DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 21.9.2005 
KOM(2005) 446 endelig 
  
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN  TIL RÅDET OG EUROPA-
PARLAMENTET 
Temastrategi for luftforurening  
  
{SEC(2005) 1132} 
 
{SEC(2005) 1133} 
 
DA 2   DA MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN  TIL RÅDET OG EUROPA-
PARLAMENTET 
Temastrategi for luftforurening  
 
(EØS–relevant tekst) 
1. I NDLEDNING  
Luftforurening skader folkesundheden og miljøet. Behovet for renere luft har været 
erkendt i adskillige årtier og fø rte til indførelse af fora nstaltninger på nationalt og 
fællesskabsplan og også til deltagelse  i internationale konventioner1. EU’s indsats har 
været rettet mod at fastsætte minimu mskvalitetsnormer for luften og mod at 
bekæmpe problemerne med sur nedbør og ozon ved jordoverfla den. Forurenende 
emissioner fra store forbrændingsanlæg og mobile kilder er blevet reduceret, 
brændstofkvaliteten forbedret og miljøbeskyt telseskrav integreret i transport- og 
energisektorerne. 
På trods af væsentlige forbedringer har fo rureningen stadig alvorlige virkninger. På 
denne baggrund blev der i Fællesskabe ts sjette miljøhandlingsprogram ( 6. MHP ) 
opfordret til opstilling af en  temastrategi for luftforurening med det mål at opnå ” et 
luftkvalitetsniveau, der ikke medfører væ sentlige negative virk ninger og risici for 
sundhed og miljø ”2. Kommissionen har som opfølgning til sin meddelelse om ’Ren 
luft i Europa’-programmet ( CAFE )3, undersøgt, om den gældende lovgivning er 
tilstrækkelig til at nå målsætningerne i det 6. MHP inden 2020. Denne analyse så på de fremtidige emissioner og virkninge r for sundheden og miljøet, og der blev 
anvendt de bedste tilgængelige videns kabelige og sundhedsmæ ssige oplysninger. 
Den viste, at der fortsat vil være væsentlige negative virkninger, selv med en effektiv 
gennemførelse af gældende lovgivning. 
Følgelig fastsættes der i denne temastrategi for luftforurening ( strategien ) foreløbige 
målsætninger for luftforureningen i EU, og der foreslås hensigtsmæssige foranstaltninger til at nå dem. Den anbefaler, at den gældende lovgivning 
moderniseres for bedre at fokusere på de fa rligste forurenende sto ffer, og at der gøres 
en større indsats for at integrere miljøhensyn i andre politikker og programmer. 
2. V
URDERING AF SITUATIONEN  
Luftforurening er både et l okalt og et grænseoverskride nde problem forårsaget af 
emissioner af visse forurenende stoffer, der enten alene eller gennem en kemisk 
reaktion medfører negative miljø- og sundhedsvirkninger. 
                                                 
1 F.eks. konventionen om grænseoverskridende luftforurening over store afstande (engelsk forkortelse: 
CLRTAP ). 
2 Afgørelse nr. 1600/2002/EF (EFT L 242 af 10.9.2002, s. 1). 
3 KOM(2001) 245. 
 
