"For Europa har mindet om vores fortid altid dannet rammen om vores fremtid. Og det er endnu vigtigere i en tid, hvor det utænkelige atter er sket på vores kontinent. Ruslands åbenlyse forsøg på at gentegne landkortene og omskrive selv de mest tragiske dele af vores historie minder os om faren ved at miste taget om både vores fortid og vores fremtid. Om faren ved at leve i et evigt nu og tro, at tingene aldrig kan ændre sig. At tingene ikke kan gøres bedre. Og hvad værre er: At alt forbliver ved det gamle, hvis bare vi ikke ændrer os. Men det passer ikke! Ved at stå stille, gør vi tilbageskridt."

Formand Ursula von der Leyen,

den 9. maj 2022, afslutningsceremoni på konferencen om Europas fremtid

1.INDLEDNING

Det er ikke noget nyt, at Den Europæiske Union rykker hurtigere og længere, når der er behov. Jean Monnet er ofte blevet citeret for at have sagt, at unionen "er skabt af kriser og er lig summen af de løsninger, der er vedtaget for at afhjælpe disse kriser". Disse ord er dækkende for en stor del af EU's historie — ikke mindst i de sidste to år, hvor vi sammen har stået over for en global pandemi og en brutal angrebskrig i vores umiddelbare nærhed. Samtidig har europæerne i stigende grad udtrykt ønske om ændringer og reform og om at arbejde på et forbedret Europa på deres vilkår. Derfor bebudede Kommissionens formand, Ursula von der Leyen, i sine politiske retningslinjer fra juli 2019 en konference om Europas fremtid som en del af visionen om et nyt skub i europæisk demokrati, og gav tilsagn om at følge op på resultaterne.

Konferencen om Europas fremtid, som blev iværksat på Europadagen 2021 og varede et år, var en hidtil uset paneuropæisk øvelse i deliberativt demokrati — den største og bredeste af sin slags nogensinde. Den forbandt mennesker i alle aldre og fra alle lande og baggrunde. Mange af dem havde aldrig engageret sig i EU eller kendte til Den Europæiske Unions institutionelle opbygning. De kom med alle deres forskellige historier og perspektiver, deres forskellige sprog og identiteter og tilkendegav deres forventninger til Europa og vision for fremtiden.

Således afspejlede konferencen og dens deltagere både værdien af og behovet for at inddrage borgerne i udformningen af de politikker, der påvirker deres liv. Den pustede nyt liv i den måde, Europas lagdelte demokrati fungerer på, og viste potentialet ved et reelt europæisk offentligt rum, hvor mennesker i hele Unionen kan engagere sig inden for de områder, der betyder mest for dem.

Det viste sig i måden, hvorpå borgere og institutioner, lovgivere og lægmænd debatterede vor tids grundlæggende problemstillinger og foreslog en række løsninger på områder, som vil definere Europas fremtid: fra klimaforandringer og miljø til digitalisering og demokrati, sundhed, social retfærdighed og lighed, økonomi og sikkerhed, værdier og kultur — og meget mere derimellem. Resultatet var i sagens natur også præget af den aktuelle kontekst og navnlig de sammenfaldende kriser, som Europas er stået over for de seneste to år. Konsekvenserne af covid-19-pandemien for vores sundhed og økonomier gik igen i alle emner, mens Ruslands uprovokerede og uberettigede krig mod Ukraine har sat markant fokus på behovet for et stærkere Europa i verden, som er beredt på at bevare fred og værdier, ligesom det har været tilfældet i mere end 70 år.

Om end konferencen har givet både kvantitative og kvalitative forslag, afhænger dens succes i sidste ende af de forandringer, den kan medføre. I den ånd forpligtede Europa-Kommissionen sig sammen med både Europa-Parlamentet og Rådet i en fælles erklæring af marts 2021 til at følge op på det, der var blevet foreslået — hver især inden for sit kompetenceområde og i overensstemmelse med traktaterne. Formand Ursula von der Leyen gentog dette tilsagn ved konferencens afslutningsceremoni den 9. maj 2022.

Nærværende meddelelse er første skridt på vejen. Den indeholder en vurdering af, hvad der er nødvendigt for at følge op på konferencens forslag, giver et overblik over de næste skridt og fastsætter, hvordan vi drager bedst nytte af erfaringerne fra konferencen og forankre deltagelsesbaseret demokrati i EU's politikker og lovgivning.

2.OPFØLGNING: FRA FORSLAG TIL HANDLING

Forslagene fra konferencen, der er fastsat i den endelige rapport, som blev overdraget til formændene for Europa-Parlamentet, Rådet og Europa-Kommissionen, er vidtrækkende, ambitiøse og fremadskuende. De er struktureret omkring ni temaer med naturlige overlapninger mellem visse af de foreslåede foranstaltninger.

Konferencen: mange forslag, én vision Et år med arrangementer, borgerpaneldiskussioner og idéer indsamlet online udmøntede sig i 49 forslag og 326 specifikke foranstaltninger fordelt på ni temaer: ‣Klimaforandringer og miljø ‣Sundhed ‣En stærkere økonomi, social retfærdighed og beskæftigelse ‣EU i verden ‣Værdier og rettigheder, retsstatsprincippet, sikkerhed ‣Digital omstilling ‣Europæisk demokrati ‣Migration ‣Uddannelse, kultur, ungdom og sport. Bag tallene og mellem linjerne i disse konkrete forslag ligger visionen om et Europa, der gør folks dagligdag lettere — på land og i by, håndterer vores generations udfordringer direkte og i sidste ende skaber resultater på de områder, der betyder mest for befolkningen. Fra den mad, som de spiser, til den luft, de indånder, og den natur, de færdes i. Fra adgang til økonomisk overkommelige sundhedspleje, uddannelse og boliger til følelsen af sikkerhed i disse skoler og hjem. Forslagene indeholder over hele linjen en opfordring til, at Europa holder fokus på at skabe social beskyttelse og retfærdighed, og samtidig bevarer sine værdier og retsstatsprincippet. De understreger behovet for, at Europa samler sine styrker og bruger sin diversitet til at håndtere vor generations store udfordringer som pandemier og krig, den grønne og den digitale omstilling og demografiske ændringer. Endelig er et stærkt og gennemgående tema på alle områder behovet for, at Europa er mere uafhængig og i højere grad i stand til at forsyne sig selv på afgørende områder som energi og bæredygtige fødevarer, materialer og medicin, digitale chips og grønne teknologier, cybersikkerhed, sikkerhed og forsvar. De foranstaltninger, der er foreslået af konferencen, opfordrer samlet set Europa til at blive mere aktiv på områder, som både kollektivt og individuelt betyder noget for borgerne.

Vurdering af forslagene

Der er brug for en indledende analyse af konferencens forslag for at følge op på den mest gennemsigtige og direkte måde og se, hvad der er nødvendigt for at gennemføre forslagene. For at denne vurdering skal være troværdig, er det afgørende at bevare den ånd og de ord, forslagene indeholder — uden at genfortolke eller sortere. Det er, hvad bilaget til denne meddelelse indeholder. De 49 forslag er fordelt på samme tematiske områder som valgt af konferencen, og Kommissionens vurdering fremgår under hvert enkelt område.

Bilaget indeholder fire kategorier af reaktioner: eksisterende initiativer, som dækker forslagene; initiativer, som det er op til Europa-Parlamentet og Rådet at vedtage; planlagte tiltag, hvor der vil blive taget hånd om idéerne, og hvor der vil blive bygget på de nye overvejelser fra konferencen, og nye initiativer eller arbejdsområder inspireret af forslagene, som henhører under Kommissionens kompetence.

Den første kategori er den, hvor Kommissionen allerede er ved at gennemføre initiativer, der direkte svarer til forslagene. Det gælder bl.a. den europæiske klimalov, hvor den retsakt, som skal forankre EU's klimamål i lovgivningen, allerede er trådt i kraft. Eller forordningen om digitale tjenester, som skal sikre, at onlinemiljøet forbliver et sikkert rum, at ytringsfriheden bevares, og at digitale virksomheder fortsat har muligheder. Den omfatter også etableringen af HERA, Myndigheden for Kriseberedskab og -indsats på Sundhedsområdet, der skal ruste Europa til bedre beredskab og reaktion på grænseoverskridende sundhedstrusler. Eller de historiske aftaler, der er indgået om minimumsløn og kvinder i bestyrelser. Den omfatter også konkrete initiativer, som skal styrke Europas internationale partnerskaber og globale rolle, f.eks. via Global Gateway-strategien, med hensyn til investeringer i intelligente, rene og sikre infrastrukturer rundt omkring i verden — i overensstemmelse med EU's værdier.

Den anden kategori er den, hvor Kommissionen har fremsat forslag, som Europa-Parlamentet og Rådet har under behandling. I visse tilfælde sætter dette yderligere skub i lovgivningsarbejdet, f.eks. om den nye pagt om migration og asyl og forordningen om kunstig intelligens eller initiativer, som styrker den cirkulære økonomi på områder som eksempelvis batterier eller bæredygtige produkter. Kategorien omfatter også forslag, der er fremsat som del af Fit for 55-pakken, der er afgørende for at nå Europas klimamål og reducere vores energiafhængighed. Eller vores initiativ om fremme af EU's modstandsdygtighed og teknologiske suverænitet via foranstaltninger som eksempelvis mikrochipforordningen.