ARCHIVESHISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEEDES
DOCUMENTS "COM"
COM(80)220
Vol.1980/0070

Disclaimer
Conformément aurèglement(CEE,Euratom)n°354/83duConseildu1erfévrier1983
concernantl'ouvertureaupublicdesarchiveshistoriquesdelaCommunauté économique
européenneetdelaCommunautéeuropéennedel'énergieatomique(JOL43du15.2.1983,
p.1),telquemodifiéparlerèglement(CE,Euratom)n°1700/2003du22septembre2003
(JOL243du27.9.2003,p.1),cedossierestouvertaupublic.Lecaséchéant,lesdocuments
classifiésprésentsdanscedossierontétédéclassifiésconformément àl'article5dudit
règlement.
InaccordancewithCouncilRegulation(EEC,Euratom)No354/83of1February1983
concerningtheopeningtothepublicofthehistoricalarchivesoftheEuropeanEconomic
CommunityandtheEuropeanAtomicEnergyCommunity(OJL43,15.2.1983,p.1),as
amendedbyRegulation(EC,Euratom)No1700/2003of22September2003(OJL243,
27.9.2003,p.1),thisfileisopentothepublic.Wherenecessary,classifieddocumentsinthis
filehavebeendeclassified inconformitywithArticle5oftheaforementioned regulation.
InÜbereinstimmung mitderVerordnung(EWG,Euratom)Nr.354/83desRatesvom1.
Februar1983überdieFreigabederhistorischen ArchivederEuropäischen
Wirtschaftsgemeinschaft undderEuropäischen Atomgemeinschaft (ABI.L43vom15.2.1983,
S.1),geändertdurchdieVerordnung(EG,Euratom)Nr.1700/2003vom22.September2003
(ABI.L243vom27.9.2003,S.1),istdieseDateiderÖffentlichkeitzugänglich.Soweit
erforderlich,wurdendieVerschlusssachen indieserDateiinÜbereinstimmung mitArtikel5
dergenanntenVerordnungfreigegeben.

KOMMISSIONEN FORDEEUROPAEISKE FAELLESSKABER
KOM(80)220 endelig udg.
Bruxelles ,den 22.apri l1980
ETFÆLLESSKABSPROGRAM TIL FREMME
AFINVESTERINGEN IENERGISEKTOREN
(Meddelelse fra Kommissionen til Rådet )
9
»'Z I»/Ni
A.v i\J:y
h--< . .^
-ZI
\– .· Γ ,-ν.^
s«i" , . v'cyV.'■">/
KOM (80)220endelig udg .

ETFÆLLESSKABSPROGRAM TILFREMMEAF
INVESTERINGER ,IENERGISEKOREN
Nødvendigheden afetprogram '
1.1Iperioden1980-1990regnerFællesskabet medatforetageinvesteringeri
energisektoren påca.400milliarderEHEelleromkring2$afBNP.(Seoversigtenibilagl).Pådettegrundlagogunderforudsætningafengennemsnitligårlig
økonomiskvækstratepåca.3,5/^kandeti1990blivenødvendigtforFællesskabet
atimportereindtil100millionertonsoliemereomåretendpånuværendetids­
punktforatdækkeenergibehovet .
1.2Skøntderpånuværendetidspunktendnuikkeer'nogenvirkeligknaphedpåolie,
erspændingerne påverdensmarkederne alleredeblevetsåstærke,atenergipro-
blementerbegyndtathæmmedenøkonomiskeudvikling -.Meddennuværendepolitik
serdetudtil,atdenpotentielleefterspørgsel i1990.vilblivelangtstørreend
detdisponibleudbud,hvilketkanmedførealvorligeøkonomiskeforstyrrelser .Det
bedstemiddeltilatsikresigmoddennefarevilvære^atdestørsteolieforbrugende
nationeridetmindsteholderimportennedepådetnuværendeniveau.
1.3.FordeteuropæiskeFællesskabs vedkommendevildeyderligereinvesteringer
ialternativebrændselsfornerogenergibesparelser ,somernødvendigeforatnå
denne*målsætning,liggeistørrelsesordenen 50-100milliarder ERE.Størstedelen
afdisseyderligereinvesteringer skalforetagesibegyndelsenaf80'erne,hvis
deskalkunnegiveresultaterindenfortiår,ogdetvilderefterværenød­
vendigtatgøreenpermanentindsatsforatsikreentilstrækkelig væksti
energiudbudet i1990'erne.
1-4«HvisFællesskabeti1980'erneoverflytterblotl/4~l/2%afBNPtilenergi-
investeringer ,villedetopnåenvæsentliggradafbeskyttelse modenalvorlig
energiknaphed omkring1990.Iforholdtildepolitiskeogøkonomiskefarer,en
sådanknaphedvilindebære,erdetilpasninger ,dermåforetagesiøkonomien,
relativtbeskedneogletteatgennemføre ;Detkunnehaveenvæsentligstimulerende
virkning,navnligmedhensyntilbeskæftigelsen .
1-5Imidlertidvisererfaringerne siden1974,atselvomenhurtigekspansioni
energiinvesteringerne erafstor,offentliginteresse,hardeenkelteinvestorer
ikkehafttilstrækkelige mulighederforellerværettilstrækkeligt motiveredetilatforetsigeinvesteringer .Igennemdesenesteseksårharprognoser ,vist
enstøttilbagegangidenfremtidigeenergiproduktion .Dererderforbehovfor
etStørrepolitiskinitiativtilfremmeafdenødvendigeinvesteringer .,
1.6Idettenotatbehandlesnogleafårsagernetil,atenergiinvesteringerne er
gåetsålangsomt,ogderstillesforslagom,hvordanoghvorFællesskabet kan
skrideindforatfjernedissehindringer."

- j
i
Hindringerforenergiinvesteringer
2.1Defaktorer,somforhindrerellerforsinkerenergiinvesteringer iFællesskabet
er: -
-politiskeogadministrative hindringer ■
-vanskeligheder medhensyntilfinansieringen
-usikkerhedomkringudviklingenpåenergimarkedet
-storestartudgifter oglangindtjeningsperiode
-tekniskerisici.
-2.2Politiskeogadministrative hindringer.Nogleafhindringerneforudvikling
afenergiressourcer erafikke-økonomisk art.Navnlighaanmesudviklingenafpro-.
duktionoganvendelseafkulogkernekraftafvanskelighederne iforbindelse med
offentlighedens accept,hvilketgørdetnødvendigtfordisseindustrieratover­
holdemegetstrengemiljømæssige nonnerogkræver,atdervednyeinvesteringer -
gøresetkostbartogtidrøvendeadministrativt arbejde.
2.3Finansieringen harikkehidtilværetnogetproblem.Bortsetfrakulindustrien
harenergiindustrierne idetstoreogheleværetselvfinansierende ,ogdetvil
defortsatvareifølgeinvesteringsplanerne .Nødvendigheden afenøgetvirknings­
gradienergiindustrierne vilimidlertidkræveyderligereinvesteringer ,f.eks.
medhensyntilopsamlingafledsagendegasfraoffshore-oliefelter ogetablering
affjernevarmenettildistribution afspildvarmefrakraftværker ,hvilketkanblive
enbelastning,nårderogsåskalforetageskonventionelle produktionsinvesteringer .
2-4Nødvendigheden afenforøgelseafinvesteringer fraforbrugernes side,f.eks.
ikulfyringskapacitet ,utraditionelle energikilder somsolvarmeogenergibe-
sparelser,vilkræveudviklingafnyefinansieringskanaler .Forprivatehus-'
holdningerogmindrefirmaerkanfinansieringen indebæresåstoreproblemer,at
dekunkanløsesgennemregeringstilskud eller-lån.
2.5Usikkerhedomkringudviklingenpåenergimarkedet .Selvomudsigternetil
knaphedpåolieogderaffølgendeprisstigningern palangsigttilskyndertilat
investereialternativemuligheder,visererfaringernefradesenesteseksår,
atderpåkortsigtstadigerenbetydeligkommercielrisiko,somafskrækkerden
enkelteinvestor:
1
Investeringsklimaet .Deøjeblikkelige virkningerafvoldsommestigningeriprisernepåimporteretolieerenstigningiinflationstaktenogi
låneomkostningerne samtensvækkelseaferhvervslivetstillid.Nedgangenidenøkonomiskevækstkanblivesåstor,atdererrisikoforet
energioverskud(f.eks.ielektricitetsproduktionen *),hvilketikkegør
detattraktivtfordenenkelteinvestoratforetageenergiinvesteringer .
Ienøkonomiskafmatningsperio<ie investererindustrienmindreoghar
derforfærremulighederfor.aterstatteuøkonomiskudstyrmedenergi­
besparendeudstyr.

Oliepriserne .Defleste analytikere ernuenige om,atOPEC "både kanog
vilholde realpriseme påolie oppe pådetnuværende niveau ved atlade
ennedgang iforsyningerne modsvare etfald iverdens efterspørgselen.
Indtil virkningerne heraf' slår igennem påmarkedet ,vilerfaringerne
fra1974-1973 ogdenpolitiske usikkerhed omkring udviklingen iMellem­
østen medføre ,atdenenkelte investor letkantage fejl isinvurdering
affremtidige oliepriser .Denne usikkerhed forstærkes afenregerings­
politik ,somholder forbrugerpriserne påenergi under deres sande
niveau .
Investering komplement aritet .Selv med etsikkert energimarked måin-*
vestoreme nære tillid til ,atforsyningerne vilsvare tilefterspørgselens
mønster ogsamlede omfang .Ikulindustrien vildetkunvære "berettiget at
foretage investeringer inyeminer eller transportinfrastruktur ,hvis
forbrugerne samtidig investerer ikulfyringskapacitet .Ogdenhurtige
udbredelse afenergibesparende teknik kræver ,atdererbalance mellem de
tilskyndelser ,dergives forbrugerne ,ogdeøgede investeringer ifrem­
stilling afenergibesparende udstyr ,således at .såvel flaskehalse som
overproduktion undgås . ,
2-6Store startudgifter oglang indtjeningsperiode .Oversigten ibilag 2giver etover­
slag over investeringsomkostningerne vedforskellige energiformer .Nårdetbliver v
nødvendigt atbryde ogbore dybere oganvende avanceret teknik ,for atudnytte ved­
varende energikilder ,bliver energiproduktionen (ogvisse foimer forenergibesparelser )
mere kapitalintensiv .Ienperiode medustabile rentsatser vildette give enhver in­
vestor problemer ,navnlig fordi større energiprojekter oftest harenmeget lang modnings
tid .
2.7 «Detforholder siganderledes medforbrugernes investeringer .Analyser affor­
rentningen afinvesteringer isolvaxme eller energibesparelser pågrundlag afkon­
ventionelle diskonteringsmetoder viser ,atdenne forraforinvesteringer ofte harfor­
dele frem forinvesteringer ikonventionel energiproduktion og-distribution ,også
selv ommanikke tager hensyn tildemiljømæssige fordele .Menstartudgifterne kan
være dobbelt såstore somveddekonventionelle former forenergiproduktion ;for­
rentningen afinvesteringer erderefter ,sikret ,medminimale drifts -ogvedligehold -
elsesomkostninger ,menindtjeningsperioden kanvære sålang ,atdetformange for­
brugere ,navnlig husholdningssektoren ,ikke ernogen realistisk mulighed .
2.8 .Faktisk erenergibesparelser måske denmest lovende investering afalle .Men
selv omvisse simple teknikker ,såsom tagisolering ,harværet lønsomme ihvert fald
siden 1973 ,udbredes denne teknik ikke hurtigt nok .Destigende oliepriser vil
hjælpe medtildet ,mentilskyndelser fraregeringerne ogFællesskabet ernød­
vendige for atholde liv isparevil jen ,efter etdeførste' "létte "energibesparelser
erforetaget for atsikre ,atalle deforskellige privatpersoners investeringer til­
lægges denbetydning foroffentligheden ,somtilkommer dem .
2-9Tekniske risici .Dekommercielle risici erafsærlig betydning fordem ,derin­
vesterer iavanceret teknologi oginnoverende teknik .Forenergiproducenten erder
enstor margen forfejl medhensyn tildeførste vurderinger afinvesterings -og
driftsomkostninger ,ogdette erenvigtig faktor inden forudvikling afforgasning af
kulogbiomasse samt forfremstilling afelektricitet pågrundlag afvedvarende
energikilder .Medhensyn tilforbrugernes investeringer erdenstørste vanskelighed ,
atnårdersker enhurtig teknisk udvikling ,vileninvestor kunne gøre klogt iat
udsætte investeringen iforventning omatkunne fåbedre udstyr senere ;lignende hen­
synkanhæmme investeringerne ifremstilling afenergibesparende udstyr .

Nødvendigheden afetfællesskabsprogram
3«1Selvomdennødvendigeforøgelseinveståringerneprincipieltgodtkunneskepånationaltplan,erproblemetsåstort,atdetmåløsespåfællesskabsplan .De
planlagteinvesteringsniveauer erikkeblotutilstrækkelige ,mendeerogsåmeget
uligefordeltindenforFællesskabet .Derermegetstoreforskellemedhensyntil
tilstedeværelsen afnaturligeenergikilder ,energimæssignyttevirkning ,evnentil
atfinansiereinvesteringerne (samtidigmedatfinansiereolieimporten )ogden
politiskevæg-t,energiproblemet tillægges.Menbådefordivoreøkonomiererind­
byrdesafhængigeafhinanden,ogfordienforstorafhængighedafimporteretolie
skaberpolitisksvaghed,erdetaffællesinteressebådefordelande,somer
stærkei,energimæssig henseende,ogfordelande,somersvage,atnedbringeFælles­
skabetsafhængighedafoliesomhelhed.
3-2En,indsatspåfællesskabsplan villehavedenpolitiskefordelfremforfor­
skelligeformerfornationaleløsninger,atgennemførelse ogudviklingafetfælles-
skabsprogram kanskabeogopretholdeenfællesviljetilatløseenergiproblemerne .
3.3Vanskelighederne vedatskabeetmarkedidenyesektorer,hvorinvesteringer
ernødvendige,vilblivemindsketitaktmedudvidelsenafdettemarked.'Selvom
dennødvendigeindsatskræver,atFællesskabet skriderind,skalmåletværeat,
skabeetklima,hvorideiienkelteinvestorigenfårtillidtil,atmarkedetkan
givedenødvendigemulighederforkomplementære investeringer .
Gennemenfællesskabsindsats vildetogsåværemuligtatovervindedenusikkerhed
oghindringer,somstårivejenforinvesteringer-idenye(ogdyrere)energi­
kilder,somviistigendegradmåvendeosmod.
3.4Fællesskabets politikskalhavetilformålatovervindealledehindringer,som.
erbeskrevet,herunder -ogsådeikke-finansielle hindringer.MenforatFællesskabets
politikkanfåmærkbareogensartedevirkninger,erdetnødvendigt,atderfindeset
fællesfinansieltgrundlag.

-5-
Interventionsomrader
4.1.Deenergiproblemer ,somFællesskabetståroverforidag,ersabetydelige,at
ingenpStentielenergikilde måoverses.Fællesskabets støttemåderforværesåledes
tilrettelagt ,atforskellene bådemellemmedlemsstaterne indbyrdesogindenforen
enkeltmedlemsstattilgodeses ?ogdetgives muligtilskyndelsetiludnyttelseaflokalemuligheder.Derforvilledetværeheltforkertatsøgeatopstilleenen­
deliglisteoverområder,hvordetvilleværehensigtsmæssigt atskrideind.Mendet
ermuligtpågrundlagafanalyseniafsnit2ovenforatforeslåenrækkeprioriterede
områder,hvordebeståendemulighederikkekanudnyttestilstrækkeligt udenoffentlig
støtte.'
