ARCHIVESHISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEEDES
DOCUMENTS "COM"
COM(77)363
Vol.1977/0120

Disclaimer
Conformément aurèglement(CEE,Euratom)n°354/83duConseildu1erfévrier1983
concernantl'ouvertureaupublicdesarchiveshistoriquesdelaCommunauté économique
européenneetdelaCommunautéeuropéennedel'énergieatomique(JOL43du15.2.1983,
p.1),telquemodifiéparlerèglement(CE,Euratom)n°1700/2003du22septembre2003
(JOL243du27.9.2003,p.1),cedossierestouvertaupublic.Lecaséchéant,lesdocuments
classifiésprésentsdanscedossierontétédéclassifiésconformément àl'article5dudit
règlement.
InaccordancewithCouncilRegulation(EEC,Euratom)No354/83of1February1983
concerningtheopeningtothepublicofthehistoricalarchivesoftheEuropeanEconomic
CommunityandtheEuropeanAtomicEnergyCommunity(OJL43,15.2.1983,p.1),as
amendedbyRegulation(EC,Euratom)No1700/2003of22September2003(OJL243,
27.9.2003,p.1),thisfileisopentothepublic.Wherenecessary,classifieddocumentsinthis
filehavebeendeclassified inconformitywithArticle5oftheaforementioned regulation.
InÜbereinstimmung mitderVerordnung(EWG,Euratom)Nr.354/83desRatesvom1.
Februar1983überdieFreigabederhistorischen ArchivederEuropäischen
Wirtschaftsgemeinschaft undderEuropäischen Atomgemeinschaft (ABI.L43vom15.2.1983,
S.1),geändertdurchdieVerordnung(EG,Euratom)Nr.1700/2003vom22.September2003
(ABI.L243vom27.9.2003,S.1),istdieseDateiderÖffentlichkeitzugänglich.Soweit
erforderlich,wurdendieVerschlusssachen indieserDateiinÜbereinstimmung mitArtikel5
dergenanntenVerordnungfreigegeben.

KOMMISSIONEN FORDEEUROPAEISKE FAELLESSKABER
KOM(77)363 endeligudg.
Bruxelles.den9.auguât1977
Rapportomstivelsesprodukter i
Fællesskabet ogproduktionsresti­
tutionerforstivelse
KOM(77)363endeligudg.

Rapport omstivelsesprodukt© !*iFællesskabet ogproduktionsrestitutioner
for stivelse
Stivelsesprodukt eriFællesskabet ogproduktions – side 1–18
restitutioner for stivelse
Bilag A-Stivelsesindustrien side 19-22
-enkort redegørelse
•Bilag B–Mængder ,forhvilke derblev ydet pro– side 23
duktionsrestitutioner i1975 /76
Bilag C–Tabel I–Udviklingen iforsyningspriser ,side 24
produkt ionsre stitut ionfor sti­
velse ,tærskelpriser ogverdens -
markedspriser formajs 1967/68
til1976/77
Tabel II–Udviklingen iforskningspriser ,side 25
produkt ionsrest itution for Bti-
velse ,tærskelpriser ogverdens -
markedspriser forhvede 1967/68
til1976/77
Tabel III-Udviklingen iforsyningspriser ,side 26
produktionsrestitution for sti­
velse ,tærskelpriser ogverdens -
markedspriser forbrudris 1967/68
til1976/77 <
Bilag D–EUGFL garantisektionen
Udgifter ikom-ogrissektorerne side 27
Bilag E–Produktion afkartoffelstivelse side 28
3.6.77

STIVELSESPRODUKTET ?IFÆLLESSKABET OGPRODUKTIONSRESTITUTIONER POS STIVELSE
AFSNIT I
1.Siden 1962 ,hvor derindførtes enordning medproduktionsrestitutioner ,
harFællesskabet bstivelsesindustri fåetstøtte^.Ordningen erstatte --
dedensærlige nationale støtte ,derkunne ydes idefleste medlemssta­
terinden oprettelsen afdenfælles markedsordning forkorn «
2.Hensigten medrestitutionerne var ,atdeskulle give etivelsesindu stri-
enmulighed foratopretholde konkurrencedygtige priser over fordenhårde
som den stadig erudsat for
konkurrence »frasyntetiske produkter ,vedatgive denmulighed forat '
købe devigtigste råvarer tillavere priser enddem ,derfremkom vedan­
vendelse afenimportafgiftsordning (medandre ordunder tærskelpriser
ogpriserne verden over),forsåledes atsikre dyrkere afkartofler til
opretholdestivelse enrimelig levestandard ogsamtidig / .ligevægten mellem
deforskellige stivelsessektorer ,især mellem majs–ogkartoffelstivelse *
3.Indtil 1967 varydelse afrestitutioner fakultativ ,menfraaugust sam­
meårblev dengjort obligatorisk ogblev således mere permanent .Resti­
tutioner blev ydet formajs ,hvede eller brudris bestemt tilfremstilling
afstivelse ,formajs tilfremstilling afgrove ogfine gryn bestemt
tilanvendelse ibryggeriindustrien ,forbrudris bestemt tilbrygning
samt forhvede eller majs bestemt tilfremstilling afkvsldemel tilmen–
2)neskeligt forbrug .
4*Størrelsen afdenproduktionsrestitution ,derkunne ydes ,blev ansat
tilatvære ligmedforskellen mellem enfast forsyningspris ogdentil-«
svarende tærskelpris fordenpågældende kornart *Restitutionen forkar­
toffelstivelse blev fastsat tilsamme beløb somformajsstivelse (dvs.
beløbet formajs ganget medl,6l).Fra1967 til1974 varforsyningspri -
senabsolut stabil (formajs oghvede 68RE/togforbrudris 83RE/t).
Vedregulære stigninger itærskelprisen steg restitutionen derfor med
samme beløb .Mellem 1967 og1974 blev restitutionsbeløbet formajs ,som
erdenmest anvendte råvare ,næsten fordoblet fra20,38 RE/ttil39»45
RE/t.Beløbet forkartoffel stivel sesteg tilsvarende ,medens .restitut i*.' ;
1)Rådets forordning (EØF)nr*55?EPPnr.54^af2*7*1962 ,s.15p3 .».'
2)Rådets forordning (EØF)nr.120/67?EFTnr.'117af19*6 .1967 »s*2269 «

onarforhvedeisammeperiodeategfra36,38til55,50HE/t.Afdei
pkt.27anførteårsagerhavdestivelsesindustrien derforafallefor­
arbejdningsindustriesiFællesskabet deneneståendefordelathavefaste
forsyningspriser påsineråvareruansetbevægelserneideinstitutionelle
priserellermarkedspriserne ,undtagennårmarkedspriserne varmegethøje.
5*I1972/73begyndtef.eks.verdensmarkedspriserne formajsatkommeover
denfasteforsyningspris på68HE/togvarindenjuli1973næsten30
KE/tover,menstadigunderFællesskabetstærskelpris.Producenteraf
majsstivelse havdederforyderligeredetprivilegiumathaveadgangtil
atfåleverettilpriser,somikkealenevarlavereendtærskelpri­
sen,menogsåbetydeligtlavereendverdensmarkedspriserne .Selvnår
verdensmarkedspriserne låovertærskelpriserne ,somdegjordeienlang
periodei1973/74ognæstenhele1974/75»kunnestivelsesindustrien
modtageleverancertilpriser,derlåetgodtstykkeherunder,selvom
delåoverFællesskabets forsyningspris .
6.Stivelsesindustrierne idenyemedlemsstater blevvedtiltrædelsen be­
rettigettilrestitutioner ,mengenerelttillaverebeløb,fordide
r
vigtigsteråvarer(f.eks.majs,hvede)pågrundafanvendelsenaftil-
trædelsesudligningsbeløb kunnefåstillaverepriserenddem,dervar
gældendei"DeSeks".
7.Påbaggrundafstigendepriserpåverdensmarkederne ogFællesskabets
markederstegforsyningspriserne iaugust1974fra68RE/ttil82HE/t
formajsoghvedeogfra83RE/ttil102HE/tforbrudris"^.Dettemed­
førte,atproduktionsrestitutionen formajsautomatiskfaldttil24,60
HE/t,menforsyningsprisen forblevikkedestomindreetgodtstykke
underverdensmarkedsprisen .Samtidigindførtesrestitutioner forgryn
afmajBtilfremstillingafglucoseveddirektehydrolyse,ogrestitu­
tionenforkvældemelblevophævet^.Detvarblevetklart,atenstor
delafdetfremstillede kvældemelivissemedlemsstater blevanvendt
tilfoder,hvilketvarimodstridmedRådetshensigtoggavfoderkorn
udensubsidierenunfairkonkurrence .
8.Efterengenerelstigningideinstitutionelle priserioktober1974
blevforsyningspriserne formajsoghvedesatoptil87,45HE/togfor
brudristil109,07HE/tforsåledesatfastholdeproduktionsrestitutio -
nenpådennyesats,dervargældendefraaugust1974(<ivs.24,60RE/t
formajs)•
9.Verdensmarkedsprisernes højeniveauholdtsiggennemefteråret1974;i
oktoberlåverdensmarkedspriserne formajs20Rt/toverFællesskabets
3)Rådetsforordning(EØF)nr.1132/74?EFTrar.L128af1JJ«5«1974»s«24.,\Rådetsforordning(EØF)nr.1125/74}EFTnr.L128af10.5.1974»s-
§jRådetsforordning(EØF)nr.2518/74?EFTnr.L270af5.IO.1974,s.1.

tarskalpri«og45RE/toverdanfasteforsyningspris .
i>
• Det"blev
"besluttet,atrestitutioner efterdendaværendesats-underhensynta­
gentildeheraffølgendestoreudgifterafEUGFL-midler-ikkelængere
varøkonomiskforsvarlige.Derblevtruffetbeslutning omatnedsætte
restitutionerne ihenholdtilbestemmelserneiRådetsforordning1132/74
somgivermulighedforændringafrestitutioner ,hvisverdensmarkedspris
serneændrersigmærkbartogvedvarende.Nedsættelseafrestitutionen
medca.50%blevopnåetvedathæveforsyningsprisen (somformajsog
hvedeblevhævetfra87,45RE/ttil103,10HE/t)medvirkningfra1.
april19756^.
10.MeddetformålatnedsætteELJGPL'sudgifteryderligereforeslogKommis­
sionenalleredeifebruar1975»a*støttenfrabegyndelsenafnæstehøst
(1975/1976)skullenedsættesyderligere,ogatordningenmedforsy-
ningspriserskulleafviklesogerstattesmedenrestitutionsordning med
fastesatser.SomfølgeheraffastsatteRådetfra1.august1975ensar­
tederestitutioner på10RE/tformajs,16,30RE/tforhvedeog12,30
RE/tforbrudris^.Samtidigafskaffedesrestitutionerheltforgrynaf
majssamtbrudrisbestemttilbrygning.Detvaropfattelsen,atdet
ikkevarenEUGFL-opgave,atdensmidlerskullegåtilsubsidieringaf
råvarer,deranvendestilprodukter,somsenerekunnebliveskatteobjekt
imedlemsstaterne tilfordelforstatskassen .Endvidereblevrestitu­
tionerforkorn-ogkartoffelstivelse fraatværeobligatorisk igen
gjortfakultativ, dadetikkelængere
forekom ønskeligtautomatiskatyderestitutioner un-
o\
deralleomstændigheder '.
11.Devæsentligenedsættelserafrestitutionerne iforbindelse medtærskel­
prisensstigning,somvarberettigetpåbaggrundafdestigendeverdens-
markedspriser ,havdeimidlertidfåetindustrienseffektiveforsynings-
prisforf.eks.majstilatstigefra68RE/ti1973/74tilgennemsnit­
lig121RE/ti1975/76.Dennevæsentligestigningiforsyningsprisen i
løbetaftoårsketepåbaggrundafgenereløkonomiskrecessionmedén
heraffaldendeefterspørgsel frastivelsesindustriens vigtigstekunder
(f.eks.papir-,tekstil-ogkonfektureindustrien )ogsamtidigmeden
*6)Rådetsforordning (EØF)nr.3113/74;EFTnr.L332af12.12.1974,s.1.
7}Rådetsforordning(EØF)nr.1955/751EFTnr.L200af31«7*1975»1*
8)Rådetsforordning (EØF)nr.665/75JEPTnr.L72af20.3.1975i B»14*

-4-
hurtig stigning ibrændstofpriserne osv .Dette sammentræf afomstæn­
digheder medførte enproduktionsnedgang .P.eks ."blev der i1975 brugt
3,2miotmaja sammenlignet med3»7mioti1974 »dvs.ennedgang på
14/6.Piere firmaer især ikartoffelstivelsessektoren komiøkonomiske
vanskeligheder ,Bomivisse tilfælde blev delvis afbødet gennem salgs­
mulighederne forglucose pågrund afhøje sukkerpriser ;endvidere blev
derforetaget visse væsentlige nyinvesteringer isektorerne formajs-
oghvede stivel se.
12.Derfor blev produktionsrestitutionerne ienkort periode i1976/77hæ­
vetfra10til14RE/tformajs ,fra16,30 til20RE/tforhvede og
fra12,30 til17,20RE/tforbrudris ^,mendetblevsamtidig henstil­
lettilRådet atoverve je,omdetikke varønskeligt gradvis atafvikle
alle produktionsrestitutioner over enperiode påtoår,begyndende
medennedsættelse på^Ofcfra1.august 1977 «Denne opfordring tilRå­
detvar ioverensstemmelse medParlamentets synspunkt ,atdetbåde var
muligt ogønskeligt attræffe bestemmelse omgradvis afvikling afpro-
duktionsrestitutioner forstivelse .Synspunktet indgik iRådets udta­
lelse omKommissionens prisforslag for1976/77(12.februar 1976).
13«Rådet nåede ikke tilnogen afgørelse afspørgsmålet omgradvis afvik­
ling påsinsamling den19«-20.juli 1976 ,mennårdetpåny skal
overvejes ,omensådan afvikling generelt vilvære bedst forFællesska­
bet ,ogioverensstemmelse med den'fælles landbrugspolitiks målsætning ,
børdefaktorer ,dereranført iafsnit II,tages ibetragtning .
9)Rådets forordning (EØP)nr.1862/76;EFTnr.L206,s.3.

.AFSNIT II
14«EUQFL-udgift er
Fra1970 harudgifterne tilproduktionsrestitutioner iBtivelsessek -
toren varet somfølgers
Detvilmedandre ordsige ,atdersiden produktionsrestitutionerne
"blev indført ibegyndelsen af1960'erne ,er "blevet ydet over 1miaRE.
Isammenligning hermed hardesamlede udgifter isektorerne forkorn og
risideseneste femårværet somfølgert
EJGPL garantisektion –Arlia-e udgifter
mio RB
(enmere detaljeret opdeling afudgifterne findes ibilag D).
Detbørbemærkes ,atdeøgede udgifter tilproduktionsrestitutioner i
1973 og1974 ikke alene slqyldtes restitutionssatsernes størrelse ,men
tillige detrenyemedlemsstaters tiltræden .
15.Detbørendvidere siges ,atselv omproduktionsrestitutionerne blev
helt afviklet ,erdetusandsynligt atEUGFL 'sendelige nettobesparelse
ville svare tildebeløb ,dernuanvendes tildenne støtte .Udgifterne
tileksportrestitutioner forstivelsesprodukt erville øges ,eftersom
produktionsrestitutionen indgår iberegningen afdennuværende eksport -
restitution .Afgifter påindført stivelse ogindførte stivel sesprodukt er
ville naturligvis medføre detsamme ,menpågrund afdenbeskyttelse ,
dererover forforsyninger fratredjelande ,erindførsel afdisse pro­
dukter forholdsvis lille (pådenanden side indføres visse biprodukter
frastivelsesindustrien ,f.eks .majsoli® ogmajsglutenf oder iFælles­
skabet enten afgiftsfrit eller tilmeget lave satser -sepkt.19)«Det
erendvidere muligt ,atstivelsesfabrikanterne ville forsøge atudbygge
deres eksportmarkeder ,efterhånden somkonkurrencen på ;detindenlandske
marked blev stærkere .Udførslen afstivelse ogstive Isesprodukt erer
fortiden ca.200000tomåret «Ikke desto mindre ville enafvikling

bXp !»£^s°I •!tn't,',VU"*" m.4f.r ..tor.generelle
16.Hårmanimidlertid betragter defaktiske generelle nettoudgifter til
produkt ionsre etitutionsordningen påFællesskabets budget ,erdetrig­
tigt også .atbetragte indtægterne fraafgifter påråvarer ,derindføres
tilforarbejdning .Medens indtægten fraafgifter påhvede ,brudris
eller kartofler tilstivelsesprodukt ionerminimal ,erdenbetydelig
fraindførsel afmajs *AfdenBamlede årlige mængde påca.3miotmajs
tilstivelse indføres igennemsnit 2miotfratredjelande .Således
erdetpågrundlag afdengennemsnitlige afgift pr.produktionsår for
desidste femåranslået ,atindførsel afmajs tilstivelsesprodukt ion
medførte beløb iform afafgiftsindtægter omtrent somdenedenfor em-
førte .
Indtægter fraimport afgifter påmajs «somerindfør ttilstivelsespro –
duktion
Gennemsnitlig import - Beregnet afgift sind-
afgift påmajs tægt på2,3mio tmajs
RE/t mioRE
1972/73 30,86 71
1973/74 3,15 7
1974/75 12,82 29
1975/76 28,53 65
1976/77 47,15 1) 108
1)Gennemsnitlig importafgift august 1976 tilapril 1977 .
17*Deterindlysende ,atordningen iperioden 1972/73tilI974./75medår­
lige gennemsnitlige produktionsrestitutioner formajs på35,23 RE/t,
36,33 RE/tog23,51 RE/tvarenbetydelig nettobelastning afFælles­
skabets budget .Pådenanden side begyndte ordningen i1975/76,hvor
produktionsrestitutionen forf.eks .majs blev nedsat til10RE/t,
atgive Fællesskabet ennettoindtægt ,selv nårudgifterne tilproduk -
tionsrestitutioner forhvede ,kartofler ogbrudris tages ibetragtning .
Ipraksis kanafgiftsindtægter imidlertid ikke opdeles ,ogdeterikke
muligt atudlede afgiftsindtægter fordeenkelte sektorer .
18«Virkningen påindustriens omfang ogantallet afbeskæftigede
Betfremgår afnedenstående tabel ,atselv omproduktionen imajssti –
velseBindustrien ,denstørste iBtivelsessektoren ,steg iperioden
medstabile forsyningspriser fra1967 til1974 »faldt produktionen

betydeligt under demere vanskelige forhold i1974/75og1975/76
(f.ekn .dengenerøll «økonomi »k«raoeasion ,øgeå*brandstof priaer,
nedsatte produktionsrestitutioner ).Produktionen istivelsesindustriens
andre sektorer (hvede ,risogkartofler )fulgte etlignende mønster .
Det ernaturligvis vanskeligt athenføre denne generelle produktionsned -
gang eller dens følger tilen "bestemt faktor .Ihele industrien erder
direkte beskæftiget mellem 25000og30000 ,selv omder ikartoffel stivel :sessektoren stort setertale omløst beskæftigede og1Fællesskabets interesse kan ni
ikke sebort fradeneventuelle virkning fordisse mennesker ,fordeninvesterede
kapital ogfordyrkere afkartofler tilstivelsesproduktion afeny­
derligere dæmpning afaktiviteterne pågrund afnedsættelse eller bort­
fald afproduktionsrestitutionerne .
Tallene vedrørende produktion afkartoffelstivelse eranført særskilt
ibilag E.
19*Virkningen forforbrugerne
Ophævelse afproduktionsrestitutionerne vilutvivlsomt ikke være til
hjælp formedlemsstaternes regeringers bestræbelser påatdæmpe infla­
tionen over etbredt produkt område .Menforftogle produkters vedkommende vi
denøkonomiske virkning påfærdigvarens endelige forbrugerpris ,hviB
restitutionen blev helt afviklet , være afringe betydning ,da
restitutionen kunudgør enforholdsvis lille delafdeendelige om­
kostninger .
20.Anvendte importerede råvarer
Detanslås ,atca.lOfoafEUGFL 'ssamlede udgifter tilproduktionsre -
stitutioner ydes tilmajs bestemt tilstivelse (ca.3,4mi°t/år).Da
Fællesskabet haretmajsunderskud /lndførerårligt ca.15mio.t .
Maja ,derforarbejdes tilstivelse ,udgøl *14%afdenne gJaigde .
Næsten halvdelen afdesamlede restitutionsudgifter /indført
majs ogmå' .være tilnogen nytte forUSAs majsdyrkere .
'..'i. ■' Resten afudgifterne
gårtilhvede ,majs ogkartofler ,Bomerdyrket iFællesskabet ,samt
til brudris .
21.Konkurrencen fraindførsel fratredjelande
Medens industrien gennem importafgifter ,derbestår afetvariabelt
ogetfast element ,hvoraf detsidste ikke ændres uanset situat ionen
påverdensmarkedet ,ertilstrækkeligt beskyttet over foriindførsel af
stivelse ogglucose fratredjelande ,erdette ikke tilfældet foren
række industriprodukter påbasis afstivelse (f.eks .exFTTpos.39*06 B-
andre højmolekylære polymere ,somomfatter estere ogethere afstivelse ,
og29.16 AV–gluconsyre oggluconater ).Produkter afdenne artfalder

-8-
ikkeind.un.cl.erkoraordnxngena afgiftsbestemmelser fmenpålæggesen
forholdøVASlavV6øJ?dlt©Xd»D&mangeafdisseiridustriprodukt erfrem­
stillesafmajsstivelse,enråvaresomfabrikanteritredjelandeofte
kankøbetilpriser,derligger50RE/tellermeretinderdetilsvarende
priseriFællesskabet ,kunnedaudgøreentrusselmodfallesskabspro –
dukter.Pådenandensideudgørudgifternetilråvarertildefleste
afdisseprodukternormaltkunenforholdsvislilledelafdesamlede
produktionsomkostninger.
22.Imidlertiderindustrientilligeihøjgradubeskyttetoverforindfør–fratredjexajide derudgør8a.30%ardensamledemængderåvarersel/afbiprodukterfrastivelsesindust -rienjl(f.eks.majs,glutenfoder,
oliekager,majsolie) hvorudgiftertilråvarerhar
størrebetydning.Somdetfremgårafdetforegåendepunkt,kanstivel­
sesproduoenteritredjelandenormaltkøbemajstillangtlaverepriser
enddem,,fabrikanteriFællesskabet måbetale.Detkanderfornæppeo–
verraskesatindførselaff.eks.majsglutenfoder(PTTpos.23.03AII),
etafindustriensvigtigstebiprodukter,somifølgeGATTkanindføres
told-ogafgiftsfrit,erstegetfra734000ti1972til1,32mioti
1976.Fællesskabets årligeproduktion,somerca»600000t,erimidler–
c
tidfaldendepågrundafendalendestivelsesprodukt ion.Indførselaf
oliekager(FFTpos.23.04B)jsomeretandetbiprodukt,kanogsåske
told–ogafgiftsfrit,ogindførselafmajsolie(PTTpos.15*07I>II)
erkunpålagt10%told.Udenellermedstærktnedsatproduktionsresti-
tutionkurmodetforFællesskabets stivelBesproducenter blivestadigt
vanskeligere athævdesigikonkurrencen pådissetofronter.
23.Hvisdennuværendeimportafgiftsordningikkeændres,kunnederendvi–
forindførselaf ,. .dereihøjer«gradblivemulighed/stivelseog/ellerstivelsesderivater
(f.eks.glucose), fraAYS/OLT-landemedforholdsvisbe­
skedneimportafgifter,efterhånden somindustrialiseringen idisselande
udvikles.Medensindførselafstivelsefratredjelande ,bortsetfra
AVS/OLT-lande,pålæggesbetydelige,fasteelementer(majsstivelse :
17,00RE/t;glucoses80,00ES/teller55,00RE/t),erderintetfast
elementforindførslerfraAVS/OLT–lande,menkunetvariabelt.Deter
sandsynligt,atstiveIsesproduoentoridisselandetillokalemajspro-
ducentervilkunnebetalepriser,somerlangtlavere,end.detkanac­
cepteresiEuropaellerendogiUSA.Idennehenseendeerdetikkeuden
betydning ,,atderermodtagetmeddelelse om,atderopføresenameri­
kanskmajsstivelsesfabrik iCameroun.
24.Medhensyntilkonkurrer-cenfra.udviklingslandene børdettilligebe­
mærkea,atmaniokroderenrigstivelseskiide,soraletkanerstattekar­
toflerikartoffelativeIsesprocessen,kunerpålagtmegetlaveimport–

afgifter (somikkem&overstige 6%afdenvordi ,dererfaetsatiOATT).
Fællesskabets indførsler afmaniokrod fordobledes på3årognåede i
1976 3niot.Derfor kunne anvendelse afmaniok tilstivelse nokblive
mere tillokkende iensituation udenrestitutioner .Dererallerede
sketnogen bevægelse idenne retning ,mendette skyldes stort setto
tørre kartoffeldyrkningsperioder medheraf følgende forsyningsvanske -
ligheder forkartoffelstivelsesproduc enterne ,menalligevel kunne ma­
niok blive én alternativ stiveIseskiide .
•Produktion afglucbsesirup medstort fructoseir^hold
Enafårsagerne tilatisoglucose erdukket oppåFællesskabets marked
forsødemidler erdenseneste tidsøkonomiske vanskeligheder forsti-
velsesindustrien .Disse vanskeligheder ,somderergjort rede foran­
detsteds (økonomisk recession ,adskillige betydelige nedsættelser af
produktionsrestitutioner samtøgetkonkurrence frasyntetiske produk­
ter),harfåetstivelsesindustrien tilatintensivere sineforsknings­
programmer ogsøgealternative afsætningsmarkeder forsinoverskydende
produkt ionskapac itet.
Fællesskabets produktion afdette stivelsesbaserede sødemiddel erfor
tiden ca.70000t(omåret)medenprodukt ionskapac itetpåialtca.
150000t.Påsinsamling ijuli1976besluttede Rådet atophæve pro-
duktionsrestitutioner forprodukter ,deranvendes tilisoglucose ,fra
1.august 1977 »ligesom Rådet påsinsamling iapril 1977vedtog yder­
ligere restriktive foranstaltninger .Hvisproduktionsrestitutioner for
stivelse generelt blevnedsat og/eller ophævet ,ville detnaturligvis
yderligere begrænse isoglucosens konkurrencemuligheder .
Konkurrencen frasyntetiske produkter
?ffaerdseta®igSte grunde tUProduktionsrestitutionernes indførelse
var/,atpro&kter afnaturlig stivelse skulle kunne konkurrere med
syntetiske produkter ,vedatdevigtigste råvarer skulle kunne fås
tilenpri^derlånærverdensmarkedsprisen .

-10-
27* anslås fatca«5®7° industriens samlede produktion afsættes i
detekniske ogindustrielle sektorer (f.eks .klabemidler ,harpikser
osv«)•Især isektoren forkartoffelstivelse !menogså .isektoren for
hvedestivelse ,erprocenten meget højere .Deterpådisse særlige an­
vendelsesområder ,atstivelsesindustrien somhelhed står over for
hårdere konkurrence .Skønt stivelsesindustrien somomtalt ipkt .4
erdeneneste kornf orarb ejdende industri iFællesskabet ,somhar
haft enstabil forskningspris ,erdetsamtidig deneneste industri ,
somskal konkurrere direkte medenindustri ,someruden forlandbrugs –
sektoren ogderfor eruden formarkedsordningernes indflydelse .
Dopriser ,somstivelsesindustrien betaler forsine råvarer ,skyldes
direkte eller indirekte anvendelsen aftærskelpriser ,importafgifter
osv<rj hvorimod denpetro –kemiske industri ikke erunderkastet disse
begrænsninger ,menfrit kankøbe sine råvarer tilverdensmarkedspriser .
Somfølge afændringer iFællesskabets markedsordninger erforsynings -
priserne if.eks .majost ivelsesihdustrien næsten fordoblet påkunto
åi'(jf.bilag C,tabel i),ogibestræbelsen påatfastholde sine in­
dustrielle afsætningsmarkeder harindustrien somhelhed ikke ladet
dissobetydelige stigninger gåvidere .Pådenanden side hardeseneste
årskraftige Btigninger iråoliepriserne klart øget densyntetiske in­
dustris input omkostninger ogsomfølge heraf begrænset dens konkurrence -
muligheder .Forholdene ibegyndelsen ogmidten af1960'erne medolie­
priser ,dørkunvarenbrøkdel afdenuværende ,ogsomvarenafhoved­
årsagerne tilindførelse afordningen medproduktionsrestitutioner ,
gælder således ikke isamme omfang .Depriser ,densyntetiske industri
betaler ,erimidlertid stadig verdensmarkedspriser ,ogmuligheden for
atkunne følge ensmidig politik medhensyn tilsalgspriser hargjort
detmuligt fordenatdrage fordel afstivelsesindustriens situation .
Vedovervejelsen afihvilken udstrækning –omoverhovedet -korn-og
kartoffelstivelse bør støttes for atkunne modstå konkurrencen fraden
petro-kemi skeindustri ,børproblemet medsvindende olieressourcer og
nødvendigheden afbrændstofbesparelser også tages ibetragtning .
28.Medhensyn tilkonkurrencen omafsætningsmarkeder ilevnedsmiddel –og
foderstof sektoren ersituationen enanden ,fordi defleste –omikke
alle –konkurrerende produkt erpåvirkes næsten lige meget afmarkedsord -
ningerne fordepågældende råvarer .
29.Ligevæg enmellem majsstivelse ogkartoffelstivelse ogkartoffelprodu -
centernes udbytte
Enanden vigtig virkning ,dertilstræbes meddennuværende produktions –
restitutionsordning forstivelse ,erbevarelse afligevægten mellem
majs-ogkartoffelstivelse ogsikring afenrimelig levestandard for

dyrkere afkartofler til stivelsesindustrien .Denne ligevægt opretholdes
for «jsTbl&kket vod ,fantom-fet elnet afenminimum »pris (aflodt aftærskelprisen
formajs ),somstivelsesproducenten skal betale kartoffeldyrkeren forat
kunne fåproduktionsrestitution .Uden denne "begrænsning ville kartoff elsti -
velsesindustrien frit kurme forhandle sigtil Bit eget prisniveau modsat
majsstivelsesindustrien ,somstadig ville være underkastet virkningerne af
tæx-slcelpriser osv .Enfriprisdannelse for kartofler til stivelsesproduk –
tion kunne også opstå ,hvis restitutionen blev sålille iforhold tilmini-
mumsprisen ,atkartoffelstivelsesproducenten ville være rede til atgive
afkald pådenogforhandle sigtilenpris under minimumsprisen .Atenpro-
duktionsrestitution –eller entilstrækkeligt tillokkende produktionsresti -
tution –ikke findes ,betyder ikke nødvendigvis ,atenminimumspris eller
enpris ,der svarer hertil ,ikke længere bliver overholdt .Derkunne uden
større vanskeligheder indføres lige såeffektive metoder tilatgennemtvin­
geoverholdelse afminimumsprisen .Uden restitutioner ville forskningspri -
senformajs til stivelsesindustrien under alle omstændigheder selvfølgelig
stige ,ogstivelsesproducenten ville forsøge atholde sigskadesløs for
idetomfang prisbestemmelser ogmarkedsforhold tillod det .
denne stigning vedathæve salgspriserne forfærdigvaren ^En stigning
isalgspriserne påmajsstivelsesprodukter' ville gøre detmuligt forprodu­
centen afkartoffelstivelse .også athæve sine salgspriser påkonkurre­
rende produkter ,således atkartoff elstivelsesindustriens indtægt -ogsom
følge heraf også kartoffeldyrkernes –også kunne stige .
30.Dette ville imidlertid lettere kunne opnås påafsætningsmarkedet ,hvor kar­
toffelstivelse eller derivater heraf konkurrerede medmajs-eller anden
kornstivelse (dvs .ilevnedsmiddelsektoren ),endhvis denvigtigste konkur­
rence komfrapetro-kemi ske,syntetiske produkter .Detanslås ,atca.QO%
afkartoffelstivelsesindustriens produktion gårtildentekniske sektor ,
ogindustrien erderfor særlig sårbar idenne henseende .Mulighederne for
atkunne udvide aktiviteterne ilevnedsmiddelsektoren harnaturligvis i
nogen grad været begrænset afdeforanstaltninger ,derhidtil ertruffet
vedrørende isoglucose .
31.Vedovervejelse afspørgsmålet omopretholdelse afligevægten mellem kartof­
felstivelse ,majsstivelse ogkemiske ,syntetiske produkter børman ikke ta­
bedeøvrige ugunstige faktorer ,derpåvirker kartoffelsektoren ,afsyne .
Modsat majsstivelsesindustrien (oghvede -ogrisstivelsesindustrierne ),som
harenvissmidighed ,ogsomhele året rundt kankøbe råvarer ,tegner kar-
toffelstivelsesindustrien ,somkunforarbejder itremåneder afåret ,nor­
malt kontrakt medkartoffeldyrkeme ogforsyninger tilhele denne periode ,
inden produktionen påbegyndes .Denbegrænsede produktionsperiode betyder ,
atdefaste omkostninger koncentreres ienlangt kortere periode endfor
kornstivelses vedkommende .Ofte ejes produktionsanlæggene aflandbrugsko –
operativer ,ogderes almindelige situation medhensyn til kapital ermindre

-12-
gunstigendandrestøder«Dadenendvideremedhensyntilråvarererhelt
aihangigaf"Stellasskabetgressouroer ■•,påvirkesdenalvorligereafsving*-
ningerihøstudbyttet.Dettevarsærligpåfaldendeiefteråret1976,d-a
industrienefterenringekartoffelhøst pågrundafusædvanligttørtvejr
ikkekunnefå,tilstrækkelige forsyningerogderforvartvungettilatar­
bejdelangtlandersinkapacitet.Industrienertilligebelastetmedstore
omkostningertilbeskyttelsesforanstaltninger modforureningogersamtidig
meresårbaroverforsvingningerpåmarkedetendhvede-ellerrisstivelses–
.,,. trodskonkurrencetilverdensmarkedsprisermdusxrien,hvorenrækkeværdifuldebiprodukter/spillerenstabiliserende
rolle.Detbørendviderebemærkestatindustrienharengavnligstødpude-
funktionpåFællesskabets kartoffelmarked vedatopsugeforsyningsoverskud ,
nårdererkartoflernok,ogbegrænseforarbejdningen ,nårderermangelpå
kartofler,såledesatforsyningerneafspisekartofler øges.
32.Vodbedømmelseafindkomstenfordyrkerneafkartoflertilstivelsespro –
duktion,børdettilligetagesibetragtning,atFællesskabets kartoffel-
arealsomhelhedsidenbegyndelsenaf1960'erne,darestitutionsorduingen
blevindført,gradvisergåettilbage.I1974vardetsamledeudlagteareal
f.eks.kun50$&farealeti1961/65«Selvomøgetudbytteinogengradhar
opvejetdennetendens,faldtkartoffølproduktionen isammeperiodemedca.
25$.Danneproduktionsnedgang hargivetkartoffeldyrkerne enstærkeresalgs-
position.Denuværendeforholdharogsåbetydet,atenovergangtilspise-
kartoflererblevetetmeretiltrækkende alternativ.Menhvisspisekartofler
bliveroverordentlig tillokkende,kanderværefarefor,atarealetmed
kartoflertilstivelsesproduktion gårsåmegettilbage,atindustrienmere
ellermindrepermanenterudeafstandtilatskaffedenødvendigekartof-
felmængderpåFællesskabets marked.
33*Afviklingafproduktionsrestitutioner formajsgrynogbrudristilbrygning
Somtidligereomtalt(sepkt.8),blevrestitutioner formajsgrynogbrud-
ristilbrygningophævetfrabegyndelsenafproduktionsåret 1975/76.Da
majsstivelse ,medkunmindretekniskeændringerimidlertidkanerstattemajs-
grynibrygningsprocessen ,ogdarestitutioner fortsatydesformajsstivelse
uansetdenendeligeanvendelse,kunnenoglebryggere,somtidligereanvend­
tegryn,seenfordeliatgåovertilstivelse,selvomdenervanskeligere
athavemedatgøreogtrodsdenødvendigetekniskeændringerpåbryggeri­
erne.UansetKommissionens forslagtilRådeterdennestøtteikkeblevet
genindført®Europa-Parlamentet ha.rogsåtogangeafvistforslagomstøttenB
genindførelse .Samtidighardetvistsigumuligtatindføreetikkeuover-
kommeligstdyrtkontrolsystemtilforhindringaf,atstivelse,somanvendes
tilbrygning',harfordelafrestitutionen .
pågældende
Derkanderforfortsatværenogenforvridningmellemå.e/produkter.

34*Denrelative konkurrencedygtighed afglucose ogsukker iflydende form
Pådefleste områder konkurrerer glucosesirup -etprodukt ,somerafledt
afstivelse -ogsukker iflydende form ,fremstillet afsukkerroer eller
-rør,ikke direkte medhinanden .Datraditionel glucose eretmindre kraf­
tigt sødemiddel endsukker iflydende form ,hardetoprodukter snarere
tendens til atsupplere hinanden endtilatkonkurrere .Hvis restitutioner
afskaffes ,erdetimidlertid muligt ,atglucosesirup vedvisse anvendelser
kunne tabe terræn til sukker iflydende form .Dette vilikke altid være
tilfaldet ,daglucosesirup harenrække fordele vedfremstilling afkonfek -
tvire ,marmalade osv.Hvis ensådan teknisk fordel kunerringe ,kan "bruge­
rens købsbeslutning have tendens til ihøjere grad atvære påvirket af
*
prisfaktorer .Determuligt ,atblandinger afdetoprodukter ogafiso-
glucose vilblive anvendt istigende omfang .
35«Råvareomkostninger ogderes konkurrencedygtighed
Somdetmere fyldestgørende erforklaret ibilaget ,ermajsstivelsesindu -
strien langt denstørste afdem ,dermodtager produktionsstøtte .Majs er
således denmest anvendte råvare .Dens dominans skyldes stort settreho-
vedfaktorer .Pordetførste ,atden stort seterforholdsvis billig sammen­
lignet medhvede ,fordetandet –ogdeterforbundet meddenførste fak­
tor–detstivelsesudbytte ,dengiver (af1tmajs kandernormalt frem­
stilles ca.620kgstivelse ,medens derafsamme mængde hvede kunkanfrem­
stilles 450kgstivelse ),samt fordettredje detvidere omfang ogværdien
afdens biprodukter .
36.Vedsammenligning afomkostningerne iforbindelse meddetokornarter ,der
iFællesskabet anvendes tilstivelsesproduktion ,børdettages ibetragt­
ning ,atmedens majsstivelsesindustrien indfører -totredjedele afsine
.forsyninger ogderfor ihøjgrad påvirkes direkte aftærskelprisen ,for­
synes hvedestivelsesindustrien helt ogholdent fradetindenlandske marked
tilpriser ,somgenerelt erunder tærskelprisen .Hvis detantages ,athvede -
priserne pådetindenlandske marked iindeværende produktionsår gennemsnit­
ligvilvære oa.10RE/tunder tærskelprisen ,kandesammenlignelige forsy -
ningspriser fordetoprodukter anslås således *

-14-
Anslået gennemsnitlig forsyningapris formajs oghvede 1976/77
Gennemsnitlig tærskel /markedspris
Produkt ionsrest itut ion
Anslået gennemsnitlig forsynings -
prisMajs
143HE/t
14RE/tHvede
147^HE/t
20HE/t
129RE/t 127 RE/t
l)Dengennemsnitlige tærskelpris nedsat med10RE/t
Dererderfor kunenlille forskel mellem dengennemsnitlige forsyningspris
forhvede ogformajs selv ienperiode medforholdsvis høje priser påFæl­
lesskabets interne hvedemarked# Denne jævnbyrdighed iforskningspriserne
fandtes ,daproduktionsrestitutionerne blev indført i1960 'erne .Hvis der
heroverhovedet erenforskel ,erdenlille ogtilfordel forhvede .Det
karme hævdes ,athvedestivelsesindustrien foratskaffe sighvedegluten be­
høver enhvede afbedre kvalitet endgennemsnittet ogderfor betaler noget
over gennemsnitspriserne .Dette ermuligvis rigtigt ,mensamtidig undervur­
deres nokdennedsættelse aftærskelprisen med10RE/t,somsker foratnå
tilenanslået intern markedspris .Derernaturligvis ,somderaltid har
varet ,enforskel påomkostningerne tildemængder afdetoprodukter ,som
skal tilforatfremstille 1tstivelse ,dader,somtidligere forklaret
skal mere hvede endmajs tilproduktion af1tstivelse .Mankan ikke sebort fra
værdien afhvedegluten sometprodukt ,deropstår under fremstillingen afhvedestivelse «
37«Omfordelen fordeteneprodukt fremfor detandet ville ændre sig ,hvis re­
stitutioner ikke fandtes ,vil ividudstrækning bero pådefremtidige be­
slutninger ,dertræffes vedrørende deinstitutionelle priser påbegge pro­
dukter ,ogpaomdisse beslutninger ændrer detindbyrdes forhold mellem dem .
Detvilendvidere afhænge af,ihvor højgrad hvedestivelsesfabrikanter kan
bruge hvede med lavt proteinindhold til stivelsesproduktion .Detvil vinder
alle omstændigheder være nødvendigt ,atdeforetagne ændringer erafenså­
danart ,atdeikke ertilskade fordethjemlige produkt .Noget kunne mu­
ligvis tale forattilskynde tilbrug afhvede tilstivelsesproduktion ,
eftersom produktionsrestitutioner under normale markedsforhold ville være
enbilligere metode tilafsætning affællesskabshvede endeksportrestitu -
tioner *Endvidere gørproduktion afgluten somendelafprocessen ved

-15-
produktion afhvadestivalaa ,detmuligt forFnllssskabetB møllerier at
bruge mindre afdennordamerikanske "strong wheat "ideres "brødkorn .Med
tanke pådeninvesterede arbejdsstyrke ogkapital børderimidlertid også
drage aomsorg for tatdennuværende produktion afmajsstivelse ikke stilles
urimeligt ufordelagtigt .Selv omFællesskabet mangler majs ,ogBtivelses -
industrien somfølge heraf normalt måindføre 2–2-g-thvert år,ville en
nedgang iindførslerne afmajs tilfremstilling afstivelse ikke nødvendig­
vismedføre nettogevinst påFællesskabets samlede opgørelse .Vedopstilling
afensådan samlet opgørelse mådertages hensyn tilstivelsesproduktionens
biprodukter (f.eks .majsolie ,majsgluten ,oliekager ),somalle ,hvis mæng­
denafdenmajs ,derforarbejdes tilstivelse ,gårned ,nødvendigvis må
.–stort .setafgiftsfri –„indføres /ieneller anden form .
38«Virkningerne pådenfælles landbrugspolitik
Endelig erdetnødvendigt atbetragte spørgsmålet omproduktionsrestitu -
tioner inden forrammerne afdenfælles landbrugspolitik somhelhed ogikke
kunudfrastivelsessektorens mere snævre perspektiver .
Etafdeførste indtryk ,manfårved etsådant samlet overblik ,er,at
stivelsesindustrien erlangt stærkere knyttet tildefremstillende ogfor­
arbejdende industrier endtillandbrugssektoren generelt .Stivel sesindust ri-
ensteknik ,især fremstillingsteknikken formajsstivelse ,somerlangt
stærkere udviklet endteknikken tilforarbejdning afandre kornarter til
f.eks .melogmalt ,jaendog tilsukkerraffinering ,spiller enstor rolle i
denne henseende *
Modsat deovennævnte industrier erstivelsesindustrien ,bortset frakartof­
felstivelse ,ikke deteneste eller største afsætningsmarked forFællesskabets
dyrkere afdepågældende råvarer .AfFællesskabets samlede hvedehøst påca.
35miotforarbejdes f.eks .kun160000t(ca.0,5$ )tilstivelse .
eller ca.1mio .t.
Afhjemlig majs anvendes derenstørre procentdel ,mendogkunca.7°/°fAlli­
gevel erstivelsesindustrien etretbetydningsfuldt afsætningsmarked for
majsdyrkere idetsydvestlige Frankrig .DaFællesskabet imidlertid har
underskud afmajs ognormalt indfører ca.5&f° behov ,kanmajs ,der
ikke anvendes tilstivelse ,letafsættes andetsteds .Hvis stivelsesproduk –
tionen giknedpågrund afenophævelse eller enbetydelig nedsættelse af
restitutioner ville virkningen forFællesskabets landbrug –muligvis bortset
frakartoffeldyrkere –derfor antagelig næppe vare mærkbar .Detsamme ville

–16–
ikke være tilfældet ,hvis f.eks .Fællesskabets malterier skulle anvende
mindre byg «Medhensyn tildyrkere afkartofler tilstivelse behøvede det,
atderikke fandtes nogen restitution (somanført ipkt.29)ikke nødven­
digvis atvare imodstrid meddyrkernes interesser ,eftersom disse
kunne drage fordel afstigende priBer påkartoffelstivelse ioverensstem­
melse medmajsstivelse ,dogsandsynligvis kunpåikke–tekniske områder .
Endvidere kanproducenterne idefleste dyrkningsområder gåover tilspi-
sekartofler eller andre afgrøder .Hvis etBådant skift imidlertid blev for
udtalt ,kunne dervær«fare for,atkartofler tilstivelse helt forsvandt .
Detville være istivelsesfabrikanternes interesse såvidt muligt atsikre ,
atdette ikke sker .Detskal doggentages ,atderes mulighed herfor vilvære
begrænset afsyntetiske substitutter .Detforekommer derfor ,atmedens ord­
ningen vedrørende produktionsrestitutioner forstivelse imajs-oghvedesektoren
(ogogså isektoren for "brudris ),kunibegrænset omfang "bidrager tilopfyldelsen
afdeitraktatens artikel 39opstillede målbetyder dennoget væsentligt
forkartoffel sektoren .Bortset frakartoffelstivelse synes således de
problemer ,derkanopstå vedennedsættelse eller ophævelse afproduktions -
restitutionen snarere atvære industrielle og/eller sociale endlandbrugs­
mæssige .Dette gørimidlertid ikke problemerne mindre alvorlige ogfritager
ikke Fællesskabet fraatBøge løsninger *

-17-
AFSNIT III
Konklusioner
39*Batertydeligt ,atdeseneste årsudvikling harskabt ensituation ,hvor
viss© afdevigtigste grunde tilindførelse afproduktionsrestitutioner ,
ilcke galder isamme udstrækning .Detertillige sådan ,at "betaling af
restitutionerne -ihovedsagen forenindført råvare -erensvær belastning
forEUGFL' smidler ,samt atEuropa-Parlamentet harindtaget detstandpunkt ,
atsådanne ydelser skal ophæves ,hvor markedsforholdene tillader det .Det
erendvidere tvivlsomt ,omrestitutionens afskaffelse ville fånogen
væsentlig inflatorisk virkning pålevnedsmiddeldetailprisen imedlems -
bidrager
staterne ,ogendelig jproduktionsrestitutionsordningen -måske undtagen
forkartoffelstivelse -ikke retmeget til atskabe afsætningsmuligheder for
'Fællesskabets produktion.' .Der synes således at
være atantal faktorer ,derfører tildenkonklusion ,atopretholdelse på
lang sigt a_fordningen idens nuværende form ikke længere erøkonomisk for-
evarlig .
40.Fådenanden side erdertildels pågrund afordningens eksistens ogfor­
ventningen om,atderfortsat kunne fåsproduktionsrestitution ,blevet in­
vesteret betydelig kapital ienindustri ,somnudirekte beskæftiger enkartof felstivelsesindustrien
arbejdsstyrke påca.30000,ogca.20000kartoffeldyrkere serhentilf
som etafsætningsmarked forderes afgrøde .Endvidere erstivelsesindustrien
den eneste industri ,der erunderlagt fællesmarkedsordninger ,ogsomsam­
tidig skal konkurrere med enindustri uden forlandbrugssektoren ,ogsom
derfor frit kankøbe sine råvarer tilverdensmarkedspriser .Pådenanden
side konkurrerer den også ilevnedsmiddel –ogfoderstof sektoren med andrehvoraf defleste
forarbejdende landbrugsindustrier ,/påderes side erunderlagt virkningerne
affællesmarkedsordninger .Medens således restitutionens ophævelse ikke
vilmedføre ,atindustrien ikke kanfastholde sinstilling ilevnedsmiddel -
ogfoderstofsektoren -dererfaktisk intet bevis på,atdebetydelige ned­
skæringer afrestitutionen ,derallerede ersket ,harmedført /store
vanskeligheder isåhenseende (undtagen vedøgede indførsler afprodukter ,
dererpålagt lave afgifter eller slet ingen )-ville detsamme ikke være
tilfældet medhensyn tilafsætningsmarkeder forprodukter ,derikke eri
levnedsmidler eller foderstoffer (dvs .tekniske ).Ilvis industrien mistede
disse markeder ,hvad denienrække tilfælde iskarp konkurrence medde
petro-kemiske ,syntetiske produkter hidtil kunharundgået ved atopsuge de
nylige stigninger iforsyningspriser ,beskæftigelse (istivelsesindustrien og
ilandbruget )oginvestering ,ville denkomme ialvorlig fare ,ogderkunne op­

-17a -
stå .ensituation ,.hvor kundestore selskaber ,derofte er .internationalt organ­
iseret ,kanoverleve .Endvidere ville dette ,selv omdetvarmuligt atharve salgs –
. hvad detikke ep,priserne idenne sektor ,/antagelig afskrække fraetablering eller ud­
videlse afforbrugerindustrier iFællesskabet ,dadeville finde det
stadigt vanskeligere atkonkurrere medtilsvarende industrier itredje­
lande .Medvigende afsætningsmarkeder ogfaldende støtte kandetend­
videre tænkes ,atindustrien ville være nødt til atnedskære sine forsk­
ningsprogrammer kraftigt ,såmulighederne forteknisk fornyelse ogfrem­
gang ville gåover tillande uden forFællesskabet .Medens deriledes
ikke synes atvære økonomisk grundlag for atopretholde ordningen helt
isinnuværende form ,erderstærke argumenter for atskabe mulighed for ,
atstivelsesindustriens tekniske produkter kankonkurrere medprodukter
fradenpetro-kemiske industri .Dette kunne bidrage tilsikring afverdensog
olief orsyninger, /have tendens tilatgavne hjemlige råvarer mere end
.ville
indførte .Det/medføre betydelige besparelser forEUGFL (ca.30mioREmed
denuværende satser ).
»
41.Atyderestitution eller støtte påanden made påetselektivt grundlag ville
givetvis medføre visse administrative problemer ibegyndelsen ,mendebehøver
ikke atvare såkomplicerede ,somdeserudtil ,dadetviser sig ,atentil­
svarende sondring afhensyn tilmoms allerede erforetaget ivisse medlemsstater ,

-its-
ligesom der imindre malestok naturligvis allerede erforetaget ensondring
mellem stivelse bestemt tilproduktion afisoglucose oganden stivelse .
Detforeslås derfor atbevare produktionsrestitutioner forstivelse ,der
ikke anvendes tillevnedsmidler ogfoderstoffer ,ogophæve støtte til
stivelse ilevnedsmiddel -ogfoderstof sektoren .
42.Detbørimidlertid tages ibetragtning ,atstivel sesindustri ensomen
direkte følge affællesskabslovgivning ogikke pågrund afændrede markeds­
forhold siden 1974 har setpriserne påsine vigtigste råvarer stige med
næsten 9formajs oglidt over 100% forhvede .Disse stigninger ersket
Bomfølge afhøjere tærskelpriser samtidig med lavere produktionsrestitutioner .
For enhvilken somhelst industri erdet umuligt iløbet afsåkort
ettidsnun atlade stigninger afdenne størrelse iinput omkostninger gå
videre og/eller opsuge dem .(Hertil kommer ,atdennationale priskontrol -
lovgivning ivisse medlemsstater har gjort detmeget vanskeligt forindustrien
atovervælte disse ekstrabelastninger påforbrugeren ).Derfor ville enfuldstæn­
dig ogpludselig ophævelse afstøtten isektoren forlevnedsmidler ogfoder­
stoffer være lige såvanskelig atretfærdiggøre somlangsigtet opretholdelse ,.
ogderernæppe tvivl om,atderkunne forårsages alvorlig skade fordepå­
gældende firmaer .Endvidere måbeslutninger ominvestering samt andre
finansielle eller ledelsesmæssige beslutninger træffes betydelig tid ifor­
vejen ,Detville endvidere være vanskeligt inden begyndelsen afnæste høst­
ården 1.august 1977 atindføre enselektiv ordning somforeslået samt
med donødvendige administrative kontrolforanstaltninger .
43.Under disse omstændigheder foreslås detderfor ,atrestitutionen for
ind.ustr.iel stivelse bibeholdes påetniveau ,derafgøres igodtid ,medens
støtte iøvrigt afvikles gradvis ogefter følgende retningslinjer iløbet
aftreårbegyndende august 1978 :
1977/78:STÅTUS QUO
'1978/79:75%afsatsen for1977/78
1979/80:50%afsatsen for1977/7#
I980/8IJ25ioafsatsen for1977/78
1981/82:0
Kommissionen vilimidlertid nøje følge situationen idenpågældende industri
ogvil senest 31*december 1979 aflægge rapport tilRådet omfølgerne afden­
negradvise afvikling ogomeventuelle problemer ,dermåtte opstå ;påbaggrund
afdenne rapport vilKommissionen omnødvendigt fremsætte yderligere forslag .

-19-
BILAOA
Fællesskabets stivelsesindustri
1.IdennerapportforståsvedFællesskabets stivelsesindustri defabrikanter
idenimedlemsstater ,somfremstillerfølgende:
Majsstivelse
Hvedestivelse
Risstivelse
Kartoffelstivelse
Disseindustrierproducerersammenlagtca.3miotstivelseomåret,hvilket
svarertilca.20foafverdenssamledestivelsesprodukt ion.
2.Derydeskunproduktionsrestitutioner tilfremstilling afdeovennævnte
formerforstivelse,menstivelsekannaturligvisfåsfralangtflereprodukter.
Stivelseeretpolysaccarid ,somfindesideflesteplanter,menisærikorn
ogrodknolde.Detfindesf.eks.ogsåiærterogbønner,jaselvitræ.Den
vigtigstekildesåveliFællesskabet somgenereltiheleverdenerimidlertid
majs.ForudeniFællesskabet ermajstilligedenvigtigstekildeif.eks.
USA,Japan,ogCanada.IAustralien ogNewZealandindtagerhvedeførste­
pladsenogiThailandmaniokrod.
3.Deheltafgørendefaktorervedvalgafråvareerfordetførste,omdenkan
fåsogtilhvilkenpris,samtfordetandet,hvilketerligesåvigtigt,vær­
dienafdebiprodukter,derkanopnås.
4»Medhensyntildetsidsteharmajsenbetydeligfordelvedatgiveenlang
rækkeværdifuldebiprodukter,henindermajsolie,majsglutenogmajsglutenfoder
Pådenandensidegiverproduktionafhvedestivelse kunetenkeltvigtigt
biprodukt,nemlighvedegluten,mendettesærligebiproduktharoftestørre
markedsværdi endselvestivelsen.Biprodukternefrafremstilling afris–og
kartoffelstivelse harforholdsvislilleværdi.
5.Dererstorforskelpåfremstillingsprocesserne forstivelseideforskellige
sektorer,menformåleterdetsamme,nemligatskillestivelsenfraråvarens
andrebestanddele.Forskellene mellemprocesserneskyldesfordetførstede
enkelte ,råvarersvarierendestivelsesindhold ogfordetandetdenlethed,hvor­
meddetkanudskilles.
l)Igennemsnitkanderaf1tmajsproduceresca.621kgstivelse,27kg
majsolie,200kgmajsglutenfoder,40kgoliekager,$0Ttgmajsgluten,22kg
andreprodukteridererendvidere40kgproduktionstab/vandindhold.

-20-
6.Ma.isstivelsa
Majsstivelsesindustrien ermegetkoncentreret ,idetproduktionen erbegrænset
tilca.15-20fabrikkeriseksafmedlemsstaterne medmangeafdissefirmaer
åndermultinationale selskaber.Udtryktimængdeogværdiafdeproducerede
varer(stivelseogvarerfremstilletpågrundlagafstivelse)ermajsstivel-
sesindustrien langtdenvigtigstesektoriFællesskabets stivelsesindustri
soahelhed.
7«Fremstillingsprocessen vedudvindingafmajsstivelse erretlangsommelig
ogomfatteradskilligetrin,som(foratblødgørekærnerne)begyndermed,at
dissegættesiblødellerstøbica.40timerivand,somergjortsyrligt
medsvovldioxid .Biprodukterne udvindesiprocessensefterfølgende trin,
indtilderfremkommerenopslemningafstivelse,somententørresforat
fremstilletørstivelseellerføresdirektetilenfabriktilfremstilling
afglucoseellermodificeretstivelse.
8.Selvomdetermajsensforarbejdningtilstivelse,derberettigertilresti­
tution,gårproduktionsprocessen imangetilfældeudoverdettetrin.Majs-
stivelsesindustrien fremstiller enlangrækkeprodukterogbiprodukter ,her­
underglucose,isoglucose,dextrose,lim,materialertilappreturogglit­
ningafpapirogtekstiler,glutenogmajsolie.Derforomfatterindustriens
afsætningsmarkeder enlangrækkebrugere:papirindustri ,medicinalvarer ,
bryggeri,støberi,plast,tekstiler,tilberedtelevnedsmidler (marmelade,
syltetøj,supper,børnemadosv.),konfekture,alkoholfridrikkevarer,kiks
pgfoderstoffer .Detanslås,atmajsstiveIsesindustriens samledeproduktion
kanopdelesi:
6<yfolevnedsmidler
40foandet
Idetteskønomfatterordetlevnedsmidler ikkemedicinalvarer ellerfoder­
stoffer.Herudoverfremstiller etantalafindustriens firmaerenrækkefær­
digekøbmandsvarer pågrundlagafstivelse.
9»Hvedestivelse
Sammenlignet medFællesskabets majsstivelsesindustri erhvedestiveIsessektoren
forholdsvislilleogfremstillerafca.200000thvedekunca.100000t
Stivelseomåret.Derfindeshvedestivelsesfabrikker iallemedlemsstaterne
bortsetfraDanmarkogLuxembourg.

-21-
10.Fremstillingsprocessen forhvedestivelse epmegetfop'.kelllgfrafremstil­
lingsprocessen formajsstivelse .Dadeterendospermen,somiforbindelse
medudvindingafstivelseerdenvigtigstedelafhvedekærnen,ogdaendo-
spermenvedmelfremstilling adskillesfradenydreslcalogkimen,anvender
hvedestivelsesfabrikanterne oftehvedemelfremforkærner.Damelimidler­
tideretforarbejdet produkt,hvorklidmv.alleredeerskiltfra,er
hvedeglutendetenestebiprodukt,dernormalt'fåsvedfremstilling af
hvedestivelse (fremstilletafmel),Hvedeglutenkanfremstillesien
aktivellerenikke-aktiv form.Detførstefremstilles afhvedemelaf
bagekvalitet vedentørringsproces ogblandesnormaltimelmedlavt
proteinindhold foratforbedredetsbageegenskaber .Detanvendestillige
icornflakes,pastaogfodertilhunde,katteosv.ogkanoftesælges
tilpriser,derliggeroverdem,derkanopnåsforselvestivelsen.Dets
anvendelsetiltekstureretvegetabilskproteinerstærktstigende.
Fremstillingsprocessen begyndernormaltmed,atmeletblandesmedvand,så
derdannesendej.Nårdenneharhvilet,skerudskillelsen afstivelsen
ψ
vedudvaskningiencentrifuge.Pådettetrinudskillesogsågluten.
Stivelseogglutentørresherefterhverforsig.
11.Hvedestivelse ogdetsderivateranvendesligesommajsstivelse påenlang
rækkeafsætningsmarkeder bådeforlevnedsmidler ogforindustriprodukter ,
menihovedsagendetsidste.
12.Kartoffelstivelse
Fællesskabets kartoffelstivelsesindustri erendnumerekoncentreret end
majsstivelsesindustrien ,menmedenbetydeligtmindresamletproduktion,
nemligca.0,5-0»9miotstivelseafca.3-5mi°kartofler,somerdyrket
iFællesskabet ,sammenlignet medenproduktionafmajsstivelse paca.2miot.
Kartoffelstivelse fremstilles kunifiremedlemsstater ,nemligNederlandene
(ca.6jfoafFællesskabets produktion),Frankrig,Forbundsrepublikken Tyskland
ogDanmark.Fabrikkernedrivesoftekooperativt.
13«Førindførelsenafdenfælleslandbrugspolitik kunnederydesstøttetilkar–
toffelstivelsesfabrikanter og/ellertildyrkereafkartoflertilstivelse.
Enafdevigtigstegrundehertilvarnødvendigheden afatsikrekartofj.el-
dyrkereivisseområderenrimeliglevestandard .Dettevarisærtilfældet
iNederlandene,hvorjordenistoreområderafdetnordøstligeHollander
afen.sådanart,atderkunerringemulighedfordyrkningafandreafgrøder
endkartoflertilstivelse.IFællesskabet erderca.20000,derdyrker
kartoflertilstivelse.

-22
14.Produktionsrestitutionen "betalestilstivelsesfabrikanten ,ogmodsatde
andreformerforstivelsebetalesrestitutionen forstivelsenogikke
forråvaren,menkunhviskartoffeldyrkeren harfåetenminimumspris .
Dyrkerenssamledeudbyttepr.ha,somindbefatterproduktionsrestitutionen ,
kaniregioner,hvordetermuligtatdyrkealternativeafgrøder,påvirke
detrelativeareal,derudlæggesmedkartofler(bådetilstivelseogtil
spisebrug),sukkerroerellerkorn.
15«Fremstillingsprocessen forkartoffelstivelse erforholdsvissimpelsammen­
lignetmedfremstillingsprocessen formajs–ellerendoghvedestiveIse.
Vedhjælpafenpulveriseringskværn malesdevaskedekartoflertilengrød.
Grødenblandesmedvandogpasseresdernæstgennemsigterogcentrifuger,
hvorefterstivelsentørres.Processensbiproduktharenretlavværdiog
anvendeshovedsagelig somproteinfodertilkvægellersomgødning.Selve
processenkræverstorbrugafstoremængdervandogmedførerderforalvorlige
spildevandsproblemer .
< »
16.Afsætningsmarkederneforkartoffelstivelse findesnæstenkunpådetindustri­
elleområde.
17*Risstivelse
Dettéerlangtdenmindsteafsektorerne medenproduktionpåkunca.7000"t
stivelseaflidtover10000tbrudris;produktionen finderkunstedifire
medlemsstater (Belgien,Italien,Forbundsrepublikken TysklandogNederlandene),
Risstivelseanvendesudelukkendeilevnedsmiddelsektoren (stortsettilbørne­
mad).

-23-
ΑΙίΝΕΧΒ
StarchProductionRefunds1975/1976-Quantitiesonwhichrefund_v;as_paid
'000t
Rate;ofRefund:1975/1976
Ilaize:10ua/t
Wheat:16.30ua/t
PotatoStarch:16.10ua/t(MaizeRefundx1.6l)
BrokenRice»12.30ua/t*

-24-
ANNEX C
TABLSI
DevelopmentofSupplyPrices,StarchProductionRefunas,Threshold
PricesandWorldMarketPricesforKAIZ2(1967/63-1976/77)
ua/t

TABLEII
DevelopmentofSupplyPrices,StarchProductionRefunds,Threshold
PricesandWorldMarketPricesforIS-SAT(1967/68-1976/77)
ua/t
SupplyPriceWorldPriceThresholdPriceProductionKeftod
X–cLcr\*juA.

-26-
TABL3III
I967/6Ô
1963/69
1969/70
1970/71
1971/72
1972/73
1973/74
1974/75
1975/76
L976/77DevelopmentofSupplyPrices,StarchProductionRefunds,ThresholdPricesandhorldMarketPricesforBHOKSKRiC5(1967/63-1976/77)
>September67
>September68
•September69
September70
September71
September72.
January73
June73
September73
January74
June74
September74
October74
January75
April75
June75
September75
January76
June76
September76
January77
June77

-27
ANNEX
JE0GA,GuaranteeSection
ExpenditureintheCerealsandRiceSectors
raio.u.a,
1973 1974 1975 1976 1977
Rica

-28-
BILAGE
Produktionafkartoffelstivelse iFællesskabet 1967-1976
Mængderangiveti1000t
Detvilses,atFællesskabets produktionefterenstærkstigningibegyndelsen
af70'ernei197$giktilbagetilniveaueti1967«Dererstoreafvigelseri
deforskellige medlemsstater .F.eks.stegproduktionen iNederlandene fra
ca.350000tiI967tilca.640000ti1972ogersidenfaldettilca.
36O000t.PådenandensideudgjordeproduktioneniFrankrigi1976kun
ca.60$afproduktioneni1967«