BERETNING FRA KOMMISSIONEN - Det Europæiske Kul- og Stålfællesskabs regnskaber pr. 31. december 2000 og EKSF's Finansberetning 2000

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

Det Europæiske Kul- og Stålfællesskabs regnskaber pr. 31. december 2000

I overensstemmelse med de forpligtelser, som Kommissionen på EKSF's vegne har påtaget sig i forbindelse med lånetransaktioner, offentliggøres her følgende regnskaber, udarbejdet i henhold til artikel 45, litra c), i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab:

- Det Europæiske Kul- og Stålfællesskabs balance pr. 31. december 2000

- resultatopgørelse for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 31. december 2000

- fordeling af resultaterne for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 31. december 2000

- anmærkningerne til regnskaberne pr. 31. december 2000

beretning fra Revisionsretten Disse regnskaber ledsages af den i EKSF-traktatens artikel 45, litra c) omhandlede.

BERETNING FRA KOMMISSIONEN

E K S F FINANSBERETNING 2000

Indhold // Beretning

// EKSF-traktatens udløb

// Udviklingen i kul- og stålsektoren

// EKSF's långivnings- og garantivirksomhed

// EKSF's lånoptagelse

// EKSF's øvrige aktiviteter

// Gennemførelsen af EKSF's aktionsbudget

// Beretning fra De Europæiske Fællesskabers Revisionsret om Det Europæiske Kul- og Stålfællesskabs regnskaber pr. 31. december 2000

// EKSF's regnskaber

// Balance pr. 31. december 2000

// Resultatopgørelse for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 31. december 2000

// Fordeling af resultaterne for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 31. december 2000

// Anmærkningerne til regnskaberne pr. 31. december 2000

// Bilag

// Vigtigste træk ved de løbende lån pr. 31. december 2000

// Aktiviteter henhørende under EKSF's aktionsbudget

EKSF

// Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab blev oprettet ved en traktat, som blev undertegnet den 18. april 1951 i Paris af Belgien, Forbundsrepublikken Tyskland, Frankrig, Italien, Luxembourg og Nederlandene. Traktaten trådte i kraft i 1952 for en 50-årig periode og udløber den 23. juli 2002. Den 1. januar 1973 blev Danmark, Irland og Det Forenede Kongerige medlemmer af EKSF, mens Grækenland tiltrådte traktaten den 1. januar 1981. Den 1. januar 1986 indtrådte Spanien og Portugal i Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab. Østrig, Finland og Sverige blev medlemmer af EKSF den 1. januar 1995. De femten medlemslande benævnes i det følgende "medlemsstaterne".

Kommissionen // Europa-Kommissionen udøver i henhold til EKSF-traktaten de beføjelser, der tidligere var tillagt Den Høje Myndighed.

// Kommissionen har siden 31. december 2000 haft følgende sammensætning:

// Romano Prodi Formand

// Neil Kinnock Næstformand

// Loyola de Palacio Næstformand

// Mario Monti Medlem

// Franz Fischler Medlem

// Erkki Liikanen Medlem

// Frits Bolkestein Medlem

// Philippe Busquin Medlem

// Pedro Solbes Mira Medlem

// Poul Nielson Medlem

// Günter Verheugen Medlem

// Chris Patten Medlem

// Pascal Lamy Medlem

// David Byrne Medlem

// Michel Barnier Medlem

// Viviane Reding Medlem

// Michaele Schreyer Medlem

// Margot Wallström Medlem

// Antonio Vitorino Medlem

// Anna Diamantopoulou Medlem

// Låntagning og långivning samt EKSF-investeringer henhører under Pedro Solbes Mira's ansvarsområde.

General-direktoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender // Finanstjenesten under Generaldirektorat ECFIN administrerer EKSF's vigtigste finansielle aktiviteter under ledelse af Giovanni RAVASIO, generaldirektør for GD ECFIN, og Paul GOLDSCHMIDT, direktør for Finanstjenesten.

Adresse // Europa-Kommissionen

// Generaldirektorat ECFIN - Finanstjenesten

// Wagner-bygningen

// Rue Alcide De Gasperi

// L - 2920 LUXEMBOURG

// Telefon: (352) 4301-1

// Fax: (352) 43 63 22

// Internet : registry@cec.eu.int

EURO // I henhold til artikel 121 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab begyndte tredje fase af Den Økonomiske og Monetære Union den 1. januar 1999. Stats- og regeringscheferne forsamlet i Rådet bekræftede den 3. maj 1998, at Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrig, Irland, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Østrig, Portugal og Finland opfyldte de nødvendige betingelser for at kunne indføre den fælles valuta, euroen, fra 1. januar 1999. Den 1. januar 2001 sluttede Grækenland sig til denne gruppe lande. Rådet fastsatte den 31. december 1998 [1] (for den græske drakmes [2] vedkommende den 19. juni 2000) de uigenkaldeligt fastlåste omregningskurser mellem euroen og valutaerne i de medlemsstater, der indførte euroen:

[1] Rådets forordning (EF) nr. 2866/98,

[2] Rådets forordning (EF) nr. 1478/00,

>TABELPOSITION>

// Kurserne til omregning af de forskellige fællesskabsvalutaer og tredjelandes valutaer til euro (EUR) er anført på side ...

Beretning

EKSF-traktatens udløb

Med henblik på EKSF-traktatens udløb den 23. juli 2002, jf. traktatens artikel 97, blev der allerede i begyndelsen af 90'erne indledt omfattende drøftelser af spørgsmålet med inddragelse af de interesserede parter: medlemsstaterne, Rådet, Kommissionen, Det Rådgivende Udvalg for EKSF, Europa-Parlamentet og de berørte erhvervsgrene. Teoretisk var der flere muligheder: en videreførelse af traktaten, omgående udløb af traktatens gyldighed eller udløb på det oprindeligt fastsatte tidspunkt og endelig et mellemliggende scenario.

I betragtning af den forudseelige udvikling i de pågældende sektorer vedtog man hurtigt princippet om, at EKSF-traktaten skulle udløbe til det oprindeligt fastsatte tidspunkt, og at kul- og stålsektoren skulle integreres i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab [3].

[3] Jf. navnlig Kommissionens meddelelse "EKSF-traktatens fremtid", SEK (91) 407, endelig udg. af 15. marts 1991.

Allerede i 1992 foreslog Kommissionen en gradvis integration ("phasing in") af kul- og stålsektoren i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab [4] og forelagde en plan for en gradvis afvikling ("phasing out") af budgetudgifterne frem til 2002. Dette scenario blev ajourført i form af en nedsættelse af afgiften og en frigørelse af EKSF-reserverne som følge af en formindsket långivnings- og lånoptagelsesaktivitet [5].

[4] "EKSF-traktatens udløb - Finansiel virksomhed", SEK(92) 1889 af 18. november 1992.

[5] Kommissionens meddelelse "EKSF-traktatens fremtid - Lånevirksomhed" - KOM(93)512 endelig.

Det Europæiske Råd opfordrede i sin resolution om vækst og beskæftigelse, som blev vedtaget i Amsterdam, Kommissionen til at "fremsætte passende forslag for at sikre, at provenuet fra resterende reserver ved udløbet af EKSF-traktaten i 2002 anvendes til en forskningsfond til sektorer, der er knyttet til kul- og stålindustrien". Disse retningslinjer lå på linje med de tanker, der var blevet fremsat af Europa-Parlamentet, Det Rådgivende Udvalg for EKSF og de industrigrene i de pågældende sektorer, som i vid udstrækning har bidraget til EKSF's aktiver via afgiften. Kommissionen fremlagde allerede i 1997 en samlet strategi efter retningslinjerne fra Det Europæiske Råd i Amsterdam.

På denne baggrund anerkendte Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer [6] i resolutionerne af 20. juli 1998 og 21. juni 1999 det hensigtsmæssige i denne strategi og fremhævede de udmærkede resultater af den forskningsindsats, der er finansieret af EKSF. De anerkendte ligeledes, at denne indsats har givet et betydeligt bidrag til forbedringen af konkurrenceevnen og de sociale forhold inden for kul- og stålindustrien.

[6] EFT C 247 af 7. august 1998 og EFT C 190 af 7. juli 1999.

På basis af resolutionerne vedtaget af Rådet har Kommissionen forelagt Rådet forslag til afgørelser vedrørende afviklingen af EKSF og anvendelsen af EKSF's formue efter afviklingen [7].

[7] KOM(2000) 518 -520 endelig (EFT C 29 af 31.01.2001).

I mellemtiden besluttede Det Europæiske Råd i Nice at indføje en protokol som bilag til Nice-traktaten om de finansielle konsekvenser af udløbet af EFSF-traktaten og om oprettelsen og forvaltningen af Kul- og Stålforskningsfonden. Det blev besluttet, at alle EKSF's aktiver og passiver, som de eksisterer på tidspunktet for traktatens udløb, overføres til Det Europæiske Fællesskab den 24. juli 2002. Nettoværdien af disse aktiver og passiver skal betragtes som aktiver bestemt til forskning inden for sektorer, der er knyttet til kul- og stålindustrien. Provenuet af disse aktiver skal udelukkende anvendes til forskning inden for sektorer knyttet til kul- og stålindustrien.

Udviklingen i kul- og stålsektoren

EKSF-traktatens udløb Kulindustrien

Kul

Leverancer

Mængden af indenlandske leverancer af kul i medlemsstaterne udgjorde i 2000 242,9 mio. tons, dvs. ca. 10 mio. tons mindre (-4,0%) end i 1999, hvor disse leverancer nåede op på 253 mio. tons. De høje oliepriser medførte egentlig ikke en opbremsning i den nedadgående tendens til trods for en støt økonomisk vækst i EU, som medførte en øget efterspørgsel efter energi.

En gennemgang af 2000-oplysningerne efter sektor viser, at leverancerne til kraftværkerne var på 164,5 mio. tons, dvs. 5,2 % mindre end i 1999, hvor de udgjorde 173,4 mio. tons. Størrelsen af leverancerne faldt betragteligt i Danmark, Frankrig og Portugal, og i mindre omfang i Det Forenede Kongerige, mens de steg en smule i Sverige og Irland og forblev stabile i andre lande.

Leverancerne til koksværkerne har i 2000 næsten ikke flyttet sig fra sit niveau på lidt over 48 mio. tons. Leverancerne til de "øvrige" industrigrene ser ud til at have udviklet sig efter samme mønster, idet de var på 13 mio. tons, mens de for de private husstande (herunder gratis leverancer af kul til arbejdere) udgjorde 5,1 mio. ton (mod 6 mio. tons i 1999), dvs. en tilbagegang på 15,8%.

Ifølge prognoserne forventes de samlede leverancer inden for medlemsstaterne at falde moderat i 2001, og stigningen i importen forventes ikke at kunne kompensere for faldet i produktionen.

Produktion

Produktionen af stenkul i medlemsstaterne falder stadig som følge af de høje priser på indenlandsk producerede kul. De importerede kul kan til trods for prisstigningerne i sidste kvartal købes til meget gunstige priser. I 2000 skulle produktionen efter de foreliggende oplysninger have været på ca. 85,4 mio. tons mod 99,9 mio. tons i 1999, hvilket svarer til en nedgang på 15 mio. tons eller 15 % fra det ene år til det andet.

I år 2001 kan der ifølge de årlige prognoser regnes med en yderligere nedgang i produktionen i EU. Den samlede produktion skulle falde til 77 mio. tons, dvs. en tilbagegang på 9 %, som vil berøre især Tyskland.

Import

I 2000 blev importen fra tredjelande anslået til 153,6 mio. tons, hvilket ikke udgør en særlig stor ændring i forhold til 1999 og svarer til 60 % af det samlede udbud i medlemsstaterne. Kulimportørernes indkøbspolitik afspejler stadig udviklingen i forsyningskilderne. På grund af det store udbud af stenkul har køberne i de seneste år haft en tendens til at købe stenkul på basis af det løbende behov og har ikke benyttet sig af langtidskontrakter, især hvad angår kraftværkskul. New York Mercantile Exchange (Nymex) har således planer om at lancere en finansiel future for kraftværkskul i marts. Mønsteret af leverandørlande er stort set uændret med Sydafrika i spidsen som største eksportør af kul til Europa med ca. 35 mio. tons, fulgt af Australien med ca. 25 mio. tons. Tilsammen leverede de to lande i 2000 mere end en tredjedel af EU's kulimport.

Ifølge prognoserne forventes EU's import at andrage 160 mio. tons i 2001, dvs. en mindre stigning i forhold til 2000.

Koks

Den samlede produktion af koks i medlemsstaterne beløb sig til 37,5 mio. tons i 2000 mod 36,8 mio. tons i 1999.

Leverancerne inden for medlemsstaterne androg i 2000 43,2 mio. tons, hvoraf 39 mio. tons eller 90% leveredes til jern- og stålindustrien. I 1999 beløb leverancerne sig til 43,1 mio. tons. Importen af koks fra tredjelande var på 6,6 mio. tons i 2000, og den forventes ikke ændret i 2001.

Ifølge prognoserne skulle produktionen af koks i 2001 falde til 35,8 mio. tons på grund af lukning af et værk i Tyskland.

Statsstøtte

Statsstøtten til stenkulindustrien er reguleret af bestemmelserne i Kommissionens beslutning 3632/93/EKSF [8] af 28. december 1993, som fastsætter de fællesskabsbestemmelser, der gælder indtil EKSF-traktatens udløb i juli 2002. Disse foranstaltninger kan kun betragtes som forenelige med det indre marked, hvis de bidrager til at virkeliggøre mindst et af følgende mål:

[8] EFT L 329 af 30.12.1993, s. 12.

- på baggrund af kulpriserne på de internationale markeder at gøre nye fremskridt hen imod økonomisk levedygtighed for at sikre en gradvis nedsættelse af støtten

- at løse de sociale og regionale problemer i forbindelse med total eller delvis aktivitetsindskrænkning i produktionsanlæg

- at fremme kulindustriens tilpasning til miljøbeskyttelsesnormerne.

De vigtigste begivenheder i 2000 var følgende:

1. Den 20. september 2000 gav Kommissionen Frankrig tilladelse [9] til at yde finansiel støtte til kulindustrien for budgetårene 1997, 1998 og 1999 til et samlet beløb af 2 939,4 mio. EUR (19 374 mio. FRF), hvoraf 1 109 mio. (7 311 mio. FRF) gik til den løbende produktion (1997: 371,1 mio. EUR, 1998: 383,7 mio. EUR, 1999: 354,3 mio. EUR), mens 1 830,3 mio. EUR (12 063 mio. FRF) skulle gå til dækning af tidligere forpligtelser (1997: 585,1 mio. EUR, 1998: 614,9 mio. EUR, 1999: 630,4 mio. EUR).

[9] Beslutning 2001/85/EKSF, EFT L 29 af 31.01.2001, s. 45.

2. Den 20. september 2000 gav Kommissionen Frankrig tilladelse [10] til at yde finansiel støtte til kulindustrien for budgetåret 2000 til et samlet beløb af 1 010,2 mio. EUR (6 627 mio. FRF), hvoraf 389,6 mio. EUR (2 556 mio. FRF) gik til den løbende produktion, mens 620,6 mio. EUR (4 071 mio. FRF) skulle gå til dækning af tidligere forpligtelser.

[10] Beslutning 2001/58/EKSF, EFT L 21 af 23.01.2001, s. 12.

3. Den 13 december 2000 gav Kommissionen Spanien tilladelse [11] til at yde finansiel støtte til kulindustrien for budgetåret 2000 til et samlet beløb af 1 121,1 mio. EUR (185 541 mio. ESP), hvoraf 698,3 mio. EUR (116 180 mio. ESP) gik til den løbende produktion, mens 422,9 mio. EUR (70 361 mio. ESP) skulle gå til dækning af tidligere forpligtelser.

[11] Beslutning 2001/162/EKSF, EFT L 58 af 28.02.2001, s. 24.

4. Den 21. december 2000 gav Kommissionen Tyskland tilladelse [12] til at yde finansiel støtte til kulindustrien for budgetårene 2000 og 2001 til et samlet beløb af 8 672,6 mio. EUR (17 309 mio. DEM), hvoraf 6 235,5 mio. EUR (12 445 mio. DEM) gik til den løbende produktion, mens 2 437,1 mio. EUR (4 864 mio. DEM) skulle gå til dækning af tidligere forpligtelser.

[12] Ikke offentliggjort beslutning.

5. Den 13. december 2000 gav Kommissionen Det Forenede Kongerige tilladelse [13] til at yde finansiel støtte til kulindustrien for budgetåret 2000 til et samlet beløb af 28,65 mio. EUR (17,5 mio. GBP) til den løbende produktion på værket Longannet.

[13] Ikke offentliggjort beslutning.

6. Den 14. februar 2001 gav Kommissionen Det Forenede Kongerige tilladelse [14] til at yde finansiel støtte til kulindustrien for budgetåret 2000 til et samlet beløb af 96,9 mio. EUR (59,1 mio. GBP) til den løbende produktion på værkerne Maltby, Rossington, Harworth, Selby, Hatfield og Blenkinsopp.

[14] Ikke offentliggjort beslutning.

7. Den 11 april 2001 gav Kommissionen Det Forenede Kongerige tilladelse [15] til at yde finansiel støtte til kulindustrien for budgetåret 2000 til et samlet beløb af 17,1 mio. EUR (10,4 mio. GBP) til den løbende produktion på værkerne Betws Colliery, Central Surface Mines, North-East Surface Mines, East Pit Extension, Hay Royds Colliery, Eckington Colliery, Tower Colliery, Elwyn Complex og Blaentillery No 2.

[15] Ikke offentliggjort beslutning.

8. Ingen yderligere sager er registreret i løbet af det pågældende år. Status for igangværende sager:

a) Klager

Kommissionen modtog den 26. august 1997 en klage (ref. 97/4717) fra fem franske virksomheder [16], heriblandt virksomheden Thion og Cie, mod den offentlige virksomhed Charbonnages de France, vedrørende påstået statsstøtte til denne virksomhed. Da Kommissionen ikke kunne fastslå, at denne klage var ubegrundet, sendte den 20. januar 1999 åbningsskrivelse [17] til den franske stat i henhold til EKSF-traktatens artikel 88 vedrørende statsstøtte tildelt efter 1994, dvs. støtte tildelt i årene 1994, 1995 og 1996, og som regelmæssigt blev godkendt af Kommissionen [18], støtte tildelt i årene 1997 og 1998. Den franske regering svarede ved brev den 8. april 1999. Af disse grunde har Kommissionen i forbindelse med sin godkendelse af statsstøtte taget forbehold for sin afgørelse om beløbet på 35 mio. FRF for 1997 og beløbet 45 mio. FRF for hvert af årene i perioden 1998-2000.

[16] Thion & Cie, Maison Balland Brugneaux, Société Nouvelle Vinot Postry, Établissements Lekieffre, Charbogard.

[17] EFT C 99 af 10.04.1999, s. 9.

[18] Beslutning 95/465/EKSF (regnskabsåret 1994), beslutning 95/579/EKSF (regnskabsåret 1995), beslutning 96/458/EKSF (regnskabsåret 1996).

b) Appeller

Et britisk firma, RJB Mining Plc, har appelleret visse af Kommissionens beslutninger til Retten i Første Instans. Det drejer sig om:

- Sag T-156/98 angående påstand om annullation af Kommissionens beslutning af 29. juli 1998, hvorved det tillades RAG Aktiengesellschaft at erhverve kontrollen over Saarbergwerke AG og Preussag Anthrazit GmbH. Den 31. januar 2001 annullerede Retten i Første Instans denne beslutning, idet den skønnede, at Kommissionen ikke havde undersøgt de finansielle og kommercielle virkninger af ikke bekendtgjort statsstøtte. Den påståede statsstøtte var efter appellantens mening kommet til udtryk i overtagelsesprisen, fastsat til det symbolske beløb 1 DEM, hvilket ikke afspejlede den sande værdi af de overdragede industriforetagender [19].

[19] Kommissionen sendte den 4. februar 2000 åbningsskrivelse herom til den tyske regering. Denne svarede den 5. maj, at transaktionen ikke havde indebåret nogen statsstøtte ud over den årligt rapporterede. En uafhængig ekspert fra ING-BARINGS er indkaldt med henblik på eventuelt at underbygge denne udlægning.

- Sag T-12/99 angående påstand om annullation af beslutning 99/270/EKSF af 2. december 1998 om tilladelse til statsstøtte til den tyske kulindustri i 1998. Undersøges for tiden af Retten i Første Instans.

- Sag T-63/99 angående påstand om annullation af beslutning 99/299/EKSF af 22. december 1998 om tilladelse til statsstøtte til den tyske kulindustri i 1999. Undersøges for tiden af Retten i Første Instans.

- Sag T-170/99 angående påstand om annullation af beslutning 99/451/EKSF af 4. maj 1999 om tilladelse til statsstøtte til den spanske kulindustri i 1999. Undersøges for tiden af Retten i Første Instans.

- Sag T-110/98 angående påstand om annullation af beslutning 98/687/EKSF af 10. juni 1998 om tilladelse til statsstøtte til den tyske kulindustri i 1997. Rettens afgørelse af 9. september 1999 gik appellanten imod i to spørgsmål vedrørende annullation. Appellanten indgav appel herom til EF-Domstolen. Denne appel blev registreret som sag C/427/99-P [20] og undersøges nu af Domstolen.

[20] EFT C 20 af 22.01.2000, s. 14.

- Sag T-111/98 angående påstand om annullation af beslutningerne 98/635/EKSF, 98/636/EKSF og 98/637/EKSF af 3. juni 1998 om tilladelse til statsstøtte til den spanske kulindustri i 1994, 1995, 1996, 1997 og 1998. Undersøges for tiden af Retten i Første Instans.

Jern- og stålindustrien

Der er ikke tegn på ændringer i tendenserne for de vigtigste stålforbrugende sektorers vedkommende. Med undtagelse af en forventet stabilisering i byggesektoren og en mindre aktivitetsnedgang i automobilindustrien er efterspørgslen efter stål forblevet stabil, hvilket indebærer et tilfredsstillende produktionsniveau.

Det kan dog ikke udelukkes, at behovet for tilpasning til den nuværende høje lagerkapacitet i hele den økonomiske fødekæde vil føre til en mindre hurtig ordretilgang og dermed en gradvis afmatning i stålproduktionen, selv om denne på kort sigt forventes stabiliseret på et tilfredsstillende niveau.

Efter de gode resultater i det sidste kvartal af 1999, hvor Fællesskabets stålindustri nåede op på at producere 155 mio. ton, hvilket kun var 2,9 % mindre end rekordproduktionen i 1998, viser statistikkerne, at produktionen siden begyndelsen af 2000 er steget markant, nærmere bestemt med 8 % i årets første 6 måneder i forhold til samme periode i 1999. En markant svagere tendens gjorde sig gældende i tredje kvartal, hvilket medførte, at Fællesskabets samlede stålproduktion i de første 9 måneder af 2000 steg med 5,6 % i forhold til samme periode i 1999. Således oversteg EU's samlede stålproduktion i 2000 de 159 mio. ton, som blev skønnet i den foregående prognose, og de seneste tal ligger endog på 162 mio. ton, hvilket udgør en stigning på mere end 4 % i forhold til 1999, hvilket er ensbetydende med en god udnyttelse af kapaciteten i det forgangne år.

For de største medlemsstaters vedkommende viser statistikken, at stålproduktionen i den pågældende periode steg stærkt i Tyskland (+ 13 %) og pænt i Italien (+ 7,8 %), Frankrig (+ 5,7 %) og Spanien (+ 4,8 %), mens den faldt med 7,7 % i Det Forenede Kongerige.

De høje fremtidsforventninger i erhvervslivet, som beror på gode økonomiske prognoser og gunstige konjunkturer, tyder på, at stålforbruget i 2001 ikke vil udvikle sig nævneværdigt. Når der tages højde for en vis nedgang i importen og et midlertidigt fald i efterspørgslen på grund af mindre lagre, vil Fællesskabets stålproduktion andrage ca. 162 mio. ton. Dette volumen udgør en mindre nedgang på 0,3 % i forhold til produktionen i 2000.

Disse udsigter bør dog ikke forlede os til at glemme risikoen for uforudseelige ændringer i de nuværende tendenser - omslag, der desuden vil kunne forstærkes af eventuelle parallelle og særdeles forstyrrende tendenser, således som det er set for ikke så længe siden.

Derfor bør Fællesskabets stålindustri til trods for sin udmærkede konkurrenceevne være meget årvågen, således at den kan reagere hurtigt på selv den mindste udvikling på Fællesskabets stålmarked og dermed så vidt muligt begrænse eventuelle negative konsekvenser. Der skal ligeledes tages hensyn til usikkerheden med hensyn til udviklingen i energipriserne, en så godt som fuld kapacitetsudnyttelse samt alvorlige problemer med hensyn til rekruttering af kvalificeret arbejdskraft.

Hvad angår produktionskapaciteten, stiger MPM (de maksimale produktionsmuligheder) for råstål igen til 205,6 mio. ton indtil 2002, efter et minimum på 199,9 mio. ton, hvilket svarer til en vækstrate på 1,8 mio. t/år, heraf 40,5 % inden for elektrostålproduktionen.

På samme måde udviser MPM for strengstøbte produkter fortsat en stigende tendens indtil 2002 med en tendens til at erstatte blokstøbningslinjer. Produktionen heraf skulle nå op på 190 mio. tons, dvs. at 93 % af alt fællesskabsstål i 2002 fremstilles ved strengstøbning.

Hvad angår MPM for varmvalsede produkter, øges niveauet fra 180,0 mio. ton i 1999 til 186,6 mio. ton i 2003. Denne stigning kan for størstedelens vedkommende tilskrives varmvalsede bredbånd. Prognoserne er således justeret en smule nedefter i forhold til 1999-rapporten.

Hvad angår MPM for de koldvalsede plader, forventes niveauet at stige til omkring 61,5 mio. ton. Situationen er den samme for MPM for plader med metalcoating, navnlig varmforzinkede plader, der har tendens til at erstatte de ubeklædte plader.

EKSF's långivnings- og garantivirksomhed

Den generelle udvikling i 2000

Med henblik på EKSF-traktatens udløb i juli 2002 gik Kommissionen i juni 1994 [21] i gang med omlægningen af sin låntagnings- og långivningspolitik i henhold til ovennævnte traktat. Bevillingen af nye lån fra lånte midler er gradvist blevet reduceret og er ophørt i løbet af 1997.

[21] EFT C 175 af 28.06.1994.

Finansieringen af socialt boligbyggeri ophørte med det 12. program. Betalingen af tranchen for 1998 var den sidste under dette program. Der blev ikke foretaget udbetalinger i 1999 og 2000.

De ydede lån på dette område stammer fra EKSF's egne midler. Lånene tildeles på lang sigt til en rente på 1 % p.a. og ydes som regel i modtagerlandets valuta.

Lån udbetalt siden EKSF's oprettelse fordelt på lande

(mio .EUR)

>TABELPOSITION>

(1) Lån til finansiering af industriinvesteringer

(2) Omstillingslån

Siden påbegyndelsen af sine finansielle aktiviteter har EKSF udbetalt 24,7 mia. EUR som lån, heraf 24,08 mia. EUR af lånte midler og 644 mio. EUR af egne midler (særlig reserve og gammel pensionsfond).

Hvis man tager hensyn til de garantier, der er stillet i samme periode (93 mio. EUR), beløber EKSF's finansielle støtte sig til i alt 24,82 mia. EUR.

Udestående beløb vedrørende EKSF-lån

Udlån fra lånte midler

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

(1) Lån til finansiering af industriinvesteringer

(2) Omstillingslån

(3) Lån til finansiering af industriinvesteringer til fordel for de central- og østeuropæiske lande (CØEL) og lån til finansiering af socialt boligbyggeri

Udlån fra egne midler

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

(1) Lån til finansiering af industriinvesteringer

(2) Omstillingslån

(3) Lån til finansiering af socialt boligbyggeri

Opdeling af den løbende långivning efter sikkerhedsstillelsens art

Udlån af lånte midler

Fordeling efter land og sikkerhedsstillelse Restgæld pr. 31. december 2000

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

(1) For størstedelens vedkommende lån ydet til penge- og finansieringsinstitutter med henblik på overførsel til den endelige låntager

Udlån fra egne midler

Fordeling efter land og sikkerhedsstillelse

Restgæld pr. 31. december 2000

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

(1) For størstedelens vedkommende lån ydet til penge- og finansieringsinstitutter med henblik på overførsel til den endelige låntager.

EKSF's lånoptagelse

Med udsigten til EKSF-traktatens udløb foretog EKSF ikke nogen låneoptagelse i 2000.

Dets virksomhed begrænsedes til forvaltning af de eksisterende lån, som den 31. december 2000 udgjorde 2 039,2 mio. EUR (jf. tabellen nedenfor).

EKSF's samlede låneoptagelse pr. 31. december 2000

(mio. EUR, kursen pr. 31/12/00)

>TABELPOSITION>

Oversigt over den konsoliderede gæld pr. 31. december 2000

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

EKSF's øvrige virksomhed

Støtte til omskoling

[EF-traktatens artikel 56, stk. 1, litra c),

og stk. 2, litra b)]

Traditionel og supplerende støtte

Støtten til omskoling er det nødvendige sociale element i EU's industripolitik inden for EKSF's forskellige sektorer. Når en aktivitet definitivt ophører, begrænses eller ændres, eller når der - som det er tilfældet i kulindustrien - indføres nye teknikker og produktionsprocesser, og dette medfører tab af arbejdspladser, sørger EU for, navnlig gennem omskoling, at mindske de negative sociale virkninger for de berørte arbejdstagere. EU bidrager således til finansiering af støtte, der ydes med det formål at begrænse de pågældende arbejdstageres indtægtsnedgang.

Denne støtte ydes efter de retningslinjer, der er fastlagt i bilaterale aftaler, og under hensyntagen til den situation, de pågældende befinder sig i (førtidspensionering, arbejdsløshed, forflyttelse, omskoling).

Den gennemsnitlige maksimumstøtte pr. arbejdstager er på 3000 EUR. Tildelingen af støtte er imidlertid betinget af, at den pågældende medlemsstat mindst betaler et tilsvarende beløb.

Ud over dette "traditionelle" system for tildeling af støtte, som ydes på grundlag af EKSF-traktatens artikel 56, stk. 1, litra c), og stk. 2, litra b), har EKSF også styrket sine aktiviteter inden for kulsektoren.

Den 25. juni 1997 vedtog Kommissionen en beslutning om for perioden 1998-2000 at iværksætte et program omfattende supplerende sociale foranstaltninger, som skal støtte omstillingen af kulsektoren ("Sociale foranstaltninger inden for kulsektoren"). Med gennemførelsen af denne beslutning har Kommissionen styrket Fællesskabets samfinansiering af de foranstaltninger i forbindelse med førtidspensionering, arbejdsløshed (herunder fratrædelsesgodtgørelse) eller omkvalificering (udligningsgodtgørelser for løntab, mobilitetstilskud osv.), som de minearbejdere, der er berørt af omstillingen, nyder godt af. Den supplerende støtte, der tildeles som led i disse sociale foranstaltninger, beløber sig til højst 4 000 EUR i gennemsnit pr. arbejdstager, når der er tale om førtidspensionerede arbejdstagere, og 2 000 EUR, når der er tale om arbejdsløse arbejdstagere eller arbejdstagere under omkvalificering.

I stålsektoren har Kommissionen, efter at suppleringsprogrammet (Sociale foranstaltninger inden for stålsektoren 1993-1995) er udløbet, ikke fastsat yderligere midler, men har udbetalt støtte, som der allerede var indgået forpligtelse om.

Tabellerne i bilaget viser fordelingen på de enkelte medlemsstater af antallet af støttemodtagere og de bevillinger, der i 2000 var afsat til "traditionel" støtte og til det supplerende program for støtte til kulsektoren samt, for alle programmers vedkommende (herunder det supplerende program for støtte til stålsektoren), den samlede bevillingssituation pr. 31. december de sidste to år.

Støtte til stålforskning

(EKSF-traktatens artikel 55)

1. Forskning og teknologisk udvikling

EKSF's forskningsprogram vedrørende stål modtog i 2000 en bevilling på 56 mio. EUR til finansiering af forskningsprojekter og pilot- og demonstrationsprojekter som støtte til stålforskning i henhold til EKSF-traktatens artikel 55.

Kommissionen udvalgte og finansierede 66 forskningsprojekter blandt de 161 modtagne forslag samt 15 pilot- og demonstrationsprojekter blandt de 27 modtagne forslag, som kunne komme i betragtning med henblik på støtte.

Støtten til forskningsprojekter er på 44,43 mio. EUR, mens støtten til pilot- og demonstrationsprojekter er på 11,34 mio. EUR.

Støtten til de forskellige forskningsområder blev fordelt således (i pct.):

- reduktion af malm: 9 %, stålværker: 23 %, valseværker: 23 %

- materialeegenskaber og brugsegenskaber: 33 %

- målinger og analyser: 12 %

Støtten til de forskellige områder af pilot- og demonstrationsprojekterne blev fordelt således (i pct.):

- produktion af råjern og stål: 6 %

- strengstøbning: 29 %

- valsning og færdigbehandling: 45 %, onlinekontrol: 9 %

- stålkonstruktioner: 11 %

De vigtigste mål for disse projekter er nedbringelse af fremstillingsomkostningerne, forbedring af produkternes kvalitet og driftsegenskaber, fremme af anvendelsen af stål, udvidelse af ståls anvendelsesområder, tilpasning af produktionsbetingelserne til de gældende miljøkrav og udvikling af nye metoder samt afprøvning af nye innovative anvendelser.

2. Ledsage- og støtteforanstaltninger

Disse foranstaltninger, som gør det muligt at supplere eller samordne forskningsaktiviteterne, har til formål at styrke effektiviteten af programmet.

Der er i år afsat et beløb på 233 000 mio. EUR hertil.

Der har været afholdt to tværfaglige møder. Det ene drejede sig om onlinekontrol af valsning af flade produkter, det andet om teknikker og produkter til varmvalsning.

Kommissionen har også støttet arrangementer af international betydning. Et af disse arrangementer fandt sted i Frankrig, hvor emnet var de seneste fremskridt inden for jern- og stålteknologien. Et andet fandt sted i Italien, hvor emnet var rustfrit stål.

Med henblik på hele tiden at forbedre og koordinere kontakten mellem forskerne og fremme udbredelsen af information om EKSF's forskningsprogram vedrørende stål er der nu oprettet en hjemmeside på Internet om EKSF-stålforskning (http://www.cordis.lu/ecsc-steel/home.html), og der udgives to gange om året en informationsbulletin om forskning og teknologisk udvikling i stålsektoren ("Steel RTD Newsletter").

Støtte til kulforskning (EKSF-traktatens artikel 55)

Inden for den tekniske kulforskning blev der i henhold til EKSF-traktatens artikel 55 ydet finansiel støtte på i alt 24 367 500 EUR til 25 projekter, hvortil kom et beløb på 632 500 EUR til udbredelse af forskningsresultater og til dækning af de dermed forbundne udgifter.

Hovedformålet med disse støtteprojekter er at beskytte miljøet effektivt, bevidstgøre befolkningen om kuls rolle som energikilde, forbedre kuls konkurrenceevne og udnytte Fællesskabets ressourcer effektivt. Af den vedtagne støttebevilling på 24 367 500 EUR er et beløb på 9 379 920 EUR - dvs. 38,5% af den samlede bevilling - afsat til forskningsprojekter af særlig betydning for miljøet, mens et beløb på 3 896 460 EUR - dvs. 16,0 % af den samlede bevilling - blev tildelt projekter vedrørende sundhed og sikkerhed i minerne.

Støtten til de forskellige forskningsområder blev fordelt således:

>TABELPOSITION>

Gennemførelsen af EKSF's aktionsbudget

En detaljeret opdeling af midler og udgifter følger nedenfor, for så vidt angår 2000-budgettet.

EKSF's indtægter

Den Høje Myndighed (Kommissionen) har bemyndigelse til at fremskaffe de midler, der er nødvendige for gennemførelsen af dens opgave, ved at lægge afgift på produktionen af kul og stål.

Kommissionen besluttede imidlertid at beholde afgiftssatsen på 0 % i 2000, fordi de henlæggelser, der var opført på EKSF's balance pr. 31.12.1999, blev vurderet som tilstrækkelige til at sikre opretholdelse af en budgetmæssig aktivitet på et passende niveau indtil traktatens udløb.

Indtægterne til finansiering af EKSF-budgettet i 2000 stammede fra:

- "nettosaldoen" for finansielle transaktioner, især renter stammende fra anbringelse af likvide midler, reserver og andre henlæggelser opført på EKSF's balance

- annullering af forpligtelser, som ikke kommer til indfrielse

- tilbageførsel fra hensættelse til finansiering af EKSF's aktionsbudget

- diverse indtægter.

For 2000 var disse indtægter på hhv. 54 mio., 72 mio., 6 mio. og 3 mio. EUR.

Indtægterne på EKSF's aktionsbudget i 2000 nåede således op på i alt 135 mio. EUR.

EKSF's udgifter

Indtægterne på aktionsbudgettet skal dække de forskellige udgifter, som er omhandlet i EKSF-traktaten.

1. Administrationsomkostninger

EKSF's bidrag til administrationsudgifterne omhandles i EKSF-traktatens artikel 50 og i artikel 20 af traktaten om oprettelse af et fælles Råd og en fælles Kommission for De Europæiske Fællesskaber. Ifølge Rådets afgørelse af 21.11.1977, som blev vedtaget på grundlag af disse artikler, nedsættes bidraget til et fast årligt beløb på 5 mio. EUR.

2. Social støtte

I medfør af EKSF-traktatens artikel 56, stk. 1, litra c), og stk. 2, litra b), blev der i 2000 anvendt 49 mio. EUR til støtte til sociale foranstaltninger for EKSF-arbejdstagere (traditionel omskoling og sociale foranstaltninger inden for kul- og stålsektoren).

Når en aktivitet definitivt ophører, begrænses eller ændres, og dette medfører tab af arbejdspladser, sørger EU i overensstemmelse med artikel 56 for, navnlig gennem omskoling, at mindske de negative sociale virkninger for de berørte arbejdstagere. EU bidrager således til finansiering af støtte, der ydes med det formål at begrænse de pågældende arbejdstageres indtægtsnedgang.

Ydelsen af dette bidrag til den sociale støtte er betinget af, at den pågældende stat indbetaler et særligt bidrag, som mindst er lig med det støttebeløb, EKSF yder.

Støtten ydes efter retningslinjer, som er fastlagt i bilaterale aftaler med medlemsstaterne (førtidspensionering, arbejdsløshed, forflyttelse, omskoling, faglig videreuddannelse).

3. Støtte til forskning

I medfør af EKSF-traktatens artikel 55 blev der i 2000 ydet en støtte på 81 mio. EUR til teknisk forskning inden for kul- og stålsektoren.

Hovedformålet med stålforskningsstøtten (56 mio. EUR) er at nedsætte fremstillingsomkostningerne, forbedre produkternes kvalitet og brugsegenskaber, fremme brugen af stål, udvide dets anvendelsesområde samt tilpasse produktionsbetingelserne til miljøkravene.

På kulforskningsområdet (25 mio. EUR) er hovedformålet at reducere kostprisen, at øge produktionen over og under jorden, at forbedre arbejdssikkerheden og arbejdsforholdene, at opretholde de nye markeder samt især at opnå en mere hensigtsmæssig anvendelse af kul og dermed også en bedre miljøbeskyttelse.

Gennemførelse af EKSF's aktionsbudget for regnskabsåret 2000

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

Beretning fra Revisionsretten for De Europæiske Fællesskaber

EKSF's regnskaber

EKSF's regnskaber

EKSF's balance, resultatopgørelsen og fordelingen af resultaterne for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 31. december 2000, blev forelagt Kommissionen til godkendelse ved skriftlig procedure nr. E/.../2001 og er gengivet i nærværende finansberetning som godkendt af Kommissionen.

Balance pr. 31. december 2000

(Beløb udtrykt i euro) - Inden fordeling af resultaterne

Aktiver

>TABELPOSITION>

Balance pr. 31. december 2000

(Beløb udtrykt i euro) - Inden fordeling af resultaterne

Passiver

>TABELPOSITION>

Resultatopgørelse for det regnskabsår,

der afsluttedes pr. 31 december 2000

(beløb udtrykt i euro)

Udgifter

>TABELPOSITION>

Resultatopgørelse for det regnskabsår,

der afsluttedes pr. 31. december 2000

(beløb udtrykt i euro)

Indtægter

>TABELPOSITION>

Fordeling af resultaterne for det regnskabsår,

der afsluttedes pr. 31. december 2000

(beløb udtrykt i euro)

>TABELPOSITION>

ANMÆRKNINGER TIL . 31. DECEMBER 2000

(beløb udtrykt i euro)

A. EKSF

Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF) blev oprettet i henhold til traktaten af 18. april 1951. Ifølge traktatens bestemmelser har Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab til opgave at bidrage til den økonomiske udvikling i medlemsstaterne ved oprettelse af et fælles kul- og stålmarked. Da EKSF-traktaten udløber den 23. juli 2002, blev EKSF-afgiften ophævet i 1998, og udlånene er praktisk talt ophørt fra juli 1997 (Kommissionens beslutning af 22. juni 1994). Den vigtigste indtægtskilde for EKSF er derfor nu overskuddet af forvaltningen af forskellige reserver og hensættelser (jf. anmærkning C16.2).

Alle EKSF's aktiver og passiver overføres efter den 23. juli 2002 til Det Europæiske Fællesskab. Nettoværdien af disse aktiver og passiver skal betragtes som aktiver overført fra EKSF under afvikling til forskning inden for sektorer, der er knyttet til kul- og stålindustrien.

B. Regnskabsprincipper og -metoder

1. Baggrunden for regnskaberne

Regnskaberne udarbejdes i overensstemmelse med almindeligt anerkendte regnskabsprincipper.

De regnskabs- og værdiansætningsmetoder, der anvendes på regnskabets forskellige poster, tager hensyn til de bestemmelser, der gælder for EKSF i medfør af traktaterne og andre retsakter vedtaget herom af Fællesskabet.

De anvendte regnskabsmetoder tager desuden hensyn til den manglende kontinuitet efter den 23. juli 2002, datoen for EKSF-traktatens udløb.

EKSF's regnskaber er opstillet i overensstemmelse med bestemmelserne i Rådets direktiv 78/660/EØF og 86/635/EØF [22] om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber i det omfang, disse finder anvendelse.

[22] EFT L 222 af 14.08.1978 og EFT L 372 af 31.12.1986.

2. Omregning af valutaer

Den valgte valuta til EKSF's regnskabsaflæggelse er euro ("EUR").

Alle transaktioner i fremmed valuta foretaget af EKSF omregnes til euro til den vekselkurs, der er i kraft på den dag, hvor transaktionen finder sted, og som offentliggøres af Den Europæiske Centralbank.

Ikke-monetære elementer omregnes til euro til de månedstakster, der var gældende ved deres anskaffelse eller seneste vurdering.

Ved datoen for udarbejdelse af balancen omregnes monetære elementer til euro til den på datoen gældende vekselkurs. Negative kursdifferencer opføres i resultatopgørelsen. Positive kursdifferencer fordeles og opføres under "periodeafgrænsningsposter" under regnskabets passiver.

2.1 Omregningskurs

Ved årets afslutning blev følgende kurser anvendt ved omregningen af balancekonti i fremmed valuta til euro:

Euroområdet //

Belgiske og luxembourgske francs // 40,3399

Tyske mark // 1,95583

Franske francs // 6,55957

Finske mark // 5,94573

Nederlandske gylden // 2,20371

Irske pund // 0,787564

Italienske lire // 1936,27

Østrigske schilling // 13,76030

Spanske pesetas // 166,386

>TABELPOSITION>

2.2 Pr. 31.12.2000 indgår de forskellige valutaer, der er nævnt ovenfor, samt euro med følgende beløb i EKSF's balance (i euro):

>TABELPOSITION>

3. Forvaltning og værdiansætning af obligationer og andre værdipapirer

I henhold til EKSF's interne regler om forsigtighed skal investeringerne i værdipapirer begrænses til de mest sikre udstederobligationer. I 1998 erhvervede EKSF dog, som en undtagelse og i forbindelse med en omstruktureringsplan for en debitor, der ikke kunne opfylde sine forpligtelser, aktier og andre andele med variabelt afkast i en privat virksomhed.

Beholdningen af obligationer og andre værdipapirer med fast afkast samt aktier og andre værdipapirer med variabelt afkast værdiansættes til den gennemsnitlige anskaffelsespris eller til markedsværdien ved udgangen af regnskabsåret, hvis denne er lavere.

Der afviges fra denne regel i forbindelse med værdipapirer, der opbevares som finansielle anlægsaktiver; disse værdiansættes til den gennemsnitlige anskaffelsespris eller tilbagekøbsværdien, hvis denne er lavere.

4. EKSF's aktionsbudget

En del af EKSF's midler stilles til rådighed for EKSF's aktionsbudget. Aktionsbudgettet vedtages hvert år af Kommissionen, efter at denne har informeret Rådet og hørt Europa-Parlamentet.

De forpligtelser, der er indgået i aktionsbudgettet over for tredjepart, samt finansieringen af aktionsbudgettet fremgår af aktionsbudgettets anmærkning C13.

5. Bøder og rentegodtgørelser

Bøder og rentegodtgørelser, som er krævet tilbagebetalt, betragtes først som EKSF-indtægter, når de rent faktisk er indkasseret. Således hensættes pålagte, endnu ikke indkasserede bøder samt rentegodtgørelser, som er krævet tilbagebetalt (se anmærkning C14.3.a).

6. Sammenligning med tal fra 1999

Efter at præsentationen af regnskaberne er ændret i 2000, er 1999-tallene blevet ombearbejdet med henblik på sammenlignelighed.

C. Forklarende bemærkninger til balanceposter og resultatopgørelse

1. Tilgodehavender i centralbanker

Denne post udgøres af EKSF's tilgodehavender i centralbanker i visse medlemsstater.

2. Tilgodehavender i kreditinstitutter

2.1. Med aftalt løbetid eller på opsigelse

Disse tilgodehavenders restløbetid fordeler sig således:

(i EUR)

>TABELPOSITION>

2.2. Lån

Disse låns restløbetid fordeler sig således:

(i EUR)

>TABELPOSITION>

3. Tilgodehavender hos kunder

3.1. Lån

Lån til kreditinstitutter bogføres under posten "Tilgodehavender hos kreditinstitutter" (jf. anmærkning C2).

De øvrige lån fordeler sig som følger:

(i EUR)

>TABELPOSITION>

NB! Lånene er sædvanligvis garanteret af medlemsstater, banker eller virksomheder eller gennem panterettigheder.

3.2. Afgifter

Afgiftssatsen for 1998, 1999 og 2000 er fastsat til 0%, og tilgodehavender pr. 31. december 2000 vedrører således de forudgående år.

Denne post er fordelt på følgende måde:

>TABELPOSITION>

Posten omfatter et beløb på 5.551.715 EUR vedrørende fordringer på debitorer under konkurs eller tilsvarende form for bobehandling (5.281.288 EUR pr. 31. december 1999).

3.3. Bøder

I denne post er opført Kommissionens tilgodehavender hos virksomheder, som har fået pålagt en bøde i medfør af traktatens bestemmelser.

Efter værdiregulering beløber posten "Bøder" sig til 38.950.716 EUR (37.195.283 EUR pr. 31. december 1999).

Denne post dækker i det store og hele to procedurer:

Dels en samlet bøde på 104.364.350 EUR (Kommissionens beslutning 94/215/EKSF [23] af 16. februar 1994), som Kommissionen tildelte en række stålvirksomheder for ikke at have overholdt konkurrencereglerne ved markedsføring af stålbjælker. Retten i Første Instans har i sin kendelse af 11. marts 1999 nedsat det samlede bødebeløb med 24.774.000 EUR til 79.590.350 EUR. Bødeindbetalingerne indtil den 31. december 2000 udgjorde 50.631.350 EUR. Syv virksomheder har indgivet appel ved Retten i Første Instans.

[23] EFT L 116 af 06.05.1994.

Dels har Kommissionen pålagt en samlet bøde på 27.380.000 EUR (Kommissionens beslutning 98/247/EKSF [24] af 21. januar 1998) i medfør af traktatens artikel 65. Disse bøder er blevet pålagt producenter af rustfrit stål som følge af aftale om en beregningsformel for legeringstillæg. Der er blevet indbetalt et samlet beløb på 14.740.000 EUR, idet to tredjedele af de berørte virksomheder har appelleret sagen til Retten i Første Instans.

[24] EFT L 100 af 01.04.1998.

3.4. Rentegodtgørelser at inddrive

I denne post opføres tilgodehavender hos virksomheder, som har fået tildelt et lån med rentegodtgørelse, og hvem Kommissionen har måttet anmode om at tilbagebetale hele eller dele af den allerede udbetalte rentegodtgørelse.

4. Obligationer og andre værdipapirer med fast afkast

4.1. Sammensætning

Sammensætningen af beholdningen af obligationer og andre værdipapirer med fast afkast er følgende:

(i EUR)

>TABELPOSITION>

4.2. Forfald 2001

Følgende del af værdipapirbeholdningen forfalder i løbet af 2001 (i EUR):

- Udstedt af det offentlige: // 170.282.570

- Udstedt af andre: // 177.832.751

I alt: // 348.115.321

4.3. Finansielle anlægsaktiver (se anmærkning B.3)

Ved finansielle anlægsaktiver forstås værdipapirer, der forbliver i beholdningen indtil deres endelige forfald. Det drejer sig hovedsagelig om kortfristede værdipapirer med henblik på betaling af ydelser på lån.

Den 31. december 2000 beløber de finansielle anlægsaktiver sig til 48.519.675 EUR.

Disse værdipapirers tilbagekøbsværdi ligger 1.548.471 EUR under den gennemsnitlige anskaffelsespris.

4.4. Afkast

I de foretagne investeringer er der taget hensyn til forfaldsfrister og likviditet i EKSF-transaktionerne, der er underlagt strenge finansielle kriterier for modpostering.

Investeringernes afkast (beregnet efter metode fra Association of Investment Management and Research) er i 2000 på 4,72%.

5. Aktier og andre værdipapirer med variabelt afkast

Beholdningen af aktier og andre værdipapirer med variabelt afkast har udviklet sig på følgende vis:

(i EUR)

>TABELPOSITION>

Disse aktier og andre værdipapirer med variabelt afkast er blevet erhvervet af EKSF i forbindelse med underskrivelsen af en omstruktureringsplan for en misligholdende debitor (jf. anmærkning B.3).

En del af disse papirer - udgørende en samlet nettoværdi på 8.287.500 EUR - indgår i en lånekontrakt med et kreditinstitut (forfalder den 1. juli 2004 med option på indløsning før tid den 1 juli 2002).

6. Grunde og bygninger

(i EUR)

>TABELPOSITION>

De bygninger, som EKSF er ejer af, blev i sin tid mod betaling af leje stillet til rådighed for Det Europæiske Fællesskab, hvilket muliggjorde en forrentning af EKSF's investerede midler.

I overensstemmelse med denne rådighedsaftale har Kommissionen i 1994 og 1995 helt og fuldt tilbagebetalt de skyldige restbeløb til EKSF, således at ejendomsretten til bygningerne kan overdrages til Det Europæiske Fællesskab.

Den juridiske overdragelse af bygningerne i Lissabon og Milano blev afsluttet i 2000.

Denne transaktion har indbragt EKSF en fortjeneste ved overdragelsen på 1.987.121 EUR svarende til differencen mellem afståelsessummen (2.531.228 EUR) og den bogførte nettoværdi (544.107 EUR) på tidspunktet for overdragelsen; fortjenesten er opført under rubrikken "Andre driftsindtægter" i resultatopgørelsen .

7. Andre aktiver

De øvrige aktiver fordeler sig som følger:

(i EUR)

>TABELPOSITION>

8. Periodeafgrænsningsposter, aktiver

De øvrige aktiver fordeler sig som følger:

(i EUR)

>TABELPOSITION>

9. Gæld til kreditinstitutter

Disse transaktioners restløbetid fordeler sig således:

(i EUR)

>TABELPOSITION>

10. Gæld stiftet ved udstedelse af værdipapirer

Denne post omfatter obligationslån.

En del af lånene pr. 31. december 1998 (240.430.841 EUR) udløber i løbet af regnskabsåret 2001.

11. Andre passiver

De øvrige passiver fordeler sig som følger:

(i EUR)

>TABELPOSITION>

(1) I kraft af den mulighed, der blev åbnet ved beslutningen af 11. juni 1992, har Kommissionen i løbet af regnskabsårene 1994 og 1995 ydet forskud på de ejendomme, EKSF har stillet til Kommissionens disposition (anmærkning C6).

12. Periodeafgrænsningsposter, passiver

De øvrige passiver fordeler sig som følger:

(i EUR)

>TABELPOSITION>

13. EKSF's aktionsbudget

Denne post omfatter aktionsbudgettets forpligtelser, der samlet beløb sig til 434.516.282 EUR (556.154.370 EUR pr. 31. december 1999), og hensættelserne til finansiering af aktionsbudgettet, der samlet beløb sig til 401.000.000 EUR (393.000.000 EUR pr. 31. december 1999).

I 2000 udviklede forpligtelserne vedrørende aktionsbudgettet sig således:

(i EUR)

>TABELPOSITION>

Hensættelserne til EKSF's fremtidige aktionsbudgetter(1) og til budgetmæssig margen(2) har udviklet sig som følger (i euro):

>TABELPOSITION>

(1) Denne hensættelse er indført af budgetmyndigheden i forbindelse med godkendelsen af EKSF's aktionsbudget for 1997. Det sker i forbindelse med bortfaldet af EKSF-afgiften i 1998 og nødvendigheden af at sikre en finansiering af aktionsbudgetterne indtil 2002.

Desuden indeholder Kul- og Stålforskningsfonden, der iværksættes den 23. juli 2002, en start- og udviklingskomponent, der udnytter denne hensættelse (KOM(2000) 518 og 519 endelig).

(2) Hensættelsen skal dække EKSF's forventede forpligtelser i aktionsbudgetterne 2001 og 2002.

(3) Kommissionens beslutning nr. 2749/2000/EKSF af 13. december 2000.

14. Hensættelse til tab og omkostninger

14.1. Garantireserve

Garantireserven skal tjene som sikkerhed i forbindelse med låne- og udlånstransaktioner. Efter hensættelse af 12 mio. EUR, beløb garantireserven sig til 565 mio. EUR pr. 31. december 2000. Denne styrkelse af garantifonden finder sted, fordi EKSF-traktaten snart udløber.

Kommissionen bekræftede den 11. september 1996 sin vilje til at opretholde reserver svarende til 100% af de udestående lån, der ikke er garanteret af en medlemsstat, efter 23.07.2002, hvilket gør det nødvendigt gradvist at øge reserverne (garantireserver og hensættelser) til ca. 572 mio. EUR (beregnet efter omregningskursen pr. 31. december 2000). Pr. 31. december 2000 var dækningsgraden af disse reserver på 98,8%, forudsat at ingen misligholdelse af lån med forfaldsdato før den 23.07.2002 har fundet sted.

Garantireserven har udviklet sig som følger:

>TABELPOSITION>

14.2. Hensættelse til dækning af større risici

I forbindelse med EKSF-traktatens udløb i 2002 og den gradvise reducering af udestående lån koncentreres risikoen i tiltagende omfang om visse større lån (disse større risici er defineret i henhold til Rådets direktiv 92/121/EØF af 21. december 1992 om overvågning af og kontrol med kreditinstitutters store engagementer).

Hensættelsen til dækning af større risici omfatter således lån, der ikke er sikret ved førsteklassesgarantier, og som andrager mere end 25% af EKSF's egne midler.

Den skal specifikt dække denne koncentrationsrisiko og beskytte EKSF mod eventuel misligholdelse.

Hensættelsen, der er beregnet på grundlag af større udeståender pr. 31. december 2000 under anvendelse af en metode anbefalet af en international ekspertgruppe, beløber sig til 17 mio. EUR (18 mio. EUR pr. 31. december 1999).

14.3. Andre hensættelser

Denne post omfatter hensættelser til bøder og rentegodtgørelser, der skal inddrives, der samlet beløb sig til 42.272.249 EUR (41.735.261 EUR pr. 31. december 1999), og andre hensættelserne til et samlet beløb af 116.391.098 EUR (113.461.382 EUR pr. 31. december 1999).

a) Hensættelser til bøder og rentegodtgørelser, der skal inddrives (jf. anmærkning B.5):

>TABELPOSITION>

b) Andre hensættelser:

>TABELPOSITION>

(1) Hvis en debitor ikke er i stand til at opfylde sine forpligtelser, vil de langfristede obligationer (forfald efter år 2002) med fast rente udstedt af EKSF ikke bidrage til aktiverne og et tilsvarende renteafkast. I henhold til princippet om forsigtighed og i betragtning af, at EKSF-traktaten udløber i år 2002, er der foretaget en hensættelse for at dække alle renterisici.

(2) Denne hensættelse er sket til dækning af juridisk bistand og andre uforudsete omkostninger. Risikoen findes navnlig på det retlige område, fordi EKSF i forbindelse med sine transaktioner i mindre grad henvender sig til nationale partnere, der påtager sig alle omkostninger i forbindelse med transaktionerne.

(3) Denne hensættelse er sket af hensyn til de bøder, der er indbetalt i medfør af beslutning 94/215/EKSF af 16. februar 1994, til dækning af eventuelle tilbagebetalingskrav, såfremt Domstolen giver de virksomheder medhold, som har appelleret kendelsen af 11. marts 1999 fra Retten i Første Instans (anmærkning C3.3).

(4) Denne hensættelse er sket af hensyn til de bøder, der er indbetalt i medfør af beslutning 98/247/EKSF af 21. januar 1998, til dækning af eventuelle tilbagebetalingskrav, såfremt Retten i Første Instans giver de virksomheder medhold, som har anlagt sag til prøvelse af beslutningen (anmærkning C3.3).

15. Reserver

(i EUR)

>TABELPOSITION>

Den særlige reserve skal anvendes til ydelse af lån af EKSF's egne midler til finansiering af socialt boligbyggeri.

Den tidligere pensionsfond svarede oprindelig til alle de pensionsforpligtelser, EKSF indbetalte midler til indtil den 5. marts 1968. Fra og med denne dato har medlemsstaterne overtaget forpligtelserne til at betale tjenestemændenes pensioner. Fonden anvendes til finansiering af byggelån til tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber. Den er også blevet anvendt til ydelse af særlige lån i jern-, stål- og kulindustrien.

16. Analyse af regnskabsårets resultat

EKSF's samlede resultat påvirkes både af resultatet af dets ikke-budgetmæssige transaktioner (lån/udlån - kapitalanbringelser - svingninger i valutakurserne) og af resultatet af gennemførelsen af EKSF's aktionsbudget.

16.1. Ikke-budgetmæssige transaktioner

(i EUR)

>TABELPOSITION>

(1) anmærkning C14.3b.

(2) anmærkning C14.2.

(3) I overensstemmelse med den ændring af regnskabsmetoden, som blev gennemført pr. 31. december 1992, blev de i regnskabsåret 1999 oppebårne indtægter anvendt til finansiering af aktionsbudgettet 1999 (Nettosaldo, anmærkning C16.2).

16.2. Gennemførelsen af EKSF's aktionsbudget

(i EUR)

>TABELPOSITION>

16.3. Opgørelse af regnskabsårets resultat

(i EUR)

>TABELPOSITION>

17. Renter og lignende udgifter

(i EUR)

>TABELPOSITION>

18. Generelle administrationsomkostninger

Der er overført 5 mio. EUR til administrationsbudgettet for Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber til skønsmæssig dækning af EKSF's administrationsomkostninger.

19. Andre driftsomkostninger

(i EUR)

>TABELPOSITION>

20. Renteindtægter og lignende

(i EUR)

>TABELPOSITION>

21. Andre driftsindtægter

(i EUR)

>TABELPOSITION>

22. Indtægter i forbindelse med aktionsbudgettet

(i EUR)

>TABELPOSITION>

(1) I henhold til traktaten er EKSF bemyndiget til at lægge afgift på kul- og stålproduktionen i virksomheder i Fællesskabet. Som beregningsgrundlag anvendes den gennemsnitlige værdi i EF af de forskellige afgiftsbelastede varer. Kommissionen har besluttet at fastlægge afgiftssatsen for 1998-2000 til 0 %.

(2) Denne post omfatter provenu af bøder, som Kommissionen har truffet beslutning om i henhold til EKSF-traktatens artikel 58 og 65, samt moratillæg.

(3) Denne post omfatter provenu af inddrevne rentegodtgørelser, som Kommissionen har måttet kræve tilbagebetalt.

23. Forpligtelser under stregen

23.1. Tilsagn

(i EUR)

>TABELPOSITION>

23.2. Indgåede forpligtelser

(i EUR)

>TABELPOSITION>

Af hensyn til sit omdømme har EKSF altid overholdt sine betalinger på kuponer, også efter at de pågældende obligationer er forfaldet.

24. Oversigt over den økonomiske situation for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 31. december 2000

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

Bilag

Vigtigste træk ved de løbende lån

(eurokursen pr. 31. december 2000) Instrument: EKSF

>TABELPOSITION>

1997 4,81 5 ATS 49.512.000 49.512.000

I alt ATS 49.512.000 49.512.000 3.598.177

1996 5,67 5 238.630.000 238.630.000

1997 4,957 5 786.164.000 786.164.000

I alt BEF 1.024.794.000 1.024.794.000 25.403.980

1989 6,25 13 CHF 3.000.000 600.000

I alt CHF 3.000.000 600.000 393.908

1986 7 15 DEM 17.500.000 1.750.000

1987 6,6 15 7.700.000 1.540.000

1987 6,73 15 9.100.000 1.820.000

1987 6,55 15 11.000.000 2.200.000

1988 6,72 13 2.250.000 281.250

1988 6,85 14 8.200.000 1.640.000

1989 7,25 13 2.400.000 480.000

1989 7,4 12 5.800.000 580.000

1990 9,16 15 2.700.000 1.350.000

1990 9 15 1.200.000 600.000

1991 5,02063 10 29.600.000 5.920.000

1991 8,25 10 98.000.000 98.000.000

1991 5,06563 10 35.700.000 7.140.000

1991 4,89875 10 54.000.000 10.800.000

1991 8,93 10 7.000.000 875.000

1991 5,11 10 18.300.000 3.660.000

1992 8,34 15 2.300.000 1.610.000

1992 7,75 10 100.000.000 100.000.000

1992 5,00625 15 11.000.000 7.700.000

1992 4,85 10 39.600.000 15.840.000

1992 4,96625 10 70.900.000 27.200.000

1992 4,84625 10 24.400.000 9.760.000

1992 5,0 10 57.400.000 9.960.000

1992 5,00813 15 11.900.000 8.330.000

1993 6,09 8 13.900.000 3.475.000

1993 4,84 10 18.200.000 10.920.000

1993 4,92625 8 14.550.000 3.217.118

1993 6,75 15 1.000.000 800.000

1993 7,08 15 1.750.000 1.400.000

1993 5,085 10 57.300.000 13.145.400

1993 6,64 15 1.185.000 948.000

>TABELPOSITION>

1993 6,39 15 1.355.000 1.084.000

1993 5,14 10 20.000.000 12.000.000

1994 5,11875 8 10.080.000 5.040.000

1994 5,19625 7 13.300.000 3.325.000

1994 4,98113 7 3.980.000 995.000

1995 7,42 7 79.700.000 31.880.000

1995 5,4175 6 24.600.000 6.150.000

1995 5,22 6 8.000.000 2.000.000

1995 4,91875 7 15.600.000 7.800.000

1995 4,78 7 14.000.000 7.000.000

1995 5,78 6 20.100.000 5.025.000

1996 5,45 6 21.400.000 10.700.000

1996 5,02 5 18.210.000 18.210.000

1996 4,6 5 20.100.000 6.700.000

1996 5,75 5 27.721.000 27.721.000

1996 5,3 5 21.493.000 21.493.000

1996 5 5 16.500.000 5.500.000

1997 4,895 5 67.000.000 67.000.000

1997 4,83 5 80.597.000 80.597.000

1997 5,0225 5 21.270.000 14.180.000

1997 4,5775 5 75.000.000 75.000.000

1997 4,90313 5 8.000.000 5.300.000

I alt DEM 1.323.841.000 767.681.768 392.509.455

1992 12,9 10 ESP 350.000.000 87.500.000

1994 4,99625 7 675.000.000 33.750.000

1996 5,198 5 110.000.000 11.000.000

1996 5,165 5 245.000.000 49.000.000

1996 8,12 5 2.000.000.000 2.000.000.000

1996 8,12 5 2.390.000.000 2.390.000.000

1997 5,215 5 485.000.000 242.525.000

I alt ESP 6.255.000.000 4.813.775.000 28.931.370

1992 9,7 10 FRF 23.600.000 9.440.000

1992 4,581 20 300.000.000 300.000.000

1993 7 10 1.500.000.000 1.500.000.000

1993 5,75 8 890.000.000 890.000.000

1996 5,637 5 19.880.000 19.880.000

1996 5,941 5 22.620.000 22.620.000

1997 4,9 5 151.315.000 151.315.000

I alt FRF 2.907.415.000 2.893.255.000 441.073.881

>TABELPOSITION>

1990 11,875 19 GBP 60.000.000 60.000.000

1992 9,875 25 50.000.000 17.220.000

1992 9,875 25 30.000.000 30.000.000

1993 7,565 8 9.088.750 1.897.657

1993 9,875 24 20.000.000 20.000.000

1994 8,98 8 2.668.000 1.334.000

1994 6,875 25 50.000.000 35.261.000

1994 8,9375 25 47.000.000 47.000.000

1994 6,15 8 12.842.400 6.196.200

1994 8,68 8 7.893.500 3.946.750

1995 6,2925 6 16.000.000 16.000.000

1996 7,16 5 5.800.000 5.800.000

1996 6,3025 5 1.600.000 1.600.000

1996 7,49 5 10.000.000 10.000.000

1996 6,3625 5 1.790.000 1.790.000

1996 6,00875 5 1.600.000 1.600.000

1996 7,47 5 8.000.000 8.000.000

1996 5,915 5 3.000.000 3.000.000

1997 5,99789 5 4.180.000 4.180.000

1997 7,215 5 13.972.500 13.972.500

1997 6,25547 5 675.000 675.000

1997 7,54 5 32.536.290 32.536.290

I alt GBP 403.347.403 322.009.397 515.958.015

1991 4,6 10 ITL 17.500.000.000 3.375.000.000

1991 4,6025 10 39.100.000.000 7.600.000.000

1991 4,725 10 23.250.000.000 3.716.000.000

1991 5,0625 10 5.850.000.000 1.136.000.000

1992 4,375 10 18.500.000.000 6.900.000.000

1992 4,5 15 9.000.000.000 6.300.000.000

1992 4,49 10 34.800.000.000 4.120.000.000

1992 4,6 10 20.800.000.000 7.920.000.000

1992 5,078 10 45.950.000.000 17.130.000.000

1993 5,354 10 15.600.000.000 9.360.000.000

1993 5,085 10 19.700.000.000 6.607.500.000

1993 5,07625 8 11.600.000.000 2.525.000.000

1993 5,30625 8 12.840.000.000 3.210.000.000

1993 5,2345 10 52.600.000.000 7.310.000.000

>TABELPOSITION>

1994 5,263 8 9.930.000.000 4.965.000.000

1994 5,05113 7 4.000.000.000 1.000.000.000

1994 5,24625 7 13.090.000.000 3.272.500.000

1995 5,1825 6 21.000.000.000 5.250.000.000

1995 5,01375 7 14.800.000.000 7.400.000.000

1995 4,99688 6 42.540.000.000 10.635.000.000

1995 4,8925 7 16.440.000.000 8.220.000.000

1996 4,94125 5 12.500.000.000 12.500.000.000

1996 4,96813 5 23.700.000.000 7.900.000.000

1996 5,04625 6 31.520.000.000 15.760.000.000

1996 5,10063 5 23.280.000.000 7.760.000.000

1996 5,09 5 10.000.000.000 3.333.333.334

1997 5,0325 5 44.370.000.000 29.580.000.000

I alt ITL 594.260.000.000 204.785.333.334 105.762.798

1994 1,08625 7 JPY 11.200.000.000 11.200.000.000

I alt JPY 11.200.000.000 11.200.000.000 104.751.216

1996 5,375 6 LUF 1.400.000.000 1.400.000.000

1997 4,75 5 275.000.000 275.000.000

1997 4,75 5 2.800.000.000 2.800.000.000

I alt LUF 4.475.000.000 4.475.000.000 110.932.352

1986 7,375 15 NLG 15.000.000 1.000.000

1986 7,375 15 3.000.000 200.000

1987 6,71 14 13.400.000 959.000

I alt NLG 31.400.000 2.159.000 979.712

1995 4,81063 7 PTE 2.000.000.000 2.000.000.000

1997 4,8231 5 16.300.000.000 16.300.000.000

1997 0 5 8.450.000.000 8.450.000.000

I alt PTE 26.750.000.000 26.750.000.000 133.428.437

1991 6,31625 10 USD 55.500.000 55.500.000

1993 6,375 15 100.000.000 100.000.000

1996 6,2 6 19.500.000 7.800.000

I alt USD 175.000.000 163.300.000 175.497.045

Samlet total i EUR 2.039.220.346

Aktiviteter henhørende under EKSF's aktionsbudget

Traditionel støtte til omskoling [artikel 56, stk. 1, litra c), og stk. 2, litra b)]

(Beløb dækket af hensættelser)

>TABELPOSITION>

Traditionel støtte til omskoling [artikel 56, stk. 1, litra c), og stk. 2, litra b)]

(nye tildelinger og antal støttemodtagere i 2000)

>TABELPOSITION>

Omstillingsstøtte - Sociale foranstaltninger i stålsektoren

(Beløb dækket af hensættelser)

>TABELPOSITION>

Omstillingsstøtte - Sociale foranstaltninger i kulindustrien (Rechar)

(beløb dækket af hensættelser)

>TABELPOSITION>

Omstillingsstøtte - Sociale foranstaltninger i kulindustrien

(nye tildelinger og antal støttemodtagere i 2000)

>TABELPOSITION>