Regionsudvalgets udtalelse om Naturkatastrofer (brande, oversvømmelser og tørke)

(2006/C 206/03)

REGIONSUDVALGET HAR -

under henvisning til Europa-Parlamentets beslutning af 4. april 2006 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 4, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til formandens beslutning af 23. marts 2006 om i henhold til forretningsordenens artikel 40, stk. 2, at udpege Ramón Luis Valcárcel Siso (ES-PPE), ministerpræsident for regionen Murcia, til hovedordfører for udtalelsen,

under henvisning til sin udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om styrkelse af EU's civilbeskyttelseskapacitet (KOM(2004) 200 endelig – CdR 241/2003 fin (1)),

og ud fra følgende betragtninger:

på sin 64. plenarforsamling den 26.-27. april 2006, mødet den 26. april, vedtaget følgende udtalelse enstemmigt:

Regionsudvalgets bemærkninger og henstillinger

Regionsudvalget

påpeger, at regioner og kommuner, der er tættest på borgerne, er de første, der berøres og involveres i tilfælde af katastrofe, og at deres fulde deltagelse i udarbejdelsen, gennemførelsen og kontrollen af strategier og foranstaltninger over for naturkatastrofer er af afgørende betydning. De enkelte EU-lande skal derfor sikre sig, at regionerne og kommunerne får adgang til rationelle og velfungerende juridiske, materielle og økonomiske redskaber, så de kan varetage deres opgaver;

finder det absolut nødvendigt, at principperne om solidaritet, samarbejde, koordination og bistand mellem EU’s medlemsstater, regioner og kommuner i fuldt omfang omsættes i praksis for at forebygge og undgå naturkatastrofer samt afbøde og mildne deres virkninger;

fremhæver behovet for et stærkt engagement fra såvel de offentlige forvaltningers side som fra borgernes side med henblik på at reducere de omstændigheder, der forårsager katastrofer eller forværrer deres konsekvenser og virkninger;

anmoder indtrængende om, at strategien for naturkatastrofer anlægger et helhedssyn, som omfatter forebyggende foranstaltninger (risikoanalyse og -justering), planlægning og beredskab (funktionel organisering, mobilisering af ressourcer osv.) samt genopretning og overvågning;

anbefaler, at man samler kræfterne om etablering af de informationssystemer, der er nødvendige for at forbedre forudsigelse, overvågning og evaluering af alle former for naturkatastrofer under anvendelse af de nye teknologier; bakker især op om Europa-Parlamentets bemærkninger om at fremme anvendelse af Galileo-systemet og udvide handlingsområdet for initiativet »global miljø- og sikkerhedsovervågning« til at omfatte alle former for naturkatastrofer;

mener, at det syvende rammeprogram for forskning og udvikling bør intensivere forskningen i katastrofeforebyggelse gennem finansiering af initiativer til udvikling af forudsigelsesmodeller samt til forbedring af systemerne for tidlig varsling;

anbefaler, at nationale og regionale planer for udvikling af landdistrikterne prioriterer foranstaltninger, der tager sigte på at fjerne årsagerne til katastrofer (erosionsbekæmpelse, skovrejsning med egnede arter, vandforsyningsanlæg, træfældning og overvågning af skove, vandbesparende og miljøvenlige foranstaltninger i landbruget osv.);

minder om, at EU’s indsats for begrænsning af skovbrandes hyppighed og omfang bør koncentreres om bekæmpelse af brandenes årsager gennem forebyggende foranstaltninger og overvågning af skove; opfordrer Kommissionen til at sikre, at den eksisterende EU-lovgivning på området anvendes korrekt;

bifalder det initiativ om styring af tørkerelaterede risici, som flere af medlemsstaterne har fremlagt i Rådet (miljøministrene), og opfordrer Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger til højnelse af niveauet for beskyttelse mod tørke og til mindskning af risikoen for borgerne, økonomien og miljøet;

anbefaler oprettelse af et europæiske observationscenter for tørke og ørkendannelse som en del af det syvende rammeprogram for forskning og udvikling samt vedtagelse af foranstaltninger, der skal oplyse om bæredygtig anvendelse af vandressourcerne;