4«2.Energibesparelser .Derbørfortsatinvesteresienforbedringafdenenergimæs-
sigenyttevirkning indtildetpunkternået,hvordererøkonomiskækvivalensmed
ressourceomkostningerne vedinvesteringer ienøgetenergiprodukt ion.Underhensyn­
tagentildeyderligerekonsekvenser ,såsommiljømæssige fordele,kunnederydes
præmiertilinvesteringer ienergibesparelser .Ipraksisviseranalysenfraafsnit2,,
atderstårhindringerivejenfordennetypeforbrugerinvesteringer ,somikkefindes
forenergiproduktionen ,ogdeflestemedlemsstater harerkendt,atpriserneisigselv
ikkegivertilskyndelse noktilatsparepåenergien,menmåledsagesaffinansiel
støtte. /
\
4*3.Ihusholdningerne kanderværeetbesparelsespotentiel påindtil5®!°idettekan
opnåsgennemteknikker,sommeddenuværendeprisererlønsomme,såsomisolering,ter­
moruderogmereeffektiveapparater.Iindustrienkanderspares15-35%vedgenvinding
afspildvarme ogforbedringafprocesserne.Itransportsektoren ertallet25-35ved-
forbedredestandarderforbrændstoføkonomi ogvedligeholdelse ,samtforbedringeriden
offentligetransport.Teknologiske forbedringer ogstigningerienergipriserne synes
atkunneskabenyemuligheder,ligesåhurtigtsomde'eksisterende mulighederudtømmes.
4.4«Etsærligtlovendeområde,hvordenenergimæssige nyttevirkning kanforbedresi
økonomiensomhelhed,erudviklingenaffjernvarmenet ,hvorigennem spildvarmefrain–
dustriprocesser ,ognavnligfraelektricitetsproduktion ,kanudnyttestilrumopvarm-
ning.Dettekræverimidlertidmegetstoreinvesteringer ,somdekonventionelle energi-
industrierikkeeristandtilatforetageudenoffentligstøtte.
4«5»Nyeenergikilder .Etbetydeligtforsknings-,udviklings-ogdemonstrationsarbe jde
erigang,ogdetserudtil,atteknikkernetiludnyttelseafvind-,bølge-ogtide-
vandskraft,produktionafelektricitetfrasolvarmeogudviklingafsyntetiskbrændsel
pågrundlagafbiomasseislutningenaf1980.'ernevilværeudviklettiletpunkt,hvor
kommercieludnyttelseermulig.Pånuværendetidspunktsyneskuntoteknikkeratvære
potentieltlevedygtigeiFællesskabet :
Derfindestilstrækkelige mængdergeotermiskenergitilproduktionafelektricitet
etbegrænsetantalstederiFællesskabet .Deflestemedlemsstater harimidlertid
geotermiskeressourceraflavtemperatur,somkanudviklestiludnyttelseifjern-
varmeprojekter .Udoverdet,derblevnævnti4.4.ovenfor,viloffentligstøtte
måskeblivenødvendigforatmindskedegeologiskerisici.
Solenergi.Elektricitetfrasolenergikanendnuikkeudnytteskommercielt.Passiv
solvarme(konstruktionafenbygningmedmaksimalsolvarmenyttevirkning )erlønsom
meddenuværendepriser,menkanikkeudbredeshurtigere,endbygningerneudskiftes.
Deteralleredelønsomtatudnytteaktivsolvarmetilopvarmningafbrugsvand,og
vanskelighederne ogfinansieringsproblememe erherdesammesomvedenergibespa-relserihusholdningerne .

Pålokaltplankan'andreteknikkeralleredepanuværendetidspunktværelønsomme j
påsærligvelegnedesteder,skøntmarkedetsbegrænsedeomfangbevirker,atomkost­
ningerneerhøje.Detervigtigtattilskyndetildenneformforforbrugerinveste - 1
ringer,uansetomdepågældendemetoderergenereltanvendelige,fordidetkan
fremskyndeudviklingen oghaveendemonstrations virkning, j
4.6.KulerFællesskabets størsteinterneenergiressource ,menudviklingenerblevet
hamnetafkonkurrencenfraolieoggasogfraimporteretkul.Derergrundlagfor
betydeligeinvesteringer inyeminerogienmodernisering afbeståendeminer.Begge i
delevilforbedrekonkurrencedygtigheden forFællesskabets kulogforhindreforstor
afhængighedafimporteredeprodukter,hvorprisernesandsynligvisvilstigekonstant,j
Gennemforbrændingifluidisedbederdetnumuligtatopnåstørrenyttevirkning i
ogmindreforureningvedforbrændingafkulendtidligere.Fællesskabets forbrugaf'
kul(bådeFællesskabets egnekulogimporterede)kanstigemed3O-409&i80'erne, ;
mendettevilkræveetkoordineretinvesteringsprogram ,somomfatterproduktion, 1
transportoghåndteringsamtkulfyringskapacitet . <
Muligeområderforfællesskabsstøtte er: j
-kulproduktion medhenblikpåøgetproduktivitet oglavereomkostninger pålangsigt,;
-forgasning oglikvefaktion , '. ;
-opførelseogmodernisering afkulfyredekraftværker ogomstillingafolie-og !
gasfyredeanlægtilkul, v i
-omstillingafindustrianlægtilkul,
-transport-oghåndteringsfaciliteter ,herunderhavnefaciliteter tilimportog
handelmellemFællesskabets lande. ■
4.7*Carbonhydrider .Selvomdeterøkonomiskgunstigtatproducereolieoggas,er
detnødvendigtatgennemføre -investeringer ,sommeddenuværendeprisermåskekun
ermarginaltlønsomme,,foratforlængelevetidenforFællesskabets ressourcer.Et
eksempelherpåerplanenomengassamleledning idennordligedelafNordsøensom
skalforbindesmedenrørledningoverkanalen.Entilsvarende udbygningafgasled-
ningenfraAlgeriettilItalienvilgøredetmuligtiFællesskabet atudnytteden
gas,somnuafbrændes. '
4.8.Ialmindelighed erudviklingenafkernekraftikhebegraensetaffinansielle
problemersomigivetfaldburdeoverkommes gennemhensigtsmaessig elektricitets
tarifpolitik,mensnarerefrapolitiskevanskelligheder' iforbindelse medkerne­
kraftenssikkerhed.Underdissevomstaendighederkandetikkeudelukkesattilskud
fraFaelleskabettildemonstrationsprojekter kunnemedvirketilatoverkommemodstan­
denivissekredseafoffentligheden medkernekraften .

-7-
Fastlsggelse ai"etfœllesskabsDrogram
5*1.Dotofendnufortidligt1detaljeratfastlæggethvadfællesskabsprogram –
metskalomfatte,oghvorledesdetskaltilrettelægges .Eftersomformåletikke
eraterstatte,menderimodatsuppleredenindsats,somalleredegørespåna­
tionaltplan,vildetførsteskridtværeatundersøge,hvormegetmerederkan
gøresideenkeltemedlemsstater .Menhvismansomenrettesnorantager,atde
yderligereinvesteringer gennemsnitligt vilkræveoffentligstøttepåindtil
X/3,ogatFællesskabetsudgifterskalmodsvaresafyderligereudgifterimed­
lemsstaterneafsammestørrelsesorden ,kandetforeløbigemålværeetprogram
medstøttefraFællesskabet påindtil1miaEREomåret,hvilketvilkunneøge
energiudbudet medca.6Mtoeomåretforhvertår,programmetgennemføres.
5.2.Fremgangsmåder .Depolitiskeogpsykologiske virkningerafprogrammetvil
blivesvækket,hvisstøttensimpelthenspredespåenlangrækkeusammenhængende
projekter.Måleterderforatsupplerenationaleprogrammer,somerioverens­
stemmelsemedFællesskabets målsætning.Foratkunnemodtagestøtte,skullein-
vesteringsprograjumer opfyldefølgendekriterier:
a)Programmetskalbidragetilatbegrænseafhængighedenafolieog/ellerfor-
foldetmellemenergiforbrug ogBNP,
b)-Offentligstøtteskalbidragetilatovervindehindringerforprivateinves­
teringerellerfremskyndedisseinvesteringer .
Støttenkanydesiformaftilskud,rentegodtgørelser ellerlånegarantier ,ogi
nogletilfældekandetværehensigtsmæssigt ,atFællesskabets støttemodsvares
aftilsvarendebidragframedlemsstaternes budgetter.
5.3.Procedurenforudvælgelseafprogrammerbørsigtemodatskabeensammen­
hængmellemfremmeafyderligereinvesteringer ,udbygningafbeståendeenergi-
investeringsplaner ogudviklingafmedlemsstaternes politik,navnligmedhen­
syntilenergipriser og-afgifter,ioverensstemmelse medFællesskabets målsæt­
ning.Kommissionen børsammenmedmedlemsstaterne foretageendetaljeret gennem­
gangafderespolitikmedhenblikpåatfåklarlagtsvaghederogafvigelserfra
Fællesskabets målsætning,udvælgeområderforyderligereaktionerogfastlægge
prioriteter.ISTårderførsteropnåetenighedomdetaljerneiprogrammerne ,bør
programforvaltningen varetagesafalleredeeksisterende administrative organerimedlemsstaterne ,hvilketvilmedføreenforenklingafadministrationen .
5.4.Deforeslåedeforanstaltninger tilfremmeafetforøgetinvesteringsprogramvilikkemindskebehovetfordeniKQM(80)152endeligudg.omtalteensartede
pris-ogafgiftspolitik påenergiområdetiFællesskabet,somskalgøredetmu­ligtatundgåforvridninger ogskabeetgodtklimaforprivateinvesteringer .
2bilasr

-8-
iBilag1 1
>  >
Anslåedeplanlagteinvesteringer ienergisektoren ,
iFœllesska'bet
1980-1990
MiaERE %
Fast"brændsel 26_ 6
Olieoggas 106 26
-Produktion 44 1
-raffinering,transportogdistribution 62 \
Elproduktion 14° 35
-kernekraft .;112 '
-andreprimæreenergikilder 5
-Psekundaøreenergikilder :31
Eltransmission og-distribution 84 20
Energïbesparelser , 50 12
.1ΑΙ/Γ , ' ΑΙΑ 100
1'i,
heraf:primæreenergiformer 187 45

-9-
Bilag 2
Tallene nedenfor angiver anslåede investeringer ,derernødvendige foratprodu­
cere ettonolieækvivalent mere omåret .
Olie fra fastlandssoklen
Mykulmine
Kulfyret kraftværk
Anlæg til likvefakrtion afkul
Kernekraftværk
(herunder investeringer ibrændselscyklen )
Geotermisk kraftværk
Varmt vand frasolenergi
Opvarmning medgeotermisk energi
Energibesparelser "(industri )
Energibesparelser (husholdninger )ERE
170-250
210
400
600-800
660
400
700-1 '300 "
1000
300-500
1000-1 500 àSamlede installerings -
omkostninger ,herunder
infrastruktur
Medmindre andet erangivet ,omfatter tallene kunstartinvesteringerne iden
primære produktion ,ogdekanderfor ikke sammenlignes indbyrdes medhensyn
tilstørrelsen afinvesteringsomkostninger .P.eks .måmanforatberegne de
samlede omkostninger vedkulproduktion lægge arbejdskraft (60%afdesamlede
omkostninger )ogandre driftsomkostninger ,herunder brændsel ogvedligeholdelse ,
samt distributionsomkostningerne til deoprindelige investeringsomkostninger .
Distributionsomkostningerne ermedregnet idenationale programmer ,menkun i
etsådant omfang ,atdetkanblive nødvendigt aterstatte eksisterende infra -
strukturfaciliteter for olie medanlæg ,derertilpasset tilkul ,ogomstillin­
gentilkulvilvære forbundet medyderligere omkostninger .Modsat indebærer
investeringer ienergibesparelser ingen eller ubetydelige driftsomkostninger ,
ogforøkonomien somhelhed opvejes investorernes omkostninger afetmindre
behov forinvesteringer ienergiinfrastruktur .
Investeringernes fordeling vilnaturligvis variere somfølge aflokale forhold
ogmuligheder ,ogdervilblive tendens tilmere kapitalintensive investeringer ,
efterhånden somdemindre kapitalkrævende invest eringsmuligheder erudtømt .-
Detantages idenne sammenhæng ,atgennemsnitsomkostningerne ved atproducere
1toemere omåret ligger ienstørrelsesorden på500-1000ERE .