Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om iværksættelse af et uddannelsesprogram for branchefolk inden for den europæiske audiovisuelle programindustri (MEDIA - Uddannelse) (2001-2005)

(forelagt af Kommissionen)

Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om iværksættelse af et uddannelsesprogram for branchefolk inden for den europæiske audiovisuelle programindustri (MEDIA - Uddannelse) (2001-2005)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 150, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [13],

[13] EFT C

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg [14],

[14] EFT C

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget [15],

[15] EFT C

efter fremgangsmåden i traktatens artikel 251, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Kommissionen afholdt i samarbejde med det britiske formandskab en europæisk audiovisuel konference «Den digitale tidsalders udfordringer og muligheder», i Birmingham den 6.-8. april 1998. Denne høring viste, at det er nødvendigt at have et bedre uddannelsesprogram inden for den audiovisuelle sektor, der fokuserer på alle de nye aspekter ved den digitale tidsalder.

(2) Rådet (audiovisuelle spørgsmål og kultur) noterede sig på mødet den 28. maj 1998 de endelige konklusioner fra den europæiske audiovisuelle konference «Den digitale tidsalders udfordringer og muligheder» og udtrykte ønsket om, at der udvikles nye former til fremme af en stærk og konkurrencedygtig programindustri.

(3) Det hedder i konklusionen i rapporten af 26. oktober 1998 fra refleksionsgruppen på højt plan vedrørende den audiovisuelle politik med titlen «The Digital Age: European Audiovisual Policy», at man i dette miljø bør styrke såvel grunduddannelse som efter- og videreuddannelse inden for den audiovisuelle sektor.

(4) I meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Ministerrådet med titlen «Den audiovisuelle politik: Den videre udvikling» erkender Kommissionen, at den digitale tidsalder vil få en betydelig indvirkning på beskæftigelsen inden for den audiovisuelle industri [16].

[16] KOM(1998) 446 endelig udg. af 14.7.1998.

(5) I grønbogen om «Konvergensen mellem telekommunikationssektoren, mediesektoren og informationsteknologisektoren og de lovgivningsmæssige implikationer heraf» erkendes det, at fremkomsten af nye tjenesteydelser vil give anledning til, at der skabes nye job. Tilpasningen til de nye markeder kræver medarbejdere, der er uddannet i at bruge de nye teknologier [17].

[17] KOM(97) 623 endelig udg. af 3.12.1997.

(6) Den offentlige høring om grønbogen, som Kommissionen gennemførte, bekræftede, at der er efterspørgsel efter en specialiseret erhvervsuddannelse, der er tilpasset markedets behov [18].

[18] SEK(1998) 1284 endelig udg. af 29.7.1998.

(7) I sine konklusioner af 27. september 1999 om resultaterne af den offentlige høring om grønbogen opfordrede Rådet Kommissionen til at tage hensyn til resultatet af høringen ved udarbejdelse af forslag med henblik på foranstaltninger til styrkelse af den europæiske audiovisuelle industri, herunder multimedieindustrien [19].

[19] EFT C 283 af 6.10.1999, s. 1.

(8) Det Europæiske Råd erkendte på sit ekstraordinære møde om beskæftigelsen i Luxembourg den 20. og 21. november 1997, at efter- og videreuddannelse samt erhvervsuddannelse kan yde et vigtigt bidrag til medlemsstaternes beskæftigelses politik med hensyn til at øge beskæftigelsesegnethed, tilpasningsevne og iværksætterånd samt fremme lige muligheder.

(9) I sin rapport til Det Europæiske Råd om jobmuligheder i informationssamfundet [20] konstaterede Kommissionen, at der ligger et stærkt jobskabelsespotentiale i de nye audiovisuelle tjenester.

[20] KOM(1998) 590 endelig udg.

(10) Kommissionen iværksatte et «Handlingsprogram til fremme af udviklingen af den europæiske audiovisuelle industri (MEDIA) (1991-1995)», som blev vedtaget ved Rådets afgørelse 90/685/EØF [21], og som blandt andet omfattede en støtte til uddannelsesaktiviteter for at forbedre den faglige kompetence hos de personer, der arbejder inden for den audiovisuelle programindustri.

[21] EFT L 380 af 31.12.1990, s. 37.

(11) Fællesskabets strategi for udvikling og styrkelse af den europæiske audiovisuelle industri blev bekræftet med programmet MEDIA II, som blev vedtaget ved Rådets afgørelse 95/563/EF [22] og ved Rådets afgørelse 95/564/EF [23]. I betragtning af den viden, der er opnået gennem dette program, bør det forlænges under hensyntagen til de opnåede resultater.

[22] EFT L 321 af 30.12.1995, s. 25.

[23] EFT L 321 af 30.12.1995, s. 33.

(12) I sin rapport om resultaterne af MEDIA II-programmet (1996-2000) fra 1. januar 1996 til 30. juni 1998 giver Kommissionen udtryk for, at programmet respekterer subsidiari tets princippet for forholdet mellem fællesskabsmidler og nationale midler, idet de nationale mekanismer traditionelt spiller en dominerende rolle, og foranstaltningerne under MEDIA II supplerer og udbygger denne [24].

[24] KOM(1999) 91 endelig udg. af 16.3.1999.

(13) Kommissionen har i sin meddelelse om Fællesskabspolitikkerne og beskæftigelsen [25] anerkendt den positive virkning MEDIA II-programmet har på beskæftigelsen inden for det audiovisuelle område.

[25] KOM(1999) 167 endelig udg.

(14) Det europæiske audiovisuelle marked, som er ved at opstå, kræver faglige kvalifikationer, som er tilpasset markedets nye dimension, særlig med hensyn til økonomisk, finansiel og forretningsmæssig virksomhedsledelse og i forbindelse med anvendelse af ny teknologi både i initiativfasen, udviklings-, produktions-, distributions-, markedsførings- og transmissionsfasen.

(15) Branchefolk bør have faglige kvalifikationer, der sætter dem i stand til bedst muligt at udnytte programmarkedets europæiske og internationale dimension, og de bør tilskyndes til at udarbejde projekter, der svarer til markedskravene.

(16) Lige muligheder er et grundlæggende princip i Fællesskabets politikker, og der skal tages hensyn hertil ved gennemførelsen af dette program.

(17) Branchefolks grunduddannelse bør indeholde de væsentligste økonomiske, juridiske og teknologiske elementer, og de hurtige ændringer på dette område gør det nødvendigt at iværksætte efter- og videreuddannelser.

(18) Erhvervsuddannelsescentrene bør indgå i netværk, således at det bliver lettere at udveksle knowhow.

(19) I forbindelse med støtten til erhvervsuddannelse bør der tages hensyn til strukturelle mål såsom udvikling af skabelses-, produktions-, markedsførings- og distributionspotentialet i de lande eller regioner, hvis audiovisuelle produktions kapacitet er ringe, eller som udgør et begrænset sprogområde.

(20) I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet og proportionalitetsprincippet i traktatens artikel 5 og eftersom målene for den påtænkte handling, iværksættelse af en erhvervsuddannelsespolitik, ikke kan gennemføres af medlemsstaterne, navnlig fordi der skal etableres tværnationale partnerskaber mellem uddannelsescentrene, må Fællesskabet iværksætte de aktioner, der er nødvendige for gennemførelsen i betragtning af den grænseoverskridende dimension af fællesskabsforanstaltningerne. Denne afgørelse er begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at gennemføre disse mål og går ikke videre end, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

(21) Foranstaltningerne i henhold til dette program tilsigter alle et tværnationalt samarbejde, der giver de foranstaltninger, der iværksættes i medlemsstaterne en værditilvækst i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet.

(22) De associerede lande i Central- og Østeuropa, de EFTA-lande, der er parter i EØS-aftalen, samt Cypern, Malta og Tyrkiet er anerkendt som potentielle deltagere i fællesskabsprogrammer på grundlag af supplerende bevillinger og efter procedurer, der skal aftales med disse lande. De europæiske lande, der har undertegnet Europarådets konvention om grænseoverskridende fjernsyn, tilhører det europæiske audiovisuelle område og kan derfor, såfremt de ønsker det og under hensyntagen til budgetmæssige overvejelser eller andre prioriteter i deres audiovisuelle industrier, deltage i programmet eller nyde godt af en begrænset samarbejdsordning på grundlag af supplerende bevillinger efter de procedurer, der fastlægges i aftaler mellem de berørte parter.

(23) Europæiske tredjelandes deltagelse i programmet kan være betinget af en undersøgelse af, om deres nationale lovgivning er i overensstemmelse med gældende fællesskabsret, især artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i Rådets direktiv 89/552/EØF af 3 oktober 1998 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv- radiospredingsvirksomhed [26], ændret ved Europa-Parlaamentets og Rådets direktiv 97/36/EF [27].

[26] EFT L 298 af 17.10.1989, s. 23.

[27] EFT L 202 af 30.7.1997, s. 60.

(24) Samarbejdet på erhvervsuddannelsesområdet mellem de europæiske organer og institutioner i tredjelande på grundlag af fælles interesser kan skabe en værditilvækst for den europæiske audiovisuelle industri. Samarbejdet vil blive udviklet på grundlag af supplerende bevillinger og efter procedurer, der skal fastlægges i aftaler mellem de berørte parter.

(25) Med henblik på at styrke værditilvæksten som følge af Fællesskabets indsats er det nødvendigt på alle niveauer at sikre sammenhæng og komplementaritet mellem de aktioner, der iværksættes inden for rammerne af denne afgørelse og andre fællesskabsforanstaltninger. Det er ønskeligt at samordne aktiviteter i henhold til programmet med aktiviteter, der udfoldes af internationale organisationer så som Europarådet.

(26) Ved denne afgørelse fastsættes for hele programmets varighed en finansieringsramme, der udgør det primære referencegrundlag, jf. punkt 1 i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens erklæring af 6. marts 1995 [28] for budgetmyndigheden i forbindelse med den årlige budgetprocedure.

[28] EFT C 102 af 4.4.1996, s. 4.

(27) I overensstemmelse med artikel 2 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen [29], bør de nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse vedtages ved anvendelse af den i artikel 3 i nævnte afgørelse fastlagte rådgivningsprocedure -

[29] EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Der indføres et erhvervsuddannelsesprogram, i det følgende benævnt «programmet», for perioden fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2005.

Programmet har til formål at give den audiovisuelle industris branchefolk de nødvendige kvalifikationer til at drage størst mulig fordel af markedets europæiske og internationale dimension og anvendelsen af den nye teknologi.

Artikel 2

1. Programmet har følgende formål:

a) at opfylde industriens behov og styrke dens konkurrenceevne ved at forbedre efter- og videreuddannelse af den audiovisuelle industris branchefolk med henblik på at give dem de nødvendige kvalifikationer til at kunne udnytte det europæiske marked og de øvrige markeder, især på følgende områder:

- Anvendelse af ny teknologi, især digital, til produktion af audiovisuelle programmer med høj kommerciel og kunstnerisk værditilvækst

- Økonomisk, finansiel og forretningsmæssig virksomhedsledelse, herunder de retlige regler og teknikker til finansiering af produktion og distribution af audiovisuelle programmer

- Teknikker til affattelse af drejebøger.

Der lægges særlig vægt på de muligheder for fjernundervisning og pædagogisk fornyelse, der ligger i udviking af online-teknologier.

Visse grunduddannelsesinitiativer, som industrien er direkte involveret i, såsom «masters' degrees», kan også støttes, såfremt der ikke er anden fællesskabsstøtte til rådighed, og på områder, hvor der ikke er støtteforanstaltninger på nationalt plan.

b) at fremme samarbejde og udveksling af knowhow gennem oprettelse af netværk mellem de parter, som uddannelsen vedrører, så som uddannelses institutioner, branchen og virksomheder samt gennem fremme af uddannelsen af lærere.

Det skal navnlig ske ved at fremme en gradvis oprettelse af netværk mellem aktiviteter og eksisterende uddannelsesinstitutioner.

2. Med henblik på gennemførelsen af de i stk. 1, litra a), første afsnit, og bitra b), opstillede mål skal der tages særlig hensyn til de specifikke behov i lande eller regioner med ringe produktionskapacitet, og/eller et begrænset sprogligt eller geografisk område, samt til udviklingen af en selvstændig europæisk produktions- og distributionssektor og navnlig af små og mellemstore virksomheder.

3. Realiseringen af de i stk. 1 anførte formål sker i overensstemmelse med de i bilaget fastlagte retningslinjer.

Artikel 3

For at opnå den højeste grad af koordination sørger Kommissionen for, at der etableres et samarbejde mellem uddannelsesaktiviteter og udviklingsprojekter, der modtager støtte inden for rammerne af MEDIA Plus-programmet. I den forbindelse skal de branchefolk, der deltager i efter- og videreuddannelsesaktiviteter, underrettes om, hvilke støttemekanismer programmet tilbyder.

Artikel 4

1. De modtagere af fællesskabsstøtte, som deltager i gennemførelsen af de aktioner, der beskrives i bilaget, skal selv sørge for en væsentlig del af finansieringen, mindst 50% med forbehold af de særlige bestemmelser i bilaget.

2. Modtagere af fællesskabsstøtte skal sikre, at flertallet af deltagere i en uddannelsesaktion kommer fra et andet land end det, hvor uddannelsen finder sted.

3. Kommissionen skal sikre, at så vidt muligt mindst 10% af de disponible midler hvert år forbeholdes nye aktiviteter.

4. Fællesskabets finansiering fastlægges i forhold til omkostningerne ved og arten af hver af de påtænkte aktioner.

5. Finansieringsrammen til gennemførelsen af dette program er for den i artikel 1 nævnte periode på 50 mio. EUR.

6. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag.

Artikel 5

Kommissionen er ansvarlig for programmets gennemførelse efter den i artikel 6, stk. 2, fastsatte procedure og i overensstemmelse med retningslinjerne i bilaget.

Artikel 6

1. Kommissionen bistås af et rådgivende udvalg, MEDIA-udvalget, der består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand.

2. Når der henvises til dette stykke, finder rådgivningsproceduren i artikel 3 i afgørelse 1999/468/EF anvendelse under overholdelse af bestemmelserne i artikel 7, stk. 3, og artikel 8 i nævnte afgørelse.

Artikel 7

1. Dette program er åbent for deltagelse af de associerede lande i Central- og Østeuropa i overensstemmelse med betingelserne i associeringsaftalerne eller tillægsprotokoller hertil vedrørende deltagelse i fællesskabsprogrammer, der er indgået eller skal indgås med disse lande.

2. Cypern, Malta, Tyrkiet og de EFTA-lande, der er parter i EØS-aftalen, kan deltage i dette program på grundlag af supplerende bevillinger efter procedurer, der skal aftales med disse lande.

3. Ud over de i stk. 1 og 2 nævnte lande kan de lande, der har tiltrådt Europarådets konvention om grænseoverskridende fjernsyn, deltage i dette program på grundlag af supplerende bevillinger på de betingelser, der fastlægges i aftalerne mellem de berørte parter.

4. Åbningen af programmet for de i stk. 1, 2 og 3 nævnte europæiske tredjelande kan være betinget af en forudgående undersøgelse af, om deres nationale lovgivning er i overensstemmelse med gældende fællesskabsret, herunder med artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i direktiv 89/552/EØF.

5. Dette program er ligeledes åbent for samarbejde med andre tredjelande på grundlag af supplerende bevillinger og efter særlige bestemmelser, der skal fastlægges i aftaler mellem de berørte parter. De i stk. 3 nævnte europæiske tredjelande, der ikke måtte ønske fuld deltagelse i programmet, kan indgå i et samarbejde på de i dette stykke fastsatte betingelser.

Artikel 8

1. Kommissionen sikrer, at der for de i denne afgørelse omhandlede aktioner foretages en forudgående vurdering, en overvågning og en efterfølgende evaluering.

2. De udvalgte modtagere foretager årlig indberetning til Kommissionen.

3. Efter afslutning af projekterne vurderer Kommissionen, hvorledes de er udført, og hvilke virkninger deres gennemførelse har haft, for at kunne fastslå, om de oprindeligt fastsatte mål er nået.

4. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en evalueringsrapport om programmets virkninger og effektivitet på grundlag af resultaterne efter to års gennemførelse.

Denne rapport ledsages eventuelt af forslag til tilpasninger, herunder budgetmæssige justeringer.

5. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en beretning om gennemførelsen og resultaterne af programmet efter afslutningen af dette.

Artikel 9

Denne afgørelse træder i kraft den 1. januar 2001.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

Formand Formand

BILAG

1. PLANLAGTE AKTIONER

Dette program har til formål som støtte og supplement til medlemsstaternes aktioner at gøre det muligt for branchefolk at tilpasse sig det europæiske audiovisuelle markeds dimension navnlig ved at fremme erhvervsuddannelsen på områder som økonomisk, finansiel og forretningsmæssig virksomhedsledelse, herunder de juridiske aspekter, distribution, marketing og ny teknologi (herunder bevarelse og bedre udnyttelse af den europæiske filmiske og audiovisuelle kulturarv) samt teknikker til affattelse af drejebøger.

1.1. Uddannelse i ny teknologi

Uddannelsen har til formål at udvikle branchefolks evne til at anvende avancerede kreative teknikker, navnlig på områderne animation, computergrafik, multimedier og interaktivitet.

De foreslåede aktioner skal:

- fremme udarbejdelse og ajourføring af uddannelsesmoduler vedrørende ny audiovisuel teknologi som supplement til medlemsstaternes aktioner;

- integrere uddannelsesaktionerne i netværk og lette udvekslingen af lærere og branchefolk ved tildeling af stipendier og tilrettelæggelse af praktikophold i virksomheder i andre medlemsstater og ved at bidrage til uddannelse af lærerne og navnlig til udvikling af fjernundervisning, idet udvekslinger og partnerskaber mellem lande og regioner med ringe produktionskapacitet, og/eller som udgør et begrænset sprogligt eller geografisk område især skal fremmes.

1.2. Uddannelse i økonomisk, finansiel og forretningsmæssig virksomhedsledelse

Uddannelsen har til formål at udvikle branchefolks evne til at forstå og drage fordel af den europæiske dimension i sektorerne vedrørende udvikling, produktion, marketing og distribution/udsendelse af audiovisuelle programmer.

De foreslåede aktioner skal:

- fremme udarbejdelse og ajourføring af uddannelsesmoduler i virksomhedsledelse som supplement til medlemsstaternes aktioner og med fremhævelse af den europæiske dimension,

- integrere uddannelsesaktionerne i netværk, lette udvekslinger af branchefolk ved tildeling af stipendier og tilrettelæggelse af praktikophold i virksomheder i andre medlemsstater, og bidrage til uddannelse af lærerne og navnlig til udvikling af fjernundervisning, idet udvekslinger og partnerskaber mellem lande og regioner med ringe produktionskapacitet, og/eller som udgør et begrænset sprogligt eller geografisk område især skal fremmes.

1.3. Teknikker til affattelse af drejebøger

Denne uddannelse henvender sig til erfarne drejebogsforfattere med henblik på at forbedre deres evne til at udvikle teknikker, der er baseret på både traditionelle og interaktive skrivemetoder.

Aktionerne skal:

- fremme udarbejdelse og ajourføring af uddannelsesmoduler inden for identificering af målgrupper; redigering og udformning af drejebøger til et internationalt publikum; relationerne mellem manuskriptforfatter, drejebogsredaktør, producent og distributør;

- fremme udvekslinger og partnerskaber mellem lande og regioner med ringe produktionskapacitet, og/eller som udgør et begrænset sprogligt eller geografisk område.

1.4. Uddannelsesnetværk

Målet er at tilskynde eksisterende institutioner og/eller aktiviteter på efter- og videreuddannelsesområdet til at styrke samordningen af deres aktiviteter med henblik på at oprette europæiske netværk.

1.5. Grunduddannelsesaktiviteter

På visse områder inden for den grundlæggende uddannelse, hvor der hverken sker finansiering fra Fællesskabet eller fra national side, kan der ydes støtte til aktiviteter. Der kan navnlig være tale om «masters», hvor der er en forbindelse med industrien i form af partnerskab og/eller praktikophold.

2. GENNEMFØRELSE AF PROGRAMMET

2.1. Fremgangsmåde

Ved gennemførelsen af programmet arbejder Kommissionen snævert sammen med medlemsstaterne. Den hører også de involverede parter. Den sikrer, at der i forbindelse med udvælgelsen af deltagere tages passende hensyn til den kulturelle mangfoldighed i Europa.

Den tilskynder modulkonstruktørerne til at samarbejde med uddannelsesinstitutionerne, branchen og virksomhederne om udarbejdelsen af modulerne.

Den letter modtagelsen af praktikanter navnlig fra lande og regioner med ringe produktionskapacitet, og/eller som udgør et begrænset sprogligt eller geografisk område.

2.2. Fællesskabsstøtte

Fællesskabets samfinansiering af de samlede uddannelsesomkostninger ligger inden for rammerne af en finansiering, som er fælles med offentlige og/eller private parter, som regel maksimalt 50%. Denne andel kan forhøjes til 60% til uddannelsesaktioner i lande eller regioner med begrænset audiovisuel produktionskapacitet, og/eller som udgør et begrænset geografisk eller sprogligt område.

Den procedure, der er omhandlet i artikel 5, anvendes ved fastlæggelsen af finansieringens anvendelse for hver type aktion, der er opført i nr. 1 i dette bilag.

I overensstemmelse med Fællesskabets finansieringsregler og under anvendelse af den i artikel 5 fastsatte procedure fastlægger Kommissionen et finansieringsregelsæt med henblik på at fastsætte et tilskudsloft for hver efter- og videreuddannelsesaktivitet og pr. uddannet person.

Modulkonstruktørerne og de uddannelsescentre, der anvender modulerne, udvælges efter indkaldelse af forslag.

Kommissionen sikrer så vidt muligt, at mindst 10% af de disponible midler hvert år tildeles nye aktiviteter.

2.3. Gennemførelse

2.3.1. Kommissionen gennemfører programmet. Den kan med henblik herpå indgå et samarbejde med konsulenter og kontorer for faglig bistand, der udvælges efter en udbudsprocedure på grundlag af deres branchemæssige sagkundskab. Den faglige bistand finansieres af programmets budget. Kommissionen kan ligeledes i henhold til proceduren i artikel 5 indgå partnerskaber om ad hoc-aktiviteter med specialiserede foretagender, såsom den audiovisuelle del af Eureka-programmet med henblik på at gennemføre fælles aktioner, der opfylder programmets mål på uddannelsesområdet.

Kommissionen foretager den endelige udvælgelse af modtagere af støtten fra programmet og træffer beslutning om den økonomiske støtte, der skal bevilges i henhold til artikel 5.

Med henblik på gennemførelsen af programmet, herunder navnlig evalueringen af de projekter, der modtager finansiel støtte fra programmet, og aktionerne til fremme af netværkssamarbejde bistås Kommissionen af anerkendte eksperter fra den audiovisuelle sektor på områderne erhvervsuddannelse, udvikling, produktion, distribution og markedsføring.

2.3.2. Gennem relevante aktioner informerer Kommissionen om mulighederne i programmet og sikrer fremme heraf.

Navnlig træffer Kommissionen og medlemsstaterne de nødvendige foranstaltninger til at fortsætte aktiviteterne i netværket af MEDIA-kontorer og styrke disses faglige kvalifikationer for:

- at sikre information om og fremme af programmet;

- at tilskynde til den størst mulige deltagelse fra branchens side i aktionerne under programmet;

- at bistå branchefolk i udformningen af de projekter, de ønsker at indsende i forbindelse med indkaldelse af forslag;

- at fremme grænseoverskridende samarbejde mellem branchefolk;

- at sikre forbindelse med medlemsstaternes forskellige støtteinstitutioner, således at aktionerne under dette program og de nationale støtteforan staltninger supplerer hinanden.

FIANANSIERINGSOVERSIGT

1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE

Uddannelsesprogram for branchefolk inden for den europæiske audiovisuelle programindustri (MEDIA Plus) (2001 - 2005)

2. BUDGETPOST(ER)

B 3 2010

3. RETSGRUNDLAG

Artikel 150 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab

4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

4.1 Foranstaltningens generelle formål

Udviklingen i de digitale teknologier medfører en hastig vækst i udbuddet af audiovisuelle programmer. Den ventede udvikling i indholdsindustrien vil ikke kunne omsættes i arbejdspladser, hvis branchens fagfolk ikke har de faglige kvalifikationer, der opfylder markedets behov. På samme måde kan støttemekanismerne for den audiovisuelle industri heller ikke være fuldt effektive, hvis de ikke hviler på kvalifikationer, der er på højde med de nye udfordringer

Erhvervsuddannelse overskrider i dag de traditionelle rammer for grundlæggende skoleuddannelse og videreuddannelse. De hastige ændringer, der sker i det økonomiske og teknologiske miljø, gør det nødvendigt at styrke efter- og videreuddannelse på hvert trin i arbejdslivet.

Betydningen af Den Europæiske Unions erhvervsuddannelsespolitik er anerkendt som et af traktatens mål (artikel 150).

4.2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlæng else/fornyelse.

Programmet MEDIA Plus Uddannelse dækker perioden fra 1. januar 2001 til 31. december 2005. En eventuel forlængelse/fornyelse af programmet er underlagt en ny beslutningsprocedure på grundlag af traktatens bestemmelser.

5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE

5.1 Ikke-obligatoriske udgifter

5.2 Opdelte bevillinger

5.3 Ikke relevant

6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART

- Støtte til samfinansiering med andre kilder i den offentlige eller private sektor.

- Der ventes ingen tilbagebetaling eller supplerende indtægter.

Fællesskabet bidrager økonomisk til erhvervsuddannelsesaktiviteter med op til 50% (60% til uddannelsesaktioner i lande eller regioner med ringe audiovisuel produktionskapacitet, og/eller som udgør et begrænset geografisk og sprogligt område) af projekternes reelle omkostninger og med højst en million EUR om året pr. uddannelsescenter. Den finansielle støtte bevilges gennem kontrakter med en maksimal løbetid på tre år.

7. FINANSIELLE VIRKNINGER

7.1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen

Beløbene er fastlagt på grundlag af to informationskilder:

(1) Disponible data fra gennemførelsen af MEDIA II-programmet (taloplysninger i databaser fordelt på aktivitetssektor og aktionslinje). Disse tal er baseret på oplysninger, der er indsendt af ansøgerne (der repræsenterer mindst 50% af branchen).

(2) Data fra følgende dokumenter: akterne fra de audiovisuelle konferencer (den europæiske audiovisuelle konference i Birmingham, forum om den audiovisuelle politik i Helsinki), rapport fra refleksionsgruppen på højt plan vedrørende den audiovisuelle politik (Oreja-gruppen), midtvejsevaluering af programmet MEDIA II (BIPE), dokumenter fra Kommissionen (grønbog om konvergens, meddelelse om den videre udvikling af den audiovisuelle politik) osv. Disse dokumenter med analyser af makroøkonomisk art indeholder taloplysninger om, hvilke behov de enkelte sektorer i den europæiske audiovisuelle industri har.

Til gennemførelsen af programmet over alle de planlagte 5 år og med henblik på at kunne finansiere projekter af en varighed på to eller tre år ønskes en større belastning til det første og fjerde år. De planlagte udgifter for de øvrige tre år vil gøre det muligt at finansiere projekter af kortere varighed.

Hvor stor en del af budgettet, der vil blive brugt til områderne «virksomhedsledelse», «nye teknologier» og «teknik til affattelse af drejebøger», afhænger for hvert af områderne af omkostningerne til foranstaltningen og de indkomne forslag efter indkaldelsen af forslag. De i denne finansieringsoversigt anførte beløb vedrører Fællesskabets samlede støtteomkostninger, dvs. højst 60% af de samlede omkostninger ved aktionerne.

7.2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer

FORPLIGTELSESBEVILLINGER i mio. EUR (løbende priser)

>TABELPOSITION>

For at kunne støtte uddannelsesinitiativer af en varighed på to eller tre år bevilges der for årene 2001 og 2004 højere beløb end for de andre år, hvor projekter af kortere varighed bliver udvalgt.

Aktioner i forhold til sektoren

FORPLIGTELSESBEVILLINGER i mio. EUR (løbende priser)

>TABELPOSITION>

7.3 Udgifter til faglig bistand inkluderet i budgettets del B

FORPLIGTELSESBEVILLINGER i mio. EUR (løbende priser)

>TABELPOSITION>

Kommissionen påtænker at søge ekstern faglig og/eller administrativ bistand til at foretage en udvælgelse blandt forslagene og bistå med overvågningen af projekterne. I forbindelse med programmerne MEDIA I og MEDIA II fik den bistand fra kontorer for faglig bistand med ekspertise inden for de områder, programmet dækkede. Den nærmere form for ekstern faglig og/eller administrativ bistand, der skal bruges ved gennemførelsen af dette program, vil blive afgjort i henhold til de retningslinjer, Kommissionen udstikker på området. Hvis der ved gennemførelsen af dette program skal bruges kontorer for faglig bistand, vil kollegiet blive behørigt underrettet herom i henhold til Vade-mecum for kontorer for faglig bistand.

7.4 Forfaldsplan for forpligtelses- og betalingsbevillinger

FORPLIGTELSESBEVILLINGER i mio. EUR

>TABELPOSITION>

8. FORHOLDSREGLER MOD BEDRAGERI

Udvælgelse af støttemodtagere under programmet foretages i forbindelse med en indkaldelse af forslag, der offentliggøres flere gange årligt i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Før en ansøgning om fællesskabsstøtte godkendes, vurderer Kommissionen den nøje for at vurdere, om den er i overensstemmelse med Rådets afgørelser og med de i indkaldelsen anførte betingelser.

Ansøgninger om fællesskabsstøtte skal indeholde:

- en finansieringsplan med alle oplysninger om finansieringen af projekterne, herunder den finansielle støtte Kommissionen anmodes om;

- en foreløbig tidsplan for arbejdet;

- alle øvrige nyttige oplysninger, som Kommissionen måtte forlange i betingelserne for indkaldelserne af forslag.

Med henblik på at foretage en udvælgelse blandt forslagene bistås Kommissionen af kontorer for faglig bistand med ekspertise på de områder, programmet dækker. De forslag, der udvælges som støtteberettigede, forelægges først uafhængige eksperter og sendes derefter til MEDIA-udvalget, der består af repræsentanter for de stater, der deltager i programmet, før den endelige beslutning træffes af Europa-Kommissionen. Ud over visse tærskler, der præciseres i afgørelserne om programmet, forelægges de udvalgte forslag udvalget med henblik på udtalelse.

Betaling af finansiel støtte er betinget af, at der forud for betalingen fremlægges detaljerede oversigtsbilag og aktivitetsrapporter. Betaling forudsætter endvidere kontrolforanstaltninger på stedet (revision) og en central overvågning.

Desuden foretager forskellige organer (revisionsretten, finanskontrollen og den anvisningsberettigede) kontroller hos ledelsen for de gennemførte aktioner og støttemodtagerne.

9. OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS

9.1 Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe

Hovedmålet er at styrke kvalifikationerne hos den europæiske audiovisuelle industris branchefolk gennem en større kontrol af ledelsesværktøjer, en større inddragelse af globale markeder og den europæiske dimension i de forskellige erhverv og endelig gennem en specifik uddannelse i brug af nye teknologier. Det ventede resultat er således en øget konkurrenceevne i de europæiske audiovisuelle virksomheder.

MEDIA-aktionerne har især til formål at afhjælpe:

- direktørernes manglende uddannelse i forretningsmæssige og juridiske spørgsmål og den manglende inddragelse af markeder, der længe har præget en del af den europæiske industristruktur;

- den utilstrækkelige inddragelse af den europæiske dimension i projekt- og virksomhedsudviklingen;

- opsplitningen af virksomheder, der gør det umuligt at frigøre tilstrækkelige midler til uddannelsesaktioner;

- en utilstrækkelig uddannelse i nye digitale teknologier.

Målgruppe:

De aktioner, der iværksættes, sigter mod forskellige typer deltagere: branchefolk, lærere og virksomheder. De foreslåede uddannelsesaktioner vedrører forskellige områder som virksomhedsledelse, affattelse af drejebøger og nye teknologier. De gennemførte aktioner skal give sig udslag i, at der udvikles højtkvalificerede stillinger på det europæiske marked, opretholdes en stærk iværksætterkultur på europæisk plan, og at der systematisk indbygges en europæisk dimension i planerne for grunduddannelse.

9.2 Begrundelse for foranstaltningen

Behovet for EF-støtte, især under hensyntagen til nærhedsprincippet:

Det foreslåede støtteprogram indgår i Den Europæiske Unions audiovisuelle politik.

Programmet virker efter subsidiaritetsprincippet som supplement til initiativer på nationalt plan. Det støtter og supplerer aktioner, der gennemføres på nationalt plan. Det opfylder målene i traktaten, navnlig i artikel 150, der sigter mod at:

- lette tilpasningen til den industrielle udvikling;

- forbedre den grundlæggende erhvervsuddannelse samt efter- og videre uddannelsen;

- stimulere samarbejdet om erhvervsuddannelse mellem uddannelsesinstitutioner og virksomheder.

Valg af støtteform

De midler, Fællesskabet bevilger i form af støtte indtil 50% (60% for uddannelsesaktioner i lande eller regioner med ringe audiovisuel produktionsevne, og/eller som udgør et begrænset geografisk og sprogligt område) af de gennemførte aktioner, sigter mod at tilskynde nationale/regionale parter til at supplere eksisterende uddannelser.

Kommissionens rapport om resultaterne af MEDIA II-programmet (1996-2000) i perioden 1. januar 1996 - 30. juni 1998 understreger, at de uddannelsesaktioner, der er gennemført inden for rammerne af MEDIA-programmet, opfylder et reelt behov hos den europæiske audiovisuelle industri i kraft af både deres indhold og internationale karakter. (&) De har endelig givet mulighed for at etablere egentlige netværk af europæiske branchefolk, hvilket fremmer koproduktioner og salg og i visse tilfælde kan føre til varige partnerskaber.

9.3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen

Resultatindikatorer:

Grundlæggende uddannelse:

- Antal deltagere på kurserne;

- Antal udenlandske deltagere;

- Antal uddannelsesinstitutioner i netværket (pr. uddannelsesprojekt).

Efter- og videreuddannelse:

- Antal deltagere på kurserne;

- Antal udenlandske deltagere;

- Antal projekter under udvikling, der opstod under uddannelsen;

- Antal projekter udviklet efter uddannelsen (og som var under udvikling under uddannelsen);

- Antal mobile kurser.

Kommissionen overvåger de mest relevante indikatorer under gennemførelsen af programmet. I henhold til de kontrakter, der er indgået med Kommissionen, er modtagere af finansiel støtte forpligtede til at indsende de nødvendige oplysninger, så der kan foretages en løbende evaluering, en midtvejsevaluering og en efterfølgende evaluering.

Evalueringsbetingelser og -hyppighed

Kommissionen udarbejder to evalueringsrapporter om programmet.

Midtvejsevaluering: Den første rapport skal udfærdiges to år efter iværksættelsen af programmet. Denne rapport har til formål at give en første evaluering af midtvejsresultaterne med henblik på eventuelt at foretage nødvendige ændringer og justeringer for anden del af programmet. Med henblik herpå kan Kommissionen indgå samarbejde med eksterne konsulenter, der udvælges efter en udbudsprocedure på grundlag af deres sagkundskab. Kommissionens rapport forelægges Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg.

Endelig rapport: Den anden rapport skal udfærdiges efter fem års gennemførelse af programmet. Denne rapport har til formål at evaluere de sammenlignende resultater af støtteordningerne i forhold til programmets formål. Som for midtvejsrapporten kan Kommissionen indgå samarbejde med eksterne konsulenter. Den endelige rapport forelægges Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg.

På grundlag af de indhøstede erfaringer med MEDIA II-programmet påtænker Kommissionen endvidere at fortsætte den revisionspraksis, hvor der foretages revision hos støttemodtagerne (ca. 30 om året) for at kontrollere, at EF-midlerne er brugt efter hensigten. Resultaterne af disse revisioner danner grundlag for en skriftlig rapport.

Vurdering af de opnåede resultater:

Informationer, der gør det muligt at måle effekt, resultater og virkninger af programmet, vil blive hentet fra følgende kilder:

- Statistiske data, der udarbejdes på grundlag af oplysninger i ansøgningerne og i opfølgningen af kontrakterne med støttemodtagerne;

- Revisionsrapporter for et udsnit af programmets støttemodtagere (30 om året);

- Samtaler med MEDIA-kontorer og kontakter på de nationale markeder;

- Samtaler med eksperter og institutioner (nationale og internationale brancheforeninger);

- Samtaler med audiovisuelle branchefolk og med specialiserede uddannelses institutioner.

10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (DET ALMINDELIGE BUDGETS SEKTION III, DEL A)

Denne del af finansieringsoversigten fremsendes til GD BUDG og GD ADMIN. Sidstnævnte videresender den til GD BUDG med en udtalelse.

De nødvendige administrative midler vil fremkomme ved Kommissionens årlige beslutning om tildeling af midler under hensyntagen bl.a. til det yderligere personale og de yderligere beløb, budgetmyndigheden måtte have bevilget.

10.1 Indvirkningen på antallet af stillinger

>TABELPOSITION>

Den konkrete mobilisering af de nødvendige administrative ressourcer vil kunne ske på grundlag af Kommissionens årlige beslutning om fordeling af ressourcerne, bl.a. under hensyn til de yderligere ressourcer, der tildeles af budgetmyndigheden.

Som følge heraf må GD EAC tage højde for risikoen for, at budgetmyndigheden efter vedtagelse af dette forslag til retsakt ikke bevilger Kommissionen de nødvendige ekstra ressourcer. I så fald, og hvis der ikke er mulighed for omplacering fra andre af Kommissionens tjenestegrene, må GD EAC selv - udelukkende gennem intern omplacering - opfylde de ekstra behov for menneskelige ressourcer.

10.2 De supplerende menneskelige ressourcers samlede finansielle indvirkning

Pr. år i EUR

>TABELPOSITION>

Beløbene angiver de samlede omkostninger til yderligere ansættelser for hele foranstaltningens varighed, hvis den er af bestemt varighed og for 12 måneder, hvis den er af ubestemt varighed

10.3 Forøgelse af andre driftsudgifter som følge af foranstaltningen bl.a. til udvalgs- og ekspertmøder (EUR)

>TABELPOSITION>

Udgifterne vedrørende de ansatte i lønklasse A-7 i pkt. 10 bliver dækket af bevillingerne fra den samlede tilsvarende ramme i GD EAC.

BEGRUNDELSE

Program til fremme af udvikling, distribution og markedsføring af europæiske audiovisuelle produktioner

1. Indledning

Udviklingen af transmissionsformer, især i forbindelse med digitale teknologier, er en ny udfordring for sektoren for produktion og distribution af europæiske audiovisuelle programmer, idet sektorens økonomi gradvist ændres. Således er den del af indtægterne, der kommer fra betalingsfjernsyns- og pay-per-view-tjenester, steget med over 200% mellem 1988 og 1998, selv om den del af indtægterne, der kommer fra de «traditionelle» transmissionsformer (biograf, video, TV), stadig udgør 87% af de samlede indtægter, der skabes af den audiovisuelle sektor.

Det skal imidlertid bemærkes, at udviklingen af de digitale fjernsynskanaler endnu ikke har medført, at de andre audiovisuelle transmissionsformer er blevet fortrængt i nævneværdig grad. Faktisk har det omvendte været tilfældet i biograf- og videosektoren (især salg). Således er antallet af solgte biografbilletter steget med næsten 38% mellem 1988 og 1998, heraf næsten 7% mellem 1997 og 1998. Samtidig er videomarkedet gået frem med 34% siden 1992, heraf 10% mellem 1997 og 1998.

Mangedoblingen og diversificeringen af transmissionsformer medfører en betydelig stigning i efterspørgslen efter audiovisuelle programmer, og øger dermed det kommercielle potentiale for hver produktion taget for sig. Når hver kanals publikum splittes op, mindskes imidlertid dens relative finansieringskapacitet. For at fange seernes opmærksomhed og få forbrugerne til at købe i et miljø med stadig større konkurrence koncentrerer de nye kanaler især deres ressourcer om indkøb af attraktive produkter, som sportsbegivenheder eller spil og underholdningsprogrammer, der dog har en kort udnyttelsestid, hvilket gør det vanskeligere at finansiere kreative produktioner som film og fiktion, kreative dokumentarfilm og animation. Disse produktioner har imidlertid en strategisk betydning, især fordi det er muligt at udsende dem mange gange over en lang periode. Det er disse såkaldte «lagerproduktioner», der kan danne grundlag for at udvikle en markedsførings- og udnyttelsesøkonomi på mellemlang og lang sigt.

Den audiovisuelle sektor udvikler sig fra en kortsigtet økonomi, der fokuserer på nationale markeder til en mellem- til langsigtet økonomi på de internationale markeder.

Den europæiske programindustri skal kunne gribe de muligheder, der opstår som følge af udviklingen af digitale kanaler og udnyttelsesformer, idet den i hele sin strategi skal tage højde for markedets internationale dimension. Der er stor risiko for, at de importerede, især amerikanske, programmers dominans på det europæiske marked øges og udvides til også at gælde de nye transmissionsformer.

I den forbindelse er det væsentligt at give operatørerne mulighed for at anlægge en international udviklingsstrategi i hele produktions - distributionskæden. Med respekt for subsidiaritetsprincippet går Fællesskabet kun ind, hvis og i den udstrækning målene for den påtænkte foranstaltning ikke kan nås på tilfredsstillende vis af medlemsstaterne og således på grund af omfanget eller virkningerne af den påtænkte foranstaltning kan gennemføres bedre på EU-niveau. Under hensyntagen til resultaterne af de høringer, der er gennemført siden 1997 og navnlig konklusionerne fra konferencen i Birmingham, har de støtteformer, der er valgt til Fællesskabets foranstaltning (udvikling, distribution, markedsføring) til formål at udbygge og supplere medlemsstaternes indsats, som især er koncentreret om produktionsstøtte.

2. Redegørelse

2.1 Utilstrækkelige investeringer i udvikling

Udviklingen af et audiovisuelt værk er en nøglefase, hvor det afgøres, hvorvidt der overhovedet skal produceres et værk eller ej. Den omfatter tre væsentlige elementer: ideen til produktionen (og især affattelse af drejebogen), søgning efter partnerskaber (industrielle, tekniske, kunstneriske og finansielle) og udarbejdelse af en markedsføringsplan (marketing). Udviklingsfasen består i at præcisere projektet for bedre at vurdere:

- produktionens gennemførlighed;

- produktets kommercielle potentiale;

- investeringens omkostninger og rentabilitet.

For mange projekter i Europa går ind i produktionsfasen efter en utilstrækkelig udviklingsfase. Med andre ord går de i produktion uden en tilstrækkelig investering på udviklingsstadiet, hvilket hæmmer deres markedsadgang og økonomiske levedygtighed. Den europæiske industris gennemsnitlige investering i projektudvikling udgør under 5% af investeringerne i produktionen mod 10% i USA.

Denne utilstrækkelige investering inden produktionen fører til, at værkerne i produktionsfasen øver en ringe tiltrækning på potentielle distributører og tv-selskaber; der mangler investeringer i markedsføring og distribution af produktionerne, og rentabiliteten bliver lavere: denne onde cirkel, der forstærkes af selskabernes underkapitalisering, fastholder selskabernes svage industrielle udviklingsstrategi.

Det bliver væsentligt for producenterne allerede i udviklingsfasen at inddrage en klar markedsførings- og distributionsstrategi for det størst mulige antal lande og medier. Endvidere må denne strategi afløses af en stor distributions- og markedsføringsindsats for at sikre produktionerne en stærk synlighed på markedet, der kan føre til en optimal udnyttelse af produktionerne og store indtægter.

2.2 Hindringer for grænseoverskridende distribution af produktioner

På nuværende tidspunkt er de fleste europæiske markeder præget af en dobbelt «bipolarisering»:

- TV viser hovedsagelig produktioner af national eller amerikansk oprindelse; som regel dominerer produktioner af national oprindelse. Blandt importeret fiktion udgør de amerikanske produktioner 74% af alle importerede programmer mod 14% for produktioner fra andre europæiske lande.

- Spillefilmsområdet er i vekslende grad (fra 60 til 95%) domineret af produktioner af amerikansk oprindelse, idet de resterende markedsandele dækkes af film af hovedsagelig national oprindelse. Af de 550 spillefilm, der hvert år produceres i Europa, bliver knap 20% distribueret uden for deres hovedproduktionsland, hvilket udgør knap 7% af markedet.

I de høringer, der er gennemført siden 1997 i forbindelse med en undersøgelse af den europæiske audiovisuelle politik, understreges det enstemmigt, at Europas største svaghed ligger i den lave udbredelse af film og tv-programmer uden for produktionslandet, hvilket således hæmmer rentabiliteten for disse produktioner og gør det vanskeligere at skabe indtægter, der kan geninvesteres i udvikling af nye produktioner.

Forskellige faktorer kan forklare denne situation. For det første det europæiske markeds traditionelle lukkethed om nationale/sproglige markeder. Distributionen af nationale og europæiske produktioner varetages nemlig af en lang række selskaber, der kun opererer på nationalt plan ofte på et begrænset marked. Desuden er disse selskaber underkapitaliserede og kan kun vanskeligt klare den konstante stigning i de nødvendige finansinvesteringer til promotion og reklame over for publikum til de produktioner, de distribuerer. Endelig har kun få af disse selskaber kapacitet til at investere i udvikling og produktion i form af forkøb af distributions-/udsendelsesrettigheder og på den måde deltage aktivt i finansieringen af produktioner med et stort kommercielt potentiale.

Samarbejdsaftaler og samordnede distributionsstrategier på europæisk plan er endnu sjældne. De er imidlertid nødvendige i lyset af konkurrencen fra langt bedre strukturerede operatører (major companies) og den voksende internationalisering af transmissionsformer af «grænseoverskridende» art, som DVD-video og internationale fjernsynskanaler. I den nødvendige tilpasning må der imidlertid tages højde for den grundlæggende rolle, som det audiovisuelle indhold spiller kulturelt og socialt. Dette indhold skal være tilgængeligt for alle borgere med respekt for de kulturelle og sproglige forskelle, der er det europæiske rums rigdom.

2.3 Manglen på et europæisk image

Opsplitningen af produktions- og distributionssektoren i en lang række små og ofte underkapitaliserede selskaber, der hovedsagelig opererer på nationalt plan, giver sig ligeledes udslag i, at disse selskaber har vanskeligt ved at få adgang til de store internationale markedsføringsbegivenheder i sektoren (i og uden for Europa) på grund af de høje omkostninger ved at deltage i disse messer. Der findes ligeledes i medlemsstaterne initiativer eller branchesammenslutninger, der under disse messer udvikler logistiske eller salgsfremmende støtteforanstaltninger for de nationale produktioner. Disse foranstaltningers synlighed og virkning bør imidlertid styrkes gennem et bedre samarbejde, så alle europæiske produktioner kan udnyttes.

3. Retningslinjer for en europæisk foranstaltning

3.1 Generelle principper

Erfaringerne fra programmerne MEDIA I og MEDIA II samt de evalueringer, der er foretaget af resultaterne af disse programmer, har gjort det muligt at fastlægge generelle principper for iværksættelse af finansielle støttemekanismer på europæisk plan:

- Styrkelse af støttemekanismer, der i højere grad er rettet mod støtte til strukturer, hvor operatørerne forpligter sig til at nå mål på mellemlang sigt.

- Oprettelse af nye supplerende mekanismer til fremme af udvikling af projekter, der bruger digitale teknikker på produktions- eller transmissionsstadiet.

- Integreret metode, der gennem mekanismer til «positiv forskelsbehandling» tager højde for strukturelle handicaps i lande med ringe produktionskapacitet, eller som udgør et begrænset geografisk eller sprogligt område.

I udvikling af støtteformerne lægges der vægt på mekanismer til direkte støtte på markedet og på støttemekanismer, der er i overensstemmelse med markedet:

1. Projektstøtten gives primært på grundlag af finansieringsfremmende mekanismer, der skal fremme branchens finansielle medansvar (lån, der skal betales tilbage på visse betingelser).

2. Styrkelse af støtten til selskaber med det formål at styrke deres strategi på mellemlang - lang sigt: automatisk støtte eller støtte baseret på selskabernes resultater på markedet, støtte til virksomheder, eller støtte til projektpakker (slate-funding).

3.2 Udvikling

I betragtning af markedets karakteristika og behov bør man fremme en øget investering fra industriens side i udvikling af audiovisuelt indhold ved at fremme projekter, der er rettet mod det europæiske og internationale marked og som har de bedste chancer for kommerciel succes.

Ligeledes bør de mest dynamiske produktionsselskaber tilskyndes til at iværksætte strategier på mellemlang sigt til udvikling af deres produktioner.

Der bør rettes en særlig opmærksomhed mod produktionsprojekter, hvori indgår nye kreative teknologier, men også mod projekter, som allerede på udviklingsstadiet inddrager alle de transmissionsformer, som produktionen vil kunne udnyttes på.

De mekanismer, der iværksættes, skal vedrøre alle genrer inden for audiovisuelle kreative produktioner: fiktion, film, dokumentarfilm, tegne- og dukkefilm, interaktive produkter (online, offline, hybrider).

Prioriterede aktioner:

Der planlægges to typer foranstaltninger:

- Samfinansiering af udvikling af individuelle projekter (affattelse af drejebog, opsøgning af finansielle og kunstneriske partnerskaber, overslag og markedsføringsundersøgelser), der forelægges af europæiske producenter.

- Samfinansiering af en strategi for udvikling af «pakker af projekter» på mellemlang sigt med konkurrencedygtige selskaber (slate-funding).

3.3 Distribution

Udvikling af nye transmissionsformer på baggrund af de digitale teknologier vil på mellemlang eller lang sigt ændre strukturerne for distribution af audiovisuelt indhold. Dette vil især ske, fordi de flaskehalse mindskes, der især opstår som følge af omkostningerne ved de nødvendige investeringer til den fysiske distribution af produkterne (for eksempel trykning, oplagring og transport af kopier af spillefilm og videokassetter), hvilket vil kunne bidrage til, at langt mere forskelligartede produktioner kan få adgang til markedet.

For at fange seerens/forbrugerens opmærksomhed i et miljø med stigende konkurrence vil de nødvendige investeringer dog i stadig højere grad skulle gøres i reklame og marketing.

En optimal udnyttelse af produktionerne på alle medier forudsætter betydelige investeringer ved udnyttelsens start for at vække publikums interesse over hele produktionernes udnyttelsescyklus. Navnlig er der behov for en øget indsats, når spillefilm har premiere, eftersom en films synlighed og succes i biografen er afgørende for de indtægter, udnyttelsen af filmen kan indbringe på andre medier (video, DVD, salg til fjernsyn).

Forlængelsen af produktionernes udnyttelsescyklus, opsplitningen af indtægterne på et stigende antal transmissionsformer og nødvendigheden af betragtelige investeringer i markedsføring og reklame kræver, at der udvikles en distributionssektor, der er i stand til at:

- støtte de nødvendige investeringer til fremme af de europæiske produktioners succes på markedet, på forskellige medier;

- oprette og udnytte konkurrencedygtige kataloger over europæiske produktioner på det internationale marked;

- bidrage til at finansiere udvikling af nye produktioner.

I dette perspektiv bør man fremme investeringer i distribution og markedsføring på forskellige typer medier fra biograf til online distribution, og fremme udviklingen af samarbejde og strukturering af distribution på europæisk plan.

Der bør ske en styrkelse af distributionsvirksomhedernes økonomiske strukturer ved at prioritere selskaber, der har et udviklingspotentiale på det europæiske og internationale marked og har langsigtede strategier.

Prioriterede foranstaltninger:

(a) Distribution af spillefilm:

Selektiv støtte: en støtteordning i form af forskud, der skal tilbagebetales på visse betingelser for filmdistributører af europæiske spillefilm uden for produktionslandet.

Denne ordning giver mulighed for:

- at etablere netværkssamarbejde mellem europæiske distributører i samarbejde med internationale producenter og distributører for at fremme fælles strategier på det europæiske marked;

- at tilskynde distributørerne til at investere i omkostninger til passende markedsføring og distribution af europæiske film uanset produktionsbudgettets størrelse;

- at støtte flersprogede europæiske værker (eftersynkronisering, tekstning og flersproget produktion).

Støtte til produktion af internationale lydbånd (musik og effekter) fra europæiske film: en passende støtte til produktion af internationale lydbånd (musik og effekter) fra europæiske film, der har et stærkt distributionspotentiale for at lette udnyttelsen af værket i mange lande og til produktion af kvalitetsprægede sprogversioner.

Automatisk støtte: en «automatisk» støtteordning til europæiske distributører i forhold til antallet af solgte billetter til europæiske film uden for produktionslandet i de lande, der deltager i programmet med et loft for hver film og for hvert land (korrigerende mekanisme til fordel for de mindste lande).

Distributørerne må kun anvende denne støtte til investering i:

- indkøb af europæiske film, der er produceret uden for distributørens land;

- udgifter til fremstilling (kopier, eftersynkronisering og tekstning), markedsføring af og reklame for europæiske film uden for produktionslandet.

Støtte til salgsagenter: en støtteordning til europæiske selskaber, der distribuerer spillefilm på internationalt plan (salgsagenter), i forhold til deres resultater på markedet over en given periode. Distributørerne må kun anvende denne støtte til investering i udgifter til markedsføring eller til investering i nye europæiske værker, også på produktionsstadiet, til det europæiske og internationale marked.

Støtte til biografer: en passende støtte for at tilskynde biografer til, i en minimumsperiode, at vise mange europæiske film uden for produktionslandet, i premierebiografer. Den støtte, der bevilges hver biograf, kan blandt andet fastsættes i forhold til antal solgte billetter i disse biografer til europæiske film uden for produktionslandet, i en referenceperiode. Der vil ligeledes kunne bevilges støtte til at fremme oprettelse og konsolidering af netværk af europæiske biografer, der træffer fælles foranstaltninger til at fremme denne aktivitet. Endelig vil der blive lagt særlig vægt på biografer, der udvikler aktiviteter til bevidstgørelse og uddannelse af det unge publikum.

(b) Offline distribution:

Dette udtryk dækker distribution af europæiske værker på medier til privat brug.

Automatisk støtte: en støtteordning til europæiske udgivere og distributører i forhold til deres resultater på markedet over en given periode. Distributørerne må kun investere denne støtte i:

- udgifter til udgivelse, distribution og markedsføring af europæiske værker uden for produktionslandet på formater, hvor der indgår nye teknologier (såsom DVD-video) især på europæisk plan;

- udgifter til reklame for og markedsføring af nye europæiske værker, som de udgiver uden for produktionslandet.

(c) Tv-transmission:

Tilskyndelse af uafhængige producenter til at producere værker (fiktion, dokumentarfilm samt tegne- og dukkefilm) med deltagelse af mindst tre tv-selskaber fra flere medlemsstater, der tilhører forskellige sprogområder. Kriterierne for udvælgelse af modtagerne kan omfatte bestemmelser, der gør det muligt at skelne mellem projekterne alt efter budgettets størrelse. Der ydes særlig støtte til audiovisuelle værker, der er af interesse for en bedre udnyttelse af den europæiske kulturarv og den kulturelle mangfoldighed i Europa.

(d) Online distribution:

Dette udtryk dækker online distribution af europæiske værker gennem avancerede distributionstjenester og nye medier (internet, video-on-demand, pay-per-view). Målet er at fremme forbrugerens adgang til europæiske værker og den europæiske audiovisuelle kulturarv gennem nye teknologier og avancerede distributionstjenester.

Støtte til kataloger: gennem foranstaltninger til fremme af markedsføring af rettigheder til værker samt eftersynkronisering/tekstning at tilskynde europæiske selskaber (udgivere, distributører) til at oprette og udnytte kataloger over europæiske værker i digitalt format til udnyttelse gennem nye transmissionsformer.

3.4 Promotion og markedsadgang

De særlige mål for støtte til markedsføring falder generelt sammen med målene for støtte til distribution. I forhold til distribution oprettes der imidlertid supplerende mekanismer, således at det gennem støtte til formidlende foretagender (tilrettelæggere af messer, festivaler osv.) bliver muligt at forbedre europæiske produktioners og programmers adgang til europæiske og internationale markeder.

Disse mekanismer skal gøre det muligt:

- at fremme europæiske audiovisuelle branchefolks og programmers tilstedeværelse på de traditionelle og også de nye europæiske og internationale markeder;

- at fremme europæiske branchefolks og audiovisuelle programmers deltagelse i enhver foranstaltning, der har til formål at fremme udbredelse, udveksling og salg af europæiske programmer i og uden for Europa;

- at øge fremvisning af europæiske audiovisuelle værker under europæiske og internationale arrangementer og/eller på festivaler;

- at fremme netværkssamarbejde mellem branchefolk og nationale foreninger på europæisk plan for at optimere ressourcerne.

Sideløbende med aktionerne til fremme af markedsføring og markedsadgang planlægges en særlig aktion til fremme af filmfestivaler. Festivaler er både et udstillingsvindue for europæiske film i forhold til borgerne (offentlige begivenheder) og en løftestang for markedsføring af værkerne i forhold til potentielle distributører i det pågældende land. Desuden sigter den europæiske støtte mod at fremme netværkssamarbejde, informations- og erfaringsudveksling mellem disse festivaler samt iværksættelse af fælles aktioner.

Prioriterede aktioner:

1. Fremme af branchefolks adgang til det europæiske og det internationale marked ved hjælp af særlig teknisk og finansiel bistand i forbindelse med begivenheder som:

- de vigtigste europæiske og internationale messer for film og tv-programmer;

- temamesser for bl.a. tegne- og dukkefilm, dokumentarfilm, multimedier og nye teknologier.

2. Fremme af brugen af databaser og alle øvrige værktøjer til informations- og erfaringsudveksling om udnyttelse af europæiske programkataloger.

3. På festivalområdet:

- støtte til audiovisuelle festivaler, der gennemføres i partnerskab, og hvor der vises mange europæiske produktioner,

- fremme af samarbejdsprojekter med en europæisk dimension mellem audiovisuelle arrangementer med deltagelse fra mindst otte medlemsstater og med en fælles handlingsplan til fremme af markedsføringen af europæiske audiovisuelle produktioner og udbredelse heraf,

- fremme af branchefolks tilrettelæggelse, i snævert samarbejde med medlemsstaterne, af et stort arrangement til fremme af europæisk produktion af spillefilm og audiovisuelle værker.

3.5 Pilotprojekter

De igangværende og ventede ændringer i udviklingen af de digitale teknologier kræver, at der formuleres en fleksibel politik i overensstemmelse med udviklingen på markedet og under hensyntagen til fjernsynskanalernes stigende behov for indhold, der udsendes i digitale pakker.

For at sikre, at der er overensstemmelse mellem industriens behov, den teknologiske udvikling og programmets mekanismer vil der blive iværksat pilotprojekter under hele programmet for at tilskynde virksomhederne i den audiovisuelle indholdsbranche til at udnytte de bedre muligheder, de nye produktions- og udsendelsestjenester giver.

Prioriterede aktioner

- Pilotprojekter, især på områderne udnyttelse af den filmiske kulturarv, digitalisering af arkiverne for europæiske audiovisuelle programmer, netværkssamarbejde mellem indehavere af rettigheder til kataloger over europæiske audiovisuelle værker.

- Pilotprojekt til fremme af digitale temakanalers og digitale audiovisuelle tjenesters udbredelse af europæiske værker. Der vil i programmets første år blive foretaget en feasibility study af dette projekt for at afgøre mulige gennemførelsesbestemmelser for denne støttemekanisme med henblik på at fastlægge betingelserne for den faktiske anvendelse fra programmets andet år.