EUROPA-KOMMISSIONEN Strasbourg, den 19.10.2021 COM(2021) 645 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Kommissionens arbejdsprogram for 2022



Sammen om at styrke Europa























































































































































































































































































































































































































































































































































































































































































































































































































































































































































































































































































1.Sammen om at styrke Europa

"Jeg tror på, at det er, når man bliver udfordret, at ens ånd — ens sjæl — rigtigt skinner igennem." — Europa-Kommissionens formand Ursula von der Leyen i sin tale om Unionens tilstand den 15. september 2021 Vores Union er på vej ud af en hidtil uset krise. Midt i en række begivenheder, der har forårsaget forstyrrelser verden over, har vi bevist, at vi ved at handle samlet, forenet og med høje ambitioner kan overvinde selv de største udfordringer og opnå resultater for de europæiske borgere. Europa-Kommissionen har reageret hurtigt på alle udfordringer, lige fra at bekæmpe covid-19-pandemien til at håndtere virkningerne af klimaændringerne og naturkrisen og fra at sikre, at en stadig mere digital verden tjener borgerne, til at stå over for en ny global geopolitisk virkelighed. Dermed har vi lagt de nødvendige byggesten til en bedre fremtid. Alle tiltag er blevet taget i overensstemmelse med vores ambitiøse og forandringsskabende dagsorden, fordelt på seks overordnede ambitioner. Med dette års arbejdsprogram vil vi kunne fastholde momentum og bevæge os videre i den udstukne retning, idet vi med det foreslåede europæiske år for unge 2022 har særligt fokus på den unge generation. I det forløbne år har Kommissionen fremlagt sin banebrydende "Fit for 55"-pakke for at nå videre med at indfri målene i den fremadskuende klimalov på en måde, der er økonomisk bæredygtig og socialt retfærdig. Også den nylige rapport om global opvarmning fra FN's Mellemstatslige Panel om Klimaændringer indeholder beviser på, at der ikke er nogen tid at spilde — de kommende COP 26- og COP 15-biodiversitetskonventioner i hhv. Glasgow og Kunming vil spille en afgørende rolle i denne indsats, hvilket afspejler den uløselige sammenhæng mellem klima- og biodiversitetskrisen. Den seneste tids høje energipriser bekræfter også behovet for en omstilling til ren energi og for at gøre EU mindre afhængigt af fossile brændsler. Vi har også fremlagt vores modige vision om et menneskecentreret, digitalt styrket Europa inden 2030, ledsaget af et digitalt kompas for at omsætte ambitionen til virkelighed. Heri indgår forslaget om regler for et sikkert internet og en fælles europæisk digital identitet. Vi har vedtaget handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder og foreslået en række sociale mål for 2030, som EU's ledere bakkede op om på det sociale topmøde i Porto. For at styrke ligestillingen i Den Europæiske Union yderligere har vi foreslået tiltag til at intensivere bekæmpelsen af racisme og forskelsbehandling på grund af køn og seksuel orientering, samtidig med at vi gør mere for, at borgere med handicap kan deltage fuldt ud i samfundet. Vi har ligeledes handlet resolut for at opretholde og styrke retsstatsprincippet og for at beskytte EU's kerneværdier og øge den demokratiske modstandsdygtighed som fastsat i handlingsplanen for europæisk demokrati. Alt dette foregik i skyggen af pandemien, som krævede foranstaltninger i et hidtil uset omfang, både for at beskytte borgernes sundhed og for at begrænse de bredere socioøkonomiske virkninger. Samlet set har Kommissionen vedtaget mere end 2 326 foranstaltninger som umiddelbar reaktion på krisen. Takket være vores vellykkede vaccinationsstrategi kunne Unionen sikre 4,6 mia. doser covid-19-vacciner og nå målet om, at 70 % af EU's voksne befolkning skulle være fuldt vaccineret inden sommerens udgang. EU har også været primus motor for det globale svar på covid-19-krisen samt en førende bidragyder til COVAX-faciliteten. For at være bedre rustet til fremtidige pandemier har vi fremskyndet arbejdet med at opbygge en ægte europæisk sundhedsunion. Vi har truffet tiltag, der skal understøtte en sikker genåbning af Europa, herunder EU's digitale covidcertifikat, der blev vedtaget på rekordtid og nu anvendes af millioner af mennesker. Sammen med medlemsstaterne har vi mindsket pandemiens sociale og økonomiske konsekvenser gennem en række ambitiøse og vidtrækkende programmer og instrumenter. Den kombinerede slagkraft i Unionens langsigtede budget og NextGenerationEU på 2,018 bio. EUR kan være med til at sætte skub i vores økonomi og genopbygge et grønnere, mere retfærdigt, mere digitalt og mere modstandsdygtigt Europa efter covid-19-pandemien. Aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul i stabilitets- og vækstpagten og de midlertidige rammebestemmelser for statsstøtte gjorde det muligt for medlemsstaterne at støtte deres økonomier med et beløb på 6,6 % af BNP i 2020 og 7,1 % af BNP i 2021. Dette var med til at sikre stabilitet og et stærkt økonomisk opsving. Vi vil sørge for, at EU-budgettet anvendes i overensstemmelse med principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning, samtidig med at EU's finansielle interesser beskyttes fuldt ud. Derudover har vi indtil videre fra samhørighedspolitikken mobiliseret 21 mia. EUR i nødhjælp til sundhedssektoren og til beskyttelse af arbejdspladser, mens de 50 mia. EUR fra REACT-EU har fungeret som en bro til genopretningsinstrumenterne. Vi ser allerede de første resultater af vores bestræbelser på at bringe Europa tilbage på ret køl. Med genopretnings- og resiliensfaciliteten, der udgør kernen af NextGenerationEU-instrumentet til en værdi af 800 mia. EUR, kan vi nu bane vejen for en varig og inklusiv genopretning. Facilitetens forandringsskabende virkning vil fortsætte og tage til i styrke i de kommende år, efterhånden som reformer og investeringer gennemføres, under fuld overholdelse af og respekt for EU's grundlæggende rettigheder og værdier. Det seneste halvandet år har lært os meget, herunder at det ikke er nok blot at komme på fode igen efter en krise af denne størrelsesorden. Vi skal derimod komme stærkere og mere modstandsdygtige ud på den anden side og bringe vores økonomier ind på en varig vækstkurs. Vi må gennemføre de foranstaltninger, vi har vedtaget i løbet af det forgangne år. Og hvis vi skal lykkes med den dobbelte grønne og digitale omstilling, må vi i de kommende år fremme reformer og yderligere offentlige og private investeringer i hele Unionen. Kommissionen har efterlevet sit tilsagn om at styrke Unionens ledende rolle på verdensplan inden for områder såsom det globale svar på pandemien, klimaindsatsen og biodiversiteten ved at fremme en stærk, åben og fair handelsdagsorden og opretholde den regelbaserede verdensorden. Vi har øget samarbejdet mellem EU og Vestbalkan, styrket partnerskaberne med vores naboer mod øst og syd gennem ambitiøse investeringsplaner og økonomiske planer og har ligeledes styrket samarbejdet med Afrika. Derudover har vi fastlagt en ny transatlantisk dagsorden, er fortsat med at gennemføre en nuanceret, robust politik over for Kina, har konsolideret vores holdning til Rusland, udarbejdet en konstruktiv og realistisk dagsorden med Tyrkiet og fremlagt strategier, der skal øge virkningerne af det multilaterale samarbejde og den humanitære indsats yderligere. Det er i denne ånd, vi i dag fremlægger vores arbejdsprogram for 2022. Det viser, hvor fast besluttede vi er på at komme stærkere ud af pandemien, fremskynde den dobbelte grønne og digitale omstilling og opbygge et mere retfærdigt og modstandsdygtigt samfund med større sammenhængskraft i tråd med Parisaftalen og FN's 2030-dagsorden. Vi opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til hurtigt at nå til enighed om de centrale lovgivningsforslag. Sammen kan vi sørge for, at borgere, virksomheder og andre berørte parter kan nyde godt af vores fælles indsats. Sideløbende hermed vil vi fremsætte forslag, der stemmer overens med de tilsagn, vi har givet, jf. de følgende afsnit og bilag til dette arbejdsprogram. 2.Indfrielse af de seks overordnede ambitioner 2.1.Den europæiske grønne pagt

Kommissionen vil fortsætte sin indsats for at gøre Europa til verdens første klimaneutrale kontinent inden 2050. Vi vil foreslå en lovgivningsramme for certificering af kulstoffjernelse for at øge udbredelsen af bæredygtig kulstoffjernelse og indføre en ny forretningsmodel, hvor arealforvaltere belønnes for en sådan praksis. Vi vil revidere CO2-emissionsstandarderne for tunge køretøjer og etablere en lovgivningsramme for harmoniseret måling af drivhusgasemissioner fra transport og logistik for at støtte omstillingen i retning af nulemissionsmobilitet. Desuden vil vi revidere EU's regler om fluorholdige drivhusgasser for yderligere at nedbringe emissionerne heraf og sikre overholdelse af internationale forpligtelser. Grønne obligationer vil spille en stadig større rolle i den finansiering, der som led i investeringsplanen for et bæredygtigt Europa er nødvendig for at dekarbonisere vores samfund. Vi vil følge op på handlingsplanen for nulforurening, herunder inden for integreret vandforvaltning, for at tage hånd om forurenende stoffer i overflade- og grundvand samt luftkvaliteten og bringe standarderne i overensstemmelse med Verdenssundhedsorganisationens anbefalinger. Derudover vil vi foreslå foranstaltninger, der begrænser tilsætningen af mikroplast i produkter og mindsker udslippet af det i miljøet. Vi vil se nærmere på de bæredygtighedsrelaterede udfordringer i forbindelse med bionedbrydeligt og komposterbart plast og indkredse de tilfælde, hvor brugen heraf kan gavne miljøet. Vi vil også revidere lovgivningen om klassificering, mærkning og emballering og arbejde videre hen imod en målrettet revision af REACH-forordningen med henblik på at beskytte naturen og menneskers sundhed bedre. Ud over vores initiativer vedrørende politikken for bæredygtige produkter vil vi styrke forbrugernes ret til at få produkter repareret til en rimelig pris. Dette vil forlænge varernes anvendelsestid og dermed fremme målene for den cirkulære økonomi. Omstillingen til ren energi er den bedste forsikring mod prischok som det, Unionen i øjeblikket er vidne til. De høje energipriser har kun tydeliggjort behovet for at fremskynde udbredelsen af vedvarende energi. Til støtte for det mål om vedvarende energi, der blev sat i juli 2021, vil Kommissionen arbejde med god praksis for udstedelse af tilladelser på dette område og offentliggøre en meddelelse om solenergi, der primært vil omhandle specifikke anvendelser og håndteringen af eksisterende hindringer. Vi vil mobilisere midler for at sikre en grøn omstilling, der er lige og retfærdig, både socialt og internationalt set: Ud over Fonden for Retfærdig Omstilling og den foreslåede sociale klimafond, der er knyttet til udvidelsen af kulstofhandel til transport og boliger, vil vi fordoble den eksterne finansiering til støtte for biodiversitet og yde et væsentligt klimafinansieringsbidrag til udviklingslande og de lande, der er mest sårbare over for klimaændringerne. Vi vil fortsat arbejde hen imod et grønnere og mere bæredygtigt landbrug og gennemføre foranstaltningerne i vores "fra jord til bord"-strategi. I 2022 vil Kommissionen samarbejde med medlemsstaterne om at vedtage ambitiøse nationale strategiske planer, der indfrier målene for den fælles landbrugspolitik og den grønne pagt, og vil bl.a. foreslå nye regler for bæredygtig anvendelse af pesticider, der skal bidrage til at nå målet om 50 % reduktion heraf i biodiversitets- og "fra jord til bord"-strategien, samt en revision af handelsnormerne. Sideløbende hermed vil Kommissionen sigte mod at opskalere bæredygtige landbrugspraksisser ved at fremme kulstofbindende dyrkning, omdefinere bæredygtige metoder til anvendelse af landbrugsarealer og opdræt af fisk og skaldyr samt forbedre overvågningen af bæredygtighedsindikatorer på bedriftsniveau. 2.2.Et Europa klar til den digitale tidsalder Pandemien har fungeret som katalysator for den stigende digitalisering i Europa og resten af verden. Kommissionen vil følge op på sit program "Vejen mod det digitale årti" for at gennemføre EU's digitale omstilling senest i 2030. Vi er fast besluttet på at føre an i det globale kapløb mod pålidelig, sikker og menneskecentreret teknologi. Og vi vil arbejde på at nå til enighed om og gennemføre vores forslag om et sikkert internet, en europæisk digital identitet og pålidelig kunstig intelligens. Det indre marked er fortsat kernen i en innovativ, blomstrende og fremtidsorienteret europæisk økonomi. Vi har behov for en stærk og effektiv konkurrencepolitik og håndhævelse heraf til støtte for en modstandsdygtig genopretning og den dobbelte omstilling. På denne baggrund har Kommissionen indledt en gennemgang af sin konkurrencepolitik for at sikre, at de forskellige instrumenter egner sig til formålet. Vi vil desuden fremlægge et nødinstrument for det indre marked for at forhindre fremtidige forstyrrelser. På trods af de mange udfordringer og forstyrrelser er Europa kommet igennem krisen, i vid udstrækning takket være sine innovative færdigheder, sit stærke industrigrundlag og sine diversificerede og konkurrencedygtige forsyningskæder. I nogle få strategiske sektorer har Europa imidlertid været sårbart på grund af sin store afhængighed af et meget begrænset antal leverandører uden for EU, navnlig når det gælder råvarer. Dette gør sig især gældende for halvledere. Leverancerne af disse computerchips, der driver Europas digitale løsninger, er blevet et reelt problem for EU's industri og har i visse tilfælde bremset produktionen. I lyset heraf vil vi vedtage en retsakt om europæiske chips for at fremme et avanceret økosystem for europæiske chips, således at vi kan styrke vores innovative kapacitet og forsyningssikkerhed samt udvikle nye markeder for banebrydende europæisk teknologi. Da økonomien og samfundet er stadig mere afhængige af digitale løsninger, er vi nødt til at sikre, at vi kan forsvare os i en verden, der i stigende grad er udsat for hacking af netforbundne produkter og de tilknyttede tjenester. I den henseende vil vi foreslå en retsakt om europæisk cyberrobusthed med det formål at fastlægge fælles standarder for cybersikkerhed. Vi vil også begynde at opbygge et rumbaseret globalt EU-system til sikker kommunikation, der skal sikre EU-dækkende bredbåndsforbindelser på steder, hvor der i øjeblikket ikke er nogen, og sikker uafhængig kommunikation for medlemslandene. Da energisektoren vil yde det største bidrag til at opfylde EU's klimamål om at reducere emissionerne med mindst 55 % frem mod 2030, vil Kommissionen foreslå en handlingsplan for en fremskyndet digital omstilling af sektoren, som er nødvendig for at sikre overgangen til vedvarende energi, netforbundet mobilitet, intelligente bygninger og et mere integreret energisystem med forbrugerne i centrum. Det seneste års omfattende afbrydelser af energiforsyningen i USA og EU viser, at der er behov for robuste og cybersikre energisystemer. Hvis de europæiske borgere skal kunne udnytte den digitale teknologi fuldt ud, er de nødt til at kunne tilegne sig stærke digitale færdigheder og have adgang til den nødvendige uddannelse. Dette blev tydeligt, da covid-19-pandemien gjorde fjernundervisning til normen. Og det fremhæves også som et at de centrale mål i det digitale kompas. For at udjævne kvalifikations- og videnskløften vil vi foreslå foranstaltninger til at lette og fremme digitale færdigheder i skoler og på videregående uddannelser. Forskning og innovation vil indtage en central rolle i håndteringen af de udfordringer, vi står over for i dag. De vil bidrage til Europas genopretning på grundlag af en økonomisk vækst, der kan drive den grønne og den digitale omstilling. Dette vil være afgørende for en retfærdig økonomisk vækst, der kommer alle borgere og regioner, herunder landdistrikterne, til gode. Det er vigtigt at sikre, at Europa stadig er med helt fremme på det videnskabelige område og er på forkant med nye innovationstendenser. Digitale løsninger kan også være med til at understøtte en mere integreret og bæredygtig mobilitet. Vi vil foreslå et initiativ om multimodale digitale mobilitetstjenester for at lukke hullerne i markedet for så vidt angår kombineret brug af transportformer, herunder jernbanetransport. 2.3.En økonomi, der tjener alle Nu, hvor den økonomiske aktivitet er på vej op mod niveauet fra før krisen, er vi nødt til at reflektere over, hvordan krisen har påvirket vores økonomi. Derfor relancerer Kommissionen den offentlige debat om finanspolitiske regler og om rammerne for økonomisk styring. Kommissionen vil tage alle de synspunkter, der indsamles under debatten, i betragtning. I første kvartal af 2022 vil den udsende retningslinjer for finanspolitikken i den følgende periode med henblik på at lette samordningen af finanspolitikken og udarbejdelsen af medlemsstaternes stabilitets- og konvergensprogrammer. Denne vejledning vil afspejle den globale økonomiske situation såvel som den specifikke situation i de enkelte medlemsstater samt drøftelserne om rammerne for den økonomiske styring. Kommissionen vil i god tid inden 2023 fremlægge udkast til mulige ændringer af rammerne for økonomisk styring med henblik på at opnå bred enighed om den videre vej frem. SURE, det europæiske instrument for midlertidig støtte til mindskelse af risikoen for arbejdsløshed i en nødsituation viste sig at være et yderst virkningsfuldt værktøj, og Kommissionen vil granske de indhøstede erfaringer nøje. For at sikre, at europæerne har adgang til job af en ordentlig kvalitet, rimelige arbejdsvilkår, bred social beskyttelse og bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv, vil Kommissionen også følge op på gennemførelsen af handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder. Det chok, som pandemien forårsagede, har understreget betydningen af stærke sociale sikkerhedsnet. For at støtte medlemsstaternes politik vil vi også foreslå en henstilling om minimumsindkomst.

Kommissionen vil også fremlægge en meddelelse, der skal styrke den sociale dialog på EU-plan og nationalt plan for at understøtte arbejdsmarkedsparternes centrale rolle, når det gælder fremme af en retfærdig økonomisk, social og sammenhængende genopretning samt den grønne, digitale og arbejdsmarkedsmæssige omstilling. Vi vil også fremsætte et forslag om bedre beskyttelse af arbejdstagere mod farerne ved under arbejdet at være udsat for asbest under hensyntagen til resultaterne af høringen med arbejdsmarkedets parter. Vi tilslutter os Europa-Parlamentets nyligt vedtagne rapport i medfør af artikel 225 i TEUF om, at spørgsmålet om asbest giver anledning til alvorlig bekymring. Finanssektoren er afgørende for den økonomiske genopretning. Under pandemien steg antallet af digitale transaktioner, og Kommissionen vil fremlægge et initiativ om straksbetalinger for yderligere at udbrede brugen af disse i EU. Derudover har sundhedskrisen bekræftet behovet for fuldt udviklede europæiske kapitalmarkeder. Genopretningen kræver massive investeringer, som ikke kan tilvejebringes udelukkende via offentlige midler og traditionelle banklån. Kommissionen vil træffe foranstaltninger vedrørende insolvensbehandling ved at øge konvergensen og fjerne uoverensstemmelser med henblik på at øge effektiviteten, lette grænseoverskridende investeringer og mindske byrden. Kravene til børsnotering vil blive forenklet for at gøre offentlige kapitalmarkeder mere attraktive for EU-virksomheder samt give små og mellemstore virksomheder lettere adgang til kapital. Den 8. oktober nåede 136 jurisdiktioner i hele verden, herunder alle EU-medlemsstater, G20-medlemmer og OECD-medlemmer, til enighed om en historisk aftale om en global skattereform, der fastsætter et globalt minimumsniveau for effektiv beskatning (søjle 2) og en omfordeling af beskatningsrettigheder (søjle 1). Kommissionen har lige siden processens begyndelse i 2016 bakket kraftigt op om denne internationale indsats. På samme måde vil Kommissionen nu bestræbe sig på at demonstrere EU's lederskab inden for global fair beskatning ved at sikre en hurtig og ensartet gennemførelse i hele EU. 2.4.Et stærkere Europa i verden De igangværende geopolitiske forandringer har gjort det klart, at Europa er nødt til at gøre sin indflydelse mere gældende i en verden i hastig forandring samt forsvare sine værdier og interesser. Gennem vores nye "Global Gateway"-strategi, som vil blive nøje koordineret med initiativet "Build Back Better World" (B3W), vil vi styrke Den Europæiske Unions indsats for at opbygge konnektivitetspartnerskaber til fremme af digital og grøn pålidelig konnektivitet med partnere i hele verden. De forskellige humanitære kriser i verden har gjort afstanden mellem behovene og de tilgængelige ressourcer ekstra tydelig. De forskellige globale kriser har understreget, at vi er nødt til at styrke partnerskaberne med vores allierede, og i den kontekst vil vi fremlægge en ny fælles erklæring fra EU og NATO og søge at fremskynde arbejdet med at opbygge en ægte europæisk forsvarsunion. Kommissionen vil udarbejde en forsvarspakke, som vil omfatte en køreplan for sikkerheds- og forsvarsteknologier, der skal sætte skub i forskning, teknologisk udvikling og innovation samt mindske EU's strategiske afhængighed inden for kritiske teknologier og værdikæder i sikkerheds- og forsvarssektorerne. Næste år vil vi fremlægge en række nye initiativer samt fokusere på at gennemføre tidligere foranstaltninger. Vi vil foreslå en styrket statut om spærring for bedre at kunne beskytte EU's aktører, både enkeltpersoner og virksomheder, ved i endnu højere grad at afskrække og modvirke tredjelandes ekstraterritoriale anvendelse af sanktioner. Dette vil være en yderligere styrkelse af EU's modstandsdygtighed og åbne strategiske autonomi. Vi vil fortsætte den globale energiomstilling, øge forsyningssikkerheden og fremme rene teknologier og åbne markeder. Dette vil indgå i den nye strategi for internationalt energisamarbejde, som vil belyse de nye muligheder, der opstår i forbindelse med at indføre et system for ren energi, fremme energieffektivitet og sikre og bæredygtige teknologier — ved gradvist at bevæge sig væk fra brugen af fossile brændsler og hen imod grønne energiløsninger — og fremme en retfærdig omstilling. Vi vil modernisere dagsordenen for international havforvaltning fra 2016 ved at fremlægge en fælles meddelelse med en handlingsplan for international havforvaltning, der behandler centrale trusler såsom forurening, klimaændringer og tab af biodiversitet. Den vil sende et stærkt signal om, at EU går i spidsen med hensyn til at indfri de globale forpligtelser i 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling. Golfregionen er en af EU’s vigtigste partnere. For at konsolidere samarbejdet og sætte en ramme for vores politiske dialog vil vi fremlægge en fælles meddelelse om et strategisk partnerskab med Golfstaterne. 2.5.Fremme af vores europæiske levevis De unge skal være i stand til at udforme fremtiden, og de fører an i den debat, der foregår inden for rammerne af konferencen om Europas fremtid. Vores Union har brug for en sjæl og en vision, som vedkommer dem. Vi vil iværksætte ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve), et nyt initiativ, der skal hjælpe dårligt stillede unge europæere, der hverken er i beskæftigelse eller under uddannelse. Initiativet vil hjælpe disse unge med at tilegne sig erhvervserfaring i udlandet med den nødvendige sociale støtte i ryggen. Det endelige mål er at integrere dem i uddannelsessystemet eller på arbejdsmarkedet i job af en ordentlig kvalitet. For at kunne imødegå både nye og eksisterende udfordringer, afhjælpe de demografiske mangler og manglen på arbejdskraft samt leve op til vores globale ansvar er det af afgørende betydning, at vi finder fælles europæisk fodslag i vores håndtering af migration og asyl. De seneste begivenheder, herunder i Belarus og Afghanistan, viser et presserende behov for hurtigt at nå til enighed om de resterende lovgivningsforslag som led i den nye pagt om migration og asyl. Pagten, som Kommissionen fremlagde for et år siden, indeholder alle de elementer, der er nødvendige for et afbalanceret og humant system, der virker i alle medlemsstater. Vi vil fortsat samarbejde med Europa-Parlamentet og medlemsstaterne om at opbygge yderligere tillid og indføre en bæredygtig europæisk politik for migrationsstyring. Kommissionen vil fortsætte arbejdet med at opbygge en ægte sikkerhedsunion og vil regelmæssigt aflægge rapport om fremskridtene på sikkerhedsområdet, herunder om igangværende forhandlinger om centrale lovgivningssager, navnlig vedrørende de fire strategiske prioriteter: et fremtidssikret sikkerhedsmiljø, håndtering af foranderlige trusler, beskyttelse af europæerne mod terrorisme og organiseret kriminalitet samt et stærkt europæisk sikkerhedsøkosystem. Den løbende cybersikkerhedsindsats er fortsat en af de vigtigste byggesten i sikkerhedsunionens fundament. Sideløbende hermed fortsætter vi med at bekæmpe menneskehandel, idet vi vil tage nye skridt til at forbedre en sikker udveksling af vigtige informationer med tredjelande for de medarbejdere, der garanterer sikkerheden ved frontlinjen, samt ajourføre reglerne om forhåndsinformation om passagerer.

Reaktionen på pandemien har været endnu et eksempel på, at videnskab og uddannelse ikke blot er uvurderlige for at fremme vores levevis, men også for at opretholde vores sundhed. Vores skoler og universiteter tilpasser sig den digitale revolution, men krisen har blotlagt udfordringen med at sikre lighed på uddannelsesområdet, idet den har ramt nogle elever hårdere end andre. Vi ønsker at sikre fremtiden for den kommende generation af europæiske videnskabsfolk og forskere og at fastholde de europæiske universiteters førerposition på verdensplan, samtidig med at deres samarbejde styrkes. Med henblik herpå vil vi fremlægge EU's strategi for universiteter og udstikke nye veje til et tættere og mere bæredygtigt tværnationalt samarbejde inden for videregående uddannelse, der for at sikre indbyrdes sammenhæng vil blive forberedt sammen med initiativerne til bedre digitale færdigheder i skolerne og på de videregående uddannelser. Med udgangspunkt i erfaringerne fra covid-19-krisen vil vi fremlægge en ny europæisk plejestrategi, der skal omfatte både de personer, der yder, og de personer, der modtager plejen, lige fra børnepasning til langtidspleje. Med strategien vil der blive fastlagt en ramme for politiske reformer som rettesnor for en udvikling af bæredygtig langtidspleje, der sikrer alle borgere bedre og billigere adgang til kvalitetsydelser. Den vil også omhandle førskoleundervisning og børnepasning med særlig vægt på børn med handicap og børn fra dårligt stillede grupper. Desuden vil den bidrage til at udligne den kønsbestemte forskel i beskæftigelsesfrekvensen, forbedre kvinders stilling og bidrage til ligestilling mellem kønnene, bl.a. gennem en revision af Barcelonamålene. Vi fortsætter arbejdet hen imod en stærk europæisk sundhedsunion og vil foreslå en ny ramme for en dynamisk lægemiddelsektor i EU, der skal sikre alle EU-borgere adgang til prismæssigt overkommelige lægemidler af høj kvalitet, fremme innovation og øge forsyningssikkerheden. Dette vil skabe forenklede og effektive lovgivningsrammer gennem innovativ digitalisering og vil dermed tjene som et forbillede med hensyn til byrdereduktion. Vi vil også foreslå en revision af lovgivningen om lægemidler til børn og til sjældne sygdomme for at afhjælpe mangler og sikre, at innovative lægemidler og behandlinger er umiddelbart tilgængelige. Begge initiativer, der ligger i forlængelse af EU-lægemiddelstrategien og vil bidrage til en åben strategisk autonomi i sundhedssektoren og tage udgangspunkt i de erfaringer, der er indsamlet under pandemien, understøtter et fremtidssikret og kriseresistent lægemiddelsystem. Disse initiativer vil blive forstærket af forslaget om at oprette et ægte europæisk sundhedsdataområde med pålidelig forvaltning, der skal garantere datasikkerheden og databeskyttelsen. Dette vil kickstarte forskning inden for banebrydende lægemidler og give borgerne større kontrol over deres sundhedsdata. Endelig vil livreddende kræftscreening og tidlig diagnosticering blive fremmet yderligere gennem en henstilling om kræftscreening, der afspejler den seneste tilgængelige videnskabelige dokumentation, som led i Europas kræfthandlingsplan. 2.6.Nyt skub i det europæiske demokrati Nu, hvor konferencen om Europas fremtid i fuld gang, opfordres alle europæere til at give deres mening til kende og være med til at forme vores fælles fremtid. Konferencen, der finder sted på en flersproget digital platform, er en åben og inklusiv demokratisk øvelse helt uden sidestykke. Vi vil lytte nøje til de idéer og input, der måtte komme, og er klar til at følge op på det, som deltagerne når frem til på konferencen. For at udnytte denne lejlighed bedst muligt er vi ved at indføre nye og innovative værktøjer, der skal ændre vores måde at samarbejde med borgerne på. Dette vil være med til at sikre, at de unge kan føre an i debatten. Borgerne kan allerede bidrage til at udforme vores Union via det europæiske borgerinitiativ, hvor de kan opfordre Kommissionen til at foreslå nye love. I øjeblikket er der 11 sådanne initiativer, der kan støttes, og der vil snart blive iværksat yderligere 3. Det er en vigtig del af grundlaget for vores demokratiske systemer at bevare mediefriheden og -pluralismen. Med fremlæggelsen af en retsakt om europæisk mediefrihed vil vi bevæge os endnu et skridt hen imod øget gennemsigtighed, ansvarlighed og uafhængighed i forbindelse med handlinger, der påvirker mediefriheden og -pluralismen. Som europæere er vores identitet og værdier centreret omkring retsstatsprincippet. Det er også en af forudsætningerne for, at EU kan fungere effektivt på grundlag af gensidig tillid. Retsstatsrapporten fra 2021 viste en positiv udvikling i medlemsstaterne, men også tilfælde af tilbageskridt og fremkomsten af nye problemer. Kommissionen vil fortsat varetage sin opgave som traktaternes vogter med hensyn til at sikre, at udfordringer for retsstaten identificeres og håndteres, herunder ved at fremsætte specifikke henstillinger til medlemsstaterne i rapporten om retsstatsprincippet for 2022. Den vil også træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre EU-rettens forrang. Og den vil anvende alle de tilgængelige værktøjer for at sikre en ensartet og effektiv tilgang, herunder med henblik på at beskytte EU-skatteydernes penge. For at intensivere bekæmpelsen af grænseoverskridende kriminalitet vil Kommissionen fortsat arbejde på en fælles retlig ramme for effektiv overførsel af retsforfølgning i straffesager mellem medlemslandene. Vi vil også vurdere, hvordan der kan opnås konvergens mellem medlemsstaterne vedrørende varetægtsfængsling og fængselsforhold som led i forbedringen af det grænseoverskridende samarbejde i straffesager. Kommissionen vil fortsætte sit arbejde for at sikre, at alle borgere reelt oplever en union med lige muligheder. Alle borgere skal kunne føle sig trygge uden frygt for forskelsbehandling eller vold på grund af seksuel orientering, kønsidentitet, kønsudtryk, kønsegenskaber, racemæssig eller etnisk oprindelse, religion, tro, handicap eller alder. Ligestillingsorganerne spiller en central rolle med hensyn til at sikre disse rettigheder, og vi vil foreslå foranstaltninger til at styrke deres rolle og uafhængighed. Vi vil også foreslå foranstaltninger, der skal fremme bedre gensidig anerkendelse af forældreskab mellem medlemsstaterne og styrke det retlige samarbejde om beskyttelse af sårbare voksne på tværs af grænserne. De foranstaltninger, vi vil foreslå til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder, vil næste år blive suppleret med et initiativ, der skal bistå medlemsstaterne i at øge forebyggelsen og træffe støtteforanstaltninger til bekæmpelse af skadelig praksis mod kvinder og piger. Vi vil bestræbe os på at komme videre med udformningen af det nye interinstitutionelle etiske EU-organ, herunder ved fortsat at arbejde tæt sammen med de andre institutioner om at opnå den nødvendige enighed om det fremtidige organs anvendelsesområde, rolle og kompetencer. I den forbindelse skal der tages hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for hver enkelt institution, samt deres forskellige institutionelle og demokratiske ansvarsområder og forpligtelser i henhold til traktaterne. Europa-Parlamentets initiativbetænkning udgør et vigtigt bidrag til de igangværende drøftelser. Kommissionen vil også fremsætte et initiativ om hjerneflugt og imødegåelse af udfordringerne forbundet med et faldende befolkningstal med en undersøgelse af de forskellige årsager, de langsigtede konsekvenser og mulige løsninger til at standse eller endda vende hjerneflugten. 3.Bedre regulering, gennemførelse og håndhævelse af EU-retten 3.1.Bedre regulering Vores dagsorden for bedre regulering sikrer, at politiske beslutninger træffes på grundlag af den bedste tilgængelige dokumentation, idet der tages hensyn til den indvirkning, beslutningerne vil få i praksis, og til indhentede synspunkter fra de personer og virksomheder, der sandsynligvis vil blive berørt. Denne tilgang er med til at sikre, at reglerne er målrettede, lette at overholde og ikke tilføjer unødvendige regelbyrder. I meddelelsen om bedre regulering fra 2021, "Sammen om bedre lovgivning", fastsættes de vigtigste metoder til at forbedre lovgivningens kvalitet og øge dens gavnlige virkning. For at minimere den byrde, der er forbundet med at opfylde EU's politiske mål, vil Kommissionen fuldt ud anvende "én ind, én ud"-tilgangen i det nærværende arbejdsprogram. Dette vil sikre, at vi ved indførelsen af nye byrder systematisk og proaktivt vil forsøge at reducere byrderne forbundet med den gældende lovgivning. De forventede omkostninger ved at overholde EU-lovgivningen vil blive angivet mere tydeligt og vil systematisk fremgå af konsekvensanalyser. De administrative omkostninger vil blive udlignet. Der vil blive truffet andre foranstaltninger med henblik på i videst muligt omfang at kompensere for tilpasningsomkostningerne. "Én ind, én ud"-tilgangen vil supplere programmet for målrettet og effektiv regulering (REFIT), hvor administrative hindringer og unødvendige omkostninger systematisk indkredses og fjernes. Bedre regulering er også afgørende med hensyn til at fremme bæredygtighed og den digitale omstilling. Kommissionens grønne og digitale ambitioner og de tilknyttede dimensioner vedrørende sociale hensyn og retfærdighed vil sammen med Kommissionens fokus på målene for bæredygtig udvikling og principperne om "ikke at gøre væsentlig skade" og "digital betjening som udgangspunkt" indtage en mere fremtrædende plads i vores evalueringer, konsekvensanalyser og høringer. Ligestilling for alle, herunder ligestilling mellem kønnene, samt de interne politikkers eksterne konsekvenser vil blive taget i betragtning i alle faser af den politiske beslutningsproces. Territoriale konsekvensanalyser og sikring af landdistrikterne vil blive styrket, således at der i højere grad tages hensyn til de forskellige EU-territoriers behov og særlige forhold. Der vil blive lagt særlig vægt på, hvordan den unge generation berøres. Ved at indarbejde fremsynethed i den politiske beslutningsproces gør vi også vores lovgivning mere fremtidssikret. 3.2.Gennemførelse og håndhævelse af EU-retten Men at vedtage en ambitiøs og innovativ lovgivning er ikke nok: At den gennemføres korrekt er vigtigt for at beskytte EU-borgernes og -virksomhedernes rettigheder. Kommissionen vil fortsat støtte og samarbejde med medlemslandene for at sikre, at nye og gældende EU-regler gennemføres hurtigt og fuldstændigt, og den vil ikke tøve med at opretholde EU-retten gennem traktatbrudssager, hvis det er nødvendigt. Dette er en forudsætning for at nå vores politiske mål såsom at sikre et velfungerende indre marked, at få Europa gjort klar til den digitale tidsalder samt gennemføre den europæiske grønne pagt og den europæiske søjle for sociale rettigheder. Traktatbrudssager er også en vigtig del af den værktøjskasse, som Kommissionen råder over til at forsvare de grundlæggende rettigheder og værdier, som Unionen bygger på.