life' KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 26.11.1997 
KOM(97)626 endelig udg. 
mmm 
BEDRE LOVGIVNING 1997 
KOMMISSIONENS RAPPORT TIL DET EUROPÆISKE RÅD 

INDHOLD 
INDLEDNING 
I. FORBEREDELSE AF LOVFORSLAGENE 2 
1) Oversigt over Kommissionens lovgivningsinitiativer 2 
2) Nærhed/proportionalitet 3 
3) Høring 5 
4) EU-lovgivningens redaktionelle kvalitet 6 
BL REVISIONEN AF GÆLDENDE LOVE 6 
1) Forenkling 6 
2) Kodificering, konsolidering og omarbejdelse 7 
HL ADGANGEN TIL INFORMATION OM EU-RETTEN 
KONKLUSIONER 
4<L 
BILAG I Andelen af officielle forslag til nye love i forhold til alle 
Kommissionens forslag : sammenligning fra 1990. 
BILAG II Kommissionens initiativer i 1997 
BILAG III Samlet antal forslag til tekniske regler, som medlemsstaterne har 
meddelt 
BILAG IV Kommissionens reaktioner på forsalg til tekniske regler meddelt i 
1996 
BILAG V Status over forenklingstiltagene 
BILAG VI Status over kodificeringerne siden Det Europæiske Råd i 
Edinburgh i 1992. 
AL 
INDLEDNING 
Formålet med denne årsrapport til Det Europæiske Råd1 er at beskrive Kommissionens 
forskellige tiltag for at forbedre Fællesskabets lovgivning. Rapporten viser, at de 
betydelige anstrengelser, som Komimssionen har gjort sig siden Det Europæiske Råd i 
Edinburgh, har båret frugt, og den 5r derfor en bekræftelse af Kommissionens tendens 
til "at handle mindre, men bedre", i højere grad at rådføre sig med de interesserede 
parter, forbedre teksternes redaktionelle kvalitet, forenkle og kodificere gældende 
lovgivning, samt at forbedre mulighederne for at få kendskab til EU-retten. 
Kommissionens hensigt med sine omfattende initiativer til interne reformer, f. eks. 
MAP 20002 og SEM 20003, er netop at få mulighed for at styre udviklingen i denne 
retning. 
Det er dog ikke blot Kommissionens opgave at forbedre lovgivningen, men også 
Europa-Parlamentets og Rådets, fordi det er disse institutioner, der skal vedtage den. 
Der er således tale om et fælles og delt ansvar, der kræver, at de mål, der opstilles, er 
sammenfaldende. Det må imidlertid konstateres, at dette ikke altid er tilfældet, for 
erfaringen viser, at hvis der kræves enstemmighed i Rådet - dog ikke udelukkende i 
det tilfælde - medfører kravet om at finde et kompromis, som alle kan acceptere, ofte, 
at det grundliggende forslag bliver mere kompliceret. Ligeledes betyder de ændringer 
af teksterne, der skyldes Europa-Parlamentets ændringsforslag, i visse tilfælde ikke 
nødvendigvis en forenkling og forbedring af læseligheden. Ligeledes ses det, at 
forslagene til forenkling og kodificering har tendens til at forblive længe på 
forslagsstadiet. 
Medlemsstaterne selv må bestræbe sig på at gennemføre EU-retten efFektivt. I dag - 5 
år efter 1992-fristen - har de endnu ikke vedtaget næsten 25% af foranstaltningerne til 
gennemførelse af det indre marked og en tilsvarende situation gør sig gældende f 
eks.inden for miljø. Det er således ikke nok, at medlemsstaterne 
træffergennemførelsesforanstaltninger. De skal også være i overensstemmelse med EU-
lovgivningen og anvendes korrekt. 
Kommissionen erkender i denne forbindelse, at "at lovgive bedre" også er på EU-plan 
at vedtage tekster, der er lette at transformere og anvende på nationalt plan. 
Medlemsstaterne har også et stort ansvar for både kvantiteten og kvaliteten af den 
lovgivning, de vedtager. Det kan konstateres, at medlemsstaternes produktion af love 
stadig er overvældende og kompleks, og indebærer risiko for, at markedet 
i Denne rapport udarbejdes efter ønske fra Det Europæiske Råd i Edinburgh i december 1992 og 
efterfølgende Europæiske råd samt i overensstemmelse med den interinstitutionelle aftale af 
29.10.1993 om iværksættelse af nærhedsprincippet. (EF-Bull 10-1993, s. 128). Efter de første 
rapporter fra 1993 (COM (93)545) og 1994 (COM (94) 533) randt Kommissionendet nødvendigt at 
udvide rapporternes indhold til at beskrive samdige tiltag, der tager sigte på at forbedre 
lovgivningens kvalitet. ("Bedre lovgivning"). Dette princip blev godkendt af Det Europæiske Råd. 
Rapporterne fra 1995 (CSE (95)580) og 1996 (CSE (96) 7) overholder dette princip, og rapporten 
for 1997 lægger sig på samme linje. 
2 MAP 2000 - Modernisering af administration og personalepolitik med henblik på år 2000. 
3 SEM 2000 rase II (mod en bedre intern finansforvaltning, SEC (95) 1301) og SEM 2000 fase III (en 
bedre finansiel koordination mellem Kommissionens tjenester og medlemsstaterne, SEC (97)1060 
oversendt den 28/05/1997) 
lc 
fragmenteres. Medlemsstaterne må derfor aktivt deltage i den igangværende forbedring 
af lovgivningskvaliteten. 
L FORBEREDELSE AF LOVFORSLAGENE 
D.Qversigt over Kommissionens lovgivningsinitiativer 
Officielle forslag. 
Antallet af ny lovforslag har siden begyndelsen af 1990'erne været stærkt faldende, selv 
om antallet af forslag som sådan kun er gået lidt tilbage (BILAG II). Denne tendens er 
blevet yderligere markant, efter at den nuværende Kommission er tiltrådt, fordi den lige 
siden den begyndte sin embedsperiode i 1995, har lagt vægt på at handle mindre, men 
bedre, dvs. på at koncentrere sig om de politiske prioriteringer. Mere fællesskab 
betyder således ikke nødvendigvis flere love, og de resultater, som Kommissionen har 
nået, viser, at det er lykkedes at overholde dette princip. 
Denne faldende tendens skyldes i første række den vægt, der lægges på 
nærhedsprincippet, men også, at programmet for det indre marked i Hvidbogen fra 
1985 nu er afsluttet, og mere generelt, at der nu også anvendes andre instrumenter end 
lovgivning til EU's opbygning (f eks. kræver de nye tiltag vedrørende Beskæftigelsen, 
den fælles valuta og den nye handlingsplan for det indre marked ikke lovgivning). Men 
Kommissionen, der er den institution, der har initiativretten, må handle, når det er 
nødvendigt (det må huskes, at et EU-tiltag eventuelt kan forhindre, at medlemsstaterne 
træffer en lang række spredte foranstaltninger). Der er således på baggrund af de tiltag, 
der følger af Agenda 20004, intet usædvanligt i, at der i lovgivningsprogrammet for 
1998 forudses en vis stigning i antallet af nye lovforslag, især inden for strukturfondene 
og den fælles landbrugspolitik. 
Tabellen i BILAG II viser fordelingen af de officielle forslag og omfatter, bortset fra 
nye love, akter vedrørende forbindelserne udadtil, akter til revision af tidligere 
lovgivning eller til opfølgning af tiltag, der allerede er sat i gang, og 
gennemførelsesbestemmelser. Kommissionen skal tage et antal initiativer, der er den 
direkte konsekvens af internationale forpligtelser, gældende EU-akter og lovmæssige 
krav fra andre institutioner eller medlemsstaterne. Mange 
gennemførelsesforanstaltninger skyldes, at den lovgivende EU-instans i visse tilfælde 
har beholdt gennemførelsesbeføjelserne, oftest på grund af manglende enighed om 
betingelserne for at tildele Kommissionen dem. Forslag af denne art, der på grund af 
deres antal lægger yderligere byrder på Europa-Parlamentet og Rådet, kan eventuelt i 
fremtiden erstattes af foranstaltninger, som Kommissionen skal træffe efter høring af 
udvalgene. 
For så vidt angår tekniske regler er det medlemsstaterne der sørger for den største del 
af denne lovgivning, som er i stærk stigning (se BILAG III og IV). 
COM (97)2000 oversendt den 16/07/1997. 
Endelig sørger Kommissionen hele tiden for at gerne alle forslag, der ikke længere er 
nødvendige, eller som udviklingen er løbet fra. Den trækker derfor hvert år et antal 
forslag tilbage, fordi der er blevet forældede : 61 i 1995,48 i 1996, ca. 30 i 1997 . 
Dokumenter til brug ved forhandlinger og høringer samt rapporter 
Som det ses i BILAG II udarbejder Kommissionen hvert år talrige sådanne 
dokumenter. Dokumenter til brug ved forhandlinger og høringer (grøn- og hvidbøger 
samt visse meddelelser) har til formål at fremme debatten med alle interesserede parter 
for at konstatere, om det er hensigtsmæssigt at beslutte et tiltag (se nr. 3 i det 
følgende). Rapporterne, der udgør den største del af denne type dokumenter (50%) 
kommer almindeligvis i stand efter anmodninger fra Europa-Parlamentet og Rådet, der 
oftest er foranlediget af lovgivning. Det forekommer hensigtsmæssigt at forenkle eller 
endog rationalisere disse forpligtelser. 
2). Nærhed/proportionalitet 
Nærheds- og proportionalitetsprincipperne er den røde tråd i Kommissionens 
initiativer, og den har altid nøje overholdt de retningslinjer, der har været gældende for 
deres anvendelse (fastlagt på Det Europæiske Råd i Edinburgh mest på initiativ af 
Kommissionen). Disse principper er nu anført i en protokol, der ved Amsterdam­
traktaten skal vedlægges EF-traktaten. 
Nærhed. 
Kommissionen vil i overensstemmelse med artikel 3B i EF-traktaten fortsat 
koncentrere sig om de foranstaltninger, der er nødvendige og meste effektive til at nå 
de mål, som ikke kan opnås ved nationale tiltag alene. Der foretages en systematisk 
evaluering af hvert enkelt tilfælde, hver gang der påtænkes et tiltag. 
Kommissionens bestræbelser har båret frugt. Antallet af nye lovgivningsforslag5 er 
således kun 7, heraf 46 inden for EU's enekompetence, hvor nærhedsprincippet ikke 
gælder. Antallet af forslag på områder, hvor kompetencen er delt, er dermed kun 37. 
Kommissionen har i disse tilfælde redegjort for sit valg i forslagets begrundelse. 
Kommissionen har ligeledes samtidig valgt at anbefale andre muligheder end 
lovgivning, f. eks. forhandlingsaftaler med erhvervslivet på miljøområdet. Rådet og 
De nye lovgivningsinitiativer er fastlagt i Kommissionens årlige arbejdsprogram 
Overvågning af budgetstillingerne i medlemsstaterne (COM(97) 305 og 306 oversendt 
10/06/1997); ansvarsforsikring for motorkøretøjer (COM(97) 510 oversendt 3/10/1997; 
juridisk beskyttelse af adgangsstyrede og adgangsstyrende tjenester (telekommunikation) 
(COM(97)356 oversendt 2/10/1997); forskning og teknologisk udvikling (COM(97)142 
oversendt 1/04/1997). 
Unges frivillinge tjeneste (COM(96)610 oversendt 18/11/1997); lufttransport: 
personaleuddannelse (COM(97) 382 oversendt 22/7/1997); vejtransport : betingelser for 
adgang til erhvervet (COM(97) 25 oversendt 27/01/1997). 
Europa-Parlamentet har ved resolutioner og beslutninger, som de fornylig har 
vedtaget8, støttet Kommissionens fremgangsmåde. 
I andre tilfælde er det ved tilslutningen til internationale aftaler muligt at integrere disse 
eller de beslutninger, der træffes med henblik på deres gennemførelse, i EU's retsorden 
og dermed gøre dem umiddelbart gældende. Med andre ord kan formålet med et 
påtænkt tiltag ofte bedre gennemføres på internationalt plan end på EU-plan eller 
medlemsstatsniveau (anvendelse af nærhedsprincippet "i opadgående retning"). Det 
gælder f. eks. for forslaget til "tekniske standarder for biler", der for øjeblikket er til 
behandling i Rådet9. 
Proportionalitetsprincippet. 
Forskellige eksempler viser, hvorledes Kommissionen overholder 
proprotionalitetsprincippet. 
Således er Kommissionen meget forsigtig ved valget af, hvilket instrument der skal 
vedtages, og den anvender i stadig højere grad direktiver, der kun fastsætter de 
vigtigste principper10, og fælles mindsteforanstaltninger11. Det må ganske vist, især ved 
en dialog med medlemsstaternes institutioner, undgås, at direktiverne åbner vejen for 
alle mulige forskellige nationale love, men Kommissionen er overbevist om, at de er et 
udmærket middel til at få proportionalitetsprincippet overholdt. Denne metode blev i 
øvrigt tiltrådt med den protokol, der ved Amsterdam-traktaten skal tilknyttes EF-
traktaten. 
Det kan ligeledes ved en evaluering af forslagenes virkning nogenlunde kontrolleres, i 
hvor høj grad proportionalitetsprincippet overholdes. Det er en vanskelig opgave, 
således som både medlemsstaternes forskellige resultater og de forskellige metoder, 
der har været anvendt, viser. Der er imidlertid gjort fremskridt. 
Det fastsættes bl. a. i den handlingsplan12, som Det Europæiske Råd vedtog i 
Amsterdam, at forslag vedrørende det indre marked skal drøftes i et europæisk 
virksomhedspanel (bestående af små og mellemstore virksomheder), for at det kan 
evalueres, hvilke administrative omkostninger og følger de nye forslag til lovtekster får 
for virksomhederne. Kommissionen vil i løbet af 1998 oprette en forsøgsordning til 
dette formål. 
10 Rådets iesolution af 7/10/1997 (JO C 321 af 22/10/1997, s.6) og Europa-Parlamentets 
beslutning af 17/7/1997 (EFT C 286 af 22/09/1997). 
Forslag til afgørelse om EU's tiltrædelse af aftalen med FN's Økonomiske Kommission for 
Europa om indførelse af ensartede vilkår for godkendelse og gensidig anerkendelse af 
godkendelse af udstyr og dele til motorkøretøjer, COM(95) 723 oversendt 12/01/1996. 
Der er blevet vedtaget sådanne forslag til direktiver vedrørende vandpolitikken (COM (97) 
49), moms på teletjenester (COM (97) 4) og transport ad søvejen af farligt gods (COM (97) 
367). 
F. eks. vedrørende beskatning af energi (COM (97) 30 ) og lufthavnsafgifter (COM (97) 
154). 
CSE (97) 1 oversendt 9/06/1997 
3). Høring 
Formålet med de høringer, som kommissionen i vidt omfang gennemfører under 
forberedelserne af sine forslag, ei gennemsigtighed og medvirken. Efter en sådan 
høring - der er så omfattende som îuligt - kan Kommissionen foretage sit valg under 
hensyn til EU's interesser og med fildt kendskab til holdningerne hos de berørte, samt 
uden at den af den grund fralægger ; ig sit ansvar. 
Kommissionen havde sidste år lovet at dens kommende grøn- og hvidbøger ville blive 
mere homogene og målrettede. Listen13 fra i år viser, at den har nået sit mål. Adgangen 
til dem er i øvrigt blevet forbedret via Internettet. 
Grøn- og hvidbøgerne har bevisv deres nytte. Som eksempel kan blot nævnes 
grønbogen om ophavsrettigheder14 Kommissionen vil inden årets udgang vedtage et 
forslag, hvori der tages hensyn til ds talrige bemærkninger, der er modtaget efter dens 
offentliggørelse. Kommissionen håber, at andre dokumenter af samme type, f. eks. 
grønbogen om de generelle principper for levnedsmiddellovgivning15, vil få samme 
virkning. 
Foruden de meningstilkendegivelser, Kommissionen får via grøn- og hvidbøgerne, 
indhenter den udtalelser ved hjælp af meddelelser. Det gælder f eks. inden for 
konkurrence, hvor den påtænker an decentral anvendelse af EF-traktatens artikel 85 og 
86, hvorved opgaverne bliver bedre fordelt mellem Medlemsstaterne og EU16. 
Desuden bidrager det store net af rådgivende udvalg bestående af fagfolk og 
ekspertgrupperne effektivt til, at indhentningen af udtalelser er effektiv. Blandt de 
rådgivende udvalg er ca. 10 videnskabelige udvalg netop blevet omorganiseret. De er 
sammensat af uafhængige eksperter og deres udtalelser bliver nu offentliggjort via 
Internettet. 
Kommissionen fører ligeledes en vedvarende dialog med interessegrupperne, der 
konstruktivt deltager i dens arbejde, især i udarbejdelsen af tekniske regler. 
Kommissionens udsendte i 1997 en fortegnelse med ca. 600 organisationer. Den vil 
fortsætte sin politik og ikke ændre på den betydning, som den tillægger disse 
interessegrupper. 
13 
15 Grønbøger om konkurrencepolitikken og vertikale begrænsninger, partnerskabet for en ny 
arbejdstilrettelæggelse, supplerende pensioner i det indre marked, EF-patentet og 
fødevarelovgivningen. Hvidbogen om de sektorer og aktiviteter, der er udelukket fra 
direktivet om arbejdstid. 
Hvidbogen om de sektorer og aktiviteter, der er udelukket fra direktivet om arbejdstid. 
COM (95) 382 endel. oversendt 27/7/1995 
COM (97) 176 endel. oversendt 13/5/1997 
Meddelelse fra Kommissionen om samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaternes 
konkurrencemyndigheder om behandlingen af sager, der falder under traktatens artikel 85 og 
86 (C3019 af 10/10/1997). 
Endelig er i år den procedure taget i anvendelse, der omhandles i "aftalen om social- og 
arbejdsmarkedspolitikken", og hvorefter resultaterne afhøringerne af arbejdsmarkedets 
parter17 skal iværksættes ved lovgivning. 
4). EU-loveivningens redaktionelle kvalitet 
EU-lovgivningen skal være klar, sammenhængende og utvetydig, og affattes efter 
ensartede regler for, hvorledes lovgivning skal udformes. Alle institutioner har de 
seneste år truffet foranstaltninger til efterlevelse af disse regler. F. eks har Rådet 
vedtaget en resolution om kvaliteten af affattelsen af EF-lovgivningen18 
En stor del af Kommissionens "almindelige retningslinjer for lovgivningspolitikken"19, 
som den vedtog i 1996, vedrører den redaktionelle kvalitet. I år har den ajourført 
"tekniske lovgivningsregler" som er en vejledning til Kommissionen tjenester 
vedrørende affattelsen af lovforslag og andre retsakter. Den har desuden til hensigt at 
forbedre præsentationen af lovteksterne, således at de kan udsendes på de elektroniske 
medier SEI-LEG-projektet). 
Selv om alle institutionerne er enige om denne fremgangsmåde, må der endnu gøres en 
indsats for, at den følges på ensartet måde. Der er derfor vedlagt en erklæring som 
bilag til Amsterdam-traktatens slutakt, hvori Europa-Parlamentet, Rådet og 
Kommissionen opfordres til at vedtage retningslinjer for, hvorledes den redaktionelle 
kvalitet af love kan forbedres. Kommissionen ønsker på denne måde at nå frem til 
fælles regler for kvaliteten af lovene. 
H. REVISIONEN AF GÆLDENDE LOVE 
1). Forenkling 
Kommissionen har energisk inden for alle områder fortsat det forenklingsarbejde, som 
den indledte efter Det Europæiske Råd i Edinburgh (1992) og Bruxelles (1993). Den 
har i år fremlagt 10 forslag inden for landbrug, konkurrence, energi, miljø, beskatning, 
industriprodukter, gensidig anerkendelse af eksamensbeviser, statistik og telekom. Den 
har ligeledes truffet 1 beslutning om forenkling inden for statistik. 
Forskellige eksempier viser, hvorledes Kommissionen gennemfører sin forenkling. Den 
har f. eks. inden for det meget komplicerede område, som vandforsyning er, forelagt 
forslag til et rammedirektiv20, der skal sikre større sammenhæng, og som ophæver 6 
retsakter. Inden for videnskabelig forskning har den fremlagt et udkast til afgørelse til 
17 Rammeaftalen om deltidsarbejde blev stadfæstet ved et forslag fra Kommissionen (COM(97) 
392 oversendt 14/07/1997). Arbejdsmarkedets parter er på samme måde blevet hørt om 
forebyggelsen af seksuel chikane og om oplysning og høring af arbejdstagerne på nationalt 
plan. 
Resolution af 8/06/1993 (EFT C 166 af 17/06/1993). 
Bull. 1/2 1996, punkt 1.10.11. 
COM (94) 49 oversendt 15/04/1997. 
harmonisering og forenkling a adgangen til og iværksættelsen af samtlige 
forskningsprogrammer under 5. rar meprogram21. 
BILAG V indeholder en oversigt ever samtlige Kommissionens forenklingstiltag siden 
Det Europæiske Råd i Bruxelles g en status over Rådets og Europa-Parlamentets 
arbejde. 
På Det Europæiske Råd i Amsterdam i juni 1997 fik disse retningslinjer opbakning, og 
Kommissionen fik bemyndigelse tilut igangsætte to omfattende initiativer : 
- handlingsplanen for det indre marked indeholder et program for glidende 
forenkhng ved hjælp af der nyskabende metode, der blev indført i 1996 med 
SLIM (forenkling af love vedrørende det indre marked), og andre bestående 
forenklingsmetoder. Forenldingen bliver dermed den afgørende faktor i det 
indre marked, der skal sikre bedre transformering og gennemførelse af EU-
lovgivningen. I år er anden fase af SLIM blevet indledt inden for moms, den 
kombinerede nomenklatur for udenrigshandelen, banktjenester og gødning. 
Ifølge handlingsplanen skal en tredje fase igangsættes i januar og en fjerde i maj 
1998. For at det indre marked således kan fungere tilfredsstillende, er det 
nødvendigt, at Europa-Perlamentet og Rådet hurtigt vedtager Kommissionens 
forslag herom. Ved hjælp af en handlingsplan tilskyndes medlemsstaterne i 
øvrigt til at tage egne initiativer til forenkling på nationalt plan. De aflagde 
rapport til Rådet (det indre marked) herom den 27. november. 
- Kommissionen har oprettet "en task force for forenkling af 
erhvervsklimaet" (BEST)22. Dens formål er at udpege de lovgivningsmæssige 
og administrative byrder, der belaster de små og mellemstore virksomheder. 
Denne task-force er sammensat af uafhængige eksperter fra medlemsstaterne 
og skal medvirke til at finde frem til, hvorledes disse virksomheder bedst kan 
trives og udvikle sig. Både EU og medlemsstaterne kan få glæde af dens 
resultater. BEST påbegyndte sit arbejde i oktober og har fremlagt sin 
interimsrapport, som Kommissionen oversendte til Det Europæiske Råd om 
beskæftigelse, der afholdtes 21. og 22. november. En endelig rapport skal 
afleveres til Kommissionen i maj 1998, på grundlag af hvilken den vil fremsætte 
sine bemærkninger med henblik på Det Europæiske Råd i Cardiff. 
2)» Kodificering, konsolidering og omarbejdelse 
Kodificering er et stort teknisk arbejde, hvis det tages i betragtning, hvor mange 
ændringer, der er vedtaget for de fleste lovinstrumenter, og de krav, som 
flersprogetheden medfører. Det skal desuden tages i betragtning, at antallet af 
forskrifter, der skal kodificeres, er i konstant udvikling, hvilket komplicerer arbejdet. 
22 Forslag om regler for deltagelse i EU's F&U tiltag og om udbredelse af 
forskningsresultaterne (artikel 130 J EF). 
SEC (97) 1697 
Kommissionen fortsætter sit arbejde, (se status i BILAG VI). Inden udgangen af 1997 
vil nye forslag til kodificering være oversendt til Europa-Parlamentet og Rådet23, som 
medfører ophævelse af ca. 61 retsakter. Kommissionen har nu påpeget, inden for hvilke 
sektorer der skal gøres en særlig indsats i perioden 1998/2000. Det gælder mærkning 
af levnedsmidler, farmaceutika, arbejdssikkerhed, told, indirekte beskatning og 
landbrug. 
Sideløbende med kodificeringen er Kommissionen for at imødekomme ønsker fra 
brugerne af EU-retten gået i gang med en konsolidering. Det er et meget nyttigt tiltag 
for alle "forbrugere", der imidlertid udelukkende tjener til oplysning, og derfor er uden 
retsvirkninger. Således er over 310 basisakter blevet konsolideret i perioden 1995 til 
oktober 1997, hvilket svarer til 2500 behandlede tekster, der hver er på 9 eller 11 
sprog. Siden 1. juli 1997 er disse tekster gradvis blevet indlæst på Europa-serveren, 
hvor de stilles gratis til rådighed via Internet (se III i det følgende). 
Omarbejdelse foretages ved en ny ændring af en basisakt. Herved vedtages en helt ny 
retsakt, og den gamle ophæves. Det er den bedste løsning til hele tiden at sikre klarhed 
i lovgivningen og er ofte et alternativ til kodificeringen. Kommissionen minder om, at 
mere systematisk omarbejdelse vil kræve, at der indgås en interinstitutionel aftale med 
Europa-Parlamentet og Rådet. Institutionernes juridiske afdelinger har indledt tekniske 
forhandlinger om spørgsmålet, og det er Kommissionens ønske, at Det Europæiske 
Råd opfordrer dem til at fremskynde dette arbejde. 
ffl. ADGANG TIL INFORMATION OM EU-RETTEN 
Det er for virksomheder og private vigtigt at have adgang til information om EU-
retten, hvis de ønsker at udnytte det indre markeds og EU-politikkernes muligheder 
fuldtud. Kommissionen vil benytte alle den nye informationsteknologis muligheder, bl. 
a. Internettet, hertil. Der er reelt tale om revolutionerende nye muligheder for 
adgangen til EU-retten. 
Den interinstitutionelle hjemmeside "Europa" på Internet er midtpunkt for talrige 
initiativer i denne retning, bl. a. 
- det prioriterede tiltag "Borger i Europa", hvis formål er at underrette 
borgerne om deres rettigheder24. Anden etape af dette tiltag igangsættes i 
december 1997. 
- et proiekt med det formål at åbne adgangen til information om EU-retten. Det 
er allerede nu muligt at informere sig om Domstolens nyeste domme og om den 
konsoliderede lovgivning. Fra 1. januar 1998 udvides denne mulighed til den 
23 
24 Især forslagene om fiskeri i Østersøen, finansieringen af den fælles landbrugspolitik, 
skadelige organismer, EU's egne indtægter og kollektive afskedigelser (ændret forslag til 
kodificering). 
Når de arbejder, tager ophold, studerer eller forsker i et andet EU-land; ved køb af varer eller 
tjenester i det indre marked, ved rejser i et andet EU-land; om lige muligheder formænd og 
kvinder i EU. 
øvrige gældende EU-lovgivning og til EFT's C- og L-udgaver, efterhånden 
som de udkommer. 
- Et projekt med rådgivningskontorer, som planlagt i handlingsplanen for det 
indre marked for juli 1998. Formålet hermed er at give oplysning om alle EU-
bestemmelser med virkninger for virksomhederne. 
Kommissionen har i samme hensigt om at forbedre informationen offentliggjort nogle 
praktiske vejledninger25, hvori de beskrives, hvorledes EU-lovene anvendes. 
Følgende konklusioner kan drages af denne rapport: 
Kommissionen har i løbet af en række år taget en hel del initiativer til at 
forbedre EU-lovenes kvalitet, til forenkling og kodificering af gældende love og 
ti| at forbedre mulighederne for at få information om EU-retten. Processen er i 
gang, og der er allerede nu opbygget en lovgivningskultur; 
denne udvikling vil forstærkes, og, som f. eks. handlingsplanen for det indre 
marked og BEST viser, vil der blive tale om vigtige tiltag i fremtiden. 
Metoderne er nu tilstrækkeligt gennemprøvede. Kommissionen håber, at den 
konference, som det britiske rådsformandskab vil afholde i marts 1998, vil 
betyde en opfølgning af disse tiltag; 
resultaterne bliver imidlertid kun tilfredsstillende, hvis de i højere grad støttes af 
Europa-Parlamentet og Rådet, som det bl. a. påhviler at vedtage de talrige 
forslag til forenkling og kodificering, som de i øjeblikket har tiet forelagt; 
medlemsstaterne spiller en stor rolle i denne forbindelse. De tegner sig for den 
største del af lovgivningen, og de skal på nationalt plan udmønte de 
bestræbelser, der gøres på EU-niveau; 
Desuden må, når de anmoder Kommissionen om at fremsætte forslag, medvirke 
til forbedringen af lovene ved først at vurdere, om det er hensigtsmæssigt. 
Forbedringen af lovenes kvalitet skal som fremhævet på Det Europæiske Råds møde i 
Amsterdam fortsat prioriteres politisk, både af Den Europæiske Union og af 
medlemsstaterne. Betydningen af bedre love må ikke undervurderes, hvis man vil 
forbedre borgernes opfattelse af EU, øge vore virksomheders konkurrenceevne og 
skabe de bedste forudsætninger for udvidelsen. 
25 Se f. eks. følgende, der allerede er offentliggjort eller på vej til at blive det: vejledningerne 
om tekniske forskrifter, lavspænding, elektromagnetisk kompatibilitet, sikkerheden og 
sundheden for arbejdstagere, som er gravide, arbejdsbetinget stress og reglerne for 
produktion, markedsføring og import af animalske produkter til konsum. 

ANDELEN AF OFFICIELLE FORSLAG TIL NYE LOVE I FORHOLD TIL ALLE KOMMISSIONENS FORSLAG: 
SAMMENLIGNING FRA 1990 BILAG I 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 
I Officielle forslag til nye love D Andre forslag 1997* 1998** 
• Situationen pr. 10/11/1997 
•To/ventef 
KOMMISSIONENS INITIATIVER 11997** BILAG II 
FORMELLE FORSLAG 
I Opfølgning af 
indledte tittag : 34 
10% l Nye love: 7* 
2% l Revision af love 
23 
7% 
I Internationale 
forbindelser: 183 
55% D Gennemførelses­
bestemmelser : 88 
26% 
* Forslagene til nye tove er anført i Kommissionens årlige arbejdsprogram 
DOKUMENTER TIL OVERVEJELSE OG HØRING SAMT RAPPORTER 
a Arbejdsdokumenter 
. 7 ø Grøn-/hvidbøger : 6 
3% 3% 
(Rapporter: 116 
50% I Meddelelser: 103 
44% 
" Situationen pr. IWW997 
Kilde : APC-databasen, der omfatter alle Kommissionens forslag med angivelse af, på hvilket stadmm af proceduren de befinder sig. 
>nn 
BILAG III 
Samlet antal forslag til tekniske regler, som medlemsstaterne har givet meddelelse om 
(Forslag om tekniske produktspedt'kationer meddelt i overensstemmelse med direktiv 83/189/CEE) 
400 O Meddelelser 
I Udtalelser om forslag, der evt. 
medfører overtrasdelser af EU-retten 
* Disse tal omfatter ikke de 230 meddelelser 
1997 - om regler, som Nederlandene i de 
seneste år har vedtaget i modstrid med EU-
retten, udsendt efter Domstolens dom "CIA 
Security International S.A. " (Sag C-194/94). fra 
^ 
C 1993 1994 1995 1996 1997 (fremskrevet) 
BILAG IV 
Kommissionens reaktioner på forslagene til tekniske regier meddelt i 1996 
(Forslag om tekniske produktspecifikationer meddelt i overensstemmelse med direktiv 83/189/EØF) 
600 
500 
Meddelelser om forslag til Kommissionen Bemærkninger Udtalelser Blokeringer 
Bemærkningerne er forslag med henblik på at undgå hindringer for, at det indre marked kan fungere. 
Udtalelserne er en formel advarsel om, at forslaget er uforeneligt med EU-retten. 
Blokeringerne sker, når Kommissionen forbereder et forslag om samme spørgsmål, eller Rådet har vedtaget en fælles holdning om forslaget. 
BILAG V 
STATUS OVER FORENKLINGEN 
AU 

KOMMISSIONENS FORSLAG TIL FORENKLING OG STATUS DEROVER 
SEKTOR I KOMMISSIONENS I OPFØLGNING 
FORENKLINGSINITIATIV 
LEVNEDSMIDLER 
Levnedsmidler bestemt til Forslag til Europa-Parlamentets Fælles holdning vedtaget af 
særlig ernæring (tilnærmelse og Rådets direktiv, oversendt Rådet 22/07/1997. 
af lovgivning) 28/03/1994, (COM (94) 97). Andenbehandlingen i Europa-
Parlamentet planlagt til 
15/12/1997. Den fælles 
holdning opfylder ikke helt det 
oprindelige mål for forenkling. 
Sagen kan blive eksempel på, at 
ikke alle Kommissionens 
forslag om forenkling vedtages 
i Rådet. 
Mineralvand (tilnærmelse af Forslag til Europa-Parlamentets Europa-Parlamentets og Rådets 
lovgivninger) og Rådets direktiv, oversendt direktiv 96/70/EF ( EFT L 299 
17/10/1994, COM (94) 423. af 23/11/1996). 
Vertikale direktiver om 7 forslag til Europa- Europa-Parlamentet afgav i 
chokolade, frugtsaft, Parlamentets og Rådets oktober 1997 udtalelse om 
marmelade, honning, kaffe, direktiv, oversendt 30/05/19%, forslagene om kaffe og 
mælk COM (95) 722. chokolade. Der forventes 
politisk enighed i Rådet (indre 
marked) om forslaget om kaffe 
27/11/1997. 
Levnedsmidler (generelt) Vedtagelsen af grønbogen om 
almindelige principper for 
levnedsmiddellovgivningen 
30/04/1997 COM (97) 176. 
Dette dokument indeholder 
forskellige forslag til forenkling 
på dette område. Analyse i 
gang af reaktionerne fra de 
berørte kredse. 
Gødning Direktiv 76/116/EØF (EFTL 24 
af 30/01/1976) evalueres i 
øjeblikket med henblik på 
forenkling som led i anden fase 
afSLIM. 
/If 
INDUSTRIPRODUKTER 
Byggeprodukter I Direktiv 89/106/EØF (EFT L 40 I 
af 11/02/1989) evalueres i 
øjeblikket med henblik på 
forenkling som led i anden fase 
afSUM. 
Måleinstrumenter Forslaget til forenklingsdirektiv 
er under udarbejdelse. Dette 
direktiv skal erstatte 15 
specialdirektiver, som den 
tekniske udvikling er løbet fra. 
KONKURRENCE 
Kontrol med Forslag til forordning Rådets forordning (EF) nr. 
oversendt 16/09/1996, COM 1310/97 af 30.06.1997 (EFT L 
virksomhedskoncentrationer (96) 313 Forenkling af 180 af 09.07.1997). 
procedurerne, effektivisering af 
kontrollen. 
Horisontal statsstøtte Forslag til Rådets forordning Politiske retningslinjer vedtaget 
oversendt 22/07/1997 (COM ; Rådet (industriministrene) 
(97) 396) med henblik på 13/11/1997 med forbehold af 
forenkling af procedurerne i udtalelse fra Europa-
denne sektor. .Parlamentet. 
Vertikale restriktioner Grønbog om vertikale 
restriktioner (COM (96) 721) 
oversendt 24.01.1997 med 
henblik på forenkling af 
procedurerne. 
SOCIALPOLITIK 
Beskyttelse mod kemiske Ændret forslag til Rådets Rådets fælles forslag vedtaget 
agenser direktiv oversendt 09/06/94, 07/10/1997. 
COM (94) 230. 
Beskyttelse mod Forslag til ændring af Rådets direktiv 97/42/EF (EFT 
kræftfremkaldende stoffer på basisdirektiv 90/394 oversendt L 179 af 8/07/1997). 
arbejdspladen 14/09/95 (COM (95) 425). 
/\£ 
LANDBRUGSPOLITIK 
Ris Forslag til forordning Rådets forordning (EF) nr. 
oversendt 24/08/1995, COM 3072/95 (EFT L 329 af 
(95)331. 30/12/1995). 
Landbrugsstrukturpolitikken Forslag til forordninger Rådets forordninger (EF) nr. 
oversendt 27/02/1996, COM 950/97, 951/97 og 952/97 (EFT 
(96)58. L 142 af 2/06/1997). 
Konsummælk Forslag til Rådets forordning Udtalelse fra Europa-
oversendt 16/07/97, COM (97) Parlamentet 22/10/1997. 
133. 
Smør Forslag til forenkling under 
udarbejdelse. 
Prydplanter Forslag til forenkling under 
udarbejdelse som led i SLIM. 
TRANSPORT 
Største tilladte vægt og I Forslag til Rådets oversendt I Rådets direktiv 96/53/EF (EFT 
dimensioner for vejkøretøjer 15/12/93, COM (93) 679, L 235 af 17/09/1996). 
ændret ved forslag COM (95) 
193. 
Teknisk kontrol af Forslag til Rådets direktiv Rådets direktiv 96/96/EF (EFT 
motorkøretøjer oversendt 08/09/1995, COM L 46 af 17/02/1997). 
(95) 415. 
MILJØ 
Luftkvalitet I Forslag til direktiv oversendt I Rådets direktiv 96/62/CE (EFT 
04/07/94, COM (94) 109. L 2% af 21/11/1996). 
Drikkevand Forslag til direktiv oversendt Rådets fælles holdning 
28/04/1995, COM (94) 612. 16/10/1997. 
Badevand Forslag til Rådets direktiv Rådets fælles holdning 
oversendt 29/03/1994, COM 12/12/1996 
(94) 36. 
Vand ( rammebestemmelser) Forslag til Rådets 
rammedirektiv oversendt 
15/04/97, COM (97) 49. 
Støj Forslag til forenklingsdirektiv 
er tilforhandling. 
/?? 
TELEKOM 
Telekomudstyr Forslag til Europa-Parlamentets 
og Rådets direktiv oversendt 
04/06/1997, COM (97)257. 
FISKERI 
Strukturelle aspekter 
fiskeripolitikken af Forslag til forordninger 
oversendt 08/10/1993, COM 
(93) 481. Rådets forordning (EØF) nr. 
2080/93 om oprettelse af FIUF 
(Det finansielle instrument til 
udvikling af fiskeriet) Rådets 
forordning (EF) nr. 3699/93 
om kriterier og betingelser for 
FIUF-interventioner. 
DET INDRE MARKED 
Fri bevægelighed for læger og 
anerkendelse af deres 
eksamensbeviser Forslag til Europa-Parlamentets 
og Rådets direktiv oversendt 
19/12/1994, COM (94) 626. Europa-Parlamentets og Rådets 
direktiv 97/50 (EFT L 291 af 
24/10/1997). 
Ordning for anerkendelse af 
eksamensbeviser Forslaget til direktiv er under 
vedtagelse som led i SLIM. 
Ordning for anerkendelse af 
eksamensbeviser for 
erhvervsvirksomhed (håndværk, 
handel og visse tjenesteydelser) Forslag til Europa-Parlamentets 
og Rådets direktiv oversendt 
09/02/1996, COM (96) 22. 
Ændret forslag oversendt 
16/07/1997, COM (97) 363. Udtalelse fra Europa-
Parlamentet af 20/02/1997 
(førstebehandling). 
Indberetning om 
investeringsprojekter af 
interesse for Fællesskabet inden 
for naturgas- og 
elektricitetssektorerne Forslag til forordning 
oversendt 1/08/95, COM (95) 
118. Rådets forordning nr. 736/96 
(EFT L 102 af 25/04/1996). 
TOLD 
Den kombinerede nomenklatur 
for udenrigshandelen (SLIM) Forslag til direktiv til 
behandling som led i SUM. 
41 
BESKATNING 
Moms 
forenklingsforanstaltninger 
- forbedring af den gældende 
overgangsordning 
- forpligtelser vedrørende moms Forslaget oversendt 9/03/1994, 
COM (94) 58. 
Forslag til Rådets direktiv 
oversendt 26/06/1997, 
COM(97) 325. 
Forslag til forenklingsdirektiv 
tilforhandling. 
Forslag til forenklingsdirektiv 
tilforhandling som led i SLIM. Rådets direktiv 95/7/CE (EFT 
L 102 af 5/05/1995). 
FORBRUGERPOLITIK 
Forbrugerprisinærkning 
(ændring af direktiv 
79/58 l/EØF og 88/314/EØF) Forslag TIL Europa-
Parlamentets og Rådets direktiv 
oversendt 5/12/1994, COM 
(94)431. 
Forslag til Europa-Parlamentets 
og Rådets direktiv oversendt 
17/7/1995 COM (95) 276. Europa-Parlamentets og Rådets 
direktiv 95/58/EF (EFT L 299 
af 12/12/1995). 
Rådets fælles holdning af 
27/09/1996. Forligsprocedure 
med Europa-Parlamentet. 
STATISTIKKER 
Statistikker over udveksling af 
goder mellem medlemsstaterne 
(SLIM) Forslag til Europa-Parlamentets 
og Rådets forordninger (EF) 
oversendt 4/06/1997 og 
6/02/1997, COM(97)275 og 
COM(97) 252 som led i SLIM. 
Konjunkturstatistikker Forslag til Rådets forordning 
oversendt den 24/06/1997, 
COM (97) 313. 
11 
AUTONOME FORENKLINGSAKTER VEDTAGET 
AF KOMMISSIONEN 
SEKTOR I KOMMISSIONENS INITIATIV 
KONKURRENCE 
Aftaler om teknologioverførsel Kommissionens forordning nr. 240/96 
(undtagelser for kategorier af (EFT L 31 af 09.02.19%). 
patentlicensaftaler og know-how- Forenkling af procedurerne ved 
licensaftaler) sammenarbejdeise af to gældende 
forordninger. 
Støtte til omstrukturering og Udkast til meddelelse offentliggjort i 
undsætning af kriseramte EFT C 368 af 23.12.1994. Revision af 
virksomheder disse regler i 1998. 
Støtte til kunstfiberindustrien Nye Rammebestemmelser (EFT C 94 af 
30.03. 1996). 
De mirumis-støtteordninger Kommissionens meddelelse (EFT C 68 
af 6.3.1996). Klassifikation og 
forenkling af regler. 
Statsstøtte til små og mellemstore Nye rammebestemmelser (EFT C 213 
virksomheder af 23.07.1996). 
LANDBRUGSPOLITIK 
Markafgrøder Kommissionens forordning nr 658/96 
(EFT L 91 af 12/04/1996). 
SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER 
Virksomhedsetablering Kommissionens henstilling af 
22/04/1997 (EFT L 145 af 5/06/1997). 
Europæiske økonomiske firmagruppers Kommissionens meddelelse oversendt 
(EØFG) deltagelse i offentlige indkøb 9/09/1997, COM (97) 434. 
Overdragelse af små og mellemstore Henstilling af 7/12/1994 (EFT L 385 af 
virksomheder 31/121994). 
__J 
STATISTIKKER 
Angivelse af statistisk værdi Kommissionens forordning nr. 860/97 
(EFT L 123 af 15/05/1997) som led i 
SLIM. 
"Nettomasse" (statistik) Kommissionens forordning nr. 2383/96 
(EFT L 326 af 17/12/1996) som led i 
SLIM. 
lo 
BILAG Vf 
STATUS OVER KODIFICERINGERNE SIDEN DET EUROPÆISKE RAD I EDINBURGH 11992 
Situationen pr. 20/11/97 
N> Forslag til bindende kodificering under 
forberedelse (urt. 1997-1999) Forslag for Europa-Parlamentet og Rådet Akter om bindende kodificering vedtaget af 
Rådet 


ISSN 0254-1459 
KOM(97) 626 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 01 06 02 
Katalognummer : CB-CO-97-675-DA-C 
ISBN 92-78-28519-6 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg