Onlineplatforme har også potentiale til at styrke borgernes deltagelse i samfundet og demokratiet, da de letter adgangen til information, navnlig for de yngre generationer og på tværs af grænserne .

Disse aspekter af onlineplatforme har skabt en række vigtige fordele for den digitale økonomi og det digitale samfund. Onlineplatforme fremmer effektivitetsgevinster og virker som en magnet for datadrevet innovation. De øger forbrugernes valgmuligheder, så de bidrager til at forbedre erhvervslivets konkurrenceevne og øger forbrugernes velfærd.

-de er ofte afhængige af informations- og kommunikationsteknologi for omgående og uhindret at nå deres brugere

-deres evne til at skabe og udvikle nye markeder, udfordre de traditionelle markeder og tilrettelægge nye former for deltagelsesbaserede aktiviteter eller forretningsdrift baseret på indsamling, bearbejdning og tilpasning af store mængder data

Onlineplatforme antager forskellige former og størrelser og udvikler sig fortsat i et tempo, som ikke er set i nogen anden økonomisk sektor. I øjeblikket omfatter de en bred vifte af aktiviteter, herunder onlineannonceringsplatforme, markedspladser, søgemaskiner, sociale medier og salg af kreativt indhold, distributionsplatforme til applikationer, betalingssystemer og platforme til deleøkonomien.

Denne meddelelse ledsages af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene og af en sammenfattende rapport om resultaterne af den offentlige høring, som indeholder yderligere analyser og dokumentation til støtte for de forslag, der følger nedenfor.

2.At fremlægge Kommissionens holdning til både de innovationsmuligheder og de reguleringsmæssige udfordringer, som onlineplatforme medfører, og at fastlægge Kommissionens tilgang til at støtte deres videre udvikling i EU.

I sin meddelelse om en strategi for et digitalt indre marked forpligtede Kommissionen sig til at iværksætte en omfattende vurdering af den rolle, som platforme, bl.a. inden for deleøkonomien, og onlinemellemled spiller. Efterfølgende har Kommissionen gennemført en række workshops og undersøgelser og en bred offentlig høring, der resulterede i et stort antal svar.

Onlineplatforme har i løbet af de sidste to årtier drastisk forandret den digitale økonomi og giver mange fordele i dagens digitale samfund. De spiller en fremtrædende rolle i skabelsen af "digital værdi", som understøtter fremtidens økonomiske vækst i EU og derfor er af stor betydning for et velfungerende digitalt indre marked.

3. Det rette miljø til at tiltrække, fastholde og fremavle nye onlineplatformsinnovatorer

En række internationalt konkurrencedygtige platforme stammer fra EU, f.eks. Skyscanner og BlaBlaCar. Samlet udgør EU's andel af den samlede markedskapitalisering for de største onlineplatforme på nuværende tidspunkt dog kun 4 %. Langt størstedelen af platformene stammer fra USA og Asien.

Platformsøkonomien giver væsentlige muligheder for EU's nyetablerede virksomheder såvel som for veletablerede markedsaktører til at udvikle nye forretningsmodeller, varer og tjenesteydelser. I EU findes et blomstrende miljø for nyetablerede virksomheder

med dynamiske iværksættere, der går efter nye muligheder inden for blandt andet deleøkonomien, energi, sundhed, bankvæsen og kreativt indhold. Det illustreres af, at applikationer udviklet af europæiske udviklere står for 30 % af den globale omsætning, der skabes af de førende platforme til distribution af applikationer.

For at bevare, udvikle og fremme etableringen af nye onlineplatforme i Europa er det afgørende, at der skabes det rigtige miljø og de rigtige rammebetingelser.

Dette indebærer først og fremmest, at der skabes et velfungerende digitalt indre marked, og at der nedbrydes hindringer for virksomhedernes indtræden og hurtige opskalering på det europæiske marked, så de ikke flytter væk. Den kommende europæiske dagsorden for deleøkonomien vil med henblik herpå indeholde vejledning om den gældende EU-lovgivning, ligesom den vil indeholde henstillinger til medlemsstaterne med det formål at støtte en afbalanceret udvikling af deleøkonomien.

I den nyligt vedtagne strategi for digitalisering af EU's industri peges der på en række foranstaltninger, som medvirker til at fremme disse ambitioner. De omfatter investeringer i data- og computerinfrastruktur i verdensklasse til videnskab og innovation med en anslået investering på 50 mia. EUR offentlige og private midler til opgradering af Europas digitale innovationskapacitet. Pakken indeholder også foranstaltninger til en strømlinet tilgang til standardisering, der sigter mod at fremme den nødvendige interoperabilitet på tværs af grænser og sektorer.

En række igangværende initiativer på forskningsområdet og andre specifikke finansieringsforanstaltninger har allerede til formål at støtte fremvæksten af innovative platformbaserede økosystemer. De omfatter levering af højhastighedsadgang til internettet i hele EU og støtte til åbne serviceplatforme. I den forbindelse finder Kommissionen, at der er behov for at indlede overvejelser om, hvordan fremtidens internet udformes som et stærkt, åbent, brugerorienteret, interoperabelt platformsøkosystem, navnlig med støtte fra Horisont 2020.

Endelig ydes der gennem projekter som Startup Europe-initiativet rådgivning og finansiering, hvorved mulighederne for nyetablerede virksomheder for at eksperimentere og opskalere fremmes.

Samlet set avler onlineplatforme digital værdiskabelse, der vil skabe økonomisk vækst på det digitale indre marked. Fordi konkurrencedygtige EU-baserede platforme er så vigtige, er det både en økonomisk og en strategisk nødvendighed for EU at fremme og støtte udviklingen af dem.

4. Velafstemte rammer for regulering af onlineplatforme i det digitale indre marked

De rette lovgivningsmæssige rammer for den digitale økonomi skal kunne bidrage til at fremme bæredygtig udvikling og opskalering af platformsforretningsmodellen i Europa.

For det første, hvis Europa skal høste det fulde udbytte af platformsøkonomien og stimulere Europas nyetablerede platformsvirksomheders vækst, kan der naturligvis ikke være 28 forskellige regelsæt for onlineplatforme i et indre marked. Forskellige nationale og endog lokale regler for onlineplatforme skaber usikkerhed for de økonomiske aktører, begrænser adgangen til digitale tjenester og skaber forvirring for brugerne og virksomhederne. Harmoniserede EU-regler, såsom den nyligt vedtagne generelle forordning om databeskyttelse og direktivet om net- og informationssikkerhed, er vigtige for at fremme vækst og hurtig opskalering af innovative platforme.

For det andet er onlineplatforme underlagt EU's eksisterende regler inden for områder som konkurrence, forbrugerbeskyttelse, beskyttelse af personoplysninger og rettigheder i det indre marked. Det er afgørende, at alle – også platforme – overholder disse regler for at sikre, at der kan være loyal konkurrence mellem alle aktører. Det vil virke tillidsskabende for både virksomheder og borgere, så de med sindsro kan benytte onlineplatforme.

Det er afgørende, at der sker en effektiv håndhævelse. Platformes grænseoverskridende natur indebærer, at håndhævelse kræver et godt samarbejde mellem relevante myndigheder, som det planlægges i reformen af forordningen om forbrugerbeskyttelsessamarbejde og som fastlagt i den generelle forordning om databeskyttelse. Det vil også være af afgørende vigtighed, at de offentlige myndigheder har evne til at reagere effektivt på en ny og muligvis disruptiv udvikling med hensyn til markeder, teknologi og forretningsmodeller. Dette kunne medføre investering i ny teknologi til støtte for offentlige tiltag, herunder analyse af big data, med henblik på at indsamle mere detaljerede oplysninger om onlineplatformsøkosystemer som en del af bredere foranstaltninger til støtte for en datadrevet offentlig sektor. Kommissionen vil sammen med medlemsstaterne og platforme undersøge nærmere, hvordan disse mål bedst nås.

For det tredje nødvendiggør behovet for at støtte platformes innovationsfremmende rolle, at alle fremtidige foranstaltninger om regulering, der stilles forslag om på EU-plan, alene omhandler klart afgrænsede problemer vedrørende en bestemt type onlineplatforme eller en bestemt type onlineplatformsaktivitet i overensstemmelse med principperne om bedre regulering. En sådan problemdrevet tilgang bør begynde med en evaluering af, hvorvidt de eksisterende rammer fortsat er hensigtsmæssige. Deleøkonomien er et godt eksempel på, at regler, der er udformet med udgangspunkt i traditionel og ofte lokal levering af tjenesteydelser, kan udgøre en hindring for onlineplatformes forretningsmodeller. Dette emne vil blive behandlet i Kommissionens kommende meddelelse om deleøkonomien.

Endelig kan principbaserede, selvregulerende/samregulerende foranstaltninger, herunder branchespecifikke redskaber til at sikre opfyldelse af retlige krav og passende overvågningsmekanismer, spille en rolle. Sådanne foranstaltninger kan, hvis de understøttes af passende overvågningsmekanismer, ramme den rette balance mellem forudsigelighed, fleksibilitet, effektivitet og behovet for at udvikle fremtidssikrede løsninger.

Som hovedregel vil Kommissionen ved stillingtagen til emner vedrørende onlineplatforme tage hensyn til følgende principper:

-lige vilkår for sammenlignelige digitale tjenester

-onlineplatforme skal udvise ansvarlig adfærd for at beskytte grundlæggende værdier