Regionsudvalgets resolution om "Forberedelsen af Det Europæiske Råd i Laeken og videreudviklingen af Den Europæiske Union på den næste regeringskonference i 2004"

(2002/C 107/13)

REGIONSUDVALGET har -

under henvisning til Nice-traktaten, der blev vedtaget på konferencen for repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer på Det Europæiske Råds møde den 7.-11. december 2000, til "Protokol om udvidelsen af Den Europæiske Union", til "Erklæring vedrørende udvidelsen af Den Europæiske Union" og til "Erklæring om Unionens fremtid til optagelse i konferencens slutakt", der er vedføjet Nice-traktaten,

under henvisning til Europa-Parlamentets beslutning af 31. maj 2001 om Nice-traktaten og Den Europæiske Unions fremtid (A5-0168/2001) og Europa-Parlamentets beslutning om resultaterne af Det Europæiske Råd i Nice (7.-11. december 2000),

under henvisning til sin resolution af 4. april 2001 om "Resultatet af Regeringskonferencen 2000 og debatten om Den Europæiske Unions fremtid" (CdR 430/2000 fin)(1),

under henvisning til sin resolution af 20. september 2001 om "Regionsudvalgets medvirken i det konvent, der skal forberede den næste traktatrevision" (CdR 320/2001 fin),

under henvisning til sin udtalelse af 15. september 1999 om udvidelsens institutionelle aspekter "Lokal- og regionalstyre i Europa" (CdR 52/1999 fin)(2),

under henvisning til sin resolution af 3. juni 1999 om "Den kommende regeringskonference" (CdR 54/1999 fin)(3) og sin udtalelse af 17. februar 2000 om "Regeringskonferencen år 2000" (CdR 53/99 fin)(4),

under henvisning til sin resolution af 16. oktober 2000 "En forfatningsmæssig ramme for EU" (CdR 144/2000 fin)(5),

under henvisning til sin udtalelse af 16. februar 2000 om "Udarbejdelsen af EU's charter for grundrettigheder" (CdR 327/1999 fin)(6), sin resolution af 20. september 2000 om udkastet til "EU's charter om grundlæggende rettigheder" (CdR 140/2000 fin)(7) og sin resolution af 13. december 2000 om "EU's charter om grundlæggende rettigheder" (CdR 381/2000 fin)(8),

under henvisning til præsidiets beslutning af 12. juni 2001 om i henhold til art. 265, stk. 5, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og artikel 42, stk. 2, i forretningsordenen at udarbejde en resolution om forberedelsen af Det Europæiske Råd i Laeken og videreudviklingen af Den Europæiske Union på den næste regeringskonference i 2004 og henvise det forberedende arbejde til Underudvalget "Institutionelle Anliggender",

under henvisning til forslaget til Regionsudvalgets resolution, der blev vedtaget enstemmigt af Underudvalget "Institutionelle Anliggender" på mødet den 5. oktober 2001 ª -

på den 41. plenarforsamling den 14. og 15. november 2001 (mødet den 14. november) enstemmigt vedtaget følgende resolution.

1. Indledning

Regionsudvalget

1.1. bifalder, at regeringskonferencen i Nice besluttede at indkalde en ny regeringskonference i 2004;

1.2. tilslutter sig målsætningen, at man skal forberede den næste regeringskonference med en mere indgående og bredere anlagt diskussion af Den Europæiske Unions fremtid;

1.3. støtter bestræbelserne for at forbedre borgernes accept af EU ved hjælp af regeringskonferencen i 2004. Navnlig skal det politiske ansvar fordeles klart og Unionens og dens institutioners demokratiske legitimation og transparens sikres varigt for at bringe EU tættere på borgerne.

2. Procedure til forberedelse af regeringskonferencen i 2004

Regionsudvalget

2.1. henviser til regeringskonferencens opfordring til Det Europæiske Råd i Laeken om at fastlægge den næste regeringskonferences forberedelsesprocedure og indhold. Det kræver regionerne og kommunerne inddraget heri;

2.2. understreger, at forberedelsen af den næste regeringskonference skal sikre bred accept blandt borgerne af den europæiske integration;

2.3. kræver med henblik på at forbedre borgernes accept af integrationen:

- at Europa-Parlamentet, de nationale og regionale parlamenter og de lokale og regionale myndigheder tager initiativ til en bred offentlig diskussion af de reformforslag, der skal behandles på den næste regeringskonference;

- at man som led i denne offentlige debat diskuterer EU's målsætning, subsidiaritetsprincippets og proportionalitetsprincippets betydning som rettesnore for en transparent kompetencefordeling, det heraf følgende behov for reformer og de nødvendige traktatændringer;

2.4. understreger, at man som led i forberedelsesproceduren forud for regeringskonferencen i 2004 må respektere medlemsstaternes regeringers og parlamenters traktatligt og forfatningsretligt fastlagte stilling i forbindelse med videreudviklingen af traktaterne. Der skal derfor vælges en procedure, som åbner mulighed for, at medlemsstaterne og deres parlamenter såvel som regionerne og kommunerne nøje kan følge diskussionsprocessen. Det forudsætter, at den er fuldt gennemsigtig. Som resultat af forberedelsesfasen bør der på grundlag af indkomne forslag udarbejdes forslag, henstillinger og alternativer, som forelægges regeringskonferencen;

2.5. går ind for, at den proceduremæssige styring og koordinering af forberedelsesfasen overlades til et konvent;

2.6. foreslår, at der oprettes et konvent, som

- sammensættes af repræsentanter for medlemsstaterne og deres parlamenter, en repræsentant for Europa-Kommissionen, repræsentanter for Europa-Parlamentet, repræsentanter for ansøgerlandene samt to ordinære medlemmer af Regionsudvalget, idet behandling af tekniske spørgsmål overlades til fagfolk;

- på fastsatte tidspunkter forelægger foreløbige resultater og alternativer, som så kan drøftes i Europa-Parlamentet og i de nationale og de regionale parlamenter.

3. Indholdet i regeringskonferencen 2004

Regionsudvalget(9)

3.1. støtter beslutningen fra Det europæiske Råd i Nice om, at en ny regeringskonference skal drøfte

- hvordan der kan foretages en nøjere afgrænsning mellem EU's og medlemsstaternes kompetencer, som stemmer med subsidiaritetsprincippet, og hvordan dens overholdelse kan overvåges;

- hvilken status EU's charter om grundlæggende rettigheder, der blev proklameret i Nice, skal have, jf. konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Köln;

- en forenkling af traktaterne med det formål at gøre dem klarere og mere forståelige uden at ændre dem indholdsmæssigt;

- de nationale parlamenters rolle i EU's struktur;

3.2. påpeger, at regeringskonferencen i 2004 skal tilpasse den traktatfæstede opgavefordeling mellem EU og medlemsstaterne til det 21. århundredes krav, herunder navnlig de udfordringer, der følger af globaliseringen og udvidelsen;

3.3. gør opmærksom på, at EU i væsentlig grad vil ændre karakter med udvidelsen og den kommende fordobling af medlemsstaternes antal, idet dens befolkning forøges med 1/3 og dens areal med 50 %, når de 12 ansøgerlande indtræder;

3.4. påpeger, at de bestående økonomiske, sociale og territoriale forskelle vil tage til med udvidelsen, og at EU klart bliver mere heterogent såvel samfundsmæssigt som kulturelt;

3.5. kræver en diskussion om, hvilke opgaver et EU med for øjeblikket 15 og senere mere end 25 medlemsstater kan og skal løse i fællesskab;

3.6. er overbevist om, at EU's udvidelse må gå hånd i hånd med, at dens opgaver koncentreres om de virkeligt europæiske udfordringer, som den så også må udstyres med de nødvendige instrumenter til at tage op;

3.7. er dog rede til at gøre disse fire temaer mere omfattende ved at se dem i en bredere sammenhæng. Den nye regeringskonference kræver en klar vision om målsætningerne for et udvidet Europa og placeringen af det deraf affødte ansvar. Laeken-mandatet bør derfor blandt de temaer, der skal behandles frem til 2004, også indbefatte, hvordan man kan fremme en bæredygtig og solidarisk udviklingsmodel, som kan underbygge bestræbelserne på at skabe økonomisk, social og territorial samhørighed og udvikle en bredere participationsmodel;

3.8. fremhæver som mål for regeringskonferencen i 2004

- formulering og præcisering af de politikker, der skal iværksættes for at gennemføre EU-projektet i lyset af fremskridtene;

- realisering af nærhed i forhold til borgerne(10). Det forudsætter, at subsidiaritetsprincippet lægges til grund for en ny definition af EU's opgaver. I den forbindelse skal de principper, der gælder for ansvars- og kompetencefordelingen mellem staten og de regionale og lokale myndigheder i de enkelte medlemslande respekteres. Hvor EU-initiativer ikke er ubetinget nødvendige, bør medlemsstaterne, regionerne og kommunerne som de beslutningsniveauer, der er tættest på borgerne, igen have større politisk ansvar;

- styrkelse af EU's handledygtighed i forbindelse med udenrigs- og sikkerhedspolitik;

- styrkelse af demokratiprincippet i EU;

- klar placering af politisk ansvar, f.eks. ved at indskrive en ny kompetencefordeling inden for EU i traktaten. I den forbindelse bør hverken overførsel af nye kompetencer eller tilbageførsel af kompetencer være tabu;

- sikring af transparens i forbindelse med beslutningsprocesserne i EU's lovgivende organer, under passende inddragelse af offentligheden;

- i forbindelse med anvendelsen af den åbne koordinationsmetode og komitologien bevarelse af de nationale, regionale og kommunale kompetencer, som er beskyttet af subsidiaritetsprincippet.

4. Kompetenceafgrænsning

Regionsudvalget

4.1. finder det nødvendigt at få afklaret, hvilke opgaver en væsentligt udvidet Union kan og skal løse i fællesskab. Det bør fastslås, hvad EU kun kan gennemføre i fællesskab, og den udvidede Unions opgaver bør koncentreres herom. Denne afklaringsproces kan på visse områder resultere i tilbageførsel af kompetence eller i udvidelse af EU's kompetence;

4.2. går ind for at afklare, hvilke reformer af traktaterne de således definerede EU-opgaver kræver;

4.3. kræver, at EU's således koncentrerede og reformerede opgaver beskrives klart i traktaten. Men EU skal også i fremtiden kunne reagere fleksibelt på de tiltagende udfordringer;

4.4. forlanger af hensyn til nærheden i forhold til borgerne, at det for fremtiden bliver mere gennemsigtigt, hvilke opgaver EU har det politiske ansvar for. Borgerne i Europa skal kunne finde ud af, hvilke kompetencer de forskellige politiske aktører har. Det er en nødvendig forudsætning for at opnå den nødvendige accept af integrationen og udvidelsen og for klart at forbedre EU's demokratiske legitimation;

4.5. advarer mod kun at lade kompetenceafgrænsningen bestå i en ren teknisk revision af traktaten;

4.6. støtter Kommissionens årlige beretning, hvori den kontrollerer EU's opgaver på grundlag af subsidiaritetsprincippet.

5. Grundrettighedschartret

Regionsudvalget

5.1. betragter grundrettighedschartret som et vigtigt bidrag til den europæiske integration, som gør det klart, at EU er et værdifællesskab;

5.2. går ind for, at chartret om grundlæggende rettigheder i EU, der blev proklameret på topmødet i Nice, indføjes i traktaten i forbindelse med, at denne ændres i overensstemmelse med ovennævnte synspunkter.

6. Regionsudvalgets rolle

Regionsudvalget

6.1. kræver, at Regionsudvalgets institutionelle legitimitet, dets særlige status som repræsentant for de lokale og regionale aktører og dets politiske rolle i debatten om Unionens fremtid anerkendes, og at det udtrykkeligt får ret til at deltage som fuldgyldigt medlem i arbejdet i det konvent, der skal forberede regeringskonferencen i 2004;

6.2. foreslår en nyvurdering af den rolle, som Regionsudvalget og de regionale og lokale myndigheder skal spille i EU's fremtidige struktur på grundlag af subsidiaritetsprincippet;

6.3. er af den opfattelse, at Regionsudvalget til styrkelse af dets indflydelse i EU's beslutningsproces skal have mere omfattende beføjelser, som rækker videre end rådgivning;

6.4. finder det nødvendigt, at Regionsudvalget får status af institution og ret til at indgive klage til EF-domstolen for at forsvare sine rettigheder og i tilfælde af krænkelse af subsidiaritetsprincippet;

6.5. kræver, at Europa-Kommissionen og Rådet forpligtes til at oplyse, på hvilken måde der er taget hensyn til Regionsudvalgets udtalelser, eller hvorfor der ikke er taget hensyn til dem;

6.6. forlanger, at Regionsudvalget som sådant får ret til at rette skriftlige og mundtlige spørgsmål til Europa-Kommissionen;

6.7. er af den opfattelse, at regionerne og kommunerne i højere grad skal inddrages i EU's beslutningsprocesser via de nationale delegationer i Rådet.

7. De nationale parlamenters rolle

Regionsudvalget

7.1. kræver stærkere uformel inddragelse af medlemsstaternes parlamenter i forberedelsen af traktatændringer og udarbejdelsen af EU-forslag for at styrke den EU-politiske diskussion i medlemsstaterne;

7.2. finder det hverken hensigtsmæssigt eller nødvendigt at oprette en ny EU-institution bestående af repræsentanter for de nationale parlamenter. Men skal der oprettes et yderligere kammer ved siden af Europa-Parlamentet og Rådet, er Regionsudvalget af den opfattelse, at det bør bestå af repræsentanter for de lokale og regionale myndigheder og have sit udgangspunkt i Regionsudvalget.

8. Forenkling af traktaterne

Regionsudvalget

8.1. kræver, at traktaternes overskuelighed og forståelighed forbedres, og gør sig i denne forbindelse til talsmand for en konstitutionel fremgangsmåde. Alle traktater bør samles i en fælles tekst bestående af en generel del og en del, der fastlægger Den Europæiske Unions politikker. Ændringer af denne sidste del kan eventuelt ske efter en forenklet procedure. Dette forslag er på linje med forslag fremsat af Europa-Parlamentet;

8.2. understreger, at retten til at fastlægge EU's opgaver fortsat skal bero hos medlemsstaterne;

8.3. vender sig mod forslag om "fællesskabsautonome" traktatændringsprocedurer, herunder navnlig forslag om at afskaffe kravet om ratificering i de nationale parlamenter.

9. Afslutning

Regionsudvalget

9.1. opfordrer Det Europæiske Råd i Laeken til at tage hensyn til denne resolution i sin erklæring om initiativer til forberedelse og gennemførelse af regeringskonferencen i 2004;

9.2. opfordrer formanden til at tilstille formændene for henholdsvis Europa-Parlamentet, Rådet og Europa-Kommissionen samt stats- og regeringscheferne i medlemsstaterne denne resolution.

Bruxelles, den 14. november 2001.

Jos Chabert

Formand for

Regionsudvalget

(1) EFT C 253 af 12.9.2001, s. 25.

(2) EFT C 374 af 23.12.1999, s. 15.

(3) EFT C 293 af 13.10.1999, s. 74.

(4) EFT C 156 af 6.6.2000, s. 6.

(5) EFT C 22 af 24.1.2001, s. 4.

(6) EFT C 156 af 6.6.2000, s. 1.

(7) EFT C 22 af 24.1.2001, s. 1.

(8) EFT C 144 af 16.5.2001, s. 42.

(9) (I leddene i dette punkt opregnes de spørgsmål, regeringscheferne på Det europæiske Råds møde i Nice tog op i erklæringen om Unionens fremtid.)

(10) Jf. Regionsudvalgets rapport om nærhed (CdR 436/2000).