12. 9. 88 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 237/21 
Udtalelse om forslaget til Rådets direktiv om tilføjelse til det fælles merværdiafgiftssystem 
og en ændring af direktiv 77/388/EØF, Indbyrdes tilnærmelse af momssatserne (^(^ 
(88/C 237/07) 
Rådet for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 11. september 1987 under henvisning 
til EØF-traktatens artikel 198 at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs (ØSU) 
udtalelse om ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektionen for økonomiske, finansielle og 
monetære spørgsmål, som udpegede Paul Broicher til ordfører. Sektionen vedtog sind udtalelse 
den 17. maj 1988. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 257. plenarforsamling, den 7. juli 1988, med 
stort flertal, 8 stemmer imod og 3 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 
1. Generelle bemærkninger tilfælde, hvor forskellige momssatser i EF ikke vil 
fordreje konkurrencen. Samtidig med at Kommis­
sionen nøjagtigt afgør, hvor stor en fleksibilitet med­
lemsstaterne kan få, bør den overveje, om ikke 
satserne kunne beregnes på et andet grundlag end 
de nugældende satser.« 1.1. Kommissionens forslag vedrøner den indbyrdes 
tilnærmelse af afgiftsniveauerne og antallet af satser, 
der skal avendens, samt hvilke satser, der skal gælde for 
de enkelte varer. Forslaget udgør et væsentligt element i 
det sæt foranstaltninger, der også indgår i andre forslag 
fra Kommissionen om harmonisering af momssystemet. 
Virkningerne af en sådan harmonisering går langt ud 
over de enkelte medlemsstaters finans- og budgetpolitik. 
Den økonomiske politik og socialpolitikken kan blive 
kraftigt berørt. Denne overordnede problematik blev 
drøftet indgående og behandlet i udtalelsen om Kom­
missionens sammenfattende meddelelse. 
1.2. Kommissionens forslag gennemgås ud fra den 
antagelse, af afgifter ved indførsel og afgiftsgodtgørelse 
ved udførsel falder væk fra og med 1993. Enhver er­
hvervsdrivende kan levere til alle EF's medlemsstater 
på de samme betingelser og med de samme formaliteter 
med hensyn til moms som dem, der gælder i den pågæl­
dendes eget land. 
Der blev under forhandlingerne taget hensyn til ØSU's 
udtalelse om Kommissionens sammenfattende medde­
lelse. Navnlig noterede det sig de indledende afsnit i 
udtalelsens konklusion: 
»ØSU bifalder, at Kommissionen har lagt sig fast 
på en pragmatisk linje i forbindelse med sit forslag 
om tilnærmelse af afgiftssatserne og harmonisering 
af afgiftsstrukturerne, således at afgiftsgrænserne 
kan fjernes inden 1992. 
Uanset hvilke beslutninger der i sidste ende træffes 
bør disse give medlemsstaterne så megen fleksibitet 
(med hensyn til at afspejle deres provenumæssige, 
sociale og økonomiske målsætninger), som kan for­
enes med fri konkurrence på det indre marked. 
Kommissionen bør på ny overveje, om der er behov 
for at tilnærme momssatserne på varer og tjenester, 
som normalt ikke købes og sælges på tværs af 
grænserne af ikkemomsregistrerede personer, og i 
(!) EFT nr. C 250 af 18. 9. 1987, s. 2. 
(2) EFT nr. L 145 af 13. 6. 1977. Efter disse forudgående bemærkninger følger nedenfor 
et resumé af forhandlingerne. Det var meget vanskeligt 
at danne sig en mening om, hvor mange satser der bør 
anvendes, da Kommissionen ikke har fremlagt noget 
talmateriale over, hvilke finansielle konsekvenser æn­
dringerne får i de enkelte medlemsstater. 
2. Særlige bemærkninger 
Artikel 1, stk. 1 
a) Antallet af afgiftssatser 
2.1. Der er bredest tilslutning til forslaget om at 
begrænse antallet af satser til to. Der vil imidlertid 
opstå praktiske problemer hermed. Seks ud af tolv 
medlemsstater må afskaffe de højere satser, de anvender 
for øjeblikket, én medlemsstat må indføre en reduceret 
sats, og fem medlemsstater må slå to eller flere reducere­
de satser sammen til én sats. 
2.2. Afskaffelsen af disse afgiftsgradueringer vil 
under visse omstændigheder uundgåeligt få konsekven­
ser for de pågældende medlemsstaters løn- og pris­
politik samt socialpolitikken. Det forekommer dog at 
være rigtigt at vælge to satser, bl.a. af administrative 
grunde og især med henblik på clearing-proceduren. 
Hvis der er en række satser, kan blot det at indgruppere 
vare og tjenesteydelser rejse store problemer. F.eks. vil 
der fra region til region være stor forskel på, hvad der 
bør forstås ved luksusvarer. Det vil dermed blive endnu 
vanskeligere at få vedtaget en ensartet definition. 
Nr. C 237/22 De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 9. 88 
b) Afgiftsniveau 
2.3. Kommissionen foreslår ingen ensartede satser, 
men anfører blot en øverste og laveste grænse i hvert 
tilfælde. Normalsatsen vil kunne variere med 6 procent­
point (mellem 14 og 20%) og den reducerede sats 
med 5 procentpoint (mellem 4 og 9%). De foreslåede 
intervaller på 5 og 6 % for leverancer og ydelser til den 
endelige forbruger forekommer dog at være for brede. 
De svarer til og overstiger til dels den gennemsnitlige 
profit, erhvervslivet i medlemsstaterne har netto, målt 
i forhold til omsætningen. 
2.4. Da den endelige forbruger efter afskaffelsen af 
de indre grænser frit vil kunne købe varer i enhver 
medlemsstat, kan sådanne forskelle i satser medføre 
alvorlige konkurrenceforvridninger. Dette vil f.eks. 
gælde for værdifulde varer (f.eks. biler, smykker og 
pelsværk), postordresalg generelt og salg af varer og 
tjenesteydelser til endelige forbrugere i grænseområder. 
Det må her ikke glemmes, at endelige forbrugere ikke 
blot omfatter privatpersoner, men også offentlige myn­
digheder og andre organisationer eller virksomheder, 
der i kraft af deres ringe størrelse eller en udtrykkelig 
bestemmelse ikke er fradragsberettigede. Det samme er 
tilfældet, når der for køb af bestemte leverancer og 
ydelser gælder et generelt forbud mod fradrag. Ud fra 
denne betragtning bør Kommissionen benytte lejlighed­
en til at harmonisere den indirekte beskatning af 
bank-, finansierings- og forsikringsforretninger og til 
at undersøge, om de undtagelser, der findes på dette 
område, virkelig er berettigede. 
2.5. De foreslåede intervaller bør derfor indsnævres. 
I forbindelse med de nødvendige tilpasningsforan­
staltninger må der tages hensyn til to til dels modstri­
dende interesser. 
De enkelte medlemsstater vil af budgetmæssige, men 
også af andre allerede nævnte årsager ikke altid uden 
videre kunne foretage en sådan tilnærmelse. For at sikre 
en neutral moms ved vareleverancer og tjnesteydelser 
på et indre marked uden fiskale grænser ville en reduk­
tion af forskellen i satserne til 3 procentpoint sandsyn­
ligvis normalt gøre de afgiftsbetingede konkurrencefor­
vridninger acceptable. En undtagelse gælder dog for 
store ordrer, som afgives af det offentlige eller andre 
ikke-skattepligtige og derfor ikke-fradragsberettigede 
ordregivere. Sidstnævnte omfatter f.eks. banker, forsik­
ringsselskaber, men også kirkelige eller velgørende or­
ganisationer osv. I forbindelse med sådanne store ordrer 
kan et konkurrencemæssigt forspring på 1 procentpoint 
allerede være udslagsgivende for, om ordren afgives 
eller ej. Regeringerne i medlemsstater med en højere 
afgiftssats kan blive stillet over for et massivt press til 
at foretage en yderligere tilnærmelse, hvilket kan føre 
til store budgetmæssige problemer 2.6. Såfremt ikke alle medlemsstaterne kan godkende 
en umiddelbar indsnævring af intervallerne, bør Kom­
missionens forslag kun betragtes som en overgangsord­
ning. Intervallerne skulle så gradvis afløses af en trinvis 
yderligere tilnærmelse, hvor medlemsstaterne inden for 
en vis frist tvinges til at handle, men samtidig får 
mulighed for at tilpasse sig før tiden. De foreslåede 
store forskelles foreløbige karakter vil forhåbentlig få 
erhverslivet til at lade være med i større omfang at 
udnytte de lovlige konkurrencemæssige fordele som 
f.eks. at oprette distributionslagre i medlemsstater, hvor 
afgifterne er lavere. 
c) Fordeling af afgiftssatser på varer og 
tj enesteydelser 
2.7. Forslaget om at begrænse den reducerede sats til 
vigtige dagligvarer og tjenesteydelser hilses velkommen. 
Desuden bør der ikke være nogen pligt til at tilnærme 
afgiftssatserne for varer og tjenester, hvis omsætning 
ikke giver anledning til frygt for konkurrenceforvrid­
ning. Det gælder f.eks. byggegrunde, vand og hospitals-
ydelser. Der fremsættes følgende bemærkninger til de 
enkelte punkter: 
— Levnedsmidler: Alle varer, der er bestemt til konsum 
og til foder, bør omfattes af den reducerede sats. Af 
simplificeringsgrunde forekommer det ikke hen­
sigtsmæssigt at skelne mellem basisog luksuslev­
nedsmidler. Nulsatsen på levnedsmidler kan fasthol­
des, forudsat det med rimelig sandynlighed kan 
godtgøres, at der ikke af den grund opstår konkur­
rencefordrejninger. Efter et vist tidsrum bør det 
undersøges, om nulsatsen fordrejer konkurrencen. 
Er dette tilfældet, må der gribes ind. 
— Energiprodukter til opvarmning og belysning: Af 
konkurrencemæssige grunde bør alle former for pri­
mær energi (kul, olie, naturgas, osv.) og sekundær 
energi (elektricitet, varme osv.) sammenfatte i denne 
gruppe. 
— Vandforsyning: Herunder forstås drikke- og indus­
trivand. 
— Lægemidler: Her er en nøjagtig definition i tilslut­
ning til direktiv 65/65/EØF(1) påkrævet. Ud over 
medicin bør også proteser (f.eks. kunstige lemmer 
og høreapparater) og andet udstyr til syge (f.eks. 
kørestole) omfattes af den reducerede sats. Det 
(') EFT nr. 22 af 9. 2. 1965. 
12. 9. 88 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 237/23 
samme bør gælde for tandproteser. ØSU har allere­
de afvist at momsfritage tandproteser fuldstændigt 
(udtalelse af 3. juli 1985 {l) om forslaget til et 
18. direktiv om harmonisering af medlemsstaternes 
lovgivning om merværdiafgifter). 
Bøger, aviser og tidsskrifter: Anvendelsen af den 
reducerede sats på bøger, aviser og tidsskrifter god­
kendes. Billed- og lydmedier bør ligeledes medtages. 
Personbefordring: Anvendelse af den reducerede 
sats på personbefordring godkendes ligeledes princi­
pielt, såfremt der ikke fremkommer andre 
synspunkter i forbindelse med direktivet om person­
befordring. 
Istandsættelse og vedligeholdelse af boliger bør optages 
på listen over de varer og tjnesteydelser, der omfattes 
af den reducerede sats, men det må fortsat være Kom­
missionen, der opstiller kriterierne for en passende af­
grænsning. 
(!) EFT nr. C 218 af 29. 8. 1985. 
Bryssel, den 7. juli 1988. Artikel 2 
2.8. Artikel 2 kan ikke godkendes i den nuværende 
absolutte form. Om end den 31. december 1992 princi­
pielt bør fastholdes som datoen for den indbyrdes til­
nærmelse af afgiftssatserne og fjernelsen af de indre 
grænser, bør visse undtagelser og særordninger for en­
kelte medlemsstater ikke udelukkes. Som allerede nævnt 
kan såvel indførelsen af færre satser og den indbyrdes 
tilnærmelse af afgiftsniveauerne give anledning til bety­
delige problemer på det afgiftsmæssige, økonomiske og 
socialpolitiske område i nogle medlemsstater. 1 denne 
forbindelse gøres der endvidere opmærksom på den 
nulsats, der gælder i visse medlemsstater. For at gøre det 
muligt for disse medlemsstater at give deres principielle 
tilslutning til en tilnærmelse af momssatserne, må der i 
de enkelte tilfælde kunne indføres særlige midlertidige 
ordninger, således som det er fastsat i artikel 15 i Den 
Europæiske Fælles Akt. 
Det ville således være meget ønskeligt, om Kommissio­
nen kunne foreslå midlertidige undtagelsesregler (f.eks. 
beskatning med satsen i bestemmelseslandet) i over­
gangsperioden på de områder, hvor risikoen for kon­
kurrenceforvridninger er størst (bl. a. offentlige indkøb 
og postordresalg). 
Alfons MARGOT 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
BILAG 
til Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
Følgende ændringsforslag, som blev støttet af mere end en fjerdedel af de afgivne stemmer, blev forkastet 
under debatten: 
Punkt 2.7. - 5. led (Bøger, aviser og tidsskrifter) 
Efter »... godkendes.« indsættes følgende: 
»Nogle medlemsstater anvender imidlertid en nulsats ud fra det princip, at det er forkert at beskatte viden, 
information, uddannelse og dannelse i det hele taget. Ligesom det er tilfældet med levnedsmidler (se ovenfor), 
bør denne ret bevares.« 
Begrundelse 
Indlysende. 
Afstemningsresultat 
22 stemmer for, 47 stemmer imod, 6 stemmer hverken for eller imod.