Særberetning Effektiviteten af EU’s støtte 
til prioriterede sektorer 
i HondurasDA 2016  nr. 30
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET

DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
Kontakt:  eca.europa.eu/da/Pages/ContactForm.aspx
Websted:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren (http://europa.eu)
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2016
Print ISBN 978-92-872-6300-1 ISSN 1831-0796 doi:10.2865/741113 QJ-AB-16-030-DA-C
PDF ISBN 978-92-872-4274-7 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/696483 QJ-AB-16-030-DA-N
EPUB ISBN 978-92-872-6265-3 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/914771 QJ-AB-16-030-DA-E
© Den Europæiske Union, 2016
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Printed in Luxembourg
Effektiviteten af EU’s støtte 
til prioriterede sektorer 
i Honduras
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)SærberetningDA 2016  nr. 30
02
 Revisionsholdet
Revisionsrettens særberetninger præsenterer resultaterne af forvaltningsrevisioner og juridisk-kritiske revisioner ved -
rørende specifikke EU-budgetområder eller forvaltningsspørgsmål. Med henblik på at opnå maksimal effekt udvæl -
ger og udformer Revisionsretten sine revisionsopgaver under hensyntagen til de risici, der knytter sig til forvaltnin -
gens resultatopnåelse eller regeloverholdelsen, de pågældende indtægters eller udgifters omfang, den fremtidige 
udvikling samt den politiske og offentlige interesse.
Denne forvaltningsrevision blev udført af Revisionsafdeling III - der ledes af Karel Pinxten, medlem af Revisionsret -
ten - hvis speciale er udgiftsområdet foranstaltninger udadtil, sikkerhed og retfærdighed. Revisionsarbejdet blev 
ledet af Bettina Jakobsen, med støtte fra kabinetschef Katja Mattfolk, attaché Kim Storup, ledende administrator 
Alejandro Ballester-Gallardo og opgaveansvarlig Werner Vlasselaer. Revisionsholdet bestod af Thomas Arntz, Aurelia 
Petliza og Ainhoa Pérez-Infante.
Fra venstre til højre: A. Pérez-Infante, W. Vlasselaer, B. Jakobsen, T. Arntz, A. Petliza

03
 Indhold
Punkt
 Forkortelser og akronymer
I - VIII Resumé
1 - 9 Indledning
1 - 4 Honduras står over for store udviklingsmæssige udfordringer
5 - 9 Honduras er det land i Mellemamerika, der modtager mest udviklingsstøtte fra EU
10 - 11 Revisionens omfang og revisionsmetoden
12 - 62 Bemærkninger
12 - 20 EU’s tilgang var overordnet set relevant og velkoordineret, men manglede fokus
13 - 16 EU-strategierne omhandlede vigtige behov, men finansieringen blev fordelt på for mange områder
17 - 20 Trods en god koordineringsstruktur for bidragyderne er der endnu ikke en effektiv arbejdsfordeling
21 - 31 Der blev hovedsageligt ydet budgetstøtte til relevante nationale politikker, men Kommissionens 
forvaltning var mangelfuld på en række områder
22 - 23 Budgetstøtten blev generelt ydet som støtte til relevante og troværdige nationale strategier
24 - 30 Der var store risici forbundet med budgetstøtten, som Kommissionen til en vis grad har afhjulpet
31 EU-delegationen manglede ekspertise til at forvalte budgetstøtteaktiviteterne på stedet
32 - 38 EU’s foranstaltninger gav overordnet set de forventede output, men svagheder 
i overvågningsværktøjerne forhindrede vurderingen af de opnåede resultater
33 - 35 De forventede output blev generelt nået, dog med forsinkelser, der hovedsageligt skyldtes den 
vanskelige situation
36 - 38 På trods af, at der blev brugt forskellige værktøjer, var resultatovervågningen mangelfuld
04 Indhold 
39 - 45 Kommissionen har gjort en stor indsats for at få en konstruktiv politisk dialog, som bidrager til 
positive forandringer
40 - 42 Kommissionen har udviklet relevante strategier for den politiske dialog inden for de fleste 
prioriterede sektorer
43 - 45 Kommissionens politiske dialog lettede gennemførelsen af EU’s foranstaltninger og førte til 
håndgribelige forbedringer
46 - 62 Under de vanskelige forhold, der råder i landet, har EU’s foranstaltninger bidraget til positive 
udviklinger, men den generelle situation i Honduras er fortsat bekymrende
47 - 56 Fattigdommen forværredes
57 - 59 EU-støtten førte til reformer inden for skovforvaltning, men det er for tidligt til at kunne se den 
overordnede virkning
60 - 62 EU-støtten har bidraget til et tættere samarbejde mellem retsvæsenet og de offentlige 
sikkerhedsinstitutioner, men situationen i landet er fortsat kritisk
63 - 67 Konklusioner og anbefalinger
 Bilag I — Kort over Honduras
 Bilag II  — Vejledende tildelinger til prioriterede sektorer i Honduras 2007-2013 og 2014-2020
 Bilag III  — Bilateral støtte til Honduras: beslutninger i perioden 2007-2015
 Bilag IV  — Betingelser fastsat i finansieringsaftaler om EU-foranstaltninger
 Kommissionens svar
05
 Forkortelser  
og akronymer
APN : Støtte til den nationale plan (Apoyo al Plan Nacional)
BNP : Bruttonationalprodukt
EuroFor : Europæisk støtteprogram til skovbrugssektoren (Programa de apoyo europeo al sector forestal)
Eurojusticia : Støtte til et hurtigt og tilgængeligt retssystem i Honduras (Promoviendo una Justicia Rápida 
y Accesible en Honduras)
EUROSAN : Fødevaresikkerhed, ernæring og modstandsdygtighed i  den tørre korridor (Seguridad Alimentaria, 
Nutrición y  Resiliencia en el Corredor Seco)
FVP : Flerårigt vejledende program (strategiske mål for EU’s samarbejde med Honduras i  perioden 2007-2013)
LSD : Landestrategidokument (flerårigt programmeringsinstrument)
MADIGEP : Støtteforanstaltninger til institutionsopbygning og forvaltning af den offentlige politik (Medidas de 
Apoyo al Desarrollo Institucional y la Gestión de Políticas Públicas)
MOSEF : Projekt til modernisering af Honduras’ skovbrugssektor (Proyecto Modernización del Sector Forestal de 
Honduras)
NVP : Nationalt vejledende program (perioden for landestrategidokumentet for 2007-2013 blev opdelt i  to på 
hinanden følgende NVP’er, som dækkede henholdsvis 2007-2010 og 2011-2013)
PAPSAC : Sektorstøtteprogram for vand og kvalitet (Programa de Apoyo Sectorial Agua y Calidad)
PASS : Støtteprogram for Honduras’ sikkerhedssektor (Programa de Apoyo al Sector Seguridad en Honduras)
PAAPIR : Støtteprogram for den offentlige administration og regionale integration (Programa de Apoyo a la 
Administración Pública y a la Integración Regional)
UNICEF : De Forenede Nationers Børnefond
WHO : Verdenssundhedsorganisationen
06
 Resumé
I
Honduras er et mellemamerikansk land, der lider under en høj fattigdom og udbredt vold. I de seneste år har EU og 
medlemsstaterne styrket deres samarbejde med Honduras, især med underskrivelsen af en associeringsaftale i  2012. 
EU har ydet sin udviklingsbistand til Honduras i form af både projekter og budgetstøtte.
II
Vi vurderede effektiviteten af EU’s bilaterale udviklingsstøtte til prioriterede sektorer i  Honduras. I  den forbindelse 
undersøgte vi Kommissionens forvaltning, og hvorvidt EU’s mål for udviklingsstøtten er blevet nået. Revisionen 
fokuserede på perioden 2007-2015, hvor EU’s betalinger beløb sig til 119  millioner  euro. De prioriterede sektorer, der 
blev undersøgt, var fattigdomsbekæmpelse, skovbrug samt sikkerhed og retfærdighed.
III
Vi konkluderede, at EU’s udviklingsstøtte til prioriterede sektorer i  Honduras var delvis effektiv i  revisionsperioden. 
Støtten bidrog til en række positive udviklingstendenser inden for disse sektorer. Effekten blev dog hæmmet af 
vanskelige forhold i  landet og en række svagheder på forvaltningsplan. Den generelle situation i  landet er fortsat 
bekymrende. Fattigdommen er blevet forværret, skovarealet er blevet mindre, vold er stadig meget udbredt, og 
antallet af mord er meget højt.
IV
EU’s foranstaltninger var relevante og førte generelt til de forventede resultater, omend med betydelige forsinkel -
ser, der typisk skyldtes udefra kommende faktorer. Kommissionens tilgang var ikke tilstrækkeligt fokuseret, idet den 
finansielle støtte var fordelt på mange forskellige områder, hvilket øgede risikoen for at bringe virkningen i fare. Vi 
fandt mangler i  de værktøjer, Kommissionen benyttede til at overvåge EU-foranstaltningernes resultater.
V
Der eksisterer en god koordineringsstruktur for bidragyderne i  Honduras. Men det reelle samarbejde var relativt 
begrænset, hvorfor støtteforanstaltningerne i  en række specifikke tilfælde kom til at overlappe hinanden. Kommissi -
onen arbejder dog hen imod en fælles programlægning med EU-medlemsstaterne fra 2018.
VI
Kommissionen har udviklet dialogstrategier med henblik på at strukturere sin politiske dialog med Honduras’ rege -
ring på forskellige områder. Dette er god praksis, men Kommissionen har dog ikke skriftligt vurderet, hvorvidt de 
mål, der blev opstillet i  dialogstrategierne, er blevet nået. Overordnet set har Kommissionen indført en konstruktiv 
politisk dialog, der har bidraget til opnåelsen af EU-foranstaltningernes mål.
07 Resumé 
VII
EU-delegationen i  Honduras rådede ikke over den nødvendige makroøkonomiske ekspertise og ekspertise inden for 
forvaltning af offentlige finanser til at kunne forvalte budgetstøtteforanstaltningerne. Der var endvidere betydelige 
risici forbundet med at yde budgetstøtte i  Honduras, fordi den makroøkonomiske ramme var usikker, og forvaltnin -
gen af de offentlige finanser var svag. Kommissionen formåede delvist at afhjælpe disse risici. Men den vurderede 
ikke berettigelsen til budgetstøtte på en tilstrækkelig struktureret måde til at kunne påvise, at landets fremskridt 
var i  overensstemmelse med klart definerede benchmarks og mål. Kommissionen reagerede endvidere ikke altid 
konsekvent, når partnerlandet ikke overholdt betingelserne for budgetstøtteberettigelse. Der blev således udsendt 
modstridende signaler, hvilket kan indvirke negativt på støttens effektivitet.
VIII
Vi fremsætter en række anbefalinger til Kommissionen med henblik på at styrke EU’s tilgang, forvaltningen af bud -
getstøtteforanstaltningerne, resultatmålingen af EU’s foranstaltninger og den politiske dialog inden for de priorite -
rede sektorer.
08
 Indledning
Honduras står over for store udviklingsmæssige 
udfordringer
01 
Honduras er et lavere mellemindkomstland beliggende i  Mellemamerika (jf. kor -
tet i bilag I ) med et befolkningstal på over 8 millioner. Siden parlamentsvalget, 
der fandt sted i november 2009 efter et statskup, er landet blevet ledet af det 
samme politiske parti.
02 
På FN’s  indeks for menneskelig udvikling1 lå Honduras i 2015 på en 131.-plads 
ud af 188 lande og anses derfor for at være et land med et mellemhøjt niveau af 
menneskelig udvikling. Landet har en af de højeste fattigdomsrater i  Latiname -
rika, idet 68,2 % af befolkningen er berørt af fattigdom. 39,7 % af befolkningen 
lever i  ekstrem fattigdom2. Honduras er også et af de samfund i Latinamerika, der 
har den højeste ulighed.
03 
Honduras har gennem tiden vedtaget en lang række strategier for at finde løsnin -
ger på landets udviklingsmæssige udfordringer (jf. tekstboks 1 ).1 Human Development Report 
2015 (rapport om menneskelig 
udvikling 2015), De Forenede 
Nationers Udviklingsprogram.
2 Ifølge oplysninger fra 2014 fra 
det nationale institut for 
statistik (» Instituto Nacional de 
Estadística «).
Regeringens udviklingsstrategier
Regeringen vedtog i  2001 en strategi for fattigdomsbekæmpelse som ramme for kanalisering af udviklings -
støtte. Honduras var det eneste land i Latinamerika med en sådan strategi. Dette var et krav for at kunne nyde 
godt af gældslettelserne under initiativet til fordel for stærkt gældstyngede fattige lande. Regeringen gen -
nemgik strategien for fattigdomsbekæmpelse i perioden 2006-2008 for at styrke sit fokus på de meget fattige, 
men godkendte aldrig officielt den ændrede strategi.
Efter statskuppet i 2009 vedtog de politiske partier en langsigtet plan kaldet »landevision 2010-2038«3 og en 
plan med mellemlangt sigte kaldet »den nationale plan 2010-2022«4. Den langsigtede plan indeholder fire 
ambitiøse overordnede mål, der vedrører sociale, politiske og økonomiske politikker, som skal nås inden 2038. 
Planen skal gennemføres ved hjælp af to nationale planer og syv regeringsplaner. Den nationale plan for 
2010-2022 har fokus på 11 strategiske områder.
3 » Visión de País 2010-2038 «.
4 » Plan de Nación 2010-2022 «.Tekstboks 1
09 Indledning 
04 
Den makroøkonomiske ustabilitet er blevet identificeret som en af årsagerne 
til lav vækst og utilstrækkelig fattigdomsbekæmpelse. Honduras er også kendt 
som et meget voldeligt land med en mordrate pr. indbygger, der ligger blandt de 
højeste i  hele verden. Kombineret med straffrihed og korruption udgør dette en 
grundlæggende forhindring for Honduras’ udvikling.
Honduras er det land i Mellemamerika, der modtager 
mest udviklingsstøtte fra EU
05 
EU er Honduras’ næststørste handelspartner, kun overgået af USA. I juni 2012 
underskrev EU og medlemsstaterne en associeringsaftale med de mellemameri -
kanske lande. Aftalen bygger på tre søjler: politisk dialog, samarbejde og handel. 
Handelssøjlen trådte midlertidigt i kraft for Honduras i juli 2013, mens søjlerne for 
politisk dialog og samarbejde træder i kraft, så snart alle EU-medlemsstater har 
ratificeret aftalen.
06 
EU og medlemsstaterne har også underskrevet en aftale om politisk dialog og 
samarbejde med de mellemamerikanske lande, som trådte i kraft den 1. maj 2014. 
Aftalen skal sikre politisk dialog på en række områder og omhandler blandt an -
det mulighed for samarbejde inden for udenrigs- og sikkerhedspolitik.
07 
EU ligger på fjerdepladsen på listen over de 12 største bidragydere i  Honduras og 
tegner sig for 11 % af den samlede officielle udviklingsstøtte i landet. Kommissi -
onen planlægger EU’s bilaterale støtte i  syvårige perioder. Den samlede finansie -
ringsramme blev forhøjet fra 223 millioner euro i perioden 2007-2013 til 235 mil -
lioner  euro i  perioden 2014-2020 (jf.  bilag II ). Nøgleprioriteterne for perioden 
2007-2013 var fattigdomsbekæmpelse, naturressourcer samt sikkerhed og ret -
færdighed. Nøgleprioriteterne for 2014-2020 er fødevaresikkerhed, med fokus på 
familiedrevne landbrug, beskæftigelse samt ordentligt arbejde og retssikkerhed.
08 
I perioden 2007-2015 resulterede disse tildelinger i  kontrakter med en samlet 
værdi på 194 millioner euro og udbetalinger på i alt 119 millioner euro (jf. figur 1  
og bilag III ). Cirka halvdelen af den bilaterale støtte ydes som budgetstøtte5, 
både som generel budgetstøtte og sektorspecifik budgetstøtte. Den anden halv -
del gennemføres i  form af projekter. Parallelt med EU-foranstaltningerne fører 
Kommissionen en politisk dialog.5 Budgetstøtte er en 
støttemetode, der går ud på, 
at Kommissionen overfører 
midler til statskassen i et 
partnerland med henblik på at 
tilføre supplerende 
budgetmidler til støtte af en 
national udviklingsstrategi 
eller sektorstrategi. Støtten 
ledsages af politisk dialog, 
resultatevaluering og 
kapacitetsopbygning.
10 Indledning Figur 1
Kilde:  Europa-Kommissionen.Udbetalinger til EU-foranstaltninger vedtaget i perioden 2007-2015
millioner euro
BudgetstøtteTeknisk bistandProjektstøtte
2015 2014 2013 2012 2011 201040
35
30
25
20
15
10
5
0
09 
Honduras har ud over det programmerede bilaterale samarbejde også draget 
fordel af:
a) en række regionale samarbejdsprogrammer for Latinamerika. Disse program -
mer omhandler social samhørighed, god forvaltningspraksis, lokaludvikling 
i byområdet, viden inden for vandsektoren, energi til isolerede samfund og 
klimaændringer. Den samlede regionale støtte steg betydeligt fra 556 millio -
ner euro i  perioden 2007-2013 til 805  millioner  euro i  perioden 2014-2020
b) det subregionale program for Mellemamerika med fokus på sikkerhed og 
retfærdighed, klimaændringer og udvikling af den private sektor med hen -
blik på vækst i beskæftigelsen. Også her steg den samlede støtte betydeligt 
fra 75  millioner  euro i  perioden 2007-2013 til 120  millioner  euro i  perioden 
2014-2020
c) 47 projekter, der er blevet finansieret inden for rammerne af tematiske 
budgetposter, herunder uddannelse, decentralisering, fødevaresikkerhed og 
menneskerettigheder. Udgifterne beløb sig til 24  millioner  euro
d) den latinamerikanske investeringsfacilitet, som har givet tilsagn om 7 millio -
ner euro til Honduras til et vejprojekt og har planer om et elektricitetsprojekt
e) et projekt til en værdi af 1,1 million euro, som blev finansieret inden for 
rammerne af stabilitetsinstrumentet med henblik på at støtte sandheds- og 
forsoningskommissionen efter statskuppet i  2009 (jf. punkt 1).
11
 Revisionens omfang 
og revisionsmetoden
10 
Vi har evalueret effektiviteten af EU’s udviklingsstøtte til prioriterede sektorer 
i Honduras. I  den forbindelse har vi undersøgt Kommissionens forvaltning, og 
hvorvidt EU’s mål for udviklingsstøtten er blevet nået. Revisionen havde fokus på 
perioden 2007-2015 og blev gennemført fra november 2015 til april 2016. De prio -
riterede sektorer, der blev undersøgt, var: fattigdomsbekæmpelse, naturressour -
cer samt sikkerhed og retfærdighed. Disse sektorer modtog 89 % af de midler, 
der blev ydet som bilateral støtte i perioden 2007-2015 (jf. bilag III ).
11 
Revisionsarbejdet bestod af en skrivebordsgennemgang, interview med medar -
bejdere i  Kommissionens hovedkvarterer og Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil 
samt et besøg i Honduras. Formålet med besøget var at indsamle yderligere 
oplysninger og interviewe medarbejderne i  EU-delegationen, repræsentanter 
fra de nationale myndigheder, støttemodtagere, andre bidragydere og civile 
samfundsorganisationer.
12
 Bemærkninger
EU’s tilgang var overordnet set relevant og 
velkoordineret, men manglede fokus
12 
Vi undersøgte, om Kommissionen  — i  samarbejde med Tjenesten for EU’s Op -
træden Udadtil  — konsekvent prioriterede de sektorer, hvor der var størst behov. 
Derudover undersøgte vi, om Kommissionen på hensigtsmæssig vis havde koor -
dineret sin tilgang med de øvrige aktive bidragydere i  Honduras.
EU-strategierne omhandlede vigtige behov, men 
finansieringen blev fordelt på for mange områder
13 
I forbindelse med planlægningen af den bilaterale støtte til Honduras arbejde -
de Kommissionen med en lang række prioriterede områder6. Kommissionens 
programmeringsdokumenter indeholdt generelt overbevisende argumenter for 
indsatsen inden for nye områder, idet indsatsen kunne opfylde nogle væsentlige 
behov, der var omfattet af relevante og troværdige nationale strategier. Kom -
missionens strategi for 2011-2013 omfattede dog i  nogle tilfælde støtte til om -
råder (f.eks. vedvarende energi, energieffektivitet og kvalitetssystemer for øget 
konkurrenceevne), som Honduras’ regering ikke havde vedtaget en sektorstrategi 
for. Det er derfor ikke påvist, at Kommissionens støtte til disse områder også var 
en prioritet for regeringen.
14 
Kommissionen gennemførte sine strategier gennem en række foranstaltnin -
ger, der omfattede finansiel bistand (jf. bilag III ). Foranstaltningernes mål blev 
defineret bredt (jf. tekstboks 2 ), navnlig inden for fattigdomsbekæmpelse, som 
var en prioriteret sektor i  perioden 2007-2013. Foranstaltningerne berørte en lang 
række områder, herunder uddannelse, sundhed, vand og sanitet, kvalitetssyste -
mer, statistiske systemer og forvaltning af offentlige finanser. Det begrænsede 
fokus betød, at tiltagene og den finansielle støtte blev fordelt på mange områ -
der, hvilket satte deres potentielle virkning på spil. Derudover indebar Kommissi -
onens strategiske valg nogle hyppige ændringer, idet den reagerede fleksibelt på 
ændringer i  de nationale strategier. Resultatet var, at nogle af disse områder kun 
modtog støtte i  en forholdsvis kort periode. De vigtigste eksempler er støtten til 
grundlæggende uddannelse, sundhed, kvalitetssystemer samt vand og sanitet, 
der var prioriterede områder i  tre eller fire år.6 Kommissionen identificerede 
seks »prioriterede sektorer« for 
perioden 2007-2013 og 
2014-2020. Disse prioriterede 
sektorer dækkede mange 
forskellige områder såsom 
uddannelse, sundhed, vand 
og sanitet, skovbrug, 
vedvarende energi, sikkerhed 
og retfærdig og andre. 
Jf. bilag II  for nærmere 
oplysninger.
13 Bemærkninger 
15 
Aktiviteterne under de foranstaltninger, der blev anvendt til at gennemføre Kom -
missionens strategier, var godt koordineret med og supplerede andre EU-støt -
teforanstaltninger i form af bilaterale, regionale og tematiske programmer. I de 
fleste tilfælde var målene og aktiviteterne også i overensstemmelse med behove -
ne i den sektor, der modtog støtte. Revisionen viste dog følgende to undtagelser:
a) En del af den støtte, der blev ydet inden for rammerne af MOSEF til kommu -
ner, opfyldte ikke skovbrugets behov. Eksempler på dette er undervisning 
i principperne om generel hygiejne, opførelsen af vandreservoirer til den 
generelle vandforsyning, installationen af affaldsspande i  primærskolen, 
etablering af stier og kiosker i  en bypark og installationen af solcellepaneler. 
EU’s foranstaltninger omhandlede imidlertid ikke i tilstrækkelig grad usikker -
heden med hensyn til ejendomsretsforhold, som er en af de største svaghe -
der inden for skovbruget. Usikkerheden skyldes, at tre institutioner har stået 
for at uddele ejendomsretten til skovarealerne, uden at denne uddeling er 
blevet koordineret. Dette har negative konsekvenser for bekæmpelsen af 
skovrydning, skovbrande og ulovlig skovhugst.Mål for EU-foranstaltningerne inden for de prioriterede sektorer, der var omfattet 
af revisionen
Fattigdomsbekæmpelse
APN (2009)  Støtte til gennemførelsen af de nationale planer og strategier med fokus på kvaliteten af den 
grundlæggende uddannelse og sundhedsstrategier til bekæmpelse af mødre- og børnedødelig -
hed. I mindre grad støtte til reformen af den offentlige tjeneste og det nationale statistikinstitut7.
PAPSAC (2012)   Forbedring af vand- og sanitetssituationen og landbrugsfødevaresektorens konkurrenceevne 
med fokus på kvalitet.
Naturressourcer
MOSEF (2011) Styrkelse af skovbevaringsinstituttet8 og den lokale skovforvaltning.
EuroFor (2013)  Støtte til gennemførelsen af det nationale skovbrugsprogram og skovforvaltning i nærmiljøet.
Sikkerhed og retfærdighed
PASS (2008)   Støtte til sikkerhedssektoren gennem vedtagelsen af den nationale sikkerheds- og retspolitik, 
udviklingen af institutionel kapacitet, forebyggelses- og rehabiliteringspolitikker og forbed -
ringer i  tilbageholdelsesforholdene.
Eurojusticia (2013)  Hovedfokus på retssystemet, styrkelse af den institutionelle kapacitet til at retsforfølge og 
straffe korruption og voldskriminalitet, udvikling af interne og eksterne kontroller inden for 
sektoren og forbedring af domstolsadgangen.
7 » Instituto Nacional de Estadística «.
8 » Instituto de Conservación Forestal «.Tekstboks 2
14 Bemærkninger 
b) På samme måde som andre bidragydere ydede EU støtte til uddannelsessek -
toren med fokus på førskolen og grundskolen (1. til 6. klasse) i stedet for på 
de højere klasser (7. til 9. klasse), på trods af at der ifølge de nationale myn -
digheder var behov for mere opmærksomhed på sidstnævnte9.
16 
Der blev ydet teknisk bistand som del af foranstaltningerne eller  — i  tilfælde 
af fattigdomsbekæmpelsen — ved hjælp af specifikke foranstaltninger10. De 
nationale myndigheder prioriterede den tekniske bistand. På den måde kunne 
relevante behov opfyldes, og dobbeltarbejde undgås. Kommissionen tog dog fat 
på mange områder (jf. punkt 13 og 14), og de tilgængelige midler var derfor ikke 
tilstrækkelige til at kunne opfylde de betydelige behov inden for de prioriterede 
sektorer  — på trods af specifikke anmodninger fra de ansvarlige fagministerier. 
Disse anmodninger vedrørte relevante behov, der heller ikke blev taget op af 
andre bidragydere.
a) En række af de anmodninger om teknisk bistand, sundhedsministeriet havde 
indsendt, blev ikke imødekommet, herunder anmodninger om en under -
søgelse af vitamin- og mineralmanglen i befolkningen og udvikling af et 
integreret sundhedssystem og dertil hørende informationssystemer.
b) Kun nogle få lokale myndigheder, som fik beføjelse til at forvalte vand- og 
sanitetssektoren, kunne modtage støtte til kapacitetsopbygning, og en 
række generelle anmodninger om teknisk bistand inden for vand- og sani -
tetssektoren blev afvist. De behov, der ikke blev dækket, vedrørte bistand til 
udarbejdelse af lovgivning, udformning af lokale projekter og udvikling af et 
informationssystem til vandforvaltning.
c) Den tekniske bistand, der blev ydet til at forbedre kvalitetssystemerne med 
henblik på at styrke konkurrenceevne, dækkede ikke nogle af de nøglebe -
hov, der var blevet identificeret af regeringen, blandt andet udarbejdelse 
af en lov til gennemførelse af loven til fremme af kvalitet, godkendelse af 
metoder til sporing af giftige reststoffer i  fødevarer, konsolidering af for -
skellige nationale strategier og udvikling af en strategisk plan for Honduras’ 
akkrediteringskontor.
Trods en god koordineringsstruktur for bidragyderne er der 
endnu ikke en effektiv arbejdsfordeling
17 
Hovedkoordineringsmekanismen samler de vigtigste bidragydere11 og er orga -
niseret på tre niveauer (jf. figur 2 ), herunder på sektorniveau, hvor bidragyderne 
deler information og udveksler holdninger. Kommissionen deltager aktivt i  en 
lang række af disse arbejdsgrupper.9 Som anført i den nationale 
uddannelsesplan (» Plan de 
educación 2010-2014 !Para el 
cambio ya! «).
10 PAAPIR og MADIGEP.
11 Canada, Frankrig, Tyskland, 
Italien, Japan, Nederlandene, 
Spanien, Det Forenede 
Kongerige, USA, Sverige, 
Schweiz, Den 
Mellemamerikanske Bank for 
Økonomisk Integration, Den 
Interamerikanske 
Udviklingsbank, 
Verdensbanken, Den 
Internationale Valutafond og 
Europa-Kommissionen.
15 Bemærkninger 
18 
Kommissionen har arbejdet tæt sammen med EU-medlemsstaterne, navnlig i  for-
bindelse med indgåelsen af delegationsaftaler med Tyskland og Spanien inden 
for henholdsvis skovbrugs- og retssektoren. Der var endnu ikke været en effektiv 
arbejdsdeling, men Kommissionen arbejder dog på at sikre en fælles program -
lægning fra 201812.Figur 2Koordinering af bidragydere i Honduras
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.
12 Der blev i 2013 aftalt en 
køreplan for den fælles 
programlægning mellem EU 
og de medlemsstater, der er 
aktive i  Honduras.
Gruppen på højt plan af ambassadører og multilaterale indbyggerrepræsentanter 
Politisk niveau
Teknisk gruppe med samarbejdsledere
13 sektorspeciﬁkke arbejdsgrupper
Køn
Sikkerhed, 
retfærdighed, 
mennesker-
ettigheder
SundhedDecentralisering 
og lokal udviklingGennemsigtighed 
og god forvaltningValgobservationStøtteeﬀektivitet
Fødevaresikkerhed 
og ernæring
Skovlandbrug, 
miljø og 
risikostyring
Vand og 
sanitet
UddannelseOrdentligt 
arbejde og 
økonomisk 
udviklingInfrastruktur 
og energi
16 Bemærkninger 
19 
Samarbejdet med de andre bidragydere har været mindre intenst. På revisions -
tidspunktet var der ingen reel arbejdsdeling, hvilket betød, at der inden for de 
prioriterede områder, navnlig uddannelse13, sundhed samt vand og sanitet, var 
en række bidragydere med forskellige tilgange. I  nogle tilfælde medførte dette 
endda overlappende støtte (jf. tekstboks 3 ). De vigtigste forhindringer for en 
bedre koordinering af bidragyderne var det manglende samarbejde fra Hondu -
ras’ regerings side og nogle bidragyderes modstand.13 Bidragyderne havde fokus 
rettet mod de første to 
cyklusser af primærskolen. Der 
blev dog ydet begrænset 
støtte til tredje cyklus af 
primærskolen eller 
sekundærtrinnet.
Overlappende støtte
Inden for sikkerheds- og retssektoren var der i  en vis udstrækning overlapning i  støtten til sikkerhedsmini -
steriet, hvor undervisningen i  kriminalefterforskning for det nationale politi blev gennemført med støtte fra 
forskellige bidragydere, der benyttede sig af forskellige tilgange og doktriner.
Inden for vand- og sanitetssektoren modtog halvdelen af alle kommuner ingen støtte overhovedet, mens 
mange andre modtog støtte fra flere bidragydere på samme tid.Tekstboks 3
20 
En anden forhindring var, at der ikke var et godt overblik over bidragydernes 
støtte. Der blev ikke udført de nødvendige kortlægningsaktiviteter for alle sekto -
rer (f.eks. kvalitetssystemer for at øge konkurrenceevnen), disse var ufuldstændi -
ge og/eller blev ikke opdateret ret ofte.
Der blev hovedsageligt ydet budgetstøtte til relevante 
nationale politikker, men Kommissionens forvaltning 
var mangelfuld på en række områder
21 
Vi undersøgte, hvorvidt budgetstøtten blev ydet som støtte til relevante og 
troværdige nationale strategier. Derudover undersøgte vi, om reaktionen på de 
risici, der er forbundet med budgetstøtten, var hensigtsmæssig, og om Kommis -
sionens EU-delegation rådede over et tilstrækkeligt antal medarbejdere med 
passende kvalifikationer til at kunne forvalte budgetstøtteforanstaltningerne.
17 Bemærkninger 
Budgetstøtten blev generelt ydet som støtte til relevante og 
troværdige nationale strategier
22 
Kommissionen ydede en stor del af sin finansielle støtte i form af budgetstøtte (jf. 
punkt  8). Det har den gjort inden for fattigdomsbekæmpelsen siden 2010 (APN 
og PAPSAC) og i kombination med projektstøtte for skovbruget siden 2013 (Euro -
For). Senest forpligtede Kommissionen sig også til at anvende denne støtteme -
tode til at støtte fødevaresikkerheden (EUROSAN) fra 2016. Med sin budgetstøtte 
støtter Kommissionen i  de fleste tilfælde de nationale udviklingsstrategier (jf. 
tekstboks 1 ), som omfattede mål inden for de pågældende områder, og relevan -
te og troværdige sektorstrategier:
a) Inden for fattigdomsbekæmpelse havde regeringen en uddannelsesstrategi 
(»Plan de educación!Para el cambio ya! «) og en sundhedsstrategi (» Plan naci -
onal salud «) for perioden 2010-2014. Disse to strategier sigtede begge mod 
årtusindudviklingsmålene. Landet havde endvidere en strategisk plan for 
moderniseringen af vand- og sanitetssektoren.
b) Skovbrugssektoren var underlagt det nationale skovbrugsprogram for 2004-
202114, der har til formål at mindske den miljømæssige sårbarhed og styrke 
sektorens kapacitet til at bidrage til økonomien.
c) På fødevaresikkerhedsområdet blev den nationale strategi for fødevare -
sikkerhed og ernæring opdateret i  2010. Formålet er at højne fødevaresik -
kerheden, fødevarernes tilgængelighed og ernæringsniveauet. Honduras’ 
præsident erklærede i  2014, at den vigtigste prioritet var den såkaldte »tørre 
korridor« (en region15 ramt af kronisk underernæring). Regeringen gennem -
fører sin strategi gennem et nationalt program med titlen »alliancen for den 
tørre korridor«.
23 
Der fandtes imidlertid ingen klar regeringsstrategi16 for PAPSAC-målet om at 
forbedre kvalitetssystemerne for at øge konkurrenceevnen17. Selvom der i  den 
nationale plan henvises til behovet for at styrke landets konkurrenceevne og 
produktivitet, identificeres der ikke et behov for at forbedre kvalitetssystemerne. 
Forbedring af kvalitetssystemer er heller ikke medtaget som prioritet i  den nati -
onale konkurrencestrategi18. Derudover var den nationale indsats til forbedring 
af kvalitetssystemerne fragmenteret og havde ikke et særskilt budget, samtidig 
med at de involverede institutioner19 ingen kompetence havde til at udarbejde 
politikker og reformer.14 »Programa Nacional Forestal 
2004-2021 «.
15 Regionen dækker det centrale, 
vestlige og sydlige Honduras.
16 Ifølge Europa-Kommissionens 
retningslinjer for budgetstøtte 
forudsætter programmerne 
for sektorbudgetstøtte, at der 
findes relevante og 
troværdige sektorstrategier.
17 Kvalitetssystemerne 
omhandler normalisering, 
metrologi, godkendelse og 
overensstemmelsessikring.
18 »Estrategia nacional de 
competitividad «.
19 Det nationale kvalitetssystem 
og ministeriet for planlægning 
og eksternt samarbejde.
18 Bemærkninger 
Der var store risici forbundet med budgetstøtten, som 
Kommissionen til en vis grad har afhjulpet
24 
Budgetstøtten i Honduras var forbundet med en række væsentlige risici, navnlig 
i forhold til makroøkonomisk ustabilitet og svagheder i  forvaltningen af offentli -
ge finanser såsom svig og korruption. I  overensstemmelse med risikovurderings -
rammen20 beskrev Kommissionen disse risici og forsøgte at afhjælpe dem.
Makroøkonomisk stabilitet
25 
Makroøkonomisk stabilitet i  modtagerlandet er en nøglebetingelse for EU-bud -
getstøttens effektivitet. Honduras’ makroøkonomiske politik var ustabil. I 2008 
lykkedes det ikke Den Internationale Valutafond at indgå en aftale med Hon -
duras, efter det blev vurderet, at regeringen ikke fulgte fondens anbefalinger, 
hvad angik penge- og valutapolitikken, omkostningskontrollen og tilsynet med 
banksystemet. Der blev først indgået en ny aftale med Den Internationale Valu -
tafond i oktober 2010, men i marts 2012 blev denne dog lagt på hylden igen efter 
uenighed om den nødvendige makroøkonomiske politik, især behovet for at 
liberalisere valutamarkedet. I  december 2014 nåede Den Internationale Valuta -
fond endelig til enighed med Honduras’ regering om en makroøkonomisk politik, 
og denne aftale er siden blev gennemført med vellykket resultat. Landet er dog 
fortsat sårbart over for udefra kommende kriser, navnlig i  relation til USA’s økono -
miske vækst og olieprisen.
26 
Kommissionens risikoreducerende foranstaltninger omfatter dialog, hvilket sær -
ligt er blevet anvendt i forhold til finansministeriet og dermed også har styrket 
ministeriets kompetencer. Derudover gøres der brug af teknisk bistand, navnlig 
for at hjælpe med at analysere situationen, vurdere risiciene og udarbejde økono -
miske prognoser. Kommissionens betingelser for udbetaling af støtte (jf.  bilag IV ) 
omfattede et krav om en troværdig og relevant stabilitetsorienteret makroøko -
nomisk politik. Der var dog kun meget få oplysninger om, hvad der reelt blev 
forventet. Der blev henvist til en række indikatorer, men der var ikke anført mål 
eller grænseværdier. Kommissionens beslutninger om at indgå forpligtelser 
om og udbetale budgetstøtte tog således ikke udgangspunkt i en tilstrækkelig 
struktureret vurdering af, hvorvidt de opnåede fremskridt var tilfredsstillende. 
Denne tilgang er navnlig bekymrende, når der er tale om de beslutninger, der 
blev truffet i de år, hvor Honduras ikke havde en aftale med Den Internationale 
Valutafond, fordi der var større sandsynlighed for en usikker makroøkonomisk 
ramme (jf. punkt 25).20 Risikovurderingsrammen blev 
indført i overensstemmelse 
med anbefalingen 
i Revisionsrettens 
særberetning nr.  11/2010 
»Kommissionens forvaltning 
af generel budgetstøtte 
i AVS-stater og lande 
i Latinamerika og Asien« 
(http://eca.europa.eu ) og 
COM(2011) 638 final af 
13. oktober 2011 »EU’s 
fremtidige tilgang til 
budgetstøtte til tredjelande«.
19 Bemærkninger 
27 
Som følge af den makroøkonomiske situation i 2012 og den manglende aftale 
mellem landet og Den Internationale Valutafond tilbageholdt Kommissionen ved 
flere lejligheder sine udbetalinger af budgetstøtte, indtil udsigterne for makro -
økonomisk stabilitet var bedre, og Den Internationale Valutafond var gået i gang 
med at forhandle en ny aftale på plads. Denne gode praksis sendte et stærkt 
signal til Honduras’ regering, hvilket var med til at forbedre situationen. I den 
periode, hvor Kommissionen holdt sin budgetstøtte tilbage21, underskrev den 
imidlertid EuroFor-finansieringsaftalen om yderligere budgetstøtte. Vi vurderer, 
at dette sendte modstridende signaler, hvilket kan indvirke negativt på støttens 
effektivitet.
Forvaltning af offentlige finanser
28 
Robuste systemer til forvaltning af offentlige finanser er afgørende for gennem -
førelsen af politikker og ydelse af offentlige tjenester, og er derfor endnu en cen -
tral betingelse for effektiv budgetstøtte. Der er betydelige svagheder i  Honduras’ 
forvaltning af offentlige finanser, men regeringen har vedtaget en række planer 
for at forbedre situationen. En reformplan22, som blev vedtaget i juni 2011, op -
fyldte ikke Kommissionens forventninger, da den ikke var tilstrækkeligt detaljeret 
og ikke indeholdt målbare indikatorer og mål. Kommissionen anså den forbedre -
de reformplan fra maj 2012 for at være troværdig, men stadig ret generel.
29 
Forvaltningen af de offentlige finanser er blevet bedre, men det er ikke sket så 
hurtigt som forventet. Generelt er forvaltningen stadig svag. De vedvarende 
problemer er ifølge Kommissionen:
a) at regeringens udgiftsniveau overstiger det godkendte budget og de tilgæn -
gelige indtægter
b) at niveauet for betalingsrestancer fortsat er ukendt
c) at budgettet ikke bliver fuldt forvaltet gennem det fælles kontosystem
d) at effektiviteten i  Honduras’ overordnede revisionsorgan23 er begrænset
e) at e-platformen for offentlige udbud ikke er gennemsigtig
f) at korruptionsniveauet fortsat er problematisk.21 Samlet set blev budgetstøtten 
til APN og PAPSAC 
tilbageholdt i  henholdsvis 17 
og 23 måneder.
22 » Plan para la mejora de la 
gestion, transparencia 
y escrutinio de las finanzas 
públicas 2012-2014 «.
23 » Tribunal Superior de Cuentas «.
20 Bemærkninger 
30 
Kommissionen har arbejdet på at begrænse disse risici i  forbindelse med forvalt -
ningen af de offentlige finanser.
a) Kommissionen har bidraget til PEFA-undersøgelserne (Public Expenditu -
re and Financial Accountability), og der blev gennem foranstaltningen for 
teknisk bistand, PAAPIR, ydet ekspertbistand, der førte til forslaget om mere 
effektive og nødvendige foranstaltninger. Kapaciteten i  præsidentembe -
det, finansministeriet og de interne kontrolorganer blev udbygget. Der blev 
endvidere ydet bistand til analysen af reformer og overensstemmelse med 
betingelserne for budgetstøtte. Endelig blev der gjort brug af den kortsigte -
de bistand til at forbedre reformplanen, udarbejde budgetmæssige tilgænge -
lighedscertifikater for at forhindre ekstra budgetudgifter og gøre medarbej -
derne fortrolige med budgetstøtte.
b) Efter udarbejdelsen af strategien for politisk dialog (jf. punkt 42) i 2012 har 
Kommissionen indtaget en mere aktiv rolle i  den politiske dialog vedrørende 
forvaltningen af offentlige finanser. Dialogens hovedfokus har været forbed -
ringerne i  budgetforvaltningen, der omfatter emner såsom skatteindtægter, 
budgetmæssig gennemsigtighed og kontroller af den offentlige sektors 
underskud og udgifter (f.eks. lønninger). Dialogen havde for eksempel en 
positiv indvirkning på godkendelsen af det første flerårige budget (for 2016-
2018) og indførelsen af udgiftscertificering for at begrænse udgifterne uden 
for budgettet. I  forbindelse med certificeringssystemet forpligtes ministerier -
ne til at sikre, at midlerne står til rådighed, inden forpligtelserne indgås.
c) Kommissionens betingelser har omfattet et krav24 om, at der skal udarbejdes 
et program med forbedringer vedrørende politiske prioriteter, programmer 
og projekter, reformer, indikatorer, mål og udgangsværdier. Dette krav bidrog 
til vedtagelsen af reformplanen fra 2011 (jf. punkt 29). I forhold til gennem -
førelsen af reformplanen har Kommissionen siden 2012 udarbejdet struktu -
rerede vurderinger af forvaltningen af de offentlige finanser, således at det 
er muligt at sammenligne reformforventningerne med de reelle fremskridt. 
Dette er god praksis, men da forventningerne ikke er angivet særligt præcist, 
er det er uklart, hvor omfattende reformerne forventes at være, og hvornår 
de forventes at være gennemført (jf. tekstboks 4 ).24 Denne betingelse blev 
indskrevet 
i finansieringsaftalen for APN.
Eksempler på ikkespecifikke reformforventninger
 οBetydelig reduktion af udgifter uden for budgettet, men ingen angivelse af hvornår eller hvor meget.
 οIndførelse af et periodiseret regnskabssystem uden angivelse af en frist.
 οAnvendelse af et fælles kontosystem uden angivelse af en frist.
 οØget revisionsdækning, dog uden mål.Tekstboks 4
21 Bemærkninger 
EU-delegationen manglede ekspertise til at forvalte 
budgetstøtteaktiviteterne på stedet
31 
I forbindelse med forvaltningen af budgetstøtten kræves der forskellige kom -
petencer inden for projektledelse. EU-delegationen i  Honduras besad ikke den 
nødvendige makroøkonomiske ekspertise og ekspertise inden for forvaltning 
af offentlige finanser til at forvalte budgetstøtteforanstaltningerne på stedet. 
EU-delegationen var indtil 2013 afhængig af bistand fra den regionale delega -
tion i  Nicaragua, når den skulle håndtere spørgsmål vedrørende budgetstøtte 
og makroøkonomiske analyser. Selvom delegationen i Honduras til en vis grad 
kan benytte sig af hovedkvarterernes hjælp, påvirker den manglende ekspertise 
i landet stadig forvaltningen af budgetstøtten. Dette er af særlig stor betydning 
i Honduras, hvor der blev ydet budgetstøtte på trods af den kroniske makroøko -
nomiske ustabilitet (jf. punkt 25 og 26).
EU’s foranstaltninger gav overordnet set de 
forventede output, men svagheder 
i overvågningsværktøjerne forhindrede vurderingen 
af de opnåede resultater
32 
Vi undersøgte, om foranstaltningerne blev gennemført som planlagt, og om de 
tilsigtede output blev nået. Vi undersøgte også, om Kommissionen overvåger for -
anstaltningernes gennemførelse og resultater på en passende måde.
De forventede output blev generelt nået, dog med 
forsinkelser, der hovedsageligt skyldtes den vanskelige 
situation
33 
De aktiviteter, der blev planlagt i  forbindelse med Kommissionens foranstaltnin -
ger inden for de reviderede prioriterede sektorer, blev generelt gennemført, og 
output blev for det meste nået. Inden for sikkerheds- og retssektoren blev de for -
ventede output dog kun delvist nået. Det skyldtes den vanskelige situation efter 
statskuppet i 2009 og det faktum, at de nationale myndigheder ikke samarbejde -
de tilstrækkeligt i  forbindelse med projekternes gennemførelse. Resultatet var, at 
den juridiske ramme ikke blev harmoniseret, hvilket ellers var et af nøglemålene 
med PASS-programmet.
34 
De forventede output blev generelt nået, men gennemførelsen var forsinket 
inden for alle de prioriterede sektorer som følge af statskuppet i  2009, den mang -
lende aftale mellem landet og Den Internationale Valutafond i  perioden 2012-
2014 (jf. punkt 35) og kapacitetsbegrænsningerne, der påvirkede de nationale 
myndigheder.
22 Bemærkninger 
35 
Forsinkelserne var mest tydelige inden for skovbrugssektoren og skyldtes ho -
vedsagelig statskuppet i  2009. Efter annulleringen af de oprindelige skovbrugs -
programmer i 2009 var Kommissionen ikke i stand til at underskrive MOSEF- og 
EuroFor-finansieringsaftalerne før anden halvdel af programmeringsperioden 
(hhv. 2011 og 2013), og gennemførelsen blev ikke skudt i gang før sidst i perioden 
(2012 og 2014). MOSEF blev efterfølgende også påvirket af forsinkelser i forbin -
delse med kontraktindgåelse og gennemførelse. Alle lokale tilskud og størstede -
len af projekterne vedrørende skovbevaringsinstituttet blev underskrevet i  den 
sidste måned inden fristen for endelig kontraktindgåelse. Som følge heraf vil der 
sandsynligvis blive ydet EU-støtte til skovbrugssektoren indtil 2019, selvom den -
ne oprindeligt skulle være afsluttet i 2014.
Trods af, at der blev brugt forskellige værktøjer, var 
resultatovervågningen mangelfuld
36 
Kommissionen brugte en række forskellige værktøjer til at overvåge EU-støtten, 
såsom indikatorer, besøg på stedet, resultatorienteret overvågning og evaluerin -
ger. En række svagheder påvirkede udvælgelsen og brugen af indikatorer.
a) Næsten halvdelen af PASS-indikatorerne var ikke tilstrækkeligt relevante, da 
de ikke vedrørte foranstaltningernes mål.
b) Fremskridtene med nogle af foranstaltningernes mål blev ikke overvåget ved 
hjælp af indikatorer. Eksempler herpå var forbedringen af servicekvaliteten 
inden for vand- og sanitetssektoren, nedbringelsen af mødre- og børnedøde -
ligheden og skabelsen af ordentligt arbejde inden for skovbruget.
c) Inden for vand- og sanitetssektoren vedrørte indikatorerne kun aktiviteterne 
og ikke udfaldene, og de var ikke i fuld overensstemmelse med de nationa -
le strategier. De henviste eksempelvis til det antal personer, der fik ny eller 
forbedret adgang til vand og sanitet, i stedet for den nationale andel af hus -
holdninger med adgang til drikkevand i  landdistrikter.
d) Der var ofte ikke fastsat udgangsværdier for indikatorerne. Det er nødvendigt 
med et nøjagtigt udgangspunkt for at kunne måle fremskridt og for at vur -
dere, hvorvidt målene er realistiske og samtidig tilstrækkeligt ambitiøse. I de 
tilfælde, hvor der var fastsat udgangsværdier, var disse ikke altid pålidelige, 
hvilket skyldes svagheder i  de honduranske myndigheders dataindsamling.
e) Under vores interview satte Honduras’ regering og en række ministerier 
spørgsmålstegn ved kvaliteten og relevansen af de overvågningsdata, der var 
indsamlet af det nationale statistikinstitut, og som nogle gange afveg fra de 
pågældende ministeriers overvågningsdata.
f) I nogle tilfælde var indikatorerne ikke pålidelige (f.eks. ingen ulovlig skov -
hugst) eller blev først fastlagt efter, at der var indgået forpligtelser for midler -
ne. Der blev først udvalgt indikatorer og mål for APN, da finansieringsaftalen 
var blevet underskrevet.
23 Bemærkninger 
37 
Kommissionen benyttede sig endvidere af besøg på stedet som overvågnings -
værktøj. Kommissionen dokumenterede sine besøg på stedet, men de var ikke 
planlagt på baggrund af en risikoanalyse.
