[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 7.8.2006

KOM(2006) 444 endelig

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN

Den Europæiske Unions Solidaritetsfond Årsrapport 2005

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN

Den Europæiske Unions Solidaritetsfond Årsrapport 2005

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Indledning 3

2. Nye anmodninger modtaget i 2005 3

3. Finansiering 5

4. Overvågning 6

5. Afslutning 6

6. Forslag til en ny forordning om Solidaritetsfonden 7

7. Konklusioner 8

Annex 1 European Union Solidarity Fund applications in 2005 9

Annex 2 Criteria to mobilise the EU Solidarity Fund 10

Annex 3 Determination of the amount of aid 11

Annex 4 Thresholds for major disasters applicable in 2005 12

Annex 5 Proposal for a new Solidarity Fund Regulation – Synopsis of main features 13

1. INDLEDNING

Den Europæiske Unions Solidaritetsfond trådte i kraft den 15. november 2002[1]. I henhold til forordningens artikel 12 skal Kommissionen forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om fondens aktiviteter i løbet af det forgangne år. I denne tredje rapport præsenteres fondens aktiviteter i 2005 inden for tre områder: behandlingen af nye anmodninger, der blev modtaget i løbet af 2005; overvågningen af den igangværende gennemførelse af tilskud samt evaluering af gennemførelsesrapporterne med henblik på forberedelse af afslutningen.

Endvidere redegøres der i rapporten for det forslag til en ny forordning om EU-Solidaritetsfonden, som Kommissionen fremsatte den 6. april 2006, og som skal gælde for perioden efter udløbet af de nuværende finansielle overslag i 2006.

2. NYE ANMODNINGER MODTAGET I 2005

I løbet af 2005 modtog Kommissionen 12 nye anmodninger om tilskud fra Solidaritetsfonden. I bilag 1 findes en detaljeret oversigt over samtlige sager.

Den 14. februar 2005 fremsatte Italien anmodning om intervention i forbindelse med oversvømmelserne på Sardinien i december 2004. Det blev anslået, at katastrofen forårsagede ødelæggelser for omkring 223 mio. EUR, hvilket udgør mindre end 7 % af den normale tærskel for udløsning af midler fra fonden ved større katastrofer. På grundlag af oplysningerne fra de italienske myndigheder konkluderede Kommissionen, at oversvømmelserne ikke opfyldte nogen af forordningens betingelser for modtagelse af midler i tilfælde af en usædvanlig regional katastrofe (dvs. påvisning af, at størstedelen af befolkningen i regionen var katastroferamt, og at der må forventes alvorlige, langvarige følgevirkninger for livsvilkårene og den økonomiske stabilitet i regionen). Den 10. juni 2005 vedtog Kommissionen derfor at afvise anmodningen og informerede de italienske myndigheder herom ved skrivelse af 27. juni 2005.

De græske myndigheder fremsatte den 22. april 2005 en anmodning efter oversvømmelser i februar 2005 i området omkring floden Evros i det østlige Grækenland. Der blev givet supplerende oplysninger i august og december 2005. Da katastrofen forårsagede samlede direkte skader for 135 mio. EUR, hvilket var mindre end 15 % af tærsklen for større katastrofer på 918 mio. EUR, som gælder for Grækenland (dvs. 0,6 % af BNI), blev anmodningen baseret på kriteriet vedrørende større regionale katastrofer. Efter en grundig analyse af anmodningen konkluderede Kommissionens tjenestegrene, at selv om oversvømmelserne lokalt havde forårsaget omfattende ødelæggelser, havde den berørte region ikke stor betydning set i national sammenhæng, og forordningens kriterier vedrørende alvorlige, langvarige følgevirkninger for livsvilkårene og den økonomiske stabilitet i regionen var ikke opfyldt. Kommissionen vedtog derfor den 23. december 2005, at fonden ikke skulle mobiliseres, og informerede de græske myndigheder herom ved skrivelse af 13. januar 2006.

I de følgende ni sager vedtog Kommissionen at foreslå over for budgetmyndigheden, at fonden skulle mobiliseres:

Slovakiet fremsatte den 24. januar 2005 anmodning i forbindelse med en storm, der ramte landet i november 2004. Den 1. marts 2005 indgav de slovakiske myndigheder supplerende oplysninger. I anmodningen anslog Slovakiet de samlede direkte skader til ca. 225 mio. EUR. Kommissionens tjenestegrene gennemgik beregningen af de direkte skader på grundlag af Det Fælles Forskningscenters vurdering af satellitbilleder og luftfotos og mente, at det var nødvendigt at ændre beregningen af skaderne på skovene en smule. Disse ændringer vedrørte de fysiske skaders omfang og antagelserne vedrørende skovplantnings- og vedligeholdelsesomkostninger. De maksimale direkte skader, som kunne medregnes, beløb sig til ca. 195 mio. EUR. Da dette beløb ligger over tærskelværdien for større katastrofer på 0,6 % af Slovakiets BNI (172,3 mio. EUR), kunne katastrofen betegnes som en "større naturkatastrofe", og Kommissionen vedtog derfor den 6. juni 2005 at mobilisere fonden. Efter at budgetmyndigheden havde vedtaget et tilsvarende ændringsbudget, blev aftalen om gennemførelse af tilskuddet underskrevet den 17. oktober 2005. Kommissionen udbetalte den 7. november 2005 et tilskud på 5,67 mio. EUR fra Solidaritetsfonden.

En voldsom storm ramte den 8. januar 2005 visse områder i Nordeuropa og forårsagede alvorlige ødelæggelser i en række lande. Kommissionen modtog anmodninger om finansiel intervention fra Solidaritetsfonden fra Sverige og Letland (begge den 10. marts 2005), Estland (den 14. marts 2005) og Litauen (den 16. marts 2005). I de fire lande forårsagede stormen alvorlige skader på landbrug, skovbrug, elektricitets- og infrastrukturnetværker, transport- og kommunikationssystemer. De anslåede samlede skader beløber sig til ca. 192 mio. EUR i Letland, 48 mio. EUR i Estland og omkring 15 mio. EUR i Litauen. I Sverige var skaderne særligt store, og de blev anslået til næsten 2,3 mia. EUR.

Da skaderne i Sverige, Letland og Estland oversteg de respektive tærskler på 0,6 % af BNI (1,603 mia. EUR for Sverige, 59,092 mio. EUR for Letland og 45,209 mio. EUR for Estland), kunne katastroferne i disse tre lande betegnes som en "større naturkatastrofe". Skaderne i Litauen lå under tærsklen for større katastrofer (94,261 mio. EUR). Da Litauen imidlertid blev ramt af den samme storm, som medførte den større katastrofe i Letland, var betingelserne for at yde et ekstraordinært tilskud opfyldt, dvs. et naboland, der rammes af samme katastrofe, kan også modtage tilskud fra fonden. Kommissionen foreslog derfor den 22. august 2005, at der blev ydet i alt 92,88 mio. EUR til de fire lande, heraf 81,73 mio. EUR til Sverige, 9,49 mio. EUR til Letland, 1,29 mio. EUR til Estland og 0,38 mio. EUR til Litauen. De respektive tilskud fra Solidaritetsfonden blev udbetalt i første halvdel af 2006 efter afslutning af budgetproceduren og undertegnelsen af gennemførelsesaftalerne.

Mellem april og august 2005 blev Central- og Østeuropa ramt af alvorlige oversvømmelser, der forårsagede alvorlige skader i en række lande. Bulgarien, Rumænien og Østrig anmodede om finansiel intervention fra Solidaritetsfonden.

Den første anmodning fra Bulgarien blev modtaget den 29. juli 2005 og vedrørte de ødelæggelser, der var forårsaget af oversvømmelserne i maj. Der blev givet supplerende oplysninger den 29. september 2005. De samlede direkte skader blev anslået til 222,28 mio. EUR. De bulgarske myndigheder indsendte endnu en anmodning den 24. august 2005, og yderligere oplysninger om de oversvømmelser, der opstod i begyndelsen af august, blev modtaget den 6. oktober 2005. De samlede direkte skader i forbindelse med denne anden katastrofe blev anslået til 237,47 mio. EUR. Da skadesbeløbet i begge anmodninger oversteg tærkslen på 0,6 % af Bulgariens BNI (103,27 mio. EUR), kan katastroferne betegnes som "større naturkatastrofer".

Den første anmodning fra Rumænien blev modtaget den 22. juni 2005 og vedrørte de ødelæggelser, der var forårsaget af oversvømmelserne i april. Der blev givet supplerende oplysninger den 5. august og den 29. december 2005. De samlede direkte skader blev anslået til 489,53 mio. EUR. De rumænske myndigheder indsendte endnu en anmodning den 9. september 2005, og yderligere oplysninger om de oversvømmelser, der opstod i juli, blev modtaget den 7. oktober og 29. december 2005. De samlede direkte skader i forbindelse med denne anden katastrofe blev anslået til 1,05 mia. EUR. Da skadesbeløbet i begge anmodninger oversteg tærkslen på 0,6 % af Rumæniens BNI (302,11 mio. EUR), kan katastroferne betegnes som "større naturkatastrofer".

Østrig anmodede den 19. oktober 2005 om intervention i forbindelse med oversvømmelserne i dele af de to østrigske delstater Vorarlberg og Tyrol i august 2005. Der blev modtaget yderligere oplysninger fra de østrigske myndigheder den 12. januar 2006. De samlede direkte skader blev anslået til 591,94 mio. EUR. Da skaderne lå under tærsklen for større katastrofer på 1 336,348 mio. EUR, som gælder for Østrig (dvs. 0,6 % af BNI), blev anmodningen baseret på kriteriet vedrørende ekstraordinære regionale katastrofer. Ved udløbet af den periode, der er omfattet af denne årsrapport, pågik vurderingen af denne anmodning stadig.

Den 23. december 2005 vedtog Kommissionen at foreslå, at fonden blev mobiliseret for så vidt angik de to anmodninger fra Bulgarien. Det blev i marts 2006 vedtaget at mobilisere fonden for så vidt angik de tre resterende anmodninger (de to katastrofer i Rumænien og oversvømmelserne i Østrig).

3. FINANSIERING

Stormen, der ramte Slovakiet, og stormen i Nordeuropa var genstand for to separate ændringsbudgetter. Det foreløbige udkast til ændringsbudget 5/2005[2] vedrørende Slovakiet blev godkendt af budgetmyndigheden den 7. september 2005. Betalingen kunne effektueres efter vedtagelse af beslutningen om ydelse af tilskud og efter undertegnelse af gennemførelsesaftalen den 17. oktober 2005. Det foreløbige udkast til ændringsbudget 6/2005[3] vedrørende stormen i Nordeuropa blev først godkendt sent på året, den 17. november 2005, så de fleste af de nødvendige ekstra skridt (beslutningen om ydelse af tilskud og gennemførelsesaftalen) og dermed betalingen først kunne gennemføres i 2006. Selv om betalingsbevillingerne for støtten til Slovakiet blev ydet over budgetposten for Samhørighedsfonden, var det nødvendigt at indgive en anmodning om yderligere betalingsbevillinger i det foreløbige udkast til ændringsbudget 6/2005, fordi de fire sager, der vedrørte stormen i Nordeuropa, krævede en betragtelig mængde ressourcer, og fordi der på tidspunktet for budgetproceduren ikke var tilsvarende frie betalingsbevillinger til rådighed. For så vidt angår oversvømmelserne i Bulgarien, Rumænien og Østrig, fremsatte Kommissionen forslag om et ændringsbudget til budgettet for 2006. Der vil være en redegørelse herfor i årsrapporten for næste år.

Støttebeløbenes størrelse blev i hvert tilfælde fastsat på grundlag af den standardmetode, som Kommissionen tidligere havde udviklet, og som forklares i detaljer i årsrapporten for 2002/2003 (jf. også bilag 3 til denne årsrapport). De udbetalte støttebeløb i 2005 er som følger:

Modtager | Katastrofe | Kategori | Støtte (i mio. EUR) |

Slovakiet | Storm | større | 5,668 |

Sverige | Storm | større | 81,725 |

Estland | Storm | større | 1,290 |

Letland | Storm | større | 9,487 |

Litauen | Storm | naboland | 0,379 |

I alt | 98,548 |

4. OVERVÅGNING

Kommissionen aflagde i 2005 to kontrolbesøg, begge vedrørende gennemførelse af tilskud fra Solidaritetsfonden i forbindelse med oversvømmelseskatastrofer. Et besøg i Frankrig i februar vedrørte et tilskud fra Solidaritetsfonden, der var blevet udbetalt i juli 2004. Besøget i Malta i maj vedrørte gennemførelsen af et tilskud fra Solidaritetsfonden, der var blevet udbetalt i november 2004. De relevante myndigheder hilste de to besøg velkommen, idet de gav anledning til drøftelse af tekniske spørgsmål såsom udgiftsberettigelse og kontrolanliggender. Kommissionen fik også et indtryk af Solidaritetsfondens merværdi og indhøstede informationer om gennemførelsessystemerne. I begge tilfælde blev det konstateret, at der var etableret et hensigtsmæssigt, effektivt og gennemskueligt gennemførelsessystem, at gennemførelsen foregik i et meget tilfredsstillende tempo, og at der var taget passende skridt til at sikre overholdelse af overvågnings- og kontrolkravene.

5. AFSLUTNINGER

I henhold til artikel 8, stk. 2, i forordning 2012/2002 skal modtagerstaten senest seks måneder efter udløbet af fristen på et år at regne fra datoen for udbetalingen af tilskuddet forelægge en gennemførelsesrapport vedrørende anvendelsen vedlagt en begrundelse for udgifterne (i det følgende benævnt "udgiftserklæring"). Efter denne procedure afslutter Kommissionen fondens tiltag.

Med hensyn til afslutning af tiltag i forbindelse med sager, som der blev modtaget en gennemførelsesrapport om i 2004, afsluttede Kommissionen den 22. februar 2005 støtten til Frankrig. Med hensyn til støtten til Tyskland (oversvømmelser i 2002) modtog Kommissionen i august 2005 nærmere oplysninger om en undererklæring om gyldigheden, i forbindelse med hvilken der endnu ikke var foretaget en kontrol af udgifterne. På grundlag heraf afsluttede Kommissionen sine tiltag den 3. november 2005. Kommissionen afsluttede interventionen i Tjekkiet (oversvømmelser i 2002) efter at have modtaget yderligere oplysninger i maj, august og september. De drejede sig især om de tilskudsbeløb, der ikke var blevet anvendt i støtteberettigelsesperioden. Den 18. januar 2006 præciserede de tjekkiske myndigheder, at den endelige saldo for ubrugt støtte på kontoen var på 390 524,32 EUR. Kommissionen indledte procedurerne for tilbagebetaling af dette beløb og sendte en tilsvarende debetnota til de tjekkiske myndigheder den 16. februar 2006.

Kommissionen fik i 2005 tilsendt de endelige gennemførelsesrapporter om tilskud ydet i 2003, der var udarbejdet af Spanien (olieudslip fra tankskibet Prestige), Italien (jordskælvet i Molise-regionen og vulkanen Etnas udbrud) og Portugal (skovbrande). Ved udløbet af den periode, som denne årsrapport dækker, pågik vurderingen af disse gennemførelsesrapporter stadig.

6. FORSLAG TIL EN NY FORORDNING OM SOLIDARITETSFONDEN

I de første måneder af 2005 færdiggjorde Kommissionen udarbejdelsen af et forslag til en ny forordning om Solidaritetsfonden. Dette forslag til forordning blev vedtaget den 6. april 2005[4] som led i den lovpakke, der ledsagede de finansielle overslag for 2007-2013. Det var oprindeligt tanken at samle de forskellige eksisterende og planlagte krisemekanismer på EU-niveau til et enkelt "instrument for solidaritet og hurtig reaktion", som bekendtgjort i Kommissionens meddelelse om de finansielle overslag af 14. juli 2004[5], men det måtte opgives, fordi de forskellige nødvendige retsgrundlag ikke var forenelige.

Kommissionen besluttede derfor at revidere sin fremgangsmåde og adskilte i alt væsentligt de to dimensioner vedrørende hhv. civilbeskyttelse og solidaritet. Det nye forslag om Solidaritetsfonden, der indeholder en række nyskabende elementer og en konsekvensanalyse, blev tilsendt Europa-Parlamentet og Rådet den 8. april 2005.

De væsentligste nye elementer i forslaget er følgende: ud over naturkatastrofer er fondens anvendelsesområde udvidet til at omfatte industrielle og teknologiske katastrofer, trusler mod folkesundheden og terrorhandlinger; tærsklen for mobilisering af fonden er sænket til 1 mia. EUR eller 0,5 % af BNI; muligheden for ekstraordinær mobilisering af fonden på grundlag af katastrofer, der forårsager skader til et beløb under tærsklen (kriteriet vedrørende regionale katastrofer), afskaffes; og der indføres en mulighed for forudbetaling. Bilag 5 indeholder en synoptisk sammenligning af den gældende og den foreslåede forordning.

Der skete kun begrænsede fremskridt i lovgivningsproceduren i 2005. I Europa-Parlamentet havde udvalget om regionalpolitik (REGI) en første udveksling af synspunkter om udkastet til forordning i. I Rådet var der en første udveksling af synspunkter i finansrådernes arbejdsgruppe i oktober og igen i november, uden at de nåede til nogen konklusion. Forslaget blev også forelagt gruppen for civilbeskyttelse (PROCIV). EØSU udstedte den 27. oktober 2005 efter møder med ordføreren og den ansvarlige undersøgelsesgruppe en generelt positiv rapport (CESE 1256/2005).

7. KONKLUSIONER

Der blev modtaget i alt 12 nye anmodninger om tilskud fra Solidaritetsfonden i 2005. Efter en omhyggelig gennemgang af de forelagte oplysninger var Kommissionen i stand til at foreslå, at fonden blev mobiliseret i alle ni sager, der vedrørte en større naturkatastrofe. Disse sager blev efterfølgende accepteret af Rådet og Europa-Parlamentet, der udgør budgetmyndigheden. I 2005 fremsatte Kommissionen forslag om et samlet støttebeløb fra fonden på 205 mio. EUR (2002: 728 mio. EUR; 2003: 107,1 mio. EUR; 2004: 19,6 mio. EUR).

Det blev vedtaget, at der i forbindelse med to anmodninger, der blev indsendt i 2005 på grundlag af kriteriet for en usædvanlig regional katastrofe, ikke skulle foreslås mobilisering af fonden. I disse sager blev tidligere erfaringer bekræftet, nemlig at det er relativt vanskeligt med positivt resultat at opfylde betingelserne vedrørende en "usædvanlig regional katastrofe" - som i henhold til forordningen skal undersøges af Kommissionen, der "meget nøje gennemgår de anmodninger, den modtager". Medlemsstaterne og Kommissionens tjenestegrene brugte meget tid og energi på at udarbejde og vurdere anmodninger vedrørende mindre regionale katastrofer, som hyppigt førte til afslag.

En af de store ændringer i forslaget til den nye forordning om Solidaritetsfonden er derfor, at der kun anvendes kvantitative tærskler for det skadeniveau, der er nødvendigt for at udløse anvendelse af fonden. Som kompensation for afskaffelsen af det nugældende (ikke-kvantitative) kriterium vedrørende "usædvanlig regional katastrofe" sænkes de kvantitative tærskler. Disse to elementer vil i fællesskab forbedre Solidaritetsfondens gennemsigtighed. Det vil også bidrage til at undgå de store frustrationer, der opstår, når anmodninger, der møjsommeligt er udarbejdet af medlemsstaternes administrationer, efterfølgende afvises, fordi det er meget vanskeligt at opfylde kriteriet for "usædvanlig" regional katastrofe. Med den nye forordning om Solidaritetsfonden vil de nationale myndigheder have et bedre indtryk af, hvornår de har mulighed for at opnå tilskud fra fonden til at overvinde en katastrofe. Kommissionens tjenestegrene har givet positive svar på alle forespørgsler fra de nationale myndigheder i de berørte lande om tekniske oplysninger vedrørende forordningen om EU-Solidaritetsfonden og udarbejdelse af anmodninger.

Forslaget til den nye forordning blev vedtaget af kommissærkollegiet den 6. april 2005 og ligger for øjeblikket hos Europa-Parlamentet og Rådet til vedtagelse. Under drøftelserne i de forskellige berørte udvalg i Europa-Parlamentet var der stor opbakning til forslaget, særlig bestemmelserne om tilskudsberettigelse. Selv om Rådet ikke er kommet så langt i 2005, er Kommissionen fast besluttet på at arbejde tæt sammen med medlemsstaterne, for at der kan opnås enighed i Rådet i 2006, så de foreslåede forbedringer af dette vigtige EU-instrument kan træde i kraft den 1. januar 2007.

Annex 1 European Union Solidarity Fund applications in 2005

Country | GNI 2003 | 0.6% of GNI | Major disaster threshold 2005 |

AT | ÖSTERREICH | 222 725 | 1 336.348 | 1 336.348 |

BE | BELGIQUE-BELGIË | 274 660 | 1 647.960 | 1 647.960 |

BG | BALGARIJA | 17 212 | 103.274 | 103.274 |

CY | KYPROS | 11 530 | 69.178 | 69.178 |

CZ | ČESKA REPUBLIKA | 76 416 | 458.495 | 458.495 |

DE | DEUTSCHLAND | 2 114 180 | 12 685.080 | 3 118.381* |

DK | DANMARK | 186 548 | 1 119.289 | 1 119.289 |

EE | EESTI | 7 535 | 45.209 | 45.209 |

EL | ELLADA | 153 007 | 918.043 | 918.043 |

ES | ESPAÑA | 734 748 | 4 408.488 | 3 118.381* |

FI | SUOMI/FINLAND | 141 973 | 851.838 | 851.838 |

FR | FRANCE | 1 560 079 | 9 360.474 | 3 118.381* |

HR | HRVATSKA | 25 526** | 153.158 | 153.158 |

HU | MAGYARORSZÁG | 69 479 | 416.876 | 416.876 |

IE | IRELAND | 112 943 | 677.659 | 677.659 |

IT | ITALIA | 1 286 896 | 7 721.373 | 3 118.381* |

LT | LIETUVA | 15 710 | 94.261 | 94.261 |

LU | LUXEMBOURG (G-D) | 21 206 | 127.235 | 127.235 |

LV | LATVIJA | 9 849 | 59.092 | 59.092 |

MT | MALTA | 4 324 | 25.943 | 25.943 |

NL | NEDERLAND | 447 701 | 2 686.206 | 2 686.206 |

PL | POLSKA | 182 019 | 1 092.112 | 1 092.112 |

PT | PORTUGAL | 128 143 | 768.860 | 768.860 |

RO | ROMÂNIA | 50 352** | 302.114 | 302.114 |

SE | SVERIGE | 267 209 | 1 603.252 | 1 603.252 |

SI | SLOVENIJA | 24 400 | 146.402 | 146.402 |

SK | SLOVENSKÁ REPUBLIKA | 28 716 | 172.297 | 172.297 |

TR | TÜRKIYE*** | 210 450 | 1 262.698 | 1 262.698 |

UK | UNITED KINGDOM | 1 622 278 | 9 733.667 | 3 118.381* |

* ~ EUR 3 billion in 2002 prices

** GDP (GNI not available)

*** eligible for aid only after formal opening of accession negotiations

Annex 5 Proposal for a new Solidarity Fund Regulation - Synopsis of main features

Current Solidarity Fund Regulation | Proposed new Regulation |

Entry into force | November 2002 | January 2007 |

Geographical scope | Member States and candidate countries after formal opening of accession negotiations | no change |

Application deadline | 10 weeks after first damage | no change |

Applicant | national government only | no change |

Thematic scope | “mainly” major natural disasters (health treats and terrorism excluded) | major disasters resulting from - natural disasters - industrial and technological disasters - public health emergencies - acts of terrorism |

Eligibility criteria | total direct damage above threshold neighbouring country exceptional mobilisation for extraordinary regional disasters | total direct damage above threshold neighbouring country political criterion abolition of exceptional regional disaster criteria |

Threshold (to be met per applicant state) | In relation to above: total direct damage above EUR 3 bn or 0.6% of GNI, whichever is the lower no threshold if major disaster in neighbouring country recognised major part of population affected, lasting repercussions on living conditions and economic stability of affected region | In relation to above: total direct damage above EUR 1 bn or 0.5% of GNI, whichever is the lower no threshold if major disaster in eligible neighbouring country recognised political decision of the Commission: limited to cases where damage is inappropriate criterion (health threats, terrorism) |

Eligible operations | Emergency operations - to restore to working order basic infrastructures - to secure protective infrastructure - pay for emergency services and provisional housing, - for protection of cultural heritage - cleaning up No compensation of private damage | As now, plus - medical, psychological and social assistance to the direct victims of acts of terrorism and their families - protection of the population against imminent health threats, including the replacement of vaccine, drugs, medical products and medical equipment used up during an emergency |

Implementation period | 1 year following payment of grant | 18 months from first damage |

Budgetary procedure | Full budgetary procedure involving EP and Council following a Commission proposal for an amending budget in each case | no change |

Advance payments | not possible | upon request of applicant state: 5% of the estimated cost of eligible operations, maximum EUR 3 million to be made available rapidly through internal budget transfer |

Payment of grant | 100% up front upon conclusion of the implementation agreement with beneficiary state, no co-financing obligation | no change |

Implementation | Under full responsibility of beneficiary state Minimum requirements on monitoring and reporting Final report 6 months after end of grant | no change |

Technical assistance | not available | up to EUR 2 million/year for external expertise |

[1] Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, EFT L 311/3 af 14.11.2002, i det følgende "forordningen".

[2] SEK(2005) 758 af 6. juni 2005.

[3] SEK(2005) 1083 af 8. september 2005.

[4] Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, KOM(2005) 108 endelig af 6. april 2005.

[5] KOM(2004) 101.