Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2020/C 301/12)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

»BASMATI«

EU nr.: PGI-IN-02425 — 18.7.2018

BOB ( ) BGB (X)

1. Betegnelse [på en BOB eller BGB]

»Basmati«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Republikken Indien

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.6. Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Basmati« er en særlig langkornet aromatisk ris, der dyrkes og produceres i et bestemt geografisk område på det indiske subkontinent. Regionen ligger i det nordlige Indien, for foden af Himalaya, der er en del af Indus-Ganges-sletterne.

De særlige egenskaber ved »Basmati« er de lange slanke korn med et højt forhold mellem længde og bredde, en udsøgt aroma, sød smag, blød tekstur, delikat krumning, et middelhøjt amyloseindhold, en høj kornintegritet ved kogning og lineær kernelængde med mindst ekspansion i bredden ved kogning.

»Basmati« har følgende hovedegenskaber:

S.-nr. Parameter Værdi 1. Gennemsnitlig minimumslængde af forkogte slebne ris (mm) 6,61 2. Gennemsnitlig bredde af forkogte slebne ris (mm) ≤ 2,00 3. Forhold mellem minimumslængde/-bredde for forkogte slebne ris (L/B-forhold) 3,50 4. Gennemsnitlig minimumslængde af kogte ris (mm) 12,00 5. Forhold mellem minimumslængde af kogte ris/minimumslængde af forkogte ris ELLER minimumslængdeforhold 1,70 6. Gennemsnitligt volumenekspansionsforhold > 3,5 7. Aroma: »Basmati« har en typisk pandan-lignende smag Naturligt forekommende i »Basmati« 8. Smag og følelse i munden: den søde smag og særegne følelse i munden af kogt »Basmati«: blød og fyldig tekstur med en høj kornintegritet efter kogning. Naturligt forekommende i »Basmati«

3.3. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

»Basmati«-ris dyrkes med frø af traditionelle »Basmati«-sorter og udviklede sorter af »Basmati«-risplanten, der er blevet udviklet gennem forædling. De traditionelle »Basmati«-sorter er langtidssorter, der modnes i oktober måned. De traditionelle »Basmati«-rissorters »lysperiodefølsomhed« gør dem sårbare over for uberegnelige klimaforhold, hvilket til tider reducerer produktiviteten. Endvidere kan traditionelle »Basmati«-rissorter være sårbare over for nedslagning. Disse begrænsninger er i vid udstrækning blevet overvundet i de udviklede sorter takket være videnskabelige og genetiske metoder og planteforædlingsmetoder. De udviklede sorter kan modstå klimavariationerne i det afgrænsede dyrkningsområde. De udviklede sorter modnes hen mod slutningen af september og frem til første halvdel af oktober i de afgrænsede dyrkningsområder, hvor temperaturen er gavnlig for akkumulering og fastholdelse af aroma under kornmætningen. Det tager de udviklede sorter ca. 20-30 dage kortere tid end de traditionelle sorter at nå høststadiet.

På nuværende tidspunkt omfatter de anmeldte »Basmati«-sorter i henhold til den indiske frølov af 1966 Basmati 217, Punjab Basmati 1, Basmati 386, Punjab Basmati 2, Punjab Basmati 3, Basmati 370, Haryana Basmati 1, Taraori Basmati , Type 3 (Dehraduni Basmati), Pant Basmati 1, Pant Basmati 2, Kasturi, Mahi Sugandha, Basmati CSR 30, Malviya Basmati Dhan 10-9, Ranbir Basmati, Basmati 564, Pusa Basmati 1, Improved Pusa Basmati 1 (Pusa 1460), Pusa Basmati 1121, Pusa Basmati 1509, Pusa Basmati 6 (Pusa 1401), Pusa Basmati 1609, Pusa Basmati -1637, Pusa Basmati -1728, Vallabh Basmati 22, Vallabh Basmati 21, Vallabh Basmati 23, Vallabh Basmati 24, Pusa Basmati 1718, Punjab Basmati -4, Punjab Basmati 5 og Haryana Basmati 2.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Nedenstående etaper af produktionen af »Basmati« skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

— Formering

— Udplantning af frø

— Dyrkning

— Forvaltning af beplantningen

— Høst

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Ingen for EU.

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Ingen for EU.

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

I Indien dyrkes og produceres der »Basmati« i alle distrikter i staterne Punjab, Haryana, Delhi, Himachal Pradesh, Uttarakhand samt i specifikke distrikter i det vestlige Uttar Pradesh og Jammu & Kashmir. Til orientering var staterne Punjab, Haryana og Himachal Pradesh oprindeligt en del af området Punjab.

I staten Uttar Pradesh dyrkes der »Basmati« i følgende distrikter: Meerut, Bulandshahr, GautamBuddha Nagar, Ghaziabad, Hapur, Baghpat, Saharanpur, Muzaffarnagar, Shamli, Moradabad, Bijnor, Rampur, Amroha, Sambhal, Bareilly, Badaun, Pilibhit, Shahjahanpur, Agra, Firozabad, Mainpuri, Mathur, Aligarh, Etah, Hathras, Kannauj, Etawah, Auraiya, Farrukhabad og Kasganj.

I staten Jammu & Kashmir dyrkes der »Basmati« i følgende distrikter: Jammu, Kathua og Samba.

5. Tilknytning til det geografiske område

5.1. Det geografiske områdes egenart

Omdømmet, hvad angår kvaliteten af og de særlige kendetegn ved »Basmati«-ris, er udgangspunktet for ansøgningen om registrering som en beskyttet geografisk betegnelse.

Betegnelsen »Basmati« stammer fra to hovedord på sanskrit, nemlig »Vas«, der betyder »aroma«, og »Mati«, der betyder »indgroet fra oprindelsen«. På hindi svarer »Vas« til »Bas«, hvorfor betegnelsen er »Basmati«. Helt grundlæggende betyder »Basmati«»den, der indeholder aroma«. Det er en ikkegeografisk betegnelse, som i kraft af sit århundredlange omdømme identificerer ris fra Indus-Ganges-sletterne. »Basmati«-ris betragtes som en gave fra naturen, og bønderne har dyrket denne aromatiske rissort i mange århundreder.

Historisk oprindelse og omdømme

Den første henvisning til »Basmati«-ris kan findes i det berømte Punjabi-digt Heer Ranjha skrevet af den store Punjabi-poet Varis Shah fra 1766.

Historisk set har »Basmati«-ris i den offentlige bevidsthed været forbundet med en særlig langkornet aromatisk ris, der dyrkes og produceres i et bestemt geografisk område beliggende for foden af Himalaya. Denne offentlige opfattelse og anerkendelse fremgår af den generelle information som f.eks.:

1. Oxford Dictionary definerer »Basmati« som en »type langkornet indisk ris med en fin duft«.

2. Den franske ordbog Larousse definerer »Basmati« som »indisk, langkornet ris, meget værdsat.«

3. Madordbogen Cassell definerer »Basmati«-ris som »en type indisk hvid ris af høj kvalitet, der er langkornet og slank. Den serveres traditionelt sammen med karryretter og stammer fra Himalaya-området«.

4. I rapporter fra Det Forenede Kongeriges Underhus henvises der til »Basmati«. Navnlig i bind 73, del 4, s. 197 (1874), hvor der står følgende: »I Kangra-dalen findes en berømt type kendt som Basmati«.

5. I rapporten »et klassificeret og beskrivende katalog for det indiske departement« skrevet af J. Forbes Watson om indiske varer beskrives »Basmati« som havende en særlig betydning.

6. I rapporten om bebyggelsesændringerne i Kumaon-distriktet (Indien) fra 1863 til 1873 nævnes det, at der i nogle dele af dalen produceres den fineste »Basmuttee«-ris.

7. I kataloget for verdensudstillingen i Paris i 1867 omtales »Basmuttee«-ris som et statsligt bidrag fra Indien. I forbindelse med verdensudstillingen i Wien i 1873 anføres »Basmuttee«-ris som et risprodukt fra Burdwan (en indisk provins).

8. Franske, marokkanske og spanske domstoles afgørelser vedrørende varemærket Basmati. I disse afgørelser annullerer domstolene af flere grunde, herunder den stærke tilknytning mellem Indien og »Basmati«, Basmati-varemærkerne for ris, der er dyrket uden for Indien.

På grund af den særlige smag, aroma og de særlige tilberedningsegenskaber, som er særligt velegnet til asiatiske retter som f.eks. biryani og pulao, er »Basmati« blevet meget populær i mange lande i udlandet. Faktisk har der i de seneste årtier været en stigning i efterspørgslen efter »Basmati«-ris. »Basmati«-ris er blevet eksporteret og eksporteres fortsat til store lande i hele verden, herunder Saudi-Arabien, Kuwait, De Forenede Arabiske Emirater, Det Forenede Kongerige, USA, Canada og Europa.

Miljømæssige forhold

Høj luftfugtighed: I løbet af kornmætningsperioden, som er den vigtigste periode i forhold til at garantere »Basmati«-kvalitetskendetegnene, ligger den gennemsnitlige relative luftfugtighed i »Basmati«-dyrkningsregionen på 60-65 %. Luftfugtigheden er imidlertid ikke den eneste faktor, der er afgørende for kvalitetsparametrene. Samspillet mellem miljø, vand og edafiske faktorer spiller en vigtig rolle for »Basmati«-risens kvalitetskendetegn.

Solstråling og dagslængde: I »Basmati«-dyrkningsregionerne er dagslængden i en given periode i løbet af en kalendermåned længere end i det centrale eller sydlige Indien. Da ris er en »kortdags«-plante, forsinkes modningen af risene i uafskallet form yderligere i områder med længere dage. I områder med flere timer med lys forsinkes modningen af kornet yderligere. Som forklaret vil den fysiologiske udvikling af en »Basmati«-rissort — på samme dag i en måned — på et sted med længere dage være bagud i forhold til den fysiologiske udvikling af den samme sort på et sted med kortere dage. Det er samspillet mellem den lysperiode, som udsætter kornet i vækst for en optimal solstråling, og en række andre faktorer, herunder temperaturen og luftfugtigheden på Indus-Ganges-sletterne, der gør det muligt for »Basmati«-ris at akkumulere og fastholde sin aromatiske sammensætning og andre egenskaber.

Tilstrækkelig vandforsyning: Vandet til vanding stammer i det store og hele fra kanalvand fra regn/snesmeltevand fra Himalaya. Forekomsten af rigelige mængder vand er afgørende for dyrkningen og »Basmati«-aromaen (beskrevet mere detaljeret nedenfor i dette afsnit).

Normale jordforhold: Jordforholdene i det geografiske område er dannet på grundlag af Indus-Ganges-flodaflejringerne. Jorden er lettere alkalisk i reaktion (pH 7,3-8,5), dyb (> 1 m), veldrænet og har en overvejende sandleragtig til leragtig tekstur. Jorden har generelt et lavt (< 0,5 %) til middelhøjt (0,5-0,75 %) organisk kulstofindhold. Lerfraktionen i jorden er domineret af illit — et mineral med et højt kaliumindhold. Jorden indeholder derfor store mængder kalium (K), hvilket bekræftes af den middelhøje (120-280 kg K/ha) til høje (> 280 kg K/ha) K-frugtbarhed. (Beskrives nærmere nedenfor i dette afsnit).

Temperatur: I Indus-Ganges-sletterne er temperaturen i kornmætningsperioden fortsat mild (dag: 25-32 grader celsius/nat: 20-22 grader celsius), hvilket giver kornene en kraftig aroma. Den vigtigste kemiske bestanddel i »Basmati«-aromaen er 2-acetyl-1-pyrrolin, som er flygtig i naturen. Der opnås den maksimale aromafastholdelse, når kornmætningsperioden præges af milde temperaturer.

Menneskelige faktorer

»Basmati«-kvaliteten påvirkes i høj grad af tidspunktet for udplantningen. Under normale omstændigheder vil de traditionelle høje »Basmati«-sorter — såfremt de plantes ud inden den 30. juni — opnå en usædvanlig vækst og være tilbøjelige til nedslagning i blomstrings- eller kornmætningsstadiet. En tidlig udplantning af frøplanter forringer endvidere tilberedningskvaliteten, da kornene bliver meget uklare eller har en unormal hvidhed, hvilket skyldes en ukorrekt udvikling ved høje temperaturer forårsaget af en løs pakning af stivelsesholdige molekyler. Det optimale tidspunkt for udplantning af frøplanterne er således i første halvdel af juli.

Der plantes frøplanter i rækker med én til to frøplanter pr. bakke. Ved rettidigt udplantede afgrøder sikres en afstand på 20 × 15 cm mellem rækkerne og planterne, og i tilfælde af sent udplantede afgrøder fastholdes en afstand på 15 × 15 cm. Frøplanterne bør plantes i overfladen (i en dybde på to til tre cm). Dyb udplantning betyder, at etableringen tager længere tid, og rodskydningen reduceres.

Der sikres stillestående vand på marker med uafskallet ris i op til to til tre uger efter udplantningen, hvilket bidrager til etableringen af gode planter og ukrudtsbekæmpelsen. Efter denne periode vandes markerne først, når det stillestående vand er optaget.

»Basmati« dyrkes i kulstofberiget jord gennem en husdyrgødningsanvendelse på 8-10 ton/ha eller grøn gødskning med grøntsager.

»Basmati« høstes, så snart 90 % af kornene er modne. Herved undgås tab ved knusning, nedslagning og fysisk beskadigelse af kornene. Den høstede afgrøde tærskes almindeligvis samme dag eller så hurtigt som muligt og tørres til et vandindhold på 12-14 % for at forhindre, at der udvikles skimmelsvampe eller forekommer andre svampeangreb eller insektskader under oplagringen.

5.2. Produktets egenart

De særlige egenskaber ved »Basmati« er de lange slanke korn med et højt forhold mellem længde og bredde, en udsøgt aroma, sød smag, blød tekstur, delikat krumning (forholdet mellem minimumslængde/-bredde for forkogte slebne ris er 3,50 mm), et middel amyloseindhold (omkring 22 %), en høj kornintegritet ved kogning og lineær kernelængde med mindst ekspansion i bredden ved kogning.

»Basmati« har et forhold mellem længde og bredde på mindst 3:5, mens andre ristyper normalt har et længde/bredde-forhold på < 3:5. F.eks. er længde/bredde-forholdet for thaijasminris 3:4 og for ponniris 3:2.

»Basmati« udsender en særlig aroma på marken, ved høst, oplagring, under slibning, kogning og indtagelse. Denne aroma skyldes en harmonisk kombination af mere end 200 kemiske forbindelser, hvoraf 2-acetyl-1-pyrolin (2AP) er den vigtigste.

»Basmati«-korn indeholder ca. 0,09 ppm af denne aromatiske kemiske forbindelse, dvs. ca. 12 gange mere sammenlignet med andre rissorter. Dette giver »Basmati«-risen dens særegne duft og smag.

Kogte »Basmati«-korn har en høj integritet på grund af det lave glykæmiske indeks, som er typisk for »Basmati«. Den søde smag og særegne følelse i munden ved den kogte »Basmati« skyldes forskellige faktorer, herunder et middelhøjt amyloseindhold, som giver en blød og fyldig tekstur med en høj kornintegritet efter kogning.

5.3. Sammenhængen mellem det geografiske område og produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn

Disse særlige kendetegn kan tilskrives de forskellige naturlige og menneskelige faktorer relateret til såningen, høsten og forarbejdningen af »Basmati«.

»Basmati« får sin aroma, blandt andre egenskaber, som følge af samspillet mellem de flere timer med lys i det geografiske område, hvor den dyrkes, og andre faktorer såsom milde temperaturer under kornmætningen, luftfugtigheden og solstrålingen i det geografiske område.

De smagsmæssige og mundfølelsesmæssige kendetegn er resultatet af den øgede mængde solskin grundet de længere dage i »Basmati«-blomstringsmånederne i det geografiske område. Ældning og iblødlægning af »Basmati« er kendt for at forbedre disse egenskaber.

»Basmati«-afgrødens fysiologi påvirkes i høj grad af timingen for og afstandene mellem frøene samt sikringen af kulstofberiget jord og fastholdelsen af stillestående vand og vandingsteknikker.

Historiske, traditionelle, kulturelle og sociale elementer, der er forbundet med »Basmati«, giver den det globale omdømme som en geografisk betegnelse. Ethvert medlem af erhvervslivet eller offentligheden i Indien eller i udlandet, der bestiller »Basmati« eller ser ris, der i reklamer eller salgsmaterialer angives som »Basmati«, forventer, at den ris, der i forbindelse med bestillingen, reklamen eller tilbuddet angives som sådant, er ris opdrættet, dyrket og produceret i det geografiske område med de særlige kendetegn, der er fastsat i afsnit 3.2 og 5 i dette enhedsdokument.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i denne forordning)

http://ipindiaservices.gov.in/GirPublic/Application/Details/145

Side nr. 27, Sl.-nr. 261, 145-GI-bilag-12-26-11-2008.

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.