38 
Den resultatorienterede overvågning blev gennemført af en række eksterne kon -
sulenter under eller efter foranstaltningernes gennemførelse. I  løbet af revisions -
perioden blev der foretaget overvågning inden for alle de prioriterede sektorer 
og af alle foranstaltninger, der havde gjort betydelige fremskridt. Konsulenterne 
fremsatte anbefalinger, som der dog ikke altid blev fulgt op på. I nogle tilfælde 
(APN) skyldtes dette, at anbefalingerne først blev fremsat ved gennemførelsespe -
riodens afslutning. I  andre tilfælde traf de nationale myndigheder ganske enkelt 
ikke de nødvendige foranstaltninger til at gennemføre anbefalingerne.
Kommissionen har gjort en stor indsats for at få en 
konstruktiv politisk dialog, som bidrager til positive 
forandringer
39 
Vi undersøgte, om Kommissionen havde en struktureret tilgang til den politiske 
dialog med klare mål, jævnlig interaktion, registrering af fremskridt og resultate -
valuering. Vi undersøgte også, om den politiske dialog var i  overensstemmelse 
med målene for EU-foranstaltningerne, og hvorvidt denne dialog var aktiv, kon -
struktiv og tilstrækkelig til at kunne skabe en reel effekt.
Kommissionen har udviklet relevante strategier for den 
politiske dialog inden for de fleste prioriterede sektorer
40 
Betingelserne for EU’s politiske dialog med Honduras blev fastsat i aftalen om 
politisk dialog og samarbejde (jf. punkt 6) og vil fremover være omfattet af asso -
cieringsaftalen (jf.  punkt 5). Den overordnede ramme for politisk dialog er hen -
sigtsmæssig. EU-delegationen i Honduras har siden 2012 udviklet otte strategier 
for den politiske dialog, som omhandler makroøkonomisk politik, forvaltning af 
offentlige finanser, udviklingspolitik, ordentligt arbejde, fødevaresikkerhed, skov -
brug, vand og sanitet samt kvalitetssystemer til forbedring af konkurrenceevne.
24 Bemærkninger 
41 
Disse strategier, som blev opdateret i 2013 og 2015, omfatter målene for den 
politiske dialog. De repræsenterer god praksis, selv om de tenderer til at være 
generelle og ikke være klare, hvad angår det nødvendige kontaktantal og -om -
fang. Derudover er deres dækning ikke tilstrækkelig: Der er stadig ingen specifik 
strategi for den politiske dialog om fattigdomsbekæmpelse eller sikkerhed og 
retfærdighed.
42 
Vigtige aspekter af den politiske dialog dokumenteres i  landerapporter, der 
udarbejdes af delegationen for Kommissionens hovedkvarterer. Dialogen doku -
menteres også til dels af projektlederne, der sender rapporter vedrørende vigtige 
møder hjem til Kommissionen. Der er eksempelvis blevet udarbejdet rapporter af 
denne type på områderne sundhed, uddannelse, skovbrug og kvalitetssystemer 
for øget konkurrenceevne. Gennemførelsen af strategierne for den politiske dia -
log bliver dog ikke dokumenteret tilstrækkeligt grundigt. Endvidere har Kommis -
sionen ikke evalueret opnåelsen af de mål, der er fastlagt i  strategierne for den 
politiske dialog.
Kommissionens politiske dialog lettede gennemførelsen af 
EU’s foranstaltninger og førte til håndgribelige forbedringer
43 
Den politiske dialog bliver snarere ført af bidragyderne end af de nationale 
myndigheder, hvilket er den næstbedste løsning. Kommissionen har gjort et 
meget stort arbejde for at indlede en relevant og konstruktiv politisk dialog på 
alle niveauer. Når der koordineres en dialog med andre bidragydere, er Kommis -
sionen involveret i  de fleste initiativer. Kommissionen fører ligeledes en bilateral 
dialog eller en dialog i de styregrupper, der fører tilsyn med de foranstaltninger, 
den finansierer, eksempelvis inden for skovbrug eller sikkerhed og retfærdighed. 
Generelt har Kommissionens dialog været i  overensstemmelse med foranstaltnin -
gernes mål og har bidraget til gennemførelsen heraf.
44 
På trods af at EU er en af de vigtigste bidragydere i Honduras, lå EU’s finansielle 
bidrag i revisionsperioden i gennemsnit kun på 0,2 % af landets BNP . Den ind -
flydelse, EU kan forvente sig at gøre gældende gennem den politiske dialog, er 
derfor begrænset  — betydeligt mindre end den indflydelse, som for eksempel 
USA, som er Honduras’ største handelspartner, har. Kommissionens dialog har 
dog ikke desto mindre haft en virkning, der gik ud over målene med foranstalt -
ningerne.  F.eks.:
25 Bemærkninger 
a) Kommissionens dialog inden for skovbrugssektoren har ud over foranstalt -
ningerne også behandlet andre relevante problemstillinger, herunder kam -
pen mod barkbilleangreb og forhandlinger om en frivillig partnerskabsaftale 
mellem EU og Honduras om retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og 
handel på skovbrugsområdet. Disse forhandlinger var vellykkede, og der vil 
sandsynligvis blive underskrevet en aftale i  2016, som vil forpligte Honduras 
til udelukkende at handle med lovligt fældede træprodukter og udvikle et 
system til kontrol af træets lovlighed. Forhandlingerne var endvidere med til 
at opbygge kapaciteten på skovbrugsområdet.
b) I forhold til menneskerettighederne25 var Kommissionens politiske dialog af 
afgørende betydning for at fremme åbningen af et kontor for FN’s Højkom -
missariat for Menneskerettigheder i  Honduras. Den honduranske regering 
har tilkendegivet sin accept heraf, og kontoret ventes at åbne snart. Kommis -
sionen har med succes fremmet lovgivningsmæssige reformer, så som en lov 
om beskyttelse af menneskerettighedsforkæmpere. Den har også været med 
til at skabe en platform for dialog med civilsamfundet vedrørende menneske -
rettigheder og for udveksling med regeringen.
45 
Visse faktorer har svækket den potentielle virkning af Kommissionens dialog:
a) Vi fandt begrænset dokumentation for, at Kommissionen gennem sin dialog 
havde behandlet nogle af de anliggender, APN støtter. Der var eksempelvis 
kun få bilaterale tekniske møder med de nationale myndigheder med henblik 
på at behandle de store problemer med at nå uddannelsesmålene26. Dialo -
gen med andre bidragydere på dette område omhandlede de overordnede 
aspekter, herunder forvaltningssystemerne og den nye uddannelseslov. Den 
høje gentagelses- og frafaldsrate inden for uddannelsesområdet blev ikke 
behandlet. Derudover findes der ingen dokumentation for, at Kommissionens 
politiske dialog har omhandlet gennemførelsen af den nationale stati -
stikstrategi for 2011-2015 eller reformen af den offentlige tjeneste, på trods af 
at dette skulle have indgået i  foranstaltningerne.
b) Honduras’ myndigheder var ikke altid modtagelige for Kommissionens politi -
ske dialog. På trods af EU’s bestræbelser vedtog regeringen eksempelvis ikke 
en national politik på sikkerheds- og retsområdet. Derudover har Kommissi -
onen ikke i  tilstrækkelig grad promoveret det juridiske observatorium, der er 
etableret med EU-støtte. Observatoriets synlighed og effektivitet trues af, at 
regeringen støtter oprettelsen af et andet observatorium27.25 Dette område har en tæt 
forbindelse til sikkerheds- og 
retssystemet.
26 To møder i 2011, ét i 2012 og ét 
i 2013.
27 Det andet observatorium er 
planlagt af missionen mod 
korruption og straffrihed 
i Honduras, som er en 
international kommission, der 
har til formål at undersøge 
korruption. Organisationen af 
Amerikanske Stater foreslog, 
at observatoriet skulle bistå 
myndighederne i  en fireårig 
periode med at gennemføre 
undersøgelser og retsforfølge 
forbrydelser og indføre 
reformer af retssystemet.
26 Bemærkninger 
Under de vanskelige forhold, der råder i landet, har 
EU’s foranstaltninger bidraget til positive udviklinger, 
men den generelle situation i Honduras er fortsat 
bekymrende
46 
Vi undersøgte, hvorvidt EU’s foranstaltninger har bidraget til positive resultater. 
I den forbindelse evaluerede vi de udviklinger, der er sket inden for de prioritere -
de sektorer, samt eventuelle forbindelser mellem disse udviklinger og EU-støtten.
Fattigdommen forværredes
47 
På trods af de øgede udgifter på det sociale område er fattigdommen — bereg -
net ud fra indkomst og grundlæggende behov  — blevet forværret i  perioden 
2007-2015 (jf. figur 3 ). Selvom det hovedsageligt er landområderne, der er ramt af 
fattigdom, har den ekstreme fattigdom også bredt sig betydeligt i  byområderne. 
Honduras hører fortsat til blandt de fattigste og mest ulige28 lande i  Latinamerika.Figur 3Fattigdom i Honduras (%)
2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 200772
70
68
66
64
62
60Fattigdom (%)
Kilde:  Det nationale statistikinstitut.28 Gini-koefficient på 0,58 % 
i 2014.
27 Bemærkninger 
29 Grundlæggende 
uddannelseslov (» Ley 
Fundamental de Educación «).
30 Antallet af skoledage, 
uddannelsesfrekvens på 
sekundærtrinnet og det 
gennemsnitlige antal år med 
skolegang.
31 I henhold til Honduras’ 
revisionsret.
32 Nettodækningen af 
førskoleuddannelsen, 
nettodækningen af tredje 
cyklus af grunduddannelsen, 
kompetencer inden for 
matematik i tredje cyklus af 
grunduddannelsen, andelen 
af børn, der forlader systemet, 
kompetencer inden for spansk 
i både første og anden cyklus 
af grunduddannelsen.Uddannelse
48 
Der er opnået en række positive resultater på uddannelsesområdet. Uddannel -
sesministeriet har vedtaget en ny uddannelseslov29 og en række forordninger. 
Det vigtigste fremskridt, det internationale samfund har konstateret, er over -
holdelsen af et undervisningsomfang på mindst 200 dage/året inden for det 
offentlige skolesystem. Derudover er der hvert år åbnet omkring 400 førskoleud -
dannelsescentre i  ugunstigt stillede områder, og der er sket forbedringer i  per -
sonaleforvaltningssystemet, som har ført til fjernelsen af omkring 15  000 fiktive 
lærerstillinger.
49 
2015-målet som fastsat i årtusindmålene for, hvor mange børn der skal have 
afsluttet grundskolen, er dog ikke nået. Kun tre af de syv mål for 2013 i den 
nationale plan for 2010-2022 (jf. tekstboks 1 ) er nået30. Blandt de uddannelsesin -
dikatorer, der er fastlagt i regeringsplanen for 2010-2014, var de syv ikke målbare, 
ti viste gode fremskridt, mens elleve lå under det forventede31. Ingen af de otte 
mål, der skulle være nået inden 2014 i henhold til APN, var blevet nået. Resulta -
terne for seks af dem var endda faldet til et niveau under udgangsværdien32.
50 
Der er ingen dokumentation for, at APN har haft den store virkning på uddannel -
sessektoren. Uddannelsesministeriets budget steg betydeligt i  perioden 2007-
2010, men det stagnerede efterfølgende under gennemførelsen af APN. Effektivi -
teten steg dog med en større finansiel tildeling til førskoleuddannelsen og et fald 
i lønomkostningerne fra 55 % af udgifterne i 2007 til 49 % i 2014.
Sundhed
51 
Fire ud af de fem APN-mål vedrørende sundhed var blevet nået. Antallet af 
fødsler på sygehuse steg. Dette gjaldt også for antallet af kvinder, som fik før- og 
efterfødselspleje. Antallet af lægekonsultationer i  centrene på landet steg også. 
APN’s overordnede sundhedsmål blev nået, eftersom børne- og mødredødelig -
heden faldt en smule i  revisionsperioden. De mål, der var fastsat i  den nationale 
sundhedsplan for 2010-2014, og årtusindudviklingsmålene blev imidlertid ikke 
nået (jf. tabel 1 ).
28 Bemærkninger 
52 
Den nødvendige politiske vilje var dog til stede. Dette kom til udtryk i form af det 
betydeligt forhøjede budget til sundhedsministeriet i  perioden 2007-2015 og ind -
satsen for at gøre udgifterne mere effektive. I  den forbindelse faldt de centrale 
udgifter, herunder lønomkostningerne, som faldt fra 18  % til 15,4  % af udgifterne. 
EU spillede sammen med en række andre bidragydere en rolle i disse forbed -
ringer. Strukturelle svagheder, tilbagevendende sygdomsudbrud33 og hyppige 
udskiftninger i  ministerposterne virkede dog hindrende på fortsatte fremskridt.
Vand og sanitet
53 
Honduras har en forholdsvis høj andel af befolkningen, som har adgang til vand 
(86 % af husholdningerne i 2012) og sanitet (80 % af husholdningerne i 2012)34. 
Dette er tæt på eller overstiger årtusindudviklingsmålene for 2015 (henholdsvis 
88 % og 75 %). Der er dog store forskelle mellem land- og byområderne. Drikke -
vand udgør også en stor udfordring. Det vurderes, at kun 10 % af landbefolknin -
gen har adgang til klorbehandlet vand  — i  byområderne ligger denne andel på 
70 %35.
54 
Siden gennemførelsen af PAPSAC blev iværksat i  2012, er der ikke sket forbedrin -
ger i adgangen til ledningsvand (jf. figur 4 ) og i sanitetsniveauerne36 på grund 
af det utilstrækkelige investeringsniveau37. Budgettet til den nationale vandleve -
randør38 steg i  perioden 2007-2014, men de supplerende midler, som tjenesteud -
byderen modtog, blev hovedsageligt absorberet af ikkediskretionære udgifter, 
herunder lønninger og gæld.33 Herunder chikungunya, 
dengue, malaria og zikafeber.
34 National demografisk og 
sundhedsmæssig 
undersøgelse 2011-2012, 
regeringsrapport om den 
nationale plan 2010-2014 og 
Foro Nacional de Convergencia , 
en civilsamfundsorganisation, 
som overvåger 
gennemførelsen af nationale 
udviklingsstrategier.
35 Nationalt program til 
forbedring af drikkevandets 
kvalitet — en del af den 
nationale plan for drikkevand 
og sanitet.
36 WHO/UNICEF’s fælles program 
for overvågning af 
vandforsyning og sanitet. 
Honduras. Opdateret juni 
2015. Samt data fra det 
nationale statistikinstitut.
37 Verdensbanken, 2013. 
Honduras — A Public 
Expenditure Review: 
Decentralisation of water and 
sanitation services (oversigt 
over offentlige udgifter: 
decentralisering af vand- og 
sanitetstjenester).
38 Servicio Autónomo Nacional de 
Acueductos y Alcantarillados.Tabel 1Børne- og mødredødelighed
Børnedødelighed  
(pr. 1 000 levende fødte)Mødredødelighed  
(pr. 100 000 levende fødte)
Situationen i 2009 26 108
MålNational sundhedsplan for 2010-2014 
(mål for 2014)15 60
Årtusindudviklingsmål  
(mål for 2015)16 45
Situationen i 2014 24 73
Kilde:  Det nationale statistikinstitut, den nationale sundhedsplan, årtusindudviklingsmålene.
29 Bemærkninger Figur 4Husholdninger med adgang til ledningsvand i Honduras
Kilde:  Det nationale statistikinstitut.
55 
I denne kontekst var EU’s bidrag til sektoren forholdsvis begrænset. De nationale 
myndigheder brugte midler fra mange forskellige bidragydere til at sikre ad -
gangen til vand og sanitet for 13 957 personer, samtidig med at 20 kommunale 
vandmyndigheder og lokale tilsyns- og kontrolenheder blev udbygget, der blev 
oprettet tre flodbassinråd og godkendt en national plan for drikkevand og sani -
tet samt finansielle bestemmelser på området.
Kvalitetssystemer for øget konkurrenceevne
56 
PAPSAC-målene er blevet nået. Det var outputmål, og de vedrørte antallet af god -
kendte processer, certificerede producenter og oplysningskampagner. Det er dog 
ikke muligt at måle denne støttes endelige virkning på de honduranske produk -
ters konkurrenceevne. Men det lader til, at virkningen har været ret begrænset. 
Fra 2012 til 2015 steg eksporten let i volumen, men faldt generelt, hvad værdien 
angår. Eksportmængden til EU svingede. Det højeste eksportniveau blev nået 
i 201139, og dette niveau er ikke nået siden, på trods af at der i 2012 blev indgået 
en associeringsaftale (jf. punkt 5).39 2 800 millioner kilo til en værdi 
af i alt 2 100 millioner dollars 
(kilde : Honduras’ centralbank).land byi alt
2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007100 %
95 %
90 %
85 %
80 %
75 %
70 %
30 Bemærkninger 
40 Honduras’ statistiske årbøger 
på skovbrugsområdet 2011 og 
2014.
