MMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(93) 526 endelig udg. 
Bruxelles, den 4- november 1993 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET 
OG DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
FORUM FOR EUROPAS MARITIME ERHVERV: 
MOD EN O VERORDNET STRÅ TEGI 
FOR EUROPAS MARITIME ERHVERV: 
DE FØRSTE KONKRETE RESULTATER 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
I INDLEDNING 
IL MOD EN SAMLET STRATEGI FOR DE MARITIME 
ERHVERV 
,/ 
III. KOMMISSIONENS VURDERING AF ANBEFALINGERNE 
I RAPPORTEN FRA FORUMET FOR DE MARITIME 
ERHVERV (ATHEN 1993) 
1. Generel vurdering 
2. Korte søruter 
3. Havets ressourcer 
4. Skibsfinansiering 
5. Fortsættelse af dialogen 
IV. AFSLUTTENDE BEMÆRKNINGER 
WINWORD/HvlJ/notes/comdan 00 
I. INDLEDNING 
I Kommissionens første meddelelse om de maritime erhverv, "Nye udfordringer for de maritime 
erhverv"' ', fremhævedes betydningen af de maritime spørgsmål, og de forskellige økonomiske 
og politiske aspekter af emnet blev undersøgt. Meddelelsen beskæftigede sig med hele den 
maritime dimension ud fra en generel og horisontal synsvinkel. Et af dens resultater var 
oprettelsen af forumet for de maritime erhverv, som indledte sit arbejde den 28. januar 1,992. 
Forumet samler alle maritime erhverv (skibsfart, skibsbygning, produktion af maritimt udstyr, 
havne, fiskeri og hermed beslægtede erhverv og tjenester), fagforeninger, forskningsinstitutter, 
medlemmer af Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg, repræsentanter for 
medlemsstaterne og de nordiske EFTA-landc samt EF-Kommissionen. Målsætningerne for 
forumets arbejde er følgende: 
at fastlægge anvendelsesområdet for det globale og horisontale tiltag ved at fastlægge, 
hvilke områder og foranstaltninger af fælles interesse der skal prioriteres for at styrke 
konkurrenceevnen for EF's maritime erhverv i Fællesskabet samt på verdensplan 
at vurdere, hvorledes disse foranstaltninger bedst kan gennemføres. 
Det er forumets mål at opretholde en løbende dialog med Kommissionen, at levere oplysninger 
og fremlægge egne synspunkter. Dette har ingen følger for Kommissionens 
institutionelle rolle, især hvad angår dens beføjelser til at fremsætte forslag. 
Oprettelsen af forumet stimulerede debatten mellem de forskellige parter med interesse i 
maritime spørgsmål - en debat, som ikke eksisterede før - og der udvikledes en konstruktiv 
dialog mellem industrien, medlemsstaterne og Kommissionen. 
I oktober 1992 vedtog forumet sin første rapport på plenarmødet i Genua. Som del af 
Kommissionens anden meddelelse, "Europas maritime erhverv: Nye tiltag med henblik på at 
styrke deres konkurrenceevne"^ ', blev Genua-rapportens anbefalinger gennemgået af 
Kommissionen. 
Der blev nedsat tre paneler til at tage sig af de vigtigste spørgsmål: 
Panel 1 - "korte søruter" 
Panel 2 - "havets ressourcer" 
Panel 3 - "skibsfinansiering" 
Panelerne blev organiseret af de maritime erhverv med støtte fra Kommissionen. 
På plenarmødet i Athen den 27. og 28. juni 1993 forelagde forumet sin anden rapport for 
Kommissionen. Det blev understreget, at arbejdet ikke er afsluttet. Det vil sige, at Athen-
rapporten skal ses som et indlæg i en fortsat dynamisk debat. I rapporten uddybes nogle af 
Genua-rapportens anbefalinger, og der gives en række nye konkrete anbefalinger af 
foranstaltninger. Et sammendrag af forumets anbefalinger er vedlagt denne meddelelse. 
(1) KOM(91) 335 endelig udg. af 20.9.1991. 
(,) KOM(92) 490 endelig udg. af 18.1Î. 1992. 
WINWORIV) IvP'ooies/comdiin (j!) 
Som led i denne dialog mellem industrien og politikerne har forumet opfordret Kommissionen 
og medlemsstaterne ,ii at udtale sig om dets anbefalinger og underrette forumet om aktiviteter 
og initiativer på nationalt plan eller EF-plan på de områder, begge rapporter dækker (Genua-
og Athen-rapporten). Forumets næste plenarmøde afholdes i foråret 1994. 
Da Athen-rapporten indeholder mange vigtige elementer og anbefalinger, der vedrører områder, 
som enten de maritime erhverv, Kommissionen eller medlemsstaterne har ansvar for, har denne 
meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg tre formål: 
1. at gøre status over de hidtidige fremskridt for EF's maritime strategi 
2. at give en vurdering af Athen-rapporten 
3. at informere Rådet om forløbet af dialogen med industrien. 
II. MOD EN SAMLET STRATEGI FOR DE MARITIME 
ERHVERV 
I meddelelsen fra 1991, "Nye udfordringer for de maritime erhverv", udstak Kommissionen 
rammerne for gennemførelsen af en sammenhængende strategi for de maritime erhverv. Det 
stod klart fra begyndelsen, at Kommissionen under ingen omstændigheder skal erstatte en 
indsats, som alene falder ind under industriens ansvarsområde. Det er de enkelte erhvervs 
opgave at træffe de nødvendige og rigtigt timede beslutninger, som i sidste ende gør det muligt 
for dem at forblive aktive på markedet. 
På den anden side er det Kommissionens og de offentlige myndigheders rolle at skabe det rette 
erhvervsklima, hvor virksomheder kan styrkes og vokse i et åbent og konkurrencepræget miljø. 
Under gennemførelsen af denne strategi for de maritime erhverv har Kommissionen holdt fast 
ved disse grundlæggende principper, som indgår i dens industripolitiske oplæge '. 
Kommissionen har opmærksomt lyttet til de problemer og spørgsmål, som industrien har rejst, 
og den understregede i sin meddelelse betydningen af at benytte horisontale instrumenter og 
strategier, som fremmer det rette erhvervsklima og en positiv tilpasning, i modsætning til 
defensive scktoriellc instrumenter. I det følgende belyses nogle af de tidligere strategier. 
(,) KOM(90) 556 endelig udg. af 16.11.1990. 
WINWORD/HvB/notcs/comdan (jl) 
TRANSPORTPOLITK 
I december 1986 vedtog Kommissionen fire forordninger, der dannede grundlaget for den 
maritime politik^ '. De blev i 1992 fulgt op af forordningen om anvendelse af princippet om fri 
udveksling af tjenesteydelser inden for søtransport i medlemsstaterne (cabotagesejlads)' '. I sin 
hvidbog om den fælles transportpolitiks fremtidige udvikling' ', vedtaget i december 1992, 
forpligtede Kommissionen sig til via den nye strategi for bæredygtig mobilitet at fremme en 
række foranstaltninger, som skal rette op på de geografiske skævheder og den manglende 
balance mellem de forskellige transportformer inden for EF. Disse foranstaltninger vil føre til: 
opretning af skævhederne mellem de forskellige transportformer og fremme af 
konkurrence og integration af transportformerne 
udvikling af tværeuropæiske transportnet med henblik på at fremme de nationale nets 
indbyrdes sammenkobling og driftskompatibilitet under hensyntagen til miljøet 
forbedring af sikkerhedsbetingelseme for søtransport; foranstaltningerne tager hensyn 
til arbejdet i de internationale organisationer (IMO og ILO) og supplerer det om 
nødvendigt 
styrkelse af den fælles søfartspolitiks eksterne dimension. 
Kombinationen af enhedsmarkedet, EØS-aftalen og forandringerne i Central- og Østeuropa 
forventes at føre til en væsentligt øget efterspørgsel efter transportydelser. 
I denne forbindelse er fremme af søtransport over korte afstande blevet betragtet som et 
afgørende led i denne strategi. Selvom denne transport udgør en tredjedel af godstransporten 
mellem medlemsstaterne, kan dens muligheder udnyttes bedre i et transportmarked præget af fri 
og loyal konkurrence mellem transportformerne. 
Kysttransport anses for at være en miljøvenlig transportform, som dog stadig kan forbedres; 
den er omkostningseffektiv, hvad angår forholdet mellem investering i infrastruktur og udstyr, 
den er mere effektiv med hensyn til energiforbrug pr. ton/km og er kendt som en sikker 
transportform. Søtransport over korte afstande kan især bidrage til udviklingen af 
fjerntliggende regioner i EF ved at puste nyt liv i havne og havneområder. 
en 
(i) 
(i) Rådets forordning (EØF) nr. 4055/86 om anvendelse af princippet om fri udveksling af 
tjenesteydelser på søtransportområdet, nr. 4056/86 om fastsættelse af de nærmere 
retningslinjer for anvendelsen af traktatens artikel 85 og 86 på søtransport, nr. 4057/86 
om illoyal priskonkurrence inden for søtransport, nr. 4058/86 om samordnede 
foranstaltninger til sikring af fri adgang til fragter i occanfartcr, EFT L 378 af 
31.12.1986. 
Rådets forordning (EØF) nr. 3577/92 af 7.12.1992, EFT L 364 af 12.12.1992. 
KOM(92) 494 endelig udg. af 2.12.1992. 
WlNWORD/HvB/notcs/comdan (jl) 
Sikkerheden til søs og miljøet 
EF er i stor udstrækning afhængig af pålidelige, rentable og sikre søfartstjenesteydelser. EF's 
søtransportpolitik skal derfor sikre, at disse ydelser præsteres med mindst mulig risiko for alle 
direkte eller indirekte involverede og for havmiljøet. 
Kommissionens erklærede mål, som opstilles i meddelelsen "En fælles politik for sikkerhed til 
søs"' \ er at øge sikkerheden til søs og forebygge eller mindske skibes drifts- og 
uheldsmæssige forurening. Andre former for havforurening (som f.eks. landbaseret forurening) 
behandles i EF's femte program for politik og handling i forbindelse med miljøet og bæredygtig 
udvikling' '. 
Forberedelsen af det handlingsprogram til opfyldelse af disse målsætninger, som foresloges i 
ovennævnte meddelelse, skrider planmæssigt frem og omfatter. 
foranstaltninger til at sikre ensartet anvendelse af bestående internationale regler i EF 
foranstaltninger til at sikre en strengere og mere effektiv statslig kontrol med skibe i 
havne, bl.a. kyststaternes ensartede håndhævelse af de internationale regler over for 
skibe under alle flag, når de sejler i EF-farvande 
foranstaltninger til at fremme en sammenhængende og harmoniseret udvikling af 
navigationshjælpemidler og trafikovervågningsinfrastruktur med særligt henblik på 
miljøfølsomme områder 
foranstaltninger til at bistå internationale organisationer med at styrke deres primære 
rolle i forbindelse med fastsættelse af internationale standarder. 
Denne politik skal følges, fordi det er nødvendigt med den bredest mulige anvendelse af 
standarder for at sikre et højt internationalt sikkerhedsniveau og give de flåder, der opfylder 
standarderne, en bedre konkurrenceposition end de skibe, der ikke opfylder dem. 
Forskning, udvikling og demonstration 
Kommissionens forslag vedrørende det fjerde rammeprogram for Fællesskabets indsats inden 
for forskning, teknologisk udvikling og demonstration^ ' omfatter en bred vifte af emner inden 
for forskning, udvikling og demonstration, som forumet har udpeget Selvom 
0) 
(i) 
(i) KOM(93) 66 endelig udg. af 24.2.1993. 
KOM(92) 23 endelig udg. af 27.3.1992. 
KOM(93) 276 endelig udg. af 16.6.1993. 
WINWORD/HvB/notes/comdan 00 
Kommissionens forslag gennemføres ved hjælp af særprogrammer, der omhandler generiske 
emner med tværfaglige anvendelsesmuligheder, overvejes det at udvikle en operationel 
fremgangsmåde til at skabe en effektiv grænseflade og koordinering mellem disse tværfaglige 
forskningsprogrammer og specifikke industrisektorers behov, f.eks. den maritime industris 
behov. Kommissionens arbejdsprogram om det videnskabelige og teknologiske indhold af de 
særprogrammer, der skal gennemføre det fjerde rammeprogram, KOM(93) 459, giver en meget 
bred og omfattende behandling af de fleste af de spørgsmål, der er relevante for de maritime 
erhverv. Det gælder f.eks. for materiale- og forarbejdnings under programmet 
"Industriteknologi", telematikanvendelser under programmet "Informations- og 
kommunikationsteknologi", akvakultur under programmet "Biovidenskaber og bioteknologi", 
havenergiforskning, vedvarende energi, kystnære vindmølleparker, bølge- og tidevandsenergi 
og tilsvarende demonstrationsprojekter under programmet "Energi", strategisk forskning med 
henblik på et multimodalt tværeuropæiske transportnet og optimering af net under programmet 
""Europæisk transportpolitik". Samråd med industrien, offentlige organer og brugerne anses for 
særligt vigtige som sikkerhed for, at forskningen tager hensyn til de mest påtrængende behov. 
Arbejdet i forumet for de maritime erhverv og i panelerne om "korte søruter" og "havets 
ressourcer" kan navnlig give et væsentlig bidrag til fastlæggelsen af særprogrammernes 
tekniske indhold. Der bør i denne forbindelse tages hensyn til, at de maritime erhvervs behov 
spænder så vidt, at de har interesse i at fa adgang til en bred vifte af relevante FU-programmer. 
Hvis man nøjedes med et enkelt program, således som forumet har foreslået det, kunne det 
derimod vise sig at virke som en stor begrænsning. 
Synergien mellem EF's indsats og Eureka vil blive styrket som middel til at støtte F&U-
aktiviteter, som ligger markedet nærmere. Forbedring af formidlingen af resultater til 
virksomhederne, især de små og mellemstore, og koordinering af nationale programmer vil 
tillige være prioriterede mål for EF's indsats. 
Sociale aspekter 
Uddannelse, der relaterer til anvendelsen af højteknologi, kan være af stor betydning for de 
maritime erhverv. En vellykket omstilling af den maritime industri kræver omskoling og 
højnelse af arbejdsstyrkens kvalifikationer samt bedre adgang til fortsat erhvervsuddannelse, så 
at konkurrenceevnen sikres ved indførelsen af nye teknologier og nye former for 
arbejdstilrettelæggelse. Den Europæiske Socialfonds nye mål nr. 4 skal skaffe midler til veje til 
omskoling og højnelse af arbejdstagernes kvalifikationer. Kommissionen foreslår, at alle 
involverede (arbejdsmarkedets parter, offentlige myndigheder) fuldt ud udnytter de muligheder, 
der tilbydes i denne forbindelse, for at bekæmpe omstillingens negative følger - arbejdsløshed -
og samtidig forbedre industriens konkurrenceevne. 
Det er lige så vigtigt at iværksætte foranstaltninger til forbedring af skibsbesætningers 
uddannelse og kvalifikationer, så at man undgår de menneskelige fejl, der fortsat er 
hovedårsagen til ulykker på havet. I maj i år forelagde Kommissionen Rådet og Parlamentet et 
forslag om minimumskrav til søfarendes uddannelse. Kommissionen agter at tage spørgsmålet 
om overtræthed og levevilkår om bord på skibe op på baggrund af diskussionerne i IMO og 
ILO. 
WINWORD/I IvB/notes/comdan (jl) 
8 
Den eksterne dimension 
De igangværende forhandlinger om søtransporttjenesteydelser i Den Almindelige Overenskomst 
om Handel med Tjenesteydelser angår spørgsmålet om definitionen af en leverandør af 
søfartstjenesteydelser fra en andet part, og fremfor alt drejer de sig om viljen til at give 
specifikke tilsagn om markedsadgang og nationale ordninger inden for international søfart, 
hjælpetjenester og adgangen til samt anvendelsen af havnefaciliteter. EF efterlyser brede tilsagn 
fra alle forhandlingsdeltagerne på disse punkter, hvor forhandlingerne er gået i stå, samt en 
væsentlig nedskæring af restriktionerne i forhold til den nuværende situation. EF er villig til at 
forpligte sig til en betydelig liberalisering under forudsætning af, at andre parter, især USA, er 
parat til at give lignende tilsagn. 
OECD-forhandlingerne om skibsbygning sigter på at genoprette normale 
konkurrencebetingelser i denne sektor ved at eliminere enhver konkurrenceforvridende praksis, 
der i mange år har forstyrret markedet. Kommissionens tilsagn om gradvist at fjerne støtten til 
skibsbygning kan derfor kun ses som led i en tilfredsstillende, afbalanceret og global aftale. Det 
kræver et effektiv middel mod dumping, afskaffelse af de japanske 
hjemmemarkedskrcditordningcr og en afgørelse af spørgsmålene i forbindelse med American 
Jones Aet. 
III. KOMMISSIONENS VURDERING AF ANBEFALINGERNE 
I RAPPORTEN FRA FORUMET FOR DE MARITIME 
ERHVERV (ATHEN 1993) 
•/. GENEREL VURDERING 
Et vigtigt mål - etableringen af en permanent dialog mellem de maritime erhverv - er nået til 
fuld tilfredsstillelse. Det er betydningsfuldt, da kommunikationen mellem redere, skibsbyggere 
og udstyrsleverandører, havne, fiskeri og beslægtede erhverv, fagforeninger osv. før forumets 
oprettelse ofte var begrænset. I dag taler de forskellige parter med hinanden. Det fremmer 
forståelsen og gør det muligt at levere et bedre produkt, der svarer til kundens ønsker, samtidig 
med at der tages hensyn til sikkerheden til søs og miljøet, socialpolitik, forskning og udvikling, 
konkurrence samt internationale politiske aspekter. 
Et andet af forumets mål - en permanent dialog mellem erhvervslivet og politikerne - er også 
blevet helt opfyldt, og der er taget hensyn til EF-institutionernes ansvar på de relevante punkter 
i henhold til traktatens bestemmelser. Panelet af højtstående embedsmænd (HLP) mødes 
regelmæssigt. Både industrien og Kommissionen kan bruge det som et middel til at holde sig 
løbende underrettet om udviklingen i de maritime erhverv. Medlemsstaterne er også involveret i 
denne proces som deltagere i forumets plenarmøder. 
WINWORD/HvB/notes/comdan (jl) 
Dialogen er imidlertid kun kommet i gang, fordi de maritime erhverv er trådt sammen, og det er 
lykkedes dem at fastlægge deres prioriteter, mål og strategier. Erhvervene har kort sagt fundet 
frem til en samarbejdsform, der har gjort det muligt for den hidtil spredte og fragmenterede 
sektor at præsentere sig - gennem forumet - som en vigtig og kompetent crhvervspartncr. Det 
har skabt synergier, som vil medvirke til at øge de maritime erhvervs konkurrenceevne. 
Et andet resultat af forumets arbejde er forbedringen af sektorens image, der alt for længe har 
været billedet af en industri i tilbagegang. Den præsenterer nu sig selv som en dynamisk, 
højteknologisk sektor, der er parat til at tage konkurrencen op på verdensplan. Der er sket 
væsentlige fremskridt med hensyn til forbedringen af erhvervsklimaet, og politikken er efter en 
mentalitetsændring lagt om fra defensive foranstaltninger til initiativer, der sigter på større 
konkurrenceevne. 
Kommissionen påskønner, at der i forumets rapport behandles områder, som har interesse for 
forskellige maritime sektorer, og at der foreslås positive og fremtidsorienterede 
foranstaltninger. En række nye anbefalinger (såsom afskaffelse af restriktiv praksis i havne, 
forenkling af administrative procedurer, FTU-aktiviteter under det fjerde rammeprogram) kan 
rent faktisk bidrage til en styrkelse af de maritime erhvervs konkurrenceevne. 
Nogle af deltagerne i Athen-mødet har endvidere givet udtryk for, at sociale aspekter i højere 
grad bør inddrages i forumets arbejde. Kommissionen opfordrer forumet til at overveje denne 
anmodning. 
Med hensyn til sikkerheden til søs og miljøet vil Kommissionens meddelelse om "En fælles 
politik for sikkerhed til søs" formodentlig give anledning til adskillige samråd mellem de 
involverede parter. Dette emne bør fortsat stå på forumets dagsorden. 
2. KORTE SØRUTER 
Kommissionen hilser forumets praktiske og konstruktive anbefalinger om korte søruter 
velkommen. Kommissionen agter i nær fremtid at forelægge en meddelelse om fremme afkorte 
søruter for Ministerrådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg. 
Meddelelsen, som hovedsageligt bygger på arbejdet i panelet om korte søruter, vil indeholde et 
handlingsprogram med henstillinger til medlemsstaternes nationale, regionale og lokale 
myndigheder samt til industrien. Den vil endvidere foreslå initiativer, som kan tages på EF-
plan. Subsidiaritetsprincippet vil i denne sammenhæng blive taget i betragtning og anvendt på 
den mest hensigtsmæssige måde. Udviklingen af nye initiativer og aktioner i forbindelse med 
fremme afkorte søruter bør dog ikke føre til kunstig favorisering af denne transportform. 
Kommissionen vil sikre, at principperne om fri og loyal konkurrence mellem transportformerne 
overholdes i fuld udstrækning. 
WlNWORD/lIvll/notes/comdan (jl) 
10 
Havnes effektivitet 
Kommissionen erkender, at en effektiv drift af havne er af afgørende betydning for 
skibsfartsindustriens troværdighed og samlede konkurrenceevne. Havnetjenesterne kan 
forbedres, hvis der tages hensyn til følgende grundprincipper: effektiv forvaltning, tilpasning til 
kundernes behov og øget produktivitet. Kommissionen undersøger i øjeblikket omfanget og 
følgerne af visse restriktive fremgangsmåder i europæiske havne, som kan hindre vækst og 
udvikling og desuden skade handelssamkvemmet inden for EF. En arbejdsgruppe har faet til 
opgave at undersøge sagen. 
Havncprojekter i forskellige medlemsstater far støtte fra strukturfondene, især fra 
Regionalfonden. Forberedelserne af et vigtigt initiativ om den kommende EF-finansicring af 
havncprojekter i Samhørighedsfondens fire medlemsstater (Grækenland, Irland, Portugal og 
Spanien) er allerede langt fremme. Kommissionen vil endvidere inden årets udgang fremlægge 
forslag til en plan for et tværeuropæisk havnenet. 
Formålet med planen for inddragelse af havne i det tværeuropæiske netinitiativ er at udvikle en 
strategi til forbedring af havnenes stilling i den multimodale transportkæde samt af deres 
driftseffektivitet. En arbejdsgruppe nedsat af medlemsstaterne bistår Kommissionen med at 
finde frem til havncprojekter af fælles interesse. Valget af havneprojektcr, der skal indgå i 
planen for et tværeuropæisk havnenet, vil blive baseret på en række operationelle kriterier, der 
er udviklet til formålet. Der kan efter anmodning gives finansiel støtte til 
gennemførlighedsundersøgelser, lånegarantier og rentesubsidier i forbindelse med 
gennemførelsen af disse havneprojekter. Kommissionen agter at fremlægge sit forslag til et 
tværeuropæisk havnenet i slutningen af 1993. 
Multimodale aspekter 
Kommissionen erkender, at udnyttelsen af fordelene ved søtransport over korte afstande i høj 
grad afhænger af mulighederne for kombination med andre transportformer. Kommissionen 
støtter udarbejdelsen af en plan for kombineret transport, der omfatter korte søruter. Der vil 
blive iværksat en undersøgelse af dette spørgsmål i tæt samarbejde med de maritime erhverv. 
Kommissionen er desuden enig med forumet i, at industriens oprettelse af nye korte 
søtransportruter eller nye kombinerede land- og søtransportruter med søtransport over en 
længere strækning i nogle tilfælde kræver forudgående undersøgelser for at afgøre, om de kan 
gennemføres på kommercielle vilkår. De relevante tjenestegrene i Kommissionen er derfor nu 
ved at undersøge muligheden for at bevilge økonomisk støtte til forskellige pilotordninger 
beregnet på at fremme korte søruter som del af kombineret transport. 
Forvaltnings- og kontrolprocedurer 
Kommissionen noterer sig med interesse forumets anbefalinger angående transportformernes 
tekniske forenelighed. Det drejer sig om spørgsmål som FN's arbejde med harmonisering af 
kravene til transport af farligt gods, accept af almindelige kommercielle dokumenter til 
toldformål, den nye momsordning og den nye veterinærkontrol, tilpasning af kravene til de 
dokumenter, der skal fremvises i havnene, til IMO-konventionen samt vedtagelsen af en 
WINWORD/HvB/notes/comdan GO 
11 
standarderklæring om et skibssikkerhedsccrtifikat. 
WINWORD/HvB/notcs/comdan GO 
12 
Kommissionen mener, at proceduremæssige hindringer bør fjernes. Procedurerne skal 
begrænses til reelle krav, dobbeltarbejde og dobbeltinformation bør forebygges, og kravene bør 
harmoniseres, hvor det er hensigtsmæssigt. En række problemer på områder inden for 
Kommissionens kompetence, f.eks. momsspørgsmål og veterinærkontrol, er under behandling. 
Kommissionen overvejer at iværksætte en undersøgelse af dokumentprocedurer og 
administrative procedurer i alle medlemsstaterne for at finde frem til flaskehalsene og anbefale 
ændringer. 
Elektronisk dataoverførsel (EDI) 
EF får brug for en moderne og effektiv informationsstruktur. Der skal formuleres en 
hensigtsmæssig politik, der skal oprettes et informationsudvekslingssystem på EF-niveau, og 
der skal udvikles en ny form for partnerskab mellem de offentlige og private parter. 
Kommissionen mener, at elektronisk dataoverførsel vil komme til at spille en afgørende rolle 
for kombinationen af de forskellige transportformer og forbedringen af de korte søruters stilling 
i transportkæden. EF-finansieringsstøttc som bidrag til etablering af EDI-systemer i havne i 
fjerntliggende regioner, hvor der ikke findes en sådan infrastruktur, kan overvejes. 
Kommissionen bifalder forumets anbefaling på dette område og dets beslutning om at nedsætte 
et særligt EDI-panel. 
Panelet har til opgave: 
at tage nytten og anvendelsen af eksisterende EDIFACT-mcddelelser og -
brugervejledninger op til fornyet overvejelse 
at anbefale ændringer, hvor det skønnes nødvendigt 
at føre tilsyn med EDI-programmct eller udformningen af EDI-mcddelclser, der endnu 
ikke indgår i systemet, samt anbefale stimulerende tiltag. 
Dette panel skal i lighed med de øvrige organiseres af industrien. 
Teknologisk innovation 
Kommissionen konstaterer, at forumets forskningskrav svarer til de generelle 
forskningsområder i Kommissionens forslag til fjerde rammeprogram. De maritime erhverv vil 
i forslaget finde et klart bidrag til en styrkelse af søtransporten over korte afstande som en 
integreret del af det tværeuropæiske transportnet samt det nødvendige teknologiske grundlag 
for at imødekomme de stadig mere krævende udfordringer fra markedet. 
Der skal ikke blot forskes i teknologier, der støtter udviklingen af mere omkostningseffektive og 
miljøvenlige skibstyper og -systemer med særlige funktioner tilpasset kravene til søtransport 
over korte afstande, men også i hele den intermodalc driftsinfrastruktur, effektive og fleksible 
omskibningsfacilitctcr, multimodale logistiske informationssystemer og trafikstyringssystemer. 
Der bør herunder tages hensyn til behovet for en let omstillelig struktur for gods- og 
passagertransport samt for optimale muligheder for skift mellem transportformer og 
kombineret drift. 
WINWORD/HvB/notes/comdan GO 
13 
Dette problemkompleks vil næsten blive helt dækket af de forskellige aktiviteter, der foreslås 
under temaerne informations- og kommunikationsteknologi, industriteknologi, energi og 
forskning med henblik på en europæiske transportpolitik. Anvendelsen af denne videnskabelige 
og teknologiske basis i flere sektorer vil indgå i overvejelserne. 
Endvidere vil de særlige aktiviteter vedrørende spredning og optimering af resultaterne af EF's 
løbende FTU-aktiviteter, især som led i programmer som EURET, BRITE-EURAM, ESPRIT 
og inden for COST- og EUREKA-aktiviteterne, danne grundlag for de maritime erhvervs 
effektive anvendelse af den nyeste teknologi og for fremme af synergien med industrier, som 
har berøring med transport. 
For at samle hovedaktørerne på det maritime område organiserede Kommissionen en workshop 
den 18.-19. oktober 1993, hvor det generelle ønske om forskning i søtransport blev debatteret. 
3. HA VETS RESSOURCER 
Kommissionen noterer sig ikke blot den grundige gennemgang af de muligheder, udforskning af 
havets ressourcer byder på, men også de omfattende og konkrete anbefalinger af yderligere 
forskning, udvikling og teknologisk innovation. 
Havmiljøet og havets ressourcer betragtes som en stor udfordring og en potentiel kilde til 
umådelige mængder af råmaterialer, føde og energi, som kan udnyttes, såfremt den rette 
teknologi findes. Havmiljøet spiller desuden en meget vigtig rolle i den globale klimabalance. 
Udnyttelsen af havets ressourcer, fra traditionelt fiskeri til den teknologisk krævende udvinding 
af mineraler fra havbunden eller anvendelsen af havenes varmegradient, stiller store krav både 
til en samvittighedsfuld forvaltning af ressourcerne og beskyttelse mod forurening - spørgsmål 
af global interesse - og til den teknologiske udvikling. 
Teknologisk udvikling bør nemlig betragtes som et middel til at effektivisere den traditionelle 
udnyttelse af kendte ressourcer, lette udnyttelsen af nye ressourcer samt muliggøre og støtte en 
samvittighedsfuld forvaltning. 
3.1 Energi 
Kommissionen bifalder, at forumet har taget det vigtige spørgsmål om energiudnyttelse og 
produktion op og koncentreret sig om at behandle offshore olie- og gasudvinding samt 
vedvarende energi. 
WINWORD/I IvB/notes/comdan GO 
14 
Offshore kulbrinter 
Kommissionen deler forumets opfattelse af, at olie og gas stadig vil være en basal energikilde 
på verdensplan i hvert fald et par årtier endnu. Den forventede vækst i verdensefterspørgslen 
efter kulbrinter vil øge interessen for kommerciel udnyttelse af marginale og dybtliggende felter 
som et væsentligt bidrag til Europas forsyningssikkerhed. Rentabel udnyttelse af disse felter 
over en længere periode kræver en fortsættelse af den indsats, der gøres under de igangværende 
demonstrationsenergiprogrammer, med henblik på anvendelse og udvikling af nye og mere 
omkostningseffektive boreteknikker og produktionssystemer. Der skal endvidere etableres en 
god infrastruktur over og under havoverfladen for transport, inspektion, vedligeholdelse og 
reparation. Disse nye systemer bør fungere mere sikkert, bl.a. med en bedre forebyggelse af 
ulykker og øget kontrol, og de bør i højere grad automatiseres, så arbejdsvilkårene kan 
forbedres og miljøstandarden hæves. 
Skal disse mål nås, må der sættes ind med forskning inden for et bredt felt af komplementære 
teknologiske og logistiske spørgsmål, der støtter de enkelte faser i offshoreaktiviteterne: 
efterforskning, udvikling af feltet og produktion. Herunder inddrages en lang række generiske 
teknologier som f.eks. robotik, avancerede materialer og kommunikation, som kan skabe 
grundlag for den innovation, som er nødvendig på et verdensmarked med større konkurrence. 
Vedvarende energi 
Kommissionen noterer sig med tilfredshed, at forumet også har behandlet den vedvarende 
energis betydning for fremtiden. 
Den stigende efterspørgsel efter energi fra de industrialiserede lande og især fra 
udviklingslandene skal vurderes ud fra ideen om bæredygtig udvikling. Udnyttelsen af 
vedvarende havenergircssourccr, herunder vind, tidevand, bølger og strøm, kan bidrage 
væsentligt til at imødekomme de voksende krav, samtidig med at de har færre skadelige 
konsekvenser for miljøet end de traditionelle energikilder. 
Det vigtigste mål er at bevise specifikke applikationers økonomiske rentabilitet via store 
pilotprojekter, der bygger på en kombination af eksisterende og kommende teknologier og 
prototyper (f.eks. udviklingen af bølge-, tidevands- og strømkonvertere). Sådanne projekter vil 
gøre det muligt at foretage en reel vurdering af effektivitet, produktivitet og driftssikkerhed. 
Der skal i denne forbindelse lægges særlig vægt på demonstration af anlæg til udnyttelse af 
havcnergi (MEU), der kombinerer faciliteter til produktion af energi, gas, ferskvand og 
levnedsmidler inden for samme infrastruktur. Dette indebærer en krydsbefrugtning mellem 
teknologier, der er relevante både for anvendelsen af vedvarende energi og kulbrinter. 
3.2 Fiskeri 
Kommissionen bifalder erhvervenes dybtgående analyse af fiskeriets situation og problemer. 
Analysen fremhæver, at fiskeriet er en vigtig del af den maritime industri, som den har flere 
lighedspunkter med. 
WINWORD/HvB/notes/comdan GO 
15 
EF vil med sin fiskeripolitik sikre en rationel og ansvarlig udnyttelse af fiskeri- og 
akvakulturrcssourcerae. En afbalanceret udnyttelse af ressourcerne er nødvendig for at sikre 
erhvervets overlevelse og styrke konkurrenceevnen. 
Mange vigtige fiskebestande er i øjeblikket i meget dårlig forfatning på grund af overfiskeri. 
Målet for strukturpolitikken på fiskeriområdet er derfor at omlægge fiskerflåden og skabe bedre 
balance mellem kapacitet og eksisterende fiskebestande. 
Flerårige styringsprogrammer, som sigter mod gradvis reduktion af flådens tonnage og 
maskinkraft, er et af midlerne til gennemførelse af denne politik. 
Med hensyn til akvakultur søger den fælles fiskeripolitik, og især strukturpolitikken, at styrke 
omkostningseffektive produktionsmetoder, således at markedets mangeartede krav samt 
miljøkravene kan opfyldes. 
Forumets anbefalinger vedrørende sikkerhed og miljø er af stor betydning for fiskeriet. 
Havmiljøets kvalitet er en afgørende faktor på verdensplan, da fiskeri og akvakultur afhænger 
deraf. 
Kommissionen har desuden undersøgt forumets forslag til F&U-projekter, især for at 
konstatere, om de bidrager til at nå fiskeripolitikkens mål. Det skal bemærkes, at flere af 
forslagene allerede er omfattet af igangværende forskningsprogrammer eller medtages i det 
fjerde rammeprogram. 
3.3 Mineraler 
Udvinding af råstoffer fra store havdybder er fortsat et langsigtet mål. De fleste af de fornødne 
teknologier til udvinding og forarbejdning af mineralforekomster i havbunden eksisterer 
allerede, men deres effektivitet og pålidelighed skal forbedres, hvis de skal kunne konkurrere 
med landbaseret udvinding. 
En mulig fremgangsmåde kunne være at fokusere på en række generiske teknologier som f.eks. 
bedre metoder til vurdering af mineralressourcer i havbunden, avancerede materialer, nye 
sensorer, robotik og fjernstyrede køretøjer, udvikling af specielle fartøjer samt se på, hvorledes 
de kan integreres i pilotanlæg. Disse skulle gøre det muligt at demonstrere ideernes økonomiske 
bæredygtighed på virkelige driftsvilkår, herunder vurdering af følgerne for miljøet. 
3.4 Teknologisk innovation 
Kommissionen hilser de forskningskrav, som panelet om havets ressourcer har opstillet, 
velkommen som et positivt bidrag til fastlæggelsen af forskningsprioriteter for de relevante 
F&U-programmer. 
Forskning på dette område bør stile mod at tilvejebringe det teknologiske grundlag for en 
bredere, men mere rationel udnyttelse af havets ressourcer og samtidig på lang sigt sikre den 
europæiske industris konkurrencedygtighed på traditionelle og nye markeder. 
Da de økonomiske ressourcer er begrænsede, og forskningen spænder over så forskellige 
områder som offshore olie og gas, vedvarende havenergi, akvakultur og fiskeri, mineraler og 
ferskvand, og når dertil lægges omkostninger og krav fra et barsk miljø og international 
konkurrence, så er det nødvendigt at være selektiv og følge en strategi, der fører til udbytte i 
mange sektorer. 
WINWORlVHvli/notes/comdan GO 
16 
Denne strategi bør bygge på fælles udvikling af generiske teknologier og eventuelt komplekse 
systemer for udnyttelse af flere ressourcer. Den bør endvidere omfatte demonstrationsprojekter, 
der muliggør en nøje vurdering af specifikke applikationers tekniske og økonomiske 
bæredygtighed og tager højde for deres indflydelse på miljøet. Disse projekter bør udvikles 
gennem et omfattende tværeuropæisk samarbejde mellem udstyrsproducenter, erhvervsledere og 
lovgivende myndigheder, og målet må være at finde frem til løsninger, der skaber bedre balance 
mellem kommerciel udnyttelse og miljøbevarelse. 
Forskning inden for de fleste berørte områder er allerede sat i gang i eksisterende EF-
særprogrammer som JOULE, MAST, BRITE-EURAM og THERMIE. I forslaget til det fjerde 
rammeprogram udvides og suppleres FTU-aktivitctcrne, især inden for information- og 
kommunikationsteknologi, industriteknologi, miljø, biovidenskab og bioteknologi samt energi. 
Aktiviteterne omfatter aspekter som teknologier til forbedring af materialers og produkters 
kvalitet, pålidelighed og ydeevne, teknologier til fremme af renere og mere effektiv 
energifremstilling og -udnyttelse samt anvendelse af biovidenskab og -teknologi inden for 
akvakultur og fiskeri. De vil forsyne industrien med de nødvendige innovationsfremmende 
nøgleteknologier og dermed sikre dens konkurrenceevne på verdensmarkedet på lang sigt. 
3.5 Strukturfondene og Samhørighedsfonden 
Kommissionen er indstillet på at undersøge muligheden for at anvende de eksisterende 
strukturfonde og Samhørighedsfonden til projekter af betydning for de industrier, der anvender 
havets ressourcer. Det kan f.eks. dreje sig om infrastrukturprojekter eller fiskeri- og 
akvakulturprojekter. Det er dog vigtigt, at medlemsstaterne medtager disse prioriteter i de 
overordnede planer, som de fremlægger for Kommissionen. 
4. SKIBSFINANSIERING 
Kommissionen mener, at en multilateral OECD-aftale, der respekterer normale 
konkurrencevilkår, er et af de erhvervspolitiske mål, der må prioriteres højest. Kommissionen 
påskønner, at industrien bakker op om dette mål. 
Kommissionen tager til efterretning, at forumet har besluttet at betragte de foreliggende 
konklusioner som midlertidige, og at der ønskes en mere udbygget analyse. 
Kommissionen tager også til efterretning, at erhvervene - i dette særlige tilfælde skibsejerne og 
skibsbyggerne - intenst har diskuteret og analyseret spørgsmålet om skibsfinansiering, især da 
disse to erhverv ikke nødvendigvis har sammenfaldende synspunkter. 
4.1 Harmonisering af en hjemmemarkedskreditordning 
Anbefalingerne på dette område er rettet til medlemsstaterne. Kommissionen ønsker dog at 
understrege, at denne type foranstaltninger i overensstemmelse med EF's krav i OECD-
forhandlingerne bør afvikles, når og hvis denne aftale træder i kraft. 
WINWORD/HvB/notes/comdan GO 
17 
4.2 EIB (Den Europæiske Investeringsbank) og EIF (Den Europæiske Investeringsfond) 
Søtransporten kan få del i den finansielle støtte, som blev godkendt til de tværeuropæiske net 
(især transport) på Edinburghtopmødet, og som blev øget på topmødet i København. Det skal 
her erindres, at EIB-finansieringen ifølge disse beslutninger - og som undtagelse fra de 
sædvanlige kriterier - dækker op til 75% af projektomkostningerne med bankens egne 
finansielle midler. 1 tilfælde af samfinansiering med strukturfondene, kan den samlede 
finansiering nå op på 90% af projektomkostningerne. De maritime erhvervs indlemmelse i de 
transeuropæiske net ville betyde, at denne sektor ville være dækket af den nye Europæiske 
Investeringsfonds garantiaktivitet. 
4.3 Fiskale foranstaltninger 
Kommissionen er klar over, hvor stor betydning fiskale foranstaltninger har for rederne. 
Kommissionen har noteret sig og er enig i forumets anbefaling af, at foranstaltningerne skal 
være neutrale for redernes valg af skibsværft. 
Kommissionen tog endvidere diskussionen om forskellige fiskale foranstaltningers forenelighed 
med de internationale forhandlinger til efterretning. Der foreligger ikke en aftale mellem 
industrien og Kommissionen endnu. Nærmere belysning af spørgsmålet hilses derfor 
velkommen. 
I forbindelse med Kommissionens forslag om at oprette et EF-skibsregister (EUROS) og andre 
politive foranstaltninger arbejder den nu med andre muligheder for at bistå EF's skibsindustri, 
så den kan klare sig i konkurrencen med skibe, der ikke lever op til standarden, og skibe under 
bekvemmelighedsflag. 
4.4 Skibsophugning 
Kommissionen bifalder anbefalingen af ophugning og især det synspunkt, at spørgsmålet skal 
behandles i overensstemmelse med markedsmekanismerne. Med hensyn til anbefalingen om at 
bistå tredjelande med at udbygge de nødvendige ophugningsfacilitcter vil Kommissionen nøje 
undersøge, hvorledes dette mål kan nås. 
Aktiviteter, der involverer skibsfart og søtransport, indgår i Lomé-konventionens 
samarbejdsområde. Denne konvention danner rammen om EF's støtte til 69 udviklingslande i 
Afrika, Vestindien og Stillehavet. Der kunne derfor etableres et samarbejde om de 
ophugningsforanstaltninger, der nævnes i rapporten, hvis de støttemodtagende lande inddrog 
dem i deres nationale vejledende programmer, og de opfyldte konventionens kriterier. 
5. FORTSÆTTELSE AF DIALOGEN 
Forumets fremtid 
Det er bred enighed i de maritime erhverv om, at det har været nyttigt med et forum til at give 
et klart billede af udfordringerne for de forskellige erhverv, og at det har gavnet den gensidige 
forståelse. Kommissionen erkender, at de berørte erhverv finder forumet betydningsfuldt og 
værdifuldt, og at det er nødvendigt, at dialogen mellem parterne fortsætter for at bevare 
dynamikken, der skal føre frem til yderligere integration. Den uformelle udveksling af 
synspunkter og informationer fortsætter i High Level Panel (HLP). 
WINWORD/HvB/notes/comdan GO 
18 
Da forumets arbejde har vist sig at være vellykket og konstruktivt, konstaterer Kommissionen 
med interesse, at forumet har besluttet at oprette et permanent sekretariat for et af panelerne. 
Når sekretariatet har høstet nogle erfaringer og for at koordinere arbejdet i alle panelerne samt 
skabe et kontaktpunkt for alle forumets medlemmer fra de forskellige erhverv, bør det overvejes 
at udvide sekretariatsfunktionen til alt det arbejde, der udføres i forumet. 
Kommissionen går ind for en pragmatisk og realistisk fremgangsmåde og understreger, at de 
maritime erhverv skal spille hovedrollen. 
Samarbejde mellem de maritime regioner i Europa 
Europa-Parlamentet, som har fulgt forumet fra starten, har hilst dets arbejde velkommen. For 
at understrege de regionale aspekter foreslog Europa-Parlamentet at oprette 
"Sammenslutningen af Maritime Regioner i Europa (AMRE)". 
Denne sammenslutning har forpligtet sig til at supplere og styrke forumets arbejde ved at 
bringe regionale offentlige myndigheder med ind i billedet og bidrage til en mere integreret 
strategi, hvor dobbeltarbejde undgås. 
Kommissionen tager Europa-Parlamentets holdning til efterretning og mener, at en regional 
dimension vil gavne forumets arbejde. Den konstaterer, at forskellige regionale 
sammenslutninger er under opbygning for at sikre et mere aktivt samarbejde mellem de 
maritime regioner, og den gør opmærksom på behovet for større koordination mellem disse 
sammenslutninger. 
IV AFSLUTTENDE BEMÆRKNINGER 
Kommissionen hilser det velkomment, at forumet for de maritime erhverv er hjemsted for en 
aktiv dialog. Forumet er nået langt med opfyldelsen af sine mål: 
der er fastlagt prioriterede områder og forskellige former for konkrete foranstaltninger 
det er blevet fastlagt, på hvilket niveau (EF, medlemsstaterne eller industrien) 
foranstaltningerne skal iværksættes - med fuld respekt for de enkelte instansers 
ansvarsområder. 
Efter to års dialog inden for forumets rammer er der grund til at gøre status over forumets 
arbejde. Kommissionen agter at fortsætte som en aktiv part i dialogen, bl.a. ved at stille den 
nødvendige information til rådighed angående de foranstaltninger og initiativer, der træffes 
inden for dens eget kompetenceområde. Medlemsstaterne opfordres til at overveje et lignende 
bidrag. 
WINWORD/HvB/notcs/comdan GO 
19 
Kommissionen 
opfordrer Rådet til at godkende disse retningslinjer og støtte Kommissionens strategi 
for de maritime erhverv 
opfordrer medlemsstaterne til aktiv fortsættelse af dialogen i forumet 
har til hensigt at fremsende denne meddelelse til Europa-Parlamentet og Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg til orientering 
anmoder disse institutioner om at samarbejde om gennemførelsen af denne strategi 
inden for deres kompetenceområde. 
WINWORD/HvB/notcs/comdan GO 
20 
SAMMENDRAG AF ANBEFALINGERNE FRA FORUMET FOR 
DE MARITIME ERHVERV (ATHEN-RAPPORTEN) 
POLITISKE ASPEKTER 
På grundlag af de tre bestående panelers arbejde har forumet udformet anbefalinger rettet til 
Kommissionen og medlemsstaterne. De kan resumeres efter det emne, hvert enkelt panel 
behandler. 
1.1 Korte søruter 
Forumet er bekymret over restriktive metoder, som er skadelige for havnenes effektivitet, og 
mener, at medlemsstaterne bør sørge for, at statens kontorer i havnene er åbne i alle de tidsrum, 
som havnens brugere har berettiget behov for, eventuelt ved særordninger. Endvidere bør der 
indføres strengere havnestatskontrol. 
Rapporten anfører en række krav fra statens side, som gør det vanskeligt at integrere korte 
søruter i planen for kombineret transport. Det bør overvejes, hvorledes disse vanskeligheder 
kan overvindes. Det foreslås, at forskning vedrørende korte søruter medtages i det fjerde 
rammeprogram og den næste fase i EURET. Kommissionen bør endvidere overveje at ændre 
sine undersøgelsesprogrammer, så det bliver lettere at fremme kombineret land- og søtransport. 
Det mål, at hver transportform selv fuldt ud skal dække sine egne infrastrukturomkostninger, 
bør forfølges. 
1.2 Havets ressourcer 
Forumet har foretaget en ret detaljeret gennemgang af mulighederne for efterforskning og/eller 
produktion af offshore kulbrinter, vedvarende energi, mineraler, ferskvand og fiskeri. Det 
foreslås, at Kommissionen overvejer muligheden for under det fjerde rammeprogram at indføre 
et særskilt sammenhængende emne, som dækker maritime FTU-projekter. Der bør bevilges 
væsentligt flere forskningspenge til dette tema. Det bør endvidere overvejes at anvende de 
eksisterende strukturfonde og Samhørighedsfonden til maritime og marine projekter. 
1.3 Skibsfinansiering 
Under hensyntagen til de overordnede mål for OECD-forhandlingerne om skibsbygning bør de 
medlemsstater, der yder støtte til deres skibsværfter, overveje at ændre betingelserne i deres 
hjemmemarkedskrcditordninger, så der opnås betingelser, der afspejler den bedste praksis i 
medlemsstaternes nuværende ordninger. EIB og EIF opfordres til at udbygge og udvide deres 
rolle inden for skibsfinansiering. 
Mulighederne for fiskale foranstaltninger over for rederne, som er neutrale i deres indflydelse 
på rederens valg af skibsværft, bør overvejes. 
Medlemsstaterne bør i bistandsprogrammet for udviklingslandene overveje at medtage 
foranstaltninger, som tager sigte på at udbygge ophugningsfaciliteternc i disse lande. 
WINWORD/HvB/notes/comdan GO 
21 
ORGANISATIONSMÆSSIGE ASPEKTER 
Dialogen i HLP (High Level Panel) mellem de maritime erhverv og Kommissionen bør 
fortsætte. 
De eksisterende paneler bør fortsætte deres arbejde i endnu et år, og der bør nedsættes et nyt 
panel til udvikling af EDI. 
Spørgsmålet om at oprette et fælles sekretariat bør overvejes i det næste forum på baggrund af 
erfaringerne med det sekretariat, der blev oprettet af panelet om havets ressourcer. Forumet bør 
mødes igen i første kvartal i 1994. Dagsordenen bør omfatte statusrapporter om forskning og 
om sikkerhed og miljøet. Alle, der er involveret i forumets arbejde, bør underrette de øvrige 
parter om de foranstaltninger og initiativer, som de har truffet i forbindelse med Athen­
rapportens og Genua-rapportens anbefalinger. 
WINWORD/HvB/notcs/comdan GO 
22 
FINANSIERINGSOVERSIGT 
De finansielle virkninger af EF's foranstaltninger for at styrke de maritime erhvervs 
konkurrenceevne i tidsrummet 1993-1995 er opstillet i den finansieringsoversigt, som indgår i 
Kommissionens meddelelse "Europas maritime erhverv: Nye tiltag med henblik på at styrke 
deres konkurrenceevne", KOM(92) 490 af 18.11.1992. Nærværende meddelelse indebærer ikke 
større ændringer med hensyn til finansieringen, og finansieringsbehovet er ikke større end det, 
der er fastlagt i KOM(92) 490 for årene 1993-1994. Princippet om gradvis formindskelse af 
Kommissionens deltagelse vil blive overholdt, idet finansieringen af forumets arbejde i stigende 
grad overtages af industrien. Da forumets arbejdsbyrde stadig vokser, forventes det dog, at 
Kommissionens støtte vil fortsætte i 1995. Det foreslås derfor, at der for 1995 afsættes det 
samme beløb til undersøgelser, personale og administrationsomkostninger som for 1994. Hvad 
1996 angår, vil behovet for Kommissionens organisationsmæssige støtte afhænge af 
udviklingen i det igangværende arbejde. Det er umuligt at forudse på nuværende tidspunkt. 
Nedenfor vises de beløb, der er forudset i KOM(92) 490 for 1993 og 1994, samt de nye tal for 
1995. 
B-5411 Foranstaltninger på industriområdet 
Undersøgelser af industriens konkurrenceevne og den 
teknologiske udvikling 
A-l 178 Administrativ teknisk bistand til støtte for 
forskellige aktiviteter 
Sekretariat (1 mandår i 1993 og 0,5 i 1994) 
Tjenesteydelser fra tredjepart 
(svarende til 0,5 mandår) 
kategori A maritim ekspert 
A-250 Ekspertmøder 
15 i 1993, 6 i 1994 og i 1995 à 650 ECU 
A-2550 Afholdelse af konferencer (1 plenarmøde om året) 
2 repræsentanter pr. medlemsstat (24 x 483 ECU) 
Eksperter (fra universiteter og kredse uden for ministerierne) 
(5 x 650 ECU) 
A-260 Studier og konsultationer forbundet med panelernes 
virke 1993 
50.000 
50.000 
40.000 
9.750 
11.600 
3.250 
30.000 1994 
20.000 
25.000 
20.000 
3.900 
11.600 
3.250 
10.000 1995 
20.000 
25.000 
20.000 
3.900 
11.600 
3.250 
10.000 
WINWORD/HvB/notes/comdan GO 
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 526 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 10 
Katalognummer : CB-CO-93-569-DA-C 
ISBN 92-77-60248-1 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg