DA Den Europæiske Unions Tidende CE 184/119

Freadg, den 24. april 2009

Problemer i forbindelse med profilanalyser

P6_TA(2009)0314

Europa-Parlamentets henstilling til Rådet af 24. april 2009 om problemer i forbindelse med profilanalyser, især på grundlag af etnisk tilhørsforhold og race og i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme, retshåndhævelse, indvandring, told og grænsekontrol (2008/2020(INI))

2010/C 184 E/25

Europa-Parlamentet,

der henviser til forslag til henstilling til Rådet af Sarah Ludford for ALDE-Gruppen om problemer i forbindelse med profilanalyser, især på grundlag af etnisk tilhørsforhold og race og i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme, retshåndhævelse, indvandring, told og grænsekontrol (B6-0483/2007),

der henviser til internationale, europæiske og nationale menneskerettighedsinstrumenter: navnlig Den Internationale Konvention om Borgerlige og Politiske Rettigheder (ICCPR), Den Europæiske Konvention til Beskyttelse af Menneskerettigheder og Grundlæggende Frihedsrettigheder (ECHR), traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (EF-traktaten), Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret) og medlemsstaternes nationale forfatninger og til de rettigheder og garantier, som de tillægger enkeltpersoner, når det gælder privatlivets fred, databeskyttelse, ikke-forskelsbehandling og fri bevægelighed,

der henviser til europæiske databeskyttelsesforanstaltninger fra Europarådet: artikel 8 i ECHR, Europarådets konvention 108 om beskyttelse af enkeltpersoner med hensyn til automatisk behandling af persondata, henstillinger fra Europarådets ministerkomité til medlemsstaterne R(87)15 om anvendelse af persondata inden for politiet (1), R(97)18 om beskyttelse af persondata indsamlet og behandlet til statistiske formål (2) og R(2001)10 om den europæiske kodeks om politietik (3),

der henviser til EU-bestemmelser om databeskyttelse: artikel 7 og 8 i chartret, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (4) og Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA af 27. november 2008 om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager (5),

der henviser til foranstaltninger mod racediskrimination: Den Internationale Konvention om Afskaffelse af alle Former for Racediskrimination (ICERD), artikel 14 i og protokol 12 til ECHR, artikel 13 i EF-traktaten og Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (6),

der henviser til EU-instrumenter inden for sikkerhed og bekæmpelse af terrorisme, herunder politisamarbejde og retligt samarbejde og udveksling af oplysninger og efterretninger, som f.eks. Rådets afgørelse 2005/671/RIA af 20. september 2005 om udveksling af oplysninger og samarbejde vedrørende terrorhandlinger (7), Rådets rammeafgørelse 2006/960/RIA af 18. december 2006 om forenkling af udvekslingen af oplysninger og efterretninger mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder (8), Rådets afgørelse 2008/615/RIA af 23. juni 2008 om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet (9), og afgørelse 2008/616/RIA af 23. juni 2008 om gennemførelse af afgørelse 2008/615/RIA (10),

der henviser til eksisterende og planlagte EU-databaser som f.eks. Schengeninformationssystemet, Eurodac og visuminformationssystemet, til indsamling af biometriske data, bl.a. til brug i opholdstilladelser og pas, og til meddelelse af 30. november 2006 fra Kommissionen om en styrket forvaltning af Den Europæiske Unions søgrænser mod syd vedrørende oprettelse af et permanent kystvagtsnetværk for de ydre søgrænser mod syd (KOM(2006)0733) samt til foreslåede overvågningsprojekter som f.eks. Eurosur (europæisk grænseovervågningssystem),

der henviser til forslaget om indførelse af »e-grænser« som nævnt i Kommissionens meddelelse af 13. februar 2008 om »Forberedelse af de kommende faser af grænseforvaltningen i EU«, hvor der foreslås integreret grænseforvaltning omfattende indførelse af automatisk grænsekontrol, herunder et program med registrerede rejsende og et ind- og udrejsesystem (KOM (2008)0069),

der henviser til aftale mellem Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater om luftfartsselskabers behandling og overførsel af passagerliste (PNR)-oplysninger til United States Department of Homeland Security (DHS) (PNR-aftale 2007) (11), til forslaget til Rådets rammeafgørelse om anvendelse af passagerlister (PNR-oplysninger) med henblik på retshåndhævelse (KOM (2007)0654) og til udtalelserne om dette forslag fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (Agenturet for Grundlæggende Rettigheder), Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, Artikel 29-Arbejdsgruppen og Arbejdsgruppen om Politi og Retsvæsen,

der henviser til relevant national retspraksis som f.eks. den tyske forfatningsdomstols dom om polizeiliche präventive Rasterfahndung (12) og det britiske overhus' kendelse om det tjekkiske romasamfund (13) og til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis, navnlig Timishev mod Rusland (14), Nachova m. fl. mod Bulgarien (15), D.H. m. fl. mod Den Tjekkiske Republik (16) og S. og Marper mod Det Forenede Kongerige (17) og De Europæiske Fællesskabers Domstols retspraksis, navnlig i Huber mod Tyskland (18),

der henviser til rapporten fra FN's særlige ordfører om fremme og beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i forbindelse med bekæmpelsen af terrorisme, Martin Scheinin (19), dokumentet om »Beskyttelse af retten til privatlivets fred i kampen mod terrorisme« af Europarådets kommitterede for menneskerettigheder, Thomas Hammarberg (20), almindelig politisk henstilling nr. 8 om bekæmpelse af racisme i kampen mod terrorisme (21) og nr. 11 om bekæmpelse af racisme og racediskrimination i politiarbejde (22) fra Den Europæiske Kommission mod Racisme og Intolerance (ECRI) under Europarådet og til rapporten om etniske profilanalyser fra Den Europæiske Unions Netværk af Uafhængige Eksperter om Grundlæggende Rettigheder (23),

der henviser til forretningsordenens artikel 114, stk. 3, og artikel 94,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udenrigsudvalget (A6-0222/2009),

A. der påpeger, at medlemsstaterne i stadig større udstrækning gør brug af nye teknologier via programmer og systemer, der omfatter indsamling, anvendelse, lagring eller udveksling af personoplysninger, som et middel til at bekæmpe terrorisme eller imødegå andre trusler i kampen mod kriminalitet,

B. der henviser til, at der er behov for, at der på europæisk plan fastsættes en klar definition af profilanalyse under hensyntagen til det konkrete mål, der tilstræbes; der påpeger, at profilanalyse er en undersøgelsesmetode, som de nye teknologier har muliggjort, og som ofte anvendes i handelssektoren, men som nu også i stigende grad anvendes som et retshåndhævelsesinstrument, navnlig med henblik på afsløring og forebyggelse af kriminalitet og i forbindelse med grænsekontrol,

C. der påpeger, at praksissen med profilanalyser, der ofte gennemføres ved hjælp af automatiseret »minering« af computerdata, bør undersøges og drøftes politisk, da den på kontroversiel vis bryder med den almindelige regel om, at retshåndhævelsesbeslutninger bør hvile på et individs personlige adfærd; der ligeledes påpeger, at profilanalyse er en efterforskningsmetode, hvor man anvender oplysninger fra forskellige kilder om personer, hvilket kan omfatte deres etnicitet, race, nationalitet eller religion, som grundlag for at forsøge at identificere og eventuelt træffe prohibitive foranstaltninger over for de personer, om hvilke der er mistanke om, at de er kriminelle eller terrorister, og metoden kan defineres således: »systematisk sammenkædning af sæt af fysiske, adfærdsmæssige eller psykologiske karakteristika med bestemte lovovertrædelser og deres brug som grundlag for retshåndhævelsesbeslutninger« (24) eller på følgende måde, hvor forholdet mellem dataminering og profilanalyse præciseres: »en teknik, hvor man ud fra tidligere erfaringer tillægger en bestemt persongruppe en række karakteristika, og datamateriale gennemgås derpå for at finde frem til personer, der nøje svarer til disse karakteristika« (25),

D. der henviser til, at etnisk profilanalyse, der har et specifikt racemæssigt eller etnisk grundlag og dermed giver anledning til alvorlige bekymringer om konflikt med normer om ikke-forskelsbehandling, kan defineres som: »den praksis systematisk at bruge »race« eller etnisk tilhørsforhold, religion eller national herkomst enten som den eneste faktor eller som en af flere faktorer i beslutninger om retshåndhævelse, uanset om de berørte personer identificeres med eller uden brug af elektronisk databehandling« (26) eller »politiets brug af f.eks. race, farve, sprog, religion, nationalitet eller national eller etnisk tilhørsforhold i forbindelse med kontrol, overvågning og efterforskning uden nogen objektiv eller fornuftig begrundelse« (27),

E. der understreger, at profilanalyse, hvad enten denne sker via dataminering eller politiets eller andre organers praksis, i stigende grad anvendes som et redskab med henblik på retshåndhævelse og grænsekontrol, og at der i utilstrækkelig grad tages hensyn til en vurdering af dens effektivitet og til udvikling og anvendelse af retlige garantier for at sikre, at retten til privatlivets fred respekteres, og forskelsbehandling forebygges,

F. der påpeger, at profiler kan være: i) deskriptive, når de er baseret på vidneudsagn og andre oplysninger om gerningsmænd eller særlige kendetegn ved forbrydelser, der er begået, og dermed støtter pågribelsen af bestemte mistænkte personer eller afsløringen af aktuelle kriminelle aktiviteter, der følger samme mønster, eller ii) prædiktive, når de skaber sammenhænge mellem observerbare variabler fra tidligere begivenheder og aktuelle data og efterretninger for at drage slutninger, der antages at identificere de personer, der kan være involveret i fremtidige eller hidtil uafslørede kriminelle aktiviteter (28),

G. der understreger, at dataminering og profilanalyser udvisker grænserne mellem tilladt målrettet overvågning og problematisk masseovervågning, hvor der indsamles data, fordi de er nyttige, og ikke til nærmere fastlagte formål, hvilket potentielt kan udgøre en ulovlig krænkelse af privatlivets fred,

H. der påpeger, at uberettigede rejserestriktioner og påtrængende kontrolpraksisser kan have en negativ indvirkning på afgørende økonomiske, videnskabelige, kulturelle og sociale udvekslinger med tredjelande; understreger følgelig vigtigheden af at minimere risikoen for, at visse grupper, samfund eller nationaliteter udsættes for forskelsbehandling eller diskriminerende foranstaltninger, som ikke kan begrundes objektivt,

I. der påpeger, at der er fare for, at uskyldige personer kan blive udsat for vilkårlige tilbageholdelser, forhør, rejserestriktioner, overvågning eller sikkerhedsalarmer, fordi en statslig repræsentant har føjet oplysninger til deres profil, og at dette - hvis oplysningerne ikke straks fjernes - via udveksling af oplysninger og gensidig anerkendelse af afgørelser kan medføre, at de pågældende personer nægtes visum, udrejse- eller indrejsetilladelse, placeres på overvågningslister, opføres i databaser, rammes af ansættelses- eller bankforbud, udsættes for arrestationer eller frihedsberøvelse eller andre indskrænkninger af deres rettigheder, uden at der måske er mulighed for at klage,

J. der understreger, at retshåndhævelse altid skal ske under overholdelse af grundlæggende rettigheder, herunder retten til privatlivets fred og retten til et familieliv, beskyttelse af persondata og ikke-forskelsbehandling; et tæt internationalt samarbejde er absolut nødvendigt i kampen mod terrorisme og alvorlig kriminalitet, men alle former for et sådant samarbejde skal overholde folkeretten og europæiske normer og værdier om ligebehandling og ordentlig retlig beskyttelse, ikke mindst således at EU ikke undergraver sin troværdighed som forkæmper for menneskerettigheder inden for sine egne grænser og på internationalt plan,

K. der påpeger, at EU bør undgå efterforskningsmetoder, som unødigt kunne skade diplomatiske forbindelser, hindre et sådant internationalt samarbejde eller skade det billede, som verden har af EU, og EU's troværdighed som fortaler for international ret; der ligeledes påpeger, at de europæiske standarder for ligebehandling, ikke-forskelsbehandling og retlig beskyttelse fortsat bør være foregangseksempler,

L. der påpeger, at både deskriptiv og prædiktiv profilanalyse kan være legitime efterforskningsredskaber, når de hviler på specifikke, pålidelige og rettidige oplysninger i modsætning til uafprøvede generaliseringer, der bygger på stereotyper, og når de foranstaltninger, der træffes på grundlag af sådanne profiler, opfylder de retlige krav om nødvendighed og proportionalitet; der dog understreger, at der uden tilstrækkelige juridiske restriktioner og sikkerhedsforanstaltninger med hensyn til anvendelse af oplysninger om etnisk tilhørsforhold, race, religion, nationalitet og politisk tilhørsforhold er en stor risiko for, at profilanalyse kan føre til forskelsbehandling,

M. der henviser til den rettesnor, der er indeholdt i den europæiske kodeks om politietik, og som går ud på, at »politiets efterforskning som et minimum skal hvile på en rimelig mistanke om en faktisk eller mulig lovovertrædelse eller forbrydelse«; der påpeger, at det hævdes, at der er sandsynlighed for en krænkelse af menneskerettighederne (29), som truer enkeltpersoner og samfundet som helhed, hvis der ikke findes en sådan rimelig mistanke, når profilanalyserne baseres på stereotyper eller fordomme,

N. der påpeger, at »prædiktiv profilanalyse«, hvor der anvendes brede profiler udviklet ved krydshenvisninger mellem databaser, og som afspejler utestede generaliseringer eller adfærdsmønstre, der skønnes sandsynligvis at indikere, at der i fremtiden vil blive begået en kriminel handling eller terrorhandling, der hidtil ikke er afsløret, giver anledning til alvorlige bekymringer vedrørende privatlivets fred og kan udgøre en indblanding i retten til respekt for privatlivets fred i henhold til artikel 8 i ECHR og artikel 7 i chartret (30),

O. der gør opmærksom på, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis gør det klart, at fravigelser af artikel 8, stk. 2, i ECHR kun er tilladt, hvis de er i overensstemmelse med loven og nødvendige i et demokratisk samfund (31), hvilket blev stadfæstet i dens nylige ovennævnte dom i S. og Marper mod Det Forenede Kongerige, da domstolen fastslog, at Generelle og vilkårlige (…) »beføjelser til at opbevare fingeraftryk, celleprøver og DNA-profiler af personer, der er mistænkt, men ikke dømt for lovovertrædelser«, udgør en krænkelse af artikel 8 i ECHR,

P. der understreger, at det forhold, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i ovennævnte sag S. og Marper mod Det Forenede Kongerige fastslog, at det indebar en »fare for stigmatisering«, at personer, der ikke er dømt for nogen lovovertrædelse, behandles på samme måde som dømte lovovertrædere i Det Forenede Kongeriges DNA-database, også må give anledning til spørgsmål om lovligheden af profilanalyser, der bygger på behandling af persondata vedrørende personer, som domstolene ikke har fundet skyldige (32),

Q. der påpeger, at programmet med eftersøgning af kriminelle ved hjælp af computer, i hvilket de tyske politimyndigheder indsamlede persondata fra offentlige og private databaser om mænd mellem 18 og 40, der var eller tidligere havde været studerende, og som man formodede var af muslimsk tro, i et (mislykket) forsøg på at identificere terrormistænkte, blev kendt forfatningsstridigt af den tyske forfatningsdomstol i dens ovennævnte dom, i hvilken domstolen fastslog, at dataminering er et ulovligt indgreb i persondata og privatlivets fred, som ikke kan retfærdiggøres som et svar på en almindelig trusselssituation af den slags, der har eksisteret permanent med hensyn til terrorangreb siden den 11. september 2001, men kræver påvisning af en »konkret fare« som f.eks. forberedelse eller udførelse af terrorangreb,

R. der påpeger, at der er sået tvivl om nytten af dataminering og profilanalyser i forskellige amerikanske undersøgelser, blandt hvilke i) det i en undersøgelse udført for Cato Institute hedder: »selv om dataminering har mange værdifulde anvendelser, er denne metode ikke velegnet, når det gælder problemet med afsløring af terrorister. Det ville være uheldigt, hvis dataminering til afsløring af terrorisme vandt frem inden for den nationale sikkerhed, retsvæsnet og teknologikredse, fordi en fortsat anvendelse af dataminering til dette formål ville være et spild af skatteydernes penge, indebære en unødvendig krænkelse af privatlivets fred og borgerlige frihedsrettigheder, og mænd og kvinder, der beskæftiger sig med spørgsmål vedrørende den nationale sikkerhed, ville spilde værdifuld tid og energi herpå (33)« ii) det amerikanske nationale forskningsråd i en undersøgelse om teknologier til dataminering og overvågning af adfærdsmæssige karakteristika for ministeriet for national sikkerhed nåede frem til følgende konklusion: »automatiseret identifikation af terrorister ved hjælp af dataminering … er hverken en gennemførlig målsætning eller et ønskværdigt mål for den teknologiske udvikling (34)«,

S. der gør opmærksom på, at effektiviteten af dataminering svækkes af problemet med at »finde en nål i en høstak«, hvor analytikerne skal gennemgå en meget stor mængde tilgængelige data, og at omfanget af »digitale spor«, som lovlydige borgere efterlader sig, er endnu større end for kriminelle og terrorister, der gør sig betydelige anstrengelser for at skjule deres identitet, samt at der er et betydeligt antal »forkerte positive«, hvor ikke alene helt uskyldige personer kommer under mistanke, hvilket eventuelt afstedkommer et indgreb i privatlivets fred for disse personer, men de personer, som med føje er mistænkt, forbliver uidentificerede,

T. der understreger, at det modsatte problem udgøres af risikoen for, at forbrydere, der ikke svarer til profilen, ikke afsløres; der henviser til, at et eksempel herpå er hovedmanden bag bombeattentaterne i London den 7. juli 2005, som »efterretningstjenesterne var blevet opmærksomme på i en gruppe af mænd, der var mistænkt for at være indblandet i et komplot om gennemførelse af terrorbombninger … men … som man ikke fortsatte efterforskningen af, fordi han ikke opfyldte tilstrækkelig mange af kriterierne i den profil for terrormistænkte, der fandtes før juli 2005« (35),

U. der betoner, at profilanalyser, der ødelægger de gode forhold i samfundet og indebærer, at visse samfundsgrupper afskrækkes fra at samarbejde med de retshåndhævende myndigheder, ville virke mod hensigten, idet de ville vanskeliggøre indsamling af efterretninger og effektive foranstaltninger mod kriminalitet og terrorisme (36),

V. der påpeger, at effektiv indsamling af oplysninger om specifikke mistænkte og efterforskning af særlige spor er den bedste måde at afsløre og modvirke terrorisme på, og som et supplement hertil kan stikprøvekontroller, som alle kan udsættes for, og som terrorister ikke kan undslippe, være mere effektive end profilanalyser i indsatsen for at bekæmpe terrorisme (37),

W. der understreger, at anvendelse af faktorer som etnicitet, nationalitet eller religion i kriminalefterforskninger ikke er udelukket, så længe en sådan anvendelse er i overensstemmelse med reglerne om ikke-forskelsbehandling, bl.a. artikel 14 i ECHR, men en sådan anvendelse skal gennemgås nøje og afprøves ud fra kriterier om effektivitet, nødvendighed og proportionalitet, hvis den skal betragtes som en legitim afvigende behandling, der ikke udgør forskelsbehandling,

X. der konstaterer, at profilanalyser baseret på stereotype formodninger kan fremkalde følelser af fjendtlighed og fremmedhad i offentligheden over for personer med en vis etnisk, national eller religiøs baggrund (38),

Y. der påpeger, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i sin retspraksis har fastslået, at hvis race udelukkende danner grundlaget for retshåndhævelsesskridt, er der tale om forbudt forskelsbehandling (39); der understreger, at det i praksis ikke altid er klart, om race eller etnisk oprindelse udelukkende dannede grundlaget for eller var den afgørende grund til sådanne skridt, og det er ofte kun, når mønstre i retshåndhævelsesmetoder analyseres, at det klart fremgår, om disse faktorer har haft en fremtrædende betydning,

Z. der understreger, at selv om der ikke findes nogen international eller europæisk norm, der udtrykkeligt forbyder »etnisk profilanalyse«, bekræfter Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis denne slutning, og både CERD (Komité vedrørende Afskaffelse af Racediskrimination) og ECRI (Den Europæiske Kommission mod Racisme og Intolerance) har gjort det klart, at en sådan praksis udgør en overtrædelse af forbuddet med forskelsbehandling (40),

AA. der henviser til, at i det handlingsprogram, der blev vedtaget på verdenskonferencen mod racisme i 2000, opfordres staterne til at udforme, gennemføre og håndhæve effektive foranstaltninger til afskaffelse af »racemæssig profilanalyse« (41), at Den Europæiske Kommission mod Racisme og Intolerance i sin ovennævnte henstilling nr. 8 om bekæmpelse af racisme i kampen mod terrorisme opfordrede regeringerne til at sikre, at der ikke sker nogen forskelsbehandling som følge af lovgivning og administrative bestemmelser eller gennemførelsen heraf på retshåndhævelsesområdet, samt at EU's netværk af uafhængige eksperter om grundlæggende rettigheder mener, at profiler af terrorister på grundlag af karakteristika som f.eks. nationalitet, alder eller fødested »udgør en væsentlig risiko for forskelsbehandling« (42),

AB. der konstaterer, at der er behov for en omfattende evaluering af efterforskningsmetoder og databehandlingssystemer i EU og de medlemsstater, der anvender profilanalyser eller skaber grundlag for en sådan anvendelse, for at sikre, at disse metoder er i fuld overensstemmelse med lovfæstede forpligtelser på nationalt, europæisk og internationalt plan, og at uberettigede diskriminatoriske virkninger eller indgreb i privatlivets fred undgås,

AC. der påpeger, at følgende retningslinjer bør finde anvendelse på sådanne aktiviteter, og at der kræves en kombination af disse beskyttelsesforanstaltninger for at sikre fuld og effektiv beskyttelse,

1. retter følgende henstillinger til Rådet: a) Al behandling af persondata med henblik på retshåndhævelse og bekæmpelse af terrorisme bør hvile på offentliggjorte lovbestemmelser med grænser for anvendelse, der er klare, specifikke og bindende, og bør overvåges nøje og effektivt af uafhængige databeskyttelsesmyndigheder, og der bør kunne idømmes strenge straffe ved overtrædelse; masselagring af data i forebyggende øjemed står ikke i et rimeligt forhold til de grundlæggende krav om en effektiv bekæmpelse af terrorisme. b) Der bør fastsættes en retlig ramme, der på en klar måde definerer, hvad der forstås ved profilanalyse, det være sig via automatiseret »minering« af computerdata eller på anden måde, således at der kan fastsættes klare regler for lovlig anvendelse heraf og for de begrænsninger, der bør gælde. Samtidig bør der fastsættes de nødvendige garantier for beskyttelse af enkeltpersoners rettigheder, og fastlægges ansvarsordninger. c) Indsamling og lagring af persondata og anvendelse af profilanalyser i forbindelse med personer, der ikke er mistænkt for en bestemt forbrydelse eller trussel, bør være genstand for særlig strenge nødvendigheds- og proportionalitetstest. d) Der bør sondres klart mellem faktuelle data og efterretningsdata og data om forskellige grupper af registrerede. e) Der bør kun gives adgang til politiets og efterretningstjenesternes arkiver fra sag til sag og til nærmere bestemte formål, og denne adgang bør være underlagt domstolskontrol i medlemsstaterne. f) Profilanalyser bør ikke indskrænke det målrettede efterforskningsarbejde, der udføres af medlemsstaternes polititjenester, og restriktiv lovgivning om profilanalyser bør ikke hindre legitim adgang til databaser, der er en del af sådanne målrettede efterforskninger. g) Der bør være tidsgrænser for lagring af personoplysninger. h) Etniske statistikker er et vigtigt redskab til at afsløre retshåndhævelsesmetoder, der på en uforholdsmæssig, ubegrundet og uberettiget måde retter opmærksomheden mod etniske minoriteter. Tilvejebringelse af et højt beskyttelsesniveau for personoplysninger (oplysninger knyttet til en identificerbar person) udelukker derfor ikke generering af anonyme statistiske data, herunder variabler om etnicitet, »race«, religion og national oprindelse, der er nødvendig for at indkredse diskriminering i forbindelse med retshåndhævelsesmetoder. Artikel 29-Arbejdsgruppen bør anmodes om at fastsætte retningslinjer om dette spørgsmål. i) Indsamling af oplysninger om personer udelukkende på grundlag af, at de har en bestemt racemæssig eller etnisk oprindelse, religiøs overbevisning, seksuel orientering eller adfærd, politiske opfattelser eller er medlemmer af bestemte bevægelser eller organisationer, som ikke er forbudt ved lov, bør forbydes. Der bør fastsættes garantier for beskyttelse mod og muligheder for at klage over diskriminerende anvendelse af retshåndhævelsesinstrumenter. j) Det bør kun i undtagelsestilfælde og under anvendelse af strenge sikkerhedsforanstaltninger tillades, at private eller offentlige organer udelukkende anvender computere, når der skal træffes beslutninger om personer, uden at et menneske vurderer sagen. k) Der bør være strenge lovfæstede garantier, der sikrer en passende og effektiv retslig og parlamentarisk kontrol med politiets og efterretningstjenesternes virksomhed, herunder deres aktiviteter til bekæmpelse af terrorisme. l) I betragtning af de eventuelle konsekvenser for enkeltpersoner bør der være en effektiv klageadgang med klar information til den registrerede om gældende procedurer ledsaget af retten til adgang hertil og til berigtigelse af oplysningerne. m) Der bør fastsættes en række kriterier, der gør det muligt at vurdere effektiviteten, retmæssigheden og foreneligheden med Den Europæiske Unions værdier af alle aktiviteter i forbindelse med profilanalyser. Eksisterende og foreslået national og EU-lovgivning vedrørende anvendelse af profilanalyser bør gennemgås nøje for at sikre, at den opfylder de retlige krav i EU-lovgivningen og i de internationale traktater. Der bør om nødvendigt overvejes en reform af EU-lovgivningen, for at der kan fastsættes bindende regler, der forebygger overtrædelser af de grundlæggende rettigheder, under hensyntagen til Europarådets kommende henstilling om profilanalyser. n) Det bør undersøges, i hvilken udstrækning direktiv 2000/43/EF forbyder eller regulerer foranstaltninger og praksis omkring profilanalyser, og der bør overvejes en reform med henblik på at afskaffe bestemmelsen om, at lufthavne og havne er undtaget fra direktivets anvendelsesområde. o) Rådet bør bestille en undersøgelse, der bygger på den relevante lovgivning og de eksisterende metoder, og som Kommissionen skal have ansvaret for at gennemføre i samråd med Agenturet for Grundlæggende Rettigheder og, hvis det er relevant, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse samt retshåndhævelsesmyndigheder og efterretningstjenester, og som skal omfatte den faktiske og potentielle anvendelse af metoder i forbindelse med udarbejdelse af profilanalyser, disse metoders effektivitet med hensyn til at identificere mistænkte og deres forenelighed med de borgerlige rettigheder, menneskerettighederne og kravene om beskyttelse af privatlivets fred. Medlemsstaterne bør anmodes om at fremlægge tal for kropsvisiteringer og andre indgreb som følge af profilanalyser.

2. pålægger sin formand at sende denne henstilling til Rådet og til orientering til Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

(1) Vedtaget af ministerkomiteen den 17. september 1987 på det 410. møde mellem ministrenes stedfortrædere.

(2) Vedtaget af ministerkomiteen den 30. september 1997 på det 602. møde mellem ministrenes stedfortrædere.

(3) Vedtaget af ministerkomiteen den 19. september 2001 på det 765. møde mellem ministrenes stedfortrædere.

(4) EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

(5) EUT L 350 af 30.12.2008, s. 60.

(6) EFT L 180 af 19.7.2000, s. 22.

(7) EUT L 253 af 29.9.2005, s. 22.

(8) EUT L 386 af 29.12.2006, s. 89.

(9) EUT L 210 af 6.8.2008, s. 1.

(10) EUT L 210 af 6.8.2008, s. 12.

(11) EUT L 204 af 4.8.2007, s. 18.

(12) Afgørelse truffet af den tyske forfatningsdomstol, BVerfG, 1 BvR 518/02 af 4.4.2006, præmis nr. (1-184).

(13) House of Lords, 9 December 2004, R v. Immigration Office at Prague Airport and another (Respondents) ex parte European Roma Rights Centre and other (Appellants) [2004], UKHL 55, punkt 101.

(14) Timishev mod Rusland, 13. december 2005, nr. 55762/00 og 55974/00, ECHR 2005-XII.

(15) Nachova m. fl. mod Bulgarien [GC], 26. februar 2004, nr. 43577/98 og 43579/98, ECHR 2005-VII.

(16) D.H. m. fl. mod Den Tjekkiske Republik, 13. november 2007, nr. 57325/00.

(17) S. og Marper mod Det Forenede Kongerige, 4. december 2008, nr. 30562/04 og 30566/04.

(18) Afgørelse af 16. december 2008 i sag C-524/06, [endnu ikke offentliggjort i] Samling af Domstolens afgørelser.

(19) FN-dokument A/HRC/4/26, 29. januar 2007.

(20) CommDH/Issue Paper (2008)3, Strasbourg, 17. november 2008.

(21) CRI (2004) 26, vedtaget den 17. marts 2004.

(22) CRI (2007) 39, vedtaget den 29. juni 2007.

(23) CFR-CDF, udtalelse 4.2006, tilgængelig på følgende adresse: http://ec.europa.eu/justice_home/cfr_cdf/doc/avis/2006_4_en.pdf

(24) Udtalelse fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder af 28. oktober 2008 om forslaget til Rådets rammeafgørelse om anvendelse af passagerlister (PNR-oplysninger) med henblik på retshåndhævelse, punkt 35.

(25) House of Lords Report: Clarke R, Profiling: A Hidden Challenge to the Regulation of Data Surveillance, 1993, punkt 33, fodnote 41.

(26) De Schutter, Oliver and Ringelheim, Julie (2008), »Ethnic Profiling: A Rising Challenge for European Human Rights Law,« Modern Law Review, 71(3):358-384.

(27) Den Europæiske Kommission mod Racisme og Intolerance (ECRI) generel henstilling nr. 11, ovenfor, stk. 1.

(28) Rapport fra FN's særlige ordfører om fremme og beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i forbindelse med bekæmpelsen af terrorisme, punkt 33.

(29) Idem, punkt 33. Se også rapporten om »Etnisk profilanalyse« fra Den Europæiske Unions Netværk af Uafhængige Eksperter om Grundlæggende Rettigheder, ovenfor, s. 9-13.

(30) Udtalelse fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder af 28. oktober 2008 om forslaget til Rådets rammeafgørelse om anvendelse af passagerlister (PNR-oplysninger) med henblik på retshåndhævelse, punkt 4.

(31) For en kort oversigt over relevant retspraksis se E. Brouwer, Towards a European PNR System?, en undersøgelse, der er gennemført for Europa-Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker, Direktoratet for Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender, dokument PE 410.649, januar 2009, punkt 5, s.16-17.

(32) Dom afsagt af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i sagen S. og Marper mod Det Forenede Kongerige, ovenfor, punkt 125.

(33) Cato Institute Policy Analysis No 584, 11 December 2006, »Effective Terrorism and the limited role of predictive data-mining« by Jeff Jonas and Jim Harper.

(34) Protecting Individual Privacy in the Struggle Against Terrorists: A Framework for Program Assessment.Free executive summary available at http://www.nap.edu/catalog/12452.html, s. 4.

(35) »Detectives draw up new brief in hunt for radicals,« The Times, 28. december 2005.

(36) Rapport fra FN's særlige ordfører om fremme og beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i forbindelse med bekæmpelsen af terrorisme, punkt 62.

(37) Idem, punkt 31.

(38) Idem, punkt 40.

(39) Dom afsagt af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i sagen Timishev mod Rusland, ovenfor.

(40) Udtalelse fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder af 28. oktober 2008 om forslaget til Rådets rammeafgørelse om anvendelse af passagerlister (PNR-oplysninger) med henblik på retshåndhævelse, punkt 39.

(41) Rapport fra verdenskonferencen mod racisme, racediskrimination, fremmedhad og intolerance (A/CONF.189/12), handlingsprogram, punkt 72.

(42) EU's netværk af uafhængige eksperter om grundlæggende rettigheder, »The balance between freedom and security in the response by the European Union and its member States to the Terrorist Threats« (2003), s. 21.