DA 3   DA I forbindelse med sundhed er ozon ved jo rden og partikler (”fint støv”) de 
forurenende stoffer, der giver årsag til størst bekymring. Eksponering kan medføre 
følger fra mindre virkninger for luftvejssyst emet til for tidligt døds fald (jf. bilag 2). 
Ozon udsendes ikke direkte, men dannes ved flygtige organiske forbindelsers 
reaktion med nitrogenoxider (NOx) i tilstede værelse af sollys. Pa rtikler kan udsendes 
direkte til luften (såkaldte primære partik ler) eller dannes i lu ften som svovldioxid 
(SO 2), nitrogenoxider og ammoniak (NH 3). 
Økosystemer lider også skade ved 1) deposition af forsurende stoffer – 
nitrogenoxider, svovldioxid og ammoniak – der medfører tab af flora og fauna, 2) 
overskud af nærende kvælstof i form af am moniak og nitrogenoxider, der kan splitte 
plantekolonier, sive ud i ferskvandsområder og i hvert tilfælde medføre tab af biodiversitet (kaldet ’eutrofiering’) og 3)  ozon ved jorden, der resulterer i fysiske 
skader og mindsket vækst i landbrugsafgrød er, skove og planter. Luftforurening 
forårsager også skader på materialer  og således forringelse af bygninger og 
monumenter. 
Der er allerede gjort fremskridt med at reducere de væsentligste luftforurenende 
stoffer. Figur 1 viser reduktionerne si den 1990 i emissioner af nitrogenoxider, 
svovldioxid, flygtige organiske forbinde lser (VOC) og ammoniak opnået gennem 
igangværende politikker. 
Disse reduktioner har haft positive virkninger, selv om totredjedele af søerne og 
vandløbene i Skandinavien stadig trues af  sur deposition og omkring 55 % af alle 
EU's økosystemer lider af eutrofiering. Selv  med fuld gennemførelse af gældende 
bestemmelser vil der fortsat være miljø - og sundhedsproblemer i 2020, hvis der ikke 
gøres en yderligere indsats. Sammen lignet med udgangssituationen i 2000 vil der 
være en reduktion på omkring 44 % i økos ystemer, der modtager for megen sur 
deposition, men aktuelle data peger på en reduktion på kun 14 % i de områder, der 
påvirkes af eutrofiering, fordi der kun er sket en ringe reduktion i ammoniakudledningerne. Fremskrivningerne kunne imidlertid i kke medregne de 
potentielle ammoniakemissions reduktioner, der måtte følge af reformen af den fælles 
landbrugspolitik
4 og andre nyligt indførte foransta ltninger. De skovområder, der er 
udsat for for høje ozonniveauer , vil kun mindskes med 14 %. 
Hvad angår sundhedsvirkninger, forkortes de n statistiske forventede levealder i EU 
med 8 måneder på grund af PM 2.5 i luften, der årligt sv arer til 3,6 mio. mistede 
leveår. Figur 2 viser, at selv med en effektiv gennemførelse af igangværende 
politikker vil tabet kun reduceres til om kring 5,5 måneder (svarende til 2,5 mio. 
mistede leveår eller 272 000 for tidlige døds fald). For ozon anslås der at være 
omkring 21 000 tilfælde af forkortet leveti d i 2020. Dette har alvorlige følger for 
livskvaliteten. Børn, ældre og personer, der lider af astma og hjerte-kar-sygdomme er 
særlig følsomme befolkningsgrupper. Opgi vet i penge kan skad erne for sundheden 
alene anslås til at løbe op på mellem 189 og 609 mia. EUR om året i 2020. På 
baggrund af disse omkostninger er ingen yde rligere indsats ikke  noget alternativ. 
                                                 
4 Den meget foreløbige skønsmæssige virkning af landbrugsreformen i 2003, på grund af den forventede 
reduktion i husdyrantallet alene, er en ca. 5-6 % reduktion af ammoniakemissionerne sammenlignet 
med udgangssituationen i 2000. I dette skøn er der ikke taget hensyn til den positive virkning af den 
forventede reducerede anvendelse af handelsgødning. 
 
DA 4   DA 3. S TRATEGIENS FORMÅL  
Opnåelse af det sjette MHPs målsætninger med ” et luftkvalitetsniveau, der ikke 
medfører væsentlige negative virkninger og risici for sundhed og miljø ” betyder for 
det naturlige miljø, at der ikke sker nogen ove rskridelse af de kri tiske belastninger og 
niveauer. For sundheden er situationen me re indviklet, da der ikke findes noget 
risikofrit niveau for eksponeri ng for nogle af de forurenende  stoffer, såsom partikler 
og ozon ved jorden. Der er imidlertid tydeligt sundhedsmæssigt bevis for, at 
foranstaltninger vedrørende disse forure nende stoffer vil få gunstige virkninger for 
Europas befolkning. 
Figur 1. EU-25 landbasede emissioner af forurenende stoffer omfattet af 
direktivet om emissionslofter  
0500010000150002000025000
1990 2000 2010 2020kilotonsSO2
NOx
VOC
NH3
 
 
DA 5   DA Figur 2. Partiklers virknin ger for dødeli gheden i 2000 & 2020 (med de i gangværende 
politikker)
Forbedring inden 2020:
- 1,1 mio. mistede leveår
- 76 000 for tidlige dødsfald- 2,5 måneder kortere statistisk levetid
   Resterende problem i 2020:
 - 2,5 mio. mistede leveår- 272 000 for tidlige dødsfald
- 5,5 måneder kortere statistisk levetid
 
Forskellige scenarier for opnåelse af di sse strategiske målsætninger er blevet 
analyseret i konsekvensanalysen5, der dækkede alle muligheder fra ingen yderligere 
indsats til anvendelse af alle teknisk genne mførlige foranstaltninger. Selv hvis alle 
teknisk gennemførlige foranstaltninger blev  taget i brug uanset omkostninger, ville 
det stadigvæk ikke være muligt at opnå de ambitiøse målsætninger i det sjette MHP. Der må derfor træffes et politis k valg med hensyn til det sundheds- og 
miljøbeskyttelsesniveau, der kan opnås i nden 2020 under hensyntag en til tilknyttede 
fordele og omkostninger. Der blev foretage t en omfattende analyse for at bestemme 
omkostninger og udbytte ved forskellige ambitionsniveauer med henblik på at finde det mest omkostningseffektive niveau med Fællesskabets Lissabon-strategi og 
strategien for bæredygtig udvik ling. Analysen og de forskelli ge scenarier er detaljeret 
beskrevet i konsekvensanalysen, der ledsager denne meddelelse. 
Den valgte strategi udstikker sundheds- og miljømålsætninger (bilag 3) og 
emissionsreduktionsmål for de væsentligste forurenende stoffer. Disse målsætninger skal nås i faser. Ved at fastsætte målsæt ninger, der skal nås inden 2020, vil EU's 
borgere blive beskyttet mod eksponering for partikler og ozon i luften, og europæiske 
økosystemer vil blive bedre beskyttet mod sur nedbør, ove rskud af nærende kvælstof 
og ozon. Dette indebærer, at koncentrationen af PM
2.5 ville blive reduceret med 75 % 
og ozonniveauet ved jorden med 60 % af, hvad der er teknisk gennemførligt inden 
2020. Derudover vil risici for det naturlige m iljø ved både forsuring og eutrofiering 
blive reduceret med 55 % af, hva d der er teknisk muligt.  
For at nå disse målsætninger skal SO 2-emissionerne falde med 82 %, NOx-
emissionerne med 60 %, VOC med 51 %,  ammoniak med 27 % og primære PM 2.5 
med 59 % i forhold til emissionerne i 2000. En  stor del af disse emissionsreduktioner 
vil finde sted ved hjælp af foranstaltninger,  der allerede er ve dtaget og gennemført i 
                                                 
5 SEK(2005) 1133. 
 
DA 6   DA medlemsstaterne. Disse reduktioner er ansl ået til at spare omkring 1,71 mio. leveår 
fra eksponering for partikler og reducere akut dødelighed på grund af eksponering 
for ozon med 2 200 i forhold til situationen i 2000. De vil ligeledes i væsentlig grad 
reducere miljøskader på skove, søer og vandløb og biodiversitet fra sur nedbør og 
bedre beskytte europæiske økosystemer mod tilførsel af nærende kvælstof fra luften. 
En del af strategien v il blive gennemført ved en revision af den gældende 
luftkvalitetslovgivning bestående af to nøgleelementer: 
(a) strømline gældende bestemmelser og samle fem retsakter i et enkelt 
direktiv; 
(b) indføre nye luftkvalitetsstandard er for fine partikler (PM 2.5) i luften. 
Direktivet om de nationale emissionslofter6 vil ligeledes blive revideret for at sikre 
færre emissioner af nitrogenoxider, s vovldioxid, VOC, ammoniak og primære 
partikler i overensstemmelse med de fo reløbige målsætninger foreslået for 2020. 
Ambitionsniveauet for denne strategi er bl evet anslået til at give mindst 42 mia. EUR 
om året i sundhedsmæssigt udbytte. Dette udby tte omfatter færre for tidligt indtrufne 
dødsfald, færre sygdomsdage, færre hospitals indlæggelser, øget arbejdsproduktivitet 
osv. Selv om der ikke er enighed om, hvordan der sættes pengebeløb på økosystemskader, vil det miljømæssige udbytte  ved mindsket luftforurening ligeledes 
blive betydelig i form af færre risici  og mindre områder af økosystemer, der 
beskadiges af forsuring, eu trofiering og ozon. Tidligere be skadigede økosystemer vil 
også rette sig hurtigere. Bygnings- og ma terialeskader vil desuden også blive 
reduceret. Tilsvarende for landbrugsafgr øder reduceres skaderne med omkring 0,3 
mia. EUR om året. 
Opnåelse af disse mål er anslået til at kos te omkring 7,1 mia. EUR om året (svarende 
til ca. 0,05 % af EU-25 BNP i 2020). Der forventes ingen nettoændring i 
beskæftigelsen. Produktionstab på grund af  sygdom skulle bl ive reduceret, og 
lavindkomstgrupper – der normalt er de mest følsomme over for de højeste niveauer 
luftforurening – kunne få størst udbytte heraf. 
Miljønormer kan blive en ka talysator for økonomisk væks t og innovation. EU kan få 
konkurrencemæssige fordele og udnytte muli ghederne ved at fokusere på forskning 
og udvikling af ressourceeffektive og mindre forurenende teknikker, som andre lande 
på sigt vil blive nødt til at indføre. Industrilande, såso m USA og Japan, har allerede 
lignende luftforureningspolitikker på plads, som f.eks. den nye ’Clean Air Interstate 
Rule’ i USA. Det er ligeledes tydeligt, at  også udviklingslande som Kina og Korea er 
blevet mere opmærksomme på luftforurening, træffer positive tiltag til at begrænse 
emissioner og vender øjet mod Europa for at få politisk og teknisk inspiration. 
4. F
ORANSTALTNINGER OG MIDLER  
For at nå disse strategiske måls ætninger forenkles den nugældende 
luftkvalitetslovgivning og om nødvendigt revideres andre best emmelser. Der vil 
                                                 
6 Direktiv 2001/81/EF, EFT L 309 af 27.11.2001, s. 22. 
 
DA 7   DA blive taget tiltag vedrørende nye køretøj er og efter nøje konsekvensvurdering bliver 
der måske indført nye fora nstaltninger for mindre fyri ngsanlægs, skibes og flys 
emissioner. Fællesskabets strukturfonde, internatio nalt samarbejde, bedre 
gennemførelse og udvælgelse af hensigtsmæ ssige instrumenter vil tilsammen udgøre 
den foreslåede strategi. 
4.1. Mere effektiv miljølovgivning  
Denne strategi går ud fra, at gældende  lovgivning gennemføres effektivt. Med 
henblik herpå og på initiativet ”Bedre regulering” foreslår Kommissionen at 
strømline gældende lovgivning om luftkvalite ten for at lette den administrative byrde 
og gøre det muligt for medlemsstaterne at ov ervinde de vanskeligheder, de har haft 
med at efterkomme de nuværende regler . Kommissionen vil også arbejde for at 
forbedre overensstemmelsen af luftkvalitets vurderinger, formidle bedste praksis og 
bygge videre på den konstruktiv e dialog med medlemsstaterne. 
4.1.1. Forenkling af luftkva litetslovgivningen 
Der hører et forslag til lovgivning me d denne strategi, der kombinerer 
rammedirektivet7, det første8, andet9 og tredje10 datterdirektiv og beslutningen om 
udveksling af information11. Det nyligt vedtagne fjerde datterdirektiv12 vil senere 
blive indarbejdet gennem en forenklet kodificeringsproced ure. Forslaget tydeliggør 
og forenkler, ophæver uaktuelle bestemmels er, moderniserer rapporteringskravene 
og indfører nye bestemmels er om fine partikler. 
Udbygget gennemførelse  
I henhold til rammedirektivet og datterdirek tiverne gælder kvali tetsgrænseværdierne 
for alle medlemsstaterne områder. Erfaringen har vist, at visse zoner lider af akutte 
og ekceptionelle problemer. Som led i de t nye forslag foreslås det, at hvor 
medlemsstaterne kan påvise, at de har tru ffet alle rimelige foranstaltninger for at 
gennemføre lovgivningen, kan de anmode om  en udsættelse af fristen for at opnå 
overensstemmelse i de berørte områder, hvis bestemte kriterier er  opfyldt, og der er 
planer i gang med henblik på at opnå overensstemmelse. 
Modernisering af overvågning og rapportering 
Medlemsstaterne overvåger luftkvaliteten på ca. 3 000 lokaliteter og formidler 
rutinemæssigt disse oplysninger ti l offentligheden og til Kommissionen. 
Kommissionen foreslår i samarbejde med De t Europæiske Miljøagentur at gå over til 
et system med elektronisk rapportering base ret på et fælles informationssystem, der 
anvender Inspire-rammerne for geodatarapportering13. Denne fremgangsmåde vil 
                                                 
7 Direktiv 96/62/EF, EFT L 296 af 21.11.1996, s. 55. 
8 Direktiv 1999/30/EF, EFT L 163 af 29.6.1999, s. 41. 
9 Direktiv 2000/69/EF, EFT L 313 af 13.12.2000, s. 12. 
10 Direktiv 2002/3/EF, EFT L 67 af 9.3.2002, s. 14. 
11 Beslutning 97/101/EF, EFT L 35 af 5.2.1997, s. 14. 
12 Direktiv 2004/107/EF, EFT L 23 af 26.1.2005, s. 3. 
13 KOM(2004) 516 af 23.7.2004. 
 
DA 8   DA reducere bureaukratiet, reducere overe nsstemmelsesrapportering, strømline 
informationsstrømmene og forbedre offe ntlighedens adgang til oplysningerne. 
Bekæmpelse af menneskers PM 2.5-eksponering 
Det er påvist, at fine partikler (PM 2.5) er farligere end større, selv om den grovere 
fraktion (partikler med 2,5 til 10 µm i diameter) ikke kan ignoreres. Ud over den igangværende bekæmpelse af PM
10, er det således nødvendigt at lægge loft på de 
unødig høje risici ved eksponering for PM 2.5 og at reducere menneskers eksponering 
i almindelighed. Der foreslås et loft på 25 µg/m3, som sandsynligvis ikke vil pålægge 
yderligere byrder, undtagen i de mest forurenede områder i EU. Det valgte loft tager hensyn til de iboende usikkerheder i vores  aktuelle viden om risici tilknyttet PM
2.5. 
Det foreslås ligeledes, at medlemsstaterne foretager en mere omfattende overvågning 
af luftens indhold af PM 2.5 i byområder som et første skridt til at reducere de 
gennemsnitlige koncentrationer for hele deres område. Der foreslås et foreløbigt reduktionsmål på 20 % for alle medlemsst ater, der skal nås mellem 2010 og 2020. 
Det er hensigten, at dette mål skal  revideres, når der foreligger flere 
luftkvalitetsovervågningsdata. Denne revisi on vil navnlig behandl e spørgsmålene om 
indførelse af differentierede mål for de enkelte medlemsstater ifølge deres 
fremherskende luftforureningsklima, og hvorvidt disse mål burde være retligt 
bindende. 
4.1.2. Revision af direktivet om  nationale emissionslofter 
Kommissionen vil revidere direktivet om nationale emissionslofter i 2006 og foreslå 
reviderede emissionslofter, de r vil blive baseret på det scenario, der er udstukket i 
denne strategi. Forslaget vil blive underkaste t en detaljeret vurd ering af virkninger og 
vil overholde behovet for en integreret t ilgang til nitrogenforvaltning (jf. afsnit 
4.2.3). Det vil ligeledes blive overvejet at forenkle gennemførelses- og 
rapporteringsbestemmelserne og målene for primære partikler. Der planlægges ingen 
ændring for fyringsanlæg på over 50 MW
th ud over de gældende direktiver om store 
fyringsanlæg14 og integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening ( IPPC )15. 
Mulighederne for at strømline gældende lovgivning vedrørende industriemissioner 
vil imidlertid blive undersøgt. 
4.1.3. Sammenhængen med andre miljøpolitikker 
Strategien er i overensstemmelse med klimaændringspolitikken og vil hjælpe med til 
at opfylde forpligtelserne om at stoppe  tabet af biodivers itet og støtte en 
genetablering heraf på længere sigt. Forans taltninger udstukket i denne strategi vil 
også medvirke til fremskridt i retni ng af målsætningerne for Fællesskabets 
kviksølvsstrategi16 ved at reducere fyringsrel aterede kviksølvsemissioner, 
vandrammedirektivet og den kommende temastrategi for havmiljøet. 
Overvågning af jord, vandkvalitet og biodi versitet vil indgå i vurderingen af 
luftforureningspolitikken, da de alle på virkes af forsuring og nærende kvælstof. 
                                                 
14 Direktiv 2001/80/EF, EFT L 309 af 27.11.2001, s.1. Der er blevet foretaget en revision i medfør af 
artikel 4, stk. 7, af dette direktiv. Se: http://europ a.eu.int/comm/environment/air/future_stationary.htm.  
15 Direktiv 96/61/EF, EFT L 257 af 10.10.1996, s. 26. 
16 KOM(2005) 20. 
 
DA 9   DA Tilsvarende vil luftkvalitetsovervågni ng og -rapportering underbygge sundheds- og 
miljøhandlingsplanen.  
4.2. Integrering af luftkvalitetsh ensyn i andre sektorpolitikker 
Opfyldelse af målene i denne  strategi vil forudsætte bestræbelser og forpligtelser i 
andre sektorer. 
4.2.1. Energi 
Mere effektiv energianvendelse og bedre a nvendelse af naturressourcer kan hjælpe 
med til at reducere de skadelige emissioner. EU har sat sig et indikativt mål med at 
producere 12 % energi og 21 % elektricitet fra vedvarende energikilder i 2010. Unionen har ligeledes vedtaget minimu msmål for andelen af biobrændsler og 
foreslået sikkerhedsforanstaltninger inden for nuklear energi. Der er blevet truffet 
adskillige tiltag med henblik på at begræn se energibehovet, bl .a. energimærkning, 
bygningers energiydelse, et di rektiv om kraftvarmeprodukti on og et direktiv om krav 
til miljøvenligt design af energifo rbrugende produkter. I grønbogen om 
energieffektivitet undersøges ogs å veje til at gøre yderlig ere fremskridt på dette 
område
17. 
4.2.1.1. Mindre fyringsanlæg 
Denne stadig vigtigere emissionskilde er ikke reguleret på fællesskabsplan. 
Kommissionen vil undersøge, om IPPC-direktive t bør udvides til at omfatte kilder på 
under 50 MW th. Der vil også blive udarbejdet harmoni serede tekniske standarder for 
private fyringsanlæg og brændsel hertil. Hv is det er gennemførligt, kunne mindre 
bolig- og forretningsbygninger medtages i et udvidet direktiv om energieffektivitet18. 
4.2.1.2. VOC-emissioner på tankstationer 
I betragtning af de flygtige organiske fo rbindelsers rolle i da nnelsen af ozon ved 
jorden vil Kommissionen undersøge mulighe derne for yderligere at reducere VOC-
emissionerne på tankstationer.  
4.2.2. Transport 
I tråd med de forpligtelser, Komm issionen indgik i hvidbogen om en fælles 
transportpolitik19, vil den yderligere tilskynde til at  gå over til mindre forurenende 
transportmåder, alternative brændstoffer, mindske kødannelser og internalisering af 
eksterne omkostninger i transportomkostninge r. Med hensyn til infrastrukturbetaling 
har Kommissionen allerede stillet forsla g om tunge køretøjers vejafgifter for 
benyttelse af vejinfrastrukturer (eurovignet), og på sigt vil der blive undersøgt fælles 
rammebestemmelser for alle transportformer. Andre mulige foranstaltninger præsenteres nedenfor, og disse kunne suppl eres af andre, når hvidbogen revideres i 
2005. 
                                                
 
17 KOM(2005) 265. 
18 Direktiv 2002/91/EF, EFT L 1 af 4.1.2003, s. 65. 
19 KOM(2001) 370 af 12.9.2001. 
 
DA 10   DA 4.2.2.1. Landtransport 
Der er blevet truffet initiativer til at puste nyt liv i og inte grere de europæiske 
jernbanesystemer. Dette støttes af retningslinjerne for de transeuropæiske transportnet, der blev vedtaget i 2004, de r vil give prioritet til miljøvenlige 
transportformer, herunder jernbane. Gennem ”Marco Polo”-programmet vil 
intermodal godstransport blive fremmet, og tr ansporteffektiviteten vil blive forbedret 
med det europæiske satellitradionavigationsprogram Galileo.  
I 2005 vil der blive vedtaget et forslag med henblik på at reducere emissionerne fra 
nye privatbiler (EURO V). Kommissionen vil ligeledes fremsætte forslag om 
yderligere at stramme reglerne for emi ssioner fra tunge erhvervskøretøjer. På 
længere sigt vil Kommissionen også undersøge, om det er muligt at forbedre godkendelsesforløbet, således at test-cyklusem issionerne bedre afspejler den faktiske 
kørsel.  
Kommissionen vil også overveje a ndre foranstaltninger som f.eks.: 
• praktiske retningslinjer for differentierede afgifter ifølge luft forureningsskader og 
-virkninger i miljømæssig sårbare områder; 
• forpligtelser og henstillinger for offe ntlige myndigheder til at gennemføre et 
minimum af årlige indkøbskvoter af nye renere og energieffektive køretøjer; 
• opstilling af fælles rammebestemmelser  for udpegning af lavemissionszoner. 
Ældre motorkøretøjer forårsager uforholds mæssig stor forurening. Medlemsstaterne 
burde derfor overveje målrettede ordninger for modifikations- og 
skrotningsordninger, når de udarbej der planer for imødekommelse af 
luftkvalitetsmålsætningerne. 
Kommissionen undersøger i sin temastrate gi for bymiljøet, hvordan den bedst kan 
hjælpe medlemsstaterne og de lokale myndigheder med at udtænke og gennemføre 
planer for bæredygtig bytransport for at si kre, at transportaktiviteter yder et 
retfærdigt bidrag til opnåelsen af måls ætningerne for luftkvalitet, støj og 
klimaændringer. 
4.2.2.2. Luftfart 
Foranstaltninger med potentielle synergie r mellem klimaændringer og luftkvalitet vil 
blive drøftet i en kommende meddelelse om  anvendelse af økonomiske instrumenter 
til at reducere flys indvirkning på klimaændringer. 
4.2.2.3. Skibsfart 
Luftforurenende SO
2- og NOx-emissioner fra skibe er et alvorligt problem, da de 
forventes at overgå emissionerne fra alle  landbaserede kilder i EU i 2020. De 
reguleres gennem bilag VI til IMO-konven tionen om havforurening, og alle de 
medlemsstater, der endnu ikke har ratificeret  bilag VI, burde gøre det så hurtigt som 
muligt. 
 
DA 11   DA Kommissionen har udarbejdet en EU-strategi for skibes emissioner, og der er nået til 
enighed om et direktiv om s vovlindholdet i skibsbrændstoffer20. Der må imidlertid 
gøres en større indsats, og Kommissionen har til hensigt at: 
• forelægge Rådet en henstilling med henblik  på en afgørelse om at bemyndige 
Kommissionen til inden for ramm erne af IMO at forhandle om en stramning af de 
gældende emissionsstandarder; Kommissionen vil overveje et forslag til strengere 
NOx-standarder ved udgangen af 2006, hvis IMO inden da ikke har fremsat forslag om strengere standarder; 
• fremme forbindelse af skibe til strømfor syningen i havn (helst el fra vedvarende 
energikilder) gennem retningslinjer og energiafgiftsfritagelser; 
• sikre, at lavemissionsdrift anvende s effektivt som kriterium for EU-
støtteprogrammer, herunder Marc o Polo og Motorveje til søs. 
4.2.3. Landbrug 
Kvægavlen, svine- og fjerkræsektorerne og anvendelsen af handelsgødning tegner 
sig for langt den største del af ammoniak emissionerne. Den nylige reform af den 
fælles landbrugspolitik sku lle udvirke en reduktion af ammoniakemissionerne fra 
landbrugskilder efter: 1) fj ernelse af forbindelsen me llem finansiel støtte og 
forpligtelsen til at opretholde et specifikt husdyrantal, 2) fjernelse af incitamenterne til intensivering af driften, der vil resultere  i en reduktion i brugen af handelsgødning, 
og 3) indførelse af obligatorisk sammen kædning med miljødirek tiver som betingelse 
for fuld ydelse af direkte betalinger. De r forventes også yderligere forbedringer som 
følge af en effektiv gennemførelse af bestemte miljødirektiver, såsom 
nitratdirektivet, IPPC-direktivet, direktiv et om vurdering af virkningerne på miljøet 
og vandrammedirektivet. 
Disse forbedringer måtte imidlertid ikke slå til for at imødekomme strategiens 
målsætninger. I betragtning af kvælstof s rolle i adskillige miljøproblemer, vil 
Kommissionen videreføre en kohærent og integreret tilgang til nitrogenstyring
21. Der 
vil blive givet forrang til foranstaltninger og politikker med henblik på at reducere ’overdrevent’ brug af kvælstof i landbruget, og som samtidig drejer sig om nitrater i 
vand, og ammoniak- og nitrogenoxidudledning er til luften. Sådanne tiltag kunne 
dreje sig om 1) kvælstofindhol det i dyrefoder, 2) overdre ven brug af kvælstofholdig 
gødning, og 3) fremme af yderligere fo rskning i kvælstofkredsløbet og dets 
miljøvirkninger.  
For at overholde gældende og nye emissions lofter for ammoniak, når direktivet om 
nationale emissionslofter skal  revideres, vil medlemsstater ne skulle udarbejde planer 
og programmer for at vise, hvordan de vil overholde de nye lofter. Opnåelse af 
reduktionsmål måtte kræve udarbejdelse af  nationale handlingsplaner, herunder 
forpligtelser på bedriftspl an, der gør det muligt at udfase emissionsreduktioner over 
                                                
 
20 KOM(2002) 595. 
21 I overensstemmelse med erklæringen fra den tredje Internationale Nitrogenkonference, oktober 2004, 
Nanjing, Kina. 
 
DA 12   DA en tiårsperiode f.eks. efter vedtagelsen af  det reviderede direktiv om nationale 
emissionslofter. 
Den gældende forordning om udvikling i landdistrikterne og Ko mmissionens forslag 
om udvikling i landdistrikterne for 2007- 2013 indeholder forskellige muligheder for 
at tackle ammoniakemissioner fra landbrugs kilder. Disse omfatter foranstaltninger 
vedrørende modernisering af bedrifter, overholdelse af standarder og miljøvenligt 
landbrug. Kommissionen tilskynder medlemss taterne til at benytte alle disse 
foranstaltninger. Medlemsst aterne kan navnlig udtænke  ordninger for miljøvenligt 
landbrug, der går videre end kravene i m iljølovgivningen og minimumskravene for 
anvendelse af gødning i programmerne for udvi kling i landdistrikter. De kunne også 
hjælpe med til en mere effektiv overensstemmelse med den kodeks for god landbrugspraksis, der indgår i konventionen om grænseoverskridende forurening 
over store afstande
22. 
4.2.4. Strukturfondene 
Strukturfondene medfinansierer mange fora nstaltninger i medlemsstater og regioner, 
der bidrager til bedre luftkvalitet. Kommissionens forslag om reform af samhørighedspolitikken for 2007-2013
23 indeholder forslag, der vil hjælpe med til at 
imødekomme målsætningerne for denne strategi. Støtte til bæredygtige 
transportsystemer, bæredygtige og renere energiforsyninger og sanering og genanvendelse af forsømte arealer. Miljøbeskyttelse indgår i de tre foreslåede mål med konvergens, konkurrenceevne og beskæf tigelse og territorialt samarbejde. 
Under det første, der er henvendt til de mindre begunstigede regioner og lande, nævnes luftkvaliteten i forslaget til en forordning om Den Europæiske Fond for 
Regionaludvikling (EFRU)
24. Sikre fuld udnyttelse af miljøvenlige innovationer og 
teknikker og indførelse af miljøstyringssystem er i SMV er ligeledes en prioritet i den 
fremtidige samhørighedspolitik. 
4.2.5. Den internationale dimension 
Da det regionale og globale baggrundsbidrag  til den europæiske luftforurening er 
voksende, må Fællesskabet arbejde for at skabe international enighed om, at den 
hemisfæriske forurening er omfattende. Kommissionen vil i samarbejde med medlemsstaterne lede en ny task for ce om hemisfærisk luftforurening under 
CLRTAP sammen med USA. Ko mmissionen er også ved at udvide sit samarbejde 
med Kina om luftforurening. EU vil ligeledes  fortsætte med at st øtte konventionens 
videnskabelige og overvågningsmæssige aktiviteter. 
5. D
E NÆSTE SKRIDT  
5.1. Vurdering, gennemgang og forskning 
Denne strategi vil blive taget op til for nyet overvejelse i 2010, og denne vil indgå i 
den endelige vurdering af det sjette milj øhandlingsprogram. Igangværende vurdering 
af sektorpolitikker vil fortsat anvende eksisterende indikatorer og indberettede 
                                                 
22 Krav i bilag IX til konvention (CLRTAP), Göteborg-protokollen. 
23 KOM(2004) 492. 
24 KOM(2004) 495, artikel 4. 
 
DA 13   DA oplysninger. Vurderingsarbejdet vil bliv e intensiveret i tide med henblik på 
gennemgangen. 
Analysen, der underbygger de nne strategi, hviler på Fællesskabets forskning i 
luftforurening, herunder partiklers sundheds virkninger, udført und er de forskellige 
FTU-rammeprogrammer25. Strategien bygger endvidere på økonomiske 
miljømodeller og –værktøjer, der er udviklet med midler fra Fællesskabets FTU26.  
Der vil i de kommende år blive behov fo r mere forskning i emissionskilder, 
atmosfærens kemi og forurenende sto ffers spredning og i luftforureningens 
virkninger for sundheden og miljøet, herunder langsigtede europæiske epidemiologiske undersøgelser. Vi vil også skulle forbedre værdiansættelsen i penge af virkningerne for økosystemer og analysen  af omkostningerne ved og effektiviteten 
af de gennemførte foranstaltninger. Det v il kræve EU-FTU-midler, arbejde udført af 
Europa-Kommissionens Fælles Forskningscen ter og støtte fra medlemsstaterne.  
5.2. Høringer 
Der blev holdt over et hundrede møder for interesseparter under Cafe-programmet og 
en to måneder lang netbaseret  høring af offentligheden vedr ørende strategien. Af de 
11 578 modtagne svar var over 10 000 fra pr ivatpersoner. Respondenterne angav et 
klart behov for bedre oplysning af offe ntligheden, større efterspørgsel efter 
beskyttelse mod luftforurening og vilje til at betale for færre risici, som det også var 
tilfældet med drikkevand. 
Cafe-styringsgruppen vil fortsat være foru m for fremtidig interessepartshøring, men 
den nuværende struktur i de rådgivende gruppe r om luftforurening vil skulle ændres 
med tiden. Der blev desuden nedsat en arbejdsgruppe i maj 2005 til at bistå med det 
tekniske arbejde i forbindelse med revisi onen af direktivet om de nationale 
emissionslofter. Der vil ligeledes blive gj ort større brug af forskriftsudvalget for 
luftforurening, hvad angår gennemførel sesspørgsmål, og navnlig overvågning og 
rapportering. 
6. K
ONKLUSION  
Luftforurening har fortsat negative virkning er for borgernes sundhed og livskvalitet 
såvel som for det naturlige miljø. Omfanget af disse virkninger er for omfattende til at kunne ignoreres, og ikke gøre mere e nd gennemføre den gældende lovgivning er 
ikke noget alternativ. Strategi en udstikker en langsigtet indsats for renere luft i 
Europa. 
                                                
 
25 CLEAR cluster (http://www.nilu.no/clear/); INTE GAIRE-temanetværk (http://www.integaire.org/). 
26 Sundhedsvurdering fra ExternE- og NewExt-projekter; til den makroøkonomiske analyse blev anvendt 
ligevægtsmodellen GEM-E3.