Forslag til RÅDETS HENSTILLING OM BØRNS OG UNGES ALKOHOLFORBRUG

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

1. INDLEDENDE BEMÆRKNINGER

Mange, men langt fra alle voksne europæere er forbrugere af alkohol. Der er en tendens til, at det er i teenageårene, at folk begynder at drikke alkohol og aktivt tage del i alkoholkulturen i den gruppe og i det samfund, som de tilhører. At begynde at drikke alkohol opleves således af de fleste som en anerkendt del af det at blive voksen, og unges alkoholvaner afspejler i betydelig grad det omgivende voksensamfunds holdninger og vaner.

Derfor kan de problemer, der skyldes unges uhensigtsmæssige alkoholforbrug, ikke løses helt adskilt fra problemerne i samfundet som helhed. Der gør sig dog særlige forhold gældende i forbindelse med unges indtagelse af alkohol, og der er god grund til at træffe specifikke foranstaltninger til at tage fat på problemerne i tilknytning hertil.

I medlemsstaterne og blandt de personer, der beskæftiger sig med alkoholforbrug, benyttes der forskellige udtryk til at beskrive drikkevaner, f.eks. misbrug, alkoholisme og alkoholskader. Fortolkningen og den almindelige forståelse af disse udtryk varierer imidlertid. Derfor har Kommissionen i denne henstilling fra Rådet valgt at benytte en terminologi, der er beskrivende uden på nogen måde at ville påvirke den fortsatte brug af de forskellige terminologier.

2. PROBLEMETS ART

Et karakteristisk træk ved unges alkoholforbrug er, at de generelt ganske enkelt påvirkes mere af alkoholens negative virkninger end voksne. Undersøgelser vedrørende alkohol og dødelighed blandt teenagere og yngre voksne viser, at dødeligheden stiger proportionelt med alkoholforbruget, uden at der er tegn på nogen "beskyttende virkning" [1]. De sundhedsgavnlige virkninger i forbindelse med koronare hjertesygdomme ved et regelmæssigt og beskedent alkoholforbrug, helst i sammenhæng med sunde kostvaner, gør sig kun gældende blandt midaldrende og ældre. Det er til gengæld velkendt, at alkohol er en af de vigtigste sundheds determinanter i EU [2].

[1] Adreasson et al: Alcohol and Mortality Among Young Men : Longitudinal Study of Swedish Conscripts. British Medical Journal 296, 1021-1025. 1988

[2] Determinants of the burden of disease in the European Union, Folkhälsoinstitutet, Sverige, 1997

Unge har ikke altid fået den nødvendige erfaring eller vejledning til, at de præcist kan vurdere eventuelle risici som f.eks. de risici, der er forbundet med et uhensigts mæssigt alkoholforbrug. De unge kommer f.eks. således relativt oftere ud for ulykker, hvor der er alkohol involveret, end voksne.

Både et regelmæssigt, stort alkoholforbrug og kraftigt lejlighedsdrikkeri har negativ indflydelse på såvel den fysiske som den psykiske sundhed. At anvende alkohol som et rusmiddel på grund af dens psykoaktive egenskaber for at klare besværlige situationer kan skade de unges psykiske og følelsesmæssige udvikling.

På langt sigt afgøres alkoholvirkningerne på en persons helbred af forbrugsmønstret, dvs. de drikkevaner der blev grundlagt i ungdommen. Der foreligger bevis for, at unge, der begynder at drikke regelmæssigt i en tidlig alder har betydelig større risiko for at blive afhængige af alkohol senere i livet end dem, der starter med at drikke i en senere alder [3]. Derfor er det vigtigt at lære de unge en adfærd, der nedsætter de skadelige følgevirkninger af deres forbrug af alkoholiske drikkevarer.

[3] Age at Onset of Alcohol Use and its Association with Alcohol Abuse and Dependence. NIAAA. USA. 1997

På kort sigt er unges indtagelse af alkohol forbundet med en større risiko for sociale end medicinske problemer. Sammenhængen mellem alkohol og asocial opførsel, f.eks. vold, er særlig stor blandt unge. De psykologiske associationer mellem alkohol og risiko kan øge navnlig drenges påvirkelighed over for markedsføringsmetoder, hvor alkoholholdige produkter forbindes med farlige aktiviteter eller aktiviteter, som synes at udgøre en udfordring. Endvidere er der en sammenhæng mellem kraftigt lejlighedsdrikkeri og uønsket graviditet, seksuelt overførte sygdomme, kriminalitet og trafikulykker.

Det betydelige antal dødsfald og alvorlige kvæstelser som følge af trafikulykker, som alkoholpåvirkede bilister er involveret i, udgør et problem for sundhedsvæsenet, der i vidt omfang er blevet undersøgt og dokumenteret. Kommissionen mener desuden, at spirituskørsel bør prioriteres som et af de seks vigtigste områder, hvor der skal gøres en indsats for at nedbringe tallet på trafikdræbte i EU fra det nuværende niveau på ca. 45 000 dødsfald om året [4]. Derfor vil Kommissionen udarbejde en henstilling om promillegrænser til støtte for en øget indsats for at reducere spirituskørsel [5].

[4] "Trafiksikkerhed: hovedopgaver i EU - Statusrapport og prioritering af foranstaltninger", KOM(2000)125.

[5] Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om den maksimale alkoholkoncentration i blodet (AKB) for førere af motorkøretøjer, KOM(2000) xxx.

Unge bilister og motorcyklister (hvoraf nogle er helt ned til 14 år gamle i visse medlemsstater) har en stor andel i dette problem. Det tages der fat på i henstillingen, hvori der også foreslås en noget lavere promillegrænse på 0,2 mg/ml for uerfarne, oftest unge, bilister og også for førere af tohjulede motorkøretøjer.

Blandt karaktertrækkene hos personer, der er disponeret for i en tidlig alder at starte et alkoholmisbrug, er den intense jagt på noget nyt, der skal afprøves, og at de ikke har øje for deres egen sundhed og sikkerhed [6]. Det er altså vigtigt at forsøge at afbalancere unges naturlige trang til at afprøve noget nyt med en indgående forståelse af de dermed forbundne risici.

[6] C.R. Cloninger et al : Childhood Personality Predicts Alcohol Abuse in Young Adults. Alcoholism, Clinical & Experimental Research. 1998; 12-4: s.494-505

3. PROBLