W 
HK 
•WW"1'-KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 06 11.1996 
KOM(96) 559 endelig udg. 
Meddelelse fra Kommissionen 
til Rådet og Europa-Parlamentet 
SLIM-initiativet 
i 
:mmi Kommissionens rapport om 
SLIM-piiotprojektet 
'sP 
; -»& 
Igrø-l 
|!"ww"•,, 
Ess » 
iåfø (Enklere lovgivning om det indre marked) 

Meddelelse fra Kommissionen 
til Rådet og Europa-Parlamentet 
SLiM-initiativet 
1. SLJM-initiativet (Simpler Legislation for the Internal Market) blev iværksat i maj 
1996. Det fik bred opbakning fra ministrene for det indre marked og tog sigte på at 
finde frem til, hvordan lovgivningen om det indre marked kan forenkles. Initiativet er et 
led i Kommissionens tillidspagt for beskæftigelse. Forenklet lovgivning kan bidrage til 
at opfylde pagtens målsætninger om at styrke erhvervslivets konkurrenceevne og evne 
ti! at skabe beskæftigelse. Det kan også være medvirkende til at gøre EU's arbejde 
mere gennemsigtigt og effektivt u6en at bringe den nødvendige beskyttelse af 
borgerne i fare. Rapporten til Det Europæiske Råds møde i Dublin i december om 
bedre lovgivning vil indeholde en oversigt over EU's forenklingsinitiativer. 
Fire eller fem eksperter fra medlemsstaternes myndigheder har i små såkaldte SLIM-
team arbejdet sammen med lige så mange repræsentanter for brugerne af lovgivnin­
gen. Hvert team blev ledet af en formand, der var personligt udpeget af Kommissæren 
med ansvaret for lovgivningen i de fire sektorer, der var udvalgt i foranstaltningens 
første fase, nemlig Intrasiat (systemet tii indsamling af interne handelsstatistikker i 
EU), byggeprodukter, anerkendelse af eksamensbeviser og sektoren for prydplanter. 
Medlemsstaterne blev opfordret til at fremsætte deres synspunkter skriftligt. Kommis­
sionens rapport om første fase er vedlagt denne meddelelse. 
Siil&je^ymenes anbefaling« 
2. Arten af SLIM-teamenes anbefalinger og den mulige grad af forenkling eller 
forbedring varierer fra sektor til sektor. Hvad angår Intrastat, er der anbefalet speci­
fikke forenklinger, der kan gennemføres på kort. sigt, samt mere gennemgribende 
alternativer som grundlag for kommende høringer og initiativer. De øvrige team har 
fremsat forslag eller alternativer, der vil være af stor hjælp for Kommissionen ved 
fastlæggelsen af, hvilken vej man skal gå. Med hensyn til byggeprodukter kan de 
muligheder, man har overvejet, bidrage til at åbne en sektor af afgørende betydning, 
hvor det hidtil ikke har s/æret muligt at få det indre marked til at fungere ordentligt. 
3. Hvert SLIM-team pegede på en række måder, hvorpå man kan forenkle eller 
forbedre lovgivningen. Deres rapporter kan rekvireres. 
I) Resultatet for Intrastat afspejler de tilbundsgående undersøgelser, der allerede 
var foretaget. Anbefalingerne omfatter forenkling, eller opgivelse af indsamling, af 
visse former for oplysninger fra den 1. januar 1998, en betydelig nedskæring i antallet 
af underrubrikker i nomenklaturen fra de nuværende 10 500 til omkring 6 500-7 000 og 
en justering af indsamlingssystemet eller indførelse af et nyt for at lette byrderne for 
virksomhederne. Dette kunne indebære mere brug af stikprøveudtagning, et tovejssy-
stem med længere intervaller mellem indsendelser af detaljerede oplysninger og/eller 
brug af et envejssystem, der kun er baseret på eksportoplysninger, i en række 
medlemsstater. 
Kommissionens svar - Der er alierede ved at biive taget skridt til at efterkomme nogle 
anbefalinger om begrænsede databehov. Kommissionen støtter ideen om at anvende 
en forenklet nomenklatur, der stadig afspejler de fleste brugerbehov uden at øge 
Ac^ 
byrden for virksomheder, der også er involveret i ekstern samhandel. Denne forenk­
lede nomenklatur må ikke overstige 7 000 rubrikker og skulle kunne tages i brug den 1. 
januar 1998. Kommissionen er desuden enig med SLIM-teamet om, at de forskellige 
rammer for indsamling af statistikker bør undersøges. Navnlig skal Kommissionen 
være rede til at tilpasse lovgivningen, så medlemsstaterne får mulighed for at indføre 
envejssystemet for interne EU-handelsstatistikker. Kommissionen vil iværksætte en 
undersøgelse af tovejssystemet og eventuel anvendelse af stikprøver inden 1999. 
ii) Det team, der beskæftigede sig med byggeprodukter, opstillede tre mulighe­
der og anførte fordele og ulemper ved hver enkelt. De spændte fra forbedring af 
Kommissionens og de europæiske standardiseringsorganers arbejdsprocedurer til den 
radikale foranstaltning at afskaffe den obligatoriske sammenkædning mellem anven­
delse af byggeproduktsdirektivet og tilstedeværelsen af harmoniserede standarder. 
Man overvejede også en tredje mulighed i to etaper. 
Kommissionens svar - Kommissionen vil fremsætte forslag i overensstemmelse med 
teamets rapport. Den vil følge forslaget om en kombination af kortsigtede foranstalt­
ninger, der kan forventes at fremskynde gennemførelsen af byggeproduktsdirektivet, 
og langsigtede foranstaltninger og dermed skabe et nyt grundlag for kommende 
resultater med hensyn til et fuldstændigt og sammenhængende system for hele 
byggesektoren. 
iii) Det team, der beskæftigede sig med eksamensbeviser, gik ind for fastholdelse 
af sektordirektiver for de individuelle erhverv, hvor de allerede findes. Et flertal foreslog 
imidlertid, at Kommissionen skal tage spørgsmålet om overførsel af de erhverv, der er 
omfattet af disse direktiver, til det generelle system for anerkendelse af eksamensbevi­
ser op til fornyet overvejelse efter gennemgangen i 1999. Teamet foreslog desuden en 
strømlining af lovgivningen især med hensyn tii drift af de relevante rådgivende udvalg 
og kriterierne for uddannelse. 
Kommissionens svar - Kommissionen vil i 1997 fremsætte forslag om strømlining af 
arbejdet i de rådgivende udvalg og forenkling af opdateringen af listerne over eksa­
mensbeviser, der anerkendes automatisk. Den vil følge forslaget om indførelse af en 
mere resultatorienteret indstilling til definitionen af uddannelseskrav i sygeplejerskedi­
rektivet. Kommissionen vil desuden iværksætte en undersøgelse af den eventuelle 
overførsel af de pågældende erhverv til det generelle system efter den gennemgang af 
systemet, der skal finde sted i 1999. 
iv) Det team, der beskæftiger sig med prydplanter, var meget uenigt om, hvorvidt 
der skulle være EU-lovgivning på området. Hvis lovgivningen bevares, skal den gøres 
klarere og enklere. Der bør f.eks. være forskellige former for og grader af kontrol på 
forskellige trin i produktions-/distributionsprocessen, og listen over de omfattede arter 
bør fastsættes i det mindste under hensyntagen ti! deres økonomiske betydning, 
ordningen for import fra tredjelande skal revideres, og der skal gøres en større indsats 
for at skabe bedre samordning med EU's plantekarantænekontrol. 
Kommissionens svar - Kommissionen vil fremsætte forslag inden maj 1997. Disse 
forslag vil tage udgangspunkt i en grundig undersøgelse af de forskellige muligheder, 
SLIM-teamet har peget på. 
Evaluering af arbejdsmetoden med SUM-team 
4. Den samlede vurdering af SLIM-initiativet er, at det kan virke og allerede har 
givet resultater. Kommissionen har i første fase af SLIM vist, at den er indstillet på 
forenkling. Den vil derfor fortsætte projektet og udvide SLIM til andre sektorer i en 
anden fase. For at muliggøre dette skal Rådet imidlertid vise samme beslutsomhed og 
J 
påtage sig sit politiske ansvar. Det skal først og fremmest godkende arbejdsmetoden 
og give tilsagn om at iværksætte de nødvendige foranstaltninger for at opnå konkrete 
resultater. Dette indebærer ikke blot imødekommelse af Kommissionens forslag om 
EU-lovgivningen, men også at medlemsstaterne skal være lige opmærksomme på at 
forenkle den nationale lovgivning, når det er påkrævet. 
I lyset af erfaringerne fra den første fase og råd fra medlemsstaterne gennem Det 
Rådgivende Udvalg for Det Indre Marked vil Kommissionen i samråd med andre 
passende fora udpege sektorerne for den næste fase. Kommissionen vil formulere 
hvert SLIM-teams ansvarsområde så tydeligt som muligt, give tilstrækkelig tid til 
udarbejdelse af rapporter og sikre størst mulig gennemsigtighed i forhold til alle 
medlemsstater. I den anden fase vil Kommissionen underrette Rådet om opfølgningen 
i den oprindelige gruppe af sektorer og fremskridtet i den anden gruppe. Yderligere 
udvidelse vil afhænge af de konkrete resultater, der opnås. 
6. Kommissionen understreger, at medlemsstaterne selv må vise, at de tager 
udfordringen om at forenkle lovgivningen alvorligt. Kommissionens analyse af virknin­
gen og effektiviteten af det indre marked konkluderede, at afskaffelsen af den "første 
række" af markedsfragmenterende foranstaltninger har øget vigtigheden af at fjerne de 
resterende nationale bestemmelser, der hindrer grænseoverskridende transaktioner, 
og at der endnu ikke er meget, der tyder på, at medlemsstaterne er rede til at over­
holde den selvdisciplin ved regelfastsættelsen, som de er så overbeviste fortalere for i 
EU. Kun medlemsstaterne kan tage denne udfordring op, og Kommissionen opfordrer 
Rådet til at engagere sig fuldt ud i opgaven. 
AC 
Kommissionens rapport om 
SLIM-pilotprojektet 
(Enklere lovgivning om det indre marked) 
Jà 
-2 
1. Initiativet 
1.1. Enklere lovgivning kan forbedre erhvervslivets konkurrenceevne og øge dets 
muligheder for at skabe beskæftigelse1 og desuden bidrage til at gøre EU's initiativer 
gennemsigtige og effektive, mens man sikrer en fortsat høj grad af beskyttelse for 
borgerne. SLIM-initiativet imødekom et stigende behov i virksomheder og 
erhvervskredse for lovgivning, der når sine mål uden at pålægge dem unødige byrder. 
Rådet godkendte formelt initiativet ved sin resolution af 8. juli om lovgivningsmæssig 
og administrativ forenkling i det indre marked, og Det Europæiske Råd opfordrede 
Kommissionen til at aflægge beretning til Rådet om SLIM-projektet ved udgangen af 
1996. Initiativet skal ses som et led i EU's bestræbelser for at forbedre erhvervslivets 
konkurrenceevne og muligheder for at skabe beskæftigelse, hvilket fremgår af, at det 
indgår i de foranstaltninger, der skal fremme konkurrenceevnen i Kommissionens 
tillidspagt for beskæftigelse. 
1.2. SLIM-projektet markerer en ny fase i Kommissionens bestræbelser for at 
forenkle og forbedre lovgivningen med henblik på at lette den byrde, virksomheder og 
erhverv pålægges i kraft af reglerne om det indre marked, uden at opgive at nå EU's 
mål2. Det tager udgangspunkt i en ny arbejdsmetode, der samler fire eller fem 
repræsentanter for de nationale myndigheder og lige så mange repræsentanter for 
brugerne af lovgivningen i små team. Hvert team ledes af en formand udpeget af den 
kommissær, der har ansvaret for den pågældende sektor. Disse team blev anmodet 
om inden for en meget kort frist at fremsætte forslag til forenkling af lovgivningen. Fire 
områder blev behandlet: Intrastat-systemet til indsamling af statistikker om samhande­
len i EU, byggevarer, anerkendelse af eksamensbeviser og prydplanter. De enkelte 
teams konklusioner skulle give Kommissionen mulighed for at afgøre, hvilke yderligere 
foranstaltninger der er påkrævet. De enkelte team konsulterede de medlemsstater, der 
ikke var repræsenteret i teamet, og modtog skriftlige kommentarer fra interesserede. 
1.3. Pilotprojektet har givet positive resultater. Kommissionen finder, at i lyset af den 
begrænsede tid (kun tre til fire arbejdsdage) og de komplekse emner, SLIM-team stod 
over for, viser resultaterne, at den anvendte fremgangsmåde er god og eventuelt kan 
udvides til andre lovgivningsområder på visse betingelser, især for at tilskynde til 
nyskabelse i Europa. Kommissionen vil tage initiativer på alle fire områder. Den 
understreger imidlertid, at initiativets succes i sidste ende kun kan vurderes på 
baggrund af Rådets og Parlamentets villighed til at acceptere ændringer for at fremme 
forenklingen. 
SLSM-teams arbejdsmetoder 
2.1. Mellem juni og begyndelsen af oktober 1996 mødtes hvert SLIM-team i alt tre 
elier fire dage. Generelt muliggjorde det begrænsede antal deltagere og deres 
indgående kendskab tii de pågældende sektorer et uformelt arbejdsklima og en 
ligefrem meningsudveksling. Hermed kunne idéerne drøftes mere åbent end på mere 
Jf. Kommissionens meddelelse af 8. maj 1996 om SLIM-pilotprojektet (Simpler Legislation for the 
Internal Marked) KOM(96) 204 endelig udg. 
Kommissionens arbejde med forenkling og lignende forhold er blevet behandlet i rapporter til 
forelæggelse på Det Europæiske Råds møder ved årets udgang i 1993, 1994,1995 og i juni 1996. En 
rapport om bedre lovgivning vil blive forelagt Det Europæiske Råd på dets møde i Dublin i december 
1996. 
formelle møder. Teamene viste sig i mange tilfælde villige til medtage alternative 
muligheder for forenkling eller forbedring, som ikke alle medlemmer gik ind for. Dette 
er afspejlet i rapporterne, der undertiden anfører enkeltpersoners holdning. Møderne 
blev suppleret med skriftlig kontakt, især i forbindelse med afslutningen af rapporterne. 
Den afdeling af Kommissionen, der har ansvaret for den pågældende sektor, funge­
rede i hvert enkelt tilfælde som sekretariat. 
2.2. Teamene konsulterede alle medlemsstater: Intrastatteamet gennem ca. 30 
individuelle forslagsark, eksamensbevisteamet ved hjælp af et kort høringsdokument, 
prydplante- og byggeproduktsteamene ved hjælp af en enkel skriftlig opfordring. 
Mange repræsentative organisationer afgav endvidere skriftlige indlæg3. De skriftlige 
indlæg var en stor hjælp for teamene, som tog hensyn til dem ved udarbejdelsen af 
deres rapporter. 
3. | Oversigt over resultaterne af pilotprojektet4 
3.1. INTRASTAT 
3.1.1. Baggrund - Intrastat-systemet blev indført i 1993 for at gøre det muligt at 
udarbejde statistikker om samhandelen i EU i mangel på de oplysninger, der tidligere 
blev indsamlet ved grænserne. Oplysningerne er indsamlet fra ca. 430 000 virksomhe­
der (ca. 2/3 af alle virksomheder er fritaget). 
3.1.2. Problemer - Systemet er dyrt for både virksomhederne og myndighederne. 
Statistikkerne på EU-plan er ikke tilstrækkeligt gode og foreligger for sent. Man har 
forsøgt at løse disse problemer, men alle forslag om forenkling kommer i konflikt med 
virksomhedernes ønske om slippe for at skulle rapportere og brugernes krav om 
detaljerede oplysninger. 
3.1.3. Hovedpunkter i SLIM-teamets rapport - Forenklingsforslagene tager sigte på at: 
• begrænse datakravene til det minimale for at udarbejde samhandelsstati­
stikker i EU 
• anvende en forenklet varenomenklatur, der dækker de fleste brugeres 
behov 
• tilpasse indsamlingssystemet eller indføre et nyt for at lette byrderne for 
virksomhederne 
• støtte foranstaltninger til fremme af et revideret system. 
SLIM-teamet anbefaler, at en række dataelementer efter den 1. januar 1998 enten 
forenkles eller ikke længere indsamles, især elementer af begrænset interesse. Dette 
skal meddeles virksomhederne som en samlet pakke for at mindske tilpasningsom­
kostningerne. 
SLIM-teamet anbefaler desuden en betydelig nedskæring i antallet af underpositioner i 
nomenklaturen. På grundlag af det harmoniserede systems sekscifrede niveau kunne 
man tilføje en række underpositioner fra den eksisterende kombinerede nomenklatur 
En liste over de modtagne bidrag er vedlagt de enkelte teams rapporter. 
Kommissionen har udarbejdet denne oversigt over de emner, de enkelte SLIM-team stod over for, og 
de anbefalinger eller alternative muligheder, de nåede frem til. Se endvidere bilag 1. Det er imidlertid 
afgørende for en fuld forståelse af teamenes arbejde og navnlig en forståelse af de tilgrundliggende 
argumenter og teamets medlemmers forskellige grader af tilslutning til anbefalingerne og de alterna­
tive muligheder at konsultere de individuelle rapporter, som kan rekvireres hos Kommissionen. 
(KN). Dermed ville antallet af varekoder blive begrænset fra 10 500 til ca. 6 500-7 000. 
Der skal nedsættes et fælles udvalg til at vurdere berettigelsen af disse supplerende 
underpositioner. Den nye nomenklatur, HS6+, bliver frivillig for rapportørerne, der 
fortsat kan benytte KN. De detaljerede resultater om samhandelen mellem medlems­
staterne vil imidlertid blive forelagt på grundlag af HS6+'s detaljerede niveau. 
Hvad angår indsamlingssystemer, støtter SLIM-teamet idéen om at indføre systemer, 
der omfatter færre virksomheder eller på anden måde indebærer en betydelig 
nedskæring af den samlede rapporteringsforpligtelse for virksomhederne og stadig 
giver statistikker af en acceptabel kvalitet. Man har overvejet fire rammer for indsam­
ling af statistikker, hvoraf nogle kunne kombineres. Disse idéer kræver imidlertid 
nærmere undersøgelser, inden der kan fremsættes forslag. 
Forenkiingsinitaitiverne bør ledsages af fortsat modernisering af systemerne til 
dataindsamling og -behandling og af underretning af dataleverandørerne om statistiske 
resultater. EDICOM-projektets der fremmer brug af elektronisk dataoverførsel og edb 
inden for statistik, vil bidrage til disse aktiviteter, og fortsættelsen af projektet bør 
godkendes uden yderligere forsinkelse. 
3.1.4. Kommissionens svar - Kommissionen har allerede taget skridt til at gennemføre 
nogle af anbefalingerne om begrænsede datakrav. Den støtter idéen om at bruge en 
forenklet nomenklatur, der stadig svarer til de fleste brugerbehov uden at øge byrden 
for virksomheder, der også beskæftiger sig med ekstern samhandel. Den forenklede 
nomenklatur bør være på højst 7 000 positioner og skulle kunne tages i brug den 
1. januar 1998. Den er desuden enig med SLIM-teamet om, at de forskellige rammer 
for indsamling af oplysninger skal undersøges. Den skal navnlig være klar til at tilpasse 
lovgivningen for at give medlemsstaterne mulighed for at indføre envejssystemet for 
handelsstatistikker internt i EU og vil iværksætte undersøgelser af tovejssystemet og 
eventuel udtagelse af stikprøver, der skal være afsluttet inden udgangen af 1999. 
3.2. BYGGEVARER 
3.2.1. Baggrund - Byggesektoren tegner sig for 9% af EU's bnp og omfatter 2 mio. 
virksomheder. EU-lovgivningen om byggevarer er enestående, idet alle byggevarer 
reguleres gennem et enkelt direktiv, nr. 89/109 af 21. december 1988 om indbyrdes 
tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om byggeva­
rer5. 
3.2.2. Problemer - Man var fra starten klar over, at det var meget ambitiøst at 
regulere en så stor sektor af økonomien gennem et enkelt direktiv, og gennemførelsen 
har hidtil været utilfredsstillende. For at det indre marked kan fungere, fastsætter dette 
direktiv krav om vedtagelse af tekniske specifikationer, enten harmoniserede standar­
der, europæisk teknisk godkendelse eller nationale tekniske specifikationer. Otte år 
efter vedtagelsen af direktivet foreligger ingen af disse specifikationer, og det indre 
marked i denne sektor er stadig ikke en realitet. 
3.2.3. Nøglepunkter i SLIM-teamets rapport - SLIM-teamet opstiller tre valgmulighe­
der: 
• Forbedring af Kommissionens og de europæiske standardiseringsorganers 
arbejdsprocedurer med henblik på at fastsætte tekniske specifikationer, især 
hvad angår harmoniserede standarder. Denne mulighed, der ikke kræver 
5 EFT L 40 af 11.2.1989, s. 12. 
ændring af direktivet, tager sigte på at forbedre gennemførelsesprocedu-
rerne på kort sigt. 
• Afskaffelse af den obligatoriske sammenkædning af anvendelse af direktivet 
og tilstedeværelsen af tekniske specifikationer. Hermed ville erhvervslivet 
kunne begynde af markedsføre produkter med EF-mærkningen på grundlag 
af uafhængig certificering uden henvisning til harmoniserede standarder, 
som i andre "ny fremgangsmåde'-direktiver. 
• En valgmulighed i to trin: Forbedring af arbejdsprocedurerne som foreslået 
ovenfor med øjeblikkelig virkning og parallelt hermed udvikling af et initiativ 
for at tilnærme de nationale regler om anlægsarbejder til hinanden. (Et 
samlet system af fælles standarder for varer ville være lettere at opretholde 
med fælles regler om anlægsarbejder). I lyset af de hidtidige erfaringer 
kunne situationen tages op til fornyet overvejelse med henblik på at 
afstemme direktivet med principperne i den nye fremgangsmåde eller at 
ophæve det. 
SLIM-teamet påpeger, at den første valgmulighed udmærker sig ved at kunne 
gennemføres umiddelbart. Fordelen ved den anden valgmulighed er, at den med 
hensyn til standarder vil genindføre uafhængig støtte til regulering som omhandlet i 
den nye fremgangsmåde. De bemærker imidlertid, at der i branchen er meget 
begrænset tillid til et system baseret på direkte overholdelse af væsentlige krav. Ved at 
indlede proceduren for en formel ændring af direktivet risikerer man desuden at 
genåbne diskussionen af teksten ud over de oprindelige intentioner, hvilket kunne føre 
til en periode med retlig usikkerhed. Endelig påpeges det, at den tredje valgmulighed 
indebærer en løsning med kortsigtede foranstaltninger, der må formodes at sætte 
gang i gennemførelsen af direktivet, og som samtidig kan danne et nyt grundlag for en 
kommende udarbejdelse af et fuldstændigt og altomfattende system for hele bygge­
sektoren. 
SLIM-teamet bemærker, at den forenkling af procedurerne, SLIM tager sigte på, og 
den deraf følgende begrænsede byrde for erhvervslivet, nok er mere udtalt i anden og 
tredje valgmulighed. 
3.2.3. Kommissionens svar - Kommissionen vi! fremsætte forslag i overensstemmelse 
med teamets rapport. Den vil følge forslaget om at kombinere kortfristede foranstalt­
ninger, der må formodes at fremskynde gennemførelsen af byggevaredirektivet, og 
mere langfristede foranstaltninger, der kan danne et nyt grundlag for en kommende 
udarbejdelse af et fuldstændigt og altomfattende system for hele byggesektoren. 
3.3. ANERKENDELSE AF EKSAMENSBEVISER 
3.3.1. Baggrund - Der blev vedtaget syv sektordirektiver mellem 1975 og 1985 om 
læger, sygeplejersker med ansvar for almen sygepleje, dyrlæger, tandlæger, jorde­
mødre, arkitekter og farmaceuter. Med undtagelse af direktivet om arkitekter fastsætter 
disse direktiver fælles mindstenormer for uddannelse i det pågældende erhverv og 
indeholder lister over nationale eksamensbeviser, der kræver overholdelse af disse 
fælles normer, og som derfor automatisk anerkendes gensidigt. For arkitekter fastsæt­
ter direktivet visse kriterier, der skal opfyldes, for at et eksamensbevis kan anerkendes 
gensidigt. Medlemsstaterne kan dog fortsat udstede eksamensbeviser inden for 
arkitektur, der ikke kræver opfyldelse af kriterierne og dermed falder uden for anven­
delsesområdet af anerkendelse i henhold til direktivet. 
3.3.2. Problemer - Sektorfremgangsmåden, der giver uddannelse en vis europæisk 
profil, tvang mange medlemsstater til at ændre deres lovgivning om adgang til de 
pågældende erhverv, og i visse tilfælde (f.eks. tandlæger i Italien og Østrig) måtte man 
indføre erhverv, der ikke tidligere fandtes. Sektordirektiverne kan også forhindre 
reformer på nationalt plan, når de påtænkte regler vil gøre de nationale regler uforene­
lige med det pågældende direktiv. Det var en af grundene til, at EF indførte den nye 
fremgangsmåde ved anerkendelse af eksamensbeviser - det generelle system - der 
overlader det til medlemsstaterne at fastlægge et passende niveau og en passende 
uddannelsesstruktur samt behovet for regulering. Det generelle system tilbyder 
imidlertid i modsætning til sektordirektiverne ikke den vandrende arbejdstager 
automatisk anerkendelse. 
Desuden førte behovet for at føre tilsyn med de fastsatte fælles uddannelsesregler til 
opretteise af et rådgivende udvalg for hvert sektordirektiv. Disse udvalg, der i øjeblikket 
består af 45 medlemmer, giver Kommissionen en betydelig administrativ byrde. De 
afgiver anbefalinger og udtalelser til medlemsstaterne og rådgiver desuden Kommissi­
onen om, hvorvidt der er behov for ændringer af direktiverne. I praksis er kun få af 
deres anbefalinger blevet godkendt af medlemsstaterne. 
3.3.3. Nøglepunkter fra SLiM-teamets rapport - SLIM-teamet gik ind for opretholdelse 
af sektordirektiver inden for enkelte erhverv, hvor de allerede findes. Et flertal foreslog 
imidlertid, at Kommissionen skulle tage spørgsmålet om overgang til et generelt 
system efter revisionen i 1999 op tii fornyet overvejelse. De mente, at formuleringen af 
uddannelsesbestemmelserne i sektordirektiverne skulle revurderes med henblik på 
overgang til kompetencebaserede kriterier, der lægger større vægt på resultatet af 
uddannelsen end på strenge regler om dens indhold. Teamet foreslog desuden 
alternative muligheder for at begrænse den administrative byrde og driftsomkostnin­
gerne til systemet, der i øjeblikket er på 1,5 mio. ECU om året, ved at strømline de 
rådgivende udvalg. 
3.3.4. Kommissionens svar - Kommissionen vil i 1997 fremsætte forslag om at 
strømline arbejdet i de rådgivende udvalg og forenkle ajourføringen af fortegnelsen 
over eksamensbeviser, der anerkendes automatisk. Den vil følge forslaget om en mere 
resultatorienteret fremgangsmåde ved fastsættelsen af uddannelseskrav i forbindelse 
med gennemgangen af uddannelseskravene i sygeplejerskedirektivet. Den vil desuden 
foretage en undersøgelse af mulighederne for overførsel af erhvervene til det generelle 
system efter revisionen i 1999. 
3.4. PRYDPLANTER 
3.4.1. Baggrund - EU-reglerne for markedsføring af prydplanter og formeringsmateri­
ale til prydplanter fremgår af direktiv 91/682/EØF og gennemførelsesforanstaltningerne 
hertil. Direktivet fastsætter mindstekrav til kvalitet og vilkår på EU-plan og beskriver de 
tilhørende akkrediteringsordninger og dokumentationskrav. 
3.4.2. Problemer - På grund af den forhastede vedtagelse i slutningen af 1991 er der 
en række inkonsekvente passager i teksten, der har voldt medlemsstaterne fortolk-
ningsmæssige problemer ved gennemførelsen af lovgivningen. Desuden har flere 
medlemsstater anmodet Kommissionen om at revidere direktivet på forskellige 
områder, da dets anvendelsesområde og omfanget af nogle af dets undtagelser er 
uklare, i et forsøg på at løse disse problemer udsendte Kommissionen i 1994 en 
fortolkende meddelelse til medlemsstaterne om de bestemmelser, der havde voldt 
størst vanskeligheder. Dette var imidlertid ikke nok til at sikre en hurtig og ensartet 
gennemførelse i medlemsstaterne. På grund af ovennævnte vanskeligheder har 
Kommissionen endelig ikke været i stand til at udvikle yderligere gennemførelsesfor­
anstaltninger, som direktivet foreskriver. 
7-
3.4.3. Nøglepunkter fra SLIM-teamets rapport - Nogle af medlemmerne af SLIM-
teamet - som selv var kommercielle planteavlere - nærede alvorlig tvivl om behovet for 
EU-foranstaltninger i denne sektor, men der var bred enighed om, at direktivet kunne 
ændres og gøres klarere og dermed lette den administrative byrde for såvel leverandø­
rer som medlemsstaternes myndigheder. Teamet anbefalede, at direktivets anvendel­
sesområde - altså hvem, der er reguleret af det - blev afklaret, og at der skulle være 
tale om forskellige former for og grader af kontrol på forskellige trin i produkîions-
/distributionsprocessen. Fortegnelsen over de omfattede arter bør udarbejdes på 
grundlag af deres økonomiske betydning, og medlemsstaterne bør have mulighed for 
at blive fritaget for at oprette infrastrukturer for arter, de ikke normalt producerer eller 
markedsfører. Reglerne for sortsbetegnelser ved markedsføring af formeringsmateriale 
skal redigeres og gøres klarere, og gennemførelsesdirektiv 93/78/EØF skal ophæves. 
Der skal gøres en indsats for at sikre større samordning mellem prydplantedirektivet 
og plantesundhedsdirektivet, og idéen om ligestilling for tredjelande skal tages op til 
overvejelse. 
3.4.4. Kommissionens svar - Kommissionen vil fremsætte forslag inden maj 1997. 
Disse forslag vil tage udgangspunkt i en grundig analyse af de forskellige valgmulighe­
der, SLIM-teamet opstiller. 
4. | Behovet for nationale initiativer om forenkling og forbedring 
Det var SLIM-teamenes generelle erfaring under pilotprojektet, at de ikke inden for den 
afsatte tid kunne tage stilling til behovet for forenkling på nationalt plan (selv om de 
nationale Intrastat-systemer allerede tidligere var blevet evalueret på grundlag af et 
detaljeret spørgeskema). De erkendte imidlertid vigtigheden af dette aspekt af 
problemet: eksamensbevisteamet anbefalede f.eks., at "de administrative og retlige 
formaliteter, nogle medlemsstater anvender til at sløre anerkendelsesproceduren, bør 
undersøges nærmere med henblik på at afskaffe disse formaliteter eller at forenkle og 
klarlægge dem". Hermed understreges den opfattelse, som repræsentanter for 
erhvervslivet i EU ofte har givet udtryk for, nemlig at lovgivningsbyrden vejer tungere i 
medlemsstaterne end på EU-plan. Kommissionen bestræber sig fortsat for at forenkle 
EU-lovgivningen, men der er også behov for initiativer i medlemsstaterne. I overens­
stemmelse med Rådets resolution af 8. juli om lovgivningsmæssig og administrativ 
forenkling i det indre marked, vil Kommissionen fremme meningsudvekslingen med 
Det Rådgivende Udvalg for Det Indre Marked om sådanne nationale initiativer. 
BILAG 1A - INTRASTAT -
Resumé af SLIM-teamets anbefalinger 
BEGRÆNSEDE ELLER FORENKLEDE DATABEHOV 
Afskaffelse af kravet om at indgive visse former for oplysninger, f.eks. netto­
mængden for visse produkter, transportform og visse data, der i øjeblikket indsamles 
frivilligt af medlemsstaterne (f.eks. laste- og lossehavn, oprindelses- og bestemmel­
sessted osv), overgang til mere erhvervsvenlige måder at indgive visse former 
for oplysninger på og en forlængelse af fristen for rapportering til Intrastat. 
NOMENKLATUR 
SLIM-teamet foreslår indførelse af det harmoniserede System 6+ som varenomenkla­
tur i Intrastat og understreger behovet for en betydelig nedskæring af den nuvæ­
rende varenomenkiatur med tilføjelse af et begrænset antal underpositioner for at 
dække specifikke brugerbehov. Hermed vil antallet af underpositioner blive 
begrænset fra de nuværende 10 500 til 6 500-7 000. Udvælgelsen af de supple­
rende underpositioner skal foretages af et fælles udvalg med repræsentanter for 
sektorsammensiutninger, medlemsstaterne og Kommissionens tjenestegrene. 
Rapportørerne vil frit kunne vælge, om de vil bruge HS6+ eller fortsætte med KN. De 
detaljerede resultater om samhandelen mellem medlemsstaterne vil dog kun blive 
udarbejdet efter HS6+. HS6+-nomenklaturen vii desuden muliggøre sammenligninger 
med eksterne samhandelsstatistikker og vil omfatte anbefalinger til internationale 
samhandelsstatistikker. SLIM-teamet anbefaler endvidere at begrænse antallet af 
ajourføringer for af sikre stabiliteten, 
SLIM-teamet så ikke nogen særlig fordel i at indføre sektorbestemte eller branchedefi-
nerede grænseværdier og påpegede, at en enkelt EU-grænseværdi ville skabe 
problemer på grund af de forskellige økonomiske forhold og erhvervsstrukturer i 
medlemsstaterne. Man kunne dog forestille sig en vis forbedring ved at tillade, at 
virksomheder, der ligger lige over grænseværdien, rapporterer mindre hyppigt. 
Man kunne forestille sig et tovejssystem, hvor man kun indsamler de oplysninger, der 
skal bruges til handelsbalancen og de vigtigste indikatorer for handelsbalancen, hver 
måned, mens de mere detaljerede oplysninger kun indsamles kvartalsvis eller endnu 
sjældnere. SLIM-teamet anbefaler en undersøgelse af, hvordan et sådant system kan 
lette byrden for virksomhederne, og af de tekniske gennemførelsesmuligheder. 
Stikprøver kunne bruges til indsamling af samlede handelstal og kombineres med de 
andre skitserede muligheder. 
Et envejssystem udelukkende baseret på eksportoplysninger kunne nedbringe 
antallet af virksomheder, der skal indgive oplysninger fra de nuværende 430 000 til 
mellem 200 000 og 300 000. Denne radikale løsning ville føre til en markant lettelse af 
byrderne og samtidig gøre det muligt at bevare de nuværende dataelementer, hvilket 
er en fordel for brugerne af statistikkerne. Envejssystemet kunne kombineres med 
f.eks. tovejssystemet og begrænses til de detaljerede oplysninger, mens de samlede 
tal stadig indsamles gennem et tovejssystem. Hvis undersøgelserne peger i den 
retning, kunne man forestille sig, at EU-lovgivningen skulle tilpasses for at åbne 
mulighed for at anvende et sådant system i blot en gruppe af medlemsstater. 
STØTTEFORANSTALTNINGER 
Øget brug af elektroniske indsamlingssystemer bør fremmes aktivt (vedtagelse af 
forslaget om at fortsætte EDICOM ville være et væsentligt bidrag). Administrationen 
bør bistå rapportørerne med så meget hjælp og vejledning som muligt. Rapportø­
rerne bør få de statistiske resultater af deres rapporter tilsendt for at styrke deres 
interesse i sagen og øge virksomhedernes motivation for at overholde de statistiske 
krav. 
10 
BILAG 1B - BYGGEVARER -
Resumé af SLIM-teamets anbefalinger 
FORBEDRING AF ARBEJDSPROCEDURERNE 
Blandt de påtænkte forbedringer kan nævnes forenkling af de standardiseringman­
dater, Kommissionen giver standardiseringsorganerne, En løsning kunne være at 
strukturere mandaterne sådan, at de detaljerede tekniske elementer, der i øjeblikket 
indgår i nogle mandater, kunne varetages af standardiseringseksperter. En sådan 
forenkling er kun mulig gennem en styrkelse af Det Europæiske Standardiserings­
råds (CEN) mulighed for at koordinere sit arbejde og tekniske spørgsmål. En 
forenkling af mandaterne vil medføre en fremskyndelse af procedurerne til udste­
delse af mandater og udarbejdelse af standarder, idet de relevante udvalg vil blive 
hørt hurtigere. Indføreise af europæiske prøvemetodestandarder bør også prioriteres 
højt. En foreløbig vejledende offentliggørelse af de europæiske standarder for 
prøvemetoder, der er vedtaget, og som indgår i de kommende harmoniserede 
standarder, gør på den ene side fremskridtet med europæisk standardisering mere 
synlig, og giver på den anden side erhvervslivet mulighed for at begynde at udnytte 
resultaterne af de anstrengelser, de har gjort sig ved at deltage i standardiseringsar­
bejdet. 
TILPASNING AF DIREKTIVET TIL KRITERIERNE I "NY FREMGANGSMADE"-
DIREKT8VERNE 
For at nå dette mål skai der ændres ved to specifikke forhold i direktivets hovedkrav: 
for det første skal de tekniske specifikationers status ændres, hvorved de vil miste 
deres rolle som eneste grundlag for EF-mærkningen, og for det andet skal basisdo­
kumenter og muligvis andre tekniske aspekter af mandatet, der omhandler karakteri­
stika i standardiseringsmandatet, gives ligeværdig status af væsentlige krav. 
Hermed vil erhvervslivet få mulighed for at markedsføre deres varer med EF-mærket, 
erklære, at de overholder standarderne eller de dele af standarderne, der allerede er 
offentliggjort, og for karakteristika, der endnu ikke er standardiseret, at de overholder 
de væsentlige krav. 
Denne mulighed vi! til sidst gøre det nødvendigt at tilføje nye elementer inden for nogle 
aspekter af basisdokumenterne: en samlet beslutning om attestering af overens­
stemmelse, der omfatter den påtænkte brug af alle de 40 produktkategorier, der 
omhandles i byggevaredirektivet, og vedtagelse og offentliggørelse som harmonise­
rede standarder af de dele af standarder, der er anmodet om i mandater, som CEN 
kan udstede. En sådan offentliggørelse vil gøre det muligt for erhvervslivet at benytte 
EF-mærket og kombinere overholdeise af europæiske standarder og direkte overens­
stemmelse med væsentlige krav med hensyn til karakteristika, der endnu ikke er 
udarbejdet standarder for. 
Endelig vil denne valgmulighed samtidig tillade en nyvurdering af byggevaredirekti-
vets anvendelsesområde med henblik på at undersøge, om det er muligt at udelukke 
visse produkter, der allerede i det store og hele er dækket af andre direktiver. 
EN VALGMULIGHED I TO TRIN 
Gennem udviklingen af Eurocodes og fælles regler for brandsikring er der god 
mulighed for, at retsgrundlaget for anlægsarbejder i fremtiden i en vis udstrækning 
vil kunne harmoniseres i medlemsstaterne. Dette afhænger af muligheden for at 
omdanne de Eurocodes, der er præstandarder (ENV), til europæiske standarder (EN). 
Det kræver desuden mulighed for i praksis at bruge Eurocodes i deres nuværende 
form i forbindelse med anlægsarbejder og ingeniøropgaver. Vedtagelse af europæiske 
-11 
systemer til produktklassifikation i forhold til risikoen for reaktion ved brand og 
brandmodstandsdygtighed kunne desuden anvendes som grundlag for fælles regler for 
bygningsværker og medvirke til udarbejdelse af fælles standarder for produkter. 
Imidlertid vil udviklingen heraf kræve både tid og udarbejdelse af prøvestandarder. Der 
er derfor mulighed for, at de grundlæggende regler for bygningsværker kunne få et 
fælles grundlag for medlemsstaterne, hvilket vil åbne mulighed for den valgmulighed i 
to trin, der er omtalt i punkt 3.2.3, tredje led. 
-12-
BILAG 1C - ANERKENDELSE AF EKSAMENSBEVISER -
Resumé af SLIM-teamets anbefalinger 
GENERELT 
De sektordirektiver, teamet har undersøgt, bør bevares, men forvaltningen af de 
rådgivende udvalg under direktiverne bør forbedres og forenkles. 
ANERKiNPELSgSASEEKIEB 
Sektordirektiverne giver vandrende arbejdstagere større retssikkerhed end det 
generelle system og er lettere at administrere for medlemsstaternes myndigheder. 
Selv om det generelle system indebærer mere arbejde for de nationale myndigheder i 
de enkelte sager, er det imidlertid mere effektivt, når myndighederne har opbygget 
erfaring med at behandle anmodninger om anerkendelse. Et flertal i teamet mente, at 
Kommissionen skulle genoverveje spørgsmålet om en overførsel af erhvervene 
til det generelle system efter revisionen af direktiv 92/51 i 1999. 
Teamet gav udtryk for sin bekymring over. at de enkle anerkendelsesprocedurer i 
sektordirektiverne ofte kompliceres af yderligere administrative og retlige krav i 
medlemsstaterne, som er tidskrævende, dyre og forvirrende for den vandrende 
arbejdstager. Disse krav bør gennemgås med henblik på afskaffelse eller forenkling og 
afklaring. 
UPPANN5LSE 
Direktiverne har ydet et positivt bidrag til uddannelse, men fremgangsmåden med 
opstilling af mindstekrav i form af detaljerede Sister over fag fandt nogle medlemmer af 
teamet forældet. Teamet mente, at man skulle se på formuleringen af uddannelses­
bestemmelserne i sektordirektiverne og forsøge at gå over til kompetencebaserede 
kriterier, der lægger større vægt på resultatet af uddannelsen end på strenge regier 
for indholdet. 
ARBEJDET I DE RÅDGIVENDE UDVALG 
Metoden ved udpegelse af rådgivende udvalg bør forenkles: udpegelsen bør ikke 
foretages af Rådet, men af de enkelte medlemsstater, der underretter Kommissionen 
herom. Den .nuværende embedsperiode på tre år bør forlænges for at give øget 
kontinuitet. Sammensætningen af de rådgivende udvalg (i øjeblikket 45 medlem­
mer, der kan blive udvidet til 75 efter næste udpegelsesrunde) bør tages op til 
overvejelse. Endelig foreslår teamet at forbedre arbejdsmetoderne i udvalgene. 
-13-
BILAG 1D - PRYDPLANTER-
Resumé af SLIM-teamets anbefalinger 
BEHOVET FOR DIREKTIVET 
Der var meget delte opfattelser i teamet af behovet for direktivet. Nogle medlem­
mer mente, at direktivet var påkrævet for at sikre den frie bevægelighed og mini-
mumskvalitetsstandarder i hele EU. Andre mente afgjort, at markedskræfterne og den 
almindelige forbrugerbeskyttelse eller private kontraktret var tilstrækkelige. Disse 
medlemmer ville højst gå ind for en frivillig ordning, der ville give de producenter, der 
valgte denne løsning, ret ti! at bruge EF-kva!itetsmærket på deres varer. Der var dog 
bred enighed om, at hvis direktivet bevares, bør den administrative byrde mindskes 
som beskrevet nedenfor. 
HVEM SKAL KONTROLLERES AF LOVGIVNINGEN? 
Der bør være forskellige former og grader af kontrol på forskellige trin i produk-
tions-/distributionsprocessen afhængigt af leverandørens formodede mulighed for 
at påvirke varens kvalitet. Hvis man følger denne fremgangsmåde, skal definitionen af 
"leverandør" ændres. 
ARTSFORTEGNELSER 
Artsfortegnelserne bør fastsættes på grundlag af deres økonomiske betydning, og 
medlemsstaterne skal gennem en EU-procedure have mulighed for at blive fritaget for 
at oprette en kontrolinfrastruktur for arter, der ikke normalt dyrkes på deres område. 
Hvad frø angår, bør tidsplanen i artikei 4 tages op til fornyet overvejelse i lyset af 
Rådets erklæring i mødeprotokollen ved vedtagelsen, om at frø kun ville blive 
medtaget, hvis der var en meningsfuld forbindeise mellem deres kvalitet og 
kvaliteten af andet formeringsmateriale, der udvindes af dem. 
SORTSAUTENTICITET 
I artikel 9 i direktiv 91/682/EØF forestiller man sig, at formeringsmateriale skal 
markedsføres med angivelse af, hvilken sort eller plantegruppe det tilhører. Teamet 
var uenigt om, hvorvidt artikel 9 bør bibeholdes. Nogle var varme fortalere for at 
beholde artikel 9 (omredigeret for at blive klarere) og betragtede den som afgørende 
for forbrugerbeskyttelse og som grundlag for etikettering. Andre var ikke stemt for at 
bevare den, men mente, at hvis man beholdt den, skulle den blot forenkles for at 
tvinge leverandøren til at levere arter, der svarer til deres betegnelse og type. Med 
hensyn til direktiv 93/78/EØF (gennemførelsesforanstaltningen i artikel 9) var der et 
klart flertal for fuldstændig ophævelse. Det var for præskriptivt og omtalen i artikel 9 af 
"godkendte internationale retningslinjer" blev betragtet som tilstrækkelig. 
SAMMENHÆNG MED DIREKTIV 77/93/EØF (PLANTESUNDHED) 
Selv om der ikke var tale om uforenelighed mellem lignende bestemmelser i de to 
direktiver og faktisk et betydeligt sammenfald, bør der gøres yderligere anstrengel­
ser for at sikre sammenhæng, dog bør det erkendes, at målet med de to direktiver 
ikke er det samme. 
LIGESTILLING FOR TREDJELANDE 
Direktivets bestemmelser om ligestilling for import fra tredjelande bør revideres. 
FINANSIERINGSOVERSIGT 
FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE 
Pilotprojektet om enklere lovgivning om det indre marked (Simpler Legislation for 
the Internal Market: SLIM) (iværksat gennem oprettelse af fire arbejdsgrupper, 
såkaldte "SLIM-teams"). 
2. BUDGETPOST 
A 250: Møder og indkaldelser. 
3. RETSGRUNDLAG 
Traktatens artikel 3, litra c), 7 A og 100 A. 
4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 
4.1 Formål 
Pilotprojektet, der løb fra juni til november 1996, førte til konkrete forslag til, 
hvordan lovgivningen inden for fire målområder kan forenkles. Det drejer sig om 
Intrastat, byggeprodukter, gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og 
prydplanter. Der er nu stillet forslag om at udvide foranstaltningen til andre 
sektorer. Formålet med denne forenkling er at forbedre erhvervslivets 
konkurrenceevne og dets evne til at skabe beskæftigelse ved at sikre, at unødigt 
komplicerede regler på EU-plan eller i medlemsstaterne ikke hæmmer 
virksomhedernes muligheder for at tage effektivt del i det indre marked. 
4.2 Varighed 
Den næste fase vil blive gennemført i 1997, og der vil muligvis blive tale om 
yderligere faser i de kommende år. 
5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE 
5.1 Ikke-obligatoriske udgifter 
5.2 Opdelte bevillinger 
5.3 Indtægtstype: ikke relevant. 
•^ 
6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART 
6.1 Udgifternes art 
Mødeudgifter for ca. 40 medlemmer af SLIM-teams (10 pr. team): 
6 endagesmøder pr. team i Bruxelles. 
6.2 Indtægter 
Pilotprojektet finansieres 100% af EU's budget. 
7. FINANSIELLE VIRKNINGER FOR DRIFTSBEVILLINGERNE 
Ingen. 
8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG 
Ikke relevant (med undtagelse af kontrol af udgifter i forbindelse med deltagelse i 
møder). 
9. OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS 
9.1 Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe 
Pilotprojektet tog sigte på at fremsætte konkrete forslag til, hvordan lovgivningen 
inden for fire målområder kan forenkles. De forslag til forenkling, SLIM-teams er 
nået frem til, sætter pilotprojektet i et gunstigt lys på nuværende tidspunkt. De 
kommende SLIM-rapporter vil omfatte ikke blot de sektorer, der indgik i hver 
fase, men desuden en vurdering af fremskridtet med den forenkling af 
lovgivningen, der blev påbegyndt tidligere. 
Målgruppe: Pilotprojektet er rettet mod det behov, virksomheder og erhvervsfolk 
i hele EU har for klare, enkle og forholdsmæssige regler, der tillader dem at 
udøve deres rettigheder i det indre marked uden unødige restriktioner eller 
udgifter. Små og mellemstore virksomheder er særlig ramt af godkendelses-
omkostninger. 
9.2 Begrundelse for foranstaltningen 
9.2.1 Behovet for EU-støtte 
SLIM skal få det indre marked til at fungere bedre ved at forenkle og 
forbedre nogle af de gældende regler. De forventede økonomiske fordele 
ved en sådan forenkling er mere end begrundelse nok for den påtænkte 
anvendelse. 
Foranstaltningen skal ses i lyset af Kommissionens andre aktiviteter 
vedrørende forenkling og kodificering af lovgivningen (se rapporten til Det 
Europæiske Råd i december 1995, "Better Law-Making"). 
h 
9.2.2 Valg af støtteform 
At man har valgt at bruge SLiM-teams, der bringer Kommissionen, et lille 
antal medlemsstater og repræsentanter for dem, der er berørt af 
lovgivningen, sammen i små arbejdsgrupper, skyldes behovet for en 
drøftelse af de forskellige synsvinkler hos dem, der håndhæver 
lovgivningen, og dem, der berørt af den. Man har valgt at anvende små 
teams for at fremme en reel meningsudveksling, hvilket kan være 
vanskeligere i større og mere formelle grupper, og åbne mulighed for 
hurtige resultater. 
9.2.3 Vigtigste usikkerhedsmomenter, som vil kunne få indflydelse 
på de konkrete resultater af foranstaltningen 
Gruppernes størrelse, valget af medlemmer og sektorer samt den 
fastsatte frist kan alle få indflydelse på udfaldet. 
9.3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen 
9.3.1. Resultatindikatorer 
Se punkt 9.3.2. 
9.3.2 Hvordan og hvor hyppigt foregår evalueringen? 
I forbindeise med pilotprojektet blev en gruppe kommissærer 
regelmæssigt underrettet om projektets udvikling, og Kommissionen vil 
muligvis vælge at fortsætte dette arrangement. 
Det Rådgivende Udvalg for Det Indre Marked og sektorkomitéerne vil 
ligeledes blive underrettet om udviklingen. 
Internt i Kommissionen vil de tjenestegrene, der er ansvarlige for de 
forskellige SLIM-teams, og andre interesserede tjenestegrene mødes for 
at analysere udviklingen og udveksle erfaringer med gennemførelsen af 
foranstaltningen. 
Rådet (det indre marked) vil få forelagt rapporter, og Det Europæiske 
Råd vil desuden blive underrettet om resultaterne. 
9.3.3 Vurdering af resultaterne 
Som nævnt vil resultaterne fremgå af rapporter til Rådet. Det springende 
punkt ved evalueringen af foranstaltningen er, i hvilken grad man kan nå 
frem til konkrete anbefalinger og efterfølgende initiativer om forenkling 
iværksat af EU-institutioner på grundlag af disse anbefalinger. 
/Jé 
9.4 Budgetsammenhængen 
SLIM indgår ikke specifikt i udkastet til budget for 1997, da det ikke var muligt på 
forhånd at udtale sig om resultaterne af pilotprojektet. Det har vist sig at være 
muligt at finansiere pilotprojektet med de midler, der var afsat til de pågældende 
sektorer. Der vil blive stillet forslag om en specifik bevilling til SLIM i 1998. 
10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (BUDGETTETS SEKTION III, DEL A) 
Tildelingen af de fornødne administrative ressourcer afhænger af Kommissionens årlige 
beslutning om fordeling af ressourcer under særlig hensyntagen til de yderligere 
personalemæssige og økonomiske ressourcer, budgetmyndigheden stiller til rådighed. 
10.1 Virkninger for antallet af ansatte 
Stillingstype 
Tjenestemæn 
d eller 
midlertidigt 
ansatte A 
B 
C 
Andre ressourcer 
lait Personale til forvaltning 
af foranstaltningen 
Faste 
stillinger 
1 
1 Midlertidige 
stillinger Kilde 
Eksisterende 
ressourcer i 
pågældende 
GD eller 
afdeling 
1 
1 Yderligere 
ressourcer Varighed 
1997 
10.2 Samlet finansiel virkning af yderligere menneskelige ressourcer 
Beløb Beregningsmetode 
ECU 
Tjenestemænd 
Midlertidigt ansatte 
Andre ressourcer (angiv 
budgetpost) 
I alt l l 
Udgifterne til de menneskelige ressourcer, der er påkrævede for at gennemføre 
foranstaltningen, vil blive dækket ved at udnytte eksisterende ressourcer: 
Tjenestemænd (afsnit A1, A2, A4, A5): 100 000 ECU. 
/> 
10.3 Forøgelse af andre administrative udgifter som følge af foranstaltningen 
Error! Bookmark not Beløb jBeregningsmetode 
defined.Budgetpost ECU 
— TâYI " 
' ^ : : _, 1- ______ 1 I 
Antallet af SLIM-teams i et givet år vil afhænge af Kommissionens fremtidige 
beslutninger. Nedenstående beregninger er baseret på fire teams pr. år. 
De samlede udgifter til fire SLIM-teams løber op i 180 000 ECU. 
Alle udgifter vedrører budgetpost A 250, møder og indkaldelser, og vil blive finansieret 
gennem anvendelse af eksisterende ressourcer. De vil blive fordelt mellem de 
ansvarlige tjenestegrene, som hver især vil dække udgifterne til det SLIM-team, der 
hører under deres ansvarsområde. 
De årlige udgifter kan beregnes på følgende måde: 
4 SLIM-teams x 6 endagesmøder = 24 møder. 
24 x 5 regeringseksperter = 24 x 5 x 695 ECU (gennemsnitlig udgift) = 
24 x 5 private eksperter = 24 x 5 x 804 ECU (gennemsnitlig udgift) = 83 400 ECU. 
96 480 ECU. 
lait: 179 880 ECU, 
altså 180 000 ECU. 
l't 
ISSN 0254-1459 
KOM(96) 559 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 06 10 01 
Katalognummer : CB-CO-96-568-DA-C 
ISBN 92-78-11410-3 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg