Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »sikring af anstændigt arbejde for unge og sikring af inklusion af NEET'er gennem passende udarbejdelse af nationale genopretningsplaner«

(initiativudtalelse)

(2022/C 152/05)

Ordfører: Nicoletta MERLO

Plenarforsamlingens beslutning 25.3.2021 Retsgrundlag Forretningsordenens artikel 32, stk. 2 Initiativudtalelse Kompetence Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab Vedtaget i sektionen 24.11.2021 Vedtaget på plenarforsamlingen 8.12.2021 Plenarforsamling nr. 565 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 152/13/48

1. Konklusioner og anbefalinger

1.1. EØSU glæder sig over de nationale genopretnings- og resiliensplaner som en hidtil uset mulighed for at fremme forandringer og udløse investeringer inden for bæredygtig vækst og skabelse af kvalitetsjob, der skal udnyttes med inklusiv regeringsførelse, som forudsætter dialog, åbenhed og gennemsigtighed.

1.2. Udvalget bemærker med beklagelse manglen på meningsfuld og målrettet høring af arbejdsmarkedets parter og interessenter i visse af medlemsstaterne i forbindelse med udformningen af de nationale reformprogrammer. EØSU opfordrer kraftigt Kommissionen til at iværksætte foranstaltninger, der sikrer en struktureret og meningsfuld inddragelse af arbejdsmarkedets parter, det organiserede civilsamfund og ungdomsorganisationer i gennemførelsen og overvågningen af de nationale genopretnings- og resiliensplaner. Det er afgørende at beskytte og styrke den sociale dialog på nationalt plan for at sikre, at offentlige midler bruges fornuftigt på en inklusiv genopretning.

1.3. EØSU foreslår, at man evaluerer og systematiserer indsamlingen af bedste praksis på nationalt plan, hvor høringen af arbejdsmarkedets parter og ungdomsorganisationer via særlige udvalg og social dialog har givet fremragende resultater med hensyn til ungdomsspecifikke politikker og foranstaltninger til at skabe kvalitetsjob for unge.

1.4. Udvalget opfordrer medlemsstaterne til at sikre inklusiv vejledning og rådgivning af høj kvalitet for alle unge mennesker, navnlig dem med handicap, allerede fra de tidlige skoleår, med henblik på at give unge mere information om deres videreuddannelse og efterfølgende om karrieremuligheder i forbindelse med den grønne og digitale omstilling på arbejdsmarkedet.

1.5. EØSU bifalder foranstaltninger til fremme og udbredelse af den rolle og profil, som erhvervsuddannelse spiller som drivkraft for innovationspraksis, STEM-kvalifikationer, livslang læring og effektiv formidling af arbejdskraft, da dette er afgørende for at slå bro over den eksisterende kvalifikationskløft. Det er også vigtigt at forbedre evalueringen af færdigheder for på forhånd at kunne identificere de færdigheder, der vil være behov for på fremtidige arbejdsmarkeder. Der bør træffes passende foranstaltninger for at sikre, at erhvervsuddannelserne også er tilgængelige for personer med handicap, baseret på anerkendelse af individuelle evner og at give alle borgere mulighed for at tilegne sig faglige kvalifikationer, der er nyttige for deres personlige udvikling, samtidig med at virksomhedernes særlige behov tilgodeses med hensyn til ubesatte kvalificerede job.

1.6. EØSU anbefaler, at der indføres individualiseret støtte til specifikke grupper, navnlig NEET'er. Denne støtte bør gøre det muligt på en holistisk måde at behandle alle spørgsmål, der hænger sammen med integration på arbejdsmarkedet, såsom bolig, indkvartering, transport og sundhed.

1.7. EØSU mener, at det bør prioriteres at sikre de offentlige arbejdsformidlingers effektivitet og tilstrækkelighed, da de er nøgleaktører i aktive arbejdsmarkedspolitikker, gennem målrettede investeringer og reformer, hvor det er nødvendigt, for at de kan støtte alle mennesker, navnlig de mest sårbare, og dem, der befinder sig fjernest fra arbejdsmarkedet i deres søgen efter arbejde eller i deres omskoling.

1.8. EØSU beklager, at ungdomsgarantiordningens potentiale som det vigtigste politiske redskab til bekæmpelse af stigende ungdomsarbejdsløshed ikke er blevet udnyttet til fulde. EØSU opfordrer medlemsstaterne til at øge deres indsats for at gennemføre den styrkede ungdomsgaranti, herunder uddannelse af høj kvalitet, der fremmer integration på arbejdsmarkedet, og opfordrer Kommissionen til at give et overblik over de skridt, der er taget for at gennemføre Rådets henstillinger om den styrkede ungdomsgaranti på nationalt plan og sikre effektive synergier med de nationale reformprogrammer.

1.9. EØSU bifalder bestemmelserne i de nationale genopretnings- og resiliensplaner, der støtter uddannelse, herunder lærlingeuddannelser og praktikophold, af høj kvalitet, da disse er et effektivt redskab til at mindske tidligt skolefrafald og kan sikre en bedre integration af unge (og andre) på arbejdsmarkedet og opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre Rådets henstilling om en europæisk ramme for gode og effektive lærlingeuddannelser ( 1 ) . Udvalget opfordrer imidlertid til et forbud mod ulønnede praktikophold. Der bør sikres anstændige lønninger for alle praktikanter i forbindelse med den kommende revision af Rådets henstilling om en kvalitetsramme for praktikophold. EØSU foreslår ligeledes, at der udarbejdes en europæisk kvalitetsramme for erhvervspraktik for at sikre læringsværdien af sådanne læringserfaringer.

1.10. EØSU opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at anvende genopretningsmidlerne til investeringer i skabelse af kvalitetsjob og opkvalificering af unge, hvor det er nødvendigt, med særligt fokus på tidsubegrænsede kontrakter og anstændige arbejdsvilkår, der begrænser risikoen for usikkerhed. Udvalget understreger desuden behovet for at lukke hullet i den sociale sikring og opfordrer medlemsstaterne til en korrekt gennemførelses af Rådets henstilling om adgang til social beskyttelse ( 2 ) og at indføre en moderne ordning for alle former for arbejde, der kan sikre en passende indkomst for fremtidige pensionister, navnlig dem, der oplever eller vil opleve, at deres karriere bliver afbrudt.

1.11. EØSU mener, at det — for ikke at finansiere jobusikkerheden — er vigtigt at sikre, at ansættelsesstøtte er betinget af tidsubegrænsede kontrakter eller stabiliseringsprogrammer. Desuden kan ansættelsesincitamenter være effektive med hensyn til at skabe beskæftigelsesmuligheder for »dårligt stillede« jobsøgende og at omfordele afskedigede arbejdstagere, ved at lette deres overgang til nye sektorer og erhverv.

1.12. EØSU mener, at der bør rettes særlig opmærksomhed mod spørgsmålet om mental sundhed og psykosociale lidelser, navnlig blandt unge, ved at mindske stigmatiseringen i forbindelse med mentale sundhedsproblemer gennem forebyggelses — og bevidstgørelsesarbejde, som skal starte i skolerne og udvides til også at omfatte virksomheder, og ved at stille tilstrækkelig finansiering til rådighed for tjenesteydere og støtteudbydere på dette område.

1.13. EØSU bemærker, at vedvarende uligheder mellem kønnene på arbejdsmarkedet forværrer unge kvinders sårbarhed over for de økonomiske konsekvenser af covid-19. Udvalget bifalder de foranstaltninger, som nogle medlemsstater har iværksat for at tilskynde og fremme kvinders beskæftigelse og iværksætteri, investere i passende social infrastruktur og reformere børnepasningsordninger, navnlig førskoleundervisning, og opfordrer til, at denne gode praksis udbygges på EU-plan for at støtte fuld beskæftigelse af kvinder og især unge mødre.

2. Baggrund

2.1. Covid-19-pandemien har haft og fortsætter med at have en enorm indvirkning på vores samfund og økonomier. Den Europæiske Union har taget betydelige skridt i retning af genopretning: for første gang har medlemsstaterne valgt europæisk solidaritet og konvergens i stedet for økonomiske stramninger for at bekæmpe krisen.

2.2. Genopretnings- og resiliensfaciliteten (i det følgende benævnt »faciliteten«), som er den største del af Next Generation EU, yder 672,5 mia. EUR i lån og tilskud til støtte for medlemsstaternes reformer og investeringer. Dette hidtil usete beløb har til formål at mindske de økonomiske og sociale konsekvenser af covid-19-pandemien og gøre de europæiske økonomier og samfund mere bæredygtige, robuste og bedre forberedt på udfordringerne og mulighederne i den grønne og den digitale omstilling.

2.3. I henhold til aftalen bør de nationale resiliens- og genopretningsplaner afsætte mindst 37 % af udgifterne til støtte af klimamålene og 20 % til støtte af den digitale omstilling. Desuden skal alle investeringer og reformer overholde princippet om ikke at gøre væsentlig skade, idet de skal sikre, at de ikke i væsentlig grad skader miljøet. Desuden forventes de nationale reformprogrammer at bidrage til effektivt at tackle de relevante udfordringer, der er identificeret i de landespecifikke henstillinger under det europæiske semester. Der er imidlertid ikke fastsat nogen minimumstærskel eller -procedure for overvågning af udgifter til forskellige prioriteter såsom unge mennesker.

