EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 19.7.2011 
SEK(2011) 947 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
Ledsagedokument til 
FORSLAG TIL EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING 
om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3821/85 af 20. december 1985 om 
kontrolapparatet inden for vejtransport og om ændring af Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EF) nr. 561/2006 
 
{KOM(2011) 451 endelig} 
{SEK(2011) 948 endelig}  
 
DA 1   DA ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
Ledsagedokument til 
FORSLAG TIL EUROPA-PARLAME NTETS OG RÅDETS FORORDNING 
om ændring af Rådets forordning (E ØF) nr. 3821/85 af 20. december 1985 om 
kontrolapparatet inden for vejtransport og om ændring af Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EF) nr. 561/2006 
 
Dette dokument indeholder et resumé af ko nsekvensanalysen om foranstaltninger med 
henblik på forbedring af fartskriversystemets nyttevirkning og effektiv itet, der ledsager den 
kommende revision af Rådets  forordning (EØF) nr. 3821/85. 
1. PROBLEMSTILLING  
1) Den Europæiske Union (EU) har siden 1969  fastsat sociale best emmelser inden for 
vejtransport for at øge trafiksikkerheden, forbedre førernes arbejdsvilkår og sikre 
loyal konkurrence mellem transportvirksomheder. Ved forordning (EF) nr. 561/2006
1 fastsættes maksimale daglige og ugentlige køretider og minimale daglige 
og ugentlige hvileperioder for førere. EU ha r udarbejdet en bredt anlagt politik for 
kontrol og overvågning af overholdelsen  af de sociale bestemmelser på 
vejtransportområdet ved direktiv 2006/22/EF2 og Rådets forordning (EØF) nr. 
3821/853, der benævnes "forordningen om fartskrivere".  
2) Ved forordningen om fartskrivere fastsæ ttes tekniske standarder, og der fastsættes 
bestemmelser om anvendelse, typegodke ndelse, installation og kontrol af 
fartskrivere. Den skaber dermed en vifte af retlige forpligtelser for fabrikanter, 
myndigheder, transportvirksomheder og føre re. For indeværende er to typer af 
kontrolapparater i brug. Foruden den digita le fartskriver, som blev indført for 
køretøjer, der er indregistr eret efter den 1. maj 2006, ha r den analoge fartskriver 
været anvendt siden 1985 og anvende s fortsat i ældre køretøjer.  
                                                 
1 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 561/2006 om harmonisering af visse sociale 
bestemmelser inden for vejtransport og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3821/85 og (EF) nr. 2135/98 samt ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 3820/85, EUT L 102 af 11.4.2006, s. 1-13. 
2 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/22/EF om minimumsbetingelser for gennemførelse af 
Rådets forordning (EØF) nr. 3820/85 og (EØF) nr. 3821/85 med hensyn til sociale bestemmelser inden 
for vejtransportvirksomhed og om ophævelse af Rådets direktiv 88/599/EØF, EUT L 102 af 11.3.2006, 
s. 35-43. 
3 Kommissionens forordning (EU) nr. 1266/2009 af 16. december 2009 om tiende tilpasning til den 
tekniske udvikling af Rådets forordning (EØF) nr. 3821/85 om kontrolapparatet inden for vejtransport, 
EUT L 339 af 22.12.2009, s. 3-23. 
 
DA 2   DA 3) Ud fra høringer og ekspertrapporter4 har Kommissionen afdækket to 
hovedproblemer, som må imødegås på EU-niveau: 
• Ifølge de disponible data afsl øres en betydelig del af de  kontrollerede køretøjer i at 
overtræde de sociale bestemmelser. Nærmer e bestemt afsløres ca. en fjerdedel af 
disse i at overtræde bestemmelserne vedr ørende fartskrivere. På et hvilket som 
helst tidspunkt overtræder ca. 45 000 kør etøjer EU-bestemmelserne vedrørende 
fartskrivere. En vedholdende manglende  overholdelse af køre- og hviletids-
bestemmelser og den deraf følgende træt hed hos førere kan antages at øge de 
samfundsmæssige udgifter ved ulykker me d ca. 2,8 mia. EUR. Det giver også 
lovbryderne en uretmæssig konkurrencefordel,  hvilket påvirker det indre markeds 
funktion negativt og udsætter føre rne for alvorlige sundhedsmæssige 
konsekvenser. 
• Det er muligt yderligere at forbedre den måde, hvorpå den (digitale) fartskriver 
letter førernes arbejde og styrker transpor tens effektivitet. Selvom indførelsen af 
den digitale fartskriver allerede har mindsket den administrative byrde for de 
forskellige interessenter betydeligt, er  omkostningerne ved efterlevelsen på 
skønsmæssigt 2,7 mia. EUR stadig for høje.  
4) Disse to problemer udløses af fartsk riversystemets sårbarhed over for svig, 
kontrollers lave effektivitet,  sanktioners utils trækkelige afskrækkende virkning og 
det forhold, at brugen af fartskriversystemet ikke er tilstrækkeligt optimeret. Disse tre 
drivkræfters bagvedliggende problemområde r er angivet i nedenstående tabel 1.  
5) Selv om de afdækkede problemer primær t påvirker førere af  tunge køretøjer og 
virksomheder, der bruger fartskrivere, påvirkes medlemsstaterne og deres kontrolmyndigheder, fartskriverfabrikant er og andre trafik anter ligeledes. 
Tabel 1 Oversigtstabel over dr ivkræfter og problemområder 
                                                 
4 Disse omfatter høring inden for det nedsatte udvalg med deltagelse af medlemsstater og interessenter 
(herunder kontrol- og politiorganisationer samt fabrikanter); SMART-projektet; Det Fælles Forskningscenters rapport; den offentlige høring af  interessenter fra december 2009 til marts 2010; 
høringen af sektordialogudvalget for vejtransportsektoren og en rapport fra uafhængige eksperter, der er 
valideret af et ekspertpanel af relevante organisationer. 
 
DA 3   DA Udpegede drivkræfter  Problemområder  
Plomberinger fungerer ikke hensigtsmæssigt 
som indikator for, om fartskrivere er 
manipuleret  
Krypteringsteknologiens sårbarhed  
Misbrug af førerkort  1. drivkraft: Fartskriversystemets sårbarhed  
Svigagtige eller forsømmelige værksteder  
Oplæringen af kontrolmedarbejdere er ikke 
harmoniseret  
Omfanget af data fra de digitale fartskrivere, 
som står til rådighed for kontrolmedarbejdere2. drivkraft: Kontrollers  lave effektivitet og 
sanktioners utilstrækkelige afskrækkende 
virkning  
Sanktionspolitik  
Bestemmelserne i forordningen om 
fartskrivere er utilstrækkelige  
Digitale fartskriveres tekniske begrænsninger3. drivkraft: Brugen af fartskriversystemet ikke 
er tilstrækkeligt optimeret  
Fartskrivere letter ikke i tilstrækkelig grad 
førernes arbejde  
2. ANALYSE AF SUBSIDIARITETSPRINCIPPET  
6) Konsekvensanalysen omhandler forans taltninger med henblik på at forbedre 
nyttevirkningen og effektiviteten af fartskriversystemet, der anvendes til at sikre overholdelsen af de førnævnte sociale be stemmelser. Den udforsker og analyserer 
muligheder for at revidere forordning (EØF) nr. 3821/85, der har EØF-traktatens 
artikel 71 (artikel 91 i TEUF) som gr undlag. EU's merværdi blev skabt med 
indførelsen af denne forordning, og argumenterne, som underbygger denne 
merværdi, er stadig gældende.  
7) Disse argumenter baseres på det faktum , at vejtransporten i EU i stadig større 
omfang går på tværs af landegrænser. De tte skyldes øget handel på tværs af 
landegrænser og den økonomiske vækst, der til dels er lettet af udvidelsen af EU og 
liberaliseringen af vejtransportsektore n i Europa. De sociale bestemmelser 
harmoniseres på EU-nivea u, og håndhævelsen af de nne lovgivning gør det 
nødvendigt, at kontrolapparater skal være  interoperable fra medlemsstat til 
medlemsstat. På baggrund af vejtransportsek torens stadig mere transnationale 
karakter i EU og de sociale bestemmelser s harmoniserede karakter ville det ikke 
være ønskeligt at vende tilbage til at regul ere kontrolapparater på nationalt niveau – 
ikke mindst fordi denne form for regulering er varetaget på EU-niveau i de seneste 
25 år. 
 
DA 4   DA 8) Angående sanktioner viste Ko mmissionens rapport om sanktioner5 forskellene 
mellem de sanktioner, som medlemsstat erne pålægger for overtrædelser af 
forordningen om fartskrivere. EU-lovgivninge n klassificerer allere de manipulering af 
fartskrivere som en af de "alvorligste ove rtrædelser" inden for den bredere liste over 
overtrædelser af bestemmelserne inde n for den erhvervsmæssige vejtransport6. Men 
uden et mindstemål af harmonisering af medlemsstaternes sanktioners afskrækkende 
virkning fører en sådan klassificering ikke  nødvendigvis til en streng overholdelse af 
bestemmelserne, fordi virksomheder reagerer  på de faktiske sanktioner og ikke på 
klassificeringen af overtrædelser.  
3. EU- INITIATIVETS MÅLSÆTNINGER  
9) De overordnede mål for de sociale bestemmelser inden for vejtransport 
(bestemmelserne og køretid og hvileperiode r) går ud på at øge trafiksikkerheden, 
forbedre førernes arbejdsvilkår og sikre loyal konkurrence mellem transportvirksomheder. De sociale bestem melser inden for vejtransport udgør derfor 
en afgørende del af den fælles transportpolit ik med henblik på at opfylde traktatens 
mål, f.eks. forbedring af transportsikke rheden (artikel 91, stk. 1, litra c), i TEUF
7), 
sociale fremskridt (artikel 3, stk. 3, i TEU8) og oprettelse af et i ndre marked (artikel 
3, stk. 3, i TEU). Forordningen om fartsk rivere er det vigtigste redskab til 
overvågning og håndhævelse af, at de soci ale bestemmelser inden for vejtransport 
overholdes, og det overordnede formål med de forslag, der ledsager denne 
konsekvensanalyse, er at bidrage til at opfylde de ovennævnte traktatmål. 
10) Samtidig har Kommissionen også til hensigt at bidrage til opfyldelsen af de mål, som 
er udstukket i meddelelsen om bedre reguler ing til gavn for vækst og beskæftigelse i 
Den Europæiske Union9 og strategien til forenkli ng af de lovgivningsmæssige 
rammer10. Forslagene bør også bidr age til målet om at "nedbringe virksomhedernes 
administrative byrde og forbedre kvalitet en af lovgivningen for erhvervslivet" som 
fastsat ved Europa 2020-strategi ens flagskibsinitiativ "En integreret industripolitik 
for en globaliseret verden"11.  
11) Dette generelle mål kan omsættes i følgende specifikke mål: for det første tilstræbes 
en forbedring af kontrolapparatets troværdi ghed, for det andet en styrket effektivitet 
af kontrollen med overholdelsen af de soci ale bestemmelser inden for vejtransporten, 
og for det tredje mindskede omkostninger ved brugen af kontrolapparater – til dels 
ved at mindske den administrative byrde i forbindelse med brugen heraf.  
                                                 
5 KOM(2009) 225. 
6 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1071/2009 om fælles regler om betingelser for 
udøvelse af vejtransporterhvervet og om ophævelse af Rådets direktiv 96/26/EF, EUT L 300 af 
12.11.2009, s. 51-71. 
7 Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. 
8 Traktaten om Den Europæiske Union. 
9 Meddelelsen fra Kommissionen om bedre regulering til gavn for vækst og beskæftigelse i Den 
Europæiske Union (KOM(2005) 97 endelig). 
10 Kommissionens meddelelse ”Gennemførelse af Fællesskabets Lissabon-program: En strategi til 
forenkling af de lovgivningsmæssige rammer", KOM(2005) 535 endelig. 
11 Meddelelse fra Kommissionen: En integreret industripolitik for en globaliseret verden - Fokus på 
konkurrenceevne og bæredygtighed, KOM(2010) 614. 
 
DA 5   DA 12) Visse data om vejtransport indsam les på EU-niveau og kunne udnyttes til at 
overvåge den foreslåede lovgivnings konse kvenser for de ove nnævnte specifikke 
mål12. Følgende operative mål blev i den fo rbindelse udvalgt på  grund af deres 
relevans med hensyn til at angive, i hvor  høj grad de specifikke mål opfyldes: 
• De "alvorligste overtrædelser"13 af bestemmelserne om fartskrivere elimineres 
senest i 2020 (overvåges af Kommissi onen ud fra de kommende rapporter, som 
medlemsstaterne forelægger med he nblik på den toårige rapport). 
• Senest i 2020 fordobles afsløringsprocen ten for overtrædelser af de sociale 
bestemmelser pr. køretøj i forbindels e med vejkontrol sammenlignet med 2008 
(overvåges af Kommissionen ud fra de kommende rapporter, som medlemsstaterne forelægger med he nblik på den toårige rapport). 
• Den administrative byrde ved brugen af di gitale fartskrivere mindskes med 20 % 
senest i 2020 sammenlignet med 2010 ( ud fra Stoiber-gruppens skøn og EU-
projektet om basismålinger og mindske lse af administrative omkostninger
14). 
4. POLITISKE LØSNINGSMULIGHEDER  
13) Høringerne af interessenter og eksperternes rapporter om emnet15 satte 
Kommissionen i stand til at udpe ge en bred vifte af enke ltforanstaltninger, som har 
potentiale til at løse de påpegede problemer. Efterføl gende er der foretaget en 
forhåndsscreening af mulige foranstaltninger.  
14) Derefter er der opstillet pakker af politi kker, som tilvejebringer anvendelige politiske 
løsningsmuligheder, hvormed målene opfyldes. Der var behov for at udforme pakker 
af politikker, fordi systemets troværdighed af hensyn til sikkerheden afhænger af sikkerheden i mange af systemets elemente r, og fordi forskellige lovprocedurer er 
påkrævet (udvalgsprocedure og den fælle s beslutningsprocedure). Pakkerne af 
politikker kan kort beskrives på følgende måde:  
• Den første pakke af politikker (PP1) i ndeholder tekniske foranstaltninger og 
tilsigter at forbedre den nuværende fartskriveranordning. 
• Den anden pakke af politikker (PP2) er også en pakke af tekniske foranstaltninger, 
men disse vil udbygge den digitale fartskrive rs funktioner betydeligt og føre til i 
en ny type digital fartskriver.  
• Den tredje pakke af  politikker (PP3) indeholder i kke-tekniske foranstaltninger i 
tillæg til foranstaltningerne i PP1.  
                                                
 
12 Især Eurostats statistikker og EU energy and transport in figures. 
13 De alvorligste overtrædelser defineres i bilag IV til forordning (EF) nr. 1071/2009: "2. Der forefindes 
ingen fartskriver og/eller fartbe grænser, eller der anvendes en falsk anordning, der kan ændre 
kontrolapparatets og/eller fartbegrænserens registreringer, eller der er tale om forfalskning af 
diagramark eller data fra fartskriveren og/eller førerk ortet. (…) 6. Anvendelse af  et førerkort, som er 
forfalsket, eller som føreren ikke er indehaver af , eller som er erhvervet på grundlag af falske 
erklæringer og/eller forfalskede dokumenter.". 
14 Cap Gemini, EU project on baseline measurements and reduction of administrative costs, 2009. 
15 Jf. fodnote 4. 
 
DA 6   DA • Den fjerde pakke af politikker (PP4 ) er en kombination af tekniske og 
systemforbedrende foranstaltninger (PP2+PP3).  
15) Tabel 2 nedenfor indeholder en oversi gt over de politiske løsningsmodeller i hver 
pakke af politikker. 
Tabel 2 Indholdet af pakkerne af politikker 
5. KONSEKVENSANALYSE  
16) Tabel 3 nedenfor sammenfatter vurderi ngen af økonomiske, arbejdsmarkedsmæssige 
og miljømæssige konsekvenser.  Den første pakke af 
politikker (PP1) 
 Den anden pakke af 
politikker (PP2) 
 Den tredje pakke af 
politikker (PP3)  
 Den fjerde pakke af 
politikker (PP4)  
 
Retsforskrifter  Køreplan for 
tilpasning af tekniske 
forskrifter  Køreplan for 
tilpasning af tekniske 
forskrifter 
Revision af 
forordning nr. 
3821/85 for at tilføje 
nye funktionskrav  
 Revision af 
forordning nr. 
3821/85 for at tilføje 
nye bestemmelser om 
brug og kontrol af 
fartskrivere  Køreplan for 
tilpasning af tekniske 
forskrifter 
Revision af 
forordning nr. 
3821/85  
Indholdet af 
pakkerne af 
politikker   
Krypteringsteknologi 
Plomberinger  
Brugergrænseflade  PP1 +  
Fartskriverfunktioner 
(automatisk og 
manuel registrering)  
Trådløs 
kommunikation i 
forbindelse med 
vejkontrol 
Grænseflade med 
andre ITS-
applikationerPP1 + 
Værksteder 
Førerkort 
Sanktioner 
Oplæring af 
kontrolmedarbejdere 
Bestemmelser om 
brug  PP2 + PP3  
 
DA 7   DA Tabel 3 Oversigtstabel over konsekvenser 
 Konsekvenser  
 Den første pakke af politikker  Den anden pakke af politikker  Den tredje pakke af politikker  Den fjerde pakke af politikker  
Overholdelse af de sociale 
bestemmelser  Beskeden og forsinket 
forbedring , der er afgrænset til 
svig med fartskrivere (1/4 af alle 
overtrædelser af bestemmelserne)  Konsekvenser af PP1 + stor 
potentiel  forbedring  
Stor usikkerhed  angående 
resultaternes omfang ( afvejning  
med budgetvirkninger)  Konsekvenser af PP1 + stor 
potentiel  forbedring  
Stor usikkerhed  angående 
resultaternes omfang ( afvejning  
med budgetvirkninger)  Konsekvenser af PP1 + stor 
potentiel  forbedring 
Mindre usikkerhed  angående 
resultaterne end for PP2 og PP3 
(betydelig afvejning  med 
budgetvirkninger)  
Økonomiske konsekvenser      
Det indre markeds og 
konkurrencens funktion  Beskeden og forsinket 
forbedring , der er afgrænset til 
svig med fartskrivere (1/4 af alle 
overtrædelser af bestemmelserne)   
Samme vurdering som for overholdelsen af de sociale bestemmelser  
Konkurrenceevne  Positiv  for fartskriverfabrikanter  Meget positiv  for 
fartskriverfabrikanter  Positiv  for fartskriverfabrikanter   
Usikker  for værksteder 
Positiv  for virksomheder, hvor 
transport ikke udgør 
hovedaktiviteten  Meget positiv  for 
fartskriverfabrikanter 
Usikker  for værksteder 
Positiv  for virksomheder, hvor 
transport ikke udgør 
hovedaktiviteten  
Administrativ byrde og SMV  Ubetydelig  - 383,5 mio. EUR  - 142 mio. EUR  - 515,5 mio. EUR  
Budgetvirkninger for offentlige 
myndigheder  Mindre  underskud på EU-niveau  Konsekvenser af PP1 + potentielt  
negative konsekvenser (op til 
7 500 000 EUR) på nationalt 
plan, men dette vil afhænge af 
medlemsstaternes valg ( afvejning  Potentielt  negative konsekvenser 
(op til 7 500 000 EUR) på 
nationalt plan, men dette vil 
afhænge af medlemsstaternes 
valg ( afvejning  med andre Konsekvenser af PP1 + potentielt  
betydeligste negative  
konsekvenser på nationalt plan, 
men dette vil afhænge af 
medlemsstaternes valg ( afvejning  
 
DA 8   DA med andre konsekvenser)  konsekvenser) 
Beskeden positiv  virkning af 
sanktioner  med andre konsekvenser) 
Beskeden positiv  virkning af 
sanktioner  
Sociale konsekvenser      
Føreres arbejdsvilkår, sundhed og 
levevis  Positiv, men forsinket  i kraft af 
apparatets øgede brugervenlighed  Samme vurdering som for overholdelsen af de sociale bestemmelser 
 
Færdselssikkerhed  Positiv, men forsinket i kraft af 
lettere adgang under kørslen  Samme vurdering som for overholdelsen af de sociale bestemmelser  
Kriminalitet og sikkerhed  Mindre konsekvenser  Beskedne positive  konsekvenser takket være mere passende bøder  
Grundlæggende rettigheder  Ingen konsekvenser  Marginale negative  konsekvenser for friheden til at oprette og drive 
egen virksomhed  
Miljømæssige konsekvenser  Marginalt positive  
Alle foranstaltninger får relativt større konsekvenser for virksomheder fra medlemsstater med et højt lønniveau (EU-15) og en h øj andel af 
selvstændige erhvervsdrivende 
Relativt større konsekvenser for medlemsstater med en stor transportsektor eller med en høj andel af transportvirksomheder i øk onomien 
(Tyskland, Polen, Spanien, Nederlandene, Rumænien, Litauen og Tjekkiet)  Konsekvenser for specifikke 
regioner  
 Mere passende sanktioner vil få relativt større virkninger i 
medlemsstater, hvis sanktioner pt. ikke er afskrækkende  
Tredjelande  Forsinket, men tilsvarende konsekvenser for AETR-lande  
 
 
DA 9   DA 6. SAMMENLIGNING AF PAKKER AF POLITIKKER  
17) Som det fremgår af nedenstående tabe l 4, konstateres det, at PP4 ud fra et 
effektivitetssynspunkt uden tvivl er den me st attraktive pakke, fordi den indebærer 
den største potentielle gr ad af opfyldelse af de  to specifikke mål Men 
kohærensanalysen viser, at PP4 også indebæ rer den største afvejn ing af hensynet til 
de positive økonomiske og arbejdsmarkedsmæ ssige virkninger på den ene side og 
budgetvirkningerne for de offentlige myndigheder på den anden side. Målt på kohærens rangerer PP1 højst. Endelig er PP4  også den dyreste målt på de nødvendige 
investeringer, medens PP1 er den billigst e og nemmeste at gennemføre, da den kan 
vedtages uden om de normale lovgivningsprocedurer. 
Tabel 4 Sammenligning af politiske løsningsmuligheder 
 Vægtet effektivitet  Nyttevirkning  Sammenhæng/Kohærens
PP0 - - - 
PP1 Forholdsvis lav  Ingen udgifter  Store 
PP2 Mellem  7,5 mio. EUR  Afvejning  
PP3 Mellem  39 mio. EUR  Afvejning  
PP4 Store 46,5 mio. EUR  Største afvejning  
 
18) Alle disse aspekter taget i betragtni ng overstiger de gavnlige virkninger af PP4 
tilsyneladende langt dens omkostninger - i fraværet af en fuld costbenefitanalyse. Med PP4 vil den administrative byrde alene potentielt kunne mindskes med 515,5 
mio. EUR, hvilket er væsentligt mere end de samlede omkostninger ved dens fulde gennemførelse. Derfor peger den gennemførte analyse på, at den fjerde pakke af 
politikker bør være det foretrukne alternativ. 
7. O
VERVÅGNING OG EVALUERING  
19) Kommissionen vil overvåge et sæt af  indikatorer som angivet i tabel 5. 
 
DA 10   DA Tabel 5 Overvågnin g af indikatorer 
Operationelle mål  Overvågning  
De "alvorligste overtrædelse r" af bestemmelserne om 
fartskrivere elimineres senest i 2020  Overvågningen foretages ved at anvende 
oplysninger, som medlemsstaterne vil skulle 
meddele Kommissionen hvert andet år i medfør af 
artikel 17 i forordning (EF) nr. 561/2006  
Senest i 2020 fordoble afsløringsprocenten for 
overtrædelser af de sociale bestemmelser pr. køretøj i 
forbindelse med vejkontrol sammenlignet med 2008  Overvågningen foretages ved at anvende 
oplysninger, som medlemsstaterne vil skulle 
meddele Kommissionen hvert andet år i medfør af 
artikel 17 i forordning (EF) nr. 561/2006  
Den administrative byrde ved brugen af digitale 
fartskrivere mindskes med 20 % senest i 2020 
sammenlignet med 2010   Brugen af tekniske opgraderinger af 
fartskriverudstyr vil blive overvåget i kraft af 
drøftelser med interesserede parter og vil bygge 
på Stoiber-gruppens skøn og EU-projektet om 
basismålinger og mindskelse af administrative 
omkostninger