A4-0413/96

Beslutning om styrkelse af erhvervskonsekvensanalysesystemet

Europa-Parlamentet,

- der henviser til forslag til beslutning (B4-0120/96) af Mather om styrkelse af konsekvensanalysen,

- der henviser til forretningsordenens artikel 45,

- der henviser til Kommissionens interne bestemmelser fra 1986 om indfoerelse af konsekvensanalysesystemet,

- der henviser til Kommissionens afgoerelse af 8. november 1989 om styrkelse af kravene til konsekvensanalysen i forbindelse med lovgivning, der har betydelig indvirkning paa oekonomien, beskaeftigelsen, miljoe, de sociale aspekter og samfundet som helhed,

- der henviser til sin beslutning af 24. oktober 1994 om Kommissionens meddelelse om et integreret program til fordel for SMV og haandvaerksfagene ((EFT C 323 af 21.11.1994, s. 19.)),

- der henviser til erklaering nr. 18 i EF-traktaten, hvori det tages til efterretning, at Kommissionen forpligter sig til, for saa vidt angaar dens forslag til retsakter, at tage hensyn til cost/benefitforholdet for de offentlige myndigheder i medlemsstaterne og for alle beroerte, idet den om noedvendigt baserer sig paa de konsultationer, som den skoenner noedvendige, og idet den udbygger sit system til evaluering af faellesskabslovgivningen,

- der henviser til artikel 118 A, stk. 2, i EF-traktaten, hvori det vedroerende direktiver om sundhed og arbejdstagerne hedder , at i »saadanne direktiver undgaas det, at der paalaegges administrative, finansielle og retlige byrder af en saadan art, at de haemmer oprettelse og udvikling af smaa og mellemstore virksomheder«,

- der henviser til Kommissionens rapport om koordineringen af aktiviteterne til fordel for de smaa og mellemstore virksomheder (SMV) og haandvaerksfagene (KOM(95)0362),

- der henviser til Kommissionens forslag til Raadets afgoerelse om det tredje fleraarige program for smaa og mellemstore virksomheder ((EFT C 156 af 31.05.1996, s. 5.)),

- der henviser til betaenkning fra Udvalget om OEkonomi, Valutaspoergsmaal og Industripolitik samt udtalelse fra Udvalget om Beskaeftigelse og Sociale Anliggender og Udvalget om Miljoe- og Sundhedsanliggender og Forbrugerbeskyttelse (A4-0413/96),

A. der henviser til, at det er noedvendigt at forstaa de fordele og omkostninger, som faellesskabslovgivningen kan medfoere for alle omraader af oekonomien og samfundet, for at afgoerelserne om vedtagelse af denne lovgivning kan traeffes paa et velfunderet grundlag, og som henviser til, at en almindelig utvetydig faellesskabslovgivning er let for erhvervslivet at gennemfoere og enkel for myndighederne at overvaage,

B. der henviser til, at social beskyttelse af arbejdstagerne boer prioriteres hoejt i Den Europaeiske Union,

C. der henviser til, at Den Europaeiske Union boer opretholde en konkurrencedygtig position paa verdensmarkedet og samtidig fastholde de hoeje standarder for miljoebeskyttelse og social sikring, som findes i gaeldende faellesskabsret og at vaere meget forsigtig med lovgivning, der kan skade konkurrenceevnen,

D. der henviser til, at den gruppe, som rammes haardest af omkostningerne ved faellesskabslovgivningen, er de smaa og mellemstore virksomheder, der staar for stoerstedelen af beskaeftigelsen og den oekonomiske vaekst i Europa,

E. der henviser til, at Kommissionens nuvaerende system til evaluering af loves og bestemmelsers virkning paa erhvervslivet ikke kraever detaljerede cost/benefitanalyser; der henviser til, at en omhyggelig konsekvensanalyse kan vaere et vaerdifuldt redskab i arbejdet for en bedre lovgivning og mere specifikt kan loese tre opgaver samtidigt ved at

- give mulighed for at begrunde den foreslaaede foranstaltning og saaledes goere den mere acceptabel for de beroerte,

- spille en bevidsthedsskabende og orienterende rolle for planlaeggerne,

- bidrage til at goere politikken mere forudsigelig,

F. der henviser til, at det nuvaerende konsekvensanalysesystem er utilfredsstillende, og at Kommissionen maa stramme sine interne regler paa dette omraade,

G. der henviser til artikel 118 A og til, at Kommissionen ikke anvender det nuvaerende system systematisk, eller med andre ord ikke anvender det paa alle forslag til faellesskabsretsakter, der forventes at faa store virkninger paa oekonomien, beskaeftigelsen, miljoe, de sociale aspekter og samfundet som helhed,

H. der henviser til, at en systematisk og omfattende vurdering af omkostninger og fordele i samraad med arbejdsmarkedets parter, de smaa og mellemstore virksomheder og andre organisationer vil bidrage til en grundig revision af forslag, der kan have en betydelig virkning paa oekonomien, beskaeftigelsen, de sociale aspekter og samfundet som helhed,

I. der henviser til, at en erhvervskonsekvensanalyse, som opregner fordelene for erhvervslivet af et bestemt forslag til lovgivning, kan anskueliggoere lovgivningens hensigtsmaessighed,

J. der henviser til, at en opregning af fordelene ogsaa vil bidrage til udvikling af en hensigtsmaessig lovgivning,

K. der henviser til, at det maa undgaas, at konsekvensanalysesystemet bliver saa bureaukratisk, at det stiller sig i vejen for Den Europaeiske Unions ambitioner om at forenkle den gaeldende lovgivning og at vedtage klare og enkle retsakter i fremtiden for at sikre, at det indre marked fungerer effektivt,

L. der henviser til, at konsekvensanalyser, selv naar de bygger paa samme metoder, som maaske ikke kan godtages af alle medlemsstater, aktivitetsomraader, typer af erhverv og organisationer eller enkeltpersoner, godt kan give resultater, der for samme type lovgivning opviser en positiv virkning paa én medlemsstat og en negativ virkning paa andre,

1. opfordrer Kommissionen til at undersoege, hvordan den kan udvikle en passende og rationel fremgangsmaade for konsekvensanalyser, ikke kun for erhvervslivet, men ogsaa for sundhed og sikkerhed, miljoe og beskaeftigelse, og til at fremlaegge en rapport herom for Raadet og Parlamentet;

2. mener, at der skal foretages en hensigtsmaessig konsekvensanalyse, i det foelgende benaevnt erhvervskonsekvensanalyse, i forbindelse med alle lovgivningsmaessige forslag, der enten direkte eller indirekte har omkostningsforoegende virkninger for et stort antal smaa virksomheder;

3. opfordrer Kommissionen til at give konsekvensanalysesystemet en officiel og retlig status inden for rammerne af faellesskabslovgivningen; mener, at Parlamentet og Raadet boer hoeres om efterfoelgende aendringer af konsekvensanalysesystemet;

Institutionelt ansvar:

4. opfordrer det generaldirektorat i Kommissionen, der udarbejder lovgivningen, til at raadfoere sig med Generaldirektoratet for Erhvervspolitik, naar der forberedes konsekvensanalyser, saafremt den foreslaaede lovgivning har en betydelig indvirkning paa de smaa og mellemstore virksomheder;

Offentliggoerelse af erhvervskonsekvensanalysen - tidsplan:

5. foreslaar, at konsekvensanalysen skal anbringes i slutningen af alle forslag til faellesskabslovgivning, der skoennes at have store virkninger for erhvervslivet, og fremsendes til Parlamentet, Raadet og andre EU- institutioner, og at den ogsaa skal goeres tilgaengelig for den brede offentlighed (borgere, virksomheder og regeringer) via De Europaeiske Faellesskabers Tidende; mener, at der boer vedtages en standardformular, saaledes at erhvervskonsekvensanalysen let kan identificeres (Bullock);

6. opfordrer indtraengende Kommissionen til, inden den beslutter, om der skal lovgives eller ej, at udarbejde en afgraenset erhvervskonsekvensanalyse for at fastslaa virkningerne af en eventuel lovgivning;

7. fastholder, at alle beroerte interessegrupper, saavel i forslagsfasen som ved den endelige godkendelse af erhvervskonsekvensanalysen, faar mulighed for - under tilsyn af GD XXIII - at raadfoere sig med det generaldirektorat, lovgivningsforslaget henhoerer under, og at GD XXIII paaser, at det generaldirektorat, som lovgivningsforslaget henhoerer under, forsyner de beroerte brancheorganisationer og individuelle virksomheder, der maatte oenske det, med fyldestgoerende oplysninger, saa de bliver i stand til at vurdere virkningerne af lovgivningsforslaget for deres omkostningsstruktur;

8. kraever, at kommissionsforslag, for hvilke Kommissionen eller andre grupper har anmodet om en erhvervskonsekvensanalyse, ikke forelaegges Kommissionen til afstemning uden en godkendt erhvervskonsekvensanalyse (godkendt af Generalsekretariatet og undertegnet af et kommissionsmedlem), og at Kommissionen, hvis Parlamentets eller Raadets efterfoelgende aendringer vil aendre lovgivningens raekkevidde i vaesentlig grad, skal udarbejde en ajourfoert erhvervskonsekvensanalyse, naar Raadet er naaet frem til en faelles holdning efter foerstebehandlingen;

9. fastholder, at det i forbindelse med alle eksisterende retsakter maa kraeves, at der, naar forslaget har vaeret i kraft i en vis periode, udarbejdes en revideret erhvervskonsekvensanalyse med henblik paa at fastslaa, om der har vaeret uforudsete virkninger for erhvervslivet; mener, at erhvervslivet, hvis omkostningerne eller fordelene har vaeret staerkt undervurderet, paa et hvilket som helst tidspunkt skal kunne opfordre Kommissionen til at revidere den paagaeldende lovgivning, og at der ved denne revision skal goeres rede for, hvorfor omkostningerne og fordelene for erhvervslivet var undervurderet, og peges paa mulige foranstaltninger, der kan mindske omkostningerne eller oege fordelene;

Europa-Parlamentets rolle og andre spoergsmaal:

10. fastholder, at Parlamentets mulighed for at kontrollere lovgivningens omkostninger boer forbedres, ved at ordfoererne ved lovgivningsprocedurens begyndelse orienterer Parlamentet om erhvervskonsekvensanalysen for det paagaeldende forslag, for at sikre, at omkostninger og fordele bliver droeftet fuldt ud; mener, at konsekvensanalysen kan give noedvendige og saerdeles nyttige oplysninger til fastlaeggelse af Parlamentets holdning, og udtrykker haabet om, at Parlamentet, naar et forslag til lovgivning kommer til behandling, fremover vil betragte konsekvensanalysen som en integrerende del af forslaget;

11. opfordrer Kommissionen til at undersoege, hvordan udviklingen af en konsekvensanalyse kan blive ordentligt finansieret;

12. foreslaar, at der fem aar efter gennemfoerelsen af konsekvensanalysesystemet foretages en revision af systemet og en droeftelse af mulige aendringer;

13. glaeder sig i denne forbindelse over, at Kommissionen, som det fremgaar af forslaget om revision af det femte miljoehandlingsprogram, har til hensigt at laegge saerlig vaegt paa »yderligere at udvikle brugen af oekonomiske evalueringsteknikker for miljoeet (omkostningseffektivitet, cost/benefit- og erhvervskonsekvensanalyser)" (KOM(95)0647, Del 2, artikel 7);

14. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet, Kommissionen og medlemsstaternes parlamenter.