2009
STRUKTURFONDSMIDLERNES 
ANVENDELSE TIL SPILDEVANDSRENSNING
I PROGRAMPERIODERNE 1994-1999 
OG 2000-2006DEN EUROPÆISKE 
REVISIONSRET
Særberetning  nr. 3SPILDEVAND OG KLOAKSLAM FRA BYOMRÅDER KAN SKADE  
KVALITETEN AF EUROPAS SØER, FLODER, KYSTVANDE, GRUNDVAND OG JORD. EU HAR DERFOR VEDTAGET EN RÆKKE DIREKTIVER OG HAR OGSÅ MEDFINANSIERET OPFØRELSEN AF RENSNINGSANLÆG FOR BYSPILDEVAND. I DENNE BERETNING UNDERSØGER RETTEN, OM SPILDEVANDSRENSNINGEN PÅ DE ANLÆG, DER MEDFINANSIERES AF EU, ER TILFREDSSTILLENDE, OG OM DET KLOAKSLAM, DE FREMBRINGER, ANVENDES KORREKT. KOMMISSIONENS ROLLE GENNEMGÅS OGSÅ.
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET
ISSN 1831-0796
DA
QJ-AB-09-003-DA-C
ISBN 978-92-9207-246-9
ld904920_DA_coverBT.indd   1 19/05/09   17:05:55
Hvordan får man fat i publikationer fra EU
Publikationer til salg:
• Via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)• Hos boghandleren; oplys titel, forlag og/eller ISBN-nummer•  Ved at kontakte et af vores salgssteder direkte. Adresser, telefonnumre osv. 
fi ndes på følgende webadresse: http://bookshop.europa.eu, eller send en fax til 
+352 2929-42758 med anmodning om kontaktoplysninger.
Gratis publikationer:• Via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)•  Hos Europa-Kommissionens repræsentationer eller delegationer. Adresser, 
telefonnumre osv. fi  ndes på følgende webadresse: http://ec.europa.eu, eller send 
en fax til +352 2929-42758 med anmodning om kontaktoplysninger.
ld904920_DA_coverBT.indd   2 19/05/09   17:05:56
STRUKTURFONDSMIDLERNES 
ANVENDELSE TIL SPILDEVANDSRENSNINGI PROGRAMPERIODERNE 1994-1999 OG 2000-2006Særberetning  nr. 3   2009
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET(artikel 248, stk. 4, andet afsnit, EF)
904920_DA_insideBT.indd   1 19/05/09   17:08:56
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-20062
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-45410
Fax +352 4398-46430
E-post: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Særberetning nr. 3   2009
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren (http://europa.eu)
Bibliografiske data findes bagest i denne publikation
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 2009
ISBN 978-92-9207-246-9
© De Europæiske Fællesskaber, 2009
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Printed in Belgium
904920_DA_insideBT.indd   2 19/05/09   17:08:57
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-20063
INDHOLD
Punkt
 ORDFORKLARINGER
I-X  RESUMÉ
1-14   INDLEDNING
1-4   MILJØMÆSSIG BAGGRUND
5-13   EU’S STYRINGSMODEL OG MEDFINANSIERING
14  DÆKNINGSGRAD FOR BYOMRÅDER OMFATTET AF SPILDEVANDSRENSNING
15-19   REVISIONENS OMFANG OG REVISIONSMETODE
20-56   BEMÆRKNINGER
20-28   ER DE EU-MEDFINANSIEREDE RENSNINGSANLÆGS PRÆSTATION MED HENSYN TIL SPILDEVANDSRENSNING 
TILFREDSSTILLENDE?
20-21  BAGGRUND22  DE FLESTE AF RENSNINGSANLÆGGENE FUNGEREDE PÅ ET HENSIGTSMÆSSIGT KAPACITETSNIVEAU …23  … MEN EN RÆKKE RENSNINGSANLÆG UDNYTTEDE LANGT FRA DERES KAPACITET …24  … OG ET ANLÆG HAVDE FOR LIDT KAPACITET
25-26  DET UDLEDTE SPILDEVAND FRA ET STORT FLERTAL AF RENSNINGSANLÆGGENE OVERHOLDT EU’S KRAV
27-28  OVERVÅGNING AF SPILDEVANDSKVALITETEN: PRÆSTATIONSDATAENE ER GENERELT ACCEPTABLE, 
MEN DER ER MULIGHEDER FOR FORBEDRING
29-38   ANVENDES DET SLAM, SOM RENSNINGSANLÆGGENE PRODUCERER, KORREKT?
29-30  BAGGRUND31-33  TO TREDJEDEL AF DE REVIDEREDE RENSNINGSANLÆG BORTSKAFFEDE KLOAKSLAMMET 
I OVERENSSTEMMELSE MED DE PRAKSIS, DER ANBEFALES AF EU
34  TILFREDSSTILLENDE RESULTATER I FORHOLD TIL KRAVENE I SLAMDIREKTIVET
35-36  SKAL DIREKTIVET REVIDERES?
37-38  OVERVÅGNING AF BORTSKAFFELSEN AF SLAM: MULIGHEDER FOR FORBEDRING 
PÅ RENSNINGSANLÆGGENE OG I MEDLEMSSTATERNES OVERVÅGNINGSORGANER
39-56   OPFYLDER KOMMISSIONEN SIN ROLLE?
39-40  BAGGRUND
41-45  BEHOV FOR KONSEKVENS I PROJEKTGENNEMGANGEN46-48  BEHOV FOR BEDRE RESULTATOVERVÅGNING49-56  DER SKAL LÆGGES STØRRE VÆGT PÅ EU’S MILJØPRINCIPPER
57-66   KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER
58-60   SPILDEVANDSRENSNING
61-63   BEHANDLING OG BORTSKAFFELSE AF KLOAKSLAM
64-66   SPILLER KOMMISSIONEN SIN ROLLE EFFEKTIVT?
 BILAG — RENSNING AF BYSPILDEVAND
 KOMMISSIONENS SVAR
904920_DA_insideBT.indd   3 19/05/09   17:08:57
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-2006
904920_DA_insideBT.indd   4 19/05/09   17:08:58
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-20065
ORDFORKLARINGER
Byområde : Et område, hvor befolkningen og/eller de økonomiske aktiviteter er tilstrækkelig 
koncentreret til, at byspildevand kan opsamles og ledes til et rensningsanlæg for byspilde-
vand eller et endeligt udledningssted.
Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) : Finansielt instrument, der har til 
formål at fremme den økonomiske og sociale samhørighed mellem EU’s regioner. EFRU-inter-ventionerne gennemføres primært via operationelle programmer, som omfatter en lang række projekter.
Direktivet om rensning af byspildevand : Rådets direktiv 91/271/EØF af 21. maj 1991 om 
rensning af byspildevand (EFT L 135 af 30.5.1991, s. 40).
Effektivitet : Forholdet mellem de opnåede resultater og de opstillede mål.
Egenkontrol : Kontrol, som en operatør udfører regelmæssigt i forbindelse med den daglige 
drift af et rensningsanlæg for byspildevand med det formål at overvåge kvaliteten af det udledte spildevand og indholdet i slammet.
Eutrofiering : Vands berigelse med næringssalte, især kvælstof- og phosphorforbindelser, 
der forårsager øget algevækst, som nedsætter vandets iltniveau og medfører, at naturlige vandplanter, fisk og andet akvatisk dyreliv forsvinder.
Forsigtighedsprincippet : Hvis en aktion eller en politik vil kunne være til alvorlig eller 
uafvendelig skade for offentligheden eller for miljøet, og der ikke er almindelig videnska-belig enighed om, at denne aktion eller politik ikke vil forårsage en sådan skade, påhviler 
bevisbyrden ifølge forsigtighedsprincippet dem, som anbefaler, at den pågældende aktion iværksættes. I nogle retssystemer, f.eks. EU-retten, er forsigtighedsprincippet også et gene-relt og obligatorisk retsprincip.
Følsomt område : Vandområde eller del af et vandområde, hvor der er risiko for eutrofie-
ring. Det er af afgørende betydning, at følsomme områder kortlægges korrekt, da denne kortlægning angiver, hvilken form for spildevandsrensning der skal udføres for at mindske indholdet af stoffer, som medfører eutrofiering. I følsomme områder skal kvælstof og phos-phor fjernes.
Slamdirektivet : Rådets direktiv 86/278/EØF af 12. juni 1986 om beskyttelse af miljøet, navnlig 
jorden, i forbindelse med anvendelse i landbruget af slam fra rensningsanlæg (EFT L 181 af 4.7.1986, s. 6).
Normale områder : Vandområder eller dele af vandområder, hvor der ikke er risiko for 
eutrofiering.
904920_DA_insideBT.indd   5 19/05/09   17:08:58
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-20066
Operationelt program : Dokument, der godkendes af Kommissionen, og som omfatter en 
sammenhængende række prioriterede områder med flerårige foranstaltninger, som kan gennemføres med støtte fra en eller flere strukturfonde eller subsidiært finansieres af andre 
finansielle instrumenter samt Den Europæiske Investeringsbank.
Personækvivalent (p.e.) : Et kvantitativt udtryk for spildevands forureningsbelastning 
udtrykt i antal »personækvivalenter«, dvs. personer, som producerer den samme mængde affaldsprodukter. En personækvivalent svarer til forureningsbelastningen fra den mængde slam, som én indbygger producerer.
Primær rensning : Mekanisk proces, hvor der sker en første udskillelse af store slampartikler 
fra spildevandet.
Programperiode : Den flerårige ramme inden for hvilken udgifterne til strukturfondene og 
Samhørighedsfonden planlægges og afholdes.
Rensningsanlæg for byspildevand : En infrastruktur, som udfører en række rensnings-
processer med henblik på at nedbringe forureningen i spildevandet fra et byområde til et 
acceptabelt niveau, før det udledes til vandrecipienterne.
Samhørighedsfonden : Finansielt instrument, der har til formål at styrke den økonomiske og 
sociale samhørighed gennem finansiering af miljø- og transportprojekter i medlemsstater, der har en BNI på mindre end 90 % af EU-gennemsnittet i Fællesskabet. Samhørigheds-fonden intervenerede oprindeligt i Spanien, Grækenland, Irland og Portugal. Fra og med 1. januar 2004 er Irland ikke længere berettiget til støtte fra Fonden.
Sekundær rensning : Biologisk proces, hvor spildevandet renses for at eliminere organiske 
forurenende stoffer, der kan nedbrydes biologisk.
Strukturforanstaltninger : I denne beretning: interventioner gennemført af Den Europæiske 
Fond for Regionaludvikling (EFRU) og af Samhørighedsfonden.
Tertiær rensning : Biologisk/kemisk proces, som anvendes, hvor det er nødvendigt, for at 
nedsætte koncentrationsniveauerne af næringssalte i det rensede spildevand, før det udledes til recipientvandområder, hvor der er risiko for eutrofiering.
Uafhængig kontrol : Kontrol, som udføres af uafhængige myndigheder (på nationalt eller 
regionalt niveau eller i vandløbsoplandet) med henblik på at overvåge det udledte vands kvalitet og indholdet i slammet og den jord, hvortil det udledes.
904920_DA_insideBT.indd   6 19/05/09   17:08:58
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-20067
Udledt spildevand : Renset spildevand, som udledes til vandrecipienter i et  
vandløbsopland.
Vandløbsopland : Landområde, hvorfra al overfladestrømning løber gennem en række min-
dre og større vandløb og eventuelt søer ud til havet i én enkelt flodmunding eller ét enkelt delta.
Vandrammedirektivet : Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. okto-
ber 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2000, s.1).
904920_DA_insideBT.indd   7 19/05/09   17:08:58
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-20068
RESUMÉ
I.
Spildevand og kloakslam fra byområder  
kan skade kvaliteten af Europas søer, flo-der, kystvande, jord og grundvand. EU har  derfor vedtaget en række direktiver og har 
også medfinansieret opførelse af rensnings-anlæg for byspildevand gennem Samhørig-
hedsfonden og EFRU. Det har betydet, at en væsentlig større andel af bybefolkningen nu er dækket af spildevandsrensning.
II.
Rettens revision havde fokus på anlæg finan-sieret af Samhørighedsfonden og EFRU i pro-gramperioderne 1994-1999 og 2000-2006  
i Spanien, Portugal, Grækenland og Irland, som tegnede sig for størsteparten af udgif-terne på dette område. De revisionskonklu-sioner, der fremsættes i denne beretning, er baseret på en gennemgang af forvaltnings- og kontrolsystemerne i Kommissionen og på en vurdering af 73 rensningsanlægs præstation. 
Endvidere så revisorerne på udledningen af 
slam, der er et biprodukt fra spildevands-rensningen, og på den rolle, Kommissionen spiller på spildevandsområdet.
III.
Retten konkluderede, at strukturforanstalt-
ningerne generelt har bidraget til at forbedre 
spildevandsrensningen i de fire medlemssta-ter, som indgik i revisionen.
IV.
De anlæg, der medfinansieres af struktur-foranstaltningerne, fungerede generelt til-
fredsstillende. Men nogle af dem udnyttede 
ikke deres kapacitet fuldt ud, og i et mindre antal tilfælde var EU-kravene til spildevands-kvalitet ikke opfyldt.
904920_DA_insideBT.indd   8 19/05/09   17:08:58
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-20069
V.
Retten konstaterede, at der bør lægges mere 
vægt på at sikre, at rensningsanlæggene  kobles korrekt til kloaknettet, og at det indu-strispildevand, der leveres til anlæggene, er 
behørigt forrenset.
VI.
For så vidt angår kloakslam, konklude-rede Retten, at størsteparten af de med-
finansierede rensningsanlæg i de fire  
medlemsstater, som revisionen omfattede, bortskaffede slammet i overensstemmelse  
med de EU-anbefalede metoder for genan-
vendelse, selv om et mindretal af dem havde 
valgt at følge mindre bæredygtige metoder og ikke genanvendte slammet. Endvidere  
identificerede Retten nogle aspekter vedrø-
rende bortskaffelse af slam, hvor der kunne 
ske forbedringer.
VII.
Det gældende slamdirektiv er fra 1986 og  tager derfor ikke hensyn til den udvikling,  der er sket på området siden da. En even-tuel revision af direktivet bør tage hensyn  til samtlige omkostninger og fordele, der  kan være forbundet med de nye foranstalt-ninger, der foreslås, og til den potentielle  
indvirkning på andre EU-politikker.
VIII.
Med hensyn til Kommissionens rolle er det Rettens opfattelse, at den kunne være mere 
konsekvent, når den gennemgår støttean-søgningerne, hvilket ville være nemmere,  hvis der blev udarbejdet interne retningslin-jer og tjeklister til brug ved vurderingen.RESUMÉ
IX.
Endvidere bemærkede Retten, at der er  
behov for, at Kommissionen overvåger  resultaterne bedre, når den gennemgår de endelige rapporter, før den udbetaler et  
eventuelt restbeløb. Der bør træffes pas-sende opfølgningsforanstaltninger, når de  
nødvendige oplysninger ikke indsendes,  eller de forventede resultater ikke nås.
X.
Endelig mener Retten, at bevarelsen af vand-områderne i god økologisk tilstand vil kræve, at der lægges større vægt på EU’s miljøprin-cipper om, at »forureneren betaler«, og at  forureningen skal reduceres ved kilden.
904920_DA_insideBT.indd   9 19/05/09   17:08:58
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200610
1 Artikel 174 i den konsoliderede 
udgave af traktaten om oprettelse 
af Det Europæiske Fællesskab 
(EFT C 325 af 24.12.2002, s. 1).
2 Rådets direktiv 91/271/EØF.
3 Artikel 14 i direktiv 91/271/EØF.
4 Rådets direktiv 86/278/EØF.
5 Europa-Parlamentets og Rådets 
direktiv 2000/60/EF.INDLEDNING
MILJØMÆSSIG BAGGRUND
 1.  Ifølge traktaten skal Fællesskabet bidrage til bevarelse, beskyttelse og 
forbedring af miljøkvaliteten. Dets politik på miljøområdet bygger 
på forsigtighedsprincippet og princippet om forebyggende indsats, 
princippet om indgreb over for miljøskader ved kilden og princippet om, at forureneren betaler
1.
 2.  Spildevand og kloakslam fra byområder kan skade kvaliteten af Europas 
søer, floder, kystvande og grundvand samt dets jord. De centrale  relevante EU-retsakter på området er:
direktivet om rensning af byspildevand a) 2, ifølge hvilket med-
lemsstaterne skal sikre, at alle byområder senest den 31. decem-
ber 2000 eller den 31. december 2005 afhængigt af, hvor stort det 
berørte byområde er, bliver forsynet med kloaknet til opsamling af byspildevand, som mindst skal underkastes en sekundær rensning og — hvis der er tale om følsomme områder — en tertiær rensning. 
God rensning af byspildevand har til formål at sikre, at indholdet af organiske og uorganiske forurenende stoffer, herunder dem, der 
kan medføre eutrofiering af de nærliggende vandområder, eller som kan være til risiko for folk, der bader i vandet, overvåges og 
nedsættes til et acceptabelt niveau. Direktivet indeholder også bestemmelser om genanvendelse af slam fra rensningsanlæg
3
slamdirektivet b) 4, som specificerer reglerne for prøveudtagning og 
analyse af slam og jord og fastsætter grænseværdier for koncentra-
tionen og de maksimale mængder af tungmetaller, som må tilføres til jorden. Formålet med direktivet er at regulere anvendelsen af kloakslam i landbruget og tilskynde til, at det anvendes på en  sådan måde, at man undgår skadelige virkninger for planter, dyr og mennesker
vandrammedirektivet c) 
5, som vedrører beskyttelsen af vandløbsop-
landene og deres økosystemer og overvågning af vandkvaliteten. 
Ifølge dette direktiv skulle der etableres klassificeringssystemer 
og et overvågningsnet i 2006, offentliggøres forvaltningsplaner for vandløbsoplande i 2009 og, i princippet, opfyldes en række  
miljømål i 2015.
904920_DA_insideBT.indd   10 19/05/09   17:08:59
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200611
6 Europa-Parlamentets og Rådets 
afgørelse nr. 1600/2002/EF af 
22. juli 2002 om fastsættelse 
af Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram 
(EFT L 242 af 10.9.2002, s. 1).
7 Artikel 5 i den konsoliderede 
udgave af traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab: 
»… kun hvis og i det omfang 
målene for den påtænkte handling 
ikke i tilstrækkelig grad kan 
opfyldes af medlemsstaterne og 
derfor, på grund af den påtænkte 
handlings omfang eller virkninger, bedre kan gennemføres på 
fællesskabsplan«. 3.  Der gives en kort oversigt over spildevandsrensning og bortskaffelse 
af slam i diagrammet »Rensning af byspildevand« og de ledsagende 
forklaringer i bilaget .
 4.  Ifølge Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram6 er spildevandsfor-
valtning en af EU’s prioriteter for perioden 2002-2012.
EU’S STYRINGSMODEL OG MEDFINANSIERING
 5.  Miljøbeskyttelse er underlagt delt kompetence mellem medlemsstaterne 
og Fællesskabet og enhver aktion, som EU iværksætter på dette område, skal derfor være i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet
7.
 6.  Miljødirektiverne gælder over alt i Den Europæiske Union. At overholde 
bestemmelserne i dem kan betyde, at der skal iværksættes inve-steringsprojekter, hvis omfang afhænger af, hvilken form for vand-rensning der kræves på grund af den miljømæssige situation i de  
vandområder, hvor udledningerne sker, og af hvilken type udstyr der 
er nødvendig (pumpestationer, slamtørrere mv.). Værdien af projek-terne kan svinge fra under 10 millioner euro for et lille byområde og til mere end 200 millioner euro for en storby, og jo større anlægget 
er, jo færre bliver omkostningerne pr. indbygger takket være stor-
driftsfordele (jf. tekstboks 1 ).
EKSEMPLER PÅ DE MEDFINANSIEREDE PROJEKTER, SOM RETTEN BESØGTE
I Spanien medfi  nansierede Samhørighedsfonden et projekt, som skulle betjene fi  re landsbyer med en befolkning 
på 10 000 indbyggere. Projektet bestod af et rensningsanlæg for byspildevand til sekundær og tertiær rensning, 
18 kilometer rør og seks pumpestationer. Projektomkostningerne var på 5,5 millioner euro, og heraf ydede EU 
et tilskud på 4,3 millioner euro.
I Portugal var omkostningerne til et nyt rensningsanlæg, som Samhørighedsfonden medfinansierede, på 
22,8 millioner euro. Dette anlæg, som var udformet til at kunne betjene en befolkning på 250 000 indbyggere med sekundær rensning og desinfektion af vandet, modtog et tilskud fra EU på 19,4 millioner euro.
I Grækenland medfi  nansierede Samhørighedsfonden en omfattende opgradering af et rensningsanlæg til en by 
på 3,7 millioner indbyggere, så det kunne foretage sekundær og tertiær rensning, hvor det tidligere kun havde kunnet udføre simpel primær rensning. Omkostningerne til projektet var 202,2 millioner euro, og EU ydede et 
tilskud på 135,0 millioner euro.TEKSTBOKS 1
904920_DA_insideBT.indd   11 19/05/09   17:08:59
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200612
 7.  Omkostninger forbundet med opførelse af rensningsanlæg er berettiget 
til støtte over strukturforanstaltningerne. I mål 1-regionerne kan der 
ydes op til 85 % i støtte8. Den samlede støtte fra EU for perioden  
2000-2006 var på i alt 10,6 milliarder euro9, og fire medlemsstater  
(Spanien, Portugal, Grækenland og Irland) tegnede sig for mere end 
50 % af udgifterne. Der er i alt afsat 13,9 milliarder til program-
perioden 2007-2013, og de nye EU-12-medlemsstater tegner sig for 9,1  millard euro.
 8.  To generaldirektorater i Kommissionen spiller en vigtig rolle i forbindelse 
med godkendelse og opfølgning af projekter om spildevandsrensning og behandling af kloakslam: Generaldirektoratet for Miljø (GD ENV) og Generaldirektoratet for Regionalpolitik (GD REGIO).
 9.  GD ENV er ansvarligt for EU’s miljøpolitik på området spildevandsrens-
ning. Det skal følge op på rensningsanlæggenes præstation i form af 
det udledte vands kvalitet og bortskaffelsen af slam, og det skal også indlede overtrædelsesprocedurer, når det er nødvendigt.
 10.  GD REGIO er ansvarligt for EU’s budget på området regionalpolitik gen-
nem delt forvaltning med medlemsstaterne. Under denne politik  medfinansieres der rensningsanlæg ved hjælp af to finansielle instru-
menter: Samhørighedsfonden og EFRU
10.
 11.  Kommissionen gennemgår alle de ansøgninger, medlemsstaterne indsen-
der vedrørende samhørighedsfondsprojekter og store EFRU-projek-
ter11, så det sikres, at de er udfyldt korrekt og er i overensstemmelse 
med EU-direktiverne. Kommissionen har udsendt en vejledning til  
Samhørighedsfonden 2000-2006, som er ment som en hjælp til med-
lemsstaterne, når de skal udarbejde deres ansøgninger. GD REGIO  undersøger, om de enkelte projekter, der skal finansieres, er af den fornødne kvalitet, og rådfører sig i den forbindelse med andre gene-raldirektorater, hvis det er nødvendigt (særlig GD ENV).8 Mål 1 tager sigte på at 
fremme udviklingen og 
strukturtilpasningen i regioner 
med et udviklingsefterslæb (BNI pr. indbygger på mindre end 75 % af 
EU-gennemsnittet). To tredjedele 
af strukturforanstaltningerne 
vedrørte mål 1, og næsten 
20 % af Unionens samlede befolkning var berørt af dette mål. 
I programperioden 2000-2006 
kan der i disse regioner derfor 
maksimalt ydes 75 % i tilskud 
til EFRU-projekter og 85 % til 
samhørighedsfondsprojekter.
9 Oplysningerne om 
programperioden 1994-1999 
foreligger ikke i Kommissionen, 
da dataene om EFRU for denne 
periode kun var tilgængelige på 
medlemsstatsniveau.
10 For kandidatlandene 
blev medfinansiering af 
rensningsanlæg også godkendt 
under det strukturpolitiske 
førtiltrædelsesinstrument 
(ISPA). Ved tiltrædelsen blev 
projekterne omdannet til 
samhørighedsfondsprojekter.
11 For programperioden1994-1999 
var »større projekter« dem, »hvor 
samtlige omkostninger, der tages 
i betragtning ved beregningen 
af EF-støttens størrelse, normalt 
overstiger 25 millioner ecu 
for infrastrukturinvesteringer 
eller 15 millioner ecu for erhvervsinvesteringer«. For 
programperioden 2000-2006 
dækkede definitionen »store 
projekter« projekter, »til hvilke 
de samlede udgifter, der tages i betragtning ved fastsættelsen 
af fondenes deltagelse, 
overstiger 50 mio. EUR«. For 
perioden 2007-2013 er loftet for 
miljøprojekter 25 millioner euro.
904920_DA_insideBT.indd   12 19/05/09   17:08:59
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200613
 12.  I beslutningen om medfinansiering af et projekt fastsættes støttebeløbet 
og de betingelser, der skal være opfyldt. Når der er tale om samhørig-
hedsfondsprojekter, skal støttemodtageren for at få udbetalt restbe-løbet indsende en endelig rapport, når projektet er gennemført, som 
beskriver det arbejde, der er udført, og giver en første bedømmelse 
af, om de tilstræbte resultater er nået
12. For de store EFRU-projekters 
vedkommende er der intet krav om, at den endelige rapport om de 
operationelle programmer, som disse store projekter indgår i, skal  indholde et kapitel med særskilte oplysninger om projekterne.
 13.  Med hensyn til de andre EFRU-projekter skal Kommissionen kun vur-
dere og godkende de operationelle programmer og ikke de enkelte projekter.
DÆKNINGSGRAD FOR BYOMRÅDER OMFATTET 
AF SPILDEVANDSRENSNING
 14.  Procentdelen af befolkningen i byområder, som betjenes af anlæg, der 
udfører sekundær og tertiær rensning (jf. definitionen i bilaget ), er 
steget væsentligt, hvilket til dels skyldes iværksættelsen af direktivet om rensning af byspildevand og den betydelige finansielle støtte  
fra EU
13. Det er i særlig grad tilfældet i de fire medlemsstater, som 
modtog over 50 % af EU-midlerne til rensning af byspildevand i pro-gramperioden 2000-2006 ( tabel 1  og 2).12 Rådets forordning (EF) 
nr. 1164/94 af 16. maj 1994 om 
oprettelse af Samhørighedsfonden 
(EFT L 130 af 25.5.1994, s. 1), som ændret ved forordning 
(EF) nr. 1265/1999 (EFT L 161 
af 26.6.1999, s. 62).
13 I de fire medlemsstater, Retten 
besøgte, kom mere end 50 % af 
de fornødne midler til rensning af 
byspildevand fra EU.
904920_DA_insideBT.indd   13 19/05/09   17:08:59
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200614
UDVIKLINGEN I DEN PROCENTDEL AF BEFOLKNINGEN I BYOMRÅDER, 
SOM BETJENES AF RENSNINGSANLÆG, DER UDFØRER SEKUNDÆR RENSNING
MedlemsstatVed starten af programperioden 
1994-1999Ved afslutningen af 
programperioden 2000-2006
Irland120 % (1994) 87 % (2006)
Spanien241 % (1995) 77 % (2005)
Portugal332 % (1994) 80 % (2006)
Grækenland4< 20 % (1994) 85 % (2005)
1 Den irske miljøstyrelse — Office of Environmental Enforcement, Urban Waste Water Discharges 
in Ireland (Udledning af byspildevand i Irland) — Rapporter for årene 2002-2003 og 2004-2005. Tallene for 2006 kommer fra Department of Environment, Heritage and Local Government.
2 Data for 1995: rapport udarbejdet af Spanien i overensstemmelse med artikel 16 i direktivet om 
rensning af byspildevand og sendt til Kommissionen (oktober 2004) og for 2005: overslag indsendt af det spanske miljøministerium.
3 Strategisk plan for spildevandsrensning (2007-2013).
4 Det græske miljøministerium — overslag udarbejdet af det centrale vandagentur.
,TABEL 1
UDVIKLINGEN I DEN PROCENTDEL AF BEFOLKNINGEN I BYOMRÅDER BELIGGENDE 
I FØLSOMME OMRÅDER, SOM BETJENES AF RENSNINGSANLÆG, DER UDFØRER SEKUNDÆR OG TERTIÆR RENSNING
MedlemsstatVed starten af programperioden 
1994-1999 (1995)1Ved afslutningen af 
programperioden 2000-2006
Irland 2 % 8 % (2006)2
Spanien 3 % 84 % (2005)3
Portugal 0 % 63 % (2005)4
Grækenland 6 % 55 % (2006)5
1 OECD’s miljødata (kompendium 2006).
2 Data for 2006: Den irske miljøstyrelse. For 2009 har Department of Environment anslået, at 
andelen vil stige til 80 %.
3 Det spanske miljøministerium.
4 Instituto da Água I. P. (INAG I. P.) har anslået, at andelen vil stige til 78 % i 2008.
5 Det græske miljøministerium — det centrale vandagentur. I 2007 var andelen steget til 97 %.TABEL 2
904920_DA_insideBT.indd   14 19/05/09   17:08:59
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200615
REVISIONENS OMFANG 
OG REVISIONSMETODE
 15.  Hovedformålet med revisionen var at vurdere, hvor effektivt struktur-
fondsmidlerne til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 
og 2000-2006 var blevet anvendt.
 16.  Retten behandlede følgende spørgsmål:
Er de EU-medfinansierede rensningsanlægs præstation med hen- a) 
syn til spildevandsrensning tilfredsstillende?
Anvendes det slam, som rensningsanlæggene producerer,  b) 
korrekt?
Opfylder Kommissionen sin rolle med hensyn til projektudvæl- c) 
gelse, resultatovervågning gennem sin analyse af de endelige  rapporter og fremme af EU’s miljøprincipper?
 17.  Revisionen blev udført i Europa-Kommissionen og i fire medlemssta-
ter: Spanien, Portugal, Grækenland og Irland. Fællesskabets samlede udgifter til spildevandsrensningsprojekter i disse medlemsstater var på 5,2 milliarder euro i programperioden 1994-1999 og 5,9 milliar-
der euro i perioden 2000-2006. Revisionen varede fra maj 2007 til  
marts 2008.
 18.  Grundlaget for revisionen var en stikprøve på 73 fungerende rensnings-
anlæg, som var blevet medfinansieret i de relevante programperioder, og hvis præstation revisorerne vurderede.
 19.  Retten gennemgik Kommissionens procedurer for projektgodkendelse, 
-overvågning og -opfølgning. I medlemsstaterne talte revisorerne  
med repræsentanter for de forskellige lokale, regionale og nationale 
myndigheder, som var ansvarlige for at udforme, udvælge, drive og 
overvåge rensningsanlæggene. Retten besøgte 26 projekter ( tabel 3 ) 
sammen med uafhængige eksperter med forstand på drift, vedlige-
holdelse og kontrol af rensningsanlæg. Der blev udført skrivebords-
kontrol af yderligere 47 rensningsanlæg. For at kunne identificere og sammenligne benchmarks og eksempler på bedste praksis på området gennemgik revisorerne standarderne i en række lande uden for EU (USA, Schweiz, Canada, Australien og Japan).
904920_DA_insideBT.indd   15 19/05/09   17:09:00
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200616
RENSNINGSANLÆG, DER BLEV BESØGT SOM LED I RETTENS REVISION: 
PR. MEDLEMSSTAT OG FINANSIERINGSKILDE
Samhørighedsfonden EFRU I alt
Spanien 516
Portugal 516
Grækenland 606
Irland 628
I alt 22 4 26TABEL 3
904920_DA_insideBT.indd   16 19/05/09   17:09:00
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200617
ER DE EU-MEDFINANSIEREDE RENSNINGSANLÆGS 
PRÆSTATION MED HENSYN TIL SPILDEVANDSRENSNING TILFREDSSTILLENDE?
BAGGRUND
 20.  Formålet med at rense husholdningsspildevand og forrenset industri-
spildevand er at nedbringe de forurenende stoffer i vandet til et  
acceptabelt niveau, så det uden risiko kan absorberes af recipientvan-
dene. Det udledte spildevands kvalitet overvåges ved, at der udtages vandprøver.
 21.  Retten undersøgte:
om rensningsanlæggene fungerede på et hensigtsmæssigt  a) 
kapacitetsniveau
om det udledte spildevand var af en acceptabel kvalitet b) 
om overvågningen af rensningsanlæggenes præstation var  c) 
tilfredsstillende.
DE FLESTE AF RENSNINGSANLÆGGENE FUNGEREDE 
PÅ ET HENSIGTSMÆSSIGT KAPACITETSNIVEAU …
 22.  Revisorerne vurderede, at 18 at de 26 besøgte anlæg fungerede til-
fredsstillende med en udnyttelsesgrad på over 50 %. I disse tilfælde 
var tilslutningen af private husholdninger og industrielle brugere  
tilfredsstillende.
… MEN EN RÆKKE RENSNINGSANLÆG UDNYTTEDE LANGT 
FRA DERES KAPACITET …
 23.  Anlæg, som kører med mindre end 50 % af deres kapacitet, kan betragtes 
som underudnyttede. Sådan fungerede syv af anlæggene i Rettens  stikprøve, og underudnyttelsen af dem kan forklares som følger
14:BEMÆRKNINGER
14 To rensningsanlæg kørte 
med en kapacitet på 35 %, fire 
med ca. 40 % og et med 45 %.
904920_DA_insideBT.indd   17 19/05/09   17:09:00
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200618
I seks af de syv tilfælde skyldtes underudnyttelsen problemer  a) 
med færdiggørelsen af nettet, og mange husholdninger og indu-strielle brugere var endnu ikke tilsluttet rensningsanlæggene,  selv om disse havde fungeret i fem år eller mere. Som følge heraf 
var det ikke alt det producerede spildevand i dette område, som blev renset.
Det sidste anlæg kørte med en lavere kapacitet end planlagt, fordi b) 
lokale industrier var gået tabt, hvilket førte til et drastisk fald  i den mængde spildevand, det fik tilført til rensning.
… OG ET ANLÆG HAVDE FOR LIDT KAPACITET
 24.  Et anlæg kørte med fuld kapacitet, hvilket skyldtes, at den økonomiske 
vækst i området var hurtigere end forventet. På tidspunktet for Ret-tens besøg havde rensningsanlægget derfor ikke kapacitet nok til at kunne håndtere spildevandsbelastningen. Det er planlagt, at dette anlæg skal udvides i 2009-2010, og indtil da er det ude af stand til at 
rense alt det spildevand, det modtager, korrekt.
DET UDLEDTE SPILDEVAND FRA ET STORT FLERTAL 
AF RENSNINGSANLÆGGENE OVERHOLDT EU’S KRAV
 25.  Retten vurderede kvaliteten af det vand, der blev udledt fra de 73 udvalgte 
rensningsanlæg, i forhold til kravene i direktivet om rensning af  byspildevand
15. Direktivet blev også sammenlignet med de gældende 
regler i lande uden for EU med et lignende økonomisk og socialt  
udviklingsniveau. I 64 tilfælde var EU-kravene til det udledte vands kvalitet overholdt, og tabel 4 er en oversigt over resultaterne.15 I tabel 1 og 2 i bilag 1 til Rådets 
direktiv 91/271/EØF er der opstillet 
krav til udledningerne for så vidt angår biokemisk iltforbrug (BOD5), 
kemisk iltforbrug (COD) og samlet 
mængde suspenderet stof (Total 
Suspenderet Stof, TSS) i normale 
områder og i følsomme områder 
herudover også for så vidt angår 
total phosphor og/eller total kvælstof (jf. bilaget ).
904920_DA_insideBT.indd   18 19/05/09   17:09:00
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200619
DE REVIDEREDE ANLÆGS PRÆSTATION MED HENSYN TIL OVERHOLDELSE 
AF EU’S KRAV TIL DET UDLEDTE SPILDEVANDS KVALITET
Reviderede 
rensningsanlægEU-kravene klart 
overholdtEU-kravene kun lige 
overholdt (grænsetilfælde)EU-kravene ikke 
overholdt
Spanien 1 9 973
Irland 18 12 5 1
Portugal 1 8 864
Grækenland 18 12 5 1
I alt 73 41 23 9
% 100 % 56,2 % 31,5 % 12,3 %TABEL 4
EKSEMPLER PÅ RENSNINGSANLÆG, SOM OVERHOLDT EU-KRAVENEBILLEDE 1-4
Billede 1: Rensningsanlægget i Psyttalia, Grækenland Billede 2: Rensningsanlægget i Febros, Portugal
Billede 3: Rensningsanlægget i León, Spanien Billede 4: Rensningsanlægget i Drogheda, Irland
904920_DA_insideBT.indd   19 19/05/09   17:09:00
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200620
 26.  Som vist i tabel 4 var EU-kravene til kvaliteten af det udledte vand 
ikke overholdt i ni tilfælde, og revisorerne konstaterede følgende  problemer:
industrispildevand skal normalt forrenses, før det ledes ud i det a) 
kommunale kloaksystem, så man undgår problemer i rensningsan-
læggets funktion. På fire af de rensningsanlæg, som ikke overholdt 
EU-kravene, var de største problemer, at anlægget fra industrikil-der fik tilført vand, som ikke var fuldstændig forrenset, og i nogle tilfælde var operatørerne ikke blevet informeret om sammensæt-ningen af det industrispildevand, de modtog (jf. tekstboks 2 )
nogle af rensningsanlæggene blev drevet af lokale myndigheder, b) 
som ikke havde fyldestgørende ressourcer og den fornødne eks-
pertise, og der var ingen mekanismer, som kunne sikre, at de fik kendskab til bedste praksis
i andre tilfælde skyldtes den ringe præstation, at næringsstoffer, c) 
som medfører eutrofiering, ikke i tilstrækkelig grad var blevet  fjernet, fordi anlægget ikke havde det rigtige udstyr til fjernelse 
af næringsstoffer.
EKSEMPLER PÅ UTILSTRÆKKELIG FORRENSNING AF INDUSTRISPILDEVAND
Operatørerne på to af de tre rensningsanlæg i Spanien, som ikke overholdt normerne, noterede i de månedlige drift srapporter, at industrierne ledte urenset spildevand til deres anlæg, hvilket indvirkede negativt på anlæggets 
præstation. For et af anlæggenes vedkommende afveg 74 af de 93 egenkontroller, der blev foretaget i 2006, mere 
end 100 % fra de grænseværdier, der er fastsat i direktivet om rensning af byspildevand.
For så vidt angår to af de fi  re rensningsanlæg, som ikke overholdt EU-kravene i Portugal, ledte virksomhederne 
spildevandet direkte ud i det kommunale kloaksystem uden først at foretage den fornødne forrensning. Operatø-
rerne var vidende om situationen, og det uafh  ængige organ, som var ansvarligt for overvågningen af anlæggenes 
præstation, havde ydermere anført en bemærkning herom i sine rapporter.TEKSTBOKS 2
904920_DA_insideBT.indd   20 19/05/09   17:09:03
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200621
16 Bilag I.D i direktiv 91/271/EØF.
17 Direktiv 86/278/EØF og 
direktiv 91/271/EØF.OVERVÅGNING AF SPILDEVANDSKVALITETEN: 
PRÆSTATIONSDATAENE ER GENERELT ACCEPTABLE, MEN DER ER MULIGHEDER FOR FORBEDRING
 27.  På de 26 besøgte rensningsanlæg var anlægsoperatørens egenkontrol 
generelt i overenstemmelse med normerne i direktivet om rensning 
af byspildevand for så vidt angår hyppighed og de anvendte prø-
vetagningsmetoder. Der blev dog konstateret svagheder, særlig på 
mindre rensningsanlæg:
I et tilfælde var der ikke udført tilstrækkelig mange egenkon- a) 
troller (der var udført fem egenkontroller i 2006 i stedet for de krævede 12).
I tre tilfælde var de anvendte prøvetagningsmetoder ikke i overens- b) 
stemmelse med direktivet (der var taget korttidsprøver og ikke tids- eller flowproportionale døgnprøver, som direktivet foreskriver).
 28.  Under revisionen blev der konstateret eksempler på god praksis, som 
gik videre end kravene i direktivet:
Operatører på rensningsanlæg med en kapacitet på mere end  a) 
50 000 p.e. udførte flere egenkontroller end de 24, direktivet  
foreskriver16. På de 14 anlæg af denne type, som Retten besøgte, 
blev der hvert år taget mellem 38 og 365 prøver.
Tre af de fire besøgte medlemsstater har en ordning med udled- b) 
ningstilladelser, hvori der fastsættes krav til det udledte spilde-
vand for hvert enkelt rensningsanlæg (selv om nogle af de anlæg, revisorerne besøgte i disse medlemsstater, fungerede uden til-ladelse eller havde en tilladelse, som var udløbet). Den fjerde  
medlemsstat indførte en tilladelsesordning i 2008.
ANVENDES DET SLAM, SOM RENSNINGSANLÆGGENE 
PRODUCERER, KORREKT?
BAGGRUND
 29.  Spildevandsrensning resulterer i udledning af spildevand og produktion af 
kloakslam. EU tilskynder til, at dette anvendes som gødning17, eftersom 
renset kloakslam er en god kilde til fosfor, kvælstof og kalium. For land-brugeren giver denne anvendelse af slammet god økonomisk mening, da det er en udmærket måde at anvende disponible ressourcer på, samtidig 
med, at det er godt for jorden. Men kloakslam kan også indeholde ska-
delige forurenende stoffer, som skal holdes på et acceptabelt niveau, 
hvis slammet skal kunne anvendes eller bortskaffes sikkert.
904920_DA_insideBT.indd   21 19/05/09   17:09:03
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200622
18 Rådets direktiv 75/442/EØF 
af 15. juli 1975 om affald 
(EFT L 194 af 25.7.1975, s. 39).
BORTSKAFFELSE AF KLOAKSLAMMET FRA RENSNINGSANLÆGGENE I STIKPRØVEN
EU-anbefalede metoder Ikke genanvendelse
I alt
Tilførsel til 
jordenForbræn-
dingKommu-
nale losse-
pladserBehand-
lingsanlæg 
på stedetAndet
Spanien 1 6 0201 1 9
Irland 1 7 0100 1 8
Portugal 1 4 0130 1 8
Grækenland 01 1 4 21 1 8
I alt 4 711 85 27 3TABEL 5 30.  Retten undersøgte:
om slammet var bortskaffet sikkert, hvor EU tilskynder til a) 18, at det 
genanvendes i landbruget og til energiproduktion gennem for-
brænding, mens det betragtes som acceptabelt, at det deponeres 
på kommunale lossepladser, selv om det erkendes, at dette er den mindst bæredygtige metode
om indholdet af visse stoffer, der betragtes som farlige, i slammet b) 
og jorden lå inden for de sikre maksimumsgrænser, når slammet blev brugt i landbruget
om overvågningen på rensningsanlæggene og i medlemsstaterne c) 
gav den fornødne sikkerhed for, at kloakslammet blev bortskaf-fet sikkert.
TO TREDJEDEL AF DE REVIDEREDE RENSNINGSANLÆG 
BORTSKAFFEDE KLOAKSLAMMET I OVERENSSTEMMELSE MED DE PRAKSIS, DER ANBEFALES AF EU
 31.  47 af de 73 rensningsanlæg i stikprøven, som fulgte de EU-anbefalede 
genanvendelsesmetoder, havde valgt at genanvende slammet i land-
bruget, og et anlæg havde valgt at anvende det til energiproduktion 
gennem forbrænding (jf. tabel 5 ).
904920_DA_insideBT.indd   22 19/05/09   17:09:03
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200623
EKSEMPLER PÅ BORTSKAFFELSE AF KLOAKSLAMBILLEDE 5-6
Billede 5: EU-anbefalet praksis: genanvendelse 
på landbrugsjordBillede 6: Dårlig praksis: oplagring på stedet 
på det besøgte anlæg 32.  De øvrige 25 rensningsanlæg genanvendte af forskellige årsager ikke 
slammet:
Grækenland er for øjeblikket ved at udarbejde en landsdækkende a) 
plan for bortskaffelse af kloakslam, men da revisionen fandt sted, 
var der hverken en landsdækkende plan eller regionsplaner, og 
14 af de 18 reviderede rensningsanlæg deponerede kloakslammet 
på kommunale lossepladser.
Nogle af rensningsanlæggene i Grækenland og Portugal har ikke b) 
en holdbar strategi for bortskaffelse af slam, og det gælder i sær-lig grad de anlæg, der drives kommunalt. Det har medført, at de 
oplagrer slammet på stedet, og i et tilfælde blev det deponeret i en nedlagt mine. Et stort rensningsanlæg i Grækenland havde ikke en 
gyldig kontrakt om bortskaffelse af slammet, og som følge heraf 
blev 13 450 tons slam hvert år oplagret på stedet ( billede 6 ).
904920_DA_insideBT.indd   23 19/05/09   17:09:04
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200624
UDVIKLINGEN I DEN PROCENTDEL AF KLOAKSLAM FRA RENSNINGSANLÆG, 
SOM GENANVENDES I OVERENSSTEMMELSE MED DE PRAKSIS, DER ANBEFALES AF EU1
MedlemsstatVed begyndelsen 
af programperioden 
1994-1999Ved slutningen 
af programperioden 
2000-2006Genanvendelsesmetode
Irland 12 % / 15 % (1994) 76 % / 83 % (2005) Landbrug/alle landområder
Spanien 46 % (1997) 66 % (2003) Landbrug
Portugal 30 % (1995) 42 % (2005) Landbrug
Grækenland 0 % (1997)0 % (2005) /
50 % (i midten af 2007)2 Energi (forbrænding)
1 Rapporterne om slam, som medlemsstaterne udarbejder i overensstemmelse med artikel 17 i slamdirektivet.
2 Overslag. Det græske miljøministerium.TABEL 6 33.  Rettens gennemgang af dataene om bortskaffelse af kloakslam i de 
fire medlemsstater, den besøgte, viste, at der som anbefalet af EU  var sket en tydelig stigning i genanvendelsen af slam ( tabel 6  og  
tekstboks 3 ).
EKSEMPEL PÅ, HVORDAN EN AF MEDLEMSSTATERNE TILSKYNDEDE 
TIL AT FØLGE EN PRAKSIS ANBEFALET AF EU
Det resultat, der opnåedes i Irland, skyldtes til dels, at slamdirektivet blev implementeret via udarbejdelse og 
anvendelse af retningslinjer, som identifi  cerede bedste praksis for behandling og bortskaff  else af kloakslam. En af 
retningslinjerne vedrørte specifi  kt lokale myndigheders udarbejdelse af eff  ektive planer for slamforvaltning, og to 
retningslinjer vedrørte sikker spredning af slam på landbrugsjord og indeholdt krav om, at hver enkelt landmand skulle anvende en plan for forvaltning af næringsstoff  er (»Nutrient Management Plan«).TEKSTBOKS 3
904920_DA_insideBT.indd   24 19/05/09   17:09:04
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200625
EKSEMPLER PÅ KONTROL AF KLOAKSLAMMETS INDHOLD 
AF ANDRE KEMISKE FORBINDELSER
I Irland testede tre af de otte besøgte rensningsanlæg regelmæssigt slammet for fl  uorider, arsen, selen og mag-
nesium. Nogle anlæg testede også indholdet af polycycliske aromatiske kulbrinter (PAH) og polychlorerede biphenyler (PCB).
I Portugal har slam fra rensningsanlæg, som modtager industrispildevand, siden 2006 skullet kontrolleres for 
organiske stoff  er og dioxiner. Fire af de seks besøgte rensningsanlæg udførte denne kontrol.TEKSTBOKS 4TILFREDSSTILLENDE RESULTATER I FORHOLD TIL KRAVENE 
I SLAMDIREKTIVET
 34.  For de rensningsanlægs vedkommende, som Retten besøgte i de tre 
medlemsstater, som tilførte slam til jorden, viste resultaterne af  
laboratorietestene, at metalkoncentrationerne i slam og jord lå  
under de maksimale grænseværdier i slamdirektivet. Indholdet af  andre kemiske forbindelser, f.eks. polychlorerede biphenyler (PCB), blev også kontrolleret, selv om det ikke er et krav ifølge direktivet (jf. tekstboks 4 ).
SKAL DIREKTIVET REVIDERES?
 35.  Retten konstaterede, at kravene i slamdirektivet blev overholdt tilfreds-
stillende, men eftersom det nuværende direktiv blev vedtaget i 1986, tager det ikke hensyn til den seneste udvikling, der er sket med hen-syn til teknikker og metoder til behandling og bortskaffelse af slam. 
Direktivet har f.eks. intet krav om, at slammet skal testes for organiske forurenende stoffer, som f.eks. PCB, eller patogener som f.eks. E. coli , 
selv om nogle af EU’s medlemsstater i de nationale bestemmelser fast-
sætter maksimale koncentrationer af organiske forurenende stoffer, og nogle lande uden for EU har fastlagt normer, som skal mindske de skadelige virkninger af patogener i slam. Hertil kommer, at direktivet 
ikke nævner andre populære anvendelsesområder for slammet, f.eks. i skovbruget.
904920_DA_insideBT.indd   25 19/05/09   17:09:05
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200626
 36.  Hvis det vurderes, at det er nødvendigt, at direktivet revideres, vil de nye 
grænseværdier for de forskellige stoffer formentlig blive strengere end i det nuværende direktiv. Men i andre tilfælde vil der i lyset af den forskning, der er udført siden vedtagelsen af direktivet i 1986, 
måske være mulighed for at slække på visse grænser, som tidligere blev betragtet som fornuftige. Der vil måske også være behov for at 
sikre, at slammet testes for forurenende stoffer, som ikke er nævnt 
i det nuværende direktiv.
OVERVÅGNING AF BORTSKAFFELSEN AF SLAM: MULIGHEDER 
FOR FORBEDRING PÅ RENSNINGSANLÆGGENE OG I MEDLEMSSTATERNES OVERVÅGNINGSORGANER
 37.  Rettens undersøgelse af anlæggenes kontrol af slamkvaliteten viste, at 
prøvetagningens hyppighed og valget af metode til udtagning af  kloakslam med henblik på kontrol generelt var i overensstemmelse med slamdirektivet, selv om der konstateredes svagheder med hensyn til antallet af udførte kontroller.
 38.  I medlemsstaterne bemærkede Retten følgende:
I mange tilfælde var den myndighed, som på de forskellige  a) 
niveauer var ansvarlig for at overvåge kloakslammet, ikke i stand 
til at angive, hvor meget slam der blev produceret, hvad det inde-holdt, og hvordan det blev bortskaffet.
Undertiden var flere enheder ansvarlige for at overvåge udlednin- b) 
gen af slam til landbrugsjord og til ikke-landbrugsjord særskilt, 
og der manglede derfor overblik over situationen for det enkelte rensningsanlæg som helhed.
OPFYLDER KOMMISSIONEN SIN ROLLE?
BAGGRUND
 39.  To generaldirektorater i Europa-Kommissionen er involveret i god-
kendelse og opfølgning af projekter for spildevandsrensning, som  medfinansieres af EU: GD REGIO og GD ENV. For så vidt angår sam-
hørighedsprojekter og store EFRU-projekter deltager Kommissionen 
i godkendelsen af støtteansøgninger og beslutningsprocessen for de 
enkelte projekter, hvorimod den kun intervenerer i forbindelse med 
det operationelle program, når der er tale om mindre EFRU-projekter 
(punkt 8-13).
904920_DA_insideBT.indd   26 19/05/09   17:09:05
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200627
 40.  Med hensyn til samhørighedsfondsprojekter og store EFRU-projekter 
undersøgte Retten, om Kommissionen:
konsekvent kontrollerede miljøoplysningerne i støtteansøgnin- a) 
gerne
gennemgik de resultater, som de godkendte projekter havde  b) 
opnået, før den udbetalte reststøttebeløbet
sikrede sig, at medlemsstaterne fulgte EU-principperne om, at  c) 
forureningen skal reduceres ved kilden og om, at forureneren  betaler.
BEHOV FOR KONSEKVENS I PROJEKTGENNEMGANGEN
 41.  Hvis Kommissionen skal kunne sikre, at alle støtteansøgninger behand-
les lige, og at alle aspekter af ansøgningerne dækkes, er det helt  afgørende, at der er en passende ramme, som også omfatter interne retningslinjer og tjeklister, og at denne ramme anvendes systematisk. 
Under revisionen bemærkede Retten, at der ikke fandtes sådanne  
retningslinjer og tjeklister.
 42.  Kommissionens vejledning til Samhørighedsfonden 2000-2006 anfører en 
række centrale dokumenter og oplysninger, som skal vedlægges støt-teansøgningerne. De ansøgninger, som Retten gennemgik, indeholdt 
ikke altid disse oplysninger, og det problem kunne undgås, hvis der 
blev anvendt tjeklister.
 43.  Under sin gennemgang af de 22 rensningsanlæg, den besøgte på stedet, 
og som var medfinansieret af Samhørighedsfonden, bemærkede Ret-
ten følgende:
Næsten alle ansøgningerne og Kommissionens beslutninger har a) 
fastsat mål for kvaliteten af det udledte vand og for, hvor meget spildevand der skal renses, men de indeholder ikke mange oplys-ninger om, hvordan kloakslammet bortskaffes (kun angivet i otte 
ansøgninger om bistand og seks beslutninger om tildeling af til-
skud), eller om kloakslammets kvalitet (kun angivet i to ansøgnin-ger om bistand og i en beslutning om tildeling af tilskud).
I næsten alle støtteansøgningerne og de tilsvarende kommissi- b) 
onsbeslutninger manglede der kvantificerede resultatindikatorer 
for recipientvandets kvalitet (og resultaterne af en efterfølgende 
evaluering, som Kommissionen fik udført, bekræftede dette).
904920_DA_insideBT.indd   27 19/05/09   17:09:05
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200628
19 De seneste eksempler er 
dem, som Retten bemærkede 
i særberetning nr. 1/2008 
om procedurerne for 
forundersøgelse og evaluering 
af store investeringsprojekter 
i programperioderne 1994-1999 
og 2000-2006 (EUT C 81 
af 1.4.2008, s. 1). 44.  Retten har klart bemærket, at mangler i støtteansøgningerne, særlig 
vedrørende forventede virkninger og indikatorer, kan indvirke på  
vurderingen af, om projekterne har opfyldt deres mål19.
 45.  En mere indgående undersøgelse af projekterne på ansøgningsstadiet 
kunne have afdækket og afhjulpet visse problemer, som revisorerne 
konstaterede under revisionen:
rensningsanlæg i følsomme områder, der ikke fungerede godt nok, a) 
fordi de ikke havde det rigtige udstyr til fjernelse af næringsstof-
fer (punkt 26)
uhensigtsmæssig bortskaffelse af slam, hvor kloakslammet fra en b) 
række store rensningsanlæg blev ophobet på stedet (punkt 32).
BEHOV FOR BEDRE RESULTATOVERVÅGNING
 46.  Før reststøttebeløbet til samhørighedsfondsprojekter udbetales, skal 
Kommissionen have tilsendt en endelig rapport, som navnlig skal  
indeholde en vurdering af, hvorvidt de forventede resultater er nået. 
Hvis den endelige rapport ikke sendes til Kommissionen senest 18  
måneder efter den endelige dato i beslutningen om ydelse af tilskud, 
bortfalder restbeløbet i henhold til den relevante EU-lovgivning.
 47.  Under gennemgangen af de endelige rapporter fra de 22 rensningsan-
læg, der var medfinansieret af Samhørighedsfonden, og som Retten besøgte, konstateredes det, at kun seks af de endelige rapporter  
indeholdt data om det udledte vands kvalitet, kun én havde data, som henviste til en målt forbedring af vandkvaliteten, og kun tre anførte, hvilken metode der var anvendt til at bortskaffe kloakslammet fra  
anlægget.
 48.  Retten konkluderer, at Kommissionen ikke er i stand til at foretage en 
ordentlig evaluering af de endelige rapporter, hvis den ikke har  
de grundlæggende og centrale oplysninger, som der henvises til  
i punkt 47. Når disse oplysninger mangler, vil udbetalingen af rest-
beløbet kun blive suspenderet eller annulleret i de tilfælde, hvor  
modtageren ikke indsender en rapport, og vil ikke afhænge af en  vurdering af, om projektet rent faktisk har opnået de forventede  resultater.
904920_DA_insideBT.indd   28 19/05/09   17:09:05
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200629
20 Begrebet god økologisk tilstand 
er defineret i vandrammedirektivet 
og er baseret på tre 
elementer: biologisk kvalitet, 
hydromorfologisk kvalitet og 
fysisk-kemisk kvalitet (artikel 2 
og bilag V).
21 Beretning fra Kommissionen 
til Rådet og Europa-Parlamentet 
i henhold til artikel 16 i Europa-
Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 648/2004 af 31. marts 2004 
om vaske- og rengøringsmidler, for 
så vidt angår fosfater / KOM(2007) 
234 endelig, Bruxelles 4. maj 2007.
22 EU’s miljødirektorat — 
Final Report on Phosphates and Alternative Detergent 
Builders / WRc Ref: UC 
4011 / juni 2002 side 120, 121 
og 125, UNDP/GEF’s rapport fra 
Donaufloden og MARE/HELCOM-projektet om Østersøområdet.
23 Bulgarien og Rumænien var ikke 
med i undersøgelsen.
24 Kommissionen rapporterede, 
at to af de lande, som har modtaget store beløb 
i EU-bistand til investeringer 
i spildevandsrensning, og 
som Retten besøgte som led 
i revisionen, var mindre end 50 % 
fosfatfrie hvad angår vaskemidler.DER SKAL LÆGGES STØRRE VÆGT PÅ EU’S MILJØPRINCIPPER
 49.  For at bevare vandområderne i god økologisk tilstand20 skal spildevandet 
ikke blot renses tilfredsstillende på det enkelte rensningsanlæg, men EU’s miljøprincipper om, at forureningen skal reduceres ved kilden, og at forureneren betaler, skal også være overholdt.
 50.  I en beretning fra Kommissionen anføres det,21 at de to hovedkilder fra 
byområder til eutrofiering af ferskvand er fosfatbaserede vaskemidler 
og affaldsstoffer fra menneskets stofskifte. Bekymring vedrørende de 
fosfatholdige vaskemidlers bidrag til eutrofieringen har fået de fleste 
medlemsstater til i højere grad at gå over til at anvende fosfatfrie  vaske- og rengøringsmidler.
 51.  Andre rapporter22 konkluderer, at tertiær rensning alene måske ikke i sig 
selv er tilstrækkelig til at undgå eutrofiering, hvis ikke man også går 
væk fra at anvende fosfatholdige vaske- og rengøringsmidler.
 52.  Kommissionen har undersøgt, hvilke potentielle miljøfordele det vil give 
medlemsstaterne at gå væk fra at anvende fosfatholdige vaske- og rengøringsmidler. Den konkluderer, at 24 af de 25 undersøgte med-lemsstater
23 i varierende grad ville kunne have fordel heraf24. Blandt 
de faktorer, der blev taget i betragtning for hver enkelt medlems-stat, var det årlige forbrug af fosfater i vaske- og rengøringsmidler, udbredelsen af tertiær rensning af spildevandet og problemer med eutrofiering.
 53.  Kommissionen har erkendt, at der er behov for at træffe passende for-
anstaltninger, og i den beretning, der henvises til i punkt 50, anfører 
den, at en afgørelse om, hvorvidt en begrænsning af fosfater i vaske- 
og rengøringsmidler er berettiget, vil blive truffet, hvis der er en  
begrundelse herfor, og at der vil blive foretaget en konsekvensanalyse 
og eventuelt blive forelagt et lovgivningsforslag, hvis det betragtes 
som hensigtsmæssigt.
 54.  Med hensyn til princippet om, at »forureneren betaler«, foreskriver vand-
rammedirektivet, at der inden 2010 indføres en prissætningspolitik 
for vand, der tilskynder til en effektiv anvendelse af vandressourcerne 
og dækning af omkostningerne.
904920_DA_insideBT.indd   29 19/05/09   17:09:05
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200630
 55.  Når Kommissionen vurderer en ansøgning om tilskud, skal den under-
søge, om princippet om, at »forureneren betaler«, er overholdt, og 
dette kan få indflydelse på, hvilken støttesats der skal anvendes25. 
Der gives imidlertid ingen specifikke benchmarks, som kan anvendes til vurdering af de takster, der foreslås i ansøgningen. Retten bemær-kede, at taksterne aldrig var medtaget i beslutningen om støtte og i mange tilfælde heller ikke i de endelige rapporter, hvilket gjorde 
det vanskeligt at vurdere den finansielle bæredygtighed.
 56.  Rettens gennemgang af de takster, der blev anvendt af de anlæg, den 
besøgte, viste, at taksterne generelt er for lave til, at de kan dække 
driftsomkostningerne ( tekstboks 5 ).25 Europa-Kommissionen 
GD REGIO »Cohesion Fund 
2000-2006 Manual of Procedures« 
(Udgave 2006-2009) — side 21.
EKSEMPLER PÅ TAKSTER ANVENDT AF DE BESØGTE RENSNINGSANLÆG
De takster, der blev anvendt af de rensningsanlæg, som Retten besøgte i Spanien, Portugal og Grækenland, var 
markant forskellige (for en mængde vand på over 20 m3 lå de f.eks. på mellem 0,079 euro/m3 og 1,17 euro/m3).
Irland opkræver ikke direkte betaling for vand og spildevandsservice fra private husholdninger, men erhversbru-
gere og industrielle brugere betaler herfor.TEKSTBOKS 5
904920_DA_insideBT.indd   30 19/05/09   17:09:06
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200631
KONKLUSIONER 
OG ANBEFALINGER
 57.  Rettens samlede konklusion er, at strukturforanstaltningerne har bidraget 
til at forbedre spildevandsrensningen i de fire medlemsstater, som 
indgik i revisionen.
SPILDEVANDSRENSNING
 58.  Med hensyn til rensningsanlæggenes præstation, konstaterede Retten 
generelt, at de anlæg, der medfinansieres af strukturforanstaltnin-
gerne, fungerer tilfredsstillende (punkt 22 og 25).
 59.  Men:
syv af de 26 anlæg udnyttede ikke deres kapacitet. I seks tilfælde a) 
skyldtes dette, at alle potentielle private og industrielle brugere 
ikke var koblet til anlæggene, og i et tilfælde at lokale industrier 
var gået tabt (punkt 23 og 24)
i ni af de 73 tilfælde levede kvaliteten af det udledte spildevand b) 
ikke op til EU’s krav, hvilket skyldtes, at det industrispildevand, 
som blev ledt ud i kloaknettet, ikke var forrenset godt nok, og at nogle af de lokale myndigheder i områder, som var udpeget som følsomme, manglede ekspertise eller ikke havde det rigtige udstyr eller den fornødne teknologi (punkt 26).
60. RETTEN ANBEFALER DERFOR, AT:
medlemsstaterne sørger for, at man er tilstrækkeligt opmærksom a) 
på at få nyopførte rensningsanlæg koblet til kloaknettet
medlemsstaterne med henblik på at forbedre det udledte vands  b) 
kvalitet lægger større vægt på at få forrenset industrispildevandet 
tilstrækkeligt og tilskynder operatørerne til at udveksle eksempler 
på bedste praksis.
904920_DA_insideBT.indd   31 19/05/09   17:09:06
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200632
BEHANDLING OG BORTSKAFFELSE AF KLOAKSLAM
 61.  Hvad angår anlæggenes behandling og bortskaffelse af kloakslam kon-
staterede Retten, at to tredjedele af de rensningsanlæg, som med-finansieres over strukturforanstaltningerne, genanvender slammet  fra spildevandsrensningen efter de metoder, der anbefales i EU-
direktiverne, og at de næsten alle foretrækker at genanvende det på 
landbrugsjord (punkt 31).
 62.  Retten konstaterede dog også følgende:
25 af de 73 anlæg genanvendte ikke slammet på en bæredygtig a) 
måde, men oplagrede det f.eks. på stedet (punkt 32).
I tre af de fire medlemsstater var de relevante myndigheder for b) 
nogle af anlæggenes vedkommende ikke i stand til at angive, hvor meget slam der blev produceret, og heller ikke hvad det indeholdt, 
eller hvordan det blev bortskaffet (punkt 38).
Selv om kravene i slamdirektivet overholdes, så tages der i EU-lov- c) 
givningen ikke hensyn til den udvikling inden for slambehandling, der har fundet sted efter 1986, men nogle medlemsstater anvender 
strengere normer (punkt 35 og 36).
63. RETTEN ANBEFALER DERFOR, AT:
medlemsstaterne, før de ansøger om medfinansiering til et projekt, a) 
sikrer sig, at anlæggene for rensning af byspildevand har en strategi for bortskaffelse af kloakslammet
medlemsstaterne sørger for, at deres databaser om kloakslam for b) 
hvert rensningsanlæg indeholder oplysninger om, hvor meget slam 
der produceres, hvad det indeholder, og hvordan man skaffer sig 
af med det
Kommissionen overvejer, om det er nu, slamdirektivet skal revide- c) 
res. I enhver ændring af direktivet bør der tages hensyn til, hvilke 
omkostninger og fordele der er forbundet med at foreslå nye for-
anstaltninger, og til, at det er nødvendigt at afveje det med de  
øvrige EU-politikker.
904920_DA_insideBT.indd   32 19/05/09   17:09:06
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200633
SPILLER KOMMISSIONEN SIN ROLLE EFFEKTIVT?
 64.  Med hensyn til den rolle, Kommissionen spiller, når den godkender og 
følger op på samhørighedsfondsprojekter og store EFRU-projekter, konstaterede Retten følgende væsentlige svagheder:
Kommissionen godkendte projekter, hvor støtteansøgningen ikke a) 
var vedlagt de centrale oplysninger, der kræves i vejledningen  
til Samhørighedsfonden (f.eks. resultatmål for bortskaffelsen af slam og recipientvandenes kvalitet). Sådanne oplysninger gør  det nemmere at vurdere de opnåede resultater, som skal indføjes i den endelige projektrapport (punkt 41-45).
I mange tilfælde indeholder de endelige rapporter om de enkelte b) 
samhørighedsfondsprojekter ikke resultater vedrørende det  
udledte vands kvalitet, recipientvandene og kvaliteten og arten 
af bortskaffelsen af kloakslammet. Uden sådanne oplysninger  
er Kommissionen ikke i stand til at foretage den nødvendige  
evaluering af de endelige rapporter, før restbeløbet udbetales  
(punkt 46-48).
 65.  Med hensyn til Kommissionens behandling af spørgsmål i relation til EU’s 
miljøprincipper konstaterede Retten følgende:
En række undersøgelser har peget på de mulige fordele for miljøet, a) 
der kan opnås ved at skifte over til fosfatfrie vaske- og rengørings-midler. Vurderingen af dette spørgsmål bør fortsat være afbalance-ret, og der bør indgå et passende element af cost-benefit-analyse 
(punkt 50-53).
Kommissionen tog ikke altid tilstrækkeligt hensyn til princippet b) 
om, at »forureneren betaler«, og Retten fandt, at de anvendte tak-ster generelt var for lave til, at de kunne dække driftsudgifterne. Hertil kom, at taksterne i mange tilfælde ikke var medtaget i de endelige rapporter, hvilket gjorde det vanskeligt at vurdere den finansielle bæredygtighed (punkt 54-56).
904920_DA_insideBT.indd   33 19/05/09   17:09:06
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200634
66. RETTEN ANBEFALER DERFOR,  
AT KOMMISSIONEN:
stiller krav om, at ansøgningerne på centrale områder som det  a) 
udledte vands kvalitet, recipientvandenes kvalitet, det volumen  vand, der skal behandles, og den påtænkte metode til bortskaffelse 
af slammet vedlægges oplysninger, som gør det muligt at opstille 
resultatmål, og at disse oplysninger systematisk kontrolleres som 
led i projektvurderingen. Det ville blive nemmere at gøre dette,  
hvis der blev udarbejdet interne retningslinjer og tjeklister til brug 
for de medarbejdere, der foretager vurderingen
opfordrer medlemsstaterne til på projektniveau at vurdere, om de b) 
forventede resultater som fastsat i støtteansøgningen er opfyldt, 
idet det bemærkes, at der for perioden 2007-2013 ikke er noget krav 
om, at der skal indsendes endelige rapporter til Kommissionen om 
samhørighedsfondsprojekter og store EFRU-projekter
vurderer om et yderligere skift væk fra fosfatbaserede vaske- og  c) 
rengøringsmidler vil kunne begrundes under henvisning til omkost-
ningerne og fordelene for EU’s borgere
sørger for, at den finansielle bæredygtighed for rensningsanlægs- d) 
projekter tages i betragtning, allerede når ansøgningen godkendes, og at der tages behørigt hensyn til relevante oplysninger som f.eks. 
de foreslåede takster.
  Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 18. og  
19. marts 2009.
  På Revisionsrettens vegne
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Formand
904920_DA_insideBT.indd   34 19/05/09   17:09:06
/g53/g161/g85/g3/g88/g81/g71/g72/g85/g3/g78/g82/g81/g86/g87/g85/g88/g78/g87/g76/g82/g81
/g53/g72/g81/g86/g81/g76/g81/g74/g86/g68/g81/g79/g160/g74/g3/g73/g82/g85/g3/g69/g92/g86/g83/g76/g79/g71/g72/g89/g68/g81/g71/g20/g17/g3/g41/g82/g85/g85/g72/g81/g86/g81/g76/g81/g74
/g11/g80/g72/g78/g68/g81/g76/g86/g78/g12/g21/g17/g3/g51/g85/g76/g80/g160/g85 /g85/g72/g81/g86/g81/g76/g81/g74
/g11/g80/g72/g78/g68/g81/g76/g86/g78/g12/g22/g17/g3/g54/g72/g78/g88/g81/g71/g160/g85/g3/g85/g72/g81/g86/g81/g76/g81/g74/g3/g11/g69/g76/g82/g79/g82/g74/g76/g86/g78/g12/g56/g85/g72/g81/g86/g72/g87/g18/g71/g72/g79/g89/g76/g86/g87/g3
/g85/g72/g81/g86/g72/g87/g3/g86/g83/g76/g79/g71/g72/g89/g68/g81/g71/g3
/g68/g81/g78/g82/g80/g80/g72/g85/g3/g87/g76/g79/g3
/g85/g72/g81/g86/g81/g76/g81/g74/g86/g16
/g68/g81/g79/g160/g74/g74/g72/g87
/g41/g47/g50/g39/g53/g72/g81/g86/g72/g87/g3
/g86/g83/g76/g79/g71/g72/g89/g68/g81/g71
/g54/g79/g68/g80/g69/g72/g75/g68/g81/g71/g79/g76/g81/g74/g3/g11/g87/g161/g85/g85/g76/g81/g74/g12 /g73/g161/g85/g3/g69/g82/g85/g87/g86/g78/g68/g73/g73/g72/g79/g86/g72
/g23/g17/g3/g55/g72/g85/g87/g76/g160/g85/g3/g11/g69/g76/g82/g79/g82/g74/g76/g86/g78/g18/g78/g72/g80/g76/g86/g78/g12/g3/g82/g74/g3
/g78/g89/g68/g87/g72/g85/g81/g160/g85/g3/g11/g56/g57/g12 /g85/g72/g81/g86/g81/g76/g81/g74
/g56/g85/g72/g81/g86/g72/g87/g3/g86/g83/g76/g79/g71/g72/g89/g68/g81/g71
/g50/g89/g72/g85/g86/g78/g92/g71/g72/g81/g71/g72/g3
/g86/g79/g68/g80/g54/g79/g68/g80/g87/g85/g68/g81/g86/g83/g82/g85/g87
/g41/g77/g72/g85/g81/g72/g79/g86/g72/g3/g68/g73/g3
/g81/g160/g85/g76/g81/g74/g86/g16
/g86/g87/g82/g73/g73/g72/g85
/g56/g57/g16
/g69/g72/g75/g68/g81/g71/g79/g76/g81/g74
/g54/g70/g85/g72/g72/g81/g76/g81/g74
/g54/g68/g81/g71/g16 /g82/g74/g3
/g82/g79/g76/g72/g73/g68/g81/g74/g53/g44/g57/g40/g53
 /g42/g72/g81/g68/g81/g89/g72/g81/g71/g72/g79/g86/g72/g3/g76/g3
/g73/g82/g85/g69/g85/g160/g81/g71/g76/g81/g74/g86/g68/g81/g79/g160/g74
/g39/g72/g83/g82/g81/g72/g85/g76/g81/g74/g3/g83/g110/g3
/g79/g82/g86/g86/g72/g83/g79/g68/g71/g86/g72/g85/g42/g72/g81/g68/g81/g89/g72/g81/g71/g72/g79/g86/g72/g3/g76/g3/g79/g68/g81/g71/g69/g85/g88/g74/g72/g87/g56/g71/g79/g72/g71/g81/g76/g81/g74/g18/g88/g71/g89/g68/g86/g78/g81/g76/g81/g74/g3/g68/g73/g3
/g73/g82/g85/g78/g72/g85/g87/g3/g68/g81/g89/g72/g81/g71/g87/g72/g3
/g74/g161/g71/g81/g76/g81/g74/g86/g86/g87/g82/g73/g73/g72/g85
/g46/g89/g68/g79/g76/g87/g72/g87/g86/g78/g82/g81/g87/g85/g82/g79/g44/g78/g78/g72/g16/g87/g76/g79/g86/g79/g88/g87/g87/g72/g87/g3/g69/g92/g82/g80/g85/g110/g71/g72/g15/g3/g86/g82/g80
/g79/g72/g71/g72/g85/g3/g86/g83/g76/g79/g71/g72/g89/g68/g81/g71/g72/g87/g3/g71/g76/g85/g72/g78/g87/g72/g3/g88/g71
/g76/g3/g73/g79/g82/g71/g72/g81/g55/g76/g79/g86/g79/g88/g87/g87/g72/g87/g3/g69/g92/g82/g80/g85/g110/g71/g72
/g56/g71/g79/g72/g71/g72/g85/g3/g86/g83/g76/g79/g71/g72/g89/g68/g81/g71/g3/g11/g78/g82/g85/g85/g72/g78/g87
/g73/g82/g85/g85/g72/g81/g86/g72/g87/g12/g3/g87/g76/g79/g3/g71/g72/g87
/g78/g82/g80/g80/g88/g81/g68/g79/g72/g3/g78/g79/g82/g68/g78/g86/g92/g86/g87/g72/g80/g43/g88/g86/g71/g92/g85
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200635
RENSNING AF BYSPILDEVANDBILAG
904920_DA_insideBT.indd   35 19/05/09   17:09:07
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200636
BILAG
SUPPLERENDE NOTER TIL DIAGRAMMET
FORSKELLIGE STADIER I BEHANDLINGEN 
AF SPILDEVAND OG SLAM
Spildevandet opsamles gennem kloakrørsnettet og pumpes ud  
i rensningsanlægget for byspildevand, hvor det gennemgår flere  forskellige stadier af behandling, før det ledes ud i vandløbene  
i vandløbsoplandet.
Forrensning af spildevand
I denne mekaniske fase fjernes de største stykker affald (f.eks. papir 
og plastik) ved hjælp af screening samt sand og olie gennem andre processer.
Primær rensning af spildevand
I denne mekaniske fase sker der en første udskillelse fra spildevandet af store slampartikler, som lægger sig på bunden af tanken. Disse 
partikler skrabes så af og kanaliseres videre som kloakslam til senere 
behandling og genanvendelse.
Sekundær rensning af spildevand
I denne biologiske fase renses spildevandet for at fjerne biologisk 
nedbrydelige organiske forurenende stoffer målt i koncentrationen 
af BOD5, COD og TSS (jf. kvalitetsparametre).
Den mest almindelige form for sekundær rensning er rensning med 
mikroorganismer, som nedbryder og fortærer indholdet af biolo-gisk nedbrydelige stoffer i slammet. Det medfører så, at kloakslam-
met udskilles og opsamles på stort set samme måde som beskrevet 
i afsnittet om primær rensning af spildevand.
Tertiær rensning af spildevand
Denne biologiske/kemiske proces anvendes, når det er nødvendigt, for at nedsætte koncentrationsniveauerne af næringsstoffer i det rensede spildevand, før det ledes ud i vandløb i vandløbsoplande, 
hvor der er risiko for eutrofiering.
904920_DA_insideBT.indd   36 19/05/09   17:09:11
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200637
Eutrofiering skyldes en eksplosiv vækst af alger som følge af tilførsel 
af næringsstoffer, som sænker iltniveauet i vandet og får de naturlige havplanter, fisk og andet akvatisk dyreliv til at forsvinde.
De to vigtigste næringsstoffer, som medfører eutrofiering, er phos-
phor (i forbindelse med ferskvand) og kvælstof (i forbindelse med 
saltvand).
Kvaternær spildevandsrensning
Denne strålingsproces anvendes, når det er nødvendigt, for at eli-
minere bakterier ( E. coli ), som kan være til skade for mennesker, 
som bruger det nærliggende vand, normalt til at bade i. Denne  
rensning består i, at det behandlede kloakslam desinficeres ved  
hjælp af ultraviolet lys.
Behandling af kloakslam
Normalt bliver kloakslammet afvandet til et vandindhold på 20 % 
og fremstår så som en form for mudder, det såkaldte »bioslam«, og det kan tørres yderligere til et vandindhold på 1 % og fremstår så som små kugler, det såkaldte »biofert«, før det afsendes med henblik på bortskaffelse.
Bioslam og biofert kan genanvendes og tilføres jorden, forud-
sat at indholdet af forurenende stoffer ikke er højere end tilladt. Biofert kan endvidere genanvendes til energiproduktion gennem forbrænding.
Før kloakslammet anvendes, skal det endvidere ifølge slamdirektivet 
med jævne mellemrum undersøges, om koncentrationen af tungme-taller i jorden holder sig på et acceptabelt niveau.
KVALITETSKONTROLPARAMETRE FASTSAT I EU-DIREKTIVER
Renset spildevand (direktiv om rensning af byspildevand)
Før det rensede vand forlader rensningsanlægget for byspildevand 
og udledes i recipientvandene i vandløbsoplandet, testes det for følgende parametre:
904920_DA_insideBT.indd   37 19/05/09   17:09:11
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200638
Biologisk iltbehov (BOD)
Den mængde ilt, som mikroorganismerne skal bruge for at fjerne 
biologisk nedbrydelige organiske og mineralske stoffer i vandet. 
Traditionelt anvendes BOD5 til måling af iltforbruget udtrykt i mg 
O2/l efter 5 dage. Jo højere BOD5-værdien er, jo mere ilt forbruger 
mikroorganismerne, og jo mere forurenet er vandet.
Kemisk iltbehov (COD)
Den mængde ilt, der skal bruges til med kemiske midler at oxidere 
de organiske og mineralske stoffer i vandet. COD omfatter derfor både det biologisk nedbrydelige stof, der er karakteriseret ved BOD5, og det ikke-biologisk nedbrydelige oxiderbare stof. Dette parameter udtrykkes også i mg O
2/l.
Total suspenderet stof (TSS)
Den mængde mineralske og organiske partikler, som er suspenderet i vandet, og som kan opfanges af et porøst filter. Dette parameter udtrykkes også i mg/l.
Total kvælstof og total phosphor
Vandets indhold af næringsstoffer, som medfører eutrofiering. Dette parameter udtrykkes også i mg/l.
Behandlet kloakslam (slamdirektivet)
Koncentrationsniveauet udtrykt i mg/kg tørstof i slammet før spred-ning på landbrugsjord testes for følgende tungmetaller:
Cadmium, kobber, nikkel, bly, zink, kviksølv og chrom
Vandkvaliteten i vandløbsoplandet (vandrammedirektivet)
EU har udviklet sofistikerede kontrol- og overvågningsklassifi-
kationer og overvågningssystemer, som gør det muligt at inddele 
medlemsstaternes vandområder i fem klassifikationer af økologisk 
tilstand, hvoraf to, »god« og »høj«, er tilstrækkelige til at opfylde 
EU’s politikmål om rent vand.
904920_DA_insideBT.indd   38 19/05/09   17:09:11
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200639
KOMMISSIONENS SVAR
RESUMÉ
III.
Kommissionen peger på, at spildevandsrens-
ning var en central investeringsprioritet for 
Samhørighedsfonden og EFRU i de 4 med-
lemsstater, som indgik i revisionen.
IV.
Underudnyttelsen af visse rensningsan-læg kan somme tider tilskrives forsinkelser i bygningen af spildevandssystemerne sam-
men med uforudsete væsentlige ændringer 
i erhvervsaktiviteten. Projekterne kan des-uden have omfattet rensning af spildevands-kilder, som ikke er omfattet af direktivet om 
rensning af byspildevand. I sådanne tilfælde 
kan en fremtidsorienteret udformning af  anlægget være rentabel, men kan midlerti-digt betyde, at rensningsanlæggets kapaci-tet ikke udnyttes fuldt ud.
V.
Kommissionen erkender, at investeringer  
i denne sektor skal bygge på langsigtet  
planlægning på lokalt/regionalt plan, og de 
finansielle ressourcer skal hentes fra samhø-
righedspolitikken og også fra andre kilder.
VI.
Genanvendelse af kloakslam er i mange  
tilfælde begrænset på grund af slammets  beskaffenhed, geografiske omstændigheder og økonomiske betragtninger.
VII.
Kommissionen arbejder på en revision af  slamdirektivet på baggrund af en alsidig  konsekvensanalyse af valgmuligheder og  de dermed forbundne omkostninger og  
fordele.
904920_DA_insideBT.indd   39 19/05/09   17:09:11
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200640
VIII.
Medlemsstaterne har det primære ansvar  
for at udvælge, implementere og overvåge samfinansierede projekter.
Kommissionen har opstillet en tjekliste for 
perioden 2007-2013 til intern brug ved vur-deringen af større vand- og spildevandspro-jekter til at analysere deres sammenhæng  med reglerne og politikken på miljøområ-
det. Dog skal det nævnes, at Kommissionen 
kun træffer afgørelse om større projek-
ter (dvs. i denne sektor til beløb på over  25 mio. EUR).
IX.
Inden Kommissionen udbetaler restbeløb  i forbindelse med samhørighedsfondspro-
jekter eller større projekter, bestræber den sig på at kontrollere, om finansieringsbetin-
gelserne er opfyldt, og afkræver modtageren 
nærmere oplysninger om nødvendigt. Kom-
missionen vil se nærmere på, hvordan Ret-tens henstillinger bedst kan efterleves.
For projekter, som godkendes i perioden  
2007-2013 i spildevandssektoren, indgår der 
i Kommissionens afgørelser om samfinan-siering en række resultatindikatorer (f.eks. 
rensningsgrad, anlæggets kapacitet).
X.
I perioden 2000-2006 arbejdede Kommissio-nen for fremme af princippet om, at »for-
ureneren betaler«, bl.a. i et uforbindende  
dokument om anvendelsen af princippet  
inden for rammerne af samhørighedspoli-
tikken. Deri peges der på, hvor vigtigt dette element er, og medlemsstaterne anmodes  om at forpligte sig til at anvende princippet 
strengt. Fra og med 2010 bliver princippet om, at forureneren betaler, bindende i medfør af 
bestemmelserne i vandrammedirektivet.INDLEDNING
2.c)Det skal bemærkes, at vandrammedirekti-vets bestemmelser ikke gjaldt for de revide-
rede projekter og den pågældende periode 
(1994-2006).
Der sker derimod for projekter, som udar-
bejdes efter 2009.
8.
Kommissionen skal minde om, at med-lemsstaterne har det primære ansvar for  at udvælge, implementere og overvåge  projekterne.
9.
Kommissionen kontrollerer løbende, at  
direktivet om rensning af byspildevand  overholdes. I de fire implementeringsrap-
porter, som Kommissionen udgav i tiden  
indtil udgangen af 2007, beskrives, hvilke  
horisontale overtrædelsesprocedurer der er 
indledt mod medlemsstaterne, bl.a. de sta-
ter, som indgik i revisionen, sammen med  
Domstolens domme.
11-12.
For perioden 2007-2013 skal Kommissionen i medfør af forordningen kun vurdere og  godkende større projekter (til beløb på over 25 mio. EUR for miljøprojekter), som samfi-
nansieres af enten Samhørighedsfonden eller 
EFRU. For disse projekter skal Kommissionen ikke godkende projektslutrapporter.
I revisionsperioden undersøgte Kommissio-
nen kvaliteten af individuelle projekter, som 
medlemsstaterne havde præsenteret, men  kun samhørighedsfondsprojekter og større EFRU-projekter.
904920_DA_insideBT.indd   40 19/05/09   17:09:11
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200641
I begge perioder baserede Kommissionen  
sin kontrol på socioøkonomiske faktorer,  projektets sammenhæng og konsekvens,  modenhedsgrad og leveringskapacitet  
under anvendelse af teknikker som rentabi-litetsanalyse og internt afkast. Kommissio-
nen foretager den endelige vurdering, når  
projektet anses for at være operationelt og i overensstemmelse med den oprindelige  afgørelse. Hvordan det samfinansierede  rensningsanlæg siden fungerer, skal ikke  vurderes som led i samhørighedspolitikken men på basis af EU-retten i almindelighed.
BEMÆRKNINGER
23.Underudnyttelsen af visse rensningsan-læg kan somme tider tilskrives forsinkelser 
i bygningen af spildevandssystemerne sam-
men med uforudsete væsentlige ændringer i erhvervsaktiviteten. Projekterne kan des-
uden have omfattet rensning af spildevands-
kilder, som ikke er omfattet af direktivet.  I sådanne tilfælde kan en fremtidsorienteret udformning af anlægget være rentabel, men kan midlertidigt betyde, at rensningsanlæg-
gets kapacitet ikke udnyttes fuldt ud.
Kommissionen erkender, at investeringer  
i denne sektor skal bygge på langsigtet  
planlægning på lokalt/regionalt plan, og de 
finansielle ressourcer skal hentes fra samhø-
righedspolitikken og fra andre kilder.
24.
Uventet vækst eller socioøkonomiske foran-
dringer i denne specifikke region kan nævnes blandt risiciene for projektudviklingen.
25.
Alt i alt har de samfinansierede spildevands-
rensningsanlæg bevirket en forbedring af  
spildevandsforvaltningen i de specifikke  regioner og en mindskelse af deres indvirk-ning på miljøet.26.
Kommissionen tager fakta til efterretning  og vil se nærmere på sagen. Den skal dog  
nævne, at medlemsstaterne har ansvaret for rensningsanlæggendes drift og deres over-ensstemmelse med EU-retten.
a)
Industrispildevand skal ganske rigtigt være forrenset, når rensningsanlægget for byspil-devand tages i brug. Modtageren skal såle-des på gennemførelsestidspunktet, hvor  Kommissionen undersøger projektet, bevise, at industrispildevandet enten er korrekt for-
renset eller omfattet af en handlingsplan til at løse problemet.
Der skal også følges en procedure for til-
ladelse til udledning af industrispildevand, jf. artikel 11 i direktivet om rensning af  
byspildevand.
b)
Der kan ydes teknisk bistand til projekter til at forbedre modtagernes kapacitet.
c)
Kommissionen har aktivt arbejdet på at få  
indfriet kravet om fjernelse af næringsstof-
fer, både gennem information (brev til med-lemsstaterne af 3.7.2003) og ved at indlede formelle overtrædelsesprocedurer (util-strækkelig kvalitet af spildevand fra rens-ningsanlæg og/eller uegnet udpegning af  følsomme områder), hvilket har udmundet  
i domstolsdomme (se implementeringsrap-porten for 2007).
27.
a)Kommissionen har anmodet om overvåg-
nings- og præstationsdata vedrørende  
rensningsanlæg til den kommende 5. imple-menteringsrapport i forbindelse med direk-tivet om rensning af byspildevand.
904920_DA_insideBT.indd   41 19/05/09   17:09:12
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200642
32.
Genanvendelse af kloakslam er i mange  tilfælde begrænset på grund af slammets  beskaffenhed, geografiske omstændigheder 
og økonomiske betragtninger.
a)
Kommissionen kan forklare bortskaffelsen  af kloakslam på offentlige lossepladser på  tidspunktet for revisionen med erhvervsli-vets manglende interesse i genanvendelse af slam kombineret med reaktioner fra offent-lighedens side.
b)
Kommissionen samfinansierer i forbindelse 
med det store rensningsanlæg i Grækenland 
et projekt for udvidelse og færdiggørelse  af dette vandrensningsanlæg. Det omfatter bygning af et slamtørringsanlæg og sigter  mod en bredere udnyttelse af tørret slam.  
Projektet blev godkendt i 2006 og løber til 
slutningen af 2009.
34.
Hvad angår kvalitetskontrol af kloakslam  
i henhold til slamdirektivet, har nogle  medlemsstater sat lavere maksimums-
grænser end de i direktivet fastsatte. Det  kan være nødvendigt at kontrollere andre  parametre afhængigt af, hvilken type spil-devand der udledes i kloaksystemet (f.eks. industrispildevand).
35.
Kommissionen arbejder på en revision af  
slamdirektivet fra 1986 på baggrund af en  alsidig konsekvensanalyse af valgmulighe-der og de dermed forbundne omkostninger 
og fordele.
Planlægningen er tentativt således: udarbej-
delse af en konsekvensanalyse med henblik 
på et eventuelt lovforslag i 2009, vedtagelse af forslaget i 2010.36.
I konsekvensanalysen med henblik på revi-sion af slamdirektivet skal der tages stilling 
til miljømæssige, økonomiske og sociale  
risici i forbindelse med spredning af slam  
på jorden. En stramning af grænseværdierne 
for tungmetaller og indførelse af yderligere 
grænseværdier for organiske og andre for-
urenende stoffer er blandt de emner, som  
vil blive overvejet.
39.
Kommissionen henviser til sine svar på  punkt 8, 9 og 12.
41.
Kommissionen har opstillet en tjekliste for perioden 2007-2013 til intern brug ved vurde-ringen af større vand- og spildevandsprojek-
ter til at analysere deres sammenhæng med 
reglerne og politikken på miljøområdet.
42.
En vejledning og en tjekliste for større pro-jekter er ikke bindende men blot vejledende 
for medlemsstaterne.
I perioden 2007-2013 tilrettelægger Kom-
missionen med regelmæssige mellemrum  uddannelseskurser i vurdering af vand- og  spildevandsprojekter.
43.
a)I perioden 2007-2013 forventer projekt-
modtagerne at redegøre for den endelige  
bestemmelse for slammet i ansøgningen,  
hvilket indebærer, at der skal foretages et  indledende skøn over slammets kvalitet og mængde. Det er dog muligt, at slamkvalite-
ten ikke kendes i enkeltheder i forbindelse med investering i nye virksomheder.
904920_DA_insideBT.indd   42 19/05/09   17:09:12
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200643
b)
I revisionsperioden (1994-2006) fandtes  der på EU-plan kun resultatindikatorer for  vandkvalitet for visse typer vand (dvs. drik-
kevandsindvinding, badevand). Indikato-rerne i samhørighedsfondsvejledningen  
2000-2006 kunne derfor ikke anvendes på  
alle projekter. Der blev først introduceret  resultatindikatorer med vandrammedirek-tivet med mål, der skal fastsættes inden  december 2009 og generelt være realiseret inden december 2015.
45.
Kommissionen skal pege på, at den hverken har et retsgrundlag eller de nødvendige res-
sourcer til at gå i nærmere enkeltheder, når 
den vurderer projektansøgninger.
a)
Kommissionen har i mange tilfælde lagt sag an mod medlemsstater, herunder de 4 med-
lemsstater, som indgik i revisionen, for ikke 
at sikre en passende kvalitet af spildevand 
fra rensningsanlæg og/eller uegnet udpeg-
ning af følsomme områder, og det vil også 
være tilfældet i fremtiden.
b)
Hvad angår spørgsmålet om en uhensigts-mæssig bortskaffelse af slam på et stort  
anlæg i Grækenland, skal Kommissionen  
nævne, at den var klar over problemet og  havde anmodet den pågældende medlems-stat om at finde en løsning, som er gen-nemført med støtte fra Kommissionen (se  
punkt 32 b)).
47.
Kommissionen foretager den endelige vur-
dering, når projektet anses for at være ope-
rationelt og i overensstemmelse med den  oprindelige afgørelse. Hvordan det samfi-nansierede rensningsanlæg siden fungerer, 
skal ikke vurderes som led i samhørigheds-
politikken. Der stilles endvidere ikke noget retligt krav til medlemsstaterne om rutine-mæssigt at levere oplysninger om kvaliteten 
af det udledte vand, af recipientvandet og 
om kvaliteten af kloakslammet og den måde, hvorpå det bortskaffes.48.
Med det it-redskab, som for nylig er blevet introduceret, burde den forestående afslut-
ningsprocedure blive lettere og mere gen-nemsigtig. Der foretages kontrol fra sag til sag, særlig når der har været problemer med 
projektet. Der kan forekomme suspension  
eller annullering af restbetalingen efter, at 
Kommissionen har modtaget og analyseret 
slutrapporten.
49.
Kommissionen henviser til sine svar på  punkt 43 b) og 55.
53.
Kommissionen er i færd med at vurdere, om der er behov for en revision af lovgivningen om vaske- og rengøringsmidler på baggrund 
af en alsidig konsekvensanalyse af valgmu-
ligheder og de dermed forbundne omkost-ninger og fordele.
55.
I perioden 2000-2006 arbejdede Kommissio-
nen for fremme af princippet om, at »for-
ureneren betaler«, bl.a. i et uforbindende  
dokument om anvendelsen af princippet og 
en vejledning i cost-benefit-analyse (2002). Medlemsstaterne er hermed blevet anmo-det om at sætte mere ind på at håndhæve  
princippet om, at forureneren betaler, og  
om omkostningsdækning. Fra og med 2010 
bliver disse principper bindende i medfør af bestemmelserne i vandrammedirektivet.
904920_DA_insideBT.indd   43 19/05/09   17:09:12
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200644
KONKLUSIONER 
OG ANBEFALINGER
59.
a)
Underudnyttelsen af visse rensningsan-
læg kan somme tider tilskrives forsinkelser i bygningen af spildevandssystemerne sam-men med uforudsete væsentlige ændringer 
i erhvervsaktiviteten. Projekterne kan des-uden have omfattet rensning af spildevands-kilder, som ikke er omfattet af direktivet.  I sådanne tilfælde kan en fremtidsorienteret 
udformning af anlægget være rentabel, men kan midlertidigt betyde, at rensningsanlæg-gets kapacitet ikke udnyttes fuldt ud.
b)
Kommissionen skal nævne, at medlemssta-
terne har ansvaret for rensningsanlæggendes 
drift og deres overensstemmelse med EU-retten. Kommissionen har i mange tilfælde 
lagt sag an mod medlemsstater, herunder  
de 4 medlemsstater, som indgik i revisionen, 
for ikke at sikre en passende kvalitet af spil-
devand fra rensningsanlæg og/eller uegnet udpegning af følsomme områder, og det vil også være tilfældet i fremtiden.
60.
a)
Kommissionen erkender, at investeringer  i denne sektor skal bygge på langsigtet  planlægning på lokalt/regionalt plan, og de finansielle ressourcer skal hentes fra samhø-
righedspolitikken og fra andre kilder.
b)
Reglerne for regulering af udledning af indu-
strispildevand findes i direktivet om rens-
ning af byspildevand (artikel 11) og skal  anvendes af medlemsstaterne.62.
a)Genanvendelse af kloakslam er i mange  
tilfælde begrænset på grund af slammets  beskaffenhed, geografiske omstændigheder og økonomiske betragtninger.
63.
a)Kommissionen accepterer, at der i forbin-delse med projekter i denne sektor skal  
foreligge en strategi for forvaltning af klo-
akslam. Det sker for projekter, der indgives i perioden 2007-2013.
b)
I 2007 blev medlemsstaterne anmodet om  
at fremlægge oplysninger om kloakslampro-duktion med henblik på 5. implementerings-rapport vedrørende direktivet for rensning 
af byspildevand. Indberetningskravet har  ansporet medlemsstaterne til at oprette  
nationale databaser.
c)
Kommissionen arbejder på en revision af  
slamdirektivet på baggrund af en alsidig  
konsekvensanalyse af valgmuligheder og  
de dermed forbundne omkostninger og  fordele.
64.
Kommissionen skal minde om, at med-
lemsstaterne har det primære ansvar for  at udvælge, implementere og overvåge  projekterne.
a)
Kommissionen har hverken et retsgrundlag eller de nødvendige ressourcer til at fore-
tage en nærmere vurdering. For perioden  
2007-2013 er vurderingen af større projekter dog blevet strømlinet, og hvis projekterne ikke opfylder visse minimumskrav, kan de  ikke samfinansieres (oplysninger om en stra-
tegi for forvaltning af slam). I den forbin-
delse benyttes der tjeklister og der tilbydes uddannelse.
904920_DA_insideBT.indd   44 19/05/09   17:09:12
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200645
b)
I perioden 2007-2013 vil Kommissionen  i forbindelse med Samhørighedsfonden og EFRU kun skulle træffe afgørelse om større 
projekter for rensning af byspildevand. Kom-missionen vil generelt ikke have adgang til 
samme detailoplysninger om gennemførel-
sen og færdiggørelsen af større projekter  som tidligere.
65.
b)I perioden 2000-2006 arbejdede Kommissio-
nen for at fremme princippet om, at »for-
ureneren betaler«, bl.a. i et uforbindende  dokument om anvendelsen af princippet og for at understrege dets betydning i vejled-ningen for samhørighedspolitikken. Vejled-ning i cost-benefit-analyse (2002) kan også hjælpe medlemsstaterne til at få dækket  
omkostningerne ind. Men da disse vejled-ninger ikke er retligt bindende, kan den kun 
bede medlemsstaterne om at engagere sig 
i en strengere anvendelse af princippet.
66.
a)
Kommissionen har opstillet en tjekliste for 
perioden 2007-2013 til intern brug ved vur-deringen af større vand- og spildevandspro-jekter til at analysere deres sammenhæng  
med reglerne og politikken på miljøområdet, 
bl.a. hvad angår kvaliteten af det udledte  
vand og forvaltning af slam. Der findes også en række outputindikatorer i de individu-elle forslag til kommissionsafgørelser (f.eks. 
rensningsniveau, anlæggets kapacitet).c)
Kommissionen er i færd med at vurdere, om 
der er behov for en revision af lovgivningen 
om vaske- og rengøringsmidler på baggrund 
af en alsidig konsekvensanalyse af valgmu-
ligheder og de dermed forbundne omkost-
ninger og fordele.
d)
Den nye vejledning i cost-benefit-analyse af 
investeringsprojekter (juni 2008) fremhæ-
ver den centrale rolle som princippet om,  
at forureneren betaler, spiller, såvel som  princippet om total omkostningsdækning  i forbindelse med spildevandsprojekter. Det 
er nu et retligt krav i vandrammedirektivet 
og det vil føre til en bedre fastsættelse af  vandpriser på basis af omkostningsdækning fra og med 2010.
904920_DA_insideBT.indd   45 19/05/09   17:09:12
904920_DA_insideBT.indd   46 19/05/09   17:09:13
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-200647
Den Europæiske Revisionsret
Særberetning nr. 3/2009
Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-2006
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer
2009 — 45 s. — 21 x 29,7 cm
ISBN 978-92-9207-246-9
904920_DA_insideBT.indd   47 19/05/09   17:09:13
904920_DA_insideBT.indd   48 19/05/09   17:09:13
Hvordan får man fat i publikationer fra EU
Publikationer til salg:
• Via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)• Hos boghandleren; oplys titel, forlag og/eller ISBN-nummer•  Ved at kontakte et af vores salgssteder direkte. Adresser, telefonnumre osv. 
fi ndes på følgende webadresse: http://bookshop.europa.eu, eller send en fax til 
+352 2929-42758 med anmodning om kontaktoplysninger.
Gratis publikationer:• Via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)•  Hos Europa-Kommissionens repræsentationer eller delegationer. Adresser, 
telefonnumre osv. fi  ndes på følgende webadresse: http://ec.europa.eu, eller send 
en fax til +352 2929-42758 med anmodning om kontaktoplysninger.
ld904920_DA_coverBT.indd   2 19/05/09   17:05:56
2009
STRUKTURFONDSMIDLERNES 
ANVENDELSE TIL SPILDEVANDSRENSNING
I PROGRAMPERIODERNE 1994-1999 
OG 2000-2006DEN EUROPÆISKE 
REVISIONSRET
Særberetning  nr. 3SPILDEVAND OG KLOAKSLAM FRA BYOMRÅDER KAN SKADE  
KVALITETEN AF EUROPAS SØER, FLODER, KYSTVANDE, GRUNDVAND OG JORD. EU HAR DERFOR VEDTAGET EN RÆKKE DIREKTIVER OG HAR OGSÅ MEDFINANSIERET OPFØRELSEN AF RENSNINGSANLÆG FOR BYSPILDEVAND. I DENNE BERETNING UNDERSØGER RETTEN, OM SPILDEVANDSRENSNINGEN PÅ DE ANLÆG, DER MEDFINANSIERES AF EU, ER TILFREDSSTILLENDE, OG OM DET KLOAKSLAM, DE FREMBRINGER, ANVENDES KORREKT. KOMMISSIONENS ROLLE GENNEMGÅS OGSÅ.
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET
ISSN 1831-0796
DA
QJ-AB-09-003-DA-C
ISBN 978-92-9207-246-9
ld904920_DA_coverBT.indd   1 19/05/09   17:05:55