KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 12.04.1995 
KOM(95) 134 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
OG REGIONSUDVALGET 
SOCIALT HANDLINGSPROGRAM PÂ MELLEMLANGT SIGT 
1995-1997 
- 2 -
1. BESKÆFTIGELSEN - DEN HØJESTE PRIORITET 7 
2. UNDERVISNING OG UDDANNELSE - NØGLEN TIL DEN SOCIALE 
STABILITET I FÆLLESSKABET ' 10 
3. OPBYGNING AF ET EUROPÆISK. ARBEJDSMARKED 11 
4. HØJE STANDARDER PÅ ARBEJDSMARKEDET SOM LED I ET 
KONKURRENCEDYGTIGT EUROPA 14 
5. LIGE MULIGHEDER FOR KVINDER OG MÆND 17 
6. SOCIALPOLITIK OG SOCIAL BESKYTTELSE - ET AKTIVT 
•' SAMFUND FOR ALLE 19 
7. FOLKESUNDHED 22 
8. UDVIKLING AF DEN INTERNATIONALE DIMENSION 24 
9. FOR ET MERE AKTIVT SAMFUND 25 
10. SOCIAL- OG ARBEJDSMARKEDSPOLITISK ANALYSE OG 
FORSKNING PÂ MELLEMLANGT SIGT 26 
11. EN MERE EFFEKTIV ANVENDELSE AF DEN EUROPÆISKE LOVGIVNING 27 
- 3 
Denne meddelelse fastlægger i detaljer Kommissionens social- og 
arbejdsmarkedspolitiske arbejdsprogram for de næste tre år (1995-1997). Det 
er tredje og sidste fase i en proces, som begyndte i 1993 med udgivelsen af 
grønbogen om den fremtidige europæiske socialpolitik og fortsatte i 1994 
med hvidbogen om den europæiske social- og arbejdsmarkedspolitik. 
I såvel grønbogen som hvidbogen fremhævedes det, at Europa gennemlever en 
periode med dybtgående ændringer, som stiller vore samfund over for store 
udfordringer. Selv om Europa så småt begynder at få glæde af et økonomisk 
opsving efter en periode med alvorlig recession, er arbejdsløsheden i 
Unionen stadig for høj, og væksten er ikke tilstrækkelig 
arbejdskraftintensiv. Jobskabelse må derfor forblive et centralt mål fer 
Unionen. 
Mere generelt stiller globaliseringen af den økonomiske aktivitet den 
europæiske konkurrenceevne over for store udfordringer. Indførelsen af nye 
teknologier og kommunikationssystemer på bl.a. arbejdspladsen og 
udviklingen af informationssamfundet har konsekvenser for os alle. Unicnen 
må også fortsat give høj prioritet til miljøbeskyttelse gennem bæredygtige 
produktionsmetoder og teknologier, som kan bidrage til oprettelsen af nye 
arbejdspladser og fremme konkurrenceevnen. Endvidere belaster 
finansieringen af sociale beskyttelsessystemer i stadig højere grad de 
nationale budgetter, mens fattigdom og social udstødelse er ved at blive 
alt for udbredte fænomener. Samtidig er den demografiske udvikling i færd 
med at ændre selve strukturen i vore samfund. 
Med hvidbogen søgte man at opstille en ramme for udviklingen af den 
europæiske social- og arbejdsmarkedspolitik for at tage disse udfordringer 
op. Den byggede på princippet om, at Europa har behov for en bredt 
funderet,.fremadrettet og fornyende social- og arbejdsmarkedspolitik for at 
komme videre. Dette nye sociale handlingsprogram er et forsøg på at 
efterleve dette princip og bygger videre på datidens resultater - navnlig 
det sociale handlingsprogram fra 1989, som dette afløser. Samtidig er det 
et forsøg på at udforme en strategi, der kan opfylde nye behov og klare nye 
udfordringer. Dette handlingsprogram bør således betragtes som en 
fortsættelse af den strategi, der blev fastlagt i hvidbogen, snarere end 
som en helt ny begyndelse. 
Handlingsprogrammet tager hensyn til de mange høringer og den livlige 
debat, som grønbogen og hvidbogen sammen med hvidbogen om vækst, 
konkurrenceevne og beskæftigelse har givet anledning til. Det trækker 
navnlig på bidrag fra medlemsstaterne, Rådets resolution af 6. december 
1994, Europa-Parlamentets beslutning af 19. januar 1995, udtalelserne fra 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget samt de synspunkter, 
der er kommet til udtryk blandt de økonomiske og sociale aktører, navnlig 
arbejdsmarkedets parter. 
Denne omfattende høringsproces afslørede bred enighed* om en række 
nøgleemner, som dette handlingsprogram er baseret på: 
Den europæiske opbygning er et enestående projekt, som bygger på en 
ligevægt mellem konkurrenceevne, samarbejde og solidaritet. Hver af 
disse tre faktorer skal udvikles og indgå i et samspil med de 
øvrige, og her spiller den sociale dimension en stor rolle. Samtidig 
må medlemsstaterne under hensyntagen til subsidiaritetsprincippet 
bevare deres egenart på det kulturelle og andre områder, da den er 
en kilde til rigdom, for så vidt den er forenelig med den europæiske 
opbygning og traktaten. En fuldstændig harmonisering af social- og 
arbejdsmarkedspolitikken er således ikke et af Kommissionens eller 
Unionens mål. 
Medlemsstaterne har en række resultater, værdier og sædvaner til fælles, 
som danner grundlaget for den nuværende og fremtidige sociale model i 
Europa. Denne fælles sociale arv viser sig især ved, at der generelt sørges 
for en høj grad af social beskyttelse og solidaritet, et uddannelsessystem 
- 4 -
af høj kvalitet, godt arbejdsmiljø, lige muligheder for alle, og ved den 
rolle, der spilles af arbejdsmarkedets parter og offentlige myndigheder på 
forskellige niveauer. Disse værdier og mål har ligeledes en universel 
dimension, hvilket de ti forpligtelser, der for nylig blev indgået på det 
sociale verdenstopmøde i København, vidner om: 
Unionens gradvise økonomiske integration og færdiggørelsen af det 
indre marked har rejst en lang række sociale problemer, navnlig med 
hensyn til følgerne for vore borgeres leve- og arbejdsvilkår og 
standarder. Den udstrakte usikkerhed, der er fremkaldt af 
arbejdsløshedskrisen har øget behovet for at finde den rette 
blanding af politikker til fremme af vækst og konkurrenceevne på den 
ene side og til sikring af social beskyttelse og solidaritet på den 
anden side. Det er en klar overbevisning, at Den Europæiske Unions 
grundlæggende mål, "at fremme afbalancerede og varige økonomiske og 
sociale fremskridt" (jf. traktatens afsnit I), må gælde for alle. 
Unionsborgerne og de organisationer, der repræsenterer dem, hvor 
forskelligartede de end er, regner med, at Den Europæiske Union vil 
give dem konkrete fordele i hverdagen. Europas opbygning skal 
opfattes som værende til gavn og ikke til skade for dem, og social-
og arbejdsmarkedspolitikken indtager en fremtrædende plads i denne 
opbygning. 
Jobskabelse har fortsat højest prioritet. Ansvaret herfor ligger 
især hos de enkelte medlemsstater, men Kommissionen spiller en 
særlig rolle i forbindelse med bestræbelserne på at fremme de 
forandringer, der er nødvendige, for at de europæiske økonomier kan 
overvinde de alvorlige strukturproblemer, som fremhæves i hvidbogen 
om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, og styrke deres 
konkurrenceevne. Dette kræver, at de generelle 
beskæftigelsessystemer tilpasses under hensyntagen til samspillet 
mellem skatte- og socialpolitik, livslang uddannelse og industri-, 
miljø- og regionalpolitik.' En sådan tilpasning indebærer ikke en 
afskaffelse af de sociale beskyttelsesordninger, men snarere, at man 
må finde nye incitamenter til ændring af arbejds-, fritids- og 
familiemønsteret og til fremme af rollen som aktiv borger og 
deltager på arbejdsmarkedet. Med henblik herpå må hvidbogen og 
konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Essen følges aktivt 
op. 
Den økonomiske og den sociale dimension er faktisk indbyrdes 
afhængige og må følges ad. Der kan ikke ske sociale fremskridt uden 
konkurrenceevne og økonomisk vækst, men omvendt kan der ikke blive 
tale om en varig økonomisk vækst, hvis der ikke tages hensyn til den 
sociale dimension. Den europæiske indsats til fremme af 
konkurrenceevne må bygge på socialt fremskridt og social 
solidaritet. Der må findes en ny balance mellem de økonomiske og de 
sociale mål, idet disse mål er forenelige og styrker hinanden. 
Fællesskabets aktion på det sociale område kan ikke begrænses til 
arbejdsmarkedet. Der er allerede bred offentlig tilslutning til en 
stærk europæisk social- og arbejdsmarkedspolitik i Unionen. For at 
den europæiske opbygning skal vinde yderligere tilslutning kræves en 
troværdig og synlig indsats, hvor samtlige Unionens borgere føler 
sig involveret. Dette betyder, at Europa gennem en vekselvirkning 
mellem økonomisk og social politik bør stræbe efter at give "alle 
mulighed" for at spille en aktiv rolle i samfundet i de kommende år 
og i den fælles opbygning af Europa. Man må anerkende betydningen af 
de frivillige organisationer og græsrodsbevægelserne samt de mange 
organisationer, der repræsenterer virksomhederne i den offentlige og 
private sektor. 
Det er dog klart, at dér er afvigende og undertiden indbyrdes modstridende 
syn på visse social- og arbejdsmarkedspolitiske aspekter. I hvidbogen blev 
det påpeget, at medlemsstaterne og andre ikke var enige om behovet for 
yderligere lovgivning på europæisk plan, navnlig om standarderne på 
arbejdsmarkedet. Nogle ønsker,, at der næsten udelukkende fokuseres på 
- 5 -
gennemførelsen af eksisterende lovgivning uden nye forslag, mens andre går 
ind for en gradvis udvidelse af det fælles fundament, der udgøres af 
bindende og gennemførlige minimumstandarder. Atter andre ønsker, at 
Kommissionen fremlægger en lang række nye lovforslag, hvoraf nogle falder 
uden for EU-traktatens område og/eller er i strid med 
subsidiaritetsprincippet. 
Samtidig er der et voksende krav om unionsforanstaltninger på en række 
områder, som går ud over de traditionelle europæiske socialpolitiske 
målområder. De udfordringer, det europæiske samfund står over for, bliver 
stadig mere komplekse og indbyrdes forbundne, og det er nødvendigt at 
tilpasse politikken til disse udfordringer. 
Dette indebærer, at der på europæisk plan træffes nye foranstaltninger til 
at supplere og styrke den lovgivning, der tidligere har været rygraden i 
den sociale dimension, og som vil blive fortsat i fornødent omfang. Dette 
betyder navnlig en udbygning af Fællesskabets rolle som katalysator for en 
fælles diskussion, udveksling af erfaringer og samordnede tværnationale 
aktioner til løsning af fælles problemer. 
F.eks. har en række medlemsstater allerede søgt at gennemføre en mere eller 
mindre gennemgribende revision af deres beskæftigelsessystemer og sociale 
systemer, mens andre er ved at forberede sig herpå. Beskæftigelsen og de 
foranstaltninger, der blev truffet i 1993 og 1994, og som fik tilført ny 
dynamik i form af, konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Essen, 
giver et godt eksempel. Denne proces kan med held udvides til en række 
andre social- og arbejdsmarkedspolitiske spørgsmål - f.eks. social 
beskyttelse, informationssamfundets sociale følger - og handlingsprogrammet 
indeholder specifikke forslag herom (f.eks. afsnit 6 og 10). 
For at styrke disse fælles overvejelser søger Kommissionen navnlig at øge 
sin analyse- og forskningsindsats, og dette er behandlet i et særskilt 
afsnit i dette handlingsprogram (afsnit 10). På baggrund af de voksende 
krav om udvikling af en europæisk social- og arbejdsmarkedspolitik, som er 
meningsfuld for alle europæiske borgere, såvel de beskæftigede og de 
arbejdsløse, lægges der i programmet endvidere særlig vægt på at give alle 
større muligheder. I denne forbindelse er forslaget om en drøftelse om 
socialpagtens fremtid og dens eventuelle udvidelse til at omfatte en 
længere række individuelle rettigheder og forpligtelser af særlig betydning 
(afsnit 4 og 6). 
Denne bredere indfaldsvinkel afspejles i handlingsprogrammets opbygning. 
Programmets tidshorisont er tre« år, og det er opbygget, således at der 
opnås større smidighed og åbenhed i planlægningen. 
I denne forstand adskiller det sig fra det sociale handlingsprogram fra 
1989 - som navnlig fokuserede på lovgivningen. Dette nye program giver et 
bredere og mere detaljeret overblik over aktionen på det social- og 
arbejdsmarkedspolitiske område. 
I programmet fremlægges ganske vist en række nye lovforslag, samtidig med 
at det respekterer subsidiaritets.- og proportionalitetsprincipperne. I 
denne henseende er Kommissionen klar over samspillet mellem lovforslag og 
beføjelser til at forhandle, som for nylig er tildelt arbejdsmarkedets 
parter på grundlag af EU-traktatens aftale om social- og 
arbejdsmarkedspolitikken. Selv om det er klart, at der i betragtning af 
resultaterne af 1989-programmet er mindre behov eller mulighed for et bredt 
program fyldt med nye lovforslag, vil Kommissionen fortsat vurdere behovet 
for lovgivning og vil ikke tøve med at fremlægge forslag, hvor dette er 
nødvendigt og muligt. 
I programmet fremhæves tillige det voksende antal forslag, der er under 
behandling i Rådet, og deres vedtagelse søges fremmet. En række af 
forslagene er nu afløst af andre og trækkes tilbage. 
I overensstemmelse med sin sædvanlige fremgangsmåde vil Kommissionen sikre, 
at der ved hvert ny forslag foretages en evaluering af omkostninger og 
- 6 -
fordele for medlemsstaterne , de offentlige myndigheder og alle andre 
berørte parter. Kommissionen vil endvidere fortsætte sine bestræbelser for 
at sikre en effektiv gennemførelse af den lovgivning, der vedtages. 
Ud over dette forholdsvis begrænsede antal nye lovforslag iværksætter 
handlingsprogrammet en bred vifte af undersøgelser og drøftelser ora særlige 
emner. Formålet er i hvert enkelt tilfælde at undersøge muligheden og 
behovet for yderligere foranstaltninger - af lovgivningsmæssig og ikke-
lovgivningsmæssig art - og at sikre en effektiv forberedelse af eventuelle 
fremtidige forslag. 
Af programmets opbygning fremgår det endvidere, at Kommissionen har til 
hensigt at sætte drøftelser i gang på social- og arbejdsmarkedspolitiske 
nøgleområder. I denne forstand skal programmet afspejle social- og 
arbejdsmarkedspolitikkens stadig mere flerdimensionelle karakter og give en 
hel tidsplan for aktionen på det social- og arbejdsmarkedspolitiske område. 
Programmets fremtidige udvikling vil til en vis grad afhænge af resultatet 
af de drøftelser og undersøgelser, der nu er ved at blive iværksat, eller 
som allerede er undervejs. Det vil ligeledes uden tvivl blive præget af den 
fortsatte dialog bl.a. med de øvrige europæiske institutioner. Grønbogen og 
hvidbogen har allerede vist det værdifulde bidrag, denne proces kan give; 
handlingsprogrammet tager ligeledes sigte på yderligere at udvikle 
høringsprocesserne for at sikre, at dialogen fortsætter (f.eks. afsnit 9). 
Programmet må ligeledes ses på baggrund af regeringskonferencen i 1996, 
hvorunder spørgsmål om den sociale dimension i Den Europæiske Unions 
fremtidige udvikling Utvivlsomt vil spille en stor rolle. Det skal i denne 
forbindelse bemærkes, at Kommissionen allerede i hvidbogen om social- og 
arbejdsmarkedspolitikken har peget på nogle af de områder, den agter at 
sætte ind på. \ 
Endelig skal programmets progressive og fleksible karakter fremhæves. Det 
kaldes helt bevidst et "rullende program", som vil blive ajourført hvert år 
i lyset af udviklingen og behovene på den ene side og resultaterne af 
undersøgelser og særlige høringer på den anden side. Fællesskabets sociale 
aktion vil herved blive mere gennemsigtig, og der vil blive taget hensyn 
til de øvrige fællesskabsinstitutioners synspunkter. 
7 -
1. BESKÆFTIGELSEN - DEN HØJESTE PRIORITET 
1.0.1 Bekæmpelsen af arbejdsløsheden er en højt prioriteret opgave for Den 
Europæiske Union og dets medlemsstater. Kommissionens hvidbog om 
vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, der blev fremlagt i 
december 1993, indeholdt en række forslag til forøgelse af 
konkurrenceevnen, vækstfremme og sikring af de strukturelle 
ændringer, der er nødvendige for at skabe beskæftigelse. 
1.0.2 Det Europæiske Råd i Essen gik med udgangspunkt i hvidbogen og 
konklusionerne fra rækken af møder i Det Europæiske Råd (Bruxelles, 
Korfu) helt nye veje på beskæftigelsesområdet og tilskyndede 
medlemsstaterne til at fastlægge deres individuelle politikker i 
flerårige programmer. Disse programmer vil anbringe de fem 
nøgleområder, Det Europæiske Råd har vedtaget at sætte ind på, i en 
national sammenhæng. 
1.0.3 Herudover var der i Essen-konklusionerne en henstilling til Rådet 
bestående af arbejds- og socialministrene, ECOFIN-Rådet og 
Kommissionen om at overvåge beskæftigelsestendenserne, herunder 
uddannelsespolitikken, og de relevante nationale politikker, og 
hvert år aflægge rapport til Det Europæiske Råd, første gang i 
december 1995. 
1.0.4 I marts 1995 fremlagde Kommissionen sin meddelelse om, hvorledes 
disse mål og principper kan gennemføres på nationalt plan og gennem 
udvikling af en fælles politik, herunder samordning med 
arbejdsmarkedets parter. Meddelelsen indeholder et forslag om 
gradvis indførelse af en multilateral overvågning af 
beskæftigelsessystemerne. Rådet har hilst Kommissionens meddelelse 
velkommen. 
i) Observations- og tilavnsmekanismerne 
1.1.1 I de kommende tre år vil Kommissionen efterhånden udvikle en proces 
til overvågning af beskæftigelsestendenserne og -systemerne i Den 
Europæiske Union. I 1995 vil Kommissionen udbygge sit samarbejde med 
medlemsstaterne for at planlægge og vurdere medlemsstaternes indsats 
i forbindelse med gennemførelsen af Essen-konklusionerne. 
Processen vil omfatte: 
1.1.2 - økonomipolitiske retningslinier: for yderligere at fremme 
sammenhængen i beskæftigelsesforanstaltningerne vil Kommissionen på 
baggrund af artikel 103 søge at styrke sammenhængen mellem 
forpligtelsen til at skabe beskæftigelse og udviklingen af den 
økonomiske politik. Kommissionen vil særlig søge at få optaget 
afsnit vedrørende beskæftigelsestendenser og -politikker, herunder 
de fem punkter, der var enighed om i Essen, i medlemsstaternes 
konvergensprogrammer. Som første skridt vil Kommissionen udarbejde 
et større og mere detaljeret kapitel om beskæftigelsen i sin 
henstilling om "brede retningslinjer" for medlemsstaternes og 
Fællesskabets økonomiske politik (første halvår 1995); 
1.1.3 - rapport om opfølgning af Essen-mødet: en første kommissionsrapport 
om medlemsstaternes indsats for at gennemføre Essen-konklusionerne 
(andet halvår 1995), herunder - som aftalt i Essen - hvorledes deres 
skatte- og indkomststøtteordningers påvirker viljen til at skabe og 
tage arbejde, og om sammenhængen mellem økonomisk vækst og miljø. På 
baggrund af reaktionerne til denne oversigtsrapport vil Kommissionen 
forelægge sin rapport for Det Europæiske Råd i december 1995; 
1.1.4 - den årlige beskæftigelsesrapport vil fokusere på de fem 
prioriterede punkter, der blev fastlagt i Essen (1995). Fremtidige 
beskæftigelsesrapporter vil fokusere på informationssamfundets 
b««K»ftig«ls©spotenti»le (1996) gg de nye modeller for arbejdets 
tilrettelæggelse samt lokal« beekéeftigelfleaihitiativër (1991'); 
- 8 -
1.1.5 - beskæftjgelsesvurdering: Kommissionen vil omhyggeligt tage hensyn 
til- de beskæftigelsesmæssige følger af sine forslag og vurdere de 
eventuelle byrder, der pålægges virksomheder, navnlig SMV. Herudover 
vil Kommissionens 1996-rapport om det indre marked omfatte en 
analyse af, hvorledes dette påvirker beskæftigelsen. 
ii) Styrkelse af» samarbejdet 
1.2.1 - regelmæssige møder mellem generaldirektører for beskæftigelse og 
social sikring for at fortsætte koordineringen og knytte tættere 
bånd mellem de nationale administrationer på dette område. Man vil 
undersøge muligheden for at indlede et samarbejde med 
finansministrene (1995-1996); 
1.2.2 - forskningshandlingsprogrammer på beskæftigelsesområdet: 
Kommissionen vil fremlægge et forslag om et nærmere og mere 
struktureret samarbejde med medlemsstaterne inden for beskæftigelse 
og arbejdsmarkedspolitik. Dette forslag vil bygge på resultaterne af 
tidligere aktioner på dette område og eksisterende net. Det vil 
rationalisere disse instrumenter og danne ramme om Unionens støtte 
til gennemførelsen af Essen-konklusionerne samt supplere de 
fornyende foranstaltninger og initiativer, der støttes af 
strukturfondene. Kommissionens forslag vil blive forelagt i første 
halvår 1995 og vil dække perioden 1996-98. Det vil bygge på tanken 
om at oprette en europæisk platform med henblik på at samle 
erfaringerne med lokale beskæftigelsesinitiativer; 
1.2.3 - styrkelse af observationsorganet for beskæftigelse: Kommissionen 
vil fremlægge en rapport om sit observationsorgan for beskæftigelse 
på baggrund af de nye opgaver i forbindelse med overvågningen af 
beskæftigelsestendenser og -systemer, og særlig på baggrund af 
nødvendigheden af at forbedre informationen om 
beskæftigelsespolitikkernes følger (andet halvår 1995). Muligheden 
for øget samarbejde med OECD og ILO vil ligeledes blive undersøgt. 
Endvidere vil man i samarbejde med EUROSTAT undersøge effektiviteten 
af indsamlingen af data (1996), herunder behovet for en ny struktur 
med henblik på hyppigere undersøgelser af Fællesskabets 
arbejdsstyrke og et sæt kortsigtede statistiske indikatorer om 
beskæftigelse, der skal fastsættes og indsamles regelmæssigt; 
1.2.4 - støtte til den sociale dialog: Udvalget for Den Sociale Dialog vil 
vurdere udviklingen i medlemsstaterne, særlig med hensyn til 
kollektive overenskomster og andre aftaler, der har tilknytning til 
jobskabelsen. Kommissionen vil støtte udvekslingen og overførelsen 
af erfaringer på dette område og i almindelighed fremme samordningen 
' med og dialogen mellem arbejdsmarkedets parter. En første rapport om 
nationale erfaringer vil blive udarbejdet af arbejdsmarkedets parter 
i andet halvår 1995 og kan eventuelt ajourføres regelmæssigt i 
fremtiden med bistand fra Det Europæiske Institut til Forbedring af 
Leve- og Arbejdsvilkårene. Kommissionen vil ligeledes undersøge 
mulighederne for at støtte lignende initiativer inden for de enkelte 
sektorer; 
1.2.5 - Det Stående Beskæftigelsesudvalg; Kommissionen finder, at Det 
Stående Beskæftigelsesudvalg, der blev oprettet af Rådet i 1970, bør 
være det vigtigste institutionelle forum for samordningen mellem 
Rådet, arbejdsmarkedets parter og Kommissionen om Unionens 
beskæftigelsesstrategi. Kommissionen vil fremlægge et forslag til en 
ny rådsbeslutning om at opdatere dette udvalgs rolle, sammensætning 
og funktion (1995); 
1.2.6 - høring af virksomheder: Kommissionen vil udvide sine ordninger og 
give virksomhederne mulighed for at fremsætte forslag om jobskabelse 
og bekæmpelse af arbejdsløshed. Der vil blive tale om regelmæssige 
møder med direktørerne for menneskelige ressourcer og 
virksomhedsledere. 
- 9 -
1.2.7 Kommissionen vil som led i virksomhedspolitikken og for at skabe 
beskæftigelse i SMV fortsat fremme aktioner, der skal mindske 
hindringerne for oprettelse og udvikling af SMV, gennem en 
forbedring af de administrative, retlige og økonomiske regler, de er 
underlagt, og gennem etablering af støttetjenester. 
iii) Tilpasning og styrkelse af de europæiske strukturfonde, særlig Den 
Europæiske Socialfond 
1.3.1 Strukturfondene bidrager hver på sin måde til at fremme 
beskæftigelsen. I perioden 1994-99 vil Den Europæiske Union indgå 
forpligtelsesbevillinger til et beløb af 141 mia ECU (1992-priser) 
til dette formål. Kommissionen vil som led i overvågningen af 
strukturfondenes bidrag: 
1.3.2 - omhyggeligt vurdere gennemførelsen af fællesskabsstøtterammerne i 
lyset af Essen-konklusionerne og muligvis anbefale tilpasninger 
senere i 1995 på baggrund af de oplysninger, medlemsstaterne 
fremsender i medfør af artikel 103, samt sikre, at konklusionerne 
indarbejdes i de FSR, der skal iværksættes i de tre nye 
medlemsstater; 
1.3.3 - følge strukturfondenes arbejde op og om fornødent vurdere det for 
yderligere at tilpasse aktionerne og finansieringen til de 
igangværende politiske justeringer, der vil finde sted ved 
gennemførelsen af denne handlingsplan. Kommissionen vil regelmæssigt 
aflægge rapport om situationen, også som led i sin treårsrapport om 
den økonomiske og sociale samhørighed, hvoraf den første vil blive 
offentliggjort i 1996; 
1.3.4 - gennemgå strukturfondenes bidrag til fremme af lige muligheder for 
mænd og kvinder, et område, der udtrykkeligt nævnes i forordningerne 
vedrørende strukturfondene, FSR og Rådets resolution af 22. juni 
1994 om fremme af lige muligheder for mænd og kvinder gennem 
strukturfondsforanstaltninger. Den første rapport om dette emne vil 
udkomme før udgangen af 1995, og der vil blive afholdt en europæisk 
konference i første halvår 1996; 
1.3.5 - tilskynde arbejdsmarkedets parter til aktiv deltagelse i ESF-
aktionerne som et væsentligt element i de partnerskaber, der er 
nødvendige for at maksimere fondens indvirkning. Disse ordninger vil 
blive gennemgået med ESF-Udvalget i første halvdel af 1995 for at 
bane vej for et mere effektivt engagement i de følgende år; 
1.3.6 - fremlægge en analyse af strukturfondenes bidrag til udviklingen af 
menneskelige ressourcer på grundlag af de erfaringer, der er opnået 
i forbindelse med samtlige mål (1996); 
1.3.7 - gennemførelsen af ESF1s mål nr. 4 har særlig strategisk betydning, 
idet der fokuseres på virksomhedernes behov for at udvikle en bedre 
evne til at foregribe industrielle og teknologiske forandringer. Der 
vil i september 1995 blive afholdt en europæisk konference i 
Toulouse for at vurdere fremskridtene i forbindelse med 
gennemførelsen af mål nr. 4, og i 1996 følger en vurdering af de nye 
perspektiver, ESF baner vejen for på dette område. I 1996 vil den 
første rapport om gennemførelsen af mål nr. 4 blive fremlagt; 
1.3.8 - fællesskabsinitiativerne, der skal iværksættes i 1995, indebærer 
alle i større eller mindre grad en forpligtelse til at fremme 
beskæftigelsen og en vilje til at modarbejde social udstødelse. 
Beskæftigelses-, ADAPT- og SMV-initiativerne er især koncentreret om 
det tværeuropæiske samarbejde og partnerskaberne med henblik på at 
skabe betingelserne for en mere aktiv arbejdsmarkedspolitik og 
påvise de specifikke behov. Disse initiativer vil tilsammen føre til 
ca. 5.000 tværnationale projekter, der skal støtte 
innovationsprocessen på vigtige beskæftigelses- og 
uddannelsespolitiske områder. Kommissionen vil i andet halvår 1996 
- 10 -
fremlægge en første gennemgang af initiativernes forløb og følger, 
og i de følgende tre år vil der blive gennemført en række europæiske 
orienteringsmøder; 
1.3.9 - det særlige fællesskabsinitiativ for fred og forsoning i 
Nordirland og grænseområderne er ved at blive iværksat, og det 
forventes at bidrage reelt til genopretningen af de økonomiske og 
sociale strukturer i de pågældende områder. 
1.3.10 Det Europæiske Kul- og Stålfællesskabs (EKSF) midler til 
omstillingsstøtte for arbejdstagere, der berøres af de industrielle 
forandringer i kul- og stålindustrien, formindskes hurtigt i 
forbindelse med udfasningen af den særlige politik for kul- og 
stålindustrien. Dette kræver en nøje koordinering mellem EKSF cg 
Unionens øvrige finansieringsinstrumenter. Der vil inden udgangen af 
1995 blive fremlagt en statusrapport. Der vil ligeledes blive taget 
særligt hensyn til EUGFL-foranstaltningerne til støtte for 
strukturomlægning og nedskæringer i landbrugs- og fiskerisektoren. 
1.3.11 - der vil ligeledes blive lagt vægt på skabelse af flere arbejds­
pladser i landdistrikter ved hjælp af målrettede foranstaltninger, 
der indgår i udviklingsprogrammet for landdistrikter (Mål 1- og 5b-
områder) og horisontale strukturprogrammer (Mål 5a). Der vil blive 
taget specielt hensyn til EUGFL-foranstaltninger inden for omstruk­
tureringer og arbejdspladsnedlæggelser i landbrugssektoren og 
fiskerisektoren. 
2. UNDERVISNING OG UDDANNELSE: NØGLEN TIL DEN SOCIALE STABILITET I 
FÆLLESSKABET 
2.0.1 Øgede investeringer i udviklingen af menneskelige ressourcer er et 
centralt element i Unionens strategi til styrkelse af væksten på 
mellemlangt sigt, forbedring af det europæiske erhvervslivs 
konkurrenceevne, jobskabelse og solidaritetsfremme. De store 
teknologiske forandringer og de hurtigt skiftende arbejdsmønstre gør 
det fordelagtigt at investere i menneskelig kapital. Der erkendes, 
at det er nødvendigt at øge konkurrenceevnen og sikre maksimal 
beskæftigelse ved at hjælpe arbejdsstyrken med at tilpasse sig 
udviklingen. Grunduddannelsen og videreuddannelsen skal gøres mere 
fleksibel og faglig relevant, og der må skabes en tradition for 
livslang uddannelse. Dette er blevet anerkendt af flere Europæiske 
Råd og er senest blevet bekræftet i Essen-handlingsplanen og i en 
række fælles udtalelser afgivet af arbejdsmarkedets parter på 
europæisk plan. 
2.0.2 Kommissionen vil analysere de nuværende udvikling i medlemsstaterne 
og vurdere den politiske konvergens og forbindelserne med 
arbejdsmarkedet og dèn makroøkonomiske politik med henblik på at 
finde frem til fælles problemer og mål. 
2.0.3 Med henblik herpå er de sammenlignende undersøgelser om undervisning 
og uddannelse ved at blive ajourført i samarbejde med 
generaldirektørerne for erhvervsuddannelse og arbejdsmarkedets 
parter for at se, hvilken lære der kan drages heraf. Lignende 
kontakter vil blive etableret med direktørerne for menneskelige 
ressourcer og med de relevante rådgivere i virksomhederne, navnlig 
dem, der opererer på europæisk plan. 
i) De vigtigste nye initiativer 
2.1.1 Dette område fik nyt liv på fællesskabsplan med vedtagelsen i 
december 1994 af Rådets beslutning om Leonardo-programmet til 
gennemførelse af en erhvervsuddannelsespolitik i Fællesskabet og ved 
Socrates-programmet om samarbejde på uddannelsesområdet, som necop 
er vedtaget af Rådet. Kommissionen og medlemsstaterne vil nøje 
overvåge gennemførelsen af de fælles mål, der er fastsat i Leonardo-
programmet, og Kommissionen vil på dette grundlag udarbejde en 
- 11 -
generel rapport om erhvervsuddannelse i 1997. 
2.1.2 På grundlag af erfaringerne fra disse programmer samt 
beskæftigelsesinitiativet (Youthstart) vil Kommissionen i 1997 
fremlægge forslag med henblik på en mere effektiv integration af 
unge på arbejdsmarkedet. Kommissionen vil samtidig aflægge rapport 
om situationen for unge uden kvalifikationer og uddannelse i Den 
Europæiske Union på grundlag af en særlig undersøgelse, der vil 
blive iværksat i samarbejde med medlemsstaterne i 1996. 
ii) Iværksættelse af drøftelser 
2.2.1 Kommissionen vil senere i år udsende en hvidbog om undervisning og 
uddannelse: Løftestængerne for år 2000. Denne hvidbog vil give en 
sammenhængende fremstilling af alle de planlagte 
kommissionsinitiativer og -instrumenter på disse områder med henblik 
på at fremme en fællesskabsindsats, navnlig i henhold til artikel 
126 og 127. Som bebudet af Kommissionen i arbejdsprogrammet for 1995 
vil den fremlægge nye forslag som f.eks. et fællesskabsinitiativ om 
kvalitetsuddannelse (1996) og en politik til fremme af livslang 
uddannelse (1996). Den vil også sætte gang i de nødvendige 
drøftelser om de måder, hvorpå man kan give meritoverførsel af og 
anerkende tidligere uddannelser og færdigheder, og om 
hensigtsmæssigheden af - og betingelserne for - at indføre 
europæiske regler for lærlingeuddannelser med henblik på at fremme 
/* •••••*' mobiliteten. r 
2.2.2 Denne hvidbog om undervisning og uddannelse vil som en udløber af 
hvidbogen om social- og arbejdsmarkedspolitikken omhandle 
mulighederne og reglerne for indførelse af skatteincitamenter for 
virksomheder og personer for at udvide adgangen til og deltagelsen i 
efter- og videreuddannelse. 
2.2.3 Kommissionen vil udgive en grønbog om de retlige, administrative og 
praktiske hindringer, der opstår for unge, der er udstationeret i en 
anden medlemsstat som led i deres erhvervsuddannelse (andet halvår 
1995). Mere specifikt vil Kommissionen analysere de resterende 
hindringer for forskeres (lie. og dr.) mobilitet i Den Europæiske 
Union. 
2.2.4 Grønbogen, som kommer i fortsættelse af det arbejde, der er 
gennemført navnlig som led i PETRA-programmet, skulle gøre det 
muligt at finde frem til, nøjagtig hvilke retlige, administrative og 
forskriftsmæssige hindringer samt hindringer i forbindelse med den 
sociale beskyttelse der udelukker eller begrænser mobiliteten i 
Europa for unge under uddannelse og mere generelt for enhver, der er 
i lære eller under anden uddannelse. Grønbogen vil bane vej for 
brede drøftelser. Der vil på dette grundlag blive fremlagt forslag 
inden udgangen af 1996. 
iii) Gennemførelse af politikker 
2.3.1 Leonardo- og Socrates-programmerne vil blive nøgleelementer i 
Kommissionens politik til støtte og fremme af kvaliteten i 
uddannelsen og til udvikling af nye modeller inden for livslang 
uddannelse. I denne forbindelse vil der blive fokuseret på en række 
emner, herunder nye lærlingeuddannelsesmodeller, nye 
kvalifikationsstrukturer (navnlig med henblik på nye stillinger), 
større forudseenhed med hensyn til, hvilke færdigheder der er behov 
for, udvikling af færdigheder til brug for teknologikulturen og 
informationssamfundet, og fremme af anvendelsen af ny teknologi 
inden for undervisning og uddannelse. Disse programmer vil sammen 
med fællesskabsinitiativerne, navnlig EMPLOYMENT og ADAPT, øge 
mulighederne for tværeuropæisk samarbejde, og de vil blive 
kontrolleret regelmæssigt i hele deres løbetid. 
3. OPBYGNING AF ET EUROPÆISK ARBEJDSMARKED 
- 12 -' 
3.0.1 Den frie bevægelighed er ét af de grundlæggende principper for Den 
Europæiske Union. Friheden til at flytte fra et land til et andet 
for at arbejde, studere og bo er ligeledes en af de mest 
håndgribelige fordele ved Unionen for borgerne i de forskellige 
medlemsstater. 
3.0.2 Der er nu gennemført omfattende lovgivning til gennemførelse af det 
i traktaterne fastsatte mål "fri bevægelighed". Men selv om der er 
sket væsentlige fremskridt, mangler der endnu nogle foranstaltninger 
på unionsplan, ikke mindst for at sikre, at gældende 
fællesskabslovgivning bliver ajourført, forstået og gennemført. Det 
står ligeledes klart, ikke mindst efter Kommissionens undersøgelser 
vedrørende det indre markeds funktion, at de europæiske borgere, der 
søger at udøve deres ret til at flytte og bo i Unionen, endnu møder 
visse hindringer - såvel retlige som praktiske. 
i) De vigtigste nye initiativer og lovforslag 
3.1.1 - pensionsrettigheder : arbejdstagere, der flytter inden for Unionen, 
kan have vanskeligheder med at overføre deres rettigheder i henhold 
til erhvervstilknyttede pensionsordninger eller 
tillægspensionsordninger• Kommissionen vil fremsætte et forslag til 
direktiv om fastsættelse af generelle retningslinjer for beskyttelse 
for individuelle rettigheder, der er opnået eller er ved at blive 
opnået i medfør af sådanne ordninger for personer, der krydser 
nationale grænser (første halvår 1995); 
3.1.2 - opholdsret: Kommissionen vil fremsætte forslag til ændring af de 
nuværende bestemmelser for at inkorporere EF-Domstolens afgørelser 
og tage hensyn til unionsborgerskabets rækkevidde samt udfylde 
hullerne i det nuværende system (andet halvår 1995); 
3.1.3 - anerkendelse af eksamensbeviser: Kommissionen har til hensigt at 
fremsætte et forslag til udvidelse af det almindelige system for 
anerkendelse af eksamensbeviser til at omfatte erhverv, der endnu 
ikke er dækket (håndværkerfag osv.). Datoen vil blive fastsat efter 
høring af medlemsstaterne og de mange sammenslutninger, der berøres. 
Kommissionen vil ligeledes forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en 
rapport om, hvor langt man er nået med gennemførelsen af den 
almindelige ordning for anerkendelse af eksamensbeviser i dens 
første fem år, eventuelt med forslag til forbedringer. Kommissionen 
vil endvidere arbejde videre på indførelsen af forbedrede metoder 
inden for anerkendelse - på medlemsstatsplan og for de heraf berørte 
parters vedkommende - af eksamensbeviser og faglige kvalifikationer 
på universitetsniveau som en opfølgning af drøftelserne af Kommis­
sionens meddelelse fra december 1994 herom. 
3.1.4 - social sikring for vandrende arbejdstagere: Fællesskabets ramme 
for koordineringen af nationale socialsikringsbestemmelser for 
personer, der flytter inden for Unionen, må konstant ajourføres for 
at tage hensyn til den seneste udvikling. Ud over den årlige 
tekniske ændring vil Kommissionen derfor fremsætte forslag om: 
3.1.5 - kodificering af forordningerne for at nå frem til én opdateret 
udgave, som vil give større klarhed (andet halvår 1995) ;. 
3.1.6 - fastsættelse af bestemmelser om efterløn (andet halvår 1995 - det 
nuværende forslag på dette område vil blive trukket tilbage - se 
3.2.2 nedenfor); 
3.1.7 - revision af bestemmelserne om arbejdsløshedsydelser (andet halvår 
1995 - det nuværende forslag på dette område vil blive trukket 
tilbage - se 3.2.2 nedenfor); 
3.1.8 - lettelse af adgangen til grænseoverskridende sundhedsydelser 
(første halvår 1996); 
- 13 -
3.1.9 - udvidelse af adgangen til øjeblikkelig lægebehandling og andre 
begrænsede ydelser til at omfatte statsborgere fra tredjelande 
(andet halvår 1996); 
3.1.10 - beskatning: Kommissionen har indledt høringer af medlemsstaterne 
for at fastslå, hvilke foranstaltninger de har truffet for at 
afpasse lovgivningen efter henstillingen fra 1993 om den 
skattemæssige behandling af personer, der bor i én medlemsstat, men 
arbejder og betaler skat i en anden. Kommissionen vil i 1995 
fremlægge en rapport om denne henstilling og vil på baggrund af 
denne rapport og EF-Domstolens seneste praksis overveje yderligere 
foranstaltninger på dette område, herunder vedtagelse af et 
memorandum om dette emne. 
ii) Forslag, der er under behandling 
3.2.1 - arbejdskraftens frie bevægelighed: i 1989 foreslog Kommissionen en 
ændring af de gældende bestemmelser for at forbedre arbejdstagernes 
situation med hensyn til familiesammenføring, ligebehandling og 
ophold og konsolidere EF-Domstolens afgørelser (se bilag I). 
Forslaget vil blive revideret på baggrund af rapporten fra det 
panel, der er oprettet på højt niveau (se 3.3.1 nedenfor); 
3.2.2 - social sikring for vandrende arbejdstagere: de årlige 
ajourføringer er ved at blive drøftet i Rådet, og Kommissionen vil 
fortsat presse på for at få vedtaget sit 1991-forslag om at udvide 
de eksisterende forordninger til at gælde alle forsikrede personer, 
studerende og særlige ordninger for tjenestemænd (se bilag I). 1980-
forslaget om arbejdsløshed og efterløn vil blive trukket tilbage af 
Kommissionen (se 3.1.6 og 3.1.7 ovenfor). 
iii) Iværksættelse af drøftelser 
3.3.1 - paneldiskussion på højt niveau om fri bevægelighed: de 
eksisterende hindringer for personers og arbejdstageres frie 
bevægelighed rejser som regel en række komplekse og ofte indbyrdes 
forbundne problemer. For at få et klart overblik over disse 
forskellige problemer er Kommissionen ved at oprette et panel på 
højt niveau. Samtidig vil Det Økonomiske og Sociale Udvalg blive 
opfordret til at bidrage til drøftelserne. Panelet vil forelægge 
Kommissionen en rapport inden midten af 1996. På grundlag af disse 
rapporter vil Kommissionen i en hvidbog fremlægge en integreret 
strategi omfattende særlige forslag til løsning af de udestående 
problemer (1996); 
3.3.2 - meritoverførsel for og anerkendelse af tidligere uddannelser og 
erfaringer: Kommissionen har til hensigt at iværksætte en række 
undersøgelser, pilotforanstaltninger og drøftelser for at afprøve 
nye måder, hvorpå man kan anerkende arbejdstageres tidligere 
uddannelser og erfaringer med henblik på at øge kvalifikationernes 
gennemsigtighed (1996); 
3.3.3 - adgang til beskæftigelse i den offentlige sektor: I 1988 traf 
Kommissionen en række foranstaltninger for at tilskynde 
medlemsstaterne til at give adgang til beskæftigelse i den 
offentlige sektor i overensstemmelse med Domstolens praksis. 
Kommissionen vil udsende et memorandum om de fremskridt, der er 
sket, og under hensyntagen til rapporten fra ovennævnte panel på 
højt niveau og andre undersøgelser foreslå yderligere 
foranstaltninger til fremme af den frie bevægelighed i den 
offentlige sektor (1996). Kommissionen vil ligeledes i denne 
forbindelse påvise mulighederne for at øge samarbejdet mellem de 
offentlige tjenester og fremme den sociale dialog på dette område; 
3.3.4 - social sikring for vandrende arbejdstagere: Kommissionen vil i 
1996 i,nært samarbejde med nationale myndigheder iværksætte en bred 
gennemgang af de gældende forordninger for at bane vej for en 
14 
omfattende revision og omlægning af bestemmelserne under hensyntagen 
til væsentlige ændringer i nationale socialsikringsordninger og for 
at forenkle reglerne (1997 og derefter); 
3.3.5 - statsborgere fra tredjelande, der har lovligt ophold i en 
medlemsstat: trods etableringen af et indre marked uden grænser har 
statsborgere fra tredjelande, som har varigt og lovligt ophold i én 
medlemsstat, efter gældende regler ikke ret til at flytte til en 
anden medlemsstat for at udøve erhvervsvirksomhed. Kommissionen vil 
som et første skridt fremlægge en henstilling (første halvår 1996) 
til medlemsstaterne om at prioritere beskæftigelsen af tredjelandes 
statsborgere, der har varig og lovlig bopæl i en anden medlemsstat, 
når ledige stillinger ikke kan besættes af EU-borgere eller 
statsborgere fra tredjelande, der har lovlig bopæl i den pågældende 
medlemsstat. 
iv) Gennemførelse af politikker 
3.4.1 - EURES (det europæiske arbejdsformidlingsnet) blev etableret i 
november 1994. I de næste tre år vil Kommissionen i samarbejde med 
nationale arbejdsformidlinger konsolidere og udvikle nettet for at 
skabe en effektiv mekanisme med henblik på udveksling på unionsplan 
af information om jobudbud og -efterspørgsel, udvikling af 
arbejdsmarkedet og leve- og arbejdsvilkårene og for at udvikle 
aktiviteter i grænseområderne. EURES-nettets måi er en væsentlig 
forøgelse af antallet af ledige stillinger, der tilbydes og besættes 
gennem nettet, og udvikling af et tværnationalt samarbejde mellem de 
offentlige arbejdsformidlinger; 
3.4.2 - TESS (Modernisering af informationsudvekslingen mellem nationale 
socialsikringsinstitutioner) er et tværnationalt telematiksystem, 
der skal forbinde socialsikringsinstitutionerne i samtlige 
medlemsstater. Der er planlagt en række projekter, som skal 
gennemføres gradvis inden 1998, bl.a. følgende: 
sammenkædning af syv nationale alderspensionsinstitutioner 
(på vej) 
udarbejdelse af et glossar med udtryk og standardiserede 
elektroniske meddelelser (1997) 
udvikling af en referencemodel med henblik på at koordinere 
pensionsordninger og ydelser ved sygdom (1996-98) 
modernisering af Elll-blanketten (dækning ved sygdom) og 
lignende blanketter 
undersøgelse af de retlige aspekter af elektronisk 
dataoverførsel, herunder datasikkerhed, på 
socialsikringsområdet. 
4. HØJE STANDARDER PÀ ARBEJDSMARKm^T SOM LED I ET KONKURRENCEDYGTIGT 
EUROPA 
4.0.1 Forbedringen af arbejdsvilkårene har altid været et væsentligt mål 
for Unionen. Efterhånden som den europæiske socialpolitik har 
udviklet sig, er der sket store fremskridt i denne retning, og 
vedtagelsen af socialpagten i 1989 satte nyt liv i processen. 
Reaktionerne på hvidbogen har på ny bekræftet behovet for fortsat at 
fremme bedre arbejdsvilkår, både som et fælles mål for Unionen, jf. 
traktaten, og som en nøglefaktor i forbindelse med forbedringen af 
konkurrenceevnen. 
4.0.2 I første halvår 1995 vil Europa-Parlamentet i samarbejde med 
Kommissionen afholde en offentlig høring om socialpagten fra 1989. 
Formålet er at vurdere, om der er behov for at revidere pagten for 
at udvide dens anvendelsesområde, og om nogle eller alle dens 
bestemmelser bør medtages i den fremtidige traktat. 
4.0.3 I den kommende periode vil man prioritere udviklingen af en fælles 
ramme for minimumbestemmelser på det sociale område, som i givet 
- 15 -
fald supplerer 1989-handlingsprogrammet og samtidig tager hensyn til 
de stadig hurtigere forandringer i arbejdsmiljøet og forskellene 
mellem medlemsstaterne. 
i) Hovedinitiativer og nye lovforslag 
4.1.1 - deltidsarbejde, tidsbegrænset arbejde og midlertidigt arbejde: på 
grund af Rådets blokering af Kommissionens forslag på dette område 
(bilag I) vil Kommissionen iværksætte konsultationer af 
arbejdsmarkedets parter i henhold til aftalen om social- og 
arbejdsmarkedspolitikken for at overveje, hvilke yderligere 
foranstaltninger der kan træffes, herunder eventuelt et direktiv om 
deltidsarbejde som det første skridt (andet halvår 1995). Når først 
denne høringsproces er godt i gang, vil de forslag, Kommissionen har 
fremlagt, blive uaktuelle og vil derfor blive trukket tilbage på et 
passende tidspunkt; 
4.1.2 - individuelle afskedigelser: i løbet af 1995 vil Kommissionen 
færdiggøre en detaljeret undersøgelse af nationale regler og praksis 
vedrørende individuelle afskedigelser. På baggrund af denne 
undersøgelse vil Kommissionen påbegynde høringer af arbejdsmarkedets 
parter om behovet for en fællesskabsaktion på dette område og i 
givet fald hvilken (første halvår 1996); 
4.1.3 - arbejdstid: i 1995 vil drøftelserne med arbejdsmarkedets parter 
og/eller undersøgelserne fortsætte for at finde frem til, hvorledes 
man bedst kan sikre, at de aktiviteter og sektorer, der er udelukket 
fra direktivet om arbejdstidens tilrettelæggelse, bliver dækket 
(transport, havfiskeri, indre farvande, civil luftfart, 
søtransport, læger under uddannelse og andet arbejde til søs). 
Kommissionen vil om fornødent fremsætte forslag til supplering af 
arbejdstidsdirektivet i 1996-1997; 
4.1.4 - hj emmearbej de : hjemmearbejde bliver stadig mere udbredt i vore 
samfund. Høringerne i forbindelse med grønbogen og hvidbogen viste 
stor interesse for situationen for hjemmearbejdende. Kommissionen 
vil derfor vedtage en henstilling om hjemmearbejde for at tilskynde 
medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter til at udvikle og 
gennemføre foranstaltninger til forbedring af arbejdsvilkårene for 
hjemmearbejdere - f.eks. med hensyn til arbejdstid og arbejdsmiljø 
(andet halvår 1995) - og vil fortsat overvåge situationen på dette 
område præget af hurtig udvikling; 
4.1.5 - arbejdsmiljø: Kommissionen vil fremlægge en meddelelse 
indeholdende et udkast til beslutning om det fjerde program 
vedrørende sikkerhed, hygiejne og sundhedsbeskyttelse på 
arbejdspladsen (1995-2000) med angivelse af de nødvendige 
foranstaltninger på dette område og indeholdende et forslag til et 
særligt SAFE-program til fremme af kendskabet til 
arbejdsmiljølovgivningen i små og mellemstore virksomheder (se 
afsnit lO.iii). Når forslagene i det fjerde handlingsprogram er 
vedtaget, vil de blive integreret i det sociale handlingsprogram. 
ii) Forslag, der er under behandling 
4.2.1 - overførsel af virksomheder: Kommissionens forslag om ændring og 
ajourføring af 1977-direktivet om overførsel af virksomheder er ved 
at blive behandlet i Rådet og Europa-Parlamentet (bilag I). 
Kommissionen vil presse på for at få forslaget vedtaget i løbet af 
1995; 
4.2.2 - udstationering af arbejdstagere i forbindelse med tjenesteydelser: 
i betragtning af de fremskridt, der er sket i Rådets behandling af 
dette forslag, vil Kommissionen presse på for at få det vedtaget i 
løbet af 1995 (bilag I). Sker dette ikke, vil Kommissionen 
iværksætte konsultationer af arbejdsmarkedets parter for at fastslå, 
hvorledes problemerne på dette område bedst kan løses; 
- 16 
4.2.3 - information og høring af arbejdstagere: Kommissionen er ved at 
undersøge, om og i hvilken udstrækning det system for inddragelse af 
arbejdstagerne, der er fastsat i informations- og høringsdirektivet, 
kan fremme vedtagelsen af de fire ændrede forslag til forordninger 
om vedtægterne for det europæiske selskab, en europæisk 
sammenslutning, en europæisk kooperativ virksomhed og et gensidigt 
europæisk selskab. 
4.2.4 Da der kun er sket små fremskridt i forbindelse med informations- og 
høringsbestemmelserne i udkastet til "femte" direktiv (bilag I), vil 
Kommissionen overveje muligheden af at slette disse bestemmelser fra 
forslaget i løbet af 1995. I så fald vil Kommissionen under 
hensyntagen til Parlamentets udtalelse om hvidbogen indlede 
konsultationer af arbejdsmarkedets parter for at fastslå, om der bør 
træffes fællesskabsforanstaltninger vedrørende information og høring 
af ansatte i nationale virksomheder, og i givet fald hvilke. 
4.2.5 Da direktive*t om information og høring af arbejdstagere nu er 
vedtaget, foreslås det at trække udkastet til rådsdirektiv om 
europæiske samarbejdsudvalg og det såkaldte "Vredeling" direktiv 
(bilag I) tilbage, da de nu ikke længere er aktuelle. 
4.2.6 - arbejdsmiljø: Kommissionen vil fortsat presse på for at få Rådet 
til at vedtage forslagene om fysiske og kemiske agenser, 
transportmidler og arbejdsudstyr (bilag I). Formålet med disse 
forslag er at udvikle og konsolidere Fællesskabets 
arbejdsmiljøstandarder. Rådet vil endvidere snart få forelagt et nyt 
forslag til Rådets direktiv om risici i forbindelse med 
eksplosionsfarlige miljøer. Kommissionen vil i løbet àf 1995 formelt 
anmode Rådet at fremme behandlingen af disse forslag med henblik på 
deres vedtagelse. 
iii) Iværksættelse af drøftelser 
4.3.1 - arbejdstageres ret til at blive hørt i interne 
virksomhedsanliggender: i løbet af 1995 vil Kommissionen gennemføre 
en undersøgelse af medlemsstaternes lovgivning og praksis med hensyn 
til arbejdstagernes individuelle ret til at blive hørt i interne 
virksomhedsanliggender, der berører dem. På baggrund af denne 
undersøgelse vil Kommissionen foretage nye høringer af 
arbejdsmarkedets parter og derefter tage stilling til, hvilke 
foranstaltninger der skal træffes (1996); 
4.3.2 - fleksibilitet og arbejdets tilrettelæggelse: Kommissionen vil 
fortsætte sit arbejde og eventuelt iværksætte nye undersøgelser om 
arbejdets tilrettelæggelse og produktivitet, inkl. 
betalingssystemer, arbejdstid, nedsættelse og omlægning af 
arbejdstiden, faglig og geografisk mobilitet og jobsikkerhed. 
Arbejdsmarkedets parter og nationale eksperter vil blive inddraget i 
arbejdet. Kommissionen vil i givet fald vedtage særlige meddelelser, 
herunder retningslinjer om god praksis med hensyn til forskellige 
aspekter af fleksibilitet og arbejdets tilrettelæggelse, og overveje 
muligheden af en grønbog om nedsættelse og omlægning af arbejdstiden 
(1996-1997); 
4.3.3 - ulovligt arbejde: for at afskaffe praksis, som fordrejer 
konkurrencen mellem medlemsstaterne og skader arbejdstagernes 
velfærd og det europæiske arbejdsmarkeds funktion vil Kommissionen 
afslutte sine undersøgelser om ulovligt arbejde. Der vil blive 
udarbejdet en grønbog som grundlag for konsultationer af 
arbejdsmarkedets parter og nationale eksperter om mulighederne for 
unionsforanstaltninger på dette område (1996); 
4.3.4 - telearbejde: Kommissionen vil fremlægge en meddelelse om de 
sociale og sundhedsmæssige følger af telearbejde for at give 
eksempler på god skik og brug, inklusive rimelig uddannelsesstøtte, 
og stimulere drøftelserne med alle interesserede parter (første 
- 17 -
halvår 1996). Dette vil indgå som led i Kommissionens generelle 
arbejde om informationssamfundets følger; 
4.3.5 - beskyttelse af arbejdstageres privatliv: Kommissionen vil i 1995 
afslutte sin undersøgelse af forskellige medlemsstaters regler om 
arbejdstageres rettigheder med hensyn til behandlingen af personlige 
data, herunder i forbindelse med telearbejde. På baggrund af denne 
undersøgelse og de fremskridt, der gøres efter Rådets fælles 
holdning til det almindelige rammedirektiv om borgernes 
datasikkerhed, vil behovet for og i givet fald rækkevidden af 
fællesskabsindgreb på dette område blive overvejet (første halvår 
1996); 
4.3.6 - ret til løn på officielle fridage og ved sygdom: dette spørgsmål 
vil blive behandlet i den første rapport om Kommissionens udtalelse 
om rimelig løn, som vil blive vedtaget i andet halvår 1996. 
Kommissionen vil da tage stilling til,- om og i hvilken udstrækning 
det vil være hensigtsmæssigt med yderligere 
fællesskabsforanstaltninger på dette område. 
iv) Gennemførelse af politikker 
4.4.1 - virksomheders insolvens: Kommissionen vil om kort tid fremlægge en 
rapport om gennemførelsen af insolvensdirektivet fra 1980, og 
rapporten vil blive suppleret i 1995 med afsnit om de nye 
medlemsstater. På baggrund af denne rapport og de eksisterende 
undersøgelser vedrørende direktivet vil Kommissionen derefter tage 
stilling til, om og i hvilken udstrækning insolvensdirektivet skal 
revideres (første halvår 1996) ; 
4.4.2 - rapport om den sociale pagt og den sociale protokol: Kommissionen 
vil fortsat udarbejde en årlig rapport vedrørende gennemførelsen af 
målene i artikel 1 i aftalen om social- og arbejdsmarkedspolitikken 
og vedrørende gennemførelsen af den sociale pagt (anden halvdel af 
hvert år); 
4.4.3 - arbejdsmiljø: Kommissionen vil udarbejde en række særlige 
rapporter om arbejdsmiljøforanstaltninger (f.eks. en rapport om 
asbestdirektivet) samt vejledninger om emner som f.eks. 
risikovurdering i forbindelse med gravide arbejdstagere, vold og 
stress på arbejdspladsen (1996). Kommissionen håber, at Det 
Europæiske Arbejdsmiljøagentur (Bilbao) kan blive etableret ved 
udgangen af 1995; 
4.4.4 - opfølgning af informations- og høringsdirektivet: Kommissionen har 
med medlemsstaterne nedsat en arbejdsgruppe for at finde frem til 
konkrete og koordinerede svar på en række tekniske problemer, som 
skal løses i forbindelse med medlemsstaternes transformation og 
gennemførelse af direktivet. Kommissionen vil i denne forbindelse 
fremlægge en statusrapport indeholdende en analyse af de nuværende 
erfaringer (1997) . 
5. LIGE MULIGHEDER FOR KVINDER OG MÆND 
5.0.1 På grundlag af de store resultater, der allerede er nået på dette 
område på fællesskabsplan, må der nu iværksættes en ny fase, der 
bygger på en strategi på mellemlangt sigt på mange områder: 
koordinering af erhvervsarbejde og familieliv, ophævelse af 
adskillelsen på arbejdsmarkedet, herunder større adgang til 
uddannelsesmuligheder, udvidelse af ligebehandlingsprincippet til at 
gælde flere områder og fremme af statsborgerskab for kvinder 
(ligevægt mellem kønnene i beslutningsprocessen, styrkelse af det 
aktive statsborgerskab). 
5.0.2 Kommissionen vil fra nu af og til århundredets udgang især 
beskæftige sig med kvindernes mulighed for at realisere sig selv på 
alle samfundsmæssige områder ved at fremme deres fulde deltagelse på 
- 18 -
alle niveauer og i alle sektorer i det offentlige og i 
erhvervslivet. 
i) Hovedinitiativer og nye lovforslag 
5.1.1 - fjerde handlingsprogram: Kommissionen vil fremlægge en meddelelse 
indeholdende et udkast til rådsbeslutning om et fjerde 
handlingsprogram om lige muligheder for kvinder og mænd, som skal 
træde i kraft i januar 1996 (andet halvår 1995). Forslaget vil 
indeholde bestemmelse om en årlig rapport om situationen i 
medlemsstaterne på dette område. Denne rapport kan ligeledes 
benyttes til at kontrollere gennemførelsen af det fjerde 
handlingsprogram. De nye foranstaltninger, der foreslås i 
programmet, vil da blive indarbejdet i det sociale handlingsprogram; 
5.1.2 - rammeforslag om koordinering af erhvervsarbejde og familieliv: i 
februar 1995 iværksatte Kommissionen konsultationer af 
arbejdsmarkedets parter i henhold til aftalen om social- og 
arbejdsmarkedspolitikken for at vurdere muligheden for at nå til 
enighed om et forslag om koordinering af erhvervsarbejde og 
familieliv. Formålet med dette forslag vil være at fremme lige 
muligheder og tilskynde til indførelse af nye, fleksible modeller, 
der bedre egner sig til at opfylde de skiftende behov i det 
europæiske samfund. Hvad der videre skal ske, vil afhænge af 
resultatet af de igangværende konsultationer. Da 
konsultationsprocessen nu er i gang, er Kommissionens forslag om 
forældreorlov (bilag I) uaktuelt, og det vil blive trukket tilbage 
på et passende tidspunkt; 
5.1.3 - opfølgning af Barber-dommen: Kommissionen vil foreslå en ændring 
af direktiv 86/378/EØF om ligebehandling af mænd og kvinder inden 
for de erhvervstilknyttede sociale sikringsordninger for at bringe 
det i overensstemmelse med EF-Domstolens praksis, jf. Barber-dommen 
og senere domme om fortolkning af traktatens artikel 119 (første 
halvår 1995); 
5.1.4 - bevisbyrden: det har i praksis vist sig, at det er vanskeligt og 
undertiden umuligt for klagere at bevise, at forskelle i løn eller 
behandling udgør forskelsbehandling. Kommissionen vil i henhold til 
aftalen om social- og arbejdsmarkedspolitikken iværksætte 
konsultationer af arbejdsmarkedets parter om mulige aktioner på 
dette område (første halvår 1995). Når først denne 
konsultationsprocedure er i gang, vil forslaget fra 1988 (bilag I) 
være uaktuelt, og det vil derfor blive trukket tilbage på et 
passende tidspunkt; 
5.1.5 - adfærdskodeks om ligeløn: Kommissionen vil vedtage én 
adfærdskodeks for gennemførelsen af princippet om lige løn for 
arbejde af samme værdi for kvinder og mænd på arbejdspladsen. Den 
vil udgøre en praktisk vejledning i afskaffelsen af direkte og 
indirekte kønsdiskrimination i tilfælde, hvor indplacering, 
klassificering og jobevalueringssysterner benyttes som grundlag for 
lønstrukturer (første halvår 1995); 
5.1.6 - kvinder i beslutningsprocessen: Kommissionen vil fremlægge et 
udkast til henstilling til Rådet, hvori den fastlægger 
foranstaltninger og aktioner til fremme af kvinders deltagelse i 
beslutningsprocessen i såvel den offentlige som den private sektor 
(andet halvår 1995); 
5.1.7 - kvinders og mænds værdighed på arbejdspladsen: Kommissionen vil 
udarbejde en rapport (andet halvår 1995) indeholdende en evaluering 
af følgerne af dens 1991-henstilling om beskyttelse af kvinders og 
mænds værdighed på arbejdspladsen. Denne rapport vil tjene som 
grundlag for eventuelle fremtidige foranstaltninger på dette område. 
ii) Forslag, der er under behandling 
- 19 -
5.2.1 - ligebehandling inden for sociale sikringsordninger: dette forslag 
skal supplere Fællesskabets rammebestemmelser om ligebehandling 
inden for sociale sikringsordninger (bilag I). Trods positive 
udtalelser fra Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale 
Udvalg er det ikke blevet drøftet af Rådet siden 1989. Kommissionen 
vil søge at relancere debatten om dette forslag i 1995. 
iii) Iværksættelse af drøftelser 
5.3.1 - individualisering af rettigheder: da medlemsstaternes sociale 
sikringsordninger ofte behandler kønnene forskelligt med hensyn til 
rettigheder og bidrag, og da der ligeledes består 
koordineringsvanskeligheder, når ydelserne er en følge af afledte 
rettigheder, bør man være opmærksom på spørgsmålet om 
individualisering af socialsikringsrettigheder. Det samme gælder 
skattespørgsmål. Kommissionen vil gennemføre undersøgelser og 
afholde ekspertmøder herom i 1995-6 med henblik på fremlæggelse af 
en meddelelse fra Kommissionen om emnet (andet halvår 1996); 
5.3.2 - 4. FN-kvindekonferencé: Kommissionen vil fremlægge en meddelelse, 
som sammenfatter de foranstaltninger, der er truffet på unionsplan 
siden den seneste konference (1985) og fremtidsudsigterne (første 
halvår 1995). På baggrund af Beijing-konklusionerne vil Kommissionen 
se på mulighederne for yderligere initiativer i 1996. 
iv) Gennemførelse af politikker 
5.4.1 Kommissionen vil i 1995 undersøge, hvorledes Det Rådgivende Udvalg 
for Lige Muligheder kan komme til at fungere bedre. Endvidere vil 
den gruppe af kommissionsmedlemmer, der er oprettet under formanden, 
hr. Sànter, se på spørgsmålet om lige muligheder og kvinders 
rettigheder for at finde frem til den fremtidige strategi på området 
(1995-1996). 
6. SOCIALPOLITIK OQ SOCIAL BESKYTTELSE - ET AKTIVT SAMFUND FOR ALLE 
6.0.1 Hvidbogen tog udtrykkeligt sigte på at give en bred definition af 
social- og arbejdsmarkedspolitikken, som omfattede, men også gik 
længere end til den traditionelle fokusering på den arbejdende 
befolknings behov. Hvis Unionen skal opfylde det brede mål at hæve 
levestandarden og livskvaliteten i Europa, skal der lægges større 
vægt på de problemer, samfundet som helhed står over for. 
6.0.2 Hidtil har Kommissionens aktioner på dette område været tilbøjelige 
til at fokusere på særlige grupper med særlige behov, f.eks. 
personer, der er udstødt fra arbejdsmarkedet, handicappede og ældre. 
I fremtiden er det nødvendigt med en bredere indfaldsvinkel, der 
stadig tager hensyn til visse gruppers særlige problemer, men som 
også tager hensyn til medlemsstaternes behov for at løse de 
overordnede politiske spørgsmål som f.eks. de sociale 
beskyttelsessystemers funktion og finansiering og den generelle 
livskvalitet. 
6.0.3 Kommissionen er sig helt bevidst, at hovedansvaret for politikken på 
disse områder hviler på de nationale, regionale eller endog lokale 
myndigheder. Men Kommissionen tror fuldt og fast på, at Unionen kan 
spille en vigtig rolle som katalysator for samarbejdet og endog den 
fælles indsats. Mange af problemerne er fælles for samtlige 
medlemsstater. Selv om der ikke er tale om at påtvinge ensartede 
løsninger, ses der allerede påviselige fordele ved at gennemføre 
grundige drøftelser på europæisk plan på en række områder. De 
særlige forslag vedrørende hvert af disse områder er anført i 
underafsnittene i det følgende. 
6.0.4 Ud over disse forslag vil Kommissionen sætte en debat i gang om de 
grundlæggende sociale rettigheder i EU. Grønbogen og hvidbogen har 
vist, at der er en voksende debat på europæisk plan om at 
- 20 -
traktatfæste borgernes grundlæggende sociale rettigheder i Den 
Europæiske Union. Det er klart, at dette vil være et af de 
spørgsmål, der skal behandles på regeringskonferencen i 1996. 
Kommissionen har som del af sit bidrag til debatten allerede 
bebudet, at den vil organisere en offentlig høring med Europa-
Parlamentet om socialpagten fra 1989 (afsnit 4). På baggrund af 
denne høring vil Kommissionen i februar 1996 rådføre sig med Det 
Europæiske Forum for Social- og Arbejdsmarkedspolitik om den mulige 
udvidelse af socialpagten til også at dække en bredere vifte af 
individuelle rettigheder og forpligtelser. 
i) Social beskyttelse 
6.1.1 - rammeinitiativ vedrørende den fremtidige sociale beskyttelse: 
Kommissionen foreslår i partnerskab med medlemsstaterne og under 
hensyntagen til subsidiaritetsproblemerne på dette område at 
gennemføre fælles overvejelser på mellemlangt sigt om den fremtidige 
sociale beskyttelse. Der kunne på grundlag af de to henstillinger, 
der blev vedtaget i juli 1992 (92/441/EØF og 92/442/EØF) og 
konklusionerne fra socialministrenes uformelle møde den 2. februar 
1995 som et første skridt fastlægges en fælles ramme for analysen af 
problemer og løsninger (1995-1996). Formålet med denne ramme skulle 
være at maksimere antallet af udvekslinger af oplysninger, 
erfaringer og god praksis på dette område for at gøre det muligt for 
medlemsstaterne at udvikle og tillempe deres nationale systemer på 
grundlag af en klar forståelse af, hvad der sker i andre 
medlemsstater. Sådanne udvekslinger ville f.eks. være 
hensigtsmæssige i forbindelse med hele spørgsmålet om konsekvenserne 
for vore samfund af den europæiske befolknings aldring. Dette 
initiativ vil blive gennemført i samarbejde med generaldirektører 
for social sikring. 
6.1.2 Kommissionen vil fortsat udarbejde en rapport om social beskyttelse 
hvert andet år (anden halvdel af 1995 og 1997) med en ajourført 
analyse af medlemsstaternes socialbeskyttelsesordninger og -
politikker. Kommissionen vil ligeledes fortsætte udviklingen af 
MISSOC-systemet (Mutual Information System on Social Security within 
the Community), som kan anvendes som et analytisk værktøj i kraft af 
de offentliggjorte sammenlignende tabeller og periodiske 
nyhedsbreve. Også ESSPROS (European System of Social Protection 
Statistics) vil blive videreudviklet. I 1996 vil Kommissionen se på 
foranstaltninger til styrkelse af MISSOC. 
6.1.3 Kommissionen vil endvidere på grundlag af drøftelserne på det 
uformelle møde den 2. februar 1995 mellem socialministrene fremlægge 
en meddelelse om finansiering af den sociale sikring. I meddelelsen 
vil der blive set på, hvorledes koordineringen af de forskellige 
nationale systemer med hensyn til tilbagesøgning af sociale bidrag 
kan forbedres, og den vil indeholde en oversigt over fordelene ved 
et øget samarbejde. Meddelelsen vil også behandle spørgsmålet om, 
hvorledes de igangværende reformer kan forenes med det indre markeds 
smidige funktion (andet halvår 1995); 
6.1.4 - tillægssygeforsikring: denne type forsikring, som supplerer de 
offentlige ordninger, spiller en væsentlig rolle i mange 
medlemsstater. Kommissionen vil i en meddelelse vurdere den 
nuværende situation og påvise de problemer og hindringer, sådanne 
forsikringsordninger kan betyde for mobiliteten inden for Den 
Europæiske Union (andet halvår 1995); 
6.1.5 - plejeforsikring for personer, der bliver afhængige af andre: 
efterhånden som Unionens befolkning bliver ældre, bliver stadig 
flere i vort samfund afhængige af andre, og de har behov for 
langsigtet hjælp og konstant pleje. Der er planlagt en 
ekspertdrøftelse i 1995 som optakt til udarbejdelsen af en 
sammenlignende rapport. Kommissionen vil derefter muligvis fremlægge 
en henstilling om dette spørgsmål (1997); 
- 21 -
6.1.6 - Kommissionen vil ligeledes fremlægge en ny rapport om henstilling 
85/308/EØF om social beskyttelse af u-landsfrivillige (første halvår 
1996). 
ii) Fattigdom og social udstødelse 
6.2.1 - Kommissionen vil fortsat presse på for at få Rådet til hurtigt at 
vedtage den sidste fase i sit handlingsprogram til bekæmpelse af 
social udstødelse og fremme af solidaritet (bilag I). Spørgsmålet 
om at etablere en ny sammenhæng mellem arbejde og velfærd vil blive 
undersøgt i forbindelse med rammeinitiativet om den fremtidige 
sociale beskyttelse. I 1996 vil der blive indledt en debat på 
europæisk plan om fattigdom og social udstødelse for at fastslå, om 
der er mulighed for en samordnet indsats. I 1996 vil der blive 
fremlagt en rapport om alle relevante fællesskabsforanstaltninger, 
herunder strukturfondenes bidrag, det nye særlige EF-
forskningsprogram om målrettet socioøkonomisk forskning osv. Der vil 
blive taget hensyn til de ti forpligtelser, der blev indgået på det 
sociale topmøde i København; 
6.2.2 - Kommissionen Vil bestræbe sig på at bygge videre på den erklæring 
fra europæiske virksomheder mod udstødelse, som blev vedtaget af en 
række større virksomheder i januar 1995. Kommissionen ønsker at 
deltage i den opfølgning af konklusionerne fra konferencen, som er 
vil blive organiseret af de pågældende virksomheder i London i maj 
1995. Kommissionen er navnlig rede til at støtte oprettelse af en 
database om virksomheders fornyende praksis på dette område, skulle 
man ønske dette eller finde det påkrævet. Kommissionen vil bl.a. 
undersøge muligheden for at udvide de europæiske virksomheders 
erklæring til at omfatte arbejdsmarkedets parter, 
græsrodsorganisationer, frivillige organisationer, fonde og trusts; 
6.2.3 - Kommissionen vil fortsat fremme samarbejdet om boligspørgsmål, den 
sociale udvikling i boligområder og hjemløse på grundlag af 
igangværende udvekslinger af oplysninger, regelmæssige uformelle 
møder mellem boligministrene og støtte til pilotforanstaltninger og 
-projekter. Kommissionen vil i 1996 samle sit arbejde med 
byfornyelse og social udstødelse og fremlægge en oversigt, der kan 
tjene som grundlag for yderligere høringer om muligheden for en 
aktion på unionsplan. 
iii) Handlcappede 
6.3.1 - HELIOS li-programmet slutter i 1996. På grundlag af den foreløbige 
evaluering af programmet (1995) vil Kommissionen iværksætte brede 
høringer om en mulig fremtidig indsats på unionsplan på dette 
område ; 
6.3.2 - Kommissionen vil i 1996 fokusere på spørgsmålet om beskæftigelse 
af handicappede i forbindelse med sin opfølgning af Det Europæiske 
Råds møde i Essen. Det Europæiske Forum for Handicappede vil blive 
opfordret til at fremkomme med en udtalelse om dette emne og om de 
nye teknologiers og kommunikationssystemers potentiale (se ligeledes 
afsnit 10). Kommissionen vil på baggrund heraf og af andre 
undersøgelser fra medlemsstaterne fremlægge sine forslag (første 
halvår 1997) . Kommissionen vil ligeledes udarbejde en adfærdskodeks 
for beskæftigelse af handicappede i Kommissionen og andre EU-
institutioner (andet halvår 1995), og iværksætte drøftelser inden 
for rammerne af den sociale dialog i 1996 for at tilskynde 
arbejdsgivere i hele EU til at indføre en hensigtsmæssig praksis; 
6.3.3 - Kommissionen vil fremlægge en meddelelse om de foranstaltninger, 
der skal træffes for at fjerne de diskriminerende hindringer, 
handicappede i Europa endnu udsættes for (andet halvår 1995). For at 
lette den frie bevægelighed for handicappede vil Kommissionen 
fremlægge en henstilling om gensidig anerkendelse af parkeringskort 
- 22 
for handicappede (andet halvår 1995). Kommissionen vil endvidere 
fortsat presse på for at få vedtaget det foreslåede direktiv om 
rejsevilkårene for bevægelseshæmmede arbejdstagere; 
6.3.4 - Kommissionen vil endelig fremlægge en henstilling vedrørende den 
praktiske gennemførelse af de almindelige regler om lige muligheder 
for handicappede, som FN's Generalforsamling vedtog i 1993 (1996). 
iv) Ældre 
6.4.1 - Kommissionen har for nylig fremlagt et udkast til beslutning om en 
række aktioner til fordel for ældre (bilag I), som den håber vil 
blive vedtaget inden udgangen af 1995 med henblik på gennemførelse i 
1996-1999. Disse foranstaltninger vil være en opfølgning af Det 
Europæiske Ældreår; 
6.4.2 - Kommissionen vil fortsat undersøge den demografiske udvikling i 
medlemsstaterne og udarbejde periodiske rapporter. 
v) Racisme, fremmedhad og antisemitisme 
6.5.1 - for at give nyt liv til Unionens globale strategi vil Kommissionen 
udarbejde en meddelelse indeholdende en handlingsplan mod racisme. 
Meddelelsen vil indeholde en rådsbeslutning om at udpege 1997 som 
Det Europæiske År mod Racisme (andet halvår 1995). Der vil ligeledes 
blive taget hensyn til de konklusioner, Det Europæiske Råd i Cannes 
vil drage af de forskellige "input", det anmodede om under mødet på 
Korfu, herunder anbefalingerne fra Det Rådgivende Udvalg vedrørende 
Racisme og Fremmedhad; 
6.5.2 - Kommissionen vil fortsat støtte drøftelser inden for rammerne af 
den sociale dialog angående muligheden for, at arbejdsmarkedets 
parter udarbejder en adfærdskodeks til bekæmpelse af 
racediskrimination på arbejdspladsen (1995); 
6.5.3 - Kommissionen vil offentliggøre en ajourført udgave af sin 
sammenlignende analyse af medlemsstaternes lovgivninger mod racisme 
og fremmedhad (første halvår 1995). 
vi) Integration af indvandrere og etniske minoriteter 
6.6.1 Kommissionen vil fortsat fremme foranstaltninger til styrkelse af 
den integrationspolitik til fordel for lovlige indvandrere, den 
udstak i sin meddelelse fra 1994 om indvandrer- og asylpolitikken, 
herunder: 
6.6.2 - beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiers 
rettigheder: Kommissionen vil vedtage en henstilling til 
medlemsstaterne om at underskrive den internationale FN-konvention 
af 1990 om dette emne for at forbedre retsstillingen for vandrende 
arbejdstagere og deres familier, der bor i Unionen, og sikre, at de 
rettigheder, de indrømmes, svarer til de internationale standarder 
(første halvår 1995); 
6.6.3 - Kommissionen vil fortsat fremme udvekslingen af oplysninger og 
erfaringer med regeringer, ikke-statslige organisationer og - for så 
vidt angår lokale myndigheder - ELAINE-nettet. Kommissionen vil 
udgive en første rapport om evaluering af tilskuddene til de ikke-
statslige organisationer (andet halvår 1995); 
6.6.4 - Forum for vandrende arbejdstagere: som ønsket af Europa-
Parlamentet vil Kommissionen fortsat yde støtte til Forum for 
Vandrende Arbejdstagere. 
7. FOLKESUNDHED 
7.0.1 Artikel 3, litra o), og artikel 129 i traktaten om Den Europæiske 
- 23 -
Union har stimuleret folkesundhedsindsatsen på unionsplan. 
Kommissionen gjorde i sin 1993-meddelelse om rammerne for indsatsen 
på folkesundhedsområdet rede for, hvorledes den agter at gennemføre 
disse bestemmelser. , 
7.0.2 Fællesskabets rolle er at støtte medlemsstaternes indsats på 
folkesundhedsområdet, hjælpe med formulering og gennemførelse af mål 
og strategier og bidrage til, at der i hele Fællesskabet ydes 
sundhedsbeskyttelse. Målet er om muligt at opnå resultater svarende 
til dem, der allerede er opnået på et givet område i Fællesskabet. 
i) De vigtigste nye initiativer og lovforslag 
7.1.1 - sundhedsdataindikatorer: et forslag til E-P's og Rådets beslutning 
om forsyning af Fællesskabet og medlemsstaterne med omfattende, 
sammenlignelige og pålidelige data, der dækker områder som f.eks. 
sundhedstilstand, sundhedsdeterminanter, sundhedssystemelementer, 
følgerne af den førte politik, behov og prioriteter (andet halvår 
1995); 
7.1.2 - forureningsrelaterede sygdomme: en meddelelse og et udkast til E-
P's og Rådets beslutning om en handlingsprogram vedrørende 
forureningsrelaterede sygdomme, der tager sigte på at bekæmpe de 
sundhedsproblemer, der er knyttet til forureningen, og bidrage til 
forebyggelse deraf, navnlig ved at støtte og supplere 
medlemsstaternes bestræbelser gennem udveksling af oplysninger og 
erfaringer, fornuftig praksis og koordinering af aktiviteterne på 
fællesskabsplan (andet halvår 1996); 
7.1.3 - ulykker og skader: Kommissionen er ved at vurdere behovet for et 
program om forsætlige og uforsætlige skader og ulykker til 
bekæmpelse af den dødelighed og sygdom, der følger af ulykker og 
skader, navnlig ved at støtte og supplere medlemsstaternes 
bestræbelser gennem udveksling af oplysninger og erfaringer, 
fornuftig praksis og koordinering af aktiviteterne på 
fælleskabsplan. Der kan eventuelt på grundlag af denne analyse 
fremlægges et handlingsprogram (andet halvår 1996); 
7.1.4 - s j ældne s ygdomme: Kommissionen er ved at vurdere behovet for et 
program om sjældne sygdomme, som tager sigte på at bekæmpe visse 
sjældne sygdomme, navnlig ved at støtte og supplere medlemsstaternes 
bestræbelser gennem udveksling af oplysninger og erfaringer, 
fornuftig praksis og koordinering af aktiviteterne på 
fællesskabsplan. Der kan eventuelt på grundlag af denne analyse 
fremlægges et handlingsprogram (andet halvår 1996). 
ii) Forslag, der er under behandling 
7.2.1 Kommissionen håber, at de fire forslag til E-P's og Rådets 
• beslutninger om udarbejdelse af EF-handlingsprogrammer om kræft, 
folkesundhed, bekæmpelse af narkotikamisbrug, AIDS og visse andre 
smitsomme sygdomme samt forslaget til direktiv om reklame for 
tobaksvarer (se bilag I) vil blive vedtaget i 1995. 
iii) Iværksættelse af drøftelser 
7.3.1 - indarbejdelse af sundhedsbeskyttelseskrav i andre 
fællesskabspolitikker: Kommissionen vil fremlægge en rapport om 
sundhedsbeskyttelsesaktiviteter i andre fællesskabspolitikker 
(første halvår 1995); 
7.3.2 - sundhedstilstanden i Den Europæiske Union: Kommissionen vil 
fremlægge en rapport om sundhedstilstanden i EU for at oplyse om 
sundhedsdeterminanter og sundhedssituationen i medlemsstaterne 
(første halvår 1995); 
7.3.3 - et fællesskabssystem for overvågning af smitsomme sygdomme: 
- 24 -
sygdomsovervågning, som indebærer en rettidig indsamling af 
underbyggede oplysninger navnlig med henblik på indførelse af 
modforanstaltninger, er nøglen til kontrollen med smitsomme 
sygdomme. Kommissionen vil udarbejde et diskussionsoplæg vedrørende 
dette spørgsmål (andet halvår .1995). 
iv) Gennemførelse af politikker 
7.4.1 Kommissionen vil fremlægge rapporter om de tidligere kræft- og AIDS-
programmer og en meddelelse om evalueringen af Den Europæiske Uge 
mod Narkotikamisbrug (1995). 
7.4.2 Kommissionen vil fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne på en 
række områder, herunder grundlæggende helbredsvalg, adgang til 
sundhedstjenester, den teknologiske udvikling, sundhedsaspekter ved 
farmaceutiske produkter, mobilitet og sundhedstilbud, gennem 
regelmæssige møder mellem generaldirektørerne for 
sundhedsanliggender. Formålet er at yde det bedst mulige bidrag til 
sikring af et højt folkesundhedsniveau. 
8. UDVIKLING AF DEN INTERNATIONALE DIMENSION 
8.0.1 Social- og arbejdsmarkedspolitikken spiller en stadig, større rolle 
for Unionens forbindelser med tredjelande. Udfordringen vil i den 
kommende tid bestå i at sikre, at Fællesskabet får et klart overblik 
over de eksterne aspekter af den europæiske social- og 
arbejdsmarkedspolitik. 
i) Hovedinitiativer 
8.1.1 - rammemeddelelse : Kommissionen vil navnlig på baggrund af 
konklusionerne fra det sociale topmøde i København fremlægge en 
rammemeddelelse, som har til formål at give et samlet overblik over 
de forskellige aktiviteter, der er undervejs, definere Unionens 
rolle, fastlægge procedurerne for samarbejdet med.internationale 
organisationer og foreslå retningslinjer for aktioner på mellemlangt 
sigt (andet halvår 1996). 
i 
I denne forbindelse kan der allerede peges på fem områder, som der 
vil blive fokuseret på: 
8.1.2 - lande i Central- og Østeuropa: for at støtte de foranstaltninger, 
der allerede er i gang under PHARE og europaaftalerne, vil 
Kommissionen i forbindelse med de foranstaltninger, der gennemføres 
inden for rammerne af PHARE og hvidbogen om det indre marked 
fremlægge et program for et samarbejde med henblik på udveksling af 
information og erfaring i praksis, der skal fremme overførslen af 
knowhow og sikre fuld gennemførelse af de sociale bestemmelser i 
Europa-aftalerne. Der er aktiviteter i gang inden for almindelig 
uddannelse (TEMPUS) og erhvervsuddannelse under ledelse af Det 
Europæiske Uddannelsesinstitut i Torino; 
8.1.3 - tredjelande og territorier i Middelhavsområdet: Kommissionen vil 
inden for rammerne af det nye Euromed-partnerskab støtte 
foranstaltninger til styrkelse og udvikling af jobskabelsen, sociale 
sikrings- og beskyttelsessystemer, arbejdsmarkedsrelationer og 
dialogen mellem arbejdsmarkedets parter, samt uddannelse og 
erhvervsuddannelse, fremme af kvinders deltagelse i samfundet, 
arbejdsmiljø, folkesundhed og bygning af institutioner; 
8.1.4 - sociale spørgsmål i forbindelse med verdenshandelen: der er for 
nylig taget flere initiativer inden for rammerne af såvel den 
generelle præferenceordning (GSP) som Verdenshandelsorganisationen 
(WTO). For så vidt angår af GSP vil Kommissionen udarbejde en 
rapport om resultatet af de undersøgelser, der foretages inden for 
internationale organer, som f.eks. ILO, WTO og OECD, om forholdet 
mellem handelen og arbejdstagernes rettigheder (andet halvår 1996). 
- 25 -
Med hensyn til den "sociale klausul" vil Kommissionen regelmæssigt 
aflægge rapport om dens anvendelse i de forskellige berørte 
organisationer under hensyntagen til formandskabets konklusioner fra 
det nyligt afholdte rådsmøde om sociale anliggender (27. marts 
1995); 
8.1.5 - bilateralt samarbejde: programmet for samarbejde med Japan om 
sociale og beskæftigelsesmæssige emner af fælles interesse 
(udveksling af eksperter, seminarer og fælles undersøgelser), vil 
blive fortsat og udvidet. Endvidere vil Kommissionen bygge et 
tilsvarende program op i samarbejde med USA og undersøge muligheden 
for i betragtning af de disponible ressourcer at organisere fælles 
foranstaltninger sammen med andre industrilande. Kommissionen er i 
færd med at forhandle om en aftale med USA om højere uddannelse og 
erhvervsuddannelse og undersøger muligheden af en tilsvarende aftale 
med Japan; 
8.1.6 - multilateralt samarbejde: Handelens globalisering og den heraf 
følgende tværnationalisering af arbejdsmarkedsrelationerne har øget 
betydningen af internationale organisationer som f.eks. FN, ILO, 
WHO, WTO, OECD, Europarådet og G7. I denne forbindelse vil 
Kommissionen styrke båndene med disse organisationer, eventuelt 
fremme udpegningen af kontaktpunkter på det social- og 
arbejdsmarkedspolitiske område, finde frem til emner, der bør gøres 
til genstand for fælles overvejelser og samarbejde og etablere 
aftalte samarbejdsprocedurer med de berørte internationale 
organisationer. Kommissionen vil hvert andet år udarbejde en rapport 
om det multilaterale socialpolitiske samarbejde, første gang i 1996. 
Problemerne i forbindelse med udøvelsen af Fællesskabets eksterne 
kompetence i forbindelse med ILO må løses. Kommissionen vil indgå et 
tæt samarbejde med medlemsstaterne herom (1995). 
9. FOR ET MERE AKTIVT SAMFUND 
9.0.1 De sociale og arbejdsmarkedsmæssige reformer, der er nødvendige for 
at klare de udfordringer og omfattende strukturforandringer, Unionen 
står over for, kræver, at der findes en ny balance mellem lovgivning 
og kollektive forhandlinger, og at arbejdsmarkedets parter i højere 
grad deltager i udarbejdelsen af Fællesskabets social- og 
arbejdsmarkedspolitik. Endvidere er det nødvendigt aktivt at 
inddrage en bred vifte af frivillige organisationer og andre 
repræsentative organer mere aktivt i denne proces for at sikre, at 
der tages hensyn til behovet for såvel økonomiske resultater som 
solidaritet. 
i) Hovedinitiativer og nye lovforslag 
9.1.1 - udvikling af den sociale dialog: Kommissionen vil fremlægge en 
meddelelse om udviklingen af den sociale dialog, hvori den vurderer, 
hvorledes den sociale dialog fungerer, navnlig med hensyn til 
gennemførelsen af artikel 3 og 4 i aftalen om social- og 
arbejdsmarkedspolitikken, herunder aktioner, der skal udbrede 
kendskabet til og forståelsen for spørgsmålet (andet halvår 1995) ; 
9.1.2 - sektoriel social dialog: Kommissionen vil afslutte sin 
undersøgelse af sektorudvalgene for social dialogs antal, mandat, 
rækkevidde og sammensætning og fremlægge en meddelelse og relevante 
ændringsforslag med henblik på konsekvent at styrke forbindelsen med 
de eksisterende tværfaglige rådgivende udvalg (andet halvår 1995); 
9.1.3 - Europæisk Uddannelsescenter vedrørende Arbejdsmarkedsrelationer: 
Kommissionen vil fremlægge en meddelelse for at støtte driften af 
det Europæisk Uddannelsescenter vedrørende Arbejdsmarkedsrelationer, 
som for nylig er etableret på initiativ af arbejdsmarkedets parter 
på europæisk plan, og opfordre Rådet til at vedtage en resolution, 
hvori den godkender meddelelsen (første halvår 1995). 
- 26 -
ii) Iværksættelse af drøftelser 
9.2.1 - Forum for Social- og Arbejdsmarkedspolitik: I overensstemmelse med 
erklæringen om samarbejdet med velfærdsorganisationer mv., der er 
knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, og uden at 
anfægte den særlige rolle, arbejdsmarkedets parter spiller, finder 
Kommissionen, at frivillige og andre repræsentative organisationer 
bør høres om en række sociale spørgsmål, som f.eks. udstødelse, 
racisme, spørgsmål vedrørende handicappede, befolkningsudvikling og 
aldring. Derfor vil Kommissionen med regelmæssige mellemrum indkalde 
et Forum for Social- og Arbejdsmarkedspolitik med den bredest mulige 
deltagerkreds. Under det første møde vil Kommissionen ligeledes høre 
Det Europæiske Forum og Det Økonomiske og Sociale Udvalg om 
revisionen af fællesskabspagten om arbejdstagernes grundlæggende 
arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder (første halvår 1996) . 
9.2.2 For at forberede dette har Kommissionen til hensigt på grundlag af 
resultatet af den fælles høring med Europa-Parlamentet (afsnit 4) at 
oprette et "vismandsudvalg", der skal udarbejde en rapport. 
9.2.3 - rådgivende organ for handicappede: Kommissionen vil forelægge et 
forslag til Rådets direktiv om etablering af et permanent rådgivende 
forum for handicaporganisationer, som bygger på Det Europæiske 
Handicapforum, der er etableret i henhold til HELIOS li-programmet. 
Et af punkterne vil være rådgivning om handicapspørgsmål på alle 
Fællesskabets aktivitetsområder (1996). 
iii) Gennemførelse af politikker 
9.3.1 - Europæisk observationsorgan for arbejdsmarkedsrelationer: 
Kommissionen vil i løbet af 1995 Cræffe endelige foranstaltninger 
for at få Det Europæiske Observationsorgan for 
Arbejdsmarkedsrelationer til at fungere effektivt. Dette vil ske i 
samarbejde med Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og 
Arbejdsvilkårene. Den første rapport om observationsorganets arbejde 
vil blive udarbejdet inden udgangen af 1996; 
9.3.2 - støtte til arbejdsmarkedets parter: Kommissionen vil hvert år 
fremlægge en rapport om støtten til arbejdsmarkedets parter (anden 
halvdel af hvert år). 
10. SOCIAL- OG ARBEJDSMARKEDSPOLITISK ANALYSE OG FORSKNING PA 
MWT.T.iaMT.MrøT SIGT 
10.0.1 De enorme udfordringer og forandringer, de europæiske samfund hele 
tiden stilles over for, kræver et stort analysearbejde og mange 
overvejelser i fællesskabsinstitutionerne inden for rammerne af et 
partnerskab. Kommissionen er derfor ved at forbedre sin egen 
mulighed for at løse social- og arbejdsmarkedspolitiske spørgsmål på 
mellemlangt og langt sigt. Kommissionen er særlig godt rustet til at 
spille en rolle og sammen med medlemsstaterne fremme indsamlingen af 
sammenlignelige og aktuelle data, analysere emner af fælles 
interesse og etablere netværk mellem specialiserede organisationer 
med henblik på aktioner på udvalgte områder. 
10.0.2 Kommissionen vil i løbet af 1995 gennemgå de forskellige 
observationsorganer, der er etableret i de senere år, med henblik på 
en klarere specifikation af deres opgaver og for at sætte dem i 
stand til at øge deres effektivitet. De vil om fornødent blive 
rationaliseret. 
10.0.3 Kommissionen vil mobilisere alle disponible forskningsmæssige og 
politiske ressourcer i denne forbindelse. Den vil gøre udstrakt brug 
af det målrettede socioøkonomiske forskningsprogram, der er fastsat 
inden for rammerne af det fjerde rammeprogram for forskning og 
udvikling, samt af EUROSTAT. Herudover vil Kommissionen fremme et 
nærmere samarbejde med europæiske organisationer som f.eks. Det 
27 -
Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene, Det 
Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelserne, 
Arbejdsmiljøagenturet og andre organisationer i medlemsstaterne. Der 
vil blive lagt særlig vægt på at etablere et netværk mellem 
organisationerne og fremme udvekslinger. I denne forbindelse vil 
Kommissionen se på muligheden og hensigtsmæssigheden af et system, 
hvor resultaterne af medlemsstaternes og Kommissionens undersøgelser 
af et eller flere af de anførte emner samles i en pulje, udveksles 
og sammenlignes. 
10.0.4 Kommissionen vil prioritere sine egne overvejelser om bl.a. 
problemer forårsaget af forskelle i de beskæftigelsesmæssige og 
sociale vilkår inden for EU og mellem EU og tredjelande, herunder 
tendenser til flytninger fra, til og inden for EU, spørgsmålet om 
arbejdstid/fritid set i en større sammenhæng og forholdet mellem 
konkurrenceevne, produktivitet, makro-økonomisk politik (herunder 
økonomisk og monetær union) og social- og arbejdsmarkedspolitik. 
10.0.5 Der vil blive lagt særlig vægt på styring af de sociale og 
samfundsmæssige følger af informar.ionssamfundet. I løbet af 1995 vil 
Kommissionen med støtte fra en ekspe'rtgruppe på højt niveau og Det 
Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene 
sætte en bred debat i gang om de sociale og samfundsmæssige følger 
af informationssamfundet. Som det vigtigste vil debatten vedrøre 
beskæftigelse, undervisning og uddannelse samt forslag til, 
hvorledes man kan hjælpe dem, der har svært ved at klare de nye 
udfordringer. 
10.0.6 Ekspertgruppen på Højt Niveau vil udsende sin første rapport i 
november 1995 og en ny rapport i midten af 1996. På dette grundlag 
vil Kommissionen kunne danne sig et klart billede af de sociale og 
samfundsmæssige spørgsmål, der har størst interesse i 
informationssamfundet, begyndende med de seks prioriterede emner, 
der er nævnt i Kommissionens rapport til brug for Det Europæiske Råd 
på dets møde i Essen i december 1994 (nemlig indførelsen af nye 
informations- og kommunikationsteknologier og deres indvirkning på 
beskæftigelsen, arbejdets tilrettelæggelse, herunder fleksibelt 
arbejde i virksomheder og telearbejde, den sociale lovgivning og 
samhørigheden mellem Europas regioner og byer, mulighederne for at 
tilpasse uddannelsessystemer, forbedre styringen af plejesystemer, 
forbedre arbejdsmarkedssituationen og udvikle menneskelige 
ressourcer) og foretage en grundig analyse af vilkårene for en 
optimal udnyttelse af de nye beskæftigelses- og vækstmuligheder, der 
er forbundet med den teknologiske udvikling. 
10.0.7 Sideløbende vil særlig interesse være rettet mod 
beskæftigelsesvirkningerne af liberaliseringen i 
telekommunikationsområdet under hensyntagen til den heraf følgende 
påvirkning af udviklingen af nye anvendelser og tjenester og 
bidraget til skabelse af nye beskæftigelsesmuligheder, fremme af 
ordentlige produktionsmønstre og af teknologi samt gennemførelsen af 
det indre energimarked. Kommissionen vil på grundlag af disse 
rapporter fremlægge en grønbog om informationssamfundets sociale og 
samfundsmæssige følger (andet halvår 1996). 
11. EN MERE EFFEKTIV ANVENDELSE AF DEN EUROPÆISKE LOVGIVNING 
11.0.1 Hvidbogen lagde stor vægt på nødvendigheden af at forbedre 
gennemførelsen af EU-lovgivningen på det sociale område, og denne 
holdning har fået bred støtte. Rådet bekræftede på sit møde den 27. 
marts 1995 sin forpligtelse til at forbedre situationen i denne 
forbindelse. Kommissionen vil derfor gøre en større indsats for at 
sikre, at fællesskabslovgivningen gennemføres korrekt og på rimelig 
måde. Den vil ligeledes træffe foranstaltninger til en regelmæssig 
gennemgang af unionslovgivningen på dette område for at gøre den 
mere, effektiv og gennemsigtig. I denne forbindelse vil der blive 
taget hensyn til Molitor-gruppens konklusioner. Endvidere vil 
- 28 -
Kommissionen træffe de nødvendige foranstaltninger til at fremme 
kendskabet til den sociale lovgivning i hele Den Europæiske Union. 
i) Kontrol 
11.1.1 - gennemførelse af direktiver i lovgivningen: Kommissionen vil som 
supplement til sin kontrolfunktion hvert år udarbejde en rapport om, 
hvor langt man er nået i medlemsstaterne med at gennemføre de 
enkelte direktiver i lovgivningen på det sociale og 
arbejdsmarkedsmæssige område; 
11.1.2 - gennemførelse af direktiver: gennemførelsesrapporter spiller en 
hovedrolle i Kommissionens undersøgelse af de nationale 
gennemførelsesforanstaltningers overensstemmelse med reglerne og 
giver et klart billede af situationen i hver enkelt medlemsstat og 
behovet for at iværksætte traktatbrudsprocedurer. I alle fremtidige 
direktiver vil der derfor blive indføjet en specifik forpligtelse 
til at udarbejde en gennemførelsesrapport. 
11.1.3 For så vidt angår de eksisterende direktiver vil Kommissionen 
vedtage gennemførelsesrapporten for insolvensdirektivet i første 
halvdel af 1995 og inden udgangen af 1995 ajourføre de eksisterende 
gennemførelsesrapporter under hensyntagen til situationen i de nye 
medlemsstater (se 4.4.1 ovenfor). Kommissionen vil ligeledes 
undersøge, hvor langt man er nået med gennemførelsen af direktiver i 
tilfælde, hvor der ikke er foreskrevet nogen gennemførelsesrapport; 
11.1.4 - håndhævelse af lovgivningen: Kommissionen vil tage en række 
initiativer til at sikre, at EU's sociale og arbejdsmarkedsmæssige 
lovgivning håndhæves fuldt ud, og fremme et nærmere samarbejde med 
medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter: 
11.1.5 - kontaktpunkter: for at sikre informationsstrømmen mellem 
medlemsstaterne og Kommissionen vil der blive opstillet en liste 
over kontaktpunkter (første halvår 1995). Alle fremtidige direktiver 
vil indeholde en særlig forpligtelse for medlemsstaterne til at 
anmelde gennemførelsesforanstaltninger til Kommissionen og samtidig 
angive et kontaktpunkt i de respektive nationale forvaltninger; 
11.1.6 - udvalg bestående af ledende arbejdsinspektører: Kommissionen vil 
vedtage en beslutning om oprettelse af et udvalg bestående af 
ledende arbejdsinspektører og således formalisere arbejdet i dette 
udvalg, der har fungeret uformelt i de seneste tolv år, og som vil 
bidrage til den effektive håndhævelse af EU-lovgivningen på 
arbejdsmiljøområdet (første halvår 1995); 
11.1.7 - udveksling af inspektører og den mest hensigtsmæssige praksis: 
Kommissionen vil overveje, hvorledes man kan udvide 
arbejdsinspektørernes netværk til andre områder end arbejdsmiljøet, 
og iværksætte en undersøgelse af de generelle rammer for 
medlemsstaternes tilsynssystemer på områderne 
arbejdsmarkedslovgivning og social sikring og af de mulige 
forbindelser mellem disse områder. Kommissionen vil ligeledes fremme 
udvekslingen af inspektører, oplysninger og erfaringer med den mest 
hensigtsmæssige praksis mellem medlemsstaterne (1996); 
11.1.8 - sanktioner: Medlemsstaternes myndigheder må sikre, at 
unionslovgivningen håndhæves fuldt ud, bl.a. ved passende kontrol­
eller sanktionssystemer, som er effektive i praksis og virker 
afskrækkende. Kommissionen vil i al fremtidig lovgivning indføje en 
standardklausul om medlemsstaternes pligt til at anvende effektive, 
forholdsmæssige og afskrækkende sanktioner; 
11.1.9 - gennemførelse af direktiver ved kollektive overenskomster: på 
baggrund af EF-Domstolens praksis og aftalen om social- og 
arbejdsmarkedspolitik og under hensyntagen til de forskellige former 
for national praksis vil Kommissionen fremlægge en meddelelse, hvori 
- 29 -
den behandler hele problematikken omkring gennemførelsen af 
fællesskabsdirektiver ved kollektive overenskomster. Meddelelsen vil 
ligeledes indeholde betragtninger om, hvorledes man kan inddrage 
arbejdsmarkedets parter i kontrollen med gennemførelsen og 
håndhævelsen af fællesskabslovgivningen (1996). 
11.1.10 En klausul om gennemførelse ved kollektive overenskomster vil 
blive indføjet i alle fremtidige direktiver, som drejer sig 
om spørgsmål, der falder ind under arbejdsmarkedets parters 
forhandlingskompetence. 
ii) Effektivitet og gennemsigtighed 
11.2.1 Skal EU-lovgivningen håndhæves fuldt ud i hele Unionen, må den 
forenkles, ajourføres og klarlægges, hvor det er nødvendigt; 
11.2.2 - Kommissionen har allerede fremsat forslag herom inden for 
områderne arbejdskraftens frie bevægelighed, socialsikring og *' 
arbejdsmiljø (se afsnit 2 og 3 ovenfor); 
11.2.3 - i 1995 vil Kommissionen træffe yderligere foranstaltninger på 
områderne arbejdsmarkedslovgivning og arbejdsmiljø og ved-age 
forslag om kollektive afskedigelser (sammenarbejdning af 
direktiverne 75/129 og 92/56), kræftfremkaldende stoffer 
(ajourføring af direktiv 90/394) og biologiske agenser (ny-
klassificering af agenser i bilag II til direktiv 90/679 på grundlag 
af de tekniske fremskridt). Kommissionen vil ligeledes indsætte 
revisionsklausuler i alle fremtidige direktiver. 
iii) Information og vejledning 
11.3.1 Der er planlagt et bredt informationsprogram for at fremme 
kendskabet til europæiske social- og arbejdsmarkedsmæssige 
lovgivninger og aktioner. Informationsaktiviteterne vil have 
europæiske borgere i almindelighed samt sagkyndige som målgrupper 
(herunder virksomheder, arbejdsmarkedets parter, offentlige 
forvaltninger og ikke-statslige organisationer). Nationale oç 
regionale myndigheder vil ligeledes spille en stor rolle i 
forbindelse med spredningen af information om programmer og 
politikker på dette område. 
11.3.2 - publikationer : ud over eksisterende publikationer (som f.eks. 
Europa socialt set, beskæftigelsesrapporten og rapporten om social 
beskyttelse) vil Kommissionen fremstille en række publikationer og 
godkende en række dokumenter, der skal give de europæiske borgere 
klare og letforståelige oplysninger. Bl.a. kan nævnes: 
- et kompendium om al social- og arbejdsmarkedslovgivning i Unionen 
(andet halvår 1995) 
- en vejledning til de nationale gennemførelsesforanstaltninger 
- et sæt socialsikringsmanualer for personer, der flytter inden for 
Den Europæiske Union (første halvår 1995) 
- et memorandum om arbejdstageres velerhvervede rettigheder i 
forbindelse med overførsel af virksomheder (andet halvår 1995) 
- en årlig rapport om lige muligheder for kvinder og mænd (1996) 
- en ajourføring af den sammenlignende undersøgelse af 
arbejdsmarkedslovgivningen og arbejdsmarkedsrelationerne 
- en generel brochure om Den Europæiske Socialfond "Udvikling af 
menneskelige ressourcer i Unionen" 1994-1999 
- en arbejdsmiljømanual til brug for SMV; 
11.3.3 - uddannelse og vejledning: Kommissionen vil i 1995 og 1996 
gennemføre en række informations- og uddannelsesaktiviteter for at 
hjælpe og vejlede virksomheder og enkeltpersoner i anvendelsen af 
europæisk social- og arbejdsmarkedslovgivning. Dette vil ske gennem 
Euro-Infocentrene og EURES-nettene. Kommissionen vil ligeledes 
gennemføre et informationsprogram for personalecheferne i større 
- 30 -
virksomheder. Hovedaktionerne på dette område omfatter: 
11.3.4 - vedtagelse af et forslag til et særligt SAFE-program med henblik 
på at fremme et bedre kendskab til EU's arbejdsmiljølovgivning i små 
og mellemstore virksomheder; 
11.3.5 - vedtagelse af en række vejledninger i den praktiske anvendelse af 
EU's arbejdsmiljølovgivning; 
11.3.6 - fremme af en række møder mellem arbejdsmarkedets parter for at 
forbedre og udbygge uddannelsen af disse for at gøre det lettere for 
virksomheder og koncerner, der opererer i hele Fællesskabet, at 
indgå informations- og konsultationsaftaler; 
11.3.7 - vedtagelse af en meddelelse om procedurerne for og midlerne til 
gennemførelse af artikel 119 og ligestillingsdirektiverne med 
henblik på at øge advokaters, dommeres og andre berørte parters 
viden om de proceduremæssige problemer, der opstår for sagsøgerne i 
kønsdiskriminationssager. 
31 -
Bilag I 
Social- og arbejdsmarkedspolitiske forslag, der er under behandling 
Fri bevægelighed og social sikring 
Ændringer til forordning nr. 1408/71 om social sikring for vandrende 
arbejdstagere: 
vedrørende arbejdsløshed og efterløn (EFT C 169 af 9.7.80, s. 22) 
EP 19.12.80 (EFT C 346 af 31.12.80, s. 103) 
ØSU 10.12.80 (EFT C 353 af 13.12.80, s. 13) 
- skal trækkes tilbage 
vedrørende udvidelsen af den personlige og saglige rækkevidde <2FT C 
46 af 20.2.92, s. 1) 
EP 13.3.92 (EFT C 94 af 13.4.92, s. 32) 
ØSU 26.2.92 (EFT C 98 af 21.4.92, s. 4) 
diverse ændringsforslag (EFT C 143 af 26.5.94) 
EP på vej 
ØSU 14.9.94 (EFT C 393 af 31.12.94, s. 5) 
Forordning om gennemførelse af afgørelse 3/80 vedrørende associeringen 
mellem EØF og Tyrkiet (EFT C 110 af 25.4.83, s. 1) 
EP 11.10.85 (EFT C 288 af 11.11.85, s. 148) 
Ændring til forordning nr. 1612/68 og direktiv 68/360 om arbejdskraftens 
frie bevægelighed (EFT C 100 af 21.4.89, s. 6) 
EP 14.2.90 (EFT C 68 af 19.3.90, s. 93) 
ØSU 27.4.89 (EFT C 159 af 26.6.89, s. 65) 
ændret forslag (EFT C 119 af 15.5.90, s. 10) 
Arbejdsmarkedsret 
Udkast til direktiv om information og høring af arbejdstagere ("Vredeling"-
direktivet) (EFT C 297 af 15.11.80, s. 3) 
EP 14.12.82 (EFT C 13 af 17.1.83, s. 25) 
ØSU 27.1.82 (EFT C 77 af 29.3.82, s. 6) 
ændret forslag (EFT C 217 af 12.8.83, s. 3) 
- skal trækkes tilbage 
Udkast til direktiv om oprettelse af europæiske samarbejdsudvalg i 
virksomheder, som omfatter bedrifter i flere medlemsstater (EFT C 39 af 
15.2.91, s. 10) 
EP 10.7.91 (EFT C 240 af 16.9.91, s. 132) 
ØSU 20.3.91 (EFT C 120 af 6.5.91, s. 35) 
ændret forslag (EFT C 336 af 31.12.91, s. 11) 
- skal trækkes tilbage 
Udkast til 5. direktiv om aktieselskabers struktur og deres organers 
beføjelser og pligter (EFT C 240 af 19.8.83, s. 2) 
Udkast til direktiv om andre kontrakter og ansættelsesforhold end dem, der 
vedrører beskæftigelse på fuld tid og for et ubestemt tidsrum: 
arbejdsvilkår (EFT C 224 af 8.9.90, s. 4) 
EP 20.11.90 (EFT C 324 af 24.12.90, s. 96) 
ØSU 19.9.90 (EFT C 332 af 31.12.90, s. 167) 
- skal trækkes tilbage 
konkurrenceforvridning (EFT C 224 af 8.9.90, s. 6) 
EP 24.10.90 (EFT C 295 af 26.11.90, s. 97) 
ØSU 19.9.90 (EFT C 332 af 31.12.90, s. 167) 
ændret forslag (EFT C 305 af 5.12.90, s. 8) 
- skal trækkes tilbage 
- 32 -
Udkast til direktiv om udstationering af arbejdstagere (EFT C 225 af 
30.8.91, s. 6) 
EP 10.2.93 (EFT C 72 af 15.3.93, s. 85) 
ØSU 18.12.91 (EFT C 49 af 24.2.92, s. 41) 
ændret forslag (EFT C 187 af 9.7.93, s. 5) 
Udkast til direktiv om ændring af direktiv om overførsel af virksomheder 
(EFT C 274 af 1.10.94, s. 10) 
EP på vej 
ØSU 30.3.95 
Arbejdsmiljø 
Udkast til beslutning om ratifikation af Torremclinos-konventionen om 
sikkerhed om bord på fiskerfartøjer (EFT C 183 af 10.7.84, s. 17) 
, EP 14.2.85 (EFT C 72 af 18.3.85, s. 110) 
ØSU 27.9.84 (EFT C 307 af 19.11.84, s. 2; 
- skal trækkes tilbage 
Udkast til beslutning om udvidelse af kompetenceområdet for Det Rådgivende 
Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen til 
også at omfatte ioniserende stråling (EFT C 111 af 25.4.87, s. 6) 
EP 15.4.88 (EFT C 122 af 9.5.88, s. 374) 
ØSU 24.9.87 (EFT C 319.af 30.11.87, s. 29) 
Udkast til direktiv om aktiviteter inden for transportsektoren (EFT C 25 af 
28.1.93, s. 17) 
EP 14.7.93 (EFT C 225 af 20.9.93, s. 80) 
ØSU 28.4.93 (EFT C 161 af 14.6.93, s. 1) 
ændret forslag (EFT C 294 af 30.10.93, s. 4) 
Udkast til direktiv om kemiske agenser (EFT C 165 af 16.6.93, s. 4) 
EP 20.4.94 (EFT C 128 af 9.5.94, s. 176) 
ØSU 24.11.93 (EFT C 34 af 2.2.94, s. 42) 
ændret forslag (KOM(94)230 oversendt til Rådet den 9.6.94) 
Udkast til direktiv om fysiske agenser (EFT C 77^af 18.3.93, s. 12) 
EP 20.4.94 (EFT C 128 af 9.5.94, s. 154) 
ØSU 30.6.93 (EFT C 249 af 13.9.93, s. 28; 
ændret forslag (EFT C 230 af 19.8.94, s. 3) 
Udkast til direktiv om arbejdsudstyr (ændring) (EFT C 104 af 12.4.94, s. 4) 
EP på vej 
ØSU 23.11.94 
Ændring til forordning om Arbejdsmiljøagenturet (KOM(94)651 af 15.12.94) 
Lige muligheder 
Udkast til direktiv om forældreorlov (EFT C 333 af 9.12.83, s. 6) 
EP 30.3.84 (EFT C 117 af 30.4.84, s. 180) 
ØSU 24.5.84 (EFT C 206 af 6.8.84, s. 47) 
ændret forslag (EFT C 316 af 27.11.84, s. 7) 
- skal trækkes tilbage 
Udkast til direktiv om bevisbyrden (EFT C 176 af 5.7.88, s. 5) 
EP 15.12.88 (EFT C 12 af 16.1.89, s. 188) 
ØSU 27.10.88 (EFT C 337 af 31.12.88, s. 58) 
- skal trækkes tilbage 
Udkast til direktiv om ligebehandling inden for sociale sikringsordninger 
(EFT C 309 af 19.11.87, s. 10) 
EP 16.9.88 (EFT C 262 af 10.10.88, s. 179) 
ØSU 25.2.88 (EFT C 95 af 11.4.88, s. 4) 
Høring af ledelse og arbejdstagere om koordinering af erhvervsarbejde og 
familieliv \SEK(95)276 af 22.2.95 
- 33 -
Udstødelse 
Udkast til beslutning om et handlingsprogram på mellemlang sigt for 
bekæmpelse af social udstødelse og fremme af solidaritet (KOM(93)435 af 
22.9.93) 
EP 24.2.94 (EFT C 77 af 14.3.94, s. 43) 
ØSU 21.12.93 (EFT C 52 af 19.2.94, s. 4) 
Handicappede 
Udkast til direktiv om transport for bevægelseshæmmede arbejdstagere (EFT C 
68 af 16.3.91, s. 7) 
EP 20.11.91 
ØSU 29.5.91 (EFT C 191 af 22.7.91, s. 2) 
ændret forslag (EFT C 15 af 21.1.92, s. 18) 
Ældre 
Forslag til Rådets beslutning om fællesskabsstøtte til aktioner til fordel 
for ældre (KOM(95)53 af 1.3.95) 
Folkesundhed 
Udkast til beslutning om et AIDS-program (EFT C 333 af 29.11.94, s. 34) 
ØSU 30.3.95 
Udkast til beslutning om et kræftprogram (EFT C 139 af 21.5.94, s. 12) 
ØSU 14.9.94 (EFT C 313 af 31.12.94, s. 8) 
RU 27.9.94 
Udkast til beslutning dm et program vedrørende folkesundhed (EFT C 252 af 
9.9.94, s. 3) 
ØSU 25.1.95 
RU 16.11.94 
Udkast til beslutning om et program vedrørende narkotikamisbrug (EFT C 257 
af 14.9.94, s. 4) 
ØSU 22.2.95 
RU 16.11.94 
Udkast til direktiv om reklame for tobaksvarer (EFT C 167 af 27.6.91, s. 3) 
EP 11.2.92 (EFT C 67 af 16.3.92, s. 37) 
ØSU 23.9.92 (EFT C 313 af 30.11.92, s. 27) 
ændret forslag (EFT C 129 af 21.5.92, s. 5) 
Internationalt 
Udkast til beslutning om Fællesskabets eksterne kompetence i forbindelse 
med ILO-kohferencer i sager, der henhører under Fællesskabets og dets 
medlemsstaters fælles kompetence (KOM(94)2 af 12.01.94) 
•^»ftftMeMfrflWHi —-»-
5Ll 
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 134 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 05 
Katalognummer : CB-CO-95-162-DA-C 
ISBN 92-77-87936-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabere Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg