MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG REVISIONSRETTEN

Årsregnskab for Den Europæiske Udviklingsfond 2020

(2021/C 438/01)

INDHOLDSFORTEGNELSE

ATTESTERING AF REGNSKABER 2

GENNEMFØRELSE OG REGNSKABERNE FOR EUF'S RESSOURCER 3

MIDLER FORVALTET AF EUROPA-KOMMISSIONEN 7

EUF'S ÅRSREGNSKAB 9

ÅRSREGNSKAB FOR EU-TRUSTFONDE, DER ER INTEGRERET I EUF 46

ÅRSREGNSKAB FOR EU's BÊKOUTRUSTFOND 2020 47

ÅRSREGNSKAB FOR EU-TRUSTFONDEN FOR AFRIKA 2020 54

KONSOLIDERET ÅRSREGNSKAB FOR EUF OG EU'S TRUSTFONDE 61

BERETNING OM DEN FINANSIELLE GENNEMFØRELSE FOR EUF 66

ÅRSBERETNING OM GENNEMFØRELSEN — MIDLER FORVALTET AF DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANK 93

ATTESTERING AF REGNSKABER

Årsregnskabet for Den Europæiske Udviklingsfond for regnskabsåret 2020 er udfærdiget i overensstemmelse med afsnit X i finansforordningen for 11. Europæiske Udviklingsfond og de regnskabsmæssige principper, regler og metoder, der er beskrevet i bemærkningerne til årsregnskabet.

Jeg anerkender mit ansvar for udarbejdelsen og fremlæggelsen af årsregnskabet for Den Europæiske Udviklingsfond i overensstemmelse med artikel 18 i finansforordningen for 11. Europæiske Udviklingsfond

Jeg har fra den anvisningsberettigede og fra Den Europæiske Investeringsbank, som garanterer pålideligheden heraf, modtaget alle de oplysninger, der var nødvendige for udarbejdelsen af regnskabet, som viser Den Europæiske Udviklingsfonds aktiver og forpligtelser samt budgetgennemførelsen.

Jeg attesterer herved, at jeg på grundlag af disse oplysninger og den kontrol, jeg har anset for at være nødvendig for underskrivelsen af regnskabet, har rimelig sikkerhed for, at regnskabet på alle væsentlige punkter giver et retvisende billede af Den Europæiske Udviklingsfonds finansielle stilling.

Rosa ALDEA BUSQUETS Regnskabsfører 22. juni 2021

GENNEMFØRELSE OG REGNSKABERNE FOR EUF'S RESSOURCER

1. BAGGRUND

Den Europæiske Union (i det følgende benævnt »EU«) samarbejder med en lang række udviklingslande. Hovedformålet er at fremme den økonomiske, sociale og miljømæssige udvikling med det primære mål på lang sigt at reducere og afhjælpe fattigdom i modtagerlandene ved hjælp af udviklingsstøtte og teknisk bistand. Med henblik herpå udarbejder EU samarbejdsstrategier i samarbejde med partnerlandene og afsætter de finansielle midler, der er nødvendige til deres gennemførelse. Midlerne til udviklingssamarbejde kommer fra tre kilder:

— EU's budget

— Den Europæiske Udviklingsfond

— Den Europæiske Investeringsbank.

Den Europæiske Udviklingsfond (i det følgende benævnt »EUF«) er hovedinstrumentet for bistanden til udviklingssamarbejde i landene i Afrika, Caribien og Stillehavet (i det følgende benævnt »ACS-landene«) og i de oversøiske lande og territorier (i det følgende benævnt »OLT«).

EUF finansieres ikke over EU's budget. Den er oprettet ved en intern aftale mellem repræsentanter for medlemsstaterne, forsamlet i Rådet, og forvaltes af et særligt udvalg. Europa-Kommissionen (i det følgende benævnt »Kommissionen«) har det finansielle ansvar for de aktiviteter, der gennemføres ved hjælp af EUF-midlerne. Den Europæiske Investeringsbank (i det følgende benævnt »EIB«) forvalter Investeringsfaciliteten.

I perioden 2014-2020 vil den geografiske støtte til ACS-landene og OLT fortsat hovedsageligt blive finansieret af EUF. Hver EUF indgås som regel for en femårig periode og er reguleret af en særskilt finansforordning, hvilket kræver, at der skal udarbejdes årsregnskaber for hver enkelt EUF. Der udarbejdes derfor et separat årsregnskab for hver EUF for den del, der forvaltes af Kommissionen. Disse årsregnskaber præsenteres også aggregeret for at give et samlet overblik over den finansielle situation for de midler, som Kommissionen er ansvarlig for.

Den interne aftale om oprettelse af 11. EUF blev underskrevet af de deltagende medlemsstater, forsamlet i Rådet, i juni 2013 (1). Den trådte i kraft den 1. marts 2015.

Rådet vedtog i 2018 finansforordningen for 11. EUF (2). Herved ophævedes den foregående forordning, og den nye forordning anvendes ved transaktioner, der finansieres af tidligere EUF'er, uden at dette berører eksisterende retlige forpligtelser. Forordningen finder ikke anvendelse på Investeringsfaciliteten under tidligere EUF'er.

Investeringsfaciliteten, der blev oprettet som en del af ACS-EU-partnerskabsaftalen, forvaltes af EIB og anvendes til at støtte udviklingen af den private sektor i ACS-landene, især — men ikke udelukkende — gennem finansiering af private investeringer. Faciliteten fungerer som en selvbærende konstruktion, dvs. at tilbagebetalingerne af lån kan geninvesteres i andre aktiviteter, hvorved Faciliteten bliver selvfornyende og finansielt uafhængig. Da det ikke er Kommissionen, der forvalter Investeringsfaciliteten, indgår den ikke i den første del af årsregnskabet: EUF's årsregnskab og den tilhørende beretning om den finansielle gennemførelse. Årsregnskabet for Investeringsfaciliteten er vedlagt som et særskilt afsnit til årsregnskabet (del II) med det formål at skabe en fuldstændig oversigt over EUF's udviklingsstøtte.

2. HVORDAN FINANSIERES EUF?

På sit møde den 2. december 2013 vedtog Rådet forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 (3) om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020. Samtidig blev det besluttet, at det geografiske samarbejde med ACS-staterne ikke skulle indgå i EU's budget (dvs. opføres på budgettet), men at det fortsat skulle finansieres ved hjælp af den eksisterende mellemstatslige EUF.

EU's budget er årligt, og ifølge princippet om etårige budgetter planlægges og godkendes udgifter og indtægter i princippet for et år ad gangen. Til forskel fra EU-budgettet er EUF en fond med et flerårigt grundlag, som anvendes til at gennemføre udviklingssamarbejdet i løbetiden, der normalt er på fem år. Midlerne bevilges på et flerårigt grundlag og kan derfor anvendes i EUF's løbetid. Denne flerårige tilgang beskrives i budgetredegørelsen, hvor EUF's budgetgennemførelse sammenholdes med de samlede midler.

EUF's midler består af ad hoc-bidrag fra EU's medlemsstater. Medlemsstaternes repræsentanter mødes ca. hvert femte år for på mellemstatsligt niveau at fastlægge det samlede beløb, der skal afsættes til fonden, og for at føre tilsyn med gennemførelsen. Det er Kommissionen, der forvalter fonden i henhold til EU's udviklingspolitik. For at sikre overensstemmelse mellem medlemsstaternes egne udviklings- og bistandspolitikker, der føres parallelt med den fælles EU-politik, er medlemsstaterne nødt til at koordinere deres politik med EU's politik.

Ud over ovennævnte bidrag har medlemsstaterne desuden mulighed for at indgå i samfinansieringsforanstaltninger eller yde frivillige bidrag til EUF.

3. EUF's AKTIVITETER EFTER 31. DECEMBER 2020

11. EUF har nået sin afsluttende fase, da udløbsklausulen trådte i kraft den 31. december 2020. Denne klausul fastsætter en skæringsdato for forpligtelser under 11. EUF. Fra 2021 kan der ikke indgås yderligere finansieringsaftaler under 11. EUF. Specifikke kontrakter for de eksisterende finansieringsaftaler vil dog stadig blive undertegnet indtil den 31. december 2023.

For at sikre kontinuiteten i udviklingsprogrammerne vil EUF-programmerne fra 2021 blive medtaget i EU's flerårige finansielle ramme (FFR). Det betyder, at selv om EUF-programmerne indtil videre er blevet finansieret af frivillige bidrag fra EU-medlemsstaterne, vil udviklingsprogrammerne fra 2021 blive finansieret over EU-budgettet. Dette indebærer også, at finansieringen af udviklingsprogrammer skal godkendes af Europa-Parlamentet, og at transaktionerne skal være i overensstemmelse med EU's finansforordninger på samme måde som andre EU-finansieringsprogrammer.

4. DET FORENEDE KONGERIGES UDTRÆDEN AF DEN EUROPÆISKE UNION

Den 1. februar 2020 trådte Det Forenede Kongerige ud af Den Europæiske Union. Efter indgåelsen af aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab (»udtrædelsesaftalen«) mellem de to parter forpligtede Det Forenede Kongerige sig til at betale alle sine forpligtelser i henhold til den gældende flerårige finansielle ramme (FFR) samt tidligere finansielle forpligtelser, som om landet stadig var en medlemsstat. Det Forenede Kongeriges fortsatte deltagelse i EUF behandles i femte del, kapitel 5, i udtrædelsesaftalen.

I henhold til artikel 152 i udtrædelsesaftalen forbliver Det Forenede Kongerige part i EUF indtil ophøret af 11. EUF og alle tidligere aktive EUF'er og skal i den forbindelse opfylde de samme forpligtelser som medlemsstaterne. Støttemodtagere i Det Forenede Kongerige er fortsat berettigede til at deltage i projekter under 11. EUF og tidligere EUF'er på samme betingelser som før. Det Forenede Kongerige kan deltage som observatør uden stemmeret i EUF-Udvalget og Investeringsfacilitetsudvalget (artikel 152, stk. 2, i udtrædelsesaftalen). Det Forenede Kongeriges andel af EUF's Investeringsfacilitet tilbagebetales til Det Forenede Kongerige, efterhånden som investeringen udløber. Medmindre andet er aftalt, indgås der ikke nye forpligtelser vedrørende Det Forenede Kongeriges kapitalandel ud over udløbet af 11. EUF's forpligtelsesperiode, og kapitalandelen overføres heller ikke automatisk til efterfølgende perioder (artikel 152, stk. 4, i udtrædelsesaftalen).

Det Forenede Kongeriges andel af beløb fra projekter under 10. EUF eller tidligere EUF'er, som der ikke er indgået forpligtelser for, eller som er blevet frigjort på datoen for aftalens ikrafttræden, genanvendes ikke. Det samme gælder Det Forenede Kongeriges andel af midler, der ikke er indgået forpligtelser for, eller der er blevet frigjort under 11. EUF efter den 31. december 2020 (artikel 153).

Det Forenede Kongerige hæfter fortsat for sine kautioner, der er stillet under alle EUF'er. Samtidig bevarer landet retten til sin andel af alle tilbagebetalte beløb i henhold til medlemsstatsgarantierne og til saldoen på sin medlemsstatskonto i forhold til dets respektive deltagelse i de enkelte kautionsaftaler (artikel 154).

På tidspunktet for fremsendelsen af dette midlertidige regnskab og i lyset af den indgåede udtrædelsesaftale, som allerede er trådt i kraft, er der ingen finansiel virkning for EUF's årsregnskab.

5. REGNSKABSAFLÆGGELSE VED ÅRETS UDGANG

5.1. ÅRSREGNSKAB

I overensstemmelse med artikel 18, stk. 3, i EUF's finansforordning udarbejdes EUF's årsregnskab på grundlag af reglerne for periodiserede regnskaber, der igen er udarbejdet på grundlag af de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS). De regnskabsregler, der er vedtaget af Kommissionens regnskabsfører, anvendes af alle EU's institutioner og -organer, således at man har et fælles sæt regler for regnskabsførelse, værdiansættelse og opstilling, der gør det muligt at ensrette proceduren for udarbejdelse og konsolidering af årsregnskabet. EU's regnskabsregler anvendes også på EUF under hensyntagen til dens aktiviteters særlige karakter.

Udarbejdelsen af EUF's årsregnskab er betroet Kommissionens regnskabsfører, som også er EUF's regnskabsfører. Regnskabsføreren sikrer, at EUF's årsregnskab giver et retvisende billede af EUF's finansielle situation.

Årsregnskabet er opbygget som følger:

Del I: Midler forvaltet af Kommissionen:

i) Årsregnskab for EUF og bemærkninger dertil ii) Årsregnskab for EU's trustfonde, der er integreret i EUF's årsregnskab iii) Konsolideret årsregnskab for EUF og EU's trustfonde iv) Rapport om den finansielle gennemførelse af EUF

Del II: Årsberetning om gennemførelsen — Midler forvaltet af EIB:

(i) Årsregnskab for Investeringsfaciliteten

Afsnittet »Årsregnskab for EU's trustfonde, der er integreret i EUF's årsregnskab« omfatter årsregnskabet for de to trustfonde, der er oprettet under EUF: EU's Bêkoutrustfond (se afsnittet »Årsregnskab for EU's Bêkoutrustfond«) og EU's trustfond for Afrika (se afsnittet »Årsregnskab for EU's trustfond for Afrika«). Trustfondenes årsregnskaber, der udarbejdes hver for sig, hører ind under Kommissionens regnskabsfører og underkastes ekstern revision, der foretages af en privat revisor. Tallene i trustfondenes årsregnskaber er foreløbige.

Årsregnskabet for EUF skal vedtages af Kommissionen senest den 31. juli året efter balancedagen og forelægges Europa-Parlamentet og Rådet med henblik på decharge.

6. REVISION OG DECHARGE

6.1. REVISION

EUF's årsregnskaber revideres af den eksterne revisor, Den Europæiske Revisionsret (i det følgende benævnt »Revisionsretten«), der udarbejder en årsberetning til Europa-Parlamentet og Rådet.

6.2. DECHARGE

Den endelige kontrol er dechargen for den finansielle gennemførelse af EUF-midlerne i et givet regnskabsår. Efter revisionen og afslutningen af årsregnskabet påhviler det Rådet at henstille og dernæst Europa-Parlamentet at beslutte, om der skal gives decharge til Kommissionen for den finansielle gennemførelse af EUF's midler i et givet regnskabsår. Beslutningen træffes på grundlag af en gennemgang af regnskabet, Den Europæiske Revisionsrets årsberetning (der omfatter en officiel revisionserklæring) samt Kommissionens svar på dechargemyndighedens spørgsmål og yderligere anmodninger om oplysninger.

HØJDEPUNKTER OM DEN FINANSIELLE FORVALTNING 2020

Nettobeløb, kun 10. og 11. EUF.

Budgetgennemførelse

Den finansielle gennemførelse (10. og 11. EUF) for afgørelser (samlede forpligtelser: 2 687 mio. EUR), kontrakter (individuelle forpligtelser: 3 670 mio. EUR) og betalinger (4 599 mio. EUR) blev alle påvirket af EU's reaktion på den uforudsete covid-19-krise, som blev en prioritet for Kommissionen. 2020 var derfor et rekordår for betalinger på grund af de øgede udbetalinger til projekter, der bidrog til at bekæmpe covid-krisen. Dette førte også til en fremskyndelse af absorptionsperioden, som blev forbedret til tre år i 2020. Udløbsklausulen for 11. EUF udløb den 31. december 2020. Det betyder, at der fra 2021 ikke vil være yderligere samlede forpligtelser for projekter under 11. EUF (der findes nærmere oplysninger i afsnittet om finansiel gennemførelse).

Virkninger af aktiviteterne i årsregnskabet

I årsregnskabet ses virkningerne af ovennævnte aktiviteter især på posterne:

— Forfinansiering (se bemærkning 2.2): en stigning på 29 mio. EUR, hovedsagelig som følge af de nye kontrakter, der er undertegnet, og forskud, der blev udbetalt i 2020.

— Udgifterne til støtteinstrumenter (se bemærkning 3.3): en betydelig stigning (på 852 mio. EUR) som følge af den øgede aktivitet i løbet af året med henblik på at bekæmpe de negative virkninger af covid-19-pandemien, navnlig da projekterne blev omlagt for at håndtere krisen, men også på grund af EUF's normale livscyklus, hvor aktiviteterne under 11. EUF toppede.

— Kontanter og likvide midler (se bemærkning 2.5): et fald på 451 mio. EUR som følge af den betydelige stigning i betalingerne i løbet af året til dækning af de større udgifter og forskud på nye kontrakter.

— Skyldige omkostninger (se bemærkning 2.8): en stigning på 208 mio. EUR som følge af stigningen i antallet af åbne kontrakter ved årets udgang, for hvilke der ikke var valideret krav om godtgørelse ved årets udgang.

MIDLER FORVALTET AF EUROPA-KOMMISSIONEN

INDHOLDSFORTEGNELSE

EUF'S ÅRSREGNSKAB 9

EUF'S BALANCE 10

EUF'S RESULTATOPGØRELSE 11

EUF'S PENGESTRØMSOPGØRELSE 12

OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER FOR EUF 13

SALDO PR. EUF 14

RESULTATOPGØRELSE PR. EUF 16

OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER PR. EUF 17

BEMÆRKNINGER TIL EUF'S ÅRSREGNSKAB 20

ÅRSREGNSKAB FOR EU-TRUSTFONDE, DER ER INTEGRERET I EUF 46

ÅRSREGNSKAB FOR EU's BÊKOUTRUSTFOND 2020 47

BALANCEN 52

RESULTATOPGØRELSE 53

PENGESTRØMSOPGØRELSE 53

ÅRSREGNSKAB FOR EU-TRUSTFONDEN FOR AFRIKA 2020 54

BALANCEN 59

RESULTATOPGØRELSE 60

PENGESTRØMSOPGØRELSE 60

KONSOLIDERET ÅRSREGNSKAB FOR EUF OG EU'S TRUSTFONDE 61

KONSOLIDERET BALANCE 62

KONSOLIDERET RESULTATOPGØRELSE 63

KONSOLIDERET PENGESTRØMSOPGØRELSE 64

KONSOLIDERET OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER 65

BERETNING OM DEN FINANSIELLE GENNEMFØRELSE FOR EUF 66

EUF'S ÅRSREGNSKAB (4)

EUF'S BALANCE

(mio. EUR) Bemærkning 31.12.2020 31.12.2019 LANGFRISTEDE AKTIVER Finansielle aktiver 2.1 33 36 Forfinansiering 2.2 873 910 Trustfondbidrag 2.3 394 266 1 300 1 213 KORTFRISTEDE AKTIVER Forfinansiering 2.2 1 355 1 288 Kommercielle tilgodehavender og ikkekommercielle inddrivelige beløb 2.4 140 123 Kontanter og andre likvide midler 2.5 728 1 179 2 223 2 590 AKTIVER I ALT 3 523 3 803 LANGFRISTEDE FORPLIGTELSER Finansielle forpligtelser 2.6 (2) (19) (2) (19) KORTFRISTEDE FORPLIGTELSER Gældsforpligtelser 2.7 (615) (516) Periodeafgrænsningsposter 2.8 (1 527 ) (1 319 ) (2 143 ) (1 835 ) FORPLIGTELSER I ALT (2 145 ) (1 854 ) NETTOAKTIVER 1 379 1 948 MIDLER OG RESERVER Dagsværdireserve 2.9 (5) (2) Indkaldte fondsmidler — aktive EUF'er 2.10 58 986 54 809 Indkaldte fondsmidler fra afsluttede EUF'er, som er fremført 2.10 2 252 2 252 Økonomisk resultat fremført fra tidligere regnskabsår (55 111 ) (51 155 ) Regnskabsårets økonomiske resultat (4 744 ) (3 956 ) NETTOAKTIVER 1 379 1 948





EUF'S RESULTATOPGØRELSE

(mio. EUR) Bemærkning 2020 2019 INDTÆGTER Indtægter fra ikkekommercielle transaktioner 3.1 Inddrivelser 92 28 92 28 Indtægter fra kommercielle transaktioner 3.2 Finansielle indtægter 6 7 Andre indtægter 37 39 43 46 Indtægter i alt 135 74 UDGIFTER Støtteinstrumenter 3.3 (4 607 ) (3 755 ) Samfinansieringsudgifter 3.4 (53) (14) Finansieringsomkostninger 3.5 (21) (1) Andre udgifter 3.6 (197) (260) Udgifter i alt (4 878 ) (4 030 ) ÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT (4 744 ) (3 956 )





EUF'S PENGESTRØMSOPGØRELSE

(mio. EUR) Bemærkning 2020 2019 Regnskabsårets økonomiske resultat (4 744 ) (3 956 ) Driftsaktivitet Kapitaludvidelse — bidrag (netto) 4 177 4 385 (Stigning)/fald i trustfondbidrag (127) (65) (Stigning)/fald i forfinansiering (29) 136 (Stigning)/fald i kommercielle tilgodehavender og ikkekommercielle inddrivelige beløb (17) 15 Stigning/(fald) i finansielle forpligtelser (17) 2 Stigning/(fald) i gældsforpligtelser 99 275 Stigning/(fald) i periodeafgrænsningsposter 209 37 Andre ikkelikvide bevægelser (3) (2) Investeringsaktivitet (Stigning)/fald i finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje 2 (36) NETTOPENGESTRØMME (452) 792 Nettostigning/(nettofald) i kontanter og andre likvide midler (451) 792 Kontanter og andre likvide midler ved årets start 2.5 1 179 387 Kontanter og andre likvide midler ved årets udgang 2.5 728 1 179





OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER FOR EUF

(mio. EUR) Fondsmidler — aktive EUF'er (A) Ikkeindkaldte midler — aktive EUF'er (B) Indkaldte fondsmidler — aktive EUF'er (C) = (A) — (B) Kumulerede reserver (D) Indkaldte fondsmidler fra afsluttede EUF'er, som er fremført (E) Dagsværdireserve (F) Nettoaktiver i alt (C)+(D)+(E)+(F) SALDO PR. 31.12.2018 73 264 22 840 50 423 (51 155 ) 2 252 — 1 521 Bevægelser i dagsværdien (2) (2) Kapitaludvidelse — bidrag — (4 385 ) 4 385 — — 4 385 Regnskabsårets økonomiske resultat — — — (3 956 ) — (3 956 ) SALDO PR. 31.12.2019 73 264 18 455 54 809 (55 111 ) 2 252 (2) 1 948 Bevægelser i dagsværdien (3) (3) Kapitaludvidelse — bidrag (223) (4 400 ) 4 177 — — 4 177 Regnskabsårets økonomiske resultat — — — (4 744 ) — (4 744 ) SALDO PR. 31.12.2020 73 041 14 055 58 986 (59 854 ) 2 252 (5) 1 378





SALDO PR. EUF

(mio. EUR) 31.12.2020 31.12.2019 Bemærkning 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF I alt 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF I alt LANGFRISTEDE AKTIVER Finansielle aktiver 2.1 — — (2) 35 33 — — — 36 36 Forfinansiering 2.2 — 3 292 578 873 — 6 325 580 910 Trustfondbidrag 2.3 — 29 9 355 394 — — — 266 266 — 33 299 969 1 300 — 6 325 882 1 213 KORTFRISTEDE AKTIVER Forfinansiering 2.2 — 9 341 1 005 1 355 — 26 441 821 1 288 Kommercielle tilgodehavender og ikkekommercielle inddrivelige beløb 2.4 181 (177) 1 723 (1 586 ) 140 183 121 2 201 (2 382 ) 123 Mellemregningskonti 181 (246) 1 663 (1 598 ) — 182 53 2 160 (2 395 ) — Kontanter og andre likvide midler 2.5 — — — 728 728 — — — 1 179 1 179 362 (414) 3 726 (1 451 ) 2 224 365 201 4 801 (2 777 ) 2 590 AKTIVER I ALT 362 (381) 4 025 (483) 3 523 365 207 5 127 (1 896 ) 3 803 LANGFRISTEDE FORPLIGTELSER Finansielle forpligtelser 2.6 — — — (2) (2) — — (1) (18) (19) — — — (2) (2) — — (1) (18) (19) KORTFRISTEDE FORPLIGTELSER Gældsforpligtelser 2.7 — (1) (62) (554) (615) — (5) (108) (404) (516) Periodeafgrænsnings-poster 2.8 — (67) (217) (1 244 ) (1 527 ) — (96) (240) (983) (1 319 ) — (67) (279) (1 798 ) (2 143 ) — (101) (348) (1 386 ) (1 835 ) FORPLIGTELSER I ALT — (67) (279) (1 800 ) (2 145 ) — (101) (349) (1 405 ) (1 854 ) NETTOAKTIVER 362 (448) 3 747 (2 282 ) 1 379 365 106 4 778 (3 300 ) 1 948 Dagsværdireserver 2.9 — — (2) (4) (5) — — — (2) (2) Indkaldte fondsmidler — aktive EUF'er 2.10 12 164 10 535 20 960 15 327 58 986 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809 Indkaldte fondsmidler fra afsluttede EUF'er, som er fremført 2.10 627 1 625 — — 2 252 627 1 625 — — 2 252 Overførsel af indkaldte fondsmidler mellem aktive EUF'er 2.10 (2 512 ) 2 041 188 283 — (2 510 ) 2 109 265 136 — Økonomisk resultat fremført fra tidligere regnskabsår (10 098 ) (14 440 ) (18 606 ) (11 966 ) (55 111 ) (10 098 ) (14 406 ) (18 077 ) (8 573 ) (51 155 ) Regnskabsårets økonomiske resultat — 36 (457) (4 324 ) (4 744 ) — (34) (529) (3 393 ) (3 956 ) NETTOAKTIVER 181 (203) 2 084 (683) 1 379 183 53 2 618 (905) 1 948





RESULTATOPGØRELSE PR. EUF

(mio. EUR) 2020 2019 Bemærkning 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF I alt 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF I alt INDTÆGTER Indtægter fra ikkekommercielle transaktioner 3.1 Inddrivelser (1) 5 69 19 92 — — 18 10 28 (1) 5 69 19 92 — — 18 10 28 Indtægter fra kommercielle transaktioner 3.2 Finansielle indtægter — 5 1 1 6 — — 3 4 7 Andre indtægter — 5 18 13 37 1 6 21 12 39 — 10 19 13 43 1 6 24 16 46 Indtægter i alt (1) 15 88 32 135 1 6 42 26 74 UDGIFTER Støtteinstrumenter 3.3 — 34 (462) (4 179 ) (4 607 ) — (35) (579) (3 141 ) (3 755 ) Samfinansieringsudgifter 3.4 — — (41) (12) (53) — — (9) (5) (14) Finansieringsomkostninger 3.5 1 (3) (16) (4) (21) — 2 (2) (1) (1) Andre udgifter 3.6 — (9) (25) (162) (197) (1) (8) 20 (272) (260) Udgifter i alt 1 21 (545) (4 356 ) (4 878 ) (1) (40) (571) (3 418 ) (4 030 ) ÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT — 36 (457) (4 324 ) (4 744 ) — (35) (529) (3 393 ) (3 956 )

OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER PR. EUF

(mio. EUR) EUF Fondsmidler — aktive EUF'er (A) Ikkeindkaldte midler — aktive EUF'er (B) Indkaldte fondsmidler — aktive EUF'er (C) = (A) — (B) Kumulerede reserver (D) Indkaldte fondsmidler fra afsluttede EUF'er, som er fremført (E) Overførsel af indkaldte fondsmidler mellem aktive EUF'er (F) Nettoaktiver i alt (C)+(D)+(E)+(F) SALDO PR. 31.12.2018 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 509 ) 184 Overførsler til/fra 10. EUF — (1) (1) SALDO PR. 31.12.2019 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 510 ) 183 Overførsler til/fra 10. EUF — (2) (2) SALDO PR. 31.12.2020 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 512 ) 181





Mio. EUR EUF Fondsmidler — aktive EUF'er (A) Ikkeindkaldte midler — aktive EUF'er (B) Indkaldte fondsmidler — aktive EUF'er (C) = (A) – (B) Kumulerede reserver (D) Indkaldte fondsmidler fra afsluttede EUF'er, som er fremført (E) Overførsel af indkaldte fondsmidler mellem aktive EUF'er (F) Nettoaktiver i alt (C)+(D)+(E)+(F) SALDO PR. 31.12.2018 10 773 — 10 773 (14 406 ) 1 625 2 137 129 Overførsler til/fra 10. EUF 15 (15) (15) Overførsler til/fra 10. EUF — (27) (27) Regnskabsårets økonomiske resultat — (34) (34) SALDO PR. 31.12.2019 10 773 15 10 758 (14 440 ) 1 625 2 109 53 Kapitaludvidelse — bidrag — — — Overførsler til/fra 10. EUF — (69) (69) Tilbageførsler til medlemsstaterne (223) (223) Regnskabsårets økonomiske resultat — — — — SALDO PR. 31.12.2020 10 550 15 10 535 (14 440 ) 1 625 2 041 (203)





(mio. EUR) EUF Fondsmidler — aktive EUF'er (A) Ikkeindkaldte midler — aktive EUF'er (B) Indkaldte fondsmidler — aktive EUF'er (C) = (A) — (B) Kumulerede reserver (D) Indkaldte fondsmidler fra afsluttede EUF'er, som er fremført (E) Overførsel af indkaldte fondsmidler mellem aktive EUF'er (F) Nettoaktiver i alt (C)+(D)+(E)+(F) SALDO PR. 31.12.2018 20 960 — 20 960 (18 077 ) — 55 2 938 Overførsler til/fra 8. og 9. EUF — 28 28 Overførsler til/fra 11. EUF — 181 181 Regnskabsårets økonomiske resultat — (529) (529) SALDO PR. 31.12.2019 20 960 — 20 960 (18 606 ) — 265 2 618 Overførsler til/fra 8. og 9. EUF — 71 71 Overførsler til/fra 11. EUF — (147) (147) Regnskabsårets økonomiske resultat — (457) — (457) SALDO PR. 31.12.2020 20 960 — 20 960 (19 063 ) — 188 2 084





(mio. EUR) EUF Fondsmidler — aktive EUF'er (A) Ikkeindkaldte midler — aktive EUF'er (B) Indkaldte fondsmidler — aktive EUF'er (C) = (A) – (B) Kumulerede reserver (D) Indkaldte fondsmidler fra afsluttede EUF'er, som er fremført (E) Overførsel af indkaldte fondsmidler mellem aktive EUF'er (F) Dagsværdireserve (G) I alt nettoaktiver (C)+(D)+(E)+(F)+(G) SALDO PR. 31.12.2018 29 367 22 840 6 527 (8 573 ) — 317 — (1 729 ) Bevægelser i dagsværdien — (2) (2) Kapitaludvidelse — bidrag (4 400 ) 4 400 4 400 Overførsler til/fra 8., 9., og 10. EUF — — (181) (181) Regnskabsårets økonomiske resultat — (3 393 ) — (3 393 ) SALDO PR. 31.12.2019 29 367 18 440 10 927 (11 966 ) — 136 (2) (905) Bevægelser i dagsværdien (2) (2) Kapitaludvidelse — bidrag (4 400 ) 4 400 147 4 547 Regnskabsårets økonomiske resultat — (4 324 ) — (4 324 ) SALDO PR. 31.12.2020 29 367 14 040 15 327 (16 290 ) — 283 (4) (683)

BEMÆRKNINGER TIL EUF'S ÅRSREGNSKAB (5)

1. VÆSENTLIGE REGNSKABSPOLITIKKER

1.1. REGNSKABSPRINCIPPER

Formålet med årsregnskaber er at give en række oplysninger om et organs finansielle stilling, resultater og pengestrømme, som måtte være nyttige for en bred vifte af interessenter.

De overordnede hensyn (eller regnskabsprincipper), der skal følges under udarbejdelsen af årsregnskabet, er fastsat i EU-regnskabsregel 1 »Årsregnskaber« og er de samme som dem, der er beskrevet i IPSAS 1, dvs. principperne om et retvisende billede, periodisering, going concern, ensartethed, væsentlighed, sammendrag af poster, modregning og sammenligningstal. Derudover omfatter de kvalitative karakteristika for årsregnskabet, dvs. at oplysningerne skal være relevante, pålidelige (dvs. giver et retvisende billede), forståelige, aktuelle, sammenlignelige og kontrollerbare.

1.2. GRUNDLAG FOR OPSTILLINGEN

1.2.1. Rapporteringsperiode

Der fremlægges et årsregnskab en gang om året. Regnskabsåret går fra den 1. januar til den 31. december.

1.2.2. Valuta og omregningsgrundlag

Årsregnskabet er opstillet i tusinder euro, idet euroen er EU's funktionelle valuta. Valutatransaktioner omregnes til euro ved hjælp af de gældende valutakurser på transaktionsdagen. Gevinster og tab på udenlandsk valuta fra valutatransaktioner og fra omregning af monetære aktiver og forpligtelser i fremmed valuta til de valutakurser, der er gældende ved årets udgang, indregnes på resultatopgørelsen. Der anvendes særlige omregningsmetoder for materielle anlægsaktiver og immaterielle aktiver, nemlig værdiansættelse omregnet til den eurokurs, der var gældende på købsdagen.

Årsopgørelser over monetære aktiver og passiver i udenlandske valutaer omregnes til euro på grundlag af Den Europæiske Centralbanks (ECB) valutakurser gældende den 31. december.

Euroens vekselkurser

Valuta 31.12.2020 31.12.2019 Valuta 31.12.2020 31.12.2019 BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,5597 4,2568 CZK 26,2420 25,4080 RON 4,8683 4,783 DKK 7,4409 7,4715 SEK 10,0343 10,4468 GBP 0,8990 0,8508 CHF 1,0802 1,0854 HRK 7,5519 7,4395 JPY 126,4900 121,9400 HUF 363,8900 330,5300 USD 1,2271 1,1234

1.2.3. Anvendelse af skøn

I overensstemmelse med IPSAS og almindeligt accepterede regnskabsprincipper omfatter årsregnskabet nødvendigvis beløb, der er baseret på forvaltningens overslag og antagelser på baggrund af de mest pålidelige tilgængelige oplysninger. Vigtige overslag omfatter, men er ikke begrænset til: forpligtelser vedrørende personaleydelser, periodeafgrænsningsposter, hensættelser, finansielle risici i forbindelse med tilgodehavender, eventualaktiver og -forpligtelser og værdiforringelse af aktiver. De endelige beløb kan afvige fra disse skøn.

Udøvelsen af rimelige skøn er afgørende for udarbejdelsen af årsregnskaber og påvirker ikke disses pålidelighed. Det kan være nødvendigt at ændre tidligere foretagne skøn på grund af ændringer af de forhold, der lå til grund for skønnet, eller på grundlag af nye fremkomne oplysninger eller større erfaring. I kraft af deres natur vedrører ændringer af skøn ikke tidligere regnskabsår og anses ikke for korrektion af fejl. Virkningen af en ændring af regnskabsmæssige skøn indføres og afspejles i resultatet i den periode, hvor man får kendskab til den.

1.2.4. Anvendelsen af nye og ændrede EU-regnskabsregler

Nye EU-regnskabsregler, som gælder for regnskabsår, der begynder pr. eller efter den 1. januar 2020

Der er ingen nye EU-regnskabsregler, som gælder for regnskabsår, der begynder pr. eller efter den 1. januar 2020

Nye EU-regnskabsregler, som er vedtaget, men pr. 31. december 2020 endnu ikke trådt i kraft

Den 17. december 2020 vedtog Kommissionens regnskabsfører den reviderede EU-regnskabsregel 11 »Finansielle instrumenter«, som har virkning for regnskabsår, der begynder den 1. januar 2021 eller senere. Den reviderede EU-regnskabsregel 11 er blevet ajourført i overensstemmelse med den nye IPSAS 41 »Finansielle instrumenter« og fastlægger principperne for regnskabsaflæggelse for EU-enhedernes finansielle aktiver og passiver. Yderligere oplysninger findes i EU's årsregnskab for 2020. Der forventes ingen væsentlig virkning af denne ændring på grund af det lille antal finansielle instrumenter i enhedens årsregnskab.

1.3. BALANCEN

1.3.1. Finansielle aktiver

Finansielle aktiver inddeles i følgende kategorier: »finansielle aktiver målt til dagsværdi via resultatet«, »lån og tilgodehavender«, »hold-til-udløb-investeringer« og »finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje«. Klassifikationen af de finansielle instrumenter bestemmes ved den første bogføring og revurderes pr. hver balancedag.

i) Finansielle aktiver målt til dagsværdi via resultatet

Et finansielt aktiv klassificeres i denne kategori, hvis det hovedsageligt er erhvervet med henblik på salg på kort sigt eller af enheden er klassificeret i denne kategori. Afledte finansielle instrumenter hører også til i denne kategori. Aktiver i denne kategori klassificeres som kortfristede aktiver, hvis det kan forventes, at de realiseres inden 12 måneder fra balancedagen. I dette regnskabsår havde enheden ingen investeringer i denne kategori.

ii) Lån og tilgodehavender

Lån og tilgodehavender er ikkeafledte finansielle aktiver med faste eller bestemmelige betalinger, der ikke er noteret på et aktivt marked. De opstår, når enheden tilvejebringer penge, varer eller tjenesteydelser direkte til debitor uden at have til hensigt at handle tilgodehavendet. De er inkluderet i de langfristede aktiver, undtagen hvis de udløber inden for 12 måneder fra balancedagen. Lån og tilgodehavender omfatter indskud med en oprindelig løbetid på over tre måneder.

iii) Hold-til-udløb-investeringer

Hold-til-udløb-investeringer er ikkeafledte finansielle aktiver med faste eller bestemmelige betalinger og fast løbetid, som enheden agter og formår at beholde til udløb. I dette regnskabsår havde enheden ingen investeringer i denne kategori.

iv) Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje

Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje, er ikkeafledte finansielle instrumenter, der enten hører til i denne kategori eller ikke er rubriceret i nogen anden kategori. De klassificeres enten som kortfristede aktiver eller langfristede aktiver afhængigt af, hvor længe enheden forventer at beholde dem, hvilket normalt er udløbstidspunktet. I dette regnskabsår havde enheden ingen investeringer i denne kategori.

Første indregning og måling

Køb og salg af finansielle aktiver reguleret til dagsværdi via resultatopgørelsen, hold-til-udløb-aktiver samt aktiver, der besiddes med handel for øje, indregnes på deres handelsdato, som er den dato, hvor enheden forpligter sig til at købe eller sælge aktivet. Likvide midler og lån indregnes, når der indsættes kontanter i en finansiel institution, eller der udbetales et kontant beløb til låntageren. Finansielle instrumenter indregnes første gang til dagsværdi. Alle finansielle aktiver, der ikke måles til dagsværdi via resultatet, indregnes første gang til dagsværdi plus transaktionsomkostninger.

Finansielle instrumenter ophører med at blive indregnet i regnskabet, når rettighederne til at modtage pengestrømme fra investeringerne er ophørt eller overført, eller enheden har overdraget alle væsentlige risici og fordele ved ejendomsretten til en anden part.

Efterfølgende måling

Finansielle aktiver målt til dagsværdi via resultatet reguleres efterfølgende til dagsværdi, idet gevinster og tab som følge af ændringer i dagsværdien medtages på resultatopgørelsen i den periode, hvor de opstår.

Lån og tilgodehavender og hold-til-udløb-investeringer indregnes til den amortiserede anskaffelsesværdi ved anvendelse af den effektive rentemetode.

Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje, indregnes efterfølgende til dagsværdi. Gevinster og tab som følge af ændringer i dagsværdien indregnes i dagsværdireserven. Renter af finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje, som udregnes efter den effektive rentes metode, indregnes i resultatopgørelsen.

Enheden vurderer på hver balancedag, om der er objektive beviser for, at værdien af et finansielt aktiv er blevet forringet, og om der skal bogføres en værdiforringelse på resultatopgørelsen.

1.3.2. Forfinansiering

Forfinansiering er en betaling, hvis formål er at yde modtageren et forskud i form af et kontant beløb. Forfinansieringen kan opdeles i et antal betalinger over en periode, der er fastsat i den pågældende kontrakt, afgørelse, aftale eller basisretsakt. Kontantbeløbet eller forskuddet anvendes enten til det formål, det er ydet til, inden for den i aftalen fastlagte periode, eller tilbagebetales. Hvis modtageren ikke afholder udgifter, som er støtteberettigede, skal forskuddet betales tilbage til enheden. Da enheden har kontrol over forfinansieringen og har ret til godtgørelse for den ikkestøtteberettigede del, indregnes beløbet således som et aktiv.

Forfinansiering indregnes på balancen ved overførslen af kontanter til modtageren. Den måles til det betalte vederlag. Forfinansiering måles i efterfølgende perioder til det oprindeligt indregnede beløb på balancen med fradrag af støtteberettigede omkostninger (herunder eventuelt skønnede beløb) afholdt i perioden.

1.3.3. Tilgodehavender og inddrivelige beløb

EU's regnskabsregler foreskriver, at kommercielle og ikkekommercielle transaktioner præsenteres hver for sig. For at sondre mellem de to kategorier defineres »tilgodehavender« som hidrørende fra kommercielle transaktioner og »inddrivelige beløb« som hidrørende fra ikkekommercielle transaktioner (når EU modtager værdi fra en anden enhed uden direkte at give omtrent den samme værdi tilbage, f.eks. inddrivelige beløb fra medlemsstaterne vedrørende egne indtægter).

Tilgodehavender fra kommercielle transaktioner opfylder definitionen på finansielle instrumenter og klassificeres derfor som lån og tilgodehavender.

Inddrivelige beløb fra ikkekommercielle transaktioner bogføres til det oprindelige beløb (justeret for renter og bøder) med fradrag af nedskrivninger for værdiforringelse. En nedskrivning for værdiforringelse foretages, når der er objektive beviser for, at enheden ikke vil modtage alle forfaldne beløb i henhold til de oprindelige betingelser for tilgodehavendet. Nedskrivningsbeløbet svarer til differencen mellem aktivets regnskabsmæssige værdi og det erholdelige beløb. Nedskrivningsbeløbet indregnes i resultatopgørelsen.

1.3.4. Kontanter og andre likvide midler

Kontanter og andre likvide midler er finansielle instrumenter og omfatter kontantbeholdninger, anfordringsindskud i banker eller bankindskud, der kan hæves med kort varsel, og andre kortfristede letomsættelige investeringer med en oprindelig løbetid på tre måneder eller kortere.

1.3.5. Gældsforpligtelser

Gældsforpligtelser omfatter både beløb, der vedrører kommercielle transaktioner, såsom køb af varer og tjenesteydelser, og ikkekommercielle transaktioner, der vedrører f.eks. krav om godtgørelse af udgifter fra støttemodtagere, tilskud eller anden EU-finansiering eller modtaget forfinansiering (se bemærkning 1.4.1).

Hvis der er tale om tilskud eller anden finansiering, opføres kravene om godtgørelse med det krævede beløb på det tidspunkt, hvor kravet om godtgørelse modtages. Når de støtteberettigede omkostninger er verificeret og godkendt, værdiansættes gældsforpligtelsen til det godkendte og støtteberettigede beløb.

Forpligtelser i forbindelse med køb af varer og tjenesteydelser indregnes ved modtagelse af fakturaen på det oprindelige beløb. De tilsvarende udgifter opføres i regnskaberne, når varerne eller ydelserne er leveret og godkendt af enheden.

1.3.6. Periodeafgrænsningsposter

Transaktioner og begivenheder indregnes i regnskabet i den periode, de vedrører. Hvis der ikke ved årets udgang er udstedt en faktura, og enheden har leveret ydelserne eller varerne, eller hvis der findes en kontraktlig aftale (f.eks. med henvisning til en kontrakt), skal en periodiseret indtægt indregnes i årsregnskabet. Hvis der ved årets udgang derimod er udstedt en faktura, men ydelserne eller varerne endnu ikke er leveret, vil indtægten blive periodiseret og opført i den efterfølgende regnskabsperiode.

Udgifter bogføres også i den periode, de vedrører. Ved udgangen af regnskabsperioden fastsættes de påløbne (periodiserede) udgifter ved hjælp af et skøn over periodens overførselsforpligtelser. Beregningen af de påløbne udgifter sker i overensstemmelse med detaljerede operationelle og praktiske retningslinjer fra regnskabsføreren. Disse skal sikre, at årsregnskabet giver et retvisende billede af de økonomiske og andre fænomener, som det giver en fremstilling af. Tilsvarende, hvis der er foretaget forudbetaling for ydelser eller varer, der endnu ikke er modtaget, vil udgiften blive udskudt og bogført i den efterfølgende regnskabsperiode.

1.4. RESULTATOPGØRELSE

1.4.1. Indtægter

Indtægter omfatter tilførsel af økonomiske fordele eller servicepotentiale, der er eller kan tilfalde enheden, som repræsenterer en stigning i nettoaktiverne, dog ikke stigninger, der skyldes bidrag fra ejere.

Afhængig af karakteren af de underliggende transaktioner på resultatopgørelsen skelnes der mellem:

i) Indtægter fra ikkekommercielle transaktioner

Indtægter fra ikkekommercielle transaktioner omfatter skatter og overførsler i situationer, hvor overdrageren overfører midler til modtageren, mens modtageren ikke overfører omtrentlig den samme værdi i direkte udveksling. Overførsler er tilførsel af fremtidige økonomiske fordele eller servicepotentiale fra andre ikkekommercielle transaktioner end skatter. For EU-enhedernes vedkommende omfatter overførsler hovedsagelig midler modtaget fra Kommissionen (f.eks. udligningsstøtte til traditionelle agenturer og driftstilskud for delegationsaftalerne).

Enheden indregner et aktiv for så vidt angår overførsler, når den har kontrol over ressourcerne som følge af en tidligere begivenhed (overførslen), forventer en fremtidig økonomisk fordel eller et servicepotentiale fra de pågældende ressourcer, og når der kan fastsættes en pålidelig dagsværdi. Tilførsel af ressourcer fra ikkekommercielle transaktioner bogført som et aktiv (dvs. kontanter) indregnes også som en indtægt, medmindre enheden er pålagt en forpligtelse i forbindelse med overførslen (en betingelse), som skal opfyldes, før indtægten kan bogføres. Indtægten udskydes, indtil betingelsen er opfyldt, og bogføres i mellemtiden som en gældsforpligtelse.

ii) Indtægter fra kommercielle transaktioner

Indtægter fra salg af varer og tjenesteydelser bogføres, når alle væsentlige risici og fordele ved ejendomsretten til varerne er overgået til køber. Indtægter fra transaktioner i forbindelse med tjenesteydelser indregnes på tidspunktet for regnskabsaflæggelsen, i henhold til hvor stor en del af transaktionen der er fuldført.

1.4.2. Udgifter

Udgifter er fald i økonomiske fordele eller servicepotentiale i løbet af rapporteringsperioden i form af afgang eller forbrug af aktiver eller indgåelse af forpligtelser, som medfører fald i nettoaktiverne. De omfatter såvel udgifter fra kommercielle transaktioner som udgifter fra ikkekommercielle transaktioner.

Udgifter fra kommercielle transaktioner, der hidrører fra køb af varer og tjenesteydelser, indregnes, når ydelserne er leveret til og accepteret af enheden. De værdiansættes til det oprindelige fakturabeløb. På balancedagen bogføres udgifter vedrørende den ydelse, der er leveret i perioden, men for hvilken der endnu ikke er modtaget eller accepteret en faktura, desuden i resultatopgørelsen.

Udgifter fra ikkekommercielle transaktioner vedrører overførsler til modtagere og kan opdeles i tre typer: fordringer, overførsler i henhold til aftaler samt støtte, bidrag og donationer ydet inden for rammerne af de skønsmæssige beføjelser. Overførslerne posteres som udgifter i den periode, hvor den udløsende begivenhed fandt sted, forudsat at overførslen er lovlig ifølge bestemmelserne, eller der er indgået en aftale, som tillader overførslen, forudsat at støttemodtageren opfylder berettigelseskriterierne, og forudsat at der kan foretages et rimeligt skøn over beløbets størrelse.

Når en betalingsanmodning eller et godtgørelseskrav modtages og opfylder kriterierne for bogføring, opføres det som en udgift på det støtteberettigede beløb. Ved regnskabsårets udgang skønnes og indregnes støtteberettigede udgifter, der allerede er skyldige, men som endnu ikke er anmeldt, som påløbne udgifter i regnskabet.

1.5. EVENTUALAKTIVER OG -FORPLIGTELSER

1.5.1. Eventualaktiver

Et eventualaktiv er et muligt aktiv, der hidrører fra tidligere begivenheder, og hvis eksistens kun kan bekræftes ved, at en eller flere usikre fremtidige begivenheder, som enheden ikke er alene om at kontrollere, indtræffer. Et eventualaktiv opstår, når der er sandsynlighed for økonomiske fordele eller servicepotentiale.

1.5.2. Eventualforpligtelser

En eventualforpligtelse er enten en mulig forpligtelse, hvis eksistens kun kan bekræftes ved, at en eller flere usikre fremtidige begivenheder, som enheden ikke er alene om at kontrollere, indtræffer, eller en nutidig forpligtelse, hvor opfyldelsen af forpligtelsen sandsynligvis ikke nødvendiggør afgang af ressourcer i form af økonomiske fordele eller servicepotentiale.

En eventualforpligtelse opstår også i de sjældne tilfælde, hvor en aktuel forpligtelse eksisterer, men ikke kan fastsættes med tilstrækkelig pålidelighed.

Eventualforpligtelser bogføres ikke. De vurderes hver balancedag for at vurdere sandsynligheden for afgang af ressourcer i form af økonomiske fordele eller servicepotentiale.

1.6. FONDSMIDLER

EUF-medlemsstaterne indbetaler bidrag til fonden for gennemførelsen af EUF-programmer i overensstemmelse med den interne aftale for hver enkelt EUF. Ifølge det gældende retsgrundlag vedtages kapitalindkaldelserne, dvs. anmodningerne om finansiering for et givent år N, i en afgørelse fra Rådet i år N–1, hvor de midler, der skal modtages, klart henføres til nærmere angivne fremtidige perioder.

Bidragene opfylder kriterierne for bidrag fra ejere (EU-regnskabsregel 1) og behandles derfor som fondsmidler i EUF's årsregnskab. Fondsmidlerne udgør de samlede bidrag, der skal modtages fra EUF-medlemsstaterne. Eftersom de ikkeindkaldte fondsmidler åbent trækkes fra de samlede fondsmidler (se Bevægelser i nettoaktiver), er det kun indkaldte fondsmidler, der indregnes i balancen.

Da de aftalte bidrag henføres til nærmere angivne rapporteringsperioder, og EUF's retlige krav mod EUF-medlemsstaterne først opstår i disse perioder, opføres eventuelle beløb, der modtages som forskud, som udskudte kapitalbidrag under forpligtelser og ikke som indkaldte midler.

1.7. SAMFINANSIERING

De modtagne samfinansieringsbidrag opføres som gæld til medlemsstaterne, tredjelande og andre, eftersom de opfylder kriterierne for betingede indtægter fra andre transaktioner end ikkekommercielle transaktioner. EUF skal anvende bidragene til at levere ydelser til tredjeparter eller returnere aktiverne (de modtagne bidrag). De udestående gældsforpligtelser i forbindelse med samfinansieringsaftaler udgør de modtagne samfinansieringsbidrag minus udgifterne i forbindelse med projektet. Virkningen for nettoaktiverne er nul.

Udgifter i forbindelse med samfinansieringsprojekter indregnes i takt med, at de afholdes. Det hertil svarende bidragsbeløb indregnes som driftsindtægter, og virkningen for regnskabsårets økonomiske resultat er nul.

2. BEMÆRKNINGER TIL BALANCEN

AKTIVER

2.1. FINANSIELLE AKTIVER

EUF's finansielle aktiver beløb sig til 33 mio. EUR pr. 31. december 2020 (2019: 36 mio. EUR). De omfatter finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje, og som næsten udelukkende er egenkapitalinvesteringer.

2.2. FORFINANSIERING

Mange kontrakter indeholder bestemmelser om, at der betales forskud, inden arbejdet påbegyndes eller varer eller ydelser leveres. Undertiden finder betalingerne ifølge kontrakternes betalingsplaner sted på grundlag af statusrapporter. Forfinansieringen udbetales normalt i valutaen i det land eller område, hvor projektet gennemføres.

Fristerne for anvendelse af forfinansiering er bestemmende for, om den opføres som kortfristet eller langfristet forfinansiering. Betingelserne for forfinansieringens anvendelse er fastsat i projektaftalen. Ved enhver anvendelse inden for 12 måneder efter tidspunktet for regnskabsaflæggelsen opføres beløbet som forfinansiering. Da mange EUF-projekter er langsigtede, er det nødvendigt, at de tilhørende forskud er til rådighed i mere end ét år. Nogle forfinansieringsbeløb opføres derfor som langfristede aktiver.

(mio. EUR) Bemærkning 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2020 31.12.2019 Langfristet forfinansiering 2.2.1 — 3 292 578 873 910 Kortfristet forfinansiering 2.2.2 — 9 341 1 005 1 355 1 288 I alt — 12 633 1 583 2 228 2 199

Stigningen i den samlede forfinansiering på 29 mio. EUR pr. 31. december 2020 er en kombineret virkning af forhøjelsen af forfinansieringen i 11. EUF (2019: 1 401 mio. EUR) og et fald i forfinansieringen i 10. EUF (2019: 766 mio. EUR).

Stigningen i forfinansieringen i 11. EUF kan i vid udstrækning forklares ved en stigning i de forskud, der udbetales på nye kontrakter, der er indgået i løbet af året. 11. EUF startede i 2015, og i 2020 nåede kontraktindgåelsen for EUF-aktiviteter sit højdepunkt. Som følge heraf steg antallet af åbne kontrakter fra ca. 3 400 i 2019 til 3 550 i 2020. Denne stigning i forfinansieringen førte til en stigning i de udgående pengestrømme og dermed til et fald i kontanter og andre likvide midler (se bemærkning 2.5).

Faldet i forfinansieringen i 10. EUF skyldes EUF's normale livscyklus. Som følge af udfasningen af 10. EUF blev mange kontrakter afsluttet og lukket. Antallet af åbne kontrakter i denne EUF faldt fra ca. 2 600 i 2019 til ca. 2 500 i 2020. Derfor faldt forfinansieringsbetalingerne til modtagerne, mens frigørelsen af forfinansieringen steg.

2.2.1. Langfristet forfinansiering efter forvaltningsmetode

(mio. EUR) 31.12.2020 31.12.2019 Direkte forvaltning Gennemføres af: Kommissionen 139 190 EU-forvaltningsorganer 8 6 EU-delegationer 25 49 171 244 Indirekte forvaltning Gennemføres af: EIB og EIF 266 313 Internationale organisationer 347 291 Privatretlige enheder, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver 28 22 Offentligretlige organer 49 22 Tredjelande 11 17 EU-organer og offentlig-private partnerskaber 1 1 702 666 I alt 873 910

2.2.2. Kortfristet forfinansiering

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2020 31.12.2019 Forfinansiering (brutto) — 98 1 527 3 472 5 097 5 030 Afregnet ved cut-off-procedure — (89) (1 186 ) (2 467 ) (3 742 ) (3 742 ) I alt — 9 341 1 005 1 355 1 288

2.2.3. Kortfristet forfinansiering efter forvaltningsmetode

(mio. EUR) 31.12.2020 31.12.2019 Direkte forvaltning Gennemføres af: Kommissionen (40) 80 EU-forvaltningsorganer 14 15 EU-delegationer 206 188 180 283 Indirekte forvaltning Gennemføres af: EIB og EIF 224 50 Internationale organisationer 572 569 Privatretlige enheder, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver 73 86 Offentligretlige organer 146 119 Tredjelande 155 180 EU-organer og offentlig-private partnerskaber 4 1 1 175 1 005 I alt 1 355 1 288

2.2.4. Modtagne garantier i forbindelse med forfinansiering

Der tilbageholdes et garantibeløb til sikring af forfinansieringen, som frigøres, når den sidste betalingsanmodning til projektet er betalt.

(mio. EUR) 31.12.2020 31.12.2019 Garantier i forbindelse med forfinansiering 49 46

Stigningen i garantier i forbindelse med forfinansiering skyldes en stigning i forfinansieringen.

Hovedparten af forfinansieringen udbetales i forbindelse med ordninger under indirekte forvaltning. I sådanne tilfælde er det ikke EUF, men den ordregivende myndighed, der står som begunstiget på garantien. Selv om EUF ikke er modtageren, udgør disse garantier en sikring af dens aktiver.

2.3. TRUSTFONDBIDRAG

Denne post omfatter de beløb, der er indbetalt som bidrag til EU's trustfond for Afrika og EU's Bêkoutrustfond. Der er tale om nettobidrag før omkostninger afholdt af trustfondene, som kan henføres til EUF.

Trustfondbidragene anvendes af Kommissionen i henhold til reglerne om direkte forvaltning.

(mio. EUR) Nettobidrag pr. 31.12.2019 Bidrag betalt i 2020 Fordeling af trustfondenes nettoudgifter i 2020 Nettobidrag pr. 31.12.2020 Afrika 263 771 (649) 385 Bêkou 4 29 (24) 9 I alt 266 800 (673) 394

Bidragene til trustfondene steg fra 600 mio. EUR i 2019 til 800 mio. EUR i 2020. Forhøjelsen af midlerne var nødvendig for at dække trustfondenes øgede aktivitet, hvilket førte til højere udgifter på dette område.

2.4. IKKEKOMMERCIELLE INDDRIVELIGE BELØB OG KOMMERCIELLE TILGODEHAVENDER

Kommercielle transaktioner er transaktioner, hvor enheden modtager aktiver eller tjenesteydelser eller får forpligtelser afviklet og direkte giver den anden part omtrent den samme værdi (primært i form af varer, tjenesteydelser eller anvendelse af aktiver) tilbage. Ikkekommercielle transaktioner er transaktioner, hvor en enhed enten modtager værdi fra en anden enhed uden direkte at give omtrent den samme værdi tilbage eller giver værdi til en anden enhed uden direkte at modtage omtrent den samme værdi tilbage.

(mio. EUR) Bemærkning 31.12.2020 31.12.2019 Inddrivelige beløb fra ikkekommercielle transaktioner 2.4.1 48 32 Tilgodehavender fra kommercielle transaktioner 2.4.2 92 91 I alt 140 123

2.4.1. Inddrivelige beløb fra ikkekommercielle transaktioner

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2020 31.12.2019 Medlemsstater — — — — — 1 Kunder — 5 50 5 61 27 Offentlige organer — 11 14 2 27 21 Tredjelande — 1 2 1 4 7 Nedskrivninger — (15) (28) (4) (49) (27) Mellemregningskonti med EU's institutioner — — — 4 4 5 I alt — 2 38 8 48 32

2.4.2. Tilgodehavender fra kommercielle transaktioner

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2020 31.12.2019 Periodiserede indtægter — 67 21 — 88 88 Mellemregningskonti 181 (246) 1 663 (1 598 ) — — Andet — — — 4 4 4 I alt 181 (179) 1 684 (1 594 ) 92 91

Periodiserede indtægter omfatter renter, der er pålagt forfinansiering, nemlig et beløb på 62,6 mio. EUR vedrørende et projekt om gældseftergivelse med Verdensbanken og 18 mio. EUR vedrørende EU's trustfond for infrastruktur i Afrika med EIB.

Posten »Andet« omfatter udelukkende et tilgodehavende til Verdensfonden for Energieffektivitet og Vedvarende Energi (GEEREF).

Af effektivitetshensyn er den samlede likvide beholdning for alle EUF opført under 11. EUF. Det medfører transaktioner mellem de forskellige EUF'er, som udlignes ved mellemregningskonti mellem de forskellige EUF-balancer.

Mellemregningskonti opføres kun i de enkelte EUF'ers regnskaber. Mellemregningskontiene beløber sig i alt til nul.

2.5. KONTANTER OG ANDRE LIKVIDE MIDLER (6)

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2020 31.12.2019 Særlige konti Centralbanker — — — 693 693 729 — — — 693 693 729 Anfordringskonti Forretningsbanker — — — 8 8 421 Kassebeholdning vedrørende finansielle instrumenter — — — 27 27 30 — — — 35 35 450 I alt — — — 728 728 1 179

Faldet i beløbene under denne post på 451 mio. EUR kan hovedsagelig forklares ved stigningen i betalinger fra konti i forretningsbanker, hvilket svarer til stigningen i udgifter (se bemærkning 3.3) og stigningen i forfinansiering (se bemærkning 2.2). EUF's nettobetalinger nåede et rekordhøjt niveau på 4 605 mio. EUR i 2020 (2019: 3 910 mio. EUR), hvilket primært skyldes virkningerne af covid-19-pandemien. Som reaktion på pandemien tilpasser EU sine prioriteter og programmer med partnerlande, hvilket førte til øgede udbetalinger, navnlig til projekter, der har til formål at bekæmpe covid-19-krisen.

I lighed med tidligere år og for at begrænse modpartsrisikoen tilbageholdes der flere kontanter på konti i centralbankerne end i forretningsbankerne (se bemærkning 5.1).

FORPLIGTELSER

2.6. FINANSIELLE FORPLIGTELSER

2.6.1. Samfinansiering — gældsforpligtelser

Gæld vedrørende samfinansiering er de midler, som EUF har modtaget i forbindelse med samfinansieringsaftalerne. EUF skal anvende disse bidrag til at levere aftalte ydelser til tredjeparter eller returnere de uudnyttede midler til bidragyderne. Fristerne for anvendelse af samfinansieringen er afgørende for, om den opføres som kortfristet eller langfristet gæld.

I slutningen af året foretages en individuel vurdering af den samlede gæld vedrørende samfinansiering, og alle beløb, der sandsynligvis ikke vil blive anvendt i de følgende 12 måneder, indregnes som langfristet gæld. De kortfristede beløb er anført under bemærkning 2.7.2.

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2020 31.12.2019 Langfristet gæld vedrørende samfinansiering — — — 2 2 19 Kortfristet gæld vedrørende samfinansiering — — 10 32 42 69 I alt — — 10 34 44 88

Faldet i de samlede gældsforpligtelser vedrørende samfinansiering på 44 mio. EUR skyldes primært stigningen i udgifter afholdt i forbindelse med samfinansierede projekter (53,2 mio. EUR), nemlig relateret til 11. EUF (se bemærkning 3.4), hvilket i nogen grad blev udlignet af nye samfinansieringsprojekter på 9 mio. EUR. Den betydelige stigning i den langfristede samfinansiering er i overensstemmelse med livscyklussen for samfinansieringsprojekterne: I slutningen af året foretages en individuel analyse af den åbne samfinansiering, og kun de beløb, der ikke vil blive udgiftsført næste år, klassificeres som langfristet samfinansiering.

2.7. GÆLDSFORPLIGTELSER

(mio. EUR) Bemærkning 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2020 31.12.2019 Kortfristet gæld 2.7.1 — 1 53 291 345 182 Diverse kreditorer 2.7.2 — — 8 262 270 334 I alt — 1 62 553 615 516

2.7.1. Kortfristet gæld

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2020 31.12.2019 Leverandører — 4 44 93 141 97 Medlemsstater — — — — — 2 Tredjelande — — 2 187 189 78 Offentlige organer — — 21 79 100 92 Andre kortfristede forpligtelser — (4) (13) (68) (85) (88) I alt — — 53 291 345 182

Gældsforpligtelser omfatter hovedsagelig udgiftsopgørelser, som EUF modtager i forbindelse med støtte til modtagerne. De opføres på det tidspunkt, hvor udgiftsopgørelsen modtages, og for det fulde beløb i udgiftsopgørelsen. Efter en kontrol af støtteberettigelse udbetales kun de støtteberettigede beløb til modtagerne. Ved årets udgang analyseres de udestående godtgørelseskrav, og de anslåede støtteberettigede beløb vedrørende disse godtgørelseskrav indregnes i resultatopgørelsen. De anslåede ikkestøtteberettigede beløb opføres under andre kortfristede forpligtelser.

Stigningen i gælden, navnlig for leverandører og tredjelande, skyldes flere fakturaer, som ikke er blevet valideret og betalt inden årets udgang.

2.7.2. Diverse kreditorer

(mio. EUR) Bemærkning 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2020 31.12.2019 Samfinansiering — gældsforpligtelser 2.6.1 — — 10 32 42 69 Udskudte kapitalbidrag 2.7.2.1 — — — 223 223 264 Andre diverse kreditorer — — (2) 7 5 1 I alt — — 8 262 270 334

2.7.2.1. Udskudte kapitalbidrag

Pr. 31. december 2020 vedrører hele beløbet på 223 mio. EUR en tilbagebetaling til medlemsstaterne fra frigjorte eller uudnyttede midler fra projekter under 8. og 9. EUF (se bemærkning 2.10.1). Medlemsstaterne blev enige om, at tilbagebetalingen skulle udlignes med bidragene fra 11. EUF i forbindelse med den første indkaldelse af bidrag i 2021.

Pr. 31. december 2020 var der ingen forudbetalte kapitalbidrag, bortset fra tilbagebetalingen.

2.8. PERIODEAFGRÆNSNINGSPOSTER

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2020 31.12.2019 Periodiserede udgifter — 67 217 1 243 1 526 1 318 Andre periodeafgrænsningsposter — — — 1 1 1 I alt — 67 217 1 244 1 527 1 319

Periodiserede udgifter omfatter anslåede driftsudgifter til igangværende eller gennemførte kontrakter, hvor der ikke foreligger validerede godtgørelseskrav, men hvor de støtteberettigede udgifter, der er afholdt af støttemodtagere, er anslået ud fra de bedst tilgængelige oplysninger. Den andel af de anslåede periodiserede udgifter, der vedrører forfinansiering, er bogført som en reduktion af forfinansieringsbeløbene (se bemærkning 2.2 ovenfor).

Stigningen under denne post er den kombinerede virkning af en stigning i påløbne udgifter under 11. EUF (2019: 983 mio. EUR) og et fald i påløbne udgifter under 10. EUF (2019: 240 mio. EUR). Dette stemmer overens med EUF's livscyklus og hænger også sammen med udviklingen i antallet af åbne kontrakter under disse EUF'er: 11. EUF var oppe i fulde omdrejninger i 2020, og der var således langt flere åbne kontrakter pr. 31. december 2020, for hvilke udgifterne skulle anslås og indregnes som påløbne udgifter (se bemærkning 2.2).

NETTOAKTIVER

2.9. DAGSVÆRDIRESERVE

I overensstemmelse med regnskabsreglerne benyttes dagsværdireserven til justering af AFS-aktiver til dagsværdi.

(mio. EUR) 31.12.2020 31.12.2019 Dagsværdireserve 5 2

2.10. FONDSMIDLER

2.10.1. Indkaldte fondsmidler — aktive EUF'er

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF I alt Fondsmidler 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Ikkeindkaldte fondsmidler — (15) — (18 440 ) (18 455 ) Indkaldte fondsmidler pr. 31.12.2019 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809 Fondsmidler 12 164 10 550 20 960 29 367 73 041 Ikkeindkaldte fondsmidler — (15) — (14 040 ) (14 055 ) Indkaldte fondsmidler pr. 31.12.2020 12 164 10 535 20 960 15 327 58 986

Fondsmidlerne er lig med de samlede bidrag, som medlemsstaterne skal indbetale til den pågældende EUF ifølge hver enkelt interne aftale. Ikkeindkaldte midler er den del, der endnu ikke er opkrævet hos medlemsstaterne. Indkaldte fondsmidler er de bidrag, der er blevet indkaldt af EUF og overført til kontantkontiene fra medlemsstaterne (se bemærkning nedenfor).

I henhold til Rådets afgørelse (EU) 2020/1708 (7) blev medlemsstaternes bidragsandel som fastsat i den interne aftale om 8. og 9. EUF reduceret tilsvarende med et frigjort beløb på 223 mio. EUR fra 8. og 9. EUF. Eftersom de frigjorte beløb under 8. EUF allerede er blevet overført til de øvrige EUF'er, er der trukket 223 mio. EUR fra midlerne i 9. EUF. Tilbageførsler som følge af denne reduktion er blevet modregnet i yderligere indkaldelser af midler under 11. EUF. Tilbagebetalingen vil blive anvendt i forhold til første rate i 2021, hvilket forklarer den udskudte kapital på 223 mio. EUR (se bemærkning 2.7.2).

Den 1. februar 2020 trådte Det Forenede Kongerige ud af Den Europæiske Union. Det Forenede Kongerige forbliver part i EUF indtil afslutningen af alle programmer og skal opfylde de samme forpligtelser som de øvrige medlemsstater i henhold til artikel 153 i udtrædelsesaftalen, men landets andel af ikkeforpligtede og frigjorte midler fra 8., 9. og 10. EUF kan ikke genanvendes.

2.10.2. Indkaldte og ikkeindkaldte fondsmidler pr. medlemsstat og Det Forenede Kongerige

(mio. EUR) Bidrag til 11. EUF % Ikkeindkaldte midler pr. 31.12.2019 Indkaldte midler i 2020 Ikkeindkaldte midler pr. 31.12.2020 Østrig 2,40 442 (105) 337 Belgien 3,25 599 (143) 456 Bulgarien 0,22 40 (10) 31 Kroatien 0,23 42 (10) 32 Cypern 0,11 21 (5) 16 Tjekkiet 0,80 147 (35) 112 Danmark 1,98 365 (87) 278 Estland 0,09 16 (4) 12 Finland 1,51 278 (66) 212 Frankrig 17,81 3 285 (784) 2 501 Tyskland 20,58 3 795 (906) 2 889 Grækenland 1,51 278 (66) 212 Ungarn 0,61 113 (27) 86 Irland 0,94 173 (41) 132 Italien 12,53 2 311 (551) 1 759 Letland 0,12 21 (5) 16 Litauen 0,18 33 (8) 25 Luxembourg 0,26 47 (11) 36 Malta 0,04 7 (2) 5 Nederlandene 4,78 881 (210) 671 Polen 2,01 370 (88) 282 Portugal 1,20 221 (53) 168 Rumænien 0,72 132 (32) 101 Slovakiet 0,38 69 (17) 53 Slovenien 0,22 41 (10) 32 Spanien 7,93 1 463 (349) 1 114 Sverige 2,94 542 (129) 413 Det Forenede Kongerige 14,68 2 707 (646) 2 061 I alt 100,00 18 440 (4 400 ) 14 040

Da samtlige midler i 8., 9. og 10. EUF er blevet indkaldt og modtaget i de foregående år, er der i 2020 blevet indkaldt et beløb på 4 400 mio. EUR, som udelukkende vedrører 11. EUF.

2.10.3. Indkaldte fondsmidler fra afsluttede EUF'er, som er fremført

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2020 31.12.2019 Midler overført fra afsluttede EUF'er 627 1 625 — — 2 252 2 252

Denne post omfatter midler, der er overført fra afsluttede EUF'er til 8. og 9. EUF.

2.10.4. Overførsel af indkaldte fondsmidler mellem aktive EUF'er

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF I alt Saldo PR. 31.12.2018 (2 509 ) 2 137 55 317 — Overførsel af frigjorte beløb til resultatreserven for 10. EUF fra tidligere EUF'er (1) (27) 28 — — Overførsel af frigjorte beløb til resultatreserven for 11. EUF fra tidligere EUF'er — — 181 (181) — Balance pr. 31.12.2019 (2 510 ) 2 109 265 136 — Overførsel af frigjorte beløb til resultatreserven for 10. EUF fra tidligere EUF'er (2) (69) 71 — — Overførsel af frigjorte beløb til resultatreserven for 11. EUF fra tidligere EUF'er — — (147) 147 — Saldo pr. 31.12.2020 (2 512 ) 2 041 188 283 —

Denne post omfatter midler, der er overført mellem aktive EUF'er.

Siden Cotonouaftalens ikrafttræden er alle uudnyttede midler fra tidligere aktive EUF'er overført til den senest åbnede EUF efter frigørelse. De midler, der overføres fra andre EUF'er, øger tildelingerne til den modtagende fond og reducerer den oprindelige fonds tildelinger. Midler, der er overført til resultatreserverne for 10. og 11. EUF kan kun anvendes til forpligtelser på de særlige betingelser, der er fastsat i de interne aftaler.

3. BEMÆRKNINGER TIL RESULTATOPGØRELSEN

INDTÆGTER

(mio. EUR) Bemærkning 2020 2019 Indtægter fra ikkekommercielle transaktioner 3.1 92 28 Indtægter fra kommercielle transaktioner 3.2 43 46 I alt 135 74

3.1. INDTÆGTER FRA IKKEKOMMERCIELLE TRANSAKTIONER

(mio. EUR) Bemærkning 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 2020 2019 Inddrivelse af udgifter (1) 5 28 7 39 13 Samfinansiering — indtægter 3.1.1 — — 41 12 53 14 I alt (1) 5 69 19 92 28

De ikkekommercielle indtægter kan opdeles på forvaltningstype som følger:

(mio. EUR) 2020 2019 Direkte forvaltning Gennemføres af: Kommissionen 2 1 EU-delegationer 11 6 13 6 Indirekte forvaltning Gennemføres af: Tredjelande 42 15 Offentligretlige organer 13 Internationale organisationer 17 5 Privatretlige enheder, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver 7 2 79 22 I alt 92 28

3.1.1. Samfinansiering — indtægter

De modtagne samfinansieringsbidrag opfylder kriterierne for betingede indtægter fra ikkekommercielle transaktioner, og bør som sådan ikke have nogen indvirkning på resultatopgørelsen. Bidragene forbliver passiver (se bemærkning 2.6.1 og 2.7.2), indtil de betingelser, der er knyttet til de donerede midler, er opfyldt, dvs. indtil udgifterne er afholdt (se bemærkning 3.4). De dertil svarende beløb indregnes herefter i resultatopgørelsen som ikkekommercielle indtægter fra samfinansiering. Derfor er virkningen for regnskabsårets økonomiske resultat nul.

3.2. INDTÆGTER FRA KOMMERCIELLE TRANSAKTIONER

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 2020 2019 Finansielle indtægter — 5 1 1 6 7 Andre indtægter — 5 18 13 37 39 I alt — 10 19 14 43 46

De finansielle indtægter omfatter primært renter pålagt indtægtsordrer, der ikke er betalt til tiden (1,5 mio. EUR) og renter pålagt forfinansiering (4,7 mio. EUR). Andre indtægter vedrører primært valutakursgevinster. De tilsvarende valutakurstab opføres under andre udgifter (se bemærkning 3.6).

UDGIFTER

Denne post omfatter udgifter, der er afholdt i forbindelse med operationelle aktiviteter.

3.3. STØTTEINSTRUMENTER

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 2020 2019 Programmerbar bistand — — 244 2 646 2 889 2 120 Makroøkonomisk bistand — (8) — — (8) 29 Sektorpolitik — 3 — — 3 (0) ACS-interne projekter — (22) 212 829 1 019 951 Katastrofebistand — (7) 5 21 19 112 Institutionel bistand — — 2 10 13 7 Bidrag til trustfonde — — — 673 673 535 I alt — (33) 462 4 179 4 607 3 755

EUF's driftsudgifter omfatter forskellige støtteinstrumenter og kan inddeles i forskellige kategorier afhængig af, hvordan pengene udbetales og forvaltes.

I 2020 steg driftsudgifterne betydeligt med 852 mio. EUR primært som følge af stigningen i udgifterne under 11. EUF (3 141 000 EUR i 2019 til 4 179 000 EUR i 2020). Covid-19-krisen førte til en stigning i udgifterne under 11. EUF, især fordi projekterne blev omlagt for at håndtere krisen. Desuden er ændringerne i udgifterne under 10. og 11. EUF også i overensstemmelse med EUF's livscyklus og hænger sammen med udviklingen i antallet af åbne kontrakter under disse EUF. EUF blev fuldt udviklet i 2020, hvilket betyder, at der ved årets udgang var langt flere kontrakter med påløbne udgifter (se bemærkning 2.2). Omvendt blev mange kontrakter afsluttet og lukket under 10. EUF i og tidligere EUF'er i 2020, hvilket resulterede i færre påløbne udgifter under disse EUF'er.

Under 11. EUF skyldes stigningen i udgifterne hovedsagelig stigningen i den programmerbare bistand (fra 2 120 000 EUR i 2019 til 2 889 000 EUR i 2020) og bidragene til trustfondene (stigning fra 535 mio. EUR i 2019 til 673 mio. EUR i 2020). På den anden side faldt udgifterne til nødhjælp med 92 mio. EUR. Som nævnt ovenfor ændrede strukturen i udgifterne til bistandsinstrumenterne sig primært under 11. EUF i forhold til 2019 for at imødekomme de behov, der blev udløst af covid-19-pandemien.

Det negative beløb under 9. EUF skyldes primært tilbageførsel af posteringerne ved afslutningen i 2019.

3.4. SAMFINANSIERINGSUDGIFTER

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 2020 2019 Samfinansiering — — 41 12 53 14

Denne post omfatter udgifter afholdt i forbindelse med samfinansieringsprojekter i 2020. Det bemærkes, at afholdte udgifter omfatter anslåede beløb vedrørende cut-off-proceduren (og dermed tilbageførsel af de anslåede beløb for sidste år).

I 2020 blev mange samfinansierede projekter under 11. EUF afsluttet eller udløb, hvilket førte til en stigning i udgifterne og et fald i gældsforpligtelserne vedrørende samfinansiering (se bemærkning 2.6.1 og 2.7.2).

I overensstemmelse med regnskabsreglerne for samfinansiering har de afholdte beløb ikke haft nogen indvirkning på årets resultat, fordi de blev indregnet både i samfinansieringsudgifterne og i samfinansieringsindtægterne (bemærkning 3.1.1).

Støtteinstrumenter og samfinansieringsudgifter fordelt på forvaltningstype

(mio. EUR) 2020 2019 Direkte forvaltning Gennemføres af: Kommissionen 168 86 EU-forvaltningsorganer 14 (13) Trustfonde 19 483 EU-delegationer 1 969 1 141 2 170 1 697 Indirekte forvaltning Gennemføres af: EIB og EIF (67) 145 Internationale organisationer 1 268 1 003 Privatretlige enheder, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver 243 126 Offentligretlige organer 248 184 Tredjelande 795 613 EU-organer og offentlig-private partnerskaber 2 1 2 490 2 073 I alt 4 660 3 770

3.5. FINANSIERINGSOMKOSTNINGER

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 2020 2019 Nedskrivning af tilgodehavender (1) 3 16 4 21 1

Stigningen under denne post skyldes stigningen i de anslåede udgifter til uinddrivelige beløb som følge af aldrende indtægtsordrer (over to år), konkurser og afkald.

3.6. ANDRE UDGIFTER

Posten Administrationsudgifter og IT-udgifter omfatter beløb, der i henhold til EUF's interne aftale er tildelt Kommissionen til dækning af de administrationsudgifter, som er afholdt af både hovedkvarteret og delegationerne i forbindelse med administration af EUF-programmerne. Disse såkaldte »støtteudgifter« vedrører primært udgifter til forberedelse, opfølgning, tilsyn og evaluering af projekter samt udgifter til IT-netværk, teknisk bistand, finansiel forvaltning og udarbejdelse af prognoser osv.

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 2020 2019 Administrationsudgifter og IT-udgifter — — — 120 120 220 Hensættelser til tab og omkostninger — — — — — — Realiserede tab på varedebitorer — 4 1 — 4 3 Kurstab — 6 24 42 72 37 I alt (0) 9 25 162 196 260

Faldet under denne post er en kombineret virkning af det betydelige fald i overslaget over administrationsudgifter og IT-udgifter ved årets udgang (2019: 220 mio. EUR) og stigningen i udgifterne til kurstab (2019: 37 mio. EUR).

4. EVENTUALAKTIVER OG -FORPLIGTELSER SAMT ANDRE VÆSENTLIGE OPLYSNINGER

4.1. EVENTUALAKTIVER

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2020 31.12.2019 Opfyldelsesgarantier — 7 4 — 12 15 Tilbageholdelsesgarantier — 5 3 — 9 9 I alt — 13 7 — 21 24

Der kræves en opfyldelsesgaranti for at sikre, at modtagerne af EUF-midler opfylder forpligtelserne i deres kontrakter med EUF.

Der anvendes kun tilbageholdelsesgarantier i bygge- og anlægskontrakter. Typisk tilbageholdes der 10 % af de foreløbige betalinger til modtagerne, for at sikre at kontrahenterne opfylder deres forpligtelser. De tilbageholdte beløb opføres som tilgodehavender. Forudsat at den ordregivende myndighed er indforstået, kan kontrahenten i stedet stille en tilbageholdelsesgaranti som dækning for de beløb, der ellers ville blive tilbageholdt af de foreløbige betalinger. Disse tilbageholdelsesgarantier opføres som eventualaktiver.

Hvad angår kontrakter, der er underlagt indirekte forvaltning, tilhører garantierne en anden ordregivende myndighed end EUF, og de oplyses således ikke af EUF.

4.2. ANDRE VÆSENTLIGE OPLYSNINGER

4.2.1. Udestående forpligtelser, der endnu ikke er udgiftsført

Det beløb, der er anført nedenfor, er de uindfriede forpligtelser minus dertil knyttede beløb, som er medtaget som udgifter i resultatopgørelsen. De uindfriede forpligtelser udgør forpligtelser, for hvilke der endnu ikke er sket betaling og/eller frigørelse. Det er den normale følge af flerårige programmer.

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2020 31.12.2019 Udestående forpligtelser, der endnu ikke er udgiftsført — 42 580 6 602 7 224 8 564

Pr. 31. december 2020 udgjorde uindfriede forpligtelser på budgettet 9 286 mio. EUR (2019: 10 270 mio. EUR).

5. STYRING AF FINANSIELLE RISICI

Følgende oplysninger om EUF's styring af finansielle risici vedrører de likviditetstransaktioner, som Kommissionen udfører på EUF's vegne med henblik på anvendelse af dens midler.

5.1. POLITIKKER FOR RISIKOSTYRING OG -SIKRING

Vilkårene og principperne for styringen af likviditetstransaktionerne er fastlagt i finansforordningen for 11. EUF og i den interne aftale.

Som følge af ovennævnte forordning finder følgende hovedprincipper anvendelse:

— Medlemsstaterne indbetaler EUF-bidragene på særlige konti, som er åbnet i den enkelte medlemsstats seddelbank eller i et af medlemsstaten udpeget pengeinstitut. Bidragene bliver stående på disse særlige konti, indtil EUF har brug for dem til betalinger.

— Medlemsstaternes bidrag indbetales i euro, hvorimod EUF-betalingerne udstedes i euro og andre valutaer.

— Bankkonti, som Kommissionen har åbnet på EUF's vegne, må ikke gå i minus.

Ud over de særlige konti findes der en række andre konti, som Kommissionen åbner på EUF's vegne i forskellige pengeinstitutter (centralbanker og forretningsbanker), og som anvendes til at foretage betalinger og modtage andre indbetalinger end medlemsstaternes budgetbidrag.

Likviditets- og betalingstransaktionerne er i vid udstrækning automatiseret og baseret på moderne informationssystemer. Der anvendes specifikke procedurer for at sikre systemsikkerheden og opsplitning af opgaverne i tråd med finansforordningen, Kommissionens interne kontrolstandarder og revisionsprincipper.

Der foreligger et sæt skriftlige retningslinjer og procedurer for forvaltningen af likviditets- og betalingstransaktionerne med det formål at reducere finansielle og operationelle risici og sikre et hensigtsmæssigt kontrolniveau. Retningslinjerne og procedurerne omfatter forskellige operationelle områder, og det kontrolleres regelmæssigt, at de overholdes.

5.2. VALUTARISIKO

EUF's eksponering for valutarisici ved årets udgang — nettostilling

(mio. EUR) 31.12.2020 31.12.2019 USD GBP DKK SEK EUR Andet I alt USD GBP DKK SEK EUR Andet I alt Finansielle aktiver Tilgodehavender og inddrivelige beløb 65 — — — 69 6 140 — — — — 115 8 123 Kontanter og andre likvide midler 2 — — — 726 — 728 1 — — — 1 178 — 1 179 67 — — — 795 6 868 1 — — — 1 293 8 1 302 Finansielle forpligtelser Langfristede finansielle forpligtelser — — — — (2) — (2) — — — — (19) — (19) Gældsforpligtelser (16) — (6) — (603) 10 (615) (7) — — — (509) — (516) (16) — (6) — (605) 10 (617) (7) — — — (528) — (535) I alt 51 — (6) — 190 16 251 (6) — — — 765 8 767

Alle bidrag føres i euro, og der købes kun andre valutaer, når det er nødvendigt af hensyn til en betaling. EUF's likviditetstransaktioner er således ikke udsat for valutarisici.

5.3. RENTERISIKO

EUF optager ikke lån og er derfor ikke udsat for nogen renterisiko. Da ECB's rente for indlånsfaciliteten imidlertid er negativ (-0,5 % siden september 2019), genererer indlån i euro negativ rente.

Hver medlemsstat indbetaler sit bidrag til EUF til en særlig konto i et af medlemsstaten udpeget pengeinstitut. I overensstemmelse med Rådets forordning (EU) 2016/888 (8) afholdes omkostninger ved negativ forrentning af den relevante medlemsstat.

Dag-til-dag-indeståender i forretningsbanker har dog negative renteudgifter. Kommissionen har derfor på vegne af EUF indført procedurer for likviditetsstyring for at minimere indeståender på disse konti og begrænse de negative renteudgifter mest muligt. Renteudgifter beregnes på grundlag af variable markedsrenter, hvorpå der anvendes en kontraktlig margen (positiv eller negativ). Der foretages kontrol for at sikre, at disse renteudgifter er i overensstemmelse med de kontraktlige aftaler.

5.4. KREDITRISIKO (MODPARTSRISIKO)

Finansielle aktiver, som hverken er forfaldne eller værdiforringede:

(mio. EUR) I alt Hverken forfalden eller værdiforringet Forfalden, men ikke værdiforringet < 1 år 1-5 år > 5 år Kommercielle tilgodehavender og ikkekommercielle inddrivelige beløb 140 124 7 9 — I alt pr. 31.12.2020 140 124 7 9 — Kommercielle tilgodehavender og ikkekommercielle inddrivelige beløb 123 100 16 7 — I alt pr. 31.12.2019 123 100 16 7 —





Finansielle aktiver pr. risikokategori:

(mio. EUR) 31.12.2020 31.12.2019 Tilgodehavender Kontanter I alt Tilgodehavender Kontanter I alt Modparter med ekstern kreditvurdering Højeste og høj 9 372 381 7 958 965 Øverste mellem — 211 211 — 220 220 Nederste mellem — 145 145 — 1 1 Uden for investeringsklasse — — — — — — 9 728 737 7 1 179 1 186 Modparter uden ekstern kreditvurdering Gruppe 1 (debitorer uden fortilfælde af misligholdelse) 131 — 131 116 — 116 Gruppe 2 (debitorer med fortilfælde af misligholdelse) — — — — — — I alt 131 — 131 116 — 116 I alt 140 728 868 123 1 179 1 302

Midler i kategorierne »Uden for investeringsklasse« og investeringsklasse »Nederste mellem« vedrører hovedsageligt medlemsstaternes bidrag til EUF, der er indbetalt til de særlige konti, som medlemsstaterne har åbnet i henhold til artikel 20, stk. 3, i finansforordningen for EUF. I henhold til denne forordning bliver bidragene stående på disse særlige konti, indtil der skal foretages betalinger.

De fleste af EUF's likvide midler står på specialkonti oprettet af medlemsstaterne med henblik på betaling af deres bidrag i overensstemmelse med finansforordningen for EUF. Størstedelen af disse konti er oprettet hos medlemsstaternes statskasse eller centralbank. Disse institutioner udgør den laveste modpartsrisiko for EUF (risikoen er i forhold til dens medlemsstater).

Med hensyn til den del af EUF's likvide midler, der står i forretningsbanker med henblik på betalinger, overføres pengene til disse konti først, når der er brug for dem, og overførslerne styres automatisk af Kommissionens styringssystem for likvide midler. På de enkelte konti står der et minimum af kontanter, som er fastsat efter de gennemsnitlige daglige betalinger, der finder sted over kontiene. Beløbene, der står på disse konti fra dag til dag, er således hele tiden beskedne, hvilket er med til at begrænse EUF's risiko.

Hertil kommer, at forretningsbankerne udvælges ved hjælp af nogle særlige retningslinjer, hvorved modpartsrisikoen for EUF mindskes yderligere.

Samtlige forretningsbanker udvælges efter en udbudsprocedure. For at kunne deltage i udbudsproceduren kræves en kortfristet kreditrating på mindst Moody's P–1 eller tilsvarende (S&P A–1 eller Fitch F1). Der kan under særlige og behørigt begrundede omstændigheder accepteres et lavere niveau.

5.5. LIKVIDITETSRISIKO

Løbetidsanalyse af finansielle forpligtelser efter kontraktlig løbetid

(mio. EUR) < 1 år 1-5 år > 5 år I alt Finansielle forpligtelser pr. 31.12.2020 615 2 — 617 Finansielle forpligtelser pr. 31.12.2019 516 2 17 535

EUF's budgetprincipper sikrer, at der generelt i budgetperioden altid er tilstrækkelige likvide midler til gennemførelsen af betalinger. Medlemsstaternes samlede bidrag er således lig med de samlede betalingsbevillinger i en given budgetperiode.

Medlemsstaterne indbetaler imidlertid deres bidrag til EUF i tre årlige rater, hvorimod betalingerne er sæsonbestemte.

For at sikre at der altid er tilstrækkeligt med likvide midler til de betalinger, der skal gennemføres i en given måned, udveksles der regelmæssigt oplysninger om likviditetssituationen mellem Kommissionens kasse og de afdelinger, der afholder udgifterne.

Herudover anvendes der i EUF's finanstransaktioner nogle automatiske likviditetsstyringsredskaber til at sikre, at der er tilstrækkelig med likviditet på EUF's bankkonti fra dag til dag.

6. OPLYSNINGER OM TILKNYTTEDE PARTER

EUF's tilknyttede parter er EU's Bêkoutrustfond, EU's trustfond for Afrika og Kommissionen. Transaktioner med disse enheder finder sted som led i EUF's almindelige transaktioner, og der er i dette tilfælde ikke behov for specifikke oplysningskrav for disse transaktioner i henhold til EU's regnskabsregler.

EUF har ingen egen ledelse, idet den forvaltes af Kommissionen. Vederlag og tillæg til nøglepersoner i EU's ledelse, herunder Kommissionen, er offentliggjort i EU's konsoliderede årsregnskab i afsnit 7.2 »Vederlag og tillæg til nøglepersoner i ledelsen«.

7. BEGIVENHEDER EFTER BALANCEDAGEN

På tidspunktet for fremsendelsen af dette regnskab havde EUF's regnskabsfører ikke kendskab til nogen væsentlige elementer, og han havde heller ikke fået meddelelse om nogen væsentlige elementer, som krævede opførelse under dette punkt. Årsregnskabet og de dertil knyttede bemærkninger er udarbejdet ved hjælp af de senest foreliggende oplysninger, hvilket fremgår af ovenstående.

8. AFSTEMNING AF DET ØKONOMISKE RESULTAT OG BUDGETRESULTATET

Regnskabsårets økonomiske resultat er beregnet på grundlag af periodiseret regnskabsførelse. Budgetresultatet er derimod baseret på kasseregnskabsprincippet. Da både det økonomiske resultat og budgetresultatet dækker de samme underliggende operationelle transaktioner, er det en nyttig metode til at kontrollere, at de stemmer overens. Tabellen nedenfor viser denne afstemning fordelt på indtægts- og udgiftsposter, idet de vigtigste afstemte beløb fremhæves. Bemærkningerne til tabellen indeholder yderligere oplysninger om de vigtigste afstemningsposter.

(mio. EUR) 2020 2019 ÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT (4 744 ) (3 956 ) Indtægter Fordringer, der ikke har nogen betydning for budgetresultatet (2) — Fordringer, som er konstateret i regnskabsåret, men som endnu ikke er inddrevet (23) (16) Fordringer, som er konstateret i tidligere år, og som er inddrevet i regnskabsåret 13 23 Nettoresultat af forfinansiering 61 53 Periodiserede indtægter (netto) (33) (67) Andet — (3) Udgifter Regnskabsårets udgifter, som endnu ikke er betalt 119 107 Udgifter fra tidligere år, som er afholdt i regnskabsåret (817) (672) Nettoresultat af forfinansiering (281) (44) Periodiserede udgifter (netto) 1 102 719 REGNSKABSÅRETS BUDGETRESULTAT (4 604 ) (3 856 )

8.1. AFSTEMNINGSPOSTER — INDTÆGTER

Et regnskabsårs budgetindtægter svarer til de indtægter, der i løbet af regnskabsåret inddrives på grundlag af de konstaterede fordringer, og de beløb, der inddrives på grundlag af fordringer konstateret i tidligere regnskabsår.

Fordringer, der ikke har nogen betydning for budgetresultatet, medtages i regnskabsårets økonomiske resultat, men kan ud fra et budgetmæssigt synspunkt ikke betragtes som indtægter, eftersom det indbetalte beløb overføres til reserver, og der ikke på ny kan indgås forpligtelser for dette beløb uden en rådsafgørelse.

Ved afstemning skal de fordringer, der konstateres i regnskabsåret, men som endnu ikke er inddrevet, trækkes fra det økonomiske resultat, idet de ikke udgør en del af budgetindtægterne. Fordringer, der er konstateret i tidligere år og inddrevet i regnskabsåret, skal derimod lægges til det økonomiske resultat ved afstemningen.

Nettoresultatet af forfinansieringen fremstår efter clearing af forfinansieringsbeløbene inddrevet hos støttemodtagerne. Disse indbetalinger udgør budgetindtægter, men har ikke nogen betydning for det økonomiske resultat og skal derfor ved afstemning lægges til resultatet.

De periodiserede nettoindtægter består hovedsagelig af periodeafgrænsningsposter opstillet med henblik på cut-off-proceduren ved årets udgang. Det er kun nettoresultatet, dvs. fastlagte, men endnu ikke modtagne indtægter for regnskabsåret minus tilbageførsel af fastlagte, men endnu ikke modtagne indtægter fra tidligere år, der tages i betragtning.

8.2. AFSTEMNINGSPOSTER — UDGIFTER

Endnu ikke betalte udgifter for regnskabsåret skal medtages af hensyn til afstemningen, eftersom de indgår i det økonomiske resultat, men ikke udgør en udgift på budgettet. Udgifter fra tidligere år, som er afholdt i regnskabsåret, skal derimod ved afstemning trækkes fra det økonomiske resultat, eftersom de udgør en del af regnskabsårets budgetudgifter, men ikke har nogen betydning for det økonomiske resultat eller fører til et fald i udgifterne i tilfælde af korrektioner.

Indtægter, der stammer fra annullerede betalinger, har ingen betydning for det økonomiske resultat, men derimod for budgetresultatet.

Nettoresultatet af forfinansieringen er en kombination af de nye forfinansieringsbeløb, der er betalt i det aktuelle regnskabsår (og opført som en budgetudgift i det pågældende år), og frigørelsen af den forfinansiering, der er betalt i det aktuelle regnskabsår eller i tidligere regnskabsår ved godkendelse af støtteberettigede omkostninger. Sidstnævnte repræsenterer en udgift i periodiseringsmæssig forstand, men ikke i budgetregnskabet, idet betalingen af den oprindelige forfinansiering allerede blev betragtet som en budgetudgift på betalingstidspunktet.

Periodiserede nettoudgifter består hovedsagelig af periodeafgrænsningsposter opstillet med henblik på cut-off-proceduren ved årets udgang, dvs. støtteberettigede udgifter, som modtagere af EUF-midler har afholdt, men som de endnu ikke har indberettet til EUF. Det er kun nettoresultatet, dvs. periodiserede udgifter fra regnskabsåret minus tilbageførsel af periodiserede udgifter fra tidligere år, der tages i betragtning.

ÅRSREGNSKAB FOR EU-TRUSTFONDE, DER ER INTEGRERET I EUF

ÅRSREGNSKAB FOR EU's BÊKOUTRUSTFOND 2020 (9)

BAGGRUNDSOPLYSNINGER OM EU'S BÊKOUTRUSTFOND

Generelle baggrundsoplysninger om EU's trustfonde

Oprettelse

I henhold til artikel 234 og 235 i forordningen om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (i det følgende benævnt »EU-finansforordningen«) (10) og artikel 35 i finansforordningen for 11. Europæiske Udviklingsfond (i det følgende benævnt »finansforordningen for EUF«) (11) er Kommissionen bemyndiget til at oprette trustfonde for foranstaltninger udadtil (i det følgende benævnt »EU-trustfonde«). EU-trustfonde oprettes i henhold til en aftale, der indgås med andre donorer, med henblik på akutte nødhjælpsforanstaltninger og efterfølgende foranstaltninger, der er nødvendige for at reagere på en krise, eller på tematiske foranstaltninger.

EU-trustfonde oprettes ved en afgørelse truffet af Europa-Kommissionen efter høring eller godkendelse af Europa-Parlamentet og Rådet. Denne afgørelse indeholder den konstitutive aftale, der er indgået med andre donorer.

EU-trustfonde må kun oprettes og gennemføres på følgende betingelser:

— Unionens indsats indeholder en merværdi: Trustfondenes målsætninger kan, navnlig på grund af deres omfang eller potentielle virkninger, bedre nås på EU-plan end på nationalt plan, og anvendelsen af de eksisterende finansieringsinstrumenter ville ikke være tilstrækkelig til at nå Unionens politikmål.

— Trustfondene tilvejebringer klar politisk synlighed for Unionen og forvaltningsmæssige fordele samt bedre kontrol fra Unionens side med risici og udbetalinger af Unionens og andre donorers bidrag.

— Trustfondene duplikerer ikke andre eksisterende finansieringskanaler eller lignende instrumenter uden at tilføje noget nyt.

— Trustfondenes målsætninger tilpasses målsætningerne for det EU-instrument eller den EU-budgetkonto, som de finansieres over.

Nuværende EU-trustfonde

Kommissionen driver i øjeblikket fire EU-trustfonde:

— Bêkoutrustfonden har til formål at yde bistand til alle aspekter af Den Centralafrikanske Republiks arbejde for at komme ud af krisen og genopbygning af landet. Oprettet den 15. juli 2014

— Madadtrustfonden er en regional MADAD oprettet som reaktion på den syriske krise. Oprettet den 15. december 2014

— Trustfonden for Afrika er EU's Nødtrustfond for Stabilitet og Håndtering af de Grundlæggende Årsager til Irregulær Migration og til Fordrivelse af Personer i Afrika. Oprettet den 12. november 2015

— Trustfonden for Colombia støtter gennemførelsen af fredsaftalen i forbindelse med tidlige genopretnings-/stabiliseringsbestræbelser oven på konflikten. Oprettet den 12. december 2016.

Formål

Bêkoutrustfonden blev oprettet med det formål at fremme stabilisering og genopbygning af Den Centralafrikanske Republik (CAR). Som fastsat i oprettelsesaftalen er trustfondens hovedmål at yde sammenhængende og målrettet bistand for at styrke sårbare gruppers modstandsdygtighed og på alle måder hjælpe Den Centralafrikanske Republik ud af krisen og støtte dens genopbygning, at koordinere aktioner på kort, mellemlang og lang sigt og at hjælpe nabolandene til at håndtere krisens konsekvenser.

Vigtigste operationelle aktiviteter

EU-trustfonden samler ressourcer fra forskellige donorer til finansiering af programmer på grundlag af aftalte mål. Siden Bêkoutrustfondens oprettelse i juli 2014 er der vedtaget 22 programmer, og den er nået ud til mere end 2,5 mio. modtagere. Programmerne skal hjælpe Den Centralafrikanske Republik (CAR) og dens befolkning i kølvandet på krisen i 2013. Bêkoutrustfondens målsætninger er mere specifikt at sikre adgang til basale tjenester (navnlig sundhed, vand og sanitet), støtte økonomisk genopretning og jobskabelse og fremme social samhørighed og forsoning.

Forvaltning

Forvaltningen af Bêkoutrustfonden varetages af Kommissionen, som også fungerer som sekretariat for de to styrende organer — bestyrelsen og det operationelle udvalg. Bestyrelsen og det operationelle udvalg i Bêkoutrustfonden består af repræsentanter for donorerne, Kommissionen, Europa-Parlamentet, en repræsentant for Den Centralafrikanske Republiks myndigheder og observatører. Reglerne for bestyrelsens sammensætning og vedtægterne er fastlagt i aftalen om oprettelse af EU-trustfonden.

Bestyrelsens vigtigste opgave er at fastlægge og revidere trustfondens overordnede strategi. Det operationelle udvalg er ansvarligt for udvælgelsen af de foranstaltninger, der finansieres af fonden, og overvåger gennemførelsen heraf. Det godkender desuden dens årsregnskaber og årsrapporter vedrørende aktiviteter finansieret af trustfonden.

Finansieringskilder

Bêkoutrustfonden finansieres gennem bidrag fra donorer.

Årsregnskab

Grundlag

De retlige rammer og fristerne for udarbejdelsen af årsregnskabet er fastsat i »aftalen om oprettelse af Den Europæiske Unions trustfond for Den Centralafrikanske Republik, »EU's Bêkoutrustfond«, og dens interne regler« (»oprettelsesaftalen«). I henhold til denne oprettelsesaftale udarbejdes årsregnskabet i overensstemmelse med de regler, der er vedtaget af Kommissionens regnskabsfører (EU's regnskabsregler), som tager udgangspunkt i de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (IPSAS).

Regnskabsfører

Hvervet som EU-trustfondenes regnskabsfører varetages af Kommissionens regnskabsfører. Regnskabsføreren er ansvarlig for fastlæggelsen af regnskabsprocedurer og en kontoplan, der er fælles for alle EU's trustfonde. Kommissionens interne revisor, OLAF og Revisionsretten har samme beføjelser i forhold til EU-trustfonde som i forhold til andre foranstaltninger, der forestås af Kommissionen. EU-trustfondene underkastes hvert år en uafhængig ekstern revision.

Årsregnskabets opbygning

Årsregnskabet dækker perioden fra den 1. januar til den 31. december og omfatter årsregnskabet og beretningen om budgetgennemførelsen. Årsregnskabet og de supplerende bemærkninger udarbejdes efter periodiseringsprincippet, men beretningerne om budgetgennemførelsen er primært baseret på kontantbevægelser.

Proces fra det foreløbige regnskab til decharge

Årsregnskabet er underlagt uafhængig ekstern revision. Det foreløbige årsregnskab udarbejdet af regnskabsføreren fremsendes senest den 1. marts det følgende år til det revisionsfirma, som enheden har udvalgt efter en udbudsprocedure. Efter revisionen udarbejder regnskabsføreren det endelige årsregnskab og forelægger det for det operationelle udvalg til godkendelse (artikel 8.3.4, litra c)).

Årsregnskabet for Bêkoutrustfonden er konsolideret i årsregnskabet for Den Europæiske Udviklingsfond.

Operationelle højdepunkter

Årets resultater

EU lancerede sin første trustfond nogensinde, kaldet Bêkou (som betyder »håb« på sango), i juli 2014 for at bistå Den Centralafrikanske Republik (CAR) og dens befolkning i kølvandet på krisen i 2013. Bêkoutrustfondens målsætninger er at sikre adgang til basale tjenester (navnlig sundhed, vand og sanitet), støtte udvikling af landdistrikterne og økonomisk genopretning samt fremme forsoning. Siden Bêkoutrustfondens oprettelse er der vedtaget 23 programmer, og den er nået ud til mere end 2,8 millioner modtagere.

Til trods for en demokratisk valgt regering og undertegnelsen af en fredsaftale i februar 2019 er sikkerhedssituationen i Den Centralafrikanske Republik fortsat meget usikker. I en så kompleks og skrøbelig situation udnytter Bêkoutrustfonden sine komparative fordele qua sin fleksibilitet og evne til at tilpasse sig skiftende omstændigheder. Samtidig er Bêkoutrustfonden i dag det eneste instrument, der hjælper med at øge såvel befolkningens som statens modstandskraft gennem sammenkobling af nødhjælp, rehabilitering og udvikling (LRRD).

Operationelle højdepunkter i 2020:

— I april vedtog Bêkoutrustfonden tre nye programmer ved skriftlig procedure. Disse omfatter tredje fase af kønsligestillingsprogrammet, anden fase af forsoningsforanstaltningen, som omfatter videreførelse af støtten til centralafrikanske radioer og navnlig Radio Ndeke Luka, samt et nyt program om erhvervsuddannelse i landbrugssektoren.

— Som reaktion på covid-19-udbruddet gjorde Bêkoutrustfonden en betydelig indsats for at omlægge, fremskynde og prioritere foranstaltninger med henblik på at sikre den mest effektive reaktion på krisen. I den forbindelse var sundheds-, vand- og sanitetsprogrammerne af afgørende betydning for at støtte Team Europes reaktion på krisen, som øgede de eksisterende behov i de to sektorer. I juni godkendte Bêkoutrustfonden en revision af de to foranstaltninger med en forhøjelse af budgettet for sundhedsprogrammet med 2,2 mio. EUR og for vand- og sanitetsforanstaltningen med 2 mio. EUR.

— I december vedtog Bêkoutrustfonden et program til støtte for civilbeskyttelse med et samlet budget på 4 mio. EUR. For at undgå et finansieringsgab i den meget vigtige sundhedssektor øgede Bêkoutrustfonden desuden igen budgettet for det igangværende sundhedsprogram (fase III) (yderligere 10 mio. EUR).

— Projekterne under Bêkoutrustfonden var præget af den ustabile sikkerhedssituation (lokaliserede konflikter i Bangui og baglandet efterfulgt af perioder med relativ stabilitet) samt uvished, efterhånden som præsidentvalget i december 2020 nærmede sig.

I december 2020 besluttede EU efter en officiel anmodning fra trustfondens bestyrelse at forlænge Bêkoutrustfonden indtil den 31. december 2021, og den vil således have en samlet varighed på 90 måneder i stedet for 78 måneder. Dette vil gøre det muligt for Bêkoutrustfonden at indgå forpligtelser og kontrakter om alle modtagne bidrag rettidigt og imødekomme behovene i Den Centralafrikanske Republik. Dette er den anden og sidste forlængelse af trustfonden.

Budget og budgetgennemførelse

På det finansielle plan beløb tilsagnene fra trustfondens bidragydere sig til næsten 308,3 mio. EUR ved udgangen af 2020. Det er en stigning på 12,5 mio. EUR sammenlignet med 2019. 1 mio. EUR ud af disse 308,3 mio. EUR mangler stadig at blive bekræftet.

I 2020 undertegnede Bêkoutrustfonden syv nye kontrakter og ni tillægskontrakter om forlængelse for et samlet beløb på næsten 53 mio. EUR. De bidrager til gennemførelsen af dens programmer inden for sundhed, vand og sanitet, udvikling af landdistrikter og økonomisk genopretning samt forsoning.

Sidst, men ikke mindst, blev der udbetalt næsten 46 mio. EUR i 2020 udover de betalinger, der er foretaget i de foregående år, og de samlede udbetalinger er nået op på næsten 197 mio. EUR siden trustfondens oprettelse.

Den vigtigste indvirkning af covid-19 på budgetgennemførelsen for Bêkoutrustfonden i 2020 er følgende:

— Færre kontrakter som følge af vanskeligheder med at forberede foranstaltninger

— Reducerede udgifter som følge af manglende evne til at gennemføre projekter og vanskeligheder med at færdiggøre finansielle rapporter og udgiftskontrolrapporter.

Virkninger af aktiviteterne i årsregnskabet

I årsregnskabet ses virkningerne af ovennævnte aktiviteter især på posterne:

— Driftsudgifter (se bemærkning 3.3): samlet set et fald på 661 000 EUR, men udgifterne til basal sundhed er imidlertid steget som følge af forhøjelsen af budgettet som reaktion på de yderligere udfordringer, som covid-19-pandemien har medført.

— Forfinansiering (se bemærkning 2.1): et fald på 3 685 000 EUR, hvilket skyldes, at der blev udbetalt færre forskud som følge af, at der blev indgået færre kontrakter (syv nye kontrakter i 2020 sammenlignet med 11 i 2019).

— Finansielle forpligtelser (se bemærkning 2.4): et fald på 11 889 000 EUR, hovedsagelig som følge af, at de indbetalte bidrag fra donorerne ikke er tilstrækkelige til at dække de årlige udgående betalinger. Dette førte også til et fald i kontanter og andre likvide midler (se bemærkning 2.3).

BALANCEN

(1000 EUR) Bemærkning 31.12.2020 31.12.2019 LANGFRISTEDE AKTIVER Forfinansiering 2.1 2 418 3 273 2 418 3 273 KORTFRISTEDE AKTIVER Forfinansiering 2.1 15 482 18 312 Kommercielle tilgodehavender og ikkekommercielle inddrivelige beløb 2.2 5 340 1 853 Kontanter og andre likvide midler 2.3 7 339 17 432 28 161 37 597 AKTIVER I ALT 30 579 40 870 LANGFRISTEDE FORPLIGTELSER Finansielle forpligtelser 2.4 (17 838 ) (29 727 ) (17 838 ) (29 727 ) KORTFRISTEDE FORPLIGTELSER Gældsforpligtelser 2.5 (795) (10) Periodiserede udgifter 2.6 (11 947 ) (11 133 ) (12 741 ) (11 143 ) FORPLIGTELSER I ALT (30 579 ) (40 870 ) NETTOAKTIVER — — MIDLER OG RESERVER Bidrag fra medlemmer — — Akkumuleret overskud — — Regnskabsårets økonomiske resultat — — NETTOAKTIVER — —

RESULTATOPGØRELSE

(1000 EUR) Bemærkning 2020 2019 INDTÆGTER Indtægter fra ikkekommercielle transaktioner Indtægter fra donationer 3.1 47 889 48 343 Inddrivelse af udgifter 3.2 115 68 48 004 48 410 Indtægter fra kommercielle transaktioner Finansielle indtægter — (2) — (2) Indtægter i alt 48 004 48 408 UDGIFTER Driftsudgifter 3.3 (46 959 ) (47 620 ) Finansieringsomkostninger 3.4 (68) — Andre udgifter 3.5 (978) (789) Udgifter i alt (48 004 ) (48 408 ) ÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT

PENGESTRØMSOPGØRELSE

(1000 EUR) 2020 2019 (Stigning)/fald i forfinansiering 3 685 11 405 (Stigning)/fald i kommercielle tilgodehavender og ikkekommercielle inddrivelige beløb (3 487 ) (715) Stigning/(fald) i finansielle forpligtelser (11 889 ) (13 010 ) Stigning/(fald) i gældsforpligtelser 784 (908) Stigning/(fald) i skyldige omkostninger 814 6 734 NETTOPENGESTRØMME (10 093 ) 3 506 Nettostigning/(nettofald) i kontanter og andre likvide midler (10 093 ) 3 506 Kontanter og andre likvide midler ved årets start 17 432 13 926 Kontanter og andre likvide midler ved årets udgang 7 339 17 432

ÅRSREGNSKAB FOR EU-TRUSTFONDEN FOR AFRIKA 2020 (12)

BAGGRUNDSOPLYSNINGER OM TRUSTFONDEN FOR AFRIKA

Generelle baggrundsoplysninger om EU's trustfonde

Oprettelse

I henhold til artikel 234 og 235 i forordningen om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (i det følgende benævnt »EU-finansforordningen«) (13) og artikel 35 i finansforordningen for 11. Europæiske Udviklingsfond (i det følgende benævnt »finansforordningen for EUF«) (14) er Kommissionen bemyndiget til at oprette trustfonde for foranstaltninger udadtil (i det følgende benævnt »EU-trustfonde«). EU-trustfonde oprettes i henhold til en aftale, der indgås med andre donorer, med henblik på akutte nødhjælpsforanstaltninger og efterfølgende foranstaltninger, der er nødvendige for at reagere på en krise, eller på tematiske foranstaltninger.

EU-trustfonde oprettes ved en afgørelse truffet af Europa-Kommissionen efter høring eller godkendelse af Europa-Parlamentet og Rådet. Denne afgørelse indeholder den konstitutive aftale, der er indgået med andre donorer.

EU-trustfonde må kun oprettes og gennemføres på følgende betingelser:

— Unionens indsats indeholder en merværdi: Trustfondenes målsætninger kan, navnlig på grund af deres omfang eller potentielle virkninger, bedre nås på EU-plan end på nationalt plan, og anvendelsen af de eksisterende finansieringsinstrumenter ville ikke være tilstrækkelig til at nå Unionens politikmål.

— Trustfondene tilvejebringer klar politisk synlighed for Unionen og forvaltningsmæssige fordele samt bedre kontrol fra Unionens side med risici og udbetalinger af Unionens og andre donorers bidrag.

— Trustfondene duplikerer ikke andre eksisterende finansieringskanaler eller lignende instrumenter uden at tilføje noget nyt.

— Trustfondenes målsætninger tilpasses målsætningerne for det EU-instrument eller den EU-budgetkonto, som de finansieres over.

Nuværende EU-trustfonde

Kommissionen driver i øjeblikket fire EU-trustfonde:

— Bêkoutrustfonden har til formål at yde bistand til alle aspekter af Den Centralafrikanske Republiks arbejde for at komme ud af krisen og genopbygning af landet. Oprettet den 15. juli 2014

— Madadtrustfonden er en regional MADAD oprettet som reaktion på den syriske krise. Oprettet den 15. december 2014

— Trustfonden for Afrika er EU's Nødtrustfond for Stabilitet og Håndtering af de Grundlæggende Årsager til Irregulær Migration