Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen om Energi for fremtiden: vedvarende energikilder (hvidbog vedrørende en strategi- og handlingsplan på fælleskabsplan)« (98/C 214/14)

Kommissionen besluttede den 19. december 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Energi, Kernekraft og Forskning, som udpegede Peter Morgan til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 7. april 1998.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 354. plenarforsamling af 29. og 30. april 1998, mødet den 29. april 1998, med 106 stemmer for, 1 imod og 3 hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Indledning

ØSU hilser hvidbogen velkommen som en konstruktiv og positiv opfølgning på den forudgående grønbog ().

Hvidbogen er inddelt i fire kapitler:

- Baggrunden;

- Handlingsplanen;

- Kampagnen for et gennembrud for vedvarende energi;

- Opfølgning og iværksættelse.

Nærværende udtalelse følger den samme inddeling.

2. Baggrunden

2.1. I de første to dele af dette kapitel sammenfattes grønbogens teser og reaktionerne herpå. ØSU har ikke noget at føje til sine bemærkninger om grønbogen.

2.2. I tredje del af det første kapitel redegøres igen for de strategiske mål, som ØSU kan gå helt ind for.

2.3. ØSU udtrykker tilfredshed med, at strategien og handlingsplanen i hvidbogen er rettet mod at nå en markedsandel på 12 % for vedvarende energikilder i EU i 2010. ØSU har allerede godkendt dette ambitiøse og banebrydende mål. ØSU forsøger dog ikke at vurdere eller underbygge dokumentets udsagn om jobskabelse, kraftproduktion, reducerede CO2-emissioner osv. Det godkender dem blot som et grundlag for programmet.

2.3.1. ØSU støtter konklusionen mht. medlemsstaternes mål og strategier, som stemmer overens med dets bemærkninger til grønbogen. De relevante passager i hvidbogen lyder som følger:

»Muligheden for at nå det overordnede, gennemsnitlige vejledende mål på 12 % for EU afhænger naturligvis af de enkelte vedvarende teknologiers succes og vækst. Det blev under høringerne om grønbogen bekræftet, at det er vigtigt at analysere, hvordan det overordnede mål kan nås gennem bidrag fra hver sektor og derefter vurdere, hvor stort et bidrag hver vedvarende energikilde sandsynligvis vil yde.«

»Det er derfor vigtigt, at hver medlemsstat definerer sin egen strategi og inden for denne foreslår sit eget bidrag til det overordnede mål for 2010, anfører hvordan de forskellige teknologier forventes at bidrage og skitserer de foranstaltninger, den agter at indføre for at opnå øget anvendelse.«

2.3.2. I bilag III til hvidbogen resumeres medlemsstaternes nuværende planer og aktiviteter til udvikling af vedvarende energi. ØSU mener ikke, at de er tilstrækkelige til at udnytte potentialet og dække behovet for øget anvendelse af vedvarende energi. Programmets omfang, som målet på 12 % understreger, vil nødvendiggøre en gennemgribende og revolutionær strategi, som endnu ikke er på plads i medlemsstaterne.

2.3.3. I bilag II til hvidbogen opstilles målene for de forskellige teknologier. Dermed efterleves ØSU's henstillinger, og den nødvendige ramme for handlingsplanen afstikkes. Der kan konstateres et betydeligt fremskridt i forhold til den tidligere anvendelse af TERES II-prognoserne.

2.4. Fjerde del af første kapitel indeholder en foreløbig vurdering af omkostninger og fordele. Ifølge denne vurdering vil der være behov for en yderligere nettoinvestering på 74 mia. ecu. Det er et stort beløb, som er ude af proportion med andre energiinvesteringer. Det vil kræve et betydeligt engagement.

2.5. Det er ikke muligt inden for hvidbogens rammer at vurdere denne investerings økonomiske afkast. Ej heller kan man generelt forudse, hvor stor en prisstøtte det vil blive nødvendigt at yde på medlemsstatsniveau. I hvidbogen opregnes en række væsentlige fordele for almenheden, herunder en nedbringelse af CO2-emissionerne, men gevinsten for erhvervslivet og forbrugerne kan ikke beregnes. Det er vigtigt at inddrage disse aspekter i programmets iværksættelses- og opfølgningsfase (kapitel 4).

2.6. Endvidere må den hypotetiske karakter af hvidbogens forslag ikke glemmes. Det drejer sig her om nye teknologier. De tilstræbte ydeevneforbedringer bygger på antagelser. Markedsandelen bygger på antagelser. Erfaringsmæssigt har teknologiprojekter under disse forudsætninger vist sig at blive langt dyrere end oprindeligt anslået og først at give et afkast senere end ventet i første omgang.

2.6.1. Omkostningsfordelingen i tabel 5 kan betragtes ud fra to synsvinkler. De absolute tal er nok meget høje, men inden for rammerne af de samlede investeringer på energiområdet anses de af Kommissionen for at være absolut acceptable. I betragtning af den teknologiske usikkerhedsfaktor, der knytter sig til hele dette program, må der under alle omstændigheder sættes spørgsmålstegn ved, om det overhovedet er muligt at nå målet om en 12 %'s andel for vedvarende energikilder af EU's energimiks.

2.6.2. Handlingsplanen må forvaltes og overvåges omhyggeligt, da der ellers ikke er store chancher for at gennemføre de radikale ændringer, målene indebærer. Kommissionen må i den forbindelse handle i enighed, og de berørte GD'er må leve op til dette projekts omfang. Det er sandsynligt, at det generaldirektørnetværk, der omtales i det flerårige rammeprogram for aktioner inden for energisektoren (1998-2002) (), vil blive et nyttigt forum for koncentration af de involverede opgaver.

2.6.3. Medlemsstaterne må koordinere de statslige tiltag og initiativer, der iværksættes i mange ministerier. Som det blev påpeget i grønbogen, er der et koordinerings- og samarbejdsbehov medlemsstaterne imellem.

2.6.4. På den ene side er de anslåede omkostninger i tabel 5 enorme, på den anden side afsættes der ikke særskilte budgetmidler hertil. Finansieringen af foranstaltningerne afhænger af andre EU-programmer eller af programmer, som endnu ikke er vedtaget. Kommissionen og Rådet bør under behandlingen af hvidbogen alvorligt overveje, hvor midlerne skal komme fra, og hvad de skal gå til.

3. Handlingsplanen

3.1. I kapitel 2 beskrives handlingsplanen i hovedtræk. De foranstaltninger, der nævnes i grønbogen, bliver nærmere præciseret, og ØSU kan generelt godkende dem. ØSU er enig i, at planen i høj grad afhænger af medlemsstaternes engagement, og støtter forslaget om at indføre et system med fortløbende overvågning. Handlingsplanen omhandler:

- foranstaltninger i det indre marked;

- styrkelse af Fællesskabets politikker.

Som det allerede fremgår af grønbogen og ØSU's udtalelse herom, er foranstaltningerne i det indre marked de vigtigste.

3.2. Foranstaltninger i det indre marked

3.2.1. Rimelige adgangsbetingelser for vedvarende energikilder til elektricitetsmarkedet

3.2.1.1. ØSU er enig i, at rimelige adgangsbetingelser for vedvarende energikilder til elektricitetsmarkedet er af central og grundlæggende betydning for hele projektet til fremme af vedvarende energi.

3.2.1.2. I forbindelse med forslaget til direktiv om rimelige adgangsbetingelser for vedvarende energikilder til elektricitetsmarkedet (jf. kapitel 2.2.1 i hvidbogen Rimelige adgangsbetingelser for vedvarende energikilder til elektricitetsmarkedet og bilag I om foreløbige vejledende handlingsplaner for VEK) gør hvidbogen gældende, at medlemsstaterne ved omsættelsen i national lovgivning af direktivet om det indre marked for elektricitet kan pålægge netoperatørerne forpligtelser mht. vedvarende energikilders adgang. Kommissionen bør gøre medlemsstaterne opmærksom på dette særlige krav. Hvis medlemsstaterne ikke indarbejder det i den nationale lovgivning, henstiller ØSU, at der udarbejdes et yderligere direktiv. ØSU henviser her til et forslag til rapport, udarbejdet af Europarlamentarikeren, Linkohr, om »udarbejdelse af et direktiv om netadgang for elektricitet fra vedvarende energikilder i EU«. Det er et positivt initiativ.

3.2.1.3. Hvidbogen anfører i forbindelse med denne forpligtelse en række spørgsmål, der skal belyses. Hertil kunne yderligere føjes de potentielle kontraktmæssige problemer. I kontrakter om investeringer i vedvarende energikilder må der tages højde for den længere tid, der går, før investeringerne giver et passende afkast.

3.2.2. Skattemæssige og finansielle foranstaltninger

3.2.2.1. Det er klart, at vedvarende energi fortsat vil have vanskeligt ved prismæssigt at konkurrere med fossile brændsler i måske hele perioden frem til 2010. Medlemsstaterne må derfor indføre mellemlange og langsigtede prisgarantiprogrammer. Med prisgaranti-kontrakter i ryggen vil iværksættere af projekter inden for vedvarende energi så kunne rejse penge i den private sektor. Sådanne prisstøtteprogrammer er offentlige, skattefinansierede subsidier, men de er nødvendige for at få rejst privat kapital og sat skub i produktionen af vedvarende energi.

3.2.2.2. Ud over prisstøtteprogrammer er der andre foranstaltninger, medlemsstaterne kan iværksætte for at tilskynde den private sektor til at finansiere investeringer i vedvarende energi, f.eks.:

- smidige regler for afskrivning af investeringer i vedvarende energi;

- favorabel beskatning af tredjeparts finansiering af vedvarende energi;

- subsidier til etablering af nye produktionsanlæg.

3.2.2.3. Ikke alle projekter inden for vedvarende energi vil være net-tilkoblede. Forbrugerne må derfor gives økonomiske incitamenter til at købe VE-udstyr og -serviceydelser. Offentlige værker har helt klart en rolle at spille her.

3.2.2.4. Hvad skattemæssige og finansielle foranstaltninger angår vil ØSU gerne gentage sin holdning til forholdet mellem en CO2-afgift og fremme af vedvarende energikilder. Medlemsstaterne kan af mange forskellige grunde ønske at indføre en CO2-afgift; fremme af vedvarende energi er dog næppe én af dem. At beskatte 94 % af energikilderne for kun at fritage 6 % for beskatning ville virkelig være absurd. Vedvarende energiteknologier bør fremmes gennem positive skattemæssige incitamenter.

3.2.3. Nye initiativer vedrørende bioenergi til transport, varme og elektricitet

I perioden frem til 2010 forventes der at ske store ændringer i brændselseffektivitet og -anvendelse. Der ventes også betydelige fremskridt inden for elektrisk traktion og brændstofceller til vejtransport. Biobrændselsprogrammet bør tage højde for, hvor hurtigt denne udvikling går.

3.2.4. Forbedring af bygningsreglementer: påvirkningen af by- og egnsplanlægning

3.2.4.1. ØSU er helt enig i, at »det er vigtigt at anvende en overordnet fremgangsmåde og integrere foranstaltninger til rationel udnyttelse af energien (såvel til isolering af bygninger som til opvarmning, belysning, ventilation og køling) under anvendelse af vedvarende energiteknologier«.

3.2.4.2. De specifikke foranstaltninger, der foreslås, vil i nogle lande betyde større ændringer i bygningsreglementer, byggeteknologier og på ejendomsmarkedet. Disse ændringer må følgelig gennemføres resolut efter konsultation af fagfolk, og resultaterne må overvåges.

3.2.4.3. Mange af EU-medlemsstaterne har kun begrænsede muligheder for at anvende solcelleanlæg. ØSU støtter dog, at solceller medtages i kampagnen for et gennembrud for vedvarende energi. Ifølge hvidbogen er der et betydeligt potentiale for anvendelse af solceller på bygningsområdet, og der er ligeledes mulighed for at skabe et grundlag for teknologieksport.

3.2.4.4. Byggeteknologi er af enorm betydning for energiudnyttelse i EU. ØSU er i færd med at udarbejde en initiativudtalelse om hele dette område. Der er naturligvis mange muligheder for energibesparelse, som ikke er omfattet af hvidbogen. Bygningsreglementer kan ændres, så de ikke blot dækker isolering, men også termisk energi (passiv solenergi).

3.2.4.5. Offentlige indkøb

I denne forbindelse er der et klart behov for en koordineret og velunderbygget indsats. Alle offentlige regerings- og forvaltningsbygninger bør indgå i undersøgelser om energieffektivitet og om muligt også solcelleanlæg. Private virksomheder og personer bør opmuntres til at følge dette eksempel. Arkitekter, entreprenører og andre berørte erhvervsgrupper bør inddrages. Den brede offentlighed og især husejere må underrettes om nye normer.

3.2.4.6. Planlægningsregulativer og de lokale planlægningsmyndigheder må indtage en positiv holdning til vedvarende energikilder, installationer og design.

3.3. Styrkelse af Fællesskabets politikker

3.3.1. De foranstaltninger, der foreslås i forbindelse med andre fællesskabspolitikker, ligger på linje med såvel grønbogen som ØSU's udtalelse herom. De detaljerede planer er mere omfattende og udgør et godt handlingsgrundlag for Kommissionen og medlemsstaterne.

3.3.2. ØSU lægger særlig vægt på, at den fælles landbrugspolitik fremmer energiafgrøder fra landbruget og fødevareafgrøder i lige høj grad. Dette betyder ikke nødvendigvis nye subsidier. Hvad ØSU foreslår er lige behandling. Det er absurd at forpligte en landmand til at dyrke energiplanter med en længere vækstperiode, når efterspørgslen i høståret er usikker, og han kunne udnytte den samme eller tilsvarende jord til dyrkning af hurtigt voksende fødevareafgrøder med et garanteret afkast. Det er ligeledes vigtigt at se på foranstaltningernes miljøvirkning.

3.3.3. ØSU lagde i sin udtalelse om grønbogen vægt på eksportmuligheder og bifalder derfor den opmærksomhed, dette spørgsmål får i hvidbogen. I særdeleshed godkender ØSU, at solcelleteknologi er blevet valgt til at indgå i kampagnen for et gennembrud for vedvarende energi.

3.4. Styrkelse af samarbejdet blandt medlemsstaterne

ØSU bekræfter nødvendigheden af at styrke samarbejdet mellem medlemsstaterne. Det er enig i, at »der i dag er et stort misforhold med hensyn til, hvor langt man er nået, både hvad angår implementering af vedvarende energi i de forskellige medlemsstater, og hvad angår selve teknologierne«. Skal målet på 12 % nås, må alle medlemsstaterne fuldt ud udnytte deres muligheder for at anvende disponibel vedvarende energi.

3.5. Støtteforanstaltninger

3.5.1. Målrettede fremmende foranstaltninger

3.5.1.1. ØSU er enig i, at handlingsprogrammer, der tager sigte på at nå målene for de vedvarende teknologiers indtrængen på markedet, vil udgøre en mere målrettet ramme for foranstaltninger under ALTENER II.

3.5.1.2. ØSU støtter idéen om at gøre en betydelig indsats for at udnytte potentialet, indflydelsen og erfaringerne fra alle former for sammenslutninger og organer såsom borgergrupper, ikke-statslige organisationer og andre interessegrupper.

3.5.1.3. ØSU udtrykker tilfredshed med hvidbogens erkendelse af, at de enkelte borgere, lokale myndigheder og andre organisationer på alle samfundsniveauer bør inddrages og have et ord at skulle have sagt. Dette var et væsentligt punkt i ØSU's udtalelse om grønbogen. Af samme grund godkender ØSU forslaget om markedets accept og forbrugerbeskyttelse.

3.5.1.4. Under henvisning til koordineringsbehovet, som omtales i punkt 2.6.3, må de projekter, der fremmes i forbindelse med ALTENER II og det femte rammeprogram, kædes målrettet sammen med hvidbogens strategi.

3.6. Bilag I til hvidbogen

ØSU har gennemgået den foreløbige vejledende handlingsplan for vedvarende energikilder 1998-2010. Det har ovenfor kommenteret mange specifikke punkter uden dog at forsøge at foregribe eventuelle direktivforslag eller forslag til ændring af direktiver. Man må afvente offentliggørelsen af de pågældende forslag. ØSU har dog afgivet udtalelser om ALTENER II og det femte rammeprogram, og arbejder fortsat med sidstnævnte.

4. Kampagne for et gennembrud for vedvarende energi

4.1. Denne kampagne har en række positive aspekter. ØSU bifalder, at der lægges vægt på projekter i stor målestok inden for forskellige vedvarende energisektorer. Det glæder sig også over, at det erkendes, at kvaliteten af medlemsstaternes handlingsplaner er udslaggivende for kampagnens succes, og at mange parter må inddrages aktivt i disse planer. Et vigtigt punkt i medlemsstaternes handlingsplaner vil være ansøgning om strukturfondsstøtte til projekter inden for vedvarende energi.

4.2. Listen over interesserede parter er ikke udtømmende. Den må udvides og f.eks. medtage ikke-statslige organisationer, byggeindustrien og dens leverandører samt endelig lufthavne og rejsebranchen. Andre interesserede parter er naturligvis kunderne i alle disse brancher.

4.3. Hvidbogen foreslår at inddrage alle interesser parter og organer. Derudover må der sandsynligvis også satses på uddannelsesforanstaltninger. ØSU frygter, at mange interesserede ikke har den nødvendige viden til at spille deres rolle fuldt ud. Medlemsstaterne må iværksætte kommunikations-, informations og -uddannelsesforanstaltninger. Kommissionen foreslår med rette et begrænset antal opsigtsvækkende og effektive kampagner, som skulle vinde kraftig genklang i offentligheden og i politiske kredse.

4.4. ØSU godkender udvælgelsen af tre teknologier til gennembrudskampagnen, men har dog stærke forbehold over for biomasse-projektet. Dette skyldes:

a) selve projektets omfang: vækstraten er betydelig, og andelen af de samlede vedvarende energikilder vil være meget stor i 2010;

b) biomasseprojekters komplekse karakter: kontraktprocessen foregår på to planer.

Anlægsoperatøren har brug for garanterede priser i sine elsalgskontrakter til støtte for investeringer i produktion af vedvarende energi. Han har også brug for kontrakter, som garanterer leverancer af biomassebrændstoffer.

4.4.1. Hvad angår affaldsbaseret brændstof må der indføres nye bestemmelser om, at affald fra f.eks. forædlingsindustrien skal anvendes til energifremstilling.

4.4.2. Hvad angår afgrødebaseret brændstof er ØSU bekymret over, at der ikke gives landmændene et ordentligt incitament. Det lader faktisk til, at Agenda 2000 vil gøre leverance af biomasse fra landbruget endnu mere problematisk. Overgangen til dyrkning af energiafgrøder i stor målestok forudsætter detaljeret planlægning og gennemførelse fra producentens side. Desuden vil det blive nødvendigt at fastlægge de langsigtede kontraktmæssige rammer, som producenterne får brug for. Eftersom der ved den planlagte anvendelse af vedvarende energi satses kraftigt på en massiv vækst inden for biomassesektoren, må der på det rent tekniske plan udarbejdes projekter for forskning, udvikling og bygning af biokraftværker. På dette område efterlyses generelt nærmere oplysninger.

4.5. ØSU anerkender baggrunden for valget af teknologier til gennembrudskampagnen, men understreger samtidig behovet for fortsat støtte til andre lovende teknologier såsom termisk solenergi.

4.6. En afsluttende kommentar vedrørende kampagnen går ud på, at programmet ikke erkender stordriftsproblemerne omkring vedvarende energi. Når mængderne stiger, vokser problemerne eksponentielt. Som eksempel kan nævnes virkningen af variable el-mængder på nettet, virkningen af intensiv dyrkning af energiafgrøder på enorme arealer samt vindmølleparkers miljøeffekt.

4.7. Der er nu mindre end 13 år til år 2010. I løbet af denne periode skal den vedvarende energis (med undtagelse af vandkraft) andel af energimikset femdobles. En heldig gennemførelse af gennembrudskampagnen er derfor udslagsgivende. De mængdemæssige og tidsmæssige mål må overholdes. Så snart kampagnes er blevet formelt godkendt af Ministerrådet, må medlemsstaternes handlingsplaner hurtigst muligt udarbejdes.

5. Opfølgning og iværksættelse

5.1. I sin udtalelse om grønbogen har ØSU allerede godkendt forslaget om at forbedre dataindsamlingen.

5.2. Implementeringen i medlemsstaterne må under alle omstændigheder koordineres på EU-plan. Flere ting taler herfor: for det første er det vigtigt at vide, at summen af medlemsstaternes handlingsplaner og mål ret faktisk opfylder EU's mål om en 12 %'s markedsandel i 2010; for det andet må der sørges for, at medlemsstaterne ansøger om de disponible strukturfondsmidler; for det tredje må fremskridt inden for nøgleteknologier i EU overvåges, især mht. gennemførelsen af vigtige kampagner; og for det fjerde må Kommissionen og medlemsstaterne sammen sikre, at alle harmoniserings- og standardiseringstiltag, som er nødvendige for det indre markeds funktionsevne, iværksættes rettidigt.

5.3. I den forbindelse glæder ØSU sig over, at Kommissionen agter regelmæssigt at udarbejde en meddelelse for at evaluere strategiens succes og udstikke nye retningslinjer og/eller anbefale nye aktiviteter, hvis der ikke ser ud til at blive gjort tilstrækkkelige fremskridt med indførelsen af vedvarende energi. Det vil imidlertid være vigtigt, at Kommissionen anvender et solidt statistisk grundlag.

6. Konklusion

6.1. ØSU godkender den EU-strategi- og handlingsplan, der er beskrevet i hvidbogen, og godkender forslagene til dens gennemførelsen i perioden frem til 2010. Programmets omfang og gennemgribende karakter betyder imidlertid, at det kun kan blive en succes, hvis der sker en fundamental holdningsændring på en række områder.

6.2. Biomasseprogrammet kan kun blive en succes, hvis der sker en betydelig ændring af den fælles landbrugspolitik, med indførelse af nye finansielle ordninger, som kan tilskynde landmænd til at dyrke energiafgrøder.

6.3. I tilknytning til solcelle-programmet må der ske revolutionære ændringer i byggeindustrien - i teknologi, arkitektur og planlægning.

6.4. For at det overordnede program kan blive en succes, er det vigtigt, at alle berørte ministerier i de enkelte medlemsstater og alle berørte GD'er i Kommissionen forstår, hvor gennemgribende og ambitiøst et foretagende dette program er, og at de handler derefter for at implementere det.

Bruxelles, den 29. april 1998.

Tom JENKINS

Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() EFT C 206 af 7.7.1997.

() KOM(97) 550 endelig udg. ØSU-udtalelse under udarbejdelse.