ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
40.

noterer sig med bekymring, at der ifølge Revisionsrettens beretning blev konstateret problematiske forhold i form af overdreven afhængighed af kontrahenter, eksterne konsulentfirmaer og vikarer, anvendelse af uhensigtsmæssige tildelingskriterier og indgåelse af kontrakter med tilbudsgivere, der havde afgivet unormalt lave tilbud uden rimelig begrundelse; bemærker, at flere agenturer i udstrakt grad har outsourcet regelmæssige aktiviteter og lejlighedsvis kerneaktiviteter, hvilket svækker den interne ekspertise og kontrol med kontraktgennemførelse, og giver svagheder i udbudsproceduren, som kan være til hinder for en fair konkurrence og opnåelsen af mest mulig værdi for pengene i forbindelse med udbud; anbefaler en passende balance mellem pris og kvalitet, når der tildeles kontrakter, et optimalt design af rammekontrakter, berettigede formidlingstjenester og anvendelse af detaljerede rammekontrakter; bemærker, at rammekontraktbetingelserne om levering og vedligeholdelse af IT-udstyr for seks agenturers vedkommende var svage, da de gjorde det muligt at købe varer, der ikke udtrykkeligt var nævnt i kontrakten, og som ikke var omfattet af en oprindelig konkurrencemæssig procedure, og også gav kontrahenten mulighed for at opkræve gebyrer på priser for varer, der var købt hos andre leverandører; bemærker, at selvom agenturer ikke har beføjelse til at ændre de grundlæggende kontraktuelle ordninger, tjekkede de tilhørende forudgående kontroller ikke nøjagtigheden af de gebyrer, som kontrahenten opkrævede; opfordrer alle Unionens agenturer og organer til nøje at overholde reglerne for offentlige udbud; understreger, at digitalisering er en storslået mulighed for agenturer til at øge effektiviteten og gennemsigtigheden, herunder på udbudsområdet; opfordrer derfor alle agenturer og organer til hurtigt at færdiggøre og gennemføre systemer til e-udbud, elektronisk afgivelse af tilbud, e-fakturering og e-formularer til offentlige indkøb; anmoder Kommissionen og agenturerne om hurtigst muligt at tage skridt vedrørende de nødvendige forbedringer i enheder med ansvar for udbud under hensyntagen til, at problemet fortsat består og skal håndteres systematisk;
11.

bemærker med bekymring, at den gennemsnitlige beskæftigelsesperiode i agenturet i 2017 kun var på 2,7 år, hvilket afspejles i en stor personaleudskiftning; forstår, at agenturet kæmper for at tiltrække fagfolk, bl.a. på grund af den lave lønjusteringskoefficient for værtslandet (74,9 %); understreger, at den høje personaleudskiftning sætter fokus på eventuelle problemer i agenturets svingdørspolitik; opfordrer agenturet til at revurdere dets svingdørspolitik; udtrykker bekymring over, at reduktionen af antallet af stillinger, der er godkendt i henhold til Unionens budget i de seneste år, sammen med de yderligere opgaver, agenturet har fået, har øget personalets arbejdsbyrde; påpeger, at denne situation kan udgøre en risiko for gennemførelsen af dets arbejdsprogrammer; bemærker, at agenturet arbejder hen imod at forbedre ansættelsesvilkårene for sit personale, og at det i 2018 påbegyndte gennemførelsen af en handlingsplan for social velfærd; opfordrer agenturet til i samarbejde med de lettiske myndigheder at finde yderligere muligheder for at forbedre arbejds- og levevilkårene for de ansatte med henblik på at indgå en ny hjemstedsaftale;
20.

bemærker, at Kommissionen gennemførte sin endelige evaluering af fællesforetagenderne Artemis og ENIAC for perioden 2008-2013, sammen med sin foreløbige evaluering af joint venture-selskabet under Horisont 2020 for perioden 2014-2016; bemærker, at fællesforetagendet har udarbejdet og vedtaget en handlingsplan for at efterkomme anbefalingerne i disse evalueringer, og at visse aktiviteter allerede er sat i værk; bemærker, at størstedelen af aktiviteterne imidlertid skal gennemføres i 2019, mens nogle af dem blev betragtet som værende uden for fællesforetagendets arbejdsområde;
A.

der henviser til, at formålet med forslag til ændringsbudget nr. 10/2020 er at forhøje niveauet for betalingsbevillinger i overensstemmelse med det ajourførte overslag og under hensyntagen til de omfordelinger, der er foreslået i den »samlede overførsel« (DEC 16/2020), at justere indtægtssiden for at tage hensyn til virkningerne af valutakursforskelle og yderligere bøder, der er opkrævet, og at opføre yderligere, mere begrænsede justeringer af udgifterne på budgettet vedrørende bevillingerne til Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og visse decentraliserede agenturer (ESMA, EIOPA, EBA og Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed),
C.

der henviser til, at Kroatien har anmodet om udbetaling af et forskud, jf. artikel 4a i forordning (EF) nr. 2012/2002 (6), og at Kommissionen den 10. august 2020 tildelte et forskud svarende til 88 951 877 EUR af Unionens forventede finansielle bidrag; der henviser til, at eftersom de bevillinger til udbetaling af forskud, der oprindeligt var til rådighed på budgettet for 2020, allerede er fuldt udnyttet, foreslår Kommissionen, at de nødvendige supplerende midler afsættes inden for det årlige loft, der er fastsat for Den Europæiske Unions Solidaritetsfond;
4.

pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende ;
17.

minder om, at EGF i henhold til de nuværende regler kan mobiliseres for permanent at støtte afskedigede arbejdstagere og selvstændige i forbindelse med den globale krise forårsaget af covid-19 uden ændring af EGF-forordningen, eftersom Spanien er en af de medlemsstater, der oplever alvorlige negative indvirkninger som følge af pandemien;
B.

der henviser til, at covid-19-pandemien har ændret udsigterne for den europæiske økonomi på en drastisk måde, og at Unionens økonomi i henhold til Kommissionens forårsprognose 2020 forventes at skrumpe med rekordhøje 7,5 % i år efterfulgt af en genopretning på 6,1 % i 2021, hvilket ikke rækker til at udligne dette års tab, og der henviser til, at den forværrede økonomiske situation afspejles i overslaget over egne indtægter for 2020;
P9_TA(2020)0237

Forslag til ændringsbudget nr. 8: forhøjelse af betalingsbevillingerne til nødhjælpsinstrumentet for at finansiere strategien for covid-19-vacciner og i forbindelse med investeringsinitiativet som reaktion på coronavirusset plus

Europa-Parlamentets beslutning af 17. september 2020 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 8/2020 for regnskabsåret 2020: forhøjelse af betalingsbevillingerne til nødhjælpsinstrumentet for at finansiere strategien for covid-19-vacciner og i forbindelse med investeringsinitiativet som reaktion på coronavirusset plus (10696/2020 — C9-0290/2020 — 2020/1997(BUD))

(2021/C 385/35)

Europa-Parlamentet,

— der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

— der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

— der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (1), særlig artikel 44,

— der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2020, endeligt vedtaget den 27. november 2019 (2),

— der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (3),

— der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (4),

— der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 8/2020, vedtaget af Kommissionen den 28. august 2020 (COM(2020)0900),

— der henviser til Rådets holdning om forslag til ændringsbudget nr. 8/2020, vedtaget af Rådet den 11. september 2020 og fremsendt til Europa-Parlamentet samme dag (10696/2020 — C9-0290/2020),

— der henviser til forretningsordenens artikel 94, 96 og 163,

1. godkender Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 8/2020;

2. pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 6/2020 er endeligt vedtaget, og drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende ;

3. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen og til de øvrige institutioner og de berørte organer samt til de nationale parlamenter.

(1) EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1.

(2) EUT L 57 af 27.2.2020.

(3) EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884.

(4) EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1.
B.

der henviser til, at Kommissionen i tilknytning til finansiering, som er medtaget i forslag til ændringsbudget nr. 5 til Den Europæiske Unions almindelige budget for 2020, har foreslået at anvende margenen til uforudsete udgifter for at imødekomme det presserende behov for at yde humanitær bistand til flygtninge i Tyrkiet ved at forhøje forpligtelsesbevillingerne i Unionens almindelige budget for regnskabsåret 2020 ud over loftet for udgiftsområde 4 i FFR,
D.

der henviser til, at det sociale krisesikkerhedsnet foretager månedlige kontantoverførsler til omkring 1,7 millioner flygtninge, og at midlerne forventes opbrugt senest i marts 2021, der henviser til, at Kommissionen foreslår, at der stilles 400 mio. EUR til rådighed til at forlænge det indtil udgangen af 2021, og til, at mange komplekse spørgsmål såsom gennemgangen af målkriterierne og gennemførelsen af den strategiske overgang til udviklingsprogrammering kræver rettidig høring og koordinering med de tyrkiske myndigheder og gennemførelsespartnerne,
B.

der henviser til, at Kommissionen derfor foreslår at ændre budgettet for 2020 og at forhøje budgetpost 13 06 01 »Bistand til medlemsstaterne i forbindelse med en større naturkatastrofe, som har en alvorlig indvirkning på borgernes livsvilkår, det naturlige miljø eller økonomien« med 272 498 208 EUR i både forpligtelses- og betalingsbevillinger;
7.

fremhæver behovet for yderligere at forbedre samarbejdet og kommunikationen mellem alle dem, der er involveret i EGF-ansøgninger, herunder især arbejdsmarkedets parter og interessenter på regionalt og lokalt plan, for at skabe så mange synergier som muligt; understreger, at samspillet mellem den nationale kontaktperson og de regionale eller lokale partnere, der er omhandlet i sagen, bør styrkes, og at kommunikation og støtteordninger og informationsstrømme (intern opdeling, opgaver og ansvar) bør fastlægges udtrykkeligt og gøres til genstand for aftaler mellem alle berørte parter;
3.

bemærker, at bøderne i konkurrencesager ifølge Kommissionen udgjorde 2 510,5 mio. EUR i 2019; påpeger atter engang, at der bør åbnes mulighed for, at eventuelle indtægter, der stammer fra bøder eller er forbundet med for sen betaling, kan genanvendes i EU-budgettet uden en tilsvarende mindskning af BNI-bidragene; minder om, at det fortsat er af den opfattelse, at den foreslåede EU-reserve (den samlede margen for forpligtelser) i den næste flerårige finansielle ramme bør forhøjes med et beløb svarende til indtægterne fra bøder og sanktioner;
5.

minder om, at Den Europæiske Union i henhold til artikel 174 og 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde skal fortsætte indsatsen for at styrke sin territoriale samhørighed under hensyn til de særlige karakteristika og begrænsninger i forbindelse med regionerne i den yderste periferi; påpeger, at den samme naturkatastrofe i en region i den yderste periferi har større sociale og økonomiske konsekvenser end i nogen anden europæisk region, og at genopretningen derfor er langsommere; mener derfor, at midlerne til regionerne i den yderste periferi bør forhøjes inden for rammerne af fondens anvendelsesområde;
19.

understreger, at små og mellemstore virksomheder (SMV'er) udgør 99 % af alle virksomheder i medlemsstaterne og i væsentlig grad bidrager til skabelse af arbejdspladser, økonomisk stabilitet og i stigende grad til indsatsen for bæredygtighed, og at disse virksomheder er mest tilbøjelige til at blive hårdest ramt af den økonomiske nedgang som følge af covid-19-udbruddet; understreger, at SMV'er har vanskeligt ved at finde finansieringsmuligheder, og minder om den rolle, som EU-programmet for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er (COSME) spiller i denne henseende; minder om Parlamentets holdning til en fordobling af finansieringsrammen for dets efterfølgers budgetposter inden for rammerne af programmet for det indre marked i den næste FFR, som forventes at give mulighed for en succesrate for forslag af høj kvalitet på mindst 80 %; understreger, at finansiel støtte til SMV'er også bør kanaliseres gennem InvestEU's SMV-vindue for at gøre markedet for produkter og tjenester tilgængeligt og muliggøre en hurtig opskalering af dem på de globale markeder; gentager, at det er nødvendigt yderligere at udvide mulighederne for at skabe og opskalere nystartede virksomheder og lægge særlig vægt på den digitale omstilling af SMV'er, også støttet af portalen for det indre marked som erhvervsfacilitator af e-forvaltning, i overensstemmelse med ambitiøse forbrugerbeskyttelsespolitikker samt deres økologiske omstilling; glæder sig i denne forbindelse endvidere over de forskellige initiativer fra Den Europæiske Investeringsbank-Gruppe (EIB-Gruppen), nemlig mobiliseringen af 40 mia. EUR til de berørte SMV'er, de 5 mia. EUR, der er til rådighed for virksomheder i sundhedssektoren, og den garantifond på 25 mia. EUR, der skal finansieres af dens aktionærer;
44.

minder om, at artikel 27, stk. 1 og stk. 2, i statutten for Europa-Parlamentets medlemmer fastsætter, at »Europa-Parlamentets frivillige pensionsfond videreføres efter denne statuts ikrafttræden for de medlemmer eller tidligere medlemmer, der allerede har erhvervet rettigheder i denne fond«, og at »erhvervede rettigheder bevares i fuldt omfang«; bemærker endvidere, at de nettoaktiver, der skal tages med i betragtning, og den aktuarmæssige forpligtelse ved udgangen af 2018 udgør henholdsvis 112,3 mio. EUR og 398,4 mio. EUR, hvilket medfører et anslået aktuarmæssigt underskud på 286,1 mio. EUR; påpeger, at dette giver anledning til bekymring med hensyn til, om den frivillige pensionsfond muligvis er ved at være opbrugt; opfordrer generalsekretæren og Præsidiet til fuldt ud at respektere statutten for Europa-Parlamentets medlemmer og til sammen med fonden at fremlægge en klar plan for, hvordan Parlamentet kan overtage og påtage sig sine forpligtelser og sit ansvar for medlemmernes frivillige pensionsordning; støtter Præsidiets anmodning til generalsekretæren om at undersøge, hvordan der kan sikres en bæredygtig finansiering af den frivillige pensionsfond i overensstemmelse med statutten for Europa-Parlamentets medlemmer, samtidig med at der sikres fuld gennemsigtighed; mener, at alle mulige veje bør udforskes med henblik på at finde en retfærdig løsning på problemet, samtidig med at Parlamentets ansvar begrænses til et minimum; opfordrer Præsidiet og medlemmerne af den frivillige pensionsfond til at støtte foranstaltninger, der tager sigte på at begrænse den frivillige pensionsfonds underskud;
2.

pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 1/2020 er endeligt vedtaget, og drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende ;
2.

pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 2/2020 er endeligt vedtaget, og drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende ;
25.

bemærker, at den interne revisionstjeneste (IAS) i sidste kvartal af 2019 gennemførte en opfølgning på revisionsanbefalingerne med henblik på at vurdere de fremskridt, der var gjort med hensyn til at gennemføre de åbne anbefalinger fra tidligere revisioner, og at den konkluderede, at alle de anbefalinger, der blev fremsat under revisionen af det fælles gennemførelsescenter, var blevet gennemført effektivt; bemærker at én anbefaling (vedrørende resultatindikatorer og overvågningsværktøjer) i forbindelse med revisionen af den resultatorienterede forvaltning af fællesforetagendes aktiviteter var blevet gennemført effektivt, mens den anden (for resultatrammen) forbliver åben, eftersom den var delvist gennemført; bemærker, at IAS i juli 2019 offentliggjorde en strategisk plan for intern revision 2019-2021, som er baseret på resultaterne af en tilbundsgående risikovurdering, som IAS foretog i november 2018; bemærker endvidere, at revisionen af fællesforetagendets gennemførelse og afslutning af Horisont 2020-tilskudsaftalen i overensstemmelse med denne strategiske plan for intern revision blev iværksat i 2019 med henblik på at vurdere tilstrækkeligheden af udformningen, produktiviteten og effektiviteten af de eksisterende interne kontroller, og at den fortsat er i gang;
28.

opfordrer myndigheden til at gennemføre Den Europæiske Ombudsmands henstillinger i sag 2168/2019/KR, navnlig ved om nødvendigt at påberåbe sig muligheden for at forbyde ledende medarbejdere at tiltræde visse stillinger efter udløbet af deres embedsperiode, fastsætte kriterier for medarbejdernes mulighed for at skifte til den private sektor, informere ansøgere til ledende stillinger i myndigheden om kriterierne, når de ansøger, og indføre interne procedurer for at sikre, at når en medarbejder skifter til et andet job, trækkes hans eller hendes adgang til fortrolige oplysninger tilbage med omgående virkning; opfordrer endvidere myndigheden til at overveje at forlænge den obligatoriske afkølingsperiode på 12 måneder for højtstående medarbejdere, som overvejer at skifte til en stilling, der kan give anledning til interessekonflikter efter udtræden af offentlig ansættelse;
6.

bemærker, at Kommissionen ved udgangen af 2016 iværksatte en fælles evaluering af agenturet og de tre andre agenturer inden for politikområdet beskæftigelse og sociale anliggender, nemlig Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop), Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound) og Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut (ETF); bemærker, at Kommissionen i april 2019 offentliggjorde et arbejdsdokument om evalueringen med en central konklusion om, at de metoder, som agenturet anvendte, var vellykkede med hensyn til at sikre, at de emner, som det fokuserer på, var relevante, og at det samarbejdede med relevante interessenter, men at der var mulighed for visse forbedringer; bemærker, at agenturets bestyrelse har vedtaget en handlingsplan med henblik på at sikre, at positive aspekter videreføres, og at der gennemføres forbedringer, hvor det er nødvendigt;
4.

bemærker med bekymring, at BEREC-kontoret ikke deler ressourcer med andre EU-agenturer på grund af sine begrænsede egne ressourcer ifølge BEREC-kontorets oplysninger; bemærker med bekymring, at BEREC-kontoret ikke har været i stand til at finde en partner til at varetage funktionen som henholdsvis intern kontrolkoordinator og sikkerhedsansvarlig; bemærker, at BEREC-kontoret indledte et fælles projekt, der blev undertegnet i 2019, med henblik på deling af IT-infrastruktur med flere fællesforetagender; glæder sig over dette fælles initiativ og opfordrer indtrængende BEREC-kontoret til yderligere at undersøge mulighederne for at udlicitere sine opgaver og til at samarbejde om overlappende opgaver med andre EU-institutioner, -kontorer og -organer;
38.

anerkender de foranstaltninger, som agenturet har truffet for at afbøde alle de risici, der er forbundet med Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen, herunder udarbejdelsen af en nødplan i samarbejde med Kommissionen; bemærker, at agenturet arbejdede tæt sammen med Kommissionen under forhandlingerne med Det Forenede Kongerige, og at risikoen for afbrydelse af luftfartsaktiviteterne forsvandt med indgåelsen af udtrædelsesaftalen, som trådte i kraft den 1. februar 2020; bemærker, at agenturet har evalueret virkningen af Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen for menneskelige ressourcer og konkluderet, at kun et relativt lille antal medarbejdere kan blive berørt (mindre end 10); er bekymret over, at agenturet på trods af denne meddelelse er i færd med at afskedige alle fastansatte medarbejdere med britisk statsborgerskab; anmoder agenturet om at aflægge rapport til Parlamentet med de nøjagtige tal og minder agenturet om, at Kommissionens politik for Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen er at beskytte britiske medarbejdere så meget som muligt;
25.

bemærker, at 47 operationelle og 62 administrative udbudsprocedurer blev afsluttet i 2019; bemærker, at instituttet har indført retningslinjer for offentlige udbud med henblik på at forbedre kvaliteten af dokumenter, og at det har indført et internt uddannelsesforløb for nytilkomne og projektledere; bemærker, at instituttet indførte e-submission i 2019;
25.

bemærker, at Den Interne Revisionstjeneste i 2019 gennemførte en revision af tilskudsprocessen fra fastlæggelsen af indkaldelsesemnerne til underskrivelsen af tilskudsaftalen, og at Den Interne Revisionstjeneste efter den endelige revisionsrapport i oktober 2019 anerkendte fællesforetagendets igangværende bestræbelser på nøje at overvåge varigheden af tilskudsforberedelsesfasen for at sikre, at målet for den tid, det tager at bevilge tilskud inden for Horisont 2020, respekteres; bemærker, at fællesforetagendet begyndte at gennemføre afhjælpende aktiviteter som fastsat i handlingsplanen for de fire vigtige anbefalinger til ledelsen;
22.

noterer sig på baggrund af Revisionsrettens beretning, at fællesforetagendet for så vidt angår de mellemliggende og endelige betalinger under det syvende rammeprogram er ansvarlig for efterfølgende revisioner hos støttemodtagerne, mens Kommissionens fælles revisionstjeneste med hensyn til anmeldelser af projektomkostninger under Horisont 2020 er ansvarlig for de efterfølgende revisioner, og at fællesforetagendet på grundlag af resultaterne af den efterfølgende revision, der forelå ved udgangen af 2019, rapporterede en repræsentativ fejlprocent på 2,08 % og en restfejlfrekvens på 1,08 % for sine projekter under det syvende rammeprogram og en repræsentativ fejlprocent på 0,94 % og en restfejlfrekvens på 0,7 % for Horisont 2020-projekter (afregninger og endelige betalinger); noterer sig, at Kommissionen i sit forslag til Horisont 2020-forordningen foreslog, at en fejlrisiko i intervallet 2-5 % på årsbasis for forskningsudgifter under Horisont 2020-programmet er et realistisk mål, når der tages hensyn til kontrolomkostningerne, de foreslåede foranstaltninger til reduktion af reglernes kompleksitet og den dertil knyttede iboende risiko ved forskningsprojektets godtgørelsesomkostninger, og at det endelige mål er en tilbageværende fejlprocent så nær på 2 % som muligt ved afslutningen af programmerne, når de finansielle virkninger af alle revisions-, korrektions- og inddrivelsesforanstaltninger er blevet medregnet;
26.

glæder sig over, at agenturet den 16. juni 2019 med et vellykket resultat påbegyndte udøvelsen af sin rolle som EU-myndighed med ansvar for udstedelse af tilladelser til at bringe jernbanekøretøjer i omsætning, fælles sikkerhedscertifikater til jernbanevirksomheder og godkendelser af udstyr til ERTMS langs sporet inden for de lovgivningsmæssige rammer for den fjerde jernbanepakke; bemærker, at disse to opgaver blev gennemført i relation til de otte medlemsstater, der gennemførte den tekniske søjle i den 4. jernbanepakke i 2019; glæder sig over den fortsatte udvikling af kvikskranken; insisterer på, at det er nødvendigt, at agenturet tildeles de nødvendige økonomiske, materielle og menneskelige ressourcer, samtidig med at agenturet tildeles et større ansvar med henblik på at udføre disse nye og supplerende funktioner på en effektiv måde;