Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om et EU-program for social udvikling og innovation /* KOM/2011/0609 endelig - 2011/0270 (COD) */





{SEC(2011)1130 final} {SEC(2011)1131 final} BEGRUNDELSE 1. BAGGRUND FOR FORSLAGET · Generel baggrund Europas samfund står over for flere udfordringer, som stammer fra en skærpet global konkurrence, den hurtige teknologiske udvikling, demografiske tendenser og klimaforandringer. Den seneste økonomiske og finansielle krise, der har ramt alle medlemsstater og regioner i EU, har forværret situationen. På beskæftigelsesområdet og det socialpolitiske område står EU fortsat over for komplekse problemer som f.eks.: – høje ledighedsprocenter, særlig blandt lavtuddannede, unge, ældre arbejdstagere, indvandrere og handicappede – et mere og mere fragmenteret arbejdsmarked med mere fleksible arbejdsmønstre og andre udfordringer, der har indvirkning på jobsikkerheden og arbejdsvilkårene – en mindre arbejdsstyrke og et øget pres på sociale beskyttelsessystemer som følge af demografiske ændringer – problemer med at kombinere arbejde og arbejde i hjemmet og opnå en bedre balance mellem arbejde og fritid, hvilket hæmmer den personlige udvikling og familiens udvikling – et uacceptabelt højt antal mennesker, der lever under fattigdomsgrænsen og er socialt udstødte. Krisen understregede også de tætte forbindelser og virkninger mellem økonomierne i EU-27, særlig i euroområdet, hvilket betyder, at reformer eller mangel på samme i ét land påvirker resultaterne i de andre lande. Det betyder, at en koordineret indsats på EU-plan er mere velegnet til at håndtere disse udfordringer end individuelle foranstaltninger i de enkelte medlemsstater. Reformer skal endvidere – for at være omkostningseffektive – i så høj grad som muligt være baseret på dokumentation. De politiske beslutningstageres og andre interessenters fokus på en fælles læringsproces og udvikling og afprøvning af nye tilgange vil sandsynligvis føre til bredere accept og større ejerskab af samt engagement i Europa 2020-strategien. I den sammenhæng kan social innovation og især sociale eksperimenter være effektive værktøjer til at udforme de reformer og politiske justeringer, der er behov for for at gennemføre Europa 2020. Udviklingen og udbredelsen af en tilgang baseret på social innovation i større skala i EU vanskeliggøres imidlertid af en række faktorer, herunder: – utilstrækkelig viden om behov og kompetencer hos civilsamfundets organisationer, sociale virksomheder og sociale iværksættere og organisationer inden for den offentlige sektor – fragmenterede foranstaltninger og ressourcer, manglende gennemsigtighed og synlighed, begrænset finansiel støtte og utilstrækkelige tekniske kvalifikationer, der kan hjælpe organisationer med at udvikle og levere sociale innovationer – lave deltagelsesniveauer blandt borgere og virksomheder – ringe spredning og opskalering af god praksis – dårlige fremgangsmåder for konsekvensanalyse af foranstaltninger og politikker. Eftersom det primært er medlemsstaternes og regionernes ansvar at håndtere socioøkonomiske problemområder, og der skal træffes beslutninger tættest på borgerne, spiller EU en rolle i forhold til at sætte behovet for specifikke reformer på dagsordenen, identificere hindringer for forandring og måder til at overvinde dem, sikre, at eksisterende regler på EU-plan overholdes, stimulere udveksling af god praksis og gensidig læring og støtte social innovation og tilgange, der dækker hele Europa. · Forslagets begrundelse EU-programmet for social udvikling og innovation er baseret på tre eksisterende instrumenter: – Progress-programmet, fastsat i afgørelse nr. 1672/2006/EF – EURES – den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress til fordel for beskæftigelse og social integration, fastsat i afgørelse nr. 283/2010/EU. Progress-programmet Inden for grænserne af sine beføjelser søger EU med sin beskæftigelses- og socialpolitik primært at sikre en fælles indsats og effektiv politikkoordinering mellem medlemsstaterne. Rammerne er fastlagt i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), som indeholder to primære typer af foranstaltninger, nemlig koordinering (vedtagelse af foranstaltninger, der har til formål at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne) og lovgivning (vedtagelse, ved udstedelse af direktiver, af minimumsforskrifter). Tidligere erfaringer med at udbygge samarbejdet mellem medlemsstaterne omkring beskæftigelse og sociale anliggender peger på en række faktorer, der påvirker resultaterne af koordinerede politiske initiativer, herunder konsekvent konceptualisering af centrale faktorer og deres indbyrdes afhængighed (f.eks. forklaring på fattigdom blandt erhvervsaktive og forklaring på håndtering af uligheder på sundhedsområdet), fælles terminologi og måling med henblik på overvågning og benchmarking, sammenlignelige data og konvergens eller synergier mellem forskellige interessenters mål, værdier og interesser. Siden det trådte i kraft, har Progress-programmet været med til at tilvejebringe effektive politiske løsninger. De styrkede politiske rammer, der danner grundlag for den nye Europa 2020-strategi, medfører et endnu større behov for evidensbaseret politisk beslutningstagning, så EU's politikker og lovgivning tager hensyn til de socioøkonomiske udfordringer. Progress-programmets efterfølger vil hjælpe Kommissionen med at udføre sine opgaver: – undersøgelser og indsamling af dokumentation om relevante politiske udviklinger – overvågning af og rapportering om medlemsstaternes fremskridt med hensyn til at opfylde EU's fælles prioriteter og mål – effektiv og ensartet anvendelse af EU-retten – modernisering af EU's lovgivning om arbejdsvilkår i overensstemmelse med principperne for intelligent lovgivning. EURES Arbejdstagernes frie bevægelighed, en af de fire frihedsrettigheder i henhold til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, bidrager til økonomisk udvikling og social samhørighed i EU. Der findes imidlertid en række hindringer for den geografiske mobilitet i EU, fra juridiske og administrative hindringer, boligomkostninger, overførsel af pensioner og sproglige barrierer til uigennemsigtige ledige stillinger og støtte til match mellem jobsøgende og jobtilbud. EURES sigter mod at øge gennemsigtigheden på arbejdsmarkedet ved at stille ledige stillinger til rådighed på EURES-jobmobilitetsportalen og mod at yde støtte til informations-, rådgivnings- og vejledningstjenester på nationalt og tværnationalt plan. Samtidig har de offentlige arbejdsformidlingers rolle ændret sig som følge af den seneste økonomiske krise og behovet for mere skræddersyede tjenester. De offentlige arbejdsformidlinger skal tilbyde livslange uddannelser og en lang række tjenester (såsom kompetencevurderinger, faglige uddannelser, karriererådgivning, match mellem job og profiler og klientrådgivning) og opfylde behovene hos de personer, der befinder sig længst væk fra arbejdsmarkedet. Derudover skal EURES fremme nye arbejdsmetoder hos private arbejdsformidlinger. Den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress En af de arbejdsløses muligheder for at få et job er at blive selvstændige erhvervsdrivende. Jobskabelse via etablering og konsolidering af nye virksomheder er afgørende for at kunne nå Europa 2020-målene. Et væsentligt antal af de nye job i EU skabes af nyetablerede virksomheder, og næsten 85 % af disse job bliver skabt i mikrovirksomheder. EU er imidlertid langt fra at udnytte sit fulde potentiale i den sammenhæng. En af de største hindringer for etablering af virksomheder er manglende adgang til finansiering, særlig mikrokreditter, hvilket er blevet forværret under den seneste økonomiske krise. Europas mikrofinansieringssektor er endnu ikke modnet. For at vokse skal mikrofinansieringsinstitutioner i EU udvikle og opretholde passende finansieringsmodeller. Derfor er der et klart behov for at styrke den institutionelle kapacitetsopbygning (særlig i mikrofinansieringsinstitutioner, som ikke er banker) med henblik på at dække startomkostningerne og finansieringen af udlån til højrisikogrupper. EU-programmet for social udvikling og innovation har til formål at øge sammenhængen i EU's foranstaltninger i forhold til beskæftigelsesområdet og det sociale område ved at samle og styrke gennemførelsen af Progress-programmet, EURES og den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress. Derudover giver programmet mulighed for at forenkle gennemførelsen via fælles bestemmelser, som bl.a. omfatter fælles overordnede målsætninger, fælles foranstaltningstyper og rationalisering af rapporter og evalueringer. Samtidig indeholder programmet et begrænset sæt specifikke bestemmelser, der finder anvendelse på de tre akser (Progress, EURES og Mikrofinansiering og socialt iværksætteri) for at tage højde for lovgivningsmæssige krav (herunder regler om komitologi, som kun gælder aksen Progress, geografisk dækning og specifikke rapporterings- og evalueringskrav i forbindelse med aksen Mikrofinansiering og socialt iværksætteri). · Formålet med forslaget Følgende overordnede målsætninger søges opfyldt med programmet: a) styrke centrale europæiske og nationale politiske beslutningstageres samt andre interesserede parters ejerskab over EU's mål i forhold til beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsvilkår med henblik på konkrete og koordinerede foranstaltninger på både EU- og medlemsstatsplan b) støtte udviklingen af passende, tilgængelige og effektive sociale beskyttelsessystemer og arbejdsmarkeder og bane vejen for politiske reformer ved at fremme god forvaltning, gensidig læring og social innovation c) modernisere EU's lovgivning i overensstemmelse med principperne for intelligent lovgivning og sikre, at EU's lovgivning om sager, der vedrører arbejdsvilkår, anvendes effektivt d) fremme arbejdstagernes geografiske mobilitet og styrke beskæftigelsesmulighederne ved at udvikle europæiske arbejdsmarkeder, der er åbne og tilgængelige for alle e) fremme beskæftigelse og social integration ved at øge tilgængeligheden af og adgangen til mikrofinansiering for sårbare grupper og mikrovirksomheder og øge de sociale virksomheders adgang til finansiering. Progress-programmets afsnit om "ligestilling" og "ikke-forskelsbehandling" integreres i nye instrumenter på retsområdet. Dog fremmes integrationen af kønsaspektet og ikke-forskelsbehandling for at opfylde målsætningerne for EU-programmet for social udvikling og innovation. 2. RESULTATER AF KONSEKVENSANALYSER OG HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER · Høring af interesserede parter Som en del af revisionen af det nuværende Progress-program gennemførte Kommissionen en høring i to faser: 1. Der blev oprettet en arbejdsgruppe bestående af repræsentanter for programmets centrale interessenter, som skulle formidle en række anbefalinger til Kommissionen vedrørende målsætningerne i samt udformningen, gennemførelsen og finansieringen af det fremtidige instrument. 2. Der blev gennemført en offentlig onlinehøring om et efterfølgende instrument til Progress-programmet mellem den 4. april og den 27. maj 2011. EURES' arbejdsgruppe og lederne af de offentlige arbejdsformidlinger drøftede i 2011 specifikt EURES' fremtid. Med hensyn til mikrofinansiering indsamlede Kommissionen synspunkter fra det europæiske mikrofinansnetværk, der repræsenterer EU's mikrofinanssektor, forvaltningsmyndighederne for Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Investeringsfond (som gennemfører mikrofinansieringsfaciliteten Progress på vegne af Kommissionen) og Den Europæiske Investeringsbank. Derudover blev resultaterne af de to workshopper, som blev arrangeret af Kommissionens tjenestegrene, og som omhandlede både mikrofinansiering og støtte til socialt iværksætteri, taget i betragtning. · Konsekvensanalyse Der blev foretaget en sammensat konsekvensanalyse af de finansielle instrumenter, som Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion er ansvarligt for, herunder Den Europæiske Socialfond, Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, Progress-programmet, EURES og mikrofinansieringsfaciliteten Progress[1]. Konsekvensanalysen fokuserede på følgende tre løsningsmodeller: – Mulighed 1: ingen politisk ændring: Under dette scenario ville Progress-programmet, EURES og mikrofinansieringsfaciliteten Progress fortsætte med at eksistere som særskilte instrumenter, der fungerer parallelt med Den Europæiske Socialfond. – Mulighed 2: et nyt integreret program for social udvikling og innovation: Det nye program består af tre særskilte, men supplerende akser: Progress, EURES og Mikrofinansiering og socialt iværksætteri. – Mulighed 3: et enkelt instrument for beskæftigelse og sociale anliggender: Et sådant instrument ville have et fælles forvaltningsområde (Den Europæiske Socialfond) og et direkte forvaltningsområde. Det er på baggrund af konsekvensanalysen blevet fastslået, at mulighed 2 er den foretrukne løsning, som vil medføre flest fordele i form af effektivitetsforbedringer, kritisk masse, sammenhæng og effektivitet og samtidig bidrage til at undgå politiske og institutionelle risici. 3. FORSLAGETS JURIDISKE INDHOLD · Retsgrundlag Forslaget er baseret på artikel 46, litra d), artikel 149, artikel 153, stk. 2, litra a), og artikel 175, stk. 3, i traktaten. · Subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet Eftersom medlemsstaterne ikke i tilstrækkelig grad kan opfylde målsætningerne i det foreslåede program for social udvikling og innovation, kan EU vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet i henhold til artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. 4. BUDGETMÆSSIGE KONSEKVENSER Finansieringsrammen for gennemførelse af programmet i perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020 er på 958,19 mio. EUR (i løbende priser). 2011/0270 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om et EU-program for social udvikling og innovation EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR – under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 46, litra d), artikel 149, artikel 153, stk. 2, litra a), og artikel 175, stk. 3, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[2], under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget[3], efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1) I overensstemmelse med Kommissionens meddelelse "Et budget for Europa 2020"[4], hvori det anbefales at rationalisere og forenkle EU's finansieringsinstrumenter og skærpe fokus på både EU-merværdien og på virkninger og resultater, oprettes der med denne forordning et EU-program for social udvikling og innovation (i det følgende benævnt "programmet") med henblik på at videreføre og udvikle aktiviteterne i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1672/2006/EF af 24. oktober 2006 om et fællesskabsprogram for beskæftigelse og social solidaritet – Progress[5], Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 492/2011 af 5. april 2011 om arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Unionen[6] og Kommissionens beslutning 2003/8/EF af 23. december 2002 om gennemførelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1612/1968 med hensyn til formidling og udligning af tilbud og ansøgninger om beskæftigelse[7] og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 283/2010/EU af 25. marts 2010 om oprettelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress til fordel for beskæftigelse og social integration[8] (i det følgende benævnt "faciliteten"). (2) Det Europæiske Råd godkendte den 17. juni 2010 Kommissionens forslag til en Europa 2020-strategi for job og intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, der omfatter fem overordnede mål (herunder tre, som omhandler henholdsvis beskæftigelse, bekæmpelse af fattigdom og social udelukkelse og uddannelse) og syv flagskibsinitiativer og dermed udgør en sammenhængende politisk ramme for det kommende årti. Det Europæiske Råd tilskyndede til fuld mobilisering af de relevante EU-instrumenter og -politikker med henblik på at bidrage til opfyldelsen af de fælles målsætninger og opfordrede medlemsstaterne til at intensivere den fælles indsats. (3) I overensstemmelse med artikel 148, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde vedtog Rådet den 21. oktober 2010 retningslinjer for beskæftigelsespolitikker, som sammen med de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker, der er vedtaget i henhold til artikel 121 i traktaten, udgør de integrerede retningslinjer for Europa 2020. Programmet skal bidrage til anvendelsen af de integrerede retningslinjer for Europa 2020, særlig retningslinje 7, 8 og 10, og støtte gennemførelsen af flagskibsinitiativerne under særlig hensyntagen til "Europæisk platform mod fattigdom og social udstødelse", "En dagsorden for nye kvalifikationer og job" og "Unge på vej". (4) I flagskibsinitiativerne "Europæisk platform mod fattigdom og social udstødelse" og "Innovation i EU" fastlægges det, at social innovation er et effektivt værktøj til at håndtere de sociale udfordringer, der opstår som følge af en aldrende befolkning, fattigdom, arbejdsløshed, nye arbejdsmønstre og livsstile og borgernes forventninger til social retfærdighed, uddannelse og sundhedspleje. Programmet skal støtte foranstaltninger, der styrker den sociale innovation på politikområder, som henhører under dets anvendelsesområde i den offentlige, private og tredje sektor, idet der tages behørigt hensyn til de regionale og lokale myndigheders rolle. Det skal især bidrage til identifikation, evaluering og styrkelse af innovative løsninger og praksisser gennem sociale eksperimenter og dermed bistå medlemsstaterne mere effektivt med at gennemføre reformer af deres arbejdsmarkeder og politikker vedrørende social beskyttelse. Det skal endvidere fungere som en katalysator for tværnationale partnerskaber og netværk mellem aktører fra den offentlige, private og tredje sektor samt støtte dem i at udvikle og gennemføre nye metoder til håndtering af presserende sociale behov og udfordringer. (5) Programmet skal i overensstemmelse med Europa 2020-strategien tage sigte på en sammenhængende tilgang til fremme af beskæftigelse og bekæmpelse af social udstødelse og fattigdom. Dets gennemførelse skal rationaliseres og forenkles, navnlig via et sæt fælles bestemmelser, herunder bl.a. overordnede målsætninger, foranstaltningstyper og overvågnings- og evalueringsordninger. Programmet skal desuden fokusere på store projekter med tydelig EU-merværdi med henblik på at nå den kritiske masse og reducere den administrative byrde for både modtagerne og Kommissionen. Endvidere skal der i højere grad gøres brug af forenklede omkostningsmæssige muligheder (faste beløb og finansiering efter takst), særlig med hensyn til gennemførelsen af mobilitetsordninger. Programmet skal være en kvikskranke for udbydere af mikrofinansiering, som yder finansiering til mikrokredit, kapacitetsopbygning og teknisk bistand. Endelig skal programmet sikre budgetmæssig fleksibilitet gennem oprettelse af en reserve, der skal tildeles på årsbasis for at opfylde politiske prioriteringer. (6) EU skal sørge for at have et solidt analysegrundlag til støtte for den politiske beslutningstagning på beskæftigelsesområdet og det sociale område. Et sådant evidensgrundlag forøger værdien af nationale foranstaltninger ved at skabe en EU-dimension og et sammenligningsgrundlag for indsamling af data og udvikling af statistiske redskaber og metoder og fælles indikatorer med henblik på at danne et fuldstændigt billede af situationen i forhold til beskæftigelse, socialpolitik og arbejdsvilkår i hele EU og sikre en kvalitetsevaluering af effektiviteten af programmer og politikker. (7) EU har enestående muligheder for at skabe en europæisk platform for udveksling af erfaringer om politik og gensidig læring mellem medlemsstaterne på beskæftigelsesområdet og det sociale område. Viden om gennemførte politikker i andre lande og om resultaterne heraf udvider de politiske beslutningstageres muligheder, udløser nye politiske udviklinger og fremmer nationale reformer. (8) Det er et centralt element i EU's socialpolitik at sikre, at der findes minimumsstandarder, og at arbejdsvilkårene i EU hele tiden bliver forbedret. EU spiller en vigtig rolle både med hensyn til at sikre, at de juridiske rammer i overensstemmelse med principperne for intelligent lovgivning tilpasses til udviklingen af arbejdsmønstre og nye sundheds- og sikkerhedsrisici, og med hensyn til at finansiere tiltag, der forbedrer overholdelsen af EU's regler om beskyttelse af arbejdstagernes rettigheder. (9) Civilsamfundsorganisationer på forskellige niveauer kan i høj grad bidrage til opfyldelsen af målsætningerne i programmet ved at deltage i den politiske beslutningsproces og bidrage til social innovation. (10) EU har som mål at styrke den sociale dimension af globaliseringen ved at fremme anstændigt arbejde og anstændige arbejdsmarkedsstandarder internationalt, enten direkte i forhold til tredjelande eller indirekte gennem samarbejde med internationale organisationer. Der skal derfor skabes passende relationer med tredjelande, som ikke deltager i programmet, med henblik på at opfylde målsætningerne heri, under hensyntagen til eventuelle relevante aftaler mellem disse lande og EU. Dette kan indebære, at repræsentanter for disse tredjelande deltager i begivenheder af fælles interesse (såsom konferencer, workshopper og seminarer), der finder sted i lande, som deltager i programmet. Endvidere skal der udvikles et samarbejde med de pågældende internationale organisationer, særlig Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO), Europarådet og Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), med henblik på at gennemføre programmet på en måde, der tager højde for disse organisationers rolle. (11) I overensstemmelse med artikel 45 og 46 i traktaten fastsættes der i forordning (EU) nr. 492/2011 bestemmelser om at gennemføre arbejdskraftens frie bevægelighed ved at sikre et snævert samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen. EURES skal forbedre arbejdsmarkederne ved at bane vejen for tværnational geografisk arbejdstagermobilitet, skabe større gennemsigtighed på arbejdsmarkedet, sikre formidling og udligning af tilbud og ansøgninger om beskæftigelse og støtte aktiviteter inden for ansættelse, rådgivning og vejledning på nationalt og tværnationalt plan og derved medvirke til at nå målene i Europa 2020-strategien. (12) EURES' arbejdsområde skal udvides til udvikling af og støtte til målrettede mobilitetsordninger på EU-plan med henblik på at besætte ledige stillinger i forbindelse med problemer på arbejdsmarkedet. I overensstemmelse med artikel 47 i traktaten skal ordningerne fremme mobiliteten blandt unge arbejdstagere. (13) Ifølge Europa 2020-strategien, herunder særlig retningslinje 7, er selvstændig virksomhed og iværksætteri afgørende for at opnå en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst[9]. (14) Manglende adgang til kredit er en af de primære hindringer for etablering af virksomheder, særlig blandt de personer, der befinder sig længst væk fra arbejdsmarkedet. Tiltagene på dette område skal intensiveres på EU-plan og nationalt plan for at udvide mikrofinansieringsfaciliteten og opfylde behovene hos dem, som har mest brug for den, herunder særlig arbejdsløse og sårbare personer, der ønsker at starte eller udvikle en mikrovirksomhed, også som selvstændige erhvervsdrivende, men som ikke har adgang til kredit. I første omgang oprettede Europa-Parlamentet og Rådet i 2010 faciliteten. (15) Bedre adgang til mikrofinansiering på EU's unge mikrofinansmarked kræver, at den institutionelle kapacitet hos udbyderne af mikrofinansiering styrkes, herunder især de mikrofinansieringsinstitutioner, som ikke er banker, i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse "Et europæisk initiativ til udbredelse af mikrokreditter"[10]. (16) Sociale virksomheder er en af hjørnestenene i Europas pluralistiske sociale markedsøkonomi. De kan fungere som drivkraft for social udvikling ved at tilbyde innovative løsninger og derved bidrag væsentligt til at opfylde målsætningerne i Europa 2020-strategien. Programmet skal forbedre de sociale virksomheders adgang til finansiering og derved bidrage til Kommissionens initiativ vedrørende socialt iværksætteri[11]. (17) For at udnytte de internationale finansieringsinstitutters erfaringer, herunder især Den Europæiske Investeringsbank-Gruppe, skal Kommissionen indirekte iværksætte tiltag, som omfatter mikrofinansiering og socialt iværksætteri, ved at overdrage budgetgennemførelsesopgaver til finansieringsinstitutter i overensstemmelse med finansforordningen. Anvendelsen af EU-ressourcer øger effekten af tiltag hos internationale finansieringsinstitutter og andre investorer, skaber en fælles tilgang og forbedrer dermed adgangen til finansiering for mikrovirksomheder, herunder selvstændige erhvervsdrivende og sociale virksomheder. EU bidrager således til udviklingen af den nye sociale erhvervssektor og mikrofinansmarkedet i EU og fremmer grænseoverskridende aktiviteter. (18) I overensstemmelse med artikel 8 og 10 i traktaten skal programmet støtte ligestilling mellem kønnene og målsætningerne om ikke-forskelsbehandling i alle sine aktiviteter. Der skal foretages regelmæssig overvågning og evaluering for at vurdere, hvordan spørgsmål omkring ligestilling mellem kønnene og ikke-forskelsbehandling håndteres i forbindelse med aktiviteterne under programmet. (19) I henhold til artikel 9 i traktaten skal programmet sikre, at der ved fastlæggelsen og gennemførelsen af Unionens politikker og aktiviteter tages hensyn til de krav, der er knyttet til fremme af et højt beskæftigelsesniveau, sikring af passende social beskyttelse og bekæmpelse af social udstødelse. (20) For at sikre mere effektivitet i kommunikationen med den brede offentlighed og stærkere synergier mellem de kommunikationsaktiviteter, der gennemføres på Kommissionens initiativ, skal de ressourcer, der tildeles til informations- og kommunikationsaktiviteter i medfør af denne forordning, også bidrage til formidling af EU's politiske prioriteter til virksomhederne, for så vidt de vedrører denne forordnings generelle målsætninger. (21) Målene for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af deres omfang og virkninger bedre gennemføres på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. (22) I denne forordning fastlægges der for hele programmets varighed en samlet finansieringsramme som omhandlet i artikel 17 i den interinstitutionelle aftale af {…} mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetsamarbejde og forsvarlig økonomisk forvaltning, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden inden for rammerne af den årlige budgetprocedure. (23) EU's finansielle interesser skal beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger i hele udgiftscyklussen, herunder forebyggelse, påvisning og undersøgelse af uregelmæssigheder, inddrivelse af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og i givet fald sanktioner. (24) Gennemførelsesbeføjelserne overdrages til Kommissionen med henblik på at sikre ensartede betingelser for gennemførelsesforanstaltningerne under akserne EURES og Mikrofinansiering og socialt iværksætteri. (25) Gennemførelsesbeføjelserne vedrørende foranstaltninger under aksen Progress i programmet bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne kontrollerer Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser[12] ‑ VEDTAGET DENNE FORORDNING: Afsnit I Fælles bestemmelser Artikel 1 Formål Med denne forordning oprettes der et EU-program for social udvikling og innovation (i det følgende benævnt "programmet"), der har til formål at bidrage til gennemførelsen af Europa 2020-strategien samt de overordnede mål og integrerede retningslinjer heri gennem ydelse af finansiel bistand til opfyldelse af EU's målsætninger om at fremme et højt beskæftigelsesniveau, sikre passende social beskyttelse, bekæmpe social udstødelse og fattigdom og forbedre arbejdsvilkårene. 3. Programmet skal løbe fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020. Artikel 2 Definitioner I denne forordning forstås ved: a) "social virksomhed": en virksomhed, hvis primære målsætning er at opnå en social virkning frem for at skabe profit for ejere og interessenter. Den opererer på markedet gennem selvstændig og innovativ produktion af varer og tjenester og anvender hovedsageligt overskud til at nå sociale mål. Den ledes på en gennemsigtig og ansvarlig måde, særlig ved at involvere de arbejdstagere, kunder og interessenter, som påvirkes af dens aktiviteter b) "mikrokredit": et lån på op til 25 000 EUR c) "mikrovirksomhed": en virksomhed med færre end 10 medarbejdere, herunder selvstændige erhvervsdrivende, og hvis årlige omsætning og/eller samlede årlige balance ikke overstiger 2 mio. EUR, jf. Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder[13] d) "mikrofinansiering": omfatter garantier, modgarantier, mikrokredit, egenkapital og kvasiegenkapital ydet til personer og mikrovirksomheder. Artikel 3 Programmets struktur Programmet udgøres af følgende tre indbyrdes supplerende akser: a) aksen Progress, der støtter udvikling, gennemførelse, overvågning og evaluering af EU's beskæftigelses- og socialpolitik og lovgivning om arbejdsvilkår, og som fremmer evidensbaseret politisk beslutningstagning og innovation i samarbejde med arbejdsmarkedets parter, civile samfundsorganisationer og andre interesserede parter b) aksen EURES, der støtter aktiviteter, som udøves af EURES-nettet, dvs. specialtjenester udpeget af EØF-medlemsstaterne og Det Schweiziske Forbund, i fællesskab med andre interesserede parter med henblik på at udvikle mekanismer til informationsudveksling og -formidling og andre former for samarbejde for at fremme arbejdstagernes geografiske mobilitet c) aksen Mikrofinansiering og socialt iværksætteri, der letter adgangen til finansiering for iværksættere, særlig dem, der befinder sig længst væk fra arbejdsmarkedet, og sociale virksomheder. 4. De fælles bestemmelser i artikel 1-14 finder anvendelse på alle tre akser omhandlet i stk. 1, litra a), b) og c), for hvilke der også gælder specifikke bestemmelser. Artikel 4 Overordnede målsætninger med programmet Følgende overordnede målsætninger søges opfyldt med programmet: a) styrke centrale europæiske og nationale politiske beslutningstageres samt andre interesserede parters ejerskab af EU's mål i forhold til beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsvilkår med henblik på konkrete og koordinerede foranstaltninger på både EU- og medlemsstatsplan b) støtte udviklingen af passende, tilgængelige og effektive sociale beskyttelsessystemer og arbejdsmarkeder og bane vejen for politiske reformer ved at fremme god forvaltning, gensidig læring og social innovation c) modernisere EU's lovgivning i overensstemmelse med principperne for intelligent lovgivning og sikre, at EU's lovgivning i spørgsmål, der vedrører arbejdsvilkår, anvendes effektivt d) fremme arbejdstagernes geografiske mobilitet og styrke beskæftigelsesmulighederne ved at udvikle europæiske arbejdsmarkeder, der er åbne og tilgængelige for alle e) fremme beskæftigelse og social integration ved at øge tilgængeligheden af og adgangen til mikrofinansiering for sårbare grupper og mikrovirksomheder og øge de sociale virksomheders adgang til finansiering. 5. For at opfylde disse målsætninger har programmet til formål at: a) fremme ligestillingen mellem kvinder og mænd og bekæmpe alle former for forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering b) sikre, at der ved fastlæggelse og gennemførelse af Unionens politikker og aktiviteter tages hensyn til de krav, der er knyttet til fremme af et højt beskæftigelsesniveau, sikring af passende social beskyttelse og bekæmpelse af social udstødelse. Artikel 5 Budget De finansielle bevillinger til gennemførelse af programmet i perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020 er på 958,19 mio. EUR[14]. 6. Følgende vejledende procentsatser tildeles til de i artikel 3, stk. 1, nævnte akser: a) 60 % til aksen Progress, hvoraf mindst 17 % tildeles til fremme af sociale eksperimenter som en metode til test og evaluering af innovative løsninger med henblik på at opskalere dem b) 15 % til aksen EURES c) 20 % til aksen Mikrofinansiering og socialt iværksætteri. De resterende 5 % fordeles mellem akserne på årsbasis i overensstemmelse med politiske prioriteringer. 7. Kommissionen kan benytte sig af de i stk. 1 nævnte bevillinger til finansiering af teknisk og/eller administrativ bistand, særlig i forbindelse med revision, udlicitering af oversættelser, ekspertmøder og informations- og kommunikationsaktiviteter til fordel for både Kommissionen og modtagerne. 8. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for den flerårige finansielle rammes lofter. Artikel 6 Typer af foranstaltninger Følgende typer af foranstaltninger kan finansieres under programmet: Analytiske aktiviteter: a) indsamling af oplysninger og statistikker samt udvikling af fælles metoder, klassifikationer, indikatorer og benchmarks b) rundspørger, undersøgelser, analyser og rapporter, bl.a. gennem finansiering af ekspertnet c) evalueringer og konsekvensanalyser d) overvågning og vurdering af gennemførelsen og anvendelsen af EU's lovgivning e) forberedelse og gennemførelse af sociale eksperimenter som metode til test og evaluering af innovative løsninger med henblik på at opskalere dem f) formidling af resultaterne af disse analytiske aktiviteter. 9. Aktiviteter i forbindelse med gensidig læring, bevidsthed og formidling: a) udveksling og formidling af god praksis, innovative tilgange og erfaring, kollegiale evalueringer, benchmarking og gensidig læring på europæisk niveau b) møder, konferencer og seminarer for Rådets formandskab c) uddannelse af retsvæsenets aktører og politikere samt EURES-rådgivere d) udarbejdelse og offentliggørelse af vejledninger, rapporter og undervisningsmateriale e) informations- og kommunikationsaktiviteter f) udvikling og vedligeholdelse af informationssystemer med henblik på at udveksle og formidle oplysninger om EU's politik og lovgivning samt oplysninger om arbejdsmarkedet. 10. Støtte til hovedaktører i forbindelse med: a) driftsomkostningerne i centrale EU-netværk, hvis aktiviteter vedrører og bidrager til opfyldelsen af målsætningerne i aksen Progress b) kapacitetsopbygning af nationale myndigheder og specialtjenester, som medlemsstaterne og udbyderne af mikrokredit har udpeget, og som er ansvarlige for at fremme den geografiske mobilitet c) organisation af arbejdsgrupper bestående af nationale tjenestemænd, som skal overvåge gennemførelsen af EU-lovgivningen d) netværk og samarbejde mellem specialiserede organer, nationale, regionale og lokale myndigheder på europæisk niveau e) finansiering af observatorier på europæisk niveau f) udveksling af personale mellem nationale myndigheder. 11. Foranstaltninger til fremme af mobiliteten i EU for personer, særlig udvikling af en flersproget digital platform for formidling og udvikling af tilbud og ansøgninger og målrettede mobilitetsordninger med henblik på at besætte ledige stillinger i forbindelse med identifikation af problemer på arbejdsmarkedet og/eller hjælpe særlige grupper af arbejdstagere, f.eks. unge. 12. Støtte til mikrovirksomheder og sociale virksomheder, særlig via de finansielle instrumenter i henhold til afsnit VIII i del 1 af forordning XXX/2012 [ny finansforordning] om de finansielle bestemmelser, der finder anvendelse på EU's årsbudget, og tilskud. Artikel 7 Fælles foranstaltninger Foranstaltninger, der er støtteberettigede under programmet, kan gennemføres sammen med andre EU-instrumenter, forudsat at disse foranstaltninger opfylder målsætningerne i både programmet og de andre pågældende instrumenter. Artikel 8 Sammenhæng og komplementaritet Kommissionen sikrer i samarbejde med medlemsstaterne, at aktiviteter, der gennemføres under programmet, er i overensstemmelse med og supplerer andre EU-tiltag, særlig under Den Europæiske Socialfond (ESF) og på områder såsom social dialog, retfærdighed og grundlæggende rettigheder, uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomspolitik, forskning og innovation, iværksætteri, sundhed, udvidelse og eksterne relationer og almindelig økonomisk politik. 13. De aktiviteter, som programmet understøtter, skal opfylde EU-lovgivningen og national lovgivning, herunder regler for statsstøtte. Artikel 9 Samarbejde med udvalg Kommissionen etablerer de nødvendige samarbejdsforbindelser med de udvalg, der beskæftiger sig med politikker, instrumenter og foranstaltninger af relevans for programmet, for at sikre at de får regelmæssige og passende oplysninger om udviklingen i programmets gennemførelse. Artikel 10 Formidling af resultater og kommunikation Resultaterne af de foranstaltninger, der gennemføres under programmet, kommunikeres og formidles på passende vis for at maksimere deres virkning, bæredygtighed og EU-merværdi. 14. Kommunikationsaktiviteter skal også bidrage til formidling af EU's politiske prioriteter, for så vidt de vedrører denne forordnings generelle målsætninger. Artikel 11 Finansielle bestemmelser Kommissionen forvalter programmet i overensstemmelse med XXXX/2012 [ny finansforordning] om de finansielle bestemmelser, der finder anvendelse på EU's årsbudget ("finansforordningen")[15]. 15. Der kan ydes støtte til programdeltagere i form af faste beløb, tabeller over enhedsomkostninger eller finansiering efter takst, særlig med hensyn til de i artikel 6, stk. 4, nævnte mobilitetsordninger. Artikel 12 Beskyttelse af EU's finansielle interesser Kommissionen træffer passende forebyggende foranstaltninger for at sikre, at EU's finansielle interesser i forbindelse med gennemførelse af foranstaltninger, der finansieres under denne forordning, beskyttes mod svig, bestikkelse og andre ulovlige aktiviteter via effektive kontroller og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, via inddrivelse af uberettiget udbetalte beløb og i givet fald via effektive, afskrækkende sanktioner, der står i rimeligt forhold til overtrædelsen, i overensstemmelse med artikel 325 i traktaten, Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser[16] og finansforordningen. 16. Kommissionen eller dens repræsentanter og Revisionsretten har på baggrund af dokumenter revisionsbeføjelser på stedet i forhold til alle tilskudsmodtagere, ordremodtagere og leverandører samt tredjeparter, der har modtaget EU-midler. OLAF er bemyndiget til at foretage kontroller og inspektioner på stedet af erhvervsdrivende, som direkte eller indirekte er berørt af disse midler, i overensstemmelse med de procedurer, der er fastsat i Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder[17], med henblik på at identificere svig, bestikkelse eller andre ulovlige aktiviteter i forbindelse med en tilskudsaftale eller ‑beslutning eller en aftale vedrørende EU-støtte. 17. Med forbehold af stk. 1 og 2 giver afgørelser, aftaler og kontrakter, der hidrører fra gennemførelsen af denne forordning, udtrykkeligt Kommissionen, herunder OLAF, og Revisionsretten ret til at foretage disse revisioner, kontroller og inspektioner på stedet. Artikel 13 Overvågning Med henblik på regelmæssig overvågning af programmet og på eventuelle justeringer af dets politiske prioriteter og finansieringsprioriteter udarbejder Kommissionen hvert andet år overvågningsrapporter og sender dem til Europa-Parlamentet og Rådet. Disse rapporter omhandler programmets resultater, og i hvilken udstrækning overvejelser omkring ligestilling og ikke-forskelsbehandling, herunder spørgsmål om adgang, er blevet behandlet gennem dets aktiviteter. Artikel 14 Evaluering Der foretages en midtvejsevaluering af programmet ved udgangen af 2017 for at måle, hvor langt man er nået med at opfylde målsætningerne heri, for at fastslå, hvorvidt ressourcerne er blevet anvendt effektivt, og for at vurdere programmets EU-merværdi. 18. Senest to år efter programmets udløb foretager Kommissionen en efterfølgende evaluering for at måle dets virkning og EU-merværdi og fremsender en rapport herom til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. Afsnit II Særlige bestemmelser Kapitel I Aksen Progress Artikel 15 Specifikke målsætninger Ud over de overordnede målsætninger, der er nævnt i artikel 4, er de specifikke målsætninger med aksen Progress at: a) udvikle og formidle komparativ analytisk viden af høj kvalitet for at sikre, at EU's beskæftigelses- og socialpolitik og lovgivning om arbejdsvilkår er baseret på solid dokumentation og er relevant for behovene, udfordringerne og betingelserne i de enkelte medlemsstater og de andre deltagende lande b) fremme effektiv og inklusiv informationsudveksling, gensidig læring og dialog om EU's beskæftigelses- og socialpolitik og lovgivning om arbejdsvilkår på EU-niveau, nationalt niveau og internationalt niveau for at hjælpe medlemsstaterne og de andre deltagende lande med at udvikle deres politikker og gennemføre EU-lovgivningen c) yde økonomisk støtte til de politiske beslutningstagere for at teste reformerne af social- og arbejdsmarkedspolitikkerne, styrke hovedaktørernes evne til at udvikle og gennemføre sociale eksperimenter og stille den relevante viden og ekspertise til rådighed d) yde økonomisk støtte til EU-organisationer og nationale organisationer for at styrke deres evne til at udvikle, fremme og støtte gennemførelsen af EU's beskæftigelses- og socialpolitik og lovgivning om arbejdsvilkår. Artikel 16 Deltagelse Aksen Progress er åben for deltagelse af følgende lande: a) medlemsstaterne b) EFTA- og EØS-landene i overensstemmelse med EØS-aftalen c) kandidatlandene og de potentielle kandidatlande i overensstemmelse med de generelle principper og de generelle vilkår og betingelser, som er fastlagt i de rammeaftaler, der er indgået med dem vedrørende deres deltagelse i EU-programmer. 19. Aksen Progress er åben for alle offentlige og/eller private organer, aktører og institutioner, herunder særlig: a) nationale, regionale og lokale myndigheder b) arbejdsformidlinger c) specialiserede organer i medfør af EU's lovgivning d) arbejdsmarkedets parter e) ikke-statslige organisationer, herunder særlig dem, der er organiseret på EU-niveau f) højere uddannelsesinstitutioner og forskningsinstitutter g) eksperter i evalueringer og konsekvensanalyser h) nationale statistiske kontorer i) medierne. 20. Kommissionen kan samarbejde med internationale organisationer, herunder særlig Europarådet, OECD, ILO og Verdensbanken. 21. Kommissionen kan samarbejde med tredjelande, der ikke deltager i programmet. Repræsentanter for disse tredjelande kan deltage i begivenheder af fælles interesse (såsom konferencer, workshopper og seminarer), der finder sted i lande, som deltager i programmet, og omkostningerne ved deres deltagelse kan dækkes af programmet. Artikel 17 Kommissionens gennemførelsesbeføjelser Følgende foranstaltninger, som er nødvendige for gennemførelsen af aksen Progress, vedtages i overensstemmelse med den undersøgelsesprocedure, der henvises til i artikel 18, stk. 3: a) de flerårige arbejdsplaner, der omfatter mellemfristede politikker og finansieringsprioriteter b) de årlige arbejdsplaner, herunder kriterierne for valg af modtagere efter indkaldelse af forslag. 22. Alle andre foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen af aksen Progress, vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 18, stk. 2. Artikel 18 Udvalg Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011. 23. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011. 24. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011. Artikel 19 Overgangsforanstaltninger Foranstaltninger, der er iværksat før den 1. januar 2014 på grundlag af afgørelse nr. 1672/2006/EF (sektion 1, 2 og 3 som nævnt i dennes artikel 3), er fortsat omfattet af denne afgørelse. For så vidt angår disse foranstaltninger, erstattes det udvalg, der er nævnt i artikel 13 i denne afgørelse, af det udvalg, der er nævnt i artikel 18 i denne forordning. Kapitel II Aksen EURES Artikel 20 Specifikke målsætninger Ud over de overordnede målsætninger, der er nævnt i artikel 4, er de specifikke målsætninger med aksen EURES at: a) sikre, at ledige stillinger, jobansøgninger og alle relaterede oplysninger er gennemsigtige for de potentielle ansøgere og arbejdsgiverne. Dette opnås gennem udveksling og formidling af disse oplysninger på tværnationalt, tværregionalt og grænseoverskridende niveau under anvendelse af standardformularer for interoperabilitet b) udvikle tjenester for rekruttering og anvisning af beskæftigelse til arbejdstagere gennem godkendelse af jobtilbud og -ansøgninger på europæisk niveau. Herunder er omfattet alle arbejdsformidlingsfaser, fra forberedelse inden rekruttering til bistand efter jobanvisning med henblik på en vellykket integration af ansøgeren på arbejdsmarkedet. Disse tjenester omfatter målrettede mobilitetsordninger med henblik på at besætte ledige stillinger på arbejdsmarkedet, hvor der er konstateret problemer, og/eller hjælpe særlige grupper af arbejdstagere, f.eks. unge. Artikel 21 Deltagelse Aksen EURES er åben for deltagelse af følgende lande: a) medlemsstaterne b) EFTA- og EØS-landene i overensstemmelse med EØS-aftalen og aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden om fri bevægelighed for personer[18]. 25. Aksen EURES er åben for alle offentlige og private organer, aktører og institutioner, som er udpeget af en medlemsstat eller af Kommissionen, og som opfylder betingelserne for at deltage i EURES-netværket som anført i Kommissionens beslutning 2003/8/EF[19]. Disse organer og organisationer omfatter især: a) nationale, regionale og lokale myndigheder b) arbejdsformidlinger c) arbejdsmarkedsorganisationer og andre interesserede parter. Kapitel III Aksen Mikrofinansiering og socialt iværksætteri Artikel 22 Specifikke målsætninger Ud over de overordnede målsætninger, der er nævnt i artikel 4, er de specifikke målsætninger med aksen Mikrofinansiering og socialt iværksætteri at: 1. øge adgangen til og tilgængeligheden af mikrofinansiering for: a) personer, der har mistet eller risikerer at miste deres job, eller som har svært ved at indtræde eller genindtræde på arbejdsmarkedet, personer, der risikerer social udstødelse, og sårbare personer, som er dårligt stillet med hensyn til adgangen til det konventionelle kreditmarked, og som ønsker at etablere eller udvikle deres egen mikrovirksomhed b) mikrovirksomheder, særlig virksomheder, der ansætter personer som nævnt i litra a) 2. opbygge den institutionelle kapacitet hos udbydere af mikrokredit 3. støtte udviklingen af sociale virksomheder, særlig ved at lette adgangen til finansiering. Artikel 23 Deltagelse Aksen Mikrofinansiering og socialt iværksætteri er åben for deltagelse af offentlige og private organer på nationalt, regionalt eller lokalt niveau i de lande, der er nævnt i artikel 16, stk. 1, og omfatter i disse lande: a) mikrofinansiering for personer og mikrovirksomheder b) finansiering for sociale virksomheder. 26. For at nå ud til de endelige modtagere og opnå konkurrence- og levedygtige mikrovirksomheder samarbejder offentlige og private organer, der udøver de i stk. 1, litra a) nævnte aktiviteter, tæt med organisationer, som repræsenterer de endelige mikrokreditmodtageres interesser, og med organisationer, der udbyder mentorordninger og uddannelsesprogrammer til disse endelige modtagere, herunder særlig de organisationer, som modtager støtte fra ESF. 27. Offentlige og private organer, der udøver de i stk. 1, litra a) nævnte aktiviteter, overholder høje standarder for styring, forvaltning og forbrugerbeskyttelse i overensstemmelse med principperne i den europæiske kodeks for ydelse af mikrokredit og sigter mod at forhindre personer og virksomheder i at blive højt forgældede. Artikel 24 Finansielle bidrag Bortset fra tilfælde med fælles foranstaltninger dækker de finansielle midler for aksen Mikrofinansiering og socialt iværksætteri de fulde omkostninger i forbindelse med de foranstaltninger, der gennemføres ved hjælp af finansielle instrumenter, herunder betalingsforpligtelser over for finansielle formidlere såsom tab som følge af garantier, de internationale finansieringsinstitutters administrationsgebyrer til forvaltning af EU's bidrag og andre støtteberettigede omkostninger. Artikel 25 Forvaltning Kommissionen kan med henblik på at gennemføre de i artikel 6, stk. 5, nævnte instrumenter og tilskud indgå aftaler med de institutter, der er opført i artikel 55, stk. 1, litra b), punkt (iii) og (iv), i forordning nr. XXX/2012 [ny finansforordning 2012] om de finansielle bestemmelser, der finder anvendelse på EU's årsbudget, herunder især Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond. Disse aftaler indeholder detaljerede bestemmelser om gennemførelse af de opgaver, der overdrages til disse finansieringsinstitutter, herunder bestemmelser, som specificerer behovet for at sikre additionalitet og koordinering med eksisterende finansielle instrumenter på EU-plan og nationalt plan og fordele ressourcerne ligeligt mellem medlemsstaterne og de andre deltagende lande. Finansielle instrumenter såsom risikodelingsinstrumenter, egenkapitalinstrumenter og gældsinstrumenter kan leveres via investeringer i et dedikeret investeringsinstrument. 28. De i stk. 1 nævnte aftaler forpligter de internationale finansieringsinstitutter til at reinvestere ressourcer og provenuer, herunder udbytte og godtgørelse, i de i artikel 6, stk. 5, nævnte foranstaltninger i en periode på 10 år fra programmets startdato. 29. I overensstemmelse med artikel 18, stk. 2, i [finansforordningen] tildeles indtægter og betalinger, der er frembragt via et finansielt instrument, til det pågældende finansielle instrument. For så vidt angår finansielle instrumenter, som blev etableret under den foregående flerårige finansielle ramme, tildeles indtægter og betalinger, der er frembragt via aktiviteter, som blev påbegyndt i den foregående periode, til det finansielle instrument i den nuværende periode. 30. Når de aftaler, der er indgået med de internationale finansieringsinstitutter, udløber, eller når investeringsperioden for det særlige investeringsinstrument er ophørt, betales provenuerne og det til Den Europæiske Union skyldige beløb til Den Europæiske Unions almindelige budget. 31. De internationale finansieringsinstitutter og i givet fald fondsforvalterne indgår skriftlige aftaler med de i artikel 23 nævnte offentlige og private organer. I disse aftaler fastlægges de offentlige og private organers forpligtelser til at anvende de tilgængelige ressourcer under aksen Mikrofinansiering og socialt iværksætteri i overensstemmelse med de i artikel 22 fastsatte målsætninger og til at formidle oplysninger med henblik på at udarbejde de i artikel 26 nævnte årlige rapporter. Artikel 26 Gennemførelsesrapporter De internationale finansieringsinstitutter og i givet fald fondsforvalterne sender årlige gennemførelsesrapporter til Kommissionen vedrørende de aktiviteter, der bevilges støtte til, og den økonomiske gennemførelse af disse samt tildeling af og adgang til finansiering og investering efter sektor og modtagertype, accepterede eller afviste ansøgninger og kontrakter indgået af de pågældende offentlige og private organer, finansierede foranstaltninger og resultaterne heraf, bl.a. med hensyn til sociale virkninger, jobskabelse og bæredygtigheden af de virksomheder, der modtager støtte. 32. De oplysninger, der formidles i disse årlige gennemførelsesrapporter, indgår i de overvågningsrapporter, der udkommer hvert andet år, jf. artikel 13. Disse overvågningsrapporter omfatter de årlige rapporter, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, i afgørelse nr. 283/2010/EU. Artikel 27 Evaluering Den endelige evaluering, jf. artikel 14, stk. 2, omfatter den endelige evaluering, der er omhandlet i artikel 9 i afgørelse nr. 283/2010/EU. 33. Kommissionen udfører en særlig endelig evaluering af aksen Mikrofinansiering og socialt iværksætteri senest et år efter udløbet af aftalerne med de internationale finansieringsinstitutter. Artikel 28 Ændringer I afgørelse 283/2010/EU foretages følgende ændringer: a) Artikel 5, stk. 4, affattes således: "4. Når faciliteten udløber, stilles det til Den Europæiske Union skyldige beløb til rådighed med henblik på mikrofinansiering og støtte til sociale virksomheder i overensstemmelse med forordning nr. XX/201X/." b) Artikel 8, stk. 3 og 4, udgår. Artikel 29 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne Formand Formand FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET 1. FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1. Forslagets/initiativets betegnelse 1.2. Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen 1.3. Forslagets/initiativets art 1.4. Mål 1.5. Forslagets/initiativets begrundelse 1.6. Varighed og finansielle virkninger 1.7. Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r) 2. FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1. Bestemmelser om kontrol og rapportering 2.2. Forvaltnings- og kontrolordning 2.3. Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder 3. FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1. Berørt(e) udgiftspost(er) i budgettet og udgiftsområder i den flerårige finansielle ramme 3.2. Anslåede virkninger på udgifterne 3.2.1. Sammenfatning af de anslåede virkninger på udgifterne 3.2.2. Anslåede virkninger på aktionsbevillingerne 3.2.3. Anslåede virkninger på administrationsbevillingerne 3.2.4. Forenelighed med den indeværende flerårige finansielle ramme 3.2.5. Tredjemands bidrag til finansieringen 3.3. Anslåede virkninger på indtægterne FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET 1. FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME Forslagets/initiativets betegnelse Forordning om et EU-program for social udvikling og innovation 1.1. Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen[20] For øjeblikket: Beskæftigelse og sociale anliggender, beskæftigelsespolitikker/beskæftigelsespolitiske instrumenter på fællesskabsplan: Progress (04 04 01), EURES (04 03 04), EPMF (04 04 15) Fremtidige flerårige finansielle overslag: Udgiftsområde 1 (dagsorden for social udvikling) 1.2. Forslagets/initiativets art þForslaget/initiativet drejer sig om en ny foranstaltning ¨ Forslaget/initiativet drejer sig om en ny foranstaltning som opfølgning på et pilotprojekt/en forberedende foranstaltning ¨ Forslaget/initiativet drejer sig om en forlængelse af en eksisterende foranstaltning ¨ Forslaget/initiativet drejer sig om omlægning af en foranstaltning til en ny foranstaltning 1.3. Mål Det eller de af Kommissionens flerårige strategiske mål, som forslaget/initiativet vedrører Programmet har til formål at bidrage til gennemførelsen af Europa 2020-strategien samt de overordnede mål (vedrørende fattigdom, beskæftigelse og uddannelse) og integrerede retningslinjer heri (særlig 7, 8 og 10) gennem ydelse af finansiel bistand til opfyldelse af EU's målsætninger for at fremme et højt beskæftigelsesniveau, sikre passende social beskyttelse, bekæmpe social udstødelse og fattigdom og forbedre arbejdsvilkårene. 1.3.1. Specifikke mål og berørte ABM/ABB-aktiviteter Specifikke mål: udvikle og formidle komparativ analytisk viden af høj kvalitet for at sikre, at EU's beskæftigelses- og socialpolitik og lovgivning om arbejdsvilkår er baseret på solid dokumentation og er relevant for behovene, udfordringerne og betingelserne i de enkelte medlemsstater og andre deltagende lande 34. fremme effektiv og inklusiv informationsudveksling, gensidig læring og dialog om EU's beskæftigelses- og socialpolitik og lovgivning om arbejdsvilkår på EU-niveau, nationalt niveau og internationalt niveau for at hjælpe medlemsstaterne og de andre deltagende lande med at udvikle deres politikker og gennemføre EU-lovgivningen 35. yde økonomisk støtte til de politiske beslutningstagere for at teste reformerne af social- og arbejdsmarkedspolitikkerne, styrke hovedaktørernes evne til at udvikle og gennemføre sociale eksperimenter og stille den relevante viden og ekspertise til rådighed 36. yde økonomisk støtte til EU-organisationer og nationale organisationer for at styrke deres evne til at udvikle, fremme og støtte gennemførelsen af EU's beskæftigelses- og socialpolitik og lovgivning om arbejdsvilkår. Berørte ABM/ABB-aktiviteter: 04 04 01 og 04 01 04 10 Specifikke mål: sikre, at ledige stillinger, jobansøgninger og alle relaterede oplysninger er gennemsigtige for de potentielle ansøgere og arbejdsgiverne. Dette opnås gennem udveksling og formidling af disse oplysninger på tværnationalt, tværregionalt og grænseoverskridende niveau under anvendelse af standardformularer for interoperabilitet 37. udvikle tjenester for rekruttering og anvisning af beskæftigelse til arbejdstagere gennem godkendelse af jobtilbud og -ansøgninger på europæisk niveau. Herunder er omfattet alle arbejdsformidlingsfaser, fra forberedelse inden rekruttering til bistand efter jobanvisning med henblik på en vellykket integration af ansøgeren på arbejdsmarkedet. Disse tjenester omfatter målrettede mobilitetsordninger med henblik på at besætte ledige stillinger på arbejdsmarkedet, hvor der er konstateret problemer, og/eller hjælpe særlige grupper af arbejdstagere, f.eks. unge. Berørte ABM/ABB-aktiviteter: 04 03 04 og 04 01 04 04 Specifikke mål: 1. øge adgangen til og tilgængeligheden af mikrofinansiering for: a) personer, der har mistet eller risikerer at miste deres job, eller som har svært ved at indtræde eller genindtræde på arbejdsmarkedet, personer, der risikerer social udstødelse, og sårbare personer, som er dårligt stillet med hensyn til adgangen til det konventionelle kreditmarked, og som ønsker at etablere eller udvikle deres egen mikrovirksomhed b) mikrovirksomheder, særlig virksomheder, der ansætter personer som nævnt i litra a) 2. opbygge den institutionelle kapacitet hos udbydere af mikrokredit 3. støtte udviklingen af sociale virksomheder, særlig ved at lette adgangen til finansiering. Berørte ABM/ABB-aktiviteter: 04 04 15 og 04 01 04 11 Forventede resultater og virkninger Det endelige mål med programmet er at opnå en positiv ændring i den socioøkonomiske situation som f.eks. højere beskæftigelse, mindre fattigdom, mere social integration og bedre arbejdsvilkår. Initiativerne vil fokusere på at bidrage til Europa 2020's mål for inklusiv vækst og de relaterede overordnede mål via værdiskabende støtte til de centrale foranstaltninger i flagskibsinitiativerne "En dagsorden for nye kvalifikationer og job", "Europæisk platform mod fattigdom og social udstødelse" og "Unge på vej". Programmet vil imidlertid have meget begrænset kontrol over faktiske ændringer i den socioøkonomiske situation. Det efterfølgende instruments hovedformål og centrale rolle er snarere at støtte udvikling, koordinering og gennemførelse af en moderne, effektiv og innovativ beskæftigelses- og socialpolitik i EU for at opfylde førnævnte endelige mål ved at: – støtte EU's politiske beslutningsproces i forbindelse med lovgivningsarbejdet, i overensstemmelse med principperne for intelligent lovgivning, og med hensyn til større politisk koordinering/økonomisk forvaltning – fokusere på den tværnationale dimension af EU's beskæftigelses- og socialpolitik, som skal fremmes via en fælles indsats i alle medlemsstater – støtte fælles og gensidigt forstærkende foranstaltninger på medlemsstatsplan for at konsolidere EU-samarbejdet og fremme gensidig læring og social innovation – udvikle tjenester for rekruttering og anvisning af beskæftigelse til arbejdstagere (særlig unge) gennem godkendelse af jobtilbud og -ansøgninger på europæisk niveau og derved fremme arbejdstagernes geografiske mobilitet – lette adgangen til finansiering for iværksættere, særlig dem, der befinder sig længst væk fra arbejdsmarkedet, og for sociale virksomheder. 1.3.2. Virknings- og resultatindikatorer En resultatbaseret forvaltningstilgang til det nuværende Progress-program og årlig resultatovervågning har vist sig at kunne påvise programmets resultater og styrke EU's ansvarlighed. På baggrund af disse erfaringer har det nye program en klar interventionslogik (hvor specifikke, målbare, accepterede, realistiske og tidsbaserede målsætninger bidrager til opfyldelsen af overordnede målsætninger) og et sæt tilsvarende virknings- og resultatindikatorer. Det skal tages i betragtning, at aktiviteterne vedrørende aksen Progress skal bidrage til de strategiske mål i Europa 2020-strategien, og således omfatter de ikke levering af varer eller tjenester. Progress-relaterede aktiviteter har derimod en indirekte virkning på udviklingen af EU's beskæftigelses- og socialpolitik, i og med at bedre politikudformning medfører bedre socioøkonomiske resultater. Eftersom aksen Progress primært er politikorienteret, er det problematisk at fastsætte indikatorer. Det samme gælder fastsættelsen af kvantitative mål på et mere samlet niveau (i så fald er målingerne primært baseret på erstatningsindikatorer). Det er derfor meget svært at gøre Progress' fire specifikke mål rigtigt "målbare", om end de er specifikke, accepterede, realistiske og tidsbaserede (ved udløb af programmet). Begivenheder omkring gensidig læring kan f.eks. ikke talsættes, fordi antallet af dem og emnerne afhænger af medlemsstaternes interesse i og vilje til at afholde disse begivenheder og deltage i dem. På samme måde afhænger mængden af viden af politiske udviklingsbehov. Derfor foreslås det at anvende subjektive variabler såsom tilfredshed og viden blandt interessenter, rundspørger om opfattelsen af EU's rolle i beskæftigelses- og socialpolitikken samt tilsigtet og faktisk anvendelse af Progress-resultaterne. Af samme årsag er det ikke muligt at angive specifikke mål på mellemlang sigt i alle tilfælde. Ikke desto mindre er tilgangen fortsat i overensstemmelse med resultatbaseret forvaltning, hvor der fastsættes effektive mål på et niveau tæt på aktiviteten. Se listen over indikatorer i afsnit 2.1.2. 1.4. Forslagets/initiativets begrundelse Behov, der skal dækkes på kort eller lang sigt Formålet med programmet er at støtte Kommissionen, medlemsstaterne og centrale interessenter i udarbejdelsen, koordineringen og gennemførelsen af effektive politiske reformer, som har til formål at håndtere følgende langsigtede udfordringer: – høje ledighedsprocenter, særlig blandt lavtuddannede, ældre arbejdstagere, indvandrere og handicappede – et mere og mere fragmenteret arbejdsmarked med mere fleksible arbejdsmønstre og andre udfordringer, der har en indvirkning på jobsikkerheden og arbejdsvilkårene – en mindre arbejdsstyrke og et øget pres på sociale beskyttelsessystemer som følge af demografiske ændringer (aldrende befolkning) – et uacceptabelt højt antal mennesker, der lever under fattigdomsgrænsen og er socialt udstødte. På kort sigt har programmet til formål at behandle følgende problemer/behov: – behov for solid(e), sammenlignelig(e) og tilgængelig(e) dokumentation, statistikker og indikatorer på EU-plan for at sikre, at beskæftigelses- og socialpolitikken og lovgivningen er relevant for behovene, udfordringerne og betingelserne i de enkelte medlemsstater – behov for gensidig læring på EU-plan for at øge forståelsen for og ejerskabet af EU's målsætninger og politikker blandt de politiske beslutningstagere og interessenterne – behov for tilstrækkelig økonomisk støtte til de politiske beslutningstagere for at teste, evaluere og styrke innovative løsninger – begrænset geografisk mobilitet i Europa og utilstrækkelig støtte til match mellem jobsøgende og jobtilbud – dårlig adgang til finansiering og mikrokredit for sociale virksomheder og arbejdsløse, personer, der risikerer at miste deres job, og personer fra dårligt stillede grupper, f.eks. unge, ældre eller indvandrere. 1.4.1. Merværdi som følge af EU-foranstaltningen EU har enestående muligheder for at skabe en europæisk platform for udveksling af erfaringer om politik og gensidig læring på beskæftigelsesområdet og det sociale område, som involverer medlemsstaterne (herunder EØS- og kandidatlandene). Viden om gennemførte politikker i andre lande udvider de politiske beslutningstageres muligheder, skaber innovative politikker og fremmer nationale reformer. EU-foranstaltningen forøger værdien af nationale foranstaltninger ved at skabe en EU-dimension for indsamling og sammenligning af dokumentation, udvikling af statistiske redskaber og metoder og fælles indikatorer med henblik på at danne et fuldstændigt billede af beskæftigelsessituationen og den sociale situation. En sådan dokumentation, der dækker hele Europa, er en forudsætning for en forsvarlig analyse af de største beskæftigelsesmæssige og sociale udfordringer, som hver enkelt medlemsstat står over for. Den er også afgørende for overvågning af fremskridtene med hensyn til at nå Europa 2020-målene og for udarbejdelse af de landespecifikke anbefalinger, som kræves i det europæiske halvår. Behovet for bedre anvendelse af EU's lovgivning er blevet anerkendt som en central prioritering under dagsordenen for intelligent lovgivning. En modernisering af lovgivningen med henblik på at skabe lige vilkår og sikre et fælles retligt beskyttelsesniveau i EU for alle på arbejdsmiljøområdet og det arbejdsretlige område kan bedst foretages på EU-niveau. EU er desuden bedst egnet til at finansiere foranstaltninger til forbedring af overholdelsen af EU-regler og til systematisk at undersøge anvendelsen af EU's lovgivning i alle medlemsstater. En udvikling af de centrale europæiske civilsamfundsnetværks kapacitet, så de kan støtte og udvikle EU's socialpolitiske mål, kan bedst håndteres på EU-niveau. Takket være det nye program, særlig aksen EURES, kan medlemsstaterne drage fordel af en større mobilitet på arbejdsmarkedet inden for EU, hvilket kan være med til at løse flaskehalsproblemer eller besætte ikke-attraktive ledige stillinger og dermed styrke den økonomiske aktivitet og bidrage til økonomisk vækst. Større mobilitet på det europæiske arbejdsmarked er også afgørende for etableringen af et område uden indre grænser og for styrkelsen af økonomisk og social samhørighed og aktivt EU-borgerskab. EU's institutioner, herunder særlig Kommissionen, der har de administrative ressourcer, ekspertisen og kapaciteten til at koordinere et tværnationalt netværk såsom EURES, skal derfor støtte og fremme foranstaltninger til styrkelse af arbejdstagernes geografiske mobilitet. Kommissionen kan også styrke EURES-nettet ved at udvikle politikker med henblik på at fjerne de tilbageværende forhindringer for den frie bevægelighed, fremme udvekslingen af god praksis og sikre gensidig læring mellem medlemmerne af EURES-nettet. En intensivering i adgangen til mikrokredit opnås bedst på europæisk niveau. For det første kan Kommissionen i samarbejde med Den Europæiske Investeringsfond nu trække på sine erfaringer med den nuværende europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress og andre EU-initiativer inden for mikrofinansiering. Mikrofinansieringsinstitutioner i alle medlemsstaterne kan nu drage fordel af denne ekspertise, uden at deres nationale, regionale eller lokale myndigheder skal bruge ressourcer på at iværksætte lignende systemer. EU-foranstaltninger kan bane vejen for stærkere nationale og regionale foranstaltninger i fremtiden og skal derfor omfatte kapacitetsudvikling og mobilisering af formidlere og mellemhandlere med henblik på at skabe et omfattende støttesystem. Hvis der indsamles finansielle midler på europæisk niveau, er der desuden større sandsynlighed for at tiltrække yderligere finansiering fra tredjepartsinvestorer som f.eks. Den Europæiske Investeringsbank, der i forbindelse med mikrofinansieringsfaciliteten Progress matchede EU's bidrag på 100 mio. EUR. Det samme gælder et EU-investeringsselskab for investeringer i sociale virksomheder, som må forventes at tiltrække flere ressourcer fra andre investorer. 1.4.2. Erfaringer fra lignende, tidligere gennemførte foranstaltninger I midtvejsevalueringen af Progress-programmet (2007-2013) konkluderes det, at målsætningerne heri er yderst relevante for Kommissionens strategiske målsætninger som fastsat i Lissabonstrategien og i Europa 2020-strategien. De vigtigste typer af aktiviteter (analytiske aktiviteter og aktiviteter vedrørende gensidig læring og støtte til hovedaktører), som programmet omfatter, opfylde målsætningerne heri på effektiv vis. Den årlige planlægnings-, gennemførelses- og overvågningscyklus og evalueringen af aktiviteter anses generelt for at være egnede. Der anbefales imidlertid en udvikling af den flerårige planlægning med henblik på at fastsætte strategiske, langsigtede politiske målsætninger sideløbende med de årlige finansieringsprioriteter. En efterfølgende evaluering af EURES-nettet (2006-2008) viser, at EURES sammenlignet med andre EU-netværk i væsentlig højere grad fokuserer på beskæftigelsesmuligheder og også er det eneste netværk, der søger at udbyde specifikke tjenester, som matcher ansøgere med jobtilbud. EURES-jobmobilitetsportalen er værdsat af jobsøgende, personer, der skifter job, og arbejdsgivere, som ser en klar fordel i at kunne få adgang til – eller formidle – oplysninger om ledige stillinger i hele Europa. Fordi EU først begyndte at yde støtte til mikrofinansiering i anden halvdel af 2010, mangler der stadig at blive foretaget en uafhængig evaluering. At dømme efter tilbagemeldingerne fra de interessenter (det europæiske mikrofinansnetværk), der repræsenterer den europæiske mikrofinanssektor, lever det europæiske mikrofinansieringsinstrument op til deres forventninger. Det stimulerer oprettelsen af nationale og regionale støtteordninger, skaber stordriftsfordele og/eller minimerer risikoen for fejl på områder, hvor den enkelte medlemsstat ikke kan frembringe den nødvendige kritiske masse, og skaber større effekt end mindre nationale ordninger. 1.4.3. Sammenhæng med andre relevante finansielle instrumenter og mulig synergivirkning Kommissionen sikrer i samarbejde med medlemsstaterne, at aktiviteter, der gennemføres under programmet, er i overensstemmelse med, supplerer og ikke overlapper andre EU-tiltag, særlig under Den Europæiske Socialfond (ESF) og på områder såsom social dialog, retfærdighed og grundlæggende rettigheder, uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomspolitik, forskning og innovation, iværksætteri, sundhed, udvidelse og eksterne relationer og almindelig økonomisk politik. 1.5. Varighed og finansielle virkninger þ Forslag/initiativ af begrænset varighed – þ Forslag/initiativ gældende fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020 – þ Finansiel virkning fra 2014 til 2020. ¨ Forslag/initiativ af ubestemt varighed – Iværksættelse med en indkøringsperiode fra ÅÅÅÅ til ÅÅÅÅ – derefter gennemførelse i fuldt omfang. 1.6. Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r) þ Direkte central forvaltning ved Kommissionen ¨ Central forvaltning varetaget indirekte ved uddelegering af gennemførelsesopgaver til: – ¨ gennemførelsesorganer – ¨ organer oprettet af Fællesskaberne – ¨ nationale offentlige organer eller public service-organer – ¨ personer, som har fået pålagt at gennemføre specifikke aktioner i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, og som er identificeret i den relevante basisretsakt, jf. artikel 49 i finansforordningen ¨ Delt forvaltning sammen med medlemsstaterne ¨ Decentral forvaltning sammen med tredjelande þ Fælles forvaltning med internationale organisationer Den direkte centrale forvaltningsmetode (artikel 53a i finansforordningen) gælder alle aktiviteter under akserne Progress og EURES. Aktiviteter under aksen Mikrofinansiering og socialt iværksætteri gennemføres i overensstemmelse med den fælles forvaltningsmetode (Kommissionen indgår aftaler med internationale finansieringsinstitutter som f.eks. EIB/EIF). 2. FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER Bestemmelser om kontrol og rapportering Overvågnings- og evalueringsordninger Programmet overvåges hvert andet år med henblik på at vurdere fremskridtene hen imod at opfylde de overordnede og specifikke målsætninger i forhold til klare indikatorer og give mulighed for eventuelle nødvendige justeringer af politikken og finansieringsprioriteterne. Overvågningen er desuden et middel til at vurdere håndteringen af spørgsmål vedrørende ligestilling og ikke-forskelsbehandling på tværs af programaktiviteterne. Indikatorerne skal i givet fald opdeles efter køn, alder og handicap. Der foretages en midtvejsevaluering og en efterfølgende evaluering af programmet. Midtvejsevalueringen har til formål at fastlægge, hvor langt man er nået med at opfylde programmets målsætninger, hvorvidt ressourcerne er anvendt effektivt, og hvor stor en europæisk merværdi der er opnået. Der skal aflægges en rapport om midtvejsevalueringen ved udgangen af 2017, som skal indgå i udarbejdelsen af et efterfølgende instrument til programmet. I den endelige evaluering undersøges programmets virkning desuden. Senest ved udgangen af 2022 aflægges der rapport om den efterfølgende evaluering. I betragtning af den længere levetid af aksen Mikrofinansiering og socialt iværksætteri (der foretages investeringer indtil 10 år efter instrumentets iværksættelse) gennemføres der en specifik endelig evaluering for denne akse senest et år efter udløbet af de aftaler, som er indgået mellem Kommissionen og Den Europæiske Investeringsfond. 2.1.1. Resultatindikatorer Overordnede målsætninger Indikatorer || Nuværende situation || Mål på lang sigt Styrke centrale europæiske og nationale politiske beslutningstageres samt andre interesserede parters ejerskab over EU's mål i forhold til beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsvilkår med henblik på konkrete og koordinerede foranstaltninger på både EU- og medlemsstatsplan Aktiv inddragelse af interessenter på EU- og medlemsstatsplan i forhandlinger om fælles udfordringer og konkrete initiativer til håndtering af disse || Der findes ikke nogen fælles metode til at måle inddragelsen af interessenter i den politiske debat. Den seneste evaluering[21] viser, at inddragelsen af interessenter varierer afhængigt af det politiske emne og på tværs af medlemsstaterne. Ifølge den seneste årlige resultatberetning for Progress er der en tendens til, at myndighederne (EU, nationale, regionale og lokale) har tættere bånd til hinanden end til sociale partnere og ngo'er. || Lige aktiv deltagelse af alle relevante interessenter på EU-plan og i alle medlemsstaterne Accept af de relevante landespecifikke anbefalinger || Indikatoren er baseret på de landespecifikke anbefalinger, der blev udstedt for første gang i juni 2011. Kommissionens vurdering af de foregående nationale strategiske rapporter og indholdet i de foregående landespecifikke integrerede anbefalinger viser, at op til tre fjerdedele af medlemsstaternes politikker eller strategier er i overensstemmelse med EU's målsætninger. || Alle medlemsstater godkender de landespecifikke anbefalinger i forhold til beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsvilkår (som dokumenteret i de strategier og politikker, der er angivet i de efterfølgende nationale reformprogrammer). Støtte udviklingen af passende, tilgængelige og effektive sociale beskyttelsessystemer og arbejdsmarkeder og bane vejen for politiske reformer ved at fremme god forvaltning, gensidig læring og social innovation Hyppighed i optagelsen af sociale innovationsresultater i forbindelse med udarbejdelse og gennemførelse af politikker vedrørende et aktivt arbejdsmarked og social beskyttelse || Støtte til social innovation er et nyt interventionsområde. Der mangler en mere systematisk tilgang til fuld udnyttelse af de sociale innovationsresultater i politikker vedrørende et aktivt arbejdsmarked og social beskyttelse. || Alle medlemsstater angiver i deres nationale reformprogrammer mindst et eksempel på planlagt eller faktisk optagelse af tilgængelige sociale innovationsresultater i udformningen og gennemførelsen af deres politikker vedrørende et aktivt arbejdsmarked og social beskyttelse. Bevidsthed om social innovation || Som ovenfor || Som ovenfor Modernisere EU's lovgivning i overensstemmelse med principperne for intelligent lovgivning og sikre, at EU's lovgivning om sager, der vedrører arbejdsvilkår, anvendes effektivt Andel af: a) omhyggeligt gennemgået gældende fællesskabsret (direktiver) b) deraf følgende antal væsentlige forslag om at revidere (afskaffe, samle) eksisterende lovgivning eller gennemføre ny lovgivning || a) Et direktiv (arbejdstidsdirektivet) er under revision b) Ikke relevant || a) 100 % af direktiverne om spørgsmål vedrørende arbejdsvilkår gennemgås omhyggeligt ved udløb af programmet. b) Hvis det er hensigtsmæssigt, iværksætter Kommissionen foranstaltninger for at ændre, præcisere eller forenkle eksisterende lovgivning eller gennemføre ny lovgivning, hvis en konsekvensanalyse berettiger hertil, og i givet fald efter en høring af arbejdsmarkedets parter på EU-plan. Overholdelse af EU-lovgivningen i medlemsstaterne (gennemførelsesgrad og fragmenteringsfaktor) || I 2010 var gennemførelsesgraden 98,3 % for direktiver om arbejdsret og 100 % for direktiver om arbejdsmiljø. De tilsvarende fragmenteringsfaktorer var 5 % og 0 %. En historisk analyse viser, at disse tal har en tendens til at blive forringet efter indførelsen af ny lovgivning. I lyset af Kommissionens foranstaltninger for at ændre, præcisere eller forenkle eksisterende lovgivning eller gennemføre ny lovgivning er det vigtigt at opretholde en høj gennemførelsesgrad og en lav fragmenteringsfaktor. || Gennemførelsesgrad på 100 % og en tilsvarende lav fragmenteringsfaktor på 0 % Aktiv gennemførelse og håndhævelse || For øjeblikket gennemføres der en kvalitativ vurdering af forekomsten af aktiv gennemførelse og håndhævelse (gennem evalueringer og netværk af uafhængige eksperter), som varierer fra direktiv til direktiv og fra land til land. || 100 % af direktiverne om arbejdsvilkår gennemføres og håndhæves aktivt i næsten alle medlemsstater (kvalitativ vurdering). Fremme arbejdstagernes geografiske mobilitet og styrke beskæftigelsesmulighederne ved at udvikle europæiske arbejdsmarkeder, der er åbne og tilgængelige for alle Konsekvenser af geografisk mobilitet for medlemsstaternes BNP || Der gennemføres indledende forsøg på at opstille modeller for og vurdere konsekvenserne for bestemte lande (dvs. UK og Irland). Disse dækker dog endnu ikke hele EU. Ifølge Rapport om beskæftigelse i Europa 2008 har mobilitetsstrømmene fra EU-8 tilført yderligere 0,4 % til Irlands BNP og 0,3 % til UK's BNP frem til 2007. || Den geografiske mobilitets konsekvenser for medlemsstaternes BNP vurderes som positive for hele EU. Ifølge langsigtede prognoser tilføres der yderligere 1,7 % til Irlands BNP og 0,6 % i UK frem til 2015 sammenlignet med situationen før udvidelsen. Konsekvenser af geografisk mobilitet for nedbringelsen af ledige stillinger/flaskehalse på arbejdsmarkedet || Der gennemføres indledende forsøg på at opstille modeller for og vurdere konsekvenserne for bestemte lande. Disse dækker dog endnu ikke hele EU. || Den geografiske mobilitets konsekvenser for nedbringelsen af ledige stillinger/flaskehalse på arbejdsmarkedet vurderes som positive for hele EU. Forskel i arbejdsmarkedsdeltagelse og beskæftigelsesfrekvens blandt mobile arbejdstagere mellem værtslandet og oprindelseslandet || Der er normalt en højere beskæftigelsesfrekvens blandt mobile arbejdstagere, for så vidt angår mobilitet inden for EU, end blandt ikke-mobile arbejdstagere. || Der stilles oplysninger til rådighed via Eurostats undersøgelse af arbejdsstyrken og andre statistikker. Fremme beskæftigelse og social integration ved at øge tilgængeligheden af og adgangen til mikrofinansiering for sårbare grupper og mikrovirksomheder og øge de sociale virksomheders adgang til finansiering Antal oprettede eller konsoliderede virksomheder, der har modtaget EU-støtte || 0 || 51 000 (heraf 1 000 sociale virksomheder) Antal oprettede eller bevarede job som følge af etablering eller udvikling af en virksomhed || Ifølge en evaluering af CIP-programmet blev der oprettet 1,2 job pr. ydet mikrolån. || Profil på personer (herunder i givet fald alder, køn, mindretal, handicap og beskæftigelsesstatus), der har etableret eller videreudviklet en virksomhed med EU-støtte til mikrofinansiering || Ikke oplyst || 50 % af modtagerne er arbejdsløse eller dårligt stillede. Specifikke målsætninger Indikatorer || Seneste kendte resultater || Mål på mellemlang sigt 1. Udvikle og formidle komparativ analytisk viden af høj kvalitet for at sikre, at EU's beskæftigelses- og socialpolitik og lovgivning om arbejdsvilkår er baseret på solid dokumentation og er relevant for behovene, udfordringerne og betingelserne i de enkelte medlemsstater og andre deltagende lande Interessenternes tilfredshed med og angivne anvendelse af viden frembragt via programmet || Forskellige interessenter (Kommissionen, Europa-Parlamentet, nationale myndigheder, gennemførende organer, arbejdsmarkedets parter, ngo'er osv.) anvender den viden, som er frembragt via det nuværende Progress-program. I den årlige undersøgelse fra 2010 angives det, at de, der er bevidste om den frembragte viden (ca. 50 %) finder den nyttig (ca. 85 % af de interessenter, der har svaret) og planlægger at anvende/anvender den. || Udvide antallet af interessenter, som er bevidste om den viden, der frembringes via programmet (øget bevidsthed om de vigtigste resultater: 75 % af de interessenter, der har svaret), og bibeholde en høj tilfredshedsgrad (85 % eller flere af de interessenter, der har svaret) Andel af politiske initiativer iværksat af GD EMPL på baggrund af viden frembragt via programmet || Ikke oplyst || 100 % af EU's beskæftigelses- og socialpolitiske initiativer og foranstaltninger vedrørende lovgivning om arbejdsvilkår sker på baggrund af viden frembragt via programmet. Indsatsfordeling[22] målrettet mod udvikling af ny (hidtil ikke-eksisterende) viden (idéer, begreber, tilgange, modeller, fremadrettede analyser) || Der findes ikke noget nøjagtigt estimat, men den del af budgettet, der tildeles til frembringelse af denne type viden, ligger på ca. 10-20 %. Denne del forventes at stige, særlig i lyset af den særlige vægt på social innovation. || Mindst 25 % af budgettet er målrettet mod udvikling af ny (hidtil ikke-eksisterende) viden (idéer, begreber, tilgange, modeller, fremadrettede analyser). 2. Fremme effektiv og inklusiv informationsudveksling, gensidig læring og dialog om EU's beskæftigelses- og socialpolitik og lovgivning om arbejdsvilkår på EU-niveau, nationalt niveau og internationalt niveau for at hjælpe medlemsstaterne og de andre deltagende lande med at udvikle deres politikker og gennemføre EU-lovgivningen De angivne fordele ved bedre forståelse af EU's politikker og målsætninger (herunder i givet fald integration af kønsaspektet, ikke-forskelsbehandling og tilgængelighed) || Ca. 89 % af de interessenter, der har svaret i den årlige undersøgelse fra 2010, angiver, at de har fået en bedre forståelse af EU's politiske målsætninger ved at deltage i begivenheder finansieret via Progress. || 9 ud af 10 interessenter angiver, at de har fået en bedre forståelse af EU's politikker og målsætninger ved at deltage i begivenheder finansieret via programmet I hvor høj grad begivenheder omkring gensidig læring/informationsudveksling er inklusive og opfylder minimumsstandarderne for høring || Opfølgningsundersøgelsen fra 2010 viser, at begivenhederne omkring gensidig læring finansieret via Progress i høj grad værdsættes for klarheden af de drøftede spørgsmål og de relevante beslutningstageres engagement (fire ud af fem interessenter udtrykker en positiv holdning). Holdningen er dog mindre positiv, for så vidt angår andre interessenters engagement (arbejdsmarkedets parter, ngo'er osv.). || Fire ud af fem interessenter angiver, at begivenheder omkring gensidig læring/informationsudveksling er inklusive og fuldt ud opfylder alle standarderne for høring Den angivne (tilsigtede/faktiske) anvendelse af oplysninger i forbindelse med politikudformning/tilskyndelse af de involverede deltagere, men også andre beslutningstagere og interessenter || En efterfølgende undersøgelse af begivenheder finansieret via Progress i 2010 viste, at ca. 2/3 af deltagerne havde til hensigt at anvende eller faktisk anvendte de indhentede oplysninger i forbindelse med politikudformning eller tilskyndelse. Den afgørende udfordring (særlig i forbindelse med begivenheder omkring gensidig læring) er imidlertid at fremme udvekslingen af indhentede oplysninger med andre relevante beslutningstagere og interessenter (dvs. dem, som ikke deltog). || – Tre ud af fire deltagere angiver, at de har til hensigt at anvende eller faktisk anvender indhentede oplysninger – Forbedret informationsudveksling med andre beslutningstagere og interessenter (ikke-deltagere) 3. Yde økonomisk støtte til de politiske beslutningstagere for at teste reformerne af social- og arbejdsmarkedspolitikkerne, styrke hovedaktørernes evne til at udvikle og gennemføre sociale eksperimenter og stille den relevante viden og ekspertise til rådighed Den angivne (tilsigtede/faktiske) anvendelse af oplysninger i forbindelse med politikudformning/tilskyndelse af de involverede deltagere, men også andre beslutningstagere og interessenter || Støtte til social innovation er et nyt interventionsområde, så der findes ikke noget referencescenario. || Da denne type aktivitet er ny, vil man kunne forvente, at op til 2/3 af deltagerne angiver, at de har til hensigt at anvende eller faktisk anvender oplysninger indhentet via sociale eksperimenter i forbindelse med politikudformning/tilskyndelse og/eller andre sociale eksperimenter. Tilstedeværelsen af passende betingelser (økonomiske ressourcer, adgang til relevant knowhow og ekspertise) for udvikling og gennemførelse af sociale eksperimenter i forbindelse med EU's beskæftigelses- og socialpolitik: tilstrækkelig kapacitet hos hovedaktørerne || Støtte til social innovation er et nyt interventionsområde, så der findes ikke noget referencescenario. || Alle de centrale forudsætninger (økonomiske ressourcer, adgang til relevant knowhow og ekspertise, kapacitet hos hovedaktørerne) for at udvikle og gennemføre sociale eksperimenter i forbindelse med EU's beskæftigelses- og socialpolitik vurderes (f.eks. gennem en evaluering) som tilstrækkelige. 4. Yde økonomisk støtte til EU-organisationer og nationale organisationer for at styrke deres evne til at udvikle, fremme og støtte gennemførelsen af EU's beskæftigelses- og socialpolitik og lovgivning om arbejdsvilkår Styrkede organisationer og netværk, der anerkendes som en nyttig kilde til oplysninger for EU's og medlemsstaternes politikere og beslutningstagere og andre interessenter || Der findes ikke noget omfattende referencescenario for alle typer organisationer og netværk, som ifølge planen skal modtage støtte under det nye program. For øjeblikket (2011) foreligger der kun oplysninger om, at generelt op til 9 ud af 10 af de interessenter, der har svaret, og specifikt ca. 3 ud af 4 af de beslutningstagere og tjenestemænd, der har svaret, vurderer de centrale EU-netværk og ngo'er med de bedste resultater som en nyttig kilde til oplysninger. || De organisationer og netværk, der har modtaget mest støtte, anerkendes af tre ud af fire adspurgte beslutningstagere og andre interessenter som en nyttig kilde til oplysninger om EU's og medlemsstaternes politik. Den angivne ændring i evnen[23] til at videreudvikle, fremme og støtte gennemførelsen af EU's beskæftigelses- og socialpolitik og lovgivning hos de deltagere (hhv. personer eller organisationer), der er involveret i de understøttede kapacitetsopbyggende foranstaltninger || Der findes ikke noget omfattende referencescenario for denne type selvevaluering af de deltagere (hhv. personer eller organisationer), der er involveret i de understøttede kapacitetsopbyggende foranstaltninger. De første resultater af lignende resultatmålinger, som blev fremlagt af centrale EU-netværk og ngo'er finansieret via Progress, viser en positiv ændring, særlig med hensyn til at opnå specifik viden, som er relevant for politikudformning og tilskyndelse, men et mindre positivt resultat, for så vidt angår forbedring af den interne organisation. || Tre ud af fire deltagere, som er involveret i de understøttede kapacitetsopbyggende foranstaltninger, angiver en forbedret evne til at videreudvikle, fremme og støtte gennemførelsen af EU's beskæftigelses- og socialpolitik og lovgivning. 5. Sikre, at ledige stillinger, jobansøgninger og alle relaterede oplysninger er gennemsigtige for de potentielle ansøgere og arbejdsgiverne Samlet antal ledige stillinger og cv'er på EURES-jobmobilitetsportalen. For øjeblikket findes der over 1 000 000 ledige stillinger og 600 000 cv'er på EURES-portalen || For øjeblikket findes der over 1 000 000 ledige stillinger og 600 000 cv'er på EURES-portalen. || Antallet af ledige stillinger forventes at stige med 3 % om året. Antal rekrutteringer/jobanvisninger og jobtilbud via EURES-jobmobilitetsportalen || Anslås for øjeblikket til 150 000 jobanvisninger om året || De tjenester, der er ansvarlige for EURES, har iværksat en undersøgelse om "Evaluering af offentlige arbejdsformidlingers resultatmålingssystemer og anbefalinger om indikatorer for geografisk mobilitet" med henblik på at identificere indikatorer for EURES 2020. 6. Udvikle tjenester for rekruttering og anvisning af beskæftigelse til arbejdstagere gennem godkendelse af jobtilbud og -ansøgninger på europæisk niveau Antal tværnationale jobanvisninger via EURES. Øge antallet af jobanvisninger med 3 % om året (anslås for øjeblikket til 150 000 jobanvisninger om året) || Kommissionen har først for nylig iværksat den forberedende foranstaltning for den første målrettede mobilitetsordning "Your first EURES job". Ifølge skøn vil den bidrage til, at 2 000 til 3 000 unge arbejdstagere får anvist et job. || Som ovenfor 7. Øge adgangen til og tilgængeligheden af mikrofinansiering Antal mikrolån ydet af formidlere til endelige modtagere med EU-støtte. (50 000 mikrolån ydet ved udgangen af den samlede investerings­periode) || 0 || 50 000 mikrolån ydet ved udgangen af den samlede investeringsperiode Volumen af ydede mikrolån i EUR (en samlet volumen på næsten 450 mio. EUR, svarende til en afledt effekt på fem gange EU-bidraget på 87 mio. EUR) || Ikke oplyst || En samlet volumen på 500 mio. EUR (svarende til en afledt effekt på fem gange EU-bidraget) Profil på endelige modtagere (alder, køn, mindretal, beskæftigelsesstatus…), der har modtaget et mikrolån med EU-støtte. (50 % af modtagerne er arbejdsløse eller dårligt stillede) || Ikke oplyst || 50 % af modtagerne er arbejdsløse eller dårligt stillede 8. Opbygge den institutionelle kapacitet hos udbydere af mikrokredit Antal udbydere af mikrokredit, der støttes via finansiering af kapacitetsopbygning (50 udbydere af mikrokredit modtog støtte ved udgangen af støtteperioden) || Ikke oplyst || 50 udbydere af mikrolån har modtaget støtte ved udgangen af den samlede investeringsperiode. Institutionelt kapacitetsniveau i forhold til finansiering, menneskelige ressourcer, operationel forvaltning samt systemer og infrastruktur (større kapacitet i sektoren i forhold til niveauet i 2009) || I 2009 blev der identificeret svagheder i kapacitetsopbygningen, herunder problemer med at dække start- og driftsomkostninger, ikke tilstrækkeligt udviklede resultatmålings- og analysesystemer, kun gennemsnitlige kapacitetsniveauer for forvaltning af menneskelige ressourcer og manglende kapacitet hos udbydere af mikrokredit, som ikke er banker, til netværk og samarbejde[24]. || Større kapacitet i sektoren i forhold til niveauet i 2009 9. Støtte udviklingen af sociale virksomheder Antal sociale virksomheder, der har modtaget støtte gennem initiativet (1 000 sociale virksomheder har modtaget støtte) || 0 || 900 sociale virksomheder har modtaget støtte ved udgangen af den samlede investeringsperiode. Investeringsvolumen ydet til sociale virksomheder (270 mio., hvilket svare til en afledt effekt på tre gange EU-bidraget) || 0 || 270 mio. hvilket svarer til en afledt effekt på tre gange EU-bidraget 2.2. Forvaltnings- og kontrolordning Konstaterede risici Under aksen Progress omfatter direkte central forvaltning (a) tildeling af adskillige kontrakter og tilskud til specifikke aktiviteter (også relevant for aksen EURES), (b) betaling af adskillige driftstilskud til ngo'er og (c) samarbejde med internationale organisationer (også relevant for aksen Mikrofinansiering og socialt iværksætteri, som gennemføres i overensstemmelse med den fælles forvaltningsmetode). Den primære risiko vedrører kapaciteten hos (især) mindre organisationer til effektivt at kontrollere udgifterne samt sikre gennemsigtigheden i de gennemførte foranstaltninger. 2.2.1. Påtænkt(e) kontrolmetode(r) I betragtning af programmets art baseres den effektive forvaltning af tildelingerne på et system af kumulative kontroller, som er baseret på de interne kontrolstandarder, kontrollen af transaktioner inden for GD EMPL og kontrollen af transaktioner i medlemsstaterne. Det finansielle kredsløb, der er indført med henblik på at gennemføre budgettet, vil blive baseret på model 1, der er decentraliseret på niveauet for operationelle enheder med supplerende kontrol gennem stikprøver. Dermed overholdes princippet om fire øjne på sagen i fuld overensstemmelse med finansforordningen. Transaktioner dobbelttjekkes: 100 % af transaktionerne af FVA'en (Financial Verifying Agent ‑ kontrollanten) (første forudgående niveau) og yderligere forudgående skrivebordskontroller af CVA'en (den supplerende kontrollant) (andet forudgående niveau), hvis kontrolmål er at kontrollere 10-20 % af alle transaktioner, hvilket svarer til mindst 50 % af budgettet. I undtagelsestilfælde, når den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede (Authorising Officer by Sub-Delegation (AUSD)) ikke er sikker på, at de underliggende transaktioner er reglementerede, tilrettelægges der kontroller på stedet inden den endelige betaling. Disse kontroller på stedet foretages af eksterne revisorer. Der foretages også efterfølgende revisioner på stedet af eksterne revisorer på en stikprøve af transaktionerne. Disse transaktioner udvælges på baggrund af en kombination af en risikovurdering og en tilfældig udvælgelse. Derudover vil den nuværende regnskabscelle foretage efterfølgende regnskabskontroller. For så vidt angår de internationale organisationer, er de i forbindelse med deres regnskabs- og revisionsprocedurer samt interne kontrol- og indkøbsprocedurer forpligtet til at anvende standarder, der omfatter garantier svarende til internationalt godkendte standarder. Desuden skal individuelle aftaler, der indgås med internationale organisationer om finansieringen, indeholde detaljerede bestemmelser om gennemførelsen af de opgaver, den pågældende internationale organisation har fået pålagt. De vil også sikre en passende årlig efterfølgende offentliggørelse af oplysninger om modtagerne af midler fra budgettet. 2.2.2. Omkostninger ved kontrol Der er foretaget et skøn over omkostningerne ved kontrol (omfatter alle aktiviteter, der direkte eller indirekte vedrører kontrollen af modtagerens/kontrahentens rettigheder og udgifternes lovlighed). Omkostningsdataene blev indsamlet via samtaler med personalet omkring de fuldtidsækvivalenter, der bruges på kontrol. Resultat af beregningen pr. kalenderår: Forudgående skrivebordskontroller og kontroller på stedet: 5 616 200 EUR (0,6 % af midlerne – 958,19 mio. EUR) Efterfølgende kontroller på stedet: 531 000 EUR (0,05 % af midlerne – 958,19 mio. EUR) Samlede omkostninger ved kontrol pr. kalenderår: 6 147 200 EUR (0,64 % af midlerne – 958,19 mio. EUR) 2.2.3. Fordele ved kontrol De årlige omkostninger til det foreslåede kontrolniveau udgør ca. 5 % af det årlige driftsbudget (i forpligtelser – dvs. 6 147 200 EUR/123 627 000 EUR for det første år som angivet i tabel 3.2.1). Dette er berettiget i forhold til det store antal transaktioner, der skal kontrolleres (se resultater under afsnit 3.2.2). På beskæftigelsesområdet og det socialpolitiske område omfatter direkte forvaltning og fælles forvaltning faktisk tildeling af adskillige kontrakter og tilskud til aktioner samt betaling af adskillige driftstilskud til ngo'er, sammenslutninger og fagforeninger. Risikoen i forbindelse med disse aktiviteter vedrører kapaciteten hos (især) mindre organisationer til effektivt at kontrollere udgifterne. Sidste år kontrollerede CVA'er 21,8 % af alle transaktioner, hvilket udgjorde 84,6 % af det samlede budget (59,4 % til udgifter under direkte forvaltning). Som følge heraf faldt antallet af afdækkede fejl fra 95 i 2009 til 67 i 2010, hvilket udgør en fejlprocent på 8,6 % i antallet af finansielle transaktioner. Størstedelen af fejlene var af formel karakter og havde ikke nogen virkning på sikkerheden for de pågældende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Eksterne revisorer kontrollerede 20,78 % af budgettet på stedet i 2010. Fejlprocenten lå under væsentlighedstærskelen (1,08 %). 2.2.4. Forventet risikoniveau ved manglende overholdelse af gældende regler Den seneste fejlprocent for de forudgående kontroller af transaktionerne nåede 8,6 % af det samlede antal finansielle transaktioner i 2010. Som anført i GD EMPL's årsberetning fra sidste år havde ingen af de afdækkede fejl nogen virkning på sikkerheden for de pågældende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Den seneste fejlprocent for kontroller på stedet under direkte forvaltning lå på 1,08 %. Denne fejlprocent blev betragtet som acceptabel, da den lå under væsentlighedstærskelen på 2 %. De foreslåede programændringer påvirker ikke den måde, som bevillingerne forvaltes på i øjeblikket. Det eksisterende kontrolsystem har vist sig at kunne forhindre og/eller afdække fejl og/eller uregelmæssigheder, og i forbindelse med fejl eller uregelmæssigheder at kunne korrigere disse. Derfor forventes de historiske fejlprocenter at forblive på samme niveau. 2.3. Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder De eksisterende eller planlagte forebyggelses- og beskyttelsesforanstaltninger angives. Kommissionen træffer passende foranstaltninger for at sikre, at EU's finansielle interesser i forbindelse med gennemførelse af foranstaltninger, der finansieres under denne forordning, beskyttes via anvendelse af forebyggende foranstaltninger mod svig, bestikkelse og andre ulovlige aktiviteter, via effektive kontroller og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, via inddrivelse af uberettiget udbetalte beløb og i givet fald via effektive, afskrækkende sanktioner, der står i rimeligt forhold til overtrædel