Offentliggørelse af meddelelse om godkendelse af en standardændring af varepecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2021/C 89/07)

Denne meddelelse offentliggøres i henhold til artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1)

MEDDELELSE AF EN STANDARDÆNDRING TIL ÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

»MARSANNAY«

PDO-FR-A0175-AM01

Meddelelsesdato: 14. december 2020

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN VEDTAGNE ÆNDRING

1. Geografisk område

I kapitel I, afsnit IV, nr. 1, tilføjes ordene »på grundlag af den officielle geokode for 2019« efter »Côte-d'Or«.

Denne redaktionelle ændring gør det muligt at henvise til det geografiske område i forhold til den i 2019 gældende udgave af den officielle geokode, som offentliggjort af INSEE, og at sikre, at det geografiske område er juridisk afgrænset.

Det geografiske områdes perimeter forbliver helt den samme.

Der tilføjes også en sætning for at informere de erhvervsdrivende om, at kortdokumenter vedrørende geografisk støtte findes på INAO's websted.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

2. Afgrænset parcelområde

Punkt 2 affattes således: »Vinene fremstilles af druer fra parceller i det produktionsområde, der blev godkendt af »Institut national de l'origine et de la qualité« (Frankrigs nationale institut for oprindelse og kvalitet) på mødet i det kompetente nationale udvalg den 19. juni 2019.«

Formålet med denne ændring er at angive datoen for den kompetente nationale myndigheds godkendelse af det nye afgrænsede parcelområde inden for det geografiske produktionsområde. Med parcelafgrænsningen inden for det geografiske produktionsområde er det muligt at udpege de parceller, der egner sig til produktion af vin med den pågældende beskyttede oprindelsesbetegnelse.

Denne ændring fjerner også sondringen mellem vinenes forskellige farver i varespecifikationen, da denne sondring allerede indgik i afgrænsningen. Hermed forenkles ordlyden i varespecifikationen.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

3. Område i umiddelbar nærhed

I kapitel I, afsnit IV, nr. 3, tilføjes ordene »på grundlag af den officielle geografiske kode for 2019« efter »følgende«.

Denne redaktionelle ændring gør det muligt at henvise til området i umiddelbar nærhed i forhold til den i 2019 gældende udgave af den officielle geografiske kode som offentliggjort af INSEE.

Områdets perimeter forbliver helt den samme.

Tilføjelsen af denne henvisning gør det muligt retligt at afgrænse området i umiddelbar nærhed, således at det ikke efterfølgende påvirkes af sammenlægninger eller opdelinger af kommuner eller dele af kommuner eller navneændringer.

Listen over kommuner, der udgør området i umiddelbar nærhed, er også blevet ajourført uden at ændre afgrænsningen for at tage hensyn til de administrative ændringer, der blev foretaget før 2019.

Afsnittet »Supplerende betingelser« i enhedsdokumentet ændres i overensstemmelse hermed.

4. Ændring af kontrolorganets navn

Afsnit III, punkt II, i varespecifikationen for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Marsannay« vedrørende henvisninger til kontrolorganet er blevet ajourført.

Afsnittet »Andre oplysninger« i enhedsdokumentet er blevet ændret i overensstemmelse hermed.

ENHEDSDOKUMENT

1. Produktets betegnelse

Marsannay

2. Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3. Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

4. Beskrivelse af vinen(e)

Analytisk beskrivelse

Der er tale om tørre og ikke-mousserende hvidvine, rødvine og rosévine.

Hvidvinene har et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 11 %.

Rødvinene og rosévinene har et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 10,5 %.

Efter berigelsen må rosévinenes totale alkoholindhold i volumen ikke overstige 13 %.

Efter berigelsen må hvid- og rødvinenes totale alkoholindhold i volumen ikke overstige 13,5 %.

Rødvinene har på aftapningstidspunktet et æblesyreindhold på højst 0,4 gram pr. liter.

De færdige vine, der er klar til at overgå til forbrug, har et maksimalt indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) på:

Hvidvine: — 3 gram pr. liter — eller 4 gram pr. liter, hvis det totale syreindhold er på mindst 55,10 milliækvivalenter pr. liter, dvs. 4,13 gram pr. liter, udtrykt i vinsyre (eller 2,7 gram pr. liter, udtrykt i H2SO4).

Rosévine: — 3 gram pr. liter

Rødvine: — 2 gram pr. liter.

Normerne i EU-lovgivningen finder anvendelse i spørgsmål om det maksimale totale alkoholindhold, det minimale virkelige alkoholindhold, det minimale totale syreindhold, det maksimale indhold af flygtig syre og det højst tilladte indhold af svovldioxid.

Generelle analytiske egenskaber Samlet maksimalt alkoholindhold (i % vol.) Minimumsalkoholindhold (i % vol.) Samlet minimumssyreindhold Maksimalt indhold af flygtig syre (i milliækvivalenter pr. liter) Maksimalt indhold af svovldioxid (i milligram pr. liter)

5. Vinfremstillingsmetoder

a. Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Beplantningstæthed

Dyrkningsmetoder

Vinstokkene plantes med en tæthed på mindst 9 000 stokke pr. hektar med en maksimal afstand mellem rækkerne på højst 1,25 meter og en afstand mellem planterne i samme række på mindst 0,5 meter.

Vinstokkene kan plantes tilfældigt, forudsat at betingelserne om beplantningstætheden overholdes, og at afstanden mellem planterne er over 0,5 meter.

Regler for beskæring

Dyrkningsmetoder

Vinstokkene beskæres i henhold til følgende bestemmelser:

Almindelige bestemmelser

Hvidvine

— enten ved kort sporebeskæring (Royat-beskæring og beskæring med to arme) med højst ti knopper pr. stok

— eller ved lang enkelt Guyot-beskæring med højst otte knopper pr. stok

— eller ved Chablis-beskæring (kun for sorten Chardonnay B) med højst otte knopper pr. stok.

Rød- og rosévine:

Vinplanterne beskæres på følgende måder med højst otte knopper pr. stok:

— enten ved kort sporebeskæring (Royat-beskæring, beskæring med to arme, Gobelet-beskæring og vifteformet beskæring)

— eller ved lang enkelt Guyot-beskæring.

Særlige bestemmelser

Der må højst foretages beskæring i to år. I denne periode tillades dobbelt Guyot-beskæring med højst fem knopper pr. skud.

Fremgangsmåden ved enkelt Guyot-beskæring kan tilpasses:

— med en anden gren, der gør det muligt at skifte skudposition fra det ene år til det andet

— med et skud forkortet til højst tre knopper og en gren med højst to knopper.

Uanset beskæringsmetoden kan vinstokkene beskæres med fire yderligere knopper, såfremt årets antal af frugtbærende grene pr. vinstok i det fænologiske stadium, der svarer til 11 eller 12 blade, højst er lig med det antal knopper, der er defineret under beskæringsmetoderne.

Ønologiske fremgangsmåder

Specifik ønologisk fremgangsmåde

Substraktive berigelsesteknikker er tilladt for rødvine inden for en koncentrationsgrænse på 10 %.

Det er ikke tilladt at anvende ønologisk kul, hverken alene eller blandet i præparater, til fremstilling af rosévine.

Anvendelse af træflis er ikke tilladt.

Efter berigelsen må vinenes totale alkoholindhold i volumen ikke overstige 13,5 % for rød- og hvidvine og 13 % for rosévine.

Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved fremstillingen af disse vine, opfylde bestemmelserne i EU-lovgivningen og den franske landbrugs- og fiskerilov (»code rural et de la pêche maritime«).

b. Maksimalt udbytte

Rødvine

58 hektoliter pr. hektar

Hvidvine

64 hektoliter pr. hektar

Rosévine

65 hektoliter pr. hektar

6. Afgrænset geografisk område

Druehøsten, fremstillingen, forarbejdningen og lagringen af vinen finder sted i følgende kommuner i departementet Côte-d'Or: Chenôve, Couchey og Marsannay-la-Côte.

7. Primær(e) druesort(er)

Chardonnay B

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

8. Beskrivelse af tilknytningen

»Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen«

Det geografiske område ligger i den nordlige ende af vindyrkningsarealet »Côte de Nuits« på et fladt terræn, der strækker sig over ca. 25 km fra nord til syd. Dette terræn af tektonisk oprindelse adskiller kalkstensbakkerne »Hautes Côtes« mod vest i en højde af 400-500 meter fra Bresse-sletten mod øst, en sænkning i de tertiære lag, hvis højde ud for »Côte de Nuits« nærmer sig 250 meter.

Klimaet er domineret af kølig havluft med kontinentale eller sydlige påvirkninger fra Rhône-Saône-aksen. Regionens havprægede karakter kommer til udtryk ved moderat og regelmæssigt nedbør (ca. 750 millimeter om året) uden udpræget tørke om sommeren. Temperaturerne er relativt kølige med et årsgennemsnit på 10,5 °C.

»Côte de Nuits«, som ligger øst for Morvan-bjergene og Bourgogne-plateauet, ligger i klimamæssig henseende i læ, hvilket kommer til udtryk ved et varmere mesoklima og væsentligt mindre nedbør end i regionen som helhed.

Det geografiske område er begrænset til kommunerne Marsannay-la-Côte, Couchey og Chenove syd for byen Dijon i departementet Côte-d'Or i Bourgogne.

»Côte de Nuits«-skråningen, som har en højdeforskel på ca. 150 meter, har en forholdsvis regelmæssig topografi. Den afbrydes af en stor tør dal bestående af to mindre sammenhængende dale, der dræner baglandet. Andre mindre dale er desuden ledsaget af små aflejringskegler.

Syd for dalen består skråningen af en række lag af kalksten og mergel (lerkalksten) fra Jura, herunder »Calcaire de Comblanchien«, som er særligt kompakt og udgør højderyggen. Intens frakturering parallelt med terrænet har skåret lange bånd med forskellige niveauer. Her forekommer således f.eks. mergel fra Lias (Tidlig Jura), »Calcaires à entroques« og mergel fra Bajocien (Mellem Jura), »calcaires à chailles«, oolitisk kalksten og »Calcaire de Comblanchien« fra Bathonien (Mellem Jura).

I den nordlige del er fraktureringen mindre med kalksten fra Bathonien.

Kalkstenssubstratet på skråningerne og piedmontplateauet er dækket af et lag af ur blandet med ler og silt, der skyldes ændringer i undergrunden og det overliggende terræn. Lagets art afhænger af placeringen på skråningerne. Laget er meget stenet og ikke særlig tykt på skråningen, mens det på piedmontplateauet er mere rigt på fine og tykkere partikler (nogle få decimeter til en meter).

Ved dalens udløb strækker en stor aflejringskegle sig mod sletten. Den består af grusholdige, kalkholdige og veldrænede alluviale formationer.

De parceller, der er afgrænset til druehøsten, ligger på den nederste del af »Côte de Nuits«-skråningen og på aflejringskeglerne med gruset jord.

Jordbunden er fibrøs, sædvanligvis kulsyreholdig, ikke særlig tyk og godt drænet. Den er imidlertid kendetegnet ved et højt indhold af ler, navnlig på piedmontplateauet og på mergellagene. Jordbunden på den store aflejringskegle er meget filtrerende, ikke særligt lerholdig og rig på kalksten.

»Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen«

De første håndgribelige tegn på vindyrkning i det geografiske område går tilbage til år 530 og blev beskrevet af Grégoire de Tours i »Histoire des Francs«, hvori han om byen Dijon skriver, at »på den vestlige side ligger de meget frugtbare bjerge, der er dækket af vinstokke, og som giver indbyggerne en så ædel Falerne, at de kun har foragt til overs for vin fra Askalon«.

Fra det syvende århundrede bekræfter en lang række arkiver eksistensen af et vindyrkningsareal i »Marsannay«, herunder arkiver fra klosteret i Bèze (år 658), kirken Saint-Etienne de Dijon (år 882) og prieuré d’Epoisses (år 1189).

Ducs de Bourgogne havde allerede i det ellevte århundrede et område i Chenove, hvor der i 1238 blev bygget en »gæringskælder« med to presser. Dette område blev overdraget til den franske konge og kaldes nu »Clos du roi«.

Indtil det nittende århundrede producerede vinmarkerne, som var beplantet med "fine druesorter" og »pinot«-druer, vine med et højt omdømme. Fra og med 1850 blev vinproduktionen ifølge forfatterne rettet mod ordinære vine, der hovedsagelig fremstilles af Gamay-sorten. På det tidspunkt fordobledes befolkningen i byen Dijon, og behovet for »ordinære vine« steg forholdsmæssigt. Kommunerne Chenove, Marsannay og Couchey, der ligger lige op til Dijon, vendte sig som en naturlig konsekvens mod denne produktion på bekostning af de »fine vine«. Producenterne organiserede sig kollektivt omkring denne blomstrende økonomi med oprettelsen af gensidige selskaber i Marsannay i 1850, i Couchey i 1855 og »Syndicat viticole de la Côte dijonnaise« i 1891. Slutningen af det nittende århundrede og sundhedskrisen og den økonomiske krise blev startskuddet for en nedgang for vindyrkningsarealerne.

Fra 1930'erne begyndte genopretningen langsomt med fokus på fremstilling af »fine vine«. I 1960'erne forsvandt Gamay-sorten stort set og gav plads til et vindyrkningsareal, der var beplantet med sorten Pinot noir N, som blev kendt i takt med produktionen af rosévine. Siden 1937 er disse vine blevet solgt under den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Bourgogne«. Vinforeningerne i Marsannay og Couchey arbejdede derefter med at udvikle dette genopblomstrende vindyrkningsareal. Efterhånden som vinenes omdømme blev styrket, blev der i 1961 mulighed for at tilføje navnet »Marsannay »« til den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Bourgogne« – og for rosévinene navnet »Rosé de Marsannay«.

Endelig blev den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Marsannay« anerkendt ved dekret i 1987. Den er forbeholdt hvidvine, rosévine og rødvine.

Vinstokkene dyrkes i overensstemmelse med de lokale traditioner i hele »Côte de Nuits«: med en beplantningstæthed på over 9 000 stokke pr. hektar og en vinstokbestand baseret på Chardonnay B og Pinot noir N. Producenterne, som er bevidste om værdien af arealernes kulturarv, lægger særlig vægt på at bevare deres integritet.

Der er tradition for at lagre vinene i flere måneder.

I 2008 dækkede vindyrkningsarealet ca. 230 hektar med en gennemsnitlig årlig produktion på 17 000 hektoliter, hovedsagelig rødvine. Hvidvine og rosévine tegner sig hver især for 15 % af produktionen.

»Årsagssammenhæng«:

Det kølige kystklima, »Côte de Nuits«-områdets topografi med små og større dale samt den mergel- og kalkholdige jordbund fra Jura bidrager til den optimale udvikling af sorterne Pinot noir N og Chardonnay B, de oprindelige sorter fra Bourgogne.

De parceller, der er afgrænset til druehøsten, ligger ved foden af hovedterrænet, der hvor overfladeformationerne er tilstrækkeligt fibrøse til både roddannelse og tilfredsstillende dræning, eller rækker ind i den store dal med grusjord.

Denne topografiske mangfoldighed kombineres med de mange forskellige substrater, undergrunden med mergel eller kalksten og grusholdige eller lerholdige lag og skaber en mosaik af miljøer, som er grundlaget for vinenes rigdom og mangfoldighed.

Vinene fra parcellerne på aflejringskeglen med gruset og filtrerende jordbund er ofte frugtagtige, med en elegant og blød struktur, som hurtigt kommer til udtryk. Vinene fra parcellerne på hovedskråningen med overfladejord, som er rig på ler og jernoxider, er kraftige, farvede og mere gemmeegnede.

Denne rigdom og mangfoldighed fremhæves afhængigt af traditionerne ved angivelsen på mærkningen af navnet på det »klima«, som druerne stammer fra. Vindyrkningen, som gør vinene egnede til konservering i flasker, bidrager til at styrke denne mangfoldighed, som kan smages.

Vindyrkningsarealet »Côte d'Or«, der strækker sig ud fra Dijon, kan fuldt ud måle sig med vindyrkningsarealet »Marsannay«. Byen afløses af det lange bånd af vinmarker, som først afbrydes i nærheden af vindyrkningsarealet »Maranges«, der ligger over 50 km længere mod syd.

Vindyrkningsarealet »Marsannay« er det vigtigste vidnesbyrd om det historiske vindyrkningsareal »Côte dijonnaise«, som dengang var kendt for sine fremragende vine og nu i vid udstrækning er blevet en del af byområdet omkring Dijon.

»Marsannay«-vindyrkningsarealets historie er rig og kompleks. Det har en flere århundreder lang tradition for vindyrkning og er blevet præget af begivenheder og udviklinger i de omkringliggende områder. Beliggenheden i nærheden af byen Dijon har gjort vindyrkningsarealet både skrøbeligt og symbolsk. Arealet blev først dyrket af Ducs de Bourgogne i middelalderen, vedligeholdt af Dijons byejere og tilpasset til udviklingen i byplanlægningen i en sådan grad, at det mistede sin tidligere prestige. Efter sin vellykkede renæssance er vindyrkningsarealet nu »den gyldne port« til »Côte de Nuits«.

»Oplysninger om produktets kvalitet og egenskaber«

Rødvinene har en meget kraftig farve. De kombinerer et højt tanninindhold med en fin blødhed. Aromaen af sorte bær ledsages ofte af noter af blomme og moskus. Vinene fra parcellerne med grusjord er mere elegante og fede end kraftige.

Rosévinene er blide og frugtagtige, ofte med noter af fersken eller røde frugter, med en behagelig livlighed.

Hvidvinene er fyldige og fede, med frugtagtige noter, undertiden med en smag af eksotiske frugter eller med noter af mentol eller citronellagræs.

Vinene opnår deres fulde aromatiske potentiale efter nogle års lagring.

9. Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Område i umiddelbar nærhed

Retsgrundlag:

EU-lovgivningen

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, som er defineret i undtagelsen vedrørende fremstilling, forarbejdning og lagring af vinene, består af følgende kommuners område efter den officielle geokode fra 2019:

— Departementet Côte-d'Or: Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chambœuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée og Vougeot.

— Departementet Rhône: Alix, Anse, L'Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville, Belmont d'Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d'Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dareizé, Denicé, Dracé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Jarnioux, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Les Olmes, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-d'Ardières, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d'Avray, Saint-Lager, Saint-Loup, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Le Val d'Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux og Villié-Morgon.

— Departementet Saône-et-Loire: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-lès-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La Loyère (kun området i den tidligere kommune La Loyère), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l'Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d'Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse (kun området i de tidligere kommuner Donzy-le-National, La Vineuse og Massy), Vinzelles og Viré.

— Departementet Yonne: Aigremont, Annay-sur-Serin, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l'Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (kun området i kommunerne Champvallon, Villiers-sur-Tholon og Volgré), Mouffy, Moulins-en-Tonnerois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers og Yrouerre.

Mærkning

Retsgrundlag:

De nationale bestemmelser

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

a) På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed, under forudsætning af at: — det drejer sig om en navngiven matrikelregistreret lokalitet — navnet fremgår af høstanmeldelsen. Den navngivne matrikelregistrerede lokalitet skal være trykt med skrifttyper, der hverken i højde eller bredde er større end halvdelen af de skrifttegn, som navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse angives med.

b) På etiketten på vine, der er omfattet af den beskyttede oprindelsesbetegnelse, kan den større geografiske enhed »Vin de Bourgogne« eller »Grand vin de Bourgogne« præciseres.

c) Hvis angivelsen af druesorten er anført på etiketten, må denne angivelse ikke være anført i samme synsfelt som de obligatoriske angivelser og skal være trykt med skrifttegn på højst 2 millimeter.

Link til varespecifikationen

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-8fa6b7fc-47fa-4091-8d6c-4610b85767b5

(1) EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.