P9_TA(2022)0077

Batterier og udtjente batterier ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 10. marts 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om batterier og udtjente batterier, om ophævelse af direktiv 2006/66/EF og om ændring af forordning (EU) 2019/1020 (COM(2020)0798 — C9-0400/2020 — 2020/0353(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 347/30)

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 2

Kommissionens forslag Ændring (2) Batterier er en vigtig energikilde og en af de vigtigste katalysatorer for bæredygtig udvikling, grøn mobilitet, ren energi og klimaneutralitet. Det forventes, at efterspørgslen efter batterier vil vokse hurtigt i de kommende år, navnlig til elektriske køretøjer til vejtransport, der anvender batterier til trækkraft, og det betyder, at dette marked i stigende grad bliver et strategisk marked på globalt plan. Der vil fortsat blive gjort betydelige videnskabelige fremskridt på området for batteriteknologi. I lyset af batteriernes strategiske betydning og med henblik på at skabe retssikkerhed for alle involverede operatører og undgå forskelsbehandling, hindringer for handelen og fordrejninger på batterimarkedet skal der fastsættes regler for batteriernes bæredygtighedsparametre, ydeevne, sikkerhed, indsamling, genvinding og second life samt for oplysninger om batterier. Der skal skabes en harmoniseret lovgivningsramme for batterier, som omhandler hele livscyklussen for batterier, der markedsføres i Unionen. (2) Batterier er en vigtig energikilde og en af de vigtigste katalysatorer for bæredygtig udvikling, grøn mobilitet, ren energi og klimaneutralitet. Det forventes, at efterspørgslen efter batterier vil vokse hurtigt i de kommende år, navnlig til elektriske køretøjer til vejtransport og lette transportmidler , der anvender batterier til trækkraft, og det betyder, at dette marked i stigende grad bliver et strategisk marked på globalt plan. Der vil fortsat blive gjort betydelige videnskabelige fremskridt på området for batteriteknologi. I lyset af batteriernes strategiske betydning og med henblik på at skabe retssikkerhed for alle involverede operatører og undgå forskelsbehandling, hindringer for handelen og fordrejninger på batterimarkedet skal der fastsættes regler for batteriernes bæredygtighedsparametre, ydeevne, sikkerhed, indsamling, genvinding og second life samt for oplysninger om batterier til forbrugerne og de erhvervsdrivende . Der skal skabes en harmoniseret lovgivningsramme for batterier, som omhandler hele livscyklussen for batterier, der markedsføres i Unionen.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 2 a (ny)

Kommissionens forslag Ændring (2a) Det er også nødvendigt at ajourføre EU-lovgivningen om håndtering af batteriaffald og træffe foranstaltninger til beskyttelse af miljøet og menneskers sundhed ved at forebygge eller mindske de negative virkninger af affaldsproduktion og -håndtering, ved at mindske virkningerne af ressourceanvendelse og ved at forbedre ressourceeffektiviteten. Sådanne foranstaltninger er afgørende for omstillingen til en cirkulær og klimaneutral økonomi og et giftfrit miljø samt for Unionens konkurrenceevne og strategiske autonomi på lang sigt. De kan skabe vigtige økonomiske muligheder, øge synergierne mellem den cirkulære økonomi og energi-, klima-, transport-, industri- og forskningspolitikkerne samt beskytte miljøet og reducere drivhusgasemissionerne.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 10

Kommissionens forslag Ændring (10) Denne forordning bør finde anvendelse på alle typer batterier og akkumulatorer, der markedsføres eller tages i brug i Unionen, både særskilt og indbygget i apparater eller på anden måde leveret med elektriske og elektroniske apparater og køretøjer. Denne forordning bør finde anvendelse, uanset om et batteri er udformet til et bestemt produkt eller er til almindelig anvendelse, og uanset om det er indbygget i et produkt eller leveres sammen med eller separat fra et produkt, hvori det skal anvendes i. (10) Denne forordning bør finde anvendelse på alle typer batterier og akkumulatorer, der markedsføres eller tages i brug i Unionen, uanset om de er fremstillet i Unionen eller er importeret, både særskilt og indbygget i apparater eller på anden måde leveret med elektriske og elektroniske apparater og køretøjer. Denne forordning bør finde anvendelse, uanset om et batteri er udformet til et bestemt produkt eller er til almindelig anvendelse, og uanset om det er indbygget i et produkt eller leveres sammen med eller separat fra et produkt, hvori det skal anvendes i.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 12

Kommissionens forslag Ændring (12) Inden for forordningens brede anvendelsesområde bør der skelnes mellem forskellige kategorier af batterier i overensstemmelse med deres udformning og anvendelse, uafhængigt af batterikemien. Klassificeringen mellem bærbare batterier på den ene side og industribatterier og bilbatterier på den anden i direktiv 2006/66/EF bør udvikles yderligere for bedre at afspejle nye tendenser i brugen af batterier. Batterier, der anvendes til trækkraft i elkøretøjer, og som efter direktiv 2006/66/EF blev klassificeret i kategorien for industribatterier, udgør en stor og voksende del af markedet, som følge af den hurtige vækst, der gør sig gældende for elkøretøjer til vejtransport. De batterier, der anvendes til trækkraft i køretøjer til vejtransport bør derfor klassificeres i en ny kategori af traktionsbatterier. Batterier, der anvendes til trækkraft i andre transportkøretøjer, herunder jernbane-, vandvejs- og luftfartstransport, er fortsat omfattet af kategorien for industribatterier i henhold til denne forordning. Kategorien for industribatterier omfatter en bred gruppe af batterier, der er udviklet til industrielle formål, kommunikationsinfrastruktur, landbrugsaktiviteter eller produktion og distribution af elektrisk energi. Ud over denne ikkeudtømmende liste over eksempler bør ethvert batteri, der ikke er et bærbart batteri, et bilbatteri eller et traktionsbatteri, anses for et industribatteri. Batterier, der anvendes til energilagring i private hjem, anses for industribatterier inden for rammerne af denne forordning. Med henblik på at sikre, at alle batterier, der anvendes i lette transportmidler, f.eks. elcykler og elscootere, klassificeres som bærbare batterier, er det nødvendigt at præcisere definitionen af bærbare batterier og indføre en vægtgrænse for sådanne batterier. (12) Inden for forordningens brede anvendelsesområde bør der skelnes mellem forskellige kategorier af batterier i overensstemmelse med deres udformning og anvendelse, uafhængigt af batterikemien. Klassificeringen mellem bærbare batterier på den ene side og industribatterier og bilbatterier på den anden side i direktiv 2006/66/EF bør udvikles yderligere for bedre at afspejle nye tendenser og markedsspændet i brugen af batterier. Batterier, der anvendes til trækkraft i elkøretøjer, og som efter direktiv 2006/66/EF blev klassificeret i kategorien for industribatterier, udgør en stor og voksende del af markedet, som følge af den hurtige vækst, der gør sig gældende for elkøretøjer til vejtransport. De batterier, der anvendes til trækkraft i køretøjer til vejtransport bør derfor klassificeres i en ny kategori af traktionsbatterier. Batterier, der anvendes til trækkraft i andre transportkøretøjer, herunder jernbane-, vandvejs- og luftfartstransport, er fortsat omfattet af kategorien for industribatterier i henhold til denne forordning. Batterier, der anvendes til trækkraft i lette transportmidler, f.eks. elcykler og elscootere, blev ikke klart klassificeret som batterier i direktiv 2006/66/EF og udgør en betydelig del af markedet på grund af deres stigende anvendelse i bæredygtig bytrafik. Derfor bør de batterier, der anvendes til trækkraft i lette transportmidler, klassificeres som en ny kategori af batterier, nemlig batterier til lette transportmidler. Kategorien for industribatterier omfatter en bred gruppe af batterier, der er udviklet til industrielle formål, kommunikationsinfrastruktur, landbrugsaktiviteter eller produktion og distribution af elektrisk energi. Ud over denne ikkeudtømmende liste over eksempler bør ethvert batteri, der ikke er et bærbart batteri, et bilbatteri , et batteri til lette transportmidler eller et traktionsbatteri, anses for et industribatteri. Batterier, der anvendes til energilagring i private hjem, anses for industribatterier inden for rammerne af denne forordning.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 13

Kommissionens forslag Ændring (13) Batterier bør udformes og fremstilles således, at deres ydeevne, holdbarhed og sikkerhed optimeres, og deres miljøaftryk minimeres. Der bør fastlægges specifikke bæredygtighedskrav for genopladelige industribatterier og traktionsbatterier med internt lager med en kapacitet på over 2 kWh , da sådanne batterier repræsenterer det markedssegment, der forventes at vokse mest i de kommende år. (13) Batterier bør udformes og fremstilles, således at deres ydeevne, holdbarhed og sikkerhed optimeres, og deres miljøaftryk minimeres. Der bør fastlægges specifikke bæredygtighedskrav for industribatterier , batterier til lette transportmidler og traktionsbatterier , da sådanne batterier repræsenterer det markedssegment, der forventes at vokse mest i de kommende år.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 15

Kommissionens forslag Ændring (15) Brugen af farlige stoffer i batterier bør begrænses for at beskytte menneskers sundhed og miljøet og reducere forekomsten af sådanne stoffer i affald. Ud over de begrænsninger, der er fastsat i bilag XVII til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 (29), bør der fastsættes begrænsninger for kviksølv og cadmium i visse typer batterier. Batterier, der anvendes i køretøjer, som er omfattet af en undtagelse i henhold til bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/53/EF (30), bør undtages fra forbuddet mod at indeholde cadmium. (15) Brugen af farlige stoffer i batterier bør begrænses for at beskytte menneskers sundhed og miljøet og reducere forekomsten af sådanne stoffer i affald. Ud over de begrænsninger, der er fastsat i bilag XVII til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 (29), bør der fastsættes begrænsninger for kviksølv , cadmium og bly i visse typer batterier. Batterier, der anvendes i køretøjer, som er omfattet af en undtagelse i henhold til bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/53/EF (30), bør undtages fra forbuddet mod at indeholde cadmium. Kommissionen bør med bistand fra agenturet foretage en helhedsorienteret og systemisk vurdering af farlige stoffer i batterier. Denne vurdering bør navnlig omfatte batterikemier, der anvendes i store mængder på markedet, stigende og nye kemier og tilgængeligheden af passende alternativer til blysyreholdige industribatterier og bilbatterier og til nikkel-cadmium-industribatterier.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 17

Kommissionens forslag Ændring (17) Proceduren for vedtagelse af nye begrænsninger og ændring af eksisterende begrænsninger for farlige stoffer i batterier bør strømlines fuldt ud med forordning (EF) nr. 1907/2006. For at sikre effektiv beslutningstagning, koordinering og forvaltning af de relaterede tekniske, videnskabelige og administrative aspekter af denne forordning bør Det Europæiske Kemikalieagentur, der er oprettet ved forordning (EF) nr. 1907/2006 (»ECHA« eller »agenturet«), udføre nærmere specificerede opgaver med hensyn til evalueringen af risici fra stoffer ved produktionen og anvendelsen af batterier og af eventuelle risici ved udtjente batterier samt evalueringen af de socioøkonomiske elementer og analysen af alternativer i overensstemmelse med agenturets relevante retningslinjer. ECHA's Udvalg for Risikovurdering og Socioøkonomisk Analyse bør følgelig bidrage til udførelsen af visse opgaver, som agenturet pålægges ved denne forordning. (17) Proceduren for vedtagelse af nye begrænsninger og ændring af eksisterende begrænsninger for farlige stoffer i batterier bør strømlines fuldt ud med forordning (EF) nr. 1907/2006. For at sikre effektiv beslutningstagning, koordinering og forvaltning af de relaterede tekniske, videnskabelige og administrative aspekter af denne forordning bør der etableres et godt samarbejde, en god koordinering og en god udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne, Det Europæiske Kemikalieagentur, der er oprettet ved forordning (EF) nr. 1907/2006 (»ECHA« eller »agenturet«), Kommissionen og berørte parter. Medlemsstaterne eller agenturet bør udføre nærmere specificerede opgaver med hensyn til evalueringen af risici fra stoffer ved produktionen og anvendelsen af batterier og af eventuelle risici ved udtjente batterier samt evalueringen af de socioøkonomiske elementer og analysen af alternativer i overensstemmelse med agenturets relevante retningslinjer. ECHA's Udvalg for Risikovurdering og Socioøkonomisk Analyse bør følgelig bidrage til udførelsen af visse opgaver, som agenturet pålægges ved denne forordning.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 17 a (ny)

Kommissionens forslag Ændring (17a) For at sikre, at denne forordning er i overensstemmelse med enhver fremtidig ændring af bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1907/2006 eller med anden fremtidig EU-lovgivning vedrørende bæredygtighedskriterier for farlige stoffer og kemikalier, bør Kommissionen vurdere, om der er behov for en ændring af artikel 6, artikel 71 eller bilag I til nærværende forordning eller alle disse bestemmelser. Beføjelsen til at vedtage retsakter bør delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår ændring af disse bestemmelser om nødvendigt.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 18

Kommissionens forslag Ændring (18) Den forventede massive udbredelse af batterier i sektorer som f.eks. mobilitet og energilagring bør sænke CO2-udledningerne, men for at maksimere dette potentiale skal deres samlede livscyklus have et lille CO2-fodaftryk. I overensstemmelse med reglerne for en produktkategoris miljøaftryk for genopladelige high specific energy-batterier til mobile anvendelser (31) er klimaændringer den næsthøjeste tilknyttede påvirkningskategori efter brugen af mineraler og metaller. Den tekniske dokumentation for genopladelige industribatterier og traktionsbatterier med internt lager og en kapacitet på over 2 kWh , som markedsføres i Unionen, bør derfor ledsages af en erklæring vedrørende CO2-fodaftryk , som bør være specifik for hver produktionsbatch, hvis det er nødvendigt. Batterier produceres i batches, i bestemte antal og inden for bestemte tidsrammer . Harmonisering af de tekniske regler for beregning af CO2-fodaftrykket af alle genopladelige industribatterier og traktionsbatterier med internt lager og en kapacitet på over 2 kWh , der markedsføres i Unionen, er en forudsætning for at indføre et krav om, at den tekniske dokumentation, der ledsager batterierne, skal indeholde en erklæring vedrørende CO2-fodaftryk, og for efterfølgende at fastsætte ydeevneklasser for CO2-fodaftryk, som gør det muligt at udpege de batterier, der samlet set har det mindste CO2-fodaftryk. Krav om information og klar mærkning om batteriernes CO2-fodaftryk forventes ikke i sig selv at føre til den adfærdsændring, der er nødvendig for at sikre, at Unionens mål om at dekarbonisere mobilitets- og energilagringssektorerne nås, i overensstemmelse med de internationalt fastsætte målsætninger for klimaændringer (32). Der vil derfor blive indført maksimale kulstofgrænser i forlængelse af en særskilt konsekvensanalyse for at fastsætte disse værdier. I sit forslag til den maksimale grænseværdi for CO2-fodaftryk vil Kommissionen bl.a. tage hensyn til den relative fordeling af CO2-fodaftryksværdier i batterier på markedet, det opnåede fremskridt i reduktionen af CO2-fodaftrykket af batterier, der er markedsført i Unionen, og denne foranstaltnings faktiske og potentielle bidrag til Unionens mål om bæredygtig mobilitet og klimaneutralitet senest i 2050. Med henblik på at opnå gennemsigtighed med hensyn til batteriernes CO2-aftryk og omstille EU-markedet til batterier med mindre kulstof er en gradvis og kumulativ stramning af kravene til CO2-fodaftryk berettiget, uanset hvor batterierne produceres. Som resultat af disse krav vil de undgåede CO2-udledninger i batteriernes livscyklus bidrage til Unionens mål om at opnå klimaneutralitet senest i 2050. Dette kan også underbygge andre politikker på EU-plan og nationalt plan, f.eks. incitamenter til eller kriterier for grønne offentlige indkøb, som fremmer produktionen af batterier med lavere miljøpåvirkninger. (18) Den forventede massive udbredelse af batterier i sektorer som f.eks. mobilitet og energilagring bør sænke CO2-udledningerne, men for at maksimere dette potentiale skal deres samlede livscyklus have et lille CO2-fodaftryk. I overensstemmelse med reglerne for en produktkategoris miljøaftryk for genopladelige high specific energy-batterier til mobile anvendelser (31) er drivhusgasemissioner, der forværrer klimaændringer, den næsthøjeste tilknyttede påvirkningskategori efter minedrift og brugen af mineraler og metaller. Den tekniske dokumentation for industribatterier , batterier til lette transportmidler og traktionsbatterier , der markedsføres i Unionen, bør derfor ledsages af en erklæring vedrørende CO2-fodaftryk. Harmonisering af de tekniske regler for beregning af CO2-fodaftrykket af alle industribatterier , batterier til lette transportmidler og traktionsbatterier , der markedsføres i Unionen, er en forudsætning for at indføre et krav om, at den tekniske dokumentation, der ledsager batterierne, skal indeholde en erklæring vedrørende CO2-fodaftryk, og for efterfølgende at fastsætte ydeevneklasser for CO2-fodaftryk, som gør det muligt at udpege de batterier, der samlet set har det mindste CO2-fodaftryk. Krav om information og klar mærkning om batteriernes CO2-fodaftryk forventes ikke i sig selv at føre til den adfærdsændring, der er nødvendig for at sikre, at Unionens mål om at dekarbonisere mobilitets- og energilagringssektorerne nås, i overensstemmelse med de internationalt fastsætte målsætninger for klimaændringer (32). Der vil derfor blive indført maksimale kulstofgrænser i forlængelse af en særskilt konsekvensanalyse for at fastsætte disse værdier. I sit forslag til den maksimale grænseværdi for CO2-fodaftryk vil Kommissionen bl.a. tage hensyn til den relative fordeling af CO2-fodaftryksværdier i batterier på markedet, det opnåede fremskridt i reduktionen af CO2-fodaftrykket af batterier, der er markedsført i Unionen, og denne foranstaltnings faktiske og potentielle bidrag til Unionens mål om bæredygtig mobilitet og klimaneutralitet senest i 2050. Med henblik på at opnå gennemsigtighed med hensyn til batteriernes CO2-aftryk og omstille EU-markedet til batterier med mindre kulstof er en gradvis og kumulativ stramning af kravene til CO2-fodaftryk berettiget, uanset hvor batterierne produceres. Som resultat af disse krav vil de undgåede CO2-udledninger i batteriernes livscyklus bidrage til Unionens klimamål, navnlig målet om at opnå klimaneutralitet senest i 2050. Dette kan også underbygge andre politikker på EU-plan og nationalt plan, f.eks. incitamenter til eller kriterier for grønne offentlige indkøb, som fremmer produktionen af batterier med lavere miljøpåvirkninger.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 18 a (ny)

Kommissionens forslag Ændring (18a) Den maksimale grænseværdi for CO2-fodaftryk i livscyklussen bør være fremtidssikret og udvikle sig gradvist i tråd med de bedste tilgængelige fremstillings- og produktionsprocesser. Kommissionen bør derfor i forbindelse med vedtagelsen af en delegeret retsakt om fastsættelse af den maksimale grænseværdi for CO2-fodaftryk i livscyklussen, der er omhandlet i artikel 7, stk. 3, tage hensyn til de bedste tilgængelige fremstillings- og produktionsprocesser og sikre, at de udvalgte tekniske kriterier er i overensstemmelse med denne forordnings mål om at sikre, at batterier, der markedsføres i Unionen, garanterer et højt beskyttelsesniveau for menneskers sundhed, sikkerhed og ejendom samt miljøet.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 19

Kommissionens forslag Ændring (19) Nogle stoffer i batterier, f.eks. kobolt, bly, litium eller nikkel, hentes fra knappe ressourcer, som ikke er let tilgængelige i Unionen, og Kommissionen anser nogle af disse for kritiske råstoffer. Dette er et område, hvor Europa skal styrke sin strategiske autonomi og øge sin modstandsdygtighed med henblik på at kunne imødegå eventuelle afbrydelser af forsyningen som følge af sundhedskriser eller andre kriser. Forbedring af cirkulariteten og ressourceeffektiviteten med øget genvinding og nyttiggørelse af disse råstoffer vil bidrage til at nå dette mål. (19) Nogle stoffer i batterier, f.eks. kobolt, bly, litium eller nikkel, hentes fra knappe ressourcer, som ikke er let tilgængelige i Unionen, og Kommissionen anser nogle af disse for kritiske råstoffer. I overensstemmelse med Unionens industristrategi er Europa nødt til at øge sin strategiske autonomi , herunder fremme investeringer i fabrikker, der vil producere batterier i massivt omfang, og øge sin modstandsdygtighed med henblik på at kunne imødegå eventuelle afbrydelser af forsyningen som følge af sundhedskriser eller andre kriser. Forbedring af cirkulariteten og ressourceeffektiviteten med øget genvinding og nyttiggørelse af disse råstoffer vil bidrage til at nå dette mål. Erstatning af knappe råstoffer med alternative, mere bredt tilgængelige materialer, herunder fornyelige råstoffer, vil også bidrage til at øge Unionens egen batteriproduktion og strategiske autonomi. Det er derfor afgørende, at Unionen og medlemsstaterne støtter relevante forsknings- og udviklingsinitiativer.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 21

Kommissionens forslag Ændring (21) For at tage højde for risikoen i forbindelse med leveringen af kobolt, bly, litium og nikkel og for at vurdere deres tilgængelighed bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde , for så vidt angår ændring af målene for den minimumsandel af genvundet kobolt, bly, litium eller nikkel, der forekommer i aktive materialer i batterier. (21) For at tage højde for risikoen i forbindelse med leveringen af kobolt, bly, litium og nikkel og for at vurdere deres tilgængelighed og i lyset af den tekniske og videnskabelige udvikling bør Kommissionen vurdere , hvorvidt det er hensigtsmæssigt at revidere målene for den minimumsandel af genvundet kobolt, bly, litium eller nikkel, der forekommer i aktive materialer i batterier og, hvis det er relevant, fremsætte et lovgivningsforslag til dette formål .

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 21 a (ny)

Kommissionens forslag Ændring (21a) For at tage højde for ændringer i batteriteknologier, der påvirker de materialetyper, der kan nyttiggøres, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår at supplere denne forordning ved at tilføje yderligere råstoffer og forskellige mål, der kan medtages på listen over minimumsandele af genvundet indhold, som forekommer i aktive materialer i batterier.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 22

Kommissionens forslag Ændring (22) For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af bestemmelserne om beregning og verifikation af den mængde kobolt, bly, litium eller nikkel, som er nyttiggjort fra affald , der forekommer i aktive materialer i batterierne , for hver batterimodel og -batch for hver fabrik, og om oplysningskravene til den tekniske dokumentation bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser . (22) For at sikre ensartede betingelser i hele Unionen med hensyn til den erklæring om nyttiggjorte materialer , der skal afgives i et harmoniseret format , og for den tekniske dokumentation bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til at fastlægge formatet og den tekniske dokumentation for erklæringen om nyttiggjorte materialer .

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 23

Kommissionens forslag Ændring (23) Batterier, der markedsføres i Unionen, bør være holdbare og højeffektive. Der skal derfor fastsættes parametre for ydeevne og holdbarhed for bærbare batterier til almindelig anvendelse og for genopladelige industribatterier og traktionsbatterier. For traktionsbatterier udvikler UNECE's uformelle arbejdsgruppe vedrørende elkøretøjer og miljøet (Working Group on Electric Vehicles and the Environment) krav til holdbarhed i køretøjerne, og der fastsættes derfor ikke yderligere holdbarhedskrav i denne forordning . På området for batterier til energilagring anses de eksisterende målemetoder til at teste batteriers ydeevne og holdbarhed på den anden side ikke for at være tilstrækkeligt præcise og repræsentative til, at de kan lægges til grund for indførelsen af minimumskrav. Indførelsen af minimumskrav vedrørende disse batteriers ydeevne og holdbarhed bør ledsages af tilgængelige og tilstrækkeligt harmoniserede standarder eller fælles specifikationer. (23) Batterier, der markedsføres i Unionen, bør være holdbare og højeffektive. Der skal derfor fastsættes parametre for ydeevne og holdbarhed for bærbare batterier , industribatterier, batterier til lette transportmidler og traktionsbatterier. For traktionsbatterier udvikler UNECE's uformelle arbejdsgruppe vedrørende elkøretøjer og miljøet (Working Group on Electric Vehicles and the Environment) krav til holdbarhed i køretøjerne, og denne forordning bør således være i overensstemmelse med arbejdsgruppens konklusioner . På området for batterier til energilagring anses de eksisterende målemetoder til at teste batteriers ydeevne og holdbarhed på den anden side ikke for at være tilstrækkeligt præcise og repræsentative til, at de kan lægges til grund for indførelsen af minimumskrav. Indførelsen af minimumskrav vedrørende disse batteriers ydeevne og holdbarhed bør ledsages af tilgængelige og tilstrækkeligt harmoniserede standarder eller fælles specifikationer.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 24

Kommissionens forslag Ændring (24) For at reducere batteriernes indvirkning på miljøet i hele deres livscyklus bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår ændring af parametrene for ydeevne og holdbarhed og fastlæggelse af minimumsværdier for disse parametre for bærbare batterier til almindelig anvendelse og for genopladelige industribatterier. (24) For at reducere batteriernes indvirkning på miljøet i hele deres livscyklus bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår ændring af parametrene for ydeevne og holdbarhed og fastlæggelse af minimumsværdier for disse parametre for bærbare batterier , batterier til lette transportmidler og for genopladelige industribatterier.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 24 a (ny)

Kommissionens forslag Ændring (24a) For at sikre, at Unionens regler om elektrokemisk ydeevne og holdbarhed for traktionsbatterier er sammenhængende med hensyn til de tekniske specifikationer fra FN/ECE's uformelle arbejdsgruppe om elektriske køretøjer og miljøet, og i lyset af den tekniske og videnskabelige udvikling bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår ændring af ydeevne- og holdbarhedsparametre og minimumsværdier for disse parametre for traktionsbatterier.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 25

Kommissionens forslag Ændring (25) Nogle ikkegenopladelige batterier til almindelig anvendelse kan indebære en ineffektiv udnyttelse af ressourcer og energi. Der bør fastsættes objektive krav til sådanne batteriers ydeevne og holdbarhed med henblik på at sikre, at der markedsføres færre ikkegenopladelige bærbare batterier til almindelig anvendelse med lav ydeevne, navnlig hvis den alternative anvendelse af genopladelige batterier ifølge en livscyklusvurdering samlet set medfører miljøfordele. (25) Nogle ikkegenopladelige batterier til almindelig anvendelse kan indebære en ineffektiv udnyttelse af ressourcer og energi. Der anvendes imidlertid stadig ikkegenopladelige batterier til visse typer enheder. Der bør fastsættes objektive krav til sådanne batteriers ydeevne og holdbarhed med henblik på at sikre, at der markedsføres færre ikkegenopladelige bærbare batterier til almindelig anvendelse med lav ydeevne . Kommissionen bør for specifikke produktgrupper , der anvender ikkegenopladelige batterier, vurdere, om den alternative anvendelse af genopladelige batterier ifølge en livscyklusvurdering samlet set medfører miljøfordele , og således om anvendelsen af ikkegenopladelige batterier til almindelig anvendelse bør udfases . Det bør også være muligt at supplere kravene i denne forordning med de krav, der fastsættes for bestemte batteridrevne produkter gennem gennemførelsesforanstaltninger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF (1) .

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 26

Kommissionens forslag Ændring (26) For at sikre, at bærbare batterier, der er indbygget i apparater, er omfattet af korrekt særskilt indsamling, behandling og genvinding af høj kvalitet, når de er udtjent, skal der indføres bestemmelser om, at de skal kunne udtages fra og udskiftes i sådanne apparater. Brugte batterier bør også kunne udskiftes med det formål at forlænge den forventede levetid for de apparater, som de indgår i. De almindelige bestemmelser i denne forordning kan suppleres med krav, der fastsættes for bestemte batteridrevne produkter gennem gennemførelsesforanstaltninger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF (33). Hvis der i anden EU-lovgivning fastsættes mere specifikke krav af sikkerhedshensyn vedrørende udtagning af batterier fra produkter (f.eks. legetøj), bør disse specifikke krav finde anvendelse. (26) For at sikre, at bærbare batterier, der er indbygget i apparater, er omfattet af korrekt særskilt indsamling, behandling og genvinding af høj kvalitet, når de er udtjent, skal der indføres bestemmelser om, at de skal kunne udtages fra og udskiftes i sådanne apparater. Der bør også fastsættes regler for batterier til lette transportmidler. Brugte batterier bør også kunne udskiftes med det formål at forlænge den forventede levetid for de apparater, som de indgår i. De almindelige bestemmelser i denne forordning kan suppleres med krav, der fastsættes for bestemte batteridrevne produkter gennem gennemførelsesforanstaltninger i henhold til direktiv 2009/125/EF. Hvis der i anden EU-lovgivning fastsættes mere specifikke krav af sikkerhedshensyn vedrørende udtagning af batterier fra produkter (f.eks. legetøj), bør disse specifikke krav finde anvendelse. Der bør også fastsættes bestemmelser med henblik på at sikre, at industribatterier, bilbatterier og traktionsbatterier kan udtages og udskiftes, samtidig med at der tages hensyn til deres forskellige karakter og særlige sikkerhedskrav.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 26 a (ny)

Kommissionens forslag Ændring (26a) Bilbatterier, traktionsbatterier og industribatterier bør kunne udtages og udskiftes af kvalificerede uafhængige operatører. Der bør fastsættes bestemmelser, der sikrer, at sådanne batterier kan fjernes, udskiftes og demonteres. Det er vigtigt, at sikkerheden for sådanne batterier, når de er repareret, kan vurderes på baggrund af ikkedestruktive prøvninger, der er tilpasset til dem. For at lette reparation af bilbatterier, traktionsbatterier og industribatterier bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår supplering af denne forordning med henblik på at fastsætte kriterier for bilbatteriers, traktionsbatteriers og industribatteriers udtagelighed, udskiftelighed og demontering. For at kunne vurdere sådanne batteriers sikkerhed, når de repareres, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår fastlæggelse af passende ikkedestruktive prøvningsmetoder.

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 26 b (ny)

Kommissionens forslag Ændring (26b) For at nedbringe mængden af affald yderligere bør interoperabiliteten ved batterier, stik og opladere fremmes på tværs af produkttyper gennem produktspecifik gennemførelseslovgivning om miljøvenligt design og i det kommende initiativ vedrørende bæredygtige produkter.

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 26 c (ny)

Kommissionens forslag Ændring (26c) Interoperabilitet ved opladere inden for specifikke kategorier af batterier kan reducere unødvendigt spild og omkostninger til gavn for forbrugere og andre slutbrugere. Det bør derfor være muligt at genoplade batterier til elektriske køretøjer, lette transportmidler og genopladelige batterier, der indgår i specifikke kategorier af elektrisk og elektronisk udstyr, ved at gøre brug af universalopladere, der muliggør interoperabilitet inden for hver kategori af batterier. Denne forordning bør derfor indeholde bestemmelser, der pålægger Kommissionen at vurdere, hvordan der bedst kan indføres harmoniserede standarder for universalopladere, der senest den 1. januar 2026 finder anvendelse på disse kategorier af batterier. Denne vurdering bør, hvor det er relevant, ledsages af et lovgivningsmæssigt forslag.

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 27

Kommissionens forslag Ændring (27) Pålidelige batterier er af afgørende betydning for driften og sikkerheden af mange produkter, apparater og tjenester. Batterier bør derfor udformes og produceres med henblik på sikker drift og brug. Dette aspekt er særlig relevant for stationære batteribaserede energilagringssystemer, som i øjeblikket ikke er omfattet af anden EU-lovgivning. De parametre, der skal lægges til grund for sikkerhedstest, bør derfor fastsættes for disse energilagringssystemer . (27) Pålidelige batterier er af afgørende betydning for driften og sikkerheden af mange produkter, apparater og tjenester. Batterier bør derfor udformes og produceres med henblik på sikker drift og brug for ikke at forvolde skade på mennesker eller på miljøet eller ejendom . Dette aspekt er særlig relevant for batterier inden for stationære batteribaserede energilagringssystemer, som i øjeblikket ikke er omfattet af anden EU-lovgivning. De parametre, der skal lægges til grund for sikkerhedstest, bør derfor fastsættes for disse batterier og suppleres af gældende CEN-, CENELEC- og IEC-standarder .

Ændring 24

Forslag til forordning

Betragtning 28

Kommissionens forslag Ændring (28) For at forsyne slutbrugerne med gennemskuelige, pålidelige og klare oplysninger om batterier og deres vigtigste karakteristika og om udtjente batterier, for at sætte slutbrugerne i stand til at træffe informerede beslutninger, når de køber og kasserer batterier, og for at sætte affaldsoperatører i stand til at behandle udtjente batterier korrekt, bør batterierne mærkes. Batterier bør mærkes med alle de nødvendige oplysninger vedrørende deres vigtigste karakteristika, herunder deres kapacitet og indhold af visse farlige stoffer. For at sikre, at oplysningerne er tilgængelige med tiden, bør disse oplysninger også stilles til rådighed i form af QR-koder. (28) For at forsyne slutbrugerne med gennemskuelige, pålidelige og klare oplysninger om batterier og deres vigtigste karakteristika og om udtjente batterier, for at sætte slutbrugerne i stand til at træffe informerede beslutninger, når de køber og kasserer batterier, og for at sætte affaldsoperatører i stand til at behandle udtjente batterier korrekt, bør batterierne mærkes. Batterier bør mærkes med alle de nødvendige oplysninger vedrørende deres vigtigste karakteristika, herunder deres kapacitet , produktionskarakteristika og indhold af visse farlige stoffer. For at sikre, at oplysningerne er tilgængelige med tiden, bør disse oplysninger også stilles til rådighed i form af QR-koder , som bør overholde retningslinjerne i ISO/IEC-standard 18004. Den QR-kode, der er påtrykt eller indgraveret i alle batterier, bør give adgang til batteriets produktpas. Etiketter og QR-koder bør være tilgængelige for personer med handicap i overensstemmelse med de i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/882 (1) fastsatte krav.

Ændring 25

Forslag til forordning

Betragtning 29

Kommissionens forslag Ændring (29) Oplysninger om batteriers ydeevne er afgørende for at sikre, at slutbrugerne som forbrugere forsynes med tilstrækkelige og aktuelle oplysninger, og at de har et fælles grundlag for at sammenligne forskellige batterier, inden de foretager deres indkøb. Bærbare batterier til almindelig anvendelse og bilbatterier bør derfor forsynes med en mærkat med oplysninger om deres gennemsnitlige minimumsholdbarhed, når de anvendes til specifikke formål. Det er desuden vigtigt, at slutbrugeren får vejledning i, hvordan udtjente batterier bortskaffes korrekt. (29) Oplysninger om batteriers ydeevne er afgørende for at sikre, at slutbrugere, navnlig forbrugere, forsynes med tilstrækkelige og aktuelle oplysninger, og at de har et fælles grundlag for at sammenligne forskellige batterier, inden de foretager deres indkøb. Bærbare batterier , batterier til lette transportmidler og bilbatterier bør derfor forsynes med en mærkat med oplysninger om deres gennemsnitlige minimumsholdbarhed, når de anvendes til specifikke formål , og deres forventede levetid . Det er desuden vigtigt, at slutbrugeren får vejledning i, hvordan udtjente batterier bortskaffes korrekt.

Ændring 26

Forslag til forordning

Betragtning 30

Kommissionens forslag Ændring (30) Genopladelige industribatterier og traktionsbatterier med internt lager med en kapacitet på over 2 kWh bør indeholde et batteristyringssystem, der lagrer data , således at batteriernes sundhedstilstand og forventede levetid til enhver tid kan bestemmes af slutbrugeren eller en tredjepart på dennes vegne. Med henblik på ændret anvendelse eller genfremstilling af et batteri bør den person, som har købt et batteri, eller en tredjepart, der handler på dennes vegne, til enhver tid have adgang til batteristyringssystemet med henblik på at evaluere batteriets restværdi, fremme genanvendelse, ændring af anvendelse og genfremstilling af batteriet, og med henblik på at gøre batteriet tilgængeligt for uafhængige aggregatorer som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 (34), som driver virtuelle kraftværker i elnet. Dette krav bør gælde i tillæg til EU-lovgivningen om typegodkendelse af køretøjer, herunder tekniske specifikationer, der hidrører fra arbejdet i UNECE's uformelle arbejdsgruppe vedrørende elkøretøjer og miljøet om dataadgang i elkøretøjer. (30) Batterier i stationære batteribaserede energilagringssystemer, batterier til lette transportmidler og traktionsbatterier indeholder et batteristyringssystem, der lagrer data . Dette batteristyringssystem bør omfatte oplysninger om batteriernes sundhedstilstand , sikkerhed og forventede levetid , således at disse aspekter til enhver tid kan bestemmes af slutbrugeren eller en tredjepart på dennes vegne. Med henblik på at lette genanvendelse, ændret anvendelse eller genfremstilling af et batteri bør den person, som har købt et batteri, eller en tredjepart, der handler på dennes vegne, til enhver tid have adgang til read only-data fra batteristyringssystemet med henblik på at evaluere batteriets restværdi, fremme forberedelsen med henblik på genanvendelse, genanvendelse, forberedelse til ændring af anvendelse , ændret anvendelse eller genfremstilling af batteriet og med henblik på at gøre batteriet tilgængeligt for uafhængige aggregatorer som fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 (34), som driver virtuelle kraftværker i elnet , herunder de nødvendige funktioner, der muliggør bil til elnet-teknologi. Med henblik på at lette udbredelsen og anvendelsen af traktionsbatterier i Unionen bør traktionsbatterier og batterier til lette transportmidler have adgang til køretøjsdata i realtid vedrørende batteriets sundhedstilstand, batteriets ladetilstand, batteristrømssæt og batterikapacitet. Batteristyringssystemet til traktionsbatterier bør også have en kommunikationsfunktion, der gør det muligt at have intelligente ladefunktioner som f.eks. vehicle-to-grid (V2G), vehicle-to-load (V2L), vehicle-to-vehicle (V2V), vehicle-to-power-bank og vehicle-to-building (V2B) . Dette krav bør gælde i tillæg til EU-lovgivningen om typegodkendelse af køretøjer, herunder tekniske specifikationer, der hidrører fra arbejdet i UNECE's uformelle arbejdsgruppe vedrørende elkøretøjer og miljøet om dataadgang i elkøretøjer. De tekniske specifikationer baseret på UNECE GTR (UNECE Global Technical Regulations) bør, når de først finder anvendelse i EU-retten, anses for et referencemærke for data vedrørende parametre for at fastslå batteriernes sundhedstilstand og forventet levetid, der skal indgå i batteriernes styringssystemer.

Ændring 27

Forslag til forordning

Betragtning 31

Kommissionens forslag Ændring (31) En række produktspecifikke krav i denne forordning, herunder vedrørende ydeevne, holdbarhed, ændret anvendelse og sikkerhed, bør måles ved brug af pålidelige, nøjagtige og reproducerbare metoder, som anvender alment anerkendte metoder og beregningsmetoder. For at sikre, at der ikke er hindringer for handelen på det indre marked, bør standarderne harmoniseres på EU-plan. Sådanne metoder og standarder bør så vidt muligt tage hensyn til den reelle brug af batterier, afspejle spektret af den gennemsnitlige forbrugeradfærd og være robuste for at forhindre forsætlig og uforsætlig omgåelse. Når referencen til en sådan standard er blevet vedtaget i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1025/2012 (35) og offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, fastlægges der en formodning om overensstemmelse med de produktspecifikke krav, der er vedtaget på grundlag af denne forordning, såfremt resultatet af disse metoder viser, at de minimumsværdier, der er fastsat for disse materielle krav, er opnået. Hvis der ikke findes offentliggjorte standarder på tidspunktet for anvendelsen af de produktspecifikke krav, bør Kommissionen vedtage fælles specifikationer ved hjælp af gennemførelsesretsakter, og overensstemmelsen med sådanne specifikationer bør også give anledning til en formodning om overensstemmelse. Hvis de fælles specifikationer på et senere tidspunkt viser sig at være mangelfulde, bør Kommissionen ved en gennemførelsesretsakt ændre eller ophæve de pågældende fælles specifikationer. (31) En række produktspecifikke krav i denne forordning, herunder vedrørende ydeevne, holdbarhed, ændret anvendelse og sikkerhed, bør måles ved brug af pålidelige, nøjagtige og reproducerbare metoder, som anvender alment anerkendte metoder , standarder og beregningsmetoder. For at sikre, at der ikke er hindringer for handelen på det indre marked, bør standarderne harmoniseres på EU-plan. Sådanne metoder og standarder bør så vidt muligt tage hensyn til den reelle brug af batterier, afspejle spektret af den gennemsnitlige forbrugeradfærd og være robuste for at forhindre forsætlig og uforsætlig omgåelse. Når referencen til en sådan standard er blevet vedtaget i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1025/2012 (35) og offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, fastlægges der en formodning om overensstemmelse med de produktspecifikke krav, der er vedtaget på grundlag af denne forordning, såfremt resultatet af disse metoder viser, at de minimumsværdier, der er fastsat for disse materielle krav, er opnået. Kommissionen bør med henblik på at undgå overlappende standarder, maksimere effektiviteten og gøre brug af bedst tilgængelige ekspertise og nyeste viden anmode en eller flere europæiske standardiseringsorganer om at udarbejde udkast til standarder, hvor sådanne ikke allerede forefindes. Hvis der ikke findes offentliggjorte standarder på tidspunktet for anvendelsen af de produktspecifikke krav, og hvis det relevante europæiske standardiseringsorgan ikke afgiver et tilfredsstillende svar, bør Kommissionen i ekstraordinære, begrundede tilfælde og efter samråd med de relevante interessenter vedtage fælles specifikationer ved hjælp af gennemførelsesretsakter, og overensstemmelsen med sådanne specifikationer bør også give anledning til en formodning om overensstemmelse. Hvis de fælles specifikationer på et senere tidspunkt viser sig at være mangelfulde, bør Kommissionen ved en gennemførelsesretsakt ændre eller ophæve de pågældende fælles specifikationer.

Ændring 28

Forslag til forordning

Betragtning 31 a (ny)

Kommissionens forslag Ændring (31a) Aktiv inddragelse i internationale standardiseringsorganers arbejde er en vigtig strategisk forudsætning for at bringe fremtidige teknologier ind på markedet. I nogle tilfælde har Unionen været underrepræsenteret i disse standardiseringsorganer. Derfor bør Kommissionen og medlemsstaterne aktivt understøtte europæiske virksomheders arbejde i organerne. Før Kommissionen overvejer at vedtage standarder i kraft af afledt ret bør den omhyggeligt vurdere det arbejde, der udføres på internationalt plan.

Ændring 29

Forslag til forordning

Betragtning 31 b (ny)

Kommissionens forslag Ændring (31b) Kommissionen bør sikre, at der er konsekvens med hensyn til harmoniserede standarder og fælles specifikationer i henhold til denne forordning, bl.a. når den reviderer forordning (EU) nr. 1025/2012.

Ændring 30

Forslag til forordning

Betragtning 32

Kommissionens forslag Ændring (32) Med henblik på at sikre effektiv adgang til oplysninger i markedsovervågningsøjemed, tilpasse til nye teknologier og sikre modstandsdygtighed i tilfælde af globale kriser som f.eks. covid-19-pandemien bør det være muligt at give oplysninger om overensstemmelse med alle EU-retsakter, der finder anvendelse på batterier, online i form af en enkelt EU-overensstemmelseserklæring. (32) Med henblik på at sikre effektiv adgang til oplysninger i markedsovervågningsøjemed, tilpasse til nye teknologier og sikre modstandsdygtighed i tilfælde af globale kriser som f.eks. covid-19-pandemien bør oplysninger om overensstemmelse med alle EU-retsakter, der finder anvendelse på batterier, kunne leveres online i form af en enkelt EU-overensstemmelseserklæring.

Ændring 31

Forslag til forordning

Betragtning 35

Kommissionens forslag Ændring (35) De valgte moduler afspejler imidlertid ikke visse specifikke aspekter, og de moduler, der er valgt til overensstemmelsesvurderingsproceduren, skal derfor tilpasses. For at tage hensyn til nyhedsgraden og kompleksiteten af de bæredygtigheds-, sikkerheds- og mærkningskrav , der er fastsat i denne forordning, og med henblik på at sikre, at de batterier, der markedsføres, er i overensstemmelse med de retlige krav, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår ændring af procedurerne for overensstemmelsesvurdering ved at tilføje verifikationstrin eller ændre vurderingsmodulet på grundlag af udviklingen på batterimarkedet eller i batteriværdikæden. (35) De valgte moduler afspejler imidlertid ikke visse specifikke aspekter, og de moduler, der er valgt til overensstemmelsesvurderingsproceduren, skal derfor tilpasses. For at tage hensyn til nyhedsgraden og kompleksiteten af de bæredygtigheds-, sikkerheds- og mærknings- og informationskrav , der er fastsat i denne forordning, og med henblik på at sikre, at de batterier, der markedsføres, er i overensstemmelse med de retlige krav, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår ændring af procedurerne for overensstemmelsesvurdering ved at tilføje verifikationstrin eller ændre vurderingsmodulet på grundlag af udviklingen på batterimarkedet eller i batteriværdikæden. Der er behov for solide procedurer for overensstemmelsesvurdering for at sikre, at der er overensstemmelse med miljømæssige forpligtelser og de due diligence-forpligtelser vedrørende forsyningskæder, der er indeholdt i denne forordning.

Ændring 32

Forslag til forordning

Betragtning 38

Kommissionens forslag Ændring (38) Som følge af nyhedsgraden og kompleksiteten af bæredygtigheds-, sikkerheds- og mærkningskravene til batterier og for at sikre et ensartet kvalitetsniveau ved overensstemmelsesvurderingen er det også nødvendigt at fastsætte krav for bemyndigende myndigheder, som er involveret i vurdering, notifikation og overvågning af bemyndigede organer. Det bør navnlig sikres, at den bemyndigende myndighed er objektiv og uvildig i dens aktiviteter. Bemyndigende myndigheder bør forpligtes til at sikre fortroligheden af de oplysninger, de indhenter, men de bør dog kunne udveksle oplysninger om bemyndigede organer med nationale myndigheder, andre medlemsstaters bemyndigende myndigheder og Kommissionen for at sikre sammenhæng i overensstemmelsesvurderingen. (38) Som følge af nyhedsgraden og kompleksiteten af bæredygtigheds-, ydeevne-, sikkerheds- , mærknings- og oplysningskravene til batterier og for at sikre et ensartet kvalitetsniveau ved overensstemmelsesvurderingen er det også nødvendigt at fastsætte krav for bemyndigende myndigheder, som er involveret i vurdering, notifikation og overvågning af bemyndigede organer. Det bør navnlig sikres, at den bemyndigende myndighed er objektiv og uvildig i sine aktiviteter og at dens personale indbefatter et tilstrækkeligt antal personer med den tekniske ekspertise til at varetage de pålagte opgaver . Bemyndigende myndigheder bør forpligtes til at sikre fortroligheden af de oplysninger, de indhenter, men de bør dog kunne udveksle oplysninger om bemyndigede organer med nationale myndigheder, andre medlemsstaters bemyndigende myndigheder og Kommissionen for at sikre sammenhæng i overensstemmelsesvurderingen.

Ændring 33

Forslag til forordning

Betragtning 39

Kommissionens forslag Ændring (39) Det er afgørende, at alle bemyndigede organer udfører deres opgaver på samme niveau, under fair konkurrencebetingelser og selvstændigt. Der bør derfor fastsættes krav til overensstemmelsesvurderingsorganer, der ønsker at blive notificeret til at udføre overensstemmelsesvurderingsaktiviteter. Disse krav bør fortsat gælde som grundlag for det bemyndigede organs fortsatte kompetence. For at sikre autonomi bør det kræves, at det bemyndigede organ og dets personale kan bevare uafhængigheden af de erhvervsdrivende i batteriværdikæden og af andre virksomheder, herunder erhvervssammenslutninger samt moderselskaber og dattervirksomheder. Det bemyndigede organ bør kunne dokumentere sin uafhængighed for den bemyndigende myndighed. (39) Det er afgørende, at alle bemyndigede organer udfører deres opgaver på samme niveau, under fair konkurrencebetingelser og selvstændigt. Der bør derfor fastsættes krav til overensstemmelsesvurderingsorganer, der ønsker at blive notificeret til at udføre overensstemmelsesvurderingsaktiviteter. Disse krav bør fortsat gælde som grundlag for det bemyndigede organs fortsatte kompetence. For at sikre autonomi bør det kræves, at det bemyndigede organ og dets personale kan bevare uafhængigheden af de erhvervsdrivende i batteriværdikæden og af andre virksomheder, herunder erhvervssammenslutninger samt moderselskaber og dattervirksomheder. Det bemyndigede organ bør kunne dokumentere sin uafhængighed for den bemyndigende myndighed. Rotation af holdene og hensigtsmæssige »afkølingsperioder« bør også garanteres.

Ændring 34

Forslag til forordning

Betragtning 42

Kommissionens forslag Ændring (42) Da de tjenester, som medlemsstaternes bemyndigede organer kan tilbyde, kan vedrøre batterier, der gøres tilgængelige på markedet i hele Unionen, bør de øvrige medlemsstater og Kommissionen kunne gøre indsigelse mod et bemyndiget organ. For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser med henblik på at anmode den bemyndigende myndighed om at iværksætte korrigerende tiltag, hvis et bemyndiget organ ikke opfylder eller ikke længere opfylder kravene i denne forordning. (42) Da de tjenester, som medlemsstaternes bemyndigede organer kan tilbyde, kan vedrøre batterier, der gøres tilgængelige på markedet i hele Unionen, bør de øvrige medlemsstater, Kommissionen , erhvervsdrivende og relevante interessenter kunne gøre indsigelse mod et bemyndiget organ . Kommissionen bør i forbindelse med undersøgelsesprocedurer anmode om vejledning fra en af de EU-prøvningsfaciliteter, der er udpeget i henhold til forordning (EU) 2019/1020 . For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser med henblik på at anmode den bemyndigende myndighed om at iværksætte korrigerende tiltag, hvis et bemyndiget organ ikke opfylder eller ikke længere opfylder kravene i denne forordning.

Ændring 35

Forslag til forordning

Betragtning 43

Kommissionens forslag Ændring (43) Med henblik på at lette og fremskynde overensstemmelsesvurderingsproceduren, certificeringen og i sidste ende markedsadgangen og i lyset af nyhedsgraden og kompleksiteten af bæredygtigheds-, sikkerheds- og mærkningskravene til batterier er det afgørende, at bemyndigede organer hele tiden har adgang til det nødvendige testudstyr og de nødvendige testfaciliteter, og at de anvender procedurerne uden at skabe unødvendige byrder for de erhvervsdrivende. Af samme grunde og for at sikre ligebehandling af de erhvervsdrivende skal de bemyndigede organer anvende overensstemmelsesvurderingsprocedurerne på en ensartet måde. (43) Med henblik på at lette og fremskynde overensstemmelsesvurderingsproceduren, certificeringen og i sidste ende markedsadgangen og i lyset af nyhedsgraden og kompleksiteten af bæredygtigheds-, sikkerheds- , mærknings- og oplysningskravene til batterier er det afgørende, at bemyndigede organer hele tiden har adgang til det nødvendige testudstyr og de nødvendige testfaciliteter, og at de anvender procedurerne uden at skabe unødvendige byrder for de erhvervsdrivende. Af samme grunde og for at sikre ligebehandling af de erhvervsdrivende skal de bemyndigede organer anvende overensstemmelsesvurderingsprocedurerne på en ensartet måde.

Ændring 36

Forslag til forordning

Betragtning 51

Kommissionens forslag Ændring (51) For at lette kommunikationen mellem de erhvervsdrivende, markedsovervågningsmyndighederne og forbrugerne bør de erhvervsdrivende som en del af deres kontaktoplysninger oplyse en webadresse som supplement til postadressen . (51) For at lette kommunikationen mellem de erhvervsdrivende, markedsovervågningsmyndighederne og forbrugerne bør de erhvervsdrivende som en del af deres kontaktoplysninger oplyse telefonnummer, postadresse, e-mailadresse og websted .

Ændring 37

Forslag til forordning

Betragtning 52

Kommissionens forslag Ændring (52) Det skal sikres, at batterier fra tredjelande, der markedsføres i Unionen, overholder kravene i denne forordning, uanset om de importeres som selvstændige batterier eller indbygget i produkter, og navnlig at fabrikanterne har underkastet disse batterier hensigtsmæssige overensstemmelsesvurderingsprocedurer. Der bør derfor fastsættes bestemmelser om, at importørerne skal sikre sig, at de batterier, de markedsfører og tager i brug, opfylder kravene i denne forordning, og at CE-mærkningen på batterier og den dokumentation, som fabrikanterne har udarbejdet, er til rådighed for de nationale myndigheder med henblik på kontrol. (52) Det skal sikres, at batterier fra tredjelande, der markedsføres i Unionen, overholder kravene i denne forordning og gældende relevant EU-ret , uanset om de importeres som selvstændige batterier eller indbygget i produkter, og navnlig at fabrikanterne har underkastet disse batterier hensigtsmæssige overensstemmelsesvurderingsprocedurer. Der bør rettes særlig opmærksomhed mod at sikre, at den tredjepart, der reviderer kravene vedrørende batterifremstillingsprocessen i nærværende forordning, er solid og uafhængig. Overholdelse af erklæringen om CO2-fodaftryk, genanvendt indhold samt due diligence-forpligtelser vedrørende menneskerettigheder og batteriværdikæden, der er fastsat i denne forordning, bør derfor sikres fuldt ud. Der bør derfor fastsættes bestemmelser om, at importørerne skal sikre sig, at de batterier, de markedsfører og tager i brug, opfylder kravene i denne forordning, og at CE-mærkningen på batterier og den dokumentation, som fabrikanterne har udarbejdet, er til rådighed for de nationale myndigheder med henblik på kontrol. Disse myndigheder bør, navnlig når de foretager kontrol af produkter, der indføres på EU-markedet fra tredjelande, sikre, at der sker konsekvent håndhævelse af EU-retten gennem et effektivt og ensartet kontrolniveau i overensstemmelse med forordning (EU) 2019/1020.

Ændring 38

Forslag til forordning

Betragtning 53

Kommissionens forslag Ændring (53) Ved markedsføring eller ibrugtagning af et batteri bør importøren anføre sit navn, registrerede firmanavn eller registrerede varemærke og den postadresse, hvorpå vedkommende kan kontaktes, på batteriet. Der bør kunne gøres undtagelse herfra i tilfælde, hvor det pågældende batteris størrelse gør det umuligt. Dette omfatter tilfælde, hvor importøren ville være nødt til at åbne emballagen for at anføre sit navn og sin adresse på batteriet, eller hvis batteriet er for lille til , at disse oplysninger kan anføres . (53) Ved markedsføring eller ibrugtagning af et batteri bør importøren anføre sit navn, registrerede firmanavn eller registrerede varemærke og den postadresse, e-mailadresse og det telefonnummer, hvorpå vedkommende kan kontaktes, på batteriet. Der bør kunne gøres undtagelse herfra i tilfælde, hvor det pågældende batteris størrelse gør det umuligt , fordi det er for lille, til at disse oplysninger kan anføres . Der bør også kunne gøres undtagelse i tilfælde, hvor importøren ville være nødt til at åbne emballagen for at anføre sit navn og øvrige kontaktoplysninger. I disse særlige tilfælde bør importøren anføre oplysningerne på en seddel, der følger med batteriet, eller på en anden umiddelbart tilgængelig måde. Hvis der anvendes emballage , bør oplysningerne anføres på denne .

Ændring 39

Forslag til forordning

Betragtning 56

Kommissionens forslag Ændring (56) Distributører og importører er tæt på markedet og bør derfor inddrages i de markedsovervågningsopgaver, der udføres af de nationale myndigheder, og være parate til at bidrage aktivt ved at give disse myndigheder alle nødvendige oplysninger om det pågældende batteri. (56) Distributører , importører og ekspeditionsselskaber, herunder markedspladser, er tæt på markedet og bør derfor inddrages i de markedsovervågningsopgaver, der udføres af de nationale myndigheder, og være parate til at bidrage aktivt ved at give disse myndigheder alle nødvendige oplysninger om det pågældende batteri.

Ændring 40

Forslag til forordning

Betragtning 57

Kommissionens forslag Ændring (57) Hvis et batteri kan spores gennem hele forsyningskæden, bidrager dette til at gøre markedsovervågningen enklere og mere effektiv. Et effektivt sporbarhedssystem gør det lettere for markedsovervågningsmyndighederne at spore de erhvervsdrivende, der har markedsført, tilgængeliggjort eller ibrugtaget ikke-overensstemmende batterier. De erhvervsdrivende bør derfor forpligtes til at opbevare oplysninger om deres transaktioner med batteriet i en bestemt periode. (57) Hvis et batteri kan spores gennem hele forsyningskæden, bidrager dette til at gøre markedsovervågningen enklere og mere effektiv , og samtidig øger det gennemsigtigheden for forbrugerne . Et effektivt sporbarhedssystem gør det lettere for markedsovervågningsmyndighederne at spore de erhvervsdrivende, der har markedsført, tilgængeliggjort eller ibrugtaget ikke-overensstemmende batterier. De erhvervsdrivende bør derfor forpligtes til at opbevare oplysninger om deres transaktioner med batteriet i en bestemt periode , herunder i elektronisk form .

Ændring 41

Forslag til forordning

Betragtning 59

Kommissionens forslag Ændring (59) Kun få lande leverer disse råstoffer, og i nogle tilfælde kan lave forvaltningsstandarder forværre miljømæssige og sociale problemer. For både kobolt og nikkel er minedrift og raffinering forbundet med en lang række sociale og miljømæssige problemer, herunder potentielle farer for miljøet og menneskers sundhed. Mens de sociale og miljømæssige virkninger er mindre alvorlige for naturlig grafit, udføres minedriften for en stor andels vedkommende af ikkeindustrielle og små minebedrifter, og den udføres primært under uformelle forhold, som kan medføre alvorlige sundheds- og miljømæssige virkninger, herunder ingen reguleret minelukning og ingen genopretning, hvilket fører til ødelæggelse af økosystemer og jordbund. For litium vil den forventede stigning i dets anvendelse til batteriproduktion sandsynligvis medføre yderligere pres på udvindings- og raffineringsaktiviteter, og litium bør derfor medtages i anvendelsesområdet for forpligtelser til due diligence i forsyningskæden . Den forventede massive stigning i efterspørgslen efter batterier i Unionen bør ikke bidrage til en forøgelse af sådanne miljømæssige og sociale risici. (59) Kun få lande leverer disse råstoffer, og i nogle tilfælde kan lave forvaltningsstandarder forværre miljømæssige og sociale problemer. For kobolt , kobber, nikkel , jern og bauxit er minedrift og raffinering forbundet med en lang række sociale og miljømæssige problemer, herunder potentielle farer for miljøet og menneskers sundhed. Mens de sociale og miljømæssige virkninger er mindre alvorlige for naturlig grafit, udføres minedriften for en stor andels vedkommende af ikkeindustrielle og små minebedrifter, og den udføres primært under uformelle forhold, som kan medføre alvorlige sundheds- og miljømæssige virkninger, herunder ingen reguleret minelukning og ingen genopretning, hvilket fører til ødelæggelse af økosystemer og jordbund. For litium vil den forventede stigning i dets anvendelse til batteriproduktion sandsynligvis medføre yderligere pres på udvindings- og raffineringsaktiviteter, og litium bør derfor medtages i anvendelsesområdet for forpligtelser til due diligence i batteriværdikæden . Den forventede massive stigning i efterspørgslen efter batterier i Unionen bør ikke bidrage til en forøgelse af sådanne miljømæssige og sociale risici i udlandet .

Ændring 42

Forslag til forordning

Betragtning 60

Kommissionens forslag Ændring (60) Nogle af de pågældende råstoffer, f.eks. kobolt, litium og naturlig grafit, anses for kritiske råstoffer for Unionen (38) og EU's batteriøkosystem kan kun fungere hensigtsmæssigt, hvis de tilvejebringes bæredygtigt. (60) Nogle af de pågældende råstoffer, f.eks. bauxit, kobolt, litium og naturlig grafit, anses for kritiske råstoffer for Unionen (38), og EU's batteriøkosystem kan kun fungere hensigtsmæssigt, hvis de tilvejebringes bæredygtigt.

Ændring 43

Forslag til forordning

Betragtning 62

Kommissionens forslag Ændring (62) I Unionen blev der indført generelle krav til due diligence vedrørende visse mineraler og metaller ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/821 (39). Nævnte forordning omhandler imidlertid ikke de mineraler og materialer, der anvendes til produktion af batterier. (62) Ifølge FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder og OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder skal erhvervsdrivende gennemføre due diligence for at leve op til deres sociale ansvar vedrørende menneskerettigheder og miljøet. I Unionen blev der indført generelle krav til due diligence vedrørende visse mineraler og metaller ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/821 (39). Nævnte forordning omhandler imidlertid ikke de mineraler og materialer, der anvendes til produktion af batterier.

Ændring 44

Forslag til forordning

Betragtning 63

Kommissionens forslag Ændring (63) På baggrund af den forventede eksponentielle stigning i batteriefterspørgslen i Unionen bør erhvervsdrivende , der markedsfører batterier i Unionen , etablere en due diligence-ordning i forsyningskæden. Kravene bør derfor fastlægges, så de omhandler de sociale og miljømæssige risici, der er forbundet med råstofudvinding og -forarbejdning samt handel med visse råstoffer til produktion af batterier. (63) Ansvaret for at respektere menneskerettighederne, de sociale rettigheder, menneskers sundhed og miljøet bør gælde for alle fremstillingsaktiviteter og en økonomisk aktørs andre relaterede forretningsforbindelser i hele batteriværdikæden. På baggrund af den forventede eksponentielle stigning i batteriefterspørgslen i Unionen og det forhold , at udvinding og forarbejdning af samt handel med visse råstoffer, kemikalier og sekundære råstoffer , der anvendes i batteriproduktionen og forekommer i behandling af udtjente batterier, indebærer særlige risici, bør der derfor fastsættes visse krav til due diligence-processen for batteriværdikæden med henblik på at imødegå de sociale og miljømæssige risici, der er forbundet med udvinding og forarbejdning af samt handel med visse råstoffer , kemikalier og sekundære råstoffer til batteriproduktion, behandling af udtjente batterier , selve fremstillingsprocessen samt alle relaterede andre forretningsforbindelser .

Ændring 45

Forslag til forordning

Betragtning 64

Kommissionens forslag Ændring (64) Når en risikobaseret due diligence-ordning indføres, bør den baseres på internationalt anerkendte due diligence-principper som f.eks. de ti principper i FN's Global Compact (40), Guidelines for Social Life Cycle Assessment of Products (41), ILO's trepartserklæring om principperne for multinationale virksomheder og socialpolitik (42) og OECD's Due Diligence Guidance for Responsible Business Conduct (RBC) (43), som afspejler en fælles forståelse mellem regeringer og interessenter, og bør tilpasses hver erhvervsdrivendes specifikke kontekst og omstændigheder. Med hensyn til udvindingen af, forarbejdningen af og handelen med naturlige mineraler, der anvendes til batteriproduktion, repræsenterer OECD's Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains of Minerals from Conflict-Affected and High-Risk Areas (44) (»OECD's due diligence-retningslinjer«) en mangeårig indsats fra regeringers og interessenters side for at indføre god praksis på dette område. (64) Når en risikobaseret due diligence-procedure indføres, bør den baseres på internationalt anerkendte due diligence-standarder og -principper i FN's Guiding Principles on Business and Human Rights, de ti principper i FN's Global Compact (40), Guidelines for Social Life Cycle Assessment of Products (41), ILO's trepartserklæring om principperne for multinationale virksomheder og socialpolitik (42) , OECD's Guidelines for Multinational Enterprises og OECD's Due Diligence Guidance for Responsible Business Conduct (RBC) (43), som afspejler en fælles forståelse mellem regeringer og interessenter, og bør tilpasses hver erhvervsdrivendes specifikke kontekst og omstændigheder. Med hensyn til udvindingen af, forarbejdningen af og handelen med naturlige mineraler fra højrisikoområder , der anvendes til batteriproduktion, repræsenterer OECD's Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains of Minerals from Conflict-Affected and High-Risk Areas (44) (»OECD's due diligence-retningslinjer«) en internationalt anerkendt standard, som omhandler specifikke risici for alvorlige menneskerettighedskrænkelser relateret til tilvejebringelse af og handel med visse råstoffer i forbindelse med konflikter, og en mangeårig indsats fra regeringers og interessenters side for at indføre god praksis på dette område.

Ændring 46

Forslag til forordning

Betragtning 65

Kommissionens forslag Ændring (65) Ifølge OECD's due diligence-retningslinjer (45) er due diligence en løbende, proaktiv og reaktiv proces, hvorigennem virksomheder kan sikre, at de respekterer menneskerettighederne og ikke bidrager til konflikt (46). Risikobaseret due diligence er de skridt, som virksomheder bør tage for at identificere og imødegå faktiske eller potentielle risici med henblik på at forhindre eller afbøde negative virkninger forbundet med deres aktiviteter eller tilvejebringelsesbeslutninger . En virksomhed kan vurdere den risiko, der er forbundet med dens aktiviteter og forbindelser, og vedtage risikobegrænsende foranstaltninger ud fra relevante standarder, der er fastsat i national ret og folkeretten, internationale organisationers henstillinger vedrørende ansvarlig forretningsskik, regeringsstøttede værktøjer, frivillige initiativer i den private sektor og virksomhedens interne ordninger og systemer. Denne tilgang hjælper også med at tilpasse due diligence-arbejdet til omfanget af virksomhedens aktiviteter eller forsyningskæde. (65) Ifølge FN's, ILO's og OECD's standarder er due diligence en løbende, proaktiv og reaktiv proces, hvorigennem virksomheder kan sikre, at de respekterer menneskerettighederne og miljøet og ikke bidrager til konflikt (46). Risikobaseret due diligence er de skridt, som virksomheder bør tage for at kortlægge, forhindre, indstille, afbøde og redegøre for negative virkninger forbundet med deres aktiviteter eller tilvejebringelsesbeslutninger. Erhvervsdrivende bør afholde oplyste, virkningsfulde og meningsgivende høringer med berørte interessegrupper. En virksomhed kan vurdere den risiko, der er forbundet med dens aktiviteter og forbindelser, og vedtage risikobegrænsende foranstaltninger , hvilket kan indbefatte krav om yderligere information, forhandling med henblik på at rette op på situationen, suspension eller opsigelse af aftale med leverandørerne, ud fra relevante standarder, der er fastsat i national ret og folkeretten, internationale organisationers henstillinger vedrørende ansvarlig forretningsskik, regeringsstøttede værktøjer, frivillige initiativer i den private sektor og virksomhedens interne ordninger og systemer. Denne tilgang hjælper også med at tilpasse due diligence-arbejdet til omfanget af virksomhedens aktiviteter eller forsyningskæde. Der bør gælde krav om due diligence i batteriværdikæden for alle erhvervsdrivende, herunder onlineplatforme, der markedsfører batterier på det europæiske marked.

Ændring 47

Forslag til forordning

Betragtning 65 a (ny)

Kommissionens forslag Ændring (65a) Selv om due diligence-ordninger i den private sektor kan støtte erhvervsdrivende i deres due diligence, bør de erhvervsdrivende være individuelt ansvarlige for at overholde de forpligtelser til due diligence i batteriværdikæden, der er fastsat i denne forordning.

Ændring 48

Forslag til forordning

Betragtning 65 b (ny)

Kommissionens forslag Ændring (65b) Der bør af medlemsstaterne ydes specifik teknisk assistance til erhvervsdrivende, navnlig små og mellemstore virksomheder, således at de sættes i stand til at opfylde deres krav til due diligence i batteriværdikæden.

Ændring 49

Forslag til forordning

Betragtning 66

Kommissionens forslag Ændring (66) Obligatoriske due diligence-ordninger i forsyningskæden bør vedtages eller ændres og i det mindste omhandle de mest udbredte kategorier af sociale og miljømæssige risici. Dette bør omfatte de nuværende og forventede virkninger på dels det sociale liv, navnlig menneskerettigheder, menneskers sundhed og sikkerhed samt sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og arbejdstagerrettigheder, og dels miljøet, navnlig vandanvendelse, jordbundsbeskyttelse, luftforurening og biodiversitet, herunder samfundsliv. (66) Obligatoriske due diligence-ordninger i batteriværdikæden bør vedtages eller ændres og i det mindste omhandle de mest udbredte kategorier af sociale og miljømæssige risici. Dette bør omfatte de nuværende og forventede virkninger på dels det sociale liv, navnlig menneskerettigheder, menneskers sundhed og sikkerhed samt sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og arbejdstagerrettigheder, og dels miljøet, navnlig vandanvendelse, jordbundsbeskyttelse, luftforurening , klimaændringer og biodiversitet, herunder samfundsliv.

Ændring 50

Forslag til forordning

Betragtning 67

Kommissionens forslag Ændring (67) Med hensyn til de sociale risikokategorier bør due diligence-ordningerne omhandle risiciene i batteriforsyningskæden vedrørende beskyttelse af menneskerettigheder, herunder menneskers sundhed, beskyttelse af børn og ligestilling mellem kønnene, i overensstemmelse med folkeretten om menneskerettigheder (47). Due diligence-ordningerne bør omfatte oplysninger om, hvordan den erhvervsdrivende har bidraget til at forebygge krænkelser af menneskerettighederne, og om de instrumenter, der er indført i den erhvervsdrivendes organisation for at bekæmpe korruption og bestikkelse. Due diligence-ordningerne bør også sikre korrekt gennemførelse af reglerne i Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) grundlæggende konventioner (48), jf. bilag I til ILO's trepartserklæring. (67) Med hensyn til de sociale risikokategorier bør due diligence-ordningerne i batteriværdikæden omhandle risiciene i batteriværdikæden vedrørende beskyttelse af menneskerettigheder, herunder menneskers sundhed, oprindelige folks rettigheder, beskyttelse af børn og ligestilling mellem kønnene, i overensstemmelse med folkeretten om menneskerettigheder (47). Due diligence-ordningerne i batteriværdikæden bør omfatte oplysninger om, hvordan den erhvervsdrivende har bidraget til at forebygge krænkelser af menneskerettighederne, og om de instrumenter, der er indført i den erhvervsdrivendes organisation for at bekæmpe korruption og bestikkelse. Due diligence-ordningerne i batteriværdikæden bør også sikre korrekt gennemførelse af reglerne i Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) grundlæggende konventioner (48), jf. bilag I til ILO's trepartserklæring.

Ændring 51

Forslag til forordning

Betragtning 68

Kommissionens forslag Ændring (68) Med hensyn til de miljømæssige risikokategorier bør due diligence-ordningerne omhandle risiciene i batteriforsyningskæden vedrørende beskyttelse af det naturlige miljø og den biologiske diversitet i overensstemmelse med konventionen om den biologiske mangfoldighed (49), som også omfatter hensynet til lokalsamfund og beskyttelsen og udviklingen af disse samfund. (68) Med hensyn til de miljømæssige risikokategorier bør due diligence-ordningerne i batteriværdikæden omhandle risiciene i batteriværdikæden vedrørende beskyttelse af det naturlige miljø og den biologiske diversitet i overensstemmelse med konventionen om den biologiske mangfoldighed (49), som også omfatter hensynet til lokalsamfund og beskyttelsen og udviklingen af disse samfund. De bør også omhandle risiciene i forbindelse med klimaændringer i overensstemmelse med Parisaftalen og dens mål om at begrænse den globale opvarmning til under 1,5 oC sammenlignet med det førindustrielle niveau samt miljørisici, der er omfattet af andre internationale miljøkonventioner.

Ændring 52

Forslag til forordning

Betragtning 69

Kommissionens forslag Ændring (69) Forpligtelserne til due diligence i forsyningskæden vedrørende identifikation og afbødning af de sociale og miljømæssige risici, der er forbundet med de råstoffer, der anvendes til produktion af batterier, bør bidrage til gennemførelsen af UNEP-resolution nr. 19 »Mineral Resource Governance«, som anerkender minesektorens vigtige bidrag til opfyldelsen af målene i 2030-dagsordenen og målene for bæredygtig udvikling. (69) Forpligtelserne til due diligence i batteriværdikæden vedrørende identifikation og afbødning af de sociale og miljømæssige risici, der er forbundet med de råstoffer, der anvendes til produktion af batterier, bør bidrage til gennemførelsen af UNEP-resolution nr. 19 »Mineral Resource Governance«, som anerkender minesektorens vigtige bidrag til opfyldelsen af målene i 2030-dagsordenen og målene for bæredygtig udvikling.

Ændring 53

Forslag til forordning

Betragtning 69 a (ny)

Kommissionens forslag Ændring (69a) Selv om der er udvist due diligence, kan der ikke desto mindre opstå skade. Erhvervsdrivende bør aktivt udbedre sådanne skader, enten på egen hånd eller i samarbejde med andre aktører. Sådanne erhvervsdrivende bør holdes ansvarlige for negative virkninger, som de selv eller de enheder, som de kontrollerer eller er i stand til at kontrollere, har forårsaget eller bidraget til at forårsage. De parter, der påvirkes negativt, bør være berettiget til udbedring og have adgang til domstolsprøvelse.

Ændring 54

Forslag til forordning

Betragtning 70

Kommissionens forslag Ændring (70) Andre EU-retsakter, der fastsætter krav vedrørende due diligence i forsyningskæden , bør finde anvendelse, for så vidt som specifikke bestemmelser med samme mål, art og virkning ikke vedtages ved denne forordning, som kan tilpasses i lyset af fremtidige lovgivningsændringer. (70) Andre EU-retsakter, der fastsætter krav vedrørende due diligence, bør finde anvendelse på både EU-baserede virksomheder og virksomheder etableret uden for Unionen, som agter at markedsføre batterier på fælleskabsmarkedet, for således at sikre lige konkurrencevilkår , for så vidt som specifikke bestemmelser med samme mål, art og virkning ikke vedtages ved denne forordning, som kan tilpasses i lyset af fremtidige lovgivningsændringer.

Ændring 55

Forslag til forordning

Betragtning 71

Kommissionens forslag Ændring (71) For at sikre tilpasning til udviklingen i batteriværdikæden, herunder ændringer i omfanget og arten af de relevante miljømæssige og sociale risici, og til det tekniske og videnskabelige fremskridt inden for batterier og batterikemi bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår ændring af listen over råstoffer og risikokategorier og kravene til due diligence i forsyningskæden . (71) For at sikre tilpasning til udviklingen i batteriværdikæden, herunder ændringer i omfanget og arten af de relevante miljømæssige og sociale risici, og til det tekniske og videnskabelige fremskridt inden for batterier og batterikemi bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår ændring af listen over råstoffer og risikokategorier og kravene til due diligence i batteriværdikæden .

Ændring 56

Forslag til forordning

Betragtning 71 a (ny)

Kommissionens forslag Ændring (71a) Hvis der vedtages fremtidig EU-lovgivning, der fastsætter generelle regler for bæredygtig virksomhedsledelse og due diligence, bør Kommissionen vurdere, om den pågældende nye EU-lovgivning kræver ændring af artikel 39, stk. 2-5, eller af bilag X eller begge dele. Beføjelsen til at vedtage retsakter bør delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår ændring af disse bestemmelser.

Ændring 57

Forslag til forordning

Betragtning 72

Kommissionens forslag Ændring (72) Der er behov for harmoniserede regler for affaldshåndtering for at sikre, at producenter og andre erhvervsdrivende er omfattet af de samme regler på tværs af medlemsstaterne i forbindelse med gennemførelsen af det udvidede producentansvar for batterier. For at opnå et højt niveau af materialenyttiggørelse er det nødvendigt at maksimere særskilt indsamling af udtjente batterier og sikre, at alle indsamlede batterier genvindes gennem processer, der opfylder fælles minimumskrav til genvindingseffektivitet. I evalueringen af direktiv 2006/66/EF blev det konstateret, at direktivet ikke er tilstrækkeligt detaljeret i dets bestemmelser, hvilket fører til en uensartet gennemførelse og skaber betydelige hindringer for genvindingsmarkedernes funktion og suboptimale genvindingsniveauer. Følgelig bør mere detaljerede og harmoniserede regler kunne forhindre en forvridning af markedet for indsamling, behandling og genvinding af udtjente batterier, sikre en ensartet gennemførelse af kravene i Unionen, harmonisere kvaliteten af de affaldshåndteringsydelser, der leveres af erhvervsdrivende, og fremme markederne for sekundære råstoffer. (72) Der er behov for harmoniserede regler for affaldshåndtering for at sikre, at producenter og andre erhvervsdrivende er omfattet af de samme regler på tværs af medlemsstaterne i forbindelse med gennemførelsen af det udvidede producentansvar for batterier og for at sikre et højt beskyttelsesniveau for menneskers sundhed og miljøet i hele Unionen. Udvidet producentansvar kan bidrage til at reducere det samlede ressourceforbrug, navnlig ved at reducere produktionen af batteriaffald og de negative virkninger, der er forbundet med håndteringen af batteriaffald . For at opnå et højt niveau af materialenyttiggørelse er det nødvendigt at maksimere særskilt indsamling af udtjente batterier og sikre, at alle indsamlede batterier genvindes gennem processer, der opfylder fælles minimumskrav til genvindingseffektivitet. I evalueringen af direktiv 2006/66/EF blev det konstateret, at direktivet ikke er tilstrækkeligt detaljeret i dets bestemmelser, hvilket fører til en uensartet gennemførelse og skaber betydelige hindringer for genvindingsmarkedernes funktion og suboptimale genvindingsniveauer. Følgelig bør mere detaljerede og harmoniserede regler kunne forhindre en forvridning af markedet for indsamling, behandling og genvinding af udtjente batterier, sikre en ensartet gennemførelse af kravene i Unionen, harmonisere kvaliteten af de affaldshåndteringsydelser, der leveres af erhvervsdrivende, og fremme markederne for sekundære råstoffer.

Ændring 58

Forslag til forordning

Betragtning 73

Kommissionens forslag Ændring (73) Denne forordning bygger på de bestemmelser om og generelle principper for affaldshåndtering, der er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF (50), som bør tilpasses for at afspejle den specifikke situation for batterier . For at indsamlingen af udtjente batterier kan tilrettelægges på den mest effektive måde, er det vigtigt, at dette sker i tæt tilknytning til det sted, hvor batterierne sælges i en medlemsstat, og tæt på slutbrugeren. Udtjente batterier kan også indsamles både sammen med affald af elektrisk og elektronisk udstyr og udrangerede køretøjer i forbindelse med nationale indsamlingsordninger, der er iværksat på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/19/EU (51) og direktiv 2000/53/EF. I den nugældende forordning fastsættes der specifikke regler for batterier, men der er behov for en sammenhængende og supplerende tilgang, som bygger på og yderligere harmoniserer eksisterende affaldshåndteringsstrukturer. Følgelig og med henblik på effektivt at indføre udvidet producentansvar i forbindelse med affaldshåndtering bør der fastsættes forpligtelser med hensyn til den medlemsstat, hvor batterier første gang gøres tilgængelige på markedet. (73) Denne forordning bygger på de bestemmelser om og generelle principper for affaldshåndtering, der er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF (50), som bør tilpasses for at afspejle den specifikke art af batteriaffald . For at indsamlingen af udtjente batterier kan tilrettelægges på den mest effektive måde, er det vigtigt, at dette sker i tæt tilknytning til det sted, hvor batterierne sælges i en medlemsstat, og tæt på slutbrugeren . Udtjente batterier bør indsamles særskilt fra andre affaldsstrømme såsom metaller, papir og pap, glas, plast, træ, tekstiler og bioaffald . Udtjente batterier kan også indsamles både sammen med affald af elektrisk og elektronisk udstyr og udrangerede køretøjer i forbindelse med nationale indsamlingsordninger, der er iværksat på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/19/EU (51) og direktiv 2000/53/EF. I den nugældende forordning fastsættes der specifikke regler for batterier, men der er behov for en sammenhængende og supplerende tilgang, som bygger på og yderligere harmoniserer eksisterende affaldshåndteringsstrukturer. Følgelig og med henblik på effektivt at indføre udvidet producentansvar i forbindelse med affaldshåndtering bør der fastsættes forpligtelser med hensyn til den medlemsstat, hvor batterier første gang gøres tilgængelige på markedet.

Ændring 59

Forslag til forordning

Betragtning 76

Kommissionens forslag Ændring (76) Producenterne bør have udvidet producentansvar for håndteringen af deres udtjente batterier i bortskaffelsesfasen. De bør følgelig finansiere omkostningerne til indsamling , behandling og genvinding af alle indsamlede batterier , til rapportering om batterier og udtjente batterier og til forsyning af slutbrugerne og affaldsoperatørerne med oplysninger om batterierne og den hensigtsmæssige genanvendelse og håndtering af udtjente batterier. Forpligtelserne vedrørende udvidet producentansvar bør finde anvendelse på alle former for levering, herunder fjernsalg. Producenterne bør kunne opfylde disse forpligtelser kollektivt gennem producentansvarsorganisationer, der påtager sig ansvaret på deres vegne. Producenterne eller producentansvarsorganisationerne bør være omfattet af et krav om godkendelse, og de bør dokumentere, at de har finansielle midler til at dække de omkostninger, der er forbundet med det udvidede producentansvar. Hvis det er nødvendigt for at undgå forvridning af det indre marked og for at sikre ensartede betingelser for modulering af producenternes finansielle bidrag til producentansvarsorganisationer, bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. (76) Producenterne bør have udvidet producentansvar for håndteringen af deres udtjente batterier i bortskaffelsesfasen. Det bør bestå af et sæt regler, der fastsætter specifikke operationelle og finansielle forpligtelser for producenter af produkter, hvor producentens ansvar udvides til at omfatte et produkts livscyklus efter forbrugerleddet. De bør derfor som minimum finansiere de omkostninger , der er omhandlet i artikel 8a, stk. 4, litra a), i direktiv 2008/98/EF, herunder omkostninger til tilrettelæggelse af særskilt indsamling, forberedelse til ændring af anvendelse og genfremstilling, behandling, forberedelse med henblik på genbrug og genvinding af udtjente batterier, rapportering om batterier og udtjente batterier og oplysningskampagner for at tilskynde slutbrugerne til at bortskaffe udtjente batterier på en passende måde . Forpligtelserne vedrørende udvidet producentansvar bør finde anvendelse på alle former for levering, herunder fjernsalg og onlinesalg . Producenterne bør kunne opfylde disse forpligtelser kollektivt gennem producentansvarsorganisationer, der påtager sig ansvaret på deres vegne. Producenterne eller producentansvarsorganisationerne bør være omfattet af et krav om godkendelse, og de bør dokumentere, at de har finansielle midler til at dække de omkostninger, der er forbundet med det udvidede producentansvar. Hvis det er nødvendigt for at undgå forvridning af det indre marked og for at sikre ensartede betingelser for modulering af producenternes finansielle bidrag til producentansvarsorganisationer, bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser.

Ændring 60

Forslag til forordning

Betragtning 76 a (ny)

Kommissionens forslag Ændring (76a) Indførelsen af krav om producentansvar bør bidrage til at reducere omkostningerne og fremme resultater samt sikre lige vilkår, herunder for små og mellemstore virksomheder og e-handelsvirksomheder, og undgå hindringer for et velfungerende indre marked. De bør også bidrage til, at omkostningerne ved udtjente produkter medtages i produktpriserne, og give producenterne incitamenter til opfylde bestemmelser om bæredygtighed ved udformningen af deres produkter. Generelt bør sådanne krav forbedre forvaltningen og gennemsigtigheden af ordninger for udvidet producentansvar og mindske risikoen for, at der opstår interessekonflikter mellem organisationer for udvidet producentansvar og de affaldsoperatører, de indgår kontrakt med. Kravene bør gælde for både nye og eksisterende ordninger for udvidet producentansvar.

Ændring 61

Forslag til forordning

Betragtning 77

Kommissionens forslag Ændring (77) Denne forordning bør omhandle det udvidede producentansvar for batterier fuldt ud, og derfor bør de regler vedrørende ordninger for udvidet producentansvar, der er fastlagt i direktiv 2008/98/EF, ikke finde anvendelse på batterier . (77) Denne forordning bør omhandle det udvidede producentansvar for batterier fuldt ud og bør derfor anses for et supplement til de regler vedrørende ordninger for udvidet producentansvar, der er fastlagt i direktiv 2008/98/EF, som bør forstås som minimumskrav .

Ændring 62

Forslag til forordning

Betragtning 78

Kommissionens forslag Ændring (78) For at sikre genvinding af høj kvalitet i batteriforsyningskæderne , fremme udbredelsen af sekundære råstoffer af høj kvalitet og beskytte miljøet bør et højt niveau af indsamling og genvinding af udtjente batterier være reglen. Indsamlingen af udtjente batterier er et grundlæggende afgørende skridt i indsatsen for at lukke kredsløbet for værdifulde materialer i batterier gennem deres genvinding og til at bevare batteriværdikæden i Unionen og derved lette adgangen til nyttiggjorte materialer, som kan anvendes til produktion af nye produkter. (78) For at sikre genvinding af høj kvalitet i batteriværdikæderne , fremme udbredelsen af sekundære råstoffer af høj kvalitet og beskytte miljøet bør et højt niveau af indsamling og genvinding af udtjente batterier være reglen. Indsamlingen af udtjente batterier er et grundlæggende afgørende skridt i indsatsen for at lukke kredsløbet for værdifulde materialer i batterier gennem deres genvinding og til at bevare batteriværdikæden i Unionen og styrke dens strategiske autonomi i denne sektor og derved lette adgangen til nyttiggjorte materialer, som kan anvendes til produktion af nye produkter. Passende foranstaltninger vedrørende indsamling, behandling, forberedelse med henblik på genbrug, forberedelse til ændring af anvendelse og genanvendelse af udtjente batterier bør indgå i de nationale affaldshåndteringsplaner. Medlemsstaternes affaldshåndteringsplaner bør derfor ajourføres på grundlag af bestemmelserne i denne forordning.

Ændring 63

Forslag til forordning

Betragtning 79

Kommissionens forslag Ændring (79) Producenter af alle batterier bør være ansvarlige for finansieringen og organiseringen af særskilt indsamling af udtjente batterier. Det bør de gøre ved at oprette et indsamlingsnetværk, som dækker medlemsstaternes samlede område, som er tæt på slutbrugeren, og som ikke kun er rettet mod områder og batterier, hvor indsamlingen er rentabel. Indsamlingsnetværket bør omfatte alle distributører, godkendte anlæg til behandling af affald af elektrisk og elektronisk udstyr og udrangerede køretøjer, genbrugsstationer og andre aktører på eget initiativ, f.eks. offentlige myndigheder og skoler. Med henblik på at verificere og forbedre indsamlingsnetværkets og oplysningskampagnernes effektivitet bør der regelmæssigt udføres undersøgelser af sammensætningen på mindst NUTS 2-niveau (53) af indsamlet blandet kommunalt affald og affald af elektrisk og elektronisk udstyr med henblik på at bestemme mængden af udtjente bærbare batterier deri. (79) Producenter af alle batterier bør være ansvarlige for finansieringen eller finansieringen og organiseringen af særskilt indsamling af udtjente batterier. Det bør de gøre ved at oprette et tilbagetagnings- og indsamlingsnetværk, som dækker medlemsstaternes samlede område, som er tæt på slutbrugeren, og som ikke kun er rettet mod områder og batterier, hvor indsamlingen er rentabel. Indsamlingsnetværket bør omfatte alle distributører, godkendte anlæg til behandling af affald af elektrisk og elektronisk udstyr og udrangerede køretøjer, genbrugsstationer og andre aktører på eget initiativ, f.eks. offentlige myndigheder og skoler. Med henblik på at verificere og forbedre indsamlingsnetværkets og oplysningskampagnernes effektivitet bør der regelmæssigt udføres undersøgelser af sammensætningen på mindst NUTS 2-niveau (53) af indsamlet blandet kommunalt affald og affald af elektrisk og elektronisk udstyr med henblik på at bestemme mængden af udtjente bærbare batterier deri.

Ændring 64

Forslag til forordning

Betragtning 81

Kommissionens forslag Ændring (81) I betragtning af de miljøvirkninger og det tab af materialer, der opstår, hvis udtjente batterier ikke indsamles særskilt og følgelig ikke behandles på en miljømæssigt forsvarlig måde, bør det indsamlingsmål, der allerede er fastsat i direktiv 2006/66/EF, fortsat finde anvendelse og gradvist hæves. I henhold til denne forordning omfatter bærbare batterier også batterier, der driver lette transportmidler. Da den aktuelle stigning i salget af denne batteritype gør det vanskeligt at beregne den mængde af disse batterier, der markedsføres og indsamles efter endt levetid, bør disse batterier udelukkes fra den nuværende indsamlings procent for bærbare batterier. Denne udelukkelse bør revideres sammen med indsamlingsprocenten for udtjente bærbare batterier, og dette kan også omfatte ændringer i metoden til beregning af indsamlingsprocenten for bærbare batterier. Kommissionen udarbejder en rapport til støtte for disse revisioner. (81) I betragtning af de miljøvirkninger og det tab af materialer, der opstår, hvis udtjente batterier ikke indsamles særskilt og følgelig ikke behandles på en miljømæssigt forsvarlig måde, bør det indsamlingsmål, der allerede er fastsat i direktiv 2006/66/EF, fortsat finde anvendelse og gradvist hæves. For at maksimere indsamling en og mindske sikkerhedsrisiciene bør gennemførligheden af og de potentielle fordele ved at etablere et pantsystem for batterier på EU-plan, navnlig for bærbare batterier til almindelig anvendelse, vurderes . Nationale pantsystemer bør ikke forhindre en vedtagelse af harmoniserede systemer på tværs af Unionen.

Ændring 65

Forslag til forordning

Betragtning 82 a (ny)

Kommissionens forslag Ændring (82a) For at ajourføre metoden til beregning og kontrol af indsamlingsmålet for udtjente batterier fra lette transportmidler med henblik på at afspejle den mængde, der er til rådighed til indsamling, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Det er afgørende, at den nye metode opretholder eller øger det miljømæssige ambitionsniveau med hensyn til indsamling af udtjente batterier i forhold til den eksisterende metode.

Ændring 66

Forslag til forordning

Betragtning 82 b (ny)

Kommissionens forslag Ændring (82b) Kommissionen bør også overveje at indføre en metode til beregning af de særskilte indsamlingsmål med henblik på at afspejle den mængde af udtjente bærbare batterier, der kan indsamles. Det er afgørende, at den nye metode opretholder eller øger det miljømæssige ambitionsniveau med hensyn til indsamling af udtjente batterier i forhold til den eksisterende metode.

Ændring 67

Forslag til forordning

Betragtning 84

Kommissionens forslag Ændring (84) På baggrund af det affaldshierarki, der er etableret ved artikel 4 i direktiv 2008/98/EF, som prioriterer forebyggelse, forberedelse med henblik på genanvendelse og genvinding, og i overensstemmelse med artikel 11, stk. 4, i direktiv 2008/98/EF og artikel 5, stk. 3, litra f), i direktiv 1999/31/EF (54) bør indsamlede batterier ikke forbrændes eller bortskaffes ved deponering . (84) På baggrund af det affaldshierarki, der er etableret ved artikel 4 i direktiv 2008/98/EF, som prioriterer forebyggelse, forberedelse med henblik på genbrug og genanvendelse, og i overensstemmelse med artikel 11, stk. 4, i direktiv 2008/98/EF og artikel 5, stk. 3, litra f), i direktiv 1999/31/EF (54) bør indsamlede batterier ikke være genstand for energiudnyttelse eller bortskaffelse .

Ændring 68

Forslag til forordning

Betragtning 87

Kommissionens forslag Ændring (87) Behandlingen og genvindingen af udtjente batterier bør kun finde sted uden for den pågældende medlemsstat eller uden for Unionen, såfremt transporten heraf finder sted i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1013/2006 (58) og Kommissionens forordning (EF) nr. 1418/2007 (59), og såfremt behandlings- og genvindingsaktiviteterne opfylder de krav, der gælder for denne type affald, i overensstemmelse med deres klassificering i Kommissionens beslutning 2000/532/EF, som ændret (60). Denne beslutning, som ændret, bør revideres for at afspejle alle batterikemier. Hvis en sådan behandling eller genvinding finder sted uden for Unionen, bør den erhvervsdrivende, for hvem den udføres, have pligt til at aflægge rapport herom til den kompetente myndighed i den pågældende medlemsstat og til at dokumentere, at behandlingen er blevet foretaget på betingelser svarende til betingelserne i denne forordning, hvis den skal medregnes i genvindingseffektiviteten og -målene. For at fastlægge, hvilke krav til sådan behandling der bør anses for tilsvarende, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår fastlæggelse af detaljerede bestemmelser med kriterier for vurderingen af tilsvarende omstændigheder. (87) Behandlingen, forberedelsen med henblik på genbrug, forberedelsen til ændring af anvendelse og genvindingen af udtjente batterier bør kun finde sted uden for den pågældende medlemsstat eller uden for Unionen, såfremt transporten heraf finder sted i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1013/2006 (58) og Kommissionens forordning (EF) nr. 1418/2007 (59), og såfremt behandlings- og genvindingsaktiviteterne opfylder de krav, der gælder for denne type affald, i overensstemmelse med deres klassificering i Kommissionens beslutning 2000/532/EF, som ændret (60). Denne beslutning, som ændret, bør revideres for at afspejle alle batterikemier , herunder tilføjelse af koder for udtjente litiumionbatterier, for at lette korrekt sortering og indberetning af udtjente litiumionbatterier . Hvis en sådan behandling eller genvinding finder sted uden for Unionen, bør den erhvervsdrivende, for hvem den udføres, have pligt til at aflægge rapport herom til den kompetente myndighed i den pågældende medlemsstat og til at dokumentere med dokumentation godkendt af den kompetente myndighed i bestemmelseslandet , at behandlingen er blevet foretaget på betingelser svarende til betingelserne i denne forordning og relevante krav vedrørende beskyttelse af miljøet og menneskers sundhed i anden EU-lovgivning , hvis den skal medregnes i genvindingseffektiviteten og -målene. For at fastlægge, hvilke krav til sådan behandling der bør anses for tilsvarende, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår fastlæggelse af detaljerede bestemmelser med kriterier for vurderingen af tilsvarende omstændigheder.

Ændring 69

Forslag til forordning

Betragtning 87 a (ny)

Kommissionens forslag Ændring (87a) Hvis udtjente batterier eksporteres fra Unionen med henblik på forberedelse med henblik på genbrug, forberedelse med henblik på ændring af anvendelsen eller genanvendelse, bør medlemsstaternes kompetente myndigheder gøre ef