41 En skovforvaltningsplan er et 
teknisk, juridisk og 
driftsrelateret dokument, der 
indeholder retningslinjer for, 
hvordan en specifik skov 
forvaltes på en bæredygtig 
måde i en periode på mindst 
fem år. Planen omfatter mål, 
en investeringsplan og et 
handlingsprogram.
42 I 2013 og 2014 var der ingen 
stigning i den støtte, der hvert 
år blev overført til 
skovbevaringsinstituttet fra 
det honduranske 
finansministerium. I 2015 var 
der en stigning 
(1,3 millioner euro), men dette 
var dog langt mindre end den 
EU-budgetstøtte, der var givet 
til området (1,8 millioner euro).EU-støtten førte til reformer inden for skovforvaltning, men 
det er for tidligt til at kunne se den overordnede virkning
57 
EU-støtten til skovbrugssektoren førte til yderligere reformer. Kombinationen af 
projektstøtte og muligheden for at modtage sektorspecifik budgetstøtte fra EU 
fremskyndede udarbejdelsen og vedtagelsen i  2013 af en sektorspecifik politik, 
der styrkede skovbevaringsinstituttets beføjelser. EU-støtten bidrog ligeledes 
til reformer til en forbedret forvaltning i  sektoren, styrkelse af den kommunale 
skovforvaltning og forenkling af de administrative procedurer.
58 
Reformerne har endnu ikke haft den store overordnede virkning. Andelen af 
skovområder i Honduras faldt rent faktisk fra 59 % i 2011 til 48 % i 201440. Dette 
medførte ikke alene en nedgang i  landets skovarealer, men påvirkede også biodi -
versiteten. En af de vigtigste årsager var, at området under skovforvaltning blev 
mindre. Dette ses i et fald i antallet af skovforvaltningsplaner41. Dette medførte, 
at hver anden hektar ikke længere var underlagt en forvaltningsplan. Det er 
således blevet sværere at behandle tværgående spørgsmål såsom skovbrande. 
Antallet af brande og det ramte område er steget støt siden 2012.
59 
Årsagerne til, at det indtil videre har skortet på tydelige virkninger, er blandt 
andet:
a) Lovgivningsmæssige forsinkelser indvirkede på styrkelsen af skovbevarings -
instituttet. Instituttet havde derfor ikke opnået fuld operationel kapacitet, da 
EuroFor startede. Muligheden for at opnå effektivitetsstigninger i  forbindelse 
med gennemførelsen af skovbrugspolitikken generelt og EuroFor i  særdeles -
hed gik dermed tabt.
b) De nationale myndigheder gjorde kun i meget begrænset omfang brug af de 
supplerende budgetmæssige ressourcer, som blev frigivet gennem EU-støt -
ten, for at nå målene for skovbrugssektoren42.
c) Sektoren stod over for en række omfattende udfordringer, herunder barkbil -
leepidemien (jf. 44.a)).
31 Bemærkninger 
EU-støtten har bidraget til et tættere samarbejde mellem 
retsvæsenet og de offentlige sikkerhedsinstitutioner, men 
situationen i landet er fortsat kritisk
60 
Der er siden 2011 kommet betydeligt mere skub i bekæmpelsen af vold, straf -
frihed og korruption i Honduras. Ved hjælp af EU’s støtte er der således opnået 
en række fremskridt. PASS- og Eurojusticia-styregrupperne har styrket udveks -
lingen af data mellem retsvæsenet og de offentlige sikkerhedsinstitutioner, 
hvilket blandt andet har ført til interinstitutionelle aftaler inden for f.eks. fælles 
uddannelse. Den interinstitutionelle koordinering er dog fortsat hæmmet af, at 
hver enkelt institution følger sin egen strategi. Derudover er det ikke lykkedes at 
få vedtaget en fælles national politik for sikkerheds- og retssektoren og harmo -
nisere lovrammen. Dette skyldtes institutionelle svagheder og den vanskelige 
situation efter statskuppet i 2009.
61 
Udbredt vold udgør fortsat et problem. Drabstallet giver ikke et fuldstændigt 
billede af den generelle sikkerhedssituation, men tallet er dog en vigtig indikator 
(jf. figur 5 ). På trods af nedgang siden 2012 er drabstallet fortsat meget højt for 
regionen (mindre end 30 dødsfald pr. 100 000 indbyggere i Mellemamerika) og 
i forhold til globale standarder (mindre end ti dødsfald pr. 100  000 indbyggere43).43 FN’s Kontor for 
Narkotikakontrol og 
Kriminalitetsbekæmpelse, 
Global Study on Homicide 
2013 (global undersøgelse 
vedrørende drab 2013), som 
findes på https://www.unodc.
org/gsh/Figur 5Årligt drabstal pr. 100 000 indbyggere i Honduras
Kilde:  Honduras’ politi.2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 200790
80
70
60
50
40
32 Bemærkninger 
62 
Der er flere fortolkninger af årsagerne til, at drabstallet er faldet. Regeringen 
fører en hård kurs på området, f.eks. ved at sætte militærpolitiet ind i stedet for 
i højere grad at fokusere mere på forebyggelse. Der er muligt, at forebyggelse -
saktiviteter og styrkelsen af de offentlige sikkerhedsinstitutioner har bidraget 
til nedgangen. Der findes dog intet belæg for dette. EU’s finansielle bidrag var 
forholdsvis lille, og nogle af de vigtigste PASS-mål blev ikke nået. Derfor er virk -
ningen af EU-støtten sandsynligvis ret begrænset.
33
 Konklusioner 
og anbefalinger
63 
Revisorerne undersøgte effektiviteten af EU’s udviklingsstøtte til prioriterede 
sektorer i Honduras. Vi fandt, at EU’s foranstaltninger var relevante set i lyset af 
den vanskelige situation, landet befinder sig i, og at foranstaltningerne generelt 
havde leveret de forventede output og bidraget til en række positive udviklinger 
inden for disse sektorer. Den generelle situation i  landet er dog fortsat bekym -
rende. Fattigdommen er blevet forværret, skovarealet er blevet mindre, der 
forekommer fortsat meget vold, og drabstallet er meget højt. Vi fandt også svag -
heder i  Kommissionens forvaltning af EU-støtten. Vi kunne på baggrund af disse 
elementer konkludere, at EU’s udviklingsstøtte til en række prioriterede sektorer 
i Honduras var delvis effektiv.
64 
Kommissionens tilgang til udviklingsstøtten i  Honduras var korrekt målrettet 
områder med store behov, som i de fleste tilfælde var omfattet af relevante og 
troværdige nationale strategier. Tilgangens fleksibilitet betød dog, at mange af 
områderne kun modtog EU-støtte i  en forholdsvis kort periode, hvilket øgede 
risikoen for at bringe virkningen i  fare. Vi konstaterede endvidere, at EU-foran -
staltningerne for tildeling af støtte havde meget brede mål, og at den finansielle 
støtte derfor blev spredt ud på mange områder eller ikke tog fat på visse af de 
prioriterede behov. Der findes en god koordineringsstruktur for bidragyderne 
i Honduras, men det reelle samarbejde var forholdsvis begrænset, hvorfor støtte -
foranstaltningerne i  en række specifikke tilfælde kom til at overlappe hinanden. 
Kommissionen arbejder dog hen imod en fælles programlægning med EU-med -
lemsstaterne fra 2018 (jf. punkt 12 til 20).
Anbefaling 1 — Styrke EU-tilgangen ved at gøre den mere 
konsekvent og fokuseret
Kommissionen bør i  forbindelse med den næste ændring i  strategien for støtte til 
prioriterede sektorer i  Honduras styrke sin tilgang ved at:
a) sikre, at støtten til de prioriterede sektorer ydes i tilstrækkelig lang tid til at 
gøre det muligt at nå de fastsatte mål
b) indsnævre fokus for sine foranstaltninger, således at de dækker færre veldefi -
nerede områder, der involverer støtte til et begrænset antal institutioner
c) arbejde hen imod fælles programlægning sammen med EU’s medlemsstater 
og en bedre koordinering af sin tilgang med andre bidragydere.
34 Konklusioner og anbefalinger 
65 
Kommissionen ydede en betydelig del af sin finansielle støtte i form af budget -
støtte og støttede dermed generelt relevante og troværdige nationale strategier. 
EU-delegationen rådede imidlertid ikke over den nødvendige makroøkonomiske 
ekspertise og ekspertise inden for forvaltning af offentlige finanser til at forval -
te budgetstøtteforanstaltninger på stedet. Der var endvidere betydelige risici 
i forhold til den makroøkonomiske ramme og forvaltningen af offentlige finanser 
forbundet med at yde budgetstøtte i  Honduras. Kommissionen var i  stand til 
delvis at afhjælpe disse risici gennem dialog og teknisk bistand og ved at opstille 
betingelser, der skulle opfyldes inden udbetalingen af budgetstøtte. Kommissi -
onen vurderede ikke budgetstøtteberettigelsen på en tilstrækkelig struktureret 
måde med henblik på at påvise, om de forventede fremskridt var i overensstem -
melse med de tilsigtede og klart definerede benchmarks. I  ét tilfælde forpligtede 
Kommissionen sig til at yde budgetstøtte, samtidig med at den holdt udbetalin -
ger tilbage på grund af manglende opfyldelse af de generelle støtteberettigel -
sesbetingelser. Der blev således sendt inkonsekvente budskaber til partnerlan -
det, hvilket bragte støttens effektivitet i fare (jf. punkt 21 til 31).
Anbefaling 2 — Styrke forvaltningen af 
budgetstøtteaktiviteter
Kommissionen bør yderligere styrke forvaltningen af sine budgetstøtteaktiviteter 
ved:
a) at sikre, at de budskaber, der sendes i  forbindelse med beslutninger om 
budgetstøttekontrakter, er konsekvente; Kommissionen bør navnlig undgå at 
forpligte sig til budgetstøtte, hvis den på samme tid holder udbetalinger til -
bage på grund af manglende opfyldelse af støtteberettigelsesbetingelserne 
vedrørende den makroøkonomiske ramme og/eller forvaltningen af offentli -
ge finanser
b) at strukturere sine fremtidige evalueringer af budgetstøtteberettigelsen 
bedre for at påvise, om de forventede fremskridt er i  overensstemmelse med 
de tilsigtede og klart definerede benchmarks
c) at sikre, at EU-delegationen i Honduras under næste rotation af delegations -
personale får tilført større ekspertise på det makroøkonomiske område og 
inden for forvaltning af offentlige finanser.
66 
De fleste af de aktiviteter og output, der var planlagt for Kommissionens for -
anstaltninger, er blevet realiseret, dog med betydelige forsinkelser, der typisk 
skyldtes udefra kommende faktorer. Kommissionens resultatovervågning blev 
påvirket af svagheder i  udvælgelsen og brugen af indikatorer, planlægningen af 
besøg på stedet, valget af tidspunkt for den resultatorienterede overvågning og 
opfølgningen på de deraf afledte anbefalinger (jf. punkt 32 til 38).
35 Konklusioner og anbefalinger 
Anbefaling 3 — Styrke resultatmålingen af EU’s 
foranstaltninger
Kommissionen bør yderligere styrke resultatmålingen af de fremtidige EU-foran -
staltninger ved rettidigt at udvælge tilstrækkelige, relevante og målbare resulta -
tindikatorer og fastlægge udgangsværdier herfor. I  den forbindelse bør Kommis -
sionen overveje at styrke de nationale systemer til indsamling af pålidelige data 
vedrørende demografiske og andre tendenser, især det nationale statistikinstitut. 
Kommissionen bør forbedre planlægningen af sin resultatorienterede overvåg -
ning og systematisk følge op på de deraf afledte anbefalinger.
67 
Kommissionen har udviklet dialogstrategier til strukturering af sin politiske dia -
log med Honduras’ regering på forskellige områder. Dette er god praksis, selvom 
disse strategier synes at være ret overordnede og ikke dækker alle de relevante 
områder, herunder fattigdomsbekæmpelse samt sikkerhed og retfærdighed. 
Kommissionen har endvidere ikke skriftlige vurderet, hvorvidt de mål, der er 
fastsat i  dialogstrategierne, er blevet nået. Kommissionen har overordnet set ydet 
et stort arbejde på alle niveauer i forhold til at skabe en relevant og konstruktiv 
politisk dialog. Dette har bidraget til opnåelsen af målene for EU-foranstaltnin -
gerne (jf. punkt 39 til 45).
Anbefaling 4 — Styrke den politiske dialog inden for de 
prioriterede sektorer
Kommissionen bør yderligere styrke sin politiske dialog inden for de prioriterede 
sektorer inden 2018 ved at gøre generelt brug af dialogstrategier på alle de rele -
vante områder. Dette bør omfatte en klar definition af de forventede resultater/
udfald af dialogen. Kommissionen bør efterfølgende udarbejde skriftlige vurde -
ringer af, hvorvidt målene med dialogstrategierne er blevet nået.
Vedtaget af Afdeling III, der ledes af Karel Pinxten, medlem af Revisionsretten, 
i Luxembourg på mødet den 25. oktober 2016.
 På Revisionsrettens vegne
 Klaus -Heiner LEHNE
 Formand

36
 Bilag
Kort over HondurasBilag I
Det Caribiske Hav 
Stillehavet 
Administrative grænser: © EuroGeographics © UN-FAO © Geonames   km  km 
Kortlægning: Eurostat - GISCO, 06/2016 
37 Bilag 
Vejledende tildelinger til prioriterede sektorer i Honduras 2007-2013 og 2014-2020
Periode 2007-2013 2014-2020
Prioriteret sektor Fattigdomsbekæmpelse Fødevaresikkerhed
Dækkede områderNVP 1 (2007-2010) NVP 2 (2011-2013)
Uddannelse Vand og sanitet Familielandbrug
Sundhed Styrkelse af kvalitetssystemer
Beløb prioriteret sektor (mio.)65,5 45,5
111 100
Prioriteret sektor Naturressourcer
Dækkede områderNVP 1 (2007-2010) NVP 2 (2011-2013)
Skovbrug Skovbrug
Vedvarende energikilder
Energieffektivitet
Beløb prioriteret sektor (mio.)21 47
68
Prioriteret sektor Retsvæsen og offentlig sikkerhed Retssikkerhed
Dækkede områderNVP 1 (2007-2010) NVP 2 (2011-2013)Bekæmpelse af korruption
Stigning i borgerdeltagelsenSikkerhed De facto-ændring fra sikkerhed 
(PASS) til retsvæsen (Eurojusticia)
Beløb prioriteret sektor (mio.) 41 3
44 40
Prioriteret sektor Beskæftigelse
Dækkede områderOrdentligt arbejde og social 
beskyttelse
Beløb prioriteret sektor (mio.) 85
Støtteforanstaltninger
10
Samlet beløb (mio.) 223  235
Kilde:  Europa-Kommissionen.Bilag II
38 Bilag Bilag IIIBilateral støtte til Honduras: beslutninger i perioden 2007-2015 (i euro)
Beslutningsår Programmets navn Oprindeligt tildelt Kontraheret  
pr. 31.12.2015Udbetalt  
pr. 31.12.2015
Programmer 2007-2013 219 100 000,00 180 704 286,95 116 339 650,22
Fattigdomsbekæmpelse 102 600 000,00 81 004 660,17 68 906 315,17
2008 Apoyo Presupuestario al Plan de Nación (APN) 60 500 000,00 38 921 310,17 38 921 310,17 
2011 Programa de Apoyo Presupuestario Sectorial  Agua y Calidad 
(PAPSAC)42 100 000,00 42 083 350,00 29 985 005,00 
Naturressourcer 68 000 000,00 66 387 310,95 26 655 622,36 
2010 Modernización del sector forestal (MOSEF) 47 000 000,00 46 420 000,00 11 781 637 ,00 
2012 Programa de Apoyo Europeo al Sector Forestal — EuroFor 21 000 000,00 19 967 310,95 14 873 985,36 
Sikkerheds- og retssystem 36 500 000,00 19 148 940,82 10 306 872,92 
2007 Programa de Apoyo al Sector Seguridad en Honduras (PASS) Fase 1 9 000 000,00 6 811 509,16 6 588 572,38 
2013 Promoviendo una Justicia Rápida y Accesible en Honduras 
(Eurojusticia)27 500 000,00 12 337 431,66 3 718 300,54 
Andre programmer 2007-2013 12 000 000,00 14 163 375,01 10 470 839,77 
2008Proyecto de Apoyo  a la Modernización de la Administración Pública 
y a la Integración Regional (PAAPIR)5 000 000,00 7 548 932,69 6 264 996,94 
2009Udfasning — Programa de Apoyo a la Seguridad Alimentaria en 
Honduras (PASAH)   2 000 000,00 1 978 008,79 1 978 008,79 
2011 Programa de Apoyo a los Derechos Humanos (PADH) 5 000 000,00 4 636 433,53 2 227 834,04 
Programmer 2014-2020 53 200 000,00 13 395 500,00 2 479 100,00
Fødevaresikkerhed 30 000 000,00 3 997 700,00 799 540,00 
2014 Seguridad Alimentaria, Nutrición y Resiliencia en el Corredor Seco 
(EUROSAN)30 000 000,00 3 997 700,00 799 540,00 
Beskæftigelse 11 600 000,00 4 698 900,00 839 780,00 
2014 Fortalecimiento Institucional del Empleo Decente y la Seguridad 
Social en Honduras (EURO +LABOR)11 600 000,00 4 698 900,00 839 780,00 
Retssikkerhed - - -
 - - - -
Andet program 2014-2020 (teknisk bistand) 10 000 000,00 5 952 150,00 1 187 830,00 
2014 Medidas de Apoyo al Desarrollo Institucional y a la Gestión de 
Políticas (MADIGEP)10 000 000,00 5 952 150,00 1 187 830,00 
I ALT 272 300 000,00 194 099 786,95 118 818 750,22
Kilde:  Europa-Kommissionen.
39 Bilag Bilag IVBetingelser fastsat i finansieringsaftaler om EU-foranstaltninger
Foranstalt -
ningForvaltning af offentlige 
finanserBudgetmæssig 
gennemsigtighed 
og tilsynMakroøkonomisk 
stabilitetFattigdomsbekæmpelse Skovbrug
APN Tilfredsstillende fremskridt 
inden for gennemførelsen af 
programmet for forvalt -
ning af offentlige finanser. 
Baseret på konklusioner fra 
PEFA-undersøgelserne (Public 
Expenditure and Financial 
Accountability), præsentation 
og gennemførelse af et fler -
årigt program for forvaltning 
af offentlige finanser, som 
omfatter:
 • politiske prioriteter
 • programmer og 
projekter
 • politiske foranstaltnin -
ger (reformer)
 • specifikke, målbare, 
opnåelige, relevante 
og tidsbaserede objek -
tive indikatorer, mål, 
udgangsværdier
 • et flerårigt budget.
I år 3 og 4: udarbejdelse og 
udgivelse af PEFA-undersø -
gelserne (Public Expenditure 
and Financial Accountability).Kommissionens positive 
evaluering af tilstedeværel -
sen af en makroøkonomisk 
politik til sikring af økonomisk 
stabilitet. Baseret på:
årlig præsentation af en 
opdateret makroøkonomisk 
strategi, der viser de vigtigste 
makroøkonomiske og 
monetære foranstaltninger og 
resultaterne af og udviklingen 
i de vigtigste makroøkonomi -
ske variabler.
Tilfredsstillende gennemfø -
relse af den makroøkonomi -
ske og monetære politik, med 
særligt fokus på:
 • inflation
 • bruttoreserveniveau
 • ekstern løbende 
betalingsbalance
 • skatteindtægt
 • offentlig gæld.Kommissionens tilfredsstillende 
evaluering af fremskridtet med 
at gennemføre regeringsplanen. 
Baseret på:
I år 1: præsentation og udgivelse 
af regeringsplanen.
Udgivelse og årlig præsentation 
af en rapport om gennemfø -
relsen af regeringsplanen med 
følgende information:
 • niveau for opfyldelse af 
mål og indikatorer
 • niveau for opfyldelse af 
politikker
 • budgetgennemførelse.
40 Bilag 
Foranstalt -
ningForvaltning af offentlige 
finanserBudgetmæssig 
gennemsigtighed 
og tilsynMakroøkonomisk 
stabilitetFattigdomsbekæmpelse Skovbrug
PAPSAC Tilfredsstillende fremskridt 
inden for gennemførelsen 
af planen for forvaltning af 
offentlige finanser og/eller 
reformen af forvaltningen af 
offentlige finanser, særligt 
med fokus på:
 • skattepolitikken og 
skatteforvaltningen
 • det integrere -
de finansielle 
forvaltningssystem
 • budgettets troværdig -
hed, gennemsigtighed, 
kontrol og revision
 • gennemførelse 
af en omfattende 
antikorruptionspolitik
 • indkøbssystemer
 • passende budgettering 
af trancher.Tilfredsstillende fremskridt 
inden for opretholdelsen af en 
stabil makroøkonomisk politik 
med særligt fokus på:
 • kontrol med udgifter til 
lønninger og vederlag
 • kontrol med flydende 
gæld
 • det centrale offentlige 
underskud
 • gældsbetjening
 • fremskridt inden for 
gennemførelsen af loven 
om offentlige tjenester
 • omfanget af de interna -
tionale reserver.Inden for vand- og sanitetssek -
toren: præsentation af rapporter, 
der fremviser fremskridt inden 
for:
 • styrkelse af ledelsen i det 
nationale råd for drikke -
vand og sanitet
 • godkendelse og fremskridt 
inden for gennemførelsen 
af sektorpolitikken
 • genoptagelse af og arbej -
det i det sektorspecifikke 
trepartsudvalg
 • udarbejdelse og godken -
delse af den nationale plan 
for drikkevand og sanitet
 • gennemførelsen af den nye 
almindelige lov om vand
 • gennemførelsen af ramme -
loven om drikkevand og 
sanitet.
Inden for kvalitetssystemer for 
øget konkurrenceevne: præsen -
tation af rapporter, der fremviser 
fremskridt inden for:
 • gennemførelse af loven om 
kvalitet og konsolidering 
af aktiviteter inden for det 
nationale kvalitetssystem
 • gennemførelse af strategi -
en for konkurrenceevne
 • konsolidering af aktiviteter 
inden for den nationale 
landbrugsfødevare -
tjenestes strategiske 
sundhedsplan.Bilag IV
41 Bilag 
Foranstalt -
ningForvaltning af offentlige 
finanserBudgetmæssig 
gennemsigtighed 
og tilsynMakroøkonomisk 
stabilitetFattigdomsbekæmpelse Skovbrug
EuroFor Tilfredsstillende fremskridt 
inden for den påviselige 
gennemførelse af program -
met for styrkelse og reform 
af forvaltningen af offentlige 
finanser, særligt med fokus 
på:
 • skattepolitikken og 
skatteforvaltningen
 • det integrere -
de finansielle 
forvaltningssystem
 • budgettets troværdig -
hed, gennemsigtighed, 
kontrol og revision
 • gennemførelse 
af en omfattende 
antikorruptionspolitik
 • indkøbssystemer
 • passende budgettering 
af trancher.Regelmæssig adgang 
til sammenhængen -
de og omfattende 
budgetinformation.Tilfredsstillende fremskridt 
inden for vedligeholdelsen af 
en påviselig stabil makroøko -
nomisk politik med særligt 
fokus på:
 • kontrol med udgifter til 
lønninger og vederlag
 • kontrol med flydende 
gæld
 • det offentlige underskud
 • gældsbetjening
 • fremskridt inden for 
gennemførelsen af loven 
om offentlig tjeneste
 • reformer af pensionsord -
ninger og socialsikring
 • reformer af offentlige 
virksomheder.Tilfredsstillende fremskridt inden 
for gennemførelsen af strategien og 
sektorspecifikke politikker, blandt andet 
ved hjælp af rapporter, der dokumenterer 
fremskridt inden for:
 • styrkelse af ledelsen 
i skovbevaringsinstituttet
 • forbedring af den organisatoriske 
struktur i  skovbevaringsinstituttet
 • fremskridt inden for gennemførelse 
af det nationale skovbrugsprogram
 • samarbejde mellem det nationale 
rådgivende råd for skovbrug og 
regioner og kommuner
 • fremskridt hen imod gennemførelse 
af skovbrugsloven
 • nedbringelse af de gennemsnitlige 
omkostninger for godkendelse af 
formaliteter beregnet pr. kubikme -
ter træ
 • gennemførelsen af den nationale 
strategi til bekæmpelse af ulovlig 
skovhugst, især IT-systemet til 
skovbrugsregistret, administration 
og kontrol
 • den frivillige partnerskabsaftale 
mellem EU og Honduras om rets -
håndhævelse, god forvaltningsprak -
sis og handel på skovbrugsområdet
 • styrkelse af kvaliteten og mængden 
af information om sektoren og 
offentlig information om forvaltnin -
gen af skovbevaringsinstituttet.Bilag IV
42 Kommissionens  
svar
Resumé
III
Kommissionen gør sit yderste for at hjælpe landet med at forbedre dets udviklingsniveau. Den vurderer, at EU’s 
udviklingsbistand under vanskelige forhold har vist sig at have en reel virkning i  interventionsområderne.
Kommissionen vil fortsætte med at forbedre identificerede svagheder ved forvaltningen af sin bistand på baggrund 
af Rettens forslag. Den vil imidlertid godt påpege, at det ikke er muligt at fastlægge, i hvilket omfang »svagheder 
ved forvaltningen« hindrede virkningen af EU’s udviklingsbistand, navnlig i forbindelse med en bred vifte af eks -
terne faktorer.
For så vidt angår skovområder, fremhæver Kommissionen den kendsgerning, at ydre faktorer har været den pri -
mære årsag til tabet af skovområder. Eksempelvis er fyrrebarkbillen skyld i tabet af 11 % af landets skove.
IV
Fokusområder i landet var nødsaget til at ændre sig på en fleksibel måde for at kunne reagere på de ændrede 
behov i  landet.
EU’s flerårige vejledende programmer sikrer sammenhæng, mens de samtidig giver mulighed for fleksibilitet i  for-
hold til at tage hensyn til ny udvikling og nationale politiske valgmuligheder. Det er derfor nødvendigt at finde en 
passende balance mellem en stram samarbejdsdagsorden, der ikke er lydhør over for nationale prioriteter, og en, 
der arbejder for at adressere de skiftende omstændigheder i  operationslandene samtidig med, at bæredygtigheden 
af de langsigtede mål bevares.
Over tid fokuserede Kommissionen på mere snævert definerede sektorer, hvilket fremgår af ændringerne i  priorite -
ringen fra det fælles strategidokument 2007/2013 til det flerårige vejledende program 2014/2020. Med hensyn hertil 
var der i  forbindelse med forhandlingerne om det flerårige vejledende program 2014-2020 en fælles forståelse med 
regeringen om, at der ikke ville blive tale om et brud med det fælles strategidokument 2007-2013, og de honduran -
ske interessenter satte stor pris på niveauet af tilpasning til nationale prioriteter.
Desuden mener Kommissionen, at den har en lang række hensigtsmæssige resultatmålingsværktøjer, herunder 
politisk dialog, overvågningsmissioner og ROM (resultatorienteret overvågning).
V
G16-donorkoordinationsgruppen i  Honduras er et meget nyttigt værktøj i  forbindelse med koordineringen mellem 
donorer. Den har arbejdet kontinuerligt siden oprettelsen i  1998 samtidig med gennemførelsen af principperne om 
bistandseffektivitet.
G16 har den fordel, at den muliggør en langsigtet politisk dialog mellem Honduras’ regering og store donorer. 
Donorkoordineringen i  Honduras har derfor været velformuleret og struktureret, hvilket minimerer overlapninger 
i samarbejdsindsatsen.
Den fælles programmering, som efter planen påbegyndes i  2018, vil yderligere øge samarbejdsindsatsen og bringe 
den op på et endnu højere niveau.
Kommissionens svar 43
VI
Politiske dialogstrategier er præciseret for sektorer, der er genstand for budgetstøtte, hvor de udgør et af mange 
instrumenter, herunder bl.a. finansiel støtte, teknisk bistand, overvågning osv.
I hvilken grad sektormålene blev opnået, vurderes skriftligt i  den enkelte sag om budgetstøtteudbetaling. Den 
opnåede virkning er et kombineret resultat af alle typer instrumenter og ikke kun et resultat af den politiske dialog.
Ikke desto mindre vil Kommissionen fortsætte med at styrke sine mekanismer for politisk dialog, navnlig vurderin -
gen og overvågningen af fremskridt i  den politiske dialog og korrekt dokumentation herfor.
VII
Kommissionen sikrer til enhver tid makroøkonomisk ekspertise i  alle sine delegationer baseret på en cost-bene -
fit-tilgang. I  lyset af den kendsgerning, at delegationen ikke havde en makroøkonomisk og PFM-ekspert (offentlig 
finansforvaltning) til rådighed på stedet, før indtil for nylig, fik den teknisk bistand fra delegationen i Nicaragua.
Desuden har EU-delegationen i Honduras nydt godt af en bred vifte af ekspertise vedrørende PFM og makroøko -
nomiske spørgsmål: fra hovedkvarteret via missioner på stedet, teknisk bistand (PAAPIR — støtteprogram for den 
offentlige administration og regionale integration) og daglig kontakt med hovedkvarteret om specifikke spørgsmål.
Desuden gennemførte Kommissionen missioner fra hovedkvarteret til Honduras og Washington for at overvåge 
situationen under inddragelse af ikke alene den honduranske regering, men også IMF.
Det skal generelt bemærkes, at Kommissionen tillægger det afgørende betydning at rekruttere de rette kandidater 
til delegationerne, og at personalet regelmæssigt deltager i  uddannelsesprogrammer og genopfriskningskurser 
i den forbindelse.
Delegationen anvender også til enhver tid retningslinjerne for budgetstøtte til punkt og prikke i  sin vurdering af 
kriterierne for støtteberettigelse.
Den ydede budgetstøtte har været konsekvent og sammenhængende på basis af en tæt dialog med partnerlandet 
og for at sikre løbende politisk dialog og tilpasning til vanskelige forhold.
Derudover analyseres samtlige udbetalinger omhyggeligt i  forhold til de endelige beslutninger, som styringsud -
valget for budgetstøtte har truffet. Styringsudvalget for budgetstøtte er et beslutningstagende organ, der altid 
dokumenterer de beslutninger, som dets medlemmer træffer.
Retningslinjerne for budgetstøtte giver mulighed for at tage hensyn til den dynamiske tilgang som introduceret 
i meddelelsen om budgetstøtte COM(2011) 638 final og Rådets relevante konklusioner: »I forbindelse med alle 
former for budgetstøtte vil EU anvende en skræddersyet og dynamisk tilgang til støtteberettigelse med fokus på 
fremskridt i  gennemførelsen af troværdige og relevante sektorreformstrategier.for at optimere virkningen i  praksis« 
(Rådets konklusioner 9371/12).
Kommissionens svar 44
Bemærkninger
13
For så vidt angår støtten inden for området vedvarende energi og energieffektivitet, fandt der ingen samarbejdsak -
tiviteter sted i perioden 2011-2013. De aktioner, der er fastsat i det vejledende nationale program 2007-2013 på disse 
områder, blev foreslået som en opfølgning på tidligere aktioner i elsektoren, dvs. på GAUREE- og GAUREE 2-projek -
terne (autonom forvaltning og rationel brug af elektrisk energi).
Regeringen indikerede dog i  midtvejsevalueringen (2009) gennem den ansvarlige minister for elsektoren, at det 
ikke var nødvendigt med støtte for så vidt angår vedvarende energi og energieffektivitet. De nationale myndighe -
der med ansvar for energisektoren bemærkede, at loven, som kan være incitament for vedvarende energi, havde 
tilvejebragt nye vedvarende energikilder gennem private investeringer.
Dette er grunden til, at EU-delegationen inkluderede aktioner relateret til vedvarende energi og energieffektivitet 
i sine skovprogrammer (MOSEF og CLIFOR). Disse aktiviteter er blevet gennemført som instrumenter for tilpasning 
til klimaændringer og incitamenter til forvaltning af skovressourcer (og ikke som interventioner i  energisektoren).
Med hensyn til kvalitetssystemer til forbedring af konkurrenceevnen, var denne sektor en komponent i  Kommissio -
nens strategi, som skal støtte gennemførelsen af EU’s associeringsaftale med Mellemamerika.
Underskrivelsen af EU’s associeringsaftale med Mellemamerika den 29. juni 2012 og den midlertidige anvendelse af 
afsnit IV i  associeringsaftalen fra den 1. august 2013 berettiger også EU’s intervention i  denne sammenhæng.
14
EU’s bistand i  disse sektorer blev gennemført, fordi de blev betragtet som en prioritet i  regeringens strategi til ned -
bringelse af fattigdom (PRS).
Endvidere deltog delegationen i  2006 i  de fælles drøftelser, som donorer havde med regeringen under det rådgi -
vende PRS-råd ( Consejo Consultivo de la ERP ) med henblik på at revidere strategien til nedbringelse af fattigdom. 
Budgetinvesteringerne (indenlandske og eksterne midler) var koncentreret om følgende sektorer: uddannelse, 
sundhed og ernæring, social beskyttelse, infrastruktur, produktion og adgang til aktiver samt forvaltning. Følgelig 
blev disse områder også prioriterede sektorer i  forbindelse med EU’s samarbejdsforanstaltninger.
Hvad angår den korte periode, hvori der er ydet støtte, var det nødvendigt med en vis grad af fleksibilitet i EU’s 
programmer for at kunne reagere og tilpasse aktiviteterne til en skiftende situation efter en politisk krise forårsaget 
af statskuppet i 2009 (se Kommissionens svar på punkt IV).
15
a) 
Kommissionen understreger, at skovbrugssektoren også vedrører vand- og sanitetsforvaltning samt jordbeskyt -
telse. I  lyset heraf blev den støtte, som MOSEF ydede til kommunerne, af delegationen vurderet som konsekvent 
i forhold til projektets mål.
Kommissionens svar 45
MOSEF er det vigtigste projekt i  det internationale donorsamfund, som styrker koordineringen mellem de tre insti -
tutioner, der tildeler rettigheder til skovarealer.
Ejendomsretten til jord er af natur et politisk spørgsmål og et væsentligt problem i hele Latinamerika. Da det ikke 
kan løses alene ved hjælp af samarbejdsprojekter, er det blevet adresseret via en blanding af andre kanaler og 
instrumenter. i) det EU-ledede initiativ FLEGT (retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugs -
området), som er det mest effektive instrument til at fremme reformer, ii) politisk dialog inden for rammerne af for -
handlinger om et bilateralt FLEGT VPA (frivillig partnerskabsaftale) med EU, og iii) specifikke kontrakter om bistand 
(f.eks. PROCORREDOR-projektet  — » Gestión Sostenible de Recursos Naturales y Cuencas del Corredor Biológico Mesoa -
mericano en el Atlántico Hondureño «).
Kommissionen bemærker også, at konflikter om ejendomsretten til jord i  et land med en rig kulturel mangfoldighed 
med stærke overleverede kulturelle værdier kan håndteres på to måder: lovgivning om ejendomsretten til jord og 
høringsmekanismer for indfødte samfund.  I forbindelse med EU’s støtte til lovgivningsmæssigt at regulere ejen -
domsretten til jord skal der derfor følges en trinvis tilgang.  
b) 
Det var i  løbet af den reviderede periode, at Honduras ændrede sin lov om uddannelse, således at grundskolen kom 
til at omfatte op til niende klasse. Donorerne tilpassede deres støtte i  overensstemmelse hermed.
16
Efterspørgslen efter teknisk bistand var altid større end det faktiske udbud. Prioriteringsmekanismen blev gennem -
ført via tekniske udvalg med deltagelse af EU, den honduranske regering og relevante institutioner (vedrørende 
sundhed, kvalitet, vand og sanitet).
Donorkoordineringen var velstruktureret. Derfor blev der foretaget den samme analyse af omkostningseffektivite -
ten for de relevante behov, der ikke blev adresseret.
Relevante områder, som ikke modtog midler, vil blive analyseret grundigt for at se, hvilke alternative aktioner/foran -
staltninger, der kan træffes for at støtte dem.
Fælles svar på punkt 16 a) til c)
Ved hjælp af det behovsstyrede PAAPIR-program har det været muligt for Kommissionen at yde teknisk bistand til 
sektorer med presserende behov efter en grundig vurdering og prioritering.
Kommissionen påpeger, at det var umuligt at opfylde alle behov.
a) 
Ud over det fælles svar ovenfor blev undersøgelsen vedrørende vitamin- og mineralmangel i  det specifikke tilfælde 
i sundhedssektoren godkendt af det tekniske udvalg under PAAPIR i  2013, men ikke efterfølgende gennemført.
Kommissionens svar 46
18
Kommissionen finder, at der er gjort gode fremskridt i  processen hen imod at opnå en effektiv arbejdsfordeling 
mellem donorerne. Eksempelvis rejste GIZ spørgsmålene om klimaændringer og skovbrug og Spanien spørgsmå -
lene om god forvaltningspraksis og reformer i  retsvæsenet.
På delegationsniveau er der udarbejdet en køreplan for fælles programmering efter 2018. I  løbet af 2016 vil der blive 
foretaget en analyse af den nationale kontekst i  Honduras med hensyn hertil.
19
Kommissionen bestræber sig kontinuerligt på at forbedre samarbejdet med den honduranske regering og alle 
donorer. Den primære koordinering finder sted med EU’s medlemsstater. EU-delegationen er også meget aktiv i  G16 
med henblik på at opnå den bedst mulige koordinering med de vigtigste tilstedeværende donorer i  Honduras.
Tekstboks 3 – Overlapninger i finansieringen
Kommissionen vurderer, at selv om donorernes tilgange var forskellige, kan de supplere hinanden.
Inden for vand- og sanitetssektoren modtog alle deltagende kommuner i  projektet støtte, men ikke alle modtog 
investeringer i  infrastruktur. Derudover blev COMAS (den kommunale kommission vedrørende vand og sanitet) og 
USCL (overvågningsenhed og lokal kontrolmyndighed) etableret med det formål at dække alle kommuner. Støtten 
til kommunerne var baseret på kapacitetsopbygning via disse to myndigheder.
20
Delegationen overvejer at være meget aktiv i  koordineringen med andre donorer, hvilket reducerer risikoen for 
overlapninger. Da det er tidskrævende, er donorkortlægning ikke altid det mest effektive værktøj. Støttemodtage -
rens koordinering baseret på inddragelse og politisk dialog ser ud til at give bedre resultater.
23
Sektorens støtteberettigelse blev vurderet fuldt ud i  henhold til retningslinjerne for budgetstøtte. På baggrund 
heraf blev det konkluderet, at sektorpolitikken var tilstrækkelig troværdig og relevant til at muliggøre et tilfredsstil -
lende budgetstøtteprogram.
Så længe de tilstrækkelige troværdigheds- og relevanselementer er til stede, kan en sektorpolitik forbedres i tid og 
styrkes. Dette er en del af et løbende budgetstøtteprogram og et resultat af politisk dialog og teknisk bistand.
Endvidere bemærker Kommissionen, at støtte til kvalitetssystemer blev gennemført i  forbindelse med EU’s associe -
ringsaftale med Mellemamerika, og at den blev godkendt af regeringen.
26
Kommissionen mener, at en struktureret analyse i  forbindelse med støtteberettigelseskriteriet om makroøkonomisk 
stabilitet er vigtig og skal udføres på grundlag af retningslinjerne for budgetstøtte.
Kommissionens svar 47
I de tilfælde, som Retten nævner, var fremskridt baseret på en række specifikke indikatorer. Udviklingen i  disse indi -
katorer var et bevis på positive fremskridt og ikkeforringelse i en meget kompleks sammenhæng.
Hvad angår manglen på en aftale mellem Honduras’ regering og IMF, henvises der til en sådan situation i retnings -
linjerne for budgetstøtte. I  retningslinjernes punkt 5.1.2 hedder det således: » På den anden side behøver mang -
len på et IMF-program ikke automatisk at indebære, at det makroøkonomiske støtteberettigelseskriterium ikke bliver 
opfyldt (…). Hvis gennemførelsen er utilfredsstillende, eller der mangler et IMF-program, fordi det var vanskeligt at blive 
enige med IMF herom, kan et land stadigvæk være støtteberettiget, hvis budgetstøtteprogrammets mål ikke er i fare, 
navnlig for SRC «.
Selv under hensyntagen til IMF’s beslutning konkluderede Kommissionen, at denne uenighed i  et meget teknisk, 
mindre punkt ikke forhindrede en samlet positiv vurdering og yderligere støtte til regeringens bestræbelser på at 
genoprette makroøkonomisk stabilitet.
27
Forberedelse af et budgetstøtteprogram i  en specifik sektor kan finde sted, mens der ikke foretages udbetalinger 
i forbindelse med andre programmer. Dette er en del af den løbende politiske dialog og støtte til den honduranske 
regering inden for forskellige sektorer/politikområder. Det overordnede budskab er at støtte partnerlandet via bud -
getstøtte til trods for vanskeligheder i mere end én sektor.
Derudover forfulgte delegationen politisk dialog i  de perioder, der er nævnt i  fodnoten, hvilket ikke bør betragtes 
som et modsætningsfyldt signal om at tilbageholde budgetstøtte.
Desuden giver underskrivelsen af en finansiel aftale om budgetstøtte også en yderligere forhandlingsmulighed for 
EU.
Kommissionen ser ikke noget modsætningsforhold i underskrivelsen af Eurofor. Det bør bemærkes, at dette 
program indeholdt et meget væsentligt element af teknisk bistand, som blev forvaltet via det delegerede 
samarbejde. Der var behov for, at det startede med det samme, og det blev præciseret via politisk dialog, at der ikke 
ville finde udbetaling sted, før den makroøkonomiske situation var løst.  
28
Kommissionen har støttet PFM-reformen i  Honduras massivt og opretholdt en meget tæt og løbende dialog for at 
støtte forbedringer og fremskridt på dette område.
Forbedringen af de offentlige finanser overvåges af flere på hinanden følgende PEFA-vurderinger, der er et omfat -
tende samarbejde mellem donorer og regeringen.
29
Mens Kommissionen anerkender svaghederne, bør det bemærkes, at der sker fremskridt og gradvise forbedringer.
De makroøkonomiske og politiske konjunkturer i landet betød, at reformbestræbelserne foregik i et langsommere 
tempo. Men der blev registreret fremskridt. Denne positive udvikling er endog mere relevant, vigtig og vanskelig at 
opnå i et komplekst miljø som det honduranske.
Kommissionens svar 48
Endvidere finder Kommissionen, at det er meget vanskeligt at opfylde forventningerne i  takt med reformen. Selv 
om der er udfordringer, er der blevet opnået nogle vigtige milepæle, navnlig i kraft af EU’s bistand, f.eks.: indførel -
sen af et budgetmiddelcertifikat for at undgå, at fagministerierne afviger fra de planlagte udgifter. Denne innova -
tion blev indført efter missioner fra hovedkvarteret og dialog med de lokale skattemyndigheder og IMF.
Fælles svar på punkt 29 a) til c)
Kommissionen er enig i  Rettens bemærkninger og gør sit yderste for at overvåge både politikker og resultater på 
dette område.
Som bemærket af Retten i punkt 30 har Kommissionen anvendt denne præcise vurdering til at målrette den politi -
ske dialog og kapacitetsudviklingsinitiativer korrekt i PFM-områder, som kræver størst opmærksomhed, og i samar -
bejde med andre donorer.
Med henblik herpå støtter Kommissionen konsekvent og sammenhængende regeringens bestræbelser på at for -
bedre PFM-resultaterne.
d) 
Den senest tilgængelige PEFA-vurdering giver mulighed for at fastsætte foranstaltninger for at forbedre denne situ -
ation. Dette problem adresseres via Kommissionens politiske dialog med den honduranske regering.
e) 
Dette problem adresseres via Kommissionens politiske dialog med den honduranske regering.
f) 
Korruption udgør en udfordring for demokratisk forvaltning og retsstaten.
Samtidig er den nye straffelov ( Código Penal ) til trods for et udfordrende udgangspunkt i øjeblikket ved at blive revi -
deret med støtte fra Spanien og Eurojusticia-programmet (via socialiseringsprocessen af det nye udkast til straffelo -
ven). Derudover er der ved at blive udformet et projekt, som tager fat på korruption, under det flerårige vejledende 
program 2014-2020.
Kommissionen støtter også et initiativ med det formål, at unge skal kende deres rettigheder og afvise korrup -
tionspraksisser (» Participación e incidencia a multinivel y multiactor en el marco de procesos de veeduría social en 
Honduras, en tema de violaciones, promoción y defensa de los derechos fundamentales de la juventud «, reference 
EIDHR/2015/369-295).
30
c) 
Kommissionen vil fortsætte sine bestræbelser på yderligere at definere benchmarks, som fremskridtene skal måles 
i forhold til.
For nogle af kriterierne (navnlig forvaltningen af de offentlige finanser) er fremskridt i  forhold til de oprindelige 
reformmilepæle særlig vigtige, hvorimod det for andre kriterier (f.eks. makroøkonomiske) er tilstrækkeligt at fast -
holde stabilitetsorienterede politikker for at bekræfte støtteberettigelse.
Kommissionens svar 49
Desuden vil den igangværende politiske dialog supplere reformprocessen og give mulighed for at præcisere 
forventninger.
Tekstboks 4 — Eksempler på uspecifikke reformforventninger
Se Kommissionens svar på punkt 27.
31
Lederen af samarbejdet og projektlederne, der er involveret i  budgetstøttetransaktioner, har deltaget i  tekniske 
kurser om budgetstøtte, og anvender deres erfaring til at sikre den nødvendige PFM-ekspertise.
Desuden blev der ydet massiv teknisk bistand (PAAPIR), som også sikrer støtte til budgetstøtteaktiviteter (se også 
Kommissionens svar på punkt VII).
Ydermere nyder delegationen godt af en bred vifte af ekspertise vedrørende PFM og makroøkonomiske spørgsmål: 
fra hovedkvarteret via missioner på stedet, teknisk bistand og regelmæssige kontakter med hovedkvarteret om 
specifikke problemer.
33
Hvad angår sikkerheds- og retssektoren, blev der opnået nogle ekstremt positive resultater til trods for de særlige 
vanskeligheder i  sektoren.
Eksempelvis var lanceringen af de interinstitutionelle uddannelsesprogrammer for aktører i  retsvæsenet (dommere, 
politi og offentlige anklagere) en meget stor succes. Disse blev iværksat og afholdt for første gang som formelle 
uddannelseskurser, som førte til akkreditering fra den akademiske verden.
Desuden blev den støtte til NGO’erne, der blev finansieret via PASS, samt den komponent, der omfatter udstyr til 
støttemodtageren, gennemført med succes.
35
På grund af statskuppet i 2009 var det ikke muligt for delegationen at gå videre med udformningen af projektet, 
navnlig fordi regeringen først blev officielt godkendt i midten af 2010.
Forsinkelsen i  gennemførelsen af MOSEF-projektet skyldtes delvist branden i  ICF’s kontorer (institut for skovbrug og 
skovbevarelse), hvor MOSEF havde til huse.
36
a) 
Kommissionen mener, at det er nødvendigt at tage hensyn til den kontekst, hvori udformningen og godkendelsen 
af PASS indgår. Da programmet blev godkendt i 2008, var PASS-målene uden tvivl ambitiøse, men realistiske. Foran -
staltningerne blev anset for hensigtsmæssige.
Kommissionens svar 50
Den institutionelle krise i 2009, som førte til statskuppet, ændrede på dramatisk vis hele scenariet, og arbejdet med 
at genskabe den honduranske stats »institutionalitet« lagde fuldt beslag på den nye administrations bestræbelser. 
Endvidere benyttede den organiserede kriminalitet sig af statskuppet og eftervirkningerne heraf til at opnå indfly -
delse. Offentlige institutioner blev væsentligt svækket, navnlig ministeriet for sikkerhed, hvor der blev udvist lav 
kapacitet og politisk vilje.
I betragtning af disse udfordringer bør det konstateres, at PAAS til trods for de ugunstige omstændigheder genere -
ret af den politiske ustabilitet i 2009 har givet signifikante resultater, selv om de oprindelige forventninger ikke er 
blevet indfriet.
b) 
Ikke alle områder af sektorpolitikken skal omsættes til konkrete indikatorer. Kun et begrænset antal kan anses for 
specifikke indikatorer. Derudover overvåges de overordnede fremskridt i  sektoren og dermed alle aktionens mål -
sætninger i  vurderingen af fremskridtet inden for sektorpolitikken.
Hvad angår APN blev udviklingen i  aktionerne overvåget, men indikatorerne i  den honduranske nationale plan blev 
brugt til at rapportere resultaterne af budgetstøtteprogrammet.
c) 
Eftersom indikatorerne for de nationale strategier var ved at blive valideret på udformningstidspunktet og ikke var 
detaljerede nok til at kunne måles, var det nødvendigt at foreslå en ad hoc -indikator i vand- og sanitetssektoren.
d) 
Kommissionen ydede specifik støtte til at forbedre statistiske data.
e) 
Kommissionen indgår i  et samarbejde med regeringen om at rette op på denne situation.
f) 
Hvad angår APN var landets politiske situation ikke gunstig for udvælgelsen og vedtagelsen af indikatorer for pro -
grammet, da finansieringsaftalen blev underskrevet.
Delegationen gjorde også opmærksom på dette forhold i  den forklarende standardbemærkning i  forbindelse med 
vedtagelsen af Rider 1 til APN-finansieringsaftalen, hvoraf det fremgår, at i 2008 og 2009 gjorde landets politiske og 
økonomiske krise det umuligt at forhandle sig frem til en operationel finansieringsaftale i  lyset af, at forudsætnin -
gen for et budgetstøtteprogram var bortfaldet kort tid efter, at Kommissionen havde besluttet at finansiere aftalen.
Efter at retsstaten var blevet genetableret i  landet, blev der gennemført forhandlinger med henblik på at definere 
indikatorerne udelukkende på grundlag af den nye regerings strategier.
Kommissionens svar 51
37
Der planlægges besøg på stedet på grundlag af forskellige kriterier, herunder prioritering af besøg på projekter/
programmer med vanskeligheder med det formål at tilvejebringe nøje overvågning for at mindske risiciene.
KPI-resultattavlen for 2015 viser, at procentdelen af de problematiske projekter, der har været genstand for overvåg -
ning eller evalueringsaktivitet i dette år, er 100 %.
Kommissionen vil nøje overvåge alle projekter med identificerede svagheder eller risici, bl.a. via målrettede besøg 
på stedet.
38
En metode til overvågning af budgetstøtte som en del af den resultatorienterede overvågning (ROM) var blevet 
udviklet af Kommissionen i de senere år og afprøvet for første gang i Honduras.
Selv om den resultatorienterede overvågning i  forbindelse med APN i  september 2013 ikke resulterede i  specifikke 
anbefalinger til APN, betragter delegationen de observationer, som eksperterne indberettede, for nyttige ved fast -
læggelsen og formuleringen af budgetstøtteinterventioner under det flerårige vejledende program 2014-2020.
Kommissionen vil forfølge en systematisk integration af ROM-anbefalingerne i  sine løbende programmer.
41
Alle de dialogstrategier, som EU-delegationen har udviklet, skal ses i  forbindelse med fattigdomsbekæmpelse.
Delegationen vil forfine sin politiske dialog yderligere i  fremtiden.
42
Der fastlægges politiske dialogstrategier for sektorer, der er genstand for budgetstøtte, og de opdateres regelmæs -
sigt af EU-delegationen. De vurderes ligeledes forud for hver udbetaling af budgetstøtte.
Desuden er de som sådan en del af et bredt spektrum af andre instrumenter (f.eks. teknisk bistand og finansiel 
støtte). Virkningerne heraf er således et kombineret resultat af alle typer instrumenter, og de bør ikke betragtes 
isoleret.
Ikke desto mindre vil Kommissionen fortsat bestræbe sig på at forbedre dokumentationen i  forbindelse med den 
politiske dialog og vurderingen heraf.
44
Løftestangseffekten afhænger af mange faktorer, herunder det finansielle bidrag samt politiske, sociale, kulturelle 
og handelsmæssige aspekter. Løftestangseffekten kan ikke udelukkende sammenlignes med andre lande på bag -
grund af finansielle og handelsmæssige vilkår.
Selv om EU-midler udgør en lille del af regeringens budget, ser Kommissionen den aktuelle løftestangseffekt i  lyset 
af den tekniske kapacitet, som EU kunne levere.
I eksempelvis tilfældet PFM og makroøkonomisk stabilitet var denne støtte både vigtig og gavnlig for Honduras, og 
den gjorde det muligt for EU at opnå en politisk løftestangseffekt i et væsentligt omfang.
Kommissionens svar 52
45
a) 
Bilaterale møder fandt sted for at adressere de områder, som støttes af APN, via politisk dialog. EU’s politiske dialog 
om uddannelse fandt sted inden for rammerne af donorernes arbejdsgruppe vedrørende uddannelse også kaldet 
MERECE. Der blev afholdt mange møder kontinuerligt i  hele perioden. Antallet af møder blev anset for tilstrækkeligt 
og tilpasset de tilgængelige ressourcer.
En strategi for nationale statistikker og en reform af den offentlige forvaltning var begge en del af indikatorerne 
under APN-programmet. Derfor skulle de medtages i  den politiske dialog med de honduranske myndigheder.
b) 
Oprettelsen af et andet observationscenter var en risiko i  betragtning af etableringen af missionen til støtte for 
bekæmpelsen af korruption og straffrihed i  Honduras (MACCIH). EU-delegationens stærke engagement i  koordine -
ringen med andre donorer har reduceret risikoen for dobbeltarbejde.
EU er nu en af MACCIH’s donorer og indtager en ledende rolle i  forhold til at sikre komplementaritet i  sektoren.
47
Fattigdomsudviklingen skal også vurderes under hensyntagen til eksterne faktorer.
Det bliver nødvendigt at vurdere, hvordan fattigdomsniveauet ville have udviklet sig uden virkningerne af EU’s 
samarbejdsprogrammer.
Kommissionen vurderer, at uden intervention fra EU’s side, ville virkningerne af den globale finanskrise i  2008 på 
fattigdomsniveauet have været meget værre.
49
Indikatorerne blev forhandlet med regeringen på basis af en national sektorspecifik reformstrategi.
Kommissionen anvender teknisk bistand og politisk dialog til at tackle disse problemer.
50
Kommissionen finder, at det er en præstation i  sig selv, at lønomkostningerne inden for uddannelsessektoren faldt 
fra 55 % til 49 % i et land med så mange udfordringer som Honduras.
Da der ikke findes nogen systematisk evaluering af APN-programmet og dets virkninger på uddannelse, er det tem -
melig vanskeligt at foretage en objektiv vurdering af budgetstøttens virkninger.
Kommissionens svar 53
51
Kommissionen mener, at APN har været en af de mest vellykkede interventioner i  sundhedssektoren. Finansierings -
aftalens mål, der er de samme som målene i den nationale udviklingsplan ( Plan de Nación ), blev opfyldt for perioden 
2010-2014. Resultaterne var følgende:
— 66 % af fødslerne i 2013 blev foretaget i sundhedsinstitutioner (en stigning fra 53 % i 2009). Stigningen repræ -
senterer 20 555 fødsler.
— I 2013 havde 61 % af de nye mødre adgang til efterfødselspleje i de første seks uger efter fødslen (en stigning fra 
51 % i 2009).
— Prævalensraten (pr. 1 000) for diarré hos børn under fem år faldt fra 148 i 2009 til 126 i 2013.
— Prævalensrate (pr. 1 000) for akutte luftvejsinfektioner (lungebetændelse) hos børn under fem år faldt fra 49 
i 2009 til 45 i 2013.
52
Kommissionen finder, at de indikatorer, som viser fremskridt i  sektoren, er meget opmuntrende, uanset de nævnte 
vedvarende svagheder.
54
EU har arbejdet i sektoren, som viste en stigning på 24 % i adgangen til drikkevand og 45 % i forbedret sanitet 
i landdistrikterne baseret på det fælles overvågningsprogram (under ledelse af FN og gennemført hvert 2. år). Den 
signifikante forbedring med hensyn til adgangen til drikkevand og sanitet i  landdistrikterne fandt sted i  perioden 
1990-2015.
55
Disse indikatorer er relateret til officielle aktivitetsrapporter vedrørende specifikke indikatorer for PAPSAC. De 
repræsenterer ikke alle resultaterne af EU’s bidrag til sektoren.
Det er vigtigt at fremhæve resultaterne af EU’s intervention i sektorpolitikrammen såsom godkendelsen af nationale 
vand- og sanitetspolitikker og operationelle planer.
Desuden bidrog EU’s tekniske bistand til adskillige undersøgelser med det formål at støtte institutionerne inden for 
sektoren.
56
At øve indflydelse på mængden af den honduranske eksport til EU er et meget ambitiøst mål, da den afhænger af 
eksterne faktorer. Virkningerne af associeringsaftalen vil først kunne fastslås fuldt ud på længere sigt.
Kommissionens svar 54
58
Denne oversigt over sektoren illustrerer udmærket de udfordringer, der skal tages op for at forbedre skovbrugssek -
toren i  et land med stor sårbarhed over for klimaændringer. Der er ingen tvivl om, at forbedringen af sektorforvalt -
ningen er et centralt spørgsmål i  lyset af scenariet og den risiko, der er forbundet med manglende intervention, ud 
over at analysere situationen før og efter afslutningen af projektet.
Situationen forværres yderligere af barkbillekrisen, der hindrer bestræbelserne i  denne sektor.
59
a) 
Det faktum, at instituttet ikke var fuldt funktionsdygtigt skyldtes lovgivningsmæssige forsinkelser, som Kommissi -
onen ikke har nogen indflydelse på. Desuden bidrager EU til den institutionelle styrkelse i  sektoren ved at forbedre 
gennemførelsen af skovbrugspolitikken.
b) 
Rationalet for budgetstøtte er at overvåge overensstemmelsen med indikatorerne og ikke nødvendigvis at øge 
institutionens budgetbevilling. For at regeringen skal kunne gennemføre en sektorstrategi er det ikke nødvendigt 
med en øget budgetbevilling til den relevante institution.
60
Vold, straffrihed og korruption er nogle af de vanskeligste problemer at løse i  ethvert land. Kommissionen vurderer, 
at PASS og Eurojusticia bidrog til at skabe en mere koordineret institutionel reaktion. Kommissionen er enig i, at 
målet om en national politik for sikkerheds- og retssektoren endnu ikke er nået og gør sit yderste via programmer 
under gennemførelse og sine generelle bestræbelser i  sektoren for at arbejde hen imod dette mål.
Desuden er det en kendsgerning, at selv om den interinstitutionelle koordinering forbliver begrænset, er EU den 
eneste donor, som fremmer koordineringen mellem de tre institutioner i  sektoren: ministeriet for menneskerettig -
heder, justits, forvaltning og decentralisering (Secretaría de Derechos Humanos, Justicia, Gobernación y  Descentrali -
zación) retsvæsenet (Poder Judicial) og anklagemyndigheden ( Ministerio Público ).
62
PASS blev udviklet under særlige politiske forhold. Efter statskuppet i 2009 blev samarbejdet suspenderet i et år. Da 
det blev genoptaget, havde de politiske forhold og prioriteter ændret sig signifikant. De ændrede sig fortsat i  løbet 
af programmet på grund af en bølge af drab. Projektet blev tilpasset betydeligt på en praktisk måde ved at forenkle 
referencerammen.
Kommissionens svar 55
Konklusioner og anbefalinger
63
Kommissionen noterer sig Rettens positive vurdering af dens interventioner.
Der er eksterne faktorer uden for EU’s kontrol, som påvirker resultaterne og virkningerne af Kommissionens inter -
ventioner. Den politiske krise i 2009 har påvirket alle aktiviteter i landet. Hvis EU ikke havde støttet prioriterede 
sektorer, ville forholdene i  disse sektorer have været endnu vanskeligere.
Hvad angår skovfældningsprocenten i  perioden 2000-2014, vil der blive offentliggjort en ny vurdering ved udgan -
gen af 2016.. Ydermere skyldes tabet af skovområder hovedsagelig ydre faktorer (såsom krisen i  forbindelse med 
fyrrebarkbillen), som Kommissionen ikke har nogen indflydelse på.
64
Kommissionen finder, at samarbejdet var opmuntrende.
Den nuværende programmering med mellemsigtede og langsigtede interventioner i  hver sektor via de samme føre -
nde institutioner sikrer sammenhæng i  EU-samarbejdet og reducerer risikoen for at sætte virkningen heraf over styr. 
Det stærke element af delegeret samarbejde og fælles programmering med medlemsstater (Tyskland og Spanien) 
bidrager til at minimere sådanne risici.
Anbefaling 1 — Styrke EU’s tilgang ved at skabe større sammenhæng og fokus
a) 
Kommissionen accepterer anbefalingen.
b) 
Kommissionen accepterer anbefalingen og vil fortsat bestræbe sig på at finde den rette balance og koncentrere sig 
om de områder, som sikrer den største virkning.
c) 
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Delegationen arbejder allerede hen imod fælles programmering, og den vil intensivere sin indsats for at opnå dette 
inden 2018.
Den fælles programmering er i  gang i  overensstemmelse med køreplanen. Der gennemføres forskellige aktioner via 
delegeret samarbejde under de samme førende institutioner, f.eks.: UTSAN (teknisk enhed for fødevaresikkerhed 
og ernæring) i  fødevaresikkerhedssektoren (EU og FAO) Beskæftigelsesministeriet i  beskæftigelsessektoren (EU og 
Spanien) Miljøministeriet i  skovbrugssektoren (EU og Tyskland).
Kommissionens svar 56
65
Retningslinjerne for budgetstøtte indeholder detaljerede anvisninger vedrørende risikohåndtering og relaterede 
værktøjer. Det primært anvendte værktøj er risikostyringsrammen, der er blevet indført gradvist i  forvaltningen af 
programmer om budgetstøtte i  Honduras.
For så vidt angår vurderingen af støtteberettigelse, er budgetstøttereglerne strenge og klare. Fire støtteberettigel -
seskriterier skal være opfyldt for, at der kan gives tilladelse til en udbetaling. Dette omfatter fremskridt og udvikling 
i makroøkonomiske stabilitetsorienterede politikker.
Regeringen bestræbte sig på og gjorde fremskridt i  forhold til at forsøge at fastholde og støtte makroøkonomiske 
stabilitetsorienterede politikker på basis af en omfattende analyse, som delegationen havde udført. Dette blev 
dokumenteret i  de forelagte støtteberettigelsesrapporter.
Anbefaling 2 — Styrke forvaltningen af budgetstøtteaktiviteter
a) 
Kommissionen accepterer anbefalingen, idet den mener, at meddelelser til den honduranske regering allerede er 
ensartede. I  øjeblikket bekræfter styringsudvalget for budgetstøtte strategiske muligheder og giver kun delegati -
onen tilladelse til at gennemføre programmer om budgetstøtte konsekvent under hensyntagen til virkningerne på 
kort, mellemlang og lang sigt.
Kommissionen har en vidtrækkende strategi for politisk dialog med Honduras. Regeringens tilsagn om reformer er 
et centralt element af den politiske dialog og for berettigelse til budgetstøtte.
b) 
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Kommissionen finder, at denne anbefaling allerede er gennemført.
Retningslinjerne for budgetstøtte omfatter anvisningerne for en velstruktureret vurdering og detaljerede skabelo -
ner og anvendes fuldt ud og konsekvent.
Retningslinjerne gør det også muligt at leve op til den dynamiske tilgang som introduceret i meddelelsen om bud -
getstøtte COM(2011) 638 final og Rådets relevante konklusioner. » I forbindelse med alle former for budgetstøtte vil EU 
anvende en skræddersyet og dynamisk tilgang til støtteberettigelse med fokus på fremskridt i gennemførelsen af trovær -
dige og relevante sektorreformstrategier for at optimere virkningen i praksis (Rådets konklusioner 9371/12) «.
c) 
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Ekspertise inden for makroøkonomisk og offentlig finansforvaltning er en faktor ved udvælgelsen af personale, som 
tages i  betragtning i  forbindelse med rotationsprocessen.
Kommissionens svar 57
Pr. 1. september 2016 er der knyttet en ekspert med budgetstøtteekspertise til delegationen i  Honduras.
Derudover vil Kommissionen fortsætte med at sikre yderligere makroøkonomisk og PFM-ekspertise med andre 
midler.
Anbefaling 3 — Styrke resultatmålingen af EU’s aktioner
Kommissionen accepterer anbefalingen og vil fortsat lade den indgå i  sine nye programmer for at styrke den sek -
torspecifikke overvågning og evalueringssystemer. Eksempelvis vil Eurosan Budget støtte den nationale tælling af 
landbrugsbedrifter. Dette vil styrke det nationale statistiske kontors kapacitet (INE).
67
De sektorspecifikke strategier, som delegationen har udviklet, anvendes som instrumenter til at støtte styrke EU’s 
politiske dialog i fokussektorerne. Enhver politisk dialog dokumenteres i en skriftlig rapport. Vurderinger af, i hvil -
ken grad målene er opnået, foretages i  løbet af sektoranalysen med henblik på frigivelsen af betalinger.
Anbefaling 4 — Styrke den politiske dialog i de prioriterede sektorer
Kommissionen accepterer anbefalingen.

SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
  et eksemplar:  
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
  /f_lere eksemplarer eller plakater/kort:  
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de /f_leste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
 via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Begivenhed Dato
Revisionsplanens vedtagelse/revisionens start 17.11. 2015
Officiel fremsendelse af udkastet til beretning til Kommissionen (eller en anden revide -
ret enhed)20.7.2016
Vedtagelse af den endelige beretning efter den kontradiktoriske procedure 25.10.2016
Modtagelse af Kommissionens (eller en anden revideret enheds) officielle svar på alle 
sprog3.11.2016
Vi vurderede effektiviteten af EU’s bilaterale 
udviklingsstøtte til prioriterede sektorer i Honduras. 
Vi undersøgte i denne sammenhæng Kommissionens 
forvaltning, og om EU’s mål for udviklingsstøtten er blevet 
nået. Revisionen var koncentreret om perioden 2007-2015. 
De prioriterede sektorer, der blev undersøgt, var 
fattigdomsbekæmpelse, skovbrug samt sikkerhed og 
retfærdighed.
Vi konkluderede, at EU’s udviklingsstøtte til prioriterede 
sektorer i Honduras var delvis effektiv i den undersøgte 
periode. Støtten bidrog til en række positive 
udviklingstendenser i  disse sektorer. Effekten blev dog 
hæmmet af vanskelige forhold i landet og en række 
svagheder i forvaltningen. Den generelle situation i landet 
er fortsat bekymrende. Fattigdommen er blevet forværret, 
skovarealet er blevet mindre, vold er stadig meget 
udbredt, og antallet af mord er meget højt.
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET