[pic] | EUROPA-KOMMISSIONEN |

Bruxelles, den 9.2.2011

KOM(2011) 52 endelig

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

om reaktionen på ekspertgruppens rapport om den foreløbige evaluering af syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration og på ekspertgruppens rapport om den foreløbige evaluering af finansieringsfaciliteten for risikodeling

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

om reaktionen på ekspertgruppens rapport om den foreløbige evaluering af syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration og på ekspertgruppens rapport om den foreløbige evaluering af finansieringsfaciliteten for risikodeling

1. BAGGRUND

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (RP7)[1] indeholder i artikel 7, stk. 2, retsgrundlaget for, at der senest i 2010 gennemføres en dokumentationsbaseret foreløbig evaluering af RP7 med bistand fra eksterne eksperter. Det fastsættes, at denne evaluering skal omfatte en bedømmelse af kvaliteten af den igangværende forskning og kvaliteten af gennemførelsen og forvaltningen samt de fremskridt, der er sket i forhold til de opstillede mål. Evalueringen kunne baseres på en række supplerende vurderinger, herunder den foreløbige evaluering af underemnet informations- og kommunikationsteknologi (IKT)[2].

På grundlag af en kommissionsafgørelse[3], der fastlagde mandaterne, blev der udpeget en gruppe på 10 eksperter til at gennemføre denne foreløbige evaluering. Gruppens formand var Rolf Annerberg, generaldirektør for Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande i Sverige. Rapporten blev forelagt den 12. november 2010 og er tilgængeligt online[4].

I afgørelse nr. 1982/2006/EF[5] og afgørelserne om særprogrammerne "Samarbejde"[6] og "Kapacitet"[7] blev det også fastlagt, at en gruppe af uafhængige eksperter inden udgangen af 2010 skulle foretage en evaluering af gennemførelsen af finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF). Kommissionen skal forelægge resultaterne af den foreløbige evaluering af RSFF i form af en rapport til Rådet og Europa-Parlamentet, som på grundlag heraf kan beslutte at frigive den øremærkede anden rate af EU's finansielle bidrag til RSFF (op til 500 mio. EUR) for perioden 2011-2013[8]. Rapporten fra den uafhængige ekspertgruppe, som bestod af 6 medlemmer og blev ledet af Erika Mann, tidligere medlem af Europa-Parlamentet, blev forelagt den 1. august 2010 og er tilgængelig online[9].

Med denne meddelelse følges der op på henstillingerne[10] i disse evalueringer, idet der gøres rede for de tiltag, Kommissionen agter at træffe eller allerede har truffet, og det også anføres, i hvilke tilfælde der ikke findes nogen åbenlys eller umiddelbar løsning.

Det er klart, at en række af de spørgsmål, der er rejst, specielt vedrørende udformningen og indholdet af rammeprogrammerne (RP) og de finansielle regler, der gælder for deres gennemførelse, ikke kan tackles af Kommissionen alene, men vil kræve, at man inddrager en større gruppe aktører, herunder medlemsstaterne, Rådet og Europa-Parlamentet, i samarbejdet.

2. Reaktion på de specifikke henstillinger i den foreløbige evaluering af RP7

2.1. Fremme af målene for det europæiske forskningsrum (EFR) og Innovation i EU med inddragelse af forskningsgrundlaget

Behovet for at løse opsplitningen af forskningen og opbygge en kritisk masse i både den offentlige og den private forskning er fortsat et vigtigt spørgsmål til trods for de mange resultater, der er opnået med f.eks. FTI, ERA-NET, artikel 185-aktiviteter, samfinansieringsmekanismen i Marie Curie-uddannelsesaktiviteter og nu også de første skridt hen imod fælles programmering.

I de fremtidige EU-forskningsprogrammer skal der fokuseres klarere på de vigtigste forskningsemner inden for videnskab, teknologisk lederskab og industriel konkurrenceevne og også sættes fokus på store samfundsmæssige udfordringer. Dette vil til gengæld give mange fordele såsom en mere kohærent prioritering, bedre kapacitet til at fremme investeringerne i den private sektor, større europæisk værditilvækst og et stærkere grundlag for effektmåling.

Det er nødvendigt, at denne tilgang udvikles inden for rammerne af det europæiske forskningsrum, således at man identificerer områder for fælles eller sammenfaldende interesser og sikrer en bedre tilpasning af forskningskapaciteten.

"Innovation i EU" fastlægger, hvordan Europa 2020-målene for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst kan nås gennem en strategisk og integreret tilgang til forskning og innovation. Den kommende grønbog om en fælles strategisk ramme for finansiering af EU-forskning og -innovation vil lancere en bred offentlig debat om de centrale spørgsmål, der skal tages hensyn til i fremtidige programmer.

2.2. Udvikling og indførelse af forskningsinfrastruktur af høj kvalitet

Kommissionen erkender, at der vil kunne opnås en bedre finansiering af infrastruktur ved at tilpasse rammeprogrammet bedre med finansiering fra Den Europæiske Investeringsbank og strukturfondene.

RP7-støtte til ny forskningsinfrastruktur tager sigte på forberedelsesfasen for projekter i ESFRI's køreplan, og for nogle af disse projekter er der udarbejdet muligheder for synergi med samhørighedspolitikken og uddelt information til projektkonsortier. Kommissionen er overbevist om, at synergierne vil afføde resultater før slutningen af RP7.

Der vil fortsat blive ydet støtte til integreringsaktiviteter (I3) i de sidste år af RP7. Styrkelsen af uddannelse i forbindelse med forskningsinfrastruktur under programmet "Mennesker" er en interessant mulighed, der skal overvejes.

Til opfølgning af Europa 2020-strategien vil der kunne inkluderes en arbejdspakke vedrørende innovation i alle forskningsinfrastrukturprojekter, således at man fremmer en større inddragelse af industrien. I 2012-arbejdsprogrammet vil det blive bedre fremhævet, at forskere fra tredjelande har mulighed for at få adgang til europæisk forskningsinfrastruktur.

Udviklingen af e-infrastruktur vil forbinde forskere, instrumenter, data og edb-ressourcer i hele Europa, således at der skabes et sømløst "EFR online". Som en integreret del af flagskibsinitiativet "digital dagsorden" vil dette arbejde blive videreført i anden halvdel af RP7 og omfatte udvikling af onlinetjenester for beregnings- og dataintensiv forskning, opgradering af Géant-nettet og videreudvikling af superdatabehandlingsinfrastruktur under Praceprojektet[11].

2.3. Finansieringsniveauet bør som minimum opretholdes

I Europa 2020-strategien erkendes det meget klart, at forskning og innovation er nøglemotorerne for samfundsmæssig fremgang og økonomisk velfærd. For at nå målene i denne strategi og overvinde de vigtigste udfordringer, der skal løses på EU-niveau, og udfordringerne fra vores konkurrenter, som planlægger enorme og ambitiøse investeringer i forskning, udvikling og innovation (FUI), skal der tilvejebringes et troværdigt niveau for finansieringen af rammerne for forskning og innovation.

Som foreslået i budgetrevisionen vil en fælles strategisk ramme sikre en mere effektiv udnyttelse af EU's finansiering af forsknings- og innovationsaktiviteter, idet den vil øge EU-værditilvæksten, skabe en mere resultatorienteret tilgang og have løftestangseffekt for andre offentlig og private finansieringskilder.

2.4. Der er behov for en veludformet innovationsstrategi

Kommissionen tilslutter sig henstillingen, som er i tråd med de retningslinjer, der blev fremlagt i meddelelsen om innovation i EU inden for rammerne af Europa-2020-strategien.

I de seneste år har tilgangen med at tilpasse RP-finansieringsprioriteter til industriens teknologiske behov, navnlig ved at anspore de europæiske teknologiplatforme og støtte fælles teknologiinitiativer og offentligt-private partnerskaber, ikke kun øget rammeprogrammets industrielle relevans, men har også mere grundlæggende bidraget til, at hele industrisektorer har kunne tilpasse sig fælles forskningsstrategier. Som det er anført i "Innovation i EU" bør de fremtidige EU-programmer styrke denne tilgang og sikre stærkere mekanismer for videnoverførsel og lancering af europæiske innovationspartnerskaber, som skal mindske kløften til foranstaltninger på efterspørgselssiden (f.eks. standardiserings-, indkøbs- og reguleringsrammer).

Selv om forpligtelserne under "Innovation i EU" først vil blive fuldt ud gennemført inden for rammerne af den næste generation af udgiftsprogrammer, er Kommissionen allerede i færd med at gøre en betydelig indsats for at styrke det nuværende rammeprograms innovationsvirkninger. Dette vil blive gjort i de resterende RP7-arbejdsprogrammer, bl.a. gennem finansiering af projekter, som bringer forskningsresultater tættere på markedet (f.eks. demonstrationsprojekter), og ved at der lægges yderligere vægt på innovationsvirkninger i evalueringsforslag. Desuden vil der blive tilvejebragt yderligere finansiering til både SMV-specifikke projekter og emner, som er attraktive for SMV'er eller organisationer, som er "nytilkomne" i RP7.

2.5. Der skal tages et afgørende skridt fremad hvad angår forenkling

Kommissionen har erkendt, at der er behov for yderligere forenkling. Kommissionens meddelelse om forenkling af gennemførelsen af rammeprogrammerne for forskning[12], hvori der gøres rede for en række kort- og langsigtede optioner, har udløst en intensiv interinstitutionel debat. Selv om der også er stærkt behov for stabilitet og kontinuitet, hvad angår de gældende regler for RP7, er der bred enighed om, at der hurtigt bør gøres fremskridt vedrørende tre potentielle succeser allerede i RP7:

- en omdefinering af kriterierne for godtagelse af metoderne for beregning af gennemsnitlige personaleomkostninger, hvor kriteriet for acceptable afvigelser mellem gennemsnitsomkostninger i en personalekategori og de faktiske omkostninger i forbindelse med enkeltpersonens arbejde i projekter fjernes. Det vil gøre det muligt at godtage størsteparten af de metoder for beregning af gennemsnitlige personaleomkostninger, der i øjeblikket anvendes som almindelig regnskabspraksis af støttemodtagerne, navnlig i industrien, herunder de omkostningsbaserede metoder

- tilvejebringelse af en mulighed for ejere af SMV'er og fysiske personer, som ikke modtager en bogført løn, for at få godtgjort værdien af deres arbejde i RP7-projekter på grundlag af en fast sats baseret på godtgørelserne til Marie Curie-stipendier i særprogrammet "Mennesker"

- etablering af et clearingudvalg mellem de generaldirektorater i Kommissionen, som gennemfører forskningsrammeprogrammerne, for at opnå en ensartet fortolkning og anvendelse af reglerne og procedurerne for implementering af forskningsstøtte.

Kommissionen har den 24. januar 2011 vedtaget de nødvendige gennemførelsesafgørelser til at iværksætte ovennævnte forenklingsforanstaltninger straks og med tilbagevirkende kraft for igangværende RP7-tilskud. Spørgsmålet om renter på forfinansiering behandles i Kommissionens forslag KOM(2010) 815 med henblik på revisionen af finansforordningen. Revisionen af finansforordningen, som Kommissionen foreslår, er også afgørende for, at der kan opnås en mere radikal forenkling (et afgørende skridt fremad) i de næste finansieringsprogrammer for forskning og innovation.

2.6. I blandingen af finansieringsforanstaltninger i RP7 og efterfølgende programmer bør der findes en anden balance mellem bottom-up- og top-down-tilgange til forskningen

I betydelige dele af RP7 er der allerede anlagt bottom-up-tilgange til forskningen. Dette er bl.a. tilfældet med Marie Curie-tiltag vedrørende forskeruddannelse og -mobilitet og Det Europæiske Forskningsråds (EFR) tiltag vedrørende forskning drevet af nysgerrighed. Det er også værd at bemærke ordningen for fremtidig og opdukkende teknologi, som gennem tematiske top-down-indkaldelser kombineret med åbne bottom-up-indkaldelser støtter multidisciplinær forberedende forskning på IKT-området.

Overgangen til mere bottom-up-baseret finansiering skal videreføres med Kommissionens forslag om yderligere åbne udfordringsdrevne indkaldelser af forslag i de sidste år af RP7. Derudover er der i forbindelse med "Innovation i EU" afgivet tilsagn om, at EFR's rolle skal styrkes, og spørgsmålet om bottom-up-tilgange over for top-down-tilgange vil være stærkt fremherskende i de vejledende drøftelser om det næste rammeprogram.

Det, der er vigtigst for rammeprogrammet som helhed, er dog at sikre en fornuftig balance mellem bottom-up- og top-down-tilgange. Foruden ovenstående bemærkninger (2.1 og 2.4) vedrørende de fremtidige aktiviteter, som fokuserer stærkt på de vigtigste udfordringer, er det vigtigt at huske, at disse tiltag kun vil lykkes, hvis kreativiteten og opfindsomheden får lov til at blomstre i projekterne og hos forskerne.

Kommissionen bekræfter, at den støtter konceptet med vidensamfundets tre bærende elementer, og henviser til det igangværende arbejde inden for rammerne af Det Europæiske Teknologiske Institut, som også i høj grad fremmer uddannelseskomponenten. Blandt andre vigtige aktiviteter kan nævnes "forummet mellem universiteter og erhvervslivet" og de "vidensalliancer", der er nævnt i meddelelsen om innovation i EU, samt udviklingen af hensigtsmæssige kompetencer for forskere med henblik på innovation inden for rammerne af Marie Curie-tiltag.

2.7. Der bør overvejes et moratorium for nye instrumenter

I den resterende del af RP7 vil arbejdet blive videreført på grundlag af det nuværende retsgrundlag og de eksisterende instrumenter.

Kommissionen vil imidlertid undersøge den nuværende portefølje af instrumenter for at indkredse de områder, hvor der kan foretages forenklinger, og identificere eventuelle overlapninger og potentielle mangler. Nye tilgange som f.eks. prisuddelinger eller innovative indkøbsordninger bør også overvejes.

Dette arbejde vil blive støttet på forskellige måder, bl.a. via drøftelser med Udvalget for det Europæiske Forskningsrum (ERAC) og den kommende meddelelse om partnerskaber. De idéer, dette afføder, vil indgå i Kommissionens forslag for næste rammeprogram.

Hvis EU-budgettet skal udnyttes bedst muligt, er det nødvendigt, at finansieringen fokuseres på øget europæisk værditilvækst, større virkninger og bedre løftestangseffekt. En fælles strategisk ramme (jf. ovenfor) vil skulle sikre, at al finansiering af EU-forskning og –innovation styrer mod de samme mål og følger en fælles strategi. Dette vil i sig selv kræve, at der udvikles en sammenhængende og strømlinjet portefølje af instrumenter.

2.8. Der bør gøres mere for at øge kvindedeltagelsen i RP7 i dets sidste år

Kommissionen tillægger dette spørgsmål stor betydning, men er dog klar over, at der er grænser for, hvad den selv kan gøre, eftersom rammeprogrammet kun udgør en beskeden del af den samlede europæiske forskningsaktivitet. Hvis der skal gøres virkelige fremskridt, skal der følges en fælles tilgang, som støttes af finansieringsorganer og forskere i hele det europæiske forskningsrum. Kommissionen vil i den forbindelse acceptere udfordringen med at påtage sig en ledende rolle.

Foruden de nuværende aktiviteter – bl.a. 40 %-målet, overvågnings-, bevidstgørelses- og fremstødsaktiviteter samt de vellykkede Marie Curie-tiltag – foreslås der en række yderligere aktiviteter. Kommissionen vil:

- fuldt ud realisere målet om at opnå 40 % kvindedeltagelse i alle evalueringsudvalg og rådgivende udvalg; den vil også søge støtte fra medlemsstaterne til at nå dette mål for programudvalg

- lancere nye analyser med støtte fra medlemsstater og forskningsinstitutioner for inden udgangen af 2011 at identificere de kulturelle og situationsspecifikke faktorer, der bidrager til at øge kvindernes deltagelse i forskningen, samt foranstaltninger til støtte herfor

- styrke overvågningen i alle faser af projektets livscyklus

- inden for rammerne af Marie Curie-tiltag styrke den rolle, som et specifikt "karrieregenoptagelsespanel" kan spille for at hjælpe de mennesker, der ønsker at genoptage deres karriere efter en afbrydelse, f.eks. på grund af barselsorlov.

2.9. Der skal banes vej for større medinddragelse af de medlemsstater, som er underrepræsenterede, gennem bedre sammenknytning af strukturfondene og rammeprogrammet

Som et specifikt eksempel på de fremskridt, der allerede gøres, kan nævnes synergiekspertgruppen, som er blevet nedsat for at finde synergier mellem RP7, strukturfondene og rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation. I kraft af sine medlemmer, der har akademisk, politisk og praktisk baggrund, samt uddannelseskomponenten i vidensamfundets tre bærende elementer vil gruppen yde rådgivning om både den nuværende (2011-2013) og den kommende programmeringsperiode og om de fremtidige regionale tiltag under RP7. Synergiekspertgruppen vil kunne drage fordel af en række nylige synergianalyser, som ERAC (Udvalget for det Europæiske Forskningsrum) har gennemført.

Europa 2020-flagskibsinitiativerne vedrørende innovation i EU og den digitale dagsorden har betydelig indflydelse på, at der opnås en bedre afstemning mellem EU-politikker og -aktiviteter, herunder finansiering af forskning, innovation og samhørighed.

Unde strukturfondene bør der ydes støtte til kapacitetsopbygning, f.eks. til forskningsinfrastruktur og tiltag med henblik på at indføre højhastighedsinternet i hele Europa, således at grundlaget for EU's forskning og innovation udvides og der opbygges kapacitet til et vidensamfund.

2.10. Åbning af RP7 for internationalt samarbejde

RP7 er allerede meget åbent for internationalt samarbejde og involverer deltagere fra mere end 160 lande. Men både hvad angår finansiering og det samlede antal deltagere er omfanget af dette samarbejde forholdsvis beskedent, især målt i forhold til de ledende og opdukkende forskningslande. Dette er en alvorlig forspildt mulighed, som der må rettes op på.

I lyset af erfaringerne fra eksisterende initiativer som f.eks. EU's bilaterale videnskabs- og teknologiaftaler og koordinerede indkaldelser er der et hastende behov for en mere strategisk tilgang.

Kommissionen vil med henblik herpå gennemføre en større gennemgang – som der vil blive aflagt rapport om ved udgangen af 2011 – af sin strategi for internationalt samarbejde. I den forbindelse vil det blive undersøgt, hvordan der opbygges kritisk masse og specialisering på de områder, hvor der eksisterer et europæisk behov og er komparative fordele, idet der tages hensyn til ovennævnte forslag (2.1) om en fremtidig fokusering på de vigtigste udfordringer. I den sammenhæng vil det også være afgørende med en bedre definition af de fælles og respektive roller, medlemsstaterne og rammeprogrammet har, samt midlerne hertil, f.eks. gennem Det Strategiske Forum for Internationalt Videnskabeligt og Teknologisk Samarbejde for at indkredse områder af fælles interesse, hvor der kan anlægges fælles tilgange.

3. UDSIGTER

Den ekspertgruppe, der har gennemført den foreløbige evaluering af RP7, gør i sidste kapitel af sin rapport rede for virkningerne af sine konklusioner og sin dokumentation vedrørende målene og gennemførelsen af fremtidige finansieringsprogrammer. Den understreger, at det i den forbindelse vil være nødvendigt at støtte gennemførelsen af Europa 2020-strategien, herunder de ambitiøse mål for "Innovation i EU" og dertil knyttede flagskibsinitiativer.

Ekspertgruppen anfører, at de tre spørgsmål om ekspertise, konkurrenceevne og samfundsmæssige mål er centrale for forskningens dagsorden og prioriteter for det næste rammeprogram. Dette er i nøje overensstemmelse med de brede retningslinjer for "Innovation i EU".

Resultaterne af denne evaluering vil få direkte indflydelse på den fremtidige forskningspolitik, bl.a. i Kommissionens kommende grønbog, der forventes vedtaget i begyndelsen af 2011, med henblik på at lancere en bred offentlig debat om nøglespørgsmål for fremtidige finansieringsprogrammer inden for forskning og innovation.

4. Finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF)

4.1. Indledning vedrørende RSFF og konteksten for den foreløbige evaluering heraf

RSFF blev udarbejdet efter anmodning fra Det Europæiske Råd i december 2005, som opfordrede Europa-Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank (EIB) til at fremlægge forslag om en finansieringsfacilitet med risikodelingskomponenter for at tilskynde til yderligere investeringer i forskning, udvikling og innovation (FUI) for perioden 2007-2013. Ved at samle op til 2 mia. EUR (højst 1 mio. EUR fra RP7 og højst 1 mio. EUR fra EIB's egne midler) til at dække eventuelle tab i forbindelse med lån fra EIB og/eller EIB's finansielle formidlere er det RSFF's mål at tilvejebringe ca. 10 mia. EUR i form af lån til FUI-aktiviteter, der gennemføres af private selskaber eller offentlige institutioner med en større finansiel risikoprofil.

I overensstemmelse med bilag II til RP7 er EU's finansielle bidrag opdelt i to dele: en første rate på 500 mio. EUR for perioden 2007-2010 og en eventuel anden rate på 500 mio. EUR for perioden 2011-2013, som afhænger af resultaterne af en foreløbig evaluering.

4.2. Foreløbig evaluering af RSFF

Den uafhængige ekspertgruppe, der blev udpeget til at gennemføre den foreløbige evaluering, udførte sit arbejde i første halvår af 2010 og konkluderede i sin rapport[13], at RSFF forekommer at være et innovativt, kontracyklisk efterspørgselsdrevet finansielt instrument, som med succes er blevet indført i Den Europæiske Unions ordning for finansiering af forskningen og i høj grad har bidraget til at øge finansieringen af FUI. Den uafhængige arbejdsgruppe fremhævede, at der siden lanceringen af RSFF er opnået betydelige resultater på EU-niveau, som endda overgår de oprindelige forventninger[14], og at RSFF er blevet gennemført på en yderst effektiv og virkningsfuld måde, hvorigennem der er opbygget en enorm viden i EIB og Europa-Kommissionen vedrørende forvaltningen af et sådant nyt, fælles finansielt instrument; dette er særdeles lærerigt og lovende for, hvad der kan opnås gennem en intelligent kombination af risikobaseret kapital fra EU's budget og EIB's finansielle midler og ekspertise.

Den uafhængige ekspertgruppe fandt, at RSFF er et mønstereksempel, der bør videreudvikles og intensiveres, og fremsatte 10 henstillinger, som kan grupperes således:

- Nuværende programmeringsperiode 2011-2013:

- Omgående frigivelse af EU-bidraget på op til 500 mio. EUR til RSFF på de betingelser, der er fastlagt i retsgrundlaget for EF's RP7 – ( henstilling 1 )

- Et yderligere EU-bidrag på op til 500 mio. EUR til RSFF for 2011-2013, som skal komme fra EF's RP7-særprogram "Samarbejde" og/eller skal fremskaffes uden for RP7 – ( henstilling 5 )

- EU's finansielle bidrag bør have revolverende karakter med henblik på at imødekomme efterspørgslen indtil udgangen af 2013 – ( henstilling 7 )

- Mulighed for forbedringer i forbindelse med nogle af de målgrupper, som der allerede ydes støtte til (især SMV'er og forskningsinfrastruktur), gennem indførelse af specifikke tilgange og ændring af risikodelingen – ( henstilling 2, 3 og 4 )

- Næste programmeringsperiode efter 2013:

- Videreførelse og udvidelse af RSFF's omfang og anvendelsesområde ("fornyet RSFF") med et øremærket, revolverende finansielt bidrag fra EU på ikke under 5 mia. EUR – ( henstilling 7, 9 og 10 )

- Tilstræbelse af en vis grad af rationalisering af eksisterende/fremtidige EU-finansieringsinstrumenter (undgåelse af overlapninger og sikring af synergier) – ( henstilling 6 )

- Sikring af regelmæssig overvågning – ( henstilling 8 )

4.3. Kommissionens reaktion

Kommissionen bifalder den uafhængige ekspertgruppes detaljerede og grundige analyse.

Eftersom en positiv foreløbig evaluering af RSFF er en forudsætning for, at den anden rate på 500 mio. EUR af RP7-finansieringsmidlerne kan frigives til RSFF for perioden 2011-2013, bemærker Kommissionen, at frigivelsen anbefales kraftigt af både den uafhængige ekspertgruppe for RSFF (henstilling 1) og den ekspertgruppe, der har gennemført den foreløbige evaluering af RP7. Ved afstemningen om EU-budgettet for 2011 har Rådet og Europa-Parlamentet allerede principielt godkendt frigivelsen af den anden rate (250 mio. EUR over 2011-budgettet). Kommissionen opfordrer dem dog til senere i 2011 at give et mere formelt svar for hele perioden (2011-2013), hvis de finder dette hensigtsmæssigt.

Kommissionen godkender fuldt ud den uafhængige ekspertgruppes henstilling 2, 3 og 4 om at rette op på spørgsmålet med de grupper, der i øjeblikket er underrepræsenteret i RSFF (dvs. SMV'er, universitets-/forskningsorganisationer og forskningsinfrastruktur). Der føres allerede tekniske forhandlinger mellem Kommissionen og EIB med henblik på at finde konkrete løsninger og nye tilgange til at nå disse mål, herunder især ændringer af risikodeling, porteføljetilgange, forhøjelse af risikoniveauer og indførelse af egenkapitalfinansiering. Dette arbejde vil føre til en ændring af EF-/EIB-aftalen om gennemførelsen af RSFF allerede i første halvår af 2011.

Kommissionen bifalder målene for den uafhængige ekspertgruppes henstillinger vedrørende den næste programmeringsperiode (efter 2013). Den bemærker, at de er i overensstemmelse med målene i meddelelsen om innovation i EU[15] om at udvide adgangen til finansiering, anspore til en betydelig forøgelse af den private finansiering og gøre mere udstrakt brug af finansieringstekniske instrumenter til støtte for innovation[16]. Man er ved at gennemføre analyser for at vurdere, dels hvordan man konkret kan finansiere en udvidelse af RSFF's anvendelsesområde, således at risikodelingen kan øges for både F&U- og innovationsprojekter, dels hvordan EU skal kunne finansiere og støtte gennemførelsen af ambitiøse nye mål (som f.eks. SET-planen), herunder Europa 2020-flagskibsinitiativer som "den digitale dagsorden" eller "et ressourceeffektivt Europa". Kommissionen og EIB-gruppen er i færd med at arbejde på udformningen af en effektiv, virkningsfuld og rationel anvendelse af de finansielle instrumenter, navnlig på FUI-området, med et tværpolitisk perspektiv.

Endelig tilslutter Kommissionen sig den uafhængige ekspertgruppes henstillinger om en regelmæssig overvågning af gennemførelsen af RSFF og vil iværksætte konkrete tiltag i 2011.

[1] EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1.

[2] "Catalysing European Competitiveness in a Globalising World" – panelrapport om den foreløbige evaluering af RP7 IKT; af andre relevante evalueringer på IKT-området kan nævnes de foreløbige vurderinger af de fælles teknologiinitiativer (FTI) Artemis og ENIAC og den foreløbige evaluering af det fælles forskningsprogram "Længst muligt i eget hjem", http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/rtd/index_en.htm.

[3] C/2009/8412-1

[4] http://ec.europa.eu/research/evaluations

[5] Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 - bilag II.

[6] Rådets beslutning 2006/971/EF – 19. december 2006 – Bilag III.

[7] Rådets beslutning 2006/974/EF – 19. december 2006 – Bilag III.

[8] Bilag II til afgørelse nr. 1982/2006/EF, s. 38.

[9] http://ec.europa.eu/research/evaluations

[10] Overskriften for hver enkelt henstilling er angivet her; den fulde tekst kan findes i de relevante evalueringsrapporter.

[11] http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/index_en.htm

[12] (KOM(2010) 187 af 29.4.2010.

[13] Den uafhængige ekspertgruppes rapport er blevet forelagt af Erika Mann (formand) og Luc Soete (ordfører) for Europa-Parlamentets Udvalg om Industri, Forskning og Energi (ITRE), Rådets Forskningsgruppe samt de relevante RP7-programudvalg.

[14] Ved udgangen af 2009 var der godkendt RSFF-lån for 6,3 mia. EUR og ydet støtte til investeringer i FTUI for i alt 16,2 mia. EUR, hvilket betød, at der var opnået en betydelig løftestangseffekt i forholdet 1:15 (EU-/EIB-midler i forhold til de samlede investeringer i F&U og innovation, der var ydet støtte til); RSFF-projekterne gennemføres i 18 EU-medlemsstater og 2 associerede lande. Tallene for RSFF indtil september 2010 er følgende: godkendte lån for 8,1 mia. EUR til 82 projekter; undertegnede lån for 5,3 mia. EUR til 54 projekter.

[15] KOM(2010) 546 af 6.10.2010.

[16] Dette blev også fremhævet i meddelelsen "Regionalpolitikkens bidrag til intelligent vækst i Europa 2020" - KOM(2010) 553 af 6.10.2010.