Udtalelse om Kommissionens meddelelse om »Socialt handlingsprogram på mellemlangt sigt - (1995-1997)« (96/C 100/19)

Regionsudvalget besluttede den 19. april 1995 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 C at afgive udtalelse om den ovennævnte meddelelse.

Det forberedende arbejde henvistes til Regionsudvalgets Underudvalg 8 »Økonomisk og Social Samhørighed, Sociale og Arbejdsmarkedspolitiske Spørgsmål og Sundhedsvæsen«, der udpegede Søren Andersen til ordfører.

Regionsudvalget vedtog på den 9. plenarforsamling den 20.-21. september 1995 (mødet den 20. september) følgende udtalelse.

Indledning

Kommissionens handlingsprogram på mellemlangt sigt er en fortsættelse af det arbejde, Kommissionen startede med det Sociale Charter i 1989, som den fortsatte i grønbogen om den fremtidige europæiske socialpolitik. Herefter fremkom Kommissionen med hvidbogen om den europæiske social- og arbejdsmarkedspolitik. Ved bedømmelsen af Kommissionens handlingsplan på mellemlangt sigt er det derfor nødvendigt at se bredere på den sammenhæng, som handlingsprogrammet er placeret i. Det foreliggende forslag til udtalelse om det sociale handlingsprogram skal ses som en naturlig opfølgning og udbygning af den udtalelse om Kommissionens hvidbog om europæisk social- og arbejdsmarkedspolitik, som Regionsudvalget vedtog den 16. november 1994 på sin 5. plenarforsamling.

Regionale og lokale myndigheders betydning for social- og arbejdsmarkedspolitikken

1. Regionsudvalget udtrykker sin skuffelse over, at Fællesskabets institutioner ikke er traktatmæssigt forpligtet til at høre Regionsudvalget i de for lokale og regionale myndigheder så afgørende sociale og arbejdsmarkedspolitiske spørgsmål. Regionsudvalget glæder sig derfor over, at Kommissionen på eget initiativ - og uden traktatmæssigt at være forpligtet til dette - har fundet det oplagt og hensigtsmæssigt at høre Regionsudvalget i forbindelse med Kommissionens sociale handlingsprogram på mellemlangt sigt.

2. Regionsudvalget:

- Konstaterer, at der i flere medlemslande i løbet af de seneste år er sket en decentralisering af arbejdsmarkedspolitikken, således at lokale og regionale myndigheder deltager aktivt i såvel planlægningen som prioriteringen og koordineringen af arbejdsmarkedsindsatsen over for ledige. Denne decentralisering er sket i erkendelse af, at ledighedsproblematikken er præget af geografiske forskelle, og at der derfor er behov for at tage afsæt i de lokale forhold og muligheder, når arbejdsmarkedspolitikken skal bringes ud i livet.

- Konstaterer, at de lokale og regionale myndigheder i Europa varetager en central rolle på arbejdsmarkedet som arbejdsgivere for offentligt ansatte med, hvad det indebærer af forpligtelser i spørgsmål vedrørende arbejdsvilkår, arbejdsmiljø, ligebehandling, uddannelse og sundhed på arbejdspladsen.

- Konstaterer, at de lokale og regionale myndigheder i Europa varetager vigtige social- og sundhedsmæssige opgaver, og at disse opgaver bedst løses så tæt på den enkelte borger som muligt - i et tæt samarbejde med det enkelte lokalsamfund og med respekt for det enkelte lokalsamfunds ønsker, behov og prioriteringer.

- Mener, at det er af afgørende betydning for realiseringen af målsætningerne i det sociale handlingsprogram, at de lokale og regionale myndigheders rolle styrkes, og at de inddrages aktivt i formuleringen af Fællesskabets social- og arbejdsmarkedspolitik.

- Mener, at de positive erfaringer med at regionalisere dele af administrationen af strukturfondene bør udbredes til at gælde hele strukturfondsområdet samt fællesskabsinitiativerne.

I. NY PRIORITERING I ARBEJDSMARKEDSPOLITIKKEN

3. Regionsudvalget kan til fulde tilslutte sig Kommissionen og Det Europæiske Råd i, at bekæmpelsen af arbejdsløsheden er den højest prioriterede opgave for Den Europæiske Union og dens medlemsstater. Regionsudvalget kan endvidere tilslutte sig de konklusioner, som på baggrund af Kommissionens hvidbog om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse blev draget af Det Europæiske Råd på dets møde i Essen i december 1993.

4. Regionsudvalget finder det rigtigt at forbedre EU-institutionernes muligheder for at observere udviklingen i medlemsstaternes indsats i forbindelse med gennemførelsen af Essen-konklusionerne. Regionsudvalget finder det væsentligt, at såvel Kommissionen, Rådet som Regionsudvalget og andre fællesskabsinstitutioner har mulighed for at få korrekte og ajourførte informationer om den faktiske udvikling af arbejdsmarkedet i de forskellige dele af Fællesskabet.

5. Regionsudvalget finder det vigtigt at påpege, at man på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan bør tilstræbe at gennemføre beskæftigelsesfremmende foranstaltninger, som supplerer hinanden, og som vurderes og i nødvendigt omfang koordineres inden for EU i respekt for subsidiaritetsprincippet. At pålægge alle medlemsstater ensartede, stive målsætninger for arbejdsmarkeds- og beskæftigelsespolitikken vil gøre det umuligt at reagere fleksibelt og hurtigt på den arbejdsmarkedspolitiske udvikling i regionerne, som jo ofte forløber forskelligt på grund af de særlige vilkår, der gør sig gældende i hver enkelt region. Regionsudvalget er imidlertid opmærksom på, et en fleksibel tilgang til beskæftigelses- og arbejdsmarkedspolitikken ikke bør hindre fremskridt imod at fastholde og forøge arbejdskraftens »eksistensbetingelser«.

6. Regionsudvalget hilser det velkommen, at Kommissionen særligt peger på det område for den sociale dialog, der relaterer sig til kollektive overenskomster og aftaler, der har tilknytning til jobskabelsen, og ser denne som et vigtigt instrument, der kan indgå i de fortsatte bestræbelser på at løse beskæftigelsesproblemerne i Den Europæiske Union.

7. Regionsudvalget deler Kommissionens opfattelse af, at Det Stående Beskæftigelsesudvalgs rolle bør fremhæves og udbygges, idet dette er et centralt forum for drøftelserne af initiativer på beskæftigelsesområdet mellem medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter.

8. Regionsudvalget:

- Konstaterer, at en varig forbedring af beskæftigelsessituationen ikke opnås, såfremt det offentlige bidrag til beskæftigelsen er begrænset til passive støtteforanstaltninger. Væksten i beskæftigelsen på europæisk plan kan på kort sigt både finde sted i såvel den offentlige som den private sektor, men på længere sigt bør etableringen af nye arbejdspladser hovedsageligt ske i den private sektor. Hvor den private sektors indflydelse på økonomien er begrænset, f.eks. i de yderste områder af EU's periferi, bør den offentlige sektors indflydelse på beskæftigelsen styrkes aktivt. EU bør via lovgivningen forfølge målsætningen om fuld beskæftigelse.

- Mener, at sikringen af udviklings- og konkurrenceevnen hos små og mellemstore private virksomheder er af afgørende betydning for en fortsat vækst i den europæiske beskæftigelse. Regionsudvalget glæder sig derfor over, at Kommissionen nu koncentrerer opmærksomheden omkring eksistensvilkårene for små og mellemstore virksomheder, men SMV'ernes betydning for beskæftigelsen bør i højere grad fremgå af det sociale handlingsprogram.

- Opfordrer Kommissionen til at styrke Fællesskabets indsats til fremme af opstartsprogrammer, fælles udviklingsprojekter og netværksdannelse for SMV'er. Regionsudvalget mener, at der bør afsættes øgede økonomiske midler til denne indsats, og at de enkelte indsatsområder i højere grad koordineres.

- Konstaterer, at den statslige sektors regulering i de enkelte medlemslande som hovedregel virker mere belastende for den lille virksomhed end for den store.

- Konstaterer, at der i en række medlemslande er igangsat programmer for overvågning og foregribelse af flaskehalsproblemer - situationer, hvor der er mangel på kvalificeret arbejdskraft. Sådanne initiativer stiller krav om en indsats, hvor den regionale arbejdsmarkedspolitik går hånd i hånd med både uddannelses- og erhvervspolitikken, og hvor mobiliteten på såvel det nationale som det europæiske arbejdsmarked styrkes. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at undersøge og vurdere sådanne programmers effekt på beskæftigelsessituationen i de enkelte medlemslande og videreformidle resultaterne til interesserede parter.

- Konstaterer, at det nye mål 4 under socialfondene støtter projekter, der også tjener et flaskehalsforebyggende formål. En hensigtsmæssig tilrettelæggelse af projekter sikres ved en regional koordinering af arbejdsmarkeds-, uddannelses- og erhvervspolitikken. Regionsudvalget anbefaler derfor, at medlemslandene tilrettelægger en regional administration af Socialfondens mål 4.

