EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 8.2.2022 COM(2022) 46 final 2022/0032(COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om en ramme for foranstaltninger til styrkelse af det europæiske økosystem for halvledere (mikrochipforordningen) (EØS-relevant tekst)



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET •Forslagets begrundelse og formål Halvledere er essentielle for den digitale økonomi. De er nødvendige for, at digitale produkter kan fungere: fra smartphones og biler over kritiske anvendelser og infrastruktur inden for sundhed, energi, kommunikation og automatisering til de fleste andre industrisektorer. De er også afgørende for fremtidens teknologier, herunder kunstig intelligens (AI) og 5G/6G-kommunikation. Det digitale område kan ikke fungere uden mikrochips. I det seneste år har Europa været udsat for forstyrrelser af forsyningen af mikrochips, hvilket har ført til mangler i flere økonomiske sektorer og potentielt alvorlige samfundsmæssige konsekvenser. Mange europæiske sektorer, herunder bilindustrien, energi, kommunikation og sundhed samt strategiske sektorer såsom forsvar, sikkerhed og rummet, er truet af disse forsyningsforstyrrelser. Samtidig er falske mikrochips begyndt at dukke op på markedet, hvilket bringer sikkerheden af elektroniske apparater og systemer i fare. Den nuværende krise har afsløret strukturelle sårbarheder i de europæiske værdikæder. Den globale mangel har blotlagt Europas afhængighed af forsyninger fra et begrænset antal virksomheder og geografiske områder og dens sårbarhed over for eksportrestriktioner i tredjelande og andre forstyrrelser i den nuværende geopolitiske kontekst. Afhængigheden forværres desuden af de ekstremt store adgangsbarrierer og sektorens kapitalintensitet. For eksempel kræves der ved fremstillingen af de mest avancerede chips tolerancer på nogle få nanometer (nm). Opførelsen af sådanne fremstillingsanlæg indebærer en forudgående investering på mindst 15 mia. EUR, og det tager tre år, før anlægget når op på en tilstrækkelig produktionsmængde. Udgifterne til udformning af sådanne chips kan variere fra 0,5 mia. EUR til langt over 1 mia. EUR. Intensiteten af forskning og udvikling (FoU) i sektoren er høj og ligger på over 15 %. Europæiske aktører investerer nu om dage hovedsagelig i FoU, men ikke nok i at omsætte resultaterne til industrielle fordele. Denne forskning og udvikling er en vigtig katalysator for miniaturisering af de halvlederteknologier, der er nødvendige for produktionen af næste generation af højtydende mikrochips. Europa er hjemsted for forsknings- og teknologiorganisationer, der er førende på verdensplan. Den industrielle udbredelse af mange af resultaterne af europæisk FoU foregår imidlertid uden for Unionen. Unionen er stærk inden for udformning af halvlederkomponenter til effektelektronik, radiofrekvensudstyr og analogt udstyr, sensorer og mikrocontrollere, der i dag anvendes i vid udstrækning i bil- og fremstillingsindustrien. Den er mindre stærk inden for udformning af digital logik (processorer og hukommelse), som vil blive afgørende, efterhånden som data, AI og konnektivitet bliver stadig mere udbredt. Unionen er desuden godt placeret med hensyn til de materialer og det udstyr, der er nødvendigt for at drive store produktionsanlæg for mikrochips, og mange virksomheder har en vigtig rolle i forsyningskæden. Den har stærke og diversificerede sektorer for industrielle brugere, f.eks. bilindustrien, industriel automatisering, sundhedspleje, energi, kommunikation osv. Samarbejdet langs værdikæden er dog svagt. Unionens samlede globale markedsandel for halvledere er 10 %, hvilket ligger et godt stykke under dens økonomiske vægt. På trods af sin stærke globale position inden for fremstilling af materialer og udstyr er Unionen stærkt afhængig af leverandører fra tredjelande med hensyn til udformning, fremstilling, emballering, afprøvning og samling af mikrochips. Halvledere er i dag i omdrejningspunkt for stærke geostrategiske interesser og kernen i det globale teknologiske kapløb. Flere lande er opsat på at sikre deres forsyninger af de mest avancerede mikrochips, da disse i stigende grad er en forudsætning for landenes muligheder for at handle (økonomisk, industrielt, militært) og drive den digitale omstilling fremad. Alle større regioner i verden investerer allerede kraftigt og indfører støtteforanstaltninger for at forny og styrke deres produktionsevne. Unionen har aktiverne til at blive industriel leder på fremtidens marked for mikrochips. Dens ambition er at fordoble sin nuværende andel af verdensproduktionen til 20 % i værdi inden 2030. Målet er ikke kun at mindske afhængigheden, men også at udnytte de økonomiske muligheder, da det globale marked for halvledere forventes at blive fordoblet inden årtiets udgang, og dermed øge konkurrenceevnen i halvlederøkosystemet og industrien generelt gennem innovative produkter til de europæiske borgere. Der er ved at opstå nye markedstendenser og -muligheder. Halvledervirksomheder designer i stigende grad skræddersyede mikrochips sammen med slutbrugervirksomhederne for at forbedre systemets ydeevne gennem optimering af hardware og software. Kunstig intelligens, edge cloud og den digitale omstilling af industrisektorerne giver nye muligheder for Europas teknologiske og industrilederskabsmæssige konkurrenceevne i fremtiden. Samtidig udvikler teknologien sig konstant. Der sker stadig yderligere miniaturisering hen imod mindre noder i de almindelige procesteknologier (FinFET og FDSOI) i tråd med Moores lov, mens der er stor efterspørgsel efter mere energieffektive løsninger for at sikre, at det stadigt voksende forarbejdningsfodaftryk forbliver bæredygtigt. Nye computerparadigmer såsom neuromorfisk databehandling og kvanteteknologi er lovende teknologier med nye anvendelsesområder. Nye materialer såsom siliciumcarbid (SiC) og galliumnitrid (GaN) er afgørende for strømstyring, f.eks. optimal udnyttelse af batterikraft, navnlig til alle slags elektriske køretøjer og produktion af vedvarende energi. Denne begrundelse ledsager forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en ramme for foranstaltninger til styrkelse af det europæiske økosystem for halvledere (mikrochipforordningen). Dette forslag lever op til det politiske tilsagn fra kommissionsformand Ursula von der Leyen, som i sin tale om Unionens tilstand i 2021 bebudede, at formålet er sammen at skabe et avanceret europæisk økosystem for mikrochips, som også omfatter produktion. Den underliggende strategiske vision for styrkelse af Europas økosystem for halvledere, der ligger bag forslaget, forklares i den ledsagende meddelelse. For at realisere denne vision bygger den europæiske mikrochipstrategi på fem strategiske målsætninger: ·Europa skal styrke sit lederskab inden for forskning og teknologi ·Europa skal opbygge og styrke sin egen innovationskapacitet med hensyn til udformning, fremstilling og emballering af avancerede mikrochips og omsætte dem til kommercielle produkter

·Europa skal fastsætte en passende ramme for betydeligt at øge sin produktionskapacitet inden 2030 ·Europa skal afhjælpe den akutte mangel på færdigheder, tiltrække nyt talent og støtte etableringen af en kvalificeret arbejdsstyrke ·Europa skal udvikle et indgående kendskab til globale forsyningskæder for halvledere. Formålet med den foreslåede forordning vil være at nå den strategiske målsætning om at øge modstandsdygtigheden af Europas økosystem for halvledere og øge dets globale markedsandel. Den vil have også til formål at lette den europæiske industris tidlige anvendelse af nye mikrochips og øge dens konkurrenceevne. Med henblik herpå skal den ikke kun tiltrække investeringer i innovative produktionsanlæg og have en kvalificeret arbejdsstyrke, men også være i stand til at designe og producere de mest avancerede mikrochips, der vil forme morgendagens markeder, og udvikle kapacitet og have mulighed for at afprøve og skabe prototyper af innovative design gennem pilotlinjer i tæt samarbejde med dens vertikale industrisektorer. Disse er nødvendige skridt, men de er ikke tilstrækkelige, hvis ikke Unionen har den analytiske kapacitet til at øge de politiske beslutningstageres viden om værdikæden og er i stand til at drage fordel af øget kapacitet til at tjene det indre markeds fælles interesser i krisetilfælde. Målet er ikke at blive selvforsynende, hvilket ikke er et opnåeligt mål. Vi er nødt til at styrke vores eksisterende stærke sider, blive stærke på nye områder og samarbejde med tredjelande i en forsyningskæde, hvor den indbyrdes afhængighed fortsat vil være stærk. Med hensyn til opfyldelsen af disse mål vil den foreslåede forordning have til formål at: ·Oprette Mikrochips til Europa-initiativet for at støtte omfattende teknologisk kapacitetsopbygning og innovation i hele Unionen med henblik på udvikling og udbredelse af næste generation af avancerede halvleder- og kvanteteknologier, som vil styrke Unionens kapacitet og færdigheder med hensyn til avanceret udformning, systemintegration og mikrochipproduktion, herunder med fokus på opstartsvirksomheder og vækstvirksomheder (søjle 1, "Mikrochips til Europa-initiativet"). Initiativet vil navnlig opbygge en innovativ virtuel designplatform for at styrke Europas designkapacitet, som vil være tilgængelig på åbne, ikkediskriminerende og gennemsigtige vilkår. Platformen vil tilskynde til et bredt samarbejde mellem brugerfællesskaber, designvirksomheder, opstartsvirksomheder, SMV'er, leverandører af intellektuel ejendom og værktøjer, designere og forsknings- og teknologiorganisationer, og den vil integrere eksisterende og nye udformningsfaciliteter med udvidede biblioteker og EDA-værktøjer. Initiativet vil støtte pilotlinjer, der giver tredjeparter mulighed for at teste, validere og videreudvikle deres produktudformning på åbne, gennemsigtige og ikkediskriminerende vilkår. Udviklingen af nye avancerede pilotlinjer vil forberede den næste generation af produktionskapaciteter og valideringen heraf. Desuden vil initiativet bidrage til opbygningen af avanceret teknologisk og teknisk kapacitet med henblik på at fremskynde den innovative udvikling af kvantechips, f.eks. i form af designbiblioteker for kvantechips, pilotlinjer og prøvnings- og forsøgsfaciliteter. Initiativet vil støtte et netværk af kompetencecentre i hele Unionen, som vil stille ekspertise til rådighed for interessenter, herunder små og mellemstore slutbrugervirksomheder (SMV'er), opstartsvirksomheder samt vertikale sektorer, og forbedre deres færdigheder. Kompetencecentrene vil lette den åbne, gennemsigtige og ikkediskriminerende adgang til og effektive anvendelse af infrastrukturen for design og pilotlinjerne. De vil blive kraftcentre, der tiltrækker innovation og nye højtkvalificerede talenter. Ud over initiativet bør aktiviteter, der skal lette adgangen til lånefinansiering og egenkapital i halvlederværdikæden, som under ét skal beskrives som "mikrochipfonden", støtte udviklingen af et dynamisk og modstandsdygtigt økosystem for halvledere ved at give mulighed for øget adgang til midler til støtte for vækst i nystartede virksomheder, vækstvirksomheder og SMV'er samt investeringer i hele værdikæden, herunder for virksomheder i værdikæder for halvleder og eventuelt med blandet finansiering fra initiativet. ·Skabe en ramme, der kan sikre forsyningssikkerheden ved at tiltrække investeringer og øget produktionskapacitet inden for fremstilling af halvledere samt avanceret emballering, afprøvning og samling via pioneranlæg som integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg (søjle 2, "Forsyningssikkerhed"). Forslaget indeholder navnlig kriterier for at lette gennemførelsen af specifikke projekter, der bidrager til forsyningssikkerheden for halvledere i Unionen. Med henblik herpå skelnes der mellem to typer af pioneranlæg, nemlig integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg. Der kan indgives ansøgninger om anerkendelse af et anlæg som en af de to typer pioneranlæg, og hvor disse godkendes, kræves det i forslaget, at medlemsstaterne sikrer en effektiv behandling af administrative ansøgninger i forbindelse med planlægning, opførelse og drift af anerkendte pioneranlæg. Som reaktion på det stigende behov for cyberrobuste forsyningskæder vil Kommissionen samarbejde med medlemsstaterne og private aktører om at identificere sektorspecifikke krav til pålidelige chips med henblik på at fastlægge fælles standarder og certificering samt fælles krav til indkøb, der skal udvikles med støtte fra de europæiske standardiseringsorganisationer, hvor det er relevant, og under hensyntagen til principperne i den nye lovgivningsramme for overensstemmelsesvurdering og markedsovervågning. ·Oprette en koordineringsmekanisme mellem medlemsstaterne og Kommissionen med henblik på at styrke samarbejdet med og på tværs af medlemsstaterne, overvåge udbuddet af halvledere, vurdere efterspørgslen, foregribe mangler, udløse kriseberedskabet og handle ved hjælp af en særlig værktøjskasse med foranstaltninger (søjle 3, "Beredskab og overvågning"). •Sammenhæng med de gældende regler på samme område Dette forslag er i overensstemmelse med Kommissionens overordnede digitale vision, mål og fremgangsmåder for en vellykket digital omstilling af Den Europæiske Union inden 2030 som fremlagt i Kommissionens meddelelse "Det digitale kompas 2030: Europas kurs i det digitale årti" ("meddelelsen om det digitale kompas") og Kommissionens efterfølgende forslag til det politiske program for det digitale årti med det særlige mål for halvledere. Dette forslag har til formål at hjælpe Unionen med at opbygge de kapaciteter, der er nødvendige for at opfylde dens 2030-mål. Forslaget er i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse fra maj 2021 om ajourføring af den nye industristrategi fra 2020, som identificerer områder med strategisk afhængighed, der kan føre til sårbarheder såsom forsyningsknaphed. Forslaget tager fat på de udfordringer med hensyn til udformning, fremstilling, emballering, prøvning og samling, der er identificeret i meddelelsen og det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene. I meddelelsen bebudes lanceringen af den industrielle alliance om processorer og halvlederteknologier ("alliancen"), der skal konstatere mangler inden for produktionen af mikrochips og den teknologiske udvikling, der er nødvendig for, at virksomheder og organisationer kan trives, hjælpe virksomhedernes konkurrenceevne, øge Europas digitale suverænitet og imødekomme efterspørgslen efter den næste generation af sikre, energieffektive og højtydende mikrochips og processorer. Alliancen vil spille en rådgivende rolle i forbindelse med denne forordning. Dette forslag er også i overensstemmelse med Kommissionens standardiseringsstrategi og det årlige EU-arbejdsprogram for europæisk standardisering for 2022, der blev vedtaget den 2. februar 2022. De har til formål at udvikle standarder for certificering af mikrochips med hensyn til sikkerhed, ægthed og pålidelighed. Der tages i forslaget også hensyn til målene for observatoriet for kritiske teknologier, som skal bidrage til at identificere Unionens nuværende og eventuelle fremtidige digitale strategiske afhængighed og bidrage til at styrke den digitale suverænitet.

Dette forslag tager fat på de sektorspecifikke og unikke udfordringer i halvlederforsyningskæden og er et særskilt initiativ fra det planlagte "nødinstrument for det indre marked", som Kommissionen bebudede i sin ajourførte industristrategi. Dette forslag bidrager til gennemførelsen af erklæringen om et europæisk initiativ vedrørende processorer og halvlederteknologier, der blev undertegnet af 22 medlemsstater den 7. december 2020. I denne erklæring er de 22 medlemsstater blevet enige om at yde en særlig indsats for at styrke økosystemet for processorer og halvledere og øge den industrielle tilstedeværelse i hele forsyningskæden. Medlemsstaterne har også indvilliget i at arbejde hen imod fælles standarder og, hvor det er relevant, certificering af pålidelig elektronik såvel som fælles krav i forbindelse med indkøb af sikre mikrochips og indlejrede systemer til anvendelser, der afhænger eller gør omfattende brug af chipteknologi. Dette forslag er i overensstemmelse med disse mål. Desuden er forslaget i overensstemmelse med den nylige meddelelse "En konkurrencepolitik egnet til nye udfordringer", hvori Kommissionen anerkender, at den kan "overveje at godkende offentlig støtte til udfyldelse af eventuelle finansieringshuller i halvlederøkosystemet til etablering af navnlig de første europæiske faciliteter af deres art i Unionen på grundlag af artikel 107, stk. 3, i TEUF. En sådan støtte skal være underlagt strenge sikkerhedsforanstaltninger for at sikre, at den er nødvendig, hensigtsmæssig og forholdsmæssig, at urimelige konkurrencefordrejninger minimeres, og at fordelene fordeles bredt og uden forskelsbehandling på tværs af den europæiske økonomi." Mikrochips til Europa-initiativet vil samle ressourcer fra Unionen, medlemsstaterne og tredjelande, der er associeret med de eksisterende EU-programmer, samt fra den private sektor. Aktionerne inden for rammerne af Mikrochips til Europa-initiativet vil primært blive gennemført gennem fællesforetagendet for mikrochips, dvs. det ændrede og omdøbte nuværende fællesforetagende for centrale digitale teknologier. Dette fællesforetagende tilvejebringer i øjeblikket omfattende støtte til erhvervsstyret forskning, teknologisk udvikling og innovation inden for elektroniske komponenter og systemer og relaterede software- og systemteknologier. Disse aktiviteter vil blive en del af Mikrochips til Europa-initiativet. Mikrochips til Europa-initiativet bygger på og supplerer de fem specifikke mål i programmet for et digitalt Europa, som støtter digital kapacitetsopbygning på centrale digitale områder, hvor større ydeevne afhænger af halvlederteknologi, navnlig højtydende databehandling, kunstig intelligens og cybersikkerhed, koblet med kompetenceudvikling og udbredelsen af digitale innovationsknudepunkter. Mikrochips til Europa-initiativet vil gennem det nye sjette specifikke mål, som bør have et tematisk fokus på halvlederteknologier, investere i kapacitetsopbygning for at styrke avanceret forskning, design, produktion og systemintegrationskapacitet inden for banebrydende halvlederteknologier og deres kommende generationer. Mikrochips til Europa-initiativet bygger også på og supplerer Horisont Europa-programmet, som yder støtte til akademisk drevet forskning, teknologisk udvikling og innovation på området for halvledere. Initiativet vil have fokus på at støtte investeringer i grænseoverskridende og åbent tilgængelige forsknings-, udviklings- og innovationsinfrastrukturer, der er etableret i Unionen, med henblik på at gøre det muligt at udvikle halvlederteknologier i hele Europa. Nye halvlederteknologier fra forsknings- og innovationsaktioner, der støttes af Horisont Europa, kan gradvist indføres og udbredes af de kapacitetsopbyggende dele af Mikrochips til Europa-initiativet. Initiativets teknologiske kapacitet vil derimod blive stillet til rådighed for forsknings- og innovationssamfundet, herunder til aktioner, der støttes gennem Horisont Europa. Dette forslag fremsættes i lyset af de muligheder, som InvestEU-programmet tilbyder, og det betydelige bidrag til den digitale omstilling fra genopretnings- og resiliensfaciliteten, hvoraf mindst 20 % af midlerne skal bidrage til digitale mål. Dette forslag er også i overensstemmelse med strategien for sikkerhedsunionen. For at fremskynde aktionernes gennemførelse omfatter Mikrochips til Europa-initiativet et nyt retligt instrument — det europæiske konsortium for infrastruktur for mikrochips ("ECIC-konsortiet") — som er specifikt udviklet med henblik på at forenkle og strukturere de retlige forbindelser mellem de privat-offentlige konsortiemedlemmer, herunder navnlig forsknings- og teknologiorganisationer, og skabe en struktureret dialog med Kommissionen om gennemførelsen af foranstaltningerne inden for initiativets rammer. Dette nye retlige instrument er frivilligt og vil supplere Unionens værktøjskasse med forskellige andre retlige instrumenter, herunder et europæisk konsortium for digital infrastruktur15, der gør det muligt at kombinere finansiering fra medlemsstaterne, Unionens budget og private investeringer. Juridiske enheder i offentlig-private konsortier vil med henblik på gennemførelsen af aktioner inden for initiativets rammer kunne vælge det af Unionens tilgængelige retlige instrumenter, som passer bedst til et bestemt konsortiums specifikke formål, sammensætning og oprettelse. Fællesforetagendet for mikrochips, der har ansvaret for den overordnede gennemførelse af visse aktioner inden for initiativets rammer, kan på de betingelser, der er fastsat i artikel 134 i Kommissionens forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2021/2085 om oprettelse af fællesforetagenderne under Horisont Europa for så vidt angår fællesforetagendet for mikrochips, fastsætte, at visse aktioner kun kan gennemføres af retlige enheder, der samarbejder inden for et konsortium, som kan struktureres i form af et konsortium for en europæisk infrastruktur for mikrochips, eller på grundlag af ethvert andet af Unionens retlige instrumenter, der kan anvendes til at danne et konsortium. •Sammenhæng med Unionens politik på andre områder De foreslåede foranstaltninger kan støtte nogle af Unionens vigtigste politikker såsom den grønne pagt. Anvendelsen af halvlederteknologier og digitale teknologier generelt er effektive katalysatorer for omstillingen til bæredygtighed og kan føre til nye produkter og mere effektive arbejdsmetoder, der bidrager til målene i den grønne pagt. Forstyrrelser af forsyningen af halvledere og afhængigheden af andre regioner kan sinke omstillingen til bæredygtighed i europæiske sektorer, der drager fordel af digitale løsninger. Med henblik på at afhjælpe forstyrrelser og afhængighed vil forslaget styrke Europas kapacitet til produktion af halvledere. Hvor det er relevant, bør anlæg være i fuld overensstemmelse med kravene i EU-lovgivningen, f.eks. vedrørende miljøkonsekvensvurdering og emissioner til luft, vand og jord, herunder risici for og forebyggelse af industriulykker, og søge at sikre en høj energi-, ressource- og vandeffektivitet. En styrkelse af produktionskapaciteten kræver hurtig etablering af halvlederproduktionsanlæg, som undtagelsesvis kan betragtes som værende af væsentlig samfundsinteresse, hvis dette er nødvendigt i forbindelse med undtagelser i tilladelsesprocedurer, herunder i visse miljøvurderinger, forudsat at de øvrige betingelser, der er fastsat i de relevante bestemmelser, er opfyldt. Samtidig omfatter begrebet om pioneranlæg en mulig kvalifikation, der også er baseret på anlæggets forventede energi- eller miljøpræstationer. Digitale teknologier, både når de fremstilles og anvendes, har deres eget miljøaftryk, herunder fra frigivelse af fluorholdige drivhusgasser under fremstillingen og det betydelige energiforbrug forbundet med deres produktion og anvendelse. Informations- og kommunikationsteknologisektoren (IKT) tegner sig for 5-9 % af verdens samlede elforbrug og over 2 % af alle emissioner. Datacentrene tegnede sig alene for 2,7 % af efterspørgslen efter elektricitet i Unionen i 2018, og andelen vil nå op på 3,21 % i 2030, hvis udviklingen fortsætter uændret. Dette energiforbrug skal reduceres. Forslaget og navnlig oprettelsen af udformningsfaciliteter og pilotlinjer under søjle 1 vil føre til udformning, afprøvning og validering af nye energieffektive processorer. Processorer er de centrale komponenter i servere, der håndterer databehandlingen i datacentre. Større datacentre indeholder millioner af sådanne servere, og forbedringer af processorers energiforbrug kan have en betydelig indvirkning på et datacenters samlede energiforbrug. Sådanne chips med et lavt energifodaftryk bidrager også til at positionere Unionen som førende inden for bæredygtige digitale teknologier. Forslaget bidrager til målene i de dele af Fit for 55-pakken, der fokuserer på at fremme renere køretøjer og brændstoffer på teknologineutral vis. Revisionen af CO2-emissionsstandarderne for nye biler og varevogne har til formål yderligere at reducere drivhusgasemissionerne fra disse køretøjer og vise en klar og realistisk vej mod nulemissionsmobilitet. Forbrugernes efterspørgsel efter nulemissionskøretøjer såsom elektriske køretøjer er allerede stigende. Elektriske køretøjer har typisk et mere end dobbelt så højt indhold af halvledere pr. køretøj som biler med forbrændingsmotorer. Avancerede emballeringsteknologier bliver stadig vigtigere for at opfylde elektriske køretøjers stigende effekt- og energieffektivitetskrav. Dermed er dette i overensstemmelse med målene i Fit for 55-pakken. Forslaget er i overensstemmelse med handlingsplanen for den cirkulære økonomi, som udpeger elektronik og IKT som en central værdikæde og omhandler et initiativ vedrørende cirkulært elektronisk udstyr, der skal omfatte "lovgivningsmæssige foranstaltninger for elektronik og IKT-udstyr, herunder mobiltelefoner, tablets og bærbare computere, under direktivet om miljøvenligt design, så udstyr designes med henblik på energieffektivitet og holdbarhed samt til at kunne blive repareret, opgraderet, vedligeholdt, genbrugt og genanvendt". Produktudformning med henblik på holdbarhed og opgradering forlænger brugen af elektronikprodukter og reducerer hastigheden, med hvilken de erstattes, og behovet for nye produkter. Mikrochipmaterialer kan genvindes fra elektronikaffald. Det er f.eks. teknisk muligt at genanvende materialer fra sammensatte halvledere, om end p.t. kun i meget små mængder. Initiativet om bæredygtige produkter, der er baseret på en udvidelse af anvendelsesområdet for direktivet om miljøvenligt design, kan være et middel til at opfylde sådanne krav. Kommissionen undersøger også forskellige muligheder for tilbagetagnings- og tilbagekøbsordninger for forbrugerelektronik for at øge udbuddet af funktionelt brugt udstyr. I takt med den stigende digitalisering og elektrificering bidrager energieffektive mikrochips også til andre politikker, herunder politikker for industriproduktion, transport og energi, f.eks. den kommende handlingsplan for digitalisering af energisektoren. Efterspørgslen efter halvlederteknologier forventes at blive fordoblet i løbet af ti år. Flere og flere mikrochips er indlejret i robotter og fremstillingsmaskiner, i industrien og i landbruget, samt i transportkøretøjer og andre enheder. Forslaget er i overensstemmelse med og bidrager til flere sektorpolitikker, da det tager sigte på intelligent brug af mikrochips og andre digitale teknologier samt fremstilling af mere energieffektive mikrochips. 2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET •Retsgrundlag Denne forordning forfølger to særskilte specifikke mål, som udgør væsentlige dele af dens overordnede mål om at etablere en sammenhængende ramme for styrkelse af Unionens økosystem for halvledere. Forordningens første specifikke mål, der ligger til grund for søjle 1, er at skabe stor innovationskapacitet og tilstrækkelig teknologisk kapacitet i halvlederindustrien til at fremskynde og tilpasse sig til innovation. Desuden har forordningen som mål for søjle 2 og 3 at øge Unionens modstandsdygtighed og forsyningssikkerhed inden for halvlederteknologier ved at støtte og koordinere investeringer i fremstilling af avancerede halvledere (søjle 2) og muliggøre koordineret overvågning og krisereaktion (søjle 3).

Retsgrundlaget for det første mål er artikel 173, stk. 3, artikel 182, stk. 1, og artikel 183 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). I henhold til artikel 173, stk. 3, kan Europa-Parlamentet og Rådet efter den almindelige lovgivningsprocedure og efter høring af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg træffe afgørelse om særlige foranstaltninger til støtte for medlemsstaternes aktioner for at sikre de nødvendige betingelser for EU-industriens konkurrenceevne og innovationskapacitet samt at sikre, at industrien kan tilpasse sig til strukturændringer som følge af hurtige innovationscyklusser. Dette retsgrundlag er hensigtsmæssigt med hensyn til de fleste aktiviteter, der gennemføres inden for initiativets rammer, da søjle 1 i denne forordning har til formål at fremskynde produktionen af halvledere i Unionens industri, styrke suveræniteten i halvlederforsyningskæden, styrke den industrielle kapacitet, lette udviklingen af innovative nystartede virksomheder og SMV'er og tilskynde til nye investeringer i innovation og teknologisk udvikling. I betragtning af initiativets vidtrækkende karakter er det også baseret på afsnittet "Forskning, teknologisk udvikling og rummet" i TEUF (artikel 182, stk. 1, og artikel 183). Det korrekte retsgrundlag for det andet mål, der underbygger søjle 2 og 3, er artikel 114 i TEUF. Søjle 2 og 3 i dette forslag har til formål at skabe en harmoniseret retlig ramme med henblik på at øge Unionens modstandsdygtighed og forsyningssikkerhed. Flere økonomiske sektorer og samfundsmæssige funktioner i Unionen afhænger af halvledere, og derfor er en modstandsdygtig forsyning afgørende for, at det indre marked kan fungere. Enhver forsyningsforstyrrelse skal derfor foregribes og afhjælpes hurtigst muligt for at sikre, at de strategiske sektorer i aftagerleddet fungerer stabilt. I lyset af de betydelige økonomiske konsekvenser af den nuværende mangel på halvledere er det sandsynligt, at medlemsstaterne vil iværksætte lovgivningsmæssige foranstaltninger for at afhjælpe de strukturelle sårbarheder i sektoren, der har ført til den nuværende mangel, eller for at reagere på og afbøde fremtidige mangler i krisesituationer. Selv om sådanne reguleringsforanstaltninger er tilstrækkelige med henblik på at afhjælpe mangler på nationalt plan, kan de indebære en usammenhængende reaktion på behovet for at styrke modstandsdygtigheden og afhjælpe eventuelle kriser i det indre marked og dermed føre til fragmentering af sektoren. Med henblik på koordinerede foranstaltninger til opbygning af modstandsdygtighed er det nødvendigt med harmoniserede regler for at lette gennemførelsen af specifikke projekter, der bidrager til sikkerhed i forbindelse med forsyningen af halvledere i Unionen (søjle 2). Den foreslåede overvågnings- og krisemekanisme (søjle 3) bør være ensartet for at muliggøre en koordineret tilgang til kriseberedskabet for den grænseoverskridende værdikæde for halvledere. Forslaget indeholder bestemmelser om en passende forvaltningsstruktur og et passende samarbejde mellem medlemsstaterne på EU-plan og støtter dermed tillid, innovation og vækst i det indre marked. Artikel 114 i TEUF er derfor et relevant retsgrundlag for søjle 2 og 3 med henblik på at sikre et velfungerende indre marked. Andre artikler i TEUF eller hver enkelt artikel kan ikke for sig selv danne retsgrundlag for begge ovennævnte mål. Artikel 122 i TEUF er ikke relevant, da den ikke danner grundlag for begge mål og ikke er forenelig med hverken artikel 114 eller 173 i TEUF. De foreslåede elementer fremsættes i én retsakt, da alle foranstaltningerne udgør en sammenhængende tilgang til på forskellige måder at imødekomme behovet for at styrke Unionens økosystem for halvledere. •Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence) Målene med forslaget kan ikke opfyldes, hvis medlemsstaterne handler hver for sig, eftersom problemerne er af grænseoverskridende karakter og ikke er begrænset til én medlemsstat eller en undergruppe af medlemsstater. De foreslåede aktioners fokus ligger på områder, hvor der er en påviselig merværdi ved at handle på EU-plan på grund af størrelsesordenen, hastigheden og omfanget af den nødvendige indsats. En omfattende reaktion på halvlederkrisen kræver en hurtig og koordineret fælles indsats fra en række forskellige interessenter i samarbejde med medlemsstaterne. Ingen enkelt medlemsstat er i stand til at gennemføre dette alene. I betragtning af kompleksiteten af økosystemet for halvledere er konsekvenserne af Unionens strukturelle afhængighed og forsyningsknaphed desuden så vidtrækkende, at foranstaltninger på EU-plan bedst kan løse disse problemer. En indsats på EU-plan kan klart bedst lede de europæiske aktører hen imod en fælles vision og gennemførelsesstrategi. Dette er afgørende for at skabe stordriftsfordele, bred udbredelse og den kritiske masse, der er nødvendig for at opbygge banebrydende kapacitet og dermed begrænse (eller helt undgå) en fragmenteret indsats i EU, statsstøttekapløb og suboptimale nationale løsninger. Der er behov for handling på EU-plan på de områder, som dette forslag omhandler inden for sine tre søjler. ·Med hensyn til den første søjle ("Mikrochips til Europa-initiativet") vil initiativet støtte storstilet teknologisk kapacitetsopbygning og innovation i hele Unionen for at understøtte udvikling og udbredelse af den næste generation af banebrydende halvleder- og kvanteteknologier og for at afhjælpe Europas kroniske strukturelle svagheder inden for design og produktion. Medlemsstaterne oprettede det første "vigtige projekt af fælleseuropæisk interesse" i 2018 til støtte for grænseoverskridende innovative projekter i hele værdikæden for mikroelektronik, og endnu et vigtigt projekt af fælleseuropæisk interesse er ved at blive planlagt på dette område. Selv om sådanne initiativer er af strategisk betydning for sektoren, er det sandsynligt, at de på nuværende tidspunkt ikke i tilstrækkelig grad vil bidrage til kapacitetsopbygningen i form af pilotlinjer og designinfrastrukturer, der skal gøres bredt tilgængelige for alle interesserede tredjeparter i hele Europa, og som også vil sætte Unionen i stand til at spille en større rolle i et globalt og indbyrdes afhængigt økosystem. Sådanne store faciliteter kan kun leveres på EU-plan på grund af omfanget af de nødvendige investeringer og den nødvendige knowhow. ·Med hensyn til den anden søjle ("Forsyningssikkerhed") kan aktioner, der har til formål at fremskynde investeringer i fremstilling af halvledere, kun udformes og gennemføres på passende vis på EU-plan i betragtning af omfanget af de nødvendige investeringer, og fordi sådanne produktionsanlæg pr. definition vil tjene hele det indre marked, styrke hele økosystemet og garantere forsyningssikkerheden i krisesituationer. ·I forbindelse med den tredje søjle ("Overvågning og kriserespons") vil et styrket EU-samarbejde sikre den nødvendige og ensartede indsamling af efterretninger. Medlemsstaterne og Kommissionen vil sammen være i stand til at foregribe mangler, aktivere krisefasen i en situation med alvorlig mangel og træffe de nødvendige foranstaltninger til at håndtere en sådan krise på mere effektive måder end gennem et kludetæppe af nationale foranstaltninger. •Proportionalitetsprincippet Forslaget har til formål at styrke Europas økosystem for halvledere gennem beredskab og overvågning på kort sigt for at øge gennemsigtigheden af halvlederforsyningskæderne, aktioner til sikring af forsyningssikkerheden på mellemlang sigt for at øge produktionskapaciteten for halvledere i Europa og langsigtede aktioner inden for teknologi- og innovationslederskab med henblik på at etablere udformnings- og produktionsfaciliteter for avancerede og fremspirende halvlederteknologier. I den forbindelse ligger forslagets fokus på de dele af økosystemet for halvledere, der bidrager mest til modstandsdygtigheden i Unionens forsyningskæde. Formålet med at sætte fokus på selve økosystemet for halvledere snarere end det overordnede område for elektronikkomponenter og -systemer eller disses anvendelsesområder er at begrænse aktionerne til et af nutidens mest afgørende smertepunkter for den europæiske økonomi og det europæiske samfund som helhed. Mikrochips til Europa-initiativet under søjle 1 indfører de mekanismer, der er nødvendige for at sikre den europæiske industris konkurrenceevne og innovationskapacitet på længere sigt via forsknings- og udformningskapaciteter, pilotlinjer for afprøvning og eksperimenter, kapacitet til kvantechips, kompetencecentre og en fond for nystartede virksomheder, vækstvirksomheder og SMV'er. Som en del af forsyningssikkerhedsaktionerne under søjle 2 til styrkelse af Unionens kapacitet til produktion af halvledere kan bestemte anlæg anerkendes som integrerede produktionsanlæg eller som åbne EU-produktionsanlæg. Medlemsstaterne skal sikre hurtige procedurer for tilladelser til disse anerkendte anlæg. Beredskabsaktionerne under søjle 3 er baseret på overvågning og udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne og Unionen for at foregribe forstyrrelser i forsyningskæden. I tilfælde af (forventede) forstyrrelser kan der træffes koordinerede foranstaltninger for at afbøde eller forebygge mangel på halvledere eller andre forstyrrelser. •Valg af retsakt Forslaget har form af en forordning udstedt af Europa-Parlamentet og Rådet. Dette er det mest hensigtsmæssige retlige instrument for forslagets søjle 1, der vedrører oprettelsen af Mikrochips til Europa-initiativet, da kun en forordning med dens umiddelbart gældende lovbestemmelser kan sikre den nødvendige grad af ensartethed, der er nødvendig for oprettelsen og driften af et EU-initiativ, der har til formål at støtte en erhvervssektor i hele det indre marked. Valget af en forordning som juridisk instrument er for søjle 2 begrundet i behovet for en ensartet anvendelse af de nye regler, navnlig definitionen af integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg, samt en ensartet procedure for deres anerkendelse og støtte. Derudover er en forordning det mest hensigtsmæssige instrument for søjle 3, da denne del bør indeholde en mekanisme til at foregribe og afhjælpe alvorlige forstyrrelser af forsyningen af halvledere i Unionen. Mekanismen kræver ikke gennemførelse gennem nationale foranstaltninger og finder direkte anvendelse. 3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER

•Høringer af interesserede parter Kommissionsformand Ursula von der Leyen nævnte i sin tale på Det Verdensøkonomiske Forum i januar 2022 at "vi vil fremsætte forslag til vores forordning om europæiske mikrochips i begyndelsen af februar", og at "der ikke er nogen tid at spilde". Førende økonomier er opsat på at sikre deres forsyninger af de mest avancerede chips, da dette i stigende grad er en forudsætning for deres muligheder for at handle (økonomisk, industrielt, militært) og driver den digitale omstilling fremad. De investerer allerede kraftigt og indfører støtteforanstaltninger for at forny og styrke deres produktionskapacitet eller forventer at gøre det snart. Der er tegn på, at Unionens virksomheder og forsknings- og teknologiorganisationer kan lokkes til at flytte til andre regioner. Internationale aktører er mindre tilbøjelige til at udvide eksisterende anlæg eller opføre nye produktionsanlæg i Unionen, uden at der er fuld klarhed med hensyn til investeringsvilkår, muligheder for offentlig støtte, offentlige investeringer i færdigheder, infrastruktur, avanceret FoU osv. I betragtning af det presserende behov for at handle blev der ikke foretaget nogen konsekvensanalyse, og der blev ikke planlagt nogen offentlig onlinehøring. Analysen og al dokumentation vil fremgå af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der offentliggøres senest tre måneder efter forslagets offentliggørelse. Ikke desto mindre viste det sig på baggrund af ad hoc-workshopper om specifikke emner vedrørende søjle 1 med deltagelse af interessenter fra industrien, at der er behov for at overveje faciliteter til kommende teknologier såsom fotonik, neuromorfisk databehandling og kvanteteknologi samt nye materialer. Desuden understregede disse workshopper behovet for at tage behørigt hensyn til alternative instruktionssætarkitekturer såsom RISC-V. I forbindelse med fællesforetagendet ECSEL, som er forgængeren for fællesforetagendet for centrale digitale teknologier, blev der i sommeren 2021 desuden afholdt møder med erhvervslivets repræsentanter og offentlige myndigheder, hvor målene for det digitale kompas, ajourføringen af industristrategien, industrialliancen og den europæiske mikrochipforordning blev drøftet. Der blev afholdt regelmæssige møder med medlemsstaterne hver måned i 2021 for at forberede det planlagte andet vigtige projekt af fælleseuropæisk interesse om mikroelektronik. Medlemsstaterne bidrog med input til definitionen og vurderingen af integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg i søjle 2 samt til definitionen af specifikke anlæg i søjle 1. Den 10. januar 2022 blev der afholdt et møde med administrerende direktører, der repræsenterer centrale interessenter i den europæiske sektor for halvledere. Hovedpunkterne på dette møde var: behovet for at bygge videre på europæiske styrker, f.eks. FoU og fremstilling af udstyr, klar støtte til pilotlinjer og infrastrukturer for design, støtte til nystartede virksomheder og vækstvirksomheder, behovet for at øge Europas produktionskapacitet inden for både veletablerede og avancerede teknologier og behovet for lige vilkår på verdensplan. Efter kommissær Bretons møder med de administrerende direktører for de vigtigste halvlederaktører og forsknings- og teknologiorganisationer blev der også afholdt talrige møder med repræsentanter for administrerende direktører om behovet for at styrke den europæiske sektor for halvledere. Disse bidrog især til søjle 1. Det europæiske forum for elektronikkomponenter og -systemer (EFECS) i november 2021, der havde over 500 deltagere, udgjorde en stor platform for drøftelser om industriens behov. Der blev givet yderligere input på møder med industrisammenslutninger og deres medlemmer, f.eks. SEMI, ESIA og Digital Europe. Desuden har de mangeårige og regelmæssige kontakter med interessenter fra industrien, medlemsstaterne, brancheorganisationer og brugersammenslutninger gjort det muligt at indsamle en betydelig mængde oplysninger og feedback af relevans for forslaget. Siden slutningen af 2019 er der offentliggjort mange rapporter om sektoren for halvledere, der beskriver tendenser og fremlægger fakta og tal, og som har dannet grundlag for forslaget. • Konsekvensanalyse Dette forslag ledsages ikke af en formel konsekvensanalyse. I betragtning af sagens hastende karakter som forklaret ovenfor kunne der ikke have været foretaget en konsekvensanalyse inden for den tidsramme, der var fastsat forud for vedtagelsen af forslaget. Analysen og al dokumentation vil fremgå af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der offentliggøres senest tre måneder efter forslagets offentliggørelse. •Grundlæggende rettigheder Friheden til at oprette og drive egen virksomhed er fastsat i artikel 16 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder ("chartret"). Foranstaltningerne i dette forslags søjle 1 og 2 skaber innovationskapacitet og fremmer forsyningssikkerheden for halvledere, hvilket kan styrke friheden til at oprette og drive egen virksomhed i overensstemmelse med EU-retten og national ret og praksis. Ikke desto mindre kan visse foranstaltninger under søjle 3, der er nødvendige for at håndtere alvorlige forstyrrelser af halvlederforsyningen i Unionen, midlertidigt begrænse friheden til at oprette og drive egen virksomhed og aftalefriheden, som er beskyttet af artikel 16, og ejendomsretten, der er beskyttet af chartrets artikel 17. Enhver begrænsning af disse rettigheder ved dette forslag vil i overensstemmelse med chartrets artikel 52, stk. 1, være fastsat ved lov, respektere disse rettigheders og friheders væsentligste indhold og overholde proportionalitetsprincippet. Forpligtelsen til at videregive specifikke oplysninger til Kommissionen, forudsat at visse betingelser er opfyldt, respekterer kernen i og vil ikke uforholdsmæssigt påvirke friheden til at oprette og drive egen virksomhed (chartrets artikel 16). Enhver anmodning om oplysninger tjener Unionens mål af almen interesse om at gøre det muligt at identificere potentielle afbødende foranstaltninger i tilfælde af en krise med mangel på halvledere. Disse anmodninger om oplysninger er hensigtsmæssige og effektive med henblik på at nå målet ved at tilvejebringe de oplysninger, der er nødvendige for at vurdere den pågældende krise. Kommissionen anmoder i princippet kun om de ønskede oplysninger fra repræsentative organisationer og kan kun rette anmodninger til individuelle virksomheder, hvis det herudover er nødvendigt. Da oplysninger om forsyningssituationen ellers ikke er tilgængelige, er der ingen lige så effektive foranstaltninger til at indsamle de oplysninger, der er nødvendige for at sætte de europæiske beslutningstagere i stand til at igangsætte afbødende aktioner. I lyset af de alvorlige økonomiske og samfundsmæssige konsekvenser af mangel på halvledere og den deraf følgende betydning af afbødende foranstaltninger står anmodninger om oplysninger i rimeligt forhold til det ønskede mål. Desuden opvejes begrænsningen af friheden til at oprette og drive egen virksomhed og ejendomsretten af passende garantier. Enhver anmodning om oplysninger må kun fremsættes i en krisesituation, hvor Kommissionen har aktiveret krisefasen via en gennemførelsesretsakt. Forpligtelsen til at acceptere og prioritere prioriterede ordrer respekterer det væsentligste indhold af og vil ikke uforholdsmæssigt påvirke friheden til at oprette og drive egen virksomhed og aftalefriheden (chartrets artikel 16) eller ejendomsretten (chartrets artikel 17). Denne forpligtelse tjener Unionens mål af almen interesse om at sikre, at kritiske sektorer, der er berørt af forsyningsforstyrrelser som følge af mangel på halvledere, fortsat fungerer. Forpligtelsen er hensigtsmæssig og effektiv med henblik på at nå dette mål ved at sikre, at de disponible ressourcer fortrinsvis anvendes til produkter, der leveres til disse sektorer. Der er ingen anden foranstaltning, der er lige så effektiv. Det er rimeligt i en krisesituation at forpligte halvlederproduktionsanlæg, der har ansøgt om anerkendelse som "integrerede produktionsanlæg" eller "åbne EU-produktionsanlæg", andre halvlederproduktionsanlæg, der har accepteret en sådan mulighed i forbindelse med modtagelse af offentlig støtte, eller virksomheder i forsyningskæden for halvledere, som har modtaget en prioriteret ordre fra et tredjeland, i det omfang dette i væsentlig grad påvirker forsyningssikkerheden for kritiske sektorer, til at acceptere og prioritere visse ordrer. Passende sikkerhedsforanstaltninger sikrer, at eventuelle negative virkninger af prioriteringsforpligtelsen for friheden til at oprette og drive egen virksomhed, aftalefriheden og ejendomsretten ikke udgør en overtrædelse af disse rettigheder. En forpligtelse til at prioritere visse ordrer må kun fremsættes i en krisesituation, hvor Kommissionen har aktiveret krisefasen via en gennemførelsesretsakt. Den pågældende virksomhed kan anmode Kommissionen om at genoverveje den prioriterede ordre, hvis virksomheden ikke er i stand til at udføre ordren, eller hvis udførelsen af ordren vil pålægge dem en urimelig økonomisk byrde og medføre særlige vanskeligheder. Desuden er den forpligtede virksomhed fritaget for ethvert erstatningsansvar for misligholdelse af kontraktlige forpligtelser som følge af opfyldelsen af forpligtelsen. 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET Dette forslag omfatter oprettelsen af Mikrochips til Europa-initiativet, som ikke vil have en særskilt finansieringsramme, men vil blive støttet af midler fra Horisont Europa-programmet og programmet for et digitalt Europa, der skal udvides med et nyt specifikt mål nr. 6. Forordning (EU) 2021/2085 om oprettelse af fællesforetagenderne under Horisont Europa ændres og udvides for at gøre det muligt for fællesforetagendet for centrale digitale teknologier, der omdøbes til fællesforetagendet for mikrochips, at anvende det øgede bidrag fra Horisont Europa og bidragene fra programmet for et digitalt Europa under det specifikke mål nr. 6. Forslagets finansielle konsekvenser for Unionens budget fremgår af den finansieringsoversigt, der ledsager forslaget, og vil blive dækket af de disponible ressourcer i den flerårige finansielle ramme for 2021-2027. EU-budgettet vil støtte Mikrochips til Europa-initiativet med op til i alt 3,3 mia. EUR, herunder 1,65 mia. EUR via Horisont Europa-programmet og 1,65 mia. EUR via programmet for et digitalt Europa. Af dette samlede beløb vil 2,875 mia. EUR blive anvendt gennem fællesforetagendet for mikrochips, 125 mio. EUR gennem InvestEU (suppleret med yderligere 125 mio. EUR fra InvestEU selv) og 300 mio. EUR gennem Det Europæiske Innovationsråd. Dette kommer oven i det budget, der allerede er afsat til aktiviteter inden for mikroelektronik under den nuværende flerårige finansielle ramme, hvilket giver et samlet beløb på næsten 5 mia. EUR.

Der vil navnlig blive anvendt op til 1,65 mia. EUR inden for rammerne af Horisont Europa-programmet til fordel for Mikrochips til Europa-initiativet: 900 mio. EUR inden for klynge 4, 150 mio. EUR inden for klynge 3, 300 mio. EUR inden for klynge 5 og 300 mio. EUR inden for rammerne af Det Europæiske Innovationsråd. Derudover foreslår Kommissionen at reducere Horisont Europa-programmets budget med 400 mio. EUR for at øge de beløb, der er til rådighed for programmet for et digitalt Europa. For at kompensere for denne reduktion på 400 mio. EUR foreslår Kommissionen, at der til fordel for Horisont Europa-programmet stilles yderligere 400 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger (i løbende priser) til rådighed i perioden 2023-2027, der stammer fra manglende eller delvis gennemførelse af projekter under dette program eller dets forgænger. Dette beløb til forpligtelsesbevillinger kommer oven i de 0,5 mia. EUR (i 2018-priser), der allerede er nævnt i den fælles erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om genanvendelse af frigjorte midler i forbindelse med forskningsprogrammet. Kommissionen opfordrer derfor Europa-Parlamentet og Rådet til at supplere denne fælles erklæring med en angivelse af det yderligere beløb, der skal stilles til rådighed igen. Under programmet for et digitalt Europa foreslås der et nyt specifikt mål nr. 6 i forbindelse med Mikrochips til Europa-initiativet. Dette specifikke mål nr. 6 omfatter komponenterne a til d i artikel 5, og det skal gennemføres af fællesforetagendet for mikrochips. Der afsættes i alt op til 1,65 mia. EUR til programmets nye specifikke mål nr. 6: 600 mio. EUR omfordelt fra de eksisterende mål i programmet for et digitalt Europa, en reduktion på 400 mio. EUR i Connecting Europe-faciliteten (CEF), herunder 150 mio. EUR fra CEF's digitale område og 250 mio. EUR fra CEF's transportdel, en reduktion på 400 mio. EUR i klynge 4 i programmet for et digitalt Europa (som nævnt i ovenstående afsnit kompenseres dette ved genanvendelse af frigjorte midler) og 250 mio. EUR fra den uudnyttede margen under udgiftsområde 1 til finansiering af initiativet under programmet for et digitalt Europa. Kommissionen forestår at gennemføre reduktionerne i finansieringsrammerne for CEF og Horisont Europa inden for den tilladte afvigelse på 15 %, jf. punkt 18 i den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter. Kommissionen opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til at henvise til disse afvigelser, som er nødvendige for en effektiv gennemførelse af Mikrochips til Europa-initiativet, i den fælles erklæring, der er nævnt i foregående afsnit. Der findes yderligere oplysninger i finansieringsoversigten, der er knyttet til dette forslag. 5.ANDRE FORHOLD •Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering Kommissionen vil evaluere resultaterne og virkningerne af dette forslag tre år efter den dato, hvor det træder i kraft, og derefter hvert fjerde år. De vigtigste resultater af evalueringen vil blive fremlagt i en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet, som vil blive offentliggjort. For at denne evaluering kan udføres, skal Det Europæiske Halvlederråd, medlemsstaterne og de kompetente nationale myndigheder indgive oplysninger til Kommissionen på dennes anmodning. Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget 1.1.Kapitel I — Almindelige bestemmelser I kapitel I præciseres forordningens genstand. Desuden fastsættes de definitioner, der anvendes i instrumentet. Forordningen opstiller en ramme, der består af tre "søjler", til styrkelse af det europæiske økosystem for halvledere. Ved forordningen oprettes navnlig Mikrochips til Europa-initiativet, der skaber de nødvendige betingelser for styrkelse af Unionens kapacitet inden for industriel innovation (søjle 1), og fastlægger definitionen af og kriterierne for de første pioneranlæg i form af integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg (søjle 2) samt en koordineringsmekanisme for overvågning og kriserespons (søjle 3). 1.2.Kapitel II — Mikrochips til Europa-initiativet Ved kapitel II oprettes Mikrochips til Europa-initiativet, som skal styrke Unionens konkurrenceevne, modstandsdygtighed og innovationskapacitet. Unionen bør gennem investeringer i Mikrochips til Europa-initiativet øge sin effektivitet med hensyn til at omsætte sin forskning og teknologiske udvikling til efterspørgselsorienterede, anvendelsesorienterede, sikre og energieffektive halvlederteknologier af højeste kvalitet. Samtidig bør Unionen give sin forsyningsindustri mulighed for at udnytte sådanne investeringer. Med henblik herpå indeholder dette kapitel de almindelige bestemmelser og målene for Mikrochips til Europa-initiativet. Initiativet har til formål at støtte storstilet kapacitetsopbygning i hele Unionen inden for både eksisterende og banebrydende halvlederteknologier samt deres kommende generationer. Initiativet består af fem komponenter: udformningskapacitet for så vidt angår integrerede halvlederteknologier, pilotlinjer til forberedelse af innovativ produktion samt prøvnings- og forsøgsfaciliteter, avanceret teknologisk og teknisk kapacitet til at fremskynde udviklingen af kvantechips, et netværk af kompetencecentre og kompetenceudvikling og aktiviteter inden for rammerne af "mikrochipfonden" vedrørende adgang til kapital for nystartede virksomheder, vækstvirksomheder og SMV'er. Initiativet skal støttes med midler fra Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa, navnlig dettes nye specifikke mål nr. 6, og gennemføres i overensstemmelse med forordningerne om disse programmers oprettelse. Forordningen indeholder en proceduremæssig ramme, der skal lette kombineret finansiering fra medlemsstaterne, investeringer under overholdelse af statsstøttereglerne, EU-budgettet og private investeringer. Dette vil tage form af et nyt instrument med status som juridisk person— det europæiske konsortium for infrastruktur for mikrochips ("ECIC-konsortiet") — som juridiske enheder på frivillig basis kan anvende til at strukturere deres samarbejde inden for et konsortium. Desuden omhandler afdeling 1 en mekanisme til oprettelse af et europæisk netværk af kompetencecentre med henblik på at gennemføre aktioner vedrørende kompetencecentre og færdigheder inden for rammerne af Mikrochips til Europa-initiativet. Kapitlet indeholder også bestemmelser om gennemførelsen. Fællesforetagendet for mikrochips skal stå for initiativets primære gennemførelse som foreslået i Kommissionens forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2021/2085. Den tekniske beskrivelse af aktionerne optræder i bilag I. Bilag II indeholder målbare indikatorer til overvågning af gennemførelsen og til rapportering om initiativets fremskridt hen imod opfyldelsen af dets mål. Kommissionen har beføjelse til at vedtage delegerede retsakter med henblik på at ændre listen over målbare indikatorer. Initiativet bygger på Europas eksisterende styrker i den globale værdikæde for halvledere og styrker synergierne med aktioner, der i øjeblikket støttes af Unionen og medlemsstaterne. For at maksimere de positive virkninger bør initiativet derfor muliggøre synergier med de EU-programmer, der er beskrevet i bilag III. 1.3.Kapitel III — Forsyningssikkerhed I kapitel III fastlægges rammerne for integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg. Integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg er produktionsanlæg, der tilvejebringer kapacitet til fremstilling af halvledere, som ikke er set tidligere i Unionen, og som bidrager til forsyningssikkerheden og et modstandsdygtigt økosystem på det indre marked. For at kunne betragtes som et integreret produktionsanlæg eller åbent EU-produktionsanlæg bør anlægget have en klar positiv indvirkning på halvlederværdikæden i Unionen. Hvor integrerede produktionsanlæg er vertikalt integrerede produktionsanlæg, udbyder åbne EU-produktionsanlæg en betydelig del af deres produktionskapacitet til andre industrielle aktører såsom fabriksløse ("fabless") halvledervirksomheder (dvs. virksomheder, der udformer, men ikke fremstiller mikrochips). Investeringer i disse anlæg fremmer udviklingen af fremstillingen af halvledere i Unionen. Når disse anlæg anerkendes som værende integrerede produktionsanlæg eller åbne EU-produktionsanlæg anses de dermed for at bidrage til forsyningssikkerheden for halvledere i Unionen og derfor for at være i offentlighedens interesse. For at opnå forsyningssikkerhed kan medlemsstaterne under overholdelse af statsstøttereglerne, anvende støtteordninger og sørge for administrativ støtte, herunder fremskyndelse af administrative ansøgningsprocedurer i forbindelse med anlæggenes planlægning, opførelse og drift. Kommissionen vil anerkende et anlæg som et integreret produktionsanlæg eller åbent EU-produktionsanlæg, hvis det opfylder kriterierne i dette kapitel. Kommissionen kan ophæve sin afgørelse, hvis anerkendelsen var baseret på ukorrekte oplysninger, eller hvis anlægget ikke længere opfylder kriterierne. 1.4.Kapitel IV — Overvågning og kriserespons

Kapitel IV indeholder en mekanisme til koordineret overvågning af værdikæden for halvledere og reaktion på forstyrrelser af forsyningen af halvledere, der påvirker det indre markeds funktion. Afdeling 1 (Overvågning) omhandler et overvågnings- og varslingssystem for halvlederværdikæden. Systemet er baseret på regelmæssige overvågningsaktiviteter i medlemsstaterne, der navnlig omfatter observation af tidlige advarselsindikatorer og tilgængeligheden og integriteten af de tjenesteydelser og varer, der leveres af centrale markedsaktører. Kommissionen leverer grundlaget for overvågningsaktiviteterne gennem en EU-risikovurdering, hvori den identificerer de tidlige advarselsindikatorer. For at sikre industriens deltagelse vil medlemsstaterne opfordre relevante interessenter og industrisammenslutninger til at underrette om betydelige udsving i efterspørgslen og forstyrrelser i deres forsyningskæder. Medlemsstaterne bør regelmæssigt ajourføre og udveksle deres oplysninger i Det Europæiske Halvlederråd. Hvis medlemsstaterne får kendskab til en potentiel halvlederkrise eller forekomsten af en relevant risikofaktor inden for rammerne af deres overvågningsaktiviteter eller gennem en underretning fra interessenterne, skal de varsle Kommissionen herom. Efter denne varsling eller efter en varsling via andre kilder, herunder oplysninger fra internationale partnere, indkalder Kommissionen til et ekstraordinært møde i Det Europæiske Halvlederråd. Mødet vil tjene til at vurdere behovet for at aktivere krisefasen og drøfte potentielle koordinerede indkøb forud for en mangel. Kommissionen indleder derudover høringer af eller samarbejde med relevante tredjelande på vegne af Unionen med henblik på at finde samarbejdsløsninger til håndtering af forstyrrelser i forsyningskæden. Afdeling 2 (Krisefase) indeholder regler for aktivering af krisefasen for halvledere og nærmere oplysninger om de nødforanstaltninger, der kan anvendes til at reagere på krisen. Kommissionen har beføjelse til at aktivere krisefasen ved hjælp af en gennemførelsesretsakt, når der foreligger konkrete, alvorlige og pålidelige beviser for en halvlederkrise. En sådan halvlederkrise opstår, når der er alvorlige forstyrrelser af forsyningen af halvledere, der fører til betydelige mangler med har betydelige negative virkninger for en eller flere vigtige sektorer i Unionen, eller forhindrer levering, reparation eller vedligeholdelse af vigtige produkter, der anvendes af kritiske sektorer. I gennemførelsesretsakten fastsættes varigheden af krisefasen eller dens forlængelse. Inden krisefasens udløb, vurderer Kommissionen efter hensyntagen til Det Europæiske Halvlederråds udtalelse, om aktiveringen af krisefasen bør forlænges. I løbet af krisefasen vil Det Europæiske Halvlederråd afholde ekstraordinære møder for at give medlemsstaterne mulighed for at arbejde tæt sammen med Kommissionen og koordinere eventuelle nationale foranstaltninger, der træffes med hensyn til forsyningskæden for halvledere. Når krisefasen aktiveres, kan Kommissionen træffe visse hasteforanstaltninger som fastsat i denne forordning. Kommissionen kan anmode repræsentative virksomhedsorganisationer eller om nødvendigt individuelle virksomheder, der er aktive i forsyningskæden for halvledere, om oplysninger, der er nødvendige for at vurdere halvlederkrisen og identificere potentielle afbødende foranstaltninger. Disse enheder er forpligtet til at give Kommissionen de ønskede oplysninger. De ønskede oplysninger kan bestå af oplysninger om deres produktionskapacitet, produktionsmængde, aktuelle primære forstyrrelser eller andre eksisterende data, der er nødvendige for at vurdere halvlederkrisens art eller for at identificere og vurdere potentielle afbødnings- eller nødforanstaltninger på nationalt plan eller EU-plan. Integrerede produktionsanlæg, åbne EU-produktionsanlæg, halvlederproduktionsanlæg, som tidligere har accepteret denne mulighed i forbindelse med modtagelse af offentlig støtte, og virksomheder i halvlederforsyningskæden, som har været genstand for en anmodning om prioriteret ordre fra et tredjeland i et omfang, der i væsentlig grad påvirker driften af kritiske sektorer, kan af Kommissionen pålægges at acceptere og prioritere produktionen af kriserelevante produkter til kritiske sektorer, hvor det er relevant. Derudover eller alternativt kan Kommissionen efter anmodning fra to eller flere medlemsstater fungere på deres vegne som indkøbscentral med henblik på at indkøbe kriserelevante produkter til kritiske sektorer. Kommissionen vurderer i samråd med Det Europæiske Halvlederråd nytteværdien, nødvendigheden og proportionaliteten af anmodningen. For så vidt angår definitionen af kritiske sektorer henviser denne forordning til de sektorer, der er opført i bilaget til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om kritiske enheders modstandsdygtighed, og derudover forsvarssektoren og andre aktiviteter, der er relevante for den offentlige sikkerhed, og fastsætter, at Kommissionen kan begrænse disse nødforanstaltninger til visse sektorer på denne liste. 1.5.Kapitel V — Forvaltning I kapitel V oprettes forvaltningssystemerne på EU-plan og nationalt plan. I den foreslåede forordning nedsættes der på EU-plan et europæisk halvlederråd bestående af repræsentanter for medlemsstaterne og med Kommissionen som formand. Det Europæiske Halvlederråd vil yde rådgivning om initiativet til repræsentantskabet for de offentlige myndigheder i fællesforetagendet for mikrochips (søjle 1), yde rådgivning og bistand til Kommissionen med henblik på at udveksle oplysninger om driften af integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg (søjle 2), drøfte og forberede identifikationen af specifikke kritiske sektorer og teknologier, behandle spørgsmål vedrørende overvågning og kriserespons (søjle 3), yde støtte til en sammenhængende anvendelse af den foreslåede forordning og lette samarbejdet mellem medlemsstaterne. Det Europæiske Halvlederråd støtter Kommissionen i det internationale samarbejde. Det koordinerer og udveksler også oplysninger med relevante kriseberedskabsstrukturer, der er oprettet i henhold til EU-retten. Det Europæiske Halvlederråd mødes i forskellige sammensætninger og afholder særskilte møder for sine opgaver inden for rammerne af søjle 1 og for sine opgaver inden for rammerne af søjle 2 og 3. Kommissionen kan nedsætte stående eller midlertidige undergrupper under Det Europæiske Halvlederråd og indbyde organisationer, der repræsenterer halvledersektorens og andre interessenters interesser, til disse undergrupper som observatører. På nationalt plan skal medlemsstaterne udpege en eller flere nationale kompetente myndigheder og blandt dem et nationalt centralt kontaktpunkt med henblik på forordningens gennemførelse. 1.6.Kapitel VI, VII og VIII — Afsluttende bestemmelser I kapitel VI understreges det, at alle parter forpligtes til at respektere fortroligheden af følsomme forretningsoplysninger og forretningshemmeligheder. Denne forpligtelse gælder for Kommissionen, de nationale kompetente myndigheder og andre myndigheder i medlemsstaterne samt alle repræsentanter og eksperter, der deltager i møder i Det Europæiske Halvlederråd og Halvlederudvalget. Kapitlet fastsætter også regler om sanktioner og bøder, der er effektive, står i et rimeligt forhold til overtrædelsen, har afskrækkende virkning og er underlagt passende sikkerhedsgarantier, for manglende overholdelse af forpligtelserne i henhold til denne forordning. Kommissionen kan pålægge tvangsbøder, hvis de relevante virksomheder ikke accepterer og prioriterer visse ordrer under en halvlederkrise. Desuden kan Kommissionen pålægge en virksomhed bøder, hvis den giver urigtige, ufuldstændige eller vildledende oplysninger eller undlader at indgive oplysningerne inden for den fastsatte frist. Kapitel VII indeholder regler og betingelser for udøvelsen af delegerede beføjelser og gennemførelsesbeføjelser. Den foreslåede forordning giver Kommissionen beføjelse til, hvor det er relevant, at vedtage gennemførelsesretsakter for at give mulighed for at præcisere procedurerne og sikre ensartet anvendelse af forordningen og delegerede retsakter med henblik på at ændre bilag I (de deri fastsatte aktiviteter på en måde, der er i overensstemmelse med initiativets mål) og bilag II (de målbare indikatorer og bestemmelserne om oprettelse af en overvågnings- og evalueringsramme til supplering af denne forordning). Kapitel VIII indeholder ændringer til andre retsakter, herunder programmet for et digitalt Europa, og en forpligtelse for Kommissionen til at udarbejde regelmæssige rapporter til Europa-Parlamentet og Rådet med henblik på evaluering og revision af forordningen.



2022/0032 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om en ramme for foranstaltninger til styrkelse af det europæiske økosystem for halvledere (mikrochipforordningen) (EØS-relevant tekst) EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 173, stk. 3, artikel 182, stk. 1, artikel 183 og artikel 114,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1)Halvledere udgør kernen i alt digitalt udstyr: fra smartphones og biler over kritiske anvendelser og infrastruktur inden for sundhed, energi, kommunikation og automatisering til de fleste andre industrisektorer. Halvledere er afgørende for, at den moderne økonomi og det moderne samfund kan fungere, men Unionen har været udsat for hidtil usete forstyrrelser af forsyningen af halvledere. Den nuværende forsyningsmangel er et symptom på permanente og alvorlige strukturelle mangler i værdi- og forsyningskæden for halvledere i Unionen. Forstyrrelserne har afsløret langvarige sårbarheder, navnlig en stærk afhængighed af tredjelande, når det gælder fremstilling og udformning af mikrochips. (2)Der bør fastlægges en ramme for at øge Unionens modstandsdygtighed inden for halvlederteknologier, stimulere investeringer, styrke kapaciteten i forsyningskæden for halvledere i Unionen og øge samarbejdet mellem medlemsstaterne og Kommissionen. (3)Med denne ramme forfølges to mål. Det første mål er at sikre de nødvendige betingelser for Unionens konkurrenceevne og innovationskapacitet samt sørge for, at industrien kan tilpasse sig strukturelle ændringer som følge af hurtige innovationscyklusser og behovet for bæredygtighed. Det andet mål, som er adskilt fra og supplerer det første mål, er at forbedre det indre markeds funktion ved at fastlægge en ensartet EU-retlig ramme for at øge Unionens modstandsdygtighed og forsyningssikkerhed inden for halvlederteknologier. (4)Det er nødvendigt at træffe foranstaltninger til kapacitetsopbygning og styrkelse af Unionens halvledersektor i overensstemmelse med traktatens artikel 173, stk. 3. Disse foranstaltninger indebærer ikke en harmonisering af nationale love og administrative bestemmelser. I denne forbindelse bør Unionen styrke det halvlederteknologiske og industrielle grundlags konkurrenceevne og modstandsdygtighed og samtidig styrke innovationskapaciteten i halvledersektoren og kapaciteten til at udforme og producere avancerede komponenter samt mindske afhængigheden af et begrænset antal virksomheder og geografiske områder i tredjelande. Mikrochips til Europa-initiativet ("initiativet") bør støtte disse mål ved at bygge bro over kløften mellem Europas kapacitet med hensyn til avanceret forskning og innovation og den bæredygtige industrielle udnyttelse heraf. Det bør fremme kapacitetsopbygning med henblik på udformning, produktion og systemintegration af næste generation af halvlederteknologier, fremme samarbejdet mellem centrale aktører i hele Unionen, styrke Europas forsynings- og værdikæder for halvledere, imødekomme centrale industrisektorers behov og skabe nye markeder. (5)Flere økonomiske sektorer og samfundsmæssige funktioner i Unionen afhænger af halvledere, og derfor er en modstandsdygtig forsyning afgørende for, at det indre marked kan fungere. I betragtning af den omfattende bevægelighed af halvlederprodukter på tværs af grænserne kan der bedst sikres modstandsdygtighed og sikkerhed i forbindelse med forsyningen af halvledere ved hjælp af EU-harmoniseringslovgivning på grundlag af traktatens artikel 114. Med henblik på koordinerede foranstaltninger til opbygning af modstandsdygtighed er det nødvendigt med harmoniserede regler for at lette gennemførelsen af specifikke projekter, der bidrager til sikkerhed i forbindelse med forsyningen af halvledere i Unionen. Den foreslåede overvågnings- og krisemekanisme bør være ensartet for at muliggøre en koordineret tilgang til kriseberedskabet for den grænseoverskridende værdikæde for halvledere. (6)Opnåelsen af disse mål vil blive understøttet af en forvaltningsmekanisme. Ved denne forordning nedsættes der på EU-plan et europæisk halvlederråd bestående af repræsentanter for medlemsstaterne og med Kommissionen som formand. Det Europæiske Halvlederråd skal rådgive og bistå Kommissionen i specifikke spørgsmål, herunder om ensartet anvendelse af denne forordning, lette samarbejdet mellem medlemsstaterne og udveksle oplysninger om spørgsmål relateret til denne forordning. Halvlederrådet bør afholde særskilte møder om sine opgaver i henhold til de forskellige kapitler i denne forordning. De forskellige møder kan inddrage forskellige sammensætninger af repræsentanter på højt plan, og Kommissionen kan nedsætte undergrupper. (7)I betragtning af forsyningskæden for halvlederes globale karakter er et internationalt samarbejde med tredjelande et vigtigt element for at opnå modstandsdygtighed i Unionens økosystem for halvledere. De foranstaltninger, der træffes i henhold til denne forordning, bør også sætte Unionen i stand til at spille en stærkere rolle som ekspertisecenter i et mere velfungerende globalt og internt afhængigt økosystem for halvledere. Kommissionen bør med bistand fra Det Europæiske Halvlederråd samarbejde og opbygge partnerskaber med tredjelande med henblik på at finde løsninger for så vidt muligt at afhjælpe forstyrrelser i forsyningskæden for halvledere. (8)Halvledersektoren er kendetegnet ved meget høje udviklings- og innovationsomkostninger og meget høje omkostninger i forbindelse med konstruktion af avancerede prøvnings- og forsøgsfaciliteter til støtte for den industrielle produktion. Det har direkte indvirkning på EU-industriens konkurrenceevne og innovationskapacitet samt på forsyningssikkerheden og -modstandsdygtigheden. I lyset af erfaringerne fra den seneste tids mangel i Unionen og på verdensplan samt hastigheden, hvormed der opstår nye teknologiske udfordringer, og hvormed innovationscyklusser, der påvirker værdikæden for halvledere, udvikler sig, er det nødvendigt at styrke Unionens konkurrenceevne, modstandsdygtighed og innovationskapacitet ved at oprette initiativet. (9)Medlemsstaterne bærer hovedansvaret for at opretholde Unionens solide industri-, konkurrence-, bæredygtigheds- og innovationsgrundlag. Karakteren og omfanget af udfordringerne i halvledersektoren for så vidt angår innovation kræver imidlertid handling i fællesskab på EU-plan. (10)Horisont Europa-rammeprogrammet for forskning og innovation, som blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695, (Horisont Europa) har til formål at styrke det europæiske forskningsrum (EFR) ved at tilskynde det til at blive mere konkurrencedygtigt, herunder inden for dets industri, samtidig med at alle aktiviteter inden for forskning og innovation fremmes med henblik på at gennemføre Unionens strategiske prioriteter og forpligtelser, som i sidste instans har til formål at fremme freden, Unionens værdier og befolkningernes velfærd. Det er en af Unionens vigtigste prioriteter, at de samlede finansielle midler, der tildeles programmet, ikke reduceres, og at reduktionen af de finansielle midler til programmet med det formål at forhøje finansieringsrammen for programmet for et digitalt Europa med henblik på at bidrage til mikrochipinitiativet bør opvejes af en anden kilde. Derfor bør der, uden at det berører Europa-Parlamentets og Rådets institutionelle prærogativer, stilles forpligtelsesbevillinger til rådighed for Horisont Europa i perioden 2023-2027 svarende til det beløb, der er reduceret med som følge af manglende eller ufuldstændig gennemførelse af forskningsprojekter inden for rammerne af programmet eller dets forløber, jf. artikel 15, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (finansforordningen). Dette beløb til forpligtelsesbevillinger kommer oven i de 0,5 mia. EUR (i 2018-priser), der allerede er nævnt i den fælles erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om genanvendelse af frigjorte midler i forbindelse med forskningsprogrammet. (11)For at udruste Unionen med den forsknings- og innovationskapacitet inden for halvlederteknologi, der er nødvendig for, at EU's forsknings- og industriinvesteringer fortsat er på forkant med udviklingen, og slå bro over den nuværende kløft mellem forskning og udvikling og produktion bør Unionen og medlemsstaterne koordinere deres indsats bedre og investere i fællesskab. For at opnå dette bør Unionen og medlemsstaterne tage hensyn til målene om digital og grøn omstilling. Initiativet bør i alle komponenter og foranstaltninger så vidt muligt integrere og maksimere fordelene ved halvlederteknologier som effektive katalysatorer for omstillingen til bæredygtighed, der kan føre til nye produkter og en mere effektiv, ren og varig anvendelse af ressourcer, herunder energi og materialer, der er nødvendige for produktionen af halvledere og for hele deres livscyklus. (12)For at nå det overordnede mål og imødegå udfordringerne på både udbuds- og efterspørgselssiden i det nuværende økosystem for halvledere bør initiativet omfatte fem hovedkomponenter. For det første bør initiativet for at styrke Europas udformningskapacitet støtte foranstaltninger til opbygning af en virtuel platform, der er tilgængelig i hele Unionen. Platformen bør forbinde designvirksomheder, SMV'er og opstartsvirksomheder, og leverandører af immateriel ejendom og værktøjer med forsknings- og teknologiorganisationer, så der kan skabes virtuelle prototypeløsninger baseret på fælles udvikling af teknologi. For det andet bør initiativet støtte udviklingen af og adgangen til pilotlinjer for at styrke forsyningssikkerheden og -modstandsdygtigheden og mindske Unionens afhængighed af produktion i tredjelande. Pilotlinjerne bør give industrien mulighed for at prøve, eksperimentere med og validere halvlederteknologier og systemudformningskoncepter på teknologiske modenhedsniveauer over niveau 3, men under niveau 8, samtidig med at miljøpåvirkningen reduceres mest muligt. I de tilfælde, hvor sådanne muligheder ikke forefindes i Unionen, og innovationspotentialet og Unionens globale konkurrenceevne dermed hæmmes, er investeringer i pilotlinjer fra EU, medlemsstaterne og den private sektor nødvendige for at imødegå den eksisterende strukturelle udfordring og det aktuelle markedssvigt. For det tredje bør initiativet for at fremme investeringer i alternative teknologier såsom kvanteteknologier, der bidrager til udviklingen af halvledersektoren, støtte foranstaltninger, herunder designbiblioteker for kvantechips, pilotlinjer til konstruktion af kvantechips og prøvnings- og forsøgsfaciliteter til kvantekomponenter. For det fjerde bør initiativet støtte oprettelsen af kompetencecentre for halvledere i hver medlemsstat for at fremme anvendelsen af halvlederteknologier, give adgang til udformnings- og pilotlinjefaciliteter og afhjælpe mangler på kvalificeret arbejdskraft i hele Unionen. Adgangen til offentligt finansieret infrastruktur såsom pilot- og prøvningsfaciliteter og til kompetencenetværket bør være åben for en bred vifte af brugere og skal gives på et gennemsigtigt og ikkediskriminerende grundlag og på markedsvilkår (eller baseret på omkostningerne plus en rimelig margen) for store virksomheder, mens SMV'er kan drage fordel af præferentiel adgang eller nedsatte priser. En sådan adgang, blandt andet for internationale forsknings- og handelspartnere, kan føre til en bredere gensidig inspiration og gevinster inden for knowhow og ekspertise, samtidig med at den bidrager til at dække omkostningerne. For det femte bør Kommissionen oprette en særlig facilitet til støtte for investeringer i halvledere (som led i de investeringsfremmende aktiviteter, der samlet kaldes "mikrochipfonden"), der kan tilbyde både egenkapitals- og gældsløsninger, herunder en blandingsfacilitet inden for rammerne af InvestEU-Fonden, som er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/523, i tæt samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank-Gruppe og sammen med andre gennemførelsespartnere såsom nationale erhvervsfremmende banker og institutter. Aktiviteterne inden for rammerne af "mikrochipfonden" bør støtte udviklingen af et dynamisk og modstandsdygtigt økosystem for halvledere ved at skabe mulighed for øget tilgængelighed af midler til støtte for vækst i opstartsvirksomheder og SMV'er samt investeringer i hele værdikæden, herunder for andre virksomheder i værdikæder for halvledere. I denne forbindelse vil Det Europæiske Innovationsråd yde yderligere målrettet støtte i form af tilskud og egenkapitalinvesteringer til markedsskabende højrisikoinnovatorer. (13)Mikrochips til Europa-initiativet bør fremme bedre koordinering af og større synergi mellem de eksisterende finansieringsprogrammer på EU-plan og nationalt plan, bedre koordinering og samarbejde med erhvervslivet og centrale interessenter i den private sektor og yderligere fælles investeringer sammen med medlemsstaterne for at overvinde begrænsningerne i den nuværende, fragmenterede offentlige og private investeringsindsats, fremme integration, gensidig inspiration og investeringsafkast for de igangværende programmer og forfølge en fælles strategisk EU-vision for halvledere som et middel til at realisere Unionens og medlemsstaternes ambition om at være førende i den digitale økonomi. Gennemførelsesmetoden for initiativet skal samle ressourcer fra Unionen, medlemsstaterne og tredjelande associeret med de eksisterende EU-programmer samt fra den private sektor. Hvorvidt initiativet bliver en succes, afhænger derfor af en kollektiv indsats fra medlemsstaternes side sammen med Unionen for at understøtte både de betydelige kapitalomkostninger og den brede tilgængelighed af ressourcer til virtuelt design, prøvning og pilotforsøg samt udbredelse af viden, færdigheder og kompetencer. I betragtning af de særlige forhold, der gør sig gældende for de pågældende foranstaltninger, bør initiativets mål, navnlig målene for aktiviteterne inden for rammerne af "mikrochipfonden", også støttes gennem en blandingsfacilitet inden for rammerne af InvestEU-fonden, hvis det er relevant. (14)Støtte fra initiativet bør anvendes til at rette op på markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på en proportional måde, og foranstaltningerne bør hverken overlappe eller fortrænge privat finansiering eller fordreje konkurrencen på det indre marked. Foranstaltningerne bør have en tydelig merværdi for Unionen.

(15)Initiativet bør bygge på den stærke videnbase og øge synergien med de foranstaltninger, der i øjeblikket støttes af Unionen og medlemsstaterne gennem programmer og tiltag med henblik på forskning og innovation inden for halvledere og udvikling af en del af forsyningskæden, navnlig Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa som oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/694, med det formål at styrke Unionen som global aktør inden for halvlederteknologi og anvendelse heraf med en voksende global andel af produktionen senest i 2030. Som supplement til disse aktiviteter vil der inden for rammerne af initiativet blive arbejdet tæt sammen med relevante interessenter, herunder den industrielle alliance om processorer og halvlederteknologier. (16)Med henblik på at fremskynde gennemførelsen af aktioner inden for rammerne af initiativet er det nødvendigt at give mulighed for, at nogle af aktionerne inden for rammerne af initiativet, navnlig vedrørende pilotlinjer, kan gennemføres ved hjælp af et nyt retligt instrument, det europæiske konsortium for infrastruktur for mikrochips (ECIC-konsortiet). ECIC-konsortiet bør have status som juridisk person. Det betyder, at i ansøgninger om finansiering af aktioner inden for rammerne af initiativet kan ECIC-konsortiet selv være ansøgeren i stedet for de enkelte enheder, der udgør konsortiet. Hovedformålet med ECIC-konsortiet bør være at tilskynde til et effektivt og strukturelt samarbejde mellem retlige enheder, herunder forsknings- og teknologiorganisationer. Derfor skal mindst tre retlige enheder fra tre medlemsstater deltage i ECIC-konsortiet, som også skal drives som et offentligt-privat sektorkonsortium med henblik på specifikke aktioner. Oprettelsen af ECIC-konsortiet bør ikke indebære, at der oprettes et nyt EU-organ, og bør ikke være målrettet en enkelt specifik aktion inden for rammerne af initiativet. Det bør afhjælpe manglen i Unionens værktøjskasse og kombinere finansiering fra medlemsstaterne, EU-budgettet og private investeringer med henblik på gennemførelse af aktioner inden for rammerne af initiativet. Der kan navnlig opnås stærk synergi gennem en kombineret udvikling af forskellige pilotlinjer i et ECIC-konsortium, der samler Unionens bidrag med medlemsstaternes og andre deltageres kollektive ressourcer. ECIC-konsortiets budget, som vil blive stillet til rådighed af medlemsstaterne og deltagere fra den private sektor i den forventede driftsperiode, bør overholde tidsrammerne for de aktioner, der gennemføres inden for rammerne af initiativet. Kommissionen bør ikke være direkte part i konsortiet. (17)Den primære gennemførelse af initiativet bør betros til fællesforetagendet for mikrochips som oprettet ved Rådets forordning XX/XX om ændring af forordning (EU) 2021/2085 om oprettelse af fællesforetagenderne under Horisont Europa for så vidt angår fællesforetagendet for mikrochips. (18)Offentlig støtte kan være hensigtsmæssig for at fremme den nødvendige fremstillings- og udformningskapacitet og dermed garantere forsyningssikkerheden i Unionen. I den forbindelse er det nødvendigt at fastsætte kriterier for at lette gennemførelsen af specifikke projekter, der bidrager til at nå målene i denne forordning, og skelne mellem to typer anlæg, nemlig: integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg. (19)Integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg bør være pioneranlæg, der tilvejebringer kapacitet til fremstilling af halvledere, der ikke er set tidligere i Unionen, og som bidrager til forsyningssikkerheden og et modstandsdygtigt økosystem på det indre marked. Den kvalificerende faktor for et pioneranlæg kan være teknologinode, det anvendte substratmateriale, som f.eks. siliciumcarbid og galliumnitrid, eller anden produktinnovation, der kan give bedre ydeevne, procesteknologi eller energi- og miljøpræstationer. Bortset fra forsknings- og udviklingsfaciliteter eller mindre produktionsanlæg bør et anlæg med en tilsvarende kapacitet i industriel målestok ikke allerede findes i Unionen, og der bør heller ikke være indgået forpligtelse om at lade et sådant anlæg opføre i Unionen. (20)Hvis åbne EU-produktionsanlæg stiller produktionskapacitet til rådighed for virksomheder, der ikke er knyttet til anlæggets operatør, bør de indføre, gennemføre og opretholde en hensigtsmæssig og effektiv funktionel adskillelse for at forhindre udveksling af fortrolige oplysninger mellem den interne og den eksterne produktion. Dette bør omfatte alle oplysninger, der indhentes i forbindelse med udformningen eller i frontend- og backend-processer. (21)For at kunne betragtes som et integreret produktionsanlæg eller et åbent EU-produktionsanlæg bør anlæggets opførelse og drift have en klar positiv indvirkning på værdikæden for halvledere i Unionen, navnlig med hensyn til at sikre en modstandsdygtig forsyning af halvledere til brugere på det indre marked. Indvirkningen på flere medlemsstater, herunder samhørighedsmål, bør betragtes som en indikator for et integreret produktionsanlægs eller et åbent EU-produktionsanlægs klare positive indvirkning på værdikæden for halvledere i Unionen. (22)Det er vigtigt, at integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg ikke er underlagt tredjelandes ekstraterritoriale anvendelse af forpligtelser til offentlig tjeneste, da dette kan underminere anlæggenes evne til at anvende deres infrastruktur, software, tjenester, faciliteter, aktiver, ressourcer, immaterielle ejendom eller knowhow, som er nødvendige for, at de kan opfylde deres forpligtelser vedrørende ordrer, der i henhold til denne forordning er prioriterede, hvilket de skal kunne garantere. (23)I betragtning af den hurtige udvikling inden for halvlederteknologier og for at styrke Unionens fremtidige industrielle konkurrenceevne bør integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg forpligte sig til fortsatte og effektive investeringer i de næste generationer af halvledere, herunder ved at prøve og eksperimentere med nye udviklinger ved hjælp af prioriteret adgang til pilotlinjer oprettet inden for rammerne af Mikrochips til Europa-initiativet, uden at dette berører andres adgang. (24)Med henblik på en ensartet og gennemsigtig procedure for anerkendelse som integreret produktionsanlæg eller åbent EU-produktionsanlæg bør afgørelsen om en sådan anerkendelse vedtages af Kommissionen efter ansøgning fra den enkelte virksomhed eller et konsortium bestående af flere virksomheder. I betragtning af betydningen af en koordineret og samarbejdsbaseret gennemførelse af et planlagt anlæg bør Kommissionen i sin vurdering tage hensyn til, i hvor høj grad den eller de medlemsstater, hvor ansøgeren har til hensigt at etablere anlægget, er klar til at støtte opførelsen. Endvidere kan Kommissionen i vurderingen af forretningsplanen tage hensyn til ansøgerens samlede resultater. I betragtning af de privilegier, der er forbundet med anerkendelsen som integreret produktionsanlæg eller åbent EU-produktionsanlæg, bør Kommissionen overvåge, at de anlæg, der er blevet tildelt denne status, fortsat opfylder kriterierne i denne forordning. (25)Integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg bør anses for at være i offentlighedens interesse på grund af deres betydning med hensyn til at garantere forsyningssikkerhed og muliggøre et modstandsdygtigt økosystem for halvledere. Sikkerhed i forsyningen af halvledere er også vigtigt for digitaliseringen, som fremmer den grønne omstilling i mange andre sektorer. For at bidrage til sikkerheden i forsyningen af halvledere i Unionen kan medlemsstaterne anvende støtteordninger og yde administrativ støtte i forbindelse med nationale tilladelsesprocedurer. Dette berører ikke Kommissionens kompetence på statsstøtteområdet, jf. traktatens artikel 107 og 108. Medlemsstaterne bør støtte opførelsen af integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg i overensstemmelse med EU-retten. (26)Det er nødvendigt at opføre integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg så hurtigt som muligt, samtidig med at den administrative byrde holdes på et minimum. Medlemsstaterne bør derfor behandle ansøgninger vedrørende planlægning, opførelse og drift af integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg så hurtigt som muligt. De bør udpege en myndighed, der skal lette og koordinere tilladelsesprocedurerne og udpege en koordinator, der skal fungere som centralt kontaktpunkt for et givent projekt. Hvis det er nødvendigt for at indrømme en fravigelse i henhold til Rådets direktiv 92/43/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF, kan opførelsen og driften af et anlæg desuden betragtes som værende af væsentlig samfundsinteresse i den i ovennævnte retsakter anvendte betydning, forudsat at de øvrige betingelser i nævnte bestemmelser er opfyldt. (27)Fælles standarder for grønne, pålidelige og sikre mikrochips vil være yderst gavnlige for det indre marked. Fremtidens intelligente enheder, systemer og konnektivitetsplatforme vil være afhængige af avancerede halvlederkomponenter og vil skulle leve op til grønne krav og krav om pålidelighed og cybersikkerhed, som i overvejende grad vil afhænge af den underliggende teknologi. Derfor bør Unionen udarbejde referenceprocedurer for certificering og kræve, at man i industrien i fællesskab udarbejder sådanne procedurer for specifikke sektorer og teknologier med potentiel stor social indvirkning. (28)På denne baggrund bør Kommissionen i samråd med Det Europæiske Halvlederråd bane vejen for certificering af grønne, pålidelige og sikre mikrochips og indlejrede systemer, der er afhængige af eller gør omfattende brug af halvlederteknologier. De bør navnlig drøfte og udpege de relevante sektorer og produkter, der har behov for en sådan certificering. (29)I lyset af de strukturelle mangler i forsyningskæden for halvledere og den deraf følgende risiko for forsyningsmangel i fremtiden omfatter denne forordning instrumenter til en koordineret tilgang til overvågning og effektiv afhjælpning af eventuelle markedsforstyrrelser. (30)På grund af de komplekse og indbyrdes forbundne værdikæder for halvledere, der er i hastig udvikling og omfatter forskellige aktører, er det nødvendigt med en koordineret tilgang til regelmæssig overvågning for at bedre at kunne afbøde risici, der kan påvirke forsyningen af halvledere negativt. Medlemsstaterne bør overvåge værdikæden for halvledere med fokus på tidlige advarselsindikatorer og tilgængeligheden og integriteten af de tjenesteydelser og varer, der leveres af centrale markedsaktører, på en sådan måde, at det ikke udgør en uforholdsmæssig stor administrativ byrde for virksomhederne. (31)Alle relevante resultater, herunder oplysninger fra relevante interessenter og industrisammenslutninger, bør forelægges Det Europæiske Halvlederråd, så der regelmæssigt kan udveksles oplysninger mellem højtstående repræsentanter for medlemsstaterne, og oplysningerne kan medtages i en oversigt over overvågningen af værdikæderne for halvledere. (32)Det er vigtigt at tage hensyn til halvlederbrugernes specifikke indsigt i forsyningssituationen. Medlemsstaterne bør derfor udvælge og regelmæssigt udveksle oplysninger med de vigtigste brugerkategorier på deres nationale markeder. Derudover bør medlemsstaterne give relevante interessentorganisationer, herunder industrisammenslutninger og repræsentanter for de vigtigste brugerkategorier, mulighed for at give oplysninger om betydelige ændringer i udbuddet og efterspørgslen og kendte forstyrrelser i deres forsyningskæder, f.eks. mangel på kritiske halvledere eller råmaterialer, længere gennemløbstid end gennemsnitligt, leveringsforsinkelser og usædvanlige prisstigninger. (33)Medlemsstaternes kompetente myndigheder kan for at kunne udføre disse overvågningsaktiviteter have behov for visse oplysninger, der måske ikke er offentligt tilgængelige, såsom oplysninger om den enkelte virksomheds rolle i værdikæden for halvledere. I disse begrænsede tilfælde, hvor det er nødvendigt og forholdsmæssigt med henblik på overvågningsaktiviteterne, bør medlemsstaternes kompetente myndigheder kunne anmode den pågældende virksomhed om disse oplysninger. (34)Medlemsstaterne bør underrette Kommissionen, hvis relevante faktorer indikerer en potentiel halvlederkrise. For at sikre en koordineret indsats for at imødegå sådanne kriser bør Kommissionen efter en medlemsstats underretning eller varsling fra andre kilder, f.eks. oplysninger fra internationale partnere, indkalde til et ekstraordinært møde i Det Europæiske Halvlederråd for at vurdere behovet for at aktivere krisefasen og drøfte, om det er hensigtsmæssigt, nødvendigt og forholdsmæssigt, at medlemsstaterne foretager koordinerede fælles indkøb. Kommissionen bør indlede konsultationer og samarbejde med relevante tredjelande med henblik på at imødegå eventuelle forstyrrelser i den internationale forsyningskæde i overensstemmelse med internationale forpligtelser, og uden at det berører proceduremæssige krav i henhold til traktaten om internationale aftaler.

(35)Som led i overvågningen bør de nationale kompetente myndigheder også foretage en kortlægning af virksomheder, der opererer i Unionen, i hele den på deres nationale område etablerede forsyningskæde for halvledere, og meddele disse oplysninger til Kommissionen. (36)For at lette en effektiv overvågning er der behov for en dybdegående vurdering af de risici, der er forbundet med de forskellige led i værdikæden for halvledere, bl.a. med hensyn til forsyningskilderne og forsyningernes oprindelse uden for Unionen. Sådanne risici kan være relaterede til kritiske input og kritisk udstyr til industrien, herunder digitale produkter, der kan være sårbare, mulige virkninger af forfalskede halvledere, produktionskapacitet og andre risici, der kan skabe forstyrrelser i forsyningskæden, påvirke den negativt eller bringe den i fare. Risiciene kan omfatte forsyningskæder med et enkelt fejlpunkt, eller som ellers er stærkt koncentrerede. Andre relevante faktorer kan omfatte tilgængeligheden af alternativer eller alternative kilder til kritiske input og modstandsdygtig og bæredygtig transport. Kommissionen bør med bistand fra Det Europæiske Halvlederråd og under hensyntagen til oplysninger fra de vigtigste brugerkategorier udarbejde en risikovurdering på EU-plan. (37)For at kunne forudse og forberede sig på fremtidige forstyrrelser i de forskellige led i værdikæden for halvledere i Unionen bør Kommissionen med bistand fra Det Europæiske Halvlederråd indkredse tidlige advarselsindikatorer i EU-risikovurderingen. Disse indikatorer kan omfatte tilgængeligheden af råmaterialer, mellemprodukter og menneskelige ressourcer, der er nødvendige for at kunne fremstille halvledere, eller relevant fremstillingsudstyr, den forventede efterspørgsel efter halvledere på EU-markedet og de globale markeder, prisstigninger, der overstiger normale prisudsving, virkninger af ulykker, angreb, naturkatastrofer og andre alvorlige hændelser, virkninger af handelspolitikker, toldsatser, eksportrestriktioner, handelshindringer og andre handelsrelaterede foranstaltninger samt virkningen af virksomhedslukninger, udflytninger eller opkøb af centrale markedsaktører. Medlemsstaterne bør overvåge sådanne tidlige advarselsindikatorer. (38)En række virksomheder, der leverer tjenesteydelser eller -varer inden for halvledere, anses for at være afgørende for en effektiv forsyningskæde for halvledere i Unionens økosystem på grund af antallet af EU-virksomheder, der er afhængige af deres produkter, deres markedsandel i Unionen eller på verdensplan, deres betydning med hensyn til at sikre et tilstrækkeligt forsyningsniveau eller de mulige konsekvenser af en forstyrrelse af forsyningen af deres produkter og tjenesteydelser. Medlemsstaterne bør udpege disse centrale markedsaktører på deres område. (39)Når det vurderes, om en udenlandsk direkte investering vil kunne påvirke sikkerheden eller den offentlige orden, kan medlemsstaterne og Kommissionen tage dens potentielle indvirkning på kritiske teknologier og produkter med dobbelt anvendelse som defineret i artikel 2, nr. 1), i Rådets forordning (EF) nr. 428/2009, herunder halvledere, i betragtning, jf. artikel 4 i forordning (EU) 2019/452 om et regelsæt for screening af udenlandske direkte investeringer i Unionen. (40)Som led i overvågningen kan medlemsstaterne specifikt vurdere tilgængeligheden og integriteten af centrale markedsaktørers tjenesteydelser og varer. Den pågældende medlemsstat kan gøre Det Europæiske Halvlederråd opmærksom på spørgsmål i denne forbindelse. (41)Med henblik på en hurtig, effektiv og koordineret EU-reaktion på en halvlederkrise er det nødvendigt at stille rettidige og ajourførte oplysninger om den aktuelle driftsmæssige situation til rådighed for beslutningstagere, og at der kan træffes effektive foranstaltninger til sikring af forsyningen af halvledere til berørte kritiske sektorer. (42)Halvlederkrisefasen bør aktiveres, hvis der foreligger konkrete, tungtvejende og pålidelige beviser på en sådan krise. Da Unionens industrisektorer udgør et stærkt brugergrundlag for halvledere, opstår der en halvlederkrise, hvis alvorlige forstyrrelser af forsyningen af halvledere fører til en betydelig mangel, der medfører betydelige forsinkelser og negative virkninger for en eller flere vigtige økonomiske sektorer i Unionen, enten direkte eller gennem følgevirkninger på grund af manglen. Alternativt eller derudover opstår der også en halvlederkrise, hvis alvorlige forstyrrelser af forsyningen af halvledere fører til en betydelig mangel, der forhindrer levering, reparation og vedligeholdelse af vigtige produkter, der anvendes i kritiske sektorer, f.eks. medicinsk og diagnostisk udstyr. (43)For at sikre en fleksibel og effektiv reaktion på en sådan halvlederkrise bør Kommissionen tillægges beføjelse til at aktivere krisefasen ved hjælp af en gennemførelsesretsakt og i en på forhånd fastsat periode under hensyntagen til udtalelse fra Det Europæiske Halvlederråd. Kommissionen bør vurdere behovet for forlængelse og forlænge krisefasens varighed med en på forhånd fastsat periode, hvis det vurderes at være nødvendigt, under hensyntagen til udtalelse fra Det Europæiske Halvlederråd. (44)I krisefasen er et tæt samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne og koordinering af alle nationale foranstaltninger, der træffes med hensyn til forsyningskæden for halvledere, uundværlige for at kunne afhjælpe forstyrrelser på den nødvendige samhørige, modstandsdygtige og effektive måde. Det Europæiske Hal