Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af varespecifikationen for en betegnelse inden for vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2019/C 248/06)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Crémant de Bourgogne«

Referencenummer: PDO-FR-A0676-AM01

Meddelelsesdato: 11.4.2019

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN VEDTAGNE ÆNDRING

1. Ajourføring af listen over kommuner i det geografiske område

Beskrivelse og begrundelse

Visse kommuner har ændret navn eller er blevet sammenlagt siden den første godkendelse af varespecifikationen. Listen over kommuner, som udgør det geografiske område, er således blevet ajourført uden ændring af perimeteren. For at øge retssikkerheden er denne liste opstillet på grundlag af den gældende version af den officielle geografiske kode, som INSEE udgiver hvert år.

Enhedsdokumentets pkt. 6 ændres derfor.

2. Afgrænset parcelområde

Beskrivelse og begrundelse

Med parcelafgrænsningen inden for det geografiske produktionsområde kan udpeges de parceller, der egner sig til produktion af vin med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Parcelafgrænsningen blev gennemført i et antal kommuner i det geografiske område. Denne proces gav anledning til at bekræfte afgrænsningen i de allerede afgrænsede kommuner. Dette fik den kompetente nationale myndighed til at godkende parcelafgrænsningen af hele området med en ny godkendelsesdato.

De tidligere datoer for den kompetente nationale myndigheds godkendelse af parcelafgrænsningen pr. kommune, der fremgår af bilaget til betegnelsens varespecifikation, er blevet slettet.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1. Betegnelse

Crémant de Bourgogne

2. Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3. Kategorier af vinavlsprodukter

5. Mousserende kvalitetsvin

4. Beskrivelse af vinen/vinene

Vinene er hvide eller lyserøde mousserende kvalitetsvine.

a) Før tilsætning af ekspeditionslikør og i tilfælde af berigelse af mosten må vinene ikke have et totalt alkoholindhold på over 13 % vol.

b) Værdierne for det samlede indhold af henholdsvis syre, flygtig syre, svovldioxid og sukker samt for kulsyreovertrykket målt ved en temperatur på 20 °C er fastlagt i EU-lovgivningen.

Vinen er karakteriseret ved fint og holdbart skum med små og vedvarende bobler. Næsen ved unge vine minder ofte om frugtige, florale og mineralske noter, der forbindes med en vis friskhed. Med tiden opstår mere komplekse aromaer, der udvikler sig i retning af sekundære og tertiære noter. Den friske smag fremhæves af frigivelsen af kulsyren.

Generelle analytiske karakteristika Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.) Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.) Totalt syreindhold, minimum Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter) Indhold af svovldioxid, maksimum (i mg/l)

5. Vinfremstillingspraksis

a) Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Specifik ønologisk fremgangsmåde

a) Det er ikke tilladt ved fremstilling af de lyserøde typer af vinen at anvende kul til ønologisk brug, alene eller i blandinger.

b) Anvendelsen af træflis er ikke tilladt.

c) Foruden ovennævnte bestemmelser skal vinen hvad angår ønologisk fremgangsmåde opfylde de krav, der er fastsat på EU-niveau og i den franske lov om landbrug og fiskeri (»Code rural et de la pêche maritime«).

d) Presningsstederne skal opfylde krav vedrørende modtagelse af høsten, presseriet og presserne, påfyldning af presserne, fraktionering af saften og hygiejnen.

Beplantningstæthed

Dyrkningspraksis

— Beplantningstætheden er mindst 5 000 vinstokke pr. ha med en afstand mellem rækkerne på højst 2,50 meter.

— Når beplantningstætheden er højere end 8 000 stokke pr. ha, skal vinstokkene stå med mindst 0,50 meters afstand mellem stokkene i samme række.

— Når beplantningstætheden er højst 8 000 stokke pr. ha, skal vinstokkene stå med mindst 0,80 meters afstand mellem stokkene i samme række.

— Vinstokke, der ikke er ordnet i rækker, skal stå med en beplantningstæthed på mindst 9 000 pr. ha med en afstand mellem stokkene på over 0,50 meter.

Regler for beskæring

Dyrkningspraksis

Generelle bestemmelser

Vinstokkene beskæres som følger:

— kort beskæring (med opbindingssystemet »Cordon de Royat«) med højst 12 øjne (»yeux francs«) pr. kvm

— høj beskæring (med opbindingssystemet »Guyot«, enkelt eller dobbelt) med højst 10 øjne (»yeux francs«) pr. kvm.

Druesorterne Chardonnay B og Sacy B (udelukkende i kommunerne i departementet Rhône og i kommunerne i departementet Saône-et-Loire inden for det afgrænsede vindistrikt med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Mâcon«) beskæres efter metoden »Taille à queue du Mâconnais« med højst 10 øjne pr. kvadratmeter.

Druesorterne Chardonnay B og Sacy B (med undtagelse af kommunerne i departementet Rhône og i kommunerne i departementet Saône-et-Loire inden for det afgrænsede vindistrikt med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Mâcon«) beskæres efter metoden »Taille Chablis« med højst 10 øjne pr. kvadratmeter.

Særlige regler for beskæring

Dyrkningspraksis

Særlige bestemmelser

Enkeltguyotbeskæring kan kombineres:

— med endnu et kort skud, der gør det muligt at skifte gren fra år til år

— med en gren afkortet til højst tre øjne og et kort skud med højst to øjne.

Uanset beskæringsmetoden kan vinstokkene beskæres med yderligere øjne, såfremt årets antal af frugtbærende grene pr. kvadratmeter, på det fænologiske stadium svarende til 11-12 blade, er mindre end eller lig med det antal øjne, der er defineret i beskæringsreglerne.

Kunstvanding og transport af høsten

Dyrkningspraksis

Kunstvanding

Kunstvanding er ikke tilladt.

Transport af høsten

a) Høsten skal beskyttes mod regn under transporten.

b) Høsten transporteres fra høststedet til presseriet i beholdere: — som ikke må være dybere end 0,50 meter for at undgå sammentrykning af druerne — som skal være perforerede for at tillade hurtigt og fuldstændigt afløb af saft under transporten og på pressestedet indtil presning.

c) Tidsrummet fra høst af druerne til presning skal være så kort som muligt. Der må under ingen omstændigheder gå mere end 24 timer.

b) Maksimumudbytte

Udbytte

90 hektoliter pr. ha.

6. Afgrænset geografisk område

a) Druehøsten, vinifikationen, vinfremstillingen, modningen og emballeringen af vinene finder sted i det geografiske område, der er godkendt af Institut national de l'origine et de la qualité (det nationale institut for oprindelse og kvalitet) på mødet i det nationale udvalg af 7. juli 2011. Dette område omfatter følgende kommuner på grundlag af den officielle geografiske kode 2018: — Departementet Côte-d’Or: Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Chambolle-Musigny, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Collonges-lès-Bévy, Comblanchien, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Échevronne, L’Étang-Vergy, Fixin, Flagey-Echezeaux, Fussey, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Griselles, Ladoix-Serrigny, Larrey, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Messanges, Meuilley, Meursault, Molesme, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Puligny-Montrachet, Reulle-Vergy, La Rochepot, Saint-Aubin, Saint-Romain, Santenay, Savignylès-Beaune, Segrois, Talant, Thoires, Vannaire, Villars-Fontaine, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Vix, Volnay, Vosne-Romanée og Vougeot. — Departementet Rhône: Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dareizé, Denicé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Jarnioux, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Les Olmes, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Étienne-des-Oullières, Saint-Étienne-la-Varenne, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Jean-d’Ardières, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Loup, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Ternand, Theizé, Vaux-en-Beaujolais, Val d’Oingt, Vauxrenard, Vernay, Ville-sur-Jarnioux og Villié-Morgon. — Departementet Saône-et-Loire: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Berzéla-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sur-Fley, Bissy-sous-Uxelles, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Bray, Bresse-sur-Grosne, Cersot, Chagny, Chaintré, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Dracy-lès-Couches, Dracy-le-Fort, Épertully, Étrigny, Farges-lès-Mâcon, Fleurville, Fley, Fontaines, Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Mellecey, Mercurey, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice des-Champs, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-lès-Couches, SaintPierre-de-Varennes, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Tournus, Uchizy, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Frégande (udelukkende den del, der svarer til området for de tidligere kommuner Donzy-le-National, Massy og La Vineuse), Vinzelles og Viré. — Departementet Yonne: Asquins, Augy, Auxerre, Beine, Bernouil, Béru, Bleigny-le-Carreau, Chablis, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chichée, Chitry, Collan, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Épineuil, Éscolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Irancy, Joigny, Junay, Jussy, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Maligny, Migé, Molosmes, Montholon (udelukkende den del, der svarer til området for de tidligere kommuner Champvallon og Volgré), Mouffy, Poilly-sur-Serein, Préhy, Quenne, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Serrigny, Tharoiseau, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Venoy, Vermenton (udelukkende den del, der svarer til området for den tidligere kommune Vermenton), Vézelay, Vézinnes, Villy, Vincelottes og Viviers.

b) Vinifikationen, vinfremstillingen, modningen og emballeringen af vinene må ligeledes foregå inden for følgende kommuner: — Departementet Côte-d’Or: Châtillon-sur-Seine, Grancey-sur-Ource, Montagny-lès-Beaune og Prusly-sur-Ource. — Departementet Yonne: Cruzy-le-Châtel.

7. Primære druesorter

Pinot Gris G

8. Tilknytning til det geografiske område

Naturlige faktorer, der har relevans for tilknytningen

Det geografiske område udgøres af de relieffer, der traditionelt har været viet til vindyrkning i departementerne Yonne, Côte-d’Or, Saône-et-Loire og Rhône. Det består af en række vindistrikter, som strækker sig mere eller mindre adskilt fra hinanden over ca. 250 km fra nord til syd. Området fordeler sig således over mere end 300 kommuners samlede areal.

Vindistrikterne i Yonne og Châtillonnais nord for Côte d’Or breder sig over Paris-bækkenets skråninger (»cuestas«) på sedimenter fra den sene Juratid med undtagelse af Vézelien, der ligger på formationer fra den mellemste og tidlige Juratid, og Jovinien, der ligger på formationer fra den sene kridttid. Substraterne er her primært mergeljord (kalkholdig lerjord), lokalt kalkholdig. Vindistriktet optager kun de bedst eksponerede relieffer på skråningerne langs de vigtigste dale, der afvander regionen, Yonne og dens bifloder og Seinen og dens bifloder. Det er terrasseformet og ligger mellem 150 og 300 meter over havet.

Fra Dijon til udkanten af Lyon dækker vindistrikterne en næsten ubrudt række af retlinede relieffer. Der er tale om den vestlige kant af Bresse-dalen, som er en vigtig tektonisk struktur, der styrtede sammen under Alpernes opståen. Substraterne her er primært kalkholdigt sediment eller mergeljord fra Juratiden generelt, men også lokalt fra Triastiden. Lokalt, primært i Saône-et-Loire, står der vinstokke på blotninger af metamorf undergrund og palæozoisk granit, som giver sur jord. Selv om reliefferne i baglandet til tider er højtbeliggende (650 meter i Côte-d’Or og 1 000 meter i Beaujolais), er der kun vinmarker i 250-400 meters højde. Hvert vindistrikt er kendetegnet ved sine landskaber, sin geologi og typiske morfologiske stil:

— brede dale, der graver sig gennem de kalkholdige plateauer i Paris-bækkenet

— en smal ubrudt stribe på grænsen mellem slette og plateau i Côte-området

— en række af parallelle relieffer, »chaînons«, langs en nord-syd-akse i Mâconnais.

Det vindyrkende Bourgogne-område har et temmelig køligt kystklima. Dette klima er kendetegnet ved regelmæssig og moderat nedbør uden tørre somre. Temperaturerne er udtryk for det kølige klima, idet den årlige gennemsnitstemperatur er 11 °C.

Dette klima er udpræget i departementet Yonne, men mildnes lidt i den sydøstlige del af det geografiske område på grund af den afskærmning, som skabes af Morvan- og Charolis-bjergene, og som fremkalder en føneffekt, der viser sig ved mindre fugtighed og en højere temperatur end den regionale middeltemperatur.

Den østlige del af det geografiske område har fastlandsklimapræg, der giver sig udtryk i forholdsvis lave vintertemperaturer, perioder med frost, der kan være lange og intense, men også til tider meget tørre og solrige sensomre.

Påvirkning fra syden, der især kan mærkes i den sydlige del af det geografiske område, kan i perioder give høje sommertemperaturer og indkommende varm havluft med sommeruvejr til følge.

De afgrænsede parceller til høst af druer svarer til samtlige distrikter, der traditionelt er blevet anerkendt for deres egnethed til vindyrkning. De ligger således fortrinsvis på de primære relieffers veleksponerede skråninger samt på de lave bjerge, de kølige plateauer og bagsiderne mod nord og vest, som alle er placeringer, der sikrer optimal afvanding og god opvarmning af jordbunden.

Menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

Der er belæg for, at vindyrkning har fundet sted siden gallisk-romersk tid.

I middelalderen havde vindistrikterne i Bourgogne allerede fået økonomisk betydning og var blevet kendt uden for landets grænser.

Gejstlighedens (klostre og bispesæder) og adelens betydning for opbygningen af Bourgogne-vinenes omdømme er velkendt. Cluny, Cîteaux, Pontigny, Chapitre de Langres og hertugerne i Bourgogne har på hver sin måde bidraget til opbygningen af et prestigefyldt vindistrikt og udbredelsen af vinene herfra.

I det 18. århundrede skaber den kraftige udvikling i handelen med vin en ny økonomisk magt. Vinene med betegnelsen »Bourgogne« markedsføres bredt i det nordlige Frankrig og Nordeuropa og endda uden for kontinentet.

Imidlertid skiller vindyrkningsområdet for »Bourgogne« sig klart ud i løbet af det 19. århundrede. De gamle administrative enheder (provinser) eller de nyere (departementer) krydses med den økonomiske dimension, idet de større byer, f.eks. Auxerre, Dijon, Beaune, Chalon-sur-Saône og Mâcon, sikrer, at regionens vine udbredes. Det nordlige »Beaujolais« identificerer sig i denne periode med Mâcon-vinene. »Tonnerrois« og »Châtillonnais« i nærheden af Champagne-distriktet retter også blikket mod Bourgogne.

I begyndelsen af det 19. århundrede interesserer producenterne i Bourgogne-regionen sig for fremstilling af mousserende vine efter metoder, der er udviklet i Champagne, nærmere bestemt i Rully, i Saône-et-Loire, allerede i 1820 i Nuits-Saint-Georges og siden i 1840 i Chablis. Det nye produkt bliver en succes, navnlig blandt kunderne i England og USA, og metoden breder sig hastigt. De mousserende vine fremstilles midt i de smukkeste vinområder som Clos Vougeot, Chambertin, Chalis osv.

Producenterne af de mousserende vine danner en sammenslutning i 1939 og opnår i 1943 anerkendelse af den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Bourgogne mousseux«.

Ifølge dekretet er denne kontrollerede oprindelsesbetegnelse forbeholdt hvide, røde og lyserøde typer af vinen, som fremstilles ved eftergæring på flaske. Fra 1960'erne ønsker Bourgogne-producenterne at formalisere og beskytte deres produktion af mousserende kvalitetsvin og indføre strenge regler for høst og fremstilling, som udmøntes i anerkendelsen af den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Crémant de Bourgogne« ved dekret af 1975 gældende for hvide og lyserøde typer af vinen.

Vinstokbestanden omfatter alle druesorter i Bourgogne, selv om Chardonnay B og Pinot Noir N er langt de foretrukne. Den geografiske opsplitning af vindistriktet følges af nogle forskelle i produktionsmetoderne. Således har hvert lille område med hver sin nedarvede knowhow bevaret den lokale praksis med hensyn til beskæringen af vinstokkene, hvilket kan ses af f.eks. den buede opbinding i Mâcon og den såkaldte Chablis-beskæring i Yonne.

Vindistriktet, hvor den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Crémant de Bourgogne« hører hjemme, breder sig i 2011 over næsten 2 000 ha med en årlig produktion på næsten 125 000 hektoliter, hvilket svarer til næsten 15 mio. flasker.

Vinen er karakteriseret ved fint og holdbart skum med små og vedvarende bobler. Næsen ved unge vine minder ofte omfrugtige, florale og mineralske noter forbundet med en vis friskhed. Senere dukker mere komplekse aromaer op og udvikler sig i retning af sekundære og tertiære noter. Den friske smag fremhæves af frigivelsen af kulsyren.

Årsagssammenhæng

Bourgogne er et nordligt vindistrikt, hvor vinstokkene er underlagt klimatiske begrænsninger. Vinmarkerne er derfor kun anlagt på de gunstigste steder med varmere og tørrere mesoklima end det regionale klima, en drænende jordbund, der kan bortlede overskydende vand, samt god frugtbarhed og hurtig opvarmning.

Vindistriktet er derfor koncentreret på de primære relieffer, der som oftest er kalkholdige og ligger i moderat højde.

Det geografiske områdes kølige klima er særlig gunstigt for produktionen af mousserende vine. Kombinationen af jordbunden og eksponeringen på marker sikrer god modning af druerne og bevarer den syre, der er nødvendig for kvaliteten af den vin, der skal bære den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Crémant de Bourgogne«.

En vinstokbestand, der er meget ensartet og egnsbestemt, særlig godt tilpasset de lokale jordbunds- og klimaforhold, bidrager til en udtryksfuld palet af hvide og lyserøde vine, som har en fælles karakter af de nordlige vines syre og frugt, hvilket giver dem en vis elegance.

Producenterne, som bestræber sig på at fremstille en vin af høj standard, har pålagt sig selv strenge regler for at bevare råvarens kvaliteter bedst muligt og således tilbyde upåklagelige vine. Høsten behandles med den største omhu for at undgå, at saften iltes mellem høst og presning. Anvendelsen af hele druer, fjernelsen af den saft, der er løbet ud under transporten, omhyggelig håndtering, presning i et hygiejnisk miljø med egnet udstyr ifølge regler, der definerer det præcise forhold mellem vægten af den anvendte høst og mængden af udtrukket most, garanterer den således opnåede safts kvalitet og klarhed, garanterer en blid presning, hvorved aromaernes finesser bevares og gør det muligt at tilbyde vine med en klar og skinnende farve.

Producenterne af de mousserende vine har takket være over hundrede års erhvervet erfaring en knowhow, der kommer perfekt til udtryk i sammensætningen af deres cuvéer. For at sikre en optimal aroma foretrækkes ved sammenstikningen de fineste druesorter (Pinot noir N, Pinot Gris G og Chardonnay B). En lang modningsperiode på mindst 12 måneder fra tappedatoen, til den når forbrugeren, giver vinen mulighed for at udvikle sine aromatiske kendetegn, sin kompleksitet og sin finesse.

»Crémant de Bourgogne« fremstår som et uomgængeligt element i vinproduktionen i Bourgogne. I 2011 markedsføres 30 % af produktionen på alle kontinenter.

9. Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Emballering i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

a) Alle produktionsfaser fra høsten af druerne til degorgering foregår i det geografiske område.

b) Emballeringen af vinene foregår i det geografiske område under hensyntagen til fremstillingsprocessen med eftergæring på flaske.

c) Tapning på glasflasker, hvori skumningen sker, foregår fra den 1. december efter høsten.

d) Vinene markedsføres på forbrugermarkedet efter mindst 12 måneders modning regnet fra tapningsdatoen.

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

De skrifttegn, der på etiketterne benyttes til alle de fakultative angivelser, hvis anvendelse i henhold til fællesskabsbestemmelserne kan reguleres af medlemsstaterne, må hverken i højden eller bredden være større end det dobbelte af størrelsen af de skrifttegn, som udgør betegnelsen for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Link til varespecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-883c2bee-8878-47f3-868b-dbbb71ff41f3

(1) EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.