2.4. Rettidig og meningsfuld inddragelse af arbejdsmarkedets parter i hele det europæiske semester på forskellige niveauer og på tværs af alle politikområder, der direkte eller indirekte påvirker beskæftigelse og arbejdsmarkeder, er afgørende for at forbedre engagementet i udformningen af politikker, herunder foranstaltninger i de nationale reformprogrammer. Den sociale dialog er en drivkraft for en vellykket og retfærdig politikudformning, hvis den er i stand til at fremkomme med effektive løsninger og afspejle de løbende politiske ændringer og reformer af de kollektive forhandlinger, hvor det er relevant.

2.5. Faciliteten supplerer andre aktiviteter rettet mod unge ( 3 ) og er nøje afstemt med Kommissionens prioriteter for 2019-2024, som klart fastslår, at EU skal skabe et mere attraktivt investeringsmiljø og vækst, der skaber kvalitetsjob, navnlig for unge og mindre virksomheder ( 4 ) . Kommissionens nye program ALMA ( 5 ) (Aim, Learn, Master, Achieve), en ny Erasmuslignende praktikordning rettet mod NEET'er, som giver unge europæere kortvarig arbejdserfaring i andre medlemsstater, kan medvirke til positive resultater, hvis de unge sikres kvalitetsstandarder, herunder social beskyttelse, vejledning og tilsyn samt anstændige lønninger.

2.6. Den 22. januar offentliggjorde Kommissionen de nye retningslinjer, som EU's medlemsstater skal følge ved udarbejdelsen af deres nationale genopretnings- og resiliensplaner for at få adgang til den såkaldte genopretningsfond, hvori det fremgår, at offentlige politikker til fordel for unge ikke længere blot er et »horisontalt« mål for planerne, dvs. et aspekt, der skal tages i betragtning i forbindelse med opfyldelsen af andre hovedmål, men er blevet en forudsætning og absolut prioritet for Next Generation EU og skal medtages som en hel søjle og ikke blot som en tværgående prioritet.

2.7. Officielt skulle EU-landene have indsendt deres nationale genopretnings- og resiliensplaner senest den 30. april 2021. Kommissionen har imidlertid forlænget fristen og har accepteret, at landene kan indsende deres planer frem til midten af 2022. Den 15. oktober 2021 var antallet af indsendte planer nået op på 26.

2.8. Faciliteten er en mulighed for medlemsstaterne, der kun opstår én gang i løbet af en generation, ikke blot for at tackle folkesundhedskrisen, men også for at fortsætte den dobbelte omstilling til en digital lavemissionsøkonomi, skabe stærk social velfærd og fremme samhørighed. Den har et reelt potentiale til at skabe håndgribelige forandringer for unge arbejdstagere og hindre, at de bliver den fortabte generation, uden fair muligheder i fremtidens Europa. Der er imidlertid et stort behov for inklusiv regeringsførelse på nationalt og europæisk plan, hvor den sociale dialog og interaktionen med civilsamfundet har stor og meningsfuld betydning.

2.9. Covid-19-krisen har øget ulighederne yderligere, hvilket stiller arbejdstagerne, navnlig de unge, dårligere. Med denne initiativudtalelse agter EØSU — på baggrund af en analyse af de generationsmæssige foranstaltninger, der er indeholdt i de nationale reformprogrammer, som visse medlemsstater har fremlagt, og som kortlægger enhver god praksis og svaghed — at udarbejde anbefalinger til, hvordan man kan garantere unge et anstændigt arbejde og sikre inklusion af NEET'er i gennemførelsen af projekterne.

3. Generelle bemærkninger

3.1. De europæiske unge er blandt dem, der er hårdest ramt af pandemien: skoler, universiteter og mødesteder er blevet lukket, hvilket har forhindret de unge i at deltage i undervisning, kultur og socialt samvær. En ud af seks unge har mistet deres job på grund af de økonomiske konsekvenser af covid-19 ( 6 ) . I august 2021 var ungdomsarbejdsløsheden 16,5 % i EU ( 7 ) . I en række lande har unge været særligt hårdt ramt, hvilket har medført, at arbejdsløshedsprocenterne er skudt i vejret — Spanien (40,5 %), Italien (29,7 %), Bulgarien (18,3 %) og Frankrig (19,6 %), for blot at nævne nogle få. Desuden overses en procentdel af arbejdsløse unge ofte i de officielle data, fordi de enten ikke ansøger om arbejdsløshedsunderstøttelse eller ikke tilmelder sig et jobcenter og i stedet tjener til dagen og vejen i skyggeøkonomien eller ved at arbejde for en platform. Det kan derfor antages, at de faktiske tal kan være endnu værre højere end tallene fra Eurostat.

3.2. Desuden har covid-19-krisen forværret situationen for NEET'er yderligere. Antallet af NEET'er i Europa, navnlig i lande som Italien, Grækenland, Bulgarien og Rumænien, er kritisk og er endnu en gang stigende som følge af skolefrafald, mangel på passende vejledning, tab af arbejdspladser og manglende beskæftigelsesmuligheder. Denne kategori af sårbare personer har en højere risiko for marginalisering, fattigdom og permanent udelukkelse fra arbejdsmarkedet.

3.3. NEET er en bred kategori, der omfatter en heterogen befolkning, herunder arbejdsløse, unge, der dropper ud af skolen, alle de demotiverede universitetsuddannede, som endnu ikke har fundet sig et arbejde, og andre unge, der er inaktive af forskellige årsager. De arbejdsløse er kun en undergruppe af den bredere kategori af NEET'er, og overlapningen mellem arbejdsløse og NEET-gruppen varierer over tid og landene imellem ( 8 )

3.4. Et stort antal NEET'er lig med et stort tab for vores økonomier og samfund. De berørte personers følelse af desillusionering eller udelukkelse udgør også en stor politisk risiko for stabiliteten i vores demokratiske samfund. Uddannelsessystemernes og de sociale systemers manglende evne til at forebygge fænomenet eller nedbringe antallet af NEET'er tyder på, at en bredt støttet effektiv politik til fremme af lige muligheder i hele EU er slået fejl.

3.5. Denne krise rammer især arbejdstagere i atypiske beskæftigelsesformer ( 9 ) (løsarbejde, voucherbaseret arbejde, platformsarbejde, ansatte i gig-økonomien, samarbejdsbaseret beskæftigelse osv.) ( 10 ) , og desværre er der en overvægt af unge i disse former for job. Sådanne job er ofte lavtlønnede med uregelmæssige arbejdstider, dårlig jobsikkerhed og ringe eller ingen social beskyttelse (betalt orlov, pension, sygeorlov osv.). Ofte er denne type arbejde ikke berettiget til arbejdsløshedsunderstøttelse eller ordninger med nedsat arbejdstid, der er indført af staten ( 11 ) . Denne type arbejde findes hovedsagelig i sektorer og industrier, der er særligt berørt af covid-19-pandemien, såsom turisme, engros- og detailhandel samt hotel- og restaurationsbranchen ( 12 ) . På den anden side kan nye former for arbejde være en mulighed for unge, der bor i landdistrikter eller fjerntliggende områder, eller for unge handicappede, studerende og unge forældre, og derfor er anstændige lønninger og social sikring alfa og omega.

3.6. Perifere hindringer for beskæftigelse, såsom mobilitet, digitale færdigheder, sundhed og usikre levevilkår, herunder mangel på bolig eller social sikring, skal kortlægges og tages med i overvejelserne i de nationale reformprogrammer. EØSU mener, at medlemsstaterne såvel kvalitativt som kvantitativt bør overvåge disse hindringer for unges integration på arbejdsmarkedet og fremsætte konkrete forslag til at afhjælpe dem inden for rammerne af deres respektive nationale reformprogrammer.

4. Særlige bemærkninger

4.1. Genopretningen efter covid-19 bør anskues som en mulighed. Økonomien er blevet rystet, og det samme gælder arbejdsmarkedet.

4.2. De nationale genopretnings- og resiliensplaner udgør en hidtil uset mulighed for at fremme og støtte forandringer, som skal udnyttes med inklusiv regeringsførelse, hvilket kræver dialog, åbenhed og gennemsigtighed. De foranstaltninger, der finansieres under de nationale genopretnings- og resiliensplaner, bør inddrage de lokale myndigheder, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet, herunder ungdomsorganisationer, med henblik på at skabe deltagerorienteret forvaltning, der kan skabe konsensus, tillid og retfærdighed i forbindelse med de nationale genopretnings- og resiliensplaner.

4.3. EØSU mener, at i forbindelse med udformningen, gennemførelsen og overvågningen af foranstaltninger, der er skræddersyet til unge arbejdstagere og NEET'er, bør medlemsstater sikre løbende høringer af arbejdsmarkedets parter, civilsamfundet og især ungdomsorganisationerne med henblik på at vurdere, om og i hvilket omfang, politikkerne passer til deres uddannelse og karrieremuligheder, set fra den yngre generations perspektiv, og hvorvidt de sikrer en gnidningsløs indtræden på arbejdsmarkedet.

4.4. EØSU glæder sig over de initiativer, som medlemsstaterne hidtil har taget med henblik på at vurdere den samfundsmæssige virkning af den offentlige politik: i Østrig gennem »ungdomstjekket« (Jugendcheck) ( 13 ) , en lov, der har været i kraft siden 2013, og ifølge hvilken alle nye lovgivningsmæssige forslag skal vurderes med hensyn til de potentielle følger, de kan have for børn og unge, herunder gennem inddragelse af det nationale ungdomsråd, og i Italien gennem COVIGE ( 14 ) , et udvalg, der for nylig blev nedsat af ministeriet for ungdomspolitik, og som består af ledere og repræsentanter for den offentlige forvaltning, universitetsprofessorer og eksperter i ungdomspolitik, herunder det nationale ungdomsråd, som har til formål at vurdere generationsvirkningen af alle offentlige politikker ex ante og ex post ved hjælp af specifikke indikatorer og modeller samt gennem en sammenligning med bedste praksis i andre EU-lande.

4.5. EØSU opfordrer medlemsstaterne til at vedtage lignende foranstaltninger eller til effektivt at overvåge de politikker, der skal vedtages, og som allerede er godkendt, ud fra et generationsmæssigt synspunkt, samtidig med at de unges deltagelse i høringen sikres.

4.6. Forskning ( 15 ) foretaget af Cedefop forudser, at næsten 7 mio. job i EU vil gå tabt eller ikke blive oprettet som følge af covid-19-pandemien inden 2022, mens visse sektorer ( 16 ) såsom sundhed, videnskab og innovation, informationsteknologi og digital kommunikation vil opleve betydelig vækst og jobskabelsespotentiale. Pandemien har fremmet job i sektorer og erhverv, der er tilstrækkeligt fleksible til at tilpasse sig de nye normer for social distancering og hjemmearbejde. Disse vil sandsynligvis fortsætte selv efter pandemien og ændre arbejdets karakter, som traditionelt krævede fysisk tilstedeværelse ( 17 )

4.7. Ifølge en OECD-rapport ( 18 ) kan pandemien også påvirke børns og unges indstilling til læring. Afbrydelser i den almindelige skolegang har betydet, at mange børn har gjort færre fremskridt end forventet i deres færdighedsudvikling. På kort sigt kan pandemien føre til en stigning i antallet af elever, der forlader skolen tidligt, mens et mindre engagement på mellemlang og lang sigt kan resultere i, at den nuværende generation af elever ikke udvikler en positiv indstilling til at lære i en tid med gennemgribende strukturelle ændringer, der vil kræve, at den enkelte opdaterer sine færdigheder gennem hele livet. Desuden afslører rapporten den mulige årsag til manglende ligestilling mellem kønnene med hensyn til uddannelsesmuligheder. I rapporten opfordres til hurtigt at øge investeringerne i livslang læring, hjælpe enkeltpersoner med at tilpasse sig og at kunne modstå eksterne chok.

4.8. I en arbejdsverden i hastig forandring, der er præget af globaliseringen og konsekvenserne af covid-19-pandemien, anser EØSU det for afgørende at forebygge misforholdet mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer med fokus på kompetencer og bløde færdigheder ved at investere tilstrækkelige ressourcer i uddannelse og vejledning, ved at bane vejen for en bedre forbindelse og overgang mellem uddannelsesverdenen og arbejdslivet, herunder gennem fremme af værktøjer såsom skift mellem skole og arbejde, praktikophold og lærlingeuddannelser, og ved at fremme programmer for livslang læring, der inddrager alle centrale interessenter og fokuserer på sårbare grupper, navnlig unge, NEET'er og dem, hvis job er mest udsat for forandring. Den passende politiske reaktion er en integreret pakke af aktive arbejdsmarkedspolitikker med forbindelser til offentlige arbejdsformidlinger og uddannelsessystemer med henblik på at fremme en inklusiv og bæredygtig genopretning.

4.9. Der er bred enighed blandt interessenterne om, at erhvervsvejledning aldrig har været vigtigere, især for unge, der sandsynligvis vil søge arbejde, så snart de forlader gymnasiet. EØSU istemmer med dem, der efterlyser store investeringer i erhvervsvejledning ( 19 ) , da der er dokumentation for den værdifulde rolle, som erhvervsvejledning skal spille i de studerendes forberedelse de på et arbejdsmarked i hastig forandring, som måske ikke lever op til deres forventninger eller matcher deres tidligere erhvervede færdigheder.

4.10. Der findes en horisontal henvisning til unge i de nationale genopretnings- og resiliensplaner vedrørende erhvervsuddannelse. Arbejdsbaseret uddannelse og læring som f.eks. lærlingeuddannelser og praktikophold, som normalt er vigtige indgangssteder for unge, har også oplevet en voldsom afbrydelse under krisen, selv om omfanget varierer meget fra branche til branche og region til region. Som en mangeårig fortaler for modernisering af erhvervsuddannelserne glæder EØSU sig over de nationale bestræbelser på at finde og fremme alternative løsninger med henblik på at tilbyde uddannelse i praktiske færdigheder såsom arbejdsrelaterede uddannelses- og læringskontrakter og udvidelse af fjernundervisningen. Nogle lande har også vedtaget nye politiske foranstaltninger for at sikre, at de tekniske uddannelser og erhvervsuddannelserne er bedre rustet til fremtidige chok ( 20 )

4.11. De opsøgende strategier er vigtige elementer i genopretningsplanerne, som kræver målrettede investeringer i udbydere af ungdomstjenester og det offentlige arbejdsformidlingssystem. Nylige resultater viser, at næsten halvdelen af NEET'erne ikke er bekendt med de statslige støtteforanstaltninger, de rent faktisk har adgang til ( 21 )

4.12. I henhold til de nationale genopretnings- og resiliensplaner skal investeringerne i udbydere af ungdomstjenester styrkes, og der bør tilskyndes til horisontalt samarbejde mellem udbydere af ungdomstjenester og offentlige arbejdsformidlinger. Effektive offentlige arbejdsformidlinger spiller en vigtig rolle med hensyn til at støtte personer, der støder på hindringer for beskæftigelse, og sikre et vellykket jobskifte, men opsøgende arbejde over for mere sårbare NEET'er vil kræve samarbejde mellem offentlige arbejdsformidlinger og en række lokale aktører, lige fra foreninger og uddannelsesinstitutioner til specialiserede rådgivere, der er uddannet i mentale sundhedsspørgsmål. Dette kræver effektiv og passende udveksling af oplysninger og data og betyder, at de offentlige arbejdsformidlingers operatører og rådgivere skal afsætte mere tid til at forvalte disse partnerskaber ( 22 )

4.13. Ungdomsgarantiordningen, der for nylig blev finansieret af ESF+ med en forpligtelse til at bruge mindst 12 % af midlerne i medlemsstater med en højere NEET-andel end EU-gennemsnittet ( 23 ) , er fortsat det vigtigste redskab til nedbringelse af ungdomsarbejdsløsheden i EU. Rådets henstilling om, hvordan man kan styrke det program, der blev vedtaget i oktober 2020 ( 24 ) , indeholder en liste over foranstaltninger til sikring af kvaliteten af det, der tilbydes i programmet, hvordan man kan forbedre det opsøgende arbejde, og hvordan overvågningen af resultaterne kan styrkes med henblik på en bedre evaluering af programmet. De nationale genopretnings- og resiliensplaner skal derfor gøre status over de nationale gennemførelsesplaner for ungdomsgarantien og opbygge forbindelser til de nationale genopretnings- og resiliensplaner. Hvis dette ikke sker, vil det resultere i forspildte muligheder og indførelse af foranstaltninger, der ikke vil kunne levere løsninger for NEET'er.

4.14. EØSU bemærker, at den seneste ajourføring af de nationale gennemførelsesplaner for ungdomsgarantien går tilbage til 2014, og at det indtil videre ikke er alle EU-medlemsstater, der er begyndt at opdatere deres nationale ungdomsstrategier for at tage hensyn til den styrkede ungdomsgaranti ( 25 ) . Medlemsstaterne skal øge deres indsats, integrere de indhøstede erfaringer og mobilisere EU-finansiering strategisk for at gøre dette instrument virkelig effektivt og funktionelt.

4.15. Med fokus på unge arbejdstagere skal der udvikles specifikke genopretningsforanstaltninger for at bekæmpe ungdomsarbejdsløshed og usikre ansættelsesforhold ( 26 ) blandt unge ved at skabe kvalitetsjob samt for at beskytte den række arbejdstagere ( 27 ) , som mangler tilstrækkelig social sikring. Desuden bør der overvejes særlige foranstaltninger for unge selvstændige for at støtte og øge unges iværksættervirksomhed og startup-virksomheder.

4.16. En gennemgang ( 28 ) af de ændringer i de sociale sikringsordninger, som EU-medlemsstaterne har foretaget under pandemien, har vist, at flertallet har gjort indkomststøtteforanstaltninger for arbejdstagere mere tilgængelige såsom ordninger for nedsat arbejdstid, arbejdsløshedsunderstøttelse og lignende tiltag, navnlig ved at øge deres værdi, lempe betingelserne for støtteberettigelse og forlænge deres varighed. Selv om disse foranstaltninger ikke specifikt er rettet mod unge, vil de hjælpe med at støtte de unge, som er mest tilbøjelige til at blive arbejdsløse, og som ofte er udelukket fra at modtage social beskyttelse, f.eks. arbejdsløshedsunderstøttelse, på grund af manglende arbejdserfaring.

4.17. Af disse grunde og i betragtning af, at alle de ændringer, der er er foretaget, er midlertidige, og at mange allerede er afsluttet, så de unge igen står over for et hul med hensyn til social beskyttelse, mener EØSU, at det er afgørende, at de politiske beslutningstagere fokuserer på at opbygge en universel social beskyttelsesordning, der sikrer, at alle arbejdstagere (sædvanlige og atypiske, unge og voksne) er lige godt stillede. En udbedring af disse mangler vil sikre, at unge beskyttes mod fattigdom og mod eventuelle fremtidige chok på arbejdsmarkedet.

4.18. EØSU mener, at det også er vigtigt at støtte unge med hensyn til social sikring og opfordrer derfor alle medlemsstater til at gennemføre Rådets henstilling om adgang til social beskyttelse for arbejdstagere og selvstændige ( 29 ) , som anbefaler medlemsstaterne at give adgang til passende social beskyttelse for personer i alle former for arbejde.

4.19. Der skal gøres en større indsats for at finde metoder til at forene jobsikkerhed og jobkvalitet på et dynamisk arbejdsmarked, og en styrkelse af den sociale dialog er afgørende for at finde effektive foranstaltninger. Bedste praksis kan findes i lande som 1) Portugal, hvor regeringen fører regelmæssige drøftelser med arbejdsmarkedets parter og ungdomsorganisationer. Foranstaltninger som f.eks. en kvote for NEET'er i virksomheder med et stort antal praktikpladser eller reducerede ansættelsestilskud til kortvarige kontrakter ( 30 ) har bidraget til at øge ungdomsbeskæftigelsen i landet og 2) Spanien, hvor den sociale dialog førte til, at socialsikringsdækningen blev udvidet til også at omfatte praktikophold ( 31 )

4.20. Den usikkerhed, bekymring og frygt, der kan føre til depression blandt unge, steg kraftigt i begyndelsen af krisen og fortsætter med at stige i visse lande. Den midlertidige lukning af uddannelsesinstitutioner og sociale, kulturelle og sportslige aktiviteter var med til at svække de sociale forbindelser, der bidrager til at opretholde en god psykisk sundhed. Den støtte til psykisk sundhed, der ydes i skoler og på universiteter, er blevet hårdt ramt i mange lande, og unge bruger i stigende grad andre platforme til støtte, f.eks. telefonlinjer og ungdomscentre, og psykiske sundhedstjenester tilbyder telekonsultationer og fjernstøtte for at opretholde kontinuiteten i tjenesterne. Samtidig blev leverandørerne af disse tjenester også hårdt ramt af nedlukningerne, og mange var ikke i stand til at genoptage deres aktiviteter på grund af manglende økonomiske og menneskelige ressourcer. EØSU finder det vigtigt at støtte denne sektor, som er stærkt afhængig af frivillig arbejdskraft og projektfinansiering, gennem mere bæredygtig finansiering, da den har vist sig at være et afgørende element i vores sociale struktur under krisen.

4.21. Der kan gøres mere for at tage fat på kønsdimensionen i de nationale genopretnings- og resiliensplaner, navnlig når det drejer sig om NEET'er, hvis andel generelt er højere blandt unge kvinder end blandt unge mænd. I 2020 var andelen af kvindelige NEET'er i gennemsnit 1,3 gange højere end andelen af mandlige NEET'er, og andelen af ikke-erhvervsaktive kvindelige NEET'er var helt op til 1,7 gange højere. Andelen er særlig høj i de østeuropæiske lande (Bulgarien, Rumænien, Ungarn, Tjekkiet, Slovakiet, Polen) og i Italien ( 32 ) . De fleste NEET'er i disse lande befinder sig i denne gruppe som følge af familiemæssige forpligtelser eller fordi, de er unge med handicap. En større andel af unge kvinder bruger tid på at passe børn og andre familiemedlemmer. Unge kvinder bruger næsten tre gange så meget tid på ulønnet omsorg og husligt arbejde som unge mænd. Udvalget bifalder de foranstaltninger, som nogle medlemsstater har iværksat for at tilskynde og fremme kvinders beskæftigelse og kvindelig iværksættervirksomhed for at investere i den fornødne sociale infrastruktur og for at reformere børnepasningssystemerne, navnlig førskoleundervisningen, og opfordrer til, at denne gode praksis udbredes på EU-plan, for at støtte fuld beskæftigelse af kvinder og navnlig unge mødre og opfordrer til et robust system til årlig overvågning af fremskridtene og de bevilgede og anvendte budgetter til ligestilling mellem kønnene i forbindelse med forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, herunder relevante indikatorer.

Bruxelles, den 8. december 2021. Christa SCHWENG Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Rådets henstilling om en europæisk ramme for effektive lærlingeuddannelser af høj kvalitet, fra 15. marts 2018 (EUT C 153 af 2.5.2018, s. 1).

(2) Rådets henstilling om adgang til social beskyttelse for arbejdstagere og selvstændige — Social beskyttelse bør tilpasses fremtiden (EUT C 387 af 15.11.2019, s. 1).

(3) EU-strategien for unge (2018) (EUT C 456 af 18.12.2018, s. 1); Ungdomsbeskæftigelsespakken (2020); En bro til job — styrkelse af ungdomsgarantien (2020) (EUT C 372 af 4.11.2020, s. 1); ALMA (2021); Det europæiske år for unge (forventet i 2022).

(4) https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024_da

(5) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1549&langId=da

(6) Unge kategoriseres sædvanligvis som personer mellem 15 og 29 år gamle.

(7) Eurostat.

(8) R. Konle-Seidl og F. Picarella (2021), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation, Europa-Parlamentet, Luxembourg.

(9) https://www.eurofound.europa.eu/topic/non-standard-employment

(10) https://www.eurofound.europa.eu/publications/blog/new-forms-of-employment-in-europe-how-new-is-new

(11) Eurofound (2021), Covid-19: Konsekvenser for beskæftigelse og arbejdsliv, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg.

(12) S. Spasova, D. Bouget, D. Ghailani og B. Vanhercke (2017), Adgang til social beskyttelse for personer, der arbejder på ikkestandardkontrakter og som selvstændige erhvervsdrivende i Europa.

(13) https://national-policies.eacea.ec.europa.eu/youthwiki/chapters/austria/54-young-peoples-participation-in-policy-making

(14) https://www.giovani.gov.it/it/comunicazione/notizie/comitato-per-la-valutazione-dell-impatto-generazionale-delle-politiche-pubbliche/

(15) https://www.cedefop.europa.eu/en/news-and-press/news/coronavirus-impact-jobs-eu-sectors-and-occupations-skills-forecast-analysis

(16) https://ec.europa.eu/eures/public/four-job-sectors-high-demand-result-covid-19-pandemic-2021-02-19_en

(17) Cedefop skills and jobs forecast.

(18) https://www.oecd.org/skills/covid-19-pandemic-highlights-urgent-need-to-scale-up-investment-in-lifelong-learning-for-all-says-oecd.htm

(19) https://www.oecd.org/education/career-readiness/Investing%20in%20Career%20Guidance_en.pdf

(20) Skills development in the time of COVID-19: Taking stock of the initial responses in technical and vocational education and training, International Labour Office — Geneve: ILO, 2021.

(21) D. Moxon, C. Bacalso og A. Șerban (2021), Beyond the pandemic: The impact of COVID-19 on young people in Europe, Brussels, European Youth Forum.

(22) PES partnership management, Eamonn Davern (september 2020).

(23) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1099&langId=da

(24) Rådets henstilling om en bro til job — styrkelse af ungdomsgarantien og erstatning af Rådets henstilling af 22. april 2013 om oprettelsen af en ungdomsgaranti (2020/C 372/01) (EUT C 372 af 4.11.2020, s. 1).

(25) R. Konle-Seidl and F. Picarella (2021), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation, Europa-Parlamentet, Luxembourg.

(26) Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2017 om arbejdsvilkår og usikre ansættelsesforhold (2016/2221(INI)) (EUT C 334 af 19.9.2018, s. 88).

(27) International Labour Office. World Social Protection Report 2020–22: Social Protection at the Crossroads — in Pursuit of a Better Future. Geneve: ILO, 2021.

(28) ETUI (2021), Non-standard workers and the self-employed in the EU: Social protection during the Covid-19 pandemic.

(29) Rådets henstilling af 8. november 2019 om adgang til social beskyttelse for arbejdstagere og selvstændige (EUT C 387 af 15.11.2019, s. 1).

(30) https://www.iefp.pt/apoios-a-contratacao

(31) 121/000066 Draft law on the guarantee of the purchasing power of pensions and other measures for strengthening the financial and social sustainability of the public pension system (congreso.es).

(32) https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Statistics_on_young_people_neither_in_employment_nor_in_education_or_training