EUROPA-KOMMISSIONEN Strasbourg, den 12.4.2016 COM(2016) 220 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET Vurdering af Grækenlands handlingsplan til afhjælpning af de alvorlige mangler, der blev konstateret ved evalueringen i 2015 af Grækenlands anvendelse af Schengenreglerne på området forvaltning af den ydre grænse



1. Indledning Den 7. marts blev EU's stats- og regeringschefer enige om som en prioritet at fremme alle elementerne i Kommissionens køreplan for genoptagelse af Schengensamarbejdet for at bringe midlertidig kontrol ved de indre grænser til ophør og genoprette Schengenområdets normale funktion inden årets udgang. I Kommissionens meddelelse er der anført en række foranstaltninger, hvormed Schengenområdets normale måde at fungere på kan genoprettes, samtidig med at der gives fuld støtte til medlemsstater, der er under pres. Der er navnlig tale om foranstaltninger til at afhjælpe mangler ved forvaltningen af EU's ydre grænser. Ved at få rettet op på disse mangler vil den kontrol, der ekstraordinært er blevet genindført ved de indre grænser, kunne ophæves. Køreplanen viste, hvordan de procedurer, der er fastlagt i Schengenreglerne, vil kunne anvendes til at få genoprettet Schengensystemets måde at fungere på inden årets udgang. Til disse foranstaltninger hører, at Grækenland skal fremlægge en handlingsplan til gennemførelse af Rådets henstillinger om at afhjælpe de mangler ved grænseforvaltningen, der er blevet konstateret. Nærværende rapport er et andet element i processen, nemlig Kommissionens vurdering af den handlingsplan, som er blevet forelagt af de græske myndigheder. Processen Med Rådets forordning (EU) nr. 1053/2013 af 7. oktober 2013 blev der indført en evaluerings- og overvågningsmekanisme til kontrol af anvendelsen af Schengenreglerne. På grundlag af denne mekanisme bliver der regelmæssigt gennemført - både anmeldte og uanmeldte - evalueringsbesøg i medlemsstaterne af hold under ledelse af Kommissionen og med eksperter fra medlemsstaterne og Frontex. Efter hvert besøg bliver der udarbejdet en Schengenevalueringsrapport. Hvis der i rapporten er angivet svagheder i forvaltningen af den ydre grænse, vedtager Rådet på forslag fra Kommissionen henstillinger om afhjælpende foranstaltninger. Hvis der konstateres alvorlige mangler ved forvaltningen af de ydre grænser, kan Kommissionen, for at sikre overholdelse af Rådets henstilling, derudover henstille, at den evaluerede medlemsstat træffer særlige foranstaltninger (artikel 19b i Schengengrænsekodeksen). For at evalueringsmekanismen kan fungere så effektivt som muligt, skal den evaluerede medlemsstat i henhold til artikel 16 i forordningen inden for en frist på tre måneder fra vedtagelsen af Rådets henstilling forelægge Kommissionen og Rådet en handlingsplan for, hvordan de identificerede mangler kan afhjælpes. Kommissionen skal forelægge sin vurdering af, om den handlingsplan, som medlemsstatens myndigheder har forelagt for Rådet, er tilstrækkelig, og det senest en måned efter at have modtaget handlingsplanen. Processens anvendelse på Grækenland Denne process er nu undervejs for Grækenlands vedkommende, efter at der har været en evaluering af anvendelsen af Schengenreglerne ved forvaltningen af de ydre grænser i november 2015. Evalueringsrapporten fra besøget på stedet, der viste alvorlige mangler ved Grækenlands gennemførelse af kontrol ved de ydre grænser, blev vedtaget af Kommissionen den 2. februar 2016. Rådet vedtog henstillinger om afhjælpende foranstaltninger den 12. februar 2016. Da der i evalueringsrapporten blev angivet alvorlige mangler vedtog Kommissionen derudover den 24. februar 2016 en gennemførelsesafgørelse med en henstilling om særlige foranstaltninger, som Grækenland skulle træffe. Denne meddelelse indeholder Kommissionens vurdering af, om den handlingsplan, der blev forelagt af de græske myndigheder den 12. marts 2016, er tilstrækkelig til at afhjælpe de alvorlige mangler, der er angivet i evalueringsrapporten. Den første statusrapport over gennemførelsen af den i artikel 19b i Schengengrænsekodeksen omhandlede kommissionshenstilling, som Grækenland afleverede til Kommissionen den 12. marts 2016 sammen med handlingsplanen, er også taget med i betragtning ved denne vurdering. Eftersom situationen på stedet i Grækenland hele tiden forandrer sig, er der også taget hensyn til ny udvikling som for eksempel gennemførelsen af relevante aspekter i EU's og Tyrkiets fælles handlingsplan og gennemførelsen og funktionen af hotspot-tilgangen i Grækenland, hvilket der regelmæssigt rapporteres om i statusrapporterne fra Kommissionen. Derfor vurderes det i denne rapport med udgangspunkt i de for indeværende tilgængelige kendsgerninger, om den handlingsplan, som de græske myndigheder har forelagt, er tilstrækkelig, og vurderingen af den rapport, som de græske myndigheder skal forlægge i henhold til forordningens artikel 16, stk. 4, vil ikke blive påvirket heraf. Kommissionen forklarede i sin meddelelse "Tilbage til Schengen – En køreplan" den ovenfor beskrevne proces og de foranstaltninger, der hidtil er truffet. Det bemærkes, at hvis migrationspresset og de identificerede mangler ved kontrollen af de ydre grænser fortsat består efter den 12. maj, vil Kommissionen være nødt til på grundlag af Schengengrænsekodeksens artikel 26, stk. 2, at forelægge Rådet et forslag til henstilling om en sammenhængende EU-tilgang til kontrol ved de indre grænser, indtil de strukturelle mangler ved kontrollen af de ydre grænser er blevet reduceret eller afhjulpet. Kommissionen understreger, at den vil være forberedt på en sådan situation, og at den straks vil handle. Ethvert forslag fra Kommissionen på grundlag af Schengengrænsekodeksens artikel 26 vil kun vedrøre grænsekontrol ved de afsnit af de indre grænser, hvor det er nødvendigt med kontrol og den vil stå i et passende forhold til målet, for at kunne reagere på en konstateret alvorlig trussel mod den offentlige orden og den indre sikkerhed. Enhver anbefalet grænsekontrol vil også være midlertidig og vare kortest muligt med henblik på den trussel, der skal håndteres. Som det videres siges i Kommissionens meddelelse "Tilbage til Schengen – En køreplan", så er målet, hvis den samlede situation tillader det, at ophæve al kontrol ved de indre grænser inden for Schengenområdet inden seks måneder efter indførelsen heraf, dvs. i midten af november 2016. Endelig skal der i lyset af ovenstående mindes om, at anvendelsen af Schengengrænsekodeksens artikel 26 udgør en garanti for, at Schengenområdet overordnet fungerer efter hensigten. Det er ikke en sanktion mod nogen medlemsstat, og det er ikke hensigten at udelukke nogen medlemsstat fra Schengenområdet. 2. Generel vurdering Den handlingsplan, som er forelagt af de græske myndigheder, har relation til Rådets henstilling, men der refereres også til Kommissionens henstilling, hvor det er relevant. Den omhandler de afhjælpende foranstaltninger, der allerede er truffet, og dem, der er er planlagt for at gennemføre disse henstillinger.

I Rådets henstilling er der opført 49 punkter omfattende registreringsproceduren, grænseovervågning, risikoanalyser, internationalt samarbejde, menneskelige ressourcer og uddannelse, grænsekontrolprocedurer samt infrastruktur og udstyr. Rådet henstillede også mere generelt, at Grækenland skal træffe passende foranstaltninger med henblik på at sikre, at der ved alle Grækenlands ydre grænser foretages kontrol, og at dette er på linje med Schengenreglerne, således at den måde, hvorpå Schengenområdet fungerer, ikke bringes i fare. Rådet anførte, at det er nødvendigt, at identifikationen og registreringen fungerer hensigtsmæssigt og at der er passende modtagelsesforhold, i lyset af de efterfølgende sekundære bevægelser til andre medlemsstater, som bringer hele Schengenområdets funktion i fare, og som har fået flere andre medlemsstater til at genindføre midlertidig grænsekontrol ved deres indre grænser. Rådet anførte, at det derfor er vigtigt at afhjælpe hver af de konstaterede mangler hurtigst muligt, og angav endvidere i den forbindelse, hvordan gennemførelsen af specifikke henstillinger skulle prioriteres. Med hensyn til om den af de græske myndigheder forelagte handlingsplan er tilstrækkelig hvad angår indhold, tidsplan og finansiering for de foreslåede foranstaltninger, så mener Kommissionen, at det for mange af foranstaltningerne er nødvendigt med mere detaljerede oplysninger og/eller mere præcisering, hvis det skal kunne vurderes og overvåges, om opfølgningen og gennemførelsen af de foreslåede foranstaltninger foregår som planlagt. Dette er også nødvendigt for fuldt ud at kunne informere Europa-Parlamentet og Rådet, sådan som det er fastsat i artikel 16, stk. 6, i forordningen. I kapitel 3 i denne meddelelse gives der en oversigt over de afhjælpende foranstaltninger, som Kommissionen har brug for flere oplysninger om eller mere præcisering af angående indholdet. For så vidt angår tidsplan, finansiering og ansvar for gennemførelsen af de forskellige foranstaltninger generelt, kan der gives følgende generelle vurdering. Tidsplan Angivelsen "det går fremad" for mange af foranstaltningerne anses for at være utilstrækkelig. Med henblik på overvågning bør der være præcise tidsrammer for gennemførelsen af alle de foranstaltninger, der er foreslået, især for foranstaltninger, der vedrører indkøb af udstyr (foranstaltning 12 og 38), udarbejdelse af specifikke systemer (foranstaltning 1-9, og, såfremt der er tale om indførelse af et nyt system til kortlægning af immigrantdata, 12, 15, 35 og 48), tilpasning af infrastruktur efter regelværket (foranstaltning 36) og planlagte uddannelsesaktiviteter (foranstaltning 19, 20 og 29). Ansvar I den handlingsplan, som de græske myndigheder har forelagt, mangler der oplysninger om, hvilke myndigheder der er ansvarlige for gennemførelsen af visse foranstaltninger og for overvågningen af gennemførelsen af disse foranstaltninger. Den bør suppleres med oplysninger om de myndigheder, der skal være ansvarlige for gennemførelsen af handlingsplanen som helhed såvel som for de enkelte foranstaltninger, og om eventuelle nationale opfølgningsmekanismer med relation til gennemførelsen af foranstaltningerne. Finansiering Selv om der ikke er en klar og omfattende finansieringsplan, så er det i den af de græske myndigheder forelagte handlingsplan angivet, at der er eller vil blive gennemført en række nøgleforanstaltninger med støtte fra Fonden for Intern Sikkerhed, både under det græske nationale program og under krisehjælp. Grækenland må gøre flere bestræbelser på at sikre, at den omfattende finansiering, som landet har modtaget gennem EU's finansieringsinstrumenter, navnlig det nationale program under Fonden for Intern Sikkerhed, bliver udnyttet rettidigt, effektivt og på en fleksibel måde. Det kræver yderligere hurtig tilpasning til programmet og dets forvaltningsstruktur, hvis det skal sikres, at gennemførelsen af programmet fuldt ud er på linje med de aktuelle behov. Som det er fastsat i artikel 12 i forordningen om grænser og visum under Fonden for Intern Sikkerhed, har Kommissionen siden vedtagelsen af Rådets henstilling været i løbende kontakt med de græske myndigheder, for at de sammen kunne se på, hvordan det ville være mest hensigtsmæssigt at afhjælpe de identificerede mangler, og hvordan disse foranstaltninger kunne finansieres. Det er af allerstørste betydning, at de græske myndigheder straks begynder at gennemføre det nationale program under Fonden for Intern Sikkerhed fuldt ud. Der er allerede udbetalt to forfinansieringer på i alt ca. 25 mio. EUR (i september 2015 og februar 2016). Det har direkte betydning for gennemførelsen af Rådets henstilling, da nogle af foranstaltningerne er rettet direkte mod de konstaterede behov. Et klart eksempel herpå er udviklingen af et integreret system for havovervågning, som var en af topprioriteterne for den græske kystvagt (inden for det nationale mål 1 EUROSUR). Ifølge tidligere oplysninger fra Grækenland vil dette projekt koste omkring 60 mio. EUR, hvoraf 75 % vil blive samfinansieret af det nationale program under Fonden for Intern Sikkerhed. I den forbindelse vil Grækenland blive rådet til at fremrykke arbejdet, således at størstedelen af midlerne i 2016 og 2017 bliver tildelt især det specifikke mål 2 (grænser) og mål 3 (driftsstøtte - grænser), blandt andet ved at foregribe de betydelige investeringer til maritimt grænseovervågningsudstyr, som oprindeligt er planlagt for 2018. Eftersom nogle af de foranstaltninger, som er planlagt i det nationale program er mindre hastende, bør Grækenland også overveje, om det er muligt at omprioritere nogle af foranstaltningerne i det nationale program, blandt andet gennem en formel revision af det nationale program. Ved denne omprioritering bør det tilstræbes at styrke midlerne til de foranstaltninger, hvor behovet er mest presserende, således at det sikres, at de foranstaltninger, der skal til for at afhjælpe de identificerede mangler, bliver gennemført rettidigt, effektivt og på tilstrækkelig vis. En sådan "fremrykning" og omprioritering af det nationale program under Fonden for Intern Sikkerhed vil mindske, om ikke fjerne Grækenlands behov for at gribe til hyppige ad hoc-anmodninger om krisehjælp, med alle de risici, som en sådan fremgangsmåde måtte afstedkomme hvad angår usikkerhed og mangel på langtidsplanlægning. Denne tilgang er uholdbar. Med en anden tilgang vil det kunne sikres, at der er fuldstændig komplementaritet og sammenhæng mellem de finansierede foranstaltninger, og at der ikke er overlapninger eller huller i finansieringen. Den støtte, som kommer fra andre parter for at hjælpe Grækenland med at gennemføre afhjælpende foranstaltninger, er nært knyttet til finansieringen af visse foranstaltninger gennem Fonden for Intern Sikkerhed. Kommissionen ved, at de vanskeligheder, som Grækenland har med at beskytte den ydre grænse, har indvirkning på Den Europæiske Union som helhed, og henviste netop i sin meddelelse "Tilbage til Schengen – En køreplan" til, at medlemsstaterne, EU-agenturerne og Kommissionen skal bistå Grækenland med at efterkomme Rådets og Kommissionens henstillinger . Derfor blev Grækenland i denne meddelelse tilskyndet til sammen med sin handlingsplan at fremlægge en klar behovsvurdering, som ville gøre det muligt for andre medlemsstater, EU-agenturerne og Kommissionen at yde rettidig og fokuseret støtte til Grækenland. Grækenland forelagde da også en behovsvurdering angående tilbagesendelse i lyset af aftalen mellem EU og Tyrkiet af 18. marts 2016, og Kommissionen presser nu på, for at de græske myndigheder kompletterer den med en detaljeret og omfattende behovsvurdering, der dækker alle de områder, som er nævnt i Rådets og Kommissionens henstillinger. 3. Detaljeret vurdering For følgende afhjælpende foranstaltninger mener Kommissionen, at det er nødvendigt med yderligere oplysninger og/eller præcisering for at kunne vurdere, om den handlingsplan, som de græske myndigheder har forelagt, er tilstrækkelig. 3.1 Registreringsprocedure

Henstilling/foranstaltning 1 og 2: her er der tale om, at der i de dokumenter, der giver ret til "udsættelse af udsendelse", skal indføres forpligtelser med henblik på at undgå, at en person forsvinder, som anført i artikel 7, stk. 3, i direktivet om tilbagesendelse, og om kvaliteten af de dokumenter, der giver ret til "midlertidigt ophold", samt om forbedringer, som er indført og fuldført af de græske myndigheder. Under den nye fast track-procedure for tilbagetagelse, der blev indført den 20. marts 2016 for at gennemføre aftalen mellem EU og Tyrkiet, tilskyndes Grækenland til at benytte undtagelsen i artikel 2, stk. 2, litra a), i direktivet om tilbagesendelse, hvilket betyder, at den nationale procedure skal anvendes. Parallelt hermed bør der ikke længere udstedes dokumenter, der giver ret til midlertidigt ophold, eftersom personer, der kommer til Grækenland, i medfør af aftalen mellem EU og Tyrkiet anses for at skulle tilbagetages af Tyrkiet efter en vurdering fra sag til sag i overensstemmelse med EU-retten og folkeretten. Følgelig kan de foreslåede afhjælpende foranstaltninger, som vedrører dokumenter, der giver ret til midlertidigt ophold, ikke længere bruges for personer, der er kommet til landet siden 20. marts. I den forbindelse beder Kommissionen de græske myndigheder om regelmæssigt at fremsende oplysninger om de fremskridt, der gøres med gennemførelsen af aftalen mellem EU og Tyrkiet hvad angår den tilbagetagelsesprocedure, der er vedtaget for irregulære migranter. Henstilling/foranstaltning 3: hvad angår behovet for at styrke det græske politi med hensyn til registrering, så anmoder Kommissionen de græske myndigheder om at fremsende oplysninger om de seneste foranstaltninger og planer, hvor der også er taget hensyn til situationen efter aftalen mellem EU og Tyrkiet af 18. marts, og behovet for at fremskynde registreringsprocessen med henblik på en hurtig tilbagesendelse til Tyrkiet af migranter, der ikke anmoder om international beskyttelse. Grækenland har anført, at den udbyggede tilstedeværelse af 174 græske politifok i hotspotcentrene på øerne i Det Ægæiske Hav har kunnet sikres indtil 30. juni 2016 takket være midler fra nødhjælpen under Fonden for Intern Sikkerhed. Det er imidlertid uklart, hvordan denne udbyggede tilstedeværelse af græsk politi vil kunne opretholdes efter denne dato. Der bør ske en afklaring af, om Grækenland overvejer en permanent udbygning af personalet på hotspotcentrene. Det vil kunne løse det retlige problem med begrænsning af udstationeringsperioden til seks måneder, som nævnt i handlingsplanen, og sikre, at den nationale kapacitet er på plads til at tage sig af kommende migrationspres. Ud fra de seneste rapporter fra Frontex om arbejdsvilkårene på Kos er det uklart, hvordan Grækenland vil håndtere Kommissionens henstilling om nødvendigheden af at sikre passende materielle arbejdsvilkår for udsendte medlemmer af de europæiske grænsevagthold i hotspotcentrene (henstilling A 1 b)). Kommissionen anser derfor ikke denne foranstaltning for at være fuldt ud opfyldt. Henstilling/foranstaltning 4: hvad angår indlogeringsfaciliteter for migranter under registreringsprocessen, så anmoder Kommissionen de græske myndigheder om også at sende oplysninger om Grækenlands seneste planer om indlogeringen af migranter, som ikke ansøger om international beskyttelse, og som i princippet skal tilbagesendes til Tyrkiet i henhold til aftalen mellem EU og Tyrkiet af 18. marts (f.eks. eventuel omdannelse af åbne faciliteter til detentionscentre). Kommissionen har noteret sig, at der er gjort fremskridt med oprettelse af hotspotfaciliteter takket være den græske hærs indgriben, men handlingsplanen giver ikke tilstrækkelige oplysninger om, hvordan de krævede modtagelsesforhold i disse centre kan sikres. Der er navnlig ingen oplysninger om, hvordan der vil blive fundet midler (nationale midler eller EU-midler) til dette formål. Hvad angår varetagelsen af børns og andre sårbare personers behov, så peger Kommissionen på, at antallet af ekstra pladser til personer, der falder ind under disse grupper på Lesbos (18), Chios (25) og Kos (32), ikke forekommer at være tilstrækkeligt stort, i betragtning af hvor mange personer det drejer sig om. På de to andre hotspotcentre, på Leros og Samos, er der ingen eksisterende eller planlagte områder med kapacitet til at indlogere grupper af sårbare personer. Kommissionen anser derfor ikke denne foranstaltning for at være fuldt ud opfyldt. Henstilling/foranstaltning 5: hvad angår eventuelt indkøb af helsideslæseapparater, som skal anvendes til verifikation af rejsedokumenters ægthed under registreringsproceduren, så giver handlingsplanen ikke tilstrækkelige oplysninger om, hvornår og hvordan midlerne til disse apparater vil blive skaffet. Grækenland bør i første omgang overveje en omprioritering af det nationale program under Fonden for Intern Sikkerhed i stedet for at anmode om ekstra midler. Kommissionen anser derfor ikke denne foranstaltning for at være fuldt ud opfyldt og tilskynder Grækenland til at afsætte mere tid til foranstaltningen i det omprogrammerede nationale program under Fonden for Intern Sikkerhed. Henstilling/foranstaltning 7: med hensyn til om der er hensigtsmæssig og tilstrækkelig IT-kapacitet til registreringen af migranter i Eurodac, så anfører de græske myndigheder, at det græske politi sammen med EU-LISA for øjeblikket er ved at vurdere behovene for at kunne sikre, at IT-systemet får en tilstrækkelig kapacitet. Det antages, at en opgradering af IT-systemet vil vare fire til fem måneder. Kommissionen anser derfor ikke denne foranstaltning for at være fuldt ud opfyldt og tilskynder Grækenland til at afsætte en passende og særlig tid til opgradering af IT-systemet. Desuden vil Kommissionen gerne have den seneste opdatering af behovsvurderingen og udviklingsplaner for IT-infrastrukturen, som skal benyttes til passende registrering af fingeraftryk i Eurodac, sådan som det også er blevet drøftet med de relevante tjenestegrene i Kommissionen og EU-LISA. Henstilling/foranstaltning 40: der er ingen oplysninger om den afhjælpende foranstaltning, som er truffet fot at skaffe et tilstrækkeligt antal Eurodac-terminaler på modtagelsescentret på Fylakio. Det bør medtages i handlingsplanen fra de græske myndigheder. 3.2 Tilbagesendelse Henstilling/foranstaltning 10: vedrørende den øjeblikkelige igangsættelse af tilbagesendelseproceduren, hvor Grækenland har planlagt et tættere samarbejde med Frontex og de tyrkiske myndigheder, så har situationen udviklet sig signifikant med den nye fast track-tilbagetagelsesprocedure og de nye politiske tilsagn i aftalen mellem EU og Tyrkiet af 18. marts 2016. I den forbindelse bør Grækenland præcisere, hvilke specifikke retlige og operationelle foranstaltninger der er blevet truffet eller skal træffes for at lette tilbagesendelsen til Tyrkiet, samtidig med at de grundlæggende rettigheder beskyttes og at EU-retten og folkeretten respekteres under hele proceduren. Der bør også gives oplysninger om, hvor mange (ekstra) ansatte der er afsat til eller som det er hensigten at afsætte til at tilrettelægge tilbagesendelsesprocedurer, og hvilke foranstaltninger der er blevet truffet på hotspotcentre for at undgå, at irregulære migranter forsvinder. 3.3 Overvågning af søgrænsen Henstilling/foranstaltning 12: Grækenlands svar på, hvad der er gjort for på lang sigt at oprette et omfattende og effektivt kystovervågningssystem, er ret uddybende, men det forklares ikke i tilstrækkelig grad, hvordan de planlagte aktiviteter vil forbedre overvågningen af søgrænsen i forhold til den nuværende situation, og heller ikke hvordan den nye og den eksisterende kapacitet kan supplere hinanden. Hvad angår de foranstaltninger, der skal finansieres under det nationale program under Fonden for Intern Sikkerhed, mangler Grækenland stadig at give oplysninger om, hvornår nøjagtigt den øgede overvågningskapacitet vil være tilgængelig, og hvornår den relevante indkøbsprocedure vil blive sat i gang. I betragtning af hvor nødvendigt det integrerede maritime overvågningssystem (IMSS) er, hvis der skal kunne leves op til henstillingerne, er det vigtigt at få præciseret, hvilke forberedelser der er truffet for dette system (forventes gennemført i 2017), og navnlig om de relevante tekniske specifikationer er blevet vedtaget, og hvornår indkøbsproceduren vil starte i praksis. I betragtning af at der også er offshore-elementer ud over IMSS, mangler Grækenland stadigvæk at angive, hvor mange patruljebåde der er planlagt under det nationale program under Fonden for Intern Sikkerhed, og om det planlagte antal både har en tilstrækkelig kapacitet til at kunne gribe ind på alle øerne. Med hensyn til de aktiver, som det er meningen skal finansieres under det nationale program under Fonden for Intern Sikkerhed (to kystpatruljefartøjer og et køretøj med termisk kamera), bør Grækenland i de respektive vejledende tidsplaner angive, hvornår disse aktiver vil blive indkøbt og være fuldt ud operationelle. 3.4 Risikoanalyse Henstilling/foranstaltning 15 og 16: for de foreslåede afhjælpende foranstaltninger, som vedrører udarbejdelse af et system til risikoanalyser på lokalt plan og gennemførelse af risikoanalyser, vil Kommissionen gerne understrege, at disse foranstaltninger fortrinsvis bør følge den fælles integrerede risikoanalysemodel. 3.5 Menneskelige ressourcer og uddannelse For de afhjælpende foranstaltninger om uddannelse bør det oplyses, hvor mange kystvagter der har deltaget i uddannelse efter evalueringsbesøget i november 2015, og hvor mange der vil deltage i de enkelte planlagte programmer, og ligeledes en tidsplan for de planlagte uddannelsesaktiviteter (henstilling/foranstaltning: 16, 17, 19, 20, 21, 29 og 49).