DA    DA DA 
DA    DA  EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 25.2.2010 
SEK(2010) 66 final 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
  
Ledsagedokument til  
 
Rapport fra Kommissionen til Europa-Par lamentet og Rådet om bæredygtighedskrav 
for anvendelsen af fast og gasformig biom asse til elproduktion, opvarmning og køling 
   
COM(2010) 11 final 
SEC(2010) 65 final 
DA 2   DA 1. PROBLEMSTILLINGEN  
EU har behov for at øge anvende lsen af biomasse til energi formål for at kunne nå de 2020-
mål, der er aftalt inden for rammerne af direktivet om vedvarende energi1. Direktivet 
indeholder en bæredygtighedsor dning for biobrændstoffer og fl ydende biobrændsler. Ifølge 
direktivets artikel 17, stk. 9, aflægger Kommi ssionen senest den 31. december 2009 rapport 
om krav om en bæredygtighedsordning for en ergianvendelser af biomasse, bortset fra 
biobrændstoffer og flydende biobrændsler.  
Fast og gasformig biomasse kan ko mme fra landbrug, skovbrug eller affald. 
Biomasseressourcerne er ikke uudtømmelige, og de rfor er det vigtigt at  anvende ressourcerne 
på en bæredygtig måde. 
Markedssvigt kan optræde som følge af, at kl imaændringer og potentiel le negative påvirk-
ninger af biodiversitet, vand, jordbund og økosys temer ikke afspejles i markedspriserne.  
Forvaltningsmæssige svigt kan optræde, ford i politikken for vedvarende energi tilskynder 
medlemsstater til at støtte anvendelsen af mere  biomasse, medens regler eller prissætnings-
mekanismer for produktionen af biomasse ikke ta ger negative eksterne vi rkninger, som f.eks. 
skovrydning, i betragtning.  
Disse svigt kan ikke observeres i større omfa ng på nuværende tidspunkt, navnlig ikke i EU. 
Men det kan være hensigtsmæssigt  at indføre beskyttelsesforans taltninger for at  modvirke, at 
de opstår fremover, hvor en øget mængde importeret biomasse forventes at ville blive anvendt til energiformål.
 
2. ANALYSE AF SUBSIDIARITETSPRINCIPPET  
Det er let at handle med biomasse . Deraf følger, at hvis medlemsst aterne agerer på egen hånd, 
kan der forekomme afbrydelser i det indre mark ed for handlende, leverandører og producenter 
på biomasseområdet. Med et EU-dækkende tiltag kan det sikres, at en ensartet 
miljøbeskyttelse opnås, samtidig med at forv ridning af det indre marked forebygges.  
3. EU- INITIATIVETS MÅLSÆTNINGER  
Den overordnede politiske målsætning går ud på at  garantere, at biomasse til energiformål 
anvendes på en bæredygtig måde. De specifikke mål går ud på at sikre, at biomasse, der 
anvendes til varme- og elproduktion, fører til : 1) en bæredygtig produktion, 2) en høj 
drivhusgasværdi sammenlignet med fossile brænds ler og 3) en effektiv energikonvertering af 
biomasse til el, opvarmning og køling. 
Det operative mål går ud på at etablere bæredyg tighedskrav for fast og gasformig biomasse, 
der anvendes til elproduktion og opvarmning, således at de: 
– effektivt håndterer problemer med bæ redygtig anvendelse af biomasse  
– opfylder målsætningerne på en omkostningseffektiv måde og  
                                                 
1 Direktiv 2009/28/EF. 
DA 3   DA – er i overensstemmelse med de  eksisterende politikker. 
4. POLITISKE VALGMULIGHEDER  
Tabel 1: Sammenfattende skema over valgmuligheder 
A. Produktion af biomasse  Politisk scenario  
 
Valgmulighed A1: Ingen nye EU-
foranstaltninger  Med frivillige ordninger vil der fortsat blive opstillet 
certificeringsordninger for bæredygtig produktion af biomasse og 
arealforvaltning.  
Valgmulighed A2: Vejledning om 
intensive skovbrugsmetoder  Vejledning om arealanvendelsesspørgsmål i relation til intensiv 
bioenergiproduktion i skove, f.eks. øget anvendelse af træstubbe, 
grene og blade.  
Valgmulighed A3: Mindstekriterier 
for biodiversitet og arealanvendelse  Kriterier for biodiversitet og arealanvendelse, eller såkaldte "forbudte 
områder", i henhold til direktivet om vedvarende energi indføres for 
alle biomassetyper. Skovforvaltningsspørgsmål er ikke omfattet af 
anvendelsesområdet.  
Valgmulighed A4a: Valgmulighed 
A3 + rapportering om biomasses 
oprindelse  Jf. valgmulighed A3 + medlemsstaterne pålægges rapporteringskrav 
om biomasses oprindelse.  
Valgmulighed A4b: Valgmulighed 
A3 + rapportering  om bæredygtig 
skovforvaltning (Sustainable Forest 
Management, SFM)  Jf. valgmulighed A3 + medlemsstaterne pålægges obligatoriske 
rapporteringskrav om bæredygtig skovforvaltning.  
Valgmulighed A5: Valgmulighed A3 
+ SFM mindsteforpligtelser  Jf. valgmulighed A3 + medlemsstaterne pålægges alene at medregne 
skovbiomasse fra bæredygtigt forvaltede skove i henseende til 
opfyldelsen af deres mål for andel af vedvarende energi.  
Valgmulighed A6: Valgmulighed A3 
+ regnskabsføring inden for 
LULUCF  Jf. valgmulighed A3 + dokumentation for god praksis, såfremt 
oprindelseslandene ikke fører regnskab over LULUCF-emissioner.  
B. Drivhusgasbesparelser   
Valgmulighed B1: Ingen nye EU-
foranstaltninger  Der kunne opstilles krav til drivhusgasværdi i frivillige ordninger.  
Valgmulighed B2: Mærkning af 
drivhusgasværdi  Drivhusgasværdimærkning for at opl yse el- eller varmeforbrugere og 
øge bevågenheden over for drivhusgasproblematikken i 
produktionsprocessers samlede livscyklus. Dette forudsætter en fælles 
metode til mærkning af drivhusgas af hensyn til ensartetheden. Denne 
forpligtelse kunne pålægges el- og varmeleverandører, og 
drivhusgasværdien kunne angives på oprindelsesgarantier til 
underretningsformål.  
Valgmulighed B3: Mindstekrav til 
drivhusgasbesparelser fastsættes – 
35 % (øges til 50-60 % i 2017/2018)  Mindstekrav til drivhusgasbesparels er på 35 % for biomasse fra 
landbrug og skovbrug (sammenlignet med fossile alternativer) – 
samme mindstekrav, som gælder for biobrændstoffer og flydende 
biobrændsler i direktivet om vedvarende energi 
 
DA 4   DA Valgmulighed B4: Mindstekrav til 
drivhusgasser i overensstemmelse 
med mulighederne for besparelse  Der indføres mindstekrav til driv husgasser i overensstemmelse med 
den bedste tilgængelige teknik (BAT) for hver produktionsvej.  
C. Konvertering   
Valgmulighed C1: Ingen nye EU-
foranstaltninger  Den eksisterende energieffektivitetspolitik vil skabe resultater med 
hensyn til at effektivisere anvende lsen af alle energiressourcer, 
herunder biomasse.  
Valgmulighed C2: Bonus for en 
relativt høj endelig konverterings-
effektivitet eller straf for en relativt 
lav endelig konverteringseffektivitet  Medlemsstaterne tildeler en bonus/straf (dvs. finansielle motiverende 
/ afholdende foranstaltninger) for at øge effektiviteten med 
differentierede støtteniveauer.  
Valgmulighed C3: Forbud mod 
ineffektive anvendelser eller 
mindstestandarder for effektivitet  Forbud mod visse ineffektive biomasseteknologiske alternativer eller 
indførelse af mindstekrav. Små enheders (hovedsagelig 
husholdningers) anvendelse er ikke omfattet af anvendelsesområdet, 
fordi de er omfattet af andre EU-politikker.  
Valgmulighed C4: Mærkning af 
effektivitet  Mærkning med sigte på at skabe bevågenhed omkring den (endelige 
konverterings-) effektivitet, som gælder for en biomasses 
produktionsvej eller et anlæg, f.eks. en biomassekedel, ved at oplyse 
om dennes ydeevne, f.eks. ved mærkning af energibesparelser på 
oprindelsesgarantien.  
Valgmulighed C5:  Forbedring af 
forsyningskædens effektivitet  En metodologi for vugge til grav-emi ssioner af drivhusgasser for at 
indregne den endelige konverterings effektivitet.  
Valgmulighed A2, A4b, A6, C4 og C5 blev forkas tet, da det var opfattelsen, at de politiske 
værktøjer ikke effektivt kunne im ødegå de påpegede problemer. 
5. KONSEKVENSANALYSE  
5.1. Miljøvirkninger 
Intet politisk værktøj kan give vished for, at skove vil bliv e genoprettet, efter at biomassen er 
høstet. Med valgmulighed A3 og A4a sikres  det, at områder med stor biologisk 
mangfoldighed, såsom primærskove, ikke kan omlægges til biomasseproduktion, og at 
områder med store kulstoflagre, f.eks. skove, skal forblive områder med store kulstoflagre 
selv efter produktionen af biomasse. Med va lgmulighed A5 ville der blive forlangt 
dokumentation for, at skovene forvaltes på en  bæredygtig måde, men det er vanskeligt at 
verificere denne dokumentation uden verdensoms pændende aftalte fælles krav til bæredygtig 
forvaltning af skove.  
Betragtes drivhusgasfordelene ve d de forskellige valgmuligheder,  står det klart, at for de 
fleste faste biomasseforsyningskæder, so m anvendes til elproduktion og opvarmning, er 
besparelserne betydelige sammenlignet med anvende lsen af fossile alternativer (se figur 1)2.  
                                                 
2 Emissioner fra arealanvendelsen antages at være nul. Energikonverteringstab er indregnet ud fra en 
antagelse om, at elkonverteringseffektiviteten ligge r på 25 %, og varmekonverteringseffektiviteten 
ligger på 85 %. 
DA 5   DA Figur 1: Drivhusgasbesparelsespotentiale for fast biomasse (råmaterialer) til 
elproduktion og opvarmning  
Besparelser i drivhusgasser fra fast biomasse, der anvendes til el og opvarmning
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
FR flis (EU)
FR flis (tropisk)
FR piller (EU/træ som procesbrændsel) 
FR piller (EU/NG som procesbrændsel)
FR piller (tropisk/træ som procesbrændstof)
FR piller (tropisk/NG som procesbrændstof)
FR trækul (EU)
FR trækul (tropisk)
Hvedehalm (EU)
Bagassebriketter (træ som procesbrændstof)
Bagassebriketter (NG som procesbrændstof)
Bagasseballer
Palmekerneskaller
Elefantgræs
SRC/flis (EU)
SRC/flis (tropisk)
SRC/piller (EU/træ som procesbrændsel)
SRC/piller (EU/NG som procesbrændsel)
SRC/piller (tropisk/træ som procesbrændsel)
SRC/piller (tropisk/NG som procesbrændsel)
fas t biomas s e (råmaterialer)Besparelser i drivhusgasser i % (sammenlignet 
med fossile brændsler i EU)El Varme
 
* SRC står for ”lavskov med kort omdriftstid”, FR står for “restprodukter fra skovbrug” og NG for naturgas.  
På baggrund af de vigtigste råmaterialers høj e drivhusgasværdi vil en mærkning af disse 
emissioner (valgmulighed B2) sandsynligvis ikke føre til yderligere besparelser i 
drivhusgasser. Valgmulighed B3 vil føre til 5-20 % yderligere besparelser i drivhusgasser og sikre, at kravene stemmer overe ns med direktivet om vedvarende  energi med henblik på at 
skabe ens vilkår for de råmaterialer, der kan anvendes til enten transportformål eller 
elproduktion og opvarmning. Valg mulighed B4 vil skabe yde rligere besparelser i 
drivhusgasser, idet den fører t il forbedringer i kæden, såsom at der anvendes træ i stedet for 
naturgas som procesbrændsel. Ved pelleterin g vil et skift fra naturgas til træ som 
procesbrændsel føre til en forbedring på  ca. 35 % sparede drivhusgasemissioner til 
elproduktion.  
Betragtes valgmulighederne i relation til konverteringseffektivitet, afhænger de positive 
miljøpåvirkninger af effektiviteten af de politis ke foranstaltninger for at erstatte fossile 
brændselsalternativer. Den største effektivite tsforbedring kunne frembringes ved at udnytte 
overskudsvarmen fra kraftværkers elproduk tion (dvs. omlægge til kraftvarme). En 
fastlæggelse af mindstestandarder for effektiv itet (valgmulighed C3) alene for biomasse og 
ikke for fossile brændsler kan føre skadelige miljøpåvirkninger med sig, fordi anvendelsen af 
biomasse hæmmes af højere omkostninger. En bonus eller straf (valgmulighed C2) i 
støtteordninger ville modvirke en omlægning fra bi omasse til fossile bræ ndsler, idet en bonus 
sædvanligvis indebærer et yderligere incitame nt oveni andre incitamenter til at anvende 
vedvarende energi (f.eks. flere grønne certifikater, en prisge vinst oveni afregningstarifferne 
og investeringsstøtte osv.). 
DA 6   DA 5.2. Økonomiske virkninger 
5.2.1. Omkostninger for den offentlige forvaltning De offentlige myndigheders omkostninger ve d at verificere biomassens oprindelse 
(forsyningskæden) i valgmulighed A3, A4a og  A5 blev skønnet ud fra EU's standard-
omkostningsmodel. Der er foretaget et s køn over de samlede om kostninger for EU-27. 
Engangsomkostningerne blev skønn et til 0,3-1,1 mio. EUR, og de  løbende omkostninger blev 
skønnet til 0,1-0,2 mio. EUR pr. år. De løbend e omkostninger omfatter omkostninger til 
opfyldelse af kravene om årlig rapportering  til Kommissionen, jf. valgmulighed A4a. 
Yderligere omkostninger vil påløbe til verifika tion af husholdningers udnyttelse af biomasse 
via rundspørger. I valgmulighed A5 kan yderlig ere omkostninger påløbe afhængig af kravene 
til bæredygtig forvaltning af skove.  
Omkostningerne ved valgmulighed B3 og B4  ligger i samme størrelsesorden som 
omkostningerne ved valgmulighed A3, A4a og A5, fordi de største omkostninger opstår i forbindelse med lovgivningsarbe jdet. En fælles tærskel fo r drivhusgasbesparelser i 
valgmulighed B3 kan mindske den administrativ e byrde. Opstilling af standardværdier for 
produktionsveje ved anvendelse af  forskellige processer (f.eks . ved anvendelse af træ eller 
naturgas som procesbrændsel) vi lle gøre det muligt at anvende en fælles tærskel, samtidig 
med at forskellene i de forskellige processers  emissioner afspejles (jf. valgmulighed B4). 
Hvad angår valgmulighederne i henseende til at  øge energikonverteringens effektivitet er 
omkostningerne for de offentlige myndigheder lavere, hvis politikken uden videre kan 
kombineres med de eksisterende foranstalt ninger (f.eks. bonus oveni  en eksisterende 
støtteordning), men højere, hvi s der fastsættes mindstestanda rder for teknologier, som er 
forskelligartede og spredte (f.eks. fjernvarme). De administrative omkostninger blev beregnet 
med EU's standardomkostningsmodel: for valg mulighed C2 varierer omkostningerne mellem 
400 000 EUR og 1,6 mio. EUR, og for valgmuli ghed C3 varierer omkostningerne mellem 
700 000 EUR og 3,7 mio. EUR.  
5.2.2. Omkostninger for de økonomiske operatører 
EU's standardomkostningsmodel er benyttet til at skønne omkostningerne ved at fremskaffe 
dokumentation for biomasses oprindelse. L øbende omkostninger til certificering af 
forsyningskæden, jf. valgmulighed A3 og A4, bl ev skønnet til 800-3 000 EUR pr. år for 
individuelle biomasseproducenter.  De potentielle omkostninger til gennemførelse af 
mindstekrav til bæredygtig skovf orvaltning (valgmulighed A5) er højere, dvs. 2 000-24 000 
EUR pr. år. 
I forbindelse med valgmulighed B2, B3 og B4 blev det konstateret, at omkostningerne til 
certificering af drivhusgasser er 10-20 % højere, når operatøre rne skal fremlægge bioenergi-
kædens faktiske drivhusgasbesparelser. Det fr emgik af omkostningerne,  der er beregnet for 
EU-27, at forarbejdningsvirksomheders, fabrik anters, handlendes og en ergiproducenters lø-
bende omkostninger bliver 60-70 % højere, når de pålægges at cert ificere deres drivhusgasser, 
sammenlignet med certificering af forsyningskæden alene. For individuelle energiproducenter 
med en kapacitet, der overstiger 1 MW, kan de løbende årlige omkostninger variere mellem 898 EUR og 5 643 EUR.  
Der er foretaget en vurdering af omkostningerne ved at øge effektiviteten i form af udnyttelse 
af overskudsvarmen med opgraderi nger af anlæg for at øge produk tionen af el eller varme, 
omkostningerne ved at forøge anlæggenes stør relse eller omkostningerne ved teknologifor-
DA 7   DA bedringer. En valgmulighed, der indebærer minds tekrav til effektiviteten (valgmulighed C3) 
og dermed pålægger et krav om at udnytte varmen, kunne føre til betydelige omkostninger 
ved at opfylde kravene, i størrelsesorden 50- 200 mio. EUR pr. anlæg. Det er vanskeligt at 
udtale sig om, hvilke omkostninger en bonus i en støtteordning (valgmulighed C2) i givet fald vil indebære for operatørerne, da støtten er en frivillig foranstaltning, hvor det står en 
virksomhed frit at gøre brug af bonussen.  
5.2.3. Økonomisk tilgængelighed af biomasse 
Under udarbejdelsen af sin politik for vedvare nde energi byggede Kommis sionens antagelser i 
relation til biomasse på en undersøgelse, so m er udført af Det Europæiske Miljøagentur 
(EMA)
3, hvori det blev anslået, at der vil stå ca. 235 mio. Mtoe biomasse til rådighed i 2020 
til energiformål, uden at dette skader miljøet.  
En ajourført vurdering på baggrund af et breder e litteraturgrundlag viser store forskelle i 
skønnene over biomassepotentialer ne. Disse forskelle skyldes i vidt omfang antagelserne om 
arealers disponibilite t, hvilket i høj grad afhænger af antagelser om udviklingen i 
produktiviteten.  
I tilgængelighedsundersøgelserne er der imidlert id indtil videre ikke set nærmere på de 
omkostningsmæssige følger af  at anvende bæredygtighedskr iterier. Det konstateredes i 
konsekvensanalysen, at de bagvedliggende u ndersøgelser sædvanligvis afgrænser deres 
analyse til de pt. tilgængelig e landbrugsarealer og udelukker områder med stor biologisk 
mangfoldighed og naturbeskyttelsesområder4. Det forventes derfor, at løvens part af 
biomassepotentialet vil opfylde  kriteriet om udelukkelse af  landområder og ikke påvirke 
biomassens økonomiske tilgængelighed. 
Med valgmulighed B1 og B2 pålægges ingen minds tekriterier, og de vil derfor ikke påvirke 
den økonomiske tilgængelighed af biomasse. Me d valgmulighed B3 fastsættes en mindste-
tærskel på 50-60 % for alle eksisterende/nye  kraftvarmeværker fra henholdsvis 2017/2018. 
Det blev konstateret, at mange biomassekæde r, som ikke opfylder 50-60 % tærsklen ifølge 
deres typiske værdier for 2008 (udledt af bila g V til direktivet om vedvarende energi), 
forventes at opfylde tærsklen i 2020 i kraft af en forbedret teknologi eller e ffektivitet. De 
yderligere omkostninger ved at virkeliggøre forb edringer i disse kæder for at opfylde kravet 
om drivhusgasbesparelser skønnes til ca. 38-62 mio. EUR i 2020.  
Hvad angår valgmulighederne for at øge konvert eringseffektiviteten, forventes påvirkningen 
at være positiv, fordi der anvendes mindre bioma sse til at erstatte mere fossilt brændsel.  
5.3. Sociale virkninger 
5.3.1. Husholdninger  Bæredygtighedskriterier for biomasse vil ikke  få mærkbare virkni nger for husholdninger, 
fordi forpligtelser angående drivhusgasbespar elser ikke forventes pålagt husholdninger, 
hvilket skyldes vanskeligheden med at overvåge små brugere.  
                                                
 
3 EMA (2007). Environmentally compatible bio-energy potential from European forests. København, Det 
Europæiske Miljøagentur. 
4 Dornburg et al (2008): Assessment of global bi omass potentials and their links to good, water, 
biodiversity, energy demand and economy. Bilthoven, MNP. 
DA 8   DA 5.3.2. Beskæftigelse 
Beskæftigelsesvirkningerne betragtes som ubetydelige. Visse beskæftigelsesmæssige 
virkninger kunne opstå for bæredygtighedskrit eriernes vedkommende, hvi s kriterierne affødte 
investeringer, dvs. øget efterspørgsel efter bi omasserelaterede tjene ster og sektorer, som 
producerer biomasseteknologi.  
6. SAMMENLIGNING AF VALGMULIGHEDER  
Vurderingen viser, at den mest omkostningse ffektive politiske valgmulighed på produktions-
siden går ud på at indføre mindstekrav for at undgå biomasseproduktion i områder med høj 
biodiversitet og undgå negative ændringer i ar ealanvendelsen (dvs. samme kriterier som i 
direktivet om vedvarende energi). Fastlægge lse af mindstetærskler eller forpligtelser 
angående bæredygtig skovforvaltning kunne føre til høje omkostninger for erhvervssektoren.  
Det er væsentligt, at der er sammenhæng mellem drivhusgasværdien og direktivet om 
vedvarende energi. En EU-dækkende harmonisere t metodologi til at be regne vugge til grav-
emissioner af drivhusgasser anbefales. For at undgå forvridninger på markedet anbefales den 
politiske valgmulighed, der går ud  på at fastsætte mindstekrav til drivhusgasbesparelser på 
35 %, der øges til 50 % fra 2017 for eksisterende  værker og 60 % for nye værker fra 2018, da 
dette stemmer overens med direktivet om ve dvarende energi. Affald  og restprodukter, der 
rutinemæssigt opnår store drivhusgasbesparelser, bør ikke pålægges at opfylde sådanne krav. 
Størstedelen af de poli tiske valgmuligheder til forbedring af energikonv erteringseffektiviteten 
vil kun være effektive, hvis fossile alternativer og så er omfattet af disse. Det anbefales ikke at 
fastsætte effektivitetsstandarder  alene for biomasseproduktionsve je, fordi dette vil opmuntre 
til, at der anvendes mere fossil energi i stedet. Valgmulighed C2 er den foretrukne valgmulighed, hvor medlemsstaterne vil være ansv arlige for at opmuntre til en højeffektiv 
konvertering i deres støtteordninger for st ore el- og varmeværker (over 1 MW).  
I forbindelse med overvejelserne om, hvorvidt disse politiske valgmuligheder bør udformes 
som bindende kriterier eller anbe falinger til medlemsstater, blev  det taget i betragtning, at 
biomasse dels vil komme fra EU og dels vil blive importeret fra lande uden for EU. Importen 
af biomasse fra lande uden for EU udgør pt. 3 %.  
Bindende kriterier vil medføre, at det alene er  biomasse, som anses for at være bæredygtig i 
henhold til en EU-dækkende ordning, der kan medr egnes i henseende til opfyldelsen af målet 
om andelen af vedvarende energi. En fr ivillig ordning, som bygger på Kommissionens 
anbefalinger, ville ikke give medlemsstaterne mulighed for at afvise at medregne biomasse, 
som ikke opfylder den nationale ordnings forpligt elser, i opfyldelsen af målene om andelen af 
vedvarende energi. Dog kan medlemsst aterne beslutte ikke at yde finansiel støtte til biomasse, 
som ikke opfylder de nationale kriterier.  
7.
 OVERVÅGNING OG EVALUERING  
Den centrale indikator for, om målene er opf yldt, vil være, om anvendelsen af biomasse 
stiger, uden at dette fører til skovrydning eller andre negative miljøpåvirkninger. 
Rapporterings- og overvågningssystemer står til rådighed via Eurostat på EU-niveau, men de 
vil skulle styrkes, også på nationalt niv eau, for at opnå mere præcise resultater.