EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 24.3.2021 COM(2021) 142 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET EMPTY EU-strategi om barnets rettigheder



Vi har brug for en strategi, der inkluderer alle børn, og som hjælper børn i sårbare situationer, og vi har brug for en strategi, der fremmer og understøtter vores ret til at deltage i beslutninger, som påvirker os. Intet, som besluttes for børn, bør besluttes uden børn. Det er på tide, at det bliver normen at inddrage børn. (Børns konklusioner, 13. europæiske forum for børns rettigheder, 2020). Indledning Børns rettigheder er menneskerettigheder. Alle børn i Europa og i resten af verden bør nyde samme rettigheder og kunne leve uden forskelsbehandling, bebrejdelser eller intimidering af nogen art. Dette er et socialt, moralsk og menneskeligt grundvilkår, der skal gælde for børn – som tegner sig for næsten hver femte indbygger i EU og hver tredje i verden – og for samfundet generelt. Det handler om at sikre, at børn kan udnytte deres potentiale og spille en ledende rolle i samfundet — hvad enten det drejer sig om at kæmpe for retfærdighed og lighed, styrke demokratiet eller fremme den grønne og den digitale omstilling. Dette er grunden til, at beskyttelse og fremme af børns rettigheder er et centralt mål for Den Europæiske Unions arbejde hjemme og ude . Det er nedfældet i EU's charter om grundlæggende rettigheder , som garanterer, at børns rettigheder beskyttes ved gennemførelse af EU-retten. Det går på tværs af alle politikområder og udgør en del af Europa-Kommissionens centrale mål som fastsat i formand Ursula von der Leyens politiske retningslinjer. Det overordnede mål med strategien er at skabe det bedst mulige liv for børn i Den Europæiske Union og resten af verden. Den afspejler børns rettigheder og rolle i vores samfund. Børn inspirerer og går forrest, når det gælder om at skabe opmærksomhed om natur- og klimakriser, forskelsbehandling og uretfærdigheder. De er både borgere og beslutningstagere i dag, men også fremtidens beslutningstagere. Med strategien skal vi opfylde vores fælles ansvar for at stå sammen om at respektere, beskytte og opfylde alle børns rettigheder og sammen med børn opbygge sundere, stærkere, mere retfærdige og lige samfund for alle. FN's konvention om barnets rettigheder (børnekonventionen), som alle EU's medlemsstater har ratificeret, er fortsat styrende for vores indsats på området. Mere end 30 år efter dens ikrafttræden er der gjort betydelige fremskridt, og børn anerkendes i stigende grad som personer med egne rettigheder. I konventionen anerkendes alle børns ret til at få den bedst mulige start i livet, til at vokse op glade og sunde og til at udvikle deres fulde potentiale. Dette omfatter retten til at leve på en ren og sund planet, vokse op i et beskyttende og omsorgsfuldt miljø, slappe af, lege og nyde kulturelle og kunstneriske aktiviteter samt nyde og respektere naturen. Familier og samfund skal også have den nødvendige støtte til, at de kan sikre børns trivsel og udvikling. Aldrig før har børn i EU nydt de rettigheder, muligheder og den sikkerhed, som de har i dag. Dette skyldes blandt andet EU's politiske tiltag, lovgivning og finansiering i løbet af det seneste årti i samarbejde med medlemsstaterne. I de seneste årtier har Kommissionen fremsat vigtige forslag, der handler om at tackle handel med børn, seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn, problemer med savnede børn og fremme af mere børnevenlige retssystemer. Vi har udviklet og indarbejdet bestemmelser, der tilgodeser børn, i politikker og lovgivning vedrørende asyl og migration. Vi har gjort en ekstra indsats for at gøre internettet mere sikkert for børn og kæmper fortsat mod fattigdom og social udstødelse. De reviderede EU-retningslinjer for fremme og beskyttelse af børns rettigheder fra 2017 var en milepæl for børns rettigheder globalt sammen med de mange humanitære programmer og udviklingsprogrammer, der fremmer retten til sundhed og uddannelse. Disse initiativer har i høj grad forbedret livet for børn i EU og den konkrete opfyldelse af deres rettigheder. Det er fremskridt, der er kæmpet hårdt for, men som ikke bør tages for givet. Det er nu på tide at bygge videre på resultaterne, tackle vedvarende og nye udfordringer og udarbejde en omfattende strategi for, hvordan børns rettigheder kan beskyttes og fremmes i en verden i konstant forandring. Alt for mange børn oplever stadig, at deres rettigheder regelmæssigt tilsidesættes i alvorlig grad. Børn er stadig ofre for forskellige former for vold, de udsættes for samfundsøkonomisk udelukkelse og forskelsbehandling, især på grund af køn, seksuel orientering, race, etnisk oprindelse, religion, tro eller handicap – eller som følge af, at deres forældre udsættes herfor. Der lyttes ikke tilstrækkeligt til børns bekymringer, og der tages ofte ikke nok hensyn til deres synspunkter i sager, der har betydning for dem. Udover at covid-19-pandemien har gjort de eksisterende problemer og uligheder værre, har den også skabt nye. Børn er i højere grad blevet udsat for mere vold hjemme, misbrug og udnyttelse på nettet og internetmobning , og der er blevet delt mere materiale på nettet, som viser seksuelt misbrug af børn . Procedurer vedrørende f.eks. asyl eller familiesammenføring er blevet forsinket. Omlægningen til fjernundervisning har i særlig høj grad ramt meget små børn, børn med særlige behov og børn, der lever i fattigdom, i marginaliserede befolkningsgrupper, som f.eks. romabørn, og i fjerntliggende områder og landdistrikter, som ikke har internetforbindelse eller IT-udstyr. Mange børn har måttet undvære deres mest næringsrige daglige måltid og adgang til de tjenester, skoler tilbyder. Pandemien har også påvirket børns mentale sundhed, og der er konstateret en stigning i angst, stress og ensomhed. Mange har ikke kunnet deltage i sportsaktiviteter, fritidsaktiviteter eller kunstneriske og kulturelle aktiviteter, som er vigtige for deres udvikling og trivsel. EU har brug for en ny vidtgående strategi, der afspejler de nye realiteter og konstante udfordringer. Kommissionen er med vedtagelsen af denne første vidtgående strategi for børns rettigheder villig til at sætte børn og deres tarv i centrum for EU's politikker gennem sine interne og eksterne foranstaltninger og i overensstemmelse med nærhedsprincippet. Strategien skal samle al ny og gældende EU-lovgivning samt alle EU-politikker og EU-finansieringsinstrumenter inden for én omfattende ramme. Der foreslås en række målrettede tiltag på tværs af seks tematiske områder, som hver især fastlægger prioriteterne for EU's indsats i de kommende år. Dette vil blive suppleret med en bedre integrering af børns rettigheder i alle relevante EU-politikker. Der tages behørigt hensyn til de særlige behov, som kendetegner bestemte grupper af børn, bl.a. børn, der befinder sig i situationer, der er vanskelige på flere måder, eller dem, som udsættes for forskellige former for forskelsbehandling, som griber ind i hinanden. Strategien bygger på Kommissionens tidligere meddelelser om barnets rettigheder og på gældende regelsæt og politikker . Den bidrager også til at opfylde målene i den europæiske søjle for sociale rettigheder. Strategien er forankret i FN's konvention om barnets rettigheder (børnekonventionen) og de tre valgfrie protokoller hertil samt FN's konvention om rettigheder for personer med handicap (handicapkonventionen), og den skal bidrage til at opfylde FN's verdensmål for bæredygtig udvikling. Den har også forbindelse til Europarådets standarder for børns rettigheder og til dets strategi for barnets rettigheder (2016-2021). Der trækkes i strategien på de væsentlige bidrag, der i den forberedende fase er indhentet fra Europa-Parlamentet , medlemsstaterne, organisationer, der forsvarer børns rettigheder, og andre interessenter og enkeltpersoner, bl.a. ved en åben offentlig høring , og fra det europæiske forum for børns rettigheder i 2020 . Strategien er udarbejdet for børn og sammen med børn. De synspunkter og forslag, som over 10 000 børn har fremsat, er taget med i betragtning ved udarbejdelse af strategien. Børn har også været med til at udarbejde den børnevenlige version . Dette markerer et nyt kapitel og et vigtigt skridt for EU i retning af en reel inddragelse af børn i beslutningsprocesserne.

1.Deltagelse i det politiske og demokratiske liv: EU sørger for, at børn kan være aktive borgere og medlemmer af demokratiske samfund "Hvis ikke os, hvem så?" (16-årig dreng på det 13. europæiske forum for børns rettigheder, 2020) Vigtige tiltag for Europa-Kommissionen: -at oprette en EU-platform for børns deltagelse i samarbejde med Europa-Parlamentet og børnerettighedsorganisationer for at forbinde gældende ordninger, der fremmer børns deltagelse, på lokalt, nationalt og europæisk plan, og inddrage børn i beslutningsprocessen på EU-plan -at give børn mulighed for at blive aktive deltagere i den europæiske klimapagt ved hjælp af bidrag eller ved at blive ambassadører for pagten. Koalitionen "Education for Climate" vil gøre det lettere for børn at være med til at skabe forandring i forbindelse med gennemførelsen af klimapagten og den europæiske grønne pagt ved at inddrage skoler i undervisningen om bæredygtigt klima, bæredygtig energi og bæredygtigt miljø -at udvikle og fremme børnevenlige udgaver og formater af chartret om grundlæggende rettigheder og andre centrale EU-retsakter, som gøres elektronisk tilgængelige for alle -at udvikle og fremme retningslinjer for brugen af børnevenligt sprog i dokumenter og på arrangementer og møder blandt interessenter, hvor også børn deltager -at inddrage børn i Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheders (FRA) forum om grundlæggende rettigheder og konferencen om Europas fremtid -at afholde høringer specifikt rettet mod børn om relevante kommende initiativer -at styrke viden om og praksis vedrørende børns deltagelse blandt ansatte i Kommissionen og EU-agenturer, bl.a. om politikker til beskyttelse af børn. Europa-Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til:

2.Samfundsøkonomisk inklusion, sundhed og uddannelse: EU skal bekæmpe børnefattigdom og fremme inklusive og børnevenlige samfunds-, sundheds- og uddannelsessystemer. "Jeg synes, at jeg indimellem føler en form for angst. Jeg vil gerne tale med en psykolog for at høre lidt om, hvordan man kan håndtere sådan noget." (Barn, Grækenland). "Skolen giver en mulighed for at få indblik i resten af verden og tale med andre. Skolen er livet." (Barn, der søger asyl, Frankrig). Alle børn har, lige fra de er helt små, ret til en anstændig levestandard og til lige muligheder. Det er vigtigt at styrke den socioøkonomiske inklusion af børn, hvis man skal forhindre, at fattigdom og dårlige kår går i arv fra generation til generation. Social beskyttelse og støtte til familier er i den forbindelse essentielt. Alle børn har ret til den bedst mulige sundhedspleje og uddannelse, uanset hvilken baggrund de har, og hvor de bor. Faktum er imidlertid, at børn, som risikerer fattigdom og social udstødelse, har større risiko for at få problemer med at få adgang til grundlæggende ydelser, navnlig i landdistrikter, fjerntliggende egne og dårligt stillede områder. Den europæiske søjle for sociale rettigheder og Kommissionens henstilling fra 2013 "Investering i børn: Hvordan man bryder den onde cirkel for de socialt udsatte" er stadig vigtige værktøjer i bestræbelserne på at mindske børnefattigdom og forbedre børns trivsel. EU's finansieringsinstrumenter er ligeledes vigtige for at støtte disse politiske målsætninger. I perioden 2021-2027 skal de medlemsstater, hvor andelen af børn, der risikerer fattigdom eller social udstødelse, er højere end EU-gennemsnittet (i 2017-2019), øremærke 5 % af midlerne fra Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) til bekæmpelse af børnefattigdom. De øvrige medlemsstater skal også afsætte passende midler. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) skal bidrage til investeringer i infrastruktur, udstyr og adgang til generelle tjenester af høj kvalitet, idet der skal lægges særlig vægt på de fattigste regioner i EU, hvor de offentlige tjenester oftest er mindre udviklede. Genopretnings- og resiliensfaciliteten skal bidrage til at sikre en hurtig og inklusiv genopretning efter covid-19-pandemien, bl.a. ved at fremme politikker for børn og unge og styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed. 2.1Bekæmpelse af børnefattigdom og fremme af lige muligheder På trods af et fald i de senere år levede 22,2 % af børnene i EU i 2019 med risiko for fattigdom eller social udstødelse. Alt efter hvilken medlemsstat, der er tale om, er risikoen for at havne i fattigdom tre gange større for de børn, der vokser op med én forælder, i familier med tre eller flere børn, i landdistrikter og de mest fjerntliggende områder i EU eller med en migrant- eller romabaggrund, end andre børn. Næsten halvdelen af de børn, hvis forældre har et lavt uddannelsesniveau, risikerede fattigdom eller social udstødelse sammenlignet med under 10 % af de børn, hvis forældre havde et højt uddannelsesniveau. Børn fra lavindkomstfamilier har større risiko for at vokse op i meget dårlige boligforhold eller overfyldte boliger og er mere udsatte for hjemløshed. Dette fører til store forskelle på de muligheder, som børn har, hvilket er et problem for børn selv i lande, hvor fattigdom og social udstødelse er mindre udbredt. Børn fra dårligt stillede miljøer er mindre tilbøjelige til at klare sig godt i skolen, være ved godt helbred og realisere deres fulde potentiale senere i livet end deres jævnaldrende fra bedre stillede miljøer. Alle børn, også dem med handicap og fra dårligt stillede grupper, har lige ret til at leve sammen med deres familie og i et fællesskab. Integrerede systemer til børns beskyttelse, herunder effektiv forebyggelse, tidlig indgriben og familiestøtte, bør sikre, at der for børn uden forældreomsorg eller med risiko for at miste den er de rette betingelser til at forhindre, at de bliver adskilt fra familien. Fattigdom bør aldrig være den eneste grund til at anbringe børn i pleje. Det skal sikres, at der sker en omlægning til pleje, der bygger på fællesskab og familiepleje af god kvalitet, samt at børn, der vokser fra plejebehovet, får støtte. I handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder fastlægger Kommissionen et ambitiøst mål om at reducere antallet af mennesker i EU med risiko for fattigdom eller social udstødelse med mindst 15 millioner inden 2030, herunder mindst 5 millioner børn. Et af de vigtigste resultater er Kommissionens forslag til Rådets henstilling om oprettelse af en europæisk børnegaranti, som supplerer denne strategi og opfordrer til specifikke foranstaltninger for børn med risiko for fattigdom og social udstødelse. I forslaget henstilles det til medlemsstaterne, at de garanterer adgang for børn i nød til følgende centrale tjenester af ordentlig kvalitet: førskoleundervisning og børnepasning, uddannelse (herunder skolebaserede aktiviteter), sundhedspleje, ernæring og bolig. Kommissionen følger som led i det europæiske semester med i, hvordan medlemsstaterne håndterer børnefattigdom eller social udelukkelse, og fremsætter om nødvendigt relevante landespecifikke henstillinger. Ifølge den styrkede ungdomsgaranti skal alle unge, fra de er fyldt 15 år, have et tilbud om beskæftigelse, uddannelse, praktik eller en læreplads inden for fire måneder efter, at de er blevet arbejdsløse eller har forladt det formelle uddannelsessystem. Vigtige tiltag for Europa-Kommissionen: -at indføre en europæisk børnegaranti -at sikre komplementaritet med den europæiske strategi for rettigheder for personer med handicap for at imødekomme behovene hos børn med handicap og give bedre adgang til almindelige tjenester og sikre uafhængighed. Europa-Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til: -hurtigt i Rådet at få vedtaget Kommissionens forslag til Rådets henstilling om oprettelse af en europæisk børnegaranti og gennemføre dens bestemmelser -at gennemføre den styrkede ungdomsgaranti og fremme inddragelsen af unge i ungdomsgarantiens tjenester.

2.2Sikring af alle børns ret til sundhedspleje Vaccination er det vigtigste middel til at forhindre alvorlige, smitsomme og til tider dødelige sygdomme, og det er et grundlæggende element i børneplejen. Takket være udbredt vaccination er kopper blevet udryddet, og der findes ikke længere polio i Europa. Der er dog stadig udbrud af sygdomme, som kunne forhindres ved hjælp af vaccine, fordi vaccinationsdækningen er utilstrækkelig. Covid-19-pandemien har også truet videreførelsen af vaccinationsprogrammer for børn i Europa. Europa-Kommissionen og EU-medlemsstaterne har et fælles mål om at bekæmpe desinformation, forbedre tilliden til vacciner og sikre lige adgang til vacciner for alle. I 2020 blev over 15 500 børn og unge diagnosticeret med kræft i EU, og over 2 000 unge patienter mistede livet på grund af sygdommen. Kræft er den primære årsag til dødsfald som følge af sygdom efter etårsalderen. Op til 30 % af børn, der har haft kræft, døjer med alvorlige langvarige mén, og antallet af børn, der overlever kræft, stiger fortsat. Gennem en sund og aktiv livsstil i en ung alder, kan man mindske risikoen for kræft senere i livet. Med den europæiske kræfthandlingsplan sættes der ind med tiltag til tidlig forebyggelse, og der iværksættes nye initiativer om kræft blandt børn for at hjælpe unge patienter med at komme sig og sikre en optimal livskvalitet. Børn, der er ramt af kræft, har ofte adgang til et begrænset antal godkendte behandlinger. Den reviderede forordning om lægemidler til pædiatrisk brug, som er et flagskibsinitiativ i lægemiddelstrategien for Europa, skal fremme målrettede lægemidler til børn, herunder pædiatrisk onkologi. Barndommen spiller en vigtig rolle for, hvordan den fysiske og mentale sundhed bliver senere. Mentale sundhedsproblemer blandt børn er dog udbredte og kan nogle gange være forbundet med isolation, uddannelse, miljø, social inklusion, fattigdom og langvarig brug af digitale værktøjer. På verdensplan har næsten 20 % af børn mentale sundhedsproblemer, som, hvis de ikke behandles, påvirker deres udvikling, uddannelsesresultater og muligheder for at leve et meningsfuldt liv. Skolegangen anses for at være en af de afgørende faktorer for børns mentale sundhed. Det europæiske uddannelsesområde vil også se på mental sundhed og trivsel i skolegangen. Deltagelse i kulturelle aktiviteter, tid i naturen og fysisk aktivitet kan have en positiv indvirkning på børns mentale sundhed ved at opbygge selvrespekt, selvaccept, tillid og selvværd. Migrantbørn har ofte mentale sundhedsproblemer som følge af situationer, de har oplevet i deres oprindelsesland, på migrationsruten eller i form af usikkerhed eller nedværdigende behandling i ankomstlandet. Det Europæiske Asylstøttekontors (EASO) netværk for sårbare fokuserer blandt andet på asylansøgeres mentale sundhed. Andre grupper af børn, som f.eks. børn med handicap eller LGBTIQ-børn, har måske særlige behov med hensyn til mental og fysisk sundhed, som der skal tages hånd om på den rette måde. En sund kost samt regelmæssig fysisk aktivitet er afgørende for børns fulde fysiske og mentale udvikling. Den dag i dag er der børn i EU, der lider sult, især børn af romaer og rejsende , hvilket gør dem mere udsatte for sygdom og hindrer hjernen i at udvikle sig normalt. Hjemløse børn og migrantbørn, som bor i overfyldte eller dårlige modtagelsesfaciliteter, har lignende problemer. På den anden side har den stigende mængde billig stærkt forarbejdet usunde fødevarer gennem de seneste 30-40 år ført til større overvægt og fedme. Hvert tredje barn i EU i alderen 6-9 år lider af overvægtig eller fedme. Dette kan øge risikoen for diabetes, kræft, hjerte-kar-sygdomme eller for tidlig død. Kommissionens tiltag omfatter skolemælk- og frugtordningen og EU's handlingsplan om fedme blandt børn 2014-2020 , som vil blive evalueret med henblik på en opfølgning. Kommissionen opfordrer i sin strategi fra jord til bord fødevareindustrien og detailsektoren til at gøre sunde og bæredygtige fødevarer mere tilgængelige og billigere. Kommissionen vil i den forbindelse foreslå en harmoniseret obligatorisk næringsdeklaration uden på pakken, der skal gøre det lettere at vælge sunde fødevarer på et velunderbygget grundlag, og fastlægge ernæringsmæssige sammensætninger, der skal begrænse promoveringen (via ernærings- eller sundhedsanprisninger) af fødevarer med et højt fedt-, sukker- eller saltindhold. Kampagnen HealthyLifestyle4All skal fremme en sund levevis for alle på tværs af generationer og sociale grupper, især børn. Vigtige tiltag for Europa-Kommissionen: -at fremskynde gennemførelsen af Rådets henstilling om at styrke EU-samarbejdet om sygdomme, der kan forebygges ved vaccination -at stille oplysninger til rådighed og udveksle bedste praksis for at tackle børns mentale sundhedsproblemer via portalen for bedste praksis og platformen for sundhedspolitik -at revidere de relevante retsregler for EU's skoleordning for at sætte fornyet fokus på sunde og bæredygtige fødevarer -at udvikle bedste praksis og en frivillig adfærdskodeks for at reducere den onlinemarkedsføring, der er rettet mod børn, af produkter med et højt sukker-, fedt- og saltindhold som led i det fælles tiltag om gennemførelse af valideret bedste praksis på ernæringsområdet. Europa-Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til: -at gøre børn til en prioriteret målgruppe i deres nationale strategier for mental sundhed -at opbygge netværk med familier, skoler, unge og andre interessenter og institutioner, der beskæftiger sig med børns mentale sundhed. 2.3Opbygning af inklusiv kvalitetsuddannelse

Alle børn har ret til at udvikle deres vigtigste kompetencer og talenter fra den tidlige barndom og gennem hele deres skole- og erhvervsuddannelsesforløb, også i uformelle læringsmiljøer. Der bør være garanti for adgang til en inklusiv, ikkeadskilt uddannelse af ordentlig kvalitet, bl.a. ved en ikkediskriminerende behandling uanset race, etnisk oprindelse, religion, tro, handicap, nationalitet, opholdsstatus, køn og seksuel orientering. Førskoleundervisning og børnepasning er særlig gavnlig for børns kognitive, sproglige og sociale udvikling. Både benchmarkene for uddannelse (ET2020) og Barcelonamålene for børns deltagelse i førskoleundervisning og børnepasning er blevet opfyldt på EU-plan, dog med store forskelle medlemsstaterne imellem. Andelen af børn, der er tilmeldt førskoleundervisning og børnepasning, er langt lavere blandt børn med handicap, børn fra dårligt stillede grupper, børn med indvandrerbaggrund og romabørn, selv om de er blandt de børn, der ville have størst nytte af at deltage. Landene har målrettede foranstaltninger, der skal fremme adgangen til førskoleundervisning og børnepasning for børn, der lever i fattigdom, men kun få har støtteforanstaltninger, der er rettet mod børn med indvandrerbaggrund eller børn fra regionale eller etniske minoriteter. Det er især problematisk for børn med indvandrerbaggrund, fordi de rent sprogligt ville have særlig stor gavn af at deltage i førskoleundervisning og børnepasning. Kommissionen vil foreslå en revision af Barcelonamålene for at fremme en yderligere harmonisering blandt medlemsstaterne af børns deltagelse i førskoleundervisning og børnepasning. En inklusiv skoleuddannelse betyder, at der skal være meningsfuld indlæring i forskellige miljøer. Kommissionen vil til det formål fremsætte forslag til støtte for online- og fjernundervisning på primær- og sekundærtrinnet, som skal fremme udviklingen af en mere fleksibel og inklusiv uddannelse gennem en blanding af forskellige indlæringsmiljøer (skole og fjernundervisning) og undervisningsværktøjer (digitale, herunder online, og ikkedigitale), idet der skal tages hensyn til de særlige problemer, som gør sig gældende for dårligt stillede grupper og samfund. På trods af fremskridt i den senere tid er der stadig 10 % af de unge i EU, der forlader uddannelsessystemet for tidligt (og over 60 % blandt unge romaer), og kun 83 % har afsluttet en uddannelse på sekundærtrinnet (kun 28 % blandt romaer). Blandt romabørn på primærtrinnet går 44 % i adskilte primærskoler, hvilket undergraver deres chancer for at klare sig i de efterfølgende uddannelsesfaser. Børn med handicap forlader skolen tidligt, og færre studerende med et handicap fuldender en universitetsuddannelse (forskel på 14,4 procentpoint). Der er en vedvarende kønsforskel, idet flere drenge end piger går ud af skolen tidligt. Det fremgår af resultaterne for 2018 fra programmet for international elevevaluering (PISA) under Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), at hver femte unge europæer har utilstrækkelige læsefærdigheder og matematik- eller naturvidenskabelige færdigheder. For at bremse denne udvikling og hjælpe alle studerende til at få afsluttet deres uddannelse på sekundærtrinnet vil Kommissionen fremsætte en henstilling om nye veje til en vellykket skolegang med fokus på dårligt stillede elever. Erhvervsrettet uddannelse (VET) kan give de studerende en passende blanding af færdigheder og vigtige kompetencer, så de kan trives på et arbejdsmarked og i et samfund, der udvikler sig, og det kan fremme inklusion og lige muligheder. Vigtige tiltag for Europa-Kommissionen: -at hjælpe medlemsstaterne med at gennemføre Rådets henstilling fra 2020 om erhvervsrettet uddannelse med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed -at fremme den værktøjskasse, der skal sikre inklusion i førskoleundervisning og børnepasning. Europa-Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til: -at arbejde på at nå de mål, der er foreslået inden for det europæiske uddannelsesområde -at fortsætte den fulde gennemførelse af alle relevante tiltag, der er anbefalet i handlingsplanen om integration og inklusion 2021-2024 på uddannelsesområdet, i tæt samarbejde med Europa-Kommissionen. 3.Bekæmpelse af vold mod børn og sikring af, at børn beskyttes: EU skal hjælpe børn til at vokse op uden vold "Det, at vi bor på en institution, siger absolut intet andet om os, end at vi allerede har været ude for noget i vores liv." (Barn, Slovenien).

"Jeg ville ønske, at der ikke var så mange konflikter og spændinger i min familie." (Barn, Grækenland). Vold mod børn i alle tænkelige former er udbredt. Børn kan være ofre for vold, vidner til vold og udøvere af vold — det kan være i deres eget hjem, i skolen, i forbindelse med fritidsaktiviteter, i retssystemet, offline såvel som online. Det skønnes, at halvdelen af alle børn i verden udsættes for en eller anden form for vold hvert år. Næsten tre fjerdedele af verdens børn i alderen 2-4 år udsættes regelmæssigt for fysisk afstraffelse og/eller psykisk vold af forældre eller plejere. I Europa bliver hvert femte barn offer for eller anden form for seksuel vold, mens børn tegner sig for næsten en fjerdedel af de personer, der udsættes for menneskehandel i EU — størstedelen er piger, der sælges med henblik på seksuel udnyttelse. Over 200 millioner kvinder og piger på verdensplan har overlevet kønslig lemlæstelse, heraf over 600 000 i EU. 62 % af interkønnede, som har undergået et kirurgisk indgreb, har oplyst, at hverken de eller deres forældre gav et fuldt ud informeret samtykke, inden der blev iværksat en lægebehandling eller et indgreb for at ændre deres kønskarakteristika. Covid-19-pandemien har ført til en stigning i visse former for vold, bl.a. vold i hjemmet, og klage- og indberetningsmekanismerne skal tilpasses de nye omstændigheder. Det er nødvendigt at forbedre kapaciteten og adgangen til telefonrådgivning for børn (116 111) og hotlinen for forsvundne børn (116 000). Når børn udsættes for vold, påvirker det i høj grad deres fysiske, psykologiske og følelsesmæssige udvikling. Det kan påvirke deres evne til at gå i skole, interagere socialt og trives. Det kan føre til mentale sundhedsproblemer, kroniske sygdomme, selvskadende adfærd og endda selvmord. Børn i sårbare situationer kan blive særligt påvirket. Vold i skoler og blandt jævnaldrende er almindeligt. Ifølge PISA-resultaterne fra 2018 oplyste 23 % af eleverne, at de blev mobbet i skolen (fysisk, verbalt eller af venner) mindst et par gange om måneden. En nyere LGBTI-undersøgelse foretaget af Agenturet for Grundlæggende Rettigheder viser, at 51 % af 15-17-årige oplever chikane i skolen. I 2019 udgjorde børn 12 % af migranterne på verdensplan (eller 33 millioner). Migrantbørn, herunder flygtningebørn, udsættes ofte for risikoen for at blive misbrugt og har lidt under ekstreme former for vold — krig, voldelige konflikter, udnyttelse, menneskehandel, fysisk, psykisk og seksuelt misbrug — før og/eller efter deres ankomst til EU. Børn kan forsvinde eller bliver adskilt fra deres familie. Risiciene stiger, hvis børn rejser alene eller er nødt til at dele overfyldte faciliteter med voksne fremmede. Det faktum, at migrantbørn eller børn med migrantbaggrund er særligt sårbare, betyder, at der er brug for ekstra og målrettet beskyttelse og støtte. Det gælder også dem uden for EU, f.eks. de næsten 30 000 børn, herunder børn af fremmedkrigere, der skønnes at bo i Al Hol-lejren i Syrien, og som lider af konflikttraumer og lever under ekstremt vanskelige vilkår. Kommissionen vil tage fat på problemet med vold mod børn og støtte medlemsstaterne i deres indsats for at bekæmpe vold, herunder kønsbaseret vold, mod alle børn. Den vil derfor fortsat støtte medlemsstaterne og følge gennemførelsen af de tiltag, der er identificeret i meddelelsen fra 2017 om beskyttelse af migrantbørn. Kommissionen vil også samarbejde med alle interessenter for at skabe opmærksomhed om alle former for vold for at sikre en effektiv børnevenlig forebyggelse af vold samt beskyttelse af og støtte til børn, der har været ofre for eller vidner til vold. Der vil fortsat blive finansieret projekter til fordel for børns beskyttelse via programmet for medborgerskab, ligestilling, rettigheder og værdier. Kommissionen vil søge at afhjælpe manglen på sammenlignelige, alders- og kønsopdelte data om vold mod børn på nationalt og europæisk plan og om nødvendigt trække på ekspertisen i Agenturet for Grundlæggende Rettigheder. Denne strategi skal supplere og om nødvendigt styrke de tiltag, der er planlagt som led i den nye EU-strategi om bekæmpelse af menneskehandel, samt EU-strategien om en mere effektiv bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn. I den forbindelse ser Kommissionen også på mulighederne for at etablere et europæisk center for forebyggelse og bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn, der skal samarbejde med virksomheder og retshåndhævende organer om at identificere ofre og bringe gerningsmænd for retten. Fremme af integrerede systemer til børns beskyttelse er uløseligt forbundet med forebyggelse af og beskyttelse mod vold. Alle relevante myndigheder og tjenester bør med barnet i centrum samarbejde om at beskytte og hjælpe børn til barnets bedste. Kommissionen vil støtte oprettelsen af børnehuse (Barnahus) i EU. Der skal være særligt fokus på forebyggende foranstaltninger, bl.a. hjælp til familier. Vigtige tiltag for Europa-Kommissionen: -at fremsætte et lovgivningsforslag om bekæmpelse af kønsbaseret vold mod kvinder og vold i hjemmet og støtte EU's endelige tiltrædelse af Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet -at fremsætte en henstilling om forebyggelse af skadevoldende praksis mod kvinder og piger, herunder kønslemlæstelse -at fremlægge et initiativ, der har til formål at støtte udviklingen og forbedringen af integrerede systemer til børns beskyttelse, og som skal opmuntre alle relevante myndigheder og tjenester til at arbejde bedre sammen i et system, hvor barnet sættes i centrum -at støtte udvekslingen af god praksis for, hvordan der sættes en stopper for, at interkønnede børn og unge underkastes kirurgiske indgreb og lægebehandlinger, der ikke er livsvigtige, for at få dem til at passe til den typiske definition af mænd og kvinder, uden at de selv eller deres forældre har givet et fuldt ud informeret samtykke (kønslemlæstelse af interkønnede). Europa-Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til: -at oplyse om og investere i kapacitetsopbygning og foranstaltninger til i) en mere effektiv forebyggelse af vold og ii) beskyttelse af ofre og vidner, herunder i form af de nødvendige garantier for mistænkte eller tiltalte børn

-at sikre tilstrækkelig støtte til børn med særlige problemer, som udsættes for vold, samt til bekæmpelse af vold i skolen -at vedtage lovgivning, der forbyder korporlig afstraffelse i enhver sammenhæng, hvor en sådan lovgivning endnu ikke findes, og arbejde på at få korporlig afstraffelse udryddet -at forbedre de nationale systemer til børns beskyttelse, især: üat oprette (hvis den endnu ikke findes) og forbedre telefonrådgivningstjenesten for børn (116 111) og hotlinen for forsvundne børn (116 000), bl.a. ved hjælp af finansiering og kapacitetsopbygning üat fremme nationale strategier og programmer for at fremskynde afinstitutionaliseringen og omlægningen til gode familie- og lokalsamfundsbaserede plejetjenester, bl.a. med tilstrækkeligt fokus på at forberede børnene på tiden efter plejen, også for uledsagede migrantbørn. 4.Børnevenlig retspleje: Et EU, hvor retssystemet værner om børns rettigheder og behov "[Børnevenlig retspleje er...] når et barn er i et system, hvor det beskyttes/lyttes til/er sikkert". (Pige, 17 år, Rumænien). Børn kan være ofre, vidner, mistænkt eller tiltalt for en forbrydelse, eller de kan være part i retssager — i civil-, straffe- eller forvaltningsretlige sager. Under alle omstændigheder skal børn kunne føle sig godt tilpas og trygge for reelt at kunne deltage og blive hørt. Retssager skal tilpasses deres alder og behov, alle deres rettigheder skal respekteres, og hensynet til barnets tarv skal komme i første række. EU har allerede ydet en betydelig indsats på dette område, og inden for rammerne af Europarådet er der blevet fastsat standarder, men de nationale retssystemer skal være bedre rustet til at imødekomme børns behov og respektere deres rettigheder. Fagfolk er ikke altid tilstrækkeligt uddannet til at interagere med børn på en alderssvarende måde, herunder når de kommunikerer om udfaldet af en sag, og til at respektere barnets tarv. Børns ret til at blive hørt respekteres ikke altid, og der er ikke altid indført mekanismer til at undgå gentagne høringer af børn eller bevisoptagelser. Børn har vanskeligt ved at få adgang til domstolsprøvelse og effektive retsmidler, når deres rettigheder er blevet krænket, både på europæisk og internationalt plan. Sårbare børn udsættes ofte for forskellige og indbyrdes forbundne former for forskelsbehandling. Børn med handicap oplever vanskeligheder på grund af begrænset adgang til retssystemer og retssager, og de mangler tilgængelige oplysninger om rettigheder og retsmidler. Indsamlingen af oplysninger om børn, der er involveret i retssager, herunder i forbindelse med specialretter, bør forbedres. Covid-19-pandemien har forværret de problemer, der er forbundet med børn og retspleje. Nogle retssager er blevet standset eller forsinket, og retten til at besøge fængslede familiemedlemmer er blevet påvirket. Børn kommer i kontakt med det civile retssystem, hvis deres forældre bliver separeret eller skilt, eller hvis børnene adopteres eller anbringes i pleje. Den materielle familieret henhører under national kompetence. I grænseoverskridende sager er Bruxelles IIa-forordningen (omarbejdningen fra 2019) eller forordningen om underholdspligt og et tættere retligt samarbejde af afgørende betydning for at beskytte børns rettigheder og sikre deres adgang til domstolsprøvelse. Selv om unødvendig familieadskillelse bør undgås, bør det ved enhver afgørelse om anbringelse af et barn i pleje sikres, at barnets rettigheder respekteres. Hvis domstole eller nationale myndigheder er bekendt med, at barnet har en tæt tilknytning til en anden medlemsstat, bør der så tidligt som muligt overvejes passende foranstaltninger til at sikre disse rettigheder. I 2022 vil Kommissionen ajourføre vejledningen i god praksis for anvendelsen af Bruxelles IIa-forordningen (omarbejdning). Der er særlige udfordringer forbundet med grænseoverskridende situationer — herunder for familier, hvor forældrene er skilt eller separeret, og for regnbuefamilier. I 2020 var en tredjedel af det samlede antal asylansøgere børn. Princippet om barnets tarv skal komme i første række i forbindelse med alle foranstaltninger og afgørelser vedrørende migrantbørn. På trods af de fremskridt der hidtil er gjort, herunder med hensyn til gennemførelsen af meddelelsen fra 2017 om beskyttelse af migrantbørn, får børn fortsat ikke altid alderssvarende oplysninger om retssager eller effektiv vejledning og støtte i forbindelse med asyl- eller tilbagesendelsesprocedurer. I pagten om migration og asyl betones behovet for både at indføre og styrke EU-retlige garantier og beskyttelsesstandarder for migrantbørn. Når de nye regler er vedtaget, vil de fremskynde udpegelsen af repræsentanter for uledsagede børn og sikre, at der er ressourcer til at støtte deres særlige behov, herunder i forbindelse med deres overgang til voksenlivet og en selvstændig tilværelse. Børn vil altid få tilbudt passende indkvartering og bistand, herunder juridisk bistand, under hele proceduren. De nye regler vil også styrke solidariteten mellem medlemsstaterne, når der skal sikres fuld beskyttelse af uledsagede børn. Selv i dag findes der statsløse børn i Europa. Nogle har været det siden fødslen, men ofte skyldes det migration. Hvis man ikke har noget statsborgerskab, er det vanskeligt at få adgang til visse grundlæggende tjenester såsom sundhedspleje og uddannelse, og det kan føre til situationer med vold og udnyttelse. Når børn er ofre for kriminalitet anmeldes det meget ofte ikke på grund af ofrenes alder, deres manglende kendskab til deres rettigheder og mangel på tilgængelige anmeldelses- og støttetjenester, hvor der tages hensyn til ofrenes alder og køn. Der er særlige udfordringer forbundet med at finde frem til ofre for visse forbrydelser såsom menneskehandel eller seksuelt misbrug som fremhævet i EU-strategien for ofres rettigheder. I FN's globale undersøgelse fra 2019 om børn, der er berøvet deres frihed, fremhæves det, at for mange børn, der har handlet i strid med loven eller er underlagt migrations- og asylprocedurer, fortsat er berøvet deres frihed. De nationale myndigheder, herunder i EU's medlemsstater, skal i overensstemmelse med gældende EU-ret stille anvendelige og effektive ikkefrihedsberøvende foranstaltninger til rådighed og øge anvendelsen heraf og sikre, at frihedsberøvelse kun anvendes som en sidste udvej og i det kortest mulige tidsrum. Når forældre fængsles, bør politikker og praksisser, der tager hensyn til deres børns rettigheder, også fremmes. En fuldstændig og korrekt gennemførelse og anvendelse i praksis af direktivet om retssikkerhedsgarantier vil sikre bedre beskyttelse af børn, der er mistænkte eller tiltalte i straffesager. Vigtige tiltag for Europa-Kommissionen: -at fremsætte et forslag i 2022 om et horisontalt lovgivningsinitiativ, der skal støtte gensidig anerkendelse af forældreskab mellem medlemsstaterne -at bidrage til uddannelse af retsvæsenets aktører i børns rettigheder og børnevenlig retspleje i overensstemmelse med strategien for uddannelse af retsvæsenets aktører i EU 2021-2024 og gennem Det Europæiske Netværk for Uddannelse af Dommere og Anklagere (EJTN), programmet for retlige anliggender og programmet for borgere, ligestilling, rettigheder og værdier samt den europæiske uddannelsesplatform på den europæiske e-justiceportal -at styrke gennemførelsen af retningslinjerne fra 2010 om børnevenlig retspleje sammen med Europarådet

-at yde målrettet finansiel støtte til transnationale og innovative projekter til beskyttelse af migrantbørn under den nye Asyl-, Migrations- og Integrationsfond (AMIF) -at støtte medlemsstaterne i udviklingen af effektive og brugbare alternativer til frihedsberøvelse af børn i forbindelse med migrationsprocedurer. Europa-Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til: -at yde bistand til udbydere af juridisk uddannelse og alle relevante faglige organisationer for at sikre, at de i forbindelse med deres aktiviteter også ser på børns rettigheder og børnevenlige og lettilgængelige retssystemer. Med henblik herpå bør medlemsstaterne afsætte de nødvendige ressourcer til ovennævnte kapacitetsopbyggende aktiviteter og drage fordel af FRA's støtte til at styrke kapaciteten inden for områder såsom børnevenlig retspleje og migrantbørn -at udvikle solide alternativer til retssager fra alternativer til frihedsberøvelse til anvendelse af genoprettende retfærdighed og mægling på det civilretlige område -at gennemføre Europarådets henstilling om børn med fængslede forældre -at styrke værgemålsordninger for alle uledsagede børn, bl.a. ved at deltage i de aktiviteter, som European Guardianship Network står bag -at fremme og sikre universel, gratis og øjeblikkelig adgang til fødselsregistrering og -attester for alle børn. Derudover bør frontlinjemedarbejderes kapacitet til at behandle problemer relateret til statsløshed og nationalitet i forbindelse med migration øges -at styrke samarbejdet i sager med grænseoverskridende virkninger for at sikre fuld overholdelse af børns rettigheder. 5.Digital- og informationssamfundet: Et EU, hvor børn kan færdes sikkert i det digitale miljø og udnytte dets muligheder "Jeg havde ikke en computer, der var ikke internetdækning i min landsby, og jeg havde ingen data. (…) Jeg har ikke kunnet komme på internettet i de seneste tre måneder og har været nødt til at gå om." (Pige, 15 år, Spanien). Børns aktivitet på internettet øger imidlertid deres eksponering for skadeligt eller ulovligt indhold såsom seksuelt misbrug eller udnyttelse af børn, pornografi og indhold, der er uegnet for børn, sexting, hadefuld tale eller mis- og desinformation på grund af manglen på effektive forældrekontrol- og alderskontrolsystemer. Deres brug af internettet indebærer også risici for skadelig og ulovlig kontakt, f.eks. onlinegrooming og seksuelle tilbud, cybermobning eller misbrug og chikane på internettet. Næsten en tredjedel af pigerne og 20 % af drengene blev eksponeret for foruroligende indhold en gang om måneden i det forløbne år, og børn fra mindretal støder oftere på chokerende indhold på internettet. 15 % af de adspurgte 15-17-årige LGBTI-personer har været udsat for chikane på internettet på grund af deres seksuelle orientering. Flere og flere menneskehandlere bruger internetplatforme til at finde ofre og udnytte dem, og børn er en særlig sårbar målgruppe. Som led i EU-strategien om en mere effektiv bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn har Kommissionen fremsat et foreløbigt forslag, der skal gøre det muligt for informations- og kommunikationsteknologivirksomheder (IKT-virksomheder) at fortsætte med frivilligt at indberette seksuelt misbrug af børn til myndighederne, i det omfang en sådan praksis er lovlig, og den opfordrer medlovgiverne til hurtigt at nå til enighed om vedtagelsen heraf. På længere sigt agter Kommissionen at fremsætte et lovforslag med henblik på effektivt at bekæmpe seksuelt misbrug af børn online. At børn i overdreven grad eksponeres for skærme og onlineaktiviteter er et problem for deres sundhed og mentale trivsel, idet dette fører til øget stress, opmærksomhedsforstyrrelser, synsproblemer og manglende fysisk aktivitet og sport. EU har udarbejdet retlige instrumenter og politiske initiativer for at tage hensyn til børns rettigheder i det digitale miljø. Disse bør om nødvendigt tilpasses og ajourføres, efterhånden som der opstår nye trusler eller i takt med, at udviklingen og teknologien ændrer sig. Det reviderede direktiv om audiovisuelle medietjenester har styrket beskyttelsen af børn mod skadeligt indhold og underlødig kommerciel kommunikation. Den nylige retsakt om digitale tjenester indeholder forslag om due diligence-forpligtelser for tjenesteydere for at garantere brugernes, også børns, sikkerhed online. Med adfærdskodeksen om desinformation vil der blive etableret en samreguleringsordning, der er skræddersyet til at tackle de risici, der er forbundet med udbredelsen af desinformation. Med den nye handlingsplan for digital uddannelse (2021-2027) fremmes digitale færdigheder med henblik på at bekæmpe desinformation, og uddannelse er en central del af denne indsats. På internationalt plan er der netop blevet udsendt en vejledning om fortolkningen af børns rettigheder i det digitale miljø.

Kommissionen vil fortsat yde støtte gennem det digitale program til centrene for sikkert internet og Better Internet for Kids-platformen for at øge bevidstheden om og opbygge kapaciteten inden for områderne cybermobning, genkendelse af mis- og desinformation og fremme af sund og ansvarlig adfærd på internettet. Det kommende Pathways to School Success-initiativ vil fremme forebyggelse af cybermobning. Gennem programmet Erasmus+ vil der blive finansieret initiativer, der skal støtte alle børns tilegnelse af digitale færdigheder. Kunstig intelligens har og vil få stor indvirkning på børn og deres rettigheder, f.eks. inden for uddannelse, fritid og sundhedspleje. Det kan dog også indebære visse risici i forbindelse med privatlivets fred, sikkerhed og tryghed. Med Kommissionens kommende forslag om en horisontal retlig ramme for kunstig intelligens vil brugen af højrisiko-AI-systemer, der udgør en betydelig risiko for grundlæggende rettigheder, herunder for børn, blive kortlagt. Vigtige tiltag for Europa-Kommissionen: -at vedtage en ajourført strategi i 2022 for et bedre internet for børn -at skabe og fremme en børnestyret proces med henblik på at udvikle en række principper, der skal fremmes og overholdes af erhvervslivet -at fremme udviklingen og anvendelsen af tilgængelig IKT og hjælpemiddelteknologier for børn med handicap såsom talegenkendelse, tekster for hørehæmmede og andre teknologier, herunder i forbindelse med Kommissionens konferencer og arrangementer -at sikre en fuld gennemførelse af den europæiske retsakt om tilgængelighed -at intensivere kampen mod alle former for seksuelt misbrug af børn på internettet, f.eks. ved at fremsætte den nødvendige lovgivning, herunder forpligtelser for relevante udbydere af onlinetjenester til at opdage og indberette allerede kendt materiale om seksuelt misbrug af børn online. Europa-Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til:

6.Den globale dimension: EU skal støtte og beskytte børn og styrke deres indflydelse på globalt plan, herunder under kriser og konflikter. "EU har styrken til at forene mange af verdens lande for at fremme fred, samarbejde og lighed mellem mennesker, og EU finansierer projekter for organisationer, der arbejder for at beskytte børns rettigheder". (Barn, Albanien). "Man skal langt ned i mineskakten med et reb, hente det, man har fået besked på, og så op igen. Jeg blev næsten kvalt nede i minerne, fordi der ikke var nok ilt." (Dreng, 11 år, Tanzania). EU's tilsagn om at fremme, beskytte, overholde og respektere børns rettigheder er en global forpligtelse. Ved hjælp af denne strategi sigter EU også mod at styrke sin position som en vigtig global aktør i denne henseende. EU spiller allerede en førende rolle med hensyn til at beskytte og støtte børn på verdensplan ved at sikre bedre adgang til uddannelse, tjenesteydelser og sundhed og ved at beskytte mod alle former for vold, misbrug og vanrøgt, herunder i en humanitær sammenhæng. Trods betydelige fremskridt i de seneste årtier udsættes alt for mange børn på verdensplan stadig for eller risikerer at blive udsat for krænkelse af menneskerettighederne, humanitære kriser, miljø- og klimakriser, manglende adgang til uddannelse, fejlernæring, fattigdom, ulighed og udstødelse. Situationen for piger er særligt vanskelig. De udsættes fortsat for forskelsbehandling og kønsbestemt vold, herunder børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber, og for kvindelig kønslemlæstelse fra de er kun fire år gamle. Næsten to tredjedele af alle børn i verden bor i et land, der er ramt af konflikter. En ud af seks heraf bor inden for 50 km fra et konfliktområde. Dette er ikke kun en trussel mod børns fysiske og mentale sundhed, men hindrer dem ofte også i at få en uddannelse og har en negativ indvirkning på deres fremtidsmuligheder og på mulighederne i de lokalsamfund, de kommer fra. Børn rekrutteres og indsættes også i væbnede konflikter. Det påvirker i alvorlig grad deres fysiske, psykologiske og følelsesmæssige trivsel, at de deltager i konflikter. Børnesoldater, både piger og drenge, er ofte ofre for seksuel vold, og dette anvendes alt for ofte som krigsvåben. Det anslås, at 5,2 millioner børn under fem år dør hvert år, hovedsageligt af årsager, der kan forebygges og behandles, og som ofte skyldes fattigdom, social udstødelse, forskelsbehandling, kønsnormer og forsømmelse af grundlæggende menneskerettigheder. Covid-19-pandemien og klimaændringerne har yderligere forværret de eksisterende former for diskrimination af børn og øget risikoen for, at børn og familier i hele verden havner i sårbare situationer. Da pandemien var på sit højeste, kunne omkring 1,6 milliarder børn på verdensplan ikke gå i skole. EU's indsats vedrørende den eksterne dimension vil være i overensstemmelse med de forpligtelser, der er fastsat inden for rammerne af EU's handlingsplan vedrørende menneskerettigheder og demokrati 2020-2024og støttet af målrettede tiltag, der indgår i andre relevante initiativer såsom retningslinjerne for fremme og beskyttelse af børns rettigheder, retningslinjer om børn i væbnede konflikter, EU's kønshandlingsplan for EU's optræden udadtil (2021-2025) og værktøjskassen vedrørende børns rettigheder. I alle sammenhænge vil EU fortsat bidrage til, at der tilvejebringes sikker og inkluderende uddannelse af høj kvalitet, social beskyttelse, sundhedsydelser, ernæring, rent drikkevand, boliger, ren indendørs luft og passende sanitære faciliteter. EU's udviklingspolitikker har navnlig til formål i) at fremme universel sygesikring for at sikre adgang til væsentlige tjenesteydelser for mødre, nyfødte, børn og unge, herunder mentale sundhedstjenester og psykosocial støtte, ii) at fremme de fødevaresystemer, der producerer næringsrige, sikre, økonomisk overkommelige og bæredygtige fødevarer, som opfylder børns behov og rettigheder, og iii) at investere yderligere i udviklingen af tilgængelige uddannelsessystemer af høj kvalitet, herunder førskoleundervisning, grundskoleundervisning og ungdomsuddannelser. Desuden vil der blive ydet finansiel støtte for at sikre adgang til økonomisk overkommelig og bæredygtig konnektivitet for skoler samt inddragelse af digitale færdigheder i skolernes læseplaner og lærernes uddannelse. I forbindelse med humanitære kriser vil EU fortsat støtte børn ved at anvende en behovsbaseret tilgang i overensstemmelse med de humanitære principper og sikre, at støtten ydes under hensyntagen til køn og alder. EU vil fortsat lægge vægt på at beskytte børn, på at bekæmpe alle former for vold mod børn samt på at stille mentale sundhedstjenester og psykosocial støtte til rådighed. Desuden er det af stor betydning, at der fortsat er adgang til sikker og inkluderende uddannelse af høj kvalitet, idet det giver børn og unge grundlæggende færdigheder, beskyttelse og en følelse af normalitet, bidrager til fred og er et middel til reintegration og bedre modstandsdygtighed. I alt udsættes 152 mio. børn (9,6 % af alle børn på verdensplan) for børnearbejde. 73 mio. heraf udfører farligt arbejde, der kan skade deres sundhed, sikkerhed og udvikling. I Kommissionens politiske retningslinjer blev der bebudet en nultolerancetilgang over for børnearbejde, hvilket således bidrager til den globale indsats inden for rammerne af FN's internationale år for afskaffelse af børnearbejde i 2021. EU-handlingsplanen om menneskerettigheder og demokrati omfatter også et tiltag, der har til formål i væsentlig grad at mindske den globale forekomst af børnearbejde i overensstemmelse med den dato i 2025, som FN har fastsat som frist for, hvornår børnearbejde skal være afskaffet fuldstændig på verdensplan. Dette vil omfatte støtte til gratis og lettilgængelig obligatorisk skolegang for børn, indtil de når mindstealderen for arbejde, samt udvidelse af sociale velfærdsprogrammer, der skal hjælpe familier ud af fattigdom. I overensstemmelse med handlingsplanen om menneskerettigheder og demokrati vil EU øge sine bestræbelser på at sikre, at børn deltager på en meningsfuld måde, på at forebygge, bekæmpe og sætte ind over for enhver form for vold mod børn, herunder kønsbestemt vold, og på at udrydde tidlige ægteskaber, tvangsægteskaber og børneægteskaber, kvindelig kønslemlæstelse, handel med børn, smugling, tiggeri, (seksuel) udnyttelse og vanrøgt. Arbejdet med at forebygge og sætte en stopper for alvorlige krænkelser af børn, der er berørt af væbnede konflikter, vil også blive intensiveret, herunder gennem aktiviteter, der skal fremme overholdelsen af den humanitære folkeret. Handlingsplanen støtter også partnerlandene i opbygningen og styrkelsen af børnevenlige retssystemer og systemer til børns beskyttelse, herunder for migrant- og flygtningebørn, fordrevne børn og børn, der tilhører et mindretal, navnlig romaer. EU vil fortsat yde støtte til genbosætning af børn og andre sårbare personer med behov for international beskyttelse i EU. EU vil støtte foranstaltninger, der skal komme problemet med gadebørn til livs, samt investere i udviklingen af alternativ pleje af god kvalitet og i omlægningen fra institutionspleje til familiepleje og pleje i lokalmiljøet af høj kvalitet for børn uden forældreomsorg og børn med handicap. EU vil fortsat inddrage børns rettigheder i den politiske dialog med partnerlande, navnlig i forbindelse med tiltrædelsesforhandlingerne og stabiliserings- og associeringsprocessen. EU vil også fremme foranstaltninger til bekæmpelse af vold og diskrimination, navnlig vold mod og diskrimination af sårbare børn, bl.a. gennem støtte til civilsamfundsorganisationer. EU vil støtte overvågningen og indsamlingen af opdelte data om situationen for børn i regionen og fortsat aflægge rapport herom i landerapporternes årlige udvidelsespakke. For at nå disse mål vil EU koordinere anvendelsen af alle sine disponible udgiftsprogrammer under den flerårige finansielle ramme for 2021-2027, navnlig instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (NDICI), instrumentet til førtiltrædelsesbistand III (IPA III) og instrumentet for humanitær bistand. EU vil også fremme tiltag inden for rammerne af multilaterale og regionale menneskerettighedsfora og støtte- og oplysningskampagner samt i samarbejde med civilsamfundet, børn og unge, nationale menneskerettighedsinstitutioner, den akademiske verden, erhvervslivet og andre relevante interessenter. Vigtige tiltag for Europa-Kommissionen:

-at afsætte 10 % af den samlede finansiering under NDICI i Afrika syd for Sahara, Asien og Stillehavsområdet samt Nord-, Syd- og Mellemamerika og Caribien til uddannelse -fortsat at afsætte 10 % af midlerne til humanitær bistand til uddannelse i nødsituationer og langvarige kriser og fremme tilslutningen til erklæringen om sikre skoler -at arbejde hen imod at sikre, at der ikke indgår børnearbejde i EU-virksomhedernes forsyningskæder, navnlig ved hjælp af et lovgivningsinitiativ om bæredygtig virksomhedsledelse -at fremme og yde teknisk bistand for at styrke arbejdstilsynssystemerne til overvågning og håndhævelse af lovgivningen om børnearbejde -at yde teknisk bistand inden for rammerne af Team Europe til partnerlandenes forvaltninger gennem dets programmer og faciliteter såsom SOCIEUX+, instrumentet til teknisk bistand og informationsudveksling (TAIEX) og TWINNING-programmerne -at udarbejde en handlingsplan for unge senest i 2022 for at fremme unges og børns indflydelse og deltagelse -at udpege kontaktpunkter for unge og styrke EU-delegationernes kapacitet til at beskytte børn. 7.Inddragelse af børns perspektiver i alle EU-tiltag For at nå de mål, der er fastsat i strategien, vil Kommissionen sikre, at børns rettigheder integreres i alle relevante politikker, lovgivning og finansieringsprogrammer. Dette vil indgå i bestræbelserne på at skabe en børnevenlig kultur i EU's politikudformning og blive støttet gennem uddannelse til og større kapacitet blandt EU's ansatte og øget intern koordinering gennem Kommissionens koordinator for børns rettigheder og dennes team. Der vil blive udarbejdet en tjekliste til integration af børns rettigheder. Der er behov for pålidelige og sammenlignelige data for at udvikle evidensbaserede politikker. Kommissionen vil opfordre FRA til at fortsætte med at yde teknisk bistand og metodologisk støtte til medlemsstaterne vedrørende bl.a. udarbejdelse og gennemførelse af dataindsamling. Derudover vil data fra Eurostat og data genereret af andre EU-agenturer i højere grad blive opdelt efter alder og køn, og der vil blive forsket i specifikke tematiske områder, der er omfattet af denne strategi. Dette vil ske gennem rammeprogrammet for forskning og innovation, Horisont Europa (2021-2027). Strategien vil også bidrage til integration og koordinering af initiativer på nationalt plan og blandt de vigtigste interessenter for at sikre en bedre gennemførelse af gældende retlige forpligtelser på EU-plan og internationalt plan. Med henblik herpå vil Kommissionen inden udgangen af 2021 også oprette et EU-netværk for børns rettigheder. På grundlag af arbejdet i den eksisterende uformelle ekspertgruppe vedrørende børns rettigheder vil netværket styrke dialogen og den gensidige læring mellem EU og medlemsstaterne om børns rettigheder og støtte gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af strategien. Netværket kommer til at bestå af nationale repræsentanter og vil i forbindelse med visse af dets aktiviteter inddrage bl.a. internationale og ikkestatslige organisationer, repræsentanter for lokale og regionale myndigheder og børn. Kommissionen vil også arbejdere tættere sammen med regionale og lokale myndigheder og med andre relevante institutioner, regionale og internationale organisationer, civilsamfundet og ombudsmænd for børn. Denne strategi bør sammenholdes med strategien til styrkelse af anvendelsen af chartret om grundlæggende rettigheder i EU og handlingsplanen for europæisk demokrati. Den supplerer målrettede bestræbelser på at gøre EU's rettigheder og værdier mere håndgribelige på områder såsom beskyttelse af migrantbørn, ligestilling og inklusion, ligestilling mellem mænd og kvinder, antiracisme og pluralisme, unionsborgeres rettigheder, ofres rettigheder, bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn, sociale rettigheder og inklusiv uddannelse. Den er også i overensstemmelse med prioriteterne i EU-handlingsplanen om menneskerettigheder og demokrati. 7.1 EU-midlernes bidrag til strategiens gennemførelse EU-finansiering er afgørende for at støtte gennemførelsen af EU's politikker i medlemsstaterne. Med denne strategi vil Kommissionen støtte medlemsstaterne i at gøre bedst mulig brug af EU-midler i deres initiativer til at beskytte og opfylde børns rettigheder. Den bør også bidrage til, at der tages hensyn til børns rettigheder i budgettet, og vise, hvordan anvendelsen af EU-budgettet på dette område kan overvåges, således at midlerne kanaliseres derhen, hvor behovet er størst. Medlemsstaterne bør prioritere finansieringen af børns rettigheder i EU's finansieringsprogrammer i overensstemmelse med de behov, der er konstateret på nationalt og regionalt plan. Under den flerårige finansielle ramme for 2021-2027, støtter Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) investeringer i udvikling af menneskelig kapacitet og infrastruktur, udstyr og adgang til tjenester inden for uddannelse, beskæftigelse, boliger, sociale forhold, sundhed og børnepasning samt omlægningen fra institutionspleje til familiepleje og pleje i lokalmiljøet. I medlemsstater, hvor andelen af børn, der risikerer fattigdom eller social udstødelse, ligger over EU-gennemsnittet (i 2017-2019), skal der øremærkes 5 % af ESF+ til bekæmpelse af børnefattigdom, mens der i andre medlemsstater skal afsættes et passende beløb. I programmeringsperioden 2021-2027 bør medlemsstaterne opfylde en række grundforudsætninger, der kan være tæt forbundet med foranstaltninger vedrørende børns rettigheder. Dette omfatter politikrammer inden for fattigdomsbekæmpelse, inklusion af romaer og overholdelse af handicapkonventionen og af chartret. Den nye AMIF vil styrke beskyttelsen af uledsagede migrantbørn ved at anerkende, at de har specifikke behov for modtagelse, indkvartering og andre særlige behov, og sikre, at der er finansiel støtte og incitamenter til at indfri disse med en medfinansieringssats på op til 75 %, som kan forhøjes til 90 % for projekter, der gennemføres inden for rammerne af specifikke tiltag. Andre EU-fonde og -programmer kan anvendes til at virkeliggøre børns rettigheder, herunder programmet for retlige anliggender, programmet for borgere, lighed, rettigheder og værdier, Erasmus+, Horisont 2020, det digitale program, genopretnings- og resiliensfaciliteten, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), REACT-EU og InvestEU. Desuden kan der med instrumentet for teknisk støtte ydes teknisk bistand til medlemsstaterne efter anmodning herom med henblik på at udvikle kapacitetsopbyggende tiltag. Strategien sætter også ind over for uligheder, der er øget som følge af covid-19-krisen, og som har ramt sårbare børn uforholdsmæssigt hårdt. Som led i dette arbejde vil Kommissionen tilskynde medlemsstaterne til fuldt ud at udnytte de muligheder, som NextGenerationEU giver for at afbøde krisens uforholdsmæssigt store virkninger, og den vil hjælpe medlemsstaterne med at integrere børns rettigheder i udformningen og gennemførelsen af reformer gennem instrumentet for teknisk støtte.