MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

Akten for det indre marked Tolv løftestænger til at skabe vækst og øget tillid "Sammen om fornyet vækst"

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Indledning 3

2. De 12 løftestænger til at skabe vækst og øget tillid 6

2.1. SMV’ernes adgang til finansiering 6

2.2. Borgernes mobilitet 7

2.3. Intellektuelle ejendomsrettigheder 8

2.4. Forbrugerne - aktører på det indre marked 10

2.5. Tjenesteydelser 11

2.6. Nettene 12

2.7. Det digitale indre marked 13

2.8. Socialt iværksætteri 15

2.9. Beskatning 16

2.10. Social samhørighed 17

2.11. Lovgivningsmæssige rammer for virksomhederne 19

2.12. Offentlige kontrakter 20

3. Forudsætningerne for succes – en øget styring af det indre marked 21

4. Næste etape og konklusion 23

1. INDLEDNING

Fællesmarkedet, der senere blev til det indre marked , udgjorde fra starten kernen i det europæiske projekt og har i de sidste 50 år skabt solidaritet mellem Europas kvinder og mænd og samtidig skabt nye vækstmuligheder for mere end 21 millioner europæiske virksomheder. Det indre marked, som er et område med fri bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital, er siden 1993 blevet beriget ved konsolideringen af den økonomiske integration, indførelsen af en fælles valuta og udformningen af solidaritets- og samhørighedspolitikken. Det indre marked er i dag mere end nogensinde blevet en del af dagligdagen for borgerne , der i deres daglige aktiviteter, arbejds-, privat- og forbrugsliv får udbytte heraf, og er den reelle drivkraft for EU’s økonomiske vækst og udviklingen af virksomheder.

Der er imidlertid visse mangler ved det indre marked , som blev fremhævet af Mario Monti i rapporten om en ny strategi for det indre marked og af Europa-Parlamentet i Louis Grechs betænkning om realisering af et indre marked for forbrugere og borgere[1].

En handlingsplan, som skal sætte skub i væksten og styrke tilliden

Ved at råde bod på manglerne kan det indre marked udnytte sit fulde potentiale , og borgerne får derved mulighed for fremme et område med et liv i fællesskab, ligesom de offentlige og private aktører får større chancer for at opnå resultater med deres initiativer. Til dette formål bør der udvikles en proaktiv og tværgående strategi . Det drejer sig om at standse markedsopsplitningen, fjerne barrierer og hindringer for udvekslingen af tjenesteydelser og for innovation og kreativitet . Det drejer sig om at styrke borgernes tillid til det indre marked og give forbrugerne alle fordele. Et bedre integreret marked, der udfylder rollen som platform for udvikling af den fælles konkurrenceevne for kvinder og mænd, virksomheder og europæiske områder, herunder de mest fjerntliggende og mindst udviklede områder[2]. Der må handles hurtigt . På trods af EU’s hurtige reaktion på krisen og reformerne, der nu er godt i gang, navnlig inden for finansmarkederne og økonomisk styring, kan krisen få varig indvirkning på den potentielle vækst og arbejdsløsheden, hvilket påvirker europæernes levevilkår og deres fremtid[3]. For at imødegå udfordringerne har EU vedtaget en strategi – Europa 2020 – med ambitiøse mål om en ny kurs for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst [4]. Men disse målsætninger kan kun nås, hvis EU og medlemsstaterne fremskynder de uopsættelige strukturelle reformer . Foranstaltninger, der kan fremme vækst og beskæftigelse, foretrækkes . I sin årlige vækstundersøgelse[5] understregede Kommissionen nødvendigheden af en samlet løsning på krisen, hvortil det indre marked skal yde et afgørende bidrag ved at udnytte hele sit potentiale for at skabe vækst. Denne rolle blev fremhævet i konklusionerne fra Det Europæiske Råd den 24.-25. marts 2011: "Det indre marked spiller en central rolle, når det gælder om at skabe vækst og beskæftigelse og fremme konkurrenceevnen. Der bør især lægges vægt på foranstaltninger, der skaber vækst og beskæftigelse og fører til konkrete resultater for borgere og virksomheder"[6]. Det indre marked giver mulighederne og instrumenterne til at gennemføre disse reformer.

En rig og stimulerende offentlig debat

For at imødekomme disse udfordringer har Kommissionen indledt en debat om halvtreds forslag , som er fremlagt i meddelelsen "På vej mod en akt for det indre marked" [7].

Den offentlige debat fandt sted på europæisk, nationalt og lokalt niveau. Der blev indsendt over 800 bidrag til den offentlige høring om akten for det indre marked, som afspejlede holdningerne hos medlemsstater, ikke-statslige organisationer, arbejdsmarkedsparter på både nationalt og europæisk plan, lokale og regionale myndigheder, industrisammenslutninger og faglige sammenslutninger, fagforeninger, virksomheder, forbrugerorganisationer, tænketanke, universiteter og talrige borgere[8]. Høringen afdækkede store forventninger hos civilsamfundet , både når det gælder det indre markeds udvikling og muligheder med henblik på at fremme væksten og beskæftigelsen , den sociale dimension inden for det indre marked og beskyttelsen af de offentlige tjenesteydelser. De prioriteter, der fremhæves af de økonomiske aktører, bekræfter en stærk opbakning til den fælles målsætning om en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne .

I konklusionerne fra den 10. december 2010[9] tilsluttede Rådet sig den generelle retningslinje i akten for det indre marked, ifølge hvilken det indre marked skal hvile på et stærkt økonomisk og socialt grundlag, så der kan opbygges en økonomi med stor konkurrenceevne. Rådet har forpligtet sig til at fortsætte gennemgangen af akten for det indre marked med henblik på hurtigst muligt, i samarbejde med Europa-Parlamentet og Kommissionen, at fastsætte de prioriteter, der skal konkretiseres inden udgangen af 2012. Europa-Parlamentet opstillede i sine beslutninger af 6. april 2011 på grundlag af betænkninger fra parlamentsmedlem Sandra Kalniete, Cristian Silviu Busoi og Antonio Fernando Correia de Campos[10] prioriteringer for udviklingen af et indre marked til gavn for europæerne, virksomhederne og væksten gennem partnerskab og styring.

Tolv løftestænger til at skabe vækst og styrke borgernes tillid

På baggrund af de indlæg, som indkom under den offentlige debat, Europa-Parlamentets og Rådets udtalelser og konklusioner samt udtalelser fra Regionsudvalget[11] og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[12] har Kommissionen identificeret tolv løftestænger. For hver af disse foreslår Kommissionen, at EU inden udgangen af 2012 vedtager en nøgleaktion, som skal fremme væksten og styrke borgernes tillid.

Kommissionen fremlægger i 2011 de forslag til lovgivning, der kræves for at gennemføre nøgleaktionerne, således at Parlamentet og Rådet kan efterkomme Det Europæiske Råds opfordring om at vedtage et første sæt prioriterede foranstaltninger med henblik på relancering af det indre marked inden udgangen af 2012 [13].

Denne prioritering er ikke ensbetydende med, at Kommissionen ikke fortsætter sit arbejde med de øvrige foranstaltninger i meddelelsen "På vej mod en akt for det indre marked", som vil kunne gøre det indre marked til en platform for vækst og jobskabelse. Der må handles hurtigt, når det gælder vækst og beskæftigelse, og den fremlagte handlingsplan er blot første skridt i den retning .

Arbejdet fortsætter, og næste etape bør forberedes allerede på nuværende tidspunkt. Kommissionen forelægger andre foranstaltninger, der opfylder de samme krav og udgør et væsentligt bidrag til projektet om relancering af det indre marked. I slutningen af 2012 vil Kommissionen gøre status over, hvor langt man er nået med denne handlingsplan, og fremlægge sit program for næste etape. Der er tale om en sammenhængende politisk reaktion på manglerne på det indre marked med forslag til en bæredygtig, intelligent og inklusiv vækstmodel som led i Europa 2020-strategien.

Bæredygtig vækst

Alle disse reformer skal bidrage til en bæredygtig udvikling baseret på en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne [14]. De skal bidrage til sociale fremskridt og øget beskæftigelse samt forbedring af miljøet og bekæmpelse af klimaforandringer . De skal styrke den eksterne dimension af det indre marked. De skal ligeledes resultere i mærkbare fordele for de borgere, de er rettet imod. Det handler om borgernes støtte til det europæiske integrationsprojekt og om deres tillid.

Intelligent vækst

Disse reformer vil konsolidere og reformere det indre marked, så det er tilpasset det 21. århundredes udfordringer , navnlig den digitale økonomi , med mulighed for at gøre industrien mere konkurrencedygtig på det internationale marked og med de nødvendige infrastrukturer i Europa med henblik på at sikre den frie bevægelighed for personer og varer. De vil også skulle lette innovation og igangsættelse, som indgår i genopretningen af et stærkt industrielt grundlag i Europa, og udviklingen af et konkurrencedygtigt servicesamfund .

Inklusiv vækst

Disse reformer vil lette oprettelsen og udviklingen af små og meget små virksomheder , som er rygraden i de nationale økonomier og europæisk økonomi . Den fortsatte indsats for at sikre smart regulering og nedbringelse af de administrative byrder vil være en integreret del af reformerne. De skal sikre en løsning af europæernes konkrete problemer , og at integrationen ikke sker på bekostning af de sociale rettigheder, således at reformerne tværtimod bidrager til et mere solidarisk samfund.

I den forbindelse vil Kommissionen lægge yderligere vægt på de sociale aspekter i de konsekvensanalyser, der skal ledsage lovgivningsforslagene vedrørende det indre marked . Kommissionen skal sørge for at indføje en henvisning til sociale politikker og rettigheder i lovgivningsforslagene, i det omfang det kan begrundes med udgangspunkt i disse undersøgelser. Kommissionen skal tage behørigt hensyn til artikel 8 og 9 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Ifølge disse grundlæggende rettigheder har arbejdstagere og arbejdsgivere eller deres respektive organisationer i overensstemmelse med EU-retten og national lovgivning og praksis i tilfælde af interessekonflikter ret til kollektive skridt, herunder strejke, for at forsvare deres interesser[15].

Inklusiv vækst indebærer ligeledes, at der tages særligt hensyn til personer med handicap, således at de kan nyde godt af det indre marked, f.eks. bør bevægelseshæmmede passagerer lettere kunne rejse, ligesom svagtseende skal have bedre adgang til læsning.

En integreret strategi

Kommissionen har allerede påbegyndt flere hovedaktioner gennem Europa 2020-strategiens syv flagskibsinitiativer. De vedtagne initiativer, der vedrører samtlige områder i forbindelse med den økonomiske genopretning såsom energieffektivitetsplanen 2011[16] eller status vedrørende «Small Business Act» for Europa[17], baner gradvist vejen for fornyet vækst. Finansmarkederne spiller en væsentlig rolle i denne forbindelse, og reformerne på området for regulering af finansielle tjenesteydelser med sigte på bæredygtig vækst[18] vil blive videreført.

2. De 12 løftestænger til at skabe vækst og øget tillid

2.1. SMV’ernes adgang til finansiering

Nøgleaktion: Lovgivning, der skal give fonde for risikovillig kapital etableret i de enkelte medlemsstater mulighed for at investere i en hvilken som helst anden medlemsstat uden yderligere hindringer eller krav. Målsætningen er, at SMV’er, der ønsker adgang til risikokapital, kan henvende sig til fonde med den nødvendige ekspertise inden for den pågældende sektor, og som kan tilbyde kapital til attraktive priser[19]. |

EU’s 21 millioner SMV’er har stor betydning for bæredygtig vækst og jobskabelse. Problemet med at få adgang til finansiering er fortsat en af de største hindringer, som afholder SMV’erne fra at lancere nye produkter, udbygge deres infrastrukturer og ansætte yderligere personale[20]. Denne situation er kendetegnende for både etablerede SMV’er og innovative og hurtigt ekspanderende SMV’er.

I Europa har de fleste etablerede SMV’er adgang til banklån, hvor finanskrisen imidlertid har ført til kreditstramninger. Derfor har Kommissionen ved revisionen af Small Business Act , som blev vedtaget i februar, forpligtet sig til at vurdere konsekvenserne for SMV’erne af forslagene om regulering af finansielle tjenester (såsom egenkapitalkravene, der pålægges bankerne) og tilpasse dem på passende vis.

At lette adgangen til finansiering for hastigt ekspanderende SMV’er en af de vigtigste målsætninger, eftersom disse virksomheder, og navnlig de innovative SMV’er, spiller en afgørende rolle for udviklingen af en innovativ og bæredygtig økonomi. For at få adgang til de midler, der kræves for at markedsføre innovative produkter, prøver virksomhederne ofte at få adgang til kapitalmarkeder uden for bankområdet. Markederne for risikovillig kapital kan tilvejebringe kapital, men er endnu ikke tilstrækkeligt udviklet i Europa. Fonde for risikovillig kapital står over for betydelige vanskeligheder, når det drejer sig om at rejse kapital i udlandet og operere på tværs af grænserne, på grund af de forskellige nationale reguleringsordninger og skattemæssige barrierer. Dette nøgleinitiativ vil blive udviklet i tæt samarbejde med forummet for SMV-finansiering.

Finansieringen af SMV'er skal indgå i en handlingsplan, som ikke kun vedrører adgangen til forskellige finansieringskilder, men også umiddelbart instrumenterne til finansiering af SMV'er og tilvejebringelse af et gunstigt klima for deres udvikling og vækst.

Gennemsigtighedsdirektivet, gennemførelsesforordningen til prospektdirektivet og direktivet om markedsmisbrug skal også ændres for at gøre kravene til børsnoterede SMV’er mere rimelige, samtidig med at der opretholdes samme grad af investorbeskyttelse. Derudover skal der indføres særlige målrettede betingelser for handelsplatformene for SMV’er i forbindelse med revisionen af finansmarkedsdirektivet med henblik på at etablere et kvalitetsmærke for disse markeder og fremme netværkssamarbejdet.

2.2. Borgernes mobilitet

Nøgleaktion: Modernisering af lovgivningen vedrørende anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer[21]. Målsætningen er at forenkle de gensidige anerkendelsesprocedurer for mobile arbejdstagere, modernisere de juridiske rammer, revurdere de lovregulerede erhverv og styrke tilliden og samarbejdet medlemsstaterne imellem. Oprettelsen af et europæisk erhvervspas vil især gøre det muligt at fremme erhvervsmobiliteten og samtidig sikre den gensidige tillid mellem de pågældende medlemsstaters myndigheder og er i sidste ende til gavn for forbrugerne og arbejdsgiverne. |

Med arbejdstagernes mobilitet og kvalifikationer imødekommes kravet om at sætte gang i væksten i Europa. Øget mobilitet blandt kvalificerede arbejdstagere vil gøre den europæiske økonomi mere konkurrencedygtig. For mange lovgivningsmæssige hindringer afholder fortsat europæerne fra at arbejde, hvor de har lyst i EU, selv om mange stillinger, der kræver et højt uddannelsesniveau, ikke besættes. Økonomien ville kunne få større gavn af en midlertidig mobilitet blandt arbejdstagerne, hvis der var en mere positiv holdning til og klarere rammer for mobiliteten. Desuden er det i de ikke-lovregulerede erhverv vigtigt at fortsætte bestræbelserne på afpasning mellem de nationale certificeringssystemer via den europæiske referenceramme for kvalifikationer med henblik på at øge kvalifikationernes sammenlignelighed i tilfælde af mobilitet.

Den nuværende situation på arbejdsmarkedet, som er præget af den økonomiske krise og en aldrende befolkning, er kendetegnet ved mangel på arbejdskraft, og arbejdsgiverne har svært ved at finde medarbejdere med den fornødne kompetence. I den forbindelse skal borgerne have mulighed for hurtigt at skifte til job i andre medlemsstater. Derfor skal deres kvalifikationer og erhvervserfaring kunne opnå anerkendelse i samtlige medlemsstater.

For at fremme mobiliteten skal borgerne ligeledes kunne etablere og bevare deres supplerende pensionsrettigheder (overførselsret), også hvis de senere skifter til et andet job i en anden medlemsstat. Parlamentets og Rådets fulde engagement vil være afgørende for at opfylde borgernes forventninger inden 2012.

Baseret på grønbogen fra 2010[22] vil Kommissionen derfor offentliggøre en hvidbog om pensioner, der bl.a. vedrører spørgsmålet om beskyttelse af pensionsrettigheder og opfordrer medlemsstaterne til at anvende pensionsoplysningstjenester, som hjælper borgerne med at holde styr på deres pensionsrettigheder. Derefter vil der i løbet af 2012 blive fremsat lovforslag for at fremme beskyttelsen af pensionsrettigheder. Samtidigt vil Kommissionen desuden fremsætte forslag til ændring af direktivet om arbejdsmarkedsorienterede pensionskasser, således at arbejdstagerne og deres arbejdsgivere kan opnå bedre udnyttelse af det indre marked.

Kommissionen har også foreslået en række foranstaltninger til fordel for mobiliteten i sit flagskibsinitiativ "En dagsorden for nye kvalifikationer og job", heriblandt indførelsen af et "europæisk kvalifikationspas", som vil gøre det muligt at beskrive den viden og de færdigheder, man har erhvervet i løbet af sit liv[23].

Mobiliteten blandt de unge, navnlig dem, der ikke har nogen uddannelse, skal også fremmes. Derfor fremsætter Kommissionen et forslag til henstilling fra Rådet for at fremme og validere uddannelse på arbejdspladsen [24] .

2.3. Intellektuelle ejendomsrettigheder

Nøgleaktion: Lovgivning om en fælles patentbeskyttelse for et maksimalt antal medlemsstater og et harmoniseret system til bilæggelse af tvister med målsætning om at udstede de første enhedspatenter i 2013[25]. |

Intellektuel ejendomsret er en ejendomsret, der anerkendes i chartret om grundlæggende rettigheder[26]. Den intellektuelle ejendomsret er lige så vigtig som råmaterialer og industrien: mellem 45 og 75 % af de store virksomheders ressourcer vedrører intellektuelle ejendomsrettigheder[27]. De industrier, der gør udstrakt brug heraf, spiller en strategisk rolle for bæredygtig vækst i vore økonomier. De fremmer ikke blot innovation, men skaber en betydelig merværdi for økonomien og tilbyder stabile arbejdspladser, der kræver et højt fagligt niveau. Lønningerne er i gennemsnit 60 % højere end i andre sektorer.

Beskyttelsen af intellektuel ejendomsret fremmer investering i udviklingen af nye produkter og tjenester og sikrer således en rimelig forrentning af investeringerne. Der vil blive udarbejdet en lovgivningsmæssig ramme til effektiv beskyttelse af disse rettigheder under hensyntagen til de grundlæggende rettigheder. Denne ramme, som samtidig skal sikre formidlingen af oplysninger, produkter og tjenesteydelser samt overholdelsen af konkurrencelovgivningen, skal være en af EU's højeste prioriteter.

Den nuværende situation, der er kendetegnet ved mange forskellige patenter og nationale tvistbilæggelsessystemer, er omkostningstung, ineffektiv og skaber retsusikkerhed, hvorfor indførelsen af en fælles patentbeskyttelse og et harmoniseret system til bilæggelse af tvister har højeste prioritet på dette område. En fælles beskyttelse ville reducere omkostningerne med 80 %.

På samme måde vil udviklingen af et valoriseringsinstrument for intellektuelle ejendomsrettigheder fremme skabelsen af et virkeligt europæisk marked for patenter og licenser. Derudover bør en virksomheds immaterielle aktiver i form af intellektuelle rettigheder kunne opnå fuld anerkendelse som lånegarantier.

Desuden skal de nuværende systemer for udstedelse af licenser på ophavsrettigheder i forbindelse med lovlige online-tjenester ligeledes gøres enklere og mere gennemsigtige[28]. I internettets tidsalder bør den kollektive forvaltning udvikles i retning af europæiske modeller, som fremmer udstedelsen af licenser, der dækker flere områder og en bred vifte af onlinetjenester og samtidig sikrer rettighedsindehaverne et højt beskyttelsesniveau. Denne nye fleksibilitet i forbindelse med revisionen af de juridiske rammer muliggør nye erhvervsmodeller, som medfører en bred og målrettet spredning af kreativt indhold til mere mobile forbrugere. Endvidere bør det gøres lettere at tilvejebringe digitale versioner af de europæiske kulturinstitutioners samlinger, heriblandt forældreløse værker .

Fremme af lovlige tilbud skal være ledsaget af EU-bestemmelser, som skal styrke bekæmpelsen af varemærkeforfalskning og piratkopiering , navnlig ved at styrke det europæiske observationscenter for varemærkeforfalskning og piratkopiering og forbedre myndighedernes samarbejde[29]. Toldmyndighederne skal kunne medvirke til øget beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder gennem en revidering af lovgivningen. Varemærkeforfalskning og piratkopiering koster årligt de europæiske virksomheder ca. 250 mia. EUR[30].

Varemærkeordningen i Europa skal også moderniseres for at forbedre varemærkebeskyttelsen og skabe større sammenhæng mellem det europæiske system og de nationale systemer, hvilket vil forenkle procedurerne, reducere omkostningerne og give systemet mulighed for at udnytte de nye teknologier fuldt ud, som gør det lettere at søge.

Disse spørgsmål behandles i meddelelsen om strategien for industriel ejendomsret, som vedtages af Kommissionen i 2011.

2.4. Forbrugerne - aktører på det indre marked

Nøgleaktion: Lovgivning om alternativ behandling af tvister. Målsætningen er at sikre indførelsen af udenretslige klagemuligheder, der resulterer i lette, hurtige og billige løsninger for forbrugerne og bevarer relationerne mellem virksomhederne og deres kunder. Denne foranstaltning omfatter onlinehandel. |

Det indre marked er en del af forbrugernes dagligdag i forbindelse med rejser, indkøb og betalinger, men der er stadig mange hindringer, og forbrugerne har ikke fuldt ud tillid til, at der findes effektive klagemuligheder, hvis noget går galt. For at sætte skub i det indre marked, og navnlig det digitale indre marked, er det derfor afgørende at styrke forbrugernes tillid, når det gælder mulighederne for at udøve deres rettigheder. En bedre anvendelse af reglerne vil gøre det muligt for forbrugerne at undgå store tab – anslået til 0,16 % af EU’s bruttonationalprodukt (BNP). En forøgelse af forbrugernes tillid til grænseoverskridende e-handel vil medføre yderligere besparelser på ca. 0,02 % af EU’s BNP, dvs. 2,50 mia. EUR[31].

Ud over alternativ behandling af tvister vil Kommissionen ligeledes fortsætte arbejdet med en europæisk tilgang til kollektive klageordninger baseret på resultaterne af den høring, Kommissionen har iværksat.

For at styrke forbrugernes tillid til det indre marked skal der iværksættes andre konkrete tiltag. Forbrugerne skal kunne være sikre på, at de varer, de køber, er pålidelige uanset produktionsstedet. Det er derfor afgørende at revidere direktivet om produktsikkerhed i almindelighed. På samme måde forventer virksomhederne, at medlemsstaterne anvender de samme beskyttelsesregler i hele EU. I denne forbindelse vil Kommissionen udarbejde en flerårig handlingsplan om overvågning af markedet , herunder de ydre grænser, i samarbejde med told- og markedstilsynsmyndighederne, som skal gennemføres af medlemsstaterne. Med henblik på at sikre, at forbrugeren modtager pålidelige oplysninger om produkternes miljøpræstationer, foreslår Kommissionen inden for rammerne af handlingsplanen om bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug et initiativ om de økologiske fodaftryk, varerne efterlader på miljøet .

Det er også nødvendigt at sikre korrekt anvendelse af passagerernes rettigheder inden for alle transportformer, også for bevægelseshæmmede personer. Der vil blive offentliggjort en meddelelse med resumé af de gældende regler i EU om passagerrettigheder inden for alle transportmidler: fly, tog, skib og bus. Med henblik på en bedre forbrugerbeskyttelse vil Kommissionen i nær fremtid foreslå en revision af pakkerejsedirektivet, navnlig ved køb online.

Endelig videreføres arbejdet vedrørende beskyttelsen af forbrugere af finansielle produkter i detailledet, navnlig når det gælder gennemsigtighed i bankgebyrer og større beskyttelse af låntagerne på realkreditmarkedet.

2.5. Tjenesteydelser

Nøgleaktion: Revision af lovgivningen vedrørende det europæiske standardiseringssystem, så det udvides til også at omfatte tjenesteydelser, og standardiseringsprocedurerne gøres mere effektive og omfattende[32]. |

Standardiseringen er et centralt værktøj med henblik på at muliggøre den frie bevægelighed for varer og samtidig sikre produkternes interoperabilitet, sikkerhed og kvalitet. Den anvendes også stadig oftere i servicesektoren, men navnlig på nationalt plan. Dette kan vanskeliggøre integrationen af det indre marked for tjenesteydelser. For at undgå nye barrierer og lette strømmen af tjenesteydelser på tværs af grænserne, især erhvervstjenester såsom logistik eller forvaltning af erhvervsstøttetjenester ("facility management"), er det vigtigt at udvikle standardiseringen af tjenesteydelser på europæisk plan under fuldt hensyn til markedsbehovene. Dette vil være en vigtig målsætning i forbindelse med revisionen af det europæiske standardiseringssystem. En anden vigtig målsætning er at oprette et mere effektivt og omfattende system. Standardiseringssystemet skal gøre det muligt hurtigt at vedtage standarder og tilpasse dem til nye teknologier, bl.a. inden for informations- og kommunikationsteknologi, at inddrage SMV'er og andre aktører mere og sikre, at standarderne er tilgængelige for samtlige interesserede brugere.

Generelt er et velfungerende indre marked for tjenesteydelser en væsentlig betingelse for, at der kan skabes vækst og beskæftigelse i Europa. Væksten i den europæiske økonomi udgjorde gennemsnitligt 2,1 % pr. år i perioden 1998-2008, mens servicesektoren i gennemsnit voksede med 2,8 % pr. år. Beskæftigelsen i sektoren er steget med 2 % pr. år i forhold til 1 % for økonomien som helhed[33]. For at nå dette mål er den umiddelbare prioritet en fuldstændig gennemførelse af "servicedirektivet" i alle medlemsstater, herunder etablering af kvikskrankeordninger. Ud over gennemførelsen af dette direktiv vil Kommissionen i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råd den 24. og 25. marts 2011 sammen med medlemsstaterne foretage "funktionsprøvninger" for nærmere at undersøge, hvordan EU-bestemmelserne for visse vigtige sektorer fungerer i praksis, f.eks. forretningstjenesteydelser , bygge- og anlægsvirksomhed og turisme . Kommissionen vil foretage yderligere evalueringer vedrørende aktivitetsreserver, kapitalbesiddelse, juridisk status og forsikringskrav, som udgør vedvarende hindringer for en bedre integration af markedet for tjenesteydelser[34]. På baggrund af resultatet af disse forskellige initiativer fastsætter Kommissionen i 2012 de næste etaper. Der bør også rettes særlig opmærksomhed mod handels- og distributionssektoren som følge af dens bidrag til vækst og jobskabelse. Der vil blive taget initiativ til at bekæmpe urimelig handelspraksis mellem virksomheder med henblik på at identificere arten og omfanget af de problemer, der er forbundet med urimelig handelspraksis i forholdet mellem erhvervsfolk gennem hele forsyningskæden, finde frem til eksisterende lovgivning i medlemsstaterne samt undersøge, hvor langt man er nået med gennemførelsen heraf, og til slut opstille forskellige løsningsmuligheder. Formålet er at bringe urimelig handelspraksis til ophør, som bringer virksomhedernes levedygtighed i fare, og fremme konkurrenceevnen hos de forskellige operatører i forsyningskæden i et mere effektivt og fair indre marked for handel og distribution og samtidig opfylde forventningerne hos forbrugere og producenter om konkurrencedygtige priser. Når det gælder betydningen af virksomhedstjenester , vil Kommissionen nedsætte en gruppe af eksperter på højt plan for at gennemgå manglerne ved markedet.

Uden at dette berører anerkendelsen af eksamensbeviser, bør det undersøges, hvordan kvaliteten af de uddannelser, der tilbydes i forbindelse med den frie bevægelighed for tjenesteydelser, kan sikres over for franchisings stigende betydning på uddannelsesområdet.

2.6. Nettene

Nøgleaktion: Lovgivning om energi- og transportinfrastrukturerne med henblik på at identificere og udnytte strategiske projekter af europæisk interesse og sikre interoperabiliteten og intermodaliteten. |

Transport- og energinettene samt de elektroniske kommunikationsnet har central betydning i det indre marked. Effektive infrastrukturer fremmer den frie og hurtige bevægelighed for personer, varer, forskellige energiformer og data til en rimelig pris (med tildeling af passende frekvenser). En effektiv økonomisk integration tager udgangspunkt i integreringen af højtydende net.

En ny europæisk politik for energiinfrastrukturer [35] er påkrævet med henblik på at ændre den måde, hvorpå nettene planlægges og udvikles i EU. Der skal findes løsninger på de væsentlige manglende led i nettet, og nettene skal gøres mere intelligente, så energien kan blive transporteret bedre. Ny lovgivning skal fremme oprettelsen af fælles intelligente net, som både øger forsyningssikkerheden og markedsintegrationen samt energieffektiviteten og anvendelsen af vedvarende energikilder. Der er et afgørende behov for at accelerere godkendelsesproceduren og gøre den mere gennemsigtig for at gennemføre integreringen af de nationale energinet i et fælles europæisk net. Der er brug for hastetiltag på området, eftersom godkendelsesproceduren for nye projekter kan være langvarig (ofte mere end 10 år).

På transportområdet er det nødvendigt at gennemføre aktionerne i hvidbogen om transportpolitikken frem til 2050[36], som navnlig tager sigte på at fjerne hindringerne for at skabe et ægte indre marked, der omfatter samtlige transportformer og nationale systemer, bl.a. intelligente transportsystemer, og udvikle moderne cabotagenet og multimodale transportnet. Navnlig råder EU endnu ikke over et tilstrækkeligt sammenhængende, interoperabelt og effektivt grænseoverskridende transportinfrastrukturnet. Ændringen af de fælles retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet (RTE-T) i 2011 skal gøre det muligt at fjerne de største flaskehalse, etablere de manglende forbindelser og sammenkæde de forskellige transportformer takket være en bedre identificering af projekter og videre behandling af afgørelserne. I disse nye hovedlinjer fastlægges således et centralt netværk af strategisk europæisk infrastruktur, som integrerer den østlige og vestlige del af EU og udgør et europæisk mobilitetsnet og det fælles europæiske transportområde.

Endelig er frekvensressourcer en væsentlig forudsætning for det digitale samfund, hurtige trådløse tjenester, økonomisk genopretning, vækst, højkvalitetsarbejdspladser og EU's konkurrenceevne på lang sigt. På baggrund af betydningen af, at der er frekvenser til rådighed, og at de udnyttes effektivt i forbindelse med oprettelsen af det indre marked for elektronisk kommunikation og andre EU-politikområder, opfordres Parlamentet og Rådet til hurtigt at vedtage forslaget til afgørelse om et program vedrørende den strategiske planlægning og harmoniseringen af anvendelsen af europæiske radiofrekvenser i Europa .

2.7. Det digitale indre marked

Nøgleaktion: Lovgivning, der sikrer gensidig anerkendelse af elektronisk identifikation og autentificering i hele EU, og en revision af direktivet om elektroniske signaturer for at muliggøre sikker og uhindret kommunikation ad elektronisk vej mellem virksomheder, borgere og offentlige myndigheder til fordel for en effektivisering inden for servicesektoren og offentlige kontrakter, udveksling af tjenesteydelser og e-handel, også når det gælder den grænseoverskridende dimension. |

En styrkelse af tilliden til elektroniske transaktioner er en ufravigelig betingelse for udviklingen af et digitalt indre marked, der fuldt ud gavner både borgere, virksomheder og administrationer. Dette forudsætter først og fremmest pålidelige elektroniske serviceydelser, som overholder reglerne om privatlivets fred, garanterer retlig sikkerhed, sikker handel og fungerer på tværs af grænserne og er anerkendt af samtlige erhvervssektorer samtidig med, at de er enkle og billige at anvende og under streng kontrol af transaktionsparterne.

Derfor foreslår Kommissionen en ny lovgivningsramme for at sikre tilliden til elektroniske transaktioner. Denne ramme omfatter en revision af direktivet om elektroniske signaturer for at afklare visse begreber, forenkle anvendelsen af elektroniske signaturer og fjerne hindringerne for interoperabiliteten. Rammen sikrer ligeledes den gensidige anerkendelse af elektronisk identifikation og autentificering . Denne lovgivningsramme vil også vedrøre andre grænseoverskridende ydelser baseret på tillid. Redskaberne, som foreslås inden for denne ramme, skal være generelle uden tilknytning til en bestemt erhvervssektor, navnlig for så vidt angår den elektroniske identitet . Rammen skal være teknologisk neutral og åben for samtlige kommunikationsmedier såsom internettet og mobilkommunikation.

Den digitale udvikling er en af de vigtigste løftestænger til at fremme vækst og beskæftigelse i EU på mange områder: informations- og kommunikationsindustrien (som skabte en merværdi for den europæiske økonomi på ca. 600 mia. EUR i 2007[37]), det stigende antal europæere, der bruger internettet regelmæssigt, endog dagligt (dette antal udgjorde henholdsvis 65 % og 53 % i 2010[38]), et bredbåndsmarked, som i 2010[39] var det største i verden, et marked for information i den offentlige sektor, hvis værdi anslås til 27 mia. EUR[40], for blot at nævne nogle af disse. Flagskibsinitiativet "En digital dagsorden for Europa"[41] nævner en række tiltag, som i sidste ende skal føre til et indre digitalt marked.

Transmission af tale og data er blevet en stadig vigtigere tjenesteydelse for europæerne. Når det gælder roamingtakster, har EU’s forskriftsmæssige foranstaltninger siden 2007 tydeligvis bidraget til en reduktion af telefonudgifterne og større gennemsigtighed for forbrugerne. Detailpriserne for datatransmissionstjenester er dog stadig alt for høje, hvilket betyder, at de fleste private brugere og en stor del af virksomhederne ikke anvender disse tjenester i udlandet.

Udviklingen af et indre digitalt marked bremses af forbrugernes manglende tillid, når det gælder betalingssikkerhed og sikring af forbrugernes rettigheder i forbindelse med grænseoverskridende forretninger[42], navnlig for så vidt angår produktsikkerhed og forfalskninger[43]. Denne manglende tillid og vanskelighederne forbundet med onlineindkøb i andre medlemsstater er årsagen til, at onlinehandelen udgør mindre end 5 % af detailsalget, og kun 9 % af europæerne køber ind via internettet i andre medlemsstater[44]. Udfordringen består i at give borgerne adgang til et reelt indre marked, herunder de mest sårbare befolkningsgrupper eller grupper bosat i isolerede områder. I denne forbindelse vil Kommissionen fremlægge en handlingsplan, som skal fremme udviklingen af e-handel. Kommissionen vurderer i den meddelelse anvendelsen af direktivet om e-handel og gennemgår de nye udfordringer: mikrobetalinger, sikkerhed ved onlinebetaling, beskyttelse af personoplysninger, bekæmpelse af falskneri, levering af ordrer, internet-tjenesteleverandørers ansvar, sammenhæng i EU-retten med betydning for e-handelen[45]. Kommissionen forslår ligeledes foranstaltninger, som skal fremme udviklingen af et integreret europæisk system for betalingskort og andre innovative betalingsformer.

Forskelsbehandling på grundlag af geografisk placering, navnlig inden for onlinehandel, skal fjernes. Kommissionen vil fremlægge retningslinjer [46] for fjernelse af uberettiget forskelsbehandling på grundlag nationalitet eller bopælssted, navnlig inden for onlinehandel.

Endelig blev der med direktivet om videreanvendelse af den offentlige sektors informationer (PSI[47]) indført grundlæggende betingelser for genanvendelse af de store mængder data, der leveres af de offentlige myndigheder, som kan stimulere indholds- og tjenesteydelsesmarkederne, hvis de stilles til rådighed på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis[48]. Denne revision sigter mod at anvende offentlig information som en væsentlig kilde til nye muligheder og vækst for mange andre innovative sektorer.

2.8. Socialt iværksætteri

Nøgleaktion: Lovgivning med henblik på etablering af en europæisk ramme til fremme af udviklingen af de solidariske investeringsfonde, som ville øge virkningen af de nationale initiativer ved at åbne det indre markeds muligheder for disse fonde (adgang til investeringsmuligheder og til investorer, der er etableret i samtlige medlemsstater). |

Det indre marked bygger på en "social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne", der afspejler udviklingen i retning af en inklusiv vækst, som er mere socialt retfærdig og miljømæssigt bæredygtig. Nye økonomiske modeller vinder udbredelse, hvor disse samfundsmæssige betragtninger sættes over hensynet udelukkende til økonomisk gevinst. Denne tendens bør kunne vinde indpas på det indre marked. Det drejer sig om at sikre lige konkurrencevilkår og at støtte projekter, der indfører større retfærdighed i økonomien og deltager i bekæmpelsen af udstødelse. Den formidable løftestangseffekt, som den europæiske industri for forvaltning af aktiver (7 000 mia. EUR i 2009) udgør, bør udnyttes for at fremme udviklingen af virksomheder, som har foretaget det valg – ud over et legitimt ønske om økonomisk gevinst – ligeledes at forfølge mål af almen interesse og for social, etisk og miljømæssig udvikling. For at sikre, at reglerne er ens for alle, vil Kommissionen fremlægge et lovgivningsforslag om gennemsigtigheden af de oplysninger af social og miljømæssig art, som virksomheder i alle sektorer indberetter.

Sektoren for den sociale økonomi på det indre marked skal for at kunne udvikle sig og nå sine mål kunne nyde godt af organisationsformer med særlig retlig status. Andelssektoren er f.eks. mere levende end nogensinde[49], men der skal foretages en evaluering af, hvorfor tilslutningen til statutten for det europæiske andelsselskab er begrænset. Gensidige selskaber opererer i nøglesektorer for borgerne (sundhedssektoren, banksektoren, forsikringssektoren osv.), men det er sjældent, at de tilbyder deres tjenester i flere medlemsstater. Da de tegner sig for 25 % af forsikringsmarkedet og 70 % af det samlede antal virksomheder i sektoren, kan det indre marked imidlertid ikke se bort fra dem. Stiftelserne bidrager i høj grad til finansieringen af innovative initiativer af almen interesse. De møder imidlertid vanskeligheder ved at etablere sig i andre medlemsstater eller poole deres midler i grænseoverskridende aktiviteter. For at afhjælpe disse vanskeligheder fremlægger Kommissionen et forslag til forordning om en statut for den europæiske stiftelse.

En række virksomheder har endvidere sat sig for at bekæmpe udstødelse uden derfor at afstå fra økonomisk gevinst. Det drejer sig ofte om meget små virksomheder, der opererer lokalt, men visse af dem har virkelig potentiale for vækst og jobskabelse[50]. De retlige midler[51] skal sikre, at det indre marked bliver deres yngleplads, ja sågar deres væksthorisont, i stedet for at begrænse dem til deres nationale områder.

Som led i den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse[52] vil Kommissionen støtte udvikling af den sociale økonomi som instrument til aktiv integration ved i 2011 at stille forslag om et initiativ vedrørende socialt iværksætteri og ved at fremme adgangen til EU's finansieringsprogrammer på dette område.

Kommissionen vil ligeledes i 2011 vedtage en meddelelse om virksomhedernes sociale ansvar, et koncept, der er mere omfattende end socialt iværksætteri, og som tilskynder alle virksomheder til at videreføre foranstaltninger med sociale og miljømæssige formål i deres daglige aktiviteter.

2.9. Beskatning

Nøgleaktion: Revision af direktivet om energibeskatning for at sikre en ensartet behandling af de forskellige energikilder, således at der bedre kan tages højde for varernes energiindhold og CO2-emissioner. |

EU’s skatteregler er hverken gearet til det 21. århundredes realiteter på det indre marked eller til udfordringerne i forbindelse med bæredygtig udvikling. De sikrer ikke ligebehandling af de endelige forbrugere på det indre marked og fremmer ikke i tilstrækkelig grad energibesparende eller miljøvenlig praksis. Det er i dag afgørende, at beskatningen leder forbrugerne i retning af en bedre udnyttelse af energiressourcerne ved at fremme rene energikilder.

Desuden skal de virksomheder, der har flere forretningssteder i EU, kumulere deres indkomstskatteangivelser og have med flere skattemyndigheder at gøre. Projektet om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag er et tiltag, der skal lede frem til et forslag fra Kommissionen om at harmonisere beregningsmetoderne for det skattepligtige overskud, så de berørte virksomheder underlægges samme regler uanset beskatningsmedlemsstat[53]. Etablering af en one-stop shop for beskatning vil fremme forholdet mellem virksomhederne og skattemyndighederne ved at lette det administrative samarbejde mellem medlemsstaternes skattemyndigheder. Hvert år vil det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag give EU's virksomheder mulighed for at spare 700 mio. EUR i omkostninger forbundet med at overholde reglerne og 1,3 mia. EUR takket være konsolidering. Endvidere vil de virksomheder, der ønsker at ekspandere uden for de nationale grænser, opnå besparelser i størrelsesordenen 1 mia. EUR. Det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag er i den årlige vækststrategi blevet identificeret som en af de foranstaltninger, der fremmer vækst, hvis vedtagelse inden udgangen af 2012 bør have prioritet. I den forbindelse er det afgørende fuldt ud at inddrage Parlamentet og Rådet for at opfylde en stærk forventning hos virksomhederne om forenkling af deres lovgivningsmæssige rammer.

Moms systemet skal også revideres navnlig med henblik på at etablere det endelige system for grænseoverskridende transaktioner og beskatningen heraf med det formål at nedbringe de administrative byrder i forbindelse med disse transaktioner og sikre hele handelskæden, bl.a. for de små og mellemstore virksomheder. Inden udgangen af 2011 har Kommissionen til hensigt at identificere elementerne i en momsstrategi, der bør føre til lovgivningsmæssige initiativer. Det vil være naturligt at gennemgå disse initiativer som led i næste etape til styrkelse af det indre marked efter 2012.

Problemerne i forbindelse med beskatning af grænseoverskridende transaktioner udgør en væsentlig hindring for borgerne . De skal løses. I en meddelelse fra Kommissionen om fjernelse af grænseoverskridende skattemæssige hindringer for EU-borgerne[54] indkredses de mest presserende problemer, herunder dobbeltbeskatning, skattediskrimination og den vanskelige adgang til skatteoplysninger og –myndigheder i andre medlemsstater. Heri skitseres foranstaltninger til løsning af de specifikke problemer. De mulige løsninger omfatter bl.a. en bindende mekanisme for tvister i forbindelse med dobbeltbeskatning, etablering af one-stop shops for adgang til myndighederne og behandling af grænseoverskridende arveafgift.

2.10. Social samhørighed

Nøgleaktion: Lovgivning med det formål at forbedre og styrke gennemførelsen, anvendelsen og håndhævelsen i praksis af direktivet om udstationering af arbejdstagere[55], der omfatter foranstaltninger med henblik på at forebygge og straffe misbrug eller omgåelse af reglerne, ledsaget af lovgivning med det formål at præcisere udøvelsen af etableringsfriheden og den frie udveksling af tjenesteydelser sammen med udøvelsen af de grundlæggende sociale rettigheder. |

I en social markedsøkonomi har et mere integreret europæisk marked for tjenester til formål at sikre, at virksomhederne – uden at der er tale om laveste fællesnævner – lettere kan levere deres tjenester i hele Den Europæiske Union, bl.a. ved udstationering af deres arbejdstagere, samtidig med at de er i stand til at levere flere højkvalitetsjob og et højt niveau af arbejdstagerbeskyttelse og beskyttelse af deres sociale rettigheder.

I den forbindelse er der grund til at forbedre anvendelsen af bestemmelserne om udstationering af arbejdstagere for at fremme formidling af oplysninger virksomhederne og medlemsstaternes myndigheder imellem, at øge kontrollen og at bekæmpe misbrug, navnlig for så vidt angår arbejdstagernes rettigheder.

Der bør i lovgivningen om det indre marked tages behørigt hensyn til artikel 8 og 9 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, der nu har samme retsgyldighed som traktaten. Derfor vil Kommissionen stille forslag om en tværgående lovgivning, hvori den præciserer udøvelsen af etableringsfriheden og den frie udveksling af tjenesteydelser sammen med udøvelsen af de grundlæggende sociale rettigheder, herunder retten til kollektive skridt, i overensstemmelse med national lovgivning og praksis og under overholdelse af EU-retten[56].

Desuden gør det europæiske projekt generelt EU's sociale og territoriale samhørighed til omdrejningspunkt for sine overvejelser. Det erkender således, at et frit marked alene ikke i tilstrækkelig grad opfylder alle kollektive behov. Tjenesteydelser af almen økonomisk interesse udgør et væsentligt element i den europæiske sociale model, som er en økonomi, der på én gang har en høj konkurrenceevne og er socialt rummelig.

Den Europæiske Union anerkender, jf. artikel 14 i TEUF og protokol 26, der er knyttet som bilag til traktaterne, betydningen af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse med henblik på at fremme social og territorial samhørighed EU og medlemsstaterne imellem samt nationale, regionale og lokale myndigheders vigtige rolle og vide skønsbeføjelser med hensyn til at levere, udlægge og tilrettelægge tjenesteydelser af almen økonomisk interesse så tæt på brugernes behov som muligt i overensstemmelse med nærhedsprincippet.

For så vidt angår offentlige kontrakter, er Kommissionen begyndt at gøre sig overvejelser med henblik på at præcisere samspillet mellem reglerne om statsstøtte og reglerne om offentlige kontrakter samt ordningen for levering af "in-house"-ydelser.

Desuden henhører det under Kommissionens enekompetence, jf. artikel 106 i TEUF, at påse, at bestemmelserne for gennemførelse og finansiering af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse er i overensstemmelse med traktatens principper og bestemmelser på konkurrenceområdet. Kommissionen er ligeledes begyndt at gøre sig overvejelser om den kommende revision af pakken med foranstaltninger vedrørende statsstøtte til fordel for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse (også kaldet post-Altmark-pakken")[57]. Den kommende revision har det dobbelte formål at foretage en præcisering og en differentieret og afbalanceret tilgang. Kommissionen har således til hensigt om nødvendigt at præcisere en række nøglebegreber. Desuden har den til hensigt at sikre sig, at omfanget af undersøgelsen af statsstøtten er afstemt efter arten og omfanget af de leverede ydelser.

I forbindelse med en meddelelse, der bliver vedtaget inden udgangen af 2011, fremlægger Kommissionen forslag om foranstaltninger med det formål bedre at sikre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse, herunder socialydelser af almen interesse, en ramme, der giver dem mulighed for at opfylde deres opgaver.

Kommissionen gennemgår således de foranstaltninger, der jf. artikel 14 og protokol nr. 26 er nødvendige for at sikre alle borgere adgang til tjenester, der er væsentlige i deres dagligliv, til en rimelig pris og deres integration i det økonomiske og sociale liv med respekt for medlemsstaternes vigtige rolle med hensyn til at levere, udlægge og tilrettelægge disse tjenester. Det er i den forbindelse nødvendigt at tage hensyn til, at behovet hos EU-borgerne udvikler sig.

Kommissionen bemærker, at ikke alle borgere har mulighed for at deltage aktivt i det indre marked. Eksempelvis er adgangen til visse basale banktjenester, som er blevet en nødvendig forudsætning for deltagelse i det økonomiske og sociale liv, ikke sikret fuldt ud. Kommissionen vil derfor stille forslag om et initiativ vedrørende adgang til en basal betalingskonto til en rimelig pris for alle borgere, uanset deres opholdssted i EU.

2.11. Lovgivningsmæssige rammer for virksomhederne

Nøgleaktion: Forenkling af direktiverne om regnskabsstandarder, for så vidt angår regnskabskravene, og mindskelse af de administrative byrder, navnlig dem, der pålægges SMV'er. |

Det Europæiske Råd understregede i sine konklusioner af 24.-25. marts 2011 behovet for at mindske de lovgivningsmæssige byrder, især dem, der pålægges SMV'er, såvel på europæisk plan som nationalt, et emne, som Kommissionen vil aflægge rapport om til Det Europæiske Råd[58]. Omfanget af de fordele, som det indre marked indebærer, afhænger af, hvor let personer, varer, tjenester og kapital kan bevæge sig frit fra den ene medlemsstat til den anden. Målet med politikkerne for det indre marked er at fremme disse bevægelser, ikke blot ved at fjerne hindringer, men også ved at skabe lovgivningsmæssige rammer, der mindsker den administrative byrde mest muligt.

Forslaget om revision af regnskabsdirektiverne har til hovedformål at mindske den administrative byrde, der skyldes regnskabskrav, som pålægges mikrovirksomheder og små virksomheder i form af aktieselskaber eller selskaber med begrænset ansvar. De potentielle besparelser i forbindelse med dette forslag er på 1,5 mia. EUR om året for 1,1 mio. små virksomheder og 5,2 mia. EUR om året for 5,9 mio. mikrovirksomheder[59]. Besparelserne skyldes især mindskede forpligtelser i forbindelse med regnskabsaflæggelsen for disse mikrovirksomheder og små virksomheder. Ud over denne forenkling har revisionen af direktiverne også til formål at øge klarheden og sammenligneligheden i de små og store virksomheders regnskaber i hele EU. Endvidere skal Kommissionens forslag om at undtage mikrovirksomhederne fra regnskabsdirektivernes bestemmelser vedtages af Rådet og Parlamentet.

Indførelsen af harmoniserede EU-regler erstatter 27 sæt nationale regler og udgør derfor i sig selv en mindskelse af regelbyrden. Desuden iværksættes der bestræbelser for yderligere at mindske EU-reglernes administrative byrde[60]. I den forbindelse har Kommissionen fremsat et forslag til en statut for et europæisk privat selskab , som stadig ligger på Rådets bord. Det burde frigives af Rådet.

For at fremme SMV'ernes aktiviteter vedtog Kommissionen " Small Business Act "[61]. Heri indføres princippet "Think Small First" i samtlige EU-politikker, og den indeholder en vifte af konkrete foranstaltninger med det formål at øge SMV'ernes konkurrenceevne på det indre marked.

Der skal indføres et fakultativt instrument inden for europæisk aftaleret for at fremme grænseoverskridende transaktioner på det indre marked. Der skal ligeledes søges vedtaget en forordning med henblik på at fremme grænseoverskridende gældsinddrivelse . Dette ville yderligere forenkle de nuværende regler til fordel for de borgere og de virksomheder, som ønsker større retssikkerhed på området.

2.12. Offentlige kontrakter

Nøgleaktion: Revideret og moderniseret lovgivningsmæssig ramme for offentlige kontrakter med det formål at nå frem til en afbalanceret politik, der tager hensyn til efterspørgslen efter miljøvenlige, socialt ansvarlige og innovative varer, tjenester og bygge- og anlægsarbejder. Denne revision skal ligeledes give de ordregivende myndigheder mere enkle og fleksible procedurer og sikre virksomhederne, ikke mindst SMV'erne, lettere adgang[62]. |

De offentlige myndigheder bruger ca. 18 % af EU's BNP på varer, tjenester og bygge- og anlægsarbejder. Lovgivningen på europæisk og nationalt plan har åbnet op for adgangen til offentlige kontrakter på loyale konkurrencevilkår, så borgerne får tilbudt bedre kvalitet til en rimelig pris.

I betragtning af den store mængde varer, tjenester og bygge- og anlægsarbejder, der er genstand for udbudsprocedurer, skaber offentlige indkøb mulighed for at øge efterspørgslen efter varer, tjenester og bygge- og anlægsarbejder, som er miljøvenlige, socialt ansvarlige og innovative. Med andre ord kan offentlige kontrakter bruges som middel til at fremme udvikling af et mere økologisk, socialt og innovativt indre marked. Det bør ligeledes undersøges, hvordan man kan gøre procedurerne enklere og mere fleksible for at øge offentlige indkøbs effektivitet. Samtidig må en sådan forenkling ikke føre til, at adgangen til markeder på europæisk plan begrænses. Tværtimod skal adgangen til markederne blive endnu lettere, navnlig for SMV'erne og den grænseoverskridende handel, herunder i forbindelse med forskellige ordregiveres fælles indkøb. Faktisk er andelen af offentlige kontrakter, der tildeles virksomheder i en anden medlemsstat, stadig ret begrænset, især i forhold til, hvad der er tilfældet på de private markeder.

Koncessionskontrakter om tjenesteydelser har stor økonomisk betydning[63] og udgør størstedelen af de offentlig-private partnerskaber. En lovgivningsmæssig ramme vil give disse partnerskaber øget retssikkerhed.

Når der skabes muligheder for en konkurrencesituation ved tildeling af offentlige kontrakter, er det en fordel både på verdensplan og på EU-plan. For at sikre, at dette sker på et gensidigt grundlag og til fordel for alle parter, hvorved europæiske og udenlandske virksomheder får lige muligheder, og hvorved der sikres loyal konkurrence, skal der ligeledes indføres en EU-lovgivning om adgang for virksomheder i tredjelande til offentlige EU-kontrakter, som gør det muligt at indgå forpligtelser på europæisk plan.

3. Forudsætningerne for succes – en ØGET STYRING AF DET INDRE MARKED

For at de foreslåede foranstaltninger skal medføre de ønskede virkninger i retning af vækst og beskæftigelse, skal betingelserne være til stede for, at de kan udvikles og gennemføres effektivt. Der er fire betingelser, der skal opfyldes: 1) en bedre dialog med hele civilsamfundet; 2) et nært partnerskab med de forskellige aktører; 3) effektiv informationsformidling til borgerne og virksomhederne og 4) en mere energisk kontrol med anvendelsen af reglerne for det indre marked.

Inddrage civilsamfundet og fremme en evalueringskultur

Det fremgår klart af den offentlige høring, at civilsamfundet ønsker i højere grad at blive inddraget i udviklingen af det indre marked , end det har været tilfældet tidligere[64]. For at forpligte sig til at arbejde i den retning vil Kommissionen med jævne mellemrum offentliggøre en liste over borgernes og virksomhedernes 20 største forventninger til det indre marked ud fra deres konkrete erfaringer. Denne liste bliver et barometer på, hvordan det indre marked fungerer , som Kommissionen vil forelægge for forummet for det indre marked . Forummet vil jævnligt samle aktørerne for dette marked: virksomheder, arbejdsmarkedsparter, ngo'er og repræsentanter for borgerne, offentlige myndigheder på forskellige forvaltningsniveauer og parlamenter. Det vil gøre status over det indre marked, bl.a. over gennemførelse og anvendelse af direktiverne, og foranstalte udveksling af god praksis. Det vil bidrage til at udvikle en kultur for evaluering af politikker og i den forbindelse deltage i opfølgningen af akten for det indre marked, hvis virkninger i marken det vil bidrage til at måle. Ombudsmandens arbejde vil ligeledes bidrage til denne evaluering. For at styrke det sidste aspekt vil Kommissionen anvende et begrænset antal indikatorer, som fremgår af bilag 2.

Arbejdsmarkedsparterne s rolle bør ligeledes styrkes, så de får mulighed for at fremsætte deres synspunkter vedrørende spørgsmål om økonomisk og social samhørighed.

Etablere partnerskaber og tilskynde til samarbejde

Behovet for at styrke og uddybe partnerskaber mellem alle aktører på det indre marked, navnlig mellem medlemsstaterne og med Kommissionen, blev understreget af de regionale myndigheder, som klart gav udtryk for deres vilje til fuldt ud at deltage i udformningen af politikkerne for det indre marked. Dette kan ske ved i højere grad at inddrage dem i høringerne om Kommissionens specifikke forslag og ved at styrke de midler, der er til rådighed til at fremme og udbygge samarbejdet mellem de nationale myndigheder på det niveau, hvor de enkelte beslutninger træffes, dvs. ofte på regionalt niveau. I den forbindelse bliver retssikkerheden vedrørende informationssystemet for det indre marked (IMI) , der allerede omfatter 6 000 administrative myndigheder, øget . Adgangen til dette system bør fremmes som partnerskabsværktøj til gennemførelse af reglerne for det indre marked i Kommissionens kommende forslag. For at fremme udveksling af oplysninger de administrative myndigheder imellem bør den automatiske oversættelses teknologiske muligheder udvikles.

En bedre informationsformidling for en bedre gennemførelse af reglerne for det indre marked

Endvidere kunne det indre marked i højere grad bidrage til vækst, hvis gældende EU-ret blev gennemført af alle medlemsstater og fuldt ud var til gavn for virksomheder og borgere . De er de første til at sørge for, at deres rettigheder overholdes. For at kunne gøre dette skal de kende deres rettigheder, være i stand til at udøve dem og kunne søge bistand, når rettighederne ikke overholdes. Derfor vil Kommissionen udbygge sin dataportal (" Dit Europa ") i partnerskab med medlemsstaterne, så den kommer til at omfatte al information og bistand på EU-plan og nationalt. Det er ligeledes uomgængelig nødvendigt at forbedre vilkårene for hurtig levering af konkrete løsninger uden omkostninger for borgere og virksomheder, hvis rettigheder ikke overholdes fuldt ud. Det gælder tilliden til det indre marked og dermed den enkeltes vilje til at indtage sin plads. I den forbindelse vil Kommissionen og medlemsstaterne styrke problemløsningsnettet " Solvit " nationale administrative myndigheder imellem .

Ensartet anvendelse af ens spilleregler

Hvis brugen af alternative midler til bilæggelse af tvister skal være systematisk[65], når der fortsat er vanskeligheder, som navnlig skyldes mere strukturelle problemer, der udspringer af national ret, er det op til Kommissionen at gøre fuld brug af procedurerne i artikel 258 i TEUF. Under høringen understregede de berørte parter betydningen af at sikre, at spillereglerne er ens for alle på det indre marked, og de påpegede en lang række problematiske situationer. Kommissionen vil derfor iværksætte en mere målrettet politik på dette område og opfordre medlemsstaterne til at rette op på situationen med at gennemføre bestemmelserne og bringe deres nationale lovgivning i overensstemmelse hermed ved at fastsætte konkrete målsætninger, der skal nås. Denne tilgang har allerede gjort det muligt at bringe den manglende gennemførelse ned på 1 %, men nu skal der gøres en ekstra indsats. En god og fuldstændig gennemførelse af reglerne for det indre marked fra alle medlemsstaters side kræver frem til 2012, som Europa-Parlamentet har anmodet om, i) at medlemsstaterne indsender sammenligningstabeller med henblik på offentliggørelse; ii) at der fastsættes konkrete målsætninger, hvorved gennemførelsesunderskuddet og underskuddet i retning af at bringe national ret i overensstemmelse med bestemmelserne bringes ned på henholdsvis 0,5 %[66] for gennemførelsesunderskuddet og 0,5 %[67] for underskuddet i retning af at bringe national ret i overensstemmelse med bestemmelserne; iii) mere effektiv anvendelse af traktatbrudsprocedurerne gennem konkrete målsætninger for procedurens etaper.

Endelig kan Kommissionen foreslå instrumentet til gensidig peer-evaluering, når det direktiv, der skal gennemføres, vedrører en særlig nøglesektor, hvor de nationale lovgivninger er særlig omfattende.

Spilleregler på globalt plan

Det indre markeds og EU-virksomhedernes succes i den globale konkurrence afhænger af Den Europæiske Unions evne til at sikre sammenhængende og komplementære interne og eksterne politikker. I den forbindelse forfølger Kommissionen sin politik til fremme af konvergens på lovgivningsområdet og slår til lyd for en mere udbredt anvendelse af internationale standarder. Den vil forhandle handelsaftaler med særlig vægt ikke blot på markedsadgang, men ligeledes på tilnærmelse af lovgivningerne. Kommissionen bør være særlig opmærksom på EU's tiltrædelseslande, der skal vedtage gældende EU-ret, men ligeledes på EU's naboskabslande og strategiske partnere for at fremme økonomisk integration og øge den gensidige adgang til markedet og den indbyrdes tilnærmelse af lovgivningen, bl.a. på grundlag af vidtgående frihandelsaftaler.

4. NÆSTE ETAPE OG KONKLUSION

At vi sætter os prioriterede mål, som vi vil koncentrere os om de næste 18 måneder, fritager os ikke for allerede nu at skitsere næste etape efter 2012. Det indre marked skal nemlig nyorienteres og gøres mere dynamisk for at opfylde målene i Europa 2020-strategien, der fungerer som sigtepunkt de kommende 10 år. Det indre marked bør bidrage til målsætningerne om bæredygtighed og mere effektiv udnyttelse af ressourcerne, til innovation, social integration og territorial samhørighed samt til beskæftigelsesstrategien.

Ved udgangen af 2012 drejer det sig om at indlede en ny etape til udvikling af det indre marked. Overvejelserne vil tage udgangspunkt i en stor økonomisk undersøgelse, hvis resultater skal medvirke til at indkredse nicheområder med uudnyttede vækstmuligheder og i givet fald finde frem til nye løftestænger for vækst. Kommissionen vil ligeledes høre civilsamfundet og alle aktørerne på det indre marked gennem sine nye styringsinstrumenter.

Borgerne og virksomhederne kan kun fuldt ud drage nytte af det indre marked, hvis akten for det indre marked og de prioriterede indsatsområder gennemføres hurtigt og ambitiøst . Dette handlingsprogram udgør et væsentligt bidrag til bestræbelserne på at styrke den europæiske økonomis konkurrenceevne og bør derfor have højeste prioritet. Det kræver mobilisering af alle EU-institutionerne, medlemsstaterne og de berørte parter.

Derfor vil Kommissionen:

- opfordre Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget til at give akten for det indre marked deres støtte

- opfordre Det Europæiske Råd til at give sin støtte til de tolv prioriterede indsatsområder, der opstilles i akten for det indre marked, og til deres prioriterede gennemførelse

- opfordre Europa-Parlamentet og Rådet til at give højeste prioritet til nøgleaktionerne i akten for det indre marked i lovgivningsprocessen og blive enige om hurtigt at vedtage dem, senest ved udgangen af 2012

- aflægge rapport til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd og Rådet om, hvilke fremskridt der er gjort i forbindelse med gennemførelsen af akten for det indre marked og dens nøgleaktioner, som led i det europæiske halvår og med henblik på en gennemgang på Det Europæiske Råds forårsmøde

- samarbejde med medlemsstaterne for at fremme en hurtig gennemførelse af akten for det indre marked og dens nøgleaktioner

- opfordre medlemsstaternes nationale, regionale og lokale myndigheder til at sikre gennemførelsen og overholdelsen af reglerne for det indre marked

- opfordre alle interesserede parter, medlemmerne af Europa-Parlamentet og af de nationale parlamenter, repræsentanterne for de nationale, regionale og lokale myndigheder samt alle andre berørte parter til at deltage aktivt i en "dag for det indre marked", i løbet af hvilken de fremskridt, der er gjort, og de udfordringer, der skal tages op, drøftes på nationalt og europæisk plan, bl.a. i forummet for det indre marked.

Bilag 1: Oversigt over nøgleaktioner

Nøgleaktion | Løftestang | Forslag fra Kommissionen |

1 | Lovgivning, der skal give fonde for risikovillig kapital etableret i de enkelte medlemsstater mulighed for at investere i en hvilken som helst anden medlemsstat uden yderligere hindringer eller krav | SMV'ernes adgang til finansiering | 4. kvartal 2011 |

2 | Modernisering af lovgivningen vedrørende anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer | Borgernes mobilitet | 4. kvartal 2011 |

3 | Lovgivning om en fælles patentbeskyttelse for et maksimalt antal medlemsstater og et harmoniseret system til bilæggelse af tvister med målsætning om at udstede de første enhedspatenter i 2013 | Intellektuelle ejendomsrettigheder | 2. kvartal 2011 |

4 | Lovgivning om alternativ behandling af tvister. Denne foranstaltning omfatter onlinehandel | Forbrugerne – aktører på det indre marked | 4. kvartal 2011 |

5 | Revision af lovgivningen vedrørende det europæiske standardiseringssystem, så det udvides til også at omfatte tjenesteydelser, og standardiseringsprocedurerne gøres mere effektive og omfattende | Tjenesteydelser | 2. kvartal 2011 |

6 | Lovgivning om energi- og transportinfrastrukturerne med henblik på at identificere og udnytte strategiske projekter af europæisk interesse og sikre interoperabiliteten og intermodaliteten | Nettene | 4. kvartal 2011 3. kvartal 2011 |

7 | Lovgivning, der sikrer gensidig anerkendelse af elektronisk identifikation og autentificering i hele EU, og en revision af direktivet om elektroniske signaturer | Det digitale indre marked | 1. kvartal 2012 |

8 | Lovgivning for tilvejebringelse af en europæisk ramme til fremme af udviklingen af de solidariske investeringsfonde | Socialt iværksætteri | 4. kvartal 2011 |

9 | Revision af direktivet om energibeskatning for at sikre en ensartet behandling af de forskellige energikilder, således at der bedre kan tages højde for varernes energiindhold og CO2-emissioner | Beskatning | 2. kvartal 2011 |

10 | Lovgivning med det formål at forbedre og styrke gennemførelsen, anvendelsen og håndhævelsen i praksis af direktivet om udstationering af arbejdstagere[68], ledsaget af lovgivning med det formål at præcisere udøvelsen af etableringsfriheden og den frie udveksling af tjenesteydelser sammen med udøvelsen af de grundlæggende sociale rettigheder | Social samhørighed | 4. kvartal 2011 |

11 | Forenkling af direktiverne om regnskabsstandarder | Lovgivningsmæssige rammer for virksomhederne | 2. kvartal 2011 |

12 | Revideret og moderniseret lovgivningsmæssig ramme for offentlige kontrakter | Offentlige kontrakter | 4. kvartal 2011 |

Bilag 2: Indikatorer for det indre marked

- Handel inden for EU med varer og tjenester: I 2009 tegnede handelen med varer inden for EU sig for 37 % af BNP (4 320 mia. EUR), og handelen med tjenester inden for EU tegnede sig for 10,5 % af BNP (1 233 mia. EUR)[69].

- E-handel inden for EU: I 2010 foretog 9 % af EU-borgerne indkøb hos leverandører etableret i andre medlemsstater[70].

- Antal indgivne ansøgninger om og meddelte europæiske patenter: I 2010 (foreløbige tal) blev der indgivet 235 029 ansøgninger om europæiske patenter til Den Europæiske Patentmyndighed; der blev meddelt 58 108 europæiske patenter[71].

- Grænseoverskridende samarbejde mellem EU's offentlige myndigheder (IMI): I slutningen af 2010 var 5 737 kompetente myndigheder registreret i IMI[72].

- Gennemførelsesunderskuddet, for så vidt angår EU-lovgivningen for det indre marked: Gennemførelsesunderskuddet var på 0,9 % for EU som helhed ved udgangen af 2010[73].

- Antal EU-borgere, der arbejder i en anden medlemsstat: 5,8 mio. borgere i 2009, svarende til 2,5 % af EU's erhvervsaktive befolkning[74].

[1] A7-0132/2010.

[2] Kommissionen har givet Pedro Solbes i opdrag at udarbejde en rapport om situationen i de pågældende regioner.

[3] Den potentielle vækst på mellemlang sigt anslås til 1,5 % frem til 2020. 9,6 % af den erhvervsaktive befolkning er arbejdsløse. Meddelelse fra Kommissionen "Årlig vækstundersøgelse: En hurtigere samlet EU-løsning på krisen", side 2 og 3.

[4] KOM(2010) 2020.

[5] Kommissionens meddelelse "Årlig vækstundersøgelse" (KOM(2011) 11).

[6] Konklusionerne fra Det Europæiske Råd den 24.-25. marts 2011, EUCO 10/11, punkt 7.

[7] KOM(2010) 608.

[8] Se vedlagte rapport om den offentlige høring om akten for det indre marked.

[9] Rådets konklusioner om akten for det indre marked (17799/10).

[10] "Styring og partnerskab i det indre marked" P7TA-PROV(2011)0144, "Et indre marked for europæerne" P7TA-PROV(2011)0145 og "Et indre marked for virksomheder og vækst" P7TA-PROV(2011)0146.

[11] CdR 330/2010 - ECOS-V-009.

[12] CESE 525/2011 – INT/548.

[13] Konklusionerne fra Det Europæiske Råd den 24.-25. marts 2011, EUCO 10/11 af 25. marts, punkt 7.

[14] Artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union.

[15] Artikel 28 i chartret.

[16] KOM(2011) 109.

[17] KOM(2011) 78.

[18] Se Kommissionens meddelelse af 2. oktober 2010: "Regulering af finansielle tjenesteydelser med sigte på bæredygtig vækst" (KOM(2010) 301) og statusrapporten offentliggjort i februar 2011 http://ec.europa.eu/internal_market/finances/docs/110209_progress_report_financial_issues_en.pdf).

[19] Se også flagskibsinitiativet "Innovation i EU" (KOM(2010) 546).

[20] Ifølge en eurobarometerundersøgelse i 2009 anføres problemerne med at få adgang til finansiering som den næststørste hindring for virksomhedsvækst.http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_271_en.pdf.

[21] Se også flagskibsinitiativet "En dagsorden for nye kvalifikationer og job" (KOM(2010) 682).

[22] "Sikre, tilstrækkelige og bæredygtige pensionssystemer i Europa" (KOM(2010) 365).

[23] Se KOM(2010) 682.

[24] Se også flagskibsinitiativet "Unge på vej" (KOM(2010) 477).

[25] Se også flagskibsinitiativerne "Innovation i EU" (KOM(2010) 546) og "En integreret industripolitik for en globaliseret verden" (KOM(2010) 614).

[26] Artikel 17 i chartret om grundlæggende rettigheder.

[27] Kilde: http://www.wipo.int/sme/en/documents/valuing patents.htm.

[28] Se også flagskibsinitiativet "En digital dagsorden for Europa" (KOM(2010) 245).

[29] Se også flagskibsinitiativet "En integreret industripolitik for en globaliseret verden" (KOM(2010) 614).

[30] OECD: "Magnitude of counterfeiting and piracy of tangible products - November 2009 update"; http://www.oecd.org.

[31] Kommissionens arbejdsdokument "Strengthening the powers of consumers in the European Union", vedtaget den 7. april 2011 (SEK(2011) 469) og baseret på Eurobarometer nr. 342 samt beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene baseret på oplysninger offentliggjort i en undersøgelse, som er gennemført af YouGovPsychonomics (2009) "Mystery Shopping Evaluation of Cross-Border E-Commerce in the EU".

[32] Se også flagskibsinitiativerne "Innovation i EU" (KOM(2010) 546), "En integreret industripolitik for en globaliseret verden" (KOM(2010) 614) og "En digital dagsorden for Europa" (KOM(2010) 245).

[33] Eurostat.

[34] Kommissionens meddelelse KOM(2011) 20 - "Mod et mere velfungerende indre marked for tjenesteydelser".

[35] Se ligeledes Kommissionens meddelelse "Prioriteringer på energiinfrastrukturområdet for 2020 og derefter – en plan for et integreret europæisk energinet" (KOM(2010) 677 endelig), konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 4.2.2011, flagskibsinitiativet "Et ressourceeffektivt Europa under Europa 2020-strategien" (KOM(2011) 21) og Energieffektivitetsplanen 2011 (KOM(2011) 109).

[36] Se ligeledes flagskibsinitiativet "En integreret industripolitik for en globaliseret verden" (KOM(2010) 614).

[37] "Europe's Digital Competitiveness Report" (SEK(2010) 627).

[38] Eurostat.

[39] Communications Committee Working Document – "Broadband Access in the EU: situation at 1 July 2010".

[40] Undersøgelse "MEPSIR – Measuring European Public Sector Information Resources" (2006), HELM Group of Companies with Zenc, foretaget for Europa-Kommissionen.

[41] KOM(2010) 245.

[42] Flash Eurobarometer nr. 299 – Cross-border trade and consumer protection, september 2010, Analytisk rapport, s. 30.

[43] Se også konklusionerne i Kommissionens meddelelse om grænseoverskridende e-handel fra virksomhed til forbruger i EU ( KOM(2009) 557) http://ec.europa.eu/consumers/strategy/docs/COM_2009_0557_4_da.pdf .

[44] 5th Consumer Scoreboard - http://ec.europa.eu/consumers/strategy/docs/5th_edition_scoreboard_en.pdf.

[45] Initiativet om en europæisk aftaleret er blandt de aktioner, der er planer om at gennemføre med henblik på at reducere de lovgivningsmæssige hindringer for e-handel.

[46] Med henblik på anvendelse af artikel 20 i servicedirektivet.

[47] Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/98/EF af 17. november 2003.

[48] Eksempelvis ville de kort og ruter, som er tilgængelige online eller i GPS-systemerne, ikke have været så veludviklede, hvis direktivet om den offentlige sektors informationer ikke havde fastlagt betingelserne for at stille disse data til rådighed.

[49] Andelsselskaberne alene tegner sig for over 4,8 mio. job.

[50] Antallet af ansatte i sociale virksomheder og den tredje sektor vurderes til at være 7 mio., dvs. 4 % af den lønnede beskæftigelse i Europa.

[51] Bestemmelser om offentlige kontrakter, forholdet mellem virksomheder, bl.a. inden for handel og distribution ( B to B ), adgang til finansiering (bankkredit, målrettede investeringsfonde, kanalisering af privat opsparing gennem initiativer af typen Big Society Bank (Det Forenede Kongerige)).

[52] KOM(210) 758.

[53] Den nedbringelse af de små og mellemstore virksomheders administrationsomkostninger i forbindelse med beskatning, som et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag ville medføre, vurderes til at være 67 %.

[54] KOM(2010) 769.

[55] Jf. flagskibsinitiativet "En dagsorden for nye kvalifikationer og job" – KOM(2010) 682.

[56] Initiativet kunne tage udgangspunkt i løsningerne i forordning (EF) nr. 2679/98 af 7. december 1998 om det indre markeds funktion med hensyn til fri bevægelighed for varer mellem medlemsstaterne.

[57] Meddelelse fra Kommissionen af 23. marts 2011 - Reform af EU's statsstøtteregler for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse (KOM(2011) 146).

[58] Konklusionerne fra Det Europæiske Råd den 24.-25. marts 2011, EUCO 10/11 af 25. marts, punkt 7.

[59] Tallene er beregnet på grundlag af en undersøgelse gennemført af Center of Strategy & Evaluation Services (CSES), oktober 2010, og af en rapport om Den Europæiske Unions projekt om referencemålinger og nedbringelse af de administrative omkostninger, udarbejdet af Capgemini, Deloitte og Ramboll, februar 2009.

[60] Jf. ligeledes meddelelse fra Kommissionen - En strategi til forenkling af de lovgivningsmæssige rammer (KOM(2005) 535).

[61] Jf. ligeledes meddelelse fra Kommissionen - En integreret industripolitik for en globaliseret verden (KOM(2010) 614).

[62] Jf. ligeledes flagskibsinitiativerne "Innovation i EU" (KOM(2010) 546) og "En integreret industripolitik for en globaliseret verden" (KOM(2010) 614).

[63] Ifølge et forsigtigt skøn mindst 138 mia. EUR mellem 2000 og 2006.

[64] Høring af og dialog med civilsamfundet var det emne, der blev betragtet som det vigtigste blandt de 50 foranstaltninger i akten for det indre marked af det største antal onlinebesvarelser (312 ud af 740).

[65] EU-pilotprojektet mellem Kommissionen og visse medlemsstater er et effektivt middel til at forsøge at løse tvister, før det kommer til traktatbrudssager. Det benyttes systematisk af Kommissionen, som ønsker at udvide det til at omfatte samtlige medlemsstater.

[66] I 2010 var det gennemsnitlige underskud på 0,9 %, og en fjerdel af medlemsstaterne var allerede nået ned på 0,5 %.

[67] I 2010 var det gennemsnitlige underskud på 0,7 %.

[68] Jf. flagskibsinitiativet "En dagsorden for nye kvalifikationer og job" (KOM(2010) 682).

[69] Eurostat.

[70] Eurostat.

[71] Den Europæiske Patentmyndighed.

[72] Europa-Kommissionen.

[73] Europa-Kommissionen.

[74] Eurostat.