RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om udgiftsudviklingen inden for EUGFL, Garantisektionen Alarmsystemet Nr. 8/2000

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Den generelle udvikling i de månedlige udgifter

2. Foreløbigt bevillingsforbrug

3. Kommentarer

4. Konklusioner

1. Den generelle udvikling i de månedlige udgifter

Nedenstående tabeller viser den generelle udvikling i de månedlige udgifter i forhold til udgiftsprofilen. Opgørelsen viser medlemsstaternes udgifter i perioden 16. oktober 1999 - 30. juni 2000.

1.1. Underudgiftsområdet 1a "Traditionelle udgifter for EUGFL, Garantisektionen, og veterinærudgifter"

>TABLE POSITION>

1.2. Underudgiftsområde 1b "Udvikling af landdistrikter og ledsageforanstaltninger"

>TABLE POSITION>

3. Kommentarer

3.1. Bevillingsforbruget for august 2000

Forbruget af bevillingerne under budgettets udgiftsområde 1 udgør for august 2000 (medlemsstaternes udgifter i perioden 16. oktober 1999 - 30. juni 2000) 33 972 mio. EUR, dvs. 82,9% af bevillingerne. Udgifterne ligger:

- for underudgiftsområde 1a (traditionelle udgifter for EUGFL, Garantisektionen, og veterinærudgifter) 111 mio. EUR over indikatoren,

- for underudgiftsområde 1b (udvikling af landdistrikter og ledsageforanstaltninger) 1 446 mio. EUR under indikatoren.

3.2. Valutafaktorer

3.2.1. Dollarens vekselkurs over for euroen

Udgiftsniveauet, som er angivet i foregående punkt, er fastsat under hensyntagen til udviklingen i dollarens vekselkurs over for euroen. For en væsentlig del af eksportrestitutionerne for landbrugsprodukter, bl.a. for korn og sukker, og for nogle former for intern støtte såsom støtte for bomuld afhænger udgiftsniveauet af udviklingen i dollarkursen.

I overensstemmelse med Rådets beslutning om budgetdisciplin er landbrugsbudgettet for 2000 opstillet på grundlag af den gennemsnitlige vekselkurs for dollar i januar, februar og marts 1999, dvs. 1 EUR = 1,12 USD.

Den faktiske eurokurs er klart lavere end vekselkursen i budgettet. Den gennemsnitlige dollarkurs i perioden 1. august 1999 - 31. juli 2000 (referenceperiode for beregning af dollarkursens indvirkning) vil afvige fra denne budgetvekselkurs, og medlemsstaternes udgiftsniveau vil blive lavere som følge af udviklingen i dollarkursen [1]. Besparelserne anslås til ca. 400-500 mio. EUR.

[1] Den gennemsnitlige dollarkurs i perioden 1. august 1999 - 18. juli 2000 var således: 1 USD = ca. 1 EUR. Hvis kursen den 18. juli (1 EUR = 0,94 USD) ikke skulle ændre sig inden udgangen af regnskabsåret, bliver gennemsnitskursen fortsat 1 EUR = ca. 1 USD.

EUGFL, Garantisektionen, kan kun delvis nyde godt af disse besparelser. Som bekendt skal besparelser, der overstiger det fribeløb på 200 mio. EUR, der er fastsat i reglerne for budgetdisciplin, overføres til den monetære reserve ved regnskabsårets udgang og må ikke anvendes til at finansiere andre foranstaltninger.

3.2.2. Dobbeltkursernes virkning

Dobbeltkurserne vil give sig udslag i betydeligt lavere udgifter end i de foregående år. Afskaffelsen af de grønne kurser har resulteret i, at dobbeltkursvirkningen er forsvundet i eurozonen, og at der er opnået store besparelser.

I forbindelse med udarbejdelsen af ændringsskrivelsen blev udgifterne til dobbeltkursen for EUGFL, Garantisektionen anslået til 119 mio. EUR. Ifølge en nylig beregning anslås dobbeltkurserne nu at koste 240 mio. EUR, hvilket er en forøgelse på 121 mio. EUR.

3.3. Markedsfaktorer

3.3.1. Underudgiftsområde 1a: Traditionelle udgifter for EUGFL, Garantisektionen, og veterinærudgifter

Kapitel B1-10: Markafgrøder // +280 mio. EUR

// (udgifter: 16 285 mio. EUR)

(indikator : 16 005 mio. EUR)

Overskridelsen af indikatoren skyldes:

- budgetmyndighedens lineære nedskæring af bevillingerne ved vedtagelsen af budgettet, hvilket har ført til, at visse budgetposter vedrørende hektarstøtte overskrider indikatoren,

- større produktionsrestitutioner for stivelse (større mængder),

- større eksportrestitutioner trods besparelser som følge af den gunstige udvikling i dollarkursen. Medlemsstaternes skøn viser dog, at der ikke bliver særligt store udgifter til restitutioner i de kommende måneder.

Det kan til gengæld konstateres, at der for støtte for hård hvede har været et underforbrug på grund af lavere betalinger i Italien end forventet.

Kommissionen skønner, at udgifterne i dette kapitel ved regnskabsårets udgang kommer til at ligge under bevillingerne. Underforbruget bevirker, at udgifterne til offentlig oplagring, eksportrestitutioner og hård hvede bliver lavere. Til gengæld vil udgifterne til anden hektarstøtte (som følge af den lineære nedskæring) og produktionsrestitutionerne for stivelse overstige bevillingerne. Det skal dog bemærkes, at man i udgiftsniveauet ved regnskabsårets udgang vil indregne besparelserne som følge af den gunstige udvikling i dollarkursen, og at der derfor skal overføres et stort beløb til den monetære reserve.

Kapitel B1-12: Olivenolie // -35 mio. EUR

// (udgifter: 1 990 mio. EUR)

(indikator : 2 026 mio. EUR)

Underforbruget i forhold til indikatoren skyldes lavere udgifter til produktionsstøtten for olivenolie. Som følge af medlemsstaternes sene fremsendelse af mængdedata, som i visse tilfælde desuden afveg betydeligt fra tidligere meddelelser, således at det var nødvendigt for Kommissionens tjenestegrene at foretage mere dybtgående undersøgelser, har Kommissionen for produktionsåret 1998/99 ikke kunnet beregne, hvor stor en saldo der skulle udbetales, lige så tidligt som i de senere år.

Det er skyld i det aktuelle underforbrug og medfører måske også, at der bliver tale om et underforbrug ved udgangen af indeværende regnskabsår, idet den sene vedtagelse af forordningen også betyder, at fristen for udbetalingen af produktionsstøttesaldoen for indeværende regnskabsår udskydes til regnskabsåret 2001.

Kapitel B1-15: Frugt og grøntsager // -150 mio. EUR

// (udgifter: 1 114 mio. EUR)

(indikator : 1 264 mio. EUR)

Underforbruget i forhold til indikatoren skyldes især sektoren for forarbejdede frugter og grøntsager, navnlig lavere udgifter til godtgørelser til fremme af forarbejdningen af citrusfrugter. En del af dette underforbrug skyldes sene betalinger, og det er sandsynligt, at en del af de udgifter, der oprindelig blev forventet i regnskabsåret 2000, først vil blive afholdt i næste regnskabsår.

Kapitel B1-17: Tobak // -151 mio. EUR

// (udgifter: 805 mio. EUR)

(indikator : 955 mio. EUR)

Underforbruget i forhold til indikatoren skyldes, at Italien har haft lavere udgifter til præmier for 1999-høsten.

Overslagene fra medlemsstaterne viser et bevillingsunderforbrug ved regnskabsårets udgang. Et sådant underforbrug ville, hvis de fremsendte overslag holder stik, resultere i en betydeligt underudnyttelse af de tildelte kvoter.

Kapitel B1-20: Mælk og mejeriprodukter // -60 mio. EUR

// (udgifter: 2 025 mio. EUR)

(indikator : 2 084 mio. EUR)

Det kan konstateres, at der er et stort underforbrug i forhold til indikatoren, for så vidt angår offentlig oplagring af skummetmælkspulver. Provenuet af salg er klart større som følge af de betydelige mængder, der blev solgt fra de offentlige interventionslagre, og der er ikke foretaget interventionsopkøb.

Dette underforbrug opvejes delvis af indikatoroverskridelser for udgifterne til offentlig oplagring af smør (større opkøb) og til støtte til anvendelse af skummetmælk (bl.a. støtte til anvendelse af skummetmælk til fremstilling af kasein).

Der kan ved regnskabsårets udgang forventes, at bevillingsbehovet er lavere end de tildelte bevillinger. Dette skyldes lavere udgifter til offentlig oplagring af skummetmælkspulver og større tillægsafgifter for mælk end forventet på budgettet. Til gengæld kommer udgifterne til offentlig oplagring af smør og til støtte til anvendelse af skummetmælk sandsynligvis til at overstige bevillingerne.

Kapitel B1-21: Oksekød // +161 mio. EUR

// (udgifter: 4 250 mio. EUR)

(indikator : 4 089 mio. EUR)

Overskridelsen af indikatoren skyldes:

- højere udgifter til præmier som følge af budgetmyndighedens lineære nedskæring af bevillingerne,

- højere udgifter end forventet til ekstraordinære støtteforanstaltninger (slagtning og destruktion af dyr i Det Forenede Kongerige i forbindelse med udryddelse af BSE),

- højere udgifter til offentlig oplagring på grund af mindre fortjeneste på salg end forventet.

Der kan af ovennævnte grunde forventes en overskridelse af bevillingerne ved regnskabsårets udgang.

Kapitel B1-22: Fåre- og gedekød // +48 mio. EUR

// (udgifter: 1 238 mio. EUR)

(indikator : 1 189 mio. EUR)

Overskridelsen af indikatoren skyldes fremskyndet udbetaling i forhold til de tidligere år af restbeløbet af moderfårspræmien for 1999. Det drejer sig om et rent midlertidigt fænomen.

Der kan i dette kapitel derimod forventes et lavere behov på grund af de mindre udgifter til moderfårspræmier i 1999 og 2000 (højere priser på EU-markedet end forventet).

Kapitel B1-30: Varer uden for bilag I // +23 mio. EUR

// (udgifter: 416 mio. EUR)

(indikator : 393 mio. EUR)

Bevillingsoverskridelsen skyldes større udgifter til flere basisprodukter (korn, smør og skummetmælk) end forventet. Dette er især en følge af større eksport.

Det skal erindres, at Kommissionen i midten af maj for at begrænse udgifterne suspenderede udstedelsen af eksportlicenser, der giver ret til restitutioner.

Udgiftsniveauet i forhold til bevillingerne ved regnskabsårets udgang afhænger især af, i hvilket tempo de licenser, der blev udstedt inden midten af maj, udnyttes, og af udbetalingsrytmen hos medlemsstaternes udbetalende organer.

Kapitel B1-37: Afslutning af regnskaber og nedsættelse af forskud //

Dette kapitel, der ikke er underlagt indikatorsystemet, omfatter de finansielle korrektioner, der besluttes i forbindelse med regnskabsafslutningen, og nedsættelserne og suspensionerne af de forskud (nedsættelserne/suspensionerne af de månedlige refusioner), der udbetales til medlemsstaterne.

Ved regnskabsårets udgang vil de udnyttede bevillinger nogenlunde svare til de opførte bevillinger. Indbetalingerne i forbindelse med afslutning af regnskaberne bliver lidt lavere end forventet, men det opvejes af, at forskuddene er blevet nedsat. Forskudsnedsættelserne vedrører især:

- Italiens manglende inddrivning af tillægsafgift for mælk for produktionsåret 1998/99 (-64 mio. EUR),

- fejl ved anvendelsen af det integrerede system i Grækenland (-75 mio. EUR),

- korrektioner over for flere medlemsstater, for så vidt angår udbetalingsfrister (-10 mio. EUR).

3.3.2. Underudgiftsområde 1b: Udvikling af landdistrikter og ledsageforanstaltninger

Kapitel B1-40: Udvikling af landdistrikter // -1 446 mio. EUR

// (udgifter: 1 279 mio. EUR)

(indikator : 2 726 mio. EUR)

Underforbruget i forhold til indikatoren skyldes det forhold, at Kommissionen endnu ikke har vedtaget de nye programmer for perioden 2000-2006. Kommissionen kan på nuværende tidspunkt kun tage udgifterne til de tidligere ledsageforanstaltninger i betragtning, mens de andre udgifter til udvikling af landdistrikter først kan konteres Garantisektionens budget efter vedtagelsen af disse programmer.

Medlemsstaternes skøn for regnskabsårets udgang viser et meget ringe behov i forhold til bevillingerne på budgettet.

4. Konklusioner

Bevillingsforbruget under budgettets udgiftsområde 1 var for august 2000 (medlemsstaternes udgifter i perioden 16. oktober 1999 - 30. juni 2000) på 33 972 mio. EUR, dvs. 82,9% af bevillingerne.

4.1. Bevillingsforbruget for underudgiftsområde 1a

For underudgiftsområde 1a (traditionelle udgifter for EUGFL, Garantisektionen, og veterinærudgifter) ligger udgifterne 111 mio. EUR over indikatoren.

De sektorer, hvor indikatoren overskrides, er især:

- markafgrøder (+280 mio. EUR) som følge af budgetmyndighedens lineære nedskæring af bevillingerne ved vedtagelsen af budgettet og produktionsrestitutionerne for stivelse (ved regnskabsårets udgang kan det dog forventes, at bevillingsbehovet er lavere end bevillingerne som følge af lavere udgifter til kornmarkedet),

- oksekød (+161 mio. EUR) som følge af højere udgifter til præmier, til foranstaltninger til slagtning og destruktion af dyr i Det Forenede Kongerige i forbindelse med udryddelse af BSE og til offentlig oplagring,

- fåre- og gedekød (+48 mio. EUR) som følge af fremskyndet udbetaling af moderfårspræmien (der kan forventes et lavere bevillingsbehov end bevillingerne ved regnskabsårets udgang),

- varer uden for bilag I (+23 mio. EUR) som følge af øget eksport.

De sektorer, hvor forbruget ligger under indikatoren, er især:

- tobak (-151 mio. EUR) som følge af Italiens lavere udgifter til præmier (evt. forsinket udbetalingen),

- frugt og grøntsager (-150 mio. EUR) som følge af lavere betalinger for forarbejdede frugter og grøntsager (delvis på grund af sene betalinger),

- mælk og mejeriprodukter (-60 mio. EUR) som følge af højere provenu af salg af skummetmælkspulver fra offentlige lagre,

- olivenolie (-35 mio. EUR), fordi forordningen om bemyndigelse til udbetaling af produktionsstøttesaldoen er blevet vedtaget senere end i de foregående år.

Hvad angår bevillingsforbruget indtil regnskabsårets udgang, skønner Kommissionen, at udgifterne for underudgiftsområde 1a bliver lavere en oprindeligt kalkuleret med. Dette bekræftes af overslagene fra medlemsstaterne. Ifølge overslagene kommer de udgifter, som medlemsstaterne har afholdt indtil udgangen af august (forbruget af bevillinger på EU-budgettet ved udgangen af oktober), ikke til at overskride indikatoren, idet forbruget kommer til at ligge ca. 200 mio. EUR under indikatoren. For de resterende uger af september og oktober (15.10) forventer Kommissionen yderligere besparelser i forhold til indikatoren, fx gennem større indbetalinger af tillægsafgift for mælk. Det kan således konkluderes, at bevillingerne på budgettet for 2000 skulle være store nok til at dække de udgifter, som medlemsstaterne skal have godtgjort, og det beløb, der skal overføres til den monetære reserve (200-300 mio. EUR).

4.2. Bevillingsforbruget for underudgiftsområde 1b

Udgifterne for underudgiftsområde 1b (udvikling af landdistrikter og ledsageforanstaltninger) ligger 1 446 mio. EUR under indikatoren. Dette skyldes, at Kommissionen endnu ikke har vedtaget de nye programmer for perioden 2000-2006. Kommissionen kan på nuværende tidspunkt kun tage udgifterne til de gamle ledsageforanstaltninger i betragtning, mens de øvrige udgifter til udvikling af landdistrikter først kan konteres Garantisektionens budget efter vedtagelsen af de nye programmer.

Medlemsstaternes overslag for regnskabsårets udgang viser, at bevillingsbehovet er meget lille i forhold til bevillingerne på budgettet.