[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 13.2.2007

SEK(2007) 191 endelig

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Det Forenede Kongeriges opdaterede konvergensprogram, 2006/2007-2011/2012

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Generel baggrund

Stabilitets- og vækstpagten, som trådte i kraft den 1. juli 1998, er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at forbedre betingelserne for prisstabilitet og en stærk og holdbar vækst, der bidrager til jobskabelse. I forbindelse med reformen af pagten i 2005 blev det anerkendt, at pagten er et nyttigt middel til at cementere finanspolitisk disciplin, men hovedsigtet var at gøre den mere virkningsfuld, styrke dens økonomiske fundament og sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.

Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], som indgår i stabilitets- og vækstpagten, fastsætter, at medlemsstaterne skal forelægge stabilitets- eller konvergensprogrammer og årlige opdateringer heraf for Rådet og Kommissionen (medlemsstater, der allerede har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) stabilitetsprogrammer, og medlemsstater, der endnu ikke har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) konvergensprogrammer). Det Forenede Kongeriges første konvergensprogram blev forelagt i december 1998. I overensstemmelse med forordningen afgav Rådet en udtalelse herom den 8. februar 1999 på grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg. I overensstemmelse med samme procedure bliver de opdaterede stabilitets- og konvergensprogrammer vurderet af Kommissionen og undersøgt af ovennævnte udvalg, mens Rådet kan undersøge dem.

Baggrunden for vurderingen af det opdaterede program

Kommissionen har undersøgt den seneste opdatering af Det Forenede Kongeriges konvergensprogram, der blev forelagt den 18. december 2006, og har vedtaget en henstilling med henblik på Rådets udtalelse herom (se boksen vedrørende hovedpunkterne i vurderingen).

Udgangspunktet for vurderingen af budgetstrategien i det nye konvergensprogram er kort beskrevet i afsnittene om:

1. de økonomiske og budgetmæssige resultater i de seneste ti år

2. landets stilling under den korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten (proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud)

3. den seneste vurdering af landets stilling under den præventive del af stabilitets- og vækstpagten (sammenfatning af Rådets udtalelse om den forrige opdatering af konvergensprogrammet) og

4. Kommissionens vurdering af det nationale reformprogram fra oktober 2006.

De seneste økonomiske og budgetmæssige resultater

Det Forenede Kongeriges økonomiske resultater har gennem de seneste ti år været gode med en forholdsvis høj vækstrate, lav inflation og et fleksibelt arbejdsmarked, som har formået at afbøde virkningerne af en række økonomiske chok. En forbedret stabilitet har været et særligt markant træk med mindre ekstreme konjunkturudsving i produktionen og en lavere volatilitet i inflationen. Den kraftige produktionsvækst har primært været understøttet af et robust privat forbrug, som har været ledsaget af en forholdsvis lav opsparing i husholdningerne. Selv om fleksibiliteten på arbejds-, kapital- og varemarkederne har været bemærkelsesværdig på de fleste fronter, har visse svagheder på udbudssiden vist sig modstandsdygtige over for forbedringer. Den forholdsvis beskedne produktivitet har til en vis grad sin forklaring i et forholdsvis højt beskæftigelsesniveau, selv om mangelen på færdigheder på mellemniveau og underinvesteringerne i infrastruktur som f.eks. transport formentlig også spiller en rolle. I forhold til den markante finanspolitiske konsolidering, der fandt sted i den første del af perioden, er de offentlige finanser blevet forværret betydeligt fra og med 2001, hvilket til dels er planlagt og afspejler regeringens beslutning om at forsøge at rette op på nogle af disse problemer gennem øgede offentlige udgifter, som ikke er fuldt finansierede, men også skyldes mindre indtægter end planlagt.

Proceduren i forbindelse med Det Forenede Kongeriges uforholdsmæssigt store underskud

Den 24. januar 2006 traf Rådet beslutning om, at Det Forenede Kongerige havde et uforholdsmæssigt stort underskud i henhold til artikel 104, stk. 6, og rettede en henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7, om, at det uforholdsmæssigt store underskud skulle korrigeres senest i finansåret 2006/07, og at myndighederne skulle træffe virkningsfulde foranstaltninger senest den 24. juli 2006, dvs. inden for seks måneder som anført i pagten. Den 20. september 2006 udsendte Kommissionen en meddelelse til Rådet, der vurderede de foranstaltninger, Det Forenede Kongerige havde truffet. På basis af de oplysninger, den rådede over på det tidspunkt, fandt Kommissionen, at Det Forenede Kongerige forekom at være på rette kurs mod at korrigere sit uforholdsmæssigt store underskud, selv om dette udfald var omgærdet af store usikkerhedsmomenter, og strukturtilpasningen ikke syntes at nå op på de anbefalede 0,5 procent af BNP. Den 10. oktober 2006 tilsluttede Rådet sig Kommissionens synspunkt og konkluderede, at der ikke var behov for yderligere skridt på det tidspunkt.

Vurderingen i Rådets udtalelse om det forrige program

Den 14. marts 2006 vedtog Rådet sin udtalelse om det forrige opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden fra finansåret 2005/06 til 2011/12[2]. Rådet var af den opfattelse, at “den påtænkte tilpasningskurs er behæftet med risici”, og opfordrede Det Forenede Kongerige efter artikel 104, stk. 7, og af hensyn til risiciene for holdbarheden på lang sigt til “at sikre, at underskuddet bringes ned under 3 % af BNP i 2006-2007 på en troværdig og holdbar måde og derefter at foretage en budgetkonsolidering, især ved at gennemføre den planlagte reduktion af væksten i udgifterne efter 2007-2008," og "at opfylde en mellemfristet målsætning, der sikrer hurtige fremskridt i retning af holdbarhed og en forsigtig gældskvote et godt stykke under 60 % af BNP, som giver en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride referenceværdien for underskuddet på 3 % af BNP, hvilket Det Forenede Kongerige har pligt til at søge at undgå, og som giver et budgetmæssigt råderum, hvor der navnlig tages hensyn til behovet for offentlige investeringer" .

Kommissionens vurdering af det nationale reformprogram fra oktober 2006

Rapporten om udmøntningen af Det Forenede Kongeriges nationale reformprogram, der blev udarbejdet i forbindelse med den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, blev forelagt den 16. oktober 2006. Det Forenede Kongeriges nationale reformprogram identificerer følgende prioriterede områder: fastholdelse af budgetpolitisk holdbarhed i forhold til de demografiske udfordringer, opbygning af et driftigt og fleksibelt erhvervsklima, fremme af innovation og F&U, udvidede muligheder for erhvervelse af færdigheder, øget innovation og tilpasningsevne i ressourceanvendelsen og sikring af retfærdighed via en moderne og fleksibel velfærdsstat.

Kommissionens vurdering af dette program (vedtaget som led i Kommissionens årlige situationsrapport fra december 2006 [3] ) viste, at Det Forenede Kongerige gør gode fremskridt med udmøntningen af sit nationale reformprogram. Der er gjort solidt fremskridt inden for alle politikområder, især i den mikroøkonomiske politik og beskæftigelsespolitikken. I den makroøkonomiske politik er der udarbejdet planer for finanspolitisk konsolidering og pensionsreformer, som dog stadig mangler at blive gennemført. Det Forenede Kongerige har gjort en øget indsats for at inddrage alle interesserede parter.

På baggrund af de identificerede stærke og svage sider blev det henstillet til Det Forenede Kongerige at gribe ind inden for opbygning af færdigheder på basis- og mellemniveauet.

Boks: Hovedpunkterne i vurderingen Ved vurderingen af stabilitetsprogrammerne og konvergensprogrammerne skal følgende undersøges, jf. henholdsvis artikel 5, stk. 1, og artikel 9, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97: om de økonomiske antagelser, som programmet er baseret på, er realistiske den mellemfristede budgetmålsætning, som medlemsstaten fremlægger, og om den tilsigtede tilpasning i retning af den er hensigtsmæssig om de foranstaltninger, der træffes og/eller foreslås for at overholde den tilsigtede tilpasning, er tilstrækkelige til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning under konjunkturforløbet ved vurderingen af den tilsigtede tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning undersøges det, om der gøres en større tilpasningsindsats i økonomiske opgangstider, mens indsatsen kan være mere begrænset i økonomiske nedgangstider, og for de medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, undersøges det, om den pågældende medlemsstat sikrer en årlig forbedring i sin konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på 0,5 % af BNP som benchmark for at opfylde sin mellemfristede budgetmålsætning når kursen for tilpasning af den mellemfristede budgetmålsætning fastlægges (for medlemsstater, der endnu ikke har nået den), eller når der tillades en midlertidig afvigelse fra den mellemfristede budgetmålsætning (for medlemsstater, der har nået den), undersøges gennemførelsen af større strukturreformer, som har direkte langsigtede omkostningsbesparende virkninger (bl.a. ved at øge den potentielle vækst) og derfor har en konstaterbar indvirkning på de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt (på den betingelse, at der bevares en passende sikkerhedsmargen med hensyn til referenceværdien på 3 % af BNP, og at budgetstillingen i programperioden forventes at vende tilbage til den mellemfristede budgetmålsætning), idet man bør være særlig opmærksom på pensionsreformer, som indfører et flersøjlesystem, der omfatter en obligatorisk, fuldt finansieret søjle om medlemsstaternes økonomiske politik er i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik. Når det vurderes, om programmets makroøkonomiske antagelser er realistiske, sker det med henvisning til prognosen fra Kommissionens tjenestegrene fra efteråret 2006, idet der også tages hensyn til den i fællesskab aftalte metode til beregning af det potentielle output og de konjunkturkorrigerede saldi. Vurderingen af overensstemmelsen med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik sker på baggrund af de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik med hensyn til de offentlige finanser, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Vurderingen skal desuden omfatte en undersøgelse af: udviklingen i gældskvoten og udsigterne for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, som der bør lægges "tilstrækkelig vægt på i forbindelse med overvågningen af budgetstillingerne" ifølge Rådets rapport af 20. marts 2005 om "en bedre gennemførelse af stabilitets- og vækstpagten". I en meddelelse fra Kommissionen af 12. oktober 2006 beskrives fremgangsmåden for vurderingen af den langsigtede holdbarhed[4] graden af integration med det nationale reformprogram, som medlemsstaterne har fremlagt i forbindelse med Lissabon-strategien for vækst og beskæftigelse. I sin følgeskrivelse af 7. juni 2005 til Det Europæiske Råd om de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik for perioden 2005-2008 anførte Økofin-Rådet, at de nationale reformprogrammer skal være i overensstemmelse med stabilitets- og konvergensprogrammerne overensstemmelsen med adfærdskodeksen[5], hvori der bl.a. fastlægges en fælles struktur og et fælles sæt datatabeller for stabilitets- og konvergensprogrammerne. |

- Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Det Forenede Kongeriges opdaterede konvergensprogram, 2006/07-2011/12

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[6], særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

5. Den [27. februar 2007] gennemgik Rådet Det Forenede Kongeriges opdaterede konvergensprogram, som dækker perioden fra finansåret 2006/07 til finansåret 2011/12[7].

6. Programmet indeholder to makroøkonomiske scenarier: et centralt scenario og et alternativt scenario, som er baseret på en trendvækst, der er et kvart procentpoint lavere end i det centrale scenario. Fremskrivningerne for de offentlige finanser i det opdaterede konvergensprogram bygger på sidstnævnte scenario, som betragtes som referencescenariet for denne vurdering. Det opererer med en real BNP-vækst på 2¾ % i 2006 og 2007, som falder til gennemsnitligt 2½ % igennem resten af programperioden. På basis af de disponible oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på realistiske vækstantagelser. Fremskrivningerne for inflationen, som ventes at falde fra 2½ % i 2006 til 2 % fra og med 2007, forekommer lavt sat på kort sigt vurderet på baggrund af nyere offentliggjorte tal, men i øvrigt plausible.

7. For 2006/07 skønnes det offentlige underskud at blive på 3,0 % af BNP i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2006. I denne opdatering af konvergensprogrammet skønnes underskuddet at blive på 2,8 % af BNP i det samme år, hvilket betyder, at den seneste tendens med en robust vækst i indtægterne og en langsommere vækst i udgifterne fastholdes igennem de sidste måneder af finansåret.

8. De centrale målsætninger i finanspolitikken som påpeget i det opdaterede konvergensprogram er at sikre holdbarhed på lang sigt og retfærdighed inden for og på tværs af generationerne og på grundlag heraf at støtte den monetære politik, især ved at lade de automatiske stabilisatorer udjævne økonomiens forløb. Programmet forventer en reduktion i underskuddet til under 3 % af BNP i 2006/07 (2,8 %) og til 1,4 % af BNP ved udgangen af programperioden i 2011/12. Den primære saldo, som skønnes til et underskud på 0,6 % af BNP i 2005/06, ventes at komme i balance i 2008/09 og at nå op på et overskud på 0,7 % af BNP i 2011/12. Budgettilpasningen er igennem programperioden ligeligt fordelt på indtægter og udgifter. Stigningen i indtægtskvoten ventes at indtræffe i de første to år af programperioden, delvis drevet af diskretionære foranstaltninger, mens en betydelig justering på udgiftssiden er planlagt til at finde sted fra 2008/09 via en opbremsning i den aktuelle udgiftsvækst. De offentlige investeringer som defineret i konvergensprogrammet[8] ventes at stabilisere sig på 2¼ % af BNP fra 2006/07, således at underskuddet fra 2007/08 planlægges benyttet alene til at finansiere de offentlige investeringer. Tilpasningskursen svarer stort set til den, der blev fremlagt i opdateringen fra 2005, dog med gunstigere makroøkonomiske udsigter på kort sigt.

9. Den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), beregnet efter den i fællesskab aftalte metode, ventes at blive forbedret fra 2½ % af BNP i 2006/07 til ca. 1¼ % af BNP i det sidste programår, 2011/12. Denne tilpasning er mere markant mellem 2006/07 og 2008/09, men aftager i tempo derefter. Som i opdateringen fra 2005 er der ikke fastsat nogen kvantitativ mellemfristet målsætning for den strukturelle saldo. Programmet henviser til finanspolitiske målsætninger ifølge de indenlandske regler, hvilket vil sige en mellemfristet kurs for det konjunkturkorrigerede underskud, der er forenelig med en stabilisering af gældskvoten på et forholdsvis lavt niveau, men kun giver en sikkerhedsmargen mod overskridelse af tærsklen for det offentlige underskud på 3 % af BNP under bestemte omstændigheder.

10. Usikkerhedsmomenterne i forbindelse med budgetfremskrivningerne i programmet synes i det store og hele at være afbalanceret frem til 2007/08, men budgetresultatet kan blive værre end ventet i programmet i årene derefter. Den forventede stigning i forholdet mellem skatter/afgifter og BNP bygger på forholdsvis flygtige faktorer som overskuddene i finanssektoren og olieindustrien. De forholdsvis gode udsigter for indtægterne synes dog underbygget af den seneste økonomiske udvikling, der bl.a. omfatter en høj rentabilitet. Fra og med 2008/09 afhænger opfyldelsen af den afstukne kurs for underskuddet i programmet af, at den forventede opbremsning i udgiftsvæksten indtræffer, og der sker en aktiv overvågning af håndhævelsen af udgiftslofterne. Selv om de britiske myndigheder på forhånd har bebudet en reduktion af budgetbevillingerne til en række mindre ministerier, er hovedparten af udgiftsreduktionen fra 2008/09 endnu ikke understøttet af konkrete foranstaltninger, men skal bekræftes i myndighedernes "Comprehensive Spending Review", som er planlagt for juli 2007, og hvori der vil blive bebudet faste udgiftsplaner frem til 2010/11. De hidtidige resultater med aktiv overvågning af håndhævelsen af udgiftslofter er positive.

11. I lyset af denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet at være forenelig med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2006/07, således som Rådet har henstillet. Budgetstillingen giver dog kun en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske udsving frem til omkring 2009/10, hvor fremskrivningerne er afhængige af udfaldet af "Comprehensive Spending Review". I årene efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud bør tempoet i den finanspolitiske konsolidering, programmet lægger op til, derfor øges, specielt hen imod afslutningen af programperioden, hvor der ikke planlægges nogen større yderligere tilpasning på trods af de generelt set positive økonomiske udsigter.

12. Bruttogældskvoten, som var på 42,1 % af BNP i 2005/06, holder sig et godt stykke under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP, men ventes at stige langsomt igennem programperioden og at toppe på lige over 44 % af BNP i 2008/09. Derefter ventes kvoten af stabilisere sig for dernæst at begynde at falde hen imod udgangen af programperioden.

13. Den langsigtede budgetvirkning af befolkningens aldring i Det Forenede Kongerige ligger tæt på EU-gennemsnittet, men pensionsudgifterne stiger noget langsommere end gennemsnitsstigningen i EU, hvilket delvis skyldes, at Det Forenede Kongerige historisk set i højere grad end andre EU-lande har benyttet sig af private pensionsordninger. De foreslåede reformer af pensionssikringen giver en løsning på den potentielt utilstrækkelige pensionssikring i fremtiden ved at styrke incitamenterne til privat opsparing til pensionsformål og øge bevillingerne til offentlige pensioner, hvilket indebærer en stigning i de offentlige pensionsudgifter, som er en smule større end tidligere forventet; reformen omfatter også en planlagt gradvis forhøjelse af den lovfæstede pensionsalder. Udgangsbudgetstillingen udgør stadig, selv om den er forbedret i forhold til 2005, en risiko i forhold til holdbarheden i de offentlige finanser, selv inden der er taget højde for den langsigtede budgetvirkning af en aldrende befolkning. Konsolidering af de offentlige finanser gennem en yderligere styrkelse af budgetstillingen i forhold til den, der er planlagt i konvergensprogrammet, vil medvirke til at mindske risiciene for de offentlige finansers holdbarhed. Generelt set synes Det Forenede Kongerige at stå over for en mellemhøj risiko med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed.

14. Konvergensprogrammet indeholder en kvalitativ vurdering af den samlede virkning af rapporten fra oktober 2006 om udmøntningen af det nationale reformprogram inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Desuden giver det systematisk oplysninger om de direkte budgetudgifter eller budgetbesparelser som følge af de vigtigste planlagte reformer i det nationale reformprogram, og dets budgetfremskrivninger ser ud til at tage højde for virkningerne på de offentlige finanser af de foranstaltninger, der beskrives i det nationale reformprogram. De foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser, der er planlagt i konvergensprogrammet, ser ud til at være i overensstemmelse med de foranstaltninger, der er planlagt i det nationale reformprogram. Navnlig omfatter begge programmer en gradvis gennemførelse af regeringens målsætninger om at effektivisere og højne pris/kvalitetsforholdet i den offentlige sektors ydelser, samtidig med at der i de langsigtede fremskrivninger for de offentlige finanser er indregnet de anslåede udgifter til den foreslåede pensionsreform.

15. Budgetstillingen i programmet er stort set i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, som udgør en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008.

16. Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, har programmet mangler i de krævede og frivillige data[9], som er alvorligere end i den forrige opdatering, idet den tidshorisont, for hvilken udgiftsplanerne er angivet, er kortere.

Den generelle konklusion er, at programmet stort set er foreneligt med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud inden for den frist, der er fastsat af Rådet (finansåret 2006/07). Der planlægges dog ingen større yderligere konsolidering efter 2009/10, og opfyldelsen af budgetmålene for perioden efter 2007/08 er betinget af, at den planlagte udgiftsreduktion gennemføres effektivt.

På baggrund af ovenstående vurdering opfordres Det Forenede Kongerige til at videreføre budgetkonsolideringen igennem programperioden, navnlig ved at gennemføre den planlagte opbremsning i væksten i udgifterne efter 2007/08, og til yderligere at styrke sin budgetstilling, så risiciene for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt imødegås.

Det Forenede Kongeriges opfordres endvidere til at opfylde datakravene i adfærdskodeksen.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

2005/06 | 2006/07 | 2007/08 | 2008/09 | 2009/10 | 2010/11 | 2011/12 |

[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). Alle de dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Det britiske finansår løber fra april til marts.

[3] Meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råds forårsmøde, “Gennemførelsen af den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse – Resultaternes år”, 12.12.2006, KOM(2006) 816.

[4] Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet, "De offentlige finansers langsigtede holdbarhed i EU", 12.10.2006, KOM(2006) 574 endelig, og Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender, "The long-term sustainability of public finances in the European Union", European Economy No 4/2006.

[5] "Specifikationer om gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form", godkendt af Økofin-Rådet den 11. oktober 2005.

[6] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EFT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[7] Det britiske finansår løber fra april til marts.

[8] Definitionen af offentlige investeringer i Det Forenede Kongeriges konvergensprogram, som ikke er et ESA-begreb, omfatter alle investeringer i den offentlige sektor (dvs. offentlige virksomheder samt centrale og lokale offentlige myndigheder) og inkluderer kapitaltilskud til den private sektor minus afskrivninger.

[9] Bl.a. mangler dataene for fremskrivningerne for beskæftigelsen, ledigheden og løninflationen, og der gives ikke en detaljeret fordeling af de forventede indtægter og udgifter for hele den offentlige sektor efter 2007/08. I forhold til opdateringen fra 2005 er tidshorisonten for fordelingen af udgifterne for hele den offentlige sektor kortere end i denne opdatering, som er den sidste opdatering, inden der fastsættes nye detaljerede udgiftsplaner i juli 2007 i "Comprehensive Spending Review".