BEGRUNDELSE

1. BAGGRUND FOR FORSLAGET

Problemet med udhuling af selskabsskattegrundlaget står meget højt på den politiske dagsorden i mange EU-lande og lande uden for EU, og det har været på dagsordenen for de seneste G20- og G8-møder[1]. OECD er nu ved at se nærmere på udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud, hvilket bliver hilst meget velkommen overalt[2].

Dobbelt ikkebeskatning er et af de vigtige EU-områder, der kræver en snarlig, samordnet indsats, og indgår i de igangværende bestræbelser på at forbedre det indre markeds funktion og skal lukke de skattemæssige smuthuller, der følger af udnyttelsen af forskellene i nationale skattesystemer. Den dobbelte ikkebeskatning gør, at medlemsstaterne mister betydelige indtægter, og den skaber unfair konkurrence mellem virksomhederne i det indre marked.

Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen[3] konstaterede i 2009 et specifikt eksempel vedrørende visse finansielle, hybride mismatch. Det fremgik af svarene på Kommissionens offentlige høring i 2012 om dobbelt ikkebeskatning[4], at sådanne mismatch generelt ikke var ønskelige.

Hybride lånearrangementer er finansielle instrumenter, som har elementer af både gæld og egenkapital. Som følge af at medlemsstaterne kvalificerer hybridlån (gæld eller egenkapital) forskelligt i skattemæssig henseende, behandles betalinger i forbindelse med et grænseoverskridende hybridlån som en fradragsberettiget udgift i én medlemsstat (betalerens medlemsstat) og som en skattefri udlodning af udbytte i en anden medlemsstat (betalingsmodtagerens medlemsstat), hvilket resulterer i en utilsigtet dobbelt ikkebeskatning.

For at løse dette problem blev Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen enig om en vejledning i, hvordan den modtagende medlemsstat skulle følge den samme skattemæssige kvalificering som kildemedlemsstaten for hybride lånebetalinger (dvs. der kan ikke gives skattefritagelse for hybride lånebetalinger, som er fradragsberettigede i kildemedlemsstaten)[5].

Men den løsning, som blev vedtaget af Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen, kan ikke implementeres på sikker vis under direktiv 2011/96[6], som blev ændret med tiltrædelsen af Republikken Kroatien[7], om en fælles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater (moder/datterselskabsdirektivet). Ifølge moder/datterselskabsdirektivet er medlemsstaterne underlagt forskellige betingelser og skal fritage (eller give godtgørelse for den skat, der er pålignet i udlandet) udlodning af udbytte, som moderselskaber modtager fra datterselskaber i en anden medlemsstat. Det er tilfældet, selv om udlodningen er blevet behandlet som en fradragsberettiget betaling i den medlemsstat, hvor det betalende datterselskab er hjemmehørende.

Det Europæiske Råd understregede i sine konklusioner fra marts 2012, og Europa-Parlamentet i sin beslutning fra 19. april 2012, at det var nødvendigt at finde konkrete måder at forbedre kampen mod skattesvig og skatteunddragelse på. Europa-Parlamentet ønskede en revision af moder/datterselskabsdirektivet for at hindre unddragelse via hybride finansieringsinstrumenter i EU.

I handlingsplanen om styrkelse af kampen mod skattesvig og skatteunddragelse, der blev vedtaget af Kommissionen den 6. december 2012[8], peges der på tackling af mismatch mellem skattesystemer, som et af de tiltag, der skal iværksættes på kort sigt (i 2013). Det siges således i handlingsplanen, at det af nærmere drøftelser med medlemsstaterne fremgår, at der i en specifik sag ikke kan opnås en fælles løsning uden en lovgivningsmæssig ændring af moder/datterselskabsdirektivet. Målet vil være at sikre, at anvendelsen af direktivet ikke uforvarende kommer til at hindre en effektiv indsats mod dobbelt ikkebeskatning inden for hybride lånestrukturer.

Handlingsplanen nævnte også en revision af bestemmelserne om bekæmpelse af misbrug i selskabsskattedirektiver, herunder moder/datterselskabsdirektivet, for at få implementeret de principper, der ligger til grund for henstillingen om aggressiv skatteplanlægning[9]. I henstillingen siges det, at medlemsstaterne bør vedtage en generel regel om bekæmpelse af misbrug for at modvirke aggressiv skatteplanlægning.

