Forslag til Raadets beslutning om et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling inden for informationsteknologi (1994-1998) (94/C 228/03) (Tekst af betydning for EOES) KOM(94) 68 endelig udg. - 94/0081(CNS)

(Forelagt af Kommissionen den 30. marts 1994)

RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 130 I, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg, og

ud fra foelgende betragtninger:

Raadet og Europa-Parlamentet har ved afgoerelse . . ./ . . ./EF vedtaget et fjerde rammeprogram om Det Europaeiske Faellesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (i det foelgende benaevnt FTU) for perioden 1994-1998, som bl.a. fastsaetter, hvilke aktiviteter der skal gennemfoeres inden for informationsteknologi; naervaerende beslutning skal traeffes i lyset af den i praeamblen til ovennaevnte afgoerelse anfoerte begrundelse;

ifoelge traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal rammeprogrammet ivaerksaettes ved hjaelp af saerprogrammer, der udarbejdes inden for hver enkelt af de foranstaltninger, som det bestaar af; i hvert saerprogram angives de naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse, varigheden af dette og de midler, der skoennes noedvendige hertil;

naervaerende program gennemfoeres hovedsagelig ved hjaelp af aktiviteter med omkostningsdeling, samordnede aktiviteter, forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger;

i henhold til traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal der foretages et skoen over de finansielle midler, der er noedvendige til gennemfoerelsen af dette saerprogram; de endelige beloeb vedtages af budgetmyndigheden i overensstemmelse med den relative prioritering af det omraade, der er omfattet af naervaerende program, inden for den foerste foranstaltning i det fjerde rammeprogram;

i henhold til afgoerelse . . ./ . . ./EF (det fjerde rammeprogram) skal det samlede maksimale beloeb til det fjerde rammeprogram tages op til fornyet overvejelse senest den 30. juni 1996 med henblik paa en forhoejelse; det beloeb der skoennes noedvendigt til genemfoerelsen af dette program vil kunne forhoejes som foelge af denne revision;

informationsteknologierne integreres i stadig stigende grad i industrien, servicesektoren og andre oekonomiske og sociale aktiviteter; de er uundvaerlige for den fremspirende informationsinfrastruktur og vitale for alle industri- og servicevirksomheders konkurrenceevne; de bidrager til at forbedre livskvaliteten og arbejdsvilkaarene; de kraever en stor forsknings- og udviklingsindsats, der noedvendiggoer et internationalt samarbejde, udbredelse og oeget udnyttelse af resultaterne samt uddannelse; omraaderne softwareteknologi, komponent- og subsystemteknologi, multimedieteknologi, aabne mikroprocessorsystemer, hoejperformant databehandling og netkommunikation, teknologi til stoette for virksomhedsprocesser, integration i fabrikationen og den dertil knyttede langsigtede forskning betragtes som saerlig vigtige i henhold til afgoerelse . . ./ . . ./EF (det fjerde rammeprogram);

dette program kan yde et vaesentligt bidrag til et fornyet opsving i vaeksten, oeget konkurrenceevne og stoerre beskaeftigelse i Faellesskabet, som anfoert i hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse (1);

indholdet i det fjerde rammeprogram om Faellesskabets FTU-indsats er fastlagt i overensstemmelse med naerhedsprincippet; i naervaerende saerprogram fastlaegges indholdet af de aktiviteter, der i overensstemmelse med dette princip skal gennemfoeres inden for informationsteknologi;

i henhold til afgoerelse . . ./ . . ./EF (det fjerde rammeprogram) er Faellesskabets handling blandt andet begrundet, saafremt forskningen bidrager til oeget oekonomisk og social samhoerighed i Faellesskabet og fremmer en global harmonisk udvikling heraf under fuld hensyntagen til den teknisk-videnskabelige kvalitet; dette program anses for at bidrage til gennemfoerelsen af disse maal;

dette program og gennemfoerelsen heraf bidrager til at styrke samvirket mellem de FTU-aktiviteter, der gennemfoeres inden for informationsteknologi af forskningscentre, universiteter og virksomheder, herunder navnlig smaa og mellemstore virksomheder, der er etableret i medlemsstater, og mellem disse og Faellesskabets tilsvarende FTU-aktiviteter;

de regler for virksomheders, universiteters og forskningscentres (herunder FFC's) deltagelse og de regler for formidling af forskningsresultaterne, der er fastsat i de bestemmelser, der er omhandlet artikel 130 J, finder anvendelse paa dette saerprogram;

ved gennemfoerelsen af dette program kan internationalt samarbejde, ud over associeringen af lande omfattet af aftalen om Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade (EOES), endvidere, i overensstemmelse med artikel 130 M, vise sig hensigtsmaessig med andre tredjelande og internationale organisationer;

gennemfoerelsen af dette program omfatter ogsaa formidling og udnyttelse af FTU-resultater, navnlig over for smaa og mellemstore virksomheder, herunder navnlig virksomheder, der ligger i de medlemsstater eller regioner, der deltager mindst i programmet, samt tilskyndelse til forskermobilitet og -uddannelse, som udvikles inden for dette program og i det omfang, det er noedvendigt af hensyn til en tilfredsstillende gennemfoerelse;

ved gennemfoerelsen af dette program er det noedvendigt at fastsaette foranstaltninger, som fremmer smaa og mellemstore virksomheders deltagelse, navnlig ved teknologistimulerende foranstaltninger;

der boer foretages en vurdering af de oekonomiske, sociale og miljoemaessige virkninger samt de eventuelle teknologiske risici ved de aktiviteter, der gennemfoeres under dette program;

der boer for det foerste foretages en loebende og systematisk undersoegelse af, hvor langt gennemfoerelsen af dette program er naaet, saa det om noedvendigt kan tilpasses til den videnskabelige og teknologiske udvikling inden for dette omraade; der boer for det andet paa et passende tidspunkt foretages en uafhaengig evaluering af resultaterne fra programmet, saaledes at alle fornoedne data er til raadighed ved fastlaeggelsen af maalene for det femte rammeprogram; endelig boer der, naar programmet er afsluttet, foretages en sidste evaluering af de resultater, der er opnaaet, sammenholdt med de maal, der er fastsat i denne beslutning;

FFC kan deltage i indirekte aktiviteter omfattet af dette program;

FFC bidrager via sit eget program for direkte aktiviteter ogsaa til gennemfoerelsen af maalsaetningerne for Faellesskabets FTU inden for det omraade, der er omfattet af dette program;

Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hoert -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling inden for informationsteknologi som beskrevet i bilag I vedtages for en periode, som begynder den (datoen for vedtagelse af dette program) og slutter den 31. december 1998.

Artikel 2

1. De midler, der skoennes noedvendige til programmets gennemfoerelse, beloeber sig til 1 911 mio. ECU, herunder 7,2 % til udgifter til personale og drift.

2. En vejledende fordeling af midlerne er anfoert i bilag II.

3. Det ovennaevnte beloeb, der skoennes noedvendigt til programmets gennemfoerelse, vil kunne forhoejes som foelge af og i overensstemmelse med den afgoerelse, der er naevnt i artikel 1, stk. 3, i afgoerelse . . ./ . . ./EF (det fjerde rammeprogram).

4. Budgetmyndigheden bestemmer, hvilke bevillinger der afsaettes til hvert regnskabsaar, under hensyntagen til de prioriteter, der er fastsat i det fjerde rammeprogram.

Artikel 3

De naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse, bortset fra dem, der er naevnt i artikel 5, er anfoert i bilag III.

Artikel 4

1. Kommissionen undersoeger loebende og systematisk, med passende bistand fra uafhaengige, eksterne eksperter, hvor langt gennemfoerelse af dette program er naaet sammenholdt med de maal, der er anfoert i bilag I. Den vurderer navnlig, om maalene, prioriteringen og de finansielle midler stadig er afpasset efter situationens udvikling. Den forelaegger om noedvendigt forslag til tilpasning eller supplering af programmet paa grundlag af resultaterne af denne undersoegelse.

2. For at bidrage til den samlede evaluering af Faellesskabets indsats, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, i afgoerelsen om det fjerde rammeprogram, lader Kommissionen paa et passende tidspunkt uafhaengige eksperter evaluere den indsats, der er gjort inden for det omraade, der direkte er omfattet af dette program, og af forvaltningen heraf i de fem aar, der gaar forud for evalueringen.

3. Ved programmets udloeb lader Kommissionen uafhaengige eksperter foretage en sidste evaluering af de resultater, der er opnaaet sammenholdt med de maal, der er fastsat i bilag III til det fjerde rammeprogram og i bilag I til naervaerende beslutning. Den endelige evalueringsrapport forelaegges for Raadet, Europa-Parlamentet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg.

Artikel 5

1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram, som er i overensstemmelse med maalene i bilag I, og som i givet fald ajourfoeres. I dette program fastlaegges maalene og etaperne for programmets gennemfoerelse samt de tilsvarende finansieringsbestemmelser.

I arbejdsprogrammet kan der endvidere fastsaettes naermere bestemmelser for deltagelsen i visse aktiviteter under EUREKA.

2. Kommissionen indkalder projektforslag paa grundlag af arbejdsprogrammet.

Artikel 6

1. Kommissionen er ansvarlig for gennemfoerelsen af programmet.

2. Kommissionen bistaas i de i artikel 7, stk. 1, naevnte tilfaelde af et udvalg, der bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repraesentant som formand.

Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillaegges de stemmer, der afgives af repraesentanterne for medlemsstater, den vaegt, der er fastlagt i naevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemmingen.

Kommissionen vedtager de paataenkte foranstaltninger, naar de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse.

Er de paataenkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelaegger Kommissionen straks Raadet et forslag til de foranstaltninger, der skal traeffes. Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal.

Har Raadet ved udloebet af en frist paa en maaned fra forslagets forelaeggelse for Raadet ikke truffet nogen afgoerelse, vedtages de foreslaaede foranstaltninger af Kommissionen.

Artikel 7

1. Proceduren i artikel 6, stk. 2, anvendes i forbindelse med:

- udarbejdelse og ajourfoering af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1

- evalueringen af FTU-projekter, der oenskes finansieret af Faellesskabet, og fastsaettelse af det beloeb, der skoennes noedvendigt til Faellesskabets bidrag til de enkelte projekter, saafremt dette beloeb er paa over 2 mio. ECU pr.aar

- de foranstaltninger, der skal traeffes for at evaluere programmet

- enhver aendring af den vejledende fordeling af midlerne, der er vist i bilag II, og som ikke har vaeret omfattet af en budgetafgoerelse.

2. Kommissionen underretter paa hvert moede i udvalget dette om gennemfoerelsen af programmet i sin helhed.

Artikel 8

Kommissionen bemyndiges til i overensstemmelse med traktatens artikel 228, stk. 1, at indlede forhandlinger om internationale aftaler med europaeiske tredjelande med henblik paa at knytte dem til hele eller en del af programmet.

Artikel 9

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

(1) KOM(93) 700 endelig udg. af 5. december 1993.

BILAG I

MAAL OG DET VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE INDHOLD

Dette saerprogram for informationsteknologi afspejler fuldt ud retningslinjerne i det fjerde rammeprogram, foelger rammeprogrammets udvaelgelsesskriterier og praeciserer de videnskabelige og teknologiske maal.

Punkt I.1.C i bilag III til rammeprogrammet udgoer en integreret del af dette saerprogram.

FTU-aktiviteterne under dette saerprogram for informationsteknologi rettes mod den nye informationsinfrastruktur, der danner grundlag for fremtidens informationssamfund. Der satses paa de FTU-omraader, der er af stoerst betydning for infrastrukturens udvikling, idet der tages hensyn til behovet for en selektiv og koncentreret indsats. Maalet er at oege det samlede erhvervslivs konkurrenceevne og beskaeftigelsen i Den Europaeiske Union samt at forbedre livskvaliteten.

BAGGRUND

Siden elektronisk databehandling blev kendt i slutningen af 1940'erne, er anvendelsen af informationsteknologi blevet mere og mere udbredt i det oekonomiske og sociale liv. I de foerste tre aartier var der hovedsagelig tale om enkeltstaaende computere med begraensede lokale netfaciliteter, som var installeret i firmaer og administrationer og beregnet til at udfoere helt bestemte opgaver. De var som smaa oeer af informationsteknologi - vanskelige at bruge og dyre i drift. I loebet af de sidste ti aar, med PC'ens fremmarch, digitale kommunikationsnet, internationale standarder og aabne systemer, fremmet af den til tider overvaeldende teknologiske udvikling - er oeerne blevet stoerre og begynder nu at vokse sammen.

Informationsteknologien integreres i stigende grad i alle produktions- og servicevirksomheder saavel som i samfundsrelaterede tjenester, saasom sundhedsvaesen, uddannelse, transport og underholdning. Det skoennes, at der ud over professionelle arbejdsstationer, servere og mainframemaskiner i dag er omkring 140 mio. PC'er i verden. Men ca. tre gange saa mange indlejrede computere er integreret i konventionelle produkter som f.eks. telefoner, tv, legetoej, kameraer, biler og vaskemaskiner samt i hoejteknologisk udstyr og virksomhedsprocesser og giver disse en betydelig konkurrencefordel.

Vi befinder os ved overgangen til en ny informationsinfrastruktur eller »infostruktur« i samfundet og erhvervslivet - et punkt, der markerer starten paa en kvalitativ transformation i informationsteknologiernes betydning efter 40 aars kvantitativ vaekst. Infostrukturen er den samling tjenester og teknologier, der giver alle borgere og virksomheder nem adgang til brugbar information paa et hvilket som helst tidspunkt og et hvilket som helst sted. For borgeren er det den laenge ventede »globale landsby«, for virksomheden er det det »globale arbejdsbord«. I infostrukturen samles informationsbehandling, informationslagring og -udtraek, informationstransmission og selve informationsindholdet under ét. Det mest afgoerende aspekt af infrastrukturen bliver muligheden for at udnytte og haandtere den indsamlede information: Ved hjaelp af informationsteknologien er enorme maengder information gjort tilgaengelige - den naeste udfordring er at bringe os i stand til at faa noget ud af dem.

Dette nye stadium i informationssamfundets vaekst kan paa visse omraader sammenlignes med overgangen i 1930'erne til et nyt industrielt-oekonomisk system baseret paa billig olie og masseproduktion, og endnu tidligere, overgangen i 1880'erne fra haandvaerksproduktion til billigt jern og maengdeproduktion. Ligesom de tidligere overgangsfaser ledsages den nuvaerende af oekonomisk nedgang, arbejdsloeshed og drastiske omstruktureringer i erhvervslivet.

Informationsteknologiindustrien selv oplever, at fortjenesten bliver trykket og udbyttet falder, samtidig med at informationsteknologierne bliver stadig mere udbredt. Graenserne viskes ud mellem leverandoerer og brugere, mellem de professionelle markeder og forbrugermarkederne, og mellem IT-industrien og andre industrielle sektorer. Der er ved at opstaa en ny »digitalsektor«.

Hvor hurtigt oekonomien genopbygges og beskaeftigelsen stiger igen, ikke blot i informationsteknologisektoren, men i alle erhverv, afhaenger i hoej grad af, hvor hurtigt og effektivt omstruktureringen gennemfoeres og den nye infostruktur falder paa plads.

Bag informationsteknologiernes vaekst og den fremtidige infostruktur ligger en massiv forsknings- og udviklingsindsats. Efterhaanden som den teknologiske udvikling accelererer, konkurrencen oeges og kompleksiteten i og omkostningerne ved FTU stiger, bliver virksomheder og institutioner noedt til at se sig laengere omkring for at finde den ekspertise og kritiske masse, de har brug for. FTU-programmet for IT, ESPRIT, har siden 1984 bidraget til at imoedekomme disse behov paa europaeisk plan.

IT-programmet under det fjerde rammeprogram bygger paa ESPRIT-programmets hidtidige resultater men indeholder nye strategier og maalsaetninger som svar paa 1990'ernes nye krav.

I 1980'erne fulgte programmet en teknologifremmepolitik, der var rettet mod den voksende IT-industri. Med 1990'ernes fokus paa udviklingen af infostrukturen og vaegt paa tilgaengelighed og brugervenlighed styres programmet i hoejere grad af brugernes og markedets behov. Det overordnede maal er at bidrage til en sund vaekst i infostrukturen, saa hele det europaeiske erhvervslivs konkurrenceevne og livskvaliteten forbedres.

IT-programmet skal vaere maalrettet og selektivt, for at sikre, at midlerne udnyttes effektivt, og undgaa, at indsatsen bliver spredt. Maalretning opnaas ikke blot ved omhyggeligt at udvaelge det tekniske indhold, men ogsaa ved at gennemfoere FTU-aktiviteterne paa den rigtige maade. Med hensyn til indholdet maa man udvaelge de FTU-omraader, som har stoerst betydning for opbygningen af infostrukturen, som laegger hovedvaegten paa tilgaengelighed, brugervenlighed og optimal praksis, og som styrker Europas kompetence inden for generiske teknologier. Samtidig skal programmet vaere det rette incitament for de europaeiske IT-industrier.

De nye teknologier, processer og teknikker, der skal udvikles under IT-programmet, er udvalgt paa grundlag af deres potentiale for at oege det europaeiske erhvervslivs produktivitet og dermed bidrage til konkurrenceevnen. De udvalgte teknologier, processer og teknikker vil faa en indirekte indflydelse paa produktiviteten via deres mulighed for at forbedre arbejdsmiljoeet og skabe en mere effektiv arbejdsstyrke. De vil danne grundlag for overgangen til nye virksomhedsprocesser og nye former for industridrift - en overgang, som de europaeiske virksomheder skal igennem for fortsat at kunne konkurrere paa verdensplan. Teknologierne og processerne vil endvidere udgoere et centralt element i etableringen af en hoejvaerditilvaekstoekonomi. Ved desuden at fremme teknologiformidling og uddannelse af ingenioerer bidrager programmet ogsaa til at fremskaffe de faerdigheder og menneskelige ressourcer, der er noedvendige i det fremspirende informationssamfund, og til at forberede Europas arbejdsstyrke paa fremtidens job.

Aktiviteter, der har at goere med analyse af teknologisk og industriel udvikling og af de socio-oekonomiske foelger af FTU inden for IT, vil blive styrket. Ved hjaelp af disse vil der blive opstillet et overordnet begrebsapparat, saaledes at forholdet mellem FTU-politikken og de erhvervsmaessige maalsaetninger og strategier kan udtrykkes mere klart.

Programmet skal vaere fleksibelt nok til at holde trit med de hurtigt skiftende brugerbehov og det stigende tempo i den teknologiske udvikling. Det er vanskeligt at give en detaljeret vurdering af samtlige behov paa FTU-omraadet flere aar frem i tiden, og derfor skal der vaere indbygget mulighed for at foretage justeringer.

Programmet tager sigte paa at styrke samhoerigheden ved at give mulighed for at udnytte strukturfondene i forbindelse med FTU. For at faa mest muligt ud af FTU-aktiviteterne, laegges der op til koordinering med EUREKA - for dermed at aabne muligheden for at bringe resultaterne taetter paa markedet - og med relevante initiativer i medlemsstaterne.

FTU-AKTIVITETER

For at imoedekomme de skiftende behov foreslaas der nye retningslinjer baade for det tekniske indhold og for den praktiske gennemfoerelse. Med hensyn til den praktiske gennemfoerelse er det tanken at laegge stoerre vaegt paa ekspertnet, udnytte leverandoer-bruger-sammenslutninger og indfoere mere stroemlinede administrative procedurer. Der indfoeres en raekke fokusomraader, et nyt FTU-redskab, der bygger paa erfaringerne fra intiativet vedroerende aabne mikroprocessorsystemer (Open Microprocessor Systems Initiative - OMI). I alle FTU-aktiviteter forventes det, at erhvervslivet er klart indstillet paa at udnytte resultaterne af samarbejdet.

Der er allerede oprettet en raekke ekspertnet som en del af ESPRIT under det tredje rammeprogram. I et ekspertnet samles repraesentanter for erhvervslivet, brugerne, universiteterne og forskningscentrene om et faelles forskningsmaal. Her kombineres den kritiske masse fra ekspertcentre med de fordele for uddannelse og teknologiformidling, der foelger af geografisk spredning. Som kanal for uddannelse, teknologiformidling og adgang til ekspertise og ressourcer kan ekspertnet vaere saerlig udbytterige for grupper i yderregionerne.

Leverandoer-bruger-sammenslutninger udgoer et supplement til faelles forskningsprojekter. Leverandoervirksomheder og brugere danner et konsortium for at gennemfoere decideret ny FTU, hvor brugerne har en saerlig interesse i at udnytte resultaterne af samarbejdet. Paa denne maade kan hoejteknologifirmaer med innovative produkter komme ud over deres problemer med at naa ud til kunderne.

Indfoerelse af stroemlinede procedurer i overensstemmelse med forslag, der er under droeftelse i Kommissionen, vil goere det lettere at deltage i programmet. Maalet er at forenkle indkaldelses- og evalueringsprocessen og reducere omkostningerne ved at udarbejde forslag.

Fokusomraader er en vigtig nyskabelse i dette saersprogram. Et fokusomraade er en samtling aktiviteter, der daekker en raekke teknologiomraader, men som har et enkelt veldefineret maal. Fokusomraader kan ud over faelles forskningsprojekter omfatte andre aktivitetstyper, alt efter hvilke saerlige behov der er. Der kan vaere tale om ekspertnet, leverandoer-bruger-sammenslutninger, samarbejde med EUREKA, koordinering med nationale initiativer, internationalt samarbejde, videreformidling af resultater eller uddannelsesinitiativer. De enkelte aktiviteter i et fokusomraade kan vaere af kortere varighed end varigheden for hele omraadet. Aktiviteter, der igangsaettes i starten, vil blive afsluttet, mens fokusomraadet stadig er aktivt, og der vil blive indledt nye aktiviteter. Der vil vaere indbygget fleksibilitet, saaledes at deltagerne, erhvervslivet, regeringerne og Faellesskabet faar mulighed for at afpudse eller omdefinere valgene som reaktion paa aendrede behov eller en ny forstaaelse af behovene.

Den prioritering af infrastruktur og optimal praksis, der karakteriserer det nye program, giver de smaa og mellemstore virksomheder hurtigere og nemmere adgang til FTU-aktiviteterne. For at mulighederne kan udnyttes effektivt, vil der blive indfoert saerlige procedurer for at fremme smaa og mellemstore virksomheders deltagelse i programmet. Der vil blive taget hensyn til kompleksiteten og omkostningerne ved at danne konsortier og udarbejde forslag, og i oevrigt vil der blive bygget paa erfaringerne fra tidligere vellykkede initiativer rettet mod smaa og mellemstore virksomheder, herunder CRAFT og tilskud, der daekker forundersoegelsesaktiviteter. Ekspertnet, leverandoer-bruger-sammenslutninger og fokusomraader vil goere det mere attraktivt for smaa og mellemstore virksomheder at deltage i programmet.

Programmets tekniske indhold er koncentreret om de omraader, der har stoerst betydning for udviklingen af infostrukturen, og hvor Faellesskabets indsats vil vaere den bedste maade at udnytte de tilstedevaerende midler paa, jf. naerhedsprincippet. Arbejdet rettes dels mod de mere grundlaeggende teknologier og dels mod udvalgte emner, der vedroerer integration af teknologier i systemer. Derudover foreslaas der gennemfoert langsigtet forskning paa omraader, hvor der er mulighed for, at en indsats paa europaeisk plan kan foere til gennembrud i fremtiden.

Software er et af hovedelementerne i infostrukturen og udgoer allerede over halvdelen af computeres og indlejrede systemers vaerdi. Aktiviteterne inden for dette omraade af saerprogrammet koncentreres om teknikker og optimal praksis i forbindelse med et begraenset antal softwareteknologier, der goer det muligt at udvikle paalidelig, korrekt, effektiv og brugervenlig software. Elektroniske komponenter og subsystemer er de fysiske byggesten til infostrukturen, der skal bruges til systemer og applikationer i alle erhvervslivets sektorer. Aktiviteterne i saerprogrammet samles om FTU indenfor halvledere paa omraader, hvor den europaeiske industri har behov for stoerre kompetence, og hvor den har en chance for at vaere konkurrencedygtig, med saerlig vaegt paa avancerede integrerede kredsloeb til specifikke anvendelser. Andre vigtige emner er periferienheder, isaer fladskaerme og kompakte hukommelsessystemer, samt mikrosystemer. Multimedieteknologi vil bidrage med fremtidens brugergraenseflade til infostrukturen. Programmet et her koncentreret om de teknologier, der er noedvendige for at skabe, behandle, vise og gemme multimedieinformation. Multimediedatatransmission og -applikationer vil blive daekket i programmerne for telekommunikation og telematik.

Fokusomraadet teknologi til stoette for virksomhedsprocesser har at goere med virksomhedernes integration i infostrukturen og effektiv anvendelse af IT i virksomhederne. Det er et omraade, hvor man netop begynder at se betydelige fremskridt i konkurrenceevnen. FTU inden for informations- og kommunikationsteknologi til integration i fabrikationen og mikrosystemer har til formaal at udvikle nye informations- og kommunikationsteknologiske systemer til avancerede og innovative fremstillings- og konstruktionsprocesser. Aktiviteterne bygger paa grundlaeggende IT-teknologier, der skal integreres i softwareudvikling, aabne systemer, CAD, datamodellering, databasedesign og mikroelektronik. FTU under programmet for industriteknologi bygger paa informationsteknologier saavel som andre generiske teknologier i en indsats rettet mod fornyelse og konkret anvendelse paa bestemte fremstillingsomraader, og giver til gengaeld input, viden og ekspertise til den fremtidige FTU inden for informationsteknologi. For at sikre at de to programmer komplementerer hinanden, vil de blive noeje koordineret i hele den periode, de straekker sig over.

Under initiativet vedroerende aabne mikroprocessorsystemer fortsaettes det arbejde, der blev indledt under det tredje rammeprogram inden for udvikling af standarder for og teknologier til aabne mikroprocessorsystemer, et omraade, der ogsaa har betydning for indlejrede systemer. Med fokusomraadet hoejperformant databehandling og netkommunikation sigtes mod at oege Europas ekspertise i at udnytte edb-teknologier, der giver den hoejeste ydeevne - en ekspertise, der er uundvaerlig baade i forbindelse med indlejrede systemer i infrastrukturen og for at fastholde konkurrenceevnen i en voksende raekke industrielle og servicesektorer.

Grundlaget for de enkelte omraader samt deres indhold beskrives i det foelgende.

SOFTWARETEKNOLOGI

Sigtet med arbejdet inden for dette omraade er at styrke Europas position inden for softwareproduktion ved at udbrede en optimal softwarepraksis, der vil medfoere forbedret produktivitet, kvalitet og paalidelighed, og ved at oege Europas kompetence inden for nye softwareteknologier og distribueret databehandling.

Software udgoer i stadig flere tilfaelde den dyreste komponent i IT-systemer, en tendens, der yderligere forstaerkes af IT-brugerne, der producerer 70 % af al software og spiller en stadig vigtigere rolle paa dette omraade. Efterspoergslen paa udvikling og overvaagning af meget softwarekraevende systemer stiger hurtigere end udbuddet. Derfor staar alle industrilande over for et krav om forbedret produktivitet og kvalitet. Det er nu af vital betydning for alle virksomheder at kunne faa metoder og vaerktoejer til en overkommelig pris til udvikling af tilpasningsdygtige softwarekraevende systemer. Desuden lider alle industrilandene under mangel paa ekspertise og veletablerede virksomhedsstrategier. Nye applikationer medfoerer en fortsat stroem af nye tekniske udfordringer for professionelle softwareproducenter.

Moderne databehandlingssystemer viser en stigende tendens til distribuering af funktioner og data for bedre at kunne passes ind i de organisationer, hvor de benyttes. Denne udvikling er tydelig ikke blot i erhvervslivets databehandling men ogsaa i industristyringssystemer og indlejrede systemer. Der ligger en saerlig udfordring i at udvikle paalidelige, udvidelige og brugervenlige systemer med ovennaevnte egenskaber. Saadanne systemer har allerede reduceret brugernes edb-omkostninger drastisk. Det forudses, at dette segment af IT-markedet bliver et af hovedkonkurrenceomraaderne for hardware-, software- og tjenesteleverandroerer hen imod midten af 1990'erne. Det er et omraade, hvor der paa nuvaerende tidspunkt ikke er nogen dominerende firmaer, og hvor Europa har opbygget en omfattende ekspertise. Foranstaltninger paa dette omraade vil bidrage til at give den europaeiske industri en staerk position paa dette yderst konkurrencepraegede og strategiske marked samt til at fremskaffe de grundlaeggende elementer til den europaeiske infostruktur. Desuden vil de medvirke til, at de fordele, som den tiltagende »digitalisering« af den sociale infrastruktur frembyder, naar ud til den enkelte borger og til de mindre velstillede regioner i Faellesskabet.

Indsatsen for at loese de naevnte problemstillinger koncentreres om foelgende emner: Teknologiformidling og udbredelse af en optimal softwarepraksis, metoder og vaerktoejer til optimal praksis, nye softwareteknologier, aabne distribuerede databehandlingsplatforme, teknologier til distribuerede databasesystemer og avancerede teknikker til menneske-computer-interaktion. Arbejdet vil blive koordineret noeje med beslaegtet arbejde i andre saerprogrammer. Alt afhaengigt af behovet vil arbejdet blive stoettet af ledsageforanstaltninger for at accelerere integrationen af nye teknologier, fastholde opmaerksomheden om nye muligheder, samarbejde med andre europaeiske og nationale initiativer, fremme deltagelsen i standardiseringsprocessen og etablere et internationalt samarbejde.

Der vil blive igangsat teknologiformidlingsaktiviteter for at fremme integrationen af nye softwareproduktionsteknologier og for at oege kompetenceniveauet i stor stil. Via industriforsoeg sigtes der mod at forbedre den gaeldende softwareudviklingspraksis ved at indarbejde nye processer, metoder og stoettevaerktoejer. Der skal organiseres oplysningskampagner for at udbrede kendskabet til optimal praksis via kredse af faelles interesser paa tvaers af erhvervssektorer og landegraenser, og der vil blive tilrettelagt uddannelse i indfoerelsen af nye metoder, specielt rettet mod ledere. Hvor det er muligt, vil aktiviteterne blive noeje koordineret med de eksisterende formidlingsredskaber.

Inden for emnet metoder og vaerktoejer vil der blive ivaerksat FTU-aktiviteter med henblik paa at forbedre integrationsteknikkerne til aabne og distribuerede systemer og med saerlig vaegt paa kvalitet, paalidelighed og sikkerhed i softwarekraevende systemer. Der skal forskes i teknikker og vaerktoejer til stoette i procesmodellering og hurtig krav- og teknologiudvikling. Desuden skal der arbejdes paa nye udviklingsmetoder som f.eks. paralleludvikling og kooperativ udvikling med henblik paa at levere pakkeloesninger med metoder og vaerktoejer til virksomhedsdaekkende softwarestoette. Endvidere vil der blive forsket i tilrettelaeggelse af softwareudviklingsprocessen.

Et tredje emne gaar ud paa at udvikle og eksperimentere med nye softwareteknologier, der aabner mulighed for logikslutning, intelligens, fleksibilitet og tilpasningsevne, og som understoetter modellering, genbrug og deling af forskellige niveauer af viden. Omraadet omfatter emner saasom rammer og integrationsteknikker til at bygge samarbejdende eller distribuerede intelligente systemer eller til at modellere virksomhedsdaekkende eller sektordaekkende videnaktiver. Dette FTU-arbejde paa mellemlang sigt vil blive styret af almene behov og vil omfatte f.eks. udvikling og demonstration af komplekse, distribuerede beslutningskraevende applikationer, som der er brug for i alle samfundets sektorer, og som vil faa en positiv indflydelse paa den europaeiske konkurrenceevne og paa integration og samhoerighed.

Emnet aabne distribuerede databehandlingsplatforme omfatter aabne distribuerede systemers arkitektur, herunder saerlig spoergsmaal som flytbarhed, paalidelighed, interoperabilitet og standarder. I arbejdet vil desuden indgaa udvikling af noeglekomponenter, saerlig middlewarekomponenter til administration af data, adgang og funktionsdistribuering. Der vil blive lagt saerlig vaegt paa udvikling og fremme af softwarepakkeloesninger. Som supplement til FTU-aktiviteterne vil der blive indledt dialoger med vigtige bruger- og standardiseringsgrupper, der beskaeftiger sig med aabne systemer, bl.a. X/Open og EWOS (Den Europaeiske Workshop for AAbne Systemer). Der skal udvikles stoerre demoapplikationer, og via saerlige temaer inden for emnet optimal softwarepraksis vil man opnaa forbedringer i praksis for opbygning af aabne distribuerede systemer. Udviklingen mod aabne systemer er verdensdaekkende og vil blive baseret paa internationalt accepterede standarder. Der vil blive knyttet forbindelser til noegleaktiviteter baade i USA og Japan, og samarbejdet med udviklingslandene og landene i OEsteuropa vil blive styrket.

Yderligere et emne er avancerede teknologier til distribuerede databasesystemer. Aktiviteterne her omfatter teknologier til store objektbaserede lagre (repositories), teknikker til indlejring og udtraekning af viden fra saadanne lagre, interoperabilitet, robusthed og retablering af distribuerede systemer samt metoder og vaerktoejer til at understoette og anvende disse fremskridt. Der skal forskes i vaerktoejer til administration af distribuerede statistiske data, og i hvordan avancerede teknologier kan gavne indsamling, analyse, udbredelse og repraesentation af data.

Det sidste emne vedroerer teknologier til at opnaa stoerre brugervenlighed og sikkerhed i IT-systemer, hvormed der bliver udsigt til stoerre og bredere markeder for IT-baserede produkter. Der skal udfoeres FTU-arbejde med henblik paa at naa til en bedre forstaaelse af kommunikationen mellem bruger og system, bl.a. kognitiv modellering, interaktionsmodeller, medier og metaforer og kooperativt arbejde. Nye teknologier vil blive udviklet og konsolideret. Aktiviteterne vil vaere naert knyttet til grundforskningspraegede projekter, og de vil bygge paa og bidrage til standarder samt medvirke til, at man hele tiden har opmaerksomheden rettet mod mulighederne i de nye teknologier.

IT-KOMPONENT- OG SUBSYSTEMTEKNOLOGI

Maalsaetningen for dette omraade er at skaffe den europaeiske industri teknologi og ekspertise til at udvikle og producere komponenter og subsystemer paa tre hovedfelter: halvledere, mikrosystemer og periferienheder.

Det er en absolut noedvendighed for systemudviklere, at de i rette tid har adgang til billige, hoejperformante og meget paalidige integrerede halvlederkomponenter og -subsystemer, for at de kan udvikle konkurrencedygtige elektroniske systemer til markeder saasom forbrugerelektronik og databehandling samt automobil- og telekommunikationsindustrierne. Ud over at mikroelektronikken udgoer det teknologiske grundlag for de traditionelle elektronik- og elektrosektorer, breder dens indflydelse sig i stigende grad til en bredere vifte af processer, produkter og tjenester i saa godt som alle andre erhvervssektorer, med stor betydning for fornyelsen og konkurrenceevnen i erhvervslivet overalt i Faellesskabet. Det er isaer vigtigt at vedligeholde den europaeiske ekspertise paa omraader for avancerede, integrerede kredsloeb til saerlige anvendelser i de tilfaelde, hvor det er af afgoerende betydning at have lokale forsningskilder for at sikre kort udviklings- og produktionstider og for at beskytte den applikations-knowhow, der giver en konkurrencefordel.

Det oekonomiske potentiale i teknologier til integrerede mikrosystemer ligger dels i teknologiernes direkte effekt paa det markedssegment, de er rettet mod, og dels i deres loeftestangseffekt paa andre erhvervssektorer. Produkter med indbyggede mikrosystemer straekker sig fra hoereapparater, analytiske og medicinske instrumenter til CD-spillere og automobilsubsystemer og omfatter baade masseproducerede varer og et bredt udvalg af specialiserede mikrosystemer til applikationer med hoej vaerditilvaekst, hvor kombinationen af ydeevne, stoerrelse, fleksibilitet og robusthed er en kritisk succesfaktor. Systemer til medicinsk diagnosticering og transport, kunstige organer, miljoeovervaagning og -styring, sikkerhed, og nedsaettelse af energiforbrug er de vigtigste af de anvendelsesomraader, hvor integrerede mikrosystemer vil bidrage til en forbedret livskvalitet.

Fladskaerme finder bred anvendelse i baerbare tv-apparater og hoejoploesnings-tv-apparater, i grafik- og multimediesystemer og i interaktiv CD. Paa det semiprofessionelle omraade vil man finde fladskaerme i videofoner, automobilapplikationer og elektroniske arbejdsstationer. De vil blive en fuldt integreret del af nye produkter, og derfor vil der vaere behov for et taet samarbejde mellem komponent- og udstyrsfabrikanter. Hukommelsesssubsystemer er et andet felt inden for periferienheder, der er af central betydning for hele elektronikindustrien. De anvendes i alle ovennaevnte systemer. Isaer hoejoploesningsskaerme, grafiksystemer og multimediesystemer kraever hukommelser med meget hoej kapacitet og hoej hastighed. Digitale hukommelsessubsystemer bruges til audio-, billed- og videoinformation, bl.a. i baerbare systemer. Desuden vil der vaere udvalgte aktiviteter inden for feltet periferienheder til boligsystemer vedroerende integration af boligautomatiseringsudstyr og -apparater i et samlet system, f.eks. med henblik paa at nedsaette energiforbruget.

Arbejdet inden for halvledere vil blive koncentreret om de teknologier, der forventes at vaere mest udbredt i slutningen af halvfemserne og faa stoerst betydning for applikationerne. Det drejer sig bl.a. om siliciumbaserede teknologier og de yderst lovende compound halvleder-teknologier, isaer baseret paa galliumarsenid. Alle aspekter af processen, herunder udvikling, indkapsling, test, fremstilling og udstyr, vil blive behandlet. Noget af arbejdet vil muligvis blive udfoert i tilknytning til EUREKA-initiativet. Der vil isaer blive lagt vaegt paa integration af avancerede komponenter i avancerede integrerede kredsloeb til specifikke anvendelser.

FTU-opgaverne omfatter hovedsagelig foelgende emner: Generiske teknologier, der sigter mod kompakthed, lavere pris, hoejere funktionalitet og kompleksitet, og integrerede millimeter- og mikroboelgekredsloeb med hoejere hastighed og lavere effekt til brug i hoejfrekvensapplikationer; generiske teknologier til systemintegration, med vaegten paa elektrisk og optisk forbindelse og indkapsling, til systemer bestaaende af aktive og passive komponenter; metoder og vaerktoejer til avanceret systemdesign af digitale, analoge og blandede applikationer; teknologier til elektronisk udstyr og systemintegration, isaer til avancerede periferi- og lagersystemer; kommunikationsnet, optiske computere og mikrosystemer; effektiv fremstilling af naeste generation af integrerede kredsloeb i stor eller lille skala; koncepter og teknologier til fleksible, hurtigt omstillelige produktionsfaciliteter for avancerede integrerede kredsloeb til specifikke anvendelser, isaer som en nemt tilgaengelig og billig loesning for smaa og mellemstore virksomheder; integration af designmaessig og teknologisk ekspertise i pilotdemonstrationer, der er rettet mod specifikke anvendelser af stor oekonomisk og social betydning, eller som sigter mod at udvide mikroelektronikkens raekkevidde til mere traditionelle industrisektorer; mikroelektroniske aspekter af sensorer og mikrosystemer og endelig multifunktionssystemer.

Der skal ivaerksaettes teknologiformidlingsaktiviteter, der sigter mod at styrke forbindelserne mellem producenterne af udstyr/materialer og integrerede kredsloeb via arbejdsgrupper, erhvervssammenslutninger eller net. Det er desuden maalet at skabe en taettere kontakt mellem producenterne og brugerne af integrerede kredsloeb via et net af ekspertcentre for kredsloebs- og systemdesign, -fremstilling og -test. Med hensyn til uddannelsesaktiviteter vil der blive etableret net af virksomheder, forskningsinstitutter og universiteter, der kan levere kvalificeret arbejdskraft til erhvervslivet til fremstilling og anvendelse af innovative produktionsvaerktoejer og -metoder og til kredsloebs- og systemdesign og -test. Der skal ogsaa ivaerksaettes uddannelsesforanstaltninger med henblik paa at oege kendskabet til avancerede integrerede kredsloeb til specifikke anvendelser hos potentielle brugere, isaer de smaa og mellemstore virksomheder, og give brugerne den noedvendige ekspertise, specielt i at omsaette deres systemkrav til hardwarespecifikationer. Paa bestemte felter vil der blive samarbejdet paa internationalt plan, og arbejdet vil blive koordineret med nationale initiativer i medlemsstaterne.

Emnet integrerede mikrosystemer vil foerst og fremmest omfatte tvaerfaglig udvikling, fremstilling og test af mikrosystemer samt integrations- og indkapslingsmetoder. Arbejdet vil blive koordineret med aktiviteter under programmet for industri- og materialeteknologi og andre beroerte saerprogrammer. FTU-aktiviteterne vil hovedsagelig tage udgangspunkt i det teknologiske behov inden for tre stoerre anvendelsesomraader: automobiler, hvor mikrosystemer vil komme til at spille en vigtig rolle i realiseringen af fremtidens rene og sikre bil; medicinsk teknologi, hvor der er behov for mikrosystemer til baerbare, intelligente systemer til medicinsk diagnosticering og transport og endelig overvaagning og styring af processer, der paavirker miljoeet.

Arbejdet omfatter alle faser i tilvejebringelsen af mikrosystemer, fra konceptuelt og detaljeret design af mikrosystemer, over integration af eksisterende grundlaeggende teknologier til demonstration af industrielle prototyper. Aspekter vedroerende produktion i stor og lille maalestok vil ogsaa blive behandlet. Aktiviteter af saerlig betydning omfatter: Design af mikrosystemer, integration af komponenter, som f.eks. optiske og biokemiske komponenter, foelere og aktuatorer, i mikroelektroniske subsystemer og komponenter; indkapsling og sammenkobling af integrerede mikrosystemer; graenseflader til andre mikro- og makrosystemer og til den fysiske verden; softwareintegration (system og applikation); specifikke udstyrsbehov; produktionskrav og -veje samt test og kvalitetssikring. Den viden og erfaring, der erhverves i loebet af den koncentrerede FTU, vil blive brugt som grundlag for diverse biprodukter.

Som stoette for det arbejde, der er rettet mod de tre anvendelsesomraader, vil der blive gennemfoert yderligere aktiviteter vedroerende integration af en bred vifte af teknologier, der danner grundlag for produktion af mikrosystemer, bl.a. mikroelektronik, mikrooptik, mikromekanik og mikrokemi. Aktiviteterne vil bygge paa resultater, der er opnaaet i andre dele af rammeprogrammet.

Mikrosystemernes vide anvendelsesmuligheder og de naturlige problemer ved at beherske mikrosystemteknologierne goer det noedvendigt at skabe effektive Faellesskabsdaekkende instrumenter for teknologiformidling og -spredning. Det er isaer vigtigt at forbedre de smaa og mellemstore virksomheders betingelser for at udvikle innovative mikrosystemer med lave omkostninger og indbygge dem i deres produkter. Formidlingen og spredningen af teknologi skal ske via tekniske interessegrupper og ekspertnet. Ved at oprette eller forbedre specialiserede miniproduktionsfaciliteter kombineret med passende servicemekanismer tilgodeser man isaer de smaa og mellemstore virksomheders behov for billige produktionsmuligheder og anden bistand.

Det er af afgoerende betydning, at der organiseres tvaerfaglig uddannelse i udvikling og anvendelse af mikrosystemer. Baade eksisterende instrumenter i forbindelse med nogle af de bidragende grundlaeggende teknologier (f.eks. uddannelsesforanstaltninger inden for VLSI-design) og nye instrumenter vil blive udnyttet. Der vil blive tilrettelagt erhvervsuddannelsesordninger via de eksisterende erhvervs- og handelssammenslutninger med bistand fra ekspertcentre.

Arbejdet inden for fladskaerme vil bygge paa resultaterne fra det tredje rammeprogram, saerlig paa omraadet LCD-skaerme med aktiv matrix til systemer, der kraever store farveskaerme. Der sigtes mod udvikling af billige komponenter til flade hoejoploesningsskaerme, med vaegten paa forbedring af skaermenes billedkvalitet, specielt til baerbart udstyr, samt stoerre og fladere skaerme. Teknologien til LCD-skaerme med aktiv matrix har saerlig stor interesse, idet den giver de bedste resultater med hensyn til farver og oploeselighed, men der vil ogsaa blive arbejdet med andre teknologier, f.eks. felteffektskaerme og ferroelektriske skaerme til meget billige og effektsvage systemer. Kravene vil blive fastlagt i et samarbejde mellem brugerne og leverandoererne. Paa feltet hukommelsessubsystemer skal der forskes i oeget kapacitet, kompakthed og laese-skrivehastighed til brug i multimediesystemer og tidstro hoejoploesningsvideo. Magnet-optiske og magnetiske diske er blandt de teknologier, der skal undersoeges. Arbejdet med periferienheder til boligsystemer vil blive koncentreret om teknologier til udstyr, der kraeves for at forbinde apparater i hjemmet i et samlet system, og til de periferienheder der skal til, for at brugeren kan styre systemet.

Blandt stoetteaktiviteterne kan naevnes et erhvervsuddannelsesprogram inden for design af skaerme og hukommelsessubsystemer, en interessegruppe bestaaende af repraesentanter for erhvervslivet og forbrugerne og en saerforanstaltning med henblik paa at fremme den europaeiske produktion af strategiske materialer og komponenter til periferiindustrien. Arbejdet vil blive koordineret med nationale initiativer for at oege dets samlede vaerdi for Faellesskabet. Det er vigtigt, at der samarbejdes internationalt, isaer paa omraadet skaermteknologier, hvor faellesforetagender mellem forskellige erhvervspartnere er af afgoerende betydning for, om projekterne lykkes.

MULTIMEDIETEKNOLOGI

Maalsaetningen for dette omraade er at stoette strategisk FTU inden for de generiske informationsteknologier, der ligger til grund for mulitmediesystemer og -applikationer for slutbrugere. Et saerligt emne er teknologier til integrerede personlige systemer, som udgoer en af de vigtigste muligheder, markedsmaessigt set, inden for multimediesystemer.

Gennem de sidste ti aar er det blevet forudsagt, at der ville opstaa et marked for multimediesystemer med fuldkommen integration af tale, video, tekst, lyd, animation og grafik. Men foerst nu har fremskridtene inden for mikroelektronisk ydeevne, softwareteknikker, standarder og digital kommunikation gjort, at multimediesystemer kan blive en realitet. Det forventes, at multimediesystemerne foerst vil blive indfoert i skraeddersyede systemer i virksomheder og hjem, inden for uddannelse, produktion, finansielle ydelser, sundhedsvaesen, transport, forsikring, detailhandel, turisme og underholdning, bl.a. spil, film, og tv. Multimedieteknikkerne vil sandsynligvis medfoere en stigning i produktiviteten i forretningslivet og uddannelsessektoren.

Markedet for personlige systemer er foerst lige ved at opstaa, og der er store muligheder for udvidelse. Foreloebig er der igen foerende parter paa markedet. Europa har i forvejen en staerk position inden for de noedvendige teknologier, saasom chipkort-teknologier, sikre protokoller, indlejrede systemer og anvendelsesspecifik software, og er foerende indenfor effektsvage komponenter og sikkert, avanceret kryptograferingsudstyr. Dette nye marked giver Europa chancen for at daekke det meste af produktionscyklussen, fra mikrokomponenter, over systemer til applikationsudvikling, og dette giver mulighed for at styrke konkurrenceevnen paa andre anvendelsesomraader.

Aktiviteterne paa omraadet vil blive koordineret med arbejde inden for andre saerprogrammer. Mens IT-programmet daekker arbejde inden for vaerktoejer og standarder for grundlaeggende multimediebehandling, omfatter programmet for avanceret kommunikation teknologier til multimedietransmission og styring af multimedietjenester samt teknologier vedroerende digitale videotjenester, og telematikprogrammet har at goere med integration af forskningsresultaterne i multimediesystemer og -tjenester til udvalgte anvendelsesomraader. Det forventes, at der i loebet af den periode, programmet straekker sig over, vil ske en betydelig sammensmeltning af IT-, kommunikations-, forbrugerelektronik-, informationsformidlings-, og underholdningsindustrien, og denne tendens tages der fuldt hoejde for.

Arbejdet tager sigte paa at udvikle generiske og grundlaeggende teknologier til oprettelse, haandtering, fremvisning og lagring af multimedieinformation. FTU-aktiviteterne omfatter specifikation af relevante komponenter, f.eks. videokompressions-/dekompressionschips, optisk hukommelse og optiske processorer med hoej kapacitet og LCD-skaerme samt integration af komponenterne i avancerede multimediesystemer, standarder for lagring, repraesentation og kompression/dekompression af multimedieinformation, samt generisk multimediesoftware. Softwareomraadet omfatter multimedieudvidelser til eksisterende systemsoftware og -vaerktoejer; kreative vaerktoejer til at frembringe softwareobjekter til de forskellige medier - video, audio, animation, male- og tegnefunktioner og endvidere forfattervaerktoejer, der goer det muligt at konstruere skraeddersyede, brugervenlige multimedieapplikationer paa basis af de enkelte medieobjekter. Integrationen af hardware- og softwareelementer vil blive demonstreret i systemer til en bred vifte af slutbrugerformaal.

Aktiviteterne vil blive baseret paa de betydelige europaeiske resultater, der allerede er naaet under de forrige rammeprogrammer, herunder CD-I, MPEG-videostandarder og multimediesystemer og -vaerktoejer. Forestaaende udfordringer bestaar bl.a. i at loese spoergsmaal om intellektuel ejendomsret, herunder ophavsret til medieobjekter, brugervenlighed, nuvaerende netbegraensninger og integration af teknologier til multimedieapplikationer, specielt i eksisterede hardware- og software.

Arbejdet med personlige systemer vil blive koncentreret om to emner: Udvikling af teknologier til multifunktionelt, integreret brugeradgangsudstyr, der kan behandle multimediedata, bl.a. den elektroniske pung og person- og gruppekommunikationsmidler samt udnyttelse af teknologiske fremskridt i informationsformidlingsindustrien, saaledes at den stadigt stigende efterspoergsel paa effektive tjenester kan maettes. Disse to aspekter daekker applikationssiden af den komplette systemloesning, der i sin fulde form bygger paa eksisterende traadloese net- og telekommunikationsinfrastrukturer. Arbejdet vil blive koordineret med nyudviklingsaktiviteter inden for disse emner under programmerne for telekommunikation og telematik.

Blandt stoetteaktiviteterne kan naevnes uddannelse af udviklere og forfattere af multimedieapplikationer. En interessegruppe, bestaaende af repraesentanter for baade teknologileverandoererne og forfatterne, vil varetage informationsformidlingen i begge retninger for dermed at styrke erhvervssamarbejdet og opnaa konsensus om standarder. Der vil blive etableret naere forbindelser med andre initiativer inden for generisk teknologi, specielt dem, der vedroerer periferienheder, mikroelektronik, softwareudvikling og mikroprocessorer.

LANGSIGTET FORSKNING

Med det intensive FTU-arbejde, der er noedvendigt for at oege omsaetningen fra laboratorium til marked paa en hurtigt skiftende teknologisk scene, opstaar der risiko for, at indsatsen bliver for kortsigtet. Det er af vital betydning, at der udvikles en langsigtet vision for industrien som referenceramme for den mere kortsigtede forskning, men dette maal skubbes i baggrunden, naar industrien til stadighed er under pres for at bringe nye produkter paa markedet. Ved at koncentrere sig om kortsigtet forskning risikerer industrien samtidig at miste de menneskelige ressourcer, der er noedvendige for at goere den naeste innovationsboelge mulig og reagere paa specifikke industrielle behov for avanceret forskning. Formaalet med en Faellesskabsinvestering i avanceret og langsigtet forskning er derfor at fremme et staerkt og maalrettet samarbejde mellem industrien og den akademiske verden og sikre, at vi ikke ved at forbedre vores konkurrenceevne paa kort sigt pantsaetter vores teknologiske fremtid paa mellemlang og lang sigt. Det vil saaledes vaere maalet til stadighed at sikre, at

- potentialet for »den naeste innovationsboelge« vedligeholdes, i fuld overensstemmelse med de mere kortsigtede maal, der er dikteret af den hurtige teknologiske udvikling

- den ekspertise, der danner grundlag for den europaeiske FTU inden for informationsteknologi, udvides paa de omraader, hvor der er mest behov for det.

Disse maal vil blive realiseret ved hjaelp af ekspertnet og grundforskningspraegede FTU-projekter.

Via tematiske ekspertnet sikres det, at de teknologiske kredse selv (leverandoerer, brugere og forskere) inden for hver sit tema soeger for en dynamisk vedligeholdelse af et saet rammer for koordinering af FTU, teknologiformidling og uddannelse samt en faelles infrastruktur. Det forventes, at disse koordineringsrammer, som foerst og fremmest skal bygge paa industriens vision, vil komme til at spille en central rolle i forbindelse med maalretningen af baade kort- og langsigtede FTU-aktiviteter.

De grundforskningspraegede FTU-projekter kan opdeles i to kategorier:

- avancerede projekter med en hoej, men overskuelig risiko, hvis succes ville faa direkte indflydelse paa industriens konkurrenceevne. Projekter i denne kategori vil ofte bidrage til at loese specifikke problemer, der udpeges i samarbejde med andre dele af programmet - en kortsigtet foranstaltning kan yde et vigtigt bidrag til et langsigtet maal. Et projekt behoever ikke i sig selv at resultere i et produkt eller en tjeneste, naar blot det bidrager til, at der udvikles et produkt eller en tjeneste i mere anvendelsesorienterede projekter

- projekter, der er karakteriseret ved deres potentiale for teknologiske gennembrud med langsigtede men tydelige virkninger for industrien, og som derfor pr. definition ikke er bundet af det mere anvendelsesorienterede arbejde, der udfoeres.

Projekterne i de to kategorier vil endvidere blive udvalgt paa grundlag af deres bidrag til at oparbejde menneskelige ressourcer paa omraader med klar mangel, samt paa grundlag af i hvor hoej grad de sammenbragte kvalifikationer komplementerer hinanden, specielt paa de tvaerfaglige felter.

Det vil ikke blive fastlagt paa forhaand, hvilke teknologiomraader, der skal behandles, da det formodes, at forslagene vil tage udgangspunkt i nye muligheder og behov, efterhaanden som de viser sig i andre dele af programmet. Det forventes, at mange aktiviteter vil haenge sammen med de mere grundforskningspraegede aspekter af FTU-aktiviteterne i andre dele af programmet og dermed sikre, at disse videreudvikles og udbygges med tiden.

FOKUSOMRAADE: AABNE MIKROPROCESSORSYSTEMER

Formaalet med initiativet vedroerende aabne mikroprocessorsystemer (Open Microprocessor Systems - OMI) er at skaffe Europa anerkendt viden inden for mikroprocessorsystemer og at bidrage til at udbrede brugen af mikroprocessorsystemerne i brugersystemer, baade i Europa og paa verdensplan.

Mikroprocessorerne og den dertil knyttede software udgoer kernen i de elektroniske systemer. Anvendelsesomraadet straekker sig fra avancerede styringssystemer inden for luft- og rumfart, robotteknologi, industristyring og telekommunikation, til mobiltelefoner, forbrugerelektronik, biler og computere til almene formaal, fra supercomputere til notebook-PC'er. Mikroprocessormarkedet domineres for tiden af amerikanske leverandoerer, der leverer mikroprocessorer baseret paa CISC-teknologi (Complex Instruction-Set Computing), der anvendes i over 80 % af de eksisterende systemer og i naesten alle computere. Der er imidlertid ved at opstaa nye markeder inden for indlejrede systemer, dvs. systemer, der ikke kan programmeres af slutbrugeren. Gennem en staerk position inden for avancerede RISC-mikroprocessorer (Reduced Instruction-Set Computing) - den nyeste teknologi vil den europaeiske industri faa gode muligheder for at forbedre sin konkurrenceposition og skabe nye arbejdspladser hen imod slutningen af dette aarti, ikke blot i mikroprocessor- og systemsoftwaresektorerne men ogsaa i en lang raekke brugersektorer og saerlig inden for indlejrede systemer.

Aktiviteterne paa OMI-omraadet vil bygge paa det arbejde, der er paabegyndt under det tredje rammeprogram, som i sig selv er baseret paa aktiviteter med stoette fra en raekke medlemsstater og paa resultater inden for mikroelektronik, software, integration af brugersystemer samt standarder fra alle dele af ESPRIT og andre programmer. Maalsaetningen er at koncentrere og koordinere FTU-indsatsen inden for mikroprocessorsystemer overalt i Faellesskabet for at skabe den kritiske masse, som den europaeiske industri har brug for for at kunne konkurrere effektivt paa verdensplan.

Der skal udvikles komponenter foerst og fremmest til indlejrede systemer, men det er hensigten, at ogsaa computerindustrien skal drage nytte heraf. Hele OMI-omraadet fra hoejperformante til effektsvage mikroprocessorsystemer daekkes. Der vil blive fulgt en afskaeringsstrategi i forhold til eksisterende ikke-europaeisk teknologi samt satset paa den kommende generation af teknologi (indtil aar 2000). I betragtning af, hvor udbredt brugen af mikroprocessorer er i europaeiske firmaer, boer der skabes et levedygtigt europaeisk alternativ til den ikke-europaeiske teknologi, og man maa sikre en glat overgang fra eksisterende til ny teknologi.

Der vil blive trukket paa resultaterne fra alle andre dele af rammeprogrammet samt fra andre programmer. Mere langsigtet, generisk FTU paa OMI-omraadet vil omfatte aktiviteter inden for komponenter og vaektoejer til avancerede mikroprocessorsystemer, baade hardware og software. Der er bl.a. tale om hoejperformante mikroprocessorer med en raekke forskellige arkitekturer, digitale signalprocessorer, fuzzy logic, analog-til-digital-konvertere og andre chipindbyggede funktioner; avancerede teknologier til nye typer processorer; design-, fejlsoegnings- og proevningsmiljoeer til chipindbyggede systemer; systemsoftware, herunder mekanismer til softwareflytbarhed samt standarder.

Yderligere aktiviteter vil bestaa i at integrere resultaterne fra den tidligere generation af projekter, der blev paabegyndt under det tredje rammeprogram. Maalet er at faa indfoert den nye OMI-teknologi hurtigere via pilotanvendelser af chipindbyggede systemer i brugervirksomhederne. Arbejdet vil hovedsagelig omfatte de elektronik- og softwaresubsystemer, der er noedvendige for en application, og normalt ikke det samlede brugersystem. Aktiviteter vedroerende dette kan eventuelt opnaa stoette via EUREKA, ESA, andre europaeiske forskningsrammer, initiativer i medlemsstaterne og andre Faellesskabsprogrammer. Kriterierne for udvaelgelse af pilotapplikationer vil vaere engageret industriel interesse og omfattende sociale og oekonomiske fordele.

Blandt de potentielle anvendelsesomraader kan naevnes forureningsbekaempende og energibesparende systemer, kommunikationssystemer og positioneringssystemer til biler; kommunikationssystemer, der straekker sig fra avanceret kobling til baerbar telefoni; skraeddersyede systemer til processtyring og robotstyring i fremstillingsvirksomheder; avancerede multimediesystemer; luft- og rumfartssystemer og andre hoejperformante indlejrede systemer. Det er vigtigt, at brugervirksomheder involveres i FTU-arbejdet, saa de kan oplyse teknologileverandoererne om deres krav, og der kan skabes grundlag for en hurtig indfoerelse af den nye teknologi i virksomhederne. Maalet er at accelerere systemintegrationsprocessen via »vertikal integration« (hvor mikroprocessorproducent, softwareleverandoer og systemintegrator alle arbejder sammen) og dermed styrke baade systemleverandoerer og brugervirksomheder samt skabe flere arbejdspladser i hoejteknologisektoren.

Der vil blive stillet effektive midler til raadighed til formidling og udbredelse af resultaterne i Faellesskabet og den oevrige verden. Her taenkes bl.a. paa konferencer, tekniske interessegrupper og ekspertnet; regionale centre for udvikling og overensstemmelsestest, der specielt skal hjaelpe de smaa og mellemstore virksomheder til at udnytte mikroprocessorsystemerne; samt en flytbarhedsaktion, der skal fremme standarder for chipindbyggede mikroprocessorsystemer samt standarden for virtuelle binaere graenseflader ved at paavise standardernes vaerdi i flytbarhedsforsoeg. Hvor det er relevant, vil aktiviteterne blive koordineret med initiativer i medlemsstaterne.

Der vil blive ydet stoette til erhvervsuddannelsesordninger og uddannelse via universiteter og ekspertcentre, f.eks. ved at forbedre eksisterende mekanismer saasom VLSI-uddannelsesforanstaltninger. Det er tanken, at der skal samarbejdes internationalt, baade med amerikanske og japanske organisationer, saerlig inden for aabne standarder for supercellebiblioteker og systemsoftware.

FOKUSOMRAADE: HOEJPERFORMANT DATABEHANDLING OG NETKOMMUNIKATION

Formaalet med dette fokusomraade er at udnytte mulighederne i hoejperformant databehandling og netkommunikation (HPCN - High Performance Compluting and Networking), at udvide det potentielle anvendelsesomraade herfor og dermed oege tempoet i nyskabelsesprocessen til gavn for oekonomien som helhed.

Den seneste teknologiske udvikling inden for databehandling og netkommunikation lover revolutionerende kvalitative og kvantitative aendringer i brugen af den nye generation af databehandlings- og kommunikationssystemer. Hurtigere produktion og hoejere produktkvalitet er de fordele, som vil tilskynde virksomhederne til at tage de nye teknologier i brug. En tusindfold forbedring i forholdet mellem omkostninger og ydelse for databehandlings- og netsystemer vil muliggoere et stigende antal nye applikationer, der tidligere var umulige, og det vil vaere den faktor, der hovedsagelig kommer til at drive efterspoergslen. Forsoeg vil blive erstattet af computersimulering i et stigende antal industrier, ogsaa de traditionelle. Desuden forventes det, at HPCN-systemer i stort omfang vil blive taget i brug i kommercielle applikationer i loebet af den sidste halvdel af aartiet. Hoejhastighedsnet til overkommelige priser vil aabne mulighed for distribuerede billedbaserede applikationer og for alvor faa multimediesystemerne til at blomstre. Eksisterende skalar-/vektorsystemer vil blive suppleret med parallelsystemer paa kort sigt, og det forventes, at teknologierne til parallelsystemer og arbejdsstationer i klyngesystemer vil smelte sammen og resultere i skalerbare heterogene multi-computernet henimod aar 2000.

Prioriteterne inden for omraadet er foelgende:

- at overvinde barriererne for udnyttelse af de grundlaeggende teknologier, saerlig hvad angaar HPCN-applicationer og software, ved at forbedre programmerbarhed, brugervenlighed og flytbarhed; standardisering spiller en vigtig rolle for markedets accept af disse nye applikationer

- at fremme udviklingen af de grundlaeggende informations- og kommunikationssystemteknologier, saa der kan skabes fleksible, heterogene multicomputernet, der opfylder en bred vifte af brugerkrav, paa grundlag af principperne om skalerbarhed og interoperabilitet

- at bygge paa eksisterende europaeiske styrkeomraader med hensyn til anvendelsesorientering, menneskelige ressourcer og videnskabelig og teknologisk kompetence; udnytte eksisterende infrastrukturer og programmer og - hvor det er relevant - bidrage til et stoerre udbytte af aktiviteterne via katalysatoraktioner paa Faellesskabsplan.

Arbejdet vil blive organiseret omkring fem koordinerede saet aktiviteter og vil, hvor det er muligt, samle traadene fra og bygge videre paa andre aktiviteter i rammeprogrammet, paa initiativer i medlemsstaterne og andre steder. De foerste tre saet aktiviteter vedroerer applikationer af stoerre industriel betydning. De grundlaeggende generiske systemer og softwareteknologier vil blive behandlet som led i det fjerde saet aktiviteter. Det femte saet vedroerer supplerende samordnede foranstaltninger. Via samarbejde mellem brugerne og leverandoererne af systemer og tjenester vil man kunne specificere de evoluerende brugerkrav til den fremtidige generation af HPCN-systemer. Den grundlaeggende FTU inden for kommunikation og netstyring hoerer ind under saerprogrammet for telekommunikation.

Det foerste saet aktiviteter vedroerer simulerings- og designapplikationer. Maalet er at demonstrere nye applikationer, der kraever HPCN-egenskaber for at vaere effektive nok i forhold til omkostningerne, og som klart paavirker industriens kapacitet, nedbringer den tid, det tager at faa et produkt paa markedet, og oeger produktkvaliteten. Vaegten vil blive lagt paa elektronisk hydrodynamik, materialedynamik, elektromagnetik, molekylemodellering og andre kemisk-farmaceutiske anvendelesomraader. Den hurtigt stigende stroem af personale, der er kvalificeret til at bruge HPCN-systemer, vil goere det muligt at udnytte distribuerede applikationer, alt efter brugernes behov. Et mere langsigtet maal er at behandle avancerede, komplekse og i yderste fald komplette simuleringssystemer, der kombinerer flere discipliner.

Formaalet med aktiviteterne inden for informationsstyring er at paavise, at HPCN er oekonomisk levedygtig paa omraader som kompleks beslutningsstoette og hoejperformante onlinetransaktioner. Udgangspunktet for arbejdet er behovet for komplekse, multifunktionelle, tilpasningsdygtige, fuldt paalidelige og sikre loesninger. Aktiviteterne omfatter anvendelse af HPCN i kompleks dataanalyse, lagring og udtraek af information i store og distribuerede databaser og anvendelse af billedbaserede menneske-computer-graenseflader. Der vil blive gjort en saerlig indsats for at skabe aabenhed paa lederplan over for nye loesninger og metoder.

Det tredje saet aktiviteter har til formaal at fremme anvendelsen af generiske teknologier til HPCN til brug i indlejrede systemapplikationer af saerlig oekonomisk betydning, f.eks. kvalitetskontrol, avanceret overvaagning, kompleks styring og intelligent maskineri. Aktiviteterne omfatter kompleks signalbehandling, moenstergenkendelse, billedbehandling og -forstaaelse samt applikationer med saerlige krav til tidstro behandling. Der vil blive lagt saerlig vaegt paa brugen af ikkekundespecifikke komponenter og subsystemer og paa specifikation af arkitekturer, der egner sig til standardisering.

Det fjerde saet aktiviteter vedroerer software- og systemteknologi og skal stoette udviklingen af den nye generation af brugerorienterede HPCN-systemer. Arbejdet vil bygge paa aktiviteterne inden for software-, halvleder- og multimedieteknologier. Det skal bidrage til at lette brugen af en bred vifte af applikationer, brugermiljoeer til brug af parallelle, distribuerede og indlejrede systemer, avancerede systemarkitekturer og subsystemer, f.eks. databehandlings- og informationsservere og avancerede menneske-computer-graenseflader, generiske systemaspekter af styring af distribuerede databaser og distribueret databehandling. Det skal ogsaa undersoeges, om de nye databehandlingsmetoder, herunder optisk databehandling og neurale net, er konceptuelt og oekonomisk levedygtige. For at fremme heterogene multicomputernet skal der udvikles graenseflader mellem computere indbyrdes og mellem computere og net, herunder driftsprotokoller og tilknyttede demonstrations- og valideringsaktiviteter. Der vil blive tilskyndet til standardisering og faelles praksis blandt en bred vifte af brugere og leverandoerer.

Stoetteaktiviteter skal supplere arbejdet med at udvikle et tvaereuropaeisk miljoe og en infrastruktur for HPCN ved at sikre en passende koordinering med komplementaere aktiviteter og programmer. Der vil blive organiseret samordnede foranstaltninger i form af net, der har til formaal at fremme uddannelse via forsknings- og teknologiformidling til brugerne i industrien. Der vil blive ydet stoette til anvendelsesforsoeg, der normalt vil bygge paa eksisterende infrastrukturer, og som har brug for en Faellesskabsdimension. Dette vil goere det nemmere for brugerne at vurdere mulighederne og bidrage til en hurtigere indfoerelse af teknologier til HPCN.

FTU-aktiviteterne vil blive koordineret med relevante EUREKA-projekter og med nationale og regionale programmer. For at bidrage til, at HPCN-produkter og teknologier hurtigt opnaar almen anerkendelse, vil der blive etableret internationale kontakter og - hvor det er relevant - konkret internationalt samarbejde.

FOKUSOMRAADE: TEKNOLOGI TIL STOETTE FOR VIRKSOMHEDSPROCESSER

For at oege produktiviteten og sikre konkurrenceevnen er mange virksomheder i faerd med at omstrukturere deres processer og skabe en ny fordeling af arbejdet. Et vigtigt traek i omstruktureringen er integration af virksomhedsprocesser paa tvaers af funktioner saasom salg, produktudvikling og oekonomi. Et andet traek er mere gruppebaseret arbejde, ofte paa tvaers af afdelinger. Et tredje traek er en udvikling bort fra den hoeje grad af arbejdsdeling, der var almindelig op til 1980'erne, hen imod stoerre integration af arbejdsopgaverne, saaledes at samme person varetager mange forskellige funktioner. Informationsteknologien er et uundvaerligt element i de nye strukturer, der ellers enten ikke kunne fungere eller ikke ville vaere oekonomisk rentable.

De nye virksomhedsprocesser haenger sammen med arbejdsfordelingen, og de indebaerer ofte komplekse beslutninger og kraever en omfattende viden og hurtige reaktioner. Mange af de nye processer kraever, at der indfoeres nye teknologier eller nye kombinationer af teknologier, og der er isaer behov for integration af teknologierne. Vaerktoejer til stoette for samarbejde og dokumentadministration har saerlig stor betydning, og der er vide muligheder for at forbedre effektiviteten specielt inden for tjenester til dokumentadministration.

Maalsaetningen for fokusomraadet er at oege informationsteknologiens bidrag til organisationernes effektivitet betydeligt ved for det foerste at oege forstaaelsen for, hvordan IT bedst udnyttes (optimal praksis) i virksomhedsprocesser og for det andet at udvikle de grundlaeggende teknologier, der skal stoette den nye organisationsmaessige udvikling. Arbejdet vil vaere anvendelsesorienteret, og det er hensigten at integrere teknologier fra flere forskellige omraader af saerprogrammet samt nye komplementaere teknologier, der er under udvikling. Brugerne kommer til at spille en vigtig rolle, da de skal vaere med til at fastlaegge retningslinjerne for en effektiv anvendelse af IT. Aktiviteterne vil bygge paa arbejde inden for IT-stoette til virksomhedsprocesser i tidligere ESPRIT-faser. Arbejdet vil blive koordineret noeje med det arbejde, der udfoeres i telematik- og telekommunikationsprogrammerne.

Forskning i IT til stoette for virksomhedsprocesser er af tvaerfaglig karakter og omfatter modellering af virksomhedsprocesser, organisations-»udvikling«, arkitektur for informations- og kommunikationsprocesser i virksomheden, integration af softwarekomponenter til virksomhedsformaal og integration af dokumentadministration i flersprogede organisationer og administrationer. Nationale forskelle i virksomhedsorganisation og -praksis samt i maaden at organisere informationsteknologien paa vil ogsaa indgaa i forskningen.

FTU-aktiviteterne inden for teknologier til stoette for virksomhedsprocesser vil vaere anvendelsesorienterede, hvilket medfoerer integratation af adskillige teknologier. Der vil ogsaa blive forsket i metoder til integration af teknologierne i virksomhedernes eksisterende systemer og data. Der vil blive udfoert supplerende forskning i edb-stoettet samarbejde og dokumentadministration.

Der er behov for nye metoder til integration og udvikling af software for at stoette de nye former for automatisering af virksomhedsprocesser, herunder integration af objektorientering, videnbaserede systemer, grafiske brugergraenseflader og distribueret databehandling. Der vil ogsaa vaere brug for at integrere telekonferenceteknologier, ruminformationssystemer, som f.eks. geografiske informationssystemer, og mobilteknologier med andre teknologier. Derfor er det noedvendigt med et naert samarbejde med de andre dele af saerprogrammet, der vedroerer metoder og vaerktoejer samt videnbaserede systemer. Der vil ogsaa blive arbejdet paa at fastlaegge standarder, hvor det er hensigtsmaessigt.

Forskningen inden for edb-stoettet samarbejde (CSCW: Computer-Supported Cooperative Work) tager sigte paa at udnytte IT til at forbedre kommunikationen og samarbejdet mellem de ansatte i en virksomhed. CSCW systemer er en hjaelp for brugere, der arbejder sammen paa projekter i et distribueret miljoe, paa heterogene hardware- og softwaresystemer, samtidigt eller forskudt. FTU-aktiviteterne daekker vaerktoejer, standarder, objektbiblioteker til udvikling og tilpasning af CSCW-systemer, og der tages hensyn til brugermobilitet, fleksible arbejdsformer og brug af eksisterende informationssystemer. Saerlige forskningsomraader er bl.a. faelles tekstforfatning, stoette til gruppebeslutninger, elektroniske moeder og delt, distribueret arbejde.

Der vil blive ivaerksat en raekke forskningsaktiviteter inden for dokumentadministration. Et emneomraade er udarbejdelse af multimediedokumenter i samarbejde og i et distribueret miljoe, ved hjaelp af uensartede vaerktoejer og systemer og med indfletning af eksisterende dokumenter, herunder konvertering af gamle papirdokumenter til elektronisk form, og opbygning af sammenstykkede dokumenter. Aspekter af softwareudviklingsteknikker er relevant for versionskontrol, overensstemmelsesstyring og paralleludvikling. Der skal ogsaa forskes i fleksible dokumentproduktion og -trykning efter princippet »netop til tiden« samt i forholdet mellem dokumenter og distributionsmekanismer som f.eks. elektronisk post og telefaxtjenester. Inden for emnet dokumentlagring og -udtraek vil der blive udviklet nye, mere brugervenlige adgangsformer samt nye maader at organisere lagring, arkivering og samling af dokumenter paa og teknikker til at udtraekke dele af dokumenter, som f.eks. illustrationer, citater, underafsnit og noter.

Der vil blive gennemfoert pilotforsoeg og andre aktiviteter paa feltet »optimal praksis«. Arbejdet tager sigte paa hurtigst muligt at udbrede kendskabet til de optimale former for integration af de forskellige teknologier i virksomhedsprocesser. Baade brugerne og teknologileverandoererne skal involveres, men brugerne skal spille den centrale rolle. Der skal endvidere forskes i metoder til at minimere den risiko, som brugerne foeler, de tager ved at indfoere nye teknologier.

FOKUSOMRAADE: INTEGRATION I FABRIKATIONEN

I en hoejindkomstoekonomi afhaenger arbejdspladserne i den produktive sektor af, at der hurtigt skiftes til produkter med hoejteknologisk indhold eller hoej vaerditilvaekst, samt af producenternes evne til at fungere optimalt i et dynamisk skiftende globalt net af erhvervspartnere, leverandoerer, kunder og forskere. Den dybtgaaende omstrukturering, der er ved at finde sted overalt i industrien skaber baade et klima og en mulighed for forandring. Der opstaar nye produktionsmoenstre som udtryk for en mere ressourcebesparende og smidig fremgangsmaade: forsyningskaedesamarbejde, intelligent fabrikation, ebd-stoettet samarbejde. Alle disse metoder er baseret paa avanceret informations- og kommunikationsteknologi.

Tidligere arbejde byggede paa ideen om integration af de traditionelle ingenioerfunktioner. Disse »edb-integrerede« teknologier fra 1980'erne er nu tilstraekkeligt modne til at kunne udnyttes i praksis i et industrielt miljoe. Der er ved at opstaa en ny arbejdskultur, der praeger alle virksomhedsprocesser, indbefattet fremstilling og konstruktion. Dette skaber et behov for avanceret informations- og kommunikationsteknologi og er samtidig afgoerende for, i hvilken retning de grundforskningspraegede udviklingsaktiviteter paa dette omraade skal gaa. Udviklingen af avanceret informations- og kommunikationsteknologi skal paavirkes i den indledende fase, saa den tjener den europaeiske industris konkurrenceevne og industriarbejdernes livskvalitet bedst muligt.

Aktiviteterne paa dette omraade har til formaal at fungere som katalysator for forandringerne via udvikling af avancerede informationsteknologier. I samarbejde med programmet for industri- og materialeteknologi skal de bidrage til at oege konkurrenceevnen hos fremstillings-, konstruktions- og forarbejdningsvirksomhederne via forbedret produktkvalitet, reducerede omkostninger og hurtigere leveringstider, samtidig med at de 21. aarhundredes miljoemaessige udfordringer tages op.

De grundlaeggende generiske teknologier inden for informations- og kommunikationsteknologi udvikles separat i et rivende tempo, men hvor hurtigt de tages i brug afhaenger af, hvor hurtigt de kan integreres i et kommercielt miljoe. Arkitekturen i fremtidens systemer maa til stadighed aendres, for at brugerne kan drage nytte af udviklingen inden for avanceret informations- og kommunikationsteknologi, samtidig med at der maa findes overgangsloesninger for at beskytte de hidtidige investeringer. Arbejdet vil bygge paa og integrere grundlaeggende teknologier i softwareudvikling, aabne systemer, CAD, datamodellering og databasedesign, mikroelektronik, mikrosystemer og udvalgte dele af mekatronik.

For de enkelte firmaer kraever gennemfoerelsen af virksomhedsstrategier baseret paa nye produktionsmoenstre en omdefinering af de byggesten, der bruges til at udvikle informations- og kommunikationsteknologiske stoettesystemer til fremstillings- og forarbejdningsvirksomhederne. Der vil blive ydet stoette til initiativer paa tvaers af sektorer og faggraenser med henblik paa at loese generelle problemer, mens der samtidig tages hensyn til specifikke industrielle krav og livskvaliteten. Saadanne initiativer vil gavne hele industrispektret.

Arbejdet vil blive koncentreret om nye informations- og kommunikationsteknologiske loesninger inden for tekniske emner, der stoettes af standardforberedende og samarbejdsorienterede aktiviteter.

Inden for emnet rammer for virksomhedsintegration vil arbejdet hovedsagelig bestaa i at udvikle metoder og vaerktoejer til modulaert systemdesign af informations- og kommunikationsteknologiske systemer til stoette for industrivirksomheder. Brugere og leverandoerer vil blive stoettet i deres indsats for at naa til enighed om krav og funktionsspecifikationer for komponenter til saadanne systemer, og der vil blive ydet stoette til avancerede implementeringer med henblik paa at validere og afproeve resultaterne.

Arbejdet inden for integreret produktdatamodellering vil blive koncentreret om at formalisere og standardisere de datastrukturer, der bruges til at beskrive produkterne og deres komponenter. Herved udvides produktdatamodelleringssystemernes funktionalitet til et hoejere semantisk niveau, herunder videnrepraesentation og -deling. Dermed vil konstruktionsfunktionerne i hele produkternes og processernes livscyklus kunne understoettes fra en faelles platform.

Baade industrisystemernes produktivitet og deres evne til at fungere sikkert og uden fare for menneskeliv eller miljoe afhaenger af kvaliteten af deres styringssystemer. Arbejdet med intelligent styring vil blive koncentreret om udvikling og integration af distribuerede, hierarkiske styringssystemer, fra foeler- og aktuatorniveau, over styring af produktionsprocessen til styring af vare- og ordrestroemmen gennem hele fabrikker eller anlaeg og gennem hele forsyningslogistikkaeden.

Hvor hurtigt de nye teknologier bliver alment anerkendt afhaenger i hoej grad af, hvor hurtigt man kan opnaa enighed om standarder for deres brug. Der skal skabes mulighed for at ivaerksaette forsoeg med praestandarder, og der vil blive etableret en taet forbindelse mellem brugere og leverandoerer for at accelerere denne proces. Der vil blive arbejdet paa at udbrede den optimale praksis til alle dele af Faellesskabet, saaledes at de europaeiske virksomheder faar det bedste udgangspunkt for at samarbejde og konkurrere paa internationalt plan. Hvor det er relevant, vil aktiviteterne blive koordineret med initiativer i medlemsstaterne og paa internationalt plan.

BILAG II

>TABELPOSITION>

FORKLARING:

ST: Softwareteknologi

KST: Komponent- og subsystemteknologi

MT: Multimedieteknologi

LF: Langsigtet forskning

AAMS: AAbne mikroprocessorsystemer

HPDN: Hoejperformant databehandling og netkommunikation

TVP: Teknologi til stoette for virksomhedsprocesser

IF: Integration i fabrikationen.

Tabellen viser den vejledende fordeling af midlerne paa grundlaeggende teknologier, langsigtet forskning og fokusomraader.

Den venstre kolonne viser, hvor stor en del af midlerne, der er afsat til de grundlaeggende teknologier. De fem midterste kolonner viser for hvert fokusomraade, hvor stor en del af midlerne der er afsat til arbejde med anvendelsesspecifikke formaal, og for hvert fokusomraade samt for den langsigtede forskning, hvordan arbejdet fordeles paa hver af de grundlaeggende teknologier. Den samlede procentdel af midlerne for hvert fokusomraade og for den langsigtede forskning ses i den nederste raekke. Den hoejre kolonne indeholder den samlede procentdel for henholdsvis aktiviteter med anvendelesspecifikke formaal og for aktiviteter i forbindelse med de grundlaeggende teknologier.

Fordelingen paa forskellige omraader udelukker ikke, at et projekt kan hoere ind under flere omraader.

(1) Herunder 4,2 % til personaleudgifter og 3 % til driftsudgifter.

(2) Mindst 2 % af de samlede bevillinger vil blive brugt paa uddannelsesaktiviteter, der gennemfoeres som led i programmet.

(3) 19 mio. ECU fra de samlede bevillinger vil blive brugt paa formidlings- og udnyttelsesaktiviteter, der gennemfoeres som led i eller i forbindelse med de andre aktiviteter i programmet.

(4) Et beloeb paa 21 mio. ECU, som udgoer forskellen mellem det beloeb, der skoennes noedvendigt til dette program, og det beloeb, der i det fjerde rammeprogram er afsat til informationsteknologi, er opfoert i det »FTU-saerprogram, der skal gennemfoeres dels ved hjaelp af direkte foranstaltninger og dels ved hjaelp af konkurrencebaseret teknisk-videnskabelig stoette«.

BILAG III

NAERMERE BESTEMMELSER OM PROGRAMMETS GENNEMFOERELSE

1. Betingelserne for Faellesskabets finansielle bidrag er fastsat i bilag IV til afgoerelsen om det fjerde rammeprogram.

Reglerne for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i programmet samt reglerne for formidling af forskningsresultaterne er fastsat i de bestemmelser, der er omhandlet i traktatens artikel 130 J.

Ved gennemfoerelsen af dette program gaelder dog foelgende saerlige bestemmelser:

1.1. foelgende kan deltage i programmet med finansiel stoette fra Faellesskabet:

a) Alle juridiske personer, der er etableret i, og som regelmaessigt gennemfoerer FTU i

- Faellesskabet, eller

- et tredjeland, der er helt eller delvist knyttet til gennemfoerelsen af programmet i henhold til en aftale mellem Faellesskabet og det paagaeldende tredjeland

b) Det Faelles Forskningscenter

1.2. foelgende kan deltage i programmet uden finansiel stoette fra Faellesskabet, forudsat at deres deltagelse er af interesse for Faellesskabet:

a) juridiske personer, der er etableret i et land, som har indgaaet en aftale med Faellesskabet om videnskabeligt og teknisk samarbejde, der vedroerer aktiviteter under programmet, forudsat at deres deltagelse er i overensstemmelse med bestemmelserne i den paagaeldende aftale

b) juridiske personer, der er etableret i et europaeisk land

c) internationale forskningsorganisationer

1.3. i behoerigt begrundede tilfaelde kan deltagelse fra internationale organisationer beliggende i Europa finansieres paa samme grundlag som deltagelse fra Faellesskabets egne organisationer.

2. Programmet gennemfoeres ved hjaelp af:

2.1. Faellesskabets finansielle bidrag til FTU-aktiviteter, som gennemfoeres af tredjeparter eller af FFC's institutter i samarbejde med tredjeparter:

a) aktiviteter med omkostningsdeling, som omfatter foelgende aktiviteter:

- FTU-projekter, som gennemfoeres af virksomheder, forskningscentre og universiteter, herunder konsortier, som i forbindelser med integrerede projekter samles omkring et faelles emne

- teknologistimulerende foranstaltninger, som skal tilskynde til og lette smaa og mellemstore virksomheders deltagelse ved hjaelp af en praemie, der daekker en FTU-aktivitets forundersoegelsesfase (herunder soegning efter partnere), og ved hjaelp af forskningssamarbejde

- finansiel stoette til infrastrukturer eller anlaeg, som er noedvendige for at kunne gennemfoere en samordnet foranstaltning (stoerre samordning)

b) samordnede aktiviteter, der bestaar i samordning, navnlig via samordningsnet, af FTU-projekter, som allerede finansieres af offentlige myndigheder eller private organer. Samordnede aktiviteter kan ogsaa anvendes til den fornoedne samordning af driften af tematiske net, som gennem FTU-projekter med omkostningsdeling (jf. punkt 2.1, litra a), foerste led) samler fabrikanter, brugere, universiteter og forskningscentre omkring de samme teknologiske eller industrielle maal

c) saerforanstaltninger, saasom standardiseringsfremmende foranstaltninger og foranstaltninger til indfoerelse af vaerktoejer til generelle anvendelsesformaal i forskningscentre, universiteter og virksomheder. Faellesskabets bidrag er paa indtil 100 % af omkostningerne ved foranstaltningen.

2.2. Forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger, som omfatter foelgende foranstaltninger:

- undersoegelser til stoette for dette program og til forberedelse af eventuelle fremtidige aktiviteter

- konferencer, seminarer, workshops og andre videnskabelige eller tekniske sammenkomster, herunder sektorbestemte eller tvaerfaglige koordineringsmoeder

- brug af ekstern ekspertviden, herunder adgang til videnskabelige databaser

- formidling og nyttiggoerelse af resultater, herunder videnskabelige publikationer (samordnet med de aktiviteter, der gennemfoeres under den tredje foranstaltning)

- undersoegelser, der gennemfoeres i taet samarbejde med programmet for maalrettet sociooekonomisk forskning, til evaluering af de sociooekonomiske konsekvenser samt de eventuelle teknologiske risici, der er forbundet med samtlige projekter under dette program

- undersoegelser til vurdering af de miljoemaessige virkninger fra indsatsen under dette program

- pilotprojekter og forundersoegelser i samarbejde med tredjelande

- uddannelse i forbindelse med den forskning, der er omfattet af programmet

- uafhaengig evaluering (inklusive undersoegelser) af forvaltningen af og resultaterne fra aktiviteterne under programmet

- stoette til driften af decentraliserede oplysnings- og bistandsnet til fordel for smaa og mellemstore virksomheder i samarbejde med FTU-vurderingsaktionen under Euromanagement.

3. Aktiviteterne med henblik paa formidling og udnyttelse af resultaterne fra dette program supplerer de aktiviteter, der gennemfoeres under den tredje foranstaltning, og skal gennemfoeres noeje samordnet med disse. Deltagerne i FTU-projekterne udgoer saerligt velegnede net til formidling og udnyttelse af resultaterne. Arbejdet understoettes af publikationer, konferencer, resultatformidling, undersoegelser af teknisk-oekonomiske muligheder osv. For at opnaa den bedst mulige udnyttelse skal der tages hensyn til alle faktorer, som kan fremme en senere udnyttelse af resultaterne allerede fra starten og under hele opfoelgningen af FTU-projekterne.