Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om de oversøiske landes og territoriers associering med Den Europæiske Union ("associeringsafgørelse") /* COM/2012/0362 final - 2012/0195 (CNS) */





BEGRUNDELSE 1. BAGGRUND FOR FORSLAGET 1.1. General baggrund Oversøiske lande og territorier (OLT'er) har været associeret med Den Europæiske Union siden Romtraktatens ikrafttræden i 1958. Der er tale om øer, som er beliggende i Atlanterhavet, i Antarktis, i Arktis, i Vestindien, i Det Indiske Ocean og i Stillehavsområdet. De er ikke suveræne lande, men er afhængige af fire EU-medlemsstater, Danmark, Frankrig, Nederlandene og Det Forenede Kongerige. OLT'ernes associering med Unionen udspringer af den forfatningsmæssige tilknytning, som disse lande og territorier har til disse fire medlemsstater. OLT'erne har generelt et vidtrækkende selvstyre, der dækker områder såsom økonomiske anliggender, arbejdsmarkedet, folkesundhed, indre anliggender og told. Forsvars- og udenrigspolitik henhører normalt under medlemsstaternes kompetence. OLT'erne er ikke en del af Unionens toldområde og står uden for det indre marked. EU-lovgivningen finder derfor ikke anvendelse. Indbyggerne i OLT'erne er EU-borgere, eftersom de er statsborgere i den EU-medlemsstat, som deres land eller territorium forfatningsmæssigt hører under. Den samlede befolkning i OLT'erne udgør kun 0,02 % af verdens befolkning (1,2 millioner). Deres samlede landområde udgør blot 80 000 km2[1]. Siden vedtagelsen af den nuværende associeringsafgørelse i 2001 har den regionale og internationale situation, som OLT'erne befinder sig i, ændret sig markant. Nye områder prioriteres på europæisk og internationalt plan (bl.a. miljø, klimaændringer og bæredygtig forvaltning af naturressourcer), og der er sket ændringer i de globale handelsmønstre. Med Europa 2020-dagsordenen foreslog Kommissionen en strategi[2], der har fokus på tre prioritetsområder – intelligent vækst, bæredygtig vækst og inklusiv vækst – som reaktion på den økonomiske og finansielle krise. OLT'erne står for deres vedkommende fortsat over for økonomiske og sociale problemer og/eller kæmper for at skabe et holdbart grundlag for deres økonomier. De oplever en række problemer, som er forbundet med deres sårbare situation og behovet for at garantere det miljømæssige aspekt af bæredygtig udvikling. OLT'ernes største udfordring er at få slået deres økonomier og samfund ind på en bæredygtig udviklingskurs ved at forbedre konkurrenceevnen, mindske sårbarheden og øge den miljømæssige modstandsdygtighed, fremme samarbejdet med nabolandene og om muligt blive integreret i den regionale økonomi og/eller verdensøkonomien. For Unionen består udfordringen i at støtte OLT'erne i opfyldelsen af disse mål samt formålet med associeringen som defineret i artikel 198 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EUF‑traktaten) via en ramme, der er tilpasset til OLT'ernes behov, situation, særlige forhold og mangfoldighed. 1.2. Gældende bestemmelser De nuværende regler og procedurer for EU-OLT-associeringen er fastsat i Rådets afgørelse 2001/822/EF af 27. november om de oversøiske landes og territoriers associering med Det Europæiske Fællesskab (EFT L 314 af 30.11.2001, s. 1) som ændret ved afgørelse 2007/249/EF (EUT L 109 af 26.4.2007, s. 33) og afgørelse XXXXXXX (afgørelse vedrørende Saint-Barthélemy). 1.3. Overensstemmelse med andre EU-politikker "Europa 2020" fastsætter det benchmark, som skal anvendes ved kontrol af sammenhængen i EU's politikker og indsatsen for at fremme EU's værdier, standarder og interesser[3]. Der bør tilstræbes sammenhæng med Europa 2020-strategien for så vidt angår de prioriterede områder intelligent vækst og bæredygtighed for derigennem at fremme støtten til forskning, innovation, informations- og kommunikationsteknologier (ikt) og bæredygtig vækstkapacitet, som kan være katalysatorer for den socioøkonomiske udvikling. Associeringsafgørelsen for 2014-2020 vil spille en vigtig rolle i den forbindelse. Idéen med at etablere "erfarings- og ekspertisecentre" kan bidrage til gennemførelsen af og fremme høje standarder, bl.a. internationale standarder, f.eks. på områderne miljø, fødevaresikkerhed og forbrugersundhed. OLT'erne er alle kendetegnet ved en rig biodiversitet. Bedre videnskabelig dokumentation og bedre adgang til forsknings- og innovationsresultater kan være med til at sikre en bæredygtig udnyttelse og beskyttelse af denne biodiversitet. Gennemførelsen af internationale standarder på området fødevaresikkerhed og dyre- og plantesundhed kan lette samhandelen mellem OLT'erne og deres handelspartnere, herunder EU-medlemsstaterne. Unionens tilslutning til miljøstandarder og dens rolle som global aktør i bekæmpelsen af klimaændringer kan være af stor værdi for både Unionen og OLT'erne. Kommissionen mener, at OLT'ernes biodiversitet og andre naturressourcer kan blive genstand for et styrket samarbejde på områderne forskning, innovation og bevarelse. Et partnerskab på miljøområdet kan være af gensidig interesse for parterne. 2. RESULTATER AF HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER I perioden 2008-2011 har der i forbindelse med revisionen af associeringsafgørelsen været afholdt forskellige høringer af interesserede parter, bl.a. offentlige høringer, men jævnligt også ad hoc-møder mellem OLT'erne, de medlemsstater, som de forfatningsmæssigt hører under, og Europa-Kommissionen samt dialoger inden for de rammer, der er beskrevet i artikel 7 i den nuværende associeringsafgørelse: årlige fora, regelmæssige trilaterale møder og partnerskabsarbejdsgrupper, der beskæftiger sig med miljøspørgsmål, handelsanliggender, OLT'ernes regionale integration, finansielle tjenesteydelser i OLT'erne og de fremtidige forbindelser mellem EU og OLT'erne. 2.1. Høringer Resultatet af høringen af interesserede parter viste følgende: Det fremgik af de interesserede parters høringssvar vedrørende grønbogen fra 2008[4], at der var et ønske om at ændre associeringens nuværende fokus på fattigdomsbekæmpelse og udviklingssamarbejde til et mere gensidigt forhold, der fokuserer på OLT'ernes bæredygtige udvikling (dvs. en udviklingsmodel, som kombinerer økonomiske aktiviteter og social velfærd på lang sigt og samtidig sikrer, at naturressourcer og økosystemer bevares til de kommende generationer), hvilket samtidig kunne bidrage til at fremme EU's værdier og standarder i resten af verden. Dette blev understreget under debatten på konferencen for de interesserede parter i oktober 2008, hvor over 100 repræsentanter fra OLT'ernes myndigheder, deres medlemsstater, EU's institutioner og organer og civilsamfundet generelt var samlet. Rådet for Den Europæiske Union[5] bifaldt og bakkede op om dette paradigmeskift. I en fælles udtalelse[6], som blev vedtaget i februar 2011, krævede OLT'erne og deres medlemsstater en større anerkendelse af OLT'erne som en del af den europæiske familie, en associering, der i højere grad er baseret på Unionens og OLT'ernes fælles interesser, samt fokus på OLT'ernes potentiale og sårbarhed. I dokumentet opfordres der desuden til at rette opmærksomhed mod nødvendigheden af at anerkende og tage hensyn til OLT'ernes interesser på følgende områder: præferenceerosion og handelsrelaterede spørgsmål samt kapacitetsopbygning. Det blev også understreget, at spørgsmål vedrørende miljø, klimaændringer og katastroferisikobegrænsning bør prioriteres i de fremtidige forbindelser mellem EU og OLT'erne: bæredygtig udnyttelse og beskyttelse af OLT'ernes biodiversitet og naturressourcer, miljøsikkerhed, energi og vedvarende energi, bevarelse af økosystemer, bekæmpelse og begrænsning af klimaændringernes konsekvenser, katastrofeberedskab og katastrofeindsats, invasive arter og bæredygtigt fiskeri. De interesserede parter[7] opfordrede til et styrket samarbejde mellem Unionen og OLT'erne og regionerne i den yderste periferi med hensyn til bevarelse af biodiversitet og økosystemtjenester. Solidariteten mellem Unionen og OLT'erne bør baseres på den omstændighed, at indbyggerne i OLT'erne som statsborgere i de relevante medlemsstater også er EU-borgere. Det blev understreget, at ved at hjælpe OLT'erne med at styrke deres konkurrenceevne og modstandsdygtighed, mindske deres sårbarhed og integrere dem i deres regionale miljø vil Unionen reelt investere i strategiske forposter, der kan fremme Unionens værdier i verden. 2.2. Inddragelse og udnyttelse af ekspertise EU-OLT-associeringen blev analyseret i forskellige undersøgelser, som blev bestilt af enten Kommissionen eller OLT'erne. Disse undersøgelser vedrørte bl.a. den handelsordning, der indgår i associeringsafgørelsen, OLT'ernes miljøprofiler, OLT'ernes statistiske systemer og kapacitet, OLT'ernes katastrofeberedskab samt Unionens samarbejde med OLT'erne i perioden 1999-2009[8]. Sidstnævnte blev fremlagt og drøftet med de interesserede parter under det årlige OLT-EU-forum i marts 2011. De forskellige undersøgelsers vigtigste anbefalinger vedrørende Unionens finansielle bistand til OLT'erne: (1) at inddrage de politiske prioritetsområder, som er fremkommet i det sidste årti, i programmeringen af EU-OLT-samarbejdet (2) at tilpasse regler og procedurer for programmering af finansiel bistand, så bistanden kan ydes hurtigere (3) at fremme samarbejdet mellem OLT'erne og deres nabolande, bl.a. gennem en bedre koordinering af de respektive finansielle instrumenter, som er til tilgængelige for OLT'er, AVS-stater og regionerne i den yderste periferi (4) at lette adgangen til de horisontale EU-programmer, som OLT'er har adgang til. De forskellige undersøgelsers vigtigste anbefalinger vedrørende handel og handelsrelaterede aspekter af associeringsafgørelsen: (1) at tilpasse ordningerne vedrørende handel med varer, så der kan tages bedre hensyn til strukturelle problemer, bl.a. ved at indføre mere fleksible oprindelsesregler for OLT'ernes vareeksport til Unionen (2) at give OLT'erne mulighed for at deltage i mere favorable handelsforbindelser med andre OLT'er og udviklingslande for at afspejle den stigende betydning, som handel med tjenesteydelser har fået i verdensøkonomien og i de regionale økonomier i det seneste årti, og for at fremme den regionale integration på dette område (3) at anvende støtte og kapacitetsopbygning til udvikling af handelsrelaterede OLT‑politikker og bistå OLT'erne i deres lovgivningsmæssige reformarbejde (4) at støtte udbredelsen af oplysninger om betingelserne for adgang til EU-markedet i OLT'erne (5) at fastholde den direkte dialog mellem Europa-Kommissionen og OLT'erne om f.eks. handel og handelsrelaterede spørgsmål og sikre, at der tages højde for OLT'ernes interesser i forbindelse med EU-handelsforhandlinger. Med hensyn til miljøspørgsmål blev det i de forskellige undersøgelser anbefalet, at Unionen og OLT'erne i større omfang samarbejder på følgende områder: (1) klimaændringer (2) naturkatastrofer (3) trusler mod vilde dyr og planter og biodiversiteten samt ødelæggelse af habitater (4) ulovligt, ureguleret og urapporteret fiskeri (5) affaldshåndtering (6) vandforsyning og kloakering. 2.3. Konsekvensanalyse I konsekvensanalysen blev tre alternativer undersøgt i detaljer. Alternativ 1: Status quo – forlængelse af den nuværende associeringsafgørelse uden ændringer Under alternativ 1 vil strukturen og indholdet i den gældende associeringsafgørelse blive fastholdt i perioden 2014-2020. Fastholdelsen af status quo kan med rette overvejes som et reelt alternativ for den fremtidige EU-OLT-associering, for det blev vurderet, at de nuværende ordninger har været gavnlige for OLT'ernes sociale og økonomiske udvikling, bl.a. i kraft af fri adgang til det store EU-marked og mulighed for at støtte udnyttelsen af de dermed forbundne eksportmuligheder. EU-OLT-samarbejdet i perioden 1999-2009 blev i eksterne undersøgelser vurderet at have været i overensstemmelse med både associeringens mål og OLT'ernes politiske prioritetsområder, og det blev konkluderet, at der ikke havde været nogen markante uoverensstemmelser eller uforeneligheder mellem EU-OLT-samarbejdet og Unionens øvrige politikker. Selv om alternativ 1 er i overensstemmelse med fjerde del i EUF-traktaten og dens præambel, opfylder dette alternativ ikke OLT'ernes, deres medlemsstaters og Kommissionens fælles ambition om at omforme og forny forbindelserne mellem EU og OLT'erne på gensidig basis. I stedet for at forny forbindelserne og skabe et mere gensidigt partnerskab, der giver bedre mulighed for at tage højde for fælles interesser, vil donor/støttemodtagermodellen, som traditionelt har dannet grundlag for forbindelserne mellem EU og OLT'erne, blive fastholdt. Adgangen for OLT'ernes varer og tjenesteydelser til Unionen vil fortsat være underlagt de nuværende regler og vil medføre en ringere markedsadgang for OLT'erne (på grund af præferenceerosion). Det vil have en negativ indvirkning på OLT'ernes sociale og økonomiske stilling. Alternativ 2: Fornyelse af associeringsafgørelsen og tilpasning til EU's politiske rammer Alternativ 2 sikrer en fornyelse og tilpasning af associeringsafgørelsen til Unionens politiske rammer. Afgørelsens mål og principper vil blive revideret under hensyntagen til de politiske retningslinjer fra Det Europæiske Råd, OLT'ernes og deres medlemsstaters ønsker som fremsat ved forskellige lejligheder samt resultaterne af eksterne undersøgelser. Alternativ 2 vil styrke samarbejdet mellem EU og OLT'erne på grundlag af de fælles interesser, som de interesserede parter udpegede i løbet af høringsprocessen. Det vil også fremme et mere effektivt samarbejde gennem en mere målrettet og koordineret indsats mellem Unionen, OLT'erne og deres medlemsstater. Der vil blive ydet større EU-støtte til de samarbejdsområder, som OLT'erne prioriterer (f.eks. bevarelse af biodiversitet og økosystemtjenester, forskning og innovation). Under alternativ 2 vil Unionen støtte OLT'erne i deres indsats for at løse følsomme spørgsmål, der undergraver deres bæredygtige udvikling, f.eks. klimaproblematikken, som de ikke kan takle alene. Øområder kan ikke på egen hånd udvikle effektive foranstaltninger til at imødegå sådanne udfordringer, men er nødt til at finde partnere og deltage i globale løsninger. Alternativ 2 vil give OLT'erne en moderniseret handelsordning med Unionen, som 1) vil medføre forbedrede oprindelsesregler og 2) med hensyn til handel med tjenesteydelser og etablering garantere en behandling, som ikke er mindre gunstig end den, som Unionen indrømmer andre tredjelande, hvilket ikke er tilfældet med den nuværende afgørelse. Alternativ 2 vil være i overensstemmelse med fjerde del i EUF-traktaten og dens præambel. Det vil også være i tråd med de politiske retningslinjer fra Det Europæiske Råd vedrørende de tre mål om konkurrenceevne, modstandsdygtighed og samarbejde. Under alternativ 2 vil der inden for rammerne af associeringen blive taget højde for den seneste politiske udvikling og de drøftelser, som har fundet sted i det seneste årti. Dette alternativ vil sikre og styrke sammenhængen mellem politikker. De sociale, økonomiske og miljømæssige virkninger vil desuden være mere positive end under alternativ 1. Alternativ 2 vil bedre afspejle idéen om gensidige interesser, end det i øjeblikket er tilfældet. Det vil gøre det muligt at integrere de vigtigste punkter på Unionens politiske dagsroden i forbindelserne mellem Unionen og OLT'erne, og det vil øge EU's merværdi som en global partner i nye globale spørgsmål. Derved vil OLT'erne i højere grad fremme Unionens værdier og standarder i resten af verden. Alternativ 3: Indgåelse af forskellige partnerskabsaftaler Alternativ 3 vil medføre en diversificering af forbindelserne mellem EU og OLT'erne. På området handel og økonomisk samarbejde vil der blive anvendt to tilgange. Visse OLT'er kan omfattes af andre bilaterale EU-handelsordninger, enten økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA'er) eller frihandelsaftaler (FTA'er), hvor det er relevant og muligt. For de øvrige OLT'er vil der inden for rammerne af associeringen blive oprettet en handelsordning svarende til alternativ 1 eller 2. Selv om denne ordning ikke dækker det handelsmæssige og økonomiske samarbejde med de OLT'er, som vil være omfattet af andre handelsaftaler, kunne den dække samarbejdet med alle OLT'er på alle de øvrige områder. En anden mulighed vil være at samle alt samarbejde med de OLT'er, som kan omfattes af en ØPA eller FTA, inden for rammerne af disse aftaler. Det vil betyde, at den finansielle bistand også vil blive ydet uden for rammerne af associeringssamarbejdet. Ved at integrere eller associere OLT'er i andre handelsaftaler kan nogle af målene for EU‑OLT-associeringen blive opfyldt. Det vil dog ske uden for associeringen som sådan. Alternativ 3 kan endvidere muligvis ikke fuldt ud tilpasses til behovene og forholdene i de fleste eller endog alle OLT'er. Der kan også være negative virkninger for Unionen selv, hvis der bliver behov for en væsentlig kompensation for at inddrage OLT'erne i eksisterende aftaler. Hvis OLT'erne integreres i andre handelsaftaler, vil de associerede lande og territorier, der forfatningsmæssigt hører under en medlemsstat, retligt og i praksis ophøre med at være OLT'er. Da gennemførelsen af alternativ 3 kan føre til, at Unionen vil skulle udforme løsninger for oprettelse af forskellige typer forbindelser med hvert enkelt OLT, bliver det juridiske arbejde meget kompliceret og vil skulle gentages med hvert OLT. Det vil sandsynligvis skabe større forvirring med hensyn til OLT'ernes og deres indbyggeres status. Visse af de regler, som i dag er indeholdt eller behandlet i de forskellige aftaler, vil muligvis ikke finde anvendelse på OLT-indbyggere, fordi de er EU-borgere. Gennemførelsen af alternativ 3 kan således forstærke spændingen mellem det territoriale og det personlige anvendelsesområde i EUF-traktaten. Det kan øge forvirringen, hvis der indføres forskellige typer samarbejde inden for forskellige former for rammer. 3. FORSLAGETS JURIDISKE ASPEKTER 3.1. Retsgrundlag EU-OLT-associeringen er baseret på fjerde del i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. De nærmere regler og procedurer for OLT-EU-associeringen fastsættes i rådsafgørelser på grundlag af artikel 203 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvoraf det fremgår, at sådanne afgørelser vedtages via en særlig lovgivningsprocedure. 3.2. Nærhedsprincippet De nærmere detaljer vedrørende bestemmelserne i fjerde del i EUF-traktaten skal nødvendigvis fastlægges på EU-plan, eftersom formålet med associeringen, dvs. social og økonomisk udvikling og nære økonomiske forbindelser mellem OLT'erne og Unionen som helhed, ikke kan opfyldes ved hjælp af tiltag på medlemsstatsligt plan. Med hensyn til OLT-handelsordningen vil medlemsstatslige tiltag desuden ikke være mulige, da den fælles handelspolitik falder ind under Unionens enekompetence (femte del, afsnit II, i EUF‑traktaten). Tilgangen til samarbejdet med OLT'erne i Kommissionens lovgivningsmæssige forslag er i overensstemmelse med partnerskabs-, komplementaritets- og nærhedsprincippet. Det foreslås, at Unionens finansielle bistand til OLT'erne baseres på programmeringsdokumenter, som de kompetente OLT-myndigheder og Kommissionen vil have det fælles ansvar for, og hvori strategierne for samarbejdet mellem Unionen og OLT'erne vil være defineret. Disse samarbejdsstrategier vil bygge på de udviklingsmål, strategier og prioritetsområder, som de kompetente OLT-myndigheder vedtager. Aktiviteterne vil blive fastlagt i et tæt samråd mellem Kommissionen, OLT'erne og deres medlemsstater med fuld respekt for de enkelte parters respektive institutionelle, retlige og finansielle beføjelser. Med forbehold af Kommissionens beføjelser vil OLT'ernes myndigheder have det primære ansvar for at gennemføre de tiltag, som vedtages i henhold til samarbejdsstrategien. Kommissionen får til opgave at fastsætte de generelle regler og betingelser vedrørende disse programmer og projekter. 3.3. Proportionalitetsprincippet Målene med associeringen, som er beskrevet i artikel 198 og 199 i EUF-traktaten, er at tilstræbe et omfattende partnerskab, som omfatter en institutionel ramme og handelsordninger og dækker mange samarbejdsområder samt de grundlæggende principper, som Unionens finansielle bistand til OLT'erne bygger på. Det kræver et bredt og vidtrækkende retligt instrument. Målene i traktaten er i sig selv langsigtede. Det betyder, at der er behov for en afgørelse, hvis varighed er tilstrækkelig lang. Da OLT'erne under den flerårige finansielle ramme for 2014‑2020 vil drage fordel af både 11. Europæiske Udviklingsfond og Unionens almindelige budget, er det hensigtsmæssigt at tilpasse afgørelsens varighed efter den flerårige finansielle ramme. Kommissionens forslag indeholder derfor en strategi, som er fleksibel og tilpasset til situationen i de enkelte OLT'er. Det foreslås, at effektiviteten af EU-OLT-samarbejdet kontrolleres ved hjælp af forudgående, midtvejs og efterfølgende evaluering. 4. VIRKNINGER FOR BUDGETTET I Kommissionens meddelelse[9] om "fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for finansiering af EU-samarbejdet med staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet og de oversøiske lande og territorier for perioden 2014-2020 (den 11. europæiske udviklingsfond)" blev der afsat et beløb på 343,4 mio. EUR til samarbejdet med OLT'erne. Beløbet på 343,4 mio. EUR skal tildeles ved en rådsafgørelse, som skal vedtages inden den 31. december 2013 med henblik på gennemførelse af associeringen med OLT'erne. Ud af dette beløb skal 338,4 mio. EUR anvendes til finansiering af territoriale og regionale programmer, og 5 mio. EUR i form af en tildeling til EIB skal anvendes til finansiering af rentegodtgørelser og teknisk bistand i overensstemmelse med associeringsafgørelsen. 2012/0195 (CNS) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om de oversøiske landes og territoriers associering med Den Europæiske Union ("associeringsafgørelse") RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 203, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, efter en særlig lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1) Rådets afgørelse 2001/822/EØF af 27. november 2001 om de oversøiske landes og territoriers associering med Det Europæiske Fællesskab[10] er gældende indtil den 31. december 2013. I henhold til afgørelsens artikel 62 fastsætter Rådet de bestemmelser, der skal fastlægge den efterfølgende gennemførelse af principperne i artikel 198-202 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. (2) I sine konklusioner af 22. december 2009 om EU's forbindelser med de oversøiske lande og territorier[11] tilskyndede Rådet Kommissionen til inden juli 2012 at fremsætte et forslag til retsakt med henblik på revision af associeringsafgørelsen. Rådet tilsluttede sig Kommissionens forslag om at basere det fremtidige partnerskab mellem Unionen og OLT'erne på tre grundsten: fremme konkurrenceevnen, styrke modstandsdygtigheden og mindske sårbarheden og fremme samarbejde og integration mellem OLT'erne og andre partnere og naboregioner. (3) Kommissionen afholdt en offentlig høring mellem juni og oktober 2008 og foreslog et antal retningslinjer for en ny associeringsafgørelse. Resultaterne af denne høring blev fremlagt i en meddelelse med titlen "Elementer til et nyt partnerskab mellem EU og de oversøiske lande og territorier (OLT'erne)"[12]. (4) Traktaten og deraf afledt ret finder ikke automatisk anvendelse på OLT'erne, bortset fra visse bestemmelser, som eksplicit fastsætter det modsatte. OLT'er er ikke tredjelande, men de udgør heller ikke en del af det indre marked og skal i handelsmæssig sammenhæng opfylde de forpligtelser, som er fastlagt i forholdet til tredjelande, navnlig med hensyn til oprindelsesregler, overholdelse af dyresundheds- og plantesundhedsstandarder og beskyttelsesforanstaltninger. (5) Det særlige forhold mellem Unionen og OLT'erne bør fjerne sig fra det klassiske udviklingssamarbejde og bevæge sig i retning af et gensidigt partnerskab til støtte for OLT'ernes bæredygtige udvikling. Solidariteten mellem Unionen og OLT'erne bør desuden baseres på deres unikke bånd og deres tilhørsforhold til den samme "europæiske familie". (6) Civilsamfundets bidrag til udviklingen i OLT'erne kan forbedres ved at styrke civilsamfundsorganisationerne i alle aspekter af samarbejdet. (7) I betragtning af OLT'ernes geografiske beliggenhed fortsættes samarbejdet mellem dem og deres naboer – trods de enkelte aktørers forskellige status i forhold til EU‑retten i et givet geografisk område – i alle parters interesse og med særligt fokus på områder af fælles interesse og på fremme af Unionens værdier og standarder. (8) Unionen bør støtte et OLT's politikker og strategier på et område af fælles interesse på grundlag af det pågældende OLT's specifikke behov, potentiale og valg. (9) Associeringen bør være rettet mod at sikre bevarelsen, genopretningen og den bæredygtige udnyttelse af den biologiske mangfoldighed og økosystemtjenester som et vigtigt led i opnåelsen af bæredygtig udvikling. (10) OLT'ernes landarealer og havområder rummer en stor biodiversitet. Klimaændringer kan påvirke OLT'ernes naturmiljø og udgør en trussel mod deres bæredygtige udvikling. Tiltagene på områderne bevarelse af biodiversitet og økosystemtjenester, katastroferisikobegrænsning, bæredygtig forvaltning af naturressourcer og fremme af vedvarende energi vil bidrage til tilpasningen til og afbødningen af klimaændringer i OLT'erne. (11) Den vigtige rolle, som OLT'er kan spille ved at bidrage til opfyldelsen af Unionens forpligtelser i multilaterale miljøaftaler, bør anerkendes i forholdet mellem Unionen og OLT'erne. (12) Det er vigtigt at støtte OLT'erne i deres indsats for at blive mindre afhængige af fossile brændstoffer og dermed nedbringe deres sårbarhed over for adgang til brændstoffer og prisudsving, hvilket vil gøre deres økonomier mere modstandsdygtige og mindre sårbare over for eksterne kriser. (13) Unionen kan hjælpe OLT'erne i deres indsats for at mindske deres sårbarhed over for katastrofer og støtte de tiltag og foranstaltninger, som de iværksætter med henblik herpå. (14) Konsekvenserne af OLT'ernes fjerne beliggenhed er en hindring for deres konkurrenceevne, og det er derfor vigtigt at forbedre OLT'ernes tilgængelighed. (15) Unionen og OLT'erne anerkender betydningen af uddannelse som en løftestang for OLT'ernes bæredygtige udvikling. (16) OLT'ernes videre økonomiske og sociale udvikling bør tilsammen støtte og være rettet mod at styrke OLT-økonomiernes konkurrenceevne og sikre social velfærd og social inklusion, især med hensyn til udsatte grupper og handicappede. Samarbejdet mellem Unionen og OLT'erne bør i den henseende omfatte udveksling af information og bedste praksis på de relevante områder, bl.a. kompetenceudvikling og social beskyttelse, og fremme af handicappedes rettigheder under hensyntagen til principperne i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap. Associeringen mellem Unionen og OLT'erne bør desuden bidrage til at fremme anstændigt arbejde, herunder bedste praksis for dialogen mellem arbejdsmarkedets parter, samt respekt for grundlæggende arbejdsnormer, lige muligheder, ikkeforskelsbehandling og adgangsmuligheder i OLT'erne og de regioner, som de er beliggende i. (17) Forekomsten af overførbare sygdomme i OLT'erne, f.eks. denguefeber i Vestindien og Stillehavsområdet og chikungunya i regionerne i Det Indiske Ocean, kan have alvorlige negative sundhedsmæssige og økonomiske konsekvenser. Ud over at mindske de berørte befolkningsgruppers produktivitet vil epidemier i OLT'erne sandsynligvis kraftigt påvirke turismen, som er en bærende kraft i mange OLT'ers økonomier. Det store antal turister og vandrende arbejdstagere, der rejser til OLT'erne, gør OLT'erne sårbare over for indførsel af infektionssygdomme. Modsat kan den store strøm af mennesker, der rejser tilbage fra OLT'erne, indføre overførbare sygdomme i Europa. Det er derfor afgørende at skabe en "sikker turisme" af hensyn til bæredygtigheden i OLT'ernes økonomier, som i høj grad er afhængige af turisme. (18) Associeringen mellem Unionen og OLT'erne bør tage højde for og bidrage til bevarelsen af OLT'ernes kulturelle mangfoldighed og identitet. (19) Unionen anerkender betydningen af at udvikle et mere aktivt partnerskab med OLT'erne med hensyn til god forvaltningsskik og bekæmpelse af organiseret kriminalitet, menneskehandel, terrorisme og korruption. (20) Handelssamarbejdet og det handelsrelaterede samarbejde mellem Unionen og OLT'erne bør bidrage til målet om bæredygtighed i forbindelse med økonomisk udvikling, social udvikling og miljøbeskyttelse. (21) De globale forandringer, der kommer til udtryk i den fortsatte handelsliberaliseringsproces, involverer i vidt omfang Unionen, som er OLT'ernes vigtigste handelspartner, deres AVS-nabolande og andre økonomiske partnere. (22) OLT'erne er sårbare øsamfund, der har behov for passende beskyttelse, bl.a. i forbindelse med affaldshåndtering. Hvad angår radioaktivt affald ydes en sådan beskyttelse i henhold til Euratomtraktatens artikel 198 og heraf afledt ret, undtagen for Grønland, som Euratomtraktaten ikke finder anvendelse på. Med hensyn til andet affald bør det specificeres, hvilke EU-regler der finder anvendelse på OLT'erne. (23) Denne afgørelse bør resultere i mere fleksible oprindelsesregler, herunder nye muligheder for oprindelseskumulation. Kumulation bør ikke kun være en mulighed for OLT'er og lande med økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA-lande), men bør på visse betingelser også gælde produkter fra lande, som er omfattet af en frihandelsaftale med Unionen, og, ligeledes på visse betingelser, produkter, som indføres told- og kvotefrit i Unionen under den generelle toldpræferenceordning[13]. Det er nødvendigt at opstille betingelser for at undgå handelsfordrejning og sikre, at kumulationsordningerne fungerer efter hensigten. (24) Procedurerne for certificering af OLT-oprindelsen bør ajourføres af hensyn til de berørte virksomheder og administrative myndigheder i OLT'erne. Bestemmelserne om administrativt samarbejde mellem Unionen og OLT'erne bør ajourføres i overensstemmelse hermed. (25) Det er nødvendigt at fastsætte metoder for administrativt samarbejde og en mulighed for midlertidigt at inddrage præferencebehandlingen af alle eller visse produkter med oprindelse i OLT'erne i tilfælde af svig, uregelmæssigheder eller systematisk manglende overholdelse af reglerne om varers oprindelse eller manglende deltagelse i det administrative samarbejde. Der bør desuden fastsættes tilstrækkeligt detaljerede beskyttelses- og overvågningsbestemmelser. Dette bør sikre, at OLT'ernes og Unionens kompetente myndigheder og de erhvervsdrivende har adgang til klare og gennemsigtige regler og procedurer. Endelig er det af fælles interesse at sikre en korrekt anvendelse af de procedurer og ordninger, der giver OLT'erne mulighed for told- og kvotefrit at eksportere varer til EU. Det er således hensigtsmæssigt at indføje en bestemmelse, der præciserer konsekvenserne af administrative fejl, som vedrører anvendelsen af sådanne procedurer og ordninger, og som medfører tab for EU‑budgettet i form af mistede importafgifter. Det bør af en sådan bestemmelse eksplicit fremgå, at sådanne tab ikke bæres af EU-budgettet, men af den medlemsstat, som har særlige forbindelser med det OLT, hvis myndigheder har begået fejlen. Bestemmelsen bør ikke skelne mellem varer fra OLT'er og varer fra tredjelande og bør således dække begge situationer. (26) Det er under hensyntagen til målet om integration og udvikling af den globale handel med tjenesteydelser og om etablering nødvendigt at støtte udviklingen af markederne for tjenesteydelser og investeringsmulighederne ved at forbedre OLT-tjenesteydelsers og -investeringers adgang til EU-markedet. Unionen bør i den forbindelse tilbyde OLT'erne den bedst mulige behandling, som tilbydes enhver anden handelspartner gennem omfattende mestbegunstigelsesklausuler, og samtidig sikre OLT'erne mere fleksible muligheder for handelsforbindelser, idet den behandling, som OLT'erne tilbyder Unionen, begrænses til, hvad andre større handelsøkonomier er blevet tilbudt. (27) Intellektuelle ejendomsrettigheder har afgørende betydning for innovationsfremme og er et værktøj, som kan fremme økonomisk og social udvikling. De er til gavn for landene, fordi de giver dem mulighed for at beskytte intellektuelle værker og aktiver. Beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder er med til at fremme handel, vækst og udenlandske investeringer og bekæmpe de sundheds- og sikkerhedsrisici, der er forbundet med forfalskede produkter. OLT'erne kan have gavn af en politik for intellektuelle ejendomsrettigheder, især i forbindelse med bevarelse af biodiversitet og udvikling af teknologi. (28) Sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger og tekniske handelshindringer kan have en indvirkning på handelen og nødvendiggøre et samarbejde. Handelssamarbejdet og det handelsrelaterede samarbejde bør også vedrøre konkurrencepolitikker og intellektuelle ejendomsrettigheder, som har betydning for den ligelige fordeling af handelsfordelene. (29) For at sikre, at OLT'erne kan deltage i EU's indre marked og i regionale, subregionale og internationale markeder på de bedste vilkår, er det vigtigt at udvikle OLT'ernes kapacitet på relevante områder. Det drejer sig bl.a. om at udvikle menneskelige ressourcer og kompetencer, udvikle små og mellemstore virksomheder, diversificere de økonomiske sektorer og gennemføre passende lovgivning for at skabe et erhvervsklima, som kan tiltrække investeringer. (30) På området finansielle tjenesteydelser bør samarbejdet mellem Unionen og OLT'erne bidrage til opbygningen af et mere sikkert, forsvarligt og gennemsigtigt finansielt system, som er afgørende, hvis den globale finansielle stabilitet skal forbedres og den bæredygtige vækst understøttes. Indsatsen på dette område bør have fokus på konvergens med internationalt vedtagne standarder og tilnærmelse af OLT'ernes lovgivning til EU-retten om finansielle tjenesteydelser. Der bør rettes behørig opmærksomhed mod at styrke den administrative kapacitet hos OLT-myndighederne, bl.a. hos tilsynsmyndighederne. (31) Der bør ydes finansiel bistand til OLT'erne på grundlag af ensartede, gennemskuelige og effektive kriterier, der tager hensyn til OLT'ernes behov og resultater. Sådanne kriterier bør tage højde for befolkningsstørrelse, bruttonationalproduktets størrelse (BNP), omfanget af tidligere tildelinger fra Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) og begrænsninger, som skyldes OLT'ernes geografiske isolation. (32) Af effektivitets- og forenklingshensyn og for at anerkende OLT-myndighedernes forvaltningsmæssige kapacitet bør de finansielle ressourcer, der tildeles OLT'erne, forvaltes på grundlag af et gensidigt partnerskab. OLT'ernes myndigheder bør desuden påtage sig ansvaret for at formulere og gennemføre de politikker, der vedtages mellem parterne i form af samarbejdsstrategier. (33) De procedurer vedrørende finansiel bistand, som er beskrevet i artikel 9 og 82, overdrager hovedansvaret for programmeringen og gennemførelsen af samarbejdet om 11. EUF til navnlig OLT'erne. Samarbejdet vil i hovedsagen foregå i overensstemmelse med OLT'ernes territoriale bestemmelser og vil underbygge støtten til overvågning, evaluering og revision af de planlagte tiltag. Det er desuden nødvendigt at præcisere, at OLT'erne er berettigede til at modtage midler fra forskellige finansieringskilder, som er omhandlet i artikel 76. (34) Kommissionen bør få delegeret beføjelse til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår denne afgørelses del IV med henblik på fastsættelse af detaljerede regler for udarbejdelse, opfølgning, revision, evaluering, gennemgang og gennemførelse af programmeringsdokumenter samt for indberetning og finansielle korrektioner. Af hensyn til den teknologiske udvikling og ændringer i toldlovgivningen bør Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde ligeledes få delegeret beføjelse til at vedtage retsakter om ændring af tillæggene til bilag VI. Det er særlig vigtigt, at Kommissionen afholder relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Rådet. (35) [De associeringsordninger, der er fastsat i denne afgørelse, bør i overensstemmelse med Bermudas regerings ønsker ikke gælde for Bermuda.] (36) Rådet bør på grundlag af denne afgørelse kunne reagere på alle ovennævnte faktorer på en innovativ måde, der både er i tråd med og tilpasset til de forskellige situationer. (37) Denne afgørelse bør træde i stedet for afgørelse 2001/822/EF — VEDTAGET DENNE AFGØRELSE: Første del Almindelige bestemmelser vedrørende de oversøiske landes og territoriers associering med Unionen Kapitel 1 Generelle bestemmelser Artikel 1 Formål 1. De oversøiske landes og territoriers (OLT'ers) associering med Unionen (herefter benævnt "associeringen") udgør et partnerskab på grundlag af artikel 198 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde til støtte for OLT'ernes bæredygtige udvikling og til fremme af Unionens værdier og standarder i resten af verden. 2. Partnerne i associeringen er Unionen, OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under. Artikel 2 Mål, principper og værdier 1. Associeringen mellem Unionen og OLT'erne bygger på mål, principper og værdier, som OLT'erne, de medlemsstater, som de hører under, og Unionen har til fælles. 2. Associeringen tilstræber at opfylde de overordnede mål, der er fastsat i traktatens artikel 199, ved at styrke OLT'ernes konkurrenceevne, forbedre deres modstandsdygtighed, mindske deres sårbarhed og fremme samarbejdet mellem dem og andre partnere. 3. I tilstræbelsen af disse mål respekterer associeringen de grundlæggende principper om frihed, demokrati, menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, retsstaten, god regeringsførelse og bæredygtig udvikling, som OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under, har til fælles. 4. Der må ikke forekomme forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering inden for de samarbejdsområder, der er omhandlet i denne afgørelse. 5. Partnerne anerkender hinandens ret til at fastsætte egne politikker og mål for bæredygtig udvikling, fastsætte egne niveauer for national miljøbeskyttelse og beskyttelse af arbejdstagere og vedtage eller ændre berørte love og politikker i overensstemmelse hermed under hensyntagen til deres tilslutning til internationalt anerkendte standarder og aftaler. De tilstræber i den forbindelse at sikre et højt miljø- og arbejdstagermæssigt beskyttelsesniveau. 6. Ved gennemførelsen af denne afgørelse følger partnerne gennemsigtigheds- og nærhedsprincippet og imødekommer behovet for effektivitet og tager ligeligt hensyn til de tre grundsten i OLT'ernes bæredygtige udvikling: økonomisk udvikling, social udvikling og miljøbeskyttelse. Artikel 3 Forvaltning af associeringen Kommissionen og OLT'ernes myndigheder og om nødvendigt de medlemsstater, som OLT'erne hører under, forvalter associeringen i overensstemmelse med deres respektive institutionelle, retlige og finansielle beføjelser. Artikel 4 Territorialt anvendelsesområde Associeringen finder anvendelse på de OLT'er, der er opført i bilag II til traktaten[, undtagen Bermuda]. Artikel 5 Gensidige interesser, komplementaritet og prioriteter 1. Associeringen udgør rammen for politisk dialog og samarbejde om spørgsmål af fælles interesse. 2. Samarbejde på områder af fælles interesse prioriteres, bl.a.: a) økonomisk diversificering af OLT'ernes økonomier, herunder deres videre integrering i verdensøkonomien og i de regionale økonomier b) fremme af grøn vækst c) bæredygtig forvaltning af naturressourcer, herunder bevarelse og bæredygtig udnyttelse af biodiversiteten og økosystemtjenesterne d) tilpasning til og afbødning af konsekvenserne af klimaændringer e) fremme af katastroferisikobegrænsning f) fremme af forskning, innovation og videnskabelige samarbejdsaktiviteter g) fremme af den sociale, kulturelle og økonomiske udveksling mellem OLT'erne, deres nabolande og andre partnere. 3. Samarbejdet på områderne af fælles interesse er rettet mod at fremme OLT'ernes autonomi og udviklingen af OLT'ernes kapacitet til at udforme, gennemføre og kontrollere de strategier og politikker, der er nævnt i stk. 2. Artikel 6 Fremme af associeringen 1. Med henblik på at styrke de gensidige forbindelser tilstræber Unionen og OLT'erne at udbrede kendskabet til associeringen blandt deres borgere, især ved at fremme udviklingen af forbindelserne og samarbejdet mellem myndighederne, det akademiske miljø, civilsamfundet og erhvervslivet i OLT'erne på den ene side og deres forhandlingspartnere i Unionen på den anden. 2. Medlemsstaterne støtter OLT'ernes indsats for at styrke og fremme deres forbindelser med Unionen som helhed. Artikel 7 Regionalt samarbejde, regional integration og samarbejde med andre partnere 1. Med forbehold af artikel 3 i denne afgørelse er associeringen rettet mod at støtte OLT'erne i deres indsats for at deltage i relevante internationale, regionale og/eller subregionale samarbejdsinitiativer samt i regionale eller subregionale integrationsprocesser i tråd med deres egne forhåbninger og i overensstemmelse med de mål og prioriteter, som de kompetente OLT-myndigheder har fastsat. 2. Unionen og OLT'erne kan med henblik herpå udveksle oplysninger og bedste praksis eller etablere enhver anden form for tæt samarbejde og koordinering med andre partnere som led i OLT'ernes deltagelse i regionale og internationale organisationer og eventuelt gennem internationale aftaler. 3. Associeringen tilstræber at støtte samarbejdet mellem OLT'erne og andre partnere på de samarbejdsområder, der er fastsat i denne afgørelses anden og tredje del. Målet med associeringen er i den forbindelse at fremme samarbejdet mellem OLT'erne og regionerne i den yderste periferi, som er nævnt i traktatens artikel 349, deres nabolande i Afrika, Vestindien og Stillehavsområdet (AVS-staterne) og ikke-AVS-stater. Med henblik på at opfylde dette mål forbedrer Unionen koordineringen og synergierne mellem de samarbejdsprogrammer, som støttes via forskellige finansielle EU-instrumenter. 4. Støtten til OLT'ernes deltagelse i relevante regionale integrationsorganisationer har navnlig fokus på: a) kapacitetsopbygning i relevante regionale organisationer og institutioner, som OLT'erne er medlem af b) regionale og subregionale initiativer såsom gennemførelse af sektorspecifikke reformpolitikker, der vedrører de samarbejdsområder, som er beskrevet i denne afgørelses anden og tredje del c) OLT'ernes kendskab til og viden om betydningen af regionale integrationsprocesser på forskellige områder d) OLT'ernes deltagelse i udviklingen af regionale markeder inden for rammerne af regionale integrationsorganisationer e) investeringer på tværs af grænserne mellem OLT'erne og deres nabolande. Artikel 8 Særbehandling 1. Associeringen tager højde for OLT'ernes forskelligartethed hvad angår økonomisk udvikling og kapacitet til at drage fuldt udbytte af det regionale samarbejde og den regionale integration, der er omhandlet i artikel 7. 2. Der indføres særbehandling af isolerede OLT'er. 3. Med henblik på at sætte isolerede OLT'er i stand til at takle bl.a. strukturelle hindringer, som står i vejen for deres udvikling, tages der i denne særbehandling højde for OLT'ernes særlige vanskeligheder, bl.a. ved fastsættelsen af størrelsen af den finansielle bistand og betingelserne for at modtage bistanden. 4. De OLT'er, som betragtes som isolerede, er opført i bilag I. Kapitel 2 Samarbejdsaktører Artikel 9 Generel fremgangsmåde 1. Associeringen bygger på en bred dialog og samråd om spørgsmål af gensidig interesse mellem OLT'erne, de medlemsstater, som de hører under, Kommissionen og eventuelt Den Europæiske Investeringsbank (EIB). 2. OLT'erne afholder eventuelt en dialog eller samråd med myndigheder og instanser såsom: a) de kompetente lokale myndigheder og andre offentlige myndigheder b) arbejdsmarkedets parter og økonomiske partnere c) enhver anden instans, der repræsenterer civilsamfundet, miljøpartnere, ikkestatslige organisationer og instanser, som er ansvarlige for at fremme ligestilling mellem mænd og kvinder. Artikel 10 Samarbejdsaktører 1. Samarbejdsaktørerne i OLT'erne omfatter: a) OLT'ernes statslige myndigheder b) de lokale myndigheder i OLT'erne c) leverandører af offentlige tjenesteydelser, civilsamfundsorganisationer såsom samfunds- og erhvervsorganisationer, arbejdsgiver- og arbejdstager­organisationer samt lokale, nationale eller internationale ikkestatslige organisationer d) regionale og subregionale organisationer. 2. De medlemsstater, som OLT'erne hører under, giver inden tre måneder efter denne afgørelses ikrafttræden Kommissionen meddelelse om de statslige og lokale myndigheder, der er omhandlet i stk. 1, litra a) og b). Artikel 11 De ikkestatslige aktørers opgaver 1. Ikkestatslige aktører kan spille en rolle i forbindelse med udveksling af oplysninger, samråd vedrørende samarbejdet og navnlig i forbindelse med forberedelsen og gennemførelsen af samarbejdsbistand, -projekter og -programmer. De kan få delegeret finansielle forvaltningsbeføjelser til at gennemføre sådanne projekter eller programmer med det formål at støtte lokale udviklingsinitiativer. 2. De ikkestatslige aktører, som kan varetage den decentraliserede forvaltning af projekter eller programmer, udvælges efter aftale mellem OLT'ernes myndigheder, Kommissionen og den medlemsstat, som det pågældende OLT hører under, under hensyn til det behandlede spørgsmål og deres kompetence og virksomhed. Udvælgelsen sker i hvert enkelt OLT som led i den brede dialog og de samråd, der er nævnt i artikel 9. 3. Associeringen tilstræber at bidrage til OLT'ernes indsats for at styrke civilsamfundsorganisationer, navnlig deres oprettelse og udvikling, og udviklingen af de ordninger, der er nødvendige for at åbne op for deres inddragelse i udformningen, gennemførelsen og evalueringen af udviklingsstrategier og -programmer. Kapitel 3 Associeringens institutionelle rammer Artikel 12 Retningsgivende principper for dialog 1. Unionen, OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under, deltager regelmæssigt i en omfattende politisk dialog. 2. Dialogen føres i fuld overensstemmelse med de respektive institutionelle, retlige og finansielle beføjelser, som er tildelt henholdsvis Unionen, OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under. Dialogen føres på en fleksibel måde, dvs. at den kan være formel eller uformel, foregå på et passende niveau og i en passende form og føres inden for de rammer, der er beskrevet i artikel 13. 3. Dialogen sætter OLT'erne i stand til at tage fuld del i gennemførelsen af associeringen. 4. Dialogen har bl.a. fokus på specifikke politiske spørgsmål af gensidig interesse eller af generel betydning for opnåelsen af associeringens mål. Artikel 13 Associeringsformer 1. Inden for rammerne af associeringen etableres følgende former for dialog: a) der afholdes et årligt OLT-EU-dialogforum (OLT-EU-forummet) for at samle repræsentanter for OLT-myndighederne, medlemsstaterne og Kommissionen. Medlemmer af Europa-Parlamentet, repræsentanter for EIB og repræsentanter for regionerne i den yderste periferi tilknyttes OLT-EU-forummet, når det er relevant b) Kommissionen, OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under, holder regelmæssigt trilaterale samråd. Disse samråd afholdes i reglen fire gange om året på initiativ af Kommissionen eller på opfordring fra OLT'erne eller de medlemsstater, som de hører under c) efter overenskomst mellem OLT'erne, de medlemsstater, som de hører under, og Kommissionen nedsættes der arbejdsgrupper af rådgivende karakter i en passende form i forhold til de behandlede spørgsmål for at følge op på associeringens gennemførelse. I disse arbejdsgrupper afholdes tekniske drøftelser af spørgsmål af specifik betydning for OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under, som supplement til det arbejde, der udføres i OLT-EU-forummet og/eller under de trilaterale samråd. 2. Kommissionen varetager formandskabet og sekretariatet for OLT-EU-forummet, de trilaterale samråd og arbejdsgrupperne. Anden del Samarbejdsområder vedrørende bæredygtig udvikling inden for rammerne af associeringen Kapitel 1 Miljøspørgsmål, klimaændringer og katastroferisikobegrænsning Artikel 14 Overordnede mål og principper Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området miljø, klimaændringer og katastroferisikobegrænsning vedrøre: a) støtte til OLT'ernes indsats for at fastsætte og gennemføre politikker, strategier, handlingsplaner og foranstaltninger b) støtte til OLT'ernes indsats for at blive integreret i regionale netværk og initiativer c) fremme af bæredygtig ressourceudnyttelse og ressourceeffektivitet og tilskyndelse til at holde økonomisk vækst og miljøødelæggelse adskilt. Artikel 15 Bæredygtig forvaltning og bevarelse af biodiversitet og økosystemtjenester Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området bæredygtig forvaltning og bevarelse af biodiversitet og økosystemstjenester vedrøre: a) fremme af etablering og effektiv forvaltning af beskyttede hav- og landområder og bedre forvaltning af eksisterende beskyttede områder b) tilskyndelse til bæredygtig forvaltning af hav- og landressourcer, som er med til at beskytte vigtige arter, habitater og økosystemfunktioner uden for beskyttede områder c) styrkelse af bevarelsen og den bæredygtige udnyttelse af biodiversitet og økosystemer i havet og på land ved at: i) takle de generelle problemer for økosystemerne, som forårsages af klimaændringer, ved at fastholde sunde og modstandsdygtige økosystemer og skabe en grøn infrastruktur og økosystembaserede tilgange til tilpasning til og afbødning af klimaændringer, hvilket ofte medfører flere fordele ii) styrke kapaciteten på lokalt, regionalt og/eller internationalt plan ved at fremme udveksling af oplysninger, viden og bedste praksis blandt alle interesserede parter, herunder offentlige myndigheder, jordejere, den private sektor, forskere og civilsamfundet iii) styrke eksisterende naturbevarelsesprogrammer og lignende tiltag inden for og uden for bevarelsesområderne iv) udvide videnbasen og udfylde videnhullerne, bl.a. ved at beregne værdien af økosystemfunktioner og -tjenester d) tilskyndelse til og fremme af regionalt samarbejde for at løse problemer med bl.a. invasive fremmede arter og konsekvenserne af klimaændringer e) udvikling af mekanismer, der kan øge indtægterne, bl.a. betaling for økosystemtjenester. Artikel 16 Bæredygtig skovforvaltning Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området bæredygtig skovforvaltning vedrøre fremme, bevarelse og bæredygtig forvaltning af skove, herunder anvendelse af træer til miljøbeskyttelsesformål med henblik på beskyttelse mod erosion og kontrol med ørkendannelse, skovplantning og forvaltning af eksport af træ. Artikel 17 Integreret kystzoneforvaltning Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området integreret kystzoneforvaltning vedrøre: a) støtte til OLT'ernes indsats for at skabe en effektiv bæredygtig forvaltning af hav- og kystzoner ved at fastlægge strategiske og integrerede tilgange til planlægning og forvaltning af hav- og kystzoner b) samordning af økonomiske og sociale aktiviteter såsom fiskeri, akvakultur, turisme, og søtransport med hav- og kystzonernes potentielle muligheder hvad angår vedvarende energi og råstoffer under samtidig hensyntagen til konsekvenserne af klimaændringer og menneskelige aktiviteter. Artikel 18 Maritime anliggender Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området maritime anliggender vedrøre: a) styrkelse af dialogen om spørgsmål af fælles interesse på dette område b) fremme af den maritime viden og bioteknologi, havenergi, farvandsovervågning, kystzoneforvaltning og en økosystembaseret forvaltning c) fremme af integrerede tilgange på internationalt niveau. Artikel 19 Bæredygtig forvaltning af fiskebestande 1. Inden for rammene af associeringen bygger samarbejdet på området bæredygtig forvaltning af fiskebestande på følgende principper: a) tilsagn om at sikre en ansvarlig fiskeriforvaltning og anvende ansvarlige fangstmetoder b) afståelse fra at anvende foranstaltninger eller aktiviteter, der er uforenelige med principperne om bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne c) med forbehold af eksisterende eller kommende bilaterale fiskeripartnerskabsaftaler mellem Unionen og OLT'erne tilsigter Unionen og OLT'erne regelmæssigt at konsultere hinanden om bevarelse og forvaltning af havets levende ressourcer og udveksle oplysninger om ressourcernes løbende tilstand inden for rammerne af de relevante associeringsformer, der er omhandlet i artikel 13. 2. Samarbejdet på det i stk. 1 omhandlede område kan vedrøre: a) aktiv fremme af god forvaltningspraksis, bedste praksis og en ansvarlig fiskeriforvaltning med hensyn til bevarelse og bæredygtig forvaltning af fiskebestande, herunder fiskebestande af almen interesse og fiskebestande, der forvaltes af regionale fiskeriforvaltningsorganisationer b) dialog og samarbejde om bevarelse af fiskebestande, herunder foranstaltninger til bekæmpelse af ulovligt, ureguleret og urapporteret fiskeri, og udvikling af et effektivt samarbejde med og inden for regionale fiskeriforvaltnings­organisationer. Dialogen og samarbejdet vedrører kontrol- og inspektionsordninger samt incitamenter og forpligtelser, der på lang sigt skal sikre en mere effektiv forvaltning af fiskeriet og kystområderne. Artikel 20 Bæredygtig vandforvaltning 1. Inden for rammerne af associeringen kan Unionen og OLT'erne samarbejde på området bæredygtig vandforvaltning gennem udformning af vandpolitikker institutionsopbygning, beskyttelse af vandressourcer, vandforsyning i land- og byområder til husholdningsbrug og til brug i industrien og i landbruget, oplagring, distribution og forvaltning af vandressourcer samt spildevandsbehandling. 2. Med hensyn til vandforsyning og kloakering rettes der særlig opmærksomhed mod at sikre adgang til drikkevandsforsyning og kloakering i områder med ringe forsyning, hvilket vil bidrage direkte til udviklingen af de menneskelige ressourcer ved at forbedre sundhedstilstanden og øge produktiviteten. 3. Samarbejdet på disse områder følger princippet om, at det stadige behov for at udvide forsyningen af basale tjenesteydelser inden for vand og kloakering til både by- og landbefolkning skal afhjælpes på miljømæssigt bæredygtige måder. Artikel 21 Affaldshåndtering Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området affaldshåndtering vedrøre fremme af anvendelsen af bedste miljøpraksis i alle processer, der vedrører affaldshåndtering, herunder reduktion af affaldsmængden, genanvendelse eller andre metoder til udvinding af sekundære råstoffer samt bortskaffelse af affald. Artikel 22 Bæredygtig energi Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området bæredygtig energi vedrøre: a) energiproduktion, navnlig udvikling, fremme, udnyttelse og lagring af bæredygtig energi såsom solenergi, vandkraft, biomasse, jordvarme, bølgeenergi og hav- og vindenergi b) energipolitikker og -lovgivning, navnlig udformning af politikker og vedtagelse af lovgivning, der garanterer bæredygtig energi til rimelige priser c) energieffektivitet, navnlig udvikling og indførelse af energieffektivitetsstandarder og gennemførelse af energieffektivitetsforanstaltninger i forskellige sektorer (industrien, handelsbranchen, den offentlige sektor og husholdningerne) samt tilknyttede uddannelses- og oplysningsaktiviteter d) transport, navnlig udvikling, fremme og anvendelse af mere miljøvenlige offentlige og private transportmidler såsom hybride, elektriske og brintdrevne køretøjer, delebilordninger og cykelordninger e) byplanlægning og byggeri, navnlig fremme og indførelse af høje miljøkvalitetsstandarder og høj energimæssig ydeevne inden for byplanlægning og byggeri f) turisme, navnlig fremme af energimæssigt selvforsynende turistinfrastrukturer (der er baseret på vedvarende energi) og/eller grønne turistinfrastrukturer. Artikel 23 Klimaændringer Inden for rammerne af associeringen tilsigter samarbejdet på klimaområdet at støtte OLT'ernes initiativer inden for tilpasning til og afbødning af klimaændringer og kan vedrøre: a) udpegning af territoriale, regionale og/eller internationale tiltag, planer eller foranstaltninger med henblik på tilpasning til klimaændringer b) integrering af tilpasning til og afbødning af klimaændringer i offentlige politikker og strategier c) udarbejdelse og udvælgelse af statistiske oplysninger og indikatorer, som er vigtige redskaber i udformningen og gennemførelsen af politikker d) fremme af OLT'ernes deltagelse i regionale og internationale dialogfora for at fremme viden- og erfaringsudveksling. Artikel 24 Katastroferisikobegrænsning Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området katastroferisikobegrænsning vedrøre: a) udvikling eller optimering af systemer til katastrofeforebyggelse og -beredskab, herunder hurtige varslingssystemer, for at mindske konsekvenserne af katastrofer b) udvikling af indgående viden om risikoen for katastrofer og den nuværende indsatskapacitet i OLT'erne og i de regioner, hvori de er beliggende c) styrkelse af eksisterende foranstaltninger til katastrofeforebyggelse og -beredskab på lokalt, nationalt og regionalt plan d) forbedring af de berørte aktørers indsatskapacitet for at sikre en bedre koordinering og større effektivitet og virkning e) forbedring af kampagner og information til borgerne om risikoeksponering, forebyggelse, beredskab og indsatsen i tilfælde af en katastrofe med behørig hensyntagen til handicappedes særlige behov f) styrkelse af samarbejdet mellem vigtige aktører, der beskæftiger sig med civilbeskyttelse g) fremme af OLT'ernes deltagelse i regionale, EU-relaterede og/eller internationale instanser for at give mulighed for en mere regelmæssig udveksling af oplysninger og et tættere samarbejde blandt de forskellige partnere i tilfælde af en katastrofe. Kapitel 2 Tilgængelighed Artikel 25 Overordnede mål 1. Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området tilgængelighed være rettet mod at: a) sikre OLT'erne bedre adgang til globale transportnet b) sikre OLT'erne bedre adgang til informations- og kommunikationsteknologier og informations- og kommunikationstjenester. 2. Samarbejdet på de i stk. 1 omhandlede områder kan omfatte: a) politikudvikling og institutionsopbygning b) vej- og jernbanetransport, luftfart, søfart samt transport ad indre vandveje c) lagringsfaciliteter i sø- og lufthavne. Artikel 26 Søfart 1. Inden for rammerne af associeringen er samarbejdet på søfartsområdet rettet mod udvikling og fremme af rentable og effektive søfartstjenester i OLT'erne og kan vedrøre: a) fremme af effektiv godstransport til økonomisk og kommercielt forsvarlige takster b) fremme af en større inddragelse af OLT'erne i international søfart c) fremme af regionale programmer d) støtte til den lokale private sektors inddragelse i søfartsvirksomhed. 2. Unionen og OLT'erne fremmer søfartssikkerheden, besætningernes sikkerhed og forureningsbekæmpelsen. Artikel 27 Luftfart Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på luftfartsområdet vedrøre: a) reformen og moderniseringen af OLT'ernes luftfartsindustrier b) fremme af deres kommercielle levedygtighed og konkurrenceevne c) fremme af den private sektors investeringer og deltagelse d) fremme af udvekslingen af viden og god forretningsskik. Artikel 28 Luftfartssikkerhed Inden for rammerne af associeringen er samarbejdet på området luftfartssikkerhed rettet mod at støtte OLT'erne i deres indsats for at overholde internationale standarder på området og kan bl.a. vedrøre: a) indførelsen af luftfartssikkerhedssystemer b) sikring af lufthavne og styrkelse af de civile luftfartsmyndigheders kapacitet til at forvalte alle aspekter af driftssikkerheden, som henhører under deres kompetence c) udvikling af infrastrukturer og menneskelige ressourcer. Artikel 29 Informations- og kommunikationsteknologitjenester Inden for rammerne af associeringen er samarbejdet på området informations- og kommunikationsteknologitjenester (ikt-tjenester) rettet mod at sætte skub i innovationen og den økonomiske vækst og skabe forbedringer i hverdagen for både borgere og virksomheder i OLT'erne, herunder fremme handicappedes tilgængelighed. Samarbejdet skal navnlig være rettet mod at forbedre OLT'ernes lovgivningsmæssige kapacitet og kan støtte udvidelsen af ikt-net og -tjenester via følgende foranstaltninger: a) etablering af forudsigelige lovgivningsmæssige rammer, der holder trit med den teknologiske udvikling, stimulerer vækst og innovation og fremmer konkurrence og forbrugerbeskyttelse b) dialog om forskellige politiske aspekter vedrørende fremme og overvågning af informationssamfundet c) udveksling af oplysninger om standarder og interoperabilitet d) fremme af samarbejdet på området ikt-forskning og på området ikt-baserede forskningsinfrastrukturer e) udvikling af tjenesteydelser og applikationer på områder, hvor den samfundsmæssige virkning er stor. Kapitel 3 Forskning og innovation Artikel 30 Samarbejde inden for forskning og innovation Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området forskning og innovation omfatte videnskab, teknologi, herunder informations- og kommunikationsteknologier, med det formål at bidrage til OLT'ernes bæredygtige udvikling og fremme ekspertise og industriens konkurrencedygtighed i OLT'erne. Samarbejdet kan navnlig vedrøre: a) dialog, koordinering og synergier mellem OLT'ernes og Unionens politikker og initiativer med hensyn til videnskab, teknologi og innovation b) politikudvikling og institutionsopbygning i OLT'erne og en fælles indsats på lokalt, nationalt eller regionalt plan med henblik på at udvikle og anvende videnskabs-, teknologi- og innovationstiltag c) samarbejde mellem retlige instanser fra OLT'erne, Unionen, medlemsstaterne og tredjelande d) individuelle OLT-forskeres, -forskningsorganers og -retlige instansers deltagelse i samarbejdet vedrørende forsknings- og innovationsprogrammer inden for Unionen. e) uddannelse og international mobilitet for OLT-forskere og udveksling. Kapitel 4 Unge, skole- og erhvervsuddannelse, sundhed, beskæftigelse og socialpolitik Artikel 31 Unge 1. Unionen sikrer, at fysiske personer fra OLT'erne som defineret i artikel 49 kan deltage i Unionens initiativer vedrørende unge på de samme betingelser som medlemsstaternes statsborgere. 2. Associeringen tilsigter at styrke båndene mellem unge, der bor i OLT'erne og i Unionen, bl.a. ved at fremme uddannelsesmobiliteten for unge i OLT'erne og ved at fremme gensidig forståelse mellem unge. Artikel 32 Skole- og erhvervsuddannelse 1. Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området skole- og erhvervsuddannelse omfatte: a) sikring af inklusiv uddannelse af høj kvalitet på grundskole- og gymnasieniveau, på de videregående uddannelser og på erhvervsskoleområdet b) støtte til OLT'erne i arbejdet med at udforme og gennemføre uddannelsespolitikker. 2. Unionen sikrer, at fysiske personer fra OLT'erne som defineret i artikel 49 kan deltage i Unionens uddannelsesinitiativer på de samme betingelser som statsborgere i medlemsstaterne. 3. Unionen sørger for, at uddannelsesorganer og -institutter fra OLT'erne kan deltage i Unionens uddannelsesrelaterede samarbejdsinitiativer på de samme betingelser som medlemsstaternes uddannelsesorganer og -institutter. Artikel 33 Beskæftigelses- og socialpolitik 1. Unionen og OLT'erne opretholder dialogen på det beskæftigelses- og socialpolitiske område for at bidrage til den økonomiske og sociale udvikling af OLT'erne og fremme anstændigt arbejde i OLT'erne og i de regioner, hvori de er beliggende. En sådan dialog er også rettet mod at støtte OLT-myndighedernes bestræbelser på at udvikle politikker og lovgivning på dette område. 2. Dialogen består primært af udveksling af oplysninger og bedste praksis vedrørende politikker og lovgivning på det beskæftigelsesmæssige og socialpolitiske område, som er af fælles interesse for Unionen og OLT'erne. I den forbindelse tages der højde for områder såsom kompetenceudvikling, social beskyttelse, arbejdsmarkedsdialog, lige muligheder, ikkeforskelsbehandling, handicappedes tilgængelighed, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og andre arbejdsstandarder. Artikel 34 Folkesundhed Inden for rammerne af associeringen tilsigter samarbejdet på folkesundhedsområdet at styrke OLT'ernes kapacitet til at overvåge, hurtigt spore og gribe ind over for udbrud af overførbare sygdomme gennem bl.a. følgende foranstaltninger: a) tiltag, der kan styrke beredskabs- og indsatskapaciteten i tilfælde af tværnationale sundhedstrusler såsom infektionssygdomme, og som bør bygge på eksisterende strukturer og være målrettet usædvanlige tilfælde b) kapacitetsopbygning gennem styrkelse af folkesundhedsnetværk på regionalt plan, fremme af udvekslingen af oplysninger blandt eksperter og fremme af passende uddannelsestiltag c) udvikling af værktøjer og kommunikationsplatforme samt e-læringsprogrammer, der er tilpasset til OLT'ernes særlige behov. Kapitel 5 Kultur Artikel 35 Kulturel udveksling og dialog 1. Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området kulturel udveksling og dialog vedrøre: a) OLT'ernes selvstændige udvikling – en proces, der skal have fokus på befolkningen og tage udgangspunkt i de enkelte folks kultur b) støtte til de politikker og foranstaltninger, som de kompetente OLT‑myndigheder har vedtaget for at styrke de menneskelige ressourcer, øge deres egen kreative kapacitet og fremme deres kulturelle identitet c) inddragelse af befolkningen i udviklingsprocessen d) udvikling af en fælles forståelse og styrke udvekslingen af oplysninger om kulturelle og audiovisuelle spørgsmål gennem dialog. 2. Unionen og OLT'erne forsøger gennem deres samarbejde at fremme den gensidige kulturelle udveksling gennem: a) et samarbejde mellem alle parters kulturelle og kreative sektorer b) fremme af den gensidige udveksling af kulturelle og kreative værker og aktører c) et politisk samarbejde med henblik på at skabe politisk udvikling, innovation, publikumsopbygning og nye forretningsmodeller. Artikel 36 Audiovisuelt samarbejde 1. Inden for rammerne af associeringen er samarbejdet på det audiovisuelle område rettet mod at fremme hinandens audiovisuelle produktioner og kan omfatte følgende tiltag: a) samarbejde og udveksling mellem de respektive radio- og tv-selskaber b) tilskyndelse til udveksling af audiovisuelle værker c) udveksling af information og synspunkter mellem de kompetente myndigheder om politikker og regler for det audiovisuelle område og radio og tv d) tilskyndelse til at besøge og deltage i internationale begivenheder på hinandens områder og i tredjelande. 2. Samproducerede audiovisuelle værker kan modtage støtte fra enhver ordning til fremme af lokalt eller regionalt kulturelt indhold, der er skabt i Unionen, i OLT'erne og i de medlemsstater, som de hører under. Artikel 37 Scenekunst Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området scenekunst vedrøre: a) fremme af øget kontakt mellem udøvende scenekunstnere på områder såsom professionel udveksling og uddannelse, herunder deltagelse i auditions, udvikling af netværk og fremme af netværkssamarbejde b) tilskyndelse til fælles produktioner mellem producenter fra en eller flere EU‑medlemsstater og et eller flere OLT'er c) fremme af udviklingen af internationale teaterteknologistandarder og anvendelsen af teaterscenemærkning og -skiltning, bl.a. gennem relevante standardiseringsorganer. Artikel 38 Beskyttelse af kulturarvsteder og historiske monumenter Inden for rammerne af associeringen er samarbejdet på området kulturarvsteder og historiske monumenter rettet mod at give mulighed for at fremme udveksling af ekspertise og bedste praksis gennem: a) fremme af udveksling af eksperter b) samarbejde om faglig uddannelse c) oplysningsaktiviteter henvendt til lokalbefolkningen d) rådgivning om beskyttelse af historiske monumenter og beskyttede områder og om lovgivning og gennemførelse af foranstaltninger med tilknytning til kulturarv, særlig integreringen heraf i lokalsamfundet. Kapitel 6 Bekæmpelse af organiseret kriminalitet Artikel 39 Bekæmpelse af organiseret kriminalitet, menneskehandel, seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn, terrorisme og korruption 1. Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området organiseret kriminalitet omfatte: a) udvikling af innovative og effektive metoder for politi- og retssamarbejde, herunder samarbejde med andre interesserede parter såsom civilsamfundet om forebyggelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet, menneskehandel, seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn, terrorisme og korruption b) støtte til forbedring af effektiviteten af OLT'ernes politikker til forebyggelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet, menneskehandel, seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn, terrorisme og korruption samt fremstilling og distribution af og ulovlig handel med alle former for narkotika og psykotrope stoffer, forebyggelse og bekæmpelse af stofmisbrug og narkotikarelaterede skader under hensyn til arbejdet på disse områder i internationale instanser, bl.a. gennem: i) uddannelse og kapacitetsopbygning med henblik på forebyggelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet, herunder menneskehandel, seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn, terrorisme og korruption ii) forebyggelse, herunder uddannelse, undervisning og sundhedsfremme, behandling og rehabilitering af stofafhængige, bl.a. projekter til reintegrering af stofmisbrugere på arbejdsmarkedet og i samfundslivet iii) udvikling af effektive håndhævelsesforanstaltninger iv) teknisk, finansiel og administrativ bistand inden for udvikling af effektive politikker og effektiv lovgivning om menneskehandel, især oplysningskampagner, henvisningsmekanismer og ordninger for beskyttelse af ofre, med inddragelse af alle relevante interesserede parter og civilsamfundet v) faglig, finansiel og administrativ bistand til forebyggelse, behandling og bekæmpelse af skader med relation til stofmisbrug vi) faglig bistand til støtte for udviklingen af lovgivning og politikker mod seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn vii) faglig bistand og uddannelse til støtte for kapacitetsopbygning og tilskyndelse til overholdelse af internationale mindstestandarder for bekæmpelse af korruption, navnlig under hensyn til mindstestandarderne i FN's konvention mod korruption. 2. Inden for rammerne af associeringen samarbejder OLT'erne med Unionen om bekæmpelse af hvidvaskning af penge i overensstemmelse med artikel 69 og 70. Tredje del Handelssamarbejde og handelsrelateret samarbejde Afsnit I Generelle bestemmelser Artikel 40 Overordnede mål De overordnede mål for handelssamarbejdet og det handelsrelaterede samarbejde mellem Unionen og OLT'erne er at: a) fremme OLT'ernes økonomiske og sociale udvikling ved at etablere nære økonomiske forbindelser mellem OLT'erne og Unionen som helhed b) stimulere OLT'ernes effektive integrering i den regionale økonomi og i verdensøkonomien og udviklingen af handelen med varer og tjenesteydelser c) støtte OLT'erne i deres arbejde med at skabe et gunstigt investeringsklima til fordel for OLT'ernes sociale og økonomiske udvikling d) fremme stabiliteten, integriteten og gennemsigtigheden i det globale finansielle system og god forvaltningspraksis på skatte- og afgiftsområdet e) støtte processen med at diversificere OLT'ernes økonomier f) støtte OLT'ernes kapacitet til at udforme og gennemføre politikker, der er nødvendige for udviklingen af deres handel med varer og tjenesteydelser g) støtte OLT'ernes eksport- og handelskapacitet h) støtte OLT'ernes indsats for at tilnærme deres lokale lovgivning til EU-lovgivningen, hvor det er relevant i) skabe muligheder for målrettet samarbejde og dialog med Unionen på handelsområdet og på handelsrelaterede områder. Afsnit II Ordninger for samhandel med varer og tjenesteydelser og for etablering Kapitel 1 Ordninger for samhandel med varer Artikel 41 Fri adgang for varer med oprindelsesstatus 1. Varer med oprindelse i OLT'erne fritages for importafgifter ved indførsel i Unionen. 2. Definitionen af varer med oprindelsesstatus og de tilhørende metoder for administrativt samarbejde findes i bilag VI. Artikel 42 Kvantitative restriktioner og foranstaltninger med tilsvarende virkning 1. Unionen anvender hverken kvantitative restriktioner eller foranstaltninger med tilsvarende virkning over for indførsel af varer med oprindelse i OLT'erne. 2. Bestemmelserne i stk. 1 er ikke til hinder for forbud eller restriktioner mod indførsel, udførsel eller transit, som er begrundet i hensynet til den offentlige sædelighed, den offentlige orden, beskyttelsen af menneskers, dyrs og planters liv og sundhed, beskyttelsen af nationale skatte af kunstnerisk, historisk eller arkæologisk værdi, bevarelsen af udtømmelige naturressourcer eller beskyttelsen af industriel og kommerciel ejendomsret. Sådanne forbud eller restriktioner må dog under ingen omstændigheder udgøre et middel til vilkårlig eller uberettiget forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen i almindelighed. Artikel 43 Foranstaltninger truffet af OLT'erne 1. OLT'ernes myndigheder kan med hensyn til indførsel af varer med oprindelse i Unionen opretholde eller indføre told eller kvantitative restriktioner, som de finder det nødvendigt i lyset af deres respektive udviklingsbehov. 2. Med hensyn til de områder, der er omfattet af dette kapitel, indrømmer OLT'erne Unionen en behandling, der ikke er mindre gunstig end den gunstigste behandling, der indrømmes enhver stor handelsøkonomi som defineret i stk. 4. 3. Bestemmelserne i stk. 2 hindrer ikke, at et OLT indrømmer visse andre OLT'er eller andre udviklingslande en gunstigere behandling end den, der indrømmes Unionen. 4. I dette afsnit forstås ved en "stor handelsøkonomi" ethvert udviklet land eller ethvert land, der tegner sig for over 1 % af verdens vareeksport, eller med forbehold af stk. 3 enhver gruppe af lande, der handler individuelt, sammen eller gennem en aftale om økonomisk integration og tilsammen tegner sig for over 1,5 % af verdens vareeksport. Ved beregning heraf anvendes de nyeste tilgængelige officielle WTO-data om førende eksportører inden for verdenshandelen med varer (ekskl. handel EU‑medlemsstaterne imellem). 5. OLT'ernes myndigheder giver senest tre måneder efter denne afgørelses ikrafttræden Kommissionen meddelelse om de toldsatser og kvantitative restriktioner, som de anvender i overensstemmelse med denne afgørelse. OLT'ernes myndigheder underretter ligeledes Kommissionen om senere ændringer af disse foranstaltninger i takt med deres vedtagelse. Artikel 44 Ikkeforskelsbehandling 1. Unionen udøver ingen forskelsbehandling mellem OLT'erne, og OLT'erne udøver ingen forskelsbehandling mellem EU-medlemsstaterne. 2. I overensstemmelse med artikel 64 anses gennemførelsen af særbestemmelserne i denne afgørelse, navnlig i artikel 42, stk. 2, og artikel 43, 46, 48, 50 og 58, stk. 3, ikke for at udgøre forskelsbehandling. Artikel 45 Betingelser for transport af affald 1. Transport af affald mellem medlemsstaterne og OLT'erne kontrolleres i overensstemmelse med folkeretten og EU-retten. Unionen støtter etableringen og udviklingen af et effektivt internationalt samarbejde på dette område med henblik på at beskytte miljøet og folkesundheden. 2. Unionen forbyder al direkte eller indirekte eksport af affald til OLT'erne med undtagelse af eksport af ufarligt affald bestemt til nyttiggørelse, og OLT'ernes myndigheder forbyder samtidig direkte eller indirekte import til deres område af sådant affald fra Unionen eller ethvert tredjeland, dog med forbehold af specifikke internationale forpligtelser på disse områder, som er indgået eller eventuelt indgås i fremtiden i de kompetente internationale fora. 3. For så vidt angår de OLT'er, der på grund af deres forfatningsmæssige status ikke er part i Baselkonventionen, træffer deres kompetente myndigheder hurtigst muligt de interne retlige og administrative foranstaltninger, der er nødvendige for opfyldelsen af bestemmelserne i Baselkonventionen[14] i disse OLT'er. 4. De medlemsstater, som OLT'erne hører under, fremmer desuden OLT'ernes vedtagelse af de interne retlige og administrative foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre følgende retsakter: a) Følgende artikler i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1013/2006[15]: – artikel 40 om eksport af affald til oversøiske lande og territorier – artikel 46 om import af affald fra oversøiske lande og territorier b) Rådets forordning (EF) nr. 1420/1999[16] c) Rådets forordning (EF) nr. 1547/1999[17] d) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/59/EF[18] inden for de tidsfrister, der er fastsat i direktivets artikel 16. 5. Et eller flere OLT'er og de medlemsstater, som de hører under, kan anvende deres egne procedurer på eksport af affald fra OLT'erne til den pågældende medlemsstat. 6. I så fald giver den medlemsstat, som OLT'et hører under, senest seks måneder efter denne afgørelses ikrafttræden Kommissionen meddelelse om den lovgivning, der skal anvendes, og den underretter desuden Kommissionen om al fremtidig relevant national lovgivning og eventuelle efterfølgende ændringer af sådan lovgivning. Artikel 46 Midlertidig tilbagetrækning af præferencer For at sikre en korrekt gennemførelse af denne afgørelse kan Unionen midlertidigt tilbagetrække præferencer fra et OLT i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag VII. Artikel 47 Håndtering af administrative fejl Hvis de kompetente OLT-myndigheder begår fejl i forbindelse med udstedelsen af certifikater og fastlæggelsen af administrative samarbejdsmetoder, og såfremt disse fejl medfører tab, der påvirker Unionens importafgifter, yder den medlemsstat, som har særlige forbindelser med det OLT, der har begået fejlen, erstatning til EU-budgettet for det lidte tab. Artikel 48 Beskyttelses- og overvågningsforanstaltninger For at sikre en korrekt gennemførelse af denne afgørelse kan Unionen træffe de beskyttelses- og overvågningsforanstaltninger, som er fastsat i bilag VIII. Kapitel 2 Ordninger for samhandel med tjenesteydelser og for etablering Artikel 49 Definitioner I dette kapitel forstås ved: a) "fysisk person fra et OLT": person, der har sin sædvanlige bopæl i et OLT, som er statsborger i en medlemsstat, eller som har en juridisk status, der er specifik for et OLT. Denne definition berører ikke de rettigheder, der følger af unionsborgerskabet som omhandlet i traktaten. b) "juridisk person i et OLT": en juridisk person i et OLT, der er oprettet i overensstemmelse med gældende ret i et givet OLT, og hvis vedtægtsmæssige hjemsted, hovedkontor eller hovedvirksomhed er beliggende i dette OLT; hvis den juridiske person alene har sit vedtægtsmæssige hjemsted eller sit hovedkontor i OLT'et, betragtes den ikke som en juridisk person i OLT'et, medmindre den udøver en virksomhed, som har en reel og fortsat forbindelse til økonomien i dette land eller territorium c) de respektive definitioner, som er fastsat i de aftaler om økonomisk integration, der er omhandlet i artikel 50, stk. 1, finder anvendelse på den behandling, som Unionen og OLT'erne indrømmer hinanden. Artikel 50 Den gunstigste behandling 1. Med hensyn til enhver foranstaltning, som påvirker handelen med tjenesteydelser og etablering af erhvervsvirksomhed: a) indrømmer Unionen fysiske og juridiske personer i OLT'erne en behandling, der ikke er mindre gunstig end den gunstigste behandling, der indrømmes lignende fysiske og juridiske personer i ethvert tredjeland, som Unionen indgår eller har indgået en aftale om økonomisk integration med b) indrømmer et OLT fysiske og juridiske personer i Unionen en behandling, der ikke er mindre gunstig end den gunstigste behandling, der indrømmes lignende fysiske og juridiske personer i enhver stor handelsøkonomi, som det har indgået en aftale om økonomisk integration med efter denne afgørelses ikrafttræden. 2. Forpligtelserne i stk. 1 finder ikke anvendelse på en behandling, der indrømmes: a) inden for rammerne af et indre marked, som forudsætter en væsentlig tilnærmelse af de deltagende parters lovgivning med henblik på at fjerne ikkediskriminerende hindringer for etablering og for handel med tjenesteydelser b) i henhold til foranstaltninger vedrørende anerkendelse af kvalifikationer, licenser eller forsigtighedsforanstaltninger i overensstemmelse med artikel VII i den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS) eller bilaget hertil om finansielle tjenesteydelser. Dette berører ikke OLT-specifikke foranstaltninger i denne artikel c) i henhold til enhver international aftale eller ordning, som udelukkende eller hovedsagelig vedrører beskatning d) i henhold til foranstaltninger, som er omfattet af en mestbegunstigelsesundtagelse opført på den liste, der er omhandlet i artikel II, stk. 2, i GATS. 3. Et OLT's myndigheder kan for at fremme eller støtte den lokale beskæftigelse vedtage bestemmelser, der er til fordel for dets fysiske personer og lokale aktiviteter. I så fald underretter det pågældende OLT's myndigheder Kommissionen om de vedtagne bestemmelser, hvorefter Kommissionen underretter medlemsstaterne. Artikel 51 Faglige kvalifikationer For så vidt angår professionerne læge, tandlæge, jordemoder, alment praktiserende sygeplejerske, farmaceut og dyrlæge vedtager Rådet med enstemmighed på forslag af Kommissionen en liste over faglige kvalifikationer, der er specifikke for OLT'erne, og som skal anerkendes i medlemsstaterne. Afsnit III Handelsrelaterede områder Kapitel 1 Handel og bæredygtig udvikling Artikel 52 Generel fremgangsmåde Inden for rammerne af associeringen er handelssamarbejdet og det handelsrelaterede samarbejde rettet mod at bidrage til den bæredygtige udvikling og de økonomiske, sociale og miljømæssige aspekter heraf. OLT'ernes nationale love og regler på miljø- og beskæftigelsesområdet skal i den forbindelse ikke lempes for at fremme handel eller investeringer. Artikel 53 Miljø- og klimastandarder inden for handel 1. Inden for rammerne af associeringen er handelssamarbejdet og det handelsrelaterede samarbejde rettet mod at styrke det positive samspil mellem politikker og forpligtelser på handels- og miljøområdet. Inden for rammerne af associeringen tages der i handelssamarbejdet og det handelsrelaterede samarbejde højde for principperne om international miljøforvaltning og multilaterale miljøaftaler. 2. Det endelige mål for De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og Kyotoprotokollen søges opfyldt. Samarbejdet bygger på udarbejdelsen af den fremtidige internationale ramme for klimaændringer i overensstemmelse med Balihandlingsplanen og gennemførelsen af beslutninger, der udspringer af parternes UNFCCC-konferencer vedrørende mål for den globale temperatur og udledning. 3. Foranstaltninger til gennemførelse af multilaterale miljøaftaler anvendes ikke på en måde, der vil udgøre et middel til vilkårlig eller uberettiget forskelsbehandling mellem partnerne eller en skjult begrænsning af samhandelen. Artikel 54 Arbejdsstandarder i forbindelse med handel 1. Associeringen tilstræber at fremme handel på en måde, der kan bane vejen for fuld og produktiv beskæftigelse og anstændigt arbejde for alle. 2. De internationalt anerkendte grundlæggende arbejdsstandarder som fastlagt i Den Internationale Arbejdsorganisations konventioner skal overholdes og gennemføres i lov og praksis. Sådanne arbejdsstandarder indebærer navnlig overholdelse af foreningsfriheden, retten til kollektiv forhandling, afskaffelse af alle former for tvangsarbejde og de værste former for børnearbejde, overholdelse af minimumsalderen for adgang til at udføre erhvervsarbejde og ikkeforskelsbehandling med hensyn til beskæftigelse. 3. Overtrædelser af grundlæggende arbejdsstandarder kan ikke gøres gældende eller på anden måde anvendes som en legitim komparativ fordel. De kan ikke anvendes i protektionistisk øjemed. Artikel 55 Bæredygtig samhandel med fiskerivarer Med henblik på at fremme den bæredygtige forvaltning af fiskebestande kan associeringen omfatte samarbejde om bekæmpelse af ulovligt, ureguleret og urapporteret fiskeri og handel med relation hertil. Samarbejdet på dette område er rettet mod at: a) fremme gennemførelsen af foranstaltninger til bekæmpelse af ulovligt, ureguleret og urapporteret fiskeri og handel med relation hertil i OLT'erne b) fremme samarbejdet mellem OLT'erne og regionale fiskeriforvaltnings­organisationer, navnlig med hensyn til udvikling og effektiv gennemførelse af kontrol- og inspektionsordninger, incitamenter og foranstaltninger til sikring af en effektiv, langsigtet forvaltning af fiskeriet og havets økosystemer. Artikel 56 Bæredygtig handel med træ Inden for rammene af associeringen er samarbejdet på området handel med træ rettet mod at beskytte handelen med lovligt fældet træ. Et sådant samarbejde kan omfatte dialog om lovgivningsmæssige foranstaltninger samt udveksling af oplysninger om markedsbaserede eller frivillige foranstaltninger såsom skovcertificering eller grønne indkøbspolitikker. Artikel 57 Bæredygtig udvikling af samhandelen 1. Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området bæredygtig udvikling være rettet mod at: a) lette og fremme handel og investeringer i miljørigtige varer og tjenesteydelser og varer, som bidrager til at forbedre de sociale forhold i OLT'erne b) gøre det lettere at fjerne hindringer for handel med og investeringer i varer og tjenesteydelser af særlig betydning for afbødningen af klimaændringer såsom bæredygtig vedvarende energi og energieffektive varer og tjenesteydelser, bl.a. ved at vedtage politiske rammer, der kan bane vejen for anvendelsen af de bedste tilgængelige teknologier, og ved at fremme standarder, der opfylder de miljømæssige og økonomiske behov og minimerer tekniske handelshindringer c) fremme handel med varer, som bidrager til at forbedre de sociale forhold og til at sikre en miljømæssigt forsvarlig praksis, herunder varer, som er omfattet af frivillige garantiordninger for bæredygtighed såsom fairtradeordninger og etiske handelsordninger, miljømærkning og certificeringsordninger for varer, der er baseret på naturressourcer d) fremme internationalt anerkendte principper og retningslinjer for virksomhedernes sociale ansvar og tilskynde virksomheder, der opererer i OLT'erne, til at gennemføre dem e) udveksle oplysninger og bedste praksis for virksomhederne sociale ansvar. 2. Med hensyn til udformning og gennemførelse af foranstaltninger, der skal beskytte miljøet og arbejdsforholdene, og som kan påvirke handelen og investeringerne, tager Unionen og OLT'erne højde for tilgængelige videnskabelige og tekniske oplysninger og relevante internationale standarder, retningslinjer og anbefalinger, herunder forsigtighedsprincippet. 3. Unionen og OLT'erne anvender fuld åbenhed i forbindelse med udvikling, indførelse og gennemførelse af foranstaltninger, der skal beskytte miljøet og arbejdsforholdene, og som kan påvirke handelen og investeringerne. Kapitel 2 Andre handelsrelaterede områder Artikel 58 Løbende betalinger og kapitalbevægelser 1. Der må ikke indføres begrænsninger på betalinger i frit konvertibel valuta under betalingsbalancens løbende poster mellem statsborgere i Unionen og i OLT'erne. 2. Hvad angår transaktioner på betalingsbalancens kapitalposter må medlemsstaternes og OLT'ernes myndigheder ikke indføre begrænsninger på den frie bevægelighed for kapital til direkte investeringer i selskaber stiftet i overensstemmelse med lovgivningen i værtsmedlemsstaten, -landet eller -territoriet, og de sikrer, at aktiver skabt som følge af sådanne investeringer og eventuelt overskud kan afvikles og hjemtages. 3. Unionen og OLT'erne kan træffe de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 64, 65, 66, 75 og 215 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde i overensstemmelse med betingelserne heri mutatis mutandis. 4. OLT-myndighederne, de berørte medlemsstater eller Unionen underretter straks hinanden om enhver sådan foranstaltning og forelægger hurtigst muligt en tidsplan for fjernelsen heraf. Artikel 59 Konkurrencepolitik Fjernelsen af konkurrencefordrejning sker under behørigt hensyn til det enkelte OLT's udviklingsniveau og økonomiske behov og omfatter gennemførelse af lokale, nationale eller regionale regler og politikker, herunder kontrol med og under visse omstændigheder forbud mod aftaler mellem virksomheder, beslutninger truffet af sammenslutninger af virksomheder og samordnet praksis mellem virksomheder, hvis mål eller virkning er at forhindre, begrænse eller fordreje konkurrencen. Sådanne forbud gælder også, hvis en eller flere virksomheder misbruger deres dominerende stilling på Unionens eller OLT'ernes område. Artikel 60 Beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder 1. Der skal sikres en passende og effektiv beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder midler til håndhævelse af sådanne rettigheder, eventuelt i overensstemmelse med de højeste internationale standarder, med henblik på at mindske fordrejning af og hindringer for den bilaterale handel. 2. Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på dette område vedrøre udarbejdelse af love og regler med henblik på at beskytte og håndhæve intellektuelle ejendomsrettigheder, forhindre, at sådanne rettigheder misbruges af deres indehavere eller krænkes af konkurrenter, samt støtte regionale organisationer, der beskæftiger sig med håndhævelse og beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder med uddannelse af personale. Artikel 61 Tekniske handelshindringer Inden for rammerne af associeringen kan der indgås et samarbejde på områderne tekniske forskrifter for varer, standardisering, overensstemmelsesvurdering, akkreditering, markedstilsyn og kvalitetssikring med henblik på at fjerne unødige tekniske handelshindringer mellem Unionen og OLT'erne og mindske forskellene på disse områder. Artikel 62 Forbrugerpolitik, beskyttelse af forbrugersundheden og handel Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området forbrugerpolitik, beskyttelse af forbrugersundheden og handel omfatte udarbejdelse af love og regler på områderne forbrugerpolitik og beskyttelse af forbrugersundheden med henblik på at undgå unødige handelshindringer. Artikel 63 Sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger være rettet mod at: a) fremme handelen mellem Unionen og OLT'erne som helhed og mellem OLT'erne og tredjelande og samtidig beskytte menneskers, dyrs og planters sundhed og liv i overensstemmelse med WTO's aftale om anvendelsen af sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger (SPS-aftalen) b) løse problemer, der opstår som følge af sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger c) sikre åbenhed med hensyn til sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger, der finder anvendelse på handel mellem Unionen og OLT'erne d) fremme harmoniseringen af foranstaltninger efter internationale standarder i overensstemmelse med WTO's SPS-aftale e) støtte OLT'ernes effektive deltagelse i organisationer, som fastsætter internationale sundheds- og plantesundhedsstandarder f) fremme samråd og udvekslinger mellem OLT'er og europæiske institutter og laboratorier g) etablere og styrke OLT'ernes tekniske kapacitet til at gennemføre og føre tilsyn med sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger h) fremme teknologioverførsler på området sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger. Artikel 64 Forbud mod protektionistiske foranstaltninger Bestemmelserne i kapitel 1 og 2 må ikke udgøre et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen. Kapitel 3 Monetære og skattemæssige spørgsmål Artikel 65 Undtagelsesbestemmelser på beskatningsområdet 1. Den mestbegunstigelsesbehandling, der indrømmes i overensstemmelse med denne afgørelses bestemmelser, finder ikke anvendelse på skattefordele, som medlemsstaternes eller OLT'ernes myndigheder i øjeblikket eller i fremtiden indrømmer på grundlag af dobbeltbeskatningsaftaler eller andre skatteordninger eller gældende national skattelovgivning, jf. dog artikel 66. 2. Ingen bestemmelse i denne afgørelse skal fortolkes på en måde, som hindrer vedtagelsen eller håndhævelsen af foranstaltninger, der har til formål at forhindre skattesvig eller skatteunddragelse i henhold til skattebestemmelserne i dobbeltbeskatningsaftaler eller andre skatteordninger eller gældende national skattelovgivning. 3. Ingen bestemmelse i denne afgørelse skal fortolkes på en måde, der forhindrer de respektive kompetente myndigheder i ved anvendelsen af de relevante bestemmelser i deres skattelovgivning at sondre mellem skatteydere, der ikke befinder sig i samme situation, særlig med hensyn til deres bopælssted eller det sted, hvor deres kapital er investeret. Artikel 66 Skatte- og toldordninger for kontrakter, der finansieres af Unionen 1. OLT'er må på kontrakter, der finansieres af Unionen, ikke anvende skatte- og toldordninger, der er mindre gunstige end de ordninger, som de anvender over for den medlemsstat, som de hører under, eller over for stater, der er indrømmet mestbegunstigelsesbehandling, eller over for internationale udviklingsorganisationer, som de har forbindelse med, idet den gunstigste ordning skal finde anvendelse. 2. Med forbehold af stk. 1 finder følgende ordninger anvendelse på kontrakter, der finansieres af Unionen: a) kontrakterne pålægges hverken bestående eller fremtidige stempel- og registreringsafgifter eller andre afgifter med tilsvarende virkning i det pågældende OLT; dog registreres sådanne kontrakter i overensstemmelse med gældende lov i OLT'et, og der kan ved registreringen opkræves et gebyr svarende til den præsterede tjenesteydelse b) den fortjeneste og/eller indtægt, der følger af gennemførelsen af kontrakter, er skattepligtig i henhold til det pågældende OLT's nationale skatteordninger, forudsat at de fysiske eller juridiske personer, der opnår en sådan fortjeneste og/eller indtægt, har fast hjemsted i dette OLT, eller at gennemførelsen af kontrakten varer mere end seks måneder c) virksomheder, der skal importere udstyr for at kunne udføre bygge- og anlægskontrakter, omfattes efter anmodning herom af den ordning for midlertidig import, der er fastsat i det berørte OLT's lovgivning for sådant udstyr d) professionelt udstyr, som er nødvendigt for at udføre opgaver fastlagt i en kontrakt om levering af tjenesteydelser, importeres midlertidigt i et OLT, uden at der pålægges skatter, importafgifter, told eller andre afgifter med tilsvarende virkning, hvis disse skatter og afgifter ikke udgør betaling for en tjenesteydelse e) varer, der importeres til et OLT i forbindelse med en leveringskontrakt, indføres uden told, importafgifter, skatter eller afgifter med tilsvarende virkning. Når en kontrakt omfatter en leverance med oprindelse i det pågældende OLT, indgås kontrakten på grundlag af prisen ab fabrik, forhøjet med de interne afgifter, som OLT'et i givet fald selv pålægger disse leverancer f) brændstoffer, smøremidler og bindemidler på basis af carbonhydrider samt alle materialer, der indgår i en bygge- og anlægskontrakt, anses for at være indkøbt på det lokale marked og undergives de skatteregler, der finder anvendelse i henhold til gældende lovgivning i det pågældende OLT. g) fysiske personer, bortset fra lokalt ansatte, der varetager opgaver, som er defineret i en kontrakt vedrørende tjenesteydelser, samt disses familiemedlemmer kan efter bestemmelserne i det pågældende OLT's lovgivning indføre personlige ejendele til personlig og husholdningsmæssig brug uden erlæggelse af told, importafgifter, skatter og andre afgifter med tilsvarende virkning. 3. Ethvert kontraktuelt spørgsmål, der ikke er omhandlet i stk. 1 og 2, forbliver undergivet det pågældende OLT's lovgivning. Kapitel 4 Udvikling af samhandelskapaciteten Artikel 67 Generel fremgangsmåde For at sikre, at OLT'erne får maksimalt udbytte af denne afgørelses bestemmelser og kan deltage i Unionens indre marked samt regionale, subregionale og internationale markeder på de bedst mulige vilkår, er associeringen rettet mod at udvikle OLT'ernes handelskapacitet ved at: a) forbedre OLT'ernes konkurrenceevne, autonomi og økonomiske modstandsdygtighed ved at diversificere udbuddet og øge værdien og mængden af OLT'ernes handel med varer og tjenesteydelser og ved at styrke OLT'ernes evne til at tiltrække private investeringer i forskellige erhvervssektorer b) forbedre samarbejdet inden for handel med varer, tjenesteydelser og etablering mellem OLT'erne og nabolandene. Artikel 68 Handelsdialog, samarbejde og kapacitetsudvikling Inden for rammerne af associeringen kan initiativer til fremme af handelsdialog, samarbejde og kapacitetsudvikling omfatte: a) styrkelse af OLT'ernes kapacitet til at udforme og gennemføre politikker, der er nødvendige for udviklingen af handelen med varer og tjenesteydelser b) fremme af OLT'ernes indsats for at indføre relevante retlige, tilsynsmæssige og institutionelle rammer samt de nødvendige administrative procedurer c) fremme af udviklingen af den private sektor, især SMV'er d) fremme af markeds- og produktudviklingen, herunder forbedring af produktkvaliteten e) bidrag til udviklingen af menneskelige ressourcer og faglige kompetencer, der er relevante inden for handel med varer og tjenesteydelser f) styrkelse af virksomhedsrådgiveres kapacitet til at tilbyde OLT-virksomheder tjenester, der er relevante for deres eksportaktiviteter, såsom markedskendskab g) bidrag til at skabe et erhvervsklima, der kan tiltrække investeringer. Kapitel 5 Samarbejde på området finansielle tjenesteydelser og skatteanliggender Artikel 69 Samarbejde om internationale finansielle tjenesteydelser Med henblik på at fremme stabilitet, integritet og gennemsigtighed i det globale finansielle system kan associeringen omfatte samarbejde om internationale finansielle tjenesteydelser. Dette samarbejde kan vedrøre: a) sikring af effektiv og passende beskyttelse af investorer og andre forbrugere af finansielle tjenesteydelser b) forebyggelse og bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme c) fremme af samarbejdet mellem forskellige aktører i det finansielle system, herunder regulerings- og tilsynsmyndigheder d) oprettelse af uafhængige og effektive tilsynsmekanismer for finansielle tjenesteydelser. Artikel 70 Harmonisering af reglerne for finansielle tjenesteydelser Unionen og OLT'erne fremmer en tilnærmelse af deres regler til anerkendte internationale standarder om regulering og tilsyn på området finansielle tjenesteydelser, bl.a.: Baselkomitéens "Core Principle for Effective Banking Supervision", Den Internationale Forsikringstilsynsorganisations "Insurance Core Principles", Den Internationale Børstilsynsorganisations "Objectives and Principles of Securities Regulation", OECD's "Agreement on exchange of information on tax matters", G20's "Statement on Transparency and exchange of information for tax purposes", Rådet for Finansiel Stabilitets "Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions" og Den Finansielle Aktionsgruppes "Forty Recommendations on Money Laundering and Terrorist Financing". Unionen og OLT'erne fremmer også en tilnærmelse af OLT'ernes lovgivning til EU's lovgivning om finansielle tjenesteydelser. Artikel 71 Samarbejde mellem regulerings- og tilsyn