EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 15.9.2021 COM(2021) 573 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET EMPTY Det nye europæiske Bauhaus























Smukt, bæredygtigt, sammen

















Contents 1. Indledning 2. Med udgangspunkt i fælles design: et omstillingsprojekt udført af os alle sammen for os alle sammen 3. Udformningen af det nye europæiske Bauhaus 3.1. Fra den historiske bevægelse til det nye europæiske Bauhaus 3.2. Tre nøgleprincipper 3.2.1. En tilgang på flere niveauer: Fra globalt til lokalt 3.2.2. En deltagelsesbaseret tilgang 3.2.3. En tværfaglig tilgang 3.3. Tematiske akser for den transformative kurs 3.3.1. Genskabelse af forbindelsen til naturen 3.3.2. Reetablering af en følelse af at høre til 3.3.3. Prioritering af de steder og mennesker med størst behov 3.3.4. Behovet for langsigtet livscyklustankegang i det industrielle økosystem. 4. Gennemførelse af det nye europæiske Bauhaus 4.1. Arbejdet med det nye europæisk Bauhaus-fællesskab: Nyt europæisk Bauhaus-laboratoriet 4.2. En tredobbelt omstilling 4.2.1. Omstilling af steder lokalt 4.2.2. Omstilling af det innovationsfremmende miljø

4.2.3. Udbredelse af nye betydninger 5. Næste skridt



1.Indledning Det nye europæiske Bauhaus udtrykker EU's ambition om at skabe smukke, bæredygtige og inkluderende steder, produkter og måder at leve på. Det fremmer en ny livsstil, hvor bæredygtighed matcher stil, og initiativet fremskynder på den måde den grønne omstilling i forskellige sektorer af vores økonomi, såsom byggeri, møbler, mode og i vores samfund samt i andre områder af vores dagligdag. Målet er at give alle borgere adgang til varer og goder, der er cirkulære og mindre CO2intensive, og som understøtter genopbygningen af naturen og beskytter biodiversiteten. Det nye europæiske Bauhaus er et projekt med håb og perspektiver. Det giver den europæiske grønne pagt en kulturel og kreativ dimension med henblik på at fremme bæredygtig innovation, teknologi og økonomi, og det viser fordelene ved den miljømæssige omstilling via håndgribelige erfaringer på lokalt plan. Det forbedrer vores dagligdag. Dette kan kun ske, hvis folk fra forskellige baggrunde og områder tænker og arbejder sammen på en deltagelsesbaseret måde. Derfor indledte Kommissionen projektet med en seksmåneders fase for fælles design, hvor alle kunne bidrage med idéer, visioner, eksempler og udfordringer til det nye europæiske Bauhaus. I denne meddelelse præsenteres konceptet for det nye europæiske Bauhaus på grundlag af resultaterne fra fasen for fælles design, og de næste skridt beskrives. Yderligere oplysninger om den processen for fælles design findes i bilag 1. For at nå målene med det nye europæiske Bauhaus vil Kommissionen fortsætte med at opbygge en bevægelse af interesserede personer og organisationer. Med henblik på gennemførelsen kombinerer Kommissionen relevante EU-initiativer og foreslår en række nye foranstaltninger og finansieringsmuligheder, som sammenfattes i denne meddelelses kapitel 5. De omfatter f.eks.: ·Oprettelsen af nyt europæisk Bauhaus-laboratoriet for at udvikle fællesskabet og forberede politiske tiltag ·Startfinansiering til transformerende nyt europæisk Bauhaus-projekter i EU's medlemsstater ·Finansiering af sociale boligprojekter, der følger værdierne i det nye europæiske Bauhaus ·En ny tilgang til Kommissionens egen bygningsstrategi ·Fælles udarbejdelse af grønne veje til omstilling for økosystemerne inden for bygge- og anlægssektoren og tekstilsektoren. ·Forslagsindkaldelser for nystartede virksomheder og borgerinitiativer ·En årlig nyt europæisk Bauhaus-festival og -pris

·eTwinning og DiscoverEU 2022 om emnet nyt europæisk Bauhaus Der vil ikke ske ændringer fra den ene dag til den anden. Det nye europæiske Bauhaus vil skabe plads til at udforske og afprøve politikker, finansiering og andre redskaber til at udforme og opbygge et bedre hverdagsliv for alle generationer. 2.Med udgangspunkt i fælles design: et omstillingsprojekt udført af os alle sammen for os alle sammen Som et første skridt i dette deltagelsesbaserede projekt rakte Kommissionen ud til civilsamfundet og interessenter som led i fasen for fælles design. Efter kommissionsformand Ursula von der Leyens annoncering af projektet i september 2020 var denne fase for fælles design en åben invitation til alle om at fortælle, hvad det nye europæiske Bauhaus bør handle om, til at dele de udfordringer, som det skal tage fat på, og til at dele deres idéer og ekspertise om, hvordan det kan gøres. Konceptet nyt europæisk Bauhaus er baseret på de forskellige input, der er modtaget i denne fase. Fasen for fælles design var baseret på, at interesserede personer, organisationer, politiske institutioner og virksomheder organiserede arrangementer, samtaler og workshopper. De officielle partnere i det nye europæiske Bauhaus har bidraget til at udbrede budskaberne og aktiviteterne. Atten tænkere og praktikere dannede startede et rundbordsmøde på højt plan om det nye europæiske Bauhaus, hvor de skulle fungere som sonderingspanel for initiativet og give deres input regelmæssigt. Den første konference nogensinde om det nye europæiske Bauhaus i april 2021 var kulminationen på denne globale samtale med omkring 8 000 (online)deltagere fra hele verden, hvilket understregede behovet for, at bevægelsen skaber globale forbindelser. De fleste af aktiviteterne fandt sted i EU-landene, men der er også en stigende interesse i andre dele af verden, enten i det nære naboområde eller i Sydamerika og Nordamerika. For at understrege projektets globale dimension inviterede Kommissionen også ikke-europæere til rundbordsmødet på højt plan. Det nye europæiske Bauhaus vokser i frugtbar jord, hvor bygninger, offentlige steder, virksomheder og sociale praksisser, kulturelle aktiviteter og uddannelsesprogrammer er fyrtårne for initiativet og inspirerer til nye idéer. Den første nyt europæisk Bauhaus-pris blev lanceret som led i fasen for fælles design for at sætte fokus på de inspirerende eksempler og idéer fra unge talenter. 3.Udformningen af det nye europæiske Bauhaus 3.1.Fra den historiske bevægelse til det nye europæiske Bauhaus Flere træk ved det historiske Bauhaus dannede grundlag for visionen om det nye europæiske Bauhaus. Det historiske Bauhaus, der blev skabt i 1919, opstod på et tidspunkt med dybe forandringer — hen imod en moderne samfunds- og industritidsalder. Grundlæggerne tog denne omstilling op i deres arbejde og søgte efter løsninger på de nye udfordringer. Det blev hurtigt til en global kulturel bevægelse. Det samlede kunstnere, designere, arkitekter og håndværkere. Denne tværfaglige tilgang er også meget nødvendig for de udfordringer, vi står over for i vores tid, hvor vi endnu en gang står over for gennemgribende forandringer. Ligesom for hundrede år siden er spørgsmålet om innovative materialer fortsat afgørende. På det tidspunkt var løsningen cement og stål, men vi er nu nødt til at udforske mere naturbaserede materialer, der produceres bæredygtigt, og udvikle produktionsløsninger med lave emissioner for alle materialer. Det gælder både for byggeri, mode, design, møbler, transport og energi. En trekant af værdier En trekant bestående af tre uadskillelige kerneværdier styrer det nye europæiske Bauhaus: ·bæredygtighed, fra klimamål til cirkularitet, nulforurening og biodiversitet ·æstetik, oplevelsens kvalitet og stil, i tillæg til funktionalitet ·inklusion, værdsættelse af mangfoldighed, lighed for alle, tilgængelighed og overkommelige priser. Udfordringen består i at tage fat på alle tre værdier, samtidig med at der udvikles kreative løsninger, der bedst imødekommer folks behov og med lavere samlede omkostninger.

3.2.Tre nøgleprincipper Tre nøgleprincipper, der udsprang af den fælles skabelsesproces, blev taget op af Kommissionen og bør være retningsgivende for det nye europæiske Bauhaus: ·Kombination af global og lokal dimension ·Deltagelse ·Tværfaglighed 3.2.1.En tilgang på flere niveauer: Fra globalt til lokalt Det nye europæiske Bauhaus støtter en tilgang på flere niveauer til omstilling — fra globalt til lokalt. Klimaændringer og den grønne omstilling medfører udfordringer, der bør tackles globalt. Samtidig er det på lokalt plan, at der sker ændringer, som giver mening for borgerne. Det nye europæiske Bauhaus tager derfor fat på forskellige niveauer af omstillingen, fra det globale niveau til kvartererne, landsbyen og byen. For at kunne leve op til det nye europæiske Bauhaus er det nødvendigt at nå ud til lokalområderne efter en stedbaseret tilgang. Vellykkede mindre projekter viser, at transformative initiativer, uanset størrelse, kan gennemføres for alle og overalt. Det nye europæiske Bauhaus vil undersøge, hvordan man kan støtte små initiativer fra enkeltpersoner, kvarterer og lokalsamfund. Dette kan ikke begrænses til Den Europæiske Union. Det nye europæiske Bauhaus vil med tiden række ud over de europæiske grænser med et mål om at udbrede principperne om bæredygtighed, inklusion og æstetik globalt. 3.2.2. En deltagelsesbaseret tilgang Europa-Kommissionen er en stærk fortaler for en deltagelsesbaseret tilgang, som det fremgår af den igangværende konference om Europas fremtid, som har til formål at uddybe og fastholde inddragelsen af borgerne. Kommissionen vil fortsat lytte til og samarbejde med folk på stedet og sammen med dem undersøge, hvor politik, finansiering og andre værktøjer virkelig gør en forskel. Dette vil hovedsagelig ske i nyt europæisk Bauhaus-laboratoriet. Den deltagelsesbaserede tilgang inddrager civilsamfundet og mennesker alle aldre og i al deres mangfoldighed, herunder kvinder (underrepræsenteret i visse nøglesektorer) og dårligt stillede grupper. Dette nødvendige fokus på inklusion har til formål at sikre, at ingen lades i stikken, og anerkender, at de mest kreative løsninger stammer fra kollektiv tænkning. Nye løsninger bør løse dagligdagens problemer og forbedre livskvaliteten for alle. 3.2.3. En tværfaglig tilgang Det nye europæiske Bauhaus handler om at bygge bro mellem synspunkter og erhverv. Kultur og teknologi, innovation og design, ingeniørvirksomhed og håndværk, kunst og videnskab, der arbejder hånd i hånd, har potentialet til at skabe en bedre fremtid. Covid-19-pandemien har vist, at der mere end nogensinde før er behov for integrerede tilgange for at tackle de komplekse problemer, som vores planet og vores samfund står over for. En meningsfuld omstilling kræver, at der tilføres mange forskellige former for kompetencer og viden. Arbejde og læring på tværs af fagområder fremmer et samspil mellem idéer, viden, færdigheder og metoder. 3.3.Tematiske akser for den transformative kurs At skabe en bevægelse betyder, at man arbejder med mennesker og deres interesser, behov og motivationer. Analysen af de input, der blev modtaget i fasen for fælles design, identificerede fire tematiske akser, som Kommissionen besluttede at følge under gennemførelsen af det nye europæiske Bauhaus.

3.3.1.Genskabelse af forbindelsen til naturen Bidragene har peget på større bevidsthed om og større vilje til at håndtere klimaændringer (modvirkning og tilpasning) og mindske eksponeringen for forurening. Det, som folk føler som et behov for at genskabe forbindelsen med naturen, bl.a. med henblik på sundhed og velvære, understøttes af forskning: Bedre muligheder for kontakt med grønne offentlige områder giver sig udslag i bedre sundhedsindekser for befolkningen og mindsker indkomstrelaterede uligheder på sundhedsområdet . Naturbaserede løsninger i byerne kan bidrage til at håndtere oversvømmelser og andre ekstreme vejrforhold og samtidig gøre det bebyggede miljø mere attraktivt. Klimaindsatsen ses ikke længere som en abstrakt kamp, men som en integreret del af vores dagligdag, der kan forbedre luft-, vand- og jordbundskvaliteten og de generelle levevilkår. Denne erfaring er blevet styrket under pandemien, hvor vores leveområder blev begrænsede, og hvor folk genopdagede deres byer, landsbyer og grønne områder. Pandemien understregede den direkte forbindelse mellem naturbeskyttelse og fysisk og mental sundhed for os alle. Der er behov for at gå videre fra et menneskecentreret perspektiv til et livscentreret perspektiv, hvor man lader sig inspirere af naturen og lærer af den. Der er mange forskellige måder at gøre dette på: Fra at gøre byerne grønnere og anvende naturbaserede materialer fra bæredygtige kilder til innovative løsninger baseret på "efterligning" af elementer, der findes i naturen, fra pleje af jordbunden til genbrug eller genanvendelse af affald, fra etablering af grønne korridorer i byerne med henblik på aktiv mobilitet til nytænkning af transportinfrastruktur. Genskabelsen af forbindelsen til naturen starter i en ung alder. Millioner af unge har opfordret til mere handling for en bedre planet og vakt vores miljøbevidsthed. Bidragene fra fasen for fælles design fremhæver den afgørende rolle, som uddannelse og kultur spiller for paradigmeskiftet i retning af ny adfærd og nye værdier. Uddannelse og myndiggørelse af børn og unge på en deltagelsesbaseret måde med henblik på at forstå, opleve og favne bæredygtighed og inklusion vil skabe stærke forbindelser til naturen for de kommende generationer. 3.3.2.Reetablering af en følelse af at høre til Nyt europæisk Bauhaus-bevægelsen handler om vores kollektive og private erfaringer. Det er et stærkt ønske fra bidragsydernes side at bygge bro mellem mennesker. Det indebærer opmuntring til solidaritet mellem generationer, fremme af forbindelserne mellem uddannelse og kunst i lokalmiljøer og forbedring af vores fælles rum og steder, hvor vi kan mødes. Nærøkonomien med begreber som "15-minutters byer", hvor borgerne har adgang til vigtige tjenester og faciliteter inden for gåafstand, er også et middel til at styrke forbindelserne og fremme en sund, bæredygtig og aktiv mobilitet. Kulturelle aktiver (kulturarv, kunst, lokalt håndværk, knowhow osv.), naturlige aktiver (landskaber, naturressourcer osv.) samt sociale aktiver (socialøkonomiske virksomheder, lokale organisationer og foreninger osv.) er det, der gør et sted unikt. Kulturlivet, kunstarrangementer og koncerter giver mulighed for forbindelse og social interaktion, som er det bindende element, der skaber en følelse af at høre til. 3.3.3.Prioritering af de steder og mennesker med størst behov Fasen for fælles design viste, at det nye europæiske Bauhaus skal være inklusivt. Dette gælder ikke kun for mennesker, men også for de steder, hvor de bor. Smukke og bæredygtige løsninger skal være økonomisk overkommelige og tilgængelige for alle. Der bør tages behørigt hensyn til den særlige situation for de grupper og enkeltpersoner, der er mest sårbare, som f.eks. risikerer udstødelse eller fattigdom eller hjemløshed. F.eks. skal der renoveres 800 000 sociale boliger (5 % af den samlede sociale boligmasse) om året, og der er behov for 450 000 nye sociale boliger om året i EU. Dårligt stillede grupper er i større risiko for at opleve energifattigdom og luftforurening og har mindre adgang til offentlig transport. Inklusion indebærer også, at der anlægges en "design for alle"-tilgang for at fjerne hindringer for tilgængelighed for de bebyggede og virtuelle miljøer og for varer og tjenesteydelser. Det nye europæiske Bauhaus rækker klart ud over store bycentre og omfatter steder i al deres mangfoldighed, herunder små landsbyer, landdistrikter, byer med faldende indbyggertal, nedslidte bydele og afindustrialiserede områder. Dette kræver territorial udvikling for at undgå geografisk adskillelse af sociale grupper med henblik på at skabe en følelse af samhørighed. De forskellige dele af en by, en landsby eller et byområde bør forbindes. Manglende forbindelser mellem landdistrikter og byområder kræver en indsats. Digitale forbindelser mellem mennesker er en vigtig katalysator for en uafhængig tilværelse, adgang til information eller deltagelse i kulturelle arrangementer, hvilket vi oplevede under covid-19-pandemien. Sikring af digital konnektivitet for alle er helt afgørende for at skabe muligheder for en uafhængig tilværelse og aktivt engagement i den grønne omstilling, adgang til information eller deltagelse i kulturelle arrangementer, hvilket vi oplevede under covid-19-pandemien.

3.3.4.Behovet for langsigtet livscyklustankegang i det industrielle økosystem. Respondenterne i fasen for fælles design påpegede et klart behov for mere cirkularitet for at tackle ikkebæredygtig brug af ressourcer og affald, herunder anvendelsesformål for forældede bygninger eller infrastrukturer. Håndteringen af disse udfordringer vedrører hele det industrielle økosystem, fra produktion til levering og forbrug, ved hjælp af en tankegang centreret om cirkulær økonomi. F.eks. bør genbrug, regenerering, levetidsforlængelse og ombygning af eksisterende bygninger prioriteres fremfor konstruktionen af nye bygninger, hvor det er muligt. Cirkulært og bæredygtigt design og arkitektur bør blive den nye normal. Genvundne og fornyelige materialer bør i højere grad anerkendes af alle relevante fagområder og indgå i designparadigmer. Anvendelsen af bæredygtigt producerede og indkøbte naturbaserede byggematerialer såsom træ, bambus, halm, kork eller sten bør forbedres. Nye produktionsteknologier bør bidrage til at reducere CO2-fodaftrykket fra stål eller cement, genanvende ellers spildte tekstiler og fremskynde den grønne omstilling i energiintensive industrier. Nye forretningsmodeller, bioøkonomi, socialøkonomiske tilgange og design for bæredygtighed kan støtte omstillingen af sektorer såsom tekstiler, turisme, affaldshåndtering eller energiproduktion. Den digitale omstilling vil spille en systemisk rolle i udviklingen og gennemførelsen af det nye europæiske Bauhaus. Digitale værktøjer, f.eks. 5G, kunstig intelligens, databaserede værktøjer, robotteknologi og 3-D-printteknologier eller digitale tvillinger i byggeindustrien, kan øge bæredygtigheden af materialer, produkter og bygninger. 4.Gennemførelse af det nye europæiske Bauhaus Kommissionen ønsker i samarbejde med Europa-Parlamentet og de øvrige EU-institutioner samt medlemsstaterne at skabe en befordrende ramme for det nye europæiske Bauhaus, der er integreret i målene for bæredygtig udvikling og med relevante EU-politikker og -initiativer. Denne befordrende ramme er udformet med henblik på at skabe et rum til udvikling og afprøvning af politiske og finansielle instrumenter til omstilling af vores samfund og økonomi. Denne ramme handler først og fremmest om at opnå mere med de politikker og finansieringsinstrumenter, som vi allerede har. Synergierne mellem eksisterende og planlagte EU-politikker eller -programmer bør intensiveres, så de kan støtte målene for det nye europæiske Bauhaus. De kan alle bidrage til et kulturprojekt, der samler bæredygtighed, inklusion og æstetik på de steder, hvor folk bor, og i den måde, de lever på. Det nye europæiske Bauhaus sætter fokus på problemer, som ikke i tilstrækkelig grad kan løses ved hjælp af et enkelt instrument, og som ofte "falder mellem to stole". Hertil kommer, at det nye europæiske Bauhaus iværksætter specifikke og målrettede foranstaltninger, der vil bidrage til, at omstillingen bliver en realitet. Den første ramme for gennemførelsen vil udvikle sig i lyset af resultaterne, gennem gentagne vurderinger og revisioner. 4.1.Arbejdet med det nye europæisk Bauhaus-fællesskab: Nyt europæisk Bauhaus-laboratoriet For at støtte gennemførelsen af det nye europæiske Bauhaus vil Europa-Kommissionen oprette nyt europæisk Bauhaus-laboratoriet, en "tænke- og handletank", der skal være med til at skabe, lave prototyper og afprøve de værktøjer, løsninger og politiske tiltag, der vil lette omstillingen på stedet. Laboratoriet fungerer som "accelerator og forbindelsesled". Med udgangspunkt i rundbordsmødet på højt plan og de officielle partnere vil laboratoriet fortsætte sin rejse i retning af at opbygge et fællesskab og favne de konkrete projekter, der er inspireret af det nye europæiske Bauhaus — uanset om de støttes af EU-midler eller af andre initiativer — og forbinde dem med henblik på gensidig støtte og læring. Det vil også sikre forbindelse til etablerede fællesskaber, der allerede arbejder med relevante emner, og inddrage politikere, industrien og samfundet for at bygge bro mellem siloer og eksperimentere med, hvordan de kan arbejde sammen. I forbindelse med etableringen af den understøttende infrastruktur, herunder en digital platform, vil Kommissionen opfordre nyt europæisk Bauhaus-fællesskabet til at samarbejde om følgende emner og udarbejde konkrete anbefalinger: ·Mærkningsstrategi: Hvordan kan man karakterisere og anerkende konkrete initiativer, der matcher ambitionerne i det nye europæiske Bauhaus? Hvad gør et projekt til et nyt europæisk Bauhaus-projekt? Hvordan kan et EU-mærke for det nye europæiske Bauhaus integreres med adgang til finansiering af projekter?

·Innovativ finansiering: Kan crowdfunding med fordel kombineres med offentlig finansiering for at nå ud til græsrodsinitiativer og forbedre projektudvælgelsen? Hvilken tilgang kan bedst mobilisere privat finansiering, herunder fra filantroper, til støtte for nyt europæisk Bauhaus-projekter? Hvordan kan investorer i forskellige sektorer såsom fast ejendom, turistinfrastruktur osv. tilskyndes til at tage ambitionerne i det nye europæiske Bauhaus til sig? Hvordan kan socialøkonomien støtte det nye europæiske Bauhaus? ·Reguleringsmæssige analyser og forsøg: Hvordan kan de lovgivningsmæssige rammer støtte udviklingen af nyt europæisk Bauhaus-projekter inden for byggeri, energiintensive industrier, mobilitet, nærhed og social økonomi, kulturelle og kreative industrier, turisme og tekstiler? Hvordan kan det nye europæiske Bauhaus udnytte den teknologiske udvikling fuldt ud, herunder den digitale omstilling? Hvad er de resterende hindringer og reguleringsmæssige flaskehalse? Hvordan kan offentlige indkøb og reguleringsmæssig forenkling fremme nyt europæisk Bauhaus-prioriteter på europæisk, nationalt og regionalt plan? Kan reguleringsmæssige eksperimentelle rammer overvejes i samarbejde med medlemsstaterne og de lokale myndigheder for at afprøve nye reguleringsmæssige tilgange, der kan skabe større ambitioner langs nyt europæisk Bauhaus-aksen? ·Nøgleresultatindikatorer Hvordan kan man måle succesen for det nye europæiske Bauhaus i både 2024 og 2030? Hvilke resultater ønsker vi at se i projektets forskellige faser? Hvordan kan vi evaluere resultaterne på en meningsfuld måde? Kommissionen vil følge op på resultaterne af arbejdet i nyt europæisk Bauhaus-laboratoriet med yderligere tiltag samt initiativer, der inddrager medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, Regionsudvalget og andre partnere. Den vil overvåge og analysere udviklingen, lette forbindelserne mellem interessenter samt indsamle og validere positive resultater og erfaringer. Den vil identificere nye emner, der skal undersøges i laboratoriet, og bidrage til tilpasningen af EU's støtteramme over tid. 4.2.En tredobbelt omstilling På baggrund af de mange historier, samtaler og essays, der blev indsamlet i fasen for fælles design, er der blevet identificeret tre centrale indsatsområder, hvor der bør gennemføres specifikke tiltag: i) at foretage ændringer på specifikke steder i praksis, ii) behovet for at gøre tingene anderledes for at skabe innovation, herunder ved at forbedre vores færdigheder og metoder, og iii) behovet for at tilpasse de intentioner og den tankegang, der ligger til grund for vores handlinger . Støtte- og finansieringsinstrumenter er udformet omkring disse tre punkter. At skabe en følelse af fællesskab og kunne demonstrere innovation er afgørende for det nye europæiske Bauhaus. For at gøre forandringsskaberne synlige, for at dele og debattere fremskridt og resultater og for at fremme borgernes engagement vil Kommissionen afholde en årlig festival for det nye europæiske Bauhaus, som skal finde sted første gang i foråret 2022. Det vil være et møde — både fysisk og virtuelt — hvor hele fællesskabet kan mødes, debattere, dele, lære og fejre. Festivalen vil omfatte tre komponenter: ·Et forum med debatter, der skal forme projektet. Det vil samle tænkere, politiske beslutningstagere og fagfolk i en global samtale med deltagere fra videnskab og teknologi til kultur og uddannelse, fra regional og lokal udvikling til internationale perspektiver. ·En messe med henblik på at præsentere projekter, prototyper og resultater, der bidrager til det nye europæiske Bauhaus, og uddele nyt europæisk Bauhaus-prisen. ·En fest med et kulturelt program, der kombinerer fysiske og virtuelle udstillinger, forestillinger og kunstværker. Den første udgave af festivalen finder sted i Bruxelles og vil blive organiseret og finansieret af Europa-Kommissionen. På grundlag af erfaringerne fra den første udgave vil Kommissionen fra og med 2023 overveje et koncept for et årligt arrangement, som ideelt set bør omfatte steder i og uden for EU.

4.2.1.Omstilling af steder lokalt Forandringerne bør ske på konkrete steder og så mange steder som muligt, i hjemmene, i kvartererne, i by- og landområderne, på fysiske og virtuelle mødesteder. En vellykket anvendelse af det nye europæiske Bauhaus vil kræve effektiv læring og deling fra innovative og symbolske projekter. Ved at sætte fokus på sådanne "pilotdemonstratorer" vækker man entusiasmen til at engagere sig og gentage tiltag. Samtidig kommer initiativet ofte fra græsrodsaktørerne, og der vil også være behov for støtte til små projekter. Kommissionen vil — Lancere indkaldelser af forslag fra september 2021 med henblik på at udvælge innovative pilotprojekter, der er emblematiske for nyt europæisk Bauhaus-værdierne, herunder særlige indkaldelser under Horisont Europa om pionerdemonstratorer og demonstratorer for sociale, billige og bæredygtige boligkvarterer. I 2022 vil yderligere nyt europæisk Bauhaus-demonstratorer få støtte fra det europæiske initiativ for byområder under samhørighedspolitikken. Efter 2022 vil tilgangen blive fulgt gennem synergier med de aktiviteter, der iværksættes under Horisont Europa-missionerne. — Yde teknisk bistand for at støtte interesserede parter, såsom regionale og lokale forvaltninger, med at udvikle og gennemføre nyt europæisk Bauhaus-projekter med primært fokus på inddragelse af borgerne og tværfaglige metoder til projektinkubation og fælles design. — Indføre et dedikeret finansielt instrument til byudvikling, der mobiliserer EU-investeringer og private investeringer til støtte for nyt europæisk Bauhaus-projekter i medlemsstaterne. Ud over projektfinansiering vil den også yde støtte til uddannelse og projektgennemførelse. — Undersøge, hvordan man bedst kan støtte mindre projekter, med udgangspunkt i arbejdet i Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi. — Oprette et "Seal of Excellence"-mærke for det nye europæiske Bauhaus for at fremhæve projekter, som er af høj kvalitet, men som ikke kunne finansieres af EU-programmer på grund af budgetmæssige begrænsninger. "Seal of Excellence"-mærket kan ses som et første skridt hen imod et nyt europæisk Bauhaus-mærke. Udvalgte projekter vil blive integreret i nyt europæisk Bauhaus-fællesskabet og promoveret over for andre potentielle bidragydere. Ud over initiativer, der ledes af Kommissionen, vil finansieringen af transformative nyt europæisk Bauhaus-projekter kræve et stærkt samarbejde med medlemsstaterne. Samhørighedspolitikkens stedbaserede og fællesskabsstyrede lokale udviklingstilgange kan fremme nyt europæisk Bauhaus-projekter på regionalt og lokalt plan med deltagelse af lokalsamfundene. Europa-Kommissionen vil opfordre medlemsstaterne til at: — Indføre det nye europæiske Bauhaus i deres socioøkonomiske og territoriale udviklingsstrategier og leve op til deres tilsagn om at støtte og integrere det nye europæiske Bauhaus i gennemførelsen af samhørighedspolitikken 2021-2027 som led i partnerskabsaftalerne og de relevante operationelle programmer. — Anvende nyt finansieringsinstrumentet for det nye europæiske Bauhaus til finansiering af projekter på stedet. — Mobilisere de relevante dele af deres genopretnings- og resiliensplaner (f.eks. om renovering eller infrastruktur) i forbindelse med omstillingsprojekterne under det nye europæiske Bauhaus. 4.2.2.Omstilling af det innovationsfremmende miljø Omstillingen i forbindelse med det nye europæiske Bauhaus afhænger af, at der leveres skræddersyede og økonomisk overkommelige løsninger i de industrielle økosystemer, fra byggeri til livsstil og kreative industrier, fra materialer til forretningsmodeller, fra det digitale område til landbrug. Som designfasen har vist, spiller innovation en central rolle. Dette er ikke kun innovation i form af nye teknologier, men kan også være en kombination af nye og traditionelle teknologier eller en ny tilpasning af lokale håndværk og lokal viden. Mangfoldigheden og kompleksiteten af den relevante lovgivning og varigheden af de administrative processer kan blive en udfordring for omstillingsprojekter og endda en hindring for innovation. Innovative tilgange bør afprøves og gennemføres i forsøgsmiljøer i tæt samarbejde med medlemsstaternes nationale, regionale og lokale myndigheder. En effektiv anvendelse af nye materialer, produktionsprocesser og andre værktøjer vil kræve (re)kvalificering, også gennem erhvervsuddannelse, i flere sektorer og på forskellige niveauer. Kommissionen vil: — Senest i 2022 i fællesskab at udarbejde omstillingsveje hen imod i) et grønt, digitalt og modstandsdygtigt økosystem for byggeri gennem forummet på højt plan om byggeri, ii) et grønt, digitalt og modstandsdygtigt økosystem for nærhed og social økonomi som supplement til EU's handlingsplan for den sociale økonomi og iii) et grønt, digitalt og modstandsdygtigt tekstiløkosystem som supplement til EU's strategi for tekstiler. — Udvikle et selvevalueringsværktøj til at måle, i hvilket omfang et projekt er bæredygtigt, inklusivt og æstetisk, og bidrage til at identificere, hvor forbedringer er mulige. Dette vil kombinere alle eksisterende standarder, regler og retningslinjer på de relevante områder. Desuden vil Kommissionen udvikle digitale værktøjer til e-læring og vurdering til støtte for anvendelsen af Level(s)-rammen, som fremmer livscyklus- og helhedsvurdering af kulstofemissioner for bygningers miljøpræstationer.

— Yderligere mobilisere Horisont Europa-programmet for at støtte det nye europæiske Bauhaus gennem forskning og innovation. Kommissionen vil tilrettelægge en workshop på højt plan om "forskning og innovation for det nye europæiske Bauhaus" for at samle førende eksperter med henblik på at tilvejebringe en fremadskuende forsknings- og innovationsdagsorden, der støtter det nye europæiske Bauhaus, for derigennem at bidrage til den fælles udarbejdelse af fremtidige arbejdsprogrammer for Horisont Europa. Mobilisere kapaciteten hos Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) og Det Europæiske Innovationsråd (EIC) til at iværksætte den første række af koordinerede indkaldelser af forslag med henblik på at tackle de centrale innovationsudfordringer, der vil opstå som følge af omstillingsprojekterne i praksis. — Integrere det nye europæiske Bauhaus blandt prioriteterne i LIFE-programmet for navnlig at støtte projekter, der fremmer cirkularitet, nulforurening og biodiversitet. — Mobilisere programmet for det indre marked og dets Cosme-søjle for at støtte virksomhedspartnerskaber i livsstilssektoren (mode, design, møbler osv.) mellem designere, fabrikanter, håndværkere og teknologileverandører (Worth Partnership Project) og støtte partnerskaber om socialøkonomi og lokale grønne pagter. — Fremme tværfaglig innovation med henblik på bæredygtighed, inklusion og trivsel blandt de kulturelle og kreative sektorer under programmet Et Kreativt Europa, navnlig gennem Creative Innovation Labs. — Mobilisere digitale innovationsknudepunkter i de relevante sektorer (herunder byggesektoren) for at udvikle reelle og virtuelle miljøer og erfaringer, der involverer dybtgående digitale teknologier (kunstig intelligens, højtydende databehandling, big data) til støtte for det nye europæiske Bauhaus. — Fra 2021 at foreslå emner og prioriteter, der bidrager til nyt europæisk Bauhaus-initiativet i arbejdsprogrammerne for et digitalt Europa. — Fremme innovative indkøb inden for rammerne af det nye europæiske Bauhaus for at fremme en tilgang baseret på kvalitet, bæredygtighed og inklusion snarere end blot omkostninger, herunder gennem initiativet "Big Buyers". 4.2.3. Udbredelse af nye betydninger At inspirere til en bevægelse starter med værdier. Det er vigtigt at samarbejde med dem, der reflekterer over, studerer og formidler vores værdier, såsom kunstnere, socialforskere, undervisere og uddannelsesinstitutioner og ungdomsorganisationer. I tæt samarbejde med koalitionen for klimauddannelse (Education for Climate Coalition) (*) vil Kommissionen iværksætte en indkaldelse af interessetilkendegivelser til uddannelses- og vidensinstitutioner (fra offentlige biblioteker til skoler og universiteter) med henblik på at udvikle deres egne nyt europæisk Bauhaus-projekter. Kommissionen vil forbinde disse projekter og gøre dem synlige. En særlig nyt europæisk Bauhaus-pris i 2023 vil give de bedste projekter mulighed for at blive fremhævet. (* https://education-for-climate.ec.europa.eu/_en ). Kunstnere og kreative fagfolk fra alle områder har længe bidraget til at øge bevidstheden om vor tids socioøkonomiske og miljømæssige udfordringer. Deres kritiske holdning og udfordrende værker om det moderne samfund kan fungere som øjenåbnere og bidrage til at omforme vores fremtidige verden. Dette gælder også for begreberne æstetik og skønhed, for hvilke der ikke længere findes universelle standarder eller kanoner. Sammen med uddannelses-, erhvervsuddannelses- og ungdomsorganisationer er kulturelle og kreative industrier og sektorer nye kilder til intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og beskæftigelse. Deres bidrag til innovation drives i stigende grad af ikke-teknologiske faktorer såsom kreativitet, design og nye organisatoriske processer eller forretningsmodeller og samarbejde. Derfor er bæredygtighed et vigtigt fokusområde for EU's ungdoms- og uddannelsespolitik, herunder rammerne for videregående uddannelse og støtte, der giver mulighed for mange synergier med nyt europæisk Bauhaus-initiativet. Kommissionen vil: — foreslå, at der under Erasmus+ medtages en særlig prioritet om det nye europæiske Bauhaus i indkaldelsen af forslag til innovationsalliancer i 2022, der er rettet mod både videregående uddannelser og erhvervsuddannelser, og foreslå en prioritet for det nye europæiske Bauhaus i Erasmus+ Europas ungdom sammen 2022-indkaldelsen af projekter til støtte for tværnationale partnerskaber for ungdomsorganisationer — foreslå at støtte kunstnerophold og andre former for stedbundne kulturelle aktiviteter i områder, der er udpeget eller mærket af det nye europæiske Bauhaus, gennem Et Kreativt Europa — uddele nyt europæisk Bauhaus-prisen hvert år og fremhæve de forskellige dimensioner af det nye europæiske Bauhaus hvert år — udvikle et peerlæringstiltag for at hjælpe lokale myndigheder med at integrere og gennemføre kvalitetsprincipper i bebyggede miljøer som udviklet af Davos-processen og medlemsstaternes ekspertgruppe, der er nedsat under den nye europæiske kulturdagsorden — fokusere det årlige eTwinning 2022-tema på emner i forbindelse med det nye europæiske Bauhaus — foreslå emner med relation til det nye europæiske Bauhaus som en del af de tematiske prioriteter for den europæiske pris for innovativ undervisning 2022 — sammenkæde det årlige tema for DiscoverEU-indsatsen i 2022 med det nye europæiske Bauhaus

— i forbindelse med Det Europæiske Solidaritetskorps' årlige indkaldelse for 2022 foreslå projekter, der kan bidrage til nyt europæisk Bauhaus-initiativet. 5.Næste skridt Det nye europæiske Bauhaus vil bygge videre på styrken i det voksende fællesskab. I løbet af de sidste seks måneder har initiativet vakt entusiasme og indsamlet tusindvis af idéer, som denne meddelelse bygger videre på. Mobiliseringen af interesserede aktører vil fortsætte, og samtalen vil blive udvidet både i og uden for Europa i samarbejde med Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, EU-delegationerne samt de interesserede internationale organisationer og netværk. I den forbindelse vil der blive identificeret synergier med relevante politiske og samarbejdsmæssige rammer, navnlig i EU's nabolande. Europa-Kommissionen vil støtte sig til samarbejdet med Europa-Parlamentet, Rådet, Regionsudvalget og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg med henblik på at øge bevidstheden og fremme debatten i deres valgkredse, mobilisere borgere og aktører fra den private sektor og dele de ressourcer, der er til rådighed, for at understøtte det nye europæiske Bauhaus. Samarbejdet mellem medlemsstaterne og de offentlige myndigheder på internationalt, nationalt, regionalt og lokalt plan, herunder deltagelse af civilsamfundet og repræsentanter for forskellige grupper, vil være af afgørende betydning. Fra fremme af deltagelsesbaserede processer for fælles design til evnen til at støtte finansieringen af lokale omstillingsprojekter vil det nye europæiske Bauhaus kræve et stærkt samarbejde på tværs af denne forvaltningsramme på flere niveauer. Som udgangspunkt vil medlemsstaterne blive opfordret til at overdrage en enhed opgaven som kontaktpunkt for nyt europæisk Bauhaus-initiativet, og den vil skulle forbinde og koordinere indsatsen i deres respektive lande og deltage i et uformelt EU-netværk til udveksling af oplysninger og erfaringer. Europa-Kommissionen vil aflægge rapport om, hvordan initiativet skrider frem i 2022. Bilag: 1. Rapport om fasen for fælles design 2. Mobilisering af EU-programmer 3. Økosystem for nyt europæisk Bauhaus-politikken Credits OMSLAG: ·Tree-House School © Valentino Gareri ·Arkitektur © Adobe Stock – lilymary ·Blik ovenfra på folk, der hviler på plænen i en park © Adobe Stock – Watman