EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 20.4.2016 COM(2016) 230 draft MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE RÅD OG RÅDET om gennemførelse af den europæiske dagsorden om sikkerhed for at bekæmpe terrorisme og bane vejen for en effektiv og ægte sikkerhedsunion



1. Indledning Bombeangrebene i Bruxelles den 22. marts 2016 har endnu engang understreget de sikkerhedsrisici, som terrorisme stiller Europa over for. De føjer sig til grusomhederne i Madrid, London, København og Paris som endnu en påmindelse om, at der er behov for en ambitiøs EU-sikkerhedspolitik, som står mål med truslernes omfang. At sikre europæerne et højt sikkerhedsniveau er et af traktaternes mål. Det er, som kommissionsformand Jean-Claude Juncker erklærede i sine politiske retningslinjer den 15. juli 2015, "et fælles europæisk ansvar". I en tid, hvor terror og andre alvorlige forbrydelser begås på tværs af grænserne, har både Den Europæiske Union og medlemsstaterne et ansvar for at skabe et område med indre sikkerhed for borgerne, hvor den enkelte beskyttes, under fuld overholdelse af de grundlæggende EU-rettigheder. Det er primært medlemsstaterne, der har ansvaret for sikkerheden, men de er ikke i stand at bekæmpe transnationale trusler effektivt på egen hånd. Det er derfor, vi på EU-plan skal tilvejebringe de redskaber, infrastrukturer og rammer, inden for hvilke de nationale myndigheder kan samarbejde effektivt om at tackle de fælles udfordringer, og rent faktisk gør det. Med andre ord: en effektiv og ægte sikkerhedsunion, hvor borgernes rettigheder og frihedsrettigheder er velbeskyttede. Med den europæiske dagsorden om sikkerhed har EU fået en klar ramme for at arbejde bedre sammen om sikkerhed, og dagsordenen har været grundlaget for Det Europæiske Råds godkendelse af en fornyet strategi for den indre sikkerhed. Terrorisme er en af de tre prioriteter i dagsordenen for sikkerhed. De øvrige er organiseret kriminalitet og IT-kriminalitet. Efter angrebene i Bruxelles mødtes Europa-Parlamentet, EU's justits- og indenrigsministre og Kommissionen for at understrege, at de er fast besluttede på at gå videre med de planlagte foranstaltninger og engagere sig endnu dybere i kampen mod terror. Derfor gør Kommissionen – et år efter fremlæggelsen af dagsordenen om sikkerhed – status over fremskridtene med gennemførelsen af dagsordenen for så vidt angår EU's bidrag til terrorbekæmpelsesindsatsen. Den Europæiske Union har til formål at skaffe borgerne et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed uden indre grænser. Europæerne skal kunne have tillid til, at uanset hvor de tager hen inden for EU, er deres frihed og sikkerhed velbeskyttet i fuld overensstemmelse med EU's værdier, herunder retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder. I den forbindelse peger traktaterne på behovet for at sikre et højt sikkerhedsniveau, herunder ved hjælp af forebyggende foranstaltninger og koordinerings- og samarbejdsforanstaltninger mellem politimyndigheder, strafferetlige myndigheder og de øvrige kompetente myndigheder. Derfor er EU og medlemsstaterne nødt til at videre end til blot at samarbejde om at beskytte den nationale indre sikkerhed. Det er EU's kollektive sikkerhed, der skal beskyttes i sin helhed. Inden for de alvorligste former for kriminalitet og terrorisme afhænger medlemsstaternes kollektive sikkerhed af sikkerheden i den enkelte medlemsstat. Som kommissionsformand Jean-Claude Juncker erklærede i Europa-Parlamentet den 12. april 2016, er tiden inde til at skride til handling. På sikkerhedsområdet, som på så mange andre områder i Europa, gør opsplitning os sårbare. Europa har behov for en ægte sikkerhedsunion. I en sikkerhedsunion bør det være lige så naturligt for en politimand i en medlemsstat at dele relevante oplysninger med kollegerne på den anden side af grænsen som med kollegerne fra hans eget land. Det kræver gradvise ændringer i to henseender. På europæisk plan er der et presserende behov for at afhjælpe de resterende mangler, opsplitningen og de operationelle begrænsninger i de eksisterende redskaber til udveksling af oplysninger, så vi sikrer, at samarbejdet har en så effektiv struktur som muligt, og så vi sørger for, at EU-lovgivningen til bekæmpelse af terrorkriminelle og deres virksomhed er ajour og solid. Dette er nødvendigt for at skabe tillid mellem de nationale myndigheder og frembringe de retlige og praktiske redskaber, som sætter dem i stand til at arbejde sammen om at tackle fælles udfordringer. Men for at opnå den fulde merværdi af en effektiv sikkerhedsunion er det helt afgørende, at redskaberne og rammerne anvendes til at afhjælpe alle fremtidige operationelle mangler og manglerne i politiets efterretningsarbejde. Det forudsætter en kulturændring i medlemsstaterne, hvor alle ansatte hos de retshåndhævende myndigheder skal vænne sig til systematisk at samarbejde og udveksle oplysninger. Fælles ansvarsfølelse samt vilje og mulighed for at omsætte viljen til handling er afgørende, hvis vi skal overvinde den opsplitning, som terrorister og kriminelle så effektivt udnytter. Den europæiske dagsorden om sikkerhed er godt på vej til at blive gennemført. Nu skal medlemsstaterne og EU-institutionerne øge deres bestræbelser på at gennemføre dagsordenen om sikkerhed fuldt ud og opnå reelle resultater uden yderligere forsinkelse. Samtidig betyder de mange forskellige og overlappende udfordringer, som Europa står over for i øjeblikket, i kombination med ustabilitet i nabolandene og i de globale kræfter, at tiden nu er inde til at gøre status over, hvor langt vi er nået med gennemførelsen af dagsordenen om sikkerhed og med bredere politikudvikling, særlig tiltagene inden for den europæiske dagsorden for migration, det digitale indre marked, energiunionen og bekæmpelsen af hybride trusler. Sådanne koblinger kan sammen med bedre koordinering gøre EU mere modstandsdygtig, bedre til at reagere og bedre rustet i overensstemmelse med Rådets konklusioner om den fornyede strategi for Den Europæiske Unions indre sikkerhed 2015-2020. Denne meddelelse har derfor et dobbelt formål: For det første at vurdere gennemførelsen af den europæiske dagsorden om sikkerhed for så vidt angår specifikke operationelle spørgsmål og pege på gennemførelsesmangler i kampen mod terror. For det andet at indkredse, hvilke tiltag der fortsat er nødvendige for at afhjælpe manglerne og, idet der bygges videre på eksisterende redskaber, udvikle nye faste samarbejdsstrukturer mellem de operationelle tjenester med ansvar for terrorbekæmpelse med henblik på at skabe sammenhæng i det arbejde, som udføres af Europol, Eurojust, efterretningstjenesterne, politistyrkerne og de retslige myndigheder. I meddelelen opstilles en køreplan for en operationel og effektiv EU-sikkerhedsunion, som øger vores kollektive kapacitet til at tackle terrortruslen.



2. Bekæmpelse af terrortruslen i alle dens dimensioner

På området bekæmpelse af terrorisme og radikalisering har den europæiske dagsorden om sikkerhed til formål at gennemføre målrettede operationelle tiltag på særlige risikoområder for omgående at forbedre EU's kollektive terrorbekæmpelseskapacitet. Skønt mange tiltag er under gennemførelse, har angrebene for nylig henledt opmærksomheden på en række tilbagevendende mønstre. I mange tilfælde blev angrebene begået af radikaliserede, kendte personer, som tidligere havde været involveret i organiseret kriminalitet, og som udgjorde en sikkerhedsrisiko, fordi de var i stand til at bevæge sig uhindret rundt i og på tværs af medlemsstater eller til at vende tilbage fra tredjelande. Mønstret kan konstateres, selv når deres bevægelser var registeret i retshåndhævelsesdatabaser, eller efterretningstjenester havde kendskab til bevægelserne. Nogle af de personer, der deltog i angrebene, var allerede eftersøgt af de retshåndhævende myndigheder, men fik logistikstøtte af lokale netværk, hvilket satte dem i stand til at forblive i skjul og planlægge angrebene. Angrebene var også kendetegnet ved, at gerningsmændene var i stand til at fremstille store mængder eksplosivstoffer, fordi de havde adgang til betydelige mængder udgangsstoffer og pyrotekniske anordninger. Terroristerne havde også ulovlig adgang til store beholdninger af militære våben og ammunition. Endelig viste angrebene med tydelighed, at gerningsmændene var i stand til at udvælge og angribe kritisk infrastruktur og større offentlige steder i forskellige medlemsstater på trods af de stedlige beskyttelsesforanstaltninger. Denne kriminalitet er omfattet af den indsats for at bekæmpe terrorisme og organiseret kriminalitet, som allerede er fastlagt i den europæiske dagsorden om sikkerhed. Den europæiske dagsorden om sikkerhed fokuserer under prioriteten bekæmpelse af terrorisme på den trussel, som udgøres af tilbagevendte udenlandske terrorkrigere, på forebyggelse af radikalisering og på straffeforanstaltninger over for terrorister og deres støtter. I dagsordenen om sikkerhed understreges vigtigheden af at afskære terrorister adgangen til våben og eksplosivstoffer, forbedre beskyttelsen af borgere og kritisk infrastruktur og tage hånd om den eksterne dimension af kampen mod terror, som foregår hinsides EU's grænser. I dagsordenen om sikkerhed understreges også betydningen af bedre udveksling af oplysninger for effektivt at kunne spore personer, der deltager i terrorvirksomhed. For at kunne skabe konkrete forbedringer på disse områder, er det derfor afgørende, at den europæiske dagsorden om sikkerhed gennemføres fuldt ud. Der er sket en styrkelse på disse vigtige fokusområder med vedtagelsen i december 2015 af handlingsplanen om skydevåben og eksplosivstoffer, i februar 2016 af handlingsplanen for at styrke bekæmpelsen af finansiering af terrorismesamt af meddelelsen af 6. april 2016 om bedre og mere intelligente IT-systemer til grænsekontrol og sikkerhed.



2.1 Bekæmpelse af truslen fra udenlandske terrorkrigere Ifølge en nylig undersøgelse er ca. 30 % af de 4 000 udenlandske krigere, der formodes at komme fra EU-medlemsstater, vendt tilbage til deres hjemland. Tilbagevendte krigere er blevet sat i forbindelse med terrorangrebene i 2015 og 2016. Nogle tilbagevendte krigere er blevet beordret tilbage til Europa for at begå terrorangreb, udsprede Daesh-propaganda samt radikalisere og rekruttere andre. Det har højeste prioritet, at de nationale myndigheder er fuldt orienterede om de udenlandske terrorkrigeres bevægelser, både ved ind- og udrejse, og deler oplysningerne med hinanden og med EU's agenturer. Kommissionen har fremsat forslag til en række foranstaltninger, som medlemsstaterne skal vedtage og gennemføre hurtigt: Schengeninformationssystemet: Systemet er den største sikkerhedsdatabase i Europa. Den rummer over 64 mio. indberetninger fra 29 europæiske lande. I 2015 udførte nationale myndigheder 3 mia. søgninger i databasen. Det er en stigning på 300 % fra juni 2013. Rådet (retlige og indre anliggender) vil på sit møde i juni 2016 undersøge, hvordan operationelle problemer i Schengeninformationssystemet i forbindelse med udenlandske terrorkrigere kan løses. Senere på året vil Kommissionen fremlægge forslag til en revision af Schengeninformationssystemet for så vidt angår tilbagesendelse af irregulære immigranter og indrejseforbud, anvendelse af ansigtsbilleder til biometrisk identifikation og nye indberetninger om efterlyste ukendte personer, hvilket vil øge Schengeninformationssystemets merværdi, når systemet anvendes til retshåndhævelsesformål. Medio 2017 vil systemet desuden blive udstyret med en automatiseret fingeraftrykssøgefunktion som foreskrevet i det gældende retsgrundlag. I mellemtiden bør medlemsstaterne foretage indberetninger i systemet om alle foranstaltninger vedrørende udvisning, indrejseforbud eller udsendelse af personer fra en medlemsstats område. Fælles risikoindikatorer: I juni 2015 lagde Kommissionen sidste hånd på et første sæt fælles risikoindikatorer vedrørende udenlandske terrorkrigere med henblik på at afdække terroristers rejseaktiviteter. I forbindelse med personkontrol bistår Frontex nu de nationale grænsemyndigheder med fælles risikoindikatorer og retningslinjer.

Stærkere ydre grænser: Med Rådets og Europa-Parlamentets vedtagelse senest i juni af forslaget til forordning om den europæiske grænse- og kystvagt begynder en ny fase i den integrerede grænseforvaltning, og de fælles standarder ved den ydre grænse hæves. Kommissionen har også fremsat en række forslag til ændring af Schengengrænsekodeksen, som pålægger en forpligtelse til systematisk kontrol i relevante retshåndhævelsesdatabaser ved de ydre grænser af alle personer, herunder EU-borgere og deres familiemedlemmer, som udgør en trussel mod den offentlige orden og den indre sikkerhed. Kommissionen har også ajourført Schengenhåndbogen med henblik på en præcisering af "ikkesystematisk kontrol" og vejledning til grænsevagter om beslaglæggelse af ugyldiggjorte dokumenter. Hotspots: Nogle terrorister har forsøgt at udnytte de store ukontrollerede strømme af personer ved EU's ydre grænser i de seneste måneder. Hotspottilgangen bidrager til at identificere personer, som udgør en trussel mod sikkerheden i EU, og til at adskille disse personer fra dem, der har behov for beskyttelse. Hotspotarbejdsgangen og omfordelingsprocessen omfatter integreret og systematisk sikkerhedskontrol med støtte fra Frontex og Europol til registrering og optagelse af fingeraftryk af nyankomne. Kommissionens forslag til direktiv om bekæmpelse af terrorisme (se afsnit 2.3 nedenfor) omfatter nye strafbare handlinger: udlandsrejse, samt indrejse i EU og rejse inden for EU med terror for øje . At fastholde det ambitionsniveau, som kommer til udtryk i Kommissionens forslag, i lovgivningsprocessen, er en forudsætning for, at særlig truslen fra terrorister, der vender tilbage til EU, kan tackles hensigtsmæssigt. Der er behov for yderligere skridt: Det er særdeles vigtigt, at alle tilbagevendte udenlandske krigere identificeres, afhøres og screenes for at vurdere, hvor stor en risiko de udgør. De, der anses for farlige, må ikke få mulighed for at forsvinde. Oplysninger om tilbagevendte krigere bør systematisk deles med Europols europæiske center for terrorbekæmpelse og de øvrige medlemsstater via Schengeninformationssystemet. Desuden bør direktivet om brug af passagerliste (PNR)-oplysninger formelt vedtages af Rådet og gennemføres hurtigst muligt. Næste skridt: Medlemsstaterne bør: -systematisk indføre alle oplysninger om terrorisme i Schengeninformationssystemet; alle relevante oplysninger om enkeltpersoner og genstande bør klart mærkes "terrorrelateret virksomhed" -systematisk oplyse Europols europæiske center for terrorbekæmpelse om tilbagevendte krigere -anvende de fælles risikoindikatorer ved grænsekontrol -sikre systematisk registrering og sikkerhedskontrol af nyankomne i hotspotsene og udsende de nødvendige eksperter til Europol og Frontex -systematisk afhøre og screene alle tilbagevendte krigere for at vurdere, hvor stor en risiko de udgør -vedtage direktivet om brug af passagerliste (PNR)-oplysninger i Rådet og gennemføre det hurtigst muligt. Europa-Parlamentet og Rådet bør: -senest i juni 2016 vedtage Kommissionens forslag til direktiv om bekæmpelse af terrorisme, forslag til forordning om den europæiske grænse- og kystvagt og forslag til ændring af forordningen om Schengengrænsekodeksen, idet der opretholdes et højt ambitionsniveau. Kommissionen vil: -senest i juni 2016 i samarbejde med formandsskabet udarbejde operationelle foranstaltninger med henblik på at anvende Schengeninformationssystemet bedre på udenlandske terrorkrigere -senest ved udgangen af 2016 fremsætte forslag til revision af Schengeninformationssystemet, så dets merværdi til retshåndhævelsesformål øges -senest i oktober 2016 forberede en gennemførelsesafgørelse om passageroplysningsenheders interoperabilitet ved udveksling af passagerlisteoplysninger. 2.2 Forebyggelse og bekæmpelse af radikalisering Flertallet af de terrormistænkte ved angrebene i Paris og Bruxelles er EU-borgere, som er blevet radikaliseret og derfor har taget voldelige ideologier til sig, som udtrykkeligt forkaster fælles europæiske værdier. Det må have topprioritet at forhindre, at endnu flere bliver radikaliseret, og at sørge for, at de allerede radikaliserede gennemgår programmer for afradikalisering og forhindres i at sprede terrorpropaganda og hadefulde udtalelser. Kommissionen har truffet foranstaltninger på følgende områder, hvor der nu er behov for, at medlemsstaterne konkret gennemfører dem på operationelt plan:

Netværk til bevidstgørelse om radikalisering (ekspertisecenter): Netværket blev oprettet den 1. oktober 2015 for at øge støtten til medlemsstaterne og udvalgte tredjelande. Det er blevet styrket med et budget på 25 mio. EUR over de kommende fem år. Terrorpropaganda og hadefulde udtalelser på internettet: Den 1. juli 2015 oprettede Europol EU's enhed for internetindberetning, der er rettet mod terrormateriale på internettet. Enheden har foretaget mere end 4 700 vurderinger af materiale på 45 platforme og har foretaget over 3 200 indberetninger af virksomheder, der er blevet anmodet om at fjerne indhold. 91 % af det pågældende indhold er reelt blevet fjernet. Medlemsstaterne bør udsende eksperter til EU's enhed for internetindberetning. EU's internetforum, der blev søsat i december 2015 som et partnerskab med internetbranchen om at begrænse adgangen til terrormateriale på internettet og øge mængden af effektive modfortællinger, og Kommissionen støtter tiltag, der fremmer effektive modfortællinger. Internetbranchen er, med fuld inddragelse af Europol, i færd med at udvikle en fælles indberetningsplatform, som skal løse det problem, at materiale, som fjernes fra ét netsted, oploades på et andet. Et EU-omspændende program om "styrkelse af civilsamfundet" vil yde bistand til at maksimere effekten af modfortællingskampagnerne. 10 mio. EUR er øremærket til disse to initiativer under Fonden for Intern Sikkerhed. Desuden øger Kommissionen sine bestræbelser på at løse problemet med hadefulde udtalelser på internettet i samarbejde med internetvirksomhederne, medlemsstaterne og civilsamfundet. Den vil aflægge rapport om de fremskridt, der er gjort på området, i en meddelelse om forebyggelse af radikalisering. Håndtering af radikalisering i fængsler: Unge indsatte førstegangskriminelle eller småkriminelle er særligt udsatte for at blive radikaliseret eller rekrutteret til terrorisme. Kommissionen yder 8 mio. EUR i 2015 og 2016 til gennemførelsen af Rådets konklusioner. Beløbet finansierer udvikling af rehabiliterings- og afradikaliseringsprogrammer i og uden for fængsler, risikovurderingsværktøjer og uddannelse af fagfolk. Medlemsstaterne skal anvende disse midler klogt og herunder sikre sig, at de effektivt målrettes de mest sårbare grupper. Forebyggelse af radikalisering gennem uddannelse og opsøgende ungdomsarbejde: Inden for Erasmus+ prioriteres de projekter højst, som skaber inklusion og fremmer grundlæggende værdier. Der er afsat op til 400 mio. EUR til dette formål, og en indkaldelse til 13 mio. EUR, der er øremærket til indkredsning og udbredelse af god praksis på området, blev iværksat i marts. Kommissionen vil også igangsætte storstilede virtuelle udvekslingsprogrammer med tredjelande for at fremme interkulturel forståelse blandt lærere, børn og unge, især gennem eTwinning-programmet og Erasmus+. Hovedaktørerne i kampen mod radikalisering skal nødvendigvis findes på lokalt plan, og medlemsstaterne skal prioritere det højt at udpege og inddrage samtalepartnere på lokalt plan, som er tilstrækkeligt indflydelsesrige og veluddannede til at viderebringe budskabet om at bekæmpe radikalisering og pege på alternativer til de modeller, som radikale prædikanter og organiserede kriminelle grupper slår til lyd for. Ud over disse forebyggende og uddannelsesmæssige foranstaltninger mod radikalisering er der behov for en mere sikkerhedsorienteret tilgang for at sikre udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne om løsladte fanger, som mistænkes for radikalisering, og kendte radikaliserede personer samt for at sikre overvågning af dem, der frembyder en høj risiko, og passende foranstaltninger over for dem. Næste skridt: Medlemsstaterne bør: -aktivt støtte nationale og lokale initiativer, der forebygger radikalisering, uddanne fagfolk og lokale aktører og gøre bedst mulig brug af de til rådighed værende EU-midler -omgående udsende eksperter til EU's enhed for internetindberetning -proaktivt udveksle alle relevante oplysninger med andre medlemsstater om løsladte fanger, som mistænkes for radikalisering, og kendte radikaliserede personer, for at sikre overvågning af dem, der frembyder en høj risiko. Kommissionen vil: -vedtage en meddelelse om forebyggelse af radikalisering i 2. kvartal 2016 -i samarbejde med erhvervslivet hurtigt gennemføre konkrete initiativer i den 2016-køreplan, som blev udarbejdet i forbindelse med EU's internetforum. 2.3 Straffeforanstaltninger over for terrorister og deres støtter Begivenhederne for nylig har vist, at terrorister er afhængige af lokal støtte. Ud over modfortællinger til terrorpropagandaen og radikaliseringen bør informationskampagner tydeligt tilkendegive, at medvirken til, anstiftelse af eller tilskyndelse til terrorhandlinger, f.eks. ved at yde terrorister husly, transport eller materiel støtte eller fremsætte offentlige opfordringer til at begå terrorhandlinger, også udgør terrorrelaterede strafbare handlinger, som straffes strengt. Den gældende EU-lovgivning sikrer allerede, at sådanne handlinger er strafbare i hele EU, og Kommissionens forslag til direktiv om bekæmpelse af terrorisme vil styrke denne ramme ved at tilføje strafbare handlinger, der knytter sig til terroristers rejseaktiviteter, passiv oplæring, finansiering, ydelse af materiel støtte af enhver art og formidling. Direktivet sikrer, at der for disse strafbare handlinger fastsættes

fælles minimumsstraffe. Forslaget indeholder også særlige bestemmelser om terrorofres rettigheder. Kommissionen opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til hurtigt at afslutte arbejdet med direktivet. Et nøgleelement i vellykket forebyggelse, efterforskning og retsforfølgning af alvorlig og organiseret kriminalitet og terrorrelaterede strafbare handlinger er hurtigt at sikre og indhente digitalt bevismateriale, som understreget i den fælles erklæring af 24. marts 2016 om terrorangrebene i Bruxelles fra EU's justits- og indenrigsministre og repræsentanter for EU-institutionerne. Jævnligt er det private virksomheder, som ligger inde med relevante oplysninger på deres servere, som ofte befinder sig uden for den efterforskende retshåndhævende myndigheds område og derfor uden for dens kompetence. Ud over procedurer for gensidig retlig bistand og nogle få begrænsede regler i internationale aftaler findes der ikke nogen harmoniseret fremgangsmåde for at få adgang til sådanne oplysninger. Derfor har der udviklet sig en bred vifte af forskellige nationale fremgangsmåder, og det volder problemer i efterforskningen. Kommissionen vil gå i dialog med den private sektor om at lette samarbejdet på grundlag af en fælles forståelse i hele EU vedrørende adgang til elektroniske oplysninger og bevismateriale og foreslå løsninger, herunder om nødvendigt lovgivning.

Næste skridt: Europa-Parlamentet og Rådet bør: -prioritere det højt senest i juni 2016 at afslutte drøftelserne om Kommissionens forslag til direktiv om bekæmpelse af terrorisme, idet der opretholdes et højt ambitionsniveau. Kommissionen vil: -senest i sommeren 2017 fremlægge forslag til løsninger, herunder om nødvendigt til lovgivning, så problemerne med at indhente digitalt bevismateriale kan løses. 2.4 Bedre informationsudveksling Kendte kriminelle og bestemte personer, som anses for at være potentielt farlige, må ikke kunne undslippe søgelyset. Der er allerede i den europæiske dagsorden om sikkerhed foreslået foranstaltninger til, hvordan man kan tackle de vigtigste problemer, som forhindrer EU i på effektiv og bæredygtig vis at bekæmpe terrorisme og organiseret kriminalitet, især ved hjælp af bedre informationsudveksling mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder og EU-agenturerne, og ved at forbedre interoperabiliteten mellem relevante databaser og informationssystemer. Kommissionen har fremsat en række forslag til, hvordan disse problemer kan afhjælpes. Fælles regler om databeskyttelse vil nu gøre det muligt for de retshåndhævende myndigheder og retslige myndigheder at samarbejde mere effektivt med hinanden samt at opbygge tillid og sikre retssikkerheden. Direktivet om databeskyttelse for politimyndigheder og strafferetlige myndigheder, som blev vedtaget den 14. april 2016, skal gennemføres hurtigt. Derudover har EU forhandlet med USA's regering om en international rammeaftale ("paraplyaftale om databeskyttelse") for at sikre en høj grad af beskyttelse af personoplysninger, der overføres mellem EU og USA, med henblik på forebyggelse, opdagelse, efterforskning og retsforfølgning af straffeovertrædelser, herunder terrorisme. Aftalen bør indgås snarest. Europa-Parlamentet og Rådet bør nu snarest godkende lovgivningsforslagene, og medlemsstaterne bør fremskynde gennemførelsen af eksisterende informationsudvekslingssystemer og -strukturer: Den endelige vedtagelse af den reviderede forordning om Europol, som finder anvendelse fra foråret 2017, vil være et vigtigt skridt i retning af at gøre Europol til et knudepunkt for informationsudvekslingen mellem de retshåndhævende myndigheder i EU. Det europæiske center for terrorbekæmpelse blev lanceret i januar 2016 for at yde støtte til bekæmpelsen af terrorisme og radikalisering ved at øge koordineringen og samarbejdet mellem de relevante myndigheder og etablere et sikkert kommunikationsmiljø. Medlemsstaterne skal hurtigst muligt stille tilstrækkelig ekspertise til rådighed i overensstemmelse med den fælles erklæring af 24. marts 2016 fra EU's justits- og indenrigsministre og EU-institutionernes repræsentanter. Det europæiske center for terrorbekæmpelse bør nu styrkes, således at det kan fungere som knudepunkt for de retshåndhævende myndigheders efterretningsvirksomhed med henblik på analyse af terrorisme og vurdering af trusler og støtte udarbejdelsen af operationelle planer for terrorbekæmpelse. Kommissionen vil fremlægge forslag til, hvordan centret kan blive en stærkere struktur med kapacitet til at udføre fælles operationel planlægning, foretage trusselsvurderinger og koordinere de retshåndhævende myndigheders efterretningsvirksomhed med personale fra de ansvarlige institutioner i medlemsstaterne og Kommissionen og med hensigtsmæssige mekanismer til demokratisk kontrol Arbejdet skal dernæst videreføres af centret og EU's Efterretningsanalysecenter med bistand fra Kommissionen og i tæt samarbejde med de nationale sikkerhedstjenesters terrorismebekæmpelsesgruppe. Det europæiske center for terrorbekæmpelse og EU's Efterretningsanalysecenter bør snarest muligt udarbejde fælles trusselsvurderinger om terrorisme og radikalisering. Med den seneste meddelelse om mere robuste og intelligente IT-systemer til grænsekontrol og sikkerhed indledes en debat om, hvordan man skal afhjælpe mangler i de aktuelle datasystemer, huller i arkitekturen samt begrænset interoperabilitet, sammenkobling og adgang, samtidig med at databeskyttelsesreglerne efterleves. Dette kunne føre til et fælles europæisk datalager og en integreret forvaltning i EU af biometriske oplysninger med henblik på rejser, migration og sikkerhed. Dette arbejde skal fremskyndes. Kommissionen har også foreslået et EU-ind- og udrejsesystem for EU's ydre grænser, hvor der anvendes biometri, og som sikrer adgang til og interoperabilitet med andre systemer med henblik på retshåndhævelse (bl.a. visuminformationssystemet).

Informationsudveksling på tværs af grænser er helt afgørende for retshåndhævelsen i EU. Det gældende Prümregelsæt skal gennemføres og anvendes fuldt ud. Det indeholder bestemmelser om automatisk sammenligning af DNA-profiler, fingeraftryksoplysninger og data fra køretøjsregistre. Det bør også opprioriteres at anvende Interpols database over stjålne og bortkomne rejsedokumenter mere systematisk og konsekvent. Udvidelse af det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre til tredjelandsstatsborgere: Europa-Parlamentet og Rådet bør vedtage Kommissionens forslag om at ændre EU's system til udveksling af oplysninger om straffedomme til at omfatte udveksling af tredjelandsstatsborgeres straffeattester. Retlig kompetence til at få adgang til elektronisk bevismateriale: Kommissionen vil i samarbejde med Europa-Parlamentet og Rådet på grundlag af en høring af eksperter og interessenter udarbejde en fælles EU-tilgang til fastlæggelse af de retshåndhævende myndigheders retlige kompetence, når disse har direkte adgang til data, der er lagret eller befinder sig i udlandet (dvs. overveje andre tilknytningsfaktorer end territorialitetsprincippet).



Næste skridt: Medlemsstaterne bør: -øge antallet af eksperter, som udsendes til det europæiske center for terrorbekæmpelse. -hurtigst muligt sikre, at Prümregelsættet gennemføres fuldt ud, og at der mere systematisk og konsekvent gøres brug af Interpols database over stjålne og bortkomne rejsedokumenter. Europa-Parlamentet og Rådet bør: -i juni 2016 hurtigt afslutte vedtagelsen af den reviderede forordning om Europol. -give det høj prioritet at nå til enighed inden udgangen af 2016 om Kommissionens forslag om et EU-ind- og udrejsesystem og om udvidelsen af det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre til at omfatte tredjelandsstatsborgere. Kommissionen vil: -i efteråret 2016 fremsætte forslag til en modernisering af Det europæiske center for terrorbekæmpelse. -i maj 2016 nedsætte en ekspertgruppe, som skal fremsætte forslag til, hvordan eksisterende IT-systemer kan forbedres og/eller videreudvikles, med henblik på at løse problemet med manglende oplysninger og arbejde i retning af interoperable IT-systemer, som beskrevet i meddelelsen om mere robuste og intelligente IT-systemer til grænsekontrol og sikkerhed, efter en ambitiøs tidsplan. -anvende sine traktatfæstede beføjelser til at sikre en korrekt gennemførelsen af gældende EU-ret. 2.5 Afskæring af terroristers adgang til våben og eksplosivstoffer Det er afgørende at begrænse terrorristernes adgang til udgangsstoffer til eksplosivstoffer og detonatorer. Kommissionen har allerede påpeget betydelige mangler i medlemsstaternes gennemførelse af forordning 98/2013 om udgangsstoffer til eksplosivstoffer og den er ved at træffe foranstaltninger til at afhjælpe dette. Kommissionen vil vurdere, om der er behov for at revidere forordningen i 2016. Sikkerheden i forbindelse med lagre af eksplosivstoffer, både civile og militære, er et andet vigtigt emne. Terroristers adgang til automatiske våben er fortsat et stort problem. Det hul, der gav mulighed for at reaktivere skydevåben, er nu blevet lukket med Kommissionens vedtagelse af gennemførelsesforordningen om fælles retningslinjer for inaktiveringsstandarder den 18. december 2015. Den trådte i kraft den 8. april 2016 og vil sikre, at inaktiverede skydevåben gøres definitivt ubrugelige. Kommissionen fremlagde derudover den 18. november 2015 et forslag til en revision af direktiv 91/477/EØF om erhvervelse og besiddelse af våben. Forslaget har til formål at begrænse tilgængeligheden af nogle af de mest effektive former for halvautomatiske våben, og de våben, som let kan omdannes til fuldautomatiske våben, samt at forbedre informationsudvekslingen mellem medlemsstater, sporbarheden og mærkningsreglerne for skydevåben. Dets vedtagelse bør have høj prioritet for Europa-Parlamentet og Rådet, således at det kan supplere de øvrige foranstaltninger, der er truffet for at forhindre reaktivering og smugleri af militære våben. Det største problem er dog ulovlige våben. Leveringen af smuglede våben fra naboregioner er fortsat et stort problem, og risikoen for, at nye leverandører kommer til, skal også nedbringes. I handlingsplanen af 2. december 2015 om skydevåben og eksplosivstoffer, som bør gennemføres hurtigst muligt, beskrives nærmere, hvordan adgangen til ulovlige skydevåben og eksplosivstoffer begrænses, hvordan det operationelle samarbejde kan øges, og hvordan operationelle oplysninger kan udveksles ved en bedre udnyttelse af de eksisterende værktøjer. Næste skridt: Medlemsstaterne bør: -hurtigst muligt sikre, at der træffes de nødvendige foranstaltninger til at sikre en fuldstændig gennemførelse af forordning (EU) nr. 98/2013 om udgangsstoffer til eksplosivstoffer. -fuldt ud anvende gennemførelsesforordningen om fælles retningslinjer for inaktiveringsstandarder, som skulle anvendes fra den 8. april 2016. Europa-Parlamentet og Rådet bør: -hurtigst muligt nå til enighed om Kommissionens forslag til en revision af direktiv 91/477/EØF om erhvervelse og besiddelse af våben. Kommissionen vil: -hurtigt tage de nødvendige skridt til at fremskynde gennemførelsen af de relevante foranstaltninger i handlingsplanen af 2. december 2015 om skydevåben og eksplosivstoffer. -anvende sine traktatfæstede beføjelser til at sikre en korrekt gennemførelsen af gældende EU-ret.

2.6 Afskæring af terroristers adgang til økonomiske midler Et af kendetegnene ved de seneste angreb er, at de samlede midler, der er blevet anvendt, ser ud til at være uforholdsmæssigt små i forhold til, hvilken ødelæggende virkning de har haft. Den nyligt vedtagne handlingsplan om bekæmpelsen af finansieringen af terrorisme indeholder allerede en ambitiøs tidsplan, som Kommissionen fuldt ud agter at respektere. Planen beskriver to vigtige indsatsområder. For det første skal det klarlægges, hvordan man i højere grad kan spore terrororganisationer og deres støtter og forhindre dem i at flytte midler og andre aktiver, og hvordan det sikres, at finansielle bevægelser så vidt muligt kan hjælpe de retshåndhævende myndigheder med at spore terrorister og afholde dem fra at begå strafbare handlinger. For det andet skal det klarlægges, hvordan man i højere grad kan blokere terrororganisationernes indtægtskilder ved først og fremmest at gå målrettet efter deres muligheder for at skaffe midler. Kommissionen vil bl.a. fremlægge lovgivningsforslag i de kommende måneder. Medlemsstaterne bør også gøre deres og gennemføre den lovgivning, der allerede er vedtaget, hurtigst muligt. Næste skridt: Medlemsstaterne bør: -fremrykke datoen for den effektive gennemførelse og ikrafttrædelse af det fjerde hvidvaskningsdirektiv til senest fjerde kvartal 2016.

Kommissionen vil: -i juni 2016 vedtage et lovgivningsforslag om revision af fjerde hvidvaskningsdirektiv. -i juni 2016 vedtage en delegeret retsakt med henblik på at identificere højrisikotredjelande med vigtige mangler i deres bekæmpelse af hvidvaskning af penge/bekæmpelse af finansiering af terrorisme (EU-sortliste). -i december 2016 vedtage et lovgivningsforslag om harmonisering af strafbare handlinger og strafferetlige sanktioner i forbindelse med hvidvaskning af penge. -i december 2016 vedtage et lovgivningsforslag om bekæmpelse af ulovlige kontantbevægelser. -i december 2016 vedtage et lovgivningsforslag om gensidig anerkendelse af indefrysnings- og konfiskationskendelser vedrørende udbytte af strafbare handlinger. -i december 2016 vedtage et lovgivningsforslag til et direktiv om bekæmpelse af svig og forfalskning i forbindelse med andre betalingsmidler end kontanter. -i 1. kvartal 2017 vedtage et lovgivningsforslag, der øger toldmyndighedernes beføjelser og samarbejde og imødegår finansiering af terrorisme gennem varehandel. -i 2. kvartal 2017 fremlægge en rapport med en overnational risikovurdering af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme og henstillinger til medlemsstaterne om foranstaltninger, der er egnede til at tackle de pågældende risici. -i 2. kvartal 2017 vedtage et lovgivningsforslag om bekæmpelse af ulovlig handel med kulturgoder. 2.7 Beskyttelse af borgere og kritisk infrastruktur Angrebsmønstret i Paris og Bruxelles har vist, at store offentlige arrangementer og kritisk infrastruktur er sårbare. De retshåndhævende myndigheder og andre vigtige myndigheder – såsom transportmyndigheder – skal udveksle oplysninger effektivt og træffe forebyggende foranstaltninger på tværs af grænser på koordineret vis, således at de er bedst muligt beredte på risiciene. Dette indebærer også støtte til forskning og ny teknologi, f.eks. for at opdage eksplosivstoffer. Der er dog også en risiko for, at ny teknologi kan misbruges af terrorister til at udføre nye former for angreb. IT-kriminalitet, som er et andet prioriteret område i den europæiske dagsorden om sikkerhed, er en akut trussel, som kunne udvikle sig til et nyt område for terrorisme, og som der derfor bør tages fat på. Handlingsplanen af 2. december 2015 om skydevåben og eksplosivstoffer indeholder også en række foranstaltninger, der skal forhindre terrorangreb. De omfatter i) særlige foranstaltninger vedrørende brugen af detektionsteknologier og en standardisering af deres anvendelse (bløde mål, kritisk infrastruktur og offentlige steder), ii) udvikling af innovative detektionsredskaber, iii) styrkelse af gældende foranstaltninger og indførelse af nye med henblik på at øge passagersikkerheden på forskellige transportformer, iv) brugen af nye teknologier for at styrke sikkerheden, v) formidling af vejledende materiale om beskyttelse af bløde mål og vi) detektions- og beskyttelsesforsøg. Det er endvidere vigtigt at opprioritere spørgsmålet om sikkerhedsgodkendelse af personale, der arbejder i kritisk infrastruktur og på andre offentlige steder, især af tilbagevendende udenlandske terrorkrigere og andet radikaliseret personale, for at forhindre, at insiderviden anvendes til terrorhandlinger. Kommissionen vil også iværksætte følgende initiativer:

Det europæiske program for beskyttelse af kritisk infrastruktur fastlægger en overordnet ramme for initiativer, der skal forbedre beskyttelsen af kritisk infrastruktur i Europa. Via dette program arbejder Kommissionen sammen med medlemsstaterne på at gøre kritisk infrastruktur mindre sårbar og mere robust. Formidling af vejledende materiale om beskyttelse af bløde mål: I maj 2014 afsluttede Kommissionen og EU's lufhavnspolitinetværk udarbejdelsen af en EU-manual om beskyttelse af bløde mål i lufthavne med retningslinjer for beskyttelse af bløde mål. Manualen er oversat til alle officielle sprog i EU og vil blive sendt til alle politistyrker. I oktober 2015 begyndte Kommissionen også at udarbejde retningslinjer for beskyttelse af andre bløde mål, såsom jernbane, metro og andre områder, hvor mange mennesker færdes (sportsstadier, indkøbscentre og parkeringsanlæg osv.). Færdiggørelsen af dette materiale vil blive fremskyndet og ledsaget af den nødvendige uddannelse. Detektions- og beskyttelsesforsøg: Kommissionen indledte sammen med flere medlemsstater dektektions- og beskyttelsesforsøg i februar 2015 i forskellige operationelle miljøer, såsom lufthavne, togstationer, sportsbegivenheder og offentlige bygninger. Nye forsøg er planlag i maj 2016, herunder i hotspots. Sikkerhedsrisikovurderinger: Kommissionen har udviklet sikkerhedsrisikovurderinger for at sikre, at politikker, der udarbejdes på EU-plan, inden for områder som transportsikkerhed, grænsesikkerhed og finansiering af terrorisme bygger på en grundig analyse af de relevante sikkerhedsrisici, således at der kan træffes effektive foranstaltninger til at minimere disse risici og underliggende trusler. Arbejdet udføres i samarbejde med medlemsstater, EU-Udenrigstjenesten og relevante EU-agenturer. Hybride trusler: Kommissionen og den højtstående repræsentant har vedtaget en fælles meddelelse om en fælles ramme for imødegåelse af hybride trusler, hvori der fremlægges praktisk omsættelige forslag, der kan bidrage til at imødegå hybride trusler og fremme EU's og EU-medlemsstaternes og partnernes modstandsdygtighed. Alle parter opfordres til at gennemføre forslagene snarest. Der skal i bekæmpelsen af kriminalitet og terrorisme hele tiden gøres brug af ny teknologi og nye kompetencer. Der er behov for yderligere foranstaltninger, hvis problemet med at opdage truslerne skal løses. Kommissionen vil også dirigere forskningsmidler i retning af fremtidige tekniske behov og kompetencebehov. Der er til Horisont 2020 afsat et budget på 1,7 mia. EUR til programmet for sikre samfund i perioden 2014-20. Der er fastlagt arbejdsprogrammer for 2016-2017 med forskellige foranstaltninger, der specifikt vedrører bekæmpelsen af terrorisme. Der bør i kommende udbud og i de næste årsprogrammer være større fokus på terrorbekæmpende teknologi og muligheder, idet der skal trækkes på det arbejde, som udføres af det europæiske center for terrorbekæmpelse og de nationale retshåndhævelsesmyndigheder og efterretningstjenester. Det understreges i den europæiske dagsorden for sikkerhed, at en konkurrencedygtig europæisk sikkerhedsindustri også kan bidrage til EU's autonomi, når det drejer sig om at dække sikkerhedsbehov. EU har opfordret til, at der udvikles innovative løsninger på sikkerhedsområdet, f.eks. ved hjælp af standarder og fælles certifikater. Kommissionen vil i 2016 fremsætte forslag om screeningsudstyr til lufthavne for at fjerne hindringer for det indre marked og øge EU's sikkerhedsindustris konkurrenceevne på eksportmarkederne. IT-systemer en et centralt element i vores samfund. Selv om solide IT-sikkerhedsforanstaltninger bør være det vigtigste værn, er man også nødt til at sikre effektiv efterforskning og retsforfølgning af kriminalitet, der er rettet mod eller udnytter disse systemer. Direktivet om angreb på informationssystemer (2013/40/EU) fastlægger et fælles europæisk strafferetligt regelsæt på dette område. Kommissionen fører i øjeblikket kontrol med medlemsstaternes gennemførelse af direktivet og vil aflægge rapport til Parlamentet og Rådet i 2017, idet den vil tage hensyn til den tekniske og juridiske udvikling inden for IT-sikkerhed og eventuelle behov for at styrke regelsættet yderligere. Med henblik på at supplere det foreslåede direktiv om net- og informationssikkerhed og styrke samarbejdet og udvekslingen af informationer om internettrusler vil Kommissionen i juni foreslå yderligere foranstaltninger for at fremme samarbejdet på området og udvikle den industrielle kapacitet. Håndtering af ekstra offentlige sikkerhedsrelaterede udgifter Beskyttelse har en pris, hvad enten der er tale om efterretning, retshåndhævelse, væbnede styrker eller styrkelse af infrastruktur. Disse udgifter skal dog ses i forhold til de menneskelige og økonomiske skader, som en lille gruppe kriminelle kan forårsage. I lyset af den alvorlige trussel, som EU står overfor, vil Kommissionen foreslå, at der gøres brug af den fleksibilitet, som er indbygget i stabilitets- og vækstpagten, til at håndtere usædvanlige hændelser, der er uden for regeringens kontrol, for så vidt angår ekstra offentlige udgifter, der er direkte forbundet med truslen. Kommissionen vil sammen med medlemsstaterne fastlægge en ordning for det videre forløb.

Næste skridt: Kommissionen vil: -hurtigst muligt tage de nødvendige skridt til at fremskynde gennemførelsen af de relevante foranstaltninger i handlingsplanen af 2. december 2015 om skydevåben og eksplosivstoffer. -i september 2016 foreslå EU-dækkende regler om certificering af screeningsudstyr til lufthavne. -i december 2016 ajourføre EU-manualen om beskyttelse af bløde mål i lufthavne. -i maj 2016 foretage nye detekterings- og beskyttelsesforsøg, herunder i hotspots. -dirigere forskningsmidler i retning af de fremtidige tekniske behov og kompetencebehov. -foreslå en måde, hvorpå stabilitets- og vækstpagten kan anvendes til at håndtere usædvanlige offentlige udgifter med direkte relation til terrorbekæmpelse. Kommissionen har til hensigt at gøre brug af en sådan fremgangsmåde i pakken vedrørende det kommende europæiske semester dette forår. 2.8 Den eksterne dimension Den Europæiske dagsorden for sikkerhed har også til formål at sikre større sammenhæng mellem interne og eksterne foranstaltninger på sikkerhedsområdet i betragtning af den direkte forbindelse mellem de to og at trække på det arbejde, der udføres af EU-antiterrorkoordinatoren, Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten. Der er særlig fokus på nabolandene. Der er allerede indledt målrettede og udbyggede dialoger om sikkerhed og terrorbekæmpelse, især med Jordan, Libanon, Marokko, Tunesien og Tyrkiet, og konkrete handlingsplaner med disse lande er under udarbejdelse. Der er udsendt eksperter i sikkerhed og terrorbekæmpelse til EU-delegationer i Algeriet, Irak, Jordan, Marokko, Nigeria, Saudi Arabien, Tunesien og Tyrkiet. EU bør på grundlag af disse erfaringer indlede et terrorbekæmpelsespartnerskab med lande i Middelhavsområdet og udvide netværket af eksperter i terrorbekæmpelse og sikkerhed til andre udvalgte lande og regioner (f.eks. Libanon, Sahel og Vestbalkan). De seneste begivenheder har vist, at samarbejdet med partnere i Middelhavsområdet på visse områder er meget mangelfuldt på trods af fælles problemer. EU's diplomati inden for retlige og indre anliggender og samarbejde i kampen mod terror skal udvikles hurtigst muligt med partnere fra Tyrkiet til Marokko med støtte fra Det europæiske center for terrorbekæmpelse, således at der kan skabes en effektiv informationsudveksling og et effektivt politisamarbejde inden for rammerne af databeskyttelsesreglerne. EU skal øge sin tilstedeværelse i de relevante multilaterale og internationale fora for terrorbekæmpelse og sikkerhed (såsom FN, Det Globale Forum for Terrorbekæmpelse, G7 og Den Finansielle Aktionsgruppe) med henblik på at fremme internationalt samarbejde om terrorbekæmpelse og sikkerhedsspørgsmål. Handlingsplanen af 2. december 2015 om skydevåben og eksplosivstoffer og handlingsplanen af 2. februar 2016 med henblik på at styrke bekæmpelsen af finansiering af terrorisme indeholder specifikke foranstaltninger over tredjelande, navnlig dem i EU's umiddelbare naboområde. Den lægger bl.a. op til, at EU skal styrke samarbejdet med nabolandene om sikkerhedsdimensionen, herunder om bekæmpelse af ulovlig handel med håndvåben og lette våben og bekæmpelse af ulovlig handel med mennesker, kulturgoder og narkotika. Det er tanken, at spørgsmålet om ulovlig handel med og brug af skydevåben og eksplosivstoffer systematisk bør integreres i sikkerhedsdialoger med centrale partnerlande og organisationer. Den reviderede europæiske naboskabspolitik udstikker også en ramme for foranstaltninger i nabolande, og den samler på logisk vis sikkerhedsdimensionen og andre stabiliseringselementer, såsom korruptionsbekæmpelse og magtmisbrug, økonomisk udvikling, investeringsmuligheder og beskæftigelse for unge samt særlig finansiel støtte til civilsamfundet med en radikaliseringsbekæmpende dimension.