Selv om det nuværende moder/datterselskabsdirektiv indeholder en klausul om bekæmpelse af misbrug, er denne klausul uklar og kan give anledning til forvirring. Ved at indsætte den mere omfattende regel om bekæmpelse af misbrug, tilpasset de specifikke aspekter af moder/datterselskabsdirektivet efter de principper, der er anført i henstillingen om aggressiv skatteplanlægning, vil disse vanskeligheder kunne fjernes, og det vil kunne forbedre effekten af foranstaltninger, som træffes på nationalt plan til at modvirke international skatteundgåelse. Det vil samtidig kunne fremme samordnede tiltag fra medlemsstaternes side og sikre overensstemmelse med frihederne i traktaten, som de er fortolket af Domstolen for Den Europæiske Union (EU-Domstolen).

Den 21. maj 2013 vedtog Europa-Parlamentet en beslutning[10], hvori det tilskyndede medlemsstaterne til at gå i gang med Kommissionens handlingsplan og fuldt ud implementere henstillingen om aggressiv skatteplanlægning. Europa-Parlamentet opfordrede også Kommissionen til især at tage fat om problemet med hybride mismatch mellem de forskellige skattesystemer, som bliver anvendt i medlemsstaterne, og til i 2013 at forelægge et forslag til revision af moder/datterselskabsdirektivet for at få revideret klausulen om bekæmpelse af misbrug og fjernet den dobbelte ikkebeskatning i EU, som opnås ved at benytte hybride arrangementer.

Det Europæiske Råd noterede i sine konklusioner af 22. maj 2013, at Kommissionen agtede at forelægge et forslag inden udgangen af året med en revision af moder/datterselskabsdirektivet.

2. RESULTAT AF HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER

Ud over det høringsarbejde, som foregik i Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen, og den offentlige høring, som Kommissionen foretog i 2012 om dobbelt ikkebeskatning (se under afsnit 1), havde Kommissionen tekniske møder med medlemsstaterne og med interessenter i april 2013.

Konsekvensanalyse

Der er foretaget en konsekvensanalyse af ændringen af moder/datterselskabsdirektivet. I konsekvensanalysen ses der på forskellige muligheder for at ændre moder/datterselskabsdirektivet og disse sættes i forhold til "ingen handling" eller "status quo".

Det fremgik, at ved at modvirke dobbelt ikkebeskatning, som følger af hybride finansieringsarrangementer og aggressiv skatteplanlægning, vil der kunne opnås en positiv indvirkning på skatteindtægterne i medlemsstaterne, der ellers bliver påvirket af den generelle reduktion af skatter, som betales af de involverede parter, og af de ekstra skattefradrag for udgifter ved skatteplanlægning og lignende arrangementer. Det var i konsekvensanalysen ikke muligt at sætte tal på fordelene ved de foretrukne ændringer. Men tallene er ikke væsentlige for beslutningen om at bekæmpe hybride finansieringsarrangementer og skattemisbrug. Hensyn til konkurrencen, økonomisk effektivitet, åbenhed og rimelighed - som det indre marked ville kunne nyde stor fordel af - spiller en afgørende rolle i den forbindelse.

Hybride lånemismatch:

Af konsekvensanalysen fremgik det, at det bedste er at nægte skattefritagelse i moder/datterselskabsdirektivet for udlodning af udbytte, som er fradragsberettiget i kildemedlemsstaten. Derfor skal den medlemsstat, hvor det modtagende selskab (moderselskab eller et moderselskabs faste driftssted) er beliggende, beskatte den andel af udbytteudlodningen, som er fradragsberettiget i den medlemsstat, hvor det betalende datterselskab er beliggende.

Denne model blev anset for at være den mest effektive til at modvirke hybride finansieringsarrangementer, da den vil sikre ensartet behandling i hele EU. Med denne model vil det grundlæggende formål med moder/datterselskabsdirektivet kunne nås, dvs. at der bliver lige vilkår for koncerner af moderselskaber og datterselskaber i forskellige medlemsstater og koncerner af moderselskaber og datterselskaber i den samme medlemsstat. Det man ønsker at opnå er, at alle virksomheder bliver beskattet af realiseret overskud i den berørte EU-medlemsstat, og at der ikke er et selskab, som kan undslippe beskatning ved hjælp af smuthuller i hybrid finansiering i grænseoverskridende situationer. Formålet er at få sat en stopper for en uacceptabel praksis, hvor selskaber undslipper egentlig beskatning.

Bestemmelse om bekæmpelse af misbrug:

Af konsekvensanalysen fremgik det, at den mest effektive model ville være at opdatere de nuværende bestemmelser om bekæmpelse af misbrug i moder/datterselskabsdirektivet efter de generelle regler om bekæmpelse af misbrug, der blev foreslået i henstillingen om aggressiv skatteplanlægning fra december 2012, og gøre det obligatorisk for medlemsstaterne at vedtage den fælles bestemmelse om bekæmpelse af misbrug.

Denne model vil være den mest effektive til at nå frem til en fælles standard for bestemmelser om bekæmpelse af misbrug i moder/datterselskabsdirektivet. Med en fælles bestemmelse om bekæmpelse af misbrug i alle medlemsstater vil der kunne opnås klarhed og sikkerhed for alle skatteydere og skatteadministrationer. De nuværende foranstaltninger til bekæmpelse af misbrug i de enkelte medlemsstater dækker en bred vifte af former og mål, som er blevet udformet i en national kontekst til at håndtere specifikke problemer i medlemsstaterne og karakteristiske træk i deres skattesystemer.

Denne model vil have den fordel, at der skabes klarhed, da det eksplicit vil være angivet, hvad medlemsstaterne skal vedtage som en regel til bekæmpelse af misbrug i forbindelse med moder/datterselskabsdirektivet. Det vil hermed kunne sikres, at de foranstaltninger til bekæmpelse af misbrug, der vedtages og implementeres af EU-medlemsstaterne ikke vil give problemer med efterlevelsen af EU-regler. Endvidere vil der blive en ensartet anvendelse af EU-direktivet uden mulighed for "direktiv-shopping" (dvs. man undgår, at selskaber investerer gennem mellemled i medlemsstater, hvor bestemmelsen om bekæmpelse af misbrug er mindre stringent, eller hvor der ingen regler er).

3. JURIDISKE ASPEKTER AF FORSLAGET

Forslaget forsøger at tackle hybride finansielle mismatch inden for rammerne af anvendelsen af moder/datterselskabsdirektivet og at indføre en generel regel om bekæmpelse af misbrug for at beskytte den måde, som dette direktiv skal fungere på.

Dette kræver en ændring af moder/datterselskabsdirektivet, og derfor er den eneste mulighed, at Kommissionen forelægger et forslag til direktiv. I anliggender om direkte beskatning er det relevante retsgrundlag artikel 115 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Heraf fremgår det, at Kommissionen kan udstede direktiver om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes bestemmelser, der direkte indvirker på det indre markeds funktion.

Målene for initiativet kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes alene af medlemsstaterne. Det er netop forskellene i national lovgivning vedrørende skattebehandlingen af hybrid finansiering, som gør, at skatteyderne, især selskabskoncerner, kan benytte grænseoverskridende skatteplanlægningsstrategier, som fører til fordrejninger af kapitalstrømme og af konkurrencen i det indre marked. Desuden fører de betydelige forskelle mellem de tiltag, som medlemsstaterne har over for misbrug, også i mere bred betydning til retsusikkerhed, og det underminerer selve formålet med moder/datterselskabsdirektivet som sådan, nemlig at få afskaffet skattehindringer for grænseoverskridende sammenslutninger af selskaber fra forskellige medlemsstater. Det er nødvendigt med foranstaltninger på EU-plan for bedre at nå formålet med initiativet. De foreslåede ændringer er derfor i overensstemmelse med nærhedsprincippet. De foreslåede ændringer er også i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, da de ikke går videre, end hvad der er nødvendigt for at gribe fat om de pågældende problemer og dermed at nå målene i traktaten, især et godt og effektivt indre marked.

Nærhedsprincippet

Hybride finansielle mismatch

En individuel reaktion fra medlemsstaterne hver for sig på hybride finansielle mismatch vil ikke kunne løse problemet effektivt, da det hele bunder i interaktionen mellem forskellige nationale skattesystemer. Tværtimod vil enkeltstående ukoordinerede initiativer kunne føre til yderligere mismatch eller til, at der opstår nye skattemæssige forhindringer i det indre marked.

En ændring af dobbeltbeskatningsoverenskomsterne mellem medlemsstater vil ikke være en god måde at ordne sagen på, da hvert enkelt landepar vil kunne nå frem til hver deres løsning. Andre internationale initiativer, for eksempel initiativerne fra OECD's side vedrørende udhuling af selskabsskattegrundlaget, vil ikke kunne løse de specifikke EU-problemer, da disse kræver en ændring af eksisterende EU-lovgivning.

Og endelig kan den enighed, som Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen nåede frem til om, at medlemsstaterne skulle have en samordnet tilgang, kun føres ud i livet, hvis moder/datterselskabsdirektivet bliver ændret, og det kan ikke ske uden et forslag fra Kommissionen.

Bestemmelse om bekæmpelse af misbrug

Det nuværende moder/datterselskabsdirektiv giver medlemsstaterne mulighed for at anvende interne bestemmelser eller overenskomster, som er nødvendige for at hindre svig og misbrug. Denne bestemmelse skal dog ses i lyset af EU-Domstolens fortolkning heraf. I henhold til EU-Domstolens retspraksis kan medlemsstaterne ikke gå videre, end hvad der er EU-rettens generelle princip, når de støder på misbrug. Desuden må anvendelsen af foranstaltninger til bekæmpelse af misbrug ikke føre til resultater, som er uforenelige med de grundlæggende friheder i traktaten.

Endvidere dækker medlemsstaternes eksisterende indenlandske foranstaltninger til bekæmpelse af misbrug en bred vifte af former og mål, som er blevet udformet i en national kontekst for at håndtere de specifikke problemer i medlemsstaterne og karakteristiske træk i deres skattesystemer. Den nuværende situation er uklar for både skatteydere og for skatteadministrationer.

Når alle disse faktorer bliver taget i betragtning, er det klart, at et tiltag fra medlemsstaterne hver for sig ikke vil være så effektivt som et tiltag fra EU.

Proportionalitetsprincippet

Skattepåligningen angår kun den del af de hybride finansielle betalinger, som er fradragsberettigede i kildemedlemsstaten.

Den foreslåede generelle regel om bekæmpelse af misbrug er på linje med den proportionalitetsgrænse, som fremgår af EU-Domstolens retspraksis.

Derfor er de foreslåede ændringer i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, da de ikke går videre, end hvad der er nødvendigt for at tage fat om de pågældende problemer.

Bemærkninger til de enkelte artikler

Hensigten med forslaget er at ændre betragtningerne, artikel 1 og artikel 4 og at opdatere del A i bilag I til det nuværende moder/datterselskabsdirektiv. Ændringerne og opdateringen er med i artikel 1 i forslaget.

Betragtningerne

I den foreslåede ændring siges det i betragtningerne, at for at forhindre, at grænseoverskridende koncerner af moderselskaber og datterselskaber kan nyde godt af utilsigtede fordele i forhold til nationale koncerner, bør fordelene ved skattefritagelsen nægtes for udlodning af udbytte, som er fradragsberettiget i kildemedlemsstaten.

Det grundlæggende formål med moder/datterselskabsdirektivet er at skabe lige vilkår for koncerner af moderselskaber og datterselskaber i forskellige medlemsstater og koncerner af moderselskaber og datterselskaber i den samme medlemsstat.

På det tidspunkt, hvor moder/datterselskabsdirektivet blev vedtaget, var grænseoverskridende koncerner generelt dårligere stillet end indenlandske koncerner på grund af dobbeltbeskatningen, som udbytteudlodning var underlagt. Og de bilaterale dobbeltbeskatningsoverenskomster var utilstrækkelige til, at der inden for EU kunne skabes de samme vilkår som dem, der er gældende på et internt marked.

For at nå frem til den tilstræbte neutralitet var der i moder/datterselskabsdirektivet bestemmelser om i) afskaffelse af kildeskat på udbytteudlodning og ii) forhindring af økonomisk dobbeltbeskatning for udloddet udbytte enten gennem skattefritagelse eller skattegodtgørelse i de medlemsstater, hvor moderselskaberne var hjemmehørende.

Siden da har situationen udviklet sig hurtigere og hurtigere, især inden for de seneste ti år.

Med den stigende grænseoverskridende investering har grænseoverskridende koncerner fået lejlighed til at benytte hybride finansieringsinstrumenter, hvor de får uberettigede fordele af mismatch mellem forskellig behandling i skattemæssig henseende og af de internationale standardregler vedrørende dobbeltbeskatning. Det fører til, at der inden for EU er konkurrencefordrejning mellem grænseoverskridende koncerner og nationale koncerner, hvilket er i modstrid med moder/datterselskabsdirektivet.

Artikel 1

Det foreslåede direktiv vil give medlemsstaterne mulighed for at træffe foranstaltninger, der kan forhindre skattesvig og skatteunddragelse. I den forbindelse har Kommissionen påpeget, at skattesvig er en tilsigtet unddragelse af skat, som normalt er en strafbar handling i medfør af strafferetten, og skatteunddragelse generelt omfatter ulovlige arrangementer, hvor skattepligten skjules eller ignoreres[11].

For at kunne håndtere risikoen for misbrug foreslås det endvidere, at den nuværende bestemmelse om bekæmpelse af misbrug erstattes, og at der indsættes en fælles regel om bekæmpelse af misbrug, der er baseret på en klausul svarende til den, som er med i henstillingen om aggressiv skatteplanlægning.

Artikel 4

Ifølge den foreslåede ændring skal moderselskabets medlemsstat og medlemsstaten for dets faste driftssted nægte skattefritagelse for udlodning af udbytte, som er fradragsberettiget for moderselskabets datterselskab.

Derfor er det i litra a) i dette stykke angivet, at medlemsstaten for det modtagende selskab (moderselskabet eller dets faste driftssted) skal frafalde at beskatte den modtagne udbytteudlodning, kun for så vidt som denne udlodning ikke er fradragsberettiget i kildemedlemsstaten (dvs. i medlemsstaten for det udloddende datterselskab). Medlemsstaten for det modtagende selskab skal derfor beskatte den andel af overskuddet, som er fradragsberettiget i kildemedlemsstaten.

Der vil ikke blive pålignet kildeskat af udbytte, der udloddes af datterselskabet, da betalingen i datterselskabets medlemsstat vil blive behandlet som en rentebetaling i henhold til direktivet om renter og royalties. Der ligger et forslag til behandling i Rådet om at få tilpasset den nuværende tærskel for kapitalandel på 25 % i direktivet om renter og royalties til 10 % som i moder/datterselskabsdirektivet[12]. Desuden er det typisk i medlemsstater med en nulkildeskat på rentebetalinger, der falder ind under indenlandske bestemmelser eller dobbeltbeskatningsoverenskomster, at der opstilles hybride finansieringsarrangementer.

Bilag I, del A

De foreslåede ændringer omfatter selskaber, som er blevet indført i medlemsstaternes selskabslove efter omarbejdningen af direktivet. Kommissionen har modtaget en opdateret anmodning fra Rumænien.

Derfor er der i litra w) tilføjet følgende to selskabsformer: ‘societăți în nume colectiv’, ‘societăți în comandită simplă’.

4. VIRKNINGER FOR BUDGETTET

Forslaget har ingen budgetmæssige virkninger for EU.

2013/0400 (CNS)

Forslag til

RÅDETS DIREKTIV

om ændring af direktiv 2011/96/EU om en fælles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 115,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet[13],

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[14],

efter en særlig lovgivningsprocedure, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Rådets direktiv 2011/96/EU fritager udbytte og andre udlodninger af overskud, som datterselskaber betaler til deres moderselskaber, for kildeskat, og afskaffer dobbeltbeskatning af sådanne indkomster på moderselskabets niveau.

(2) De fordele, der er ved direktiv 2011/96/EU, bør ikke føre til situationer med dobbelt ikkebeskatning og dermed give utilsigtede skattefordele til koncerner af moderselskaber og datterselskaber fra forskellige medlemsstater i forhold til koncerner af selskaber fra den samme medlemsstat.

(3) For at undgå situationer med dobbelt ikkebeskatning, som følger af mismatch i skattebehandlingen af udbytteudlodning i medlemsstaterne, bør den medlemsstat, hvor moderselskabet er hjemmehørende, og den medlemsstat, hvor dets faste driftssted er beliggende, ikke tillade, at disse selskaber kan nyde godt af den skattefritagelse, der gælder for modtaget, udloddet udbytte, for så vidt som et sådant udbytte er fradragsberettiget for moderselskabets datterselskab.

(4) For at forhindre skatteundgåelse og skattemisbrug gennem kunstige arrangementer bør der indsættes en fælles bestemmelse om bekæmpelse af misbrug, der er tilpasset formålet med og målene i direktiv 2011/96/EU.

(5) Det er nødvendigt at sikre, at dette direktiv ikke er til hinder for anvendelsen af interne bestemmelser eller overenskomster, som er nødvendige for at hindre skatteunddragelse.

(6) Det er hensigtsmæssigt at opdatere del A i bilag I til direktivet for at indføre andre former for selskaber, som er blevet indført i selskabslovene i Rumænien.

(7) Direktiv 2011/96/EU bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

Direktiv 2011/96/EF ændres således:

1. Artikel 1, stk. 2, affattes således:

"2. Dette direktiv er ikke til hinder for anvendelsen af interne bestemmelser eller overenskomster, som er nødvendige for at hindre skatteunddragelse."

2. Som artikel 1a indsættes:

"Artikel 1a

1. Medlemsstaterne fjerner fordelen i henhold til dette direktiv i tilfælde af et kunstigt arrangement eller en kunstig serie af arrangementer, som er tilrettelagt med det hovedformål at opnå en uretmæssig skattefordel i henhold til dette direktiv, og som virker mod målet for, ånden i og formålet med de pågældende skattebestemmelser.

2. En transaktion, en plan, en handling, en operation, en aftale, en forståelse, et løfte eller et tilsagn er et kunstigt arrangement eller en del af en kunstig serie af arrangementer, hvis der ikke er tale om en afspejling af den økonomiske realitet.

Når medlemsstaterne afgør, om et arrangement eller en serie af arrangementer er af kunstig art, skal de især forvisse sig om, hvorvidt de involverer en eller flere af følgende situationer:

(a) den juridiske karakter af de enkelte trin, som et arrangementet består af, er uden sammenhæng med den juridiske substans i arrangementet som helhed

(b) arrangementet gennemføres på en måde, som normalt ikke bliver benyttet i god forretningspraksis

(c) arrangementet omfatter elementer, der udligner eller ophæver hinanden

(d) de gennemførte transaktioner er af cirkulær art

(e) arrangementet resulterer i en betydelig skattefordel, som ikke afspejles i de forretningsrisici, som skatteyderen har, eller dennes cash flows.

3. Artikel 4, stk. 1, litra a), affattes således:

"a) undlade at beskatte dette overskud, for så vidt som dette overskud ikke er fradragsberettiget for moderselskabets datterselskab, eller"

4. I bilag I, affattes del A, litra w), således:

"w) De selskaber, der i rumænsk ret benævnes: ‘societăți pe acțiuni’, ‘societăți în comandită pe acțiuni’, ‘societăți cu răspundere limitată’, ‘societăți în nume colectiv’, ‘societăți în comandită simplă’."

Artikel 2

5. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 31. december 2014. De meddeler straks Kommissionen teksten til disse love og bestemmelser.

Disse bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

6. Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 3

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 4

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den […].

På Rådets vegne

Formand

[1] Sluterklæringer fra G20-ledernes møde den 18.-19. juni 2012; communiqué fra G20-finansministrenes og centralbankchefernes møde den 5.-6. november 2012, den 15.-16. februar 2013 og den 18.-19. april 2013; fælleserklæring fra den britiske og den tyske finansminister om margenen for G20 mødet i november 2012; Communiqué fra G8-ledernes topmøde den 17.-18. juni 2013.

[2] OECD, Addressing Base Erosion and Profit Shifting, 2013.

[3] Adfærdskodeksen om selskabsbeskatning var omhandlet i konklusionerne fra Rådets møde for økonomi- og finansministre (ØKOFIN) den 1. december 1997.

[4] Den 29. februar 2012 indledte Kommissionen en undersøgende høring om dobbelt ikkebeskatning og dens potentielle indflydelse på det indre marked.

[5] Hvis betalinger under en hybrid låneordning klassificeres som en fradragsberettiget udgift for debitor i arrangementet, skal medlemsstaterne ikke fritage sådanne betalinger som udlodning af udbytte under en skattefritagelse for kapitalandele (jf. rapport fra Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen fra 25. maj 2010 (dok. 10033/10, FISC 47), punkt 31).

[6] Rådets direktiv 2011/96/EU af 30. november 2011 om en fælles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater (omarbejdning) (EUT L 345 af 29.12.2011, s. 8).

[7] Rådets direktiv 2013/13/EU af 13. maj 2013 om tilpasning af visse direktiver vedrørende beskatning på grund af Republikken Kroatiens tiltrædelse (EUT L 141 af 28.5.2013, s.30).

[8] COM(2012) 722.

[9] COM(2012) 8806.

[10] Europa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2013 om bekæmpelse af skattesvig, skatteunddragelse og skattely (2013/2060(INI))

[11] SWD (2012) 403, s. 9.

[12] Forslag til Rådets direktiv om en fælles ordning for beskatning af renter og royalties, der betales mellem associerede virksomheder i forskellige medlemsstater (omarbejdning) KOM(2011) 714.

[13] EUT C […] af ]…], s. […].

[14] EUT C […] af ]…], s. […].