mener, at det på baggrund af de seneste års alvorlige og voldsomme naturkatastrofer er nødvendigt at øge indsatsen inden for fysisk planlægning og lægge mere vægt på integrerede regionale og lokale tiltag i landdistrikterne;

beder om, at tørke inddrages eksplicit som støtteberettiget område under Solidaritetsfonden, da der er tale om et varigt, strukturelt problem, som vanskeligt kan passe ind i de fastlagte frister for registrering, og som har alvorlige konsekvenser for de berørte regioners sociale og økonomiske udvikling; ønsker ligeledes, at Solidaritetsfonden fortsat yder støtte til exceptionelle lokale kriser;

påpeger, at strukturfondene er et væsentligt instrument til finansiering af forebyggelse og styring af katastrofer; finder det i denne forbindelse afgørende, at der rettes op på den utilstrækkelige synergi mellem strukturfondene og Solidaritetsfonden gennem ibrugtagning af teorien om »fra genopbygning til udvikling«, som indebærer deltagelse af lokale og regionale myndigheder i forvaltningen af naturkatastrofer;

anmoder om, at der i den næste finansielle programmering for 2007-2013 sikres den nødvendige fleksibilitet og omfordeling af ressourcerne mellem fondene samt muligheden for at genbruge ressourcer, der er blevet frigjort som følge af strukturfondenes N+2-regel, således at regionerne om nødvendigt kan øge de disponible ressourcer i tilfælde af katastrofer;

mener, at Interreg-initiativet har vist sig meget effektivt til udveksling af god praksis om forebyggelse af naturkatastrofer, og henviser i denne forbindelse til eksemplerne i bilaget; anmoder derfor om, at man i forbindelse med forhandlingerne om den kommende interinstitutionelle aftale genovervejer Det Europæiske Råds aftale af december 2005, hvor målet om »territorialt samarbejde« blev væsentligt reduceret; bifalder i øvrigt forhøjelsen af budgetmidlerne til »territorialt samarbejde«, der blev vedtaget med aftalen om den nye finansielle ramme for perioden 2007-2013;

beder Kommissionen, Europa-Parlamentet og Rådet om at tage hensyn til de lokale og regionale myndigheders synspunkter ved planlægning af enhver form for initiativ til bekæmpelse af naturkatastrofer og sikre, at der forinden gennemføres en effektiv høring af dem, der har det direkte ansvar for katastrofestyringen.

(1) EUT C 43 af 18.2.2005, s. 38.

BILAG

Bedste praksis inden for forebyggelse af naturkatastrofer

1. ESCAPE (European Solutions by Co-operation and Planning in Emergencies) - europæiske samarbejds- og planlægningsløsninger i krisesituationer (ved oversvømmelser i kystområder)

For at afbøde virkningerne af oversvømmelser iværksatte partnere fra de mest udsatte områder i Storbritannien, Nederlandene og Belgien ESCAPE-projektet. Dette projekt gik længere end forebyggelse og risikoforvaltning og sigtede mod at forbedre politikkerne vedrørende fysisk planlægning, risikoforvaltningsstrategierne, beredskabsplanerne og den offentlige opmærksomhed, så ødelæggelser i forbindelse med oversvømmelser af kystområder kunne minimeres.

En af hovedaktiviteterne var en oplysningskampagne om oversvømmelser. Der blev brugt videoer, konferencer og en avis til at hjælpe børn og voksne, lokalbefolkningen og fagfolk til at forstå, hvilke farer, der er forbundet med oversvømmelser. Kampagnen forklarede også, hvad der kunne forventes fra regeringernes side, og hvordan folk kunne hjælpe sig selv. En anden vigtig aktivitet bestod bl.a. i at udvikle en fleksibel, multifunktionel beredskabsplan til beskyttelse af lokalbefolkningen, turister og virksomheder i tilfælde af oversvømmelse. Der findes nu en grænseoverskridende ramme for beredskabsplanlægning, som andre kan bruge.

ESCAPE har ligeledes bygget og testet et højvandsvarslingssystem (HIS) vedrørende kystoversvømmelse, som overvåger tidevandsbevægelser, vindstyrke og bølgehøjde. Dette system er blevet udvidet med et beslutningsstøttesystem, som beregner, hvor lang tid det kræver at evakuere et katastrofeområde, og som anbefaler evakueringsveje på baggrund af bl.a. vejkapacitet og befolkningstæthed. Lokale, regionale og nationale myndigheder med ansvar for såvel udarbejdelse af beredskabsplaner og fysisk planlægning kan bruge højvandsvarslingssystemet og beslutningsstøttesystemet til at forudsige omfanget af og tidspunktet for kystoversvømmelser. http://www.interregnorthsea.org/project-details.asp?id=1-16-31-7-526-02

2. AWARE - opmærksomhed på varsling og beredskab i tilfælde af katastrofe

En af konklusionerne på ESCAPE-projektet var, at eftersom katastrofer ikke respekterer grænser, bør beredskabsplaner heller ikke stoppe ved grænserne. AWARE kan ses som en opfølgning af ESCAPE. Medens ESCAPE er begrænset til oversvømmelser, omhandler AWARE også andre områder. Det specielle ved projektet er tværgående samarbejde omkring natur- og menneskeskabte katastrofer med henblik på at forbedre kvaliteten af beredskabsplanlægningen og højne civilbefolkningens opmærksomhed på risiciene.

AWARE fokuserer på at øge opmærksomheden gennem en forbedring af oplysnings- og informationskilderne og -kanalerne, således at befolkningen i grænseområder er mindre udsatte under og efter en katastrofe. Der vil blive iværksat to bæredygtige bevidstgørelseskampagner for unge og fagfolk med det formål at gøre befolkningen, medierne, myndighederne og beredskabstjenesterne mere opmærksomme på de pågældende risici og på, hvordan de bør reagere i katastrofesituationer. De vil blive fulgt op af en rapport om arrangementer med medierne vedrørende deres dækning af katastrofer i forskellige lande og en gennemførlighedsstudie vedrørende et redskab, som sætter myndighederne i stand til at informere familier og venner om ofres aktuelle opholdssted, efter at der er sket en katastrofe. AWARE er endvidere koncentreret om indholdet og strukturen af information og kommunikation mellem lokale og regionale myndigheder i grænseregioner før, under og efter en katastrofe. Målet er, at de lokale myndigheder skal tage højde for de grænseoverskridende følger af deres beslutninger, og at de skal sikre sig, at de holder myndighederne på den anden side af grænsen orienterede. Partnerne vil dele viden og erfaringer gennem udveksling af oplysninger og indhøstede erfaringer og på den baggrund udarbejde en rapport med anbefalinger vedrørende et virtuelt grænseoverskridende redskab til krisestyring og afholde to tværregionale ekspertmøder om krisestyring og katastrofehjælp. Projektets endelige mål er at forbedre kvaliteten af katastrofehjælpen i grænseområder gennem udveksling af personale mellem deltagende regioner og regionale og grænseoverskridende øvelser (kun på myndighedsplan) med grænseoverskridende/tværregionale observatører. www.project-aware.com.

3. Sikkerhedskæden, et initiativ til planlægning af oversvømmelsesberedskab for hele Nordsø-regionen

Eftersom katastrofer ikke stopper ved regionale eller nationale grænser, bør risikoforvaltning eller krisestyring heller ikke gøre det. Kommissionen har anerkendt denne problemstilling, og er for øjeblikket ved at udvikle adskillige initiativer til en europæisk tilgang til beredskabsplanlægning i samarbejde med medlemsstaterne. Sikkerhedskæden sigter mod at bidrage med Nordsø-regionens syn på disse initiativer ved at lancere et projekt, der går ud på at oprette en struktur til beredskabsplanlægning vedrørende oversvømmelser på baggrund af sikkerhedskædemodellen og dækkende hele Nordsø-regionen. Projektet sigter mod at fremme samarbejde, udveksling af erfaringer og gensidig hjælp i Nordsø-regionen i tilfælde af oversvømmelse gennem indsamling af viden om og erfaringer med kystoversvømmelser via en sikkerhedskæde, som forbinder hele Nordsø-regionen, og har desuden det formål at mindske antallet af ofre og begrænse skaderne i forbindelse med kystoversvømmelser. Projektets overordnede mål er at sætte gang i en oversvømmelsesberedskabsplan for hele Nordsø-området. Dette skal ske gennem samarbejde med alle de relevante berørte parter, så man kan samle bedste praksis og de indhøstede erfaringer fra de deltagende regioner.

Aktiviteterne inden for sikkerhedskæden kan opdeles i tre hovedgrupper; en sammenlignende analyse af de eksisterende regionale og nationale beredskabsplaner vedr. oversvømmelse i Nordsø-regionerne; fastlæggelse af en fælles tilgang til sikkerhedskæden i Nordsø-regionen og en oversigt over, hvilket udstyr er nødvendigt for og til rådighed til den praktiske gennemførsel af en fælles beredskabsplan i tilfælde af oversvømmelse.

4. Forbedring af Det Fælles Forskningscenters databank NEDIES (Natural and Environmental Disaster Information Exchange System) (Informationsudvekslingssystem om natur- og miljøkatastrofer)

Borger- og miljøbeskyttelsen i Europa står over for en permanent udfordring i form af en bred vifte af naturkatastroferisici. Derfor er de erfaringer, der er indhøstet gennem den systematiske analyse af udviklingen af tidligere katastrofer og de begivenheder, der var medvirkende årsag til deres indtræden, særdeles vigtige for den fremtidige risikobegrænsning og opstilling af prioriteter i forbindelse med forvaltning af sårbarhed. Udbredt inddragelse af og information om disse erfaringer er et andet afgørende skridt i retningen af at forhindre uønskede begivenheder i at indtræde og navnlig afbøde konsekvenserne heraf. For at understøtte denne målsætning opretholder Det Fælles Forskningscenter informationsudvekslingssystemet om natur- og miljøkatastrofer, NEDIES, som sigter mod at nedfælde og udbrede kendskabet til de indhøstede erfaringer vedrørende forebyggelse af, beredskab og respons i tilfælde af naturkatastrofer og teknologiske ulykker. Rapporterne om naturkatastroferne i Nedies-systemet er tilgængelige via en web-portal.

For at kunne forbedre og udbygge Nedies-databasen, som indeholder oplysninger vedrørende katastrofer inklusive de indhøstede erfaringer, er der behov for en mere struktureret og dybere forståelse af katastrofens bagvedliggende omstændigheder, så man kan give et detaljeret og værdifuldt bidrag til beslutningstagningen. Som led i en studie bestilt af Det Fælles Forskningscenter og Kommissionen er et fakultet på Zeeland-universitetet (Holland) i færd med at udvikle et skema til brug for en struktureret analyse og kortlægning af en katastrofes udvikling over tid, katastrofeforvaltningsaktioner før, under og efter begivenheden, og aktørerne, miljøet og andre parametre af betydning for forvaltningens effektivitet. Formålet er at give tilstrækkeligt strukturerede informationer til, at man kan drage nytte af de indhøstede erfaringer. Resultaterne af undersøgelsen vil blive placeret inden for rammerne af »sikkerhedskæden«. Dermed vil de indbyrdes forbundne konsekvenser på de enkelte stadier blive mere synlige.

5. INTERREG IIIA - Italien/Slovenien: SIMIS-projektet vedrørende et fælles overvågningssystem af Isonzo-Soča-floden

Dette projekt sigter mod at forbedre overvågningssystemet af Isonzo-flodbækkenet og dermed sikre befolkningen bedre imod oversvømmelser. Det tjener endvidere det formål at forbedre de supranationale sikkerhedsforanstaltninger, styrke samarbejdet mellem Friuli Venezia Giulia-regionen og Slovenien og at anvende innovative tekniske redskaber. Med henblik på at nå disse målsætninger er operationscentrene i Palmanova og Lublijana blevet forbundet, og der er blevet nedfældet fælles aftaler for indgreb i tilfælde af katastrofe. Der er ligeledes blevet foretaget en grundig hydrologisk undersøgelse af flodbækkenet, og der er blevet installeret avanceret overvågningsudstyr på de mest kritiske steder i flodbækkenet med henblik på at forudsige og forhindre oversvømmelser. http://www.simis.si

6. Tværregional aftale om grænseoverskridende samarbejde om civilbeskyttelse - Friuli-Venezia Giulia/Kärnten/Slovenien.

De ansvarlige for civilbeskyttelsen i den selvstyrende region Friuli Venezia Giulia og i Kärnten i Slovenien er bevidste om de naturlige eller menneskeskabte risici, der kan ramme befolkningerne, og ved, at det er vigtigt, at de i katastrofesituationer er sikret rettidig gensidig hjælp og er fast besluttede på at styrke og fremme det grænseoverskridende samarbejde på civilbeskyttelsesområdet. De er derfor villige til at arbejde hen imod et så tæt som muligt samarbejde og at skabe synergi i samordningen af de indgreb, der er nødvendige for at garantere sikkerheden for det tilgrænsende områdes befolkning, genstande, ejendomme og miljø i katastrofesituationer eller i tilfælde af katastroferisiko, herunder bl.a. skovbrande. De grænseoverskridende samarbejdsaftaler fastlægger de fælles operative betingelser for aktiviteter til forudsigelse og forebyggelse af katastrofer, dataudveksling i realtid og rettidig formidling af oplysninger om katastrofesituationer og gensidig hjælp under katastrofer samt koordinering af hjælp til den ramte befolkning i de tilgrænsende områder.

Med henblik på at gennemføre aktiviteterne omkring forudsigelse, forebyggelse og udveksling af oplysninger af fælles interesse på civilbeskyttelsesområdet er den selvstyrende region Friuli Venezia Giulia og Kärnten/Slovenien i færd med at forbinde deres respektive vigtigste operationscentre. Dermed kan de rettidigt videreformidle alle de relevante informationer til hinanden og gennemføre erfaringsudvekslinger og fælles øvelser. De er endvidere enige om at forbinde deres respektive operationscentre ved hjælp af et effektivt dataudvekslingssystem, hvorigennem de i realtid kan udveksle oplysninger, som er indhentet fra det seismiske, hydrometeorologiske og havmeteorologiske overvågningsnet, der er installeret på deres respektive områder, og oprettelsen af en dedikeret forbindelse til videokonferencer mellem de vigtigste operationscentre.

Regionerne forpligter sig til rettidigt at informere hinanden via deres vigtigste operationscentre om en forestående katastroferisiko eller igangværende katastrofe, som evt. kan være til fare for det tilgrænsende områdes befolkning, genstande, ejendomme og miljø. De opstiller et program for jævnlige møder mellem de tekniske afdelinger i deres respektive organisationer. Derudover sætter de gang i erfaringsudvekslinger om deres respektive vigtige teknisk-videnskabelige fremskridt på civilbeskyttelsesområdet og iværksætter endvidere fælles projekter om efterfølgende udvikling og gennemførelse heraf på områderne forudsigelse og forebyggelse af naturkatastrofer. De organiserer fælles træningsaktiviteter og øvelser med det formål at få indblik i hinandens operative betingelser i katastrofesituationer. Regionerne kan i tilfælde af igangværende katastrofesituationer på deres område, som også kan ramme befolkningen i de tilstødende områder, bede hinanden om hjælp via de udpegede operationscentre. Den gensidige hjælp kan, så vidt ressourcerne tillader det, ske i form af udlån af specialuddannede teknikere, hold af frivillige og de pågældende redskaber og udstyr, fly eller nødhjælpsudstyr til den ramte befolkning i det tilstødende område, samt en hvilken som helst anden form for aktivitet, der kan hjælpe til at klare en katastrofesituation. Regionerne enes om at hjælpe hinanden i forbindelse med bekæmpelse af skovbrande i de tilgrænsende områder. Den gensidige bistand ydes gratis.

7. DESERTNET - Overvågning og bekæmpelse af ørkendannelsen i den europæiske del af Middelhavsområdet.

» Desertnet« handler om at studere, overvåge og fortage bæredygtig forvaltning af områder med risiko for ørkendannelse omkring Middelhavet. Projektet sigter mod at rationalisere de indsamlede informationer om og de indhøstede teknisk-videnskabelige erfaringer med de risikoområder, der er blevet indkredset via regionale og nationale programmer. Der vil blive oprettet en platform af tjenesteydelser, et netværk af pilotaktioner og brugere og et tværregionalt observatorium til bekæmpelse af ørkendannelse med det formål at bidrage til oprettelsen af et ensartet system til data- og informationsudveksling og til overvågning med ørkendannelsen.

» Desertnet« har givet mulighed for at skabe et netværk af pilotaktioner, som sigter mod at sætte gang i at ensartetgøre metoderne på baggrund af en sammenligning af erfaringer fra flere regioner. Dette netværk er blevet konkretiseret med udviklingen af en platform af tjenesteydelser, som har givet mulighed for at oprette en database vedrørende de disponible metoder, modeller og data i alle deltagerregionerne. Denne struktur bør endvidere i fremtiden bane vejen for en enklere forvaltning af aktiviteterne og samarbejde omkring projekter eller andre aktiviteter. Den vil faktisk være et referencepunkt for de mest tilpassede og anvendte metoder. I et fremtidigt perspektiv forpligter partnerne sig til at fremme tjenesteydelsesplatformen, navnlig i kraft af det stigende antal brugere. Denne udvidelse bør føre til, at platformen bruges som en virtuel plads til udveksling af viden, og at brugerkredsen udvides med De Nationale Udvalg til Bekæmpelse af Ørkendannelse.

De deltagende regioner er de italienske regioner, Ligurien, Campanien, Calabrien, Toscana, Sicilien, Emilia Romagna, Basilicata og Sardinien og de spanske selvstyrende regioner Murcia og Andalusien (www.desernet.org).

8. ROBINWOOD - Revitalisering af land- og bjergområder ved hjælp af bæredygtig udvikling og gennem integreret skovbrugsforvaltning

Robinwood er et projekt, som Kommissionen medfinansierer under Interreg III C Syd-programmet. Projektets mål er socioøkonomisk udvikling af landområder gennem en revitalisering af træforsyningskæden. Projektet skal efter planen anvende en innovativ tilgang baseret på bæredygtigt skovbrug, som kombinerer aspekter af planlægningsmæssig, miljømæssig, energimæssig, territoriel, økonomisk og beskæftigelsesmæssig karakter.

Robinwood-projektet dækker fem hovedtemaer:

— Programkoordinering og -forvaltning

— Jordbevaring: sigtet her er at finde løsninger, der kan bidrage til erosionsforebyggelse, jordskredskontrol og forhindring af oversvømmelser ved hjælp af skovbrugsforvaltning.

— Skovbrugsressourcer: sigtet her er bedre skovbrugsforvaltning gennem udveksling af bedste praksis og løsninger på problemer i relation til skovbrugscertificering, -forvaltning og -planlægning. Denne del skal munde ud i udarbejdelse af en operationel plan for de deltagende regioners skovbrugsforvaltning, som vil indeholde en vurdering af den økonomiske og miljømæssige bæredygtighed af skovbrugsforvaltningsprocesser.

— Energi: sigtet her er at øge forbruget af skovbrugsbiomasse til at fremstille CO2-neutral energi fra en bæredygtig kilde.

— Kommunikation: sigtet her er at bringe nye udviklingstiltag ud til land- og bjergområderne i deltagerregionerne. Kommunikation er et afgørende redskab til fremme af »ekspertise« og til at udbrede god praksis blandt de deltagende regioner.

De deltagende regioner er: Ligurien (Italien), Land Brandenburg (Tyskland), Den selvstyrende region Murcia (Spanien), Wales (Storbritannien), Sydøstpommern (Polen), den østslovakiske region (De selvstyrende regioner Košice og Prešov i Slovakiet).