Regionsudvalgets udtalelse om "Memorandum om livslang uddannelse"

(2001/C 357/10)

REGIONSUDVALGET har -

under henvisning til "Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene: Memorandum om livslang uddannelse" (SEK(2000) 1832),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 9. januar 2001 om i henhold til EFtraktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til præsidiets beslutning af 13. juni 2000 om at afgive udtalelse herom og henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 7 "Uddannelse, Erhvervsuddannelse, Kultur, Ungdom, Sport, Borgernes Rettigheder",

under henvisning til forslag til udtalelse (CdR 19/2001 rev. 2) vedtaget af Underudvalg 7 den 23. april 2001 (ordfører: Christina Tallberg, S/PSE),

under henvisning til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Lissabon den 23.-24. marts 2000, i Feira den 19.-20. juni 2000 og i Stockholm den 23.-24. marts 2001,

under henvisning til Kommissionens hvidbog fra 1995 om uddannelse - "Undervise og lære - på vej mod det kognitive samfund" (KOM(95) 590 endelig udg.) og Kommissionens meddelelse "For et kundskabernes Europa" [KOM(97) 563 endelig udg.],

under henvisning til Kommissionens meddelelse om "eLEARNING - Overvejelser om fremtidens uddannelse" (KOM(2000) 318 endelig) og Kommissionens beretning om adgang til efter- og videreuddannelse i Den Europæiske Union (KOM(97) 180 endelig udg.),

under henvisning til sin udtalelse af 16. november 1994 om "Et europæisk uddannelsesår - livslang uddannelse (1996)" [CdR 244/1994 fin(1), KOM(94) 264 endelig udg.] og sin udtalelse af 15. juli 1998 om Kommissionens beretning om adgang til efter- og videreuddannelse i Den Europæiske Union [CdR 424/1997 fin(2), KOM(97) 180 endelig udg.],

under henvisning til sin udtalelse af 14. december 2000 om "eLEARNING - Overvejelser om fremtidens uddannelse" [CdR 314/2000 fin(3), KOM(2000) 318 endelig] -

på sin 39. plenarforsamling den 13.-14. juni 2001 (mødet den 14. juni) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse.

1. Regionsudvalgets synspunkter

1.1. Regionsudvalget hilser Kommissionens memorandum velkommen som et meget vigtigt udgangspunkt for at mobilisere alle relevante aktører, så der sættes fart i udviklingen inden for de forskellige uddannelsesområder. Hensigten er at tilskynde til aktivt medborgerskab og imødekomme kravene i den nye videnbaserede økonomi.

1.2. Regionsudvalget finder det meget vigtigt, at memorandummet peger på de mange muligheder, der ligger i uddannelse, også den der foregår uden for de formelle uddannelsessystemer, og dermed slår fast, at uddannelse kan foregå i alle aspekter af vores liv (lifewide learning) og gennem hele livet (lifelong learning - livslang uddannelse).

1.3. Regionsudvalget er enig med Kommissionen i, at tiden er inde til at omsætte idéen om livslang uddannelse til handling, og at der nu må udarbejdes strategier såvel på EU-plan som på nationalt, regionalt og lokalt plan. I den forbindelse skal der naturligvis tages udgangspunkt i subsidiaritetsprincippet.

1.4. Kommissionens planer om at indlede en debat om livslang uddannelse, der skal foregå så tæt på borgerne som muligt, er udtryk for en interessant ny tilgang. For Regionsudvalget er der tale om en helt naturlig fremgangsmåde, som det støtter fuldt ud.

1.5. Regionsudvalget er enig med Kommissionen i, at livslang uddannelse skal være for alle, uanset alder, baggrund og forudsætninger. De regionale og lokale myndigheder træffer disse mennesker - børn, voksne og ældre - i deres hverdag.

1.6. Regionsudvalget mener, der ligger et stort potentiale i uddannelsesmiljøerne, som kan udnyttes via en systematisk mobilisering af de relevante aktører på lokalt og regionalt plan.

1.7. Regionsudvalget hilser med tilfredshed, at Kommissionen med det foreliggende memorandum har til hensigt at:

- iværksætte en høringsproces, der foregår tæt på borgerne, tager højde for deres uddannelsesbehov og inddrager ansvarlige aktører på alle niveauer,

- indlede en debat om en overordnet strategi for gennemførelse af livslang uddannelse for borgere inden for alle områder af det offentlige og private liv,

- inddrage nøgleaktører med ansvar for livslang uddannelse på alle niveauer, herunder EU's institutioner og arbejdsmarkedets parter, og på grundlag af resultatet af denne brede høring foreslå målsætninger, indsatsområder og benchmarks for implementeringen af en strategi for livslang uddannelse.

1.8. Regionsudvalget støtter denne fremgangsmåde ud fra den betragtning, at en debat om livslang uddannelse klart må inddrage borgerne selv og relevante aktører på uddannelsesområdet.

1.9. For Regionsudvalget er det vigtigt at deltage i og fremme en sådan debat. Regionsudvalget repræsenterer de lokale og regionale politiske niveauer, der har ansvaret for, at de lokale borgere kan forsørge sig, udvikle sig og deltage aktivt i samfundslivet - ikke mindst i de demokratiske processer.

1.10. Det lokale og regionale niveau har endvidere en opgave at varetage som:

- uddannelsesmyndighed/uddannelsesansvarlig, idet mange lokale og regionale myndigheder har ansvaret både for almen uddannelse og erhvervsuddannelse,

- social myndighed med ansvar for borgernes - både børns, voksnes og ældres - velfærd, og for social integrering af de svagest stillede grupper, især personer med fysiske og/eller psykiske handicap,

- koordinator for lokal og regional udvikling og vækst, og har derigennem interesse i også at udvikle arbejdskraftens kvalifikationer,

- arbejdsgiver og i egenskab heraf en direkte interesse i at udvikle sine egne ansattes færdigheder,

- lokal og regional partner for den sociale økonomis aktører med henblik på at fremme borgernes deltagelse i de demokratiske processer.

Livslang og "lifewide" uddannelse

1.11. Regionsudvalget er helt enig i, at livslang uddannelse skal komme alle til gode, uanset alder, baggrund og forudsætninger. Endvidere mener Regionsudvalget, at livslang uddannelse er en grundlæggende forudsætning for, at den enkelte region og det enkelte lokalsamfund kan overleve og udvikle sig. Livslang uddannelse er også nødvendig for at sikre Den Europæiske Union en førende position i den videnbaserede økonomi.

1.12. Regionsudvalget finder det endvidere overordentlig vigtigt, at memorandummet også tager fat på begrebet lifewide (vidtfavnende) og livslang uddannelse ved at fremhæve de mange muligheder, der ligger i uddannelsen, herunder især den uddannelse, der finder sted uden for de formelle uddannelsessystemer:

- den ikke-formelle uddannelse, der foregår i foreningslivet, i den frivillige kursusvirksomhed, på folkehøjskoler, på aftenskoler, det åbne universitet m.m.

- den uformelle uddannelse i arbejds- og hverdagslivet. Regionsudvalget mener, der er behov for en grundigere analyse af den uformelle uddannelses udstrækning og betydning.

1.13. Regionsudvalget er klar over, at udvidelsen af begrebet livslang uddannelse indebærer en perspektivforskydning, samt at begrebet uddannelse ikke længere er ensbetydende med undervisning via det formelle uddannelsessystem og heller ikke kan begrænses til erhvervelse af specifikke fagkundskaber. I stedet skal der i højere grad sættes fokus på individets indlæringspotentiale og udviklingsmuligheder.

1.14. Regionsudvalget anerkender endvidere, at dette synspunkt vil påvirke det formelle uddannelsessystems rolle. Det er vigtigt at drøfte, hvordan skolen i større udstrækning kan øge kendskabet til andre indlæringsformer og fremme den enkeltes interesse for uddannelse i forskellige sammenhænge uden for skolen og i forskellige faser af livet.

1.15. Som grundlag for livslang og lifewide uddannelse bliver den måske vigtigste opgave for undervisningen af børn og unge at skabe de kundskabs- og indlæringsmæssige fourdsætninger, der er nødvendige for at stimulere deres nysgerrighed og lyst til at lære.

Memorandummet indeholder seks forskellige punkter - nøglebudskaber - som danner ramme om den fortsatte åbne debat.

(1) Nye grundlæggende færdigheder til alle

1.16. Regionsudvalget hilser debatten om grundlæggende færdigheder til alle velkommen og er enig med Kommissionen i, at en sådan debat snarere bør tage udgangspunkt i brede vidensområder end i traditionelle skolefag. Regionsudvalget vil deltage i en sådan debat.

1.17. Færdigheder såsom læsning, skrivning og regning er fortsat meget vigtige, men de kan også betragtes som redskaber til erhvervelse af viden, til kommunikation og til problemløsning. Også IKT- og fremmedsprogsfærdigheder kan betragtes som midler i denne forbindelse. Memorandummet nævner også andre færdigheder: "evnen til at planlægge sit eget liv", "at lære at lære" og "iværksætterånd".

1.18. Forståelse, respekt og empati for andre mennesker - uanset etnisk baggrund, sprog eller religion - er eksempler på sådanne almene egenskaber, som de forskellige former for uddannelse bør fremme. Et yderligere eksempel er forståelse for, at den europæiske mangfoldighed, f.eks. hvad angår sprog, kultur og naturforhold, skaber en merværdi, der kan berige og styrke den europæiske identitet.

1.19. På samme måde kan indsigt i lokal og regional mangfoldighed skabe et mere dynamisk og handlekraftigt vidensamfund.

1.20. Der bør endvidere tages hensyn til ligestillingsaspekter og miljøspørgsmål.

(2) Øget investering i menneskelige ressourcer

1.21. Regionsudvalget er enig med Kommissionen i nødvendigheden af at få gang i debatten om øgede investeringer i menneskelige ressourcer, og et centralt spørgsmål i den forbindelse er hvordan en sådan indsats kan få den størst mulige effekt. I den sammenhæng kan de lokale og regionale myndigheder spille en vigtig rolle ved at danne bro mellem virksomheder/erhvervslivet på den ene side og forskellige typer lokale uddannelsesinstitutioner på den anden. De lokale og regionale myndigheder har enestående forudsætninger for at indlede et konstruktivt partnerskab både med arbejdsmarkedsparterne og de forskellige uddannelsesinstitutioner og dermed tilbyde uddannelsesmuligheder, der er skræddersyede efter de forskellige lokale behov og krav.

1.22. Regionsudvalget finder det dog vigtigt, at sådanne systemer ikke udformes på en sådan måde, at der opstår kløfter mellem beskæftigede på den ene side og arbejdsløse eller ikke-erhvervsaktive på den anden eller mellem højtuddannede og lavtuddannede.

1.23. Finansieringen af den livslange uddannelse kan derfor ikke begrænses til at være et anliggende, der aftales mellem arbejdsmarkedets parter. Den bør derfor tilpasses den nye uddannelses- og udviklingsstrategi, der omtales i Kommissionens beretning.

1.24. Man må desuden ikke begå den fejl udelukkende at tillægge livslang uddannelse en økonomisk værdi: Uddannelse er først og fremmest personlig udvikling og først i anden omgang tilegnelse af erhvervskompetence.

(3) Nytænkning inden for undervisning og læring

1.25. Regionsudvalget mener ligesom Kommissionen, at IKT-baserede undervisningsmidler rummer et stort potentiale for nytænkning inden for undervisnings- og læringsmetoder, men at disse skal anvendes i den rette sammenhæng. Lavtuddannede har vanskeligere ved på egen hånd at betjene sig af IKT- og fjernteknik og har derfor størst behov for vejledning. Regionsudvalget understreger behovet for også at føre en debat om udvikling og udformning af lokale indlæringsmiljøer, hvor mennesker kan lære i fællesskab.

(4) Værdsættelse af uddannelse

1.26. Regionsudvalget er klar over det øgede behov for at få anerkendt en gennemført uddannelse eller en opnået kompetence, men ser samtidig en risiko for, at et sådant behov kan føre til udarbejdelse af komplicerede tekniske kundskabsvurderingssystemer, der blot opfatter den enkelte som et objekt i stedet for at give ham støtte til at få sine kundskaber anerkendt og dokumenteret.

1.27. Sådanne systemer vil nærmest have en afskrækkende effekt for den enkelte og derfor virke mod hensigten. Derfor er det vigtigt, at den enkelte selv ses som informations- og kompetencebærer. Et interessant eksempel er den sproglige mangfoldighed i Europa.

(5) Nye roller for rådgivning og vejledning

1.28. Regionsudvalget er enig i, at vejledningstjenester skal være tilgængelige lokalt, og at de bør fremmes via netværk. Lokal adgang til moderne informationsteknik vil blive nødvendig. Det er vigtigt, at indsatsen ikke begrænses til studie- eller erhvervsvejledning, men kan være en effektiv støtte for den enkeltes karriereplanlægning og opmuntre personer med mindre positive erfaringer fra deres skoletid.

(6) Uddannelse bringes tættere på hjemmene

1.29. Regionsudvalget er helt enig med Kommissionen i nødvendigheden af at mobilisere ressourcer til støtte for livslang uddannelse i lokalsamfundene. Det er vigtigt, at der føres en debat herom på lokalt og regionalt plan.

1.30. Memorandummet understreger, at uddannelse for de fleste foregår lokalt fra barnsben til alderdommen. Det er de lokale og regionale myndigheder, som sørger for den infrastruktur, der giver adgang til livslang uddannelse, herunder børnepasning, aflastning af personer, der plejer familiemedlemmer, sociale ydelser og trafikmidler. Det er derfor meget vigtigt at mobilisere de regionale og lokale ressourcer for at støtte livslang uddannelse på lokalt og regionalt plan.

1.31. Regionsudvalget er enig i vigtigheden af, at undervisning og livslang uddannelse kan foregå så tæt på deltagerne som muligt. Hvis EU's forskellige lokalområder skal kunne udvikle sig i den videnbaserede økonomi, må betingelserne for erhvervelse af kompetencer og adgangen til livslang uddannelse fremmes i den enkeltes hjemegn.

1.32. Den geografiske tilgængelighed bør også ses i sammenhæng med andre foranstaltninger til øget tilgængelighed for den enkelte, både hvad angår uddannelsens form og tidsmæssige placering.

- Om dagen/aftenen, i weekenden.

- I sommerferien og på traditionelle feriedage.

- Flere starttidspunkter for samme kursus.

- Fjernstudier.

- Fleksibel indlæring med vejledning.

1.33. Opbygningen af en lokal infrastruktur for livslang uddannelse behøver ikke føre til etablering af særlige lokale aktiviteter, men bør så vidt muligt kunne tage udgangspunkt i eksisterende funktioner suppleret med indførelse af de nøglefunktioner, der mangler. Regionsudvalget stræber således ikke efter "standardiserede" lokale uddannelsescentre.

1.34. Regionsudvalget er helt enig i, at konceptet for livslang uddannelse skal komme alle - uanset alder, baggrund og forudsætninger - til gode, da fortsat kompetenceudvikling er en grundlæggende forudsætning for den enkelte regions og kommunes overlevelse og muligheder for at udvikle sig.

2. Regionsudvalgets henstillinger

2.1. En vellykket strategi for livslang uddannelse i Europa kræver, at der opstilles målsætninger på lokalt og regionalt plan, og at der udvikles et passende opfølgningssystem. Dette skal sikre, at man kan beskrive udviklingstendenser og målopfyldelse samt gennemføre komparative analyser.

2.2. En strategi for livslang uddannelse kræver også, at man har nogle statistikker og indikatorer at arbejde med. Ifølge Kommissionens memorandum fokuserer de nuværende uddannelsesstatistikker hovedsagelig på uddannelsesinstitutionernes aktiviteter og i mindre grad på enkeltindivider og firmaer.

2.3. Det er sandsynligt, at ressourcer må omfordeles med henblik på at støtte udviklingen af den ikke-formelle og uformelle uddannelse.

2.4. Det hilses velkommen, at handlingsprogrammerne SOCRATES, LEONARDO DA VINCI, UNGDOM, eLEARNING og KULTUR 2000 skal bidrage til at give livslang uddannelse en europæisk dimension.

2.5. Der vil opstå behov for en systematisk mobilisering af de relevante lokale og regionale aktører på uddannelsesområdet.

2.6. Memorandummets ambitiøse mål om livslang og lifewide uddannelse vil stille krav til samordning, infrastruktur, institutionelle rammer og samarbejde. En livslang og lifewide uddannelse, der omfatter forskellige aldersgrupper, forskellige kundskabsniveauer og forskellige lokalområder i EU, kan imidlertid ikke indføres og udvikles oppefra, men må udformes ud fra borgernes behov og forudsætninger og med udgangspunkt i de behov og forudsætninger, der konstateres på lokalt og regionalt niveau.

2.7. Det er kun de lokale og regionale myndigheder, der har de nødvendige forudsætninger for at kunne varetage de i pkt. 1.30 nævnte opgaver. På nationalt plan eller i visse tilfælde på deltatsplan eller lignende plan bliver hovedopgaven i stedet at skabe forudsætninger og incitamenter for den enkelte, for virksomheder og for offentlige aktører til at investere i undervisning og uddannelse.

2.8. Regionsudvalget finder det derimod magtpåliggende at udnytte og udbrede forskellige gode eksempler på infrastruktur, der fremmer mulighederne for livslang uddannelse. En konkret indsats ville være at arrangere en webbaseret konference, som skulle give mulighed for at finde lokale eksempler på denne type infrastrukturelementer i forskellige dele af Europa og skabe kontaktveje. Regionsudvalget mener også, at man bør oprette en europæisk database.

2.9. Det er nødvendigt at nedsætte et samarbejdsudvalg mellem Kommissionen og Regionsudvalget for at fremme indsatsen inden for livslang uddannelse, da der er tale om spørgsmål, der i høj grad berører de lokale og regionale myndigheder. Et sådant samarbejdsudvalg kan også spille en vigtig rolle for den udvidede unions fremtid.

Bruxelles, den 14. juni 2001.

Jos Chabert

Formand for

Regionsudvalget

(1) EFT C 210 af 14.8.1995, s. 74.

(2) EFT C 315 af 13.10.1998, s. 9.

(3) EFT C 144 af 16.5.2001, s. 34.