Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om overvågning af Fællesskabets skove og disses samspil med miljøet (Forest Focus)

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

FORMÅLET MED FORSLAGET

Formålet med dette forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning er at indføre en ny fællesskabsordning for overvågning af skovene og disses samspil med miljøet med henblik på beskyttelse af Fællesskabets skove. Ordningen skal bygge på resultaterne af to rådsforordninger for så vidt angår overvågning af virkningerne af luftforurening [1] og af brande [2] på skovøkosystemerne. Med forslaget skabes der en flerårig ramme, der i første omgang skal dække en seksårig periode fra 2003 til 2008. Sigtet er at tilpasse anvendelsesområdet for de ovennævnte forordninger, så der kan skabes en fleksibel overvågningsordning, hvor skovøkosystemernes tilstand kan vurderes i en bredere sammenhæng. Forslaget forenkler endvidere de nuværende foranstaltninger ved at samle dele af begge forordningerne i én enkelt rammeforordning, der dækker beskyttelse og overvågning af skovene.

[1] Rådets forordning (EØF) Nr. 3528/86 af 17 november 1986 om beskyttelse af skovene i Fællesskabet mod luftforurening, EFT L 326 af 21.11.1986, s.2.

[2] Rådets forordning (EØF) nr. 2158/92 af 23 juli 1992 om beskyttelse af skovene i Fællesskabet mod brande, EFT L 217 af 31.07.1992, s.3.

BAGGRUNDEN

Lovgivningen

Der blev ved Rådets forordning (EØF) nr. 3528/86 indført en EF-aktion til beskyttelse af skovene mod luftforurening. Formålet var at øge beskyttelsen af skovene i Fællesskabet, navnlig for at værne landbrugets produktionsmuligheder.

Aktionen sigtede mod at skabe et langsigtet skovovervågningssystem. Den er blevet gennemført i snævert samarbejde med "Det internationale samarbejdsprogram for vurdering og overvågning af luftforureningens virkninger på Skovene" (ICP Forests) under FN/ECE-konventionen om grænseoverskridende luftforurening over store afstande (Genève, 1979) [3], som Det Europæiske Fællesskab er part i. Ifølge forordningen kan Fællesskabet medfinansiere 50% af de foranstaltninger, medlemsstaterne gennemfører som led i deres nationale programmer.

[3] FN/ECE 1979, konventionen om grænseoverskridende luftforurening over store afstande.

Med Rådets forordning (EØF) nr. 2158/92 blev der indført en handlingsramme med forebyggelse af skovbrande som hovedsigte. Fællesskabet har medfinansieret forskellige foranstaltninger i medfør af denne forordning, bl.a. oprettelse eller forbedring af forebyggelsessystemer, navnlig beskyttelsesinfrastrukturer (skovveje, skovstier, brandslukningsudstyr, brandbælter osv.), og indførelse eller forbedring af systemer til at overvåge skovene og afdække af årsagerne til skovbrande og finde frem til, hvordan de kan bekæmpes. Informationssystemet for skovbrande er et af de elementer i forordningen, som også vil indgå i den foreslåede rammeforordning.

I Rådets forordning (EF) nr. 307/97 af 17 februar 1997 [4] om ændring af forordning (EØF) nr. 3528/86 henvises til traktatens artikel 43 som retsgrundlag. Den 30. april 1997 forelagde Europa-Parlamentet Domstolen en henvendelse om dette spørgsmål. Den 25. februar 1999 afsagde Domstolen en afgørelse i de forenede sager C-164/97 og C-165/97 [5], hvori den bemærker, at Rådet burde have valgt traktatens artikel 130 (nu EF-traktatens artikel 175) som eneste retsgrundlag. Forordning EF nr. 307/97 blev derfor annulleret. Imidlertid udsatte Domstolen annullationens ikrafttræden, indtil Rådet vedtog en ny forordning om samme emne inden for en rimelig frist. Denne nye forordning, nr. 1484/2001 [6], trådte i kraft den 21. juli 2001. Rådets forordning (EØF) nr. 3528/86 er for nylig blevet ændret ved forordning (EØF) nr. 804/2002 [7].

[4] EFT L 51 af 5.6.1992, s. 9.

[5] 1999, s. I-1139.

[6] EFT L 196 af 5.6.1992, s. 1.

[7] EFT L 132 af 17.5.2002, s. 1.

Beskyttelse af skovene mod luftforurening

I samarbejde med ICP Forests er Fællesskabets indsats i årenes løb blevet udbygget i tråd med de målsætninger, der blev fremsat på ministerkonferencen om beskyttelse af skovene i Europa (Strasbourg [8], Helsinki [9] og Lissabon [10]) og De Forenede Nationers konference om miljø og udvikling (UNCED) (Rio de Janeiro 1992). Fællesskabets indsats er blevet gennemført på grundlag af Kommissionens forordninger 526/87 [11], 1696/87 [12], 1091/94 [13] and 2278/99 [14] og har opfyldt de mål, Rådet havde sat.

[8] Vedtagelse af generel erklæring og resolutioner. Første Ministerkonference om beskyttelse af skovene i Europa, Strasbourg, 1990.

[9] Vedtagelse af generel erklæring og resolutioner. Anden Ministerkonference om beskyttelse af skovene i Europa, , Helsinki 1993.

[10] Vedtagelse af generel erklæring og resolutioner. Tredje Ministerkonference om beskyttelse af skovene i Europa, Lissabon 1998.

[11] EFT L 53 af 10.7.99, s. 14.

[12] EFT L 161 af 10.7.99, s. 1.

[13] EFT L 125 af 10.7.99, s. 1.

[14] EFT L 279 af 10.7.99, s. 3.

Beskyttelse af skovene imod brande

I 1994 vedtog Kommissionen forordning (EF) 804/94 [15] om gennemførelse af Fællesskabets informationssystem for skovbrande. Hermed indførtes systematisk indsamling af et sæt af data om hver enkelt brand, for alle brandrisikozonerne i de deltagende medlemsstater. Informationssystemet for skovbrande omfatter nu seks EU-medlemsstater med fire brandrisikozoner: Tyskland, Portugal, Spanien, Frankrig, Italien og Grækenland. Systemet er et værktøj til at overvåge og vurdere de brandforebyggelsesforanstaltninger, der træffes af medlemsstaterne og Kommissionen.

[15] EFT L 183 af 29.6.1989, s. 11.

Referencer til miljøpolitik og integrering af nye miljøspørgsmål

Denne nye rammeforordning om forstærket overvågning er knyttet til de overordnede miljøpolitiske handlingsstrategier og skal bygge på en videnbaseret tilgang. Alle forslagets overvågningsrelaterede dele har relation til nøgleprioriteterne i det sjette miljøhandlingsprogram [16] og strategien for bæredygtig udvikling [17], dvs. forurening, klimaændringer, biodiversitet, naturressourcer og jordbund.

[16] Det 6. miljøhandlingsprogram: Vores fremtid, vores ansvar, af 24.1.2001, KOM (2001) 31 endelig udg..

[17] "Et bæredygtigt Europa for en bedre verden: En EU-strategi for bæredygtig udvikling, af 15.5.2001, KOM(2001) 264 endelig udg."

Miljølovgivningen og miljøpolitikken på EU-plan - f.eks. programmet Ren luft i Europa [18], vandrammedirektivet 2000/60/EF [19], direktiv 79/409/EØF om beskyttelse af vilde fugle [20] og direktiv 92/43/EØF om bevaring af naturtyper samt af vilde dyr og planer [21] så vel som EU's nylige tematiske strategi for jordbundsbeskyttelse [22] - kræver bedre information, så risiciene og usikkerhedsmomenterne kan kortlægges og der derved kan skabes et grundlag for løsninger og politiske beslutninger. En fællesskabsordning for overvågning af skovene og disses samspil med miljøet vil bidrage til at opfylde dette behov for bedre information.

[18] Kommissionens meddelelse: Ren luft i Europa (CAFE): Mod en tematisk strategi for luftkvalitet, af 4.5.2001, KOM (2001) 245 endelig udg.

[19] EFT L 327 af 29.6.1989, s. 1.

[20] EFT L 103 af 29.6.1989, s. 1.

[21] EFT L 206 af 12.12.1994, s. 7.

[22] Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet: Mod en tematisk strategi for jordbundsbeskyttelse, af 16.4.2002, KOM (2002) 179 endelig udg..

Den foreslåede overvågningsaktivitet vil kunne bidrage væsentligt til indfrielsen af de overvågningskrav, der følger af det europæiske klimaprogram [23], EU's biodiversitetsstrategi [24] og de hertil knyttede handlingsplaner, jordbundsstrategien og det kommende arbejde omkring direktivet om jordbundsovervågning, og vil ligeledes kunne bidrage til aktiviteterne inden for global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES).

[23] EU's politikker og foranstaltninger til reduktion af drivhusgasemissionerne: Mod et europæisk klimaændringsprogram, KOM(2000) 88 endelig udg.

[24] Det Europæiske Fællesskabs biodiversitetsstrategi, af 5.02.1998, KOM (1998) 42 endelig udg..

EU og dets medlemsstater er forpligtet på at fremme bæredygtig udvikling inden for alle politikker og foranstaltninger og også på at integrere bæredygtig forvaltning og beskyttelse af skovene i alle relevante internationale og tværeuropæiske processer i tilknytning til skovene, bl.a.: "skovprincipperne", der blev vedtaget på FN's konference i 1992 om miljø og udvikling i Rio de Janeiro og opfølgningen heraf [25]; den løbende proces inden for rammerne af ministerkonferencen om beskyttelse af Europas skove og de resolutioner [26], der hidtil er vedtaget i denne sammenhæng, samt konventionen om grænseoverskridende luftforurening over store afstande og protokollerne hertil.

[25] UNCED, 1992, Konventionen om den biologiske mangfoldighed, konventionen om klimaændringer, FN's Mellemstatslige Panel om Klimaændringer og FN's Skovforum.

[26] Ministerkonferencerne om beskyttelse af Europas skove (Strasbourg, 1990, Helsinki, 1993 og Lissabon, 1998.

Vurdering af den foreslåede EU-ordning

Forslaget er ikke udarbejdet på grundlag af en forudgående evaluering, da ordningen bygger på overvågningsaktiviteterne i Rådets forordning (EØF) nr. 3528/86 og (EØF) nr. 2158/92. Kommissionen har for nylig forberedt en rapport om gennemførelsen af overvågningsaktionen i 1987-2001, som vil blive sendt til Europa-Parlamentet og Rådet.

I forslaget er der imidlertid taget hensyn til resultaterne fra en uafhængig gennemgang af overvågningsaktiviteten. Centraliseret koordinering forestået af et videnskabeligt koordineringsorgan, løbende overvågning af de aktiviteter, der gennemføres som led i ordningen, og en ny organisatorisk struktur kunne bidrage til at effektivisere ordningen yderligere. Kravet om forhånds-, midtvejs- og efterfølgende evalueringer af medlemsstaternes programmer vil bidrage til større åbenhed omkring ordningens aktiviteter og vil øge den samlede omkostningseffektivitet. Tilsvarende vil Kommissionen gennemføre en midtvejsrevurdering af ordningen, efterfulgt af en evalueringsrapport ved slutningen af ordningens løbetid.

KORT GENNEMGANG AF DEN FORESLÅEDE RAMMEFORORDNING OM OVERVÅGNING

Retsgrundlag

I overensstemmelse med Den Europæiske Domstols afgørelse (25. februar 1999) om retsgrundlaget for Rådets forordning (EØF) nr. 3528/86 og for Rådets forordning (EØF) 2158/92 og under hensyntagen til målsætningerne med den pågældende fællesskabsforanstaltning er traktatens artikel 175 det eneste retsgrundlag. Fællesskabets politik på miljøområdet skal, i medfør af artikel 174, stk. 1, bidrage til at bevare, beskytte og forbedre miljøkvaliteten og fremme en forsigtig og rationel udnyttelse af naturressourcerne, under hensyntagen til de forskelligartede forhold, der gør sig gældende i de forskellige områder i Fællesskabet.

Gennemførelse af forordningen

Rammeforordningen vil blive gennemført ved kommissionsforordninger med bestemmelser om de generelle aspekter ved overvågningsaktiviteterne og procedurerne for rapportering og for de nationale programmer. Kommissionens forordninger skal også omhandle udarbejdelsen af manualer, som skal indeholde en beskrivelse af overvågningsmetoderne.

Mål, indhold og definitioner (Artikel 1 - 3)

Hovedformålet med den foreslåede foranstaltning er at skabe en ramme for en fællesskabsordning, der kan bidrage til at beskytte skovøkosystemerne i Fællesskabet gennem overvågning af deres tilstand. Målet kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne hver for sig. Det kan bedre gennemføres ved en fællesskabsforanstaltning, der kan sikre harmoniseret dataindsamling og tilvejebringelse af relevant information på fællesskabsplan, som kan anvendes til at vurdere fællesskabets igangværende foranstaltninger til fremme af bevaring og bæredygtig forvaltning af skovøkosystemerne.

Følgende aspekter er taget i betragtning:

* Næsten 44% af EU's samlede landareal er dækket af skove og andre skovklædte områder. Skovøkosystemerne opfylder forskellige funktioner af økonomisk, social og økologisk betydning. Skovøkosystemerne er endvidere levested for forskellige arter af planter og dyr.

* Skovøkosystemerne er udsat for alvorlige trusler i form af luftforurening, brande, klimaændringer, parasitangreb og sygdomme. De fleste af disse trusler kan have virkninger på tværs af grænserne og kan forstyrre og endog ødelægge skovøkosystemerne.

* Det er derfor vigtigt, at skovøkosystemerne beskyttes. EU og dets medlemsstater er forpligtet på at beskytte skovene og forvalte dem på bæredygtig måde, som led i alle relevante tværeuropæiske og internationale processer, der har tilknytning til skovene. Skovstrategien og det sjette miljøhandlingsprogram omhandler vigtige skovrelaterede spørgsmål og peger på behovet for overvågning.

* Skovøkosystemernes tilstand, ændringer heri, skovøkosystemernes reaktioner på miljøstress og virkningerne af de foranstaltninger, der træffes, kan kun spores gennem overvågning,

* Ændringer i skovøkosystemernes tilstand og årsagerne hertil kan påvises på et tidligt stadium, så der kan gribes ind i tide.

* For at kunne nå disse mål kræves der et langsigtet overvågningsprogram, som kan gennemføres på fleksibel måde.

Den fremtidige EU-ordning skal hvile på fire grundpiller:

* et program for overvågning af luftforureningens virkninger på skovene

* overvågning af skovbrande

* løbende evaluering af overvågningsaktiviteternes effektivitet for så vidt angår vurdering af skovøkosystemernes tilstand og videreudvikling af overvågningsaktiviteten

* indførelse af nye overvågningsaktiviteter rettet mod skovbiodiversitet, jordbund, klimaændringer og kulstofbinding, efter at der er udviklet passende overvågningsmetoder, og forudsat at budgetmyndigheden stiller de nødvendige yderligere ressourcer til rådighed.

Overvågning og værktøjer til forbedring og udvikling af ordningen (artikel 4-7)

Overvågningen af luftforureningens virkninger på skovene vil blive baseret på et systematisk net af observationspunkter, som dækker hele Fællesskabet, og et net af områder ('flader') med intensiv overvågning. Med det systematiske net indhentes der repræsentative oplysninger om skovenes tilstand og ændringer heri. Med den intensive overvågning på udvalgte områder kan processerne i økosystemerne iagttages indgående. Den intensive overvågning via observationsflader og overvågningen via det systematiske net af observationspunkter supplerer derfor hinanden.

Brande er en alvorlig trussel mod skovene i mange dele af EU. Formålet med overvågningen af skovbrande er at overvåge skovbrandenes omfang og årsagerne hertil. Takket være denne overvågning vil man kunne vurdere brandenes indvirkning på skovøkosystemernes tilstand, og det vil være et operationelt værktøj til at opfølge og vurdere de foranstaltninger, der træffes af medlemsstaterne og Kommissionen. Programaktiviteterne skal fremme og supplere aktiviteter i relation til skovbrande, der gennemføres i medfør af bestemmelserne om civilbeskyttelse [27], Rådets forordning (EØF) nr. 1257/99 om støtte til udvikling af landdistrikterne [28] og EF-systemet for information og kommunikation vedrørende skovbruget (EFICS) [29].

[27] EFT L 327 af 21.12.1999, s. 53.

[28] EFT L 160 af 26.6.1999, s. 80.

[29] EFT L 165 af 15.6.1989, s. 12.

Kommissionen vil gennemføre undersøgelser, forsøg og demonstrationsprojekter, som navnlig skal bruges til at videreudvikle ordningen og forbedre dens effektivitet yderligere. For at resultaterne af disse tiltag kan udnyttes fuldt ud, vil medlemsstaterne blive anmodet om at gennemføre undersøgelser, forsøg og demonstrationsprojekter inden for de nye overvågningsaktiviteter. For gradvis at kunne tilføje nye overvågningsmål, er det derfor først nødvendigt at fastsætte egnede parametre, udarbejde metoder til dataindsamling og gennemføre en testfase til afprøvning af, om metoderne er praktisk gennemførlige.

Nationale programmer, koordinering og samarbejde (Artikel 8-11)

De overvågningsaktiviteter, der skal gennemføres af medlemsstaterne, navnlig dataindsamling og undersøgelser, forsøg og demonstrationsprojekter, vil blive gennemført inden for rammerne af flerårige (3-årige) nationale programmer.

For at nå disse mål vil Kommissionen oprette et videnskabeligt koordineringsorgan, som eventuelt kan blive placeret ved Det Fælles Forskningscenter. Koordineringsorganet skal navnlig have til opgave at tilrettelægge indsamling og validering af data og udvikle en fællesskabsdataplatform.

Kommissionen kan få brug for yderligere bistand fra decentraliserede tematiske centre, som den kan tilbyde kontraktopgaver, og det samme gælder konsultation af eksperter og forskningsinstitutter.

Det Europæiske Miljøagentur skal bistå Kommissionen med dennes rapporteringsaktiviteter. Der er derfor behov for samarbejde med tværeuropæiske og internationale organer, navnlig med ICP Forests, om overvågning af luftforurening, så der kan sikres en sammenhængende tilgang til overvågning.

Gennemførelsesperiode og finansielle aspekter (artikel 12-13)

Ordningen skal løbe i 6 år, fra den 1. januar 2003 til den 31. december 2008. Gennem den foreslåede rammeforordning ydes der medfinansiering på op til 50% af de støtteberettigede omkostninger ved overvågningsaktiviteter og databaseplatforme såvel som til undersøgelser, forsøg og demonstrationsprojekter, som medlemsstaterne skal gennemføre som led i deres nationale programmer. Kommissionen vil finansiere sine egne aktiviteter, f.eks. koordinerings- og evalueringsarbejde samt undersøgelser, projekter og forsøg. Der vil blive ydet et bidrag til Det Europæiske Miljøagentur. Endvidere vil der kunne ydes et bidrag til ICP Forests-programmet, så der kan skabes et videnskabeligt forbindelsesled med Fællesskabets videnskabelige koordineringsorgan. Derved kan ICP Forest sikre udveksling af viden, information og data og således åbne mulighed for en sammenhængende tilgang til skovovervågning.

Der vil blive afsat 52 mio. EUR for perioden 2003-2006 til overvågning af luftforureningens virkninger på skovene og på skovbrande, til udvikling af nye overvågningsaktiviteter og til forbedring af overvågningsordningen. For årene 2007 og 2008 kan det årlige beløb på 13 mio. EUR blive forhøjet til dækning af nye aktiviteter, forudsat at Budgetmyndigheden godkender en sådan forhøjelse.

Gennemførelse, rapportering fra medlemsstaterne, Den Stående Skovkomité (artikel 14-17)

Medlemsstaterne skal hver udpege et nationalt center, så der skabes effektive og klare kommunikationsstrukturer.

Data, der indsamles som led i ordningen, skal forelægges Kommissionen af de nationale centre. Miljødata, der indsamles som led i ordningen, skal gøres tilgængelige for offentligheden, bl.a. eksperter og forskningsinstitutter.

Der er fastsat en flerårig tilgang med en rapporteringsperiode på tre år for afrapportering af resultaterne fra overvågningen af skovøkosystemernes tilstand. For skovbrande er der imidlertid tale om årlig rapportering. Kommissionen vil foretage en revurdering af ordningen efter tre år og aflægge rapport om gennemførelsen heraf.

Den Stående Skovkomité skal bistå Kommissionen med at koordinere, opfølge og udvikle EU-ordningen for harmoniseret og omfattende overvågning af skovøkosystemernes tilstand og de dermed sammenhængende miljøvirkninger. Komitéen vil blive hørt efter procedurerne i Rådets afgørelse 1999/468/EF [30] af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen.

[30] EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

Rapportering fra Kommissionen, revurdering, kandidatlandene (artikel 18-21)

Kommissionen foretager en revurdering af ordningen efter den første treårsperiode, og på grundlag heraf aflægger den i løbet af ordningens fjerde år rapport om gennemførelsen af ordningen. Inden udgangen af den i forordningen anførte løbetid skal Kommissionen endvidere aflægge rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af forordningen. Ordningen vil være åben for kandidatlandene.

2002/0164 (COD)

Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om overvågning af Fællesskabets skove og disses samspil med miljøet (Forest Focus)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 175,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [31],

[31] EFT C

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg [32],

[32] EFT C

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget [33],

[33] EFT C

efter proceduren i traktatens artikel 251 [34], og

[34] EFT C 340, af 10.11.1997, s. 173.

ud fra følgende betragtninger:

(1) Skovene spiller en vigtig multifunktionel rolle for samfundet. Ud over deres store betydning for udviklingen af landdistrikterne har skovene stor værdi for naturbevaring og miljøbeskyttelse og er nøglefaktorer i kulstofkredsløbet og vigtige kulstofdræn samt en afgørende regulerende faktor i det hydrologiske kredsløb.

(2) Skovøkosystemerne kan påvirkes alvorligt af naturlige faktorer, f.eks. ekstreme vejrforhold, parasitangreb og sygdomme, eller menneskeskabte faktorer, f.eks. klimaændringer, brande og luftforurening. Disse trusler kan medføre alvorlige forstyrrelser i eller endog ødelægge skovøkosystemerne. De fleste naturlige og menneskeskabte faktorer, der påvirker skovøkosystemerne, kan have grænseoverskridende følger.

(3) I Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om en skovbrugsstrategi for Den Europæiske Union [35] understreges behovet for at beskytte det naturlige miljø og skovarven, at forvalte skovene på en bæredygtig måde og støtte internationalt og paneuropæisk samarbejde om beskyttelse af skovene, samtidig med at der henvises til skovovervågning og fremme af skovene som kulstofdræn. Rådet anmoder i sin resolution af 15. december 1998 om skovbrugsstrategien [36] Kommissionen om løbende at vurdere og forbedre effektiviteten af det europæiske overvågningssystem for skovenes sundhedstilstand og tage hensyn til alle de potentielle påvirkninger af skovøkosystemerne. Det anmoder også Kommissionen om at lægge særlig vægt på udviklingen af Fællesskabets informationssystem for skovbrande, hvorved effektiviteten af brandbeskyttelsesforanstaltningerne kan vurderes bedre.

[35] En skovbrugsstrategi for Den Europæiske Union , 3.11.1998, KOM (1998) 649 endelig udg.

[36] EFT C 56 af 16.8.1996, s. 1.

(4) I det sjette miljøhandlingsprogram for Det Europæiske Fællesskab [37] påpeges behovet for, at miljøpolitikken udformes, gennemføres og vurderes på et videnbaseret grundlag, herunder navnlig behovet for overvågning af skovenes flersidighed, i tråd med de rekommandationer, der er fremsat af Den Fælleseuropæiske Ministerkonference om beskyttelse af Europas skove, De Forenede Nationers Skovforum, biodiversitetskonventionen og andre fora.

[37] Det sjette miljøhandlingsprogram: Vores fremtid, vores ansvar, 24.1.2001, KOM (2001) 31 endelig udg.

(5) Fællesskabet og medlemsstaterne har forpligtet sig til at gennemføre internationalt vedtagne aktiviteter i relation til bevaring og bæredygtig forvaltning af skovene, bl.a. de forslag til foranstaltninger, der er fremsat af Det Mellemstatslige Skovforum, og det udvidede arbejdsprogram vedrørende skovenes biodiversitet under konventionen om den biologiske mangfoldighed [38].

[38] Beslutning VI/22 fra partskonferencen for FN-konventionen den biologiske mangfoldighed, 2002, Haag.

(6) Ved Rådets forordning (EØF) nr. 3528/86 af 17. november 1986 om beskyttelse af skovene i Fællesskabet mod luftforurening [39] og Rådets forordning (EØF) nr. 2158/92 af 23. juli 1992 om beskyttelse af skovene i Fællesskabet mod brande [40] har Fællesskabet allerede rettet opmærksomheden mod to faktorer, der har negative følger for skovøkosystemernes tilstand.

[39] EFT L 326 af 23.11.1995, s. 2. senest ændret ved forordning (EØF) nr. 804/2002 (EFT nr. L 132 af 1.7.1992, s. 1).

[40] EFT L 217,31 af 29.6.1989, s. 3. Forordningen er senest ændret ved forordning (EØF) nr. 805/2002 (EFT nr. L 132 af 1.7.1992, s. 3).

(7) Begge disse forordninger udløber den 31. december 2002, og det er i Fællesskabets generelle interesse at videreføre og videreudvikle de overvågningsaktiviteter, der er indført med disse forordninger, ved at integrere dem i en ny ordning benævnt "Forest Focus".

(8) De foranstaltninger under ordningen, der vedrører overvågning af skovbrande, skal supplere de foranstaltninger, der allerede er truffet, navnlig i medfør af Rådets beslutning 1999/847/EF af 9 december 1999 om indførelse af et EF-handlingsprogram for civilbeskyttelse [41], Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om ændring og ophævelse af visse forordninger [42] og Rådets forordning (EØF) nr. 1615/89 af 29. maj 1989 om indførelse af et EF-system for information og kommunikation vedrørende skovbruget (EFICS)) [43].

[41] EFT L 327 af 5.6.1992, s. 53.

[42] EFT L 160 af 29.6.1989, s. 1.

[43] EFT L 165 af 29.6.1989, s. 1. Forordningen er senest ændret ved forordning (EØF) nr. 1100/98 (EFT nr. L 157 af 1.7.1992, s. 10).

(9) Ordningen skal fremme udveksling af oplysninger om skovøkosystemernes tilstand i Fællesskabet og gøre det muligt at vurdere virkningerne af de fællesskabsforanstaltninger, der træffes for at beskytte, udvikle og forvalte skovene i Fællesskabet på en bæredygtig måde.

(10) For at øge forståelsen af forholdet mellem skovene og miljøet bør ordningen også omfatte overvågning af andre vigtige faktorer, såsom biodiversitet, kulstofbinding, klimaændringer og jordbund. Ordningen bør derfor omfatte tiltag rettet mod et bredere spektrum af målsætninger og fleksibel gennemførelse heraf, baseret på de resultater, der er indhentet under forordning (EØF) nr. 3528/86 og (EØF) nr. 2158/92. Ordningen skal åbne mulighed for hensigtsmæssig og omkostningseffektiv overvågning af skovene og disses samspil med miljøet.

(11) Medlemsstaterne bør gennemføre ordningen på grundlag af nationale programmer, der skal godkendes af Kommissionen efter en procedure, som vil blive fastsat.

(12) Kommissionen sikrer koordinering, opfølgning og udvikling af ordningen gennem et videnskabeligt koordineringsorgan og gennemfører sine egne undersøgelser, forsøg og demonstrationsprojekter.

(13) Overvågning af skovene og disses samspil med miljøet kan kun give pålidelige og sammenlignelige oplysninger, der kan tjene til at beskytte Fællesskabets skove, hvis dataene indsamles med harmoniserede metoder. Er der adgang til sådanne sammenlignelige oplysninger på fællesskabsplan, vil det bidrage til skabelsen af en platform med rumlige data fra forskellige kilder i fælles miljøinformationssystemer. Der bør derfor udarbejdes manualer, der beskriver de metoder, der skal bruges til overvågning af skovøkosystemernes tilstand, dataenes format og reglerne om datahåndtering.

(14) Kommissionen bør samarbejde med andre internationale organer inden for skovovervågning, navnlig Det Internationale Samarbejdsprogram for Vurdering og Overvågning af Luftforureningens Virkninger på Skove.

(15) Forordningen opstiller en finansieringsramme for hele programmets løbetid, som skal være det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden, jf. punkt 33 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren [44].

[44] EFT C 172 af 18.6.1999, s. 1.

(16) Omfanget af Fællesskabets bidrag til aktiviteter, der finansieres som led i ordningen, bør fastsættes.

(17) Det finansielle bidrag til dækning af støtteberettigede omkostninger ved aktiviteter, der gennemføres som led i ordningen, bør fremme harmoniseret dataindsamling og videreudvikling af ordningen. I begyndelsesfasen vil de finansielle ressourcer hovedsageligt blive afsat til videreførelse af de overvågningsaktiviteter, der er indført under forordning (EØF) nr. 3528/86 og (EØF) nr. 2158/92. På længere sigt bør der som led i ordningen stilles yderligere finansielle ressourcer til rådighed for nye overvågningsaktiviteter.

(18) Medlemsstaterne bør udpege koordineringsmyndigheder og -organer på nationalt plan, der skal stå for håndtering og videreformidling af data og for forvaltning af Fællesskabets bidrag.

(19) Medlemsstaterne bør også udarbejde rapporter om forskellige overvågningsaktiviteter og forelægge dem for Kommissionen.

(20) Dataene bør videreformidles i tråd med konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (Århus-konventionen) [45].

[45] Konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet . FN/ECE, 1998.

(21) De foranstaltninger, der behøves til gennemførelse af denne forordning, bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen [46]. Kommissionen bistås af Den Stående Skovbrugskomité [47].

[46] EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

[47] EFT L 165 af 16.6.1989, s. 14.

(22) Det er vigtigt løbende at vurdere ordningen og bedømme dens effektivitet, så eventuelle mangler kan udbedres. Kommissionen bør aflægge rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af ordningen, navnlig med henblik på videreførelse heraf efter den gennemførelsesperiode, der er fastsat i denne forordning.

(23) Målene for denne forordning, nemlig overvågning af skovene, skovøkosystemernes tilstand og deres samspil med miljøet, kan i sagens natur ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan. Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. EF-traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne beslutning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

(24) Europa-aftalerne mellem Den Europæiske Union og dets medlemsstater på den ene side og de central- og østeuropæiske kandidatlande på den anden side indeholder bestemmelser om disse landes deltagelse i fællesskabsprogrammer, bl.a. på miljøområdet.

(25) Da forordning (EØF) nr. 3528/86 og (EØF) nr. 2158/92 udløber, og da det er hensigtsmæssigt at undgå overlapninger eller tomrum, bør nærværende forordning anvendes fra den 1. januar 2003 -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Formål, indhold og definitioner

Artikel 1

Der indføres hermed en fællesskabsordning for en bredt anlagt, harmoniseret og omfattende langtidsovervågning af skovøkosystemernes tilstand, i det følgende benævnt "ordningen", med henblik på at fremme gennemførelsen af overvågningsaktiviteter på især følgende områder:

a) overvågning og beskyttelse af skovene mod luftforurening

b) overvågning og beskyttelse af skovene mod brande

c) overvågning af biodiversitet, klimaændringer, kulstofbinding og jordbund

d) løbende evaluering af overvågningsaktiviternes effektivitet med hensyn til vurdering af skovøkosystemernes tilstand og videreudvikling af overvågningsaktiviteterne.

Ordningen skal tilvejebringe pålidelige og sammenlignelige data og oplysninger om skovøkosystemernes tilstand og om skadelige påvirkninger af skovøkosystemerne i Fællesskabet. Ordningen skal også bidrage til vurderingen af igangværende fællesskabsforanstaltninger til fremme af bevaring og bæredygtig forvaltning af skovene, med særlig vægt på foranstaltninger med sigte på at mindske negative påvirkninger af skovøkosystemerne.

Artikel 2

1. Som led i denne ordning træffes der foranstaltninger til:

a) at fremme harmoniseret indsamling, håndtering og validering af data

b) at forbedre datavurdering og fremme vurdering af integrerede data på fællesskabsplan

c) at forbedre kvaliteten af data og oplysninger, der indsamles som led i ordningen

d) at videreudvikle ordningens overvågningsaktiviteter

e) at øge forståelsen af skovøkosystemerne og navnlig årsagerne til naturlige og menneskeskabte stressfaktorer

f) at undersøge skovbrandenes dynamik og deres indvirkning på skovøkosystemerne

g) at udvikle indikatorer for og metoder til samlet risikovurdering.

2. Foranstaltningerne i stk. 1 skal være komplementære til Fællesskabets forskningsprogrammer.

Artikel 3

1. I denne forordning forstås ved:

a) "Skovøkosystemer": "skove", dvs. landområder, der er større end 0,5 ha, bevokset med træer, som kan nå en højde på mindst 5 m på lokaliteten, med en kronedækningsgrad på mindst 10% af arealet (eller tilsvarende bestandstæthed), og "andre træbevoksede områder", dvs. landområder med en kronedækningsgrad på 5-10% af arealet (eller tilsvarende bestandstæthed), hvor træerne kan nå en højde på 5 m på lokaliteten, eller landområder med en kronedækningsgrad på over 10% af arealet (eller tilsvarende bestandstæthed), og hvor træerne ikke kan nå en højde på 5 m på lokaliteten (dvs. dværgtræer eller forkrøblede træer), eller busk- og kratbevoksninger.

b) "Økosystem": et dynamisk system af plante-, dyre- og mikroorganismesamfund og disses abiotiske miljø, der vekselvirker som en funktionel enhed

c) "Videreudvikling af ordningen": udformning og etablering af nye overvågningsaktiviteter

d) "Forbedring af ordningen": optimering af allerede gennemførte overvågningsaktiviteter.

2. Skove som omhandlet i stk. 1, litra ), kan enten bestå af lukkede skovbevoksninger, hvor træer af forskellig højde og undervegetationen dækker en stor andel af arealet, eller af åbne skovbevoksninger med et kontinuerligt vegetationsdække, hvor trækronerne dækker mindst 10%. Definitionen omfatter også unge naturlige bevoksninger og alle beplantninger i skovbrugsøjemed, som endnu ikke har nået en kroneslutning på 10% eller en træhøjde på 5 m, samt arealer, der normalt indgår i skovområdet, men hvor skovbevoksningen midlertidigt er forsvundet som følge af menneskeskabte eller naturlige årsager, men som ventes at blive til skov igen.

Overvågning og værktøjer til forbedring og videreudvikling af ordningen

Artikel 4

1. På grundlag af resultaterne af forordning (EØF) nr. 3528/86 skal ordningen:

a) videreføre og videreudvikle et systematisk net af observationspunkter med henblik på udarbejdelse af opgørelser, der kan give repræsentative oplysninger om skovøkosystemernes tilstand

b) videreføre og videreudvikle et net af observationsflader, hvor der gennemføres intensiv og kontinuerlig overvågning af skovøkosystemerne.

2. Gennemførelsesbestemmelserne til stk. 1 fastsættes efter proceduren i artikel 17, stk. 2.

Artikel 5

1. På grundlag af resultaterne af forordning (EØF) nr. 2158/92 skal ordningen videreføre og videreudvikle et informationssystem til indsamling af sammenlignelige oplysninger om skovbrande på fællesskabsplan.

2. Som led i ordningen skal medlemsstaterne kunne gennemføre undersøgelser til kortlægning af årsagerne til skovbrande og disses dynamik såvel som skovøkosystemernes reaktion på skovbrande. Disse undersøgelser skal supplere aktiviteter og foranstaltninger i tilknytning til skovbrande, der iværksættes i medfør af afgørelse 1999/847/EF, forordning (EF) nr. 1257/1999 og forordning (EØF) nr. 1615/89.

3. Medlemsstaterne kan på anmodning deltage i foranstaltninger og aktiviteter som omhandlet i stk. 1 og 2.

4. Gennemførelsesbestemmelserne til stk. 1 og 2 fastsættes efter proceduren i artikel 17, stk. 2.

Artikel 6

1. Med henblik på målene i artikel 1, litra c), gennemfører Kommissionen undersøgelser, forsøg og demonstrationsprojekter for at videreudvikle ordningen og navnlig for at:

a) øge kendskabet til skovøkosystemernes tilstand og til sammenhængen mellem skovøkosystemernes tilstand og naturlige og menneskeskabte stressfaktorer

b) vurdere virkningerne af klimaændringerne på skovøkosystemerne, herunder skovenes biodiversitet

c) indkredse vigtige strukturelle og funktionelle økosystemelementer, der skal anvendes som indikatorer til vurdering af tilstanden og udviklingen i skovøkosystemernes biodiversitet

d) undersøge samspillet mellem skovene og miljøet.

2. På grundlag af resultaterne af de i stk. 1 omhandlede foranstaltninger kan Kommissionen anmode medlemsstaterne om at gennemføre undersøgelser, forsøg og demonstrationsprojekter eller en overvågningstestfase.

3. De i stk. 1 og 2 omhandlede foranstaltninger skal bidrage til fastlæggelse af nye overvågningsaktiviteter, der skal inkorporeres i ordningen, efter godkendelse af passende manualer. Ved videreudviklingen af ordningen tager Kommissionen hensyn til såvel videnskabelige som finansielle behov og begrænsninger.

4. Gennemførelsesbestemmelserne til stk. 1, 2, og 3 fastsættes efter proceduren i artikel 17, stk. 2.

Artikel 7

1. Med henblik på målene i artikel 1, litra d), gennemfører Kommissionen, ud over de i artikel 6 omhandlede foranstaltninger, undersøgelser, forsøg og demonstrationsprojekter for at:

a) fremme harmoniseret indsamling, håndtering og validering af data på fællesskabsplan

b) forbedre datavurdering på fællesskabsplan

c) forbedre kvaliteten af data og oplysninger, der indsamles som led i ordningen.

2. Gennemførelsesbestemmelserne til stk. 1 fastsættes efter proceduren i artikel 17, stk. 2.

Nationale programmer, koordinering og samarbejde

Artikel 8

1. De i artikel 4 og 5 og artikel 6, stk. 2 og 3, omhandlede aktiviteter gennemføres som led i nationale programmer, som medlemsstaterne skal udarbejde for treårige perioder.

2. De nationale programmer forelægges Kommissionen inden 30 dage efter denne forordnings ikrafttræden og derefter inden den 1. november året forud for begyndelsesdatoen for hver treårsperiode.

3. Medlemsstaterne tilpasser deres nationale programmer, som er godkendt af Kommissionen, navnlig under hensyntagen til videreudviklingen af overvågningsaktiviteten som omhandlet i artikel 6.

4. Ved forelæggelsen af de nationale programmer for Kommissionen ledsages disse af en forhåndsevaluering. Medlemsstaterne gennemfører også midtvejsevalueringer ved udgangen af det tredje år af den i artikel 12 omhandlede periode og efterfølgende evalueringer ved udgangen af denne periode.

5. Kommissionen træffer afgørelse om de finansielle bidrag til dækning af de støtteberettigede omkostninger på grundlag af de forelagte nationale programmer eller på grundlag af eventuelle godkendte tilpasninger heraf.

6. Gennemførelsesbestemmelserne til stk. 1 til 4 fastsættes efter proceduren i artikel 17, stk. 2.

Artikel 9

1. Kommissionen koordinerer, opfølger og videreudvikler ordningen og aflægger rapport herom.

2. Kommissionen validerer data på fællesskabsplan og sikrer vurdering af de indsamlede data og oplysninger på fællesskabsplan.

3. For at opfylde opgaverne i stk. 1 og 2 opretter Kommissionen et videnskabeligt koordineringsorgan, som kan placeres ved Det Fælles Forskningscenter, og som kan bistås af decentraliserede tematiske centre.

Ved opfyldelsen af sine rapporteringsopgaver i stk. 1 bistås Kommissionen af Det Europæiske Miljøagentur.

4. Kommissionen kan høre og indgå kontrakter med forskningsinstitutter og eksperter med henblik på at videreudvikle ordningen og sikre vurdering af de indsamlede data samt offentliggørelse af resultaterne af datavurderingen.

Artikel 10

1. Med henblik på at harmonisere de i artikel 4 og 5 og artikel 6, stk. 3, omhandlede aktiviteter og sikre, at dataene er sammenlignelige, udarbejdes der manualer med obligatoriske parametre, overvågningsmetoder og de dataformater, der skal anvendes ved datatransmission.

2. Gennemførelsesbestemmelserne til stk. 1 fastsættes efter proceduren i artikel 17, stk. 2.

Artikel 11

1. Kommissionen samarbejder, navnlig med henblik på målene i artikel 1, med andre instanser på internationalt eller tværeuropæisk plan for at indfri Fællesskabets forpligtelser, hvad angår beskyttelse og bæredygtig forvaltning af skovene.

2. Med henblik på artikel 4 samarbejder Kommissionen med Det internationale samarbejdsprogram for vurdering og overvågning af luftforureningens virkninger på Skove (i det følgende benævnt "ICP Forests") for at indfri de forpligtelser, der er opstillet inden for rammerne af konventionen om grænseoverskridende luftforurening over store afstande.

3. Med henblik på samarbejde som omhandlet i stk. 1 og 2 kan Kommissionen yde støtte til følgende aktiviteter:

a) skabelse af et videnskabeligt forbindelsesled til Det Videnskabelige Koordineringsorgan

b) undersøgelser og datavurderinger.

Gennemførelsesperiode og finansielle aspekter

Artikel 12

1. Ordningen løber over en periode på seks år fra den 1. januar 2003 til den 31. december 2008.

2. Fællesskabets maksimale finansielle støtte til dækning af de støtteberettigede omkostninger ved medlemsstaternes programmer som led i ordningen bliver som følger:

a) Aktiviteter i medfør af artikel 4: 50%

b) Aktiviteter i medfør af artikel 5: 50%

c) Aktiviteter i medfør af artikel 6, stk. 2 og 3: 50%.

3. Kommissionen udbetaler Fællesskabets bidrag til dækning af de støtteberettigede omkostninger til medlemsstaterne.

4. Kommissionen finansierer aktiviteter i medfør af artikel 6, stk. 1, artikel 7 og artikel 9, stk. 1, 2 og 4, i overensstemmelse med reglerne for offentlige indkøb.

5. Fællesskabet kan yde Det Europæiske Miljøagentur et bidrag til udførelse af de i artikel 9, stk. 3, og artikel 18 omhandlede opgaver.

6. Fællesskabet kan yde "ICP Forests" et bidrag til opfyldelse af Fællesskabets forpligtelser som omhandlet i artikel 11, stk. 2.

Artikel 13

1. De finansielle ressourcer til gennemførelse af ordningen for perioden 2003-2006 andrager 52 mio. EUR. For perioden 2007-2008 vil de nødvendige finansielle ressourcer, ud over det årlige beløb på 13 mio. EUR, blive stillet til rådighed, forudsat at de godkendes af Budgetmyndigheden.

2. De finansielle ressourcer i stk. 1 forhøjes ved tiltrædelse af nye medlemsstater til Unionen.

3. De årlige bevillinger godkendes af Budgetmyndigheden inden for det finansielle overslag.

Gennemførelse, rapportering fra medlemsstaterne, Den Stående Skovkomité

Artikel 14

1. Medlemsstaterne udpeger de organer, der skal forvalte aktiviteterne i de godkendte nationale programmer, på grundlag af de pågældende organers finansielle og operationelle kapacitet. Disse organer kan enten være nationale administrationer eller andre instanser, idet private instanser skal godkendes af Kommissionen.

2. Medlemsstaterne udpeger én myndighed eller ét agentur til koordinering af programmet på nationalt plan, i det følgende benævnt "nationalt center".

3. Medlemsstaterne har ansvaret for, at Fællesskabets bidrag forvaltes forsvarligt og effektivt. I dette øjemed træffer de dispositioner til at

a) sikre, at de af Fællesskabet finansierede aktiviteter faktisk gennemføres, og at de gennemføres korrekt, samtidig med at Fællesskabets bidrag synliggøres

b) forhindre uregelmæssigheder

c) geninddrive beløb, der er gået tabt som følge af uregelmæssigheder eller uagtsomhed

d) sikre, at organerne som omhandlet i stk. 1 har forsvarlige interne ledelses- og kontrolsystemer

e) sikre, at medlemsstaterne stiller sikkerhed for de i stk. 1 omhandlede organer, såfremt disse ikke er offentlige instanser.

4. Medlemsstaterne stiller alle de nødvendige oplysninger til rådighed for Kommissionen og træffer de nødvendige foranstaltninger til at lette den kontrol, Kommissionen anser for hensigtsmæssig i forbindelse med forvaltningen af Fællesskabets finansiering, herunder kontrolbesøg fra Kommissionen eller Den Europæiske Revisionsret. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om de foranstaltninger, de træffer i dette øjemed.

Artikel 15

1. Medlemsstaterne tilsender årligt, via de nationale centre, Det Videnskabelige Koordineringsorgan de data, der indsamles som led i ordningen, ledsaget af en rapport.

Dataene skal være georefererede og tilsendes Kommissionen som e-mail eller i anden elektronisk form. Kommissionen fastsætter formatet for og de nærmere bestemmelser vedrørende transmissionen af disse data.

2. Medlemsstaterne videreformidler aktivt de indsamlede data med anvendelse af fælles formater og standarder og via elektroniske databaser med georefererede data, hvortil offentligheden har let adgang.

3. For at Kommissionen kan fremme vurderingen af de indsamlede data og opnå den størst mulige merværdi af anvendelsen af dataene i overensstemmelse med Århus-konventionen, begrænses Kommissionens ret til at anvende og formidle de indsamlede data ikke.

4. Gennemførelsesbestemmelserne til stk. 1 fastsættes efter proceduren i artikel 17, stk. 2).

Artikel 16

1. Hver medlemsstat udarbejder, navnlig på grundlag af de i artikel 4, stk. 1, omhandlede aktiviteter, en rapport om den nationale situation for så vidt angår skovøkosystemernes tilstand.

Rapporten tilsendes Kommissionen senest den 31. december hvert tredje år fra og med 2005.

2. Hver medlemsstat, der deltager i de i artikel 5, stk. 1 og 2, omhandlede aktiviteter, udarbejder en rapport om den nationale situation for så vidt angår virkningerne af brande på skovøkosystemerne.

Rapporten tilsendes Kommissionen senest den 31. december hvert år fra og med 2003.

3. Hver medlemsstat udarbejder en rapport om den nationale situation for så vidt angår spørgsmål, der indgår i de i artikel 6, stk. 3, omhandlede overvågningsaktiviteter.

Rapporteringsperioden fastlægges efter proceduren i artikel 17, stk. 2).

Artikel 17

1. Kommissionen bistås af Den Stående Skovbrugskomité, nedsat ved Rådets beslutning 89/367/EØF.

2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF under overholdelse af bestemmelserne i afgørelsens artikel 8.

3. Det i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF omhandlede tidsrum er fastsat til to måneder.

Rapportering fra Kommissionen, revurdering, kandidatlandene

Artikel 18

Seks måneder efter fristen for fremsendelse af de i artikel 16, stk. 1, omhandlede rapporter og under hensyn til alle i medfør af artikel 16 fremsendte rapporter, forelægger Kommissionen, med bistand fra Det Europæiske Miljøagentur, en rapport om ordningens gennemførelse for Europa-Parlamentet og Rådet, ledsaget af en revurdering af ordningen (midtvejsrevurdering).

Artikel 19

Inden udløbet af den i artikel 12, stk. 1, omhandlede periode forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om ordningens gennemførelse, under hensyn til den i artikel 18 omhandlede revurdering.

Artikel 20

Denne ordning er åben for deltagelse af:

a) kandidatlandene i Central- og Østeuropa i henhold til de betingelser, der er fastsat i Europaaftalerne, i tillægsprotokollerne til disse aftaler og i de afgørelser, som er truffet af de respektive associeringsråd

b) Cypern, Malta og Tyrkiet, på grundlag af bilaterale aftaler, som skal indgås med disse lande.

Artikel 21

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2003.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den .[...]

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

Formand Formand

[...] [...]

BILAG

FINANSIERINGSOVERSIGT

Politikområde: Miljø

Aktivitet: Naturressourcer og biodiversitet - Skove

Titel: Overvågning af skovene og disses samspil med miljøet - FOREST FOCUS

1. BUDGETPOST

B4-303: Beskyttelse af skove

2. SAMLEDE TAL

2.1. Samlet rammebevilling (del B): 90 mio. EUR i betalingsbevillinger

2.2. Gennemførelsesperiode:

(2003 - 2008)

2.3. Samlet flerårigt skøn over udgifterne:

(a) Forfaldsplan for forpligtelses- og betalingsbevillinger (finansieringstilskud) (jf. punkt 6.1.1)

Mio. EUR (3 decimaler)

>TABELPOSITION>

(b) Teknisk og administrativ bistand og støtteudgifter (jf. punkt 6.1.2)

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

(c) Personale- og andre driftsudgifters samlede budgetvirkninger(jf. punkt 7.2 og 7.3)

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

2.4. Forenelighed med den finansielle programmering og de finansielle overslag

[X] Forslaget er foreneligt med den gældende finansielle programmering

[X] Forslaget kræver omprogrammering af de relevante poster i de finansielle overslag.

Det kan medføre anvendelse af bestemmelserne i den interinstitutionelle aftale.

Forslaget overskrider den finansielle programmeringsperiode 2000-2006, som ordningens finansielle ressourcer er fastsat for. Der er lagt vægt på at tage hensyn til budgetbevillingerne for perioden 2003-2006, så den forudsete bevilling på 13 mio. EUR pr. år ikke overskrides. Herefter vil GD Miljø, på grundlag af midtvejsrevurderingen og evalueringen af anvendelsesperioden 2003-2005, fremsætte forslag til forhøjelse af det tildelte beløb, så ordningen kan nå sit fulde omfang. GD Miljø vil tage dette emne op igen i forbindelse med forhandlingerne med Budgetmyndigheden om Fællesskabets budget efter 2006. Behovet for yderligere finansielle ressourcer vil blive vurderet på grundlag af resultaterne af midtvejsrevurderingen af ordningen, og vil afhænge af forhandlingerne med Budgetmyndigheden og dennes godkendelse.

2.5. Virkninger for budgettets indtægtsside:

[X] Ingen (vedrører tekniske aspekter ved en foranstaltnings gennemførelse)

ELLER

Virkninger for budgettet - For indtægtssiden:

- Bemærk: Alle oplysninger og bemærkninger om beregningsmetoden for virkningerne på indtægtssiden skal vedlægges i et særskilt bilag.

Millioner EUR (med 3 decimaler)

>TABELPOSITION>

(Angiv her hver af de berørte budgetposter og indsæt det nødvendige antal linjer i tabellen, hvis virkningen gør sig gældende for flere budgetposter)

3. Budgetspecifikationer

>TABELPOSITION>

4. Retsgrundlag

Retsgrundlaget er artikel 175 (Indtil 2002 er udgifterne baseret på traktatens artikel 33 og 175. Fra 2003 udgøres retsgrundlaget udelukkende af artikel 175).

5. BESKRIVELSE OG BEGRUNDELSE

5.1. Behov for EU-foranstaltninger

5.1.1. Mål

Skovøkosystemerne udgør en vigtig del af Europas territorium, idet de i dag dækker over 44% af EU's areal (forventes øget med udvidelsen). Skove kan benyttes som indikator for miljøkvaliteten. Skovøkosystemerne er forskelligartede og rummer en betydelig biodiversitet. I det 6. miljøhandlingsprogram tildeles skovene en prioriteret rolle under kapitlet om natur og biodiversitet, et af handlingsprogrammets fire nøgleområder.

Man har allerede tidligere erkendt nødvendigheden af at beskytte skovøkosystemerne og overvåge deres sundhedstilstand. Siden 1986, da GD Landbrug lancerede sin første aktion på området, er og bliver der stadig indsamlet værdifulde data om skovenes tilstand, for så vidt angår luftforurening og andre menneskeskabte og naturlige stressfaktorer. Siden 1992 har en anden aktion været kilde til værdifuld information om skovbrande, hvis overvågning er af afgørende betydning for EU's Middelhavslande. Disse forskellige foranstaltninger har resulteret i indsamling af data i et fælles målenet for EU, og de indsamlede data anvendes til andre undersøgelser (i FFC, EEA, medlemsstaterne og forskellige forskningsinstitutter).

De nye aktiviteter, som vil blive udviklet inden for rammerne af dette nye forordningsforslag fra GD Miljø, skal omfatte begge disse aktiviteter, dvs. overvågning af virkningerne af luftforurening på skovene og overvågning af skovbrande. Men det er planen at udvide den nuværende overvågningsaktivitet, så der indsamles oplysninger til andre vigtige miljøpolitiske områder. Den nye overvågningsaktivitet, der skal ydes støtte til fra og med 2003, vil gradvis komme til at omfatte problemer i relation til jordbund, biodiversitet og kulstofbinding, således at ordningens anvendelsesområde udvides. Formålet med den foreslåede overvågningsordning er:

* at overvåge virkningerne af naturlige og menneskeskabte stressfaktorer på skovøkosystemerne

* at øge bevidstgørelsen om de europæiske skoves tilstand

* at overvåge skovressourcerne i relation til bæredygtig udvikling (biodiversitet, kulstofbinding, klimaændringer, jordbund).

Det 6. miljøhandlingsprogram indeholder hjemmel til videreførelse af denne overvågningsaktivitet. Det er nødvendigt at udvikle skovenes potentiale som kulstofdræn mest muligt, at overvåge biodiversiteten og at udvikle en jordbundsstrategi for EU.

Det primære mål med EU-ordningen vil være at overvåge de europæiske skovøkosystemers tilstand og beskytte EU's skove mod skadelig påvirkning. De politiske afgørelser om indgreb skal baseres på pålidelige oplysninger om skovenes tilstand og udviklingen heri og på de faktorer, der påvirker skovøkosystemerne. Dette er grunden til, at der bør oprettes en EU-ordning under en ny rammeforordning. Ordningen vil tilvejebringe data og oplysninger, der kan danne grundlag for risikovurdering af skovøkosystemernes tilstand. Enkelte faktorer, men navnlig kombinationen af forskellige stressfaktorer, kan skade skovøkosystemerne alvorligt eller endog ødelægge dem. Oplysninger om udviklingen i skovenes tilstand, som kan gøres tilgængelige på et tidligt stadium, kan anvendes til at udvikle hensigtsmæssige foranstaltninger til forbedring af skovenes tilstand eller til at eliminere skadelige stressfaktorer. På grundlag af det ovenfor anførte hovedmål kan der opstilles et sæt mål for de konkrete overvågningsaktioner:

Mål 1 // At tilvejebringe oplysninger om den rumlige og tidsmæssige variation i skovøkosystemernes tilstand i relation til både menneskeskabte og naturlige stressfaktorer, for EU's forskellige økoregioner.

Mål 2 // At tilvejebringe oplysninger om skovbrande og årsagerne til skovbrande i EU og udvikle modeller til forudsigelse og forebyggelse af skovbrande, baseret på skovøkosystemets tilstand.

Mål 3 // At tilvejebringe oplysninger af høj kvalitet, der kan danne et solidt grundlag for politiske afgørelser til bekæmpelse af de faktorer, der påvirker skovøkosystemets tilstand, og at opstille metoder til bevaring af skovøkosystemer og genoprettelse af beskadigede skovøkosystemer.

Mål 4 // At indfri forpligtelser, der allerede er indgået af EU (f.eks. konventionen om grænseoverskridende luftforurening over store afstande, biodiversitetskonventionen), at bidrage til drøftelser på tværeuropæisk og internationalt plan (f.eks. Ministerkonferencen om beskyttelse af skovene) og opfylde krav, som vil gøre sig gældende i fremtiden (EU's jordbundsstrategi, Ren Luft i Europa - CAFÉ, osv.).

Med de aktiviteter, ordningen skal omfatte, vil der kunne indsamles oplysninger om skovøkosystemernes tilstand. På grundlag af denne dataindsamling kan den eksisterende 16-årige database med resultaterne af de hidtidige observationer af skovøkosystemerne blive videreført, og nyttige tidsserier af skovdata kan videreudvikles. Disse oplysninger er grundlaget for "Rapporten om de europæiske skoves tilstand" (hidtil offentliggjort årligt) og for en række andre publikationer, der har til formål at bevidstgøre politikere, forskere og offentligheden. Dataene fra den tidligere overvågningsaktivitet er blevet anvendt til udvikling af indikatorer for skovøkosystemernes tilstand og for risikoen fra luftforurening. Da rammerne for den nye overvågningsordning er bredere, vil også oplysningerne blive mere omfattende, hvad angår indikatorer for skovbiodiversitet og jordbund såvel som virkningerne fra klimaændringer.

Rapporteringen om skovenes tilstand og om skovbrande vil fortsætte i fremtiden. Det Europæiske Miljøagentur (EEA) vil bistå Kommissionen med rapporteringen. Der vil blive gjort en indsats for at inkorporere elementer af denne rapportering i EEA's generelle miljørapporteringsaktiviteter. Videreformidlingen af resultaterne ventes at blive mere omfattende end tidligere, idet publikationer, der klart er mærket som et EU-produkt, rettes mod forskellige målgrupper, såsom forskere, interessenter, beslutningstagere og den brede offentlighed.

Med den foreslåede ordning vil der blive etableret dataplatforme i medlemsstaterne og i Det Videnskabelige Koordineringsorgan, med sigte på nemmere og hurtigere resultatformidling. Disse dataplatforme vil blive forbundet med andre miljødatabaser og vil lette integrationen af skovøkosystemdataene i andre informationssystemer og vice versa. Hele ordningen vil tjene til at fremme udveksling af miljøoplysninger og dermed bistå forskere og andre interesserede og øge bevidstgørelsen om skovøkosystemernes tilstand.

5.1.2. Dispositioner, der er truffet på grundlag af forhåndsevalueringen

Forslaget er ikke baseret på en forhåndsevaluering, da den foreslåede ordning er en videreførelse af den skovovervågningsaktivitet, der er gennemført af GD Landbrug i tidsrummet 1986-2002. GD Landbrug har bestilt undersøgelser af resultaterne af overvågningsaktiviteten og har for nylig udarbejdet en rapport om gennemførelsen af overvågningsaktiviteten, som snarest vil blive forelagt Rådet og Parlamentet. GD Miljø har udformet sit forslag på grundlag af erfaringerne med de 16 års skovovervågningsaktivitet og på grundlag af forslag om forbedring af overvågningen af virkningerne af luftforurening på skovene, udarbejdet af en ekspertgruppe for vurdering af overvågningsaktiviteten.

5.1.3. Dispositioner, der er truffet på grundlag af den efterfølgende evaluering

Forslaget bygger på resultaterne af en uafhængig gennemgang af overvågningsaktiviteten. I tråd med disse resultater skal der ifølge det nye forslag skabes en centraliseret koordinering via et videnskabeligt koordineringsorgan, og de aktiviteter, der gennemføres som led i ordningen, skal overvåges løbende. Den nye organisatoriske struktur skal bidrage til at forbedre ordningens effektivitet yderligere. Ordningens gennemsigtighed og omkostningseffektivitet vil blive styrket yderligere med kravet om, at medlemsstaterne gennemfører forhånds-, midtvejs- og efterfølgende vurderinger af deres nationale programmer. Kommissionen vil også gennemføre en midtvejsrevurdering af ordningen, efterfulgt af en evaluering ved udgangen af gennemførelsesperioden. GD Miljø har indført krav i forordningen om, at medlemsstaterne forelægger programmer indeholdende en forhåndsevaluering, og der vil blive foretaget efterfølgende evalueringer af gennemførelsen af ordningen. I forbindelse med midtvejsrevurderingen af ordningen vil GD Miljø bistået af FFC og videnskabelige eksperter analysere overvågningsaktivitetens effektivitet og fremsætte forslag til mulige forbedringer og om videreførelse af ordningen.

5.2. Indsatsområder og nærmere bestemmelser for støtten

>TABELPOSITION>

5.3. Gennemførelsesmetoder

Overvågningsaktiviteten gennemføres af medlemsstater, som forelægger Kommissionen nationale skovovervågningsprogrammer med henblik på godkendelse og medfinansiering. Programmerne skal omfatte overvågning, datahåndtering, undersøgelser med henblik på dataharmonisering og forbedring af indsamlingsmetoder. Forordningen vil også finansiere skabelsen af dataplatforme i Det Videnskabelige Koordineringsorgan og i medlemsstaterne med henblik på bedre datalagring og nemmere udveksling af data, rapporter og oplysninger fra overvågningen. Medlemsstaterne skal forelægge 3-årige programmer. Der vil således blive forelagt to programmer pr. medlemsstat i forordningens løbetid. Ordningen giver mulighed for, at programmerne om nødvendigt revideres og ændres. Ud over fra medlemsstaterne vil Det Fælles Forskningscenter og Det Europæiske Miljøagentur deltage i den videnskabelige koordinering af overvågningsaktiviteten og i rapporteringsaktiviteten.

Ordningen vil i første instans blive koncentreret om overvågning af luftforurening og skovbrande, mens de resterende ressourcer vil blive anvendt til finansiering af pilotprojekter og undersøgelser til testning af metoder med henblik på udvikling af nye overvågningsaktiviteter inden for biodiversitet, jordbund og kulstofbinding og klimaændringer. Der vil blive ydet støtte til regelmæssig rapportering såvel som til offentliggørelse af publikationer, datablade, indikatorblade, gennemførelsesmanualer og andet materiale. På grundlag af ledsagende undersøgelser vil der blive udarbejdet modeller, der beskriver skovøkosystemerne og deres funktioner og giver oplysning om skovenes tilstand og deres beskyttelse til brug for beslutningstagerne.

6. FINANSIELLE VIRKNINGER

6.1. Samlede finansielle virkninger på budgettets del B (hele programperioden)

(Beregningsmetoden for de samlede beløb i nedenstående tabel skal fremgå af fordelingen i tabel 6.2)

6.1.1. Finansieringstilskud

Forpligtelsesbevillinger i millioner euro (med 3 decimaler)

>TABELPOSITION>

6.2. Beregning af omkostninger pr. påtænkt foranstaltning i budgettets del B (hele programperioden)

Forpligtelsesbevillinger i millioner euro (med 3 decimaler)

>TABELPOSITION>

7. VIRKNINGER FOR PERSONALERESSOURCER OG ADMINISTRATIONSUDGIFTER

7.1. Virkninger for personalet

>TABELPOSITION>

7.2. Samlede finansielle virkninger af personaleforbruget

>TABELPOSITION>

Beløbene modsvarer de samlede udgifter i en tolvmåneders periode.

7.3. Andre administrative udgifter som følge af foranstaltningen

>TABELPOSITION>

Beløbene modsvarer de samlede udgifter i en tolvmåneders periode.

(1) Det anføres, hvilken udvalgstype der er tale om og hvilken gruppe udvalget tilhører.

I. Samlet årligt beløb (7.2 + 7.3) // 677,250 EUR

II. Aktionens varighed // 6 år

III. Samlede omkostninger (I x II) // 4,063.500 EUR

Ifølge en nylig aftale mellem GD Landbrug, GD Miljø og GD Virksomheder overføres ansvaret for disse forordninger fra GD Landbrug til GD Miljø fra og med 2003. Ifølge denne aftale skal 3 faste stillinger (1A, 1B og 1C) og én udsendt national ekspert overføres fra GD Landbrug til GD Miljø med henblik på forvaltning af forordningen og skovovervågningsaktiviteten (jf. informationsdokumenter forelagt i forbindelse med drøftelserne af det foreløbige budgetforslag). Ud over disse ressourcer vil en yderligere A-stilling og en udsendt ekspert blive tilsluttet ordningen. Disse oplysninger var anført i de dokumenter, der anvendes til støtte for det foreløbige budgetforslag.

Det skal bemærkes, at den fremtidige tiltrædelse er taget i betragtning i den foreslåede forordning, idet det nævnes, at de bestemmelser, der gælder for de nuværende medlemsstater, vil gælde for tiltrædelseslandene fra og med tiltrædelsesdatoen. Af hensyn hertil såvel som af hensyn til de yderligere personaleressourcer, der vil blive brug for, vil der blive tale om en opfølgning, muligvis med visse ændringer eller foreløbige arrangementer baseret på en gennemførelsesforordning.

8. RESULTATOPFØLGNING OG EVALUERING

8.1. Opfølgningssystem

Medlemsstaterne vil blive anmodet om at forelægge forslag til deres nationale programmer, formodentlig inden udgangen af 2002 (forudsat at behandlingen af forordningen i Rådet og i Europa-Parlamentet efter proceduren for fælles beslutningstagning vil være hurtig). Medlemsstaterne skal forelægge flerårige overvågningsprogrammer (foreslået for 3 år), som vil kunne blive underkastet regelmæssig revision. Der forventes således forelagt programmer for perioden 2003-2005 og 2006-2008. Ved forelæggelsen af nationale programmer for den sidste periode bør der tages hensyn til eventuelle anbefalinger fremsat i forbindelse med den evaluering af overvågningsaktiviteten, der er planlagt for perioden, som strækker sig fra udgangen af 2005 til juni 2006.

Medlemstaterne skal forelægge årsrapporter om gennemførelsen af overvågningsprogrammet og af deres overvågningsaktivitet. Medfinansierede projekter/undersøgelser og demonstrationsprojekter vil blive overvåget og fulgt op af tjenestemænd med speciale på området, som vil kontrollere, at de foreslåede aktiviteter er blevet gennemført korrekt. Støttemodtagere i forbindelse med medfinansierede projekter/undersøgelser og demonstrationsprojekter skal forelægge halvårlige fremskridtsrapporter, en midtvejsrapport og en slutrapport senest seks måneder efter afslutningen af et projekt eller en undersøgelse af ovennævnte art. Den Stående Skovbrugskomité vil bistå Kommissionen med gennemførelsen af forordningen.

8.2. Hvordan og hvor ofte skal der evalueres-

Kommissionen vil vurdere gennemførelsen af denne rammeordning for skovovervågning og forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en fremskridtsrapport hvert tredje år. Rapporten skal vurdere ordningens effektivitet, opsummere resultaterne og opstille retningslinjer for videreudvikling af ordningen. Den første revurderingsrapport er berammet til udgangen af juni 2006 og skal dække de første 3 år af overvågningsaktiviteten (2003-2005). En yderligere efterfølgende revurdering vil blive gennemført ved udgangen af ordningens 6-årige løbetid, med en bedømmelse af medlemstaternes forelagte nationale rapporter. Denne revurdering vil danne udgangspunkt for revisionen af forordningen og for det nye forslag om videreførelse af skovovervågningsaktiviteten, der vil blive forelagt i 2009.

9. FORHOLDSREGLER MOD SVIG

Medlemsstaterne skal udpege den instans (myndighed, agentur eller institut), der skal have ansvaret for at gennemføre aktiviteterne i denne rammeforordning. Fællesskabets bidrag til dækning af de støtteberettigede omkostninger vil blive betalt til medlemsstaterne eller til den ansvarlige instans. Reglerne om offentlige indkøb vil gælde for kontrakter, der indgås med institutter, agenturer eller konsulenter, som gennemfører aktiviteter i en medlemsstats nationale program. Potentielle støttemodtagere i medlemsstaterne bør afkræves midlertidige indtægts- og udgiftsopgørelser i relation til det projekt, for hvilket der anmodes om støtte. Kontrakter betales på grundlag af kontraktbetingelserne og på grundlag af udgifts- og indtægtsopgørelser, der er behørigt bekræftet af modtageren og kontrolleret af Kommissionens relevante tjenestegren. Der kan også aflægges kontrolbesøg. Modtagerne skal opbevare alle oplysninger og bilag i et tidsrum på fem år efter den endelige betaling.

Alle kontrakter indeholder oplysninger om forholdsreglerne mod svig (kontrol, forelæggelse af rapporter og opgørelser, bilag osv.). Kontrakterne bør også indeholde bestemmelser om geninddrivelse af uretmæssigt modtagne beløb samt betingelserne for eventuel forhøjelse af disse beløb med morarente. Medlemsstaterne har ansvaret for at inddrive betalinger i tilfælde af dårlig praksis og svig i gennemførelsen af deres nationale skovovervågningsprogrammer.

Kommissionen vil have ansvaret for at gennemføre sine egne undersøgelser, forsøg og demonstrationsprojekter såvel som evalueringsundersøgelser af overvågningsordningen. Kommissionen vil i denne forbindelse henholde sig til reglerne om offentlige indkøb. Kontrakterne vil blive indgået med de pågældende instanser efter gennemførelsen af et udbud. Kontrakterne vil blive betalt på grundlag af kontraktbetingelserne og på grundlag af udgifts- og indtægtsopgørelser, der er behørigt bekræftet af modtageren og kontrolleret af Kommissionens relevante tjenestegren. Det er Kommissionens ansvar at inddrive beløb hidrørende fra svig eller uregelmæssigheder eller dårlig gennemførelse af dens egne kontrakter. Støttemodtagerne skal opbevare alle oplysninger og bilag i et tidsrum på fem år efter den endelige betaling.

For at forebygge risiko for svig og uregelmæssigheder giver Kommissionen i finansieringsoversigten oplysning om eksisterende eller påtænkte forebyggende og beskyttende foranstaltninger.