Nr. C 23/54 De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 1.84 
muligheder for at få tilvejebragt den interne lige­
vægt, der er helt afgørende for EF's fremtid. 
7. Udvalget skal derfor henstille til de berørte 
EF-instanser, og specielt til Det europæiske Råd, som finder sted i Athen i december 1983, at de hver 
især og inden for rammerne af deres respektive 
ansvarsområder træffer de afgørelser, som er nød­
vendige for en hurtig iværksættelse af disse foran­
staltninger til gunst for de ringest stillede regioner i 
Fællesskabet. 
Bruxelles, den 24. november 1983. 
Francis CEYRAC 
Formandfor 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
Udtalelse om udkast til Rådets henstilling om nedsættelse og omlægning af arbejdstiden 
(84/C 23/19) 
Den tekst, som har været genstand for udtalelsen, er offentliggjort i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende nr. C 290 af 26. oktober 1983, side 4. 
A. UDTALELSENS JURIDISKE GRUNDLAG 
Rådet har den 6. oktober 1983, i henhold til traktaten om oprettelse af Det europæiske 
økonomiske Fællesskab, fakultativt besluttet at anmode om Udvalgets udtalelse om 
ovennævnte emne. 
Procedure 
Afdelingen for sociale anliggender • fik pålagt at udarbejde udtalelsen og Danilo 
Beretta blev udpeget som ordfører. 
Afdelingens udtalelse blev vedtaget med 24 stemmer for, 16 stemmer imod, mens 6 
undlod at stemme på mødet den 10. november 1983. 
B. DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS UDTALELSE 
Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse blev vedtaget med 76 stemmer mod 53, 
mens 11 undlod at stemme, på plenarforsamlingen den 23. og 24. november 1983 
(afstemning med navneangivelse). 
Udtalelsens ordlyd er følgende: 
1. Udvalget mener, at Kommissionens udkast til 
Rådets henstilling til medlemsstaterne udgør et vig­
tigt, omend kun et delvist bidrag til virkeliggørelsen 
af en betydelig nedsættelse og effektiv omlægning 
af arbejdstiden. Udvalget tilslutter sig udkastet til henstilling af følgende grunde: 
2. Kommissionens udkast ligger på linje med tidli­
gere udtalelser, som Udvalget og Europa-Parlamen­
tet har afgivet, og hvori man går ind for en betydelig 
30. 1.84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 23/55 
nedsættelse af den daglige, ugentlige og/eller årlige 
arbejdstid samt af den samlede erhvervsaktive peri­
ode, for således at skabe en mærkbar beskæftigelses­
fremmende virkning. bidrage til, at arbejdsmarkedets parter nærmer sig 
hinanden i deres syn på forkortelse og omlægning af 
arbejdstiden«. 
3.1. Det økonomiske og sociale Udvalg anfører i 
sine udtalelser fra juli 1983 om den økonomiske og 
sociale situation i EF ('), som blev næsten enstem­
migt vedtaget, at »der ved siden af en investerings-
og vækstfremmende politik også må sættes ind med 
specifikke beskæftigelsespolitiske foranstaltninger, 
herunder arbejdstidsforkortelse, hvis der skal 
komme nogle konkrete resultater ud af arbejdsløs­
hedsbekæmpelsen, indgår arbejdstidsnedsættelse 
som led i et sæt vækst- og beskæftigelsesfremmende 
foranstaltninger«. 
3.2. Det økonomiske og sociale Udvalg understre­
ger desuden, at der »med øget fritid samtidig vil 
opstå nye behov som skal dækkes, og det vil jo sige, 
at også en arbejdstidsforkortelsespolitik lader sig 
indpasse i en vækstpolitik«. 
3.3. Desuden fremhæver Det økonomiske og soci­
ale Udvalg, at »nedsættelse og omlægning af 
arbejdstiden under forskellige former inden for de 
sidste 100 år har udviklet sig til et vigtigt socialpoli­
tisk instrument og kan i en periode med vedvarende 
lav økonomisk vækst anvendes til at forøge beskæf-
tigelsesprocenten«. Desuden understreges det, at 
»omkostningerne må fordeles mellem de berørte 
parter på en måde, der er økonomisk og socialt for­
svarlig, set i lyset af de produktions- og rentabili-
tetsmæssige forhold«. For ØSU betyder dette, at 
»den europæiske økonomis konkurrenceevne ikke 
må svækkes som følge af arbejdstidsforkortelse ...«. 
3.4. Eftersom generelle foranstaltninger er uhen­
sigtsmæssige, påpeger Det økonomiske og sociale 
Udvalg, at »forkortelse og omlægning af arbejdsti­
den først og fremmest skal overlades til arbejdsmar­
kedsparternes kreativitet og fantasi«, således at der 
kan tages højde for de stærkt forskellige produktions­
vilkår i f.eks. brancher med mange små og mellem­
store virksomheder. Desuden erkender Udvalget, »at 
der også er et europæisk aspekt i arbejdstidsforkor­
telsen«, og tager til efterretning, »at Kommissionen 
udfolder bestræbelser for at afklare, om Fællesska­
bet med et politisk retligt rammeinstrument kan 3.5. I sin udtalelse om de unges beskæftigelse, som 
blev vedtaget næsten enstemmigt (2) i juni 1983, 
understregede Udvalget, at det generelt er nødven­
digt, »at arbejdet fordeles bedre via forskellige for­
mer for arbejdstidsforkortelse og arbejdstidstilrette-
læggelse« specielt for at lette de unges adgang til 
arbejdsmarkedet. 
3.6. Endelig konstaterer Udvalget, at udkastet til 
henstilling om en nedsættelse og omlægning af 
arbejdstiden er et led i EF's initiativer og skal ses i 
sammenhæng med Rådets henstilling om fleksibel 
pensionering og med forslaget til direktiv om frivil­
lig deltidsarbejde, som Udvalget har udtalt sig posi­
tivt om (3). 
4.1. Udvalget gør desuden opmærksom på sine 
udtalelser om erhvervsuddannelsen og de nye tek­
nologier samt erhvervsuddannelsespolitikken i 
EF (4). Udvalget mener endvidere, at en omlægning 
og en nedsættelse af arbejdstiden, bl.a. gennem 
høring og medinddragelse af arbejdstagerne og 
deres repræsentanter, kan lette indførelsen af nye 
teknologier samt den uddannelse og omskoling, 
disse nødvendiggør. 
4.2. Omlægning og nedsættelse af arbejdstiden 
kan således bidrage til at lette de gennemgribende 
strukturændringer, som er nødvendige for at få sat 
gang i økonomien igen. Udvalget mener derfor, at 
en omlægning og en nedsættelse af arbejdstiden kan 
fremme både sociale og økonomiske mål, og under­
streger, at foranstaltninger til fremme af økonomisk 
vækst må gå hånd i hånd med specifikke beskæfti­
gelsesforanstaltninger. 
5. Udvalget udtrykker tilfredshed med, at Kom­
missionen i udstrakt grad har taget hensyn til 
Europa-Parlamentets og dets egne udtalelser om det 
pågældende spørgsmål samt været tilstrækkelig 
opmærksom på de konkrete overenskomstmæssige 
erfaringer. 
(') EFTnr. C286af24. 10. 1983. O EFTnr. C 211 af 8. 8. 1983. 
O EFTnr. C 178 af 15.7. 1982. 
(4) EFT nr. C 77 af 21. 3. 1983, og EFT nr. C 124 af 9. 5. 
1983. 
Nr. C 23/56 De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 1. 84 
6.1. Udvalget er ikke uvidende om de overens­
komstmæssige erfaringer med hensyn til nedsættelse 
eller omlægning af arbejdstiden, og fastslår, at der 
direkte eller indirekte er tale om en bedre udnyttelse 
af produktionsapparatet, konsekvente aftaler om 
anvendelse af overarbejde, forbedring af produktivi­
teten, tilpasning af vilkårene på arbejdsmarkedet og 
indførelse af særlig fleksible ordninger for de små 
og mellemstore virksomheder. 
6.2. Udvalget konstaterer desuden, at de registre­
rede forsinkelser i gennemførelsen af en betydelig 
•> arbejdstidsnedsættelse bl.a. skyldes, at det er van­
skeligt samtidig at iværksætte de øvrige foranstalt­
ninger (beskatnings- og kreditforanstaltninger, inci­
tamenter til produktionsomlægninger), som er nød­
vendige for at øge beskæftigelsesmulighederne og 
samtidig opretholde konkurrenceevnen og sikre 
arbejdstagernes købekraft inden for beskæftigelses­
politikkens mere generelle rammer. 
Generelle bemærkninger 
7. Udvalget udtrykker tilfredshed med Kommissi­
onens pragmatiske indfaldsvinkel til en europæisk 
politik for nedsættelse og omlægning af arbejdstid 
og fremsætter følgende bemærkninger: 
8.1. Kommissionens udkast til henstilling, hvori 
der tages passende hensyn til de konkrete overens­
komstmæssige erfaringer, er et led i de initiativer, 
der tager sigte på at forbedre produktiviteten, 
fremme investeringer og strukturomlægninger inden 
for industrien samt opretholde konkurrenceevnen 
og øge beskæftigelsen. Udvalget mener, at det sam­
tidig med en nedsættelse og omlægning af arbejdsti­
den vil være hensigtsmæssigt gradvis at tilstræbe, at 
der i virksomheder inden for samme erhvervsgren i 
EF er ensartede vilkår for anvendelse af arbejdskraf­
ten. 
8.2. Herigennem kan man påvirke beskæftigelses­
politikken mere eftertrykkeligt, idet nedsættelse og 
omlægning af den reelle arbejdstid i større omfang 
kan forenes med opretholdelse af konkurrenceev­
nen. 
8.3. Hvis produktionen blev organiseret på en 
mere ensartet måde, ville virksomhederne kunne 
klare sig bedre i konkurrencen på hjemmemarkedet, og det ville være lettere at forfølge en EF-industri-
strategi, som kan fremme deres konkurrenceevne på 
tredjelandemarkeder. 
9.1. Udvalget håber, at de forhandlinger mellem 
arbejdstagere og arbejdsgiverrepræsentanter, der er i 
gang på EF-plan, vil munde ud i en række konstruk­
tive aftaler, som kan fremme en hurtig udformning 
af en aktiv beskæftigelsespolitik. 
9.2. Udvalget mener følgelig, at man ud over at 
henstille, at medlemsstaterne anlægger en fælles 
strategi for nedsættelse og omlægning af arbejdsti­
den ligeledes bør anmode om, at der i virksomheder 
inden for samme sektor i de forskellige lande grad­
vis indføres ensartede vilkår for anvendelse af 
arbejdskraften. 
9.3. Målsætningen som går ud på at opnå ensar­
tede resultater med hensyn til arbejdstiden, må ikke 
lægge hindringer i vejen i de virksomheder, hvor det 
er muligt at forhandle sig frem til bedre løsninger. 
Særlige bemærkninger 
10. Udvalget godkender de mål, der er nævnt i 
artikel 2 og 3 i udkastet til henstilling, men under­
streger, at disse mål bør nås, uden at det går ud over 
arbejdsvilkårene. 
11. Udvalget mener, at man i artikel 7 kunne præ­
cisere formålet med en nedsættelse af arbejdstiden 
bedre og fastsætte fristerne for at gennemføre en 
sådan. 
12. Udvalget mener, at udtrykket »enhedsproduk-
tionsomkostninger« i artikel 8 bør præciseres bedre. 
Det bør stå klart, at der ikke blot må tages hensyn til 
de industrielle faktorer, men også til de sociale som 
virker proportionelt, men dog kun indirekte, ind på 
omfanget af den arbejdsløshed, som kan registreres 
inden for den generelle kontekst, hvor virksomhe­
den opererer. 
13. Artikel 11 kunne udlægges på en sådan måde, 
at bestemmelserne vedrørende social beskyttelse og 
ansættelse undermineres, og der vil opstå risiko for, 
at midlertidigt arbejde institutionaliseres. Denne 
artikel bør derfor slettes eller blot anføre, at lovgiv-
30. 1. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 23/57 
skridt, der er taget, samt af perspektiverne for en 
aktiv beskæftigelsespolitik generelt. 
15. Når Udvalget afgiver udtalelse om udkastet til 
henstilling så hurtigt, skyldes det, at den er overbe­
vist om, at det for økonomien og den sociale situa­
tion i EF er yderst vigtigt, at de hindringer og van­
skeligheder, der stiller sig i vejen for en fælles 
beskæftigelsespolitik, straks fjernes. 
Francis CEYRAC 
Formandfor 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
BILAG 
til det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
BILAG 1 
Afstemning 
Afstemningen om udtalelsen som helhed fandt sted ved navneangivelse. Følgende tilstedevæ­
rende eller repræsenterede medlemmer stemte for udtalelsen: 
Amato, Bazianas, Beretta, Berger, Boddy, Bonety, Bordes-Pages, Bornard, Brassier, Briganti, Bur-
nel, Carroll, Cavazzuti, Chapple, Colle, Cremer, Curlis, Dassis, Dassoulas, De Grave, d'Elia, 
Della Croce, Delourme, Drago, Drain, Dunet, Engelen-Kefer, Etty, Flum, Glesener, van Greun-
sven, Hadjivassiliou, Heuser, Hilkens, Houthuys, Jaschick, Jenkins, Kamizolas, Kelly, Kirschen, 
Kitsios, Kolble, Lojewski, Masucci, Meraviglia, Milne, Mols Sørensen, Morselli, Bourgues, 
Muhr, Murphy, Nielsen Bent, Nielsen Preben, Nierhaus, Patterson, Pfeiffer, Pronk, Raftopoulos, 
Rainero, van Rens, Roseingrave, Rouzier, Schneider, Schoepges, Smith A. R., Smith L. J., Soulat, 
Spachos, Strobel, Tixier, Van den Broucke, Vassilaras, Vercellino, Wagenmans, Weber, Zoli. 
Følgende tilstedeværende eller repræsenterede medlemmer stemte imod udtalelsen: 
Antonsen, Bernasconi, Berns, Binnenbruck, Bredima, Breitenstein, Broicher, de Caffarelli, Cam-
man, De Bievre, De Tavernier, Dracos, Emo Capodilista, Fortuyn, Fuller, Germozzi, Goris, Hov­
gaard Jakobsen, Kenna, Kiibler, Lauga, Laur, Law, Loughrey, Low, Marvier, Masprone, Noord-
wal, de Normann, Paggi, Pearson, Pelletier, Poeton, Querleux, Regaldo, Romoli, Schnieders, 
Stahlmann, Staratzke, Storie-Pugh, Storm Hansen, Strauss, Swift, Tamlin, Van der Mensbrugghe, 
Van Melckenbeke, Vasseur, van der Veen, Wagner, Wick, de Wit, Yverneau, Zinkin. 
Følgende tilstedeværende eller repræsenterede medlemmer undlod at stemme: 
Arena, Bagliano, De Bruyn, von der Decken, Eelsen, Hemmer, Margot, Muller, Plank, Roycroft, 
sir George Sharp. ningen kan tilpasses i lyset af de kollektive overens­
komster. 
14. Udvalget finder det hensigtsmæssigt, at med­
lemsstaterne årligt meddeler, hvor langt de er nået i 
deres forsøg på at omlægge arbejdstiden, og det 
opfordrer Kommissionen til at videregive sådanne 
oplysninger til sig, således at det rettidigt kan fore­
tage en detaljeret vurdering af resultaterne af de 
Bruxelles, den 24. november 1983. 
Nr. C 23/58 De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 1. 84 
BILAG 2 
Mindretalserklæring 
Efter afstemningen med angivelse af navn om hele udtalelsen fremsatte nedenstående medlem­
mer fra Arbejdsgivergruppen, som stemte imod, følgende erklæring: 
»Gruppe I's medlemmer er klar over de store problemer, som den alarmerende arbejdsløshed 
i alle ÉF-landene rejser og kan komme til at rejse. På væsentlige punkter kan de dog hverken 
tilslutte sig Kommissionens henstillinger eller de synspunkter, der anføres i Udvalgets udta­
lelse om disse forslag. Især er de af den opfattelse, at en generel arbejdstidsnedsættelse, det 
være sig en nedsættelse af den ugentlige eller årlige arbejdstid eller af den samlede erhvervs­
aktive periode, ikke kan yde et væsentligt bidrag til bekæmpelsen af arbejdsløsheden. 
Udbudet af arbejdspladser er ingen fast størrelse, men bestemmes på afgørende vis af virk­
somhedernes omkostnings, pris- og indtjeningsniveau. Der vil kun være en realistisk mulig­
hed for at nedbringe den nuværende arbejdsløshed, hvis det lykkes at få genskabt en afba­
lanceret økonomisk vækst. Muligheden for at få en sådan vækst er hovedsagelig betinget af 
de europæiske virksomheders omkostningsniveau og produktivitet. 
En generel arbejdstidsnedsættelse vil, uanset på hvilken måde den foretages, påføre virk­
somhederne nye omkostninger og vil yderligere svække de europæiske virksomheders kon­
kurrenceevne på verdensmarkedet. 
En fordeling af ledigheden gennem en nedsættelse af arbejdstiden løser ikke de nuværende 
problemer. Flere arbejdspladser kunne sågar komme i fare, hvis virksomhederne tvinges til at 
rationalisere, fordi faktoren arbejde er blevet for dyr. Hvis rationaliseringsmulighederne er 
udtømte, vil en nedsættelse af arbejdstiden føre til en indskrænkning af produktionen. 
De europæiske erhvervsledere mener, at problemet kan løses ved at iværksætte foranstaltnin­
ger, der giver virksomhederne en større grad af fleksibilitet m.h.t. arbejdstid; her tænkes 
navnlig på deltidsbeskæftigelse, job-deling samt en mere fleksibel tilrettelæggelse af arbej­
det. Sådanne foranstaltninger vil også stort set imødekomme såvel de lediges som de 
erhvervsaktives behov. I forhold til en generel nedsættelse af arbejdstiden har sådanne ord­
ninger den fordel, at de kan indføres individuelt af virksomhederne og tilpasses arbejdstager­
nes behov i den pågældende virksomhed. 
Kommissionens forslag om at begrænse overarbejde er i fuldstændig modstrid med oven­
nævnte betragtninger og afvises derfor på det kraftigste. 
Et flertal i Arbejdsgivergruppen udtalte sig i sommer til fordel for løsninger, der tilsigter flek­
sibilitet i arbejdets tilrettelæggelse. Det blev imidlertid også understreget, at løsningen ikke 
bestod i at nedsætte arbejdstiden generelt, navnlig ikke på EF-plan; spørgsmålet måtte 
navnlig overlades til overenskomstparterne i de enkelte europæiske erhvervssektorer eller 
-virksomheder. 
Kommissionen har ikke taget hensyn til disse overvejelser, og dens forslag forkastes derfor. 
Gruppe I er dog overbevist om, at dialogen mellem arbejdsmarkedets parter må videreføres 
med henblik på at finde en måde at nedbringe arbejdsløsheden på, idet dette er af yderste 
vigtighed for Europas velfærd.« 
Antonsen, Binnenbruck, Bredima, Breitenstein, Broicher, Cammann, De Bievre, Dracos, Fortuin, 
Fuller, Kenna, Law, Loughrey, Low, Masprone, Noordwal, de Normann, Paggi, Pearson, Pelle­
tier, Poeton, Querleux, Regaldo, Romoli, Schnieders, Stahlmann, Staratzke, Storm-Hansen, Swift, 
Tamlin, Van der Mensbrugghe, Van Melckenbeke, Wagner, Wick, de Wit, Zinkin.