VII. De centrale forhold ved revisionen er de forhold, der efter vores faglige vurdering var mest betydelige ved vores revision af Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for den aktuelle periode. Disse forhold blev behandlet som en del af revisionen af regnskabet som helhed og ved udformningen af vores erklæring derom, men vi afgiver ikke nogen særskilt erklæring om disse forhold. Vi vurderede den regnskabsmæssige behandling af garantien for egenkapitalporteføljerne under Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) VIII. Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) er et fælles EU-EIB-initiativ, der blev lanceret i 2015 ( 5 ) for at fremme investeringer i EU ved at øge EIB-gruppens risikokapacitet. Under dette initiativ stiller EU en budgetgaranti på op til 16 milliarder euro ( 6 ) til dækning af potentielle tab på EFSI-foranstaltninger vedrørende investeringer inden for infrastruktur- og innovationsvinduet og SMV-vinduet ( 7 ) IX. Vi rettede særlig opmærksomhed mod dette område i de foregående år, fordi oprettelsen af EFSI havde givet anledning til en række komplekse regnskabsmæssige spørgsmål vedrørende ordningerne mellem EU og EIB. I november 2017 hørte Kommissionens regnskabsfører den rådgivende ekspertgruppe om spørgsmålet om den passende regnskabsmæssige behandling af egenkapitalforanstaltninger inden for SMV-feltet garanteret af EU. I overensstemmelse med den modtagne rådgivning og under udøvelse af faglig vurdering fastslog Kommissionens regnskabsfører, at Kommissionen ikke har kontrol over EFSI, hverken alene eller sammen med EIB ( 8 ) . Dette betyder i forbindelse med EU's konsoliderede årsregnskab for 2017, at EU-garantien til EIB-Gruppen behandles: a) som et passiv vedrørende en finansiel garanti hvad angår infrastruktur- og innovationsvinduets gældsportefølje b) som en finansiel bevilling hvad angår SMV-vinduets gældsportefølje c) som et derivat (finansielt aktiv eller passiv til dagsværdi reguleret via resultatopgørelsen) hvad angår begge egenkapitalporteføljer. X. Vi vurderede den regnskabsmæssige behandling af EFSI-garantien for egenkapitalporteføljerne. Efter vores opfattelse er den ikke til hinder for, at EU's konsoliderede årsregnskab for 2017 giver et retvisende billede. Vi vurderede passivet vedrørende pensioner og andre personaleydelser XI. I EU's balance er der opført et passiv vedrørende pensioner og andre personaleydelser på 73,1 milliard euro pr. udgangen af 2017. Dette er et af balancens største passiver, da det udgør næsten en tredjedel af de samlede passiver i 2017, som var på 236,5 milliarder euro. XII. Hovedparten af dette passiv vedrørende pensioner og andre personaleydelser (64,0 milliarder euro) vedrører pensionsordningen for tjenestemænd og øvrige ansatte ved Den Europæiske Union (EU-pensionsordningen). Dette pensionspassiv dækker den »ydelsesbaserede ordning«, der garanteres af artikel 83 i vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber (tjenestemandsvedtægten) og artikel 4, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU). Det passiv, der er opført i regnskabet, repræsenterer det beløb, der skulle have været indbetalt til en pensionskasse, hvis en sådan var blevet oprettet til at udbetale de eksisterende pensionsforpligtelser ( 9 ) . Ud over alderspensioner dækker passivet invalidepensioner og pensioner til EU-ansattes enker/efterladte børn. Tjenestemandsvedtægtens artikel 83 fastsætter, at udbetalingerne i henhold til denne pensionsordning sker over EU-budgettet. Medlemsstaterne garanterer tilsammen udbetalingen af ydelserne, og tjenestemændene bidrager med en tredjedel til finansieringen af ordningen. XIII. EU-pensionsordningen er en obligatorisk erhvervstilknyttet pensionsordning for EU-tjenestemænd, hvor bidrag fra de ansatte og fra de institutioner og organer, der beskæftiger dem, bruges til at finansiere fremtidige pensioner. Den er udformet med henblik på at kunne holdes i aktuarmæssig balance ved justeringer af pensionsbidragssatsen og den pensionsberettigende alder. Grundet antallet og forskelligheden af de parametre, der anvendes til at beregne en langsigtet prognose over pensionsomkostningerne, er denne beregning, der foretages af Eurostat på årsbasis, af aktuarmæssig karakter. XIV. Som led i vores revision vurderede vi de aktuarmæssige antagelser og den deraf følgende værdiansættelse af pensionspassivet. Vi kontrollerede de numeriske data, de aktuarmæssige parametre og beregningen af passivet såvel som dets opførelse i den konsoliderede balance og bemærkningerne til det konsoliderede årsregnskab. Som oplyst i bemærkning 2.9 til det konsoliderede årsregnskab fortsætter Kommissionen sine bestræbelser på at styrke sine metoder til beregning af passivet vedrørende personaleydelser, og vi vil følge op på dette spørgsmål. Vi vurderede de skyldige omkostninger i regnskabet XV. Det anslås, at de støtteberettigede udgifter, som støttemodtagerne havde afholdt, men endnu ikke anmeldt, ved udgangen af 2017 beløb sig til 101 milliard euro (udgangen af 2016: 102 milliarder euro). Dette beløb er opført som skyldige omkostninger ( 10 ) XVI. Vi undersøgte de metoder og kontrolsystemer, som de store generaldirektorater bruger til at foretage skøn ved årets udgang. Vi udtog stikprøver af fakturaer og forfinansieringsbetalinger og undersøgte disse elementer med henblik på at vurdere risikoen for, at disse omkostninger var oplyst forkert. Vi bad Kommissionens regnskabstjenester om nærmere forklaringer vedrørende den generelle metodologi. XVII. Vi kan konkludere, at det samlede beløb, der i den konsoliderede balance er opført som skyldige omkostninger, er retvisende. Vi vurderede den potentielle indvirkning på regnskabet for 2017 af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union XVIII. Den 29. marts 2017 meddelte Det Forenede Kongerige formelt Det Europæiske Råd, at det agter at udtræde af Den Europæiske Union (EU). Den 22. maj 2017 indledtes forhandlingerne om en udtrædelsesaftale mellem EU og Det Forenede Kongerige. XIX. Det fremgår af de finansielle bestemmelser i del 5 i udkastet til udtrædelsesaftale af 19. marts 2018 om den finansielle opgørelse, at Det Forenede Kongerige vil betale alle sine forpligtelser under den nuværende og den foregående flerårige finansielle ramme, som om det stadig var en medlemsstat. XX. På dette grundlag konkluderer vi, at regnskabet pr. 31. december 2017 afspejler udtrædelsesprocessen korrekt.