningens artikel 9, vil gennemfoerelsen af foranstaltningerne, i taet samarbejde med medlemsstaterne, blive udfoert af udvalget, som vil hjaelpe Kommissionen med at definere programmet, fastsaette prioriteter for aktiviteter, traeffe beslutninger om finansiel stoette og evaluere resultaterne.