- Anbefaler, at medlemslandene og EU koordinerer mellem hvert enkelt fastsat mål under strukturfondene med det formål at sikre en organiseret og afbalanceret tilgang, hvor mål 1-5b supplerer hinanden.

II. UNDERVISNING OG UDDANNELSE - NØGLEN TIL DEN SOCIALE STABILITET I FÆLLESSKABET

9. Regionsudvalget kan erklære sig enig i Kommissionens fremhævelse af, at øgede investeringer i udviklingen af menneskelige ressourcer må være et centralt element i Unionens strategi til styrkelse af væksten på mellemlangt sigt. Undervisning og uddannelse er en vej til ny vækst, solidaritetsfremme, jobskabelse og konkurrenceevne. Regionsudvalget konstaterer, at indholdet, udformningen og finansieringen af uddannelsessystemet er et medlemsstatsligt anliggende. De understøttende foranstaltninger fra Fællesskabet skal fortrinsvis følge de netop for nyligt vedtagne fællesskabsprogrammer LEONARDO og SOKRATES, som indeholder Fællesskabets omfattende foranstaltninger til forbedring af kvaliteten i EU's almene og videregående uddannelser.

10. Regionsudvalget er imidlertid forundret over, at de lokale og regionale myndigheders rolle i denne strategi ikke nævnes. Det må være klart, at netop de regionale og lokale myndigheder har særlige, omend varierende, forudsætninger for at skabe de nødvendige koblinger mellem erhvervsliv, arbejdsmarked og uddannelsesmyndigheder. De regionale og lokale myndigheder kan sikre, at uddannelserne såvel kvalitativt som kvantitativt løbende tilpasses virksomhedernes, arbejdsmarkedets og befolkningens behov.

11. Regionsudvalget hilser det særlige fællesskabsinitiativ vedrørende en politik til fremme af livslang uddannelse velkommen. Regionsudvalget ser gerne en yderligere fremhævelse af det livslange uddannelsesperspektiv, hvor lokale og regionale myndigheder også vil kunne spille en betydelig rolle, fordi disse myndigheder har særlige forudsætninger for at virke i nært samspil med virksomhedsleder, arbejdsmarked og borgere. De lokale og regionale myndigheder kan også medvirke til at dække små og mellemstore virksomheders uddannelsesbehov og har i mange medlemsstater en solid tradition for samarbejde med den private sektor om uddannelsestiltag.

12. Regionsudvalget noterer sig, at det sociale handlingsprogram lægger vægt på, at grunduddannelsen og videreuddannelsen skal gøres mere faglig relevant. Regionsudvalget bemærker hertil, at der ligeledes er behov for en styrkelse af de procesuafhængige og almene kvalifikationer, idet vurderinger af de præcise behov for fremtidige faglige kvalifikationer er overordentlig usikre. Styrkede personlige og almene kvalifikationer, f.eks. kendskab til andre fællesskabssprog, er overalt en grundlæggende forudsætning for ny indlæring. Lokale og regionale myndigheder har i mange fællesskabslande en meget væsentlig rolle i formidlingen af sådanne grundlæggende almene færdigheder, fordi disse myndigheder virker nært på borgerne. Regionsudvalget ser gerne dette perspektiv fremhævet i det sociale handlingsprogram.

13. Regionsudvalget:

- Mener, at forslagene med henblik på mere effektiv integration af unge på arbejdsmarkedet bør udformes under hensyntagen til de mange unge fra tredjelande, der har vanskeligt ved at opnå adgang til uddannelsessystemet. De lokale og regionale myndigheder vil have særlige forudsætninger for at støtte særligt udsatte grupper af unge.

- Er særdeles interesseret i udarbejdelsen af den omtalte hvidbog: Løftestængerne for år 2000, som bør fremmes mest muligt. Et samlet overblik over de mange initiativer på undervisnings- og uddannelsesområdet vil være særdeles nyttigt. Hvidbogen bør også omfatte en belysning af de lokale og regionale myndigheders særlige forudsætninger for at medvirke til en lokal og regional forankring af undervisning og uddannelse.

- Regionsudvalget ser frem til Kommissionens fremlæggelse af et forslag til udvidelse af det almindelige system for anerkendelse af eksamensbeviser. Regionsudvalget er af den opfattelse, at de eksisterende lærlingeordningers rækkevidde og omfang bedst kan udvides ved hjælp af gensidig anerkendelse på tværs af de etablerede uddannelsessystemer. Fastlæggelsen af for stive og ufleksible fælles europæiske regler for lærlingeuddannelser kan virke i modstrid med hensynet til lokal og regional tilpasning og i øvrigt til den faglige selvstyretradition, som er karakteristisk for en række af medlemslandene.

III. OPBYGNINGEN AF ET EUROPÆISK ARBEJDSMARKED

14. Regionsudvalget konstaterer, at i opbygningen af et europæisk arbejdsmarked er den frie bevægelighed af arbejdskraft et grundlæggende princip, der ikke kan fraviges.

15. Regionsudvalget har noteret sig Kommissionens bekymring for, at netop overførsel af pensionsrettigheder kan stille sig hindrende for arbejdstagernes udnyttelse af den fundamentale ret til fri bevægelighed. Regionsudvalget opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at afstå fra at opretholde forslag om regler, der kan skabe særlige problemer også for lokale og regionale myndigheder som arbejdsgivere. I mange lande er der indgået kollektive aftaler mellem arbejdsmarkedets parter, der bl.a. fastlægger karensbetingelserne for optagelse i de forskellige pensionsordninger. Regionsudvalget frygter, at et lovgivningsinitiativ fra EU på dette område kunne sætte parternes fri forhandlingsret ud af spil.

16. Vedrørende den sociale sikring af vandrende arbejdstagere konstaterer Regionsudvalget, at der kun eksisterer sparsomme regler for beskyttelse af børn af vandrende arbejdstagere. Regionsudvalget opfordrer derfor Kommissionen til at tage initiativer, der sikrer en social beskyttelse af børn af vandrende arbejdstagere.

IV. HØJE STANDARDER PÅ ARBEJDSMARKEDET SOM LED I ET KONKURRENCEDYGTIGT EUROPA

17. Regionsudvalget konstaterer, at lokale og regionale myndigheder spiller en afgørende rolle som arbejdsgivere i Den Europæiske Union. Det er for disse myndigheder af den allerstørste betydning, at de forhandlede kollektive overenskomster og aftaler, der regulerer arbejdsmarkederne, er udtryk for gode arbejdsvilkår for personalet, samt at de udformes således, at de også tilgodeser fremme af beskæftigelsen.

18. Regionsudvalget konstaterer, at lokale og regionale myndigheder i mange lande har deres klart definerede rolle som arbejdsmarkedspart på nationalt niveau. Regionsudvalget har derfor med glæde noteret sig, at Kommissionen med sit handlingsprogram har tydeliggjort den rolle, som arbejdsmarkedets parter skal spille ved den fremtidige udformning af arbejdsmarkedspolitikken. Handlingsprogrammet peger i relation til mange af initiativerne på den sociale dialog og konsultationer med arbejdsmarkedets parter som relevante instrumenter til at opnå gradvise, men stadige fremskridt i det fortsatte arbejde for opnåelse af konvergens på det europæiske arbejdsmarked.

19. Regionsudvalget konstaterer, at repræsentanter for lokale og regionale myndigheder er trådt ind i den sociale dialog på europæisk plan gennem CEEP og CEMR-Arbejdsgiverplatformen. Regionsudvalget ser med glæde på denne udvikling. Regionsudvalget støtter i denne sammenhæng de klare tendenser med hensyn til udbygning af den sociale dialog, som handlingsprogrammet afspejler. Regionsudvalget hilser også tilkendegivelserne, med hensyn til i hvilket omfang arbejdsmarkedets parter vil blive inddraget, velkommen. Udvalget føler, at dette stærkt understreger og styrker troværdigheden omkring anvendelsen af subsidiaritetsprincippet, således som dette er fastsat i traktaten.

20. Regionsudvalget har tidligere i udtalelsen om Kommissionens hvidbog om europæisk social- og arbejdsmarkedspolitik argumenteret for, at fastsættelsen af minimumsnormer bør ske inden for rammerne af konvergerende politikker og skal respektere de forskellige nationale aftaler og systemer for kollektive forhandlinger.

21. Regionsudvalget:

- Bekræfter sit positive syn på fastlæggelse af rammerne for den fremtidige udvikling inden for området sikkerhed og sundhed på arbejdspladserne. Regionsudvalget lægger vægt på, at den fremtidige regelfastsættelse om sikkerhed og sundhed åbner fornøden mulighed for trepartssamarbejde på nationalt plan, for eksempel i form af rammedirektiver. Med trepartssamarbejde forstås her samarbejde mellem nationale myndigheder, arbejdsgivere og arbejdstagere.

- Har noteret sig den nu fastlagte sammensætning af bestyrelsen for det etablerede arbejdsmiljøagentur, specielt at det fastslår trepartssamarbejde mellem nationale myndigheder, arbejdsgiverne og arbejdstagerne.

- Er imod intentioner, der indebærer en regelfastsættelse, der berører den lokale løndannelse. Regionsudvalget ser derfor gerne, at Kommissionen ved undersøgelsen af spørgsmålet om ret til løn på officielle fridage og ved sygdom respekterer det traktatmæssige fastsatte princip om, at lønforhold for arbejdstagerne i Den Europæiske Union ikke er omfattet af rammerne af de beføjelser og mål, der er tillagt Fællesskabet ved traktaten.

- Hilser med tilfredshed Kommissionens initiativ med hensyn til konsultationer med arbejdsmarkedets parter på området deltidsarbejde, tidsbegrænset arbejde og midlertidigt arbejde velkommen. Regionsudvalget noterer sig Kommissionens tilkendegivelse om at ville trække de eksisterende direktivforslag tilbage. Regionsudvalget anerkender, at arbejdsmarkedets parter på europæisk plan har både ønsket om og viljen til at nå til en forhandlingsløsning på dette område.

- Har med stor interesse noteret sig Kommissionens ønske om at ville indlede konsultationer med arbejdsmarkedets parter om individuelle afskedigelser, men stiller sig i denne indledende fase noget tvivlende med hensyn til behovet for, at der lovgives på unionsniveau med hensyn til sådanne ansættelsesvilkår.

22. Regionsudvalget understøtter de hidtidige initiativer med hensyn til implementeringen af allerede vedtagne retsakter og ønsker i denne forbindelse at udtrykke sin glæde over, at det nu er et knæsat princip, at implementering kan ske ved hjælp af kollektive overenskomster eller aftaler på nationalt plan. Det er vigtigt at fastholde, at arbejdsmarkedets parter skal deltage aktivt i iværksættelsen på nationalt plan.

23. Regionsudvalget konstaterer, at arbejdsmarkedets parter er indstillet på at indgå i et udvalgsarbejde for at vurdere, om der er behov for ændringer i direktivet om arbejdstidens tilrettelæggelse, således at læger under uddannelse også kan blive omfattet af direktivet. Kommissionen har nedsat en arbejdsgruppe bestående af yngre læger fra Europa til at behandle sagen. Regionsudvalget mener, at arbejdsmarkedets parter bør være ligeligt repræsenteret i rådgivningen af Kommissionen, ligesom de nationale myndigheder bør inddrages.

V. LIGE MULIGHEDER FOR MÆND OG KVINDER

24. Regionsudvalget noterer sig, at ligestillingen mellem mænd og kvinder er et af de områder, som allerede Rom-traktaten grundfæstede. Også Regionsudvalget erkender den store betydning, det europæiske samarbejde har haft for fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder i medlemslandene.

25. Lokale og regionale myndigheder beskæftiger som arbejdsgivere et meget betydeligt antal arbejdstagere, hvoraf størstedelen er kvinder. Disse myndigheder kan derfor på længere sigt også bidrage til den europæiske udvikling via de projekter og initiativer, som de enkelte lokale og regionale myndigheder gennemfører med henblik på at fremme ligestillingen mellem mænd og kvinder i de lokale områder.

26. Regionsudvalget har ligeledes noteret sig den retsskabende funktion, som EF-Domstolen gennem en årrække har haft ved at fortolke og tydeliggøre de eksisterende ligebehandlingsdirektivers indhold og udstrækning. Regionsudvalgets umiddelbare bekymring for den fremtidige udvikling på området er centreret om det forhold, at det stadigt voksende antal sager, der indbringes for Domstolen, er udtryk for, at de eksisterende regler ikke i tilstrækkelig grad er grundfæstet i samtlige medlemsstater eller på alle dele af arbejdsmarkederne i Den Europæiske Union.

27. Kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet er stigende og med en meget høj erhvervsfrekvens i en lang række af medlemslandene. Lokale og regionale myndigheder erkender kvinders erhvervsdeltagelse som vigtigt parameter i den fremtidige udvikling i Den Europæiske Union. Det er derfor Regionsudvalgets opfattelse, at Fællesskabet bør støtte initiativer, der fremmer børnepasningsmuligheder for forældre, således at disse kan opretholde deres tilknytning til arbejdsmarkedet.

28. Regionsudvalget støtter derfor Kommissionens initiativ med hensyn til konsultation af arbejdsmarkedets parter i spørgsmålet om koordinering af erhvervsarbejde og familie. Regionsudvalget føler sig overbevist om, at arbejdsmarkedets parter gennem sit engagement og sin interesse for sagen og ikke mindst gennem de indvundne erfaringer i forbindelse med allerede indgåede, nationale, kollektive overenskomster og aftaler vil kunne nå frem til en løsning inden for rammerne af de rettigheder, der er tillagt arbejdsmarkedets parter i den sociale protokol til Maastricht-traktaten.

29. Regionsudvalget vil med interesse følge de konsultationer omkring bevisbyrden, som Kommissionen nu har indledt med arbejdsmarkedets parter. Regionsudvalget er principielt af den holdning, at aftaler mellem arbejdsmarkedets parter til regulering af arbejdsmarkedspolitikken bør fremmes. Omfanget af fremtidige direkte lovgivning i form af direktiver bør derfor ikke have prioritet frem for de omtalte forhandlinger.

30. Regionsudvalget noterer sig med tilfredshed, at Kommissionen i det 4. handlingsprogram for ligebehandling mellem mænd og kvinder har fulgt Regionsudvalgets tidligere opfordring og nu peger på lokale og regionale myndigheder som vigtige aktører.

VI. SOCIALPOLITIK OG SOCIAL BESKYTTELSE - ET AKTIVT SAMFUND FOR ALLE

31. Regionsudvalget bekræfter hermed det syn på europæisk socialpolitik, som det fremsatte i forbindelse med Regionsudvalgets udtalelse om Kommissionens hvidbog: Europæisk social- og arbejdsmarkedspolitik bør række ud over de beskæftigelsesrelaterede spørgsmål og sigte mod social og økonomisk integration af alle borgere.

32. Regionsudvalget mener, at enhver politik, der tilstræber økonomisk og monetær konvergens, bør underkastes regelmæssig observation og evaluering af dens sociale følger. Regionsudvalget støtter endvidere et samarbejde, der indebærer en højere grad af konvergens mellem medlemsstaterne, og mener, at den skal sigte på en passende høj fællesnævner. Fællesskabets indsats vedrørende borgernes sociale rettigheder bør imidlertid undgå en for stor detaljeringsgrad, for derved at kunne indpasses i de kulturelle, økonomiske og organisatoriske forskelligheder i Europa. Endvidere anbefaler Regionsudvalget, at der sker en konsolidering/gennemførelse af eksisterende direktivforslag frem for udarbejdelse og fremlæggelse af nye.

33. Regionsudvalget konstaterer, at Fællesskabet i dag er stillet over for endog meget store udfordringer med hensyn til de sociale virkninger, etableringen af et europæisk arbejdsmarked vil få. Regionsudvalget mener, at der i dag eksisterer en reel risiko for, at samfundene deles og opsplittes i en elite, som er i arbejde, og en udstødt gruppe, som ikke er det.

I betragtning af samfundenes udvikling hen imod en stadig større opsplitning, navnlig for så vidt angår kontakten til arbejdsmarkedet, anmoder Regionsudvalget Det Europæiske Råd og Kommissionen om, at den reviderede traktat efter regeringskonferencen i 1996 kommer til at indeholde en erklæring om alle borgeres ret til arbejde.

34. Regionsudvalget konstaterer, at der eksisterer en reel risiko for, at informationssamfundet vil forstærke tendenserne til et delt og opsplittet samfund. Regionsudvalget noterer sig, at Kommissionen agter at udarbejde en grønbog om informationssamfundets sociale og samfundsmæssige følger. Regionsudvalget opfordrer på den baggrund Kommissionen til særligt at inddrage risikoen for et delt samfund i overvejelserne i forbindelse med grønbogen. Regionsudvalget er ligeledes bekymret for den mangelfulde boligsituation i landdistrikter og den deraf følgende befolkningsvandring mod byområder, som skaber et tilbagestående landligt opland. Denne udvikling skaber et behov for politiske tiltag, der kan løse dette omsiggribende problem i EU.

35. Regionsudvalget bifalder Kommissionens løfte om at ville fremme samarbejdet om boligspørgsmål, den sociale udvikling i boligområder og hjemløse, herunder også spørgsmålet sikkerhed, men er meget foruroliget over det stigende antal hjemløse i Fællesskabet og over boligmangelen. Men Regionsudvalget er forundret over, at boligpolitik ikke i højere grad er inddraget i det sociale handlingsprogram, og opfordrer Kommissionen til, at dette spørgsmål fremhæves i programmet. Regionsudvalget mener, at der er behov for, at Fællesskabet i højere grad prioriterer indsatsen mod boligmangelen og dannelsen af sociale ghettoer i byområderne i EU, og henviser i øvrigt til Regionsudvalgets initiativudtalelse om Byudvikling og Den Europæiske Union vedrørende dette spørgsmål.

Regionsudvalget noterer sig, at boligpolitikken kompetencemæssigt er et anliggende for de lokale, regionale og nationale myndigheder, og at Fællesskabets indsats på boligområdet derfor primært bør omfatte en udvidelse af eksisterende støtte- og undersøgelsesprogrammer.

36. Regionsudvalget bifalder de socialpolitiske initiativer, som er indeholdt i kapitel 6 i det sociale handlingsprogram, og henviser til Regionsudvalgets udtalelse om Kommissionens hvidbog om europæisk social- og arbejdsmarkedspolitik for en nærmere uddybning af initiativer, som Regionsudvalget navnlig bifalder.

37. Regionsudvalget finder det vigtigt og væsentligt, at Fællesskabet retter en særlig opmærksomhed mod de grupper i samfundet, som har nogle særlige sociale problemer: handicappede, børn, ældre og udstødte grupper. Særligt i forbindelse med et økonomisk opsving eksisterer der en reel fare for, at disse grupper overses, når der stilles krav om effektivitet og fleksibilitet. Behovet for at sætte ind med særlige aktiviteter over for de svage grupper er ligesom arbejdsmarkedsindsatsen også afhængig af lokale og regionale forhold. Den Europæiske Unions støtte til bekæmpelse af social udstødelse skal styrke lokale og regionale myndigheders lokale strategier baseret på partnerskab med samtlige aktører og medinddragelse af de berørte parter.

VII. FOLKESUNDHED

38. Regionsudvalget er af den opfattelse, at diskussionen om pasningen af personer, der har behov for pleje, skal være åben og inddrage en række lokale, regionale og nationale løsningsmuligheder. Derfor hilses det meget velkommen, at der i 1995 er planlagt en ekspertdrøftelse. Kommissionen opfordres til at give udtryk for bredden i diskussionen, idet den placerer den under emnet »Plejesikring« i stedet for Plejeforsikring.

39. Regionsudvalget konstaterer, at de lokale og regionale myndigheder i EU varetager de primære og de væsentligste opgaver i forbindelse med løsning af sundheds- og sygdomsmæssige opgaver. Fællesskabets indsats på sundhedsområdet bør derfor tage udgangspunkt i en anerkendelse af, at de sundhedsmæssige problemer er forskellige medlemsstaterne, regionerne og de lokale myndigheder imellem, og at indsatsen for forbedring af sundhedstilstanden i Fællesskabet prioriteres forskelligt. Der bør efter Regionsudvalgets mening være plads i Fællesskabet til denne forskellighed i organiseringen af sundhedsvæsenet og i opgaveløsningen.

40. Regionsudvalget er enig i, at Fællesskabet bør støtte medlemslandenes indsats på folkesundhedsområdet, og at Fællesskabet kan indtage en vigtig rolle som formidler af erfaringer og koordinering af fælles initiativer. Det er der især behov for i forbindelse med forureningsrelaterede og smitsomme sygdomme, hvor problemerne går på tværs af landegrænser. Der er ligeledes et klart behov for støtte i forbindelse med forskning i og bekæmpelse af sjældne sygdomme, da erfaringsgrundlaget i det enkelte land kan være spinkelt, og da det vil være naturligt at samle ressourcerne med henblik på en koordineret indsats.

41. I forbindelse med indsatsen over for forureningsrelaterede sygdomme mener Regionsudvalget, at der på fællesskabsniveau er behov for en særlig indsats over for allergi-sygdomme samt over for konstatering af giftstoffer og medicinrester i fødevarer. Regionsudvalget opfordrer derfor Kommissionen til at udarbejde et program for overvågning og indsamling af oplysninger vedrørende disse trusler mod folkesundheden.

42. Regionsudvalget konstaterer, at der på sundhedsområdet er behov for at etablere et overblik over sundhedsproblemerne og sundhedstilstanden i de enkelte medlemslande. Regionsudvalget hilser det derfor velkommen, at Kommissionen vil stille forslag om forsyning af Fællesskabet med omfattende sammenlignelige data på sundhedsområdet med det formål af kunne målrette den sundhedsmæssige indsats i medlemsstaterne. Et sådant overblik er påkrævet, netop fordi sundhedsområdet er præget af forskelligartethed medlemsstaterne imellem. Regionsudvalget opfordrer endvidere Kommissionen til at supplere et sådant overblik med vurderinger og anbefalinger til forbedring af indsatsen på folkesundhedsområdet i de enkelte medlemslande.

43. Regionsudvalget hilser Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutninger om udarbejdelse af handlingsprogrammer om kræft, folkesundhed, bekæmpelse af narkotikamisbrug, AIDS og visse andre smitsomme sygdomme velkomne og forventer, at disse bliver vedtaget i 1995.

44. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at overveje, hvad der yderligere kan gøres for at iværksætte og støtte lokale og regionale programmer til forbedring af det basale grundlag for specifikke aktioner, der kan forbedre sundhedstilstanden.

VIII. UDVIKLING AF DEN INTERNATIONALE DIMENSION

45. Regionsudvalget erindrer sig konklusionerne fra det sociale topmøde i København i marts 1995 og er enig med Kommissionen i dens konstatering af, at social- og arbejdsmarkedspolitikken spiller en stadig større rolle for Unionens forbindelser med tredjelande.

46. Regionsudvalget finder det påkrævet, at det i det sociale handlingsprogram understreges, at Unionen i dens kontakt til tredjelande særligt søger at fremme Unionens grundlæggende målsætninger såsom princippet om bæredygtig udvikling, princippet om demokratisk styre - herunder demokratisk lokalt selvstyre og lokal deltagelse i planlægningen af bæredygtig udvikling. Endvidere bør handlingsprogrammet indeholde henvisning til det gode lederskabs afgørende betydning for udviklingen af bæredygtige samfundsmodeller.

47. Regionsudvalget gentager sin opfordring til, at EU i højere grad bestræber sig for at få indført sociale mindstenormer i internationale handelsaftaler, således at produkter fremstillet på social uacceptabel måde - herunder produkter fremstillet ved anvendelse af børnearbejde - diskrimineres. Formuleringen og gennemførelsen af sådanne normer bør imidlertid ikke alene overlades til den nye verdenshandelsorganisation som organ for den frie verdenshandel, men bør foregå i samarbejde med Den Internationale Arbejdsorganisation.

IX. FOR ET MERE AKTIVT SAMFUND

48. Regionsudvalget erklærer sig enig i, at udviklingen går i retning af omfattende og hurtige strukturforandringer, der griber ind og ændrer på alle samfundsniveauer i Den Europæiske Union.

49. Regionsudvalget har noteret sig Kommissionens udtalelse om, at der bør findes en ny balance mellem lovgivning og kollektive forhandlinger. Dette synspunkt hilser Regionsudvalget velkommen, idet det samtidig understreger, at arbejdsmarkedets parters deltagelse i udformningen af den europæiske social- og arbejdsmarkedspolitik bør intensiveres og udbredes.

50. Regionsudvalget ønsker derfor at fremhæve sin støtte til det videre arbejde med styrkelsen af den sociale dialog, således som det har fundet udtryk i handlingsprogrammet.

51. Regionsudvalget har med tilfredshed noteret sig oprettelsen af et europæisk uddannelsescenter vedrørende arbejdsmarkedsrelationerne, og Udvalget ser frem til de kommende resultater af dette instituts arbejde.

X. SOCIAL- OG ARBEJDSMARKEDSPOLITISKE ANALYSER OG FORSKNING PÅ MELLEMLANGT SIGT

52. Regionsudvalget støtter Kommissionens synspunkt om, at der til stadighed er behov for analyse og forskning på det sociale og arbejdspolitiske område.

53. Regionsudvalget mener, at en sådan analyse og forskning kan medvirke til at beskrive nye udviklingstendenser, behov og muligheder, og at resultaterne af disse initiativer vil blive et nyttigt redskab til at skabe overblik over den kommende tids forestående problemer, ligesom disse kan indgå i grundlaget for beslutninger om forebyggelse af økonomiske uhensigtsmæssigheder i Den Europæiske Union.

54. Regionsudvalget går ud fra, at også forsknings- og analyseresultater fra medlemslandene vil blive inddraget i Fællesskabets samlede, tilgængelige vidensbase.

XI. EN MERE EFFEKTIV ANVENDELSE AF DEN EUROPÆISKE LOVGIVNING

55. Regionsudvalget henviser til, at medlemsstaterne gennem lovgivning og ved kollektive overenskomster og aftaler regulerer ansættelsesvilkår i Unionen. Regionsudvalget er samtidig af den opfattelse, at i det omfang EU-lovgivning allerede er vedtaget, er det af den yderste vigtighed, at denne lovgivning gennemføres og anvendes overalt i Unionen.

56. Regionsudvalget har fuld tillid til, at arbejdsmarkedets parter i de enkelte medlemsstater i stigende grad vil indgå i de nationale implementeringsprocesser og således, at de også på dette område påtager sig et ansvar for den videre udvikling af arbejds- og socialpolitikken. Regionsudvalget har i denne henseende noteret sig Rådets tidligere vedtagne meddelelser om implementeringen og de initiativer, som Kommissionen i denne henseende tilkendegiver at ville gennemføre.

Bruxelles, den 20. september 1995.

Jacques BLANC

Formand for Regionsudvalget