MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

Udkast til fælles rapport 2012 fra Rådet og Kommissionen om gennemførelse af nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (EU-strategi for unge 2010-2018)

1. INDLEDNING

I Rådets resolution om nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2010-2018)[1], er der et krav om udarbejdelse af en EU-ungdomsrapport ved afslutningen af hver treårscyklus med et dobbelt mål: nemlig at evaluere de fremskridt, der er gjort i retning af de overordnede mål for EU-strategien for unge, og at tjene som grundlag for etablering af en række prioriterede områder for den kommende arbejdscyklus.

Nærværende meddelelse udgør et udkast til EU-ungdomsrapporten, som skal vedtages af Rådet. Sammen med meddelelsen er der to arbejdsdokumenter fra Kommissionens tjenestegrene: Det ene giver en oversigt over unges situation i EU, og det andet analyserer de aktioner, der er gennemført under strategien.

2. EUROPA 2020 – støtte til unge i forbindelse med krisen

Europa gennemlever i øjeblikket en krise, som har ramt unge i Europa med et hidtil uset arbejdsløshedsniveau og risikoen for social udstødelse og fattigdom. I Europa 2020, EU-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, er der etableret en ramme for en koordineret europæisk reaktion, således at man kan gå styrket ud af krisen og forbedre de europæiske borgeres velfærd på lang sigt.

Europa 2020 fokuserer stærkt på unge med et overordnet mål om at mindske antallet af elever, der forlader skolen for tidligt, og øge andelen af personer med videregående uddannelser. I to andre hovedmål indgår der ligeledes en klar ungdomsdimension – en mindskelse af risikoen for fattigdom og en øget andel af befolkningen på arbejdsmarkedet. Endvidere fremmer flagskibsinitiativet, Unge på Vej[2], unges mobilitet, og samtidigt er unge også medtaget i en dagsorden for nye kvalifikationer og job[3] og den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse[4].

I det andet europæiske semester for koordinering af den økonomiske politik understregede Europa-Kommissionen behovet for at handle, så den helt uacceptabelt høje ungdomsarbejdsløshed kan mindskes. I den årlige vækstundersøgelse 2012, hvor der fastlægges prioriterede områder for aktioner på EU-niveau og nationalt niveau med henblik på en styrkelse af vækst og job, opfordredes medlemsstaterne til at støtte ungdomsbeskæftigelse. Konkrete henstillinger omfattede også støtte til lærlingepladser og praktikpladser af kvalitet samt iværksætterfærdigheder. I undersøgelsen efterlyste man også reformer i arbejdsmarkedslovgivningen og inden for uddannelse. Kommissionen gav udtryk for bekymring over, at EU's sociale struktur sættes på prøve, og opfordrede ligeledes medlemsstaterne til at beskytte sårbare grupper med hensyn til social beskyttelse, integrationsstrategier og adgang til tjenester for at sikre integration på arbejdsmarkedet og i samfundet[5]. Der er blevet vedtaget landespecifikke henstillinger[6] under hensyntagen til de konkrete forhold i de enkelte medlemsstater.

På denne baggrund har Europa-Kommissionen fremlagt et forslag til et specielt initiativ "Muligheder for Unge,"[7] hvis mål er at mobilisere ressourcer og styrke indsatsen for at sænke ungdomsarbejdsløsheden og gøre det lettere for unge at finde beskæftigelse. I forbindelse hermed opfordrede Kommissionen indtrængende medlemsstaterne til i højere grad at gøre brug af Den Europæiske Socialfond for at støtte unge. Kommissionens aktionsgrupper støtter otte medlemsstater[8], hvor ungdomsarbejdsløshedsprocenten ligger over gennemsnittet. Endvidere omfatter den nyeste "beskæftigelsespakke"[9] en første statusrapport for initiativet Muligheder for Unge og en høring om en ny kvalitetsramme for praktikpladser.

Kommissionen bestræber sig også på at fjerne de hindringer, som EU-borgere, herunder unge, støder på, når de gør brug af deres rettigheder som EU-borgere, bl.a. deres ret til fri bevægelighed inden for EU og også frivilligt arbejde, studier eller arbejde.

Indsatsen for at styrke evnen til at finde beskæftigelse, læringsmobilitet og unges deltagelse støttes gennem de aktuelle programmer for Livslang Læring og Aktive Unge, som – fra 2014 – vil blive fulgt op af et nyt EU-program, hvis mål er uddannelse og unge.

3. EU-STRATEGIEN FOR UNGE – INVESTERING OG MOBILISERING

I 2009 godkendte Rådet en revideret ramme for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2010-2018) på grundlag af meddelelsen "EU-strategi for unge: investering og mobilisering"[10]. Gennem et styrket samarbejde og udveksling af eksempler på god praksis skal to overordnede mål i EU-strategien for unge:

i) skabe flere og lige muligheder for alle unge inden for uddannelse og på arbejdsmarkedet og

ii) fremme et aktivt medborgerskab, social inddragelse og solidaritet for alle unge.

EU-strategien for unge er handlingsbaseret. Som vist i træ-diagrammet er denne forgrenet i otte politikområder (handlingsområder): uddannelse, beskæftigelse og iværksætterkultur, social inddragelse, sundhed og trivsel, kreativitet og kultur, frivilligt arbejde samt unge og verden.

Denne strategi bygger på følgende instrumenter: dokumentationsbaseret udarbejdelse af politikker, gensidig læring, regelmæssig udarbejdelse af statusrapporter, formidling af resultater samt overvågning, struktureret dialog med unge og ungdomsorganisationer og mobilisering af EU-programmet og fonde. Denne strategi ser ungdomsarbejde[11] som støtte for alle aktionsområder og samarbejde på tværs af sektorer som et grundlæggende princip.

4. DEN FØRSTE CYKLUS I EU-STRATEGIEN FOR UNGE (2010-2012)

Næsten alle medlemsstaterne rapporterer, at EU-strategien for unge har styrket de eksisterende prioriterede områder på nationalt niveau, og en lang række medlemsstater fremhæver strategiens direkte virkninger. Litauen omtaler f.eks. strategien som en rettesnor for udviklingen af Litauens eget nationale program for ungdomspolitik. Østrig omtaler, at forbindelsen mellem ungdomspolitik og arbejdsmarkedspolitikken er blevet styrket, og udviklingen af dialogen med unge er blevet styrket i det flamske fællesskab i Belgien.

I EU-strategien for unge gør man sig til talsmand for en tværsektoriel tilgang på alle niveauer ved gennemførelsen af rammen for ungdomspolitikken. De fleste medlemsstater rapporterer, at de har en national ungdomsstrategi eller en tværsektoriel plan med unge som målgruppe. Bortset fra to medlemsstater har alle en tværministeriel arbejdsgruppe for unge eller en anden institutionaliseret mekanisme. Nogle nationale ungdomsrapporter frembyder ganske vist et godt eksempel, men disse tværministerielle grupper består ofte kun af forskellige aktører og interesserede parter inden for ungdomspolitikkens kerneområde, hvor andre ministerier kun i ringe udstrækning eller overhovedet ikke er inddraget, således at den tværsektorielle karakter er begrænset.

Ungdomsarbejdet giver støtte til mange aktionsområder. Et flertal blandt medlemsstaterne rapporterer, at de har gennemført foranstaltninger for at støtte ungdomsarbejde i overensstemmelse med Rådets resolution om ungdomsarbejde[12]. I juli 2010 blev der afholdt en europæisk kongres om ungdomsarbejde under det belgiske formandskab, der samlede politikaktører og unge interesserede parter fra hele Europa, og afsluttende vedtog man en erklæring, der omhandler de prioriterede områder og aktioner vedrørende ungdomsarbejdet i de kommende år.

4.1. GENNEMFØRELSE AF DE OTTE AKTIONSOMRÅDER

Inden for hvert aktionsområde foreslår EU-strategien for unge initiativer over for medlemsstaterne og/eller Kommissionen. I nedenstående er der et overblik over de foranstaltninger, der er gennemført på EU-niveau, og de foranstaltninger, hvor medlemsstaterne har skrevet en rapport vedrørende arbejdscyklussen 2010-2012[13].

Uddannelse

Kommissionen og medlemsstaterne arbejder sammen for at forbedre uddannelsesområdet gennem "ET-2020"-rammen[14]. I den forbindelse fremlagde Kommissionen en strategi for en modernisering af Europas videregående uddannelser i 2011[15], og man forbereder et initiativ om "nyt syn på færdigheder", som skal fremlægges senere i 2012 for at støtte udarbejdelsen af politikker vedrørende færdigheder og kompetencer.

I EU-strategien for unge fokuserer man først og fremmest på ikke-formel læring som et supplerende redskab til at erhverve tværgående færdigheder[16], som vurderes højt på arbejdsmarkedet[17]. Kommissionen vil foreslå et udkast til Rådets henstilling vedrørende anerkendelse og validering af ikke-formel og uformel læring i 2012 og arbejder ligeledes på redskaber, der gør det lettere at registrere færdigheder, som er erhvervet gennem ikke-formel læring.

Både Kommissionen og medlemsstaterne støtter aktivt ungdomsorganisationer som en vigtig udbyder af ikke-formelle læringsmuligheder. Mange medlemsstater fremhæver den rolle, som ungdomsarbejdet spiller, når man skal have fat i unge, der forlader skolen for tidligt, og hjælpe dem tilbage til uddannelse eller arbejde. I denne forbindelse har medlemsstaterne for nylig gennemført en aktion for at øge kendskabet til ikke-formel læring og anerkende læringsresultater på nationalt niveau.

Beskæftigelse og iværksætterkultur

Ungdomsbeskæftigelse udgjorde det overordnede tematiske prioriterede område under den første formandstrio efter ikrafttrædelsen af EU-strategien for unge. I dette tidsrum vedtog Rådet resolutioner om aktiv integration af unge[18] og ungdomsarbejdets rolle i fremme af unges beskæftigelsesevne. I den første cyklus af den strukturerede dialog fokuserede man ligeledes på unges beskæftigelse. Unge anbefalede konkrete aktioner, som indgik i Rådets resolution[19], hvor man understregede behovet for adgang til oplysninger om arbejdsmarkedet, ikke-formel læring, en kvalitetsramme for praktikophold, fokus på flexicurity og lige adgang til mobilitet. Anbefalingerne blev taget op i efterfølgende kommissionsinitiativer, såsom udkastet til en henstilling om ikke-formel og uformel læring og i en bredere sammenhæng i initiativet "Muligheder for Unge".

I henhold til de nationale rapporter om unge har en række medlemsstater ændret deres arbejdsmarkedslovgivning eller gjort brug af skatteincitamenter for at forbedre unges adgang til arbejdsmarkedet. Disse initiativer er ofte kombineret med programmer, der giver unge mulighed for at få erhvervserfaring eller rådgivning.

Der gives i stigende grad støtte til iværksætteruddannelse i de fleste europæiske lande. Hidtil har otte lande lanceret specifikke strategier, mens 13 andre lader det indgå som en del af deres nationale strategier for livslang læring, ungdom eller vækst[20].

På EU-niveau fik unges iværksætterkultur en mere synlig profil gennem den europæiske ungdomsuge, der skaber større opmærksomhed omkring værdien af iværksætterfærdigheder og start af selvstændig virksomhed som en karrieremulighed. Aktuelt er der ligeledes ved at blive gennemført en række aktioner for at støtte iværksætterkurser på alle uddannelsesniveauer.

Sundhed og trivsel

På EU-niveau udgør unge en særlig målgruppe i EU's sundhedsinitiativer, der er iværksat i forbindelse med rygning, alkoholrelaterede skader, ernæring, fedme og narkotika.

På nær to medlemsstater rapporterer alle, at de har gennemført konkrete foranstaltninger for at følge Rådets resolution om unges sundhed og trivsel op[21]. Mange medlemsstater omtaler initiativer, der fokuserer på særlige spørgsmål, såsom alkohol, rygning eller usunde fødevarer, eller understreger værdien af "peer-to-peer"-undervisning til fremme af en sund levestil.

Social inddragelse

EU-initiativer til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed bidrager også betydeligt til social inddragelse af unge. Flertallet af medlemsstaterne havde også unge som en særlig målgruppe i det europæiske år 2010: bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse. Disse initiativer understreger behovet for bekæmpelse af fattigdom allerede i en tidlig alder for at bryde den sociale arv og fattigdommen.

Mange medlemsstater bekræfter, at det er vigtigt med en tværsektoriel fremgangsmåde ved social inddragelse, der forbinder denne med f.eks. uddannelse, beskæftigelse og sundhedspolitik. Mange af medlemsstaterne rapporterer om specialiserede uddannelses­programmer for unge arbejdstagere, ungdomsledere og unge for at udvikle interkulturel bevidsthed og bekæmpe fordomme. En række medlemsstater omtalte eksempler på støtteforanstaltninger målrettet mod unge i forbindelse med boliger.

Deltagelse

Unges deltagelse har haft en fremtrædende plads på dagsordenen for EU's ungdomspolitik i de seneste år. Rådet bekræftede sin store interesse på dette område ved at gøre "unges deltagelse i det demokratiske liv" til et overordnet prioriteret område under den anden formandskabstrio i ungdomsområdet (midten af 2011-2012) i overensstemmelse med artikel 165 i traktaten om EU's funktionsmåde. Den strukturerede dialog er blevet et stadigt vigtigere instrument i inddragelsen af unge i beslutningstagningen. Alle medlemsstater har oprettet nationale arbejdsgrupper, der skal gennemføre høringer af unge i deres land, og resultaterne skal indgå i debatter på EU-niveau.

Kommissionen har taget skridt til at styrke dokumentationsgrundlaget for deltagelse gennem eurobarometerundersøgelsen om "Unge på Vej"[22] og en kommende undersøgelse af ændrede mønstre i unges deltagelse. Kommissionen har endvidere taget initiativ til to processer, som vil blive gennemført i den næste treårscyklus: især en genudvikling af den europæiske ungdomsportal[23] som en interaktiv platform for online-engagement og et "unge på vej-kort", som vil give unge bedre mulighed for mobilitet og deltagelse gennem incitamenter, information og støttetjenester.

Deltagelse udgør en nøgle for ungdomspolitikken i alle medlemsstater, og mange aktiviteter er blevet gennemført, bl.a. udvikling af strukturer til inddragelse af unge i beslutningstagningen med plads til mere dialog online.

Frivilligt arbejde

Medlemsstaterne og Kommissionen har samarbejdet i en ekspertgruppe om gennemførelsen af henstillingen om unge volontøres mobilitet i hele EU[24]. Ca. halvdelen af medlemsstaterne rapporterer, at de har øget kendskabet til mulighederne for unge volontøres mobilitet efter denne henstilling. Sammen med den europæiske voluntørtjeneste har en række medlemsstater rapporteret, at de har bilaterale eller multilaterale udvekslingsprogrammer.

En række medlemsstater rapporterer, at de har udarbejdet nationale ordninger for frivilligt arbejde, eller har etableret en ny civilarbejdstjeneste. Det europæiske år for frivilligt arbejde (2011) inddrog unge og ungdomsorganisationer, hvilket understregede årets ungdomsdimension.

Kultur og kreativitet

Medlemsstaterne og Kommissionen samarbejder tæt inden for dette område gennem en europæisk dagsorden for kultur[25]. Rådet understregede betydningen af kreativitet, kultur og unges rolle i en række konklusioner[26]. I en undersøgelse under EU-strategien for unge om unges adgang til kulturen i Europa fra 2010[27] var der eksempler på god praksis og forslag til afhjælpning af hindringer, såsom omkostninger og afstand.

Selv om medlemsstaterne anerkender forbindelserne mellem kultur og kreativitet og ungdomspolitik, er der i de nationale ungdomsrapporter ikke omtalt mange aktiviteter inden for dette aktionsområde.

Unge og verden

Gennem ungdomspartnerskabet med Europarådet finansierede og bidrog Kommissionen til ungdomspolitiske konferencer på højt niveau i de østlige og sydlige nabolande[28]. Rådet vedtog konklusioner om den østlige dimension af ungdomsdeltagelse[29], som blev udarbejdet for at udbygge forbindelserne til Østeuropa og Kaukasus. Endvidere besluttede man at oprette et ungdomsvindue i det østlige partnerskab for at kunne finansiere flere muligheder for ungdomspartnerskaber og samarbejde under handlingsprogrammet for unge. Der blev organiseret aktiviteter i Europa i hele det europæisk-kinesiske ungdomsår 2011. Kommissionen bidrog også til FN's ungdomsår og til FN's ungdomstopmøde i Mexico i 2011; Kommissionen var medorganisator i to politiske konferencer som del af en bilateral samarbejdsaftale med Canada.

"Unge og verden" udgør et nyt aktionsområde. Medlemsstaterne rapporterer ikke desto mindre, at de allerede inden 2010 havde været aktive, og de fremhæver fortsat aktionens relevans. Næsten halvdelen af medlemsstaterne rapporterer, at de har taget dette spørgsmål op i deres læseplaner eller som en del af deres strategier for ungdomspolitik. De fleste medlemsstater giver unge muligheder for at udveksle synspunkter med politikaktører om globale spørgsmål.

4.2. GENNEMFØRELSESINSTRUMENTER

EU-strategien for unge anvender en række specifikke instrumenter til gennemførelse af aktiviteter inden for de otte områder, der er beskrevet i ovenstående. Nedenstående afsnit giver en vurdering af, i hvilken udstrækning disse instrumenter er blevet anvendt med held for at nå de overordnede mål i strategien.

Evidensbaseret udarbejdelse af politikker

Ud over EU-strategien for unge udarbejdede Kommissionen – sammen med eksperter udnævnt af medlemsstaterne og interessenter på ungdomsområdet – en oversigtstavle over EU-indikatorer vedrørende unge, som blev offentliggjort i 2011[30]. Oversigtstavlen viser 40 indikatorer, som dækker alle otte aktionsområder. En undersøgelse dokumenterer, at udarbejdelsen af EU-indikatorer vedrørende unge ikke kun har forbedret anerkendelsen og synligheden af ungdomspolitikken, men at det også har sat gang i en positiv udvikling i medlemsstaterne, både med hensyn til gennemførelse af et tværsektorielt samarbejde og ved anvendelsen af en dokumentationsbaseret fremgangsmåde.

I strategiens første arbejdscyklus gennemførte Kommissionen to undersøgelser[31] og styrede en flash-eurobarometer-undersøgelse vedrørende unge (Fl319a og Fl319b). I forbindelse med ungdomspartnerskabet mellem EU og Europarådet bidrog Det Europæiske Videncenter for Ungdomspolitik (EKCYP) ligeledes til en styrkelse af dokumentationsgrundlaget for ungdomspolitikken i Europa gennem sin online portal.

Gensidig læring

Den åbne koordinationsmetode udgør en god ramme for peer-læring og udveksling af erfaringer mellem nationale politikaktører på ungdomsområdet. Hvert halve år afholdes der EU-ungdomskonferencer af det land, der har formandskabet, med støtte fra Kommissionen i forbindelse med møderne med generaldirektørerne for ungdomsområdet. Ved disse konferencer mødes unge og politikaktører fra hele EU for at drøfte resultaterne af den strukturerede dialog og for at forberede fælles henstillinger, som indgår i Rådets resolutioner og konklusioner[32]. Gensidig læring blev ligeledes gennemført gennem en specifik peer-læringsaktivitet vedrørende tværsektorielt samarbejde[33].

Regelmæssige situationsrapporter, formidling af resultater og overvågning

Til denne rapportøvelse udviklede Kommissionen et online-spørgeskema, som omhandlede specifikke konkrete aktionslinjer, som er omtalt i EU-strategien for unge. På denne måde blev det muligt at gennemføre en komparativ evaluering af de nationale rapporter om unge, som blev fremsendt af alle medlemsstaterne, Norge, Schweiz, Montenegro og Kroatien[34]. Der kom også input fra Det Europæiske Ungdomsforum, den repræsentative platform bestående af internationale ikke-statslige ungdomsorganisationer og nationale ungdomsråd.

Ud over offentliggørelsen af arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene i EU's ungdomsrapport offentliggøres alle nationale ungdomsrapporter på Kommissionens websted. Dette er i overensstemmelse med EU-strategien for unge, som opfordrer til en omfattende formidling af resultaterne fra disse rapporter.

Struktureret dialog med unge og ungdomsorganisationer

Alle medlemsstater har etableret nationale arbejdsgrupper for den strukturerede dialog med unge i begyndelsen af første cyklus. Den strukturerede dialog – som er en udførlig og formel metode til høring af unge – er blevet en dynamisk og integreret del af udarbejdelsen af ungdomspolitikker. Høringen under den første formandskabstrio (2010-11) førte til værdifulde fælles henstillinger fra aktører på ungdomspolitikområdet og unge om de mest presserende spørgsmål vedrørende beskæftigelsen.

Flere og flere mennesker deltager i denne igangværende dialog, som udvikler sig – mere end 20 000 ungdomsledere og unge blev direkte inddraget i den seneste runde af høringer.

Mobilisering af EU-programmer

Programmet Aktive Unge er et afgørende instrument til støtte af EU-strategien for unge. Sammen med programmet Livslang Læring har det bidraget til læringsmobilitet blandt unge. Det fokuserer på ikke-formelle læringsaktiviteter for unge, unge arbejdstagere og ungdomsorganisationer. I overensstemmelse med EU's strategi for unge fremmer programmet samfundsbevidsthed og solidaritet blandt unge og lægger vægt på ungdomsarbejde, frivilligt arbejde og samfundsengagement som et velegnet grundlag for at erhverve tværgående færdigheder. Dette program engagerede ca. 150 000 og 185 000 deltagere hhv. i 2010 og 2011, hvilket udgør en bemærkelsesværdig stigning sammenlignet med programmets start (111 000 deltagere i 2007).

Næsten alle medlemsstaterne rapporterer, at de har gjort brug af andre EU-finansieringskilder, såsom Den Europæiske Socialfond, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og/eller Progress for at integrere unge på arbejdsmarkedet.

5. DEN NÆSTE CYKLUS (2013-2015)

En styrkelse af forbindelsen mellem EU-strategien for unge og Europa 2020

I henhold til Rådets resolution om EU-strategien for unge vil der blive fastlagt en række prioriterede områder for europæisk samarbejde for hver arbejdscyklus for at bidrage til de aktionsområder, der er udpeget under rammen. De prioriterede områder for næste cyklus skal vedtages på grundlag af den aktuelle europæiske ungdomsrapport.

EU-formandskaberne fokuserede i første cyklus på "beskæftigelse og iværksætterkultur" og "deltagelse". EU-strategien for unge og dennes aktionsområder omfatter tilsammen hele rækken af spørgsmål, som berører unge, der befinder sig i overgangen mellem uddannelse og arbejdsmarked, om end i forskellig grad. Hvad der er mere vigtigt anerkender og styrker man i strategien interrelationen mellem disse områder og interesserede parter, så der kan skabes effektive instrumenter til gennemførelse af politisk koordinering og synergi.

I de europæiske og nationale ungdomsrapporter bekræftes EU-strategien for unges styrke og relevans og strategiens to overordnede mål: i) at skabe flere og lige muligheder for alle unge inden for uddannelse og på arbejdsmarkedet og ii) at fremme samfundsbevidsthed, social inddragelse og solidaritet. Begge mål passer godt ind i Europa 2020, i den årlige vækstundersøgelse 2012, initiativerne Unge på Vej og Muligheder for Unge.

De prioriterede områder i næste arbejdscyklus bør afspejle de aktuelle generelle prioriterede områder og aktiviteter under Europa 2020. Unges beskæftigelse vil fortsat stå højt på EU's dagsorden. På grundlag af den årlige vækstundersøgelse 2012 og eventuelle revisioner af de prioriterede områder i den kommende årlige vækstundersøgelse 2013 og initiativet Muligheder for Unge bør medlemsstaterne især fokusere på unge, som ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, og i den forbindelse fuldt ud udnytte den til rådighed stående EU-finansiering. De bør gøre en større indsats for at øge unges adgang til arbejde, lærlingeuddannelser og praktikkontrakter og forbedre unges beskæftigelsesevne.

Kommissionen støtter medlemsstaternes indsats med nye EU-initiativer, såsom "Dit første EURES-job", som hjælper unge til at finde et job i udlandet, støtter udarbejdelse af ungdomsgarantier[35] og en kvalitetsramme for lærlingepladser. Mulighederne for læringsmobilitet er ligeledes øget gennem programmerne Livslang Læring[36] og Aktive Unge[37]. Endvidere kan de tværgående redskaber, som er udarbejdet under EU-strategien for unge bruges til at fremme partnerskaber mellem forskellige aktører, der er inddraget i støtten til unge i overgangen fra uddannelse til arbejdsmarked, herunder arbejdsformidlinger, uddannelsesudbydere, ungdomsarbejde, sociale tjenester, arbejdsgivere og de unge selv. Et stærkere samarbejde på stedet kan blive nyttigt ved at tilbyde individuelle fremgangsmåder, især til unge med en mere kompleks livssituation eller, som er sværere at få fat i gennem konventionelle metoder. Strategien kan ligeledes spille en rolle i fremme og anerkendelse af ikke-formel og uformel læring gennem ungdomsarbejde og ved at tilskynde til deltagelse i ungdomsorganisationer som et middel til at erhverve tværgående færdigheder. Den kan på denne måde bidrage til at styrke synergien mellem forskellige former for formel, ikke-formel og uformel læring.

Situationen på arbejdsmarkedet og arbejdsløsheden har tilhørende sociale virkninger. I den årlige vækstoversigt 2012 henvises der til klare tegn på et stigende antal mennesker med risiko for indkomstfattigdom, især børnefattigdom, og social udstødelse med alvorlige helbredsmæssige problemer og hjemløshed i de mest ekstreme tilfælde. En voksende gruppe af unge har en risiko for sociale udstødelse.

EU-strategien for unge kan spille en rolle ved at få fat i sårbare unge. På grundlag af strategiens brede perspektiv og fokus på alle unges deltagelse i forskellige aspekter af samfundet tages der i strategien en lang række udfordringer op i forbindelse med udstødelse, fremmedgørelse og unges indsats for at skabe deres eget liv. I de kommende år bør strategien i stigende grad fokusere på konsekvenserne af den aktuelle krise og dennes virkninger på social inddragelse og unges sundhed og trivsel. Med henblik herpå er det nødvendigt at øge strategiens fokus på deltagelse i demokratiske og samfundsmæssige aktiviteter og at bygge på ungdomsarbejde for at udvikle unges livsfærdigheder, deres generelle personlige udvikling og skabe en følelse af at høre til det samfund, hvor de bor.

Videreførelse af gennemførelsen

Tværfagligt samarbejde kan forbedres yderligere inden for alle politikområder, som har betydning for unge. Medlemsstaterne bør forsøge at styrke det interministerielle samarbejde yderligere på nationalt niveau. Der bør ske en ekstra indsats for at styrke evidensgrundlaget for ungdomspolitikken og for at udveksle eksempler på god praksis gennem gensidig læring.

I ungdomspolitikken bør dialogen med unge videreføres for fuldt ud at kunne forstå de udfordringer, unge står over for, og deres forventninger til politiske aktører og støtteudbydere. Den strukturerede dialog med unge kan udvikles yderligere ved at gøre medlemskabet af nationale arbejdsgrupper mere omfattende og ved at sikre, at beslutningstagere fuldt ud tager hensyn til anbefalinger fra unge.

Kommissionen vil udvikle initiativet "Unge på Vej-kort" for at gøre det lettere for unge at blive mobile i hele Europa. Kommissionen vil også henvende sig til og lette dialogen med alle unge, især unge med begrænsede muligheder, gennem de nye interaktive redskaber i den europæiske ungdomsportal. I ungdomspolitikken vil man også se på foranstaltninger til fremme af unges kreative og innovative potentiale, når man forsøger at imødegå udfordringer i forbindelse med beskæftigelse, beskæftigelsesevnen og integration[38].

Programmet Aktive Unge og det fremtidige EU-program for unge vil spille en særlig rolle i støtten til disse initiativer.

6. KONKLUSIONER

Gennemførelsen af den første treårsarbejdscyklus i EU-strategien for unge, som dækker tidsrummet 2010-2012, viste, at den både er holdbar og fleksibel som en ramme for en hel række aktioner – gennemført af Kommissionen, medlemsstaterne og andre relevante interesserede parter. Strategien er med sin tværsektorielle tilgang og et bredt perspektiv, der omfatter alt, blevet modtaget positivt og med interesse og har ikke kun inspireret EU-medlemsstater, men også andre europæiske og ikke-europæiske lande.

EU-strategien for unge har fungeret som et instrument til at skabe forbindelser mellem aktionsområder, herunder beskæftigelse og iværksætterkultur, uddannelse og social inddragelse, for at udarbejde mange forskellige løsninger til støtte af unge. Dette har vist sig relevant, når man søger efter svar på spørgsmålet om en afhjælpning af det aktuelle høje niveau for ungdomsarbejdsløsheden, og hvor man vil støtte det stigende antal unge, som ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse. Ungdomsarbejdet har bidraget til unges udvikling og har potentiale til at udvirke mere inden for alle aktionsområder.

Deltagelsen af unge i demokratiet er centralt for ungdomspolitikken. En uddybning og udvidelse af dialogen med unge øger ikke kun kvaliteten og legitimationen af ungdomspolitikken, men øger også forventningerne til EU og medlemsstaterne om at nå konkrete resultater. EU bør gøre sit yderste for at tilskynde alle unge til at engagere sig i skabelsen af EU's fremtid, især vedrørende de spørgsmål, som betyder mest for dem – sådan som det er blevet påvist i forskellige høringer og opinionsundersøgelser.

For at øge den anden treårige arbejdscyklus' bidrag til Europa 2020 bør den anden treårige arbejdscyklus i EU-strategien for unge (2013-2015) tage de udfordringer op, som unge står over for som følge af krisen. Der bør fortsat lægges vægt på beskæftigelse og iværksætterkultur, øget adgang til arbejde sammen med udvikling af unges innovative og kreative evner. Der bør i stigende grad fokuseres på social inddragelse, sundhed og trivsel. Det fremtidige EU-program, der er målrettet mod unge, vil bidrage til at nå til disse mål i EU-strategien for unge

[1] EUT C 311 af 19.12.2009, s. 1.

[2] KOM(2010) 477.

[3] KOM(2010) 682.

[4] KOM(2010) 758.

[5] KOM(2011) 815.

[6] COM(2012) 299.

[7] KOM(2011) 933.

[8] Grækenland, Irland, Italien, Letland, Litauen, Portugal, Slovakiet og Spanien.

[9] COM(2012)173, SWD(2012)98, SWD(2012)99.

[10] Rammen er omtalt som "EU-strategi for Unge".

[11] Ungdomsarbejdet dækker et bredt spektrum af sociale, kulturelle, uddannelsesmæssige eller politiske aktiviteter, der gennemføres af, med og for unge. Det drejer sig om uddannelse uden for skolen og fritidsaktiviteter styret af professionelle eller frivillige ungdomsarbejdere og ungdomsledere. Aktiviteterne bygger på ikke-formel læring og frivillig deltagelse.

[12] EUT C 327 af 4.12.2010, s. 1.

[13] Aktiviteterne i strategiens aktionsområder er beskrevet mere detaljeret i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene, som ledsager nærværende meddelelse.

[14] EUT C 119 af 28.5.2009, s. 2.

[15] KOM(2011) 567.

[16] Se også rammen for nøglekompetencer for livslang læring, EUT L 394 af 30.12.2006.

[17] Eurobarometerundersøgelsen "employers' attitudes to skills".

[18] EUT C 137 af 27.5.2010, s. 1.

[19] EUT C 164 af 2.6.2011, s. 1.

[20] Entrepreneurship Education at School in Europe, Europa-Kommissionen, 2012.

[21] EUT C 319 af 13.12.2008, s. 1.

[22] Unge på vej – analytiske rapporter (Flash Eurobarometer 319a og 319b, maj 2011), målgruppens alder 15-30.

[23] http://europa.eu/youth.

[24] EUT C 319 af 13.12.2008, s. 8.

[25] EUT C 287 af 29.11.2007, s. 1.

[26] EUT C 326 af 3.12.2010; s. 2. EUT C 372 af 20.12.2011, s. 19; EUT C 169 af 15.6.2012, s. 1.

[27] Interarts Foundation, EACEA/2008/01.

[28] Sharm-al-Sheikh (2010), Odessa (2011), Tbilisi (2012), Tunis (2012).

[29] EUT C 372 af 20.12.2011, s. 10.

[30] SEK(2011) 401.

[31] Undersøgelser vedrørende unges adgang til kultur (InterARTS, 2010) og unges deltagelse i det demokratiske liv (London School of Economics, 2012).

[32] Jf. arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, som ledsager nærværende meddelelse.

[33] Afholdt under det spanske formandskab.

[34] Disse fire ikke-EU-lande efterkom Kommissionens opfordring til EU-kandidatlande og EFTA-stater om at fremsende nationale rapporter på et frivilligt grundlag. Belgiens tre sprogfællesskaber fremsendte selvstændige bidrag.

[35] Kommissionen agter inden udgangen af 2012 at fremsætte forslag til Rådets henstilling om retningslinjer for etablering af ungdomsgarantier, som er ordninger, der skal udarbejdes af medlemsstaterne for at sikre, at alle unge modtager et tilbud af høj kvalitet om beskæftigelse, efteruddannelse, lærlingeplads eller et praktikophold senest fire måneder efter, at de er blevet arbejdsløse (eller forlader den formelle uddannelse).

[36] 130 000 praktikophold i virksomheder i 2012 i andre EU-lande for studerende på universitetsniveau og erhvervsfaglige studerende.

[37] 10 000 unge med muligheder gennem Den Europæiske Volontørtjeneste

[38] Rådets konklusioner om fremme af unges kreative og innovative potentiale, EUT C 169 af 15.6.2012, s. 1.