IIP 
mÊm. 
1 
s; 
*t • 
I KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 14.03.1997 
KOM(97) 99 endelig udg. 
97/0103 (COD) 
SOCRATES. 
FÆLLESSKABETS HANDLINGSPROGRAM 
PÀ UDDANNELSESOMRÅDET 
EMQffijj 
m m 
K RAPPORT OVER DE OPNÅEDE RESULTATER 
I 1995 OG 1996 
Forslag til afgørelse fra Europa-Parlamentet og Rådet 
om ændring af afgørelse 819/95/EF 95 om iværksættelse af Fællesskabets 
handlingsprogram Socrates 
IP lisp,-
Vi"* 
i) (forelagt af Kommissionen) 
— 

OVERSIGT OVER SOC RATES-PROGRAMMET 
VIDEREGÅENDE UDDANNELSE (ERASMUS) 
Aktion 1 Tilskud til fremme af den europæiske dimension på universiteterne 
Institutionskontrakter (tilrettelæggelse af studenter- og lærermobilitet, Det Europæiske 
Meritoverførselssystem, udvikling af læseplaner, intensive sprogkurser, europæiske moduler, 
intensive programmer, forberedende besøg) 
Projekter udviklet af tematiske net 
Aktion 2 Mobilitetsstipendier til studerende 
SKOLEUDDANNELSE (COMENIUS) 
Aktion 1 Skolepartnerskaber for europæiske uddannelsesprojekter, herunder udveksling og udstationering af 
lærere og besøg for skoleinspektører 
Aktion 2 Tværnationale projekter vedrørende undervisning af børn af vandrende arbejdstagere, børn af ikke-
bofaste personer og sigøjnere / tværkulturel undervisning 
Aktion 3 Efter- og videreuddannelse for lærere og undervisningspersonale 
3.1 Tilskud til udvikling og tilrettelæggelse af kurser 
3.2 Tilskud til deltagere 
FREMME AF SPROGUNDERVISNING (LINGUA) 
A Europæiske samarbejdsprogrammer for uddannelse af sproglærere 
B Efter- og videreuddannelse for sproglærere 
C Undervisningsassistentophold for fremtidige sproglærere 
D Udvikling af instrumenter til sprogundervisning og bedømmelse af sprogkundskaber 
E Fælles uddannelsesprojekter til sprogundervisning 
ÅBEN UNDERVISNING OG FJERNUNDERVISNING 
- Europæiske partnerskaber /partnerskabsprojekter 
- Overvågningsprojekter 
VOKSENUDDANNELSE 
- Fremme af kendskabet til andre europæiske lande og Den Europæiske Union 
- Kvalitativ forbedring af voksenuddannelsen gennem europæisk samarbejde 
UDVEKSLING AF INFORMATIONER OG ERFARINGER 
- Analyse af spørgsmål af fælles uddannelsespolitisk interesse 
- Informationsnettet om Uddannelse i Det Europæiske Fællesskab (EURYDICE) 
- Besøgsordning for beslutningstagere på uddannelsesområdet (ARION) 
- Nettet af Nationale Informationscentre vedrørende Akademisk Anerkendelse (NARIC) 
SUPPLERENDE FORANSTALTNINGER 
- Europæiske sammenslutningers aktiviteter på uddannelsesområdet 
- bevidsthedsskabende aktiviteter til fremme af det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet 
- informationsaktiviteter på de nationale SOCRATES-kontorer 
- overvågning og evaluering af SOCRATES-aktionerne 
^ 
INDHOLD 
RESUME 
DEL A: RESULTATERNE AF HELE SOCRA røS-PROGRAMMET 
I. Indledning 
II. Foranstaltninger, der er truffet med henblik på at gennemføre programmet 
1. Formidling af information 
2. Etablering af ledelsesinfrastrukturer og administrative infrastrukturer 
3. Udvælgelsen af de projekter, der skal modtage støtte 
4. Komplementaritet med andre EU-programmer og -politikker 
5. Indførelse af mekanismer til overvågning og evaluering af programmet 
6. Forberedelse af inddragelsen af andre lande i SOCRATES 
in. Resultaterne af programmet i 1995 og 1996 
1. Ansøgningerne om støtte under programmet 
2. Tilskuddene i 1995 og 1996 
3. Resultaterne af den tildelte støtte 
4. Hindringer 
IV. Udfordringer for SOCRATES i den kommende tid 
V. Konklusioner 
DEL B: RESULTATERNE AF DE ENKELTE DELE AF PROGRAMMET 
- Videregående uddannelse (ERASMUS) 
- Skoleuddannelse (COMENIUS) 
- Fremme af sprogundervisning (LINGUA) 
- Åben undervisning og fjernundervisning 
- Voksenuddannelse 
- Udveksling af informationer og erfaringer om uddannelsessystemer og uddannelsespolitik 
- Supplerende foranstaltninger 
STATISTIK-BILAG 
l 
RESUME 
Den respons, som SOCRATES-programmet har fået fra uddannelsesverdenen i de 15 medlemsstater og de 3 
EFTA-EØS-lande, har været bemærkelsesværdig. Den støtte, der blev ydet i 1995 og 1996, er allerede begyndt at 
medføre en væsentlig udbygning af det europæiske samarbejde, navnlig på områder som skoleuddannelse, 
voksenuddannelse og åben undervisning og fjernundervisning, der kun havde meget få traditioner for et 
struktureret samarbejde på tværnationalt plan. Institutionerne er begyndt at anlægge en mere strategisk holdning 
til det europæiske samarbejde, hvorved dette samarbejde kommer til at indtage en mere fremtrædende plads end 
hidtil i deres planer for den fremtidige udvikling. 
SOCRATES-TILSKUD 11995 OG 1996 
Mobilitet og udvekslinger 
- mobilitetsstipendier, der gjorde det muligt for 316.000 studerende på de videregående uddannelser at 
gennemføre en integreret og anerkendt studieperiode i et andet deltagende land 
- integrerede undervisningsophold for ca. 26.000 lærere og forelæsere 
- ca. 80.000 unge deltog i fælles uddannelsesprojekter og udvekslinger, der havde til formål at motivere dem 
til at kommunikere på andre europæiske sprog 
- over 16.000 deltagere i europæiske efter- og videreuddannelseskurser for sproglærere 
Samarbejdsnet 
- 2.673 interuniversitære samarbejdsprogrammer med deltagelse af over 1.800 højere 
uddannelsesinstitutioner 
- 28 store tematiske net, der havde til formål at styrke den europæiske dimension inden for en lang række 
fagområder og områder af særlig interesse inden for videregående uddannelse, med deltagelse af over 
70 institutioner hver samt i alt 85 europæiske sammenslutninger inden for den akademiske verden 
- 1.620 multilaterale skolepartnerskaber med deltagelse af ca. 5.000 skoler 
- ca. 3.500 fælles uddannelsesprojekter, der skulle gøre de unge mere motiverede for at lære andre 
europæiske sprog 
- over 600 tværnationale projekter med deltagelse afca. 2.700 institutioner, der havde til formål at udbygge 
samarbejdet om åben undervisning og fjernundervisning, voksenuddannelse, tværkulturel undervisning, 
sprogindlæring og grunduddannelse og efter- og videreuddannelse for lærere 
Der er allerede gjort betydelige fremskridt i retning af at opfylde SOCRATES-programmets centrale 
målsætninger, som er fastsat i afgørelsen om iværksættelse af programmet. I 1995 og 1996 har programmet bl.a.: 
- ydet et væsentligt bidrag til forskellige former for lærer- og studentermobilitet, både hvad angår 
udvekslingernes omfang og kvaliteten af de organisatoriske rammer; 
- stimuleret et bredt og intensivt samarbejde mellem uddannelsesinstitutioner i en række deltagende lande, 
navnlig ved at etablere multilaterale net. Mange af disse net har allerede bevist, at de kan udvikle sig til 
permanente samarbejdsstrukturer, hvis gunstige virkninger vil vare ved længe efter afslutningen af det 
specifikke projekt, som SOCRATES-tilskuddet blev ydet til; 
- bevirket et nyt opsving i den akademiske anerkendelse af studieperioder, der gennemføres, og 
kvalifikationer, der opnås i udlandet; 
- yderligere fremmet undervisningen i og indlæringen af de af Unionens sprog, der er mindst anvendt, og 
som der sjældent undervises i; 
- skabt en ramme for bredere anvendelse af åben undervisning og fjernundervisning og ny teknologi inden for 
en række uddannelsessektorer og medvirket til at sikre, at der tages fuldt hensyn til pædagogiske 
overvejelser i forbindelse med udviklingen af multimedieaktiviteter; 
/C 
- bevirket, at der er udarbejdet en lang række diversificerede undervisningsmaterialer, læseplaner, 
kursusordninger og andre uddannelsesprodukter; 
- skabt nye muligheder for omfattende udveksling af viden og erfaringer, således at flere får adgang til know 
how, og således at der er blevet skabt en innovationsproces i alle de deltagende lande; 
- medvirket til, at det europæiske samarbejde kommer alle medlemsstaterne til gode, herunder også de lande, 
der økonomisk set er ugunstigt stillet og/eller som befinder sig i Unionens fjernest beliggende egne; 
- medvirket til at tilvejebringe betydelige supplerende midler fra en række andre kilder, således at den samlede 
investering i uddannelsesmobilitet og samarbejde i Europa er blevet forøget; 
- gjort forberedelser til programmets udvidelse til at omfatte en større del af Europa, som fastsat i afgørelsens 
bestemmelser. 
På trods af de betydelige hindringer, der har måttet overvindes for at lancere et program af denne størrelse og 
med dette omfattende sigte, viser de opnåede resultater, at programmet på mange forskellige felter er på vej til at 
opfylde det mandat, der blev fastsat i Maastricht-traktaten om, at Fællesskabet skal bidrage til udviklingen af et 
højt uddannelsesniveau ved hjælp af et bredt spektrum af samarbejdsaktiviteter på uddannelsesområdet. I kraft af 
de samordnede bestræbelser på europæisk og nationalt plan og på institutionerne selv er SOCRATES med til at 
gøre den "europæiske dimension i undervisningen " til et meningsfyldt begreb for hundredetusinder af lærere og 
elever af alle aldre. 
Muligheden for at deltage i SOCRATES er også blevet hilst særdeles velkommen af de associerede lande i 
Central- og Østeuropa ogCypern1 , hvilket bekræfter programmets tiltrækningskraft, som tidligere er blevet påvist 
for EF-medlemsstaternes vedkommende og siden også for EFTA-EØS-landene. 
Allerede i denne tidlige fase af programmet er de fleste af aktionerne imidlertid voldsomt overbelastet af 
ansøgninger, og de akutte budgetproblemer bliver større og større. 
Formålet med dette dokument er at analysere de vigtigste aspekter af gennemførelsen og udviklingen af 
SOCRATES i de første to år efter vedtagelsen. 
1 Beslutningen om at etablere Sokrates nævner også muligheden for at udvide dets aktioner til også at omfatte Malta. Der har 
været ført forhandlinger med henblik på at gøre det muligt for Malta at deltage i programmet i forbindelse med dets 
forhåndsoptagelse i Fællesskabet. Maltas regering har imidlertid fornyligt besluttet at indefryse deres ansøgning om optagelse i 
Fællesskabet. Kommissionen har fået mandat af Rådet til at foretage indledende, tekniske kontakter med hensyn til at få 
klarlagt de fremtidige forbindelser mellem Fællesskabet og Malta. Da det i øjeblikket ikke vides, hvilket endeligt standpunkt 
Fællesskabet og Malta vil tage, refererer nærværende tekst hverken positivt eller negativt til en mulig åbning af programmet for 
Malta på et senere tidspunkt. 
DEL A: RESULTATERNE AF HELE SOCRATES-PROGRAMMET 
I. INDLEDNING 
Fællesskabets handlingsprogram på uddannelsesområdet, SOCRATES '}, løber i perioden 1995-1999 og omfatter 
Det Europæiske Fællesskabs 15 medlemsstater samt Island, Liechtenstein og Norge inden for rammerne af aftalen 
om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Det udbygges i øjeblikket til også at omfatte de associerede 
lande i Central- og Østeuropa og Cypern3 , som det var fastsat i afgørelsen. 
Det overordnede formål med SOCRATES er at udbygge samarbejdet, øge mobiliteten og styrke den europæiske 
dimension inden for samtlige uddannelsessektorer. Det bidrager derved til udviklingen af menneskelige ressourcer 
af høj kvalitet, som er tilpasset behovene i et mere og mere indbyrdes afhængigt og integreret Europa. Dette er en 
nøglefaktor, når det drejer sig om at stimulere konkurrenceevnen og beskæftigelsen, skabe øget økonomisk vækst 
og opretholde den sociale stabilitet i hele Fællesskabetl ]. Af lige så stor betydning er det, at SOCRATES 
bidrager til, at alle de deltagende enkeltpersoner kan realisere alle deres muligheder og udvikle en følelse hos 
borgere i alle aldre af at være en del af Det Europæiske Fællesskab. 
Programmet henvender sig til en meget stor målgruppe. I Det Europæiske Fællesskab er der i dag ca. 117 
millioner unge under 25 - en tredjedel af befolkningen. Ca. 60 millioner elever går i Fællesskabets 307.000 
skoler, 36 millioner på sekundærtrinnet og 24 millioner på primærtrinnet, hvortil kommer yderligere 10 millioner 
børn i førskolesystemet. De undervises af over 4 millioner lærere. Ca. 11 millioner studerende studerer på over 
5000 højere uddannelsesinstitutioner; millioner af voksne elever følger fuldtids- eller deltidsundervisning for at 
ajourføre eller udbygge deres viden og kompetence. Alle disse er potentielle deltagere i SOCRATES, og det 
samme gælder alle medarbejdere, der beskæftiger sig med tilrettelæggelse og administration af undervisningen og 
med dertil knyttede opgaver såsom rådgivning og vejledning l . 
SOCRATES er det første samlede program på EF-niveau, der fremmer samarbejdet på hele uddannelsesområdet. 
Det omfatter tidligere EF-initiativer, som ERASMUS- og LINGUA-programmerne, udvider og udbygger deres 
aktivitetsområder og integrerer dem ved hjælp af en række nye aktiviteter inden for uddannelsessektorer, der 
hidtil ikke systematisk har været omfattet af fællesskabsprogrammer. SOCRATES indgår desuden i en bredere 
strategi om at fremme begrebet livslang uddannelse. Det arbejder tæt sammen med andre europæiske initiativer, 
herunder navnlig LEONARDO DA VINCI-programmet for erhvervsuddannelse, Ungdom for Europa III, 
socialpolitiske programmer og dele af fjerde rammeprogram for videnskabelig og teknologisk udvikling. 
For at få en væsentlig effekt har SOCRATES ikke alene brug for en række omhyggeligt udvalgte foranstaltninger 
for hver af de berørte uddannelsessektorer, men også for en finansiel ramme, der er i fuld overensstemmelse med 
programmets formål. Efter en langvarig forligsprocedure mellem Europa-Parlamentet og Rådet lagde man sig til 
sidst fast på en bevilling på 850 mio. ECU for perioden 1995-1999. Det var langt mindre end Kommissionens 
2 ) Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 819/95/EØF af 14. marts 1995 om iværksættelse af 
Fællesskabets handlingsprogram "SOCRATES", EFT nr. L 87 af 20. april 1995, s. 10. 
3 Se note 1 ovenfor 
4 ) Dette er blevet understreget i Kommissionens meddelelse "En indsats for beskæftigelsen i Europa - en tillidspagt", 
dokument CSE(96) 1 endelig udg., Bruxelles, den 5. juni 1996, samt i Kommissionens hvidbog om uddannelse og 
erhvervsuddannelse: Undervise og lære - På vej mod det kognitive samfund, Luxembourg, Kontoret for De Europæiske 
Fællesskabers Officielle Publikationer 1996; Kommissionens grønbog om innovation, der blev vedtaget den 20. december 
1995 (KOM(95) 688), og den lidt ældre hvidbog om Vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse: Udfordringer og veje ind i 
det 21. århundrede, Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 1994. 
5 ) Tallene i dette afsnit er baseret på Nagledata om uddannelse,! Den Europæiske Union, som EURYDICE-Nettet har 
indsamlet for Kommissionen, 1995-udgaven. Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle 
Publikationer 1996. 
oprindelige forslag på 1005,6 mio. ECU, og dette beløb skal tilmed dække behovene i et udvidet Europæisk 
Fællesskab med 15 medlemsstater og en række nye programpunkter, herunder voksenuddannelse, der blev tilføjet 
under forhandlingerne. Europa-Parlamentet gik kun med til kompromis-beløbet på den betingelse, at det på et 
passende tidspunkt ville blive taget op til fornyet vurdering. 
Ved forligsprocedurens afslutning besluttede Europa-Parlamentet og Rådet således følgende: 
"To år efter igangsætningen af programmet foretager Europa-Parlamentet og Rådet en 
evaluering af programmets resultater. I den forbindelse forelægger Kommissionen dem 
en rapport ledsaget af de forslag, den finder hensigtsmæssige, herunder vedrørende den 
finansielle ramme, som er fastlagt i henhold til den fælles erklæring af 6. marts 1995 7 *. 
Europa-Parlamentet og Rådet skal snarest muligt tage stilling til disse forslag. " 1} 
Kommissionen har på denne baggrund udarbejdet denne rapport, der giver en analyse af 
SOCRATES-programmets to første år (1995 og 1996). Den viser, at uddannelsessystemerne 
i hele Unionen har vist stor interesse for programmet, der har fået en lovende start med 
hensyn til at opfylde de målsætninger, der er fastsat i afgørelsen om iværksættelse af 
programmet. Det opfylder på en effektiv måde de opgaver, der er fastsat i artikel 126 i 
traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab x , nemlig at Fællesskabet "bidrager 
til udviklingen af et højt uddannelsesniveau" ved at samarbejde på tværs af landegrænserne. 
Der er imidlertid allerede ansøgt om flere gange så mange midler, som der er bevilget, og 
af en række forskellige grunde er efterspørgslen endnu ikke slået fuldt igennem. 
Kommissionens konklusion af analysen af de første to år er, at den finansielle ramme ikke 
længere er tilstrækkelig til at opfylde programmets målsætninger. Denne rapport ledsages 
derfor, som forudset i ovennævnte fælleserklæring, af forslag fra Kommissionen om 
ændring af den finansielle ramme. 
II. FORANSTALTNINGER, DER ER TRUFFET MED HENBLIK PÅ AT 
GENNEMFØRE PROGRAMMET 
De foranstaltninger, der er truffet med henblik på at gennemføre programmet, kan opdeles i 
seks aktioner: 
1. Formidling af information 
Der er gennemført en lang række informationsaktiviteter for at gøre udvalgte målgrupper 
opmærksomme på de muligheder, som SOCRATES tilbyder. Der blev udarbejdet et 
generelt Vademecum, Vejledninger for Ansøgere for de enkelte aktioner og en række 
Orienterende noter på alle de 11 officielle fællesskabssprog, og de blev udsendt til brede 
kredse, både i form af dokumenter på papir og via Internet-serveren EUROPA. Der blev 
6 ) Erklæring fra Europa-Parlamentet. Rådet og Kommissionen af 6. marts 1995, EFT nr. C 293 af 8.11.1995, s. 4. 
7 ) Fælleserklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 
819/95/EF af 14. marts 1995 om iværksættelse af Fællesskabets handlingsprogram "SOCRATES", EFT nr. L 132 af 
16.6.1995, s. 18. 
8) EFT nr. C 224 af 31.8.1992. 
offentliggjort en officiel meddelelse/indkaldelser af forslag i De Europæiske Fællesskabers 
TidendeT). 
For at tage hensyn til de enkelte deltagende landes specifikke informationsbehov blev der 
gennemført nationale SOCRATES informationskampagner, bestående af 
lanceringskonferencer på nationalt plan, regionale og sektorspecifikke konferencer og 
seminarer, informationsmateriale og reklamefremstød. SOCRATES ydede, som forudset i 
afgørelsen, støtte til disse kampagner. Man fremhævede de nye finansieringsmuligheder 
under SOCRATES. Der blev ført særlig intensive kampagner angående 
"institutionskontrakten" under ERASMUS (jf. nedenfor) og samarbejdet inden for 
skolesektoren (COMENIUS). 
2. Etablering af ledelsesinfrastrukturer og administrative infrastrukturer 
I forbindelse med gennemførelsen af SOCRATES bistås Kommissionen af SOCRATES-
Udvalget, der består af to medlemmer udpeget af hver medlemsstat, og som har 
Kommissionens repræsentant som formand. Udvalget og dets to underudvalg vedrørende 
henholdsvis videregående uddannelse og skoleuddannelse har bl.a. beskæftiget sig med: 
prioriteterne og kriterierne for støtten under programmets forskellige aktioner; fordeling af 
bevillingerne til de forskellige aktioner og fordelingsnøglen for midlerne til de enkelte lande 
under de decentraliserede aktioner; udvælgelse af projekterne under de centralt forvaltede 
aktioner; diverse politikker, som f.eks. lige muligheder og handicappedes behov. Det gode 
samarbejde mellem Kommissionen og de nationale myndigheder har lettet gennemførelsen 
af programmet, og det vil også fremover være en afgørende faktor for programmets succes. 
Europa-Parlamentet er blevet holdt fuldt orienteret om de spørgsmål, som udvalget og 
underudvalgene har behandlet, i overensstemmelse med den "modus vivendi", som Europa-
Parlamentet, Rådet og Kommissionen vedtog den 20. december 1994 l ]. 
De nationale kontorer spiller en vigtig rolle i forbindelse med gennemførelsen af 
SOCRATES. De har bl.a. ansvaret for udvælgelsen af projekter og tildelingen af tilskud 
under de decentraliserede aktioner, tilsyn og finansiel forvaltning, formidling af 
information, vejledning og bistand til dem, der søger egnede partnere og sikring af 
komplementaritet med gennemførelsen af diverse nationale ordninger. I nogle deltagende 
lande er der udpeget et enkelt nationalt kontor for hele SOCRATES l . I andre er der 
udpeget forskellige organisationer til de forskellige aktioner. Kommissionen har opfordret 
de pågældende lande til at træffe effektive koordinationsforanstaltninger. De nationale 
kontorer har været indkaldt til to plenarforsamlinger og flere gange til møder om specifikke 
aktioner. Denne type møder er af afgørende betydning for at kunne sikre en effektiv og 
sammenhængende programforvaltning. Langt de fleste af de nationale kontorer har klaret 
sig særdeles godt under SOCRATES-programmets opstartsfase og vist et forbilledligt 
9) EFT nr. C 200 af 4.8.1995. 
10) modus vivendi af 20. december 1994 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen vedrørende 
gennemførelsesforanstaltningerne til retsakter vedtaget efter fremgangsmåden i EF-traktatens artikel 189 B, EFT nr. C 293 
af 8.11.1995, s. 1. 
11) Der er i nogle tilfælde oprettet nye instanser til denne opgave, enten for SOCRATES alene eller kombineret med 
opgaven som nationalt kontor for andre EU-programmer såsom LEONARDO DA VINCI, Ungdom for Europa III og 
Fællesskabets initiativer inden for rammerne af strukturfondene. 
engagement i at tage de udfordringer op, som omhandles i programmet. Som anført 
nedenfor har der også været visse problemer. 
Kommissionen bistås for så vidt angår den konkrete gennemførelse af programmet, af Det 
Tekniske SOCRATES og Ungdomskontor i Bruxelles. Den organisation, der varetager 
denne opgave, blev udvalgt i begyndelsen af 1995 på grundlag af et offentligt udbud. 
I betragtning af de mange organisationer, der er med til at administrere SOCRATES, har 
man lagt vægt på at udvikle en elektronisk udveksling af oplysninger mellem de nationale 
kontorer, Kommissionen og Det Tekniske Kontor. Dette net vil være operativt fra 
begyndelsen af 1997. 
3. Udvælgelsen af de projekter, der skal modtage støtte 
Udvælgelsen af de projekter og aktiviteter, der skal modtage støtte, har i løbet af hele 
opstartsfasen været genstand for megen opmærksomhed. Da afgørelsen om iværksættelse af 
programmet ikke blev offentliggjort før sidst i april 1995, blev der i medfør af artikel 5, 
stk. 2, truffet en række "overgangsforanstaltninger" for den første periode. Takket være 
den fleksible og samarbejdsfremmende indstilling hos alle parterne lykkedes det ved hjælp 
af disse foranstaltninger at sikre en gnidningsløs gennemførelse af programmet. Den støtte, 
der blev tildelt under programmets forskellige dele, analyseres mere indgående i det 
følgende. 
4. Komplementaritet med andre EU-programmer og -politikker 
Selv om SOCRATES er det vigtigste fællesskabsinstrument for samarbejde på 
uddannelsesområdet, er der også mange andre områder af Fællesskabets politikker, der har 
en vigtig uddannelsesrelateret dimension, eller er tæt knyttet til uddannelse l ]. Det er 
derfor fastsat i artikel 6, stk. 1, i afgørelsen om iværksættelse af SOCRATES, at 
"Kommissionen sikrer sammen med medlemsstaterne, at der er fuld sammenhæng mellem 
SOCRATES-programmet og Fællesskabets øvrige initiativer". Disse bestemmelser er blevet 
efterlevet ved, at der er etableret passende tætte arbejdsforbindelser med de ansvarlige 
tjenester, herunder i nogle tilfælde gensidig deltagelse i udvælgelsen af projekter, og ved at 
sørge for, at SOCRATES selv gør, hvad der er muligt for at fremme andre EF-politikkers 
målsætninger. 
Nogle af de vigtigste af disse politikker er, som det fremgår af afgørelsen om SOCRATES, 
og som det specielt blev understreget af Europa-Parlamentet i forbindelse med dettes 
godkendelse af programmet, fremme af lige muligheder og integrering af handicappede, der 
er i overensstemmelse med politikken med at inkorporere disse principper i gennemførelsen 
af alle Fællesskabets politikker, programmer og aktioner l . Princippet om lige muligheder 
12 ) Det drejer sig bl.a. om politikken for: erhvervsuddannelse, ungdomsanliggender, forbindelserne med tredjelande, 
udviklingsbistand, beskæftigelse, informationssamfundet, det indre marked, forskning og teknologisk udvikling, energi, 
regional udvikling, socialpolitiske spørgsmål som integrering af handicappede og fremme af lige muligheder for kvinder 
og mænd. miljø, sundhed, kultur, information, forbrugerbeskyttelse, statistik. 
13 ) Jf. Kommissionens meddelelse: Integrering af lige muligheder for kvinder og mænd i alle fællesskabspolitikker og 
-aktioner af 21. februar 1996, KOM(96) 67 endelig udg.; Kommissionens meddelelse om lige muligheder for handicappede 
af 30. juli 1996, KOM(96) 406 endelig udg.; Fællesskabets fjerde handlingsprogram vedrørende lige muligheder for 
kvinder og mænd (1996-2000), EFT nr. L 335/37 af 31.12.1995. 
fremmes ved hjælp af bevidstgørelsesfcranstaltninger ' ', støtte til projekter, der 
beskæftiger sig med lige muligheder , og ved at sikre, at princippet om lige muligheder 
nøje efterleves, når Kommissionen og de nationale kontorer tildeler støtte til projekter og 
enkeltpersoner. Der tages hensyn til de handicappedes behov på forskellige måder, navnlig 
gennem et tæt samarbejde med organisationer, der skaber uddannelsesmuligheder for 
handicappede, og gennem temaseminarer, der skal tilskynde institutionerne til at udarbejde 
projekter inden for dette område l * ; ved at tilskynde de støttede institutioner til at yde en 
effektiv service med modtagelse, vejledning og pædagogisk og teknisk bistand for 
handicappede 1} ; ved at opprioritere projekter, der tager sigte på handicappedes 
uddannelsesbehov, f.eks. under COMENIUS Aktion 1 og 3 '} og LINGUA Aktion A-D; 
og ved at yde supplerende tilskud til handicappede deltagere, i det omfang det er muligt 
inden for rammerne af de disponible bevillinger 
5. Indførelse af mekanismer til overvågning og evaluering af programmet 
Overvågningen af SOCRATES og den formelle foreløbige og endelige evaluering af 
programmet vil blive gennemført i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 8 i 
afgørelsen. Der vil i denne forbindelse blive taget hensyn til de retningslinjer for 
evaluering, som Kommissionen opstillede som led i sin politik vedrørende forbedring af den 
økonomiske forvaltning (SEM 2000) l ]. Arrangementerne drøftes indgående med 
SOCRATES-Udvalget. Der er taget forberedende skridt, herunder med henblik på at sikre, 
at de nødvendige data for overvågningen og den grundlæggende evaluering indsamles og 
registreres. Dette forudsætter en stor indsats fra de nationale kontorers side og et nært 
samarbejde mellem dem og Kommissionen. Den foreliggende rapport er endnu et eksempel 
på den betydning, Kommissionen tillægger en grundig, regelmæssig orientering om 
programmets fremskridt. 
14 ) F.eks. det kuntaktseminar der blev afholdt i december 1995 i Stockholm for at give skolerne på sekundærtrinnet 
mulighed for at udvikle projekter, der tager sigte på at skabe lige muligheder. 
15 ) Dette er f.eks. et *.f de områder, der prioriteres højt i forbindelse med COMENIUS skolepartnerskaber. 
16 ) Der er f.eks. planlagt et temaseminar i februar 1997 i Belgien for institutioner, der afhjælper uddannelsesbehov for 
personer med milde former for psykiske handicaps. 
17) Som f.eks. den to-binds udgivelse med titlen "Studier i udlandet", som Katholieke Universiteit Leuven har 
udarbejdet sammen med HELIOS .emagruppe 13 og Det Europæiske Forum for Ungdomsvejledning (FEDORA) med 
støtte fra Europa-Kommissionen (Bind 1 : Checkliste for handicappede studerendes behov; Bind 2: Europæisk Vejledning 
for Handicappede Studerende), [Leuven 1995-96]. 
18) Institutioner i Frankrig, Grækenland, Nederlandene og Det Forenede Kongerige er f.eks. under COMENIUS 
Aktion 3 gået sammen om at fremstille en pakke af pædagogiske moduler for lærere i almindelige skoleklasser med 
henblik på integrering af ehver med særlige uddannelsesbehov. 
19 ) Der tages f.eks. hensyn til de behov, der gør sig gældende for universitetsstuderende med særlig store handicaps, 
inden for rammerne af de 5% af midlerne til Kapitel 1 (ERASMUS) Aktion 2, som Kommissionen kan anvende til at sikre 
en afbalanceret deltagelse. Kommissionen har meddelt, at den vil overveje, om der fra 1997 kan indføres en tilsvarende 
ordning under Kapitel II og III. 
20 ) Dokument SEK(95) 1301/4 af 22. juli 1995. 
6. Forberedelse af inddragelsen af andre lande i SOCRATES 
I henhold til artikel 7, stk. 3, i afgørelsen er SOCRATES-programmet åbent for deltagelse 
af de associerede lande i Central- og Østeuropa, Cypern og Malta l '. Forhandlingerne 
med de pågældende lande er blevet prioriteret højt under SOCRATES-programmets 
opstartsfase. Det ser i øjeblikket ud til, at nogle af dem eller de alle sammen vil kunne 
komme med fra og med 1997. Udbygningen af programmet vil få omfattende konsekvenser 
ikke mindst af budgetmæssig karakter l ]. 
Der er truffet konkrete foranstaltninger til at sikre, at de pågældende central- og 
østeuropæiske lande vil kunne deltage i programmets forskellige aktioner i fuldt omfang, så 
snart de relevante aftalerne træder i kraft. Der blev fra PHARE-budgettet for 1995 og 1996 
stillet i alt 4,05 mio. ECU til rådighed med henblik på at lette disse forberedelser. Der er 
navnlig blevet lagt vægt på: at oprette nationale kontorer og uddanne deres medarbejdere; 
fremstille materiale om programmet; etablere ensartede datasystemer og give adgang til 
kommunikationsnet; kurser, hvor de nationale eksperter oplæres i at bedømme projekter; 
tilskud til studiebesøg for beslutningstagere på uddannelsesområdet. 
III. RESULTATERNE AF PROGRAMMET 11995 OG 1996 
1. Ansøgningerne om støtte under programmet 
SOCRATES-programmet er blevet modtaget med entusiasme i uddannelsessystemerne i 
Europa. Allerede på dette tidlige stadium af udviklingen er de disponible bevillinger helt 
utilstrækkelige til at dække ansøgningerne om støtte: i 1995, som var det første år, 
programmet fungerede, lå de samlede ansøgninger ! på over 500 mio. ECU, hvilket var 
ca. tre gange så meget, som der var til rådighed. 
I 1996 har der igen været en kraftig stigning i ansøgningerne om tilskud under de fleste 
aktioner i forhold til 1995. Stigningen er særlig mærkbar for de nyeste aktioners 
vedkommende, og de får tydeligvis hurtigt fodfæste. Eksempelvis er antallet af skoler, der 
ønsker at deltage i COMENIUS skolepartnerskaber, femdoblet, og under ordningen med 
LINGUA undervisningsassistentophold er efterspørgslen efter tilskud og efter at modtage 
assistenter i visse lande steget til mellem 5 og 10 gange så mange som i 1995. For så vidt 
angår de "centraliserede" aktioner, dvs. dem, hvor afgørelsen om udvælgelse træffes 
direkte af Kommissionen, er ansøgningerne om støtte til nye projekter inden for 
21 ) Status som "associerede lande" har de central- og østeuropæiske lande, der har indgået en "Europaaftale". Formålet 
med en sådan aftale er at bistå det pågældende land ved forberedelserne til et eventuelt kommende medlemsskab af 
Fællesskabet. Alle de 10 lande, det drejer sig om, vil kunne deltage i SOCRATES-programmet, så snart vilkårene og 
betingelserne er aftalt og ratificeret. 
22 ) Se note 1 ovenfor. 
23 ) Der er gjort rede herfor i det forklarende memorandum og i den finansieringsoversigt, der ledsager Kommissionens 
forslag om en forhøjelse af bevillingerne til programmet. 
24 ) Ved beregningen af det samlede beløb, der er ansøgt om under SOCRATES, forudsættes det, at de studerende under 
ERASMUS Aktion 2 ansøger om halvdelen af det maksimale tilskud, der kan ydes for det antal måneder, de tilbringer i 
udlandet. 
læreruddannelse (COMENIUS Aktion 3), Voksenuddannelse og Åben Undervisning og 
Fjernundervisning steget med mellem 78% og 112% i forhold til året før. 
Budgetsituationen giver allerede alvorlige problemer. Som det fremgår af Figur 2 i statistik­
bilaget, blev der i 1995 og 1996 ansøgt om mange gange flere midler, end der var til 
rådighed, for en række aktioners vedkommende, herunder på områder, hvor der ikke 
tidligere havde kunnet opnås fællesskabsfinansiering under SOCRATES. En sådan situation 
er måske til at leve med under visse EU-programmer, men under SOCRATES-programmet 
er den meget betænkelig, fordi det er meningen, at programmet skal nå ud til et så bredt 
udsnit af hver uddannelsessektor som muligt med henblik på at skabe en stærk følelse af at 
tilhøre Fællesskabet blandt Europas borgere. 
Men selv om efterspørgslen allerede har været høj i 1995 og 1996, er det først i 1997 og 
årene derefter, at den slår igennem med fuld styrke. Det skyldes navnlig, 
- at der hvert år ikke alene skal tilvejebringes midler til finansiering af nye initiativer, men 
også af forlængelsen af støtten i andet og tredje år af de flerårige projekter, der modtog 
støtte i årene forud. Under de fleste aktioner ansøgte over 80% af de projekter, der 
modtog støtte i 1995, om forlængelse af støtten i 1996; 
- at effekten af informationskampagnerne i 1995 og 1996 og de tilskud til forberedende 
besøg, der er ydet, automatisk vil føre nye projektforslag med sig, navnlig under 
programmets mere innovative aktioner, såsom multilaterale skolepartnerskaber; 
- at de nye medlemsstaters og EØS-EFTA-landenes aktivitetsniveau forventes at stige, 
efterhånden som de bliver mere fortrolige med at deltage; 
- at visse aktioner først nu bliver tilgængelige i fuldt omfang. Det gælder f.eks.: 
ERASMUS institutionskontrakten, der i ansøgningerne for det akademiske år 1997/98 
viser en 25% stigning i det samlede ansøgte beløb (250 mio. ECU) i forhold til det sidste 
år (1996/97) med finansiering via de interuniversitære samarbejdsprogrammer; og 
tilskud til læreres deltagelse i efter- og videreuddannelseskurser under COMENIUS 
(Kapitel II, Aktion 3.2); 
- at virkningen af andre initiativer vil stimulere efterspørgslen efter støtte under 
SOCRATES. Det gælder f.eks. 1996, der er Det Europæiske År for Livslang 
Uddannelse l} og 1997, der er Det Europæiske År Mod Racisme l}. 
2. Tilskuddene i 1995 og 1996 
I SOCRATES-programmets første to år blev der tildelt tilskud på i alt 364,5 mio. ECU l}. 
Som det fremgår af nedenstående ramme blev støtten fordelt på et meget stort antal 
25 ) Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2493/95/EF af 23. oktober 199S om det europæiske år for livslang 
uddannelse, EFT nr. L 256 af 26.10.1995, s. 45. 
26 ) Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 23. juli 
1996, om det europæiske år mod racisme (1997), EFT nr. C 237 af 15.8.1996, s. 1. 
27 ) For 1995 omfatter dette tal foruden Fællesskabets bidrag også bidrag fra EFTA-EØS-landene samt Schweiz (1995 
var det sidste år, der var omfattet af den bilaterale aftale, der gav dette land mulighed for at deltage i ERASMUS-delen af 
programmet), samt endvidere ikke-anvcndte midler fra de foregående år. For 1996 omfatter tallet også EFTA-EØS-
landenes bidrag. 
projekter og individuelle deltagere inden for alle uddannelsessektorer. Mere detaljerede 
taloplysninger findes i statistik-bilaget. 
SOCRATES-TILSKUD 11995 OG 1996 
Mobilitet og udvekslinger 
- mobilitetsstipendier, der gjorde det muligt for 316.000 studerende på de videregående 
uddannelser at gennemføre en integreret og anerkendt studieperiode i et andet 
deltagende land 
- integrerede undervisningsophold for ca. 26.000 lærere og forelæsere 
- ca. 80.000 unge deltog i fælles uddannelsesprojekter og udvekslinger, der havde til 
formål at motivere dem til at kommunikere på andre europæiske sprog 
- over 16.000 deltagere i europæiske efter- og videreuddannelseskurser for sproglærere 
Samarbejdsnet 
- 2.673 interuniversitære samarbejdsprogrammer med deltagelse af over 1.800 højere 
uddannelsesinstitutioner 
- 28 store tematiske net, der havde til formål at styrke den europæiske dimension inden 
for en lang række fagområder og områder af særlig interesse inden for videregående 
uddannelse, med deltagelse af over 70 institutioner hver samt i alt 85 europæiske 
sammenslutninger inden for den akademiske verden 
- 1.620 multilaterale skolepartnerskaber med deltagelse af ca. 5.000 skoler 
- ca. 3.500 fælles uddannelsesprojekter, der skulle gøre de unge mere motiverede for at 
lære andre europæiske sprog 
- over 600 tværnationale projekter med deltagelse afca. 2.700 institutioner, der havde 
til formål at udbygge samarbejdet om åben undervisning og fjernundervisning, 
voksenuddannelse, tværkulturel undervisning, sprogindlæring og grunduddannelse og 
efter- og videreuddannelse for lærere 
For så vidt angår den samlede fordeling af midlerne mellem de forskellige dele af 
programmet, var det allerede i denne indledende fase muligt at efterleve det i afgørelsen 
fastsatte princip om, at der i løbet af hele femårsperioden indtil 1999 mindst skal bruges 
henholdsvis 55%, 10% og 25% til Kapitel I, II og III, jf. figur 1 i statistik-bilaget. Dette er 
endnu et tegn på, at brugerne allerede har taget de nye finansieringsområder i programmets 
Kapitel II og III til sig. 
For ikke at skuffe for mange gode ansøgere i programmets første år har det generelt været 
Kommissionens holdning i 1995 og 1996 at yde mindst et vist tilskudsbeløb til så mange 
gode projekter som muligt, trods de begrænsede bevillinger, men ikke desto mindre yde et 
eksistensminimum til hvert projekt. Analysen af de første to år har imidlertid vist, at 
enhedstilskuddet i visse vigtige dele af programmet allerede er ved at nå ned på et uholdbart 
lavt niveau, og at det i visse tilfælde ikke længere er tilstrækkeligt til at sikre, at projekterne 
opnår de forventede resultater l ]. Situationen er særlig akut for så vidt angår: 
- ERASMUS, hvor bevillingerne i 1996 svarede til 1.000 ECU pr. institution i gennemsnit 
til hvert af institutionens interuniversitære samarbejdsprogrammer (ICP). Hertil 
28 ) Der har ligefrem været tilfælde, hvor projektkoordinatorer har givet afkald på et tilskud, fordi det tildelte belob ikke 
forekom at være tilstrækkelig stort til, at det pågældende projekt kunne gennemføres. 
kommer, at hvis alle de studerende i godkendte ERASMUS-udvekslingsprogrammer 
skulle have tilskud til delvis dækning af deres studieperiode i udlandet, ville stipendiet 
pr. studerende inklusive rejse- og alle andre udgifter ikke overstige 750 ECU for et helt 
års studier (eller blot 75 ECU pr. måned) - svarende til kun 15% af det maksimum på 
5.000 ECU, der er fastsat i afgørelsen. Selv om der er fordele ved at være ERASMUS-
studerende, som ikke kan opgøres i penge, (fuld akademisk anerkendelse af studierne i 
udlandet, ingen studieafgift på værtsinstitutionen osv.) må konklusionen af analysen af 
ERASMUS-tilskuddene de første to år under SOCRATES være, at det lave støtteniveau 
til såvel studerende som universiteter reelt og i stigende grad giver anledning til 
bekymring. Hvis denne situation fortsætter efter indførelsen af 
institutionskontraktordningen i 1997/98 l , vil den kunne blive en alvorlig hindring for 
en vellykket gennemførelse af denne centrale del af SOCRATES-programmet; 
- COMENIUS, hvor det maksimale tilskud pr. skole, der deltager i et 
skolepartnerskabsprojekt, normalt kun er på 2.000 ECU om året (3000 ECU for skoler, 
der koordinerer sådanne partnerskaber). Dette tal er ekstremt lavt, og den trængte 
situation for de enkelte landes uddannelsesbudgetter gør det vanskeligt for skolerne at 
opnå nogen supplerende finansiering af betydning fra andre kilder. I flere lande anses 
SOCRATES-tilskuddet for at være en utilstrækkelig tilskyndelse til at få flere skoler til 
at deltage, især i betragtning af, at der ikke kan opnås tilskud til de deltagende elevers 
mobilitet. 
Der er ved at opstå en situation, der favoriserer de mere velstillede personer og 
institutioner. Erfaringerne i 1995 og 1996 har også vist, at ressourceknapheden kan få flere 
nationale kontorer til at undlade at udbygge formidlingen af information om programmet, 
hvilket kan få uheldige konsekvenser for institutioner og enkeltpersoner, der ikke tidligere 
har deltaget i det europæiske samarbejde, og som endnu ikke er helt klar over de 
muligheder, som SOCRATES giver. Sådanne faktorer skader programmets muligheder for 
at opretholde det princip om lige muligheder, der er fastsat i afgørelsen. 
3. Resultaterne af den tildelte støtte 
Resultaterne af programmets enkelte dele i 1995 og 1996 omhandles i del B i denne 
rapport. Taget under ét kan man sige, at programmet allerede på denne relativt korte tid har 
ført til en væsentlig forøgelse og kvalitetsforbedring af det europæiske samarbejde, navnlig 
på områder som skoleuddannelse, voksenuddannelse samt åben undervisning og 
fjernundervisning, hvor der ikke var tradition for struktureret samarbejde på tværnationalt 
plan. Det tilskynder desuden institutionerne til at indtage en mere strategisk holdning til det 
europæiske samarbejde og give det en mere fremtrædende placering end tidligere i deres 
planer for den fremtidige udvikling. 
SOCRATES har bl.a.: 
- ydet et væsentligt bidrag til de studerendes, de unges og lærernes mobilitet, både hvad 
angår udvekslingernes omfang og kvaliteten af de organisatoriske rammer 1} ; 
- stimuleret et bredt og intensivt samarbejde mellem uddannelsesinstitutioner i en række 
deltagende lande, navnlig ved at etablere multilaterale net. Mange af disse net har 
29 ) Jf. afsnittet om ERASMUS i del B af dette dokument. 
30 ) De væsentligste hindringer for den tværnationale mobilitet er omhandlet i Kommissionens grønbog: Uddannelse, 
erhvervsuddannelse, forskning: Hindringerne for tværnational mobilitet, K0M(96) 462 endelig udg. af 2. oktober 1996. 
allerede bevist, at de kan udvikle sig til permanente samarbejdsstrukturer, hvis gunstige 
virkninger vil vare ved længe efter afslutningen af det specifikke projekt, som 
SOCRATES-tilskuddet blev ydet til. Alt i alt har over 16.000 institutioner inden for alle 
uddannelsessektorer aktivt deltaget i SOCRATES i løbet af programmets første to år l ] ; 
- bidraget til at styrke den europæiske dimension inden for forskellige 
uddannelsessektorer, bl.a. ved hjælp af foranstaltninger vedrørende grunduddannelse og 
efter- og videreuddannelse af lærere; 
- bevirket et nyt opsving i den akademiske anerkendelse af studieperioder, der 
gennemføres, og kvalifikationer, der opnås i udlandet: Det Europæiske 
Meritoverførselssystem anvendes efterhånden på over 1.000 højere 
uddannelsesinstitutioner; der ydes også støtte til projekter vedrørende anerkendelse af 
kvalifikationer, der erhverves gennem voksenuddannelse og gennem åben undervisning 
og fjernundervisning; 
- yderligere fremmet undervisningen i og indlæringen af de af Unionens sprog, der er 
mindst anvendt, og som der sjældent undervises i, især under programmets LINGUA-
afsnit, men også under ERASMUS; 
- skabt en ramme for bredere anvendelse af åben undervisning og fjernundervisning og 
ny teknologi inden for en række uddannelsessektorer og medvirket til at sikre, at der 
tages fuldt hensyn til pædagogiske overvejelser i forbindelse med udviklingen af 
multimedieaktiviteter; 
- bevirket, at der er udarbejdet en lang række diversificerede undervisningsmaterialer, 
læseplaner, kursusordninger og andre uddannelsesprodukter; 
- skabt nye muligheder for omfattende udveksling af viden og erfaringer, således at flere 
får adgang til know how, og således at der er blevet skabt en innovationsproces i alle de 
deltagende lande; 
- medvirket til, at det europæiske samarbejde kommer alle medlemsstaterne til gode, 
herunder også de lande, der økonomisk set er ugunstigt stillet og/eller som befinder sig 
i Unionens fjernest beliggende egne; 
SOCRATES-programmet gør på alle disse måder klare og veldokumenterede fremskridt i 
retning af det mål, der er sat i artikel 126 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske 
Fællesskab 1}, om at bidrage til udviklingen af et højt uddannelsesniveau i hele 
Fællesskabet. Lige så vigtigt er det, at det medvirker til at gøre "den europæiske dimension 
i undervisningen" til et meningsfuldt begreb for hundredetusinder af lærere og elever i alle 
aldersklasser. Der er gjort betydelige fremskridt med hensyn til at lægge fundamentet for en 
udvidelse af programmets fordele til også at omfatte andre dele af Europa, som det var 
hensigten i afgørelsen. 
31 ) Den reelle deltagelse i nettene er langt større, end det umiddelbart ser ud til, eftersom en "projektpartner" ofte er en 
organisation med mange medlemsinstitutioner i hele Europa. Statistik-bilaget indeholder en oversigt over de enkelte landes 
deltagelse i tværnationale projekter under SOCRATES. 
32) EFT nr. C 224 af 31.8.1992. 
10 
Den tildelte støtte har helt klart medvirket til at tilvejebringe en betydelig supplerende 
finansiering fra en række andre kilder l ]. 
4. Hindringer 
Det har på baggrund af erfaringerne fra programmets første to år været muligt at 
identificere en række hindringer for programmets videre udvikling. De vedrører navnlig 
skolerne på sekundærtrinnet og fremfor alt skolerne på primærtrinnet, fordi kun ganske få 
af disse skoler har haft tradition for internationalt samarbejde eller et net af internationale 
kontakter, de kunne trække på. Kravet om, at alle projekter skal være multilaterale lige fra 
starten, giver derfor anledning til betydelige vanskeligheder. Andre problemer, som 
skolerne har haft, er: 
- at de normalt er langt strengere kontrolleret af nationale, regionale eller lokale 
myndigheder, for så vidt angår de administrative forskrifter for institutionerne, lærernes 
arbejdsvilkår og læseplanernes indhold; 
- at de navnlig i primærsektoren ikke altid har juridisk status af en selvstændig 
organisation, og de har derfor ofte haft svært ved at finde en passende kontraktlig og 
finansiel ramme for deres deltagelse i projekterne; 
- at de kompetente myndigheder i mange tilfælde ikke har været indstillet på at nedsætte 
det pligtige timetal for de lærere, der er ansvarlige for projekterne, og/eller give dem 
tilfredsstillende anerkendelse for dette arbejde; 
- at såvel skoler som efter- og videreuddannelsesinstitutioner for lærere har haft svært ved 
at finde supplerende finansiering, specielt i en tid med strenge budgetbegrænsninger på 
nationalt, regionalt og lokalt plan. 
Inden for voksenuddannelsen har man også måttet kæmpe med en manglende tradition for 
tværnationalt samarbejde, det meget uensartede udbud i de deltagende lande, målgruppens 
størrelse og det, at samarbejdsmulighederne under SOCRATES er så nye. Men efterhånden 
som informationerne diffunderer ud til institutionerne på området, udmøntes merværdien 
ved det multilaterale samarbejde på europæisk plan hurtigt i et bredt spektrum af værdifulde 
projekter. 
På de videregående uddannelser har det største problem, der skulle tackles under 
indkøringsfasen, været at skabe en så gnidningsløs overgang som muligt fra 
finansieringsstrukturen under det tidligere ERASMUS-program, hvor tilskuddene blev 
tildelt til "interuniversitære samarbejdsprogrammer", til en metode baseret på 
"institutionskontrakter", der dækker alle det enkelte universitets europæiske 
samarbejdsaktiviteter, uden dermed at rokke ved det engagement, som de akademiske 
medarbejdere, der beskæftigede sig med disse aktiviteter på det enkelte universitets 
institutter og fakulteter, stod for. 
Under programmets LINGUA-afsnit har den etårige pilotfase for ordningen med 
undervisningsassistentophold også afdækket en række hindringer, der findes inden for 
forskellige uddannelsessektorer. Der er tale om administrative hindringer for den frie 
33) Som det fremgår af statistik-bilaget, dækker SOCRATES-tilskuddene i 1996 under 40% af de samlede 
projektomkostninger under næsten alle programmets centraliserede aktioner; for så vidt angår videregående uddannelse 
ligger denne procentdel langt lavere, nemlig på højst 15% af de samlede projektomkostninger. 
11 
bevægelighed for deltagerne, der ofte hverken er arbejdstagere eller studerende, spørgsmål 
vedrørende arbejdstilladelser, forsikring og beskatning; nationale forskrifter, der begrænser 
lærerstuderendes mobilitet; økonomiske problemer som følge af forskelle i 
leveomkostninger mellem assistentens hjemland og værtslandet; og forskellige praktiske 
problemer såsom indkvartering. 
Det har også været et problem med de vanskelige forhold, som de nationale kontorer 
undertiden har måttet arbejde under. Det skyldtes i starten til dels problemerne med at 
oprette kontorerne og iværksætte de forskellige aktioner med ekstremt korte tidsfrister, 
fordi vedtagelsen af programmet blev forsinket. Der var også problemer med størrelsen af 
de bevillinger, som kontorerne fik tildelt fra de nationale myndigheder i visse deltagende 
lande. Det står på baggrund af erfaringerne fra de første to år klart, at hvis dette fortsætter, 
kan de utilstrækkelige bevillinger få en række alvorlige konsekvenser: kontorerne kan være 
fristet til ikke at formidle information om programmet så bredt som muligt, og dermed 
sætte grænser for udnyttelsen af hele programmets potentiale, reducere den bistand, som 
kontorerne yder med at finde frem til partnere og med at rådgive ansøgerne, gøre det 
vanskeligt for dem at indberette fuldstændige forvaltningsoplysninger til Kommissionen og 
gøre dem knap så villige til at deltage i, hvad der fejlagtigt anses for at være vigtige, men 
ikke så påtrængende aktiviteter som overvågning og evaluering. 
Som det fremgår af del B i rapporten, er der allerede gjort en betydelig indsats for at 
afhjælpe en række af ovennævnte hindringer. Nogle af de andre vil det nok blive 
vanskeligere at gøre noget ved, men erfaringerne fra de første to år har vist, at der er 
megen god vilje til stede hos de vigtige "aktører", der arbejder på at indtage en konstruktiv 
holdning og søge nye veje efterhånden som problemerne opstår. 
En mere strukturelt betonet grund til at nære betænkelighed er de budgetproblemer, som 
programmet allerede må kæmpe med, og som vil blive endnu mere iøjnefaldende fra 1997 
og fremefter, efterhånden som programmet accelererer og efterspørgslen kommer op på 
ruld gennemslagskraft. De vil trænge sig endnu mere på, når de associerede lande i Central-
og Østeuropa samt Cypern og Malta kommer med i programmet. Den foreliggende analyse 
af SOCRATES-programmets første to år og de detaljerede fremskrivninger, der kan 
foretages på grundlag heraf, viser, at de finansielle begrænsninger er den største hindring 
for yderligere udvikling af programmet og dets mulighed for at opfylde afgørelsens 
målsætninger. 
IV. UDFORDRINGER FOR SOCRATES I DEN KOMMENDE TID 
Den indledende fase, som denne rapport dækker, har afdækket en bred vifte af 
udfordringer, for den kommende tid. Det drejer sig navnlig om: 
- Udbredelse af resultaterne og erfaringerne fra SOCRATES-aktiviteterne. Der gøres 
allerede nu meget med henblik på dette, f.eks. inddragelse af effektive 
formidlingsarrangementer som et vigtigt kriterium ved udvælgelsen af projekterne, 
afholdelse af møder projekterne imellem og temaseminarer; samarbejde med europæiske 
sammenslutninger med henblik på videreformidlingen; udarbejdelse af Vejledninger i 
god praksis med eksempler på forskellige typer af projekter; etablering af kontakter 
mellem tidligere individuelle deltagere. Næste skridt er at udvikle en mere integreret 
metode for disse formidlingsaktiviteter, både på fællesskabsplan og i samarbejde med de 
nationale kontorer, og at supplere dem med nye, såsom udgivelse af kataloger over 
produkter, der er udarbejdet som led i projekterne og øget anvendelse af elektroniske 
metoder til udbredelse af projektresultater, herunder databaser, som der kan søges i via 
Internet. 
12 
- Større interaktivitet mellem SOCRATES-programmets aktioner. Formålet med at 
vedtage SOCRATES var ikke at skabe et rammeprogram, inden for hvilket næsten 
autonome programmer skulle forfølge indbyrdes uafhængige mål. SOCRATES blev 
tværtimod udformet som et integreret program karakteriseret af et kreativt samspil 
mellem delprogrammer for de enkelte sektorer eller aspekter af uddannelsen. Nu, hvor 
alle aktionerne er iværksat, må der både på fællesskabsplan og på nationalt plan sættes 
ind på at skabe større synergi mellem de forskellige aktioner. 
- Konsolidering af nettet af nationale kontorer. En vigtig udfordring for den kommende 
fase bliver at sikre, at alle kontorerne får ressourcer til at udføre den rolle korrekt, som 
de skal spille i henhold til afgørelsen. Der skal også gøres mere for at sikre en effektiv 
koordination på nationalt plan mellem de kontorer, der administrerer de forskellige 
aktioner, og mellem SOCRATES-kontorerne og de tilsvarende kontorer for andre 
fællesskabsprogrammer. Det bør også tilstræbes at fremme samordningen af tildelingen 
af tilskud under SOCRATES med de tilskud, der kan opnås fra kilder i de deltagende 
lande. 
- Iværksættelse af arrangementer for overvågning og evaluering af programmet. 
Strategien, metoderne og arrangementerne for den konkrete gennemførelse af den 
foreløbige og endelige evaluering af programmet drøftes i øjeblikket med SOCRATES-
Udvalget. 
- En gnidningsløs integrering af de associerede lande i Central- og Østeuropa og Cypern 
i programmet. For at klare denne opgave vil der blive appelleret til alle organisationer, 
der beskæftiger sig med gennemførelsen af SOCRATES, om ikke blot at påtage sig en 
større arbejdsbyrde, men også at tage sig af nye typer af behov og problemstillinger. 
Der bliver behov for ny viden, og medarbejderne skal navnlig sætte sig ind i de nye 
deltagende landes uddannelsessystemer. 
- Informering af uddannelsesmiljøet om de muligheder, SOCRATES kan tilbyde. Dette 
arbejde skal videreføres, navnlig for de nye aktioners vedkommende, som f.eks. 
skolepartnerskaber og voksenuddannelse, og for lande, der først for nylig har fået 
adgang til at deltage i Fællesskabets programmer. 
- Endelig er der den konstant voksende udfordring med at fortsætte programmets samlede 
dynamik på trods af de stadig større budgetmæssige begrænsninger. Inden for mange 
sektorer vil dette navnlig sige at finde den vanskelige balance mellem på den ene side 
fortsat støtte til eksisterende projekter, der har bevist, at de er effektive og vellykkede, 
og på den anden side støtte til nye net, projekter og mobilitetsaktiviteter. 
Foruden disse udfordringer, der gælder SOCRATES i sin helhed, har hver af programmets 
aktioner sine egen specifikke prioriteter at tage hensyn til. De er angivet i rammen på side 
13 nedenfor. 
V. KONKLUSIONER 
Den foreliggende rapport viser, at SOCRATES efterhånden begynder at yde et væsentligt 
bidrag til at forberede de unge af i dag til livet og arbejdet i morgendagens Europa. Det har 
vist, at det er i stand til - gennem europæisk samarbejde - at øge kvaliteten, kreativiteten og 
evnen til fornyelse på uddannelsesområdet. Det er med til at skabe større forståelse for de 
muligheder, som informationssamfundet åbner på uddannelsesområdet, og som det måske 
vigtigste af alt yder det et dynamisk bidrag til at gøre Det Europæiske Fællesskab til en 
håndgribelig, levende realitet for hundredetusinder af europæiske borgere af alle aldre, lige 
fra børnehaveklasseniveau til voksenuddannelse og videregående uddannelse. 
13 
Analysen har imidlertid også vist, at programmet ikke vil være i stand til at videreføre, 
konsolidere og bygge videre på disse første, lovende resultater uden yderligere bevillinger. 
Denne rapport ledsages derfor, som forudset i ovennævnte fælleserklæring vedtaget af 
Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, af forslag om forhøjelse af de finansielle 
rammer. Der er gjort nærmere rede for de budgetmæssige overvejelser i det forklarende 
memorandum og den dertil knyttede finansieringsoversigt De består i det væsentlige af tre 
elementer, baseret på resultaterne af denne rapport: 
= det skal for det første påpeges, at SOCRATES-programmets overordnede formål er at 
bidrage til et højt uddannelsesniveau i Europa samt at gøre Europa mere nærværende for 
borgeren. Det er derfor af afgørende betydning, at der under hver af programmets aktioner 
støttes et mindstemål af projekter af god kvalitet. Da programmet henvender sig til 
overordentlig brede målgrupper, skal der ydes et stort antal tilskud; 
= for det andet er det ikke muligt at opretholde programmets fremdrift med henblik på at 
opnå dette mindstemål af projekter, hvis man samtidig reducerer det gennemsnitlige 
støttebeløb til de enkelte modtagere. Eksempelvis er de tilskud, der ydes til hver skole 
under et COMENIUS skolepartnerskab (2000 ECU), knap nok tilstrækkelige til at skabe 
bare et minimum af kontakter mellem de deltagende lærere; ERASMUS-studenternes 
stipendier er kun på 15% af det maksimum, der er fastsat i afgørelsen. Hertil kommer, at 
alvorlige stramninger i de offentlige udgifter og krisen i det private erhvervsliv gør det 
vanskeligere og vanskeligere for uddannelsesinstitutionerne at tilvejebringe supplerende 
midler fra nationale kilder; 
= for det tredje er efterspørgslen efter støtte fra programmet, som det påvises i denne 
rapport, langt større end de disponible bevillinger, og den vil alene af strukturelle grunde 
fortsætte med at stige. For et program som SOCRATES, hvis hovedformål det er at gøre 
Europa mere nærværende for et stort antal borgere, er det ikke noget godt perspektiv at 
skulle fravælge endnu flere selv meget gode projekter end nu. Det ville skabe frustration 
hos en stor del af borgerne, netop på et tidspunkt, hvor det er afgørende vigtigt, at 
Fællesskabet viser,at det formår at opfylde deres reelle behov. 
14 
UDFORDRINGER FOR SOCRATES-AKTIONER I DEN KOMMENDE TID 
Videregående uddannelse (ERASMUS) 
- bibringe samtlige studerende en europæisk dimension, og ikke kun til dem, der 
gennemfører en studieperiode i udlandet 
- iværksætte institutionskontrakten, så det europæiske samarbejde bliver et strategisk led i 
institutionens planlægning samtidig med, at de individuelle akademiske medarbejdere 
fortsat er engagerede på institutplan 
- etablere tematiske net som et middel til innovation og kvalitetsforbedring 
- fastholde de studerendes motivation for at studere i udlandet, og opretholde lige 
muligheder for at deltage i mobiliteten, på trods af det lave tilskudsniveau 
Skoleuddannelse (COMENIUS) 
- fortsætte den kvantitative udbygning af multilaterale skolepartnerskaber, og navnlig gøre 
mere for at inddrage dem, der omfatter den primære og sekundære uddannelsessektor 
(Aktion 1) 
- øge støtten til uddannelse af ugunstigt stillede grupper i midtbyen (Aktion 2) 
- påse, at de deltagende landes kompetente myndigheder giver fuld anerkendelse for efter-
og videreuddannelsesaktiviteter under COMENIUS Aktion 3, på lige fod med nationale 
efter- og videreuddannelsesaktiviteter 
- skabe større interaktion mellem de tre aktioner, navnlig i form af tilbagemelding om 
resultaterne af efter- og videreuddannelsesaktiviteter under Aktion 3 til udviklingen af 
skolepartnerskaber (Aktion 1) 
Sprogundervisning (LINGUA) 
- styrke indsatsen yderligere for at fremme den sproglige mangfoldighed, herunder 
navnlig undervisning i og indlæring af de af Unionens sprog, der er mindst udbredt, og 
som der er færrest, der taler 
- tilføre LINGUA-aktiviteterne mere struktureret feedback fra forskningen i 
sprogindlæring, og videre herfra til de nationale uddannelsessystemer 
- fremme grunduddannelsessektorens deltagelse i de europæiske samarbejdsprogrammer 
- fremme mere intensive indbyrdes forbindelser mellem LINGUA's aktioner og mellem 
disse og andre dele af SOCRATES-programmet, som f.eks. skoleuddannelse 
Åben undervisning og fjernundervisning (ODL) 
- tilpasse sig til udviklingen inden for ODL som følge af den nye teknologi, og sikre, at 
ODL-metoderne bliver mere pædagogiske og mindre teknologistyrede 
- gøre mere for at medvirke til at højne ODL-redskabernes og -produkternes kvalitet 
- styrke denne aktions bidrag til, at deltagerne får attestering og anerkendelse for 
kvalifikationer, der opnås ved hjælp af ODL 
- inddrage skolesektoren yderligere i de støttede aktiviteter 
Voksenuddannelse 
- fortsætte udbredelsen af oplysninger om denne aktion i almindelighed, i betragtning af 
hele voksenuddannelsessektorens uensartethed og mangfoldighed 
- udpege nøgleområder og målgrupper med særlig opmærksomhed rettet mod livslang 
uddannelse og social udelukkelse 
- fremme vurderingen af forudgående eksperimentel indlæring 
- udbygge samarbejdet mellem forskellige typer voksenuddannelsesorganisationer og 
medvirke til at bygge bro mellem den formelle og den uformelle voksenuddannelse 
15 
Udveksling af oplysninger og erfaringer om uddannelsessystemer og -politik 
- iværksætte de operationelle aktiviteter under SOCRATES-programmets kapitel III, 
Aktion 3.1, herunder navnlig de første pilotprojekter vedrørende kvalitetssikring inden 
for skoleuddannelsen 
- konsolidering af EUR YDIC E-Nettets arbejde med at skabe pålidelige sammenlignende 
undersøgelser og nøgleindikatorer for uddannelsessamarbejdet på fællesskabsplan 
- indføre den nye tildelingsmetode for ARION studiebesøg og forbedre studiebesøgenes 
kvalitet yderligere på grundlag af feedback fra deltagerne og andre evalueringer 
- sikre en gnidningsløs integrering af de associerede lande i Central- og Østeuropa og 
Cypern i EURYDICE, ARION og NARIC-Nettet. 
16 
DEL B: RESULTATERNE AF PROGRAMMETS ENKELTE DELE 
VIDEREGÅENDE UDDANNELSE (ERASMUS) 
SOCRATES-programmets kapitel om videregående uddannelse er i revideret og udvidet 
form en videreførelse af det tidligere ERASMUS-program (1987-1994). Dets formål er at 
forbedre den videregående uddannelses kvalitet gennem europæisk samarbejde. Dets bedst 
kendte aspekt er Aktion 2, der tildeler mobilitetsstipendier til studerende til delvis dækning 
af udgifterne ved at gennemføre en anerkendt studieperiode i udlandet. Med ERASMUS-
programmets inkorporering i SOCRATES blev der lagt større vægt på gennem Aktion I at 
styrke den europæiske dimension i universiteternes arbejde, så de studerende får mulighed 
for at drage fordel af det europæiske samarbejde, også selv om de ikke direkte deltager i 
udvekslingerne. 
ERASMUS-programmets påvirkning af såvel kvaliteten som kvantiteten af det 
europæiske samarbejde er blevet evalueret af uafhængige eksperter lige siden starten l ]. 
ERASMUS har vendt op og ned på den situation, der herskede før dets vedtagelse, og 
har mere end nogen anden enkelt faktor bidraget til den større betydning, som 
universiteterne nu tillægger det europæiske samarbejde i forhold til for ti år siden. De 
kvalitative aspekter er også iøjnefaldende, hvilket kom til udtryk på de temakonferencer, 
der blev afholdt i 1995 og 1996. For universiteterne har udbyttet været en forbedring af 
undervisningens niveau som følge af den fælles udnyttelse af sagkundskab og erfaringer, 
forbedring af fremmedsprogsundervisningen, mere effektiv informationsformidling, 
bedre akademisk anerkendelse og bedre interne administrative procedurer, navnlig i 
forbindelse jned tilrettelæggelsen af internationalt samarbejde på institutions-, fakultets-
og institutplan l . Der er også kommet et nyt eller intensiveret forskningssamarbejde ud 
af de mange kontakter mellem akademiske medarbejdere. Langt de fleste ERASMUS-
studerende melder om frugtbare akademiske erfaringer som følge af den hyppige kontakt 
med værtsinstitutionens lærere. Undersøgelser blandt tidligere deltagere viser, at 
uddannede kandidater, der har gennemført ERASMUS-ophold, har lettere ved at finde 
beskæftigelse, og at de får et arbejde, der forudsætter international forståelse og erfaring 
Ovennævnte resultater er blevet videreført og udbygget i de første to år af SOCRATES, der 
omfattede de akademiske år 1995/96 og 1996/97: 
- Med henblik på at give universiteterne tid til at tilpasse sig til institutionskontrakt-
ordningerne, blev den tidligere finansieringsstruktur, baseret på interuniversitære 
samarbejdsprogrammer (ICP) efter henstilling fra SOCRATES-Udvalget videreført i 
34 ) Bl. a. af Forskningscentret for Højere Uddannelse og Arbejde ved Universitât-Gesamthochschule Kassel, der 
udarbejdede en række kvantitative og tematiske evalueringer i løbet af hele den periode, som ERASMUS-programmet 
dækkede, samt i en evaluering foretaget af rådgivningsfirmaet Price Watcrhouse, som blev afsluttet i 1993. 
35 ) Jf. Gennemgang af ERASMUS-programmet: Endelig sammenfattende rapport, Price Waterhouse, 1993. 
36 ) Jf. Friedhelm Maiworm, Wolfgang Steube og Ulrich Teichler, Indlæring i Europa: ERASMUS-projektet, London 
1991; ibid: ERASMUS-studerendes erfaringer 1990/1, Kassel 1993 (=ERASMUS-monografi nr. henholdsvis 14 og 17). 
17 
denne toårige overgangsperiode . I 1995 blev der ydet flere tilskud end nogensinde 
før, nemlig til i alt 2.673 interuniversitære samarbejdsprogrammer (ICP), der i 
gennemsnit omfattede 8 institutioner hver. Der blev i 1995 og 1996 ansøgt om i alt godt 
400 mio. ECU, hvilket var 9 gange så meget, som der var til rådighed. I 1996 fik 2.530 
ICP'er tildelt et ekstra tilskud. Selv om studentermobiliteten fortsat var hovedaktiviteten 
i langt de fleste ICP'er, indtog andre typer af samarbejdsaktiviteter også en 
fremtrædende plads. Der var igen mange ansøgninger om støtte til udvikling af 
læseplaner, og der var en yderligere stigning i interessen for intensive programmer. 
Disse programmer giver studerende og lærere fra flere forskellige lande mulighed for at 
mødes og udveksle erfaringer, viden og ideer på et koncentreret kursus, og mange af 
dem munder senere ud i fremstilling af fælles undervisningsmateriale og i fælles 
forskningsprojekter med deltagelse af både lærere og studerende. Interessen for tilskud 
til lærermobilitet er ligeledes steget. Der er tydeligvis større og større forståelse for 
lærermobilitetens umiddelbare værdi med hensyn til at højne kvaliteten af læseplanerne 
og undervisningsmetoderne på de videregående uddannelser og for dens betydning som 
et middel til at tilføre en europæisk dimension i uddannelsen for de studerende, der ikke 
direkte kan deltage i mobiliteten ! *. 
Under SOCRATES er fælles udvikling af læseplaner kommet til at spille en langt større 
rolle, hvilket er i overensstemmelse med målsætningen om at fremme og styrke den 
europæiske dimension for et større antal studerende. De tre nye foranstaltninger 
vedrørende udvikling af læseplaner (uddannelser af "Masters"-typen, europæiske 
moduler og integrerede sprogkurser) iværksættes i begrænset omfang på forsøgsbasis i 
1996/97, og først i fuldt omfang fra 1997/98 under institutionskontrakterne. Der ydes 
støtte til 41 pilotprojekter inden for områder, der er udvalgt i samråd mellem 
Kommissionen og akademiske organisationer og erhvervsorganisationer, fordi de 
indtager en central betydning for udviklingen af de menneskelige ressourcer i 
Europa l . 
Det Europæiske Meritoverførselssystem (ECTS) er inde i en imponerende 
udbygningsfase. Systemet blev indført på forsøgsbasis fra 1989/90 til 1994/95 og er 
generelt blevet hilst velkommen som en effektiv ramme for tildelingen af 
uddannelsespoint til de studerende, som i fuldt omfang kan overføres mellem de 
europæiske universiteter. En tilbundsgående undersøgelse understregede, at det betød en 
37 ) En sidste fuld ICP-udvælgelse fandt sted i 1995, men da der hverken blev ydet tilskud til nogen nye ICP'er eller til 
nye aktiviteter, og da finansieringen af visse ICP'er blev indstillet, blev resultatet tilsyneladende en stagnation i væksten i 
1996/97. Denne udvikling var så at sige "kunstigt" skabt, og den afspejler ikke nogen reel nedgang i interessen, hvilket det 
første års ansøgninger under "institutionskontrakterne" (jf. nedenfor) da også har vist. 
38 ) De fleste undervisningsopgaver i udlandet har imidlertid været afkort varighed, hvad der ofte har begrænset deres 
effekt. Fra 1997 indføres der en ekstra ny type lærermobilitet, ERASMUS undervisningsassistentophold. De vil give 
længere undervisningsperioder på 2-6 måneder i udlandet og forventes at få en varig indflydelse på 
undervisningsmetoderne. 
39 ) Pilotprojekterne i 1996/97 omfatter følgende områder: kulturel forvaltning, forvaltning af sundhedstjenester, ledelse 
af små og mellemstore virksomheder, nye arbejdsmarkedspolitikker, ingeniør-lederens opgaver, nye materialer og 
industriteknologi, ny teknologi i servicesektoren, design på civilingeniør-området, byudvikling, miljøbeskyttelse og 
-udvikling, forandringer inden for social og økonomisk geografi, uddannelsespolitik, international sundhedsuddannelse, 
europæiske juridiske databaser, intellektuel ejendomsret, kvinders juridiske status. 
18 
lettelse i og en kvalitetsforbedring af studenterudvekslingerne ' *. I 1995/96 blev ECTS 
udbygget til at omfatte næsten 1000 institutter eller fakulteter på ca. 230 institutioner, og 
når arrangementerne under institutionskontrakten træder i kraft i 1997/98, vil ECTS 
blive udbygget nok en gang. 
I 1996 indførtes de nys projekter vedrørende tematiske net, der understøtter udviklingen 
af den europæiske dimension inden for et akademisk fagområde eller et andet område af 
fælles interesse (f.eks. et tværfagligt studieområde eller et aspekt af ledelsen eller 
administrationen af den videregående uddannelse). Projekterne omfatter samarbejde 
mellem et stort antal universitetsfakulteter i alle eller de fleste deltagende lande og med 
akademiske, erhvervsmæssige og andre sammenslutninger. Det er meningen, at de skal 
have en varig og vidtfavnende effekt i hele Europa inden for de pågældende fagområder. 
Der indkom næsten 500 interessetilkendegivelser og over 100 fuldt udarbejdede 
projektforslag, men på grund af budgetbegrænsningerne blev der kun udvalgt 28 til at 
modtage støtte fra Fællesskabet . De europæiske universiteters respons på de 
muligheder, som de tematiske netprojekter åbner, viser, at de opfylder et påtrængende 
behov, og det står efter dette første år klart, at mange net vil være i stand til at yde et 
væsentligt bidrag til kvalitetsforbedringen og den vedvarende innovation inden for deres 
respektive arbejdsområder. 
Omkring tre fjerdedele af ERASMUS' budget går til finansiering af mobilitetsstipendier 
til studerende. I 1995 og 1996 fik hele 316.000 studerende godkendt mobilitetsstipendier 
med studieperioder i udlandet af en gennemsnitlig varighed på 7 måneder. 
Efterspørgslen er steget væsentligt hurtigere end bevillingerne, og selv om flere af de 
deltagende lande har gjort en indsats for at yde supplerende støtte, er mobilitetens 
økonomiske vilkår blevet stærkt forringet i årenes løb. Det gennemsnitlige tilskud pr. 
godkendt studerende er nu på ca. 15% af det maksimale tilskudsbeløb, der er fastsat i 
afgørelsen - og denne situation giver i stadig stigende grad anledning til 
betænkeligheder ]. Kommissionens bestræbelser på at sikre, at de fjernest beliggende 
lande, dem med de mindst anvendte sprog og dem med ugunstige økonomiske 
situationer inddrages i fuldt omfang i studentermobiliteten - både som afsendere og som 
værter - giver nu efterhånden helt klare resultaterl . I 1996 blev der iværksat endnu et 
pilotinitiativ, hvor studerende fra forskellige medlemsstater kan følge en intensiv 
sproglig forberedelse i portugisisk, græsk, finsk, dansk og italiensk, idet det er disse 
sprog, der anvendes i de lande, der har haft vanskeligst ved at tiltrække ERASMUS-
studerende. 
40 ) Evaluering af Det Europæiske Meritoverførselssystems pilotfase, Coopers & Ly brand, 1993. 
41 ) De tematiske net dækker så forskellige områder som kvalitetsstyring, bioteknologi, socialt arbejde, sport, medicinsk 
didaktik, kunstuddannelse, elektroingeniørområdet, arkæologi, turismeuddannelse, udvikling af menneskelige ressourcer 
til humanitær bistand, tekstilteknologi, veterinærvidenskab, ensartet retsbeskyttelse af Europas borgere, akvakultur, 
økonomi, oversættelse og tolkning, fysik, kemi og læreruddannelse. 
42 ) Dette fremgår også med al ønskelig tydelighed af mediedækningen af overgangen fra ERASMUS til SOCRATES, 
ikke mindst i Tyskland. Se f.eks. den seneste tids artikler "Hoffnungslos unterdotiert" i Deutsche Universitats-Zeitung af 3. 
maj 1996 og "Weniger Geld flir den Studentenaustausch", Handelsblatt, af 29. maj 1996. 
43 ) Mellem 1988/89 og 1995/96 syvdobledes antallet af godkendte ERASMUS-studerende fra Tyskland. Frankrig og 
Det Forenede Kongerige til omkring 78.000; tallet for alle de øvrige deltagende lande blev fjortendoblet i løbet af samme 
periode (fra knap 6.000 til godt 82.000). 
19 
Siden ERASMUS blev inkorporeret i SOCRATES, har de højere uddannelsesinstitutioner 
selv lagt megen vægt på at styrke de europæiske samarbejdsstrategier. Fra det akademiske 
år 1997/98 og frem vil størstedelen af Fællesskabets direkte støtte derfor blive tildelt i 
henhold til "institutionskontrakter". Det drejer sig om en aftale mellem Europa-
Kommissionen og hvert enkelt universitet, der omfatter universitetets planlagte europæiske 
samarbejdsaktiviteter og den støtte, som Fællesskabet yder til at bistå i udviklingen og 
gennemførelsen heraf. Ethvert universitet, der ønsker at indgå en sådan kontrakt, skal 
indsende en hensigtserklæring indeholdende en beskrivelse af den strategi for det 
internationale samarbejde, der ligger bag universitetets konkrete forslag. 
Kommissionen har nu modtaget universiteternes første ansøgninger om 
institutionskontrakter for det akademiske år 1997/98. Interessen er langt fra dalet, hvilket 
nogle ellers havde haft bange anelser om, og indførelsen af de nye arrangementer har 
udvirket et meget kraftigt opsving i omfanget og nogle væsentlige forandringer i karakteren 
af efterspørgslen efter europæiske samarbejdsaktiviteter. 
Der er i alt indkommet 1.582 forslag til institutionskontrakter, fra næsten alle de større 
højere uddannelsesinstitutioner i de 18 deltagende lande og næsten alle de institutioner, der 
hidtil har deltaget i ERASMUS-ICP'er. Universiteternes forslag indeholder 
bevillingsansøgninger på omkring 250 mio. ECU, hvilket er 25% mere end i det sidste år 
med de normale ICP-tilskud. Af særlig fremtrædende træk ved forslagene kan nævnes: 
- Ca. 95% af forslagene omfatter studentermobilitet. Antallet af studerende, som der er 
ansøgt om tilskud til, er steget med yderligere 20% siden 1995 til over 180.000, og 
viderefører således den konstante stigning i efterspørgslen efter studentermobilitet, som 
der har været lige siden ERASMUS-programmets start. Ca. to tredjedele af alle de 
universiteter, der har ansøgt om institutionskontrakter, har også ansøgt om tilskud til at 
indføre ECTS - fire gange flere institutioner end dem, der anvender systemet i 
øjeblikket. 
- Stigningen i ansøgningerne vedrørende lærermobilitet har været endnu større. Hele 85% 
af ansøgningerne omfatter lærermobilitet, med udsendelse af over 31.000 lærere, mod 
kun 14.000 i 1995/96. 
- Antallet af forslag vedrørende intensive programmer er næsten fordoblet, fra 605 i 
1995/96 til 1.138 i 1997/98. Det kan til dels skyldes den nye definition af intensive 
programmer under SOCRATES, der giver europæiske aktivitetsmuligheder til 
fagområder, der traditionelt har haft vanskeligt ved at deltage i studentermobiliteten. 
- De i alt knap 1.200 projekter vedrørende udvikling af læseplaner, der er foreslået for 
1997/98, er godt og vel det dobbelte af de 514, der indkom i 1995/96. Der er 287 
læseplansprojekter på grund- og mellemuddannelsesniveau, 355 forslag vedrørende 
udvikling af uddannelser på avanceret niveau (af "Masters"-typen), 453 europæiske 
moduler og 100 forslag vedrørende sprogkurser, der er integreret i andre studiefag. 
Institutionskontraktforslagene er således ikke kun et vidnesbyrd om et vedvarende 
engagement i studentermobiliteten, som er hovedhjørnestenen i SOCRATES-programmets 
afsnit om ERASMUS, men også om en meget stor interesse for støtte til aktiviteter, der skal 
tilføre en europæisk dimension til hele studenterpopulationens uddannelser. 
Overgangen fra ERASMUS-programmet til de nye ordninger under SOCRATES har vist, 
at der er et spændende potentiale for den fremtidige udvikling. Men denne del af 
programmet står over for mere og mere alvorlige problemer på grund af det svælg, der er 
mellem de beløb, der ansøges om, og de disponible bevillinger. De begrænsede midler vil 
helt kontant begrænse ERASMUS-programmets muligheder for at videreføre sit essentielle 
20 
bidrag til udviklingen af menneskelige ressourcer af høj kvalitet og til højnelsen af den 
gensidige forståelse i Europa. 
SKOLEUDDANNELSE (COMENIUS) 
COMENIUS er det første samlede EU-instrument for fremme af europæisk samarbejde 
mellem alle typer af skoler: børnehaver og skoler på primær- og sekundærtrinnet. 
Det er således en meget stor udfordring at gøre denne del af programmet til en succes. 
Alene målgruppens størrelse... Der findes over 300.000 skoler, 4 millioner lærere og ca. 
70 millioner elever i de lande, der i øjeblikket deltager i SOCRATES. Der er derfor en 
kæmpeopgave at formidle information ud til alle de potentielt interesserede. Hertil kommer, 
at skolesektoren ikke har samme tradition for internationalt samarbejde som den 
videregående uddannelse at bygge videre på, og endelig har skolerne ikke nær så stor 
autonomi i deres tilrettelæggelse af arbejdet som de højere uddannelsesinstitutioner. 
Man valgte derfor at gennemføre COMENIUS i etaper. Bevillingerne til dette kapitel var 
ret beskedne i 1995, men blev så kraftigt forhøjet i 1996, i takt med at efterspørgslen efter 
støtte blev mere mærkbar l ]. Efter kun to års støtte, er der begyndt at opstå en ny 
" samarbejdskultur " : 
- For så vidt angår de europæiske uddannelsesprojekter, der udvikles af multilaterale 
skolepartnerskaber under Aktion I, hvor der i den forudgående pilotfase kun blev ydet 
tilskud til 40 partnerskaber, blev der allerede i 1995 igangsat 11 gange så mange, da 
man begyndte at kunne ansøge om COMENIUS-støtte, og tallet er siden blevet 
yderligere firedoblet til omkring 1.620 partnerskaber i 1996. Der deltager nu ca. 5.000 
skoler. Disse tal vil stige ganske betydeligt i de kommende år, efterhånden som den 
fulde virkning af oplysningsarbejdet og af de 4.300 forberedende besøg, der blev 
gennemført i 1995 og 1996, begynder at bære frugt. 
De multilaterale skolepartnerskaber begynder allerede at indfri forventningerne fra den 
forudgående pilotaktion og giver en effektiv grobund for en lang række initiativer 
skolerne imellem og for indførelsen eller styrkelsen af en europæisk dimension i 
undervisningssituationen. De har desuden vist sig at kunne blive en kilde til nyskabende 
praksis og højnelse af lærernes faglige niveau gennem intensive tværnationale kontakter 
mellem kolleger og gennem udarbejdelse af nye europæiske undervisningsmaterialer; det 
fremgår af tilbagemeldingerne, at de gør de deltagende elever mere motiverede for at 
lære noget. Når eleverne samarbejder med elever i andre lande om et fælles projekt, der 
tager udgangspunkt i læseplanen, får de større indsigt i livet og undervisningen i andre 
europæiske lande. Når eleverne benytter ny informations- og kommunikationsteknologi 
til at holde løbende kontakt med partnerskolerne i udlandet, får de erfaring i at bruge 
dette essentielle aspekt af det moderne samfund. 
Der blev i 1995 og 1996 iværksat projekter inden for en lang række temaområder, som 
f.eks.: miljø, kulturarven, forbindelser mellem skole og erhvervsliv, regionale, lokale og 
europæiske identiteter, lige muligheder. Mange omfatter en tværfaglig tilgang til 
forbindelserne med samfundet uden for skolen. 
Foruden til selve projekterne blev der ydet støtte til 1.700 lærerudvekslinger og til at 
give 600 lærere mulighed for at gennemføre tværnationale ophold i erhvervs-, handels-
44 ) I henhold til afgørelsen skal mindst 10% af programmets samlede femårige budget afsættes til dette kapitel. Både 
Kommissionen og SOCRATES-Udvalget vil dbg så vidt muligt bestræbe sig på at nå op på en højere procentdel. 
21 
eller andre organisationer uden for uddannelsessektoren med henblik på at etablere en 
klarere forbindelse til erhvervslivet og give eleverne en mere effektiv forberedelse til 
arbejdslivet. I kraft af over 2.300 studiebesøg har skoleinspektører stiftet bekendtskab 
med de partnere, der deltager i deres skolers projekter, og dette har igangsat en kritisk 
sammenligning af administrations- og ledelsesformer på forskellige skoler i forskellige 
lande. 
De muligheder, som COMENIUS Aktion 2 (tværkulturel undervisning) har for at 
fremme den sociale samhørighed i vort moderne mere og mere tværkulturelle samfund, 
kan aflæses af spændvidden i de godt 200 projekter, der blev støttet i 1995 og 1996. De 
har navnlig beskæftiget sig med: 
tilbud til andre elever om undervisning i indvandrernes sprog som 
fremmedsprog; 
bevidstgørelse om den effekt, som det formelle ordforråd, der benyttes i 
undervisningssituationen (undervisningssproget), har på de elevers præstationer, 
som har en ugunstigt stillet baggrund; 
anvendelse af ny teknologi, herunder navnlig åben undervisning og 
fjernundervisning for sigøjnere og ikke-bofaste personer; 
indførelse af tværkulturelle metoder i det traditionelle undervisningssystem for at 
skabe forståelse for anderledes kulturer, religioner og sprog; 
skabelse af forudsætninger for udøvelsen af et aktivt europæisk borgerskab, 
baseret på gensidig respekt og menneskerettigheder for alle, uanset kultur, race 
eller trosretning; 
rehabilitering af skoler i den indre by og projekter, der fokuserer på de 
specifikke behov på skolerne i problemområder i store byområder, ved at 
udvikle integrerede projekter og samarbejde mellem uddannelsesinstitutioner, 
kommunen, elever, forældre og lokale sammenslutninger. 
Aktionen har allerede skabt en god balance mellem sine forskellige målgrupper, så ca. 
40% af projekterne vedrører forbedring af undervisningen for børn af vandrende 
arbejdstagere, 30% vedrører de behov, som børn af sigøjnere, ikke-bofaste personer og 
personer, der på grund af deres erhverv ikke er bofaste, har, og de sidste 30% vedrører 
tværkulturelle spørgsmål med tilknytning til skoleuddannelsen i almindelighed. 
De støttede europæiske net fremstår allerede nu som et effektivt redskab til udveksling af 
ideer og eksempler på god praksis og som en formidler af almen kommunikation om 
tværkulturelle spørgsmål. Mange har allerede ført til håndgribelige resultater såsom 
undervisningsmateriale for børn af vandrende arbejdstagere, sigøjnere, ikke-bofaste 
personer og personer, der på grund af deres arbejde ikke er bofaste, 
undervisningsmoduler for tværkulturel undervisning og databanker, der skal lette det 
tværnationale samarbejde. Der er f.eks. oprettet en database med oplysninger om ca. 
5.000 organisationer og institutioner, der beskæftiger sig med dette område og en 
databank for alt det undervisningsmateriale til tværkulturel undervisning, der findes i 
Europa. 
COMENIUS-programmets Aktion 3 (efter- og videreuddannelse) udpeger læreren som 
den centrale figur, der skal medvirke til at ændre de unges indlæringserfåringer i skolen. 
Der er hidtil ydet støtte til 128 helt nye projekter, der omfatter ca. 500 institutioner, der 
beskæftiger sig med efter- og videreuddannelse af lærere i de 18 deltagende lande. 
Efterspørgslen mere end fordobledes fra 1995 til 1996. Deltagertallene for 1996 udviste 
en klar stigning for alle landes vedkommende, og den geografiske fordeling af 
koordinatorerne og de deltagende institutioner var mere jævn. 1996-projekteme 
omfattede også et bredere udvalg af emner, større diversitet i de omfattede 
institutionstyper og en større spredning på uddannelsessektorer. 
22 
De tilskud, der er ydet til udvikling af uddannelsesaktiviteter, er allerede begyndt at 
bære frugt. Selv om der kun blev tildelt 47 af denne type tilskud i 1995, har de været så 
produktive, at der allerede i skoleåret 1996/97 tilbydes ikke færre end 81 europæiske 
uddannelser. Disse uddannelsesprojekter, som er indgående beskrevet i fortegnelsen for 
COMENIUS Aktion 3, vil i perioden indtil august 1997 tilbyde efter- og 
videreuddannelsesmuligheder for mellem 2.200 og 2.500 lærere, og der lægges dermed 
tidligere end forventet pres på bevillingerne til Aktion 3.2 (tilskud til individuelle læreres 
deltagelse i efter- og videreuddannelsesprojekter). Det faktum, at der deltager flere efter-
og videreuddannelsesinstitutioner fra en række forskellige lande i forberedelsen og 
tilrettelæggelsen af uddannelsesaktiviteterne, og at der derefter deltager lærere fra flere 
forskellige lande i dem, udgør en væsentlig merværdi i forhold til de efter- og 
videreuddannelsesaktiviteter, der kun udvikles og gennemføres i et enkelt land. 
På trods af de mange problemer, der har været med at iværksætte en sådan ordning, er 
de tre COMENIUS-aktioner efterhånden ved at vinde fodfæste i uddannelsesverdenen, 
og både aktiviteternes kvantitet og kvalitet tegner godt for den fremtidige effekt af denne 
nye og ambitiøse del af SOCRATES. 
FREMME AF SPROGUNDERVISNING (LINGUA) 
Forbedring af sprogkundskaberne, herunder navnlig i de sprog, der er mindst udbredt, og 
som der sjældent undervises i , er en af SOCRATES-programmets hovedmålsætninger. 
Det er ikke alene nøglen til at udvikle de menneskelige ressourcer i en europæisk kontekst, 
men også til at øge den gensidige forståelse og følelsen af at være europæiske borgere i hele 
Fællesskabet. De aktiviteter, der støttes under SOCRATES, er en videreførelse af dem, der 
blev iværksat under LINGU A-programmet (1990-94). Der er også kommet nye aktiviteter 
til, og mulighederne for interaktion med andre dele af SOCRATES åbner nye perspektiver. 
Alle Den Europæiske Unions 11 officielle sprog er omfattet, og dertil kommer irsk, 
letzebuergesch, islandsk og norsk. 
Formålet med LINGUA er at forbedre kvaliteten og kvantiteten af sprogundervisningen og 
sprogindlæringen ved at skabe et miljø, hvor man kan lære sprog på en effektiv måde, ved 
at forbedre sproglærernes uddannelse og udvikle sprogrelaterede materialer og ved at styrke 
borgernes motivation for at lære og kommunikere på andre sprog end deres eget gennem 
udvidede muligheder for tværnationale kontakter. 
- Der har deltaget over 300 institutioner i de 54 europæiske samarbejdsprogrammer for 
uddannelse af sproglærere (ECP), der modtog støtte under LINGUA Aktion A. Næsten 
alle LINGUA'S målsprog er repræsenteret. De projekter, der hidtil har modtaget støtte 
under SOCRATES, er præget af en større og større spredning på emner og 
uddannelsessektorer. Der lægges mere vægt på nøgleområder for innovationen som 
f.eks. tidlig start på fremmedsprogsundervisningen, anvendelse af multimedier og anden 
ny teknologi og den rolle, som åben undervisning og fjernundervisning spiller i 
uddannelsen af sproglærere. 
Som tidligere vurderinger har vist, har ECP'erne haft en væsentlig indvirkning på 
kvaliteten af den sproglæreruddannelse, der tilbydes på de deltagende institutioner og 
andre institutioner. I disse institutioners faste aktiviteter virker de moduler, materialer 
og læseplaner, der er udviklet som led i ECP'erne, befordrende for innovation, der 
45 ) Dette er på ny blevet fremhævet i målsætning 4 i Kommissionens hvidbog om uddannelse og erhvervsuddannelse. 
På vej mod det kognitive samfund Qf. ovenfor) om, at det er nødvendigt at skolerne gør det til en prioritet, at eleverne skal 
lære mindst to EU-fremmedsprog. 
23 
ikke kun bidrager til at forbedre lærernes og instruktørernes sprogkundskaber og 
sprogfærdighed, men også til at øge deres forståelse for den kultur, som sproget er en 
del af, og supplere deres kendskab til teknikker og metoder. De net af institutioner, 
der er etableret under programmerne, er en vigtig formidlingskanal, hvis potentiale 
systematisk bør udnyttes i fremtiden. Det er endnu ikke gået helt op for 
uddannelsesverdenen, at lærernes grunduddannelse er med i den sektor, der omfattes 
af denne aktion. Når denne nyskabelse bliver almindeligt kendt, forventes der en 
betydelig stigning i efterspørgslen. 
I 1995 og 1996 modtog over 16.000 sproglærere et tilskud under LINGUA-ordningen 
for tilskud til individuelle sproglærere med henblik på at deltage i efter- og 
videreuddannelsesaktiviteter i et andet deltagende land (Aktion B). Man kan 
herudfra skønne, at over en million elever har nydt godt heraf i løbet af perioden. 
Ordningen har fået et bredere sigte under SOCRATES, idet man har medtaget 
lærere, der ønsker at undervise i andre fag på et fremmedsprog. 
Den støtte, der er ydet under denne aktion, har flere forskellige konsekvenser: den 
øger sproglærernes tværnationale mobilitet; forbedrer sprogundervisningens kvalitet; 
styrker den kulturelle og europæiske dimension i undervisningen; øger lærernes 
faglige motivation; og frembringer en stadig større kreds af personer, der vil kunne 
igangsætte andre former for samarbejde under SOCRATES, det være sig under 
LINGUA eller inden for skolesamarbejdet (COMENIUS). 
Skoleåret 1995/96 var et pilotår for LINGUA undervisningsassistentophold (Aktion 
C), og der blev udsendt ca. 200 kommende sproglærere til skoler i alle EF-
medlemsstaterne og EFTA-EØS-landene. I 1996/97 ydes der støtte til 550 LINGUA 
undervisningsassistentophold. Det ser allerede ud til, at efterspørgslen langt vil 
overstige de begrænsede bevillinger. I 1996 melder nogle lande om en tidobling af 
antallet af ansøgninger om undervisningsassistentophold i forhold til 1995, og andre 
har registreret en femdobling af antallet af skoler, der ønsker at tage imod en 
undervisningsassistent. Flere lande må afkorte undervisningsassistentopholdenes 
varighed for at flere kan få glæde af ordningen. 
Den nye aktion har haft stor betydning, fordi den har betydet en forøgelse af antallet 
af undervisningsassistenter i sprog i Europa. Før den blev indført, havde kun 3 af de 
18 lande, der deltager i SOCRATES, undervisningsassistenter i noget videre omfang, 
nemlig landene med den største befolkning og de mest talte sprog i EU. Hertil 
kommer, at LINGUA undervisningsassistentopholdene har en række "merværdi"-
fordele sammenlignet med de nationalt finansierede ordninger, i og med at de kun 
benytter kommende sproglærere, lægger vægt på undervisningsmetoderne, ikke 
mindst sikrer en forbedring af sprogkundskaberne og prioriterer de mindst anvendte 
EU-sprog. 
Pilotåret har vist, at denne aktion kan medvirke til at forbedre sprogundervisningens 
kvalitet og diversitet, bl.a. ved at forbedre de kommende sproglæreres kendskab til 
det sprog, som de skal undervise i, og til den kultur, der knytter sig til det; hjælpe 
nye sproglærere til at føje endnu et sprog til deres undervisningskompetence; give 
nyuddannede lærere og etablerede fagfolk mulighed for at lære af hinanden; udvide 
antallet af europæiske sprog, der undervises i i skolerne; og tilskynde flere elever -
og også lærere og forældre - til at lære et nyt europæisk sprog. Af andre fordele kan 
nævnes, at undervisningsassistenterne kan udnyttes til at skabe nye forbindelser til 
partnerinstitutioner i udlandet eller lokale virksomheder, udarbejde nye 
undervisningsmaterialer og drage europæiske sprog og kulturer ind i undervisningen i 
andre fag end sprogfag. 
24 
- I SOCRATES-programmets første to år modtog 84 samarbejdsprojekter med henblik 
på udvikling af instrumenter til sprogundervisning (læseplaner, materialer, 
evaluerings- og bedømmelsesinstrumenter osv.) støtte under LINGUA Aktion D. De 
første to år under SOCRATES har fastslået denne aktions betydning for stimuleringen 
af innovation, navnlig i forbindelse med fremstilling af materialer. De produkter, der 
blev udarbejdet under projekterne i 1995 og 1996, havde navnlig at gøre med: 
- anvendelse af informationsteknologi og telematik, herunder navnlig anvendelse af 
CD-ROM og Internet som udgangspunkt for sprogundervisning og -indlæring; 
- sprogindlæringens kulturelle dimension; 
- tidlig start på fremmedsprogsundervisningen; 
- bedømmelse af sprogfærdighed og sprogkundskaber; 
- redskaber udarbejdet med henblik på at give unge, der i uddannelsesmæssig 
forstand er ugunstigt stillet, mulighed for at deltage i og drage fordel af 
mobilitetsprogrammer. 
Mange af de produkter, til hvis fremstilling der er ydet tilskud, ville aldrig være 
blevet fremstillet uden støtte fra LINGUA. Det gælder specielt dem, der er beregnet 
til undervisning i de sprog, der er mindst anvendt, og som der sjældent undervises i 
1). Også i denne aktion er efterspørgslen imidlertid langt større end bevillingerne. 
Kun 20% af ansøgningerne om nye projekter blev godkendt i 1995, og adskillige 
projektforslagsstillere har trukket deres projekter tilbage, fordi det bidrag, som 
Kommissionen kunne yde, ikke var tilstrækkelig stort til, at projekterne så ud til at 
kunne gennemføres. 
- I skoleårene 1995/96 og 1996/97 yder SOCRATES støtte til omkring 3.500 fælles 
uddannelsesprojekter (JEP) under LINGUA Aktion E, som kulminerede i 
udvekslinger af to ugers varighed for over 80.000 unge i alle de deltagende lande. 
JEP'erne har allerede med stor succes ydet et reelt bidrag til at forbedre de unges 
motivation og sprogkundskaber, ikke mindst dem, der ikke har haft så mange 
muligheder for at lære fremmedsprog: ca. 56% af deltagerne er i gang med en 
teknisk/faglig uddannelse. Det kan også efterhånden mærkes, at der er givet en 
fortrinsstilling til de sprog, der er mindst anvendt, og som der sjældent undervises i. 
Elever, der deltager i sådanne projekter, opdager hurtigt, at der er al mulig grund til 
at lære fremmedsprog, som de har brug for for at kunne kommunikere med deres 
partnere før og under den udveksling, som JEP'et skal munde ud i. Deltagerne 
oplever i praksis, hvordan deres partnere i andre europæiske lande lever og modtager 
undervisning, og får dermed en bedre forståelse for lighederne og forskellene mellem 
de europæiske lande. En lang række emner er blevet behandlet i de projekter, der 
hidtil har modtaget støtte under SOCRATES, som også hvert især - foruden 
udvekslingerne - fører til fremstilling af en række konkrete og håndgribelige 
produkter såsom udstillinger, tidsskrifter, tekniske glossarer, tosprogede 
multimedieprogrammer osv. 
Det kan efter de første to år med LINGUA i SOCRATES-programmets regi konstateres, 
at der begynder at komme større interaktivitet mellem LINGUA's aktioner. Der gives 
f.eks. i forbindelse med tildelingen af tilskud under Aktion B en fortrinsstilling til 
lærere, der deltager i efter- og videreuddannelsesaktiviteter, der er udviklet under 
Aktion A; kurser, der er udviklet under Aktion A og undervisningsassistentophold under 
Aktion C kan hjælpe lærere i forbindelse med udviklingen af fælles uddannelsesprojekter 
46)Det væsentlige bidrag, som denne aktion fortsat yder til diversificeringen af udbuddet af sprogkurser, illustreres 
endvidere af det faktum, at der i 1995 blev støttet 61 projekter, der vedrørte dansk, nederlandsk, finsk, græsk, irsk, norsk, 
portugisisk og svensk, medens der kun blev ydet støtte til 11 med engelsk. 
25 
under Aktion E. Hertil kommer, at LINGUA's aktioner undersøger mulighederne for at 
etablere et tættere samspil med andre dele af SOCRATES. Eksempelvis prioriteres 
udformning af materialer og læseplaner med særligt henblik på at fremme mobiliteten nu 
højt, når støtten skal tildeles, og der tegner sig en række samarbejdsmuligheder med 
COMENIUS. 
• ABEN UNDERVISNING OG FJERNUNDERVISNING 
Udviklingen af åben undervisning og fjernundervisning, herunder anvendelsen af ny 
informations-, kommunikations- og multimedieteknologi i uddannelsen er en 
nøglefaktor, der giver borgerne mulighed for at drage fordel af et åbent 
uddannelsessamarbejdsområde i Europa, og den spiller en afgørende rolle i 
bestræbelserne på at forbedre kvaliteten af og adgangen til uddannelse på alle niveauer 
hele livet igennem. 
SOCRATES-programmets ODL-aktion er udtryk for en stigende bevidsthed om 
betydningen af at intensivere det europæiske samarbejde på dette område. Det er 
tidligere kommet til udtryk i Kommissionens memorandum fra 1991 1 , Rådets 
konklusioner fra 1992 l ] og de efterfølgende 12 nationale rapporter. På det seneste har 
Kommissionen oprettet et Task Force for Uddannelsessoftware og Multimedier * ), 
hvilket har ført til offentliggørelsen af en fælles indkaldelse af forslag, der omfatter flere 
fællesskabsprogrammer l , Rådets resolution på dette område fra maj 1996 l J og den 
strategiske handlingsplan for indlæring i informationssamfundet, som Kommissionen 
iværksatte efter Det Europæiske Råd i Firenze i juni 1996 l ]. Projektet om 
sprogindlæring, der indgår i G7-aktionerne vedrørende det kognitive samfund, bør også 
nævnes i denne forbindelse. 
Aktionen tager sigte på to aspekter: tilrådighedsstillelse af fjernuddannelsestilbud og 
anvendelse af multimedieprodukter og -tjenester i alle eksisterende eller kommende 
uddannelsessammenhænge. Der ydes støtte til to typer projekter: 
- Europæiske partnerskabsprojekter, der har til formål at skabe større synergi, 
udveksle erfaringer og deles om ressourcer og sagkundskab på europæisk plan ved 
fremstillingen af konkrete produkter eller ved tilrådighedsstillelse af specifikke 
tjenester for åben undervisning og fjernundervisning i Europa; 
49 
50 47 )Aben undervisning og fjernundervisning i Det Europæiske Fællesskab, KOM(91) 388 endelig udg. af 12. november 
1991. 
48 )Rådets konklusioner (under det britiske formandskab), EFT nr. C 336 af 27.11.1992. 
) Uddannelsessoftware og multimedier, Endelig rapport, juli 1996, SEK(96) 1426 endelig udg. 
) EFT nr. C 381 af 17.12.1996, s. 24. 
51 ) Rådets resolution af 6. maj 1996 om pædagogisk multimediesoftware til uddannelse og erhvervsuddannelse, 
EFTnr. C 195 af 6.7.1996, s. 8. 
52 ) Indlæring i informationssamfundet: handlingsplan for et europæisk uddannelsesinitiativ (1996-1998). 
Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og 
Regionsudvalget af 2. oktober 1996, KOM(96) 471 endelig udg. 
26 
- Overvågningsprojekter, der hver især skal gøre samlet status over et bestemt aspekt 
af åben undervisning og fjernundervisning, herunder anvendelsen af ny 
undervisningsteknologi, i et bredt udvalg af de lande, der deltager i SOCRATES. 
Aktionen opfylder tydeligvis et behov, der ikke dækkes af andre 
fællesskabsprogrammer. I de to hidtidige udvælgelsesrunder for nye projekter indkom 
der 241 ansøgninger, hvoraf de 74 blev udvalgt. Den kraftige stigning fra 1995 til 1996 
lader ane, at man endnu ikke kender efterspørgslens fulde omfang. De budgetmæssige 
begrænsninger ser ud til at blive en reel hindring for udviklingen af denne aktion fra 
1997, fordi der bliver behov for at forlænge støtten til de flerårige projekter, der første 
gang opnåede tilskud i 1995 og 1996, og samtidig imødekomme en forventet stigende 
efterspørgsel efter støtte til nye projekter. 
Aktionen for åben undervisning og fjernundervisning har ved sin blotte eksistens i 
SOCRATES-programmet allerede medført en væsentlig udvidelse af det europæiske 
samarbejde på ODL-området. Den er navnlig begyndt at lette samarbejdet mellem 
forskellige typer "aktører", der ellers kun havde en meget begrænset tradition for 
partnerskab på dette område: brugere, udbydere, software-udviklere og -formidlere, 
administratorer af uddannelsessystemerne osv. De hidtil støttede net omfatter et bredt 
spektrum af organisationer, som f.eks. sammenslutninger og andre ikke-statslige 
organisationer, fjernundervisningsinstitutioner, konventionelle universiteter (og i et vist 
omfang skoler og voksenuddannelsesorganisationer), der ønsker at anvende ny teknologi 
i undervisningen og indføre fjernundervisningstilbud; udgivere af 
undervisningsmaterialer, herunder specielt på multimedieområdet. Aktionen bidrager 
således også til generelt at synliggøre ODL mere i de deltagende lande. 
En lang række emner er dækket af projekterne i 1995 og 1996. De vidner om en 
stigende bevidsthed om behovet for at undersøge konsekvenserne - for såvel 
lærere/instruktører som uddannelsesadministratorer - af at man indfører innovative 
ODL-baserede muligheder. De viser også, at medens informations- og 
kommunikationsteknologiens rolle og bidrag i vid udstrækning anses for at være et 
centralt element i denne proces, er det afgørende nødvendigt endnu en gang at 
understrege de pædagogiske aspekter, som f.eks. kursernes udformning og 
lærernes/instruktørernes rolle. De organisatoriske spørgsmål vedrørende fælles 
udvikling/tilpasning af læseplaner og undervisningsmaterialer, indførelse af 
informations- og kommunikationsteknologi i forskellige uddannelsessammenhænge eller 
udvikling af specifikke tjenester eller støttefunktioner for studerende eller voksne elever, 
er også punkter, som projekterne beskæftiger sig meget med. 
• VOKSENUDDANNELSE 
Aktionen vedrørende voksenuddannelse er et vigtigt nyt område under SOCRATES. 
Formålet er at supplere de erhvervsuddannelses- og kvalifikationsrelaterede 
foranstaltninger under LEONARDO DA VINCI ved at styrke den europæiske dimension 
inden for alle områder af voksenuddannelsen - generelt, kulturelt og socialt. Den skal 
ses i lyset af det mere og mere iøjnefaldende behov for en dynamisk politik for livslang 
uddannelse på europæisk plan og i de enkelte deltagende lande. For at opnå dette ydes 
der støtte til projekter, der: 
- tager sigte på at udvikle voksenuddannelseskurser eller fremstille 
undervisningsmateriale, der kan øge forståelsen af de politiske, økonomiske, sociale, 
kulturelle og historiske aspekter af de lande, der deltager i SOCRATES, og af hele 
Det Europæiske Fællesskab som sådant. Der ydes i tilknytning hertil også tilskud til 
27 
projekter vedrørende uddannelse i europæiske samfundsforhold og mere bredt om et 
aktivt europæisk samfundsborgerskab; 
- fremmer det tværnationale samarbejde, oprettelse af net, udveksling af erfaringer og 
oplysninger mellem voksenuddannelsesorganisationer med henblik på at højne 
voksenuddannelsens kvalitet i Europa. 
Førhen var der kun spagfærdige tilløb til et struktureret tværnationalt samarbejde i 
voksenuddannelsessektoren. De 68 europæiske projekter, der modtog støtte i 
SOCRATES-programmets første to år, repræsenterer således en væsentlig udvidelse af 
samarbejdet. Det har navnlig været positivt at konstatere, at projekterne har lige knap 5 
partnere i gennemsnit (over 300 i alt), hvilket siger noget om den meget multilaterale 
karakter, som aktionen har fået i løbet af ganske kort tid. Ansøgningerne om støtte blev 
fordoblet fra 1995 til 1996. 
Voksenuddannelsens karakter og omfang svinger meget fra land til land, og det står 
allerede klart, at SOCRATES-programmets Voksenuddannelsesaktion kan blive en 
katalysator for konstruktiv fælles udnyttelse af erfaringer og sagkundskab. De hidtil 
støttede projekter dækker en lang række forskellige emner og aktiviteter. De, der 
fokuserer på at forbedre kendskabet til og bevidstheden om Europa og det aktive 
samfundsborgerskab, beskæftiger sig typisk med at udvikle materialer og/eller moduler, 
der på et tidspunkt vil blive gjort tilgængelige i trykt og/eller elektronisk form. De 
dækkede emner er kunst, mediekundskab, sundhedsundervisning og bekæmpelse af 
racisme, fremmedhad og social udelukkelse. De projekter, der tager sigte på at forbedre 
voksenuddannelsen gennem europæisk samarbejde, beskæftiger sig med udvikling af nye 
undervisningsmetoder, nye strukturer eller læseplaner for voksenuddannelsen, udvikling 
af informationsnet og databanker samt udarbejdelse og distribution af publikationer 
(vejledninger, håndbøger, tidsskrifter). Mange af projekterne vedrører forbedring af 
uddannelsesmulighederne for de ældre, for socialt udelukkede eller marginaliserede 
grupper, for handicappede eller analfabeter samt for arbejdsløse. Nogle af dem udvikles 
i samarbejde med fagforeningsgrupperinger. 
Nogle af de store udfordringer, som voksenuddannelsen i Europa står over for i dag, 
tages op til behandling i de støttede projekter. Det drejer sig bl.a. om administration af 
voksenuddannelse, spørgsmål vedrørende adgang og motivation, vigtige kvalifikationer 
for ugunstigt stillede grupper, uddannelse af voksenundervisere og -instruktører, 
attesteringssystemer, der egner sig til anvendelse i den formelle og den ikke-formelle 
voksenuddannelse, samt måder hvorpå man kan bygge bro mellem disse systemer. 
Projekterne inddrager aktivt et bredt spektrum af voksenuddannelsessteder fra alle dele 
af voksenuddannelses-"systemet", hvad enten det er formelt eller ikke-formelt, offentligt 
eller privat, i erhvervsøjemed eller frivilligt, på nationalt, regionalt eller lokalt plan. Det 
har især været opmuntrende, at de fleste af de organisationer, der ansøger, er nationale 
eller lokale voksenuddannelsesorganisationer eller ikke-statslige organisationer, hvilket 
tyder på, at aktionen også er ved at få fodfæste på græsrodsniveau. 
• UDVEKSLING AF INFORMATIONER OG ERFARINGER OM 
UDDANNELSESSYSTEMER OG UDDANNELSESPOLITIK 
Et af SOCRATES-programmets hovedformål, der er baseret på artikel 126 i traktaten 
om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, er at udvikle et højt uddannelsesniveau ved 
at fremme udvekslingen af oplysninger og erfaringer mellem de deltagende lande. Med 
henblik herpå ydes der tilskud til fire typer af aktiviteter: 
28 
Med henblik på at fremme en velunderbygget og dybdeborende diskussion mellem 
beslutningstagere på uddannelsesområdet yder SOCRATES støtte til undersøgelser og 
analyser, udveksling af eksperter og studiebesøg, formidlingsaktiviteter, kollokvier, 
work shops og - fra og med 1997 - pilotprojekter om centrale politiske spørgsmål. Disse 
spørgsmål afgrænses i tæt samarbejde med Rådets Uddannelsesudvalg. Projektforslagene 
bedømmes ud fra tre kriterier: politisk relevans, videnskabelig kvalitet og dokumentation 
af en klar europæisk dimension, der i dette tilfælde defineres som merværdien ved at 
behandle et emne ud fra et komparativt synspunkt og/eller en europæisk kontekst, i 
stedet for kun at gøre det i en national, regional eller lokal kontekst n. Man vil snarere 
støtte et begrænset antal overordnede analyser end et stort antal undersøgelser med knap 
så bred og/eller dybtgående dækning. 
De analyser, der blev påbegyndt i 1995 og 1996, lever fuldt ud op til disse betingelser. 
De vedrører centrale emner af interesse for beslutningstagerne i alle europæiske lande, 
nemlig aspekter af uddannelsens rolle med hensyn til at takle problemet med unge, der 
forlader uddannelsessystemet uden at være ordentlig forberedt til arbejdslivet samt 
kvalitetssikring i skoleuddannelsen. Denne aktion bliver hurtigt bedre og bedre i stand til 
at sikre en fælles udnyttelse af den sagkundskab, der findes i de organisationer, der 
arbejder med uddannelsespolitiske undersøgelser, og igangsætte en struktureret dialog 
mellem forskningen og den politiske beslutningstagen. Projekternes fremskridt 
overvåges nøje for at sikre, at de bliver ved med at arbejde med politisk relevante 
spørgsmål. Det er overordentlig vigtigt at inddrage projekternes resultater i den politiske 
diskussion. 
Informationsnettet om uddannelse i Det Europæiske Fællesskab (EURYDICE) 
Formålet med EURYDICE-Nettet, der består af nationale enheder, der koordineres af 
den europæiske enhed i Bruxelles, er at forsyne de europæiske og nationale 
myndigheder med pålidelige, sammenlignelige data og analyser af udviklingen inden for 
uddannelsessystemerne og uddannelsespolitikken. Nettet samarbejder med Eurostat, 
CEDEFOP, Europarådet, OECD og andre organer. 
De to år, der er gået siden EURYDICE-Nettet blev lagt ind under SOCRATES, har 
været overordentlig produktive. Af resultaterne kan bl.a. nævnes: 
- ni officielle oversigter over bestemte emner af fælles interesse, som situationen på 
børnehave-, primærskole- og sekundærskoleniveau, forældrenes og de rådgivende 
organers rolle for uddannelsen, læreruddannelse, reformer i undervisningspligten, og 
skoleinspektørens rolle; 
- anden udgave af det samlede kompendium om uddannelsessystemerne og de 
erhvervsmæssige grunduddannelsessystemer i EF-medlemsstaterne, som er udarbejdet 
i tæt samarbejde med Det Europæiske Center for Erhvervsuddannelse 
(CEDEFOP) n; 
53 
54 ) På denne måde supplerer aktionen de mere forskningsorienterede projekter, der finansieres under 
underprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse, som indgår i programmet for målrettet socio­
økonomisk forskning under fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling. Der opretholdes 
et tæt samarbejde med LEONARDO DA VINCI-programmets vigtige foranstaltninger til analyse af 
erhvervsuddannelsessystemer og politiske spørgsmål. 
) Uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemernes strukturer i Den Europæiske Union, anden udgave, 
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 1995. 
29 
- anden, væsentligt udbyggede udgave af Nøgledata om Uddannelse i Den Europæiske 
Union . Dette dokument, der er udarbejdet i tæt samarbejde med Eurostat, og som 
nu udsendes en gang om året, illustrerer den stadig stigende rolle, som EURYDICE 
spiller med at understøtte beslutningsprocessen og med at tilvejebringe officielle 
oplysninger på et bredere grundlag. Anden udgave indeholder en tilbundsgående 
analyse af lærererhvervet i Europa. 
Nettets database, EURYBASE, er også blevet videreudviklet i 1995/96. Den indeholder 
et væld af oplysninger om uddannelsessystemerne i de deltagende lande, herunder 
beskrivelser af den relevante lovgivning, vigtige bibliografiske henvisninger, en 
fortegnelse over institutioner og et terminologisk glossar. 
Der er i løbet af de sidste to år gjort en stor indsats for at inddrage EFTA-EØS-landene i 
EURYDICE's arbejdsområde, og lidt efter lidt også de andre lande, der nu er kommet 
med i programmet; for at sikre, at publikationerne udsendes på flere fællesskabssprog; 
og for at stille nettets produkter, såsom undersøgelserne og databasen EURYBASE til 
rådighed, ikke alene for beslutningstagerne på uddannelsesområdet, men også for den 
bredere offentlighed, bl.a. via Kommissionens EUROPA-server på Internet. 
Studiebesøg for beslutningstagere på uddannelsesområdet (ARION) 
Der blev i 1996 og 1997 ydet ca. 2.600 tilskud til ARION studiebesøg, hvis formål det 
er at lette udvekslingen af oplysninger og erfaringer på områder af fælles interesse, især 
inden for undervisning på skolernes primærtrin eller de almene, tekniske og 
erhvervsorienterede uddannelser på sekundærtrinnet. Besøgene er af en uges varighed 
og gennemføres af en gruppe af personer fra flere forskellige lande. Der udsendes hvert 
år en fortegnelse, der gør det lettere for deltageren at foretage et kvalificeret valg af det 
besøg, der svarer bedst til hans specifikke behov. 
De kvalitative resultater af ARION er fortsat gennem SOCRATES-programmets første 
to år. Tilbagemeldingerne i tusindvis af rapporter og fra kontaktmøderne med lokale 
initiativtagere, nationale kontorer og deltagere har vist, at ordningen giver 
uddannelseseksperterne og beslutningstagerne en enestående chance for at drøfte 
problematiske aspekter med kolleger i et multilateralt forum og gennemtænke og 
omformulere deres fag i en europæisk kontekst. Der bliver etableret varige kontakter 
mellem personer i vigtige uddannelsesstillinger i de deltagende lande. I mange tilfælde 
giver deltagelsen i ARION anledning til yderligere samarbejde og projekter under andre 
SOCRATES-aktioner og andre EF-programmer. 
De prioriterede emner for ARION-besøgene fastsættes af de nationale myndigheder og 
vedtages på fællesskabsplan. I SOCRATES-programmets første to år har de været 
koncentreret om uddannelsessystemer og deres værdier, "aktørerne" i 
uddannelsesprocessen, læseplanen, og aspekter af skolen og dens miljø. Ordningen er 
fleksibel for at kunne tilpasse sig til de skiftende behov: studiebesøgene vedrørende 
kvalitetssikring i uddannelsen blev således indført som et resultat af drøftelserne på 
samlingen i Rådet (uddannelse) i oktober 1995. 
I 1996/97 blev den budgetfordelingsnøgle, der havde været anvendt de foregående år, 
ændret for at tage hensyn til reglerne i afgørelsen om SOCRATES. Det har betydet 
væsentlige ændringer af bevillingerne til de enkelte lande, og man er i øjeblikket ved at 
55 ) Nøgledata om Den Europæiske Union, 1995-udgaven, Luxembourg: Kontoret for De Europæiske 
Fællesskabers Officielle Publikationer 1996. 
30 
undersøge konsekvenserne af den nye model. Ordningen udvides i øjeblikket til også at 
omfatte de associerede lande i Central- og Østeuropa. 
Der gøres mere og mere ud af at udbrede resultaterne af besøgene. Rapporter om 
besøgene udsendes til bredere kredse, og der afholdes temaseminarer med henblik på at 
ajourføre den erhvervede sammenlignende viden, og yderligere konsolidere de 
etablerede net af berørte personer. 
Nettet af nationale informationscentre vedrørende akademisk anerkendelse 
(NARIC) 
Hvert af de deltagende lande har udpeget et nationalt center, der skal medvirke til 
studenternes, lærernes og forskernes mobilitet ved at informere og rådgive om 
spørgsmål vedrørende akademisk anerkendelse. De fleste NARIC-centre fungerer også 
som informationskontorer inden for rammerne af det såkaldte generelle direktiv om 
erhvervsmæssig anerkendelse af eksamensbeviser fra højere uddannelsesinstitutioner l). 
Kommissionen samkører centrene i et net for at sikre et tæt samarbejde og en optimal 
udveksling af oplysninger. Der afholdes møder to gange om året, hvoraf det ene er et 
fælles møde med Europarådets ENIC-Net og Unescos Center for Videregående 
Uddannelse, CEPES. Der ydes endvidere støtte til studiebesøg mellem NARIC-centrene 
og gennemførelse af fælles projekter, især undersøgelser og sammenfattende rapporter. 
Nettets medlemmer har udarbejdet uddannelsesmoduler om bedømmelse af 
eksamensbeviser og certifikater udstedt i udlandet for at lette den videre udbredelse af 
den erhvervede viden og sagkundskab. 
Der har i 1995 og 1996 været særlig opmærksomhed omkring at hjælpe de associerede 
lande i Central- og Østeuropa med at forberede deres tilslutning til nettet, f.eks. ved at 
give dem mulighed for at deltage i nettets møder, afholde kurser for dem, lette 
udsendelsen af vigtigt skriftligt materiale og give adgang til det elektroniske 
kommunikationsnet. NARIC-centrene i de lande, der i øjeblikket deltager i SOCRATES, 
spiller en aktiv rolle i mange aspekter af denne proces. 
• SUPPLERENDE FORANSTALTNINGER 
Der kan under SOCRATES-programmets kapitel III ydes tilskud til supplerende 
foranstaltninger, herunder navnlig aktiviteter, der gennemføres af sammenslutninger på 
uddannelsesområdet, de nationale kontorers aktiviteter, overvågning og evaluering, og 
en lang række forskellige bevidsthedsskabende aktiviteter. Der blev tildelt i alt 160 
tilskud i 1995, hvoraf de 23 vedrørte de videregående uddannelser, de 70 skoleområdet 
og almen uddannelse og de 13 sprogundervisning. Resten gik til informationsaktiviteter i 
forbindelse med lanceringen af programmet. De aktiviteter, der blev støttet, var bl.a. 
afholdelse af konferencer, seminarer og work shops, udgivelse af nyhedsbreve og andre 
publikationer samt udbredelse af projekternes resultater, undervisningsmateriale og nye 
metoder. Der blev også ydet støtte til konkurrencen "Europa i skolen", der afholdes i 
samarbejde med Europarådet. 
56 ) Rådets direktiv 89/48/EØF af 21.12.1988 om indførelse af en generel ordning for gensidig anerkendelse af 
eksamensbeviser for erhvervskompetencegivende videregående uddannelser af mindst tre års varighed, EFT 
nr.L 19 af 24.1.1989, s. 16. 
31 
59 Af særlig betydning i denne sammenhæng er støtten til europæiske sammenslutningers 
aktiviteter, hvis stigningstakt har været høj de seneste årn. Flere af 
sammenslutningerne har spillet en vigtig pionerrolle for uddannelsessamarbejdet på 
europæisk plan l), og de er i høj grad medvirkende til at sikre, at SOCRATES bliver en 
succes. De varetager en vigtig rolle med at formidle information, dele erfaringer og 
sagkundskab, lette tværnationale kontakter og oprette net af institutioner, bistå ved 
udarbejdelsen og forberedelsen af projekter og uddanne lærere og 
uddannelsesadministratorer i en rigtig europæisk kontekst15. SOCRATES har derfor 
aktivt støttet sammenslutningernes arbejde - 53 af tilskuddene under de supplerende 
foranstaltninger gik til denne type europæiske sammenslutninger - og har haft et tæt 
samarbejde med dem om at opfylde programmets målsætninger. 
Det er udtrykkelig fastsat i artikel 5 i afgørelsen, at sammenslutningerne og 
arbejdsmarkedets parter skal høres. Der blev med henblik på dette afholdt en stor 
konference i november 1995, som alle de relevante sammenslutninger var indbudt til. 
Den blev fulgt op af en række mere målrettede diskussioner med nogle af de berørte 
organisationer og af et generelt høringsmøde i januar 1997 med repræsentanter for 16 
sammenslutninger og arbejdsmarkedspartnerorganisationer. 
57 
) Kommissionen skønner, at antallet af sammenslutninger, der arbejder på europæisk plan inden for de 
forskellige uddannelsessektorer, er mere end fordoblet de tre sidste år. 
) Disse sammenslutninger er meget forskelligartede. Der er f.eks. sammenslutninger af professorer og lærere 
indenfor et givet fagområde, studentersammenslutninger og sammenslutninger af universitetsrektorer eller 
ikke-universitære institutioner, sammenslutninger af skoleinspektører og studie- og erhvervsvejledere, 
sammenslutninger, der er specialiseret i sprogundervisning eller i uddannelsesspørgsmål på andre områder 
såsom miljø, sundhed eller ny teknologi, sammenslutninger, der varetager hensynet til en bestemt kategori 
af uddannelsessøgende som f.eks. de handicappede, og sammenslutninger, der beskæftiger sig med en 
bestemt uddannelsessektor såsom undervisning på primærtrinnet, voksenuddannelse eller læreruddannelse. 
Af særlig betydning er også grupperingerne under arbejdsmarkedets parters organisationer på europæisk 
plan. 
) Den betydning, som flere af de store sammensluminger har som et bindeled til uddannelsesverdenen og som 
skaber af en egentlig multiplikatorvirkning, er selvindlysende, alene på grund af nogle af disse 
sammenslutningers størrelse. Den Europæiske Fagforeningskomite for Uddannelse (ETUCE) repræsenterer 
f.eks. mellem 3 og 4 millioner lærere via sine medlemsforeninger i hele Europa, og den største 
forældresammenslutning på europæisk plan, Den Europæiske Forældresammenslutning, omfatter ca. 50 
særskilte organer med potentielle kontakter til over 135.000 skoler. 
32 
STATISTICAL ANNEX 
Version 19/12/96 
33 
(1) Table 1: Number of amplications received within the Centralised À .tons(,) in 1995 and 1996 
Erasmus (Inter-univ. 
Cnno Proarammes) 
Erasmus (Thematic 
nøtu/nrksl 
Comenius 
/Intorrnltlirai educ 1 
Comenius (In-service 
traininn) 
Lingua (Europ. Coop. 
PrnnnmmBSl 
Lingua (Language 
inetmmønts) 
Open and Distance 
Lcaniiny 
Ariiilt FHnration 
Studies on education 
policy 1995 
New 
Projectsl2) 
2870 
221 
66 
56 
162 
97 
58 
37 Renewals 
-Total 
2870 
221 
66 
56 
162 
97 
58 
37 1996 
New 
Projects 
. 
109(4) 
68 
101 
22 
93 
144 
89 
64 Renewals 
2530(3) 
_ 
96 
39 
22 
32 
29 
26 
4 %of 
eligible 
projects 
requesting 
renewal(6) 
[88 %)(3) 
-
60 %(5) 
83% 
51 %<5) 
63 %(5) 
88% 
84% 
100 % Total 
2530(3) 
109 
164 
140 
44 
125 
173 
115 
68 % change 
from 1995 
(3) 
-
-26 %(5) 
+ 112% 
-21 %(5) 
-23 %{5> 
+ 78 % 
+ 98 % 
+ 84 % 1995 + 1996 
New 
Projects 
2870(3) 
109 
289 
167 
78 
255 
241 
147 
97 Renewals 
2530<3> 
-
96 
39 
22 
32 
29 
26 
4 Total 
5400 
109 
385 
206 
100 
287 
270 
173 
105 
(\) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission. 
(2) in 1995, all projects are defined as "new", since this was the firs, year of the programme, irrespcct.ve of whether they had received support under a previous 
(SjSmpa^n ^mShn^^^nl for this Action, since no additional ICPs were allowed in 1996 and many ICPs reached the end of their funding period in 1995. 
(4) Full applications. These were submitted after preselection among 486 expressions of interest. 
5 Comparison with 1995 is not significant for these Actions, since a high proportion of projects supported m 1995 were ones which had reached the end 
of their runding period that year. In addition, with regard to Comenius (Intercultural education), the criteria for support were changed considerably in 1996 
as a result of the SOCRATES Decision .,.,., , rA A- • • ,• t * i 
Œ\ There is also one decentralised Action (i.e. where selection is carried out by National Agencies) m which renewal of funding .s a systematic feature, namely 
Comenius Action 1 (European Education Projects within school partnerships). 13ofthe 18 participating countries report renewal rates of over 90%, and for 8 of these 
the rate was 100 * the other countries report renewal rates of 84 * 77%, 75 %, 69 % and 67 %. cs/smith/centr,, xls , 8 02 97 
Table 2: Num—T of grants awarded in 1995 and 1996 (Centi* ..sed Actions(1) ) 
ta 
Erasmus (Inter-univ. 
Coop. Programmes) 
Erasmus (Thematic 
networks) 
Comenius 
(Intercultural educ.) 
Comenius (In-service 
training) 
Lingua (Europ. Coop. 
Programmes) 
Lingua (Language 
instruments) 
Open and Distance 
Learning 
Adult Education 
Studies on education 
policy 1995 B 1996 
New 
Projects m 
(= Total 
1995) 
2673 
„ 
160 
47 
43 
51 
33 
31 
4 Acceptance! New 
rate H Projects 
93%J 
I 28 
72% 
71% 
77% 
32% 
34% 42 
81 
» 
33 
41 
53% 37 
11% 9 Acceptance 
rate 
. 
26 %(4) 
62% 
80% 
50% 
35% 
28% 
42% 
14% Renewal 
grants 
2504(3) 
. 
70 
34 
20 
24 
29 
20 
4 Acceptance 
rate 
99% 
. 
73% 
87% 
91% 
75% 
100% 
77% 
100% Total 
grants 
2504 
28 
112 
115 
31 
57 
70 
57 
13 Acceptance 
rate I 1995 + 1996 
New 
Projects 
«| « 
26 %w 
68% 
82% 28 
202 
128 
70%I 54 
46%l 84 
41% 
50% 74 
68 
1 
19%| 13 Acceptance 
rate 
93% 
26 %lA) 
70% 
77% 
69% 
33% 
31% 
46% 
13% Renewal 
grants 
2504 
. 
70 
34 
20 
24 
29 
20 
4 Acceptance 
rate 
99% 
73% 
87% 
91% 
75% 
100% 
77% 
100%| Total 
grants 
5177(5' 
28 
272 
162 
74 
108 
103 
88 Acceptance 
rate 
96% 
26 %H' 
71% 
79% 
74% 
38% 
38% 
51% 
17| 16%| 
(1) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission. 
(2) In 1995. all projects are defined as "new", since this was the first year of the programme, irrespective of whether they had received support under a previous Community programme or action 
(3) Comparison with 1995 is not significant for this Action, since no additional ICPs were allowed in 1996 and many ICPs reached the end of their funding period in 1995. 
(4) 6 %, if measured against the initial expressions of interest. 
(5) Within these ICPs, it is estimated that a total of 26.641 staff members have received support for teaching assignments abroad 646 Intensive programmes were also supported (acceptance rale 70 %) 
as well as 383 curriculum development projects (acceptance rate 52 %). 
cs/smiih/centra-2 xli 18/02/97 
s* Table 3: Participation of each countrj' in projects supported under the Centralised Actions(,) in 1995 and 1996 
(number of partners (2) including numbers of coordinators) 
^\Country 
Actions ^\^ 
Erasmus (Inter-univ. 
Coop. Programmes) 
Erasmus (Thematic 
Comenius (Intercultural 
Comenius (In-service 
trainina) 
Lingua (Europ. Coop. 
Lingua (Language 
Open and Distance 
Adult Education BE 
1060 
107 
31 
13 
26 
30 
26 DK 
559 
67 
28 
10 
15 
17 
22 DE 
2869 
166 
46 
36 
29 
35 
34 GR 
763 
81 
19 
11 
42 
30 
16 ES 
2374 
135 
60 
33 
27 
40 
38 FR 
3128 
173 
67 
44 
30 
46 
32 IE 
643 
60 
32 
8 
13 
20 
19 IT 
1998 
178 
55 
35 
39 
54 
33 LU 
15 
9 
5 
3 
3 
1 
2 NL 
1162 
99 
31 
11 
27 
23 
31 AT 
436 
59 
17 
6 
1 
6 
9 PT 
835 
79 
34 
17 
18 
28 
8 FI 
664 
86 
26 
12 
8 
18 
17 SV 
606 
91 
25 
9 
7 
23 
21 UK 
3347 
301 
105 
53 
58 
72 
56 IS 
38 
9 
4 
0 
2 
2 
1 LI 
1 
1 
0 
0 
0 
1 NO 
368 
32 
8 
3 
5 
24 
6 EUR 
3 
85 
0 
0 
2 
0 
2 Total 
20869 
1817 
594 
304 
352 
469 
374 
(1) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission. This table does not include the Studies on educational 
policy as in this case the number of partners is not considered relevant. 
(2) The number of "partners" is not necessarily identical with the number of "participating institutions", since an institution may be participating in more 
than one project. 
(3) 1995 only (no new projects were accepted in 1996). 
cs/smith/tenira-3 xli 18'02 07 
(I) Tabic 4: Financial aspects of the app..cations for support under the Centralised étions ' in 1995 and 1996 (in MioECU) 
tja Erasmus (Inter-univ. 
Coop. Programmes) 
Erasmus (Thematic 
networks) 
Comenius 
(Intercultural educ.) 
Comenius (In-service 
training) 
Lingua (Europ. Coop. 
Programmes) 
Lingua (Language 
instruments) 
Open and Distance 
Learning 
Adult Education 
Studies on education 
policy 1995 8 1996 
All projects H New projects 
Total 
cost 
n/a 
17.3 
5.3 
11.4 
38.6 
274 
9.9 
49 Amount 
requested 
from 
SOCRATES 
200.0 
9.1 
2.5 
4.9 
185 
16.1 
65 
2.8 Request 6 
from B Total 
SOCRATES 8 cost 
as % of cos« 
n/a 
53% 
47% 
43% 
48% 
59% 
66% 
57% . 
321 
7.8 
6.4 
4.1 
17.0 
36.5 
16.4 
84 Amount 
requested 
from 
SOCRATES 
. 
153 
38 
26 
1.7 
8.8 
223 
10.4 
50 % 
. 
48% 
49% 
41% 
41% 
52% 
61% 
63% 
60% Renewals 
Total 
cost 
n/a 
. 
100 
24 
62 
11.9 
86 
5.7 
08 Amount 
requested 
from 
SOCRATES 
200 0(2) 
-
4 9 
1.0 
2.7 
40 
45 
38 
06 % 
n/a 
. 
49% 
42% 
44% 
34% 
52% 
67% 
75% Total 1996 
Total 
cost 
n/a 
32.1 
178 
88 
10.3 
289 
451 
22 1 
92 Amount 
requested 
from 
SOCRATES 
200 0(2) 
153 
8.7 
36 
44 
128 
268 
142 
56 % 
n/a 
48% 
49% 
41% 
43% 
44% 
59% 
64% 
61% 1995+1996 
New projects 
Total 
cost 
n/a 
32.1 
25.1 
11.7 
155 
55.6 
639 
26.3 
136 Amount 
requested 
from 
SOCRATES 
200.0 
153 
129 
5.1 
66 
27.3 
384 
16.9 
7.8 % 
n/a 
48% 
51% 
44% 
43% 
49% 
60% 
64% 
57% Renewals 
Total 
cost 
n/a 
. 
100 
24 
62 
119 
86 
57 
0.8 Amount 
requested 
from 
SOCRATES 
2000 
. 
49 
10 
27 
40 
45 
38 
06 % 
n/a 
. 
49% 
42% 
44% 
34% 
52% 
67% 
75% Total 
Total 
cost 
n/a 
32 1 
35 1 
14 1 
21 7 
67 5 
725 
320 
144 Amount 
requested 
from 
SOCRATES 
400 0 
153 
178 
6 1 
6.3 
31 3 
429 
20 7 
84 % 
n/a 
48% 
51% 
43% 
43% 
46% 
59% 
65% 
58% 
(1) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission. 
(2) Increase in demand was structurally excluded by the nature of the transitional measures for this Action The figure has increased to around 250 MioECU for 1997. 
cs'smiih/cenira-4 \U IK <>2 v7 
Tabic 5 : Financial aspects of projects supported under the Centralised Actions(l> in 1995 and 1996(2) 
Erasmus (Thematic 
networks) 
Comenius 
(Intercultural educ.) 
Comenius (In-service 
training) 
Lingua (Europ. Coop. 
Programmes) 
Lingua (Language 
instruments) 
Open and Distance 
Learning 
Adult Education 
Studies on education 
policy 1995 I 1»96 
All projects 
Total budget 
of accepted 
projects 
(MioECU) 
132 
4.4 
99 
133 
98 
46 
49 Amount 
awarded by 
SOCRATES 
(MioECU) 
54 
1.1 
30 
42 
4.1 
29 
05 SOCRATES 
grants as a 
% of total 
project 
budgets 
41% 
25% 
30% 
32% 
42% 
63% 
10% Average 
grant 
awarded 
(ECU) New projects 
Total budget 
of accepted 
projects 
l 152 
33.5001 46 
23,40ol 50 
69,100 
82,200 
123,800 
94.800 22 
59 
104 
67 
125,0001 13 Amount 
awarded by 
SOCRATES 
(MioECU) 
23 
16 
19 
08 
31 
42 
30 
07 SOCRATES 
grants as a 
V. of total 
project 
budgets 
15% 
35% 
38% 
41% 
53% 
40% 
45% 
52% Average 
grant 
awarded 
(ECU) 
82,100 
39.000 (3) 
23,500 
77,000(4) 
97.000 
102.200 
80,600 
75,600 Renewals 
Total budget 
of accepted 
projects 
_ 
8.3 
20 
56 
67 
86 
50 
08 Amount 
awarded by 
SOCRATES 
(MioECU) 
. 
32 
08 
2.1 
2.3 
30 
2.1 
06 SOCRATES 
grants as a 
% of total 
project 
budgets 
_ 
39% 
40% 
38% 
34% 
35% 
42% 
73% Average 
grant 
awarded 
(ECU) 
„ 
46.100 
24.500 
102.800 
94.100 
104.800 
106,100 
142.500 All projects 
Total budget 
of accepted 
projects 
152 
129 
70 
77 
126 
192 
11.7 
2.1 Amount 
awarded by 
SOCRATES 
(MioECU) 
23 
48 
27 
29 
54 
72 
5.1 
1.3 SOCRATES 
grants as a 
% of total 
project 
budgets 
15% 
37% 
39% 
38% 
43% 
38% 
44% 
62% Average 
grant 
awarded 
(ECU) 
82,100 
42.900'3' 
23 500 
93 50Q(4' 
94,700 
102,900 
89,500 
103.700 
(1) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission Including conlributions from, and grants to projects involving, EFTA-EEA countries. 
(2) The figures for 1996 are provisional, as the final data for 1996 were not available at the time of completing the present document 
(3) The average grant rose in 1996 due to the new requirements concerning the profile of projects (at least 2 instilulions from each of at least 3 participating countries). 
(4) The average grant rose in 1996 due to the process of concentration wiihin projects (fewer projects, more institutions within each project) actively encouraged by the Commission. 
cs/smiih/ceiura-5 xls IS'ii2,l>7 
Table 6 : Amount requested and grants awarded under each of the SOCRATES Actions 
(total for 1995 and 1996) (in ECU) (,) 
—0 Action 1: European Dimension of universities 
Action 2: Student mobility 
IkïSCHpqiÇEPMÇi 
Action 1 : School partnerships/European Projects 
Action 2: Intercultural education 
Action 3: In-service training of teachers 
Action 1 : Promotion of language-learning (Lingua) 
Action 2: Open and distance learning Amount 
requested 
415.3 
561.8(2) 
m 5710 
30.9 
17.4 
8.7 
99.5 
Action 3: Exchange of information and experience 
Total SOCRATES 429 
66.0 % of total Grants 
awarded % of total 
1,242.5 55.5 
151.8 
100% 30.9 
11.5 
5.9 
62.5 
11.8 
34.6 
364.5 100% 
(1) Provisional figures, as the final data for 1996 were not available at the time of completing the present document. 
(2) For the purpose of calculating the amount requested for student grants, it is assumed that students request only 
50 % of the maximum grant allowable under the Decision, modulated downwards by the number of months to be 
spent abroad compared with a full academic year, rather than the maximum grant as such. 
cs/smith/centra-6.xla 
Chart 1: Overall utilisation of funds in 1995 and 1996 
Categories to be used 
A - Erasmus (universities) 
B - Erasmus (student grants) 
C - Comenius 
D - Lingua 
E - Open and distance learning 
F - Adult Education 
G - Exchange of information on education 
systems and policy 
H - Complementary measures (including 
information- activities of National Agencies) 
Total allocation 
Chapter!: 56.9% 
Chapter II: 13.2 % 
Chapter III: 29.9% 
B 
41,21% 
cs/smith/chart-l.xls 1802 97 
Chart 2: SOCRATES budget, relative to (a) total project costs and (b) amounts requested 
under the Centralised Actions (l)and Erasmus student grants (total for 1995(2) 
and 1996 <3)) (expressed as an index, whereby SOCRATES budget = I) 
a Total project cost 
• Total amount requeste« 
Q Total budget available 
(1) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission. 
(2) In 1995 also including contributions from EFTA-EEA countries and Switzerland, as well as funds recycled from 
previous years. 
(3) Including contributions from EFTA-EEA countries. 
(4) Budget = All Action 1 expenditure except Thematic networks. Total project cost is not available for ICPs. 
(5) For the purpose of calculating the amount requested for student grants, it is assumed that students request only 
50 % of the maximum grant allowable under the Decision, modulated downwards by the number of months to be 
spent abroad compared with a full academic year, rather than the maximum grant as such. 
«ii 
Forslag til afgørelse fra Europa-Parlamentet og Rådet 
om ændring af afgørelse 819/95/EF 95 om iværksættelse af Fællesskabets 
handlingsprogram Socrates 
\ 
BEGRUNDELSE 
L INDLEDNING 
Fællesskabets handlingsprogram på uddannelsesområdet, som benævnes SOCRATES(l), for perioden 1995-
1999, gælder for de 15 medlemsstater samt for partnerlandene i Det Europæiske Økonomiske 
Samarbejdsområde. Hovedformålet er at øge kvaliteten i alle uddannelsessektorer ved at fremme mobilitet 
og samarbejde og styrke den europæiske dimension. Handlingsprogrammet bidrager til udviklingen af Det 
Europæiske Fællesskab på tre områder: 
• SOCRATES er en hjørnesten i den politik, der skal bringe Det Europæiske Fællesskab tættere på 
borgerne. Ca. 70 mio. unge i Fællesskabet får undervisning af mere end 4 mio. lærere. Ca. 11 mio. 
studerende studerer ved mere end 5000 højere uddannelsesinstitutioner og millioner af voksne 
følger undervisning på hel- eller deltid. SOCRATES giver enestående muligheder for at kunne 
skabe en positiv identitetsfølelse over for opbygningen af Europa. 
• SOCRATES kan spille en vital rolle med hensyn til at udvikle menneskelige ressourcer af høj 
kvalitet og er en nøglefaktor for fremme af beskæftigelsen og konkurrenceevnen og for opnåelse 
af højere økonomisk vækst. 
• SOCRATES er et afgørende led i Fællesskabets udvidelse mod et større Europa ved forud for 
udvidelsen at give de associerede lande i Central- og Østeuropa og Cypem(2) adgang til strategisk 
vigtige programmer. 
Dette kan opnås med yderst lave omkostninger. Den forøgelse af finansieringsrammen, som 
Kommissionen forslår, betyder, at SOCRATES kommer til at stå for ca. 0.2% af Fællesskabets budget 
i 1998. 
SOCRATES er baseret på tidligere fællesskabsprogrammer, som f.eks. de meget vellykkede Erasmus- og 
Lingua-programmer, men omfatter nu hele uddannelsesområdet. Der er tale om nøje målrettede 
foranstaltninger for hver enkelt uddannelsessektor, hvilket der blev opnået enighed om uden alt for stor 
vanskeligheder i forbindelse med forhandlingerne om iværksættelsen heraf. Såvel Europa-Parlamentet som 
Rådet understregede gentagne gange, at de lagde overordentlig stor vægt på, at programmet blev vedtaget. 
For at kunne få en markant indvirkning må finansieringsrammen være fuldt ud afpasset efter de mål, der 
er sat i afgørelsen. Finansieringsrammen var genstand for en forligsprocedure mellem Europa-Parlamentet 
og Rådet. Det beløb, der blev vedtaget, nemlig 850 mio. ECU for perioden 1995-99, lå langt fra 
Kommissionens oprindelige forslag på 1005,6 mio. ECU, selv om det skal dække behovene i den 
udvidede Det Europæiske Fællesskab med 15 medlemsstater - sammenlignet med de 12 lande, som 
Kommissionens forslag var baseret på - såvel som de ekstra programelementer, der blev indført under 
forhandlingerne. Europa-Parlamentet gik kun med til dette kompromis på betingelse af, at der foretages 
(1) Europa-Parlamentet og Rådets afgørelse nr. 819/95/EF af 14. marts 1995 om iværksættelse af Fællesskabets 
handlingsprogram 'Socrates', EFT L 87 af 20. april 1995, s. 10. 
(2) I afgørelsen om iværksættelse af SOCRATES-programmet nævnes muligheden for at udvide aktionsområdet til 
også at omfatte Malta. Der er ført forhandlinger om Maltas deltagelse i programmet i forbindelse med Maltas optagelse 
i Fællesskabet. Imidlertid har Maltas regering for nylig besluttet at opsætte sin ansøgning om optagelse i Fællesskabet, 
og Rådet har således givet Kommissionen beføjelse til at træffe foranstaltninger med henblik på at få en afklaring på 
det fremtidige forhold mellem Fællesskabet og Malta. Da det ikke vides i øjeblikket, hvilket standpunkt Malta og 
Fællesskabet vil indtage, er der i nærværende tekst ingen henvisning - hverken i negativ eller positiv henseende - til 
Maltas mulige senere deltagelse i programmet. 
(£ 
en midtvejsevaluering. Således blev resultatet at forligsproceduren mellem Europa-Parlamentet, Rådet og 
Kommissionen, at: 
"To år efter igangsætningen af programmet foretager Europa-Parlamentet og Rådet en evaluering af 
programmets resultater. I den forbindelse forelægger Kommissionen dem en rapport ledsaget af de 
forslag, den finder hensigtsmæssige, herunder vedrørende den finansieringsramme, som er fastlagt af 
den lovgivende myndighed i henhold til den fælles erklæring af 6. marts 1995.(i) Europa-Parlamentet 
og Rådet skal snarest muligt træffe afgørelse om disse forslag. "^ 
Som fastsat i den fælles erklæring har Kommissionen udarbejdet en rapport med en analyse af de første 
to år af SOCRATES (1995 og 1996)(5) samt med nærværende forslag til en afgørelse om ændring af 
finansieringsrammen for programmet. 
D. RESULTATER OPNÅET GENNEM SOCRATES 11995 OG 1996 
SOCRATES-programmet er blevet yderst positivt modtaget i uddannelseskredse i hele Fællesskabet. Det 
har givet anledning til et signifikant øget og kvalitetsmæssigt forbedret europæisk samarbejde, navnlig 
inden for områder som skoleuddannelse, voksenuddannelse, åben undervisning og fjernundervisning, hvor 
der tidligere ikke var særlig tradition for et struktureret samarbejde på tværnationalt plan. Programmet har 
bl.a.: 
• bidraget væsentligt til mobiliteten blandt studerende, unge, og undervisningspersonale, både med 
hensyn til omfanget af udvekslinger og kvaliteten af de organisatoriske rammer herfor. Der er ydet 
støtte til 316 000 studerende og 26 000 lærere på de højere uddannelser, og denne støtte har gjort det 
muligt for disse grupper at studere eller undervise inden for rammerne af et struktureret program i en 
anden medlemsstat.(6) 
• været med til at etablere et bredt og intensivt samarbejde mellem uddannelsesinstitutioner i forskellige 
deltagerlande, blandt andet ved at skabe omkring 2 600 interuniversitære samarbejdsprogrammer og 
over 600 tværnationale projekter i andre undervisningssektorer. Mere end 16 000 institutioner har 
indtil nu deltaget i programmet. 
• sat skub i den akademiske anerkendelse af gennemførte studieperioder og opnåede kvalifikationer i 
et andet land. Inden for højere uddannelse er det vellykkede European Credit Transfer System ved 
at blive udvidet til at omfatte mere end 1 000 institutioner. 
• bidraget til at fremme den europæiske dimension i uddannelsen, navnlig inden for erhvervsfaglig 
grunduddannelse og lærernes efteruddannelse. 
(3) Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionens erklæring af 6. marts 1995 (95/C 293/03), EFT C 293 af 8. november 
1995, s. 4. 
(4) Fælleserklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om Europa-Parlamentet og Rådets afgørelse nr. 
819/95/EF af 14. marts 1995 om iværksættelse af Fællesskabets handlingsprogram "SOCRATES", EFT L 132 af 16. 
juni 1995, s. 18. 
(5) Dokument KOM (96) [XXX| endelig udg. 
(6) De største hindringer for mobiliteten inden for Det Europæiske Fællesskab er for nylig blevet identificeret 
i Kommissionens hvidbog: A Imen uddannelse - Erhvervsuddannelse - Forskning: Hindringer for mobiliteten 
i Det Europæiske Fællesskab, KOM (96)462 endelig udg. af 2. oktober 1996. 
tø 
• fortsat gjort fremskridt med hensyn til at fremme undervisning i og indlæring af de mindre udbredte 
sprog i Unionen, og hvori der undervises i mindre grad. 
• været et kernepunkt for en bredere og mere pædagogisk - over for en teknologisk - brug af åben 
undervisning og fjernundervisning samt multimedier inden for forskellige uddannelsessektorer og ført 
til fremstilling af en alsidig og varieret række af undervisningsmateriale, læseplaner, 
uddannelsesordninger og andet pædagogisk materiale. 
• givet nye muligheder for at kunne udveksle af viden og erfaring og derved formidle ekspertise og 
fremme innovation i de deltagende lande. 
• været med til at sikre, at europæisk samarbejde bliver til gavn for alle medlemsstater ved at give de 
økonomisk dårligt stillede og/eller perifere lande større mulighed for at indgå i et samarbejde, end de 
ellers ville have haft. 
• medvirket til at sikre supplerende støtte fra en række forskellige kilder, hvilket har øget de samlede 
europæiske investeringer i mobilitet og samarbejde betydeligt. 
Inden for alt dette gør SOCRATES-programmet klare og tydelige fremskridt hen imod de mål, der er 
fastsat i artikel 126 i EF-traktaten(7), idet det bidrager til udviklingen af et højt uddannelsesniveau i 
Fællesskabet. Ligeså vigtigt er det, at det er med til at gøre den "Europæiske dimension i uddannelsen" 
til noget meningsfuldt for flere hundrede tusinde elever i alle aldre. Der er gjort betydelige fremskridt 
med hensyn til at forberede grunden for kunne lade alle disse positive forhold komme et bredere Europa 
til gode i overensstemmelse med bestemmelserne i afgørelsen. 
ffl. BEHOVET FOR AT ØGE FINANSIERINGSRAMMEN FOR SOCRATES 
For perioden efter 1997 vil de ressourcer, der er bevilget til SOCRATES, ikke længere være tilstrækkelige 
til at kunne nå de mål, der er sat i afgørelsen. Det fremgår helt klart af analysen af de første to år af 
programmet og de heraf følgende prognoser for de kommende år. Kommissionen foreslår derfor, at den 
samlede finansieringsramme for programmet forøges med 50 mio. ECU (eller 5,9%) for de to sidste år 
(1998 og 1999) af programmets første femårsperiode. Ud fra de erfaringer, der er gjort hidtil, anses det 
ikke for nødvendigt at foretage andre ændringer i afgørelsen. Begrundelsen for at Kommissionen foreslår 
denne forøgelse er anført nedenfor. 
1. Behovet for at opnå en kritiske masse i målgruppen 
SOCRATES-programmets overordnede mål er at bidrage til uddannelse af høj kvalitet i Europa og at 
knytte Europa tættere til borgerne. Derfor er det af stor betydning, at der under alle programmets aktioner 
bevilges støtte til en kritisk masse af projekter og aktiviteter af høj kvalitet. Eftersom programmets 
målgrupper er meget store, skal der tildeles et stort antal støttebeløb. Som anført nedenfor i punkt 3 er 
det ikke muligt at opfylde programmets målsætning om opnåelse af denne kritiske masse gennem en 
yderligere nedskæring i det gennemsnitlige støttebeløb, der udbetales til de enkelte modtagere. Muligheden 
for et endnu højere selektionsniveau - også blandt højkvalitetsprojekterne - er uhensigtsmæssig. Det vil 
skabe forvirring hos et stort antal borgere på et tidspunkt, hvor det yderst livsvigtigt for Fællesskabet at 
bevise EF's imødekommenhed over for borgernes behov. 
(7) EFT C 224 af 31. august 1992. 
tt 
2. Det nuværende høje niveau for ansøgninger om deltagelse 
I 1995, hvor programmet blev igangsat, var den samlede støtteansøgning på langt over 500 mio. ECU, 
hvilket var ca. tre gange højere end de disponible midler. I 1996 har man oplevet en endnu stærkere 
stigning i antallet af støtteansøgninger sammenlignet med 1995. For eksempel er antallet af skoler, der 
ønsker at deltage i skolepartnerskaber, vokset til det femdobbelte, og ansøgningerne er fordoblet inden 
for andre programområder som f.eks. voksenuddannelse og åben undervisning og fjernundervisning. I 
visse dele af programmet er de beløb, ansøgerne anmoder om, allerede ca. 9 gange større end det årlige 
disponible budget. Alt i alt er der ansøgt om mere end 700 mio. ECU i 1996 set i forhold til de 173 mio. 
ECU, der er afsat hertil. 
3. Problemer som følge af utilstrækkelige budgetmidler 
Den manglende balance mellem udbud og efterspørgsel giver virkelig anledning til bekymring for et 
program som SOCRATES, som netop har mulighed for at bringe fordelene ved europæisk samarbejde ud 
til en meget stor del af befolkningen. Finansieringsrammen for programmet bliver stadig mere 
utilstrækkelig, hvilket giver navnlig anledning til følgende problemer: 
• Som følge af de finansielle begrænsninger er bevillingsniveauet for visse nøgleområder under 
programmet allerede faldet til et uforsvarligt lavt niveau. 
Æmsmiis-ordningen har været en af de mest vellykkede projekter i Fællesskabets støttepolitik. Nu er 
den en del af SOCRATES, men er stadig en nøglefaktor for opfyldelsen af programmets mål. Men 
den videre udvikling af Erasmus er bragt i fare som følge af de budgetmæssige problemer, der berører 
SOCRATES som helhed. Dette gælder såvel for tilskud til studentermobilitet som for støtte til 
udvikling af en europæisk dimension for studerende, som ikke deltager direkte i mobilitet: 
Tilskud til studentermobilitet er nok den bedst kendte søjle i Erasmus, men også den er truet. Det 
maksimale tilskud er på 5000 ECU pr. studerende, men hvis der tildeles støtte til alle støtteberettigede 
studerende inden for de godkendte Erasmus-udvekslingsprogrammer, ville beløbet pr. studerende for 
et helt akademisk år kun være på 750 ECU, eller 15% af det tilladte maksimumsbeløb, hvilket er 
utilstrækkeligt for dem, der har ikke har andre økonomiske midler. 
Fra nu af vil hvert enkelt universitet få en enkelt "Institutionskontrakt" med Kommissionen til 
samtlige deres aktiviteter vedrørende den europæiske dimension. Dette vil i særlig grad tilskynde 
institutionerne til at indtage et strategisk standpunkt til europæisk samarbejde, og vil sikre et udbytte 
på langt sigt af SOCRATES-bevilltngen. Universiteternes reaktion har været yderst opmuntrende. 
Næsten 1600 institutioner fra hele Fællesskabet har ansøgt om en kontrakt for det akademiske år 
1997/98. Det samlede antal ansøgninger beløber sig til 250 mio. ECU. Med de nuværende tal ville 
hvert universitet kun kunne modtage et beløb i størrelsesordenen 10 000-50 000 ECU til hele spektret 
af aktiviteter, der vedrører den europæiske dimension. Hermed risikerer man at ødelægge hele den 
nye strategi for interuniversitært samarbejde i Fællesskabet. 
Situationen er den samme i tilfældet med Comenius, der drejer sig om samarbejde mellem skoler, 
hvilket er en af de vigtigste innovationer inden for SOCRATES. Hermed bringes den europæiske 
dimension ind, nemlig i uddannelserne for en meget bredere befolkning. 
Rygraden i ordningen er de multilaterale partnerskaber mellem skoler, der forbinder skoler i 
forskellige medlemsstater. Denne nye mulighed har skolerne i Europa ventet ivrigt på, men i de første 
to år har det maksimale tilskud til hver enkelt deltagende skole normalt kun været på 2000 ECU pr. 
år (3000 ECU til de skoler, der koordinerer samarbejdet). Dette tal er meget lavt, og med det pres, 
der er på uddannelsesbudgetterne i de enkelte lande i Fællesskabet, er det særligt vanskeligt for 
skolerne at opnå større supplerende midler fra andre'kilder. 
% 
For at få et maksimalt udbytte af fællesskabsmidlerne er det nødvendigt med følgende: en vis form 
for kontinuitet, så der kan skabes varige samarbejdsnet; en løbende indsprøjtning af "nyt blod" i form 
at nye deltagere; og formidling af resultaterne til ikke-deltagende institutioner og enkeltpersoner. Uden 
tilstrækkelige midler vil denne strategi blive ødelagt. 
Da der ikke er tilstrækkelige midler til at kunne imødekomme det nuværende behov, er de nationale 
centre blevet mere påholdende med at formidle oplysninger om programmet til brede kredse. Dette 
kan føre til, at nogle institutionstyper, dårligt stillede regioner og kategorier af enkeltpersoner, som 
ikke tidligere har deltaget i europæisk samarbejde, holdes ude. Med de begrænsede midler, der kan 
bevilges under visse dele af programmet, vil dette være til hinder for, at man kan opretholde 
princippet om lige muligheder, som er fastsat i afgørelsen, og det er netop et af de aspekter, som 
Europa-Parlamentet har lagt særlig vægt på under drøftelserne i forbindelse med programmets 
vedtagelse. 
4. Stigende budgetmæssige problemer gennem resten af femårsperioden 
Selv om ansøgningstallet allerede har været højt i 1995 og 1996, er det ikke førend i 1997, og mere 
præcist fra 1998, at det vil slå igennem med fuld styrke. Dette skyldes følgende: 
• Der vil være behov for at yde støtte til ikke kun nye initiativer, men også til en forlængelse af støtten 
i år 2 og år 3 for de flerårige projekter, som man under de fleste dele af SOCRATES opfordres til 
at etablere. 
• Antallet af ansøgninger om støtte til nye projekter vil vokse voldsomt, når den fulde virkning af de 
informationskampagner, der blev gennemført i 1995 og 1996, slår helt igennem og udmønter sig i 
projektforslag. De tre nye medlemsstaters deltagelse i visse aktioner vil sandsynligvis også vise en 
markant vækst. 
• Visse aktioner inden for programmet vil for første gang blive fuldt tilgængelige, blandt andet: 
- Institutionskontrakter inden for Erasmus. Som tidligere nævnt kender man allerede tallene for 
1997 for denne aktion. Der er tale om ansøgninger for ca. 250 mio. ECU (+ 25% sammenlignet 
med 1996). 
- Tilskud til lærere til at deltage i efteruddannelseskurser (Comenius). Dette er vigtigt for at kunne 
sikre, at de innovative muligheder i projekterne til at fremme den europæiske dimension i 
undervisningen også rent faktisk finder vej til klasseværelset. 
• Virkningerne af andre politiske tiltag, herunder især Det Europæiske År for Livslang Uddannelse(8) 
i 1996 og Det Europæiske År mod Racisme 1997(9), vil også kunne mærkes i form af øget 
efterspørgsel efter støtte inden for SOCRATES. 
Den af Kommissionen foreslåede budgetstigning retfærdiggøres af programmets aktuelle udformning samt 
af den aktuelle geografiske dækning. I stigningen er der ikke taget højde for de budgetmæssige 
(8) Europa-Parlamentet og Rådets afgørelse nr. 2493/95/EF af 23. oktober 1995 om at gøre 1996 til Det Europæiske År 
for Livslang Uddannelse, EFT L 256 af 26.oktober 1995, s. 45. 
(9) Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, af 23. juli 1996 
om Det Europæiske År mod Racisme (1997), EFT C 237 af 15. august 1996, s. 1. 
(ft 
konsekvenser en udvidelse af SOCRATES til de ti associerede lande i Central- og Østeuropa og Cypern 
vil få, idet denne også skal absorberes i løbet af den næste periode(l0). 
IV. KONKLUSIONER 
SOCRATES kan se tilbage på betydelige resultater i den første toårsperiode efter vedtagelsen. Men 
erfaringerne fra denne periode har vist, at programmet ikke vil kunne fastholde, konsolidere og bygge 
videre på disse lovende første resultater, medmindre der sker en betydelig forøgelse af 
finansieringsrammen for programmet, som skal implementeres i de sidste to år af programmets første 
femårsperiode ( 1998 og 1999). Hvis den samlede budgetsituation havde været bedre, ville Kommissionen 
ikke have tøvet med at fremsætte forslag om en meget større forøgelse af finansieringsrammen end 
foreslået. Dette ville være fuldt berettiget i lyset af cost-benefit-forholdet for den berørte aktivitet og de 
omtalte behov for ekstra ressourcer. 
Det beløb på 900 mio. ECU, der nu foreslås, er en forøgelse på omkring 6%, hvilket betragtes som et 
minimum for, hvad der er absolut nødvendigt, for at SOCRATES kan realisere de muligheder, det har for 
at dreje udviklingen i retning af et egentligt åbent område for samarbejde på uddannelsesområdet i 
Fællesskabet og undgå en udbredt desillusionering blandt en bred og indflydelsesrig kreds af europæiske 
borgere på et tidspunkt, der er af afgørende betydning for Fællesskabets videre udvikling. 
(10) De operationelle udgifter (tilskud), der direkte vedrører deltagelse af personer og institutioner fra de nye 
deltagerlande, vil blive dækket gennem bidrag fra de pågældende lande, enten udelukkende med midler fra 
landets nationale budget eller med midler dels fra landets budget og dels fra landets PHARE-bevilling (op 
til 10% heraf kan anvendes til dette formål). Men samarbejdet med de nye lande vil også betyde store 
udgifter for institutionerne i de lande der for øjeblikket deltager i SOCRATES. 
Forslag til afgørelse fra Europa-Parlamentet og Rådet 
om ændring af afgørelse 819/95/EF1 95 om iværksættelse af Fællesskabets 
handlingsprogram Socrates 
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 126 
og 127, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen2, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg3, 
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget4, 
i henhold til fremgangsmåden i artikel 189 B i traktaten5, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Fællesskabets handlingsprogram SOCRATES etableres i kraft af Rådets afgørelse nr. 
819/95/EF af 14. marts 1995; 
denne afgørelses artikel 7 indeholder bestemmelser om finansieringsrammen til 
implementeringen af programmet i perioden 01.01.1995-31.12.1999; 
i følge fælleserklæringen fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen vedrørende 
ovennævnte afgørelse af 14. marts 1995 skal Europa-Parlamentet og Rådet to år efter 
igangsætningen af programmet foretage en evaluering af programmets resultater, og i den 
forbindelse forelægger Kommissionen dem en rapport ledsaget af de forslag, den finder 
hensigtsmæssige, herunder vedrørende den finansieringsramme, som er fastlagt af den 
lovgivende myndighed i henhold til den fælles erklæring af 6. marts 19956, og Europa-
Parlamentet og Rådet skal snarest muligt træffe afgørelse om disse forslag7; 
1 EFT L 87 af 20. april 1995, s. 10. 
6 Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionens erklæring af 6. marts 1995 om opførelse af finansielle 
bestemmelser i retsakter (95/C 293/03), EFT C 293 af 8. november 1995, s. 4. 
7 EFT L 132 af 16. juni 1995, s. 18. 
<n 
i den rapport, som forelægges af Kommissionen8 i medfør af ovennævnte fælleserklæring, 
gøres der rede for resultaterne af programmet for de første to år efter vedtagelsen heraf; 
programmet er blevet meget positivt modtaget i undervisningskredse, og de i programmet 
iboende muligheder for at nå målene må bevares; 
der er allerede langt flere anmodninger om støtte, end der er midler til rådighed, og tallet 
vokser fortsat; 
der er et behov for at sikre, at den kritiske masse af støttemidler bevares for derved at sikre, 
at kvaliteten af de samarbejdsaktiviteter, der skal have støtte, ikke sættes på spil; 
der er behov for kontinuert at kunne yde støtte til projekter under deres udviklingsfase, men 
også for at afsætte tilstrækkelige midler til at kunne yde støtte til nye projekter og aktiviteter 
og derved bevare programmets mulighed for at bidrage til innovation; 
der er derfor behov for at få reguleret finansieringsrammen for programmet for at kunne 
bevare programmets kapacitet med hensyn til at opfylde de mål, der er fastsat i afgørelsen om 
iværksættelsen af programmet -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Artikel 7, stk. 1, i Europa-Parlamentet og Rådets afgørelse nr. 819/95/EF af 14. marts 1995 
erstattes med følgende: 
Finansieringsrammen til gennemførelsen af dette program i den i artikel 1 nævnte periode 
andrager 900 mio. ECU 
Artikel 2 
Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers 
Tidende. 
KOM(97) [...] 
SD 
FINANSIERINGSOVERSIGT 
1. AKTIONENS BETEGNELSE 
Ændring af Fællesskabets handlingsprogram Socrates, 
som blev iværksat i henhold til Europa-Parlamentets og 
Rådets afgørelse nr. 819/95/EF af 14. marts 19951 
2. BUDGETPOST 
B3-1001 
3. RETSGRUNDLAG 
Artikel 126 og 127 i EF-traktaten 
4. BESKRIVELSE AF AKTIONEN 
4.1 Aktionens generelle formål 
Programmets vigtigste mål er at bidrage til udviklingen af 
en kvalitetsbetonet uddannelse gennem tilskyndelse til 
samarbejde mellem medlemsstaterne. 
De aktiviteter, der er planlagt inden for rammerne af 
programmet, tager sigte på at begunstige en gradvis 
etablering af et åbent område, et uddannelsens Europa, 
gennem udvikling af undervisningens evne til at tilpasse 
sig og foregribe de politiske, sociale, økonomiske og 
teknologiske ændringer, således at de unge samt de voksne 
studerende får en uddannelse, der giver dem mulighed for at 
leve og arbejde i Det Europæiske Fællesskabs nye ramme. 
Programmet tager særlig sigte på 
- at udvikle den europæiske dimension i studierne på alle 
niveauer for på basis af medlemsstaternes kulturarv at 
styrke idéen om, at vi er borgere i Europa; 
- at øge og forbedre kendskabet til sprogene i Den 
Europæiske Union, navnlig dem, som er mindst udbredt, og 
som der sjældent undervises i, for at øge forståelsen og 
solidariteten blandt befolkningerne i Den Europæiske 
1 EFTnr. L 87 af 20.4.1995, s. 10. 
5^5^63 
Union samt fremme undervisningens tværkulturelle dimen­
sion; 
- at fremme et bredt og intensivt samarbejde i medlems­
staterne mellem institutioner på alle uddannelsestrin ved 
at udnytte deres intellektuelle og pædagogiske poten­
tiale; 
- at fremme lærernes mobilitet for at tilføre uddannelserne 
en europæisk dimension og bidrage til at forbedre 
lærernes kvalifikationer; 
- at fremme de studerendes mobilitet ved at give dem 
mulighed for at gennemføre en del af deres studier i en 
anden medlemsstat for at bidrage til at fremme den 
europæiske dimension i uddannelsen; 
- at tilskynde til kontakt mellem elever i Det Europæiske 
Fællesskab og samtidig fremme den europæiske dimension i 
undervisningen; 
- at fremme den akademiske anerkendelse af eksamensbeviser, 
studieperioder og andre kvalifikationer med henblik på at 
lette udviklingen af et åbent europæisk uddannelses -
samarbej dsområde; 
- at fremme åben undervisning og fjernundervisning som led 
i aktiviteterne under programmet; 
- at fremme udveksling af information og erfaringer, for at 
forskellene mellem og de særlige kendetegn ved 
medlemsstaternes uddannelsessystemer kan blive en kilde 
til gensidig berigelse og stimulering. 
4.2 Periode, der dækkes af aktionen, og betingelser for 
dens fornyelse eller forlængelse 
Handlingsprogram for fem år (1995-1999). Fornyelse eller 
forlængelse afhængig af resultaterne af den foreløbige 
evaluering af programmet. 
5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTER OG INDTÆGTER 
5.1 Ikke obligatoriske udgifter 
5.2 Opdelte bevillinger 
5.3 Indtægternes art: ingen 
2/54 
6. UDGIFTERNES OG INDTÆGTERNES ART 
Generelt anvendes princippet om tilskud til samfinansiering 
med andre offentlige eller private kilder (involverede 
institutionelle partnerskaber: universiteter og skoler, 
foreninger, der har deres virke på europæisk eller natio­
nalt plan, ikke-statslige organisationer, voksenuddan­
nelsesinstitutioner, lokale myndigheder, private initia­
tiver, virksomheder osv.). Fællesskabets bidrag kan udgøre 
op til 75%. Tilskud i denne størrelsesorden kan bevilges 
til: 
- Projekter på områder, hvor fællesskabsforanstaltninger er 
en ny forteelse, hvor samarbejdet hidtil har ladt en del 
tilbage at ønske, og hvor Fællesskabet har et særligt 
stærkt ønske om at fremme et sådant samarbejde. 
- Projekter, der involverer en type organisation, som af 
vedtægtsmæssige årsager eller på grund af sin art ville 
have vanskeligt ved at opnå tilskud svarende til Fælles­
skabets bidrag (f.eks. velgørenhedsorganisationer og 
organisationer, der for en stor del er afhængige af deres 
medlemmers ulønnede og frivillige indsats), eller 
organisationer, som endnu ikke i større omfang har været 
involveret i det europæiske samarbejde. 
- Projekter, der gennemføres af organisationer, som hidtil 
først og fremmest har været involveret i rent nationale 
projekter, og hvor Kommissionen ser en særlig interesse i 
at tilføre de pågældende organisationers arbejde en 
tværnational dimension. 
- Projekter med deltagelse af medlemsstater, hvor det 
område, der er genstand for projektet, er mindre udvik­
let. 
- Projekter, der har til formål at frembringe produkter 
eller resultater af en sådan art, at Fællesskabet har en 
betydelig interesse i, at de udbredes i stort omfang. 
Der kan kun ydes 100% finansiering til undersøgelser og 
analyser udført af tredjemand eller undtagelsesvis til 
andre nøje dokumenterede formål. 
3/54 
7. FINANSIELLE VIRKNINGER 
7.1 Metode til beregning af aktionens omkostninger (for­
bindelsen mellem individuelle og samlede omkostninger) 
7.1.1 Generel baggrund 
Som resultat af en forligsprocedure er der bevilget 
850 mio. ECU til Socrates-programmet for perioden 1995-99. 
Dette beløb er langt mindre end det af Kommissionen 
foreslåede beløb (1.005,6 mio. ECU), selv om det skal dække 
behovene i et Fællesskab bestående af 15 medlemsstater og 
ikke længere 12 medlemsstater som på tidspunktet for Kom­
missionens første forslag. Beløbet skal ligeledes dække nye 
områder, som programmet er udvidet med under forhandlin­
gerne, som f.eks. voksenundervisning. 
Kommissionens oprindelige budgetoverslag har vist sig at 
være ovenud realistiske. I 1995, det første år af pro­
grammets løbetid, var det samlede finansieringsbehov på 
over 500 mio. ECU allerede ca. tre gange højere end 
budgetteret. I 1996 voksede behovet yderligere i forhold 
til 1995. F.eks. blev antallet af skoler, som ønskede at 
deltage i skolepartnerskaberne under Comenius, femdoblet på 
et år, og det beløb, som ansøgerne ansøgte om, var mange 
gange større end den bevilling, der var til rådighed i 1995 
og 1996 til flere af programområderne, herunder områder, 
der ikke før havde været finansieret af Fællesskabet. Denne 
situation giver anledning til voksende bekymring, da 
hensigten med Socrates jo er at nå så mange som muligt 
inden for hvert undervisningsområde for at give borgerne en 
kraftig følelse af at høre til i Europa. 
Af flere grunde er det samlede behov endnu ikke slået 
igennem. Fra 1997, og navnlig 1998, vil behovet vokse på 
ny, bl.a. af følgende årsager: 
- projekternes flerårige karakter vil sætte sit præg. Det 
årlige budget vil skulle dække ikke alene "nye" 
projekter, men også det andet og det tredje år af de 
treårige projekter, der er fastsat på forskellige 
programområder ; 
- for så vidt angår ansøgningerne om støtte til de nye 
projekter vil de være påvirket af de oplysningskampagner 
og forberedende besøg, der blev gennemført eller vil 
blive gennemført i 1995, 1996 og 1997; 
- det er også tænkeligt, at de nye medlemsstater vil øge 
deres deltagelse væsentligt; 
4/54 
- visse nye aktioner vil blive gennemført, bl.a.: 
- "institutionskontrakten" i kapitel I (Videregående 
uddannelse - Erasmus), aktion 1. Efterspørgslen for 
1997 i forbindelse med denne aktion udviser en 
stigning på 25% i forhold til det tidligere 
finansieringssystem og når alene for denne aktion op 
på 250 mio. ECU; 
- stipendier, der giver undervisningspersonale mulighed 
for at deltage i efteruddannelseskurserne i kapitel II 
(Skoleuddannelse - Comenius), aktion 3.2; 
- virkningerne af visse andre fællesskabsforanstaltninger 
vil slå fuldt ud igennem, bl.a. Det Europæiske År for 
Uddannelse og Livslang Uddannelse (1996) og mod Racisme 
(1997) . 
Kommissionen foreslår at hæve det samlede rammebeløb til 
programmet med 50 mio. ECU (5,9% af det rammebeløb, der 
allerede er fastsat). Dette beløb betragtes som det 
mindstebeløb, der er nødvendigt for at kunne opfylde 
programmets mål. Kommissionen ville ikke have tøvet det 
mindste med at foreslå et større beløb, såfremt budget­
situationen var gunstigere, og ville i hvert fald være gået 
op til det beløb, der var fastsat i det oprindelige 
forslag. Det bemærkes, at denne stigning retfærdiggøres af 
programmets udvikling inden for de nuværende geografiske 
rammer. Stigningen tager end ikke højde for de væsentlige 
budgetmæssige følger af udvidelsen af Socrates til de ti 
associerede lande i Central- og Østeuropa og til Cypern2. 
Denne udvidelse skal ligeledes absorberes i den periode, 
der er tale om3. 
2 Afgørelsen om iværksættelse af Socrates nævner ligeledes muligheden for at udvide foranstaltningerne 
til Malta. Der er blevet ført forhandlinger med henblik på at arrangere Maltas deltagelse i programmet 
som led i forberedelserne forud for Maltas indtræden i Fællesskabet. Den maltesiske regering har 
imidlertid for nylig besluttet at indefryse sin ansøgning om medlemsskab, og Rådet har af denne grund 
foreløbig pålagt Kommissionen at indlede en serie praktisk orienterede drøftelser for at få præciseret 
de fremtidige forbindelser mellem Fællesskabet og Malta. Da det i skrivende stund ikke vides, hvilken 
holdning henholdsvis den maltesiske regering og Kommissionen i sidste instans vil nå frem til i dette 
spørgsmål, forudskikker nærværende dokument intet - i hverken positiv eller negativ retning - om, 
hvorvidt Malta eventuelt i fremtiden vil kunne optages i programmet. 
3 Driftsomkostningerne i direkte tilknytning til deltagelsen af personer eller institutioner fra de nye 
deltagerlande dækkes af deltagerlandene selv. Der tages i denne forbindelse ikke hensyn til, om et 
givet lands bidrag finansieres alene over det nationale budget, eller det finansieres delvis over det 
nationale budget og delvis over de Phare-midler, som det pågældende land er blevet tildelt (højst 10% 
af det nationale Phare-rammebeløb kan anvendes til dette formål). Men samarbejdet med de nye lande 
vil ligeledes medføre væsentlige omkostninger for institutionerne i de 18 lande, der for tiden deltager i 
Socrates. Hvis ikke der stilles supplerende midler til rådighed til dækning af disse omkostninger, vil 
5/54 
7.1.2 Beregningsmetode 
Under hensyntagen til bestemmelserne i bilaget til 
afgørelsen tages der ved beregningen af de samlede 
omkostninger ved aktionen hensyn til dels det beløb pr. 
enhed, der skønnes passende for de forskellige former for 
støttede aktiviteter på grundlag af deres specifikke 
kendetegn, dels til hyppigheden (årlig udvælgelsesrytme) og 
antallet af projekter / personer, der udgør den kritiske 
masse for hver aktion. Der skal ligeledes tages hensyn til 
behovet for at sikre en fornyelse af støtten i en passende 
periode, der generelt ikke overstiger tre år i alt, og et 
tilstrækkeligt antal nye projekter til at sikre programmets 
nyskabende effekt. 
Ved beregningen af enhedsomkostningerne og det skønnede 
antal modtagere er der omhyggeligt taget hensyn til 
erfaringerne fra de to første år af programmet for så vidt 
angår nøgleelementer som f.eks.: 
- interventionsprocent; 
- det mindstebeløb, der er nødvendigt for at bevare til­
skuddets nytteværdi; 
- projekternes procentvise andel af de flerårige aktioner, 
der kræver fornyelse af den ydede støtte; 
- antallet af projekter / personer, der udgør den mindste 
kritiske masse for hver enkelt aktion. 
Det omtrentlige antal modtagere samt de gennemsnitlige 
beløb, der tænkes ydet inden for rammerne af de forskellige 
aktioner i 1998, er følgende: 
Kapitel I (Erasmus) 
- Aktion 1 (institutionskontrakter) : Inden for en generel 
nedre og øvre grænse på henholdsvis 10.000 og 50.000 ECU, 
vil hver institution i gennemsnit modtage 17.000 ECU til 
samtlige sine aktiviteter med en europæisk dimension. Ca. 
1.586 institutioner vil blive støttet; 
- Aktion 1 (tematiske net) : Hvert net vil i gennemsnit 
modtage 70.000 ECU. Dette vil gøre det muligt at 
videreføre finansieringen af 3 0 projekter, der udvælges i 
samarbejdet mellem medlemsstaterne ikke kunne fastholdes på det niveau, som Fællesskabets indsats 
hidtil har resulteret i. 
6/54 
1996 og 1997, og samtidig at opretholde muligheden for at 
finansiere fem nye net; 
- Aktion 2 (stipendier til fremme af mobilitet blandt 
studerende) : Går man ud fra, at efterspørgslen vil stige 
med så lidt som 1% - hvilket er væsentligt mindre end de 
foregående års stigninger - vil det højeste antal 
studerende, der vil kunne modtage et stipendium, ligge på 
ca. 182.0004. Såfremt alle de studerende, hvis mobilitet 
er godkendt inden for rammerne af Erasmus, modtager et 
stipendium for at lette deres udlandsophold, vil hver 
studerende i gennemsnit modtage 4 00 ECU for et ophold på 
gennemsnitligt syv måneder (57 ECU pr. måned). 
Kapitel II (Comenius) 
- Aktion 1 (partnerskaber mellem skoler/europæiske uddan­
nelsesprojekter) : Hver deltagende skole vil i gennemsnit 
modtage 2.000 ECU pr. år med tillæg af 1.000 ECU i 
tilfælde af skoler, der udfører koordineringsopgaver, da 
disse opgaver kræver ekstraarbejde. Det samlede beløb, 
der er fastsat, vil gøre det muligt at støtte 8.500 
skoler. Dvs. at man nærmer sig Kommissionens mål om at 
knytte 10.000 skoler til denne aktion inden for nær 
fremtid; 
- Der vil blive fastsat et budget på 5,3 mio. ECU ud over 
de 19,7 mio., der er afsat til partnerskabsprojekterne. 
Dette vil skønsmæssigt give i alt 10.000 undervisere og 
skoleledere mulighed for at deltage i udvekslinger og 
besøg; 
- Aktion 2 (tværkulturel undervisning): Hvert projekt vil i 
gennemsnit få tildelt 40.000 ECU. Der er planlagt i alt 
124 projekter, heraf 46 nye projekter og 78 projekter, 
for hvilke støtten vil blive fornyet; 
- Aktion 3 (3.1: efteruddannelsesprojekter): Hvert projekt 
vil i gennemsnit modtage 20.000 ECU. I alt vil 128 
projekter blive støttet, heraf 28 nye projekter og 100 
forlængelser; 
- Aktion 3 (3.2: stipendier): Hver deltagende underviser 
vil modtage et stipendium på gennemsnitlig 1.000 ECU. I 
alt vil ca. 1.900 deltagere modtage et stipendium. 
Efter Erasmus' optagelse i Socrates skal der sondres mellem Erasmus-studerende med og 
uden (del-)mobilitetsstipendium, idet disse stipendier skal tildeles de studerende, der har størst behov. 
7/54 
Kapitel III (Tværgående aktioner) 
- Aktion 1 (punkt 2a: europæiske samarbejdsprogrammer): 
Hvert program vil i gennemsnit blive støttet med 75.000 
ECU. I alt 36 programmer vil blive støttet, heraf 14 nye 
og 22 forlængelser; 
- Aktion 1 (punkt 2b: efteruddannelse) : Hver deltagende 
underviser vil modtage et stipendium på gennemsnitlig 
1.000 ECU. Deltagerantallet vil ligge på i alt ca. 6.900; 
- Aktion 1 (punkt 2c: undervisningsassistent i sprog): Hver 
af de påregnede 500 assistenter vil modtage et stipendium 
på 5.300 ECU i gennemsnit for et fuldt undervisningsår; 
- Aktion 1 (punkt 2d: instrumenter og tests): Hvert projekt 
vil i gennemsnit modtage 85.000 ECU. I alt 35 projekter 
vil blive støttet, heraf 10 nye og 25 forlængelser; 
- Aktion 1 (punkt 2e: fælles uddannelsesprojekter for 
unge): Hvert projekt vil i gennemsnit modtage 6.000 ECU. 
I alt ca. 1.770 projekter vil blive støttet; ca. 33.000 
unge og 3.300 undervisere vil deltage i udvekslingerne; 
- Aktion 2: Hvert projekt vil i gennemsnit modtage 77.000 
ECU. I alt 85 projekter vil blive støttet, heraf 20 nye 
og 65 forlængelser; 
- Aktion 3: Denne meget varierede aktion vil f.eks. mulig­
gøre : 
• ydelse af støtte til ca. 20 tværnationale aktiviteter 
af forskelligt omfang (sammenlignende analyser, 
studiebesøg, udvekslinger af eksperter, konferencer, 
seminarer, pilotprojekter) vedrørende uddannelses­
politiske spørgsmål af fælles interesse; 
• stipendier på gennemsnitlig 1.000 ECU, der skal gøre 
det muligt for ca. 1.150 uddannelsespolitiske beslut­
ningstagere at gennemføre studiebesøg inden for ram­
merne af Arion-programmet; 
• fællesskabsstøtte til nationale centre vedrørende 
akademisk anerkendelse (Naric), idet hvert center mod­
tager 13.3 00 ECU i gennemsnit; 
• støtte på gennemsnitlig 72.000 ECU inden for voksen­
uddannelsessektoren. I alt 75 projekter vil blive 
støttet, heraf 30 nye og 45 forlængelser; 
8/54 
• ydelse af ca. 300 tilskud på gennemsnitlig 10.000 ECU 
til foreninger mm., som har deres virke i den euro­
pæiske uddannelsessektor; 
• tilskud til støtte for de nationale kontorers informa­
tionsvirksomhed; 
• finansiering af evalueringen og overvågningen af 
programmet. 
Det gennemsnit sbeløb, der vil blive ydet til de 
forberedende besøg, der skal støttes inden for rammerne af 
de forskellige programområder, vil ligge mellem 500 og 
1.000 ECU pr. person for et ugelangt besøg, inklusive alle 
rejse- og opholdsudgifter. Det nøjagtige beløb afhænger 
bl.a. af det planlagte besøgs varighed og rejsens længde. 
7.2.3 Konsekvenser af den fastsatte stigning 
Den fastsatte stigning i rammebeløbet vil blive anvendt 
strategisk og ikke lineært. I en situation, der er præget 
af en kraftigt stigende efterspørgsel og budgetned­
skæringer, vil stigningen navnlig blive anvendt på en måde, 
der sikrer, 
- at det gennemsnitlige beløb for visse af programområderne 
ikke kommer ned under en minimumsgrænse, der er nødvendig 
for at sikre tilskuddets effektivitet og - i visse 
tilfælde - programmets troværdighed; 
-at i hvert fald et minimum af ressourcer forbliver 
disponibelt til nye projekter, hvorved programmets 
nyskabende virkning bevares; 
- at der skabes betingelser, der muliggør en vis stigning i 
antallet af projekter eller stipendiemodtagere. Dette er 
en nødvendig forudsætning for, at programmet bevarer sin 
gennemslagskraft, selv om målgrupperne klart vokser i 
flere af undervisningssektorerne i de forskellige fælles­
skabslande; 
- at man undgår en situation, hvor budgetnedskæringerne 
fører til, at der ikke er de nødvendige midler til at 
formidle resultaterne af de støttede projekter, hvilket 
vil skade rentabiliteten af de investeringer, der 
foretages med Fællesskabets støtte. 
For så vidt angår de enhedspriser, som ligger til grund for 
finansieringsforslaget, har man ved beregningen måttet tage 
hensyn til den situation, der allerede opstod i 1996, og 
som træder endnu klarere frem i 1997. En gennemgang af de 
9/54 
første to år viser nemlig, at støtten pr. enhed for visse 
af programmets nøgleområder allerede er ved at falde til et 
ekstremt lavt niveau. I visse tilfælde kan støtten vise sig 
utilstrækkelig til at sikre, at de ønskede resultater 
opnås. Man må undgå, at der opstår en situation, som er til 
fordel for de personer og institutioner, som råder over de 
største økonomiske ressourcer. Dette ville gå ud over 
programmets mulighed for at opretholde det i afgørelsen 
opstillede princip om lige muligheder. Endvidere har 
erfaringerne fra 1995 og 1996 vist, at såfremt der ikke er 
tilstrækkelige midler til at opfylde efterspørgslen efter 
visse typer kvalitetsbetonede tværnationale projekter og 
individuelle mobilitetsaktiviteter, vil det kunne afholde 
de nationale kontorer fra at sprede informationer om 
programmet til bredere kredse. Dette vil være til stor 
skade for de ugunstigt stillede institutionstyper, regioner 
og personkategorier, der endnu ikke har deltaget i det 
europæiske samarbejde og endnu ikke er helt klar over de 
muligheder, der ligger i Socrates. 
Bekymringerne vedrører især følgende punkter: 
- kapitel I (videregående uddannelse / Erasmus): I 1997 vil 
hver institution modtage et beløb på 16.000 ECU i 
gennemsnit (mindst 10.000 og højst 50.000 ECU) til støtte 
for de aktiviteter med europæisk dimension, den gennem­
fører inden for rammerne af sin institutionskontrakt. 
Hvis alle studerende, der deltager i de af Erasmus 
godkendte udvekslingsprogrammer, modtager et stipendium 
for at rejse til udlandet, vil stipendiet pr. studerende, 
rejse og andre omkostningselementer endvidere beløbe sig 
til knap 550 ECU for et fuldt studieår (dvs. knap 55 ECU 
pr. måned). Det er ca. 11% af de 5.000 ECU, der er 
maksimumbeløbet i henhold til afgørelsen. Det at være 
Erasmus-studerende indebærer ganske vist også visse ikke-
pekuniære fordele, men det er alligevel indtrykket, at 
denne situation i høj grad vil kunne hindre et heldigt 
udfald af denne væsentlige del af Socrates. Den stigning, 
der er fastsat for 1998, vil i hvert fald kunne 
stabilisere stipendierne omkring knap 6 0 ECU pr. 
studerende og pr. måned og støtten til universiteterne 
omkring 17.000 ECU pr. institution, trods det fortsat let 
stigende antal deltagere; 
- partnerskaberne mellem skolerne i kapitel II (Comenius). 
Disse partnerskaber, som i hvert enkelt tilfælde er ud­
viklet omkring et europæisk projekt, er selve grundlaget 
for det nye skolesamarbejde, der er et af de vigtigste 
led i Socrates. Støtten til hver skole, der deltager i et 
partnerskabsprojekt, andrager sædvanligvis kun 2.000 ECU 
10/54 
pr. år (3.000 ECU for de skoler, der koordinerer partner­
skaberne) . Dette tal er ekstremt lavt, og de nationale 
uddannelsesbudgetter er så pressede, at skolerne næppe 
vil kunne skaffe yderligere finansiering fra andre 
kilder. I hvert fald må tallene stabiliseres og gøres til 
gennemsnitstal i stedet for maksimumtal. Samtidig bør 
antallet af deltagende skoler fortsat vokse, således at 
den første kritiske masse opnås; 
- det gennemsnitlige beløb pr. enhed, der ydes i forbin­
delse med flere af programmets aktioner til støtte for 
tværnationale samarbejdsprojekter, vil være klart fal­
dende i 1997. Dette gælder navnlig den tværkulturelle 
undervisning, de tværnationale Lingua-projekter, åben 
undervisning og fjernundervisning og voksenuddannelse. 
Den budgetmæssige stigning, der er fastsat i Kommis­
sionens forslag, vil gøre det muligt at undgå et fortsat 
fald i beløbet pr. enhed, i hvert fald i resten af den 
nuværende femårsperiode. 
7.2 Fordeling på aktionens enkelte elementer (mio. ECU) 
I. Videregående addaimelse 
(Erasmus) 
Aktion 1 : Europæisk dimension 
Aktion 2: Studerendes mobilitet 
IIt Skoteuddanuelse {Comenius) 
Aktion 1 : Partnerskaber mellem skoler 
/ europæiske projekter 
Aktion 2: Tværkulturel undervisning 
Aktion 3: Efteruddannelse 
-3,1: Projekter 
- 3,2: Stipendier til deltagerne 
Hl, Tværgående ^etioner 
Aktion 1: Fremme af tilegnelse af 
sprogkundskaber (Lingua) 1995 
+ 
1996 
1*W: 
51,9 
145,6 
46*8 
30,0 
11,0 
5,8 
4,8 
1,0 
mfi 
60,0 1997 
m 
27,3 
68,8 
2&j6 
19,7 
4,7 
4,2 
2,9 
1,3 
4$$ 
24,9 1998 
102$ 
29,4 
72,8 
34,2 
24,7 
5,0 
4,5 
2,6 
1,9 
4£J 
25,9 1999 
m$ 
30,8 
76,2 
35*8 
26,1 
5,1 
4,6 
2,6 
2,0 
5U 
27,1 I ALT 
502,8 
145,4 
251,S % 
$5# 
16,1 
28,0 
11/54 
Aktion 2: Åben undervisning og 
fjernundervisning 
Aktion 3: Udveksling af informationer 
og erfaringer 
Socrates I ALT 11,4 
33,2 
348,9 6,3 
15,6 
171,5 6,6 
16,6 
185,5 6,9 
17,3 
194,1 900,0 100 
% 
12/54 
7.3. Forfaldsplan for forpligtelses- og betalingsbevillin­
gerne 
Rammebeløb, der er fastsat for hele programmets løbetid 
(privilegeret reference): 900 mio. ECU 
I artikel 7 i afgørelsen om iværksættelse af programmet er 
der fastsat 850 mio. ECU (privilegeret reference). Europa-
Parlamentet, Rådet og Kommissionen har aftalt, at 
Parlamentet og Rådet to år efter programmets iværksættelse 
skal evaluere de opnåede resultater. Med henblik herpå skal 
Kommissionen forelægge dem en rapport ledsaget af de 
forslag, den finder egnede, herunder forslag med hensyn til 
det rammebeløb, der er fastsat af lovgiver i henhold til 
den fælles erklæring af 6. marts 1995. Europa-Parlamentet 
og Rådet skal så hurtigt som muligt tage stilling til disse 
forslag5. 
Kommissionen har i henhold til denne fælles erklæring 
udarbejdet den omhandlede rapport6. Denne finansierings­
oversigt ledsager Kommissionens forslag, som går ud på at 
hæve programmets rammebeløb fra 850 til 900 mio. ECU. 
Anvendelsesperiode: 1995-1999 (i mio. ECU) 
Forplig-
telses-
bevil. 
Beta­
lings-
bevil. 
1995 
1996 
1997 
1998 
1999 1995 
175,9 
124,4 
51,5 1996 
173,0 
143,1 
29,9 1997 
171,5 
147,2 
24,3 1998 
185,5 
159,0 
26,6 1999 
194,1 
166,3 I alt 
900, 0 
124,4 
194,6 
177,1 
183,3 
192,8 
5 EFTm. L 132/18 af 16.6.1995. 
6 KOM(97) [...]. 
13/54 
ult. 
I alt 175,9 173,0 171,5 185,5 27,8 
194,1 27,8 
900,0 
14/54 
Aktionsudgifter til undersøgelser, ekspertmøder osv. opført 
FB i mio, ECU 
Fordeling 1998 1999 I ALT 
- Undersøgelser 
- Ekspertmøder 
- Konferencer og kongresser 
-Information og_ 
gørelser offentlig-0,500 
0,250 
Q,25Q 
3,QQQ 0,500 
0,250 
0,250 
3,000 1,000 
0.500 
0,5QQ 
6,000 
JL^LX 4,QQQ 4,000 8,000 
8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG 
Alle kontrakter, aftaler og retligt bindende forpligtelser 
indgået af Kommissionen og tilskudsmodtagerne giver 
mulighed for, at Kommissionen og Revisionsretten foretager 
kontrol på stedet hos både den direkte modtager af EF-
tilskuddet og den indirekte modtager, såfremt der er tale 
om en decentralt styret aktivitet. Bl.a. kræves det af 
modtagerne, at de indsender en rapport og status, som 
gennemgås både med henblik på indholdet og med henblik på 
udgifternes støtteberettigelse i overensstemmelse med målet 
for Fællesskabets finansiering og under hensyntagen til de 
kontraktlige forpligtelser og principperne om sparsomme­
lighed og forsvarlig økonomisk forvaltning. 
Aftalerne mellem Kommissionen og de organer, der er udpeget 
til at styre de decentrale aktiviteter, vil indeholde 
mindsteklausuler, som de pågældende organer skal indføje i 
aftalerne med de endelige tilskudsmodtagere for at sikre 
bedst mulig beskyttelse af de endelige modtageres og 
Fællesskabets interesser. 
9. OMKOSTNINGSEFFEKTIVITET 
9.1 Specifikke og målelige mål, målgrupper 
9.1.1 Socrates-programmet som helhed 
Socrates-programmet tager sigte på at forbedre uddannelsens 
kvalitet ved at styrke samarbejdet og øge mobiliteten på 
europæisk plan. Med henblik herpå har programmet også som 
mål at skabe betingelserne for en bedre synergi mellem de 
15/54 
forskellige uddannelsessektorer. Programmet er relevant for 
og henvender sig til beslutningstagerne på uddannelses­
området under hensyntagen til deres rolle og behov (mobili­
tet, samarbejde om læseplaner osv.). Programmet støtter 
ligeledes samarbejdet mellem sektorerne. 
Med hensyn til aktiviteternes omkostningseffektivitet 
belyser resultaterne fra de første to år, som fremgår af 
den rapport herom, der er udarbejdet i henhold til insti­
tutionernes ovennævnte fælles erklæring, flere væsentlige 
strukturelle aspekter, bl.a. følgende: 
- Den støtte, der er ydet til tværnationale projekter på 
flere af programmets områder, har ført til etablering af 
flere hundreder af multilaterale net, hvoraf størstedelen 
allerede har bevist, at de rummer muligheder for at blive 
varige samarbejdsstrukturer. De gunstige virkninger af 
denne etablering af net vil således kunne føles i en 
meget længere periode en den, hvori Socrates-programmets 
finansiering løber; 
- Støtten er ydet på en sådan måde, at alle medlemsstater 
har kunnet deltage fuldt ud i de forskellige former for 
samarbejde, herunder de stater, hvis periferiske 
beliggenhed og/eller økonomiske situation tidligere har 
udgjort en væsentlig hindring for det europæiske 
samarbejde; 
- Den ydede fællesskabsstøtte har vist sig som et effektivt 
instrument, der har gjort det muligt for de 
projektansvarlige at skaffe yderligere midler fra andre 
kilder. Inden for den videregående uddannelse udgør 
Socrates-støtten i gennemsnit kun ca. 10% af de samlede 
omkostninger ved de forskellige mobilitetsforanstalt-
ninger og 15% af omkostningerne ved de nye tematiske net; 
Endvidere er der på grundlag af programmet gennemført en 
rationalisering af forvaltningsstrukturerne og en større 
decentralisering, som har mindsket afstanden til de 
personer, aktionerne henvender sig til. 
Men analysen af de første to år har ligeledes vist, at 
finansieringen af visse områder bliver stadig mere util­
strækkelig, navnlig for så vidt angår det mindstebeløb, der 
skal ydes, for at fællesskabsstøtten skal kunne bevare sin 
virkning. Kommissionens forslag, som denne finansierings­
oversigt er bilag til, har til formål at afhjælpe denne 
situation, i hvert fald til en vis grad (se punkt 7.1 
ovenfor). 
16/54 
Når Kommissionens foreslåede stigning medregnes, udgør det 
samlede rammebeløb for programmet i 1998 ca. 0,2% af det 
samlede fællesskabsbudget. 
9.1.2 Specifikke aktioner 
Hvad angår de specifikke målelige mål er det omtrentlige 
antal projekter, som det påtænkes at støtte, anført under 
punkt 7.1 ovenfor. 
Kapitel I - Videregående uddannelse - Erasmus 
Specifikke mål 
Aktion 1: Fremme af den europæiske dimension på universite­
terne 
1. Institutionskontrakter 
Det mest fornyende element i kapitel I er institutions-
kontrakten, som er indgået for første gang for studieåret 
1997-1998 med universiteterne. Den vil resultere i en 
rationalisering af samarbejdsaktiviteterne, betydelige 
stordriftsfordele på områder af fælles interesse (sprog, 
forvaltning, boliger osv.) og en meget større inddragelse 
af undervisningspersonalet og universitetsmyndighederne i 
samarbejdsaktiviteterne. 
Første del af ansøgningerne vedrørende institutions-
kontrakten viser klart, at der ikke alene fortsat er et 
ønske om at fremme de studerendes mobilitet, som hidtil har 
været hjørnestenen i Erasmus-/Socrates-programmerne, men 
også en stor efterspørgsel efter støtte til aktiviteter, 
der skal indføre den europæiske dimension i de studerendes 
læseplaner i almindelighed. Der er navnlig tale om: 
- undervisernes mobilitet: Denne aktion er omkostnings­
effektiv på to planer: Den har en indbygget værdi, idet 
den fremmer forbedringen af studieplanerne i forbindelse 
med den videregående uddannelse og af undervisnings­
metoderne, og den er et vigtigt middel til at give en 
europæisk dimension til studierne for de studerende, der 
ikke direkte kan udnytte mobiliteten; 
- fælles udarbejdelse af læseplaner: Dette støtteelement er 
et godt middel til at styrke undervisningens innovative 
potentiale og kvalitet og samtidig tilføre alle de 
studerendes studier en europæisk dimension. Disse 
aktiviteter kan bestå i at udvikle kurser med specifikt 
europæisk indhold (f.eks. om fællesskabsret) henvendt til 
alle studerende. Ud over det læseplanssamarbejde, der 
17/54 
allerede blev støttet i forbindelse med det tidligere 
Erasmus-program, er der i Socrates-programmets Erasmus-
del fastsat tre nye foranstaltninger med henblik på 
udarbejdelse af læseplaner, nemlig "magisterkurser", der 
opfylder et behov i visse sektorer, som mangler denne 
form for menneskelige ressourcer; europæiske moduler og 
integrerede kurser omfattende en specifik uddannelse 
ledsaget af en sproguddannelse; 
- intensive programmer: Disse programmer giver studerende 
og undervisere fra flere lande en værdifuld mulighed for 
at mødes og udveksle erfaringer, viden og idéer inden for 
rammerne af et koncentreret kursus. Mange af programmerne 
fører til udvikling af fælles undervisningsmateriale og 
fælles forskningsprojekter med deltagelse af undervisere 
og studerende. 
Universiteterne anerkender i stadig højere grad værdien af 
disse foranstaltninger, og efterspørgslen i 1997 er mere 
end dobbelt så stor som i 1996. 
Men de studerendes mobilitet er stadig et afgørende element 
i institutionskontrakterne. Fællesskabet yder to former for 
støtte : 
- støtte til fremme af kontakten mellem universiteterne for 
at skabe en optimal organisatorisk ramme for mobilitetens 
udfoldelse. Der er tale om f.eks. akademisk anerkendelse, 
modtagelse af de studerende, sproglig forberedelse, hen­
syntagen til de specifikke behov hos handicappede stude­
rende, der deltager i mobilitetsordningen osv. I forbin­
delse med institutionskontrakten skal hvert universitet 
indføre mekanismer, der kan lette styringen af den tvær­
nationale strøm af studerende, og udpege de ansvarlige 
centrale tjenester og de personer, der tager sig af disse 
opgaver i fakulteterne og afdelingerne. På denne måde vil 
man kunne sikre en omkostningseffektiv anvendelse af 
fællesskabsstøtten. Ansøgningerne fra universiteterne for 
studieåret 1997/8 viser, at universiteterne er blevet 
tilskyndet af institutionskontrakten til at etablere de 
hertil fornødne strukturer; 
- det europæiske meritoverføringssystem (European Credit 
Transfer System-ECTS): Dette system, der blev indført som 
pilotforsøg i perioden 1989/90-1994/95, udgør en effektiv 
ramme, inden for hvilken de mobile studerende kan opnå 
merit-points, der uden videre kan overføres mellem de 
forskellige europæiske universiteter. En evaluering af 
pilotfasen har vist systemets evne til at lette ud­
vekslingerne mellem studerende og øge udvekslingernes 
18/54 
kvalitet. Systemet har gjort kurserne væsentligt mere 
gennemsigtige, hvilket er nødvendigt med henblik på den 
akademiske anerkendelse og for det akademiske samarbejde 
i almindelighed. I 1995/96 blev pilotfasen udvidet til at 
omfatte næsten 1.000 afdelinger eller fakulteter fordelt 
på ca. 230 institutioner. Det står klart, at når ECTS-
systemet er tilgængeligt for alle institutioner i Europa 
efter iværksættelsen af bestemmelserne om institutions­
kontrakten, vil endnu flere institutioner være omfattet. 
Ca. to tredjedele af samtlige de universiteter, der søger 
om institutionskontrakter, har ansøgt om støtte til at 
indføre ECTS-systemet i mindst én afdeling eller ét 
fakultet. Dette repræsenterer en firdobling i forhold til 
antallet af institutioner, der for tiden anvender 
systemet. 
2. Tematiske net 
De tematiske net udgør den anden stor nyskabelse i 
Socrates-programmets kapitel om videregående uddannelse. På 
grundlag af erfaringerne med de interuniversitære samar­
bejdsprogrammer (ICP) støtter Fællesskabet projekter, der 
omfatter universiteter, der er indbyrdes forbundet ved 
hjælp af tematiske net. Formålet er at fremme samarbejdet 
og kontakterne mellem fakulteterne og muliggøre over­
vejelser- om uddannelsernes fremtid fag for fag. Univer­
sitetsledelse er ligeledes et emne, der berøres. Disse net 
udgør således et forum for samarbejde, der er særlig egnet 
til at fremme synergien mellem læseplanerne og gennemføre 
analyser af fremtidige behov. Nettene vil således kunne 
give impulser og retningslinjer for universiteternes 
bestræbelser på at tilbyde en kvalitetsbetonet uddannelse, 
som tager hensyn til den igangværende socioøkonomiske 
udvikling. Nettene vil således fremme effektiviteten og 
føre til besparelser i forbindelse med de investeringer, 
hver enkelt institution foretager for at tilpasse og 
forbedre den . tilbudte undervisning. Fællesskabsstøtten er 
modtaget med stor velvilje af universiteterne, idet der er 
fremkommet næsten 500 tilkendegivelser om interesse for at 
etablere net. De 28 net, der er valgt, omfatter i gennem­
snit 70 universiteter. Ca. 85 foreninger og akademiske sam­
fund er ligeledes impliceret. Fællesskabsstøtten repræsen­
terede kun 15% af de samlede omkostninger ved de påtænkte 
netværksprojekter, men den har givet stødet til et væsent­
ligt forøget akademisk samarbejde i Fællesskabet. Der er 
således klart tale om en omkostningseffektiv aktion. 
19/54 
Aktion 2 : Tilskyndelse til mobilitet blandt de studerende 
og finansiering af mobilitetsstipendierne 
Fællesskabet arbejder inden for rammerne af Socrates videre 
med udviklingen af det stipendiesystem, der blev indført 
ved Erasmus, og som hidtil har gjort det muligt for over en 
halv million studerende at læse i udlandet. Der tages 
hensyn til de særlige behov hos økonomisk dårligt stillede 
studerende eller handicappede studerende. Samtidig vil 
Fællesskabet fortsætte og styrke et af de mest 
bemærkelsesværdige aspekter ved denne aktion, nemlig dens 
evne til at tilskynde studerende til at besøge lande, som 
bl.a. på grund af deres officielle sprog ikke ellers kunne 
have nydt godt af tilstedeværelsen på deres universiteter 
af unge fra andre medlemsstater. I øvrigt må det 
understreges, at de omkostninger, Fællesskabet påtager sig 
for at genetablere ligevægten i strømmen af studerende og 
fremme mobiliteten i almindelighed, reelt er meget 
beskedne. Fællesskabet dækker kun en forsvindende del af de 
samlede mobilitetsomkostninger. Fællesskabets initiativ har 
dog ført til samfinansiering fra offentlige og undertiden 
private instansers side, hvilket viser, at medlemsstaterne 
er blevet bevidste om nødvendigheden og værdien af mobi­
litet i den videregående uddannelse. 
Erasmus-programmets væsentlige kvantitative og kvalitative 
indflydelse på det europæiske samarbejde er genstand for en 
grundig og uafbrudt evaluering. For universiteternes ved­
kommende omfatter fordelene højere undervisningsstandarder, 
fordi viden og erfaring samles i en fælles pulje, bedre 
sprogundervisning, mere effektiv formidling af oplysninger, 
forbedring af den akademiske anerkendelse og bedre interne 
administrationsprocedurer, bl.a. for så vidt angår styringen 
af det internationale samarbejde på institutions-, univer­
sitets- og afdelingsplan. Det nye eller intensiverede sam­
arbejde på forskningsområdet har også vist sig at være 
resultat af en række tætte kontakter mellem det akademiske 
personale, som Erasmus støtter. De fleste af de studerende, 
der deltager i Erasmus, føler, at deres akademiske erfaringer 
er blevet beriget af hyppige kontakter med underviserne på 
værtsuniversiteterne. Undersøgelser vedrørende tidligere 
deltagere viser, at kandidaterne takket være Erasmus-erfarin­
gerne lettere får arbejde og hyppigere ender i stillinger, 
der kræver international viden og erfaring. 
Målgruppe 
Målgruppen for Erasmus er de 5.600 højere læreanstalter, de 
600.000 universitetslærere og de 11 millioner studerende i 
20/54 
medlemsstaterne. Erasmus-kapitlet er åbent for alle studie­
områder og alle former for højere læreanstalter. Der vil 
dog blive lagt særlig vægt på at støtte højere lære­
anstalter, der ikke har status som universiteter, og som 
ikke råder over de samme infrastrukturer som universi­
teterne, samt visse studieområder, der kræver en særlig 
tilskyndelse, som f.eks. sprog og uddannelse af undervis-
ningspersonale. 
Budget 
Budgettet for aktion 1 (29,4 mio. ECU i 1998) udgør 29% af 
det samlede budget for kapitel I. Størstedelen af budgettet 
vedrører de under a) ovenfor nævnte aktiviteter, som danner 
grundlag for udviklingen af samarbejdsaktiviteterne. 
I de seneste år er Fællesskabets finansielle bidrag til 
universiteterne til disse aktiviteter faldet væsentligt, 
hvorefter der er opnået en god omkostningseffektivitet. Det 
fastsatte budget tager især sigte på at opretholde en 
begrænset støtte til samtlige højere læreanstalter, der 
tilbyder kvalitetsbetonede aktiviteter med en europæisk 
dimension. Denne støtte har nemlig, selv om den kun tegner 
sig for en meget lille del af de samlede omkostninger, vist 
sig afgørende for, at læreanstalterne kan skaffe midler fra 
andre offentlige og private kilder. 
De aktiviteter, der tager sigte på at indføre den 
europæiske dimension i studierne for alle studerende, vil 
blive prioriteret. Disse foranstaltningers strategiske 
betydning må endnu en gang understreges. De gør det muligt 
for de studerende, der ikke tager på studieophold i 
udlandet - dvs. langt de fleste af de studerende - at opnå 
en intellektuel og social "kvalifikation" af europæisk til­
snit, som giver dem mulighed for at udvikle sig inden for 
Fællesskabets nye rammer, nyde godt af den, gøre deres egen 
medlemsstat mere åben og tilføre den kvalifikationer, der 
er i pagt med de nuværende socioøkonomiske behov. Disse 
aktiviteter har en dokumenteret virkning, der gør det rime­
ligt at forvente en overordentlig gunstig omkostningseffek­
tivitet . 
1998 vil være det første hele år for de tematiske net, idet 
der endnu skal ydes støtte til de net, der blev støttet for 
første gang i 1996 og 1997, ud over støtten til årets net. 
Deres andel af det samlede budget for kapitel I er ca. 
2,4%. 
Aktion 2 tegner sig for den største del af budgettet for 
kapitel I (71%) og for 39% af det samlede budget for pro­
grammet. Merværdien hidrørende fra Fællesskabets aktion 
21/54 
vedrørende studerendes mobilitet anerkendes af de nationale 
instanser, universiteterne, de unge og deres familier. Når 
man betænker det store antal studerende, der nyder godt af 
denne mobilitet, den rolle som drivkraft for samarbejdet, 
denne fysiske mobilitet har spillet, og Erasmus-programmets 
betydning som bevis for og manifestation af nærheden mellem 
Det Europæiske Fællesskab og borgerne under regeringskonfe­
rencen, synes forholdet mellem omkostninger og effektivitet 
endnu en gang at være overordentlig positivt. Derfor har de 
studerendes mobilitet fortsat høj prioritet i Socrates-
programmet. 
Kapitel II - Skoleuddannelse - Comenius 
Kapitel II udgør en virkelig nyskabelse i forbindelse med 
Fællesskabets indsats på uddannelsesområdet. Det er det 
første instrument til fremme af det europæiske samarbejde 
på fællesskabsplan omfattende institutioner på alle trin -
førskole-, primær- og sekundærtrinnet. Det er en stor 
udfordring at gøre denne del af programmet til en succes. 
Dette skyldes dels målgruppens størrelse. De lande, der i 
dag deltager i Socrates, har ca. 307.000 skoler, 4 
millioner lærere og ca. 70 millioner elever i skole- og 
førskolealderen. Formidlingen af oplysninger til alle, der 
potentielt er interesseret, er således et stort arbejde. 
Endvidere kan skolesektoren ikke hente støtte i den samme 
tradition for internationalt samarbejde, som de videre­
gående uddannelser. Hertil kommer, at skolerne generelt har 
mindre mulighed for selvforvaltning end de højere lære­
anstalter. 
Specifikke mål 
Aktion 1: Partnerskaber mellem skoler 
Ved at samle flere skoler fra mindst tre medlemsstater 
udgør partnerskaberne en samarbejdsramme med stor pædago­
gisk værdi, eftersom de opbygges på grundlag af skole­
projekter (europæiske uddannelsesprojekter), der er ved­
taget af hele skolen. De medfører en pædagogisk aktivitet 
og gør det muligt for elever og lærere at opnå skoleresul-
tater på det sociale og personlige plan, der har varig 
virkning. Dette er ikke alene konstateret i forbindelse med 
pilotaktionen før iværksættelsen af denne foranstaltning 
under Socrates, men også bekræftet af erfaringerne fra de 
første to år af Socrates-programmet. 
Det europæiske uddannelsesprojekts iboende pædagogiske 
værdi, som danner grundstammen i partnerskaberne, og den 
prioritet, der gives projekter, som omfatter effektive 
mekanismer til formidling af erfaringerne, sikrer en for-
22/54 
stærkende virkning og positive afledte indvirkninger på 
skolens socioøkonomiske miljø og på andre skoler i de 
pågældende områder. 
Denne aktion forventes gennem partnerskaberne at berøre 
mindst 10.000 skoler inden udgangen af de første fem år 
efter Socrates-programmets iværksættelse, mange tusinde 
lærere og flere hundrede tusinde elever med enhedsomkost­
ninger pr. skole i en beskeden størrelsesorden (2.000 ECU 
for en deltagende skole og 3.000 ECU for en koordinerende 
skole) . Det må dog som nævnt ovenfor forhindres, at dette 
beløb pr. enhed kommer under dette niveau, som betragtes 
som det minimum, der er nødvendigt for at motivere sko­
lerne. De aktiviteter, der berettiger til modtagelse af 
fællesskabsstøtte, går især ud på at muliggøre samarbejdet 
uden at ty til fysisk mobilitet, undtagen i forbindelse med 
udvekslinger og studieophold for lærerne og studiebesøg 
foretaget af skolelederne. Der kan således forventes en høj 
og varig effekt med minimale omkostninger; en meningsmåling 
foretaget blandt skoledirektørerne viser, at de næsten alle 
erklærer sig potentielt villige til at deltage i partner­
skaber. 
Allerede på dette tidlige stadium er det klart, at de 
multilaterale skolepartnerskaber indfrier løfterne fra den 
tidligere pilotaktion. Erfaringerne fra de første to år med 
Socrates har vist, at partnerskaberne udgør en effektiv 
ramme for udviklingen af en bred vifte af samarbejdsaktivi­
teter og -initiativer mellem skolerne og for indførelsen 
eller styrkelsen af den europæiske dimension i klasserne. 
Partnerskaberne har også muligheder som kilde til nyska­
belser og professionel udvikling af lærerne gennem de 
intense tværnationale kontakter mellem kolleger og frem­
stilling af nyt undervisningsmateriale. De siges også at 
have en positiv virkning på de deltagende elevers generelle 
motivation for at lære. Ved at arbejde med andre elever på 
et fælles projekt, der er en følge af hovedlæseplanen, får 
eleverne et meget bedre indblik i livet og skolegangen i 
andre europæiske lande. Anvendelse af nye informations- og 
kommunikationsteknologier for at opretholde kontakterne med 
partnerskolerne i udlandet gør eleverne fortrolige med 
dette væsentlige aspekt af det moderne samfund. 
Ud over de egentlige projekter bidrager stipendierne til 
læreudvekslinger og til lærernes praktikophold i virksom­
heder og andre organisationer uden for undervisnings­
sektoren til en klarere forbindelse med de lokale virksom­
heder og en mere effektiv forberedelse af eleverne til 
arbejdslivet. Studiebesøgene gør det ikke alene muligt for 
skolelederne at blive fuldt ud orienteret om de partnere, 
23/54 
der er involveret i deres "skole"-projekter, men også at 
foretage en kritisk sammenligning af forvaltnings- og 
ledelsesmetoderne i de forskellige landes skoler. Dette kan 
bidrage væsentligt til en forbedring af kvaliteten af de 
almindelige uddannelsestilbud. 
Aktion 2: Undervisning af børn af vandrende arbejdstagere, 
sigøjnere og andre ikke-bofaste personer samt tværkulturel 
undervisning. 
Betydningen af denne aktion som instrument til fremme af 
den sociale samhørighed i det nuværende samfund, der bliver 
stadig mere multikulturelt, bliver stadig mere åbenlys. 
Dette vil navnlig gælde i 1998 og 1999, idet aktionen vil 
blive rammen om et voksende antal initiativer som følge af 
Det Europæiske År mod Racisme i 1997. 
Der findes nu børn af vandrende arbejdstagere, sigøjnere og 
andre ikke-bofaste personer på et meget stort antal skoler. 
De skal have adgang til en undervisning, som virkelig 
fremmer lige muligheder. 
Endvidere kræver den politiske og sociale situation en 
stærk indsats for at sikre alle en tværkulturel undervis­
ning. De specifikke aktiviteter, der er omfattet af denne 
aktion 2, kan betragtes som et laboratorium og en kilde til 
fornyelse til gavn for alle unge. 
De behandlede emners relevans fremgår tydeligt af erfarin­
gerne fra 1995 og 1996: 
- indførelse af indvandrersprog som fremmedsprog for samt­
lige elever; 
- bevidstgørelse om den indflydelse, det formelle ordfor­
råd, der anvendes i klasserne (undervisningssproget), har 
på de resultater, der opnås af elever fra ugunstigt 
stillede miljøer; 
- anvendelse af nye teknologier og navnlig af åben under­
visning og fjernundervisning over for sigøjnere og ikke-
bofaste personer; 
- indførelse af tværkulturelle holdninger i den almindelige 
undervisning for at fremme forståelsen af de forskellige 
kulturer, religioner og sprog; 
- skabelse af forudsætningerne for udøvelsen af et aktivt 
europæisk borgerskab på grundlag af gensidig respekt og 
24/54 
menneskerettigheder for alle, uafhængig af kultur, race 
og tro; 
- renovering af skoler og bysaneringsprojekter, der koncen­
trerer sig om de specifikke behov, der opstår for skoler 
i de vanskelige storbykvarterer; dette kræver holdnings­
bearbejdelse og integreret samarbejde mellem skoler, 
lokale myndigheder, elever, forældre og lokale sammen­
slutninger. 
De alvorlige integrationsmæssige, undervisningsmæssige og 
sociale problemer, der opstår for indvandrerbørn (9% af de 
skolesøgende børn i Europa), navnlig i de vanskelige stor­
bykvarterer, de genopdukkende fremmedfjendske og voldsomme 
holdninger og tilstrømningen af ikke-bofaste personer og 
sigøjnere fra Østeuropa (én million unge i skolealderen) 
gør denne problematik meget aktuel. Mere effektive aktioner 
sikres ved udvekslinger af erfaringer og en bedre uddan­
nelse af de pågældende lærere. Udvidelsen af disse aktioner 
til at omfatte hele undervisningssektoren vil føre til 
betydelige stordriftsfordele og en forbedring af de an­
vendte mekanismer. Aktionernes pædagogiske resultater vil 
også smitte af på andre befolkningsgrupper, der trues af 
udelukkelse. Fællesskabsbidraget er koncentreret om aktivi­
teter, der kan overføres, og som har et stort undervis­
ningsmæssigt potentiale, samt om deres udbredelse. Derfor 
er det i reglerne for deltagelse bestemt, at der i frem­
tiden i hvert deltagerland (mindst tre lande) skal være 
mindst to skoler, der er inddraget i projektet. Der gives 
høj prioritet bl.a. til projekter, der indeholder anvis­
ninger på, hvorledes de skal videreformidles. 
Der er allerede opnået en god balance mellem aktionens for­
skellige målgrupper, idet ca. 4 0% af projekterne vedrører 
forbedring af skoletilbuddene til børn af vandrende 
arbejdstagere, 3 0% tager sigte på at opfylde behovene hos 
sigøjnere og ikke-bofaste personer, og de sidste 30% ved­
rører tværkulturelle spørgsmål om skoleundervisningen i 
almindelighed. 
Aktionen er meget omkostningseffektiv, navnlig i betragt­
ning af kravet om et større antal deltagende skoler. De 
europæiske net, der støttes, viser sig at være et effektivt 
middel til udveksling af idéer og eksempler på god praksis 
og et kommunikationsmiddel, der kan anvendes til belysning 
af tværkulturelle problemer i almindelighed. Endvidere 
resulterer en stor procentdel af de støttede projekter i 
konkrete produkter, der har følger, der rækker langt ud 
over de skoler, der direkte deltager i nettene. Det drejer 
sig f.eks. om manualer og undervisningsmateriale til brug 
25/54 
for børn af vandrende arbejdstagere, sigøjnere og andre 
ikke-bofaste personer, om læringsmoduler til den tvær­
kulturelle undervisning og om etablering af databaser, der 
kan lette samarbejdet mellem de forskellige landes institu­
tioner. Der findes bl.a. en database indeholdende ca. 5.000 
referencer til organisationer og institutioner, der er 
aktive på dette område, og en database for alt undervis­
ningsmateriale til brug for den tværkulturelle undervisning 
i Europa. Et andet forhold, der vil øge omkostningseffek­
tiviteten, er, at projekterne omfatter åben undervisning og 
fjernundervisning, som er midler, der giver større mulighed 
for at nå ikke-bofaste personer og sikre dem adgang til en 
undervisning af højere kvalitet. 
Aktion 3: Ajourføring af undervisningspersonalets kvalifi­
kationer 
Det ligger i denne aktions karakter, at den har store 
muligheder for at virke forstærkende. Dels henvender den 
sig først og fremmest til de personer, der har ansvaret 
for, at undervisningspersonalets kvalifikationer ajour­
føres, dels omfatter den alle, der beskæftiger sig med 
uddannelse, og som på afgørende måde bidrager til uddan­
nelsens kvalitet. Herved bidrager den til, at uddannelsen 
betragtes som et hele, idet vejledning og psykopædagogisk 
hjælp integreres. Resultatet er således øget effektivitet 
med et beskedent bidrag. 
Aktionen tager især sigte på at tilføre ajourføringen af 
kvalifikationer en europæisk dimension, at overføre posi­
tive erfaringer og skabe undervisningsmateriale. Dette 
skulle give stordriftsfordele gennem udvidelsen af den 
vifte af redskaber, der stilles til rådighed for efter­
uddannelsen af dette personale. Et væsentligt aspekt er 
efteruddannelsen af undervisere, som beskæftiger sig med 
dårligt stillede personer, samt forbedringen af indsatsen 
for at forhindre nederlag i skolen - en vigtig faktor i 
forbindelse med den strategiske investering af EF-støtten, 
eftersom den skal bidrage til at undgå de meget større 
menneskelige og finansielle omkostninger i forbindelse med 
en høj frafaldsprocent i medlemsstaternes uddannelses­
systemer. 
Deltagelse af flere efteruddannelsesinstitutioner fra for­
skellige lande i forberedelsen og tilrettelæggelsen af kur­
serne og den efterfølgende deltagelse af undervisere fra 
flere lande i kurserne giver aktionen en påviselig merværdi 
i forhold til de efteruddannelsesaktiviteter, der alene ud­
vikles og tilbydes på nationalt plan. 
26/54 
Retningslinjerne for aktionen (fælles projekter og udar­
bejdelse af undervisningsmateriale) vil fremme udbredelsen 
af de mest lovende dele af medlemsstaternes efteruddan-
nelsesordninger, uden at det går ud over disses mangfol­
dighed. 
De projekter, der støttes som led i denne aktion, er meget 
omkostningseffektive. Hvert projekt fører til planlægning 
af et efteruddannelseskursus, der kan gennemføres inden for 
en bestemt frist, nemlig skoleåret efter det skoleår, i 
hvilket støtten blev tildelt. Hvert projekt afføder i denne 
periode 1,5 kurser, men i virkeligheden er tallet meget 
højere, idet en væsentlig del af kurserne vil blive afholdt 
flere gange. En anden effektivitetsfremmende faktor er 
forbindelsen mellem de kurser, som denne aktion resulterer 
i, og tildelingen af stipendier til deltagerne i kurserne. 
Samtidig er det forhold, at stipendierne i henhold til 
aktionens afsnit 3.2 er forbeholdt deltagerne i kurserne i 
henhold til afsnit 3.1, en vigtig garanti for, at kvali­
teten er god, og at stipendiemidlerne anvendes optimalt. 
Der er i 47 tilfælde ydet støtte til projekter fra 1995, 
hvilket har resulteret i 81 europæiske kurser, som giver 
fra 2.200 til 2.500 undervisere mulighed for efteruddan­
nelse. Aktionens omfang vil vokse væsentligt i de kommende 
år. 
Det skal også bemærkes, at der lægges særlig vægt på, at de 
kompetente myndigheder i de deltagende lande anerkender den 
efteruddannelse, der finder sted som led i aktionen. Så­
ledes vil de støttede aktiviteter være tilbøjelige til at 
blive bedre integreret i undervisningssystemerne, hvilket 
sikrer, at fællesskabsinvesteringen får virkninger på læn­
gere sigt. Generelt er denne aktion en af de Socrates-
aktioner, som har til formål at virke forstærkende. I denne 
forbindelse udgør lærerne og de øvrige medlemmer af 
undervisningspersonalet en ideel målgruppe. 
Målgruppe 
Comenius henvender sig til skoler på alle undervisningstrin 
(ca. 307.000 i Fællesskabet), elever, herunder børn af 
vandrende arbejdstagere og sigøjnere (der er ca. 7 0 
millioner elever på sekundær-, primær- og førskoletrinnet) 
og undervisningspersonale (> 4 millioner i Fællesskabet). 
Den fremgangsmåde, der anbefales i forbindelse med aktio­
nerne i denne del af programmet, går ud på at øge antallet 
af indirekte modtagere. De direkte modtagere kan kun blive 
en lille procentdel af denne meget store målgruppe. Derfor 
koncentrerer de fastsatte foranstaltninger sig om fire 
elementer: 
27/54 
- etablering af partnerskaber og net; 
- udbredelse af de opnåede resultater; 
- efteruddannelse af lærere og undervisningspersonale i 
almindelighed med henblik på at øge den forstærkende 
virkning; 
- tilrettelæggelse af kurser og udarbejdelse af undervis­
ningsmateriale, der kan anvendes i lang tid. 
Da målgruppen for denne aktion er så stor, er individuel 
mobilitet ikke i sig selv hovedmålet. Men en vis mobilitet 
er nødvendig for at støtte oprettelsen, vedligeholdelsen og 
den senere udvikling af nettene, for at teste modulernes, 
kursernes og undervisningsmaterialets levedygtighed og sam­
menligne de modeller, der anvendes i de forskellige del­
tagerlande . 
Da efteruddannelsesinstitutionerne er en mere begrænset 
målgruppe end skolerne, er det hensigten på længere sigt at 
nå frem til dem alle, direkte eller indirekte, gennem de 
støttede aktiviteter. 
Budget 
De bevillinger, der skønnes nødvendige til disse tre aktio­
ner, anvendes under hensyntagen til ovennævnte fremgangs­
måde og følgende forhold: 
- af Comenius-budgettet tildeles aktion 1, som har den 
største målgruppe. Men på grund af det begrænsede budget 
må det forudses, at kun en lille procentdel (3%) af de 
skoler, som i princippet ønsker at deltage i et partner­
skab, kan modtage støtte - også selv om støtten holdes på 
et meget lavt niveau. Der kræves en større forøgelse, 
hvis aktionen skal have nogen reel mening fra et 
kvantitativt synspunkt og nå ud til 10% af Fællesskabets 
skoler; 
- budgettet for aktion 2 andrager 15% af Comenius-budget-
tet. Dette anses for et absolut minimum i betragtning af, 
at de sociale problemer, som aktionen er rettet mod, 
vokser i omfang; 
- budgettet for aktion 3 falder i to dele: del 3.1 vedrører 
udvikling af projekter, der fører til oprettelse af 
efteruddannelseskurser; del 3.2 vedrører ydelse af 
stipendier til deltagerne i de således udviklede kurser. 
Budgettet for aktionen, som udgør 13% af hele Comenius-
28/54 
budgettet, vil blive fordelt i forholdet 58:42 mellem 
disse to bestanddele. 
Kapitel III - Tværgående aktioner 
Dette kapitel indeholder de tværgående aktioner, som gælder 
for alle uddannelsesniveauer, og som supplerer dem, der 
blev præsenteret i de to foregående kapitler. 
Aktion 1: Fremme af sprogkundskaberne i Fællesskabet 
(Lingua) 
Specifikke mål 
Denne aktion omfatter en række sammenhængende aktiviteter, 
der tager sigte på at fremme kendskabet til Fællesskabets 
sprog på uddannelsesområdet (se andet mål, afsnit 4.1 
ovenfor). Den viderefører og forstærker aktionerne under 
Lingua-programmet (1990-1994) med sigte på uddannelses­
sektoren. Mere specifikt har aktionen følgende mål: 
- at fremme det tværnationale samarbejde for at forbedre 
kvaliteten af undervisningspersonalets grund- og efter­
uddannelse gennem udarbejdelse af fælles uddannelses­
projekter for sproglærere; 
- at fremme nuværende og fremtidige sproglæreres mobilitet, 
for at de kan få direkte kontakt med sproget og livs­
førelsen i en anden medlemsstat i Fællesskabet; 
- at fremme samarbejdet om udvikling af nyskabende under­
visningsmateriale og -metoder, især for de officielle 
sprog i Unionen, der er mindst udbredt, og som der derfor 
kun undervises i i mindre målestok; 
- at stimulere unges motivation for at lære og kommunikere 
på et andet sprog, navnlig unge, som gennemgår en teknisk 
og faglig uddannelse, der kun omfatter lidt sprogunder­
visning. 
Hvad angår de forskellige delaktioners omkostningseffekti­
vitet bemærkes følgende: 
-i de europæiske samarbejdsprogrammer med henblik på 
uddannelse af sproglærere, som støttes i henhold til 
aktionens punkt 2a), er næsten samtlige Linguas målsprog 
repræsenteret. De projekter, der hidtil er blevet støttet 
under Socrates, er kendetegnet ved en voksende spredning 
af de emner og områder, der tages op. Der lægges vægt på 
nøgleområderne i forbindelse med innovation, f.eks. 
tidlig fremmedsprogsundervisning, anvendelse af multi-
29/54 
media og andre nye teknologier og den rolle åben under­
visning og fjernundervisning spiller i forbindelse med 
uddannelse af sproglærere. Som de tidligere evalueringer 
har vist, har de europæiske samarbejdsprogrammer væsent­
lig indflydelse på kvaliteten af den undervisning af 
sproglærere, der bl.a. finder sted i de deltagende 
institutioner. Gennem disse institutioners aktiviteter er 
de udviklede moduler, materialer og læseplaner vigtige 
nyskabende faktorer, som bidrager ikke alene til forbed­
ring af undervisernes sprogkundskaber og deres selvtil­
lid, når det drejer sig om at anvende målsproget, men 
også til at øge deres forståelse af sprogets kulturelle 
baggrund og forbedre deres tekniske kvalifikationer og 
metoder. De net af institutioner, der etableres i forbin­
delse med programmerne, giver gode formidlingsmuligheder, 
hvis potentiale i fremtiden vil blive udnyttet systema­
tisk; 
stipendierne, som skal gøre det muligt for sproglærere at 
efteruddanne sig i en anden medlemsstat (punkt 2b) i 
aktionen), når ud til bredere kredse inden for rammerne 
af Socrates, idet de også ydes til undervisere, der 
ønsker at undervise i andre fag på et fremmedsprog. Denne 
støtte har flere følgevirkninger: den øger sproglærernes 
tværnationale mobilitet, forbedrer kvaliteten af sprog­
undervisningen, styrker den kulturelle og europæiske 
dimension i klasserne, bidrager til at øge undervisernes 
faglige motivation i almindelighed og skaber en voksende 
reserve af personer, der har potentiale til at gennemføre 
andre former for samarbejde inden for rammerne af 
Socrates, såvel under Lingua-programmet som på skolesam-
arbejdsområdet (Comenius) . Der er således tale om en 
foranstaltning, der indebærer begrænsede enhedsomkost­
ninger, men har stor effekt. Dens effektivitet vil blive 
øget gennem en nærmere tilknytning til ovennævnte euro­
pæiske samarbejdsprogrammer; 
første fase af pilotaktionen for undervisningsassistenter 
(punkt 2c) i aktionen) har afdækket flere forhold, der 
har direkte betydning for foranstaltningens omkostnings­
effektivitet. Foranstaltningen har betydning, fordi den 
indebærer en udvidelse af begrebet "undervisningsassi­
stent i sprog" og en forøgelse af antallet af velegnede 
stillinger i Europa. Linguaprogrammets foranstaltninger 
for undervisningsassistenter er nyskabende, idet de kun 
omfatter fremtidige sproglærere. Endvidere lægges vægten 
på undervisningsmetoder og ikke kun på en forbedring af 
sprogkundskaberne. Endelig prioriteres de sprog, der har 
mindst udbredelse i Den Europæiske Union, højest. 
Aktionen bidrager til forøgelse af kvaliteten og mang-
30/54 
foldigheden i sprogundervisningen, navnlig ved at udvide 
de fremtidige læreres kendskab til det sprog, de skal 
undervise i, og det pågældende lands kultur, ved at 
hjælpe nye sproglærere med at føje et nyt sprog til deres 
repertoire, ved at udvide det udvalg af europæiske sprog, 
der undervises i på skolerne, og ved at tilskynde flere 
elever - og lærere og forældre - til at lære et nyt euro­
pæisk sprog. Det bemærkes, at der før denne aktions 
iværksættelse kun var tre af de deltagende lande, der 
havde programmer for ophold som undervisningsassistenter, 
og de omfattede kun de mest almindelige sprog; 
- samarbejdsprojekterne med henblik på udvikling af værk­
tøjer, der kan anvendes i sprogundervisningen og -lærin­
gen (læseplaner, materiale, evaluerings- og bedømmelses-
instrumenter osv.), som støttes i henhold til punkt 2 d) 
i Lingua, har vist sig at være et middel til stimulering 
af innovationen, navnlig inden for produktion af under­
visningsmateriale. De produkter, der udvikles i denne 
forbindelse, indebærer bl.a. anvendelse af informations-
og telematikteknologierne, navnlig af CD-ROM og Internet, 
som hjælpemidler i forbindelse med undervisning og 
læring; sprogindlæringens kulturelle dimension; tidlig 
fremmedsprogsindlæring, vurdering af sprogkundskaber; 
udvikling af værktøjer, der giver unge, som undervis­
ningsmæssigt er vanskeligt stillet, bedre mulighed for at 
deltage i mobilitetsprogrammerne og drage fordel af dem; 
- de fælles uddannelsesprojekter, der støttes i henhold til 
punkt 2 e) i aktionen, yder et reelt bidrag til unges 
motivation og sprogkundskaber, navnlig unge, der ikke i 
almindelighed har mulighed for at lære sprog. Ca. 56% af 
deltagerne følger en erhvervsmæssig eller teknisk uddan­
nelse. Prioriteringen af de sprog, som er mindst udbredt, 
og som der sjældent undervises i, er ved at slå igennem. 
Projekterne dækker mange forskellige emner; hvert projekt 
skaber praktiske og konkrete resultater, som f.eks. 
udstillinger, publikationer, tekniske ordlister, tospro­
gede multimedieprogrammer osv. 
Målgruppe 
Målgruppen kan inddeles i fire dele: 
- personer i alle aldersgrupper, der ønsker at lære et 
eller flere sprog og/eller at få vurderet deres sprog­
kundskaber; 
- nuværende og fremtidige lærere i fremmedsprog i Fælles­
skabet; skønsmæssigt er der over 300.000 af dem; 
31/54 
- institutioner, der tilbyder lærerne grund- og efteruddan­
nelse, og de instanser, der beskæftiger sig med udvikling 
af undervisningsmateriale; 
- unge i skolesektoren, navnlig inden for de tekniske og 
erhvervsmæssige uddannelser. 
Budget 
Det budget, der skønnes nødvendigt for at gennemføre disse 
aktioner, skal bedømmes på grundlag af følgende betragt­
ninger: 
- optagelsen af de institutioner, der beskæftiger sig med 
sproglærernes grunduddannelse, og ikke kun efteruddan-
nelsesinstitutionerne, i målgruppen for aktion 1, punkt 2 
a), kræver en forøgelse af bevillingerne; 
- erfaringerne synes at vise, at det er nødvendigt at øge 
antallet af sproglærere, der kan modtage støtte til 
intensive sprogkurser med praktikophold i henhold til 
aktion 1, punkt 2b), i forhold til 1997. Disse studie­
opholds indflydelse på lærernes undervisning og de 
skoler, hvor de underviser, taler for en styrkelse af 
denne foranstaltning til støtte for mobiliteten; 
- da evalueringen af pilotprojektet "Lingua-assistent" har 
været yderst positiv, må der sikres finansiering af et 
mindsteantal stipendier inden for rammerne af aktion 1, 
punkt 2 c); 
- den øgede efterspørgsel efter de nye medlemsstaters 
tiltrædelse bliver efterhånden mærkbar, bl.a. fordi det 
er de mindst udbredte sprog, der skal prioriteres højest; 
- for at overholde princippet om lige muligheder for de 
målgrupper, der er dårligt stillet med hensyn til sprog­
undervisning, navnlig personer, der følger en teknisk 
eller erhvervsmæssig uddannelse, må det sikres, at 
støtten til fællesprojekter i henhold til aktion 1, punkt 
2 e), ikke begrænses yderligere. 
I betragtning af ovenstående og under hensyntagen til 
erfaringerne fra de to første år af programmet vil de 
disponible midler blive fordelt med ca. H%/27%/l0%/l2% og 
4 0% på de fem foranstaltninger, der udgør aktionen. 
32/54 
Aktion 2: Fremme af åben undervisning og fjernundervisning 
Specifikke mål 
Åben undervisning og fjernundervisning er et velegnet 
redskab til at udvide tilbuddet om uddannelse til alle, 
herunder bl.a. personer, der ikke kan deltage i undervis­
ning, hvor der kræves faktisk tilstedeværelse, idet der 
tilføjes en europæisk dimension. 
Åben undervisning og fjernundervisning er en nøglefaktor, 
der gør det muligt for borgerne i Det Europæiske Fællesskab 
at udnytte de uddannelsesmæssige ressourcer, der findes i 
EU, og spiller en afgørende rolle i den strategi, der går 
ud på at forbedre uddannelsesniveauet og gøre uddannelse 
mere tilgængelig på alle niveauer og hele livet igennem. 
Denne aktion benytter sig ikke alene af åben undervisning 
og fjernundervisning som middel til at støtte og forstærke 
virkningerne af Erasmus, Comenius og Lingua, men tager 
tillige sigte på at fremme og udvikle åben undervisning og 
fjernundervisning i sig selv ved at etablere tværnationale 
partnerskaber mellem de instanser, der beskæftiger sig med 
fjernundervisning eller med anvendelsen af de nye infor­
mations- og kommunikationsteknologier. 
Som bekræftet i rapporten fra Task Force om under­
visningssoftware og multimedia muliggør fællesskabsaktionen 
en bedre udveksling af oplysninger og erfaringer mellem de 
brugere, producenter og servicevirksomheder, der har 
interesse i åben undervisning og fjernundervisning, ved at 
lette udviklingen af de menneskelige net på dette område. 
Denne aktion stimulerer udvekslingerne om anvendte metoder 
og udviklingen af fælles materiel af høj kvalitet på 
europæisk plan. Aktionen vil på længere sigt betyde 
stordriftsfordele i forbindelse med udviklingen af under­
visningsmateriale . 
Erfaringerne fra de første to år har klart vist, at 
aktionen er ved at fremkalde en væsentlig forøgelse af det 
europæiske samarbejde inden for åben undervisning og fjern­
undervisning. Aktionen er navnlig begyndt at lette sam­
arbejdet mellem en lang række aktører, som ikke tidligere 
har haft tradition for partnerskaber på dette område: 
brugere, leverandører, producenter og formidlere af soft­
ware, forvaltere af undervisningssystemer osv. De hidtil 
støttede net omfatter en bred vifte af organisationer, 
herunder foreninger og andre ikke-statslige organisationer, 
institutioner, der tilbyder åben undervisning og fjern­
undervisning, klassiske universiteter (og i en vis udstræk­
ning skoler og organisationer, der beskæftiger sig med 
33/54 
voksenuddannelse), der er interesseret i at anvende nye 
teknologier i undervisningen og indføre fjernundervisnings­
systemer, og udgivere af undervisningsmateriale, navnlig på 
multimedieområdet. Således bidrager aktionen ligeledes til 
at gøre åben undervisning og fjernundervisning mere synlige 
globalt set i de deltagende lande. 
Endvidere gør aktionen aktørerne bevidste om nødvendigheden 
af at undersøge følgerne - både for underviserne/lærerne og 
for skoleledelserne - af indførelsen af nyskabende metoder, 
der bygger på fjernundervisning. Men selv om informations-
og kommunikationsteknologiens bidrag udgør et centralt 
element i denne proces, lægges der stadig større vægt på de 
pædagogiske aspekter, f.eks. planlægning af kurser og 
underviseres/læreres rolle. De organisatoriske spørgsmål 
vedrørende fælles udvikling / tilpasning af studieplaner og 
undervisningsmaterialer, indførelsen af informations- og 
kommunikationsteknologier i forskellige uddannelsesmæssige 
sammenhænge og udviklingen af særlige støttetjenester og -
miljøer for de unge eller voksne studerende er også cen­
trale elementer i projekterne. Således bidrager aktionen 
til en forbedring af kvaliteten af denne type undervisning 
ved at samle ressourcer og knowhow fra samtlige medlems­
stater. 
Erfaringerne fra 1995 og 1996 har vist, at aktionen op­
fylder behov, som der ikke tages hensyn til i andre fælles­
skabsinitiativer. Men aktionen vil fortsat blive koordi­
neret med de øvrige initiativer, der er tale om. Dette 
kommer mest konkret til udtryk ved den fælles indkaldelse 
af forslag vedrørende flere fællesskabsprogrammer, der blev 
offentliggjort i december 1996. 
Målgruppe 
Den potentielle målgruppe for aktionen er alle borgere, der 
ønsker at forbedre deres uddannelse, herunder især perso­
ner, der ikke kan deltage i en undervisning, der kræver, at 
man er til stede. Herved bidrager aktionen i høj grad til 
gennemførelsen af strategien om livslang uddannelse, som 
alle Fællesskabets medlemsstater prioriterer højt. 
Budget 
Denne nye aktion er et led i fællesskabsstøtten til uddan­
nelse, som er i stadig vækst. Det er vigtigt, at der fast­
sættes et mindstebeløb, der gør det muligt at nå op på et 
vist niveau, en kritisk masse, der kan sikre fællesskabs­
aktionens effektivitet. Efterspørgslen vil fortsat vokse, 
bl.a. som følge af synligheden af den fællesskabsstøtte, 
der bygger på ovennævnte fælles indkaldelse af forslag 
34/54 
vedrørende multimedieprogrammerne (Socrates, Leonardo da 
Vinci, Télématique, Esprit osv.). 
Alt tyder på, at de budgetmæssige begrænsninger vil blive 
en reel hindring for udviklingen af denne aktion fra 1997, 
dels på grund af behovet for at forny finansieringen af de 
flerårige projekter, der blev støttet i 1995 og fortsat i 
1996, dels på grund af den sandsynlige fortsatte stigning i 
ansøgningerne om støtte til nye projekter. Det fastsatte 
budget vil muliggøre en mindre forøgelse af gennemsnits-
tilskuddene, der ligger på et lavt niveau i 1997, og opret­
holdelse af et rimeligt antal projekter. 
Aktion 3 : Fremme af udveksling af informationer og erfa­
ringer 
Specifikke mål 
Aktion 3 omfatter udveksling af informationer og erfaringer 
om spørgsmål af fælles interesse vedrørende uddannelses­
politikken, Eurydice-nettet (informationer om uddannelse), 
besøgsprogrammet for uddannelsespolitiske beslutningstagere 
(Arion), Naric-nettet, der er etableret af de nationale 
informationscentre om akademisk anerkendelse, samt andre 
foranstaltninger, herunder voksenuddannelse og supplerende 
foranstaltninger. 
Disse aktiviteter er specifikke både med hensyn til deres 
rolle i informationskæden og med hensyn til deres mål­
gruppe . 
- Udvekslingen og fremskaffelsen af informationer gennem 
analyser, ekspertudvekslinger og pilotprojekter, der skal 
sikre kvaliteten i uddannelsessektoren, er i første række 
henvendt til beslutningstagerne på uddannelsesområdet. 
Informationsstrømmen fremmer en større hensyntagen til de 
tendenser og uddannelsesspørgsmål, der dukker op i 
Fællesskabet. Det er ligeledes meningen, at den skal give 
beslutningstagerne pålidelige og nøjagtige referencer. 
- Studiebesøgene er på en gang en informationsaktion og en 
aktion, der skal øge bevidstheden om visse emner af 
fælles interesse for medlemsstaterne, og en aktion til 
lettelse af samarbejdet på uddannelsesområdet. De hen­
vender sig til udvalgte specialister inden for bestemte 
emnekredse og har potentielt en forstærkende virkning i 
deres medlemsstat. 
- Voksenuddannelsesaktionerne tager sigte på at øge 
bevidstheden om andre medlemsstater og Det Europæiske 
35/54 
Fællesskab og forbedre kvaliteten af voksenuddannelsen 
ved at skabe samarbejdsnet. 
- De supplerende foranstaltninger vil gøre det muligt at 
bevidstgøre og informere et stort antal personer, dvs. 
alle aktørerne på uddannelsesområdet, gennem de informa­
tionsaktiviteter, der gennemføres af de nationale 
programkontorer. Disse foranstaltninger omfatter tillige 
evalueringen af programmet. 
Alle disse forhold viser, at aktionen er omkostnings­
effektiv. Der er tale om foranstaltninger, der giver 
beslutningstagerne mulighed for at indarbejde erfaringerne 
fra de øvrige medlemsstater i deres egne uddannelsesinitia­
tiver. Beslutningstagerne sættes herved i stand til - for 
en brøkdel af Socrates-budgettet - at træffe egnede foran­
staltninger, der højst sandsynligt vil vise sig at blive en 
succes og en sund investering: 
- analyserne, udvekslingerne af eksperter, pilotprojekterne 
om kvalitet og formidlingsaktiviteterne i henhold til 
aktion 3.1 tager sigte på politiske nøgleaspekter, der 
udpeges i snævert samarbejde med Rådets Uddannelses­
udvalg. Forslagene vurderes på grundlag af tre kriterier: 
politisk relevans, videnskabelig kvalitet og en påviselig 
europæisk dimension, i dette tilfælde defineret som den 
merværdi, der er en følge af, at et spørgsmål behandles 
med henblik på en sammenligning og/eller i en europæisk 
sammenhæng og ikke blot på nationalt, regionalt eller 
lokalt plan. Støtte til et begrænset antal komplette 
analyser foretrækkes frem for støtte til et større antal 
undersøgelser, som dækker et mindre område og/eller er 
mindre dybtgående. Det fremgår hurtigt, at denne aktion 
er egnet til at samle de kvalifikationer, der findes i 
organisationerne, der beskæftiger sig med analyser og 
prognoser om uddannelse, og til at stimulere en struk­
tureret dialog mellem forskere og politiske beslutnings­
tagere. Der lægges særlig vægt på en overvågning af 
projekterne og en behandling af resultaterne, der gør dem 
anvendelige for de politiske beslutningstagere; 
- Eurydice-nettet (aktion 3.2), som består af nationale 
kontorer koordineret af Det Europæiske Kontor, spiller en 
afgørende rolle ved at give myndighederne i de deltagende 
lande og på europæisk plan sammenlignelige og pålidelige 
oplysninger om udvikling af uddannelsessystemer og 
politikker. Nettet er meget omkostningseffektivt, hvilket 
fremgår af de to første støtteår i Socrates-regi. 
Finansieringen vil bl.a. gøre det muligt at udarbejde 
sammenlignende oversigter over specifikke emner af 
36/54 
interesse, kompendier om forskellige aspekter af 
uddannelsessystemerne., en større publikation omfattende 
nøgletal vedrørende uddannelse i Den Europæiske Union, og 
den fortsatte udvikling og ajourføring af EURYBASE-
databasen. Der vil blive lagt særlig vægt på, at nettets 
publikationer og øvrige produkter kommer til at foreligge 
på flere fællesskabssprog. De vil elektronisk blive 
stillet til rådighed for et meget større publikum, bl.a. 
gennem Internet. Disse foranstaltninger vil gøre nettet 
endnu mere omkostningseffektivt; 
de kvalitative resultater af Arion-studiebesøgene (aktion 
3.3) er for længst blevet dokumenteret. Tilbagemeldin­
gerne i form af tusinder af rapporter og fra talrige 
kontaktmøder med de lokale organisatorer, de nationale 
kontorer og deltagerne har vist, at besøgene giver 
eksperterne og de uddannelsespolitiske beslutningstagere 
en enestående lejlighed til at drøfte problemerne med 
deres kolleger på et multilateralt grundlag og således 
omlægge deres arbejde og tilpasse det en mere europæisk 
kontekst. Der etableres varige kontakter og net mellem 
personer, der sidder i nøglepositioner i de deltagende 
landes uddannelsessystemer. I mange tilfælde giver delta­
gelsen i Arion stødet til et nyt samarbejde og nye 
projekter som led i andre Socrates-aktioner og andre EU-
programmer. Der lægges betydelig og stadig større vægt på 
at sikre formidlingen af resultaterne af besøgene. 
Rapporterne om besøgene bliver spredt til stadig flere 
personer, og der organiseres tematiske seminarer for at 
ajourføre de sammenlignende oversigter og yderligere 
konsolidere de pågældende personnet; 
nytteværdien af Nettet af nationale informationscentre 
vedrørende akademisk anerkendelse (Naric), som udgør 
aktion 3.4, er åbenbar. Hver medlemsstat har udpeget et 
nationalt center, som har til opgave at bidrage til 
studerendes, underviseres og forskeres mobilitet ved at 
levere oplysninger og give råd om problemerne med 
anerkendelse af eksamensbeviser. Socrates-bidraget sik­
rer, at Centrene samles i net, således at der opnås meget 
store fordele på europæisk plan til en minimal pris. De 
fleste af Naric-centrene virker ligeledes som informa­
tionskontorer inden for rammerne af det almindelige 
direktiv om faglig anerkendelse af de kvalifikationer, 
der opnås i den videregående uddannelse. Kommissionen vil 
fortsat styre nettet for at sikre et nært samarbejde og 
en optimal udveksling af oplysninger. Der vil blive 
afholdt møder to gange om året, et sammen med 
Europarådets ENIC-net og et med UNESCO's CEPES-center for 
videregående uddannelse. Der vil ligeledes blive ydet 
37/54 
støtte til studiebesøg mellem NARIC-centrene og gennem­
førelse af fællesprojekter, navnlig sammenfattende rap­
porter. De af nettets medlemmer udarbejdede uddannelses­
moduler om bedømmelse af eksamensbeviser o.lign., der 
udstedes i udlandet, vil lette en større udbredelse af de 
opnåede kundskaber og kvalifikationer. Arbejdet med at 
gøre databaser tilgængelige ad elektronisk vej vil fort­
sætte. Alle disse foranstaltninger har til formål at få 
så meget som muligt ud af den ydede støtte; 
- aktion 3.5.A om Voksenuddannelse er en væsentlig ny­
skabelse inden for rammerne af Socrates-programmet. For­
målet er at styrke den europæiske dimension på alle 
områder af voksenuddannelsen - det almene, kulturelle og 
sociale område. Voksenuddannelse er et meget væsentligt 
område i betragtning af det stadig tydeligere behov for 
en slagkraftig politik til fremme af livslang uddannelse. 
Med henblik herpå støtter aktionen en bred udveksling af 
erfaringer og informationer på europæisk plan, navnlig 
gennem projekter, der tager sigte på at udvikle voksen­
uddannelseskurser eller producere undervisningsmateriale, 
der øger forståelsen af medlemsstaternes og Den Euro­
pæiske Unions politiske, økonomiske, sociale, kulturelle 
og historiske aspekter. I denne forbindelse støttes også 
projekter vedrørende europæisk samfundslære og mere 
generelt vedrørende det aktive borgerskab. Aktionen tager 
ligeledes sigte på at stimulere udviklingen af det 
tværnationale samarbejde, etableringen af net og udveks­
lingen af erfaringer og informationer mellem voksenuddan­
nelsesorganisationer, og bidrager således til en forbed­
ring af kvaliteten af voksenuddannelsen i Europa. Ud­
buddet af voksenuddannelser varierer meget - kvalitativt 
og kvantitativt - fra land til land. Dette bevirker, at 
Socrates-programmets voksenuddannelsesaktion får stor 
betydning i forbindelse med den produktive fordeling af 
de erfaringer og kvalifikationer, der udveksles. 
De støttede projekter dækker en lang række mål og 
aktiviteter. De, der tager sigte på at fremme forståelsen 
af og kendskabet til Europa og det aktive borgerskab, 
vedrører i almindelighed udvikling af materialer og/eller 
moduler, som til sin tid vil blive tilgængelige i form af 
trykte udgaver eller udgaver på edb-medier. Emnerne vil 
omfatte kunst, medier, sundhed og bekæmpelse af racisme, 
fremmedhad og social udstødelse. Projekterne, som fremhæver 
forbedringen af voksenuddannelsen gennem europæisk sam­
arbejde, koncentrerer sig om udvikling af nye undervis­
ningsmetoder, nye voksenuddannelsesstrukturer og -program­
mer, udvikling af informationsnet og databaser og udarbej­
delse og offentliggørelse af publikationer (vejledninger, 
38/54 
manualer, tidsskrifter). Mange projekter vedrører en 
forbedring af uddannelsesmulighederne for ældre personer, 
socialt udstødte eller marginaliserede grupper, handicap­
pede, analfabeter og arbejdsløse. Nogle af projekterne ud­
vikles i samarbejde med fagforeningerne. 
Visse af de større problemer, der rejser sig for voksen­
uddannelsen i Europa, tages op i de støttede projekter. Det 
drejer sig bl.a. om metoder, selvstudiestrategier, evalue­
ring af forudgående forsøgsoplæring, kvalitetsstyring af 
voksenuddannelsen, spørgsmål om adgang og motivation, 
væsentlige kvalifikationer hos ugunstigt stillede grupper, 
uddannelse af de undervisere og lærere, der skal undervise 
voksne, akkrediteringssystemer, der egner sig til brug i 
den officielle og uofficielle voksenuddannelse og midler 
til at etablere forbindelse mellem disse systemer. 
Projekterne involverer aktivt en lang række udbydere af 
voksenuddannelsestjenester og alle dele af det officielle 
eller uofficielle, offentlige eller private, erhvervsmæs­
sige eller frivillige, nationale, regionale eller lokale 
voksenuddannelsessystem. Det forhold, at de fleste af 
ansøgerorganisationerne er nationale eller lokale voksen­
uddannelsesorganisationer eller ikke-statslige organisa­
tioner er særlig opmuntrende, idet det tyder på, at denne 
aktion også begynder at virke på græsrodsplan. 
I betragtning af vigtigheden af dette område og den 
betydelige virkning, der opnås med fællesskabsstøtten, er 
disse foranstaltninger, som kun tegner sig for 3% af 
Socrates-budgettet, absolut omkostningseffektive; 
- i henhold til de supplerende foranstaltninger, som udgør 
aktion 3.5.B i Socrates-programmet, ydes der navnlig 
støtte til aktiviteter gennemført af sammenslutninger, 
der har deres virke på uddannelsesområdet, de nationale 
kontorers informationsaktiviteter, overvågning og evalue­
ring af programmet, og forskellige former for sensiti-
vitetsaktioner, herunder konkurrencen "Europa i skolen", 
i samarbejde med Europarådet. I denne forbindelse er 
støtten til aktiviteter gennemført af europæiske sammen­
slutninger, hvoraf mange har været pionerer i det euro­
pæiske uddannelsessamarbejde, særlig betydningsfuld. De 
europæiske sammenslutninger er meget væsentlige partnere 
og kan sikre Socrates' succes. Gennem dem spredes 
informationer, fordeles erfaringer og kvalifikationer, 
spredes informationer, der indgår i planlægningen og 
forberedelsen af projekter, og tilbydes der undervisere 
og skoleledere en uddannelse med en ægte europæisk dimen­
sion. De fordele, der opnås, viser sig således at være 
39/54 
meget store i forhold til den beskedne støtte, der ydes. 
Dette gælder ligeledes de nationale kontorers informa­
tionsaktiviteter - aktiviteter, som er afgørende for, at 
ansatte i uddannelsessektoren holdes orienteret om 
Socrates-programmets muligheder - og de øvrige sensiti-
vitetsaktiviteter. Omkostningerne ved overvågning og 
evaluering af programmet ligger inden for de beløbs­
grænser, Kommissionen fastsatte i sit SEM 2000-oplæg 
("Effective management"). 
Målgruppe 
Denne del af programmet tager bl.a. sigte på uddannelses-
personale og især beslutningstagere og specialister inden 
for uddannelse, alle uddannelsesinstanserne, de nationale 
kontorer og sammenslutningerne på uddannelsesområdet. Det 
drejer sig om elementer, der spiller forskellige roller, 
men som er af stor betydning for uddannelsens kvalitet i 
medlemsstaterne, formidlingen af informationer osv., fordi 
de alle har en forstærkende virkning på det nationale eller 
lokale plan. Også voksne studerende er omfattet. 
Budget 
Disse foranstaltninger tegner sig for 9% af det samlede 
programbudget for 1998. Den del, der anvendes til voksen­
uddannelse, er den største (33% af det samlede budget for 
denne aktion) , og den stiger stadig på grund af denne 
sektors voksende betydning for medlemsstaterne på den 
aktuelle socioøkonomiske baggrund. 
9.2 Begrundelse for aktionen 
Fællesskabsaktionens rolle på uddannelsesområdet består i 
at bidrage til en kvalitetsbetonet undervisning gennem 
etablering af samarbejde. På et tidspunkt, hvor det i vort 
samfund kræves, at borgerne har viden og kunnen af stadig 
mere kompliceret karakter, og hvor samfundets udvikling i 
første række beror på dets evne til at skaffe sig 
menneskelige ressourcer, der er i stand til at udvikle sig 
i en bredere fællesskabssammenhæng, må Fællesskabets aktion 
bidrage til udbygningen af de undervisningssystemer, 
medlemsstaterne vil sætte ind for at møde denne udfordring. 
Fællesskabet har i øvrigt ønsket at give sin aktion på 
uddannelsesområdet ny styrke ved at optage en særlig 
artikel herom i EF-traktaten. Kommissionen vedtog i 
november 1995 en hvidbog om uddannelse, som styrker 
Fællesskabets rolle på uddannelsesområdet og angiver visse 
aktioner, der bør iværksættes for at klare det kognitive 
samfunds udfordringer. 
40/54 
Medlemsstaterne, Rådet og Parlamentet har i over ti år 
konstant vist interesse for og støttet udviklingen af 
fællesskabsaktionen ved at vedtage handlingsprogrammer på 
dette område og ved aktivt at deltage i programmernes 
gennemførelse. De potentielle støttemodtagere har vist 
voksende interesse for disse programmer. 
Socrates-programmets aktiviteter er en støtte og et 
supplement til de aktioner, medlemsstaterne gennemfører, og 
giver dem mulighed for at anvende uddannelsessamarbejdets 
fordele og resultater til at forbedre deres systemers og 
ordningers kvalitet og effektivitet. 
Aktionerne er bygget op omkring samarbejdsprogrammerne 
mellem skoler, partnerskaber og net, som har bevist, at de 
kan tilføre undervisningen en europæisk dimension. 
Aktionerne tager sigte på de områder, hvor en indsats på 
fællesskabsplan under overholdelse af subsidiaritets­
princippet giver et bedre udbytte og en større effek­
tivitet: kendskab til Unionens sprog, tværnational mobili­
tet, fremme af udveksling af informationer og erfaringer, 
udvikling af nyskabende undervisningsmodeller og 
materialer osv. 
Fællesskabsaktionen som et supplement til medlemsstaternes 
er så meget mere effektiv, som det pågældende budget, der 
er yderst beskedent i forhold til medlemsstaternes 
budgetter, tilskynder til at gøre en indsats på de steder, 
hvor de vanskelige tiders budgetrestriktioner mærkes mest, 
nemlig i forbindelse med tværnationale aktiviteter og 
pædagogiske nyskabelser. 
I visse sektorer - f.eks. inden for åben undervisning og 
fjernundervisning - vil muligheden for at udbrede under­
visningsmateriale, der er produceret med fællesskabsstøtte, 
sikkert give mulighed for at bryde de barrierer, der 
hindrer produktionen af bedre og mere målrettet materiale 
til forskellige målgrupper. 
Socrates-programmet yder gennem sine aktioner et specifikt 
bidrag til forbedringen af uddannelsens kvalitet i henhold 
til traktatens artikel 126. De støttede aktiviteter tager 
nemlig sigte på at lette alle borgernes adgang til et åbent 
europæisk uddannelsesområde, hvor konfrontationen mellem 
metoder og referencer vil give mulighed for en større 
pædagogisk forskelligartethed, som kan lette alles adgang 
til uddannelse. I øvrigt kan programmet ved at formidle 
uddannelsessystemernes resultater til brede kredse bidrage 
til at hver enkelts udvikling og muliggøre overførsel af 
resultater, som kan føre til besparelser på nationalt plan. 
41/54 
Inden for den videregående uddannelse vil fællesskabs­
aktionen fortsætte inden for rammerne af institutions­
kontrakter og støtte især studerendes mobilitet. Indvirk­
ningen på universiteterne og de nationale og lokale 
myndigheders interesse - som bl.a. kommer til udtryk ved 
store samfinansieringer - vidner om de studerendes rolle 
som drivkraft i udviklingen af universitetssystemet og om 
nødvendigheden af, at medlemsstaterne kan henvende sig til 
unge kandidater, som har direkte erfaring med et andet land 
i Fællesskabet. Men de foreslåede aktioner inden for den 
videregående uddannelse tager også sigte på en større 
integration ved at inddrage alle de kompetente myndigheder 
i det tværnationale samarbejde. Resultatet er, at der opnås 
stordriftsfordele, at alle studerende får gavn af en 
uddannelse med en europæisk dimension, og at eksamens­
beviserne bliver gennemskuelige og anerkendes, hvilket er 
en forudsætning for den faktiske gennemførelse af den frie 
bevægelighed for personer. 
Inden for skoleundervisningen drejer det sig om at opfylde 
behovet for tværnationalt samarbejde. De investeringer, 
dette kræver, er så store, at fællesskabsaktionen vil være 
af væsentlig betydning for de forskellige systemer, fordi 
den er egnet til at frembringe nyskabelser og udbrede 
disse, samtidig med at der opnås besparelser gennem en 
bedre anvendelse af midlerne til bl.a. undervisnings­
materiale og -metoder. 
De aktiviteter, der iværksættes, vedrører konkrete aktio­
ner, der har relevans for skolerne, og hvis resultater kan 
overføres. Disse aktioner forventes at blive meget virk­
ningsfulde trods budgetternes beskedne størrelse. 
Endelig bør det understreges, at fællesskabsaktionen på 
uddannelsesområdet stærkt forøger synligheden af Fælles­
skabets indsats og bidrager til at give den europæiske 
opbygning konkret form i alle borgernes bevidsthed. Uddan­
nelse er nemlig et område, der berører alle borgere, og er 
ofte i centrum for samfundsdebatter, som har stor betydning 
for den offentlige opinion. Uddannelse vedrører fremtiden 
for alle enkeltpersoner, familier og medlemsstater. Fælles­
skabets uddannelsesaktioner, som henvender sig til børn, 
unge, voksne studerende og deres lærere, baner vej for en 
øget bevidsthed om Europa og for en klar holdning til den 
europæiske tanke. Aktionerne skaber endvidere et tilhørs­
forhold og fremmer tilslutningen til de grundlæggende 
værdier, som Den Europæiske Union bygger på. 
42/54 
9.3 Overvågning og evaluering af aktionen 
I begyndelsen af 1996 blev der under en ny enhed, der har 
ansvaret for det uddannelsesmæssige samarbejde og den 
permanente evaluering af Socrates-programmet, nedsat en 
intern arbejdsgruppe, der skulle sikre opfølgningen og 
evalueringen af programmet. Gruppen har udarbejdet en 
første rapport om programmets forløb i de første to år 
efter dets iværksættelse samt retningslinjer for den mere 
dybtgående evaluering. 
9.3.1 Overvågning 
Programmet er uafbrudt blevet overvåget siden dets 
iværksættelse i 1995. Overvågningen bygger på oplysninger, 
som Kommissionen har modtaget direkte (data fra projekter, 
der støttes centralt), og på de nationale kontorers 
oplysninger vedrørende projekter, der forvaltes decentralt. 
På grundlag af disse tilbagemeldinger er der udarbejdet en 
første rapport om overvågningen af programmets gennem­
førelse, som gør status efter to år med Socrates-programmet 
og danner grundlag for forslaget til revision. 
9.3.2 Resultatindikatorer 
Visse af resultatindikatorerne kan indgå i programovervåg­
ningen. Dette gælder f.eks.: 
9.3.2.1 Outputindikatorer 
Kvantitative 
Kapitel I - Videregående uddannelse 
Aktion 1: Den europæiske dimension på universiteterne 
- antal fakulteter, studerende, lærere, der deltager; 
- omfanget af strømmen af studerende og lærere til og fra 
medlemsstaterne og gennem de forskellige fag; 
- antal læseplaner og deres geografiske og faglige 
fordeling, navnlig på særlig aktuelle studieområder; 
- antal intensive programmer organiseret i fællesskab med 
andre institutioner, navnlig på særlig aktuelle studieom­
råder; 
- antal, art og geografisk fordeling af fakulteter/afdelin­
ger, akademiske sammenslutninger og andre organer, der er 
del af (eller er tilknyttet) de tematiske net; 
43/54 
Aktion 2: Mobilitet blandt de studerende 
- antal stipendier, der tildeles pr. medlemsstat, region, 
deltagende institution, køn, fag osv.; 
- antal studerende, der ikke har de nødvendige midler til 
at deltage i mobilitetsordningerne; 
- gennemsnitligt stipendiebeløb; 
Kapitel II - Skoleuddannelse 
Aktion 1: Partnerskaber mellem skoler/europæiske uddan­
nelsesprojekter 
- antal skoler, der deltager i skolepartnerskaberne (pr. 
land, region, skolesektor osv.); 
- antal lærere, der har deltaget i udvekslinger og 
praktikophold (pr. land, region, skolesektor osv.); 
- antal skoleledere, der har været på studiebesøg i 
udlandet (pr. land, region, skolesektor osv.); 
Aktion 2 : Tværkulturel undervisning 
- antal skoler, hvis undervisning har tværkulturelle 
elementer; 
- antal og type organisationer, der deltager i de 
tværkulturelle projekter (pr. land og skoletype; beskri­
velse af de involverede regioner og lokalområder osv.); 
Aktion 3 : Efteruddannelse af undervisningspersonale 
- antal organisationer, der deltager i de tværnationale 
projekter vedrørende efteruddannelse af undervisnings-
personale (pr. land, region, uddannelsessektor osv.); 
- antal medlemmer af undervisningspersonale, der har fordel 
af de efteruddannelseskurser, der udspringer af de 
tværnationale projekter (pr. land, region, skolesektor, 
faglig profil/forstærkende virkning osv.); 
Kapitel III - Tværgående aktioner 
Aktion 1: Fremme af sprogkundskaber 
- fordeling af sprog, der er omfattet af de forskellige 
foranstaltninger i aktionen, navnlig som indikator for 
44/54 
aktionens indflydelse på undervisningen i de mindst 
udbredte sprog; 
- antal organer, der deltager i de europæiske samarbejds­
programmer for grund- og efteruddannelse af sproglærere 
(fordelt på land, region, sprog, der undervises i, 
uddannelsessektor, grund-/efteruddannelse osv.); 
- antal og fordeling af netværk, undervisere og (frem­
tidige) lærere, der berøres af de europæiske samar-
bej dsprogrammer; 
- antal lærere, der kommer på efteruddannelse med praktik 
(fordelt på land, region, skolesektor, lærertype, sprog, 
der undervises i, faglig profil/forstærkende virkning 
osv.); 
- antal undervisningsassistenter, varighed af perioderne 
som undervisningsassistenter, type værtsinstitution; 
- antal fælles uddannelsesprojekter og deres indhold, de 
deltagende skolers antal og type; 
- antal unge, der deltager i de fælles uddannelsesprojekter 
(pr. land, region, skoletype osv.); 
Aktion 2: Åben undervisning og fjernundervisning 
- antal organisationer, der indgår i eller er tilknyttet 
partnerskaber (pr. land, skoletype, uddannelsessektor 
osv.); 
- antal, art, kvalitet og rækkevidde af resultater/produk­
ter, der er skabt af partnerskaberne, og observationspro-
jekter; 
- antal personer, der modtager uddannelse i/i form af åben 
undervisning og fjernundervisning i kraft af Socrates-
projekterne (elever, lærere, ledere osv.); 
Aktion 3: Udveksling af informationer og erfaringer 
- antal deltagere i studiebesøg (Arion); 
- antal og type organisationer, der deltager i voksen­
uddannelsesprojekter (pr. land, skoletype; beskrivelse af 
de involverede regioner og lokalområder osv.); 
- antal sammenslutninger på uddannelsesområdet, der støttes 
(pr. land, uddannelsessektor osv.); 
45/54 
Kvalitative 
Kapitel I - Videregående uddannelse 
Aktion 1 : Den europæiske dimension på universiteterne 
- tilfredshedsgrad hos studerende, undervisere, univer­
sitetsrektorer, administratorer; 
- det europæiske samarbejdes reelle forankring i universi­
tetet (ledernes inddragelse, fordeling af ansvaret for 
europæiske anliggender i administrationen; opfølgning af 
universitetets politiske erklæring vedrørende europæisk 
samarbejde; fordeling af det europæiske samarbejde blandt 
de beslutningstagende instanser på universitetet); 
- fordeling og kvalitet af de socioøkonomiske og kulturelle 
kurser om de øvrige medlemsstater; 
- fordeling og kvalitet af modulerne om europæisk integra­
tion; 
- fordeling og kvalitet af sammenlignende kurser efter fag; 
- kvalitet og sproglig fordeling af de integrerede 
sprogkurser, der er til rådighed for studerende og 
lærere; 
- antal, art, kvalitet og rækkevidde af projekter gennem­
ført inden for de tematiske net; 
Aktion 2 : Mobilitet blandt de studerende 
- tilfredshedsgrad blandt studerende med hensyn til 
stipendierne; 
- tilfredshedsgrad med hensyn til anvendelsen af udtrykket 
"Erasmus-studerende" på studerende, der deltager i de 
godkendte mobilitetsordninger, men ikke modtager noget 
Erasmus-stipendium; 
Kapitel II - Skoleuddannelse 
Aktion l: Partnerskaber mellem skoler/europæiske uddan-
nelsesproj ekter 
- kvalitet af de skoleaktiviteter, der er knyttet til 
indførelsen af en europæisk dimension i studierne; 
- art og kvalitet af de øvrige resultater/produkter 
hidrørende fra de europæiske uddannelsesprojekter; 
46/54 
- art og relevans af mobilitetselementerne i forhold til 
partnerskabernes mål og behov; 
Aktion 2: Tværkulturel undervisning 
- deltagelse af organisationer, der har deres virke på de 
pågældende tværkulturelle områder, og arten af partner­
skaber mellem skolerne, de lokale myndigheder og disse 
organisationer; 
- relevans af resultaterne af de tværkulturelle projekter; 
Aktion 3 : Efteruddannelse af undervisningspersonalet 
- relevans og faglig og geografisk fordeling af de efter­
uddannelseskurser, der genereres af de tværnationale 
projekter, og af det dertil hørende undervisningsmate­
riale; 
Kapitel III - Tværgående aktioner 
Aktion 1: Fremme af sprogkundskaber 
- relevans, fordeling pr. målsprog og emne af grund- og 
efteruddannelserne og af de øvrige resultater af de 
europæiske samarbejdsprogrammer; 
- nyskabende virkninger af Lingua-opholdene for under­
visningsassistenter; 
- fordeling og relevans af sprogundervisning og evaluering 
af sprogkundskaberne ; 
Aktion 2: Åben undervisning og fjernundervisning 
- diversificering af aktiviteter, der bygger på åben under­
visning og fjernundervisning 
- udvikling af aktiviteter, der bygger på åben undervisning 
og fjernundervisning, inden for rammerne af de øvrige 
aktiviteter under Socrates-programmet (Erasmus, Comenius, 
Lingua, voksenuddannelse osv.); 
Aktion 3 : Udveksling af informationer og erfaringer 
- kvalitet og relevans af de tværnationale aktiviteter, der 
støttes under aktion 3.1 (sammenlignende analyser, 
studiebesøg, udvekslinger af eksperter, konferencer, 
seminarer, pilotprojekter); 
47/54 
- relevans, omfang og gyldighed af de sammenlignende 
oplysninger og analyser, der leveres og udveksles gennem 
Eurydice-nettet; 
- kvalitet og relevans af resultaterne af voksenuddan-
nelsesproj ekterne; 
- relevans og omfang af de nationale kontorers informa­
tionsaktiviteter; 
- relevans og kvalitet af de aktiviteter, der gennemføres 
af sammenslutningerne med støtte fra Socrates. 
Indikatorer vedrørende samtlige kapitler 
- hvor stort hensyn er der taget til behovene hos han­
dicappede studerende og undervisere, der deltager i 
Socrates-aktiviteterne; 
- hvorledes og i hvor høj grad er der taget hensyn til 
princippet om lige muligheder for kvinder og mænd med 
hensyn til deltagelse i Socrates-aktiviteter; 
- er man tilfreds med de administrative retningslinjer og 
ordninger for gennemførelse af aktionerne på europæisk og 
nationalt plan, herunder samarbejdet mellem de nationale 
kontorer; 
- er man tilfreds med de ydede beløb; 
- art og grad af vekselvirkning mellem programmets for­
skellige aktioner; 
- forskelle mellem Socrates-foranstaltningernes profil og 
profilen af de eventuelle tilsvarende foranstaltninger på 
nationalt plan; 
- effektiviteten af metoderne til formidling af resulta­
terne af projekterne og andre aktiviteter. 
9.3.2.2 Virkningsindikatorer 
Kapitel I - Videregående uddannelse 
Aktion 1: Den europæiske dimension på universiteterne 
- virkninger, der skyldes institutionskontrakten eller 
arbejdet i de tematiske net, og som kan forbedre kvali­
teten af den tilbudte undervisning; 
48/54 
- adgang til universiteternes ydelser (vejledning, logi, 
administrative faciliteter, sproglig forberedelse af de 
studerende på alle sprog, overvågning og genindslusning, 
akademiske anerkendelsesprocedurer osv.); 
- midler, der supplerer fællesskabsmidlerne; 
- foranstaltninger truffet for at fortsætte aktiviteterne, 
efter at fællesskabsfinansieringen er trukket tilbage; 
Aktion 2: Mobilitet blandt de studerende 
- omfanget af finansieringen ud over fællesskabsfinan­
sieringen og kilder til denne finansiering; 
- hvorledes og hvor meget påvirker aktionen de studerende 
fra et akademisk synspunkt og med henblik på deres 
integration i arbejdslivet; 
Kapitel II - Skoleuddannelse 
Aktion 1: Partnerskaber mellem skoler/europæiske uddan-
nelsesproj ekter 
- omfang og art af de ændringer, der er foretaget på 
skolerne med hensyn til indføjelse af en europæisk 
dimension i læseplanerne, arbejdsmetoder, forhold mellem 
lærere og elever, pædagogiske metoder, tværfagligt 
samarbejde osv.; 
- styrkelse af båndene mellem skolen og lokalmiljøet (andre 
skoler i området, virksomheder osv.); 
Aktion 2 : Tværkulturel undervisning 
- foranstaltninger truffet for at indføre tværkulturelle 
elementer i skolernes læseplaner og i grund- og efter­
uddannelsen af lærerne og andre kategorier af under­
visningspersonale ; 
- love eller forskrifter, der er vedtaget som følge af 
aktionen for at fremme den tværkulturelle undervisning; 
Aktion 3 : Efteruddannelse af undervisningspersonalet 
- hvorledes og hvor meget er undervisningspersonalets 
kvalifikationer blevet forbedret efter deltagelse i 
efteruddannelseskurserne ; 
- anerkendelse af den efteruddannelse, der er udviklet som 
led i aktionen (integration af kurserne i de nationale 
49/54 
uddannelsestilbud, faglig anerkendelse af de enkelte 
deltagere osv.). 
Kapitel III - Tværgående aktioner 
Aktion 1: Fremme af sprogkundskaber 
- læseplans- og metodeændringer i forbindelse med ajour­
føringen af sproglærernes kvalifikationer som led i et 
tværnationalt samarbejde; 
- hvorledes og hvor meget er undervisningspersonalets 
kvalifikationer blevet forbedret efter deltagelse i 
efteruddannelseskurserne ; 
- hvor meget er kvalifikationen og motivationen for at lære 
et sprog blevet forbedret som følge af de fælles 
uddannelsesproj ekter; 
- Lingua-aktionens indflydelse på innovationen og diversi­
ficeringen inden for sprogundervisning, navnlig for så 
vidt angår de mindst udbredte sprog; 
Aktion 2: Åben undervisning og fjernundervisning 
- diversificering af anvendelsen af de undervisnings­
modeller, der bygger på åben undervisning og fjern­
undervisning (type skoler, fag og elever, der berøres); 
- hensyntagen til pædagogiske og sociale behov ved 
udviklingen af undervisningssoftware, der fremstilles i 
Europa ; 
- indsats, der gøres for at få anerkendt kvalifikationer, 
der opnås gennem åben undervisning og fjernundervisning 
på nationalt og europæisk plan; 
- hvor meget og hvor intensivt anvendes åben undervisning 
og fjernundervisning i Europa. 
Aktion 3 : Udveksling af informationer og erfaringer 
forbedring af uddanneIsesmekanismerne i de deltagende lande 
som følge af den udveksling af informationer og erfarin­
ger, der fremmes under aktion 3, punkt 1-3; 
- forbedring af reglerne for akademisk anerkendelse som 
følge af samarbejdet mellem de nationale centre, der 
støttes i aktion 3, punkt 4; 
50/54 
- diversificering af voksenuddannelsestilbuddet som følge 
af udvekslingen af informationer og erfaringer på 
europæisk plan; 
- effektiviteten af informations- og sensitivitetsforan-
staltningerne målt ved omfanget og spredningen af 
uddannelsessektorens interesse for det europæiske sam­
arbejde . 
9.3.3 Evaluering 
Der blev i henhold til ovennævnte fælleserklæring fra 
Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udarbejdet en 
første rapport inden udgangen af 1996. Rapporten indeholder 
en første analyse af de første to år af programmet, som 
skal vedlægges forslaget til afgørelse om ændring af 
afgørelsen om iværksættelse af programmet. De resultater, 
der peges på i rapporten, er kort gengivet nedenfor. 
Endvidere skal Kommissionen i henhold til artikel 8 i 
afgørelsen om iværksættelse af programmet sammen med 
medlemsstaterne overvåge programmet og regelmæssigt 
foretage en evaluering med henblik på at tilpasse 
programmet til de behov, der eventuelt måtte opstå under 
gennemførelsen. Kommissionen fremlægger senest den 30. 
september 1998 en foreløbig beretning om iværksættelses-
fasen og senest den 30. september 2000 en endelig beretning 
om programmets gennemførelse. 
Med henblik på denne overvågning og evaluering forelagde 
Kommissionen Socrates-udvalget udkast til bestemmelser 
herom på mødet den 18.-19. november 1996 i henhold til 
afgørelsens artikel 4, stk. 3. Reglerne for evalueringen 
blev behandlet grundigere på udvalgets møde den 28.-29. 
januar 1997. 
Vurdering af de opnåede resultater 
Analysen af de første to år af programmet har vist en lang 
række konkrete resultater, som er opnået i kraft af den 
ydede støtte. Analysen er genstand for den rapport, 
Kommissionen har fremlagt sammen med sit forslag til 
afgørelse om ændring af afgørelsen om iværksættelse af 
programmet. Sammenfattende kan det fastslås, at Socrates-
programmet allerede i den forholdsvis korte tid, der er 
gået siden dets lancering, bl.a. har ført til en øget 
mobilitet og et mere intensivt og bedre europæisk 
samarbejde, navnlig på områder som f.eks. skoleuddannelse, 
voksenuddannelse, åben undervisning og fjernundervisning, 
hvor der ikke tidligere havde været tradition for et 
struktureret samarbejde på tværnationalt plan. Programmet 
51/54 
tilskynder endvidere institutionerne til at indtage en mere 
strategisk holdning til det europæiske samarbejde og give 
dette samarbejde en meget større rolle end tidligere i den 
institutionelle udvikling. Socrates-programmet har navnlig: 
• bidraget væsentligt til mobiliteten blandt studerende, 
unge og undervisere, hvilket giver sig udslag i et større 
antal udvekslinger, der er bedre organiseret; 
• stimuleret til et bredt og intenst samarbejde mellem 
uddannelsesinstitutionerne i de forskellige deltagende 
lande; 
• bidraget væsentligt til styrkelsen af den europæiske 
dimension i forskellige uddannelsessektorer, bl.a. gennem 
foranstaltninger vedrørende grund- og efteruddannelse af 
lærere ; 
• givet nye impulser til den akademiske anerkendelse af 
studieperioder, der er gennemført, og af kvalifikationer, 
der er opnået i udlandet. Inden for den videregående 
uddannelse er det succesrige europæiske meritoverførings-
system ved at blive udvidet til over 1.000 institutioner, 
og programmet prioriterer endvidere støtten til projek­
ter, der behandler spørgsmålet om anerkendelse af kvali­
fikationer opnået gennem voksenuddannelse, åben under­
visning og fjernundervisning; 
• medført yderligere fremskridt i bestræbelserne på at 
fremme undervisningen og oplæringen i de sprog, der er 
mindst udbredt, og hvori der sjældent undervises i 
Unionen, navnlig som led i Lingua-aktionen, men også som 
led i Erasmus-aktionen; 
• været fikspunkt for en Jbredere anvendelse af åben 
undervisning og fjernundervisning og af de nye teknolo­
gier i forskellige uddannelsessektorer og bevirket en 
større hensyntagen til de pædagogiske behov ved udarbej­
delsen af undervisningssoftware og multimediesystemer; 
• ført til produktion af en bred og varieret vifte af 
undervisningsmateriale, studieprogrammer og uddannelses­
programmer samt andre pædagogiske produkter; 
• givet nye muligheder for at øge udvekslingen af viden og 
erfaringer og således udbredt knowhow og stimuleret 
nyskabelserne i de deltagende lande; 
• bevirket, at disse fordele deles af samtlige medlems­
stater, herunder dem, som på grund af deres geografiske 
52/54 
og/eller økonomiske situation har særlig vanskeligt ved 
at deltage i det europæiske samarbejde; 
• banet vej for udbredelsen af disse fordele til de 
associerede lande i Central- og Østeuropa samt Cypern. 
Trods de forholdsvis beskedne summer, der er investeret, 
har de virket som katalysator, hvilket kan ses af de 
supplerende finansieringer, der er ydet af medlemsstaterne, 
regionerne og de forskellige skoler. Herved har det 
allerede været muligt at nå et stort publikum. 
Kvantitativt har fællesskabsbidraget gjort det muligt at 
støtte en lang række aktiviteter, bl.a.: 
Mobilitet og udvekslinger 
• mobilitetsstipendier, som gør det muligt for indtil 
316.000 studerende i den videregående uddannelse at 
gennemføre en integreret og anerkendt studieperiode i en 
anden medlemsstat 
• integrerede undervisningsrejser til udlandet for ca. 
26.000 lærere og undervisere 
• over 80.000 unge, der deltager i fælles uddannelses­
projekter og udvekslinger, der skal motivere dem til at 
kommunikere på de øvrige unionssprog 
• over 16.000 deltagere i de europæiske efteruddannelses­
kurser for sproglærere 
Samarbejdsnet 
• interuniversitære samarbejdsprogrammer omfattende over 
1.800 højere læreanstalter i hele Fællesskabet 
• store tematiske net, der skal indføre den europæiske 
dimension i en bred vifte af fag og områder af særlig 
interesse i den videregående uddannelse, omfattende over 
70 læreanstalter hver og i alt 85 europæiske sammen­
slutninger på uddannelsesområdet 
• 
• 
• multilaterale partnerskaber mellem skoler omfattende ca. 
5.000 skoler i alt i Fællesskabets medlemsstater 
Ca. 3.500 fælles uddannelsesprojekter, der skal stimulere 
unges motivation for at lære EU-sprogene 
over 600 tværnationale projekter omfattende ca. 2.700 
institutioner, som skal forbedre samarbejdet inden for 
53/54 
åben undervisning og fjernundervisning, voksenuddannelse, 
tværkulturel undervisning, sprogoplæring og grund- og 
efteruddannelse af lærere 
Analysen af de første to år har ligeledes gjort det muligt 
at identificere aspekter af de opnåede resultater, som 
vedrører de forskellige foranstaltningers omkostnings­
effektivitet. Disse aspekter er behandlet i afsnit 9.1 
ovenfor. 
For så vidt angår den generelle fordeling af midler til de 
forskellige programdele har det allerede i denne indledende 
periode været muligt at følge det princip, der er opstillet 
i afgørelsen, og ifølge hvilket mindst 55%, 10% og 25% skal 
anvendes til henholdsvis kapitel I, II og III. Dette viser, 
at de nye finansieringsområder i de forskellige kapitler i 
programmet er modtaget med velvilje af de respektive 
målgrupper. 
54/54 

ISSN 0254-1459 
KOM(97) 99 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 15 01 
Katalognummer : CB-CO-97-091-DA-C 
ISBN 92-78-16679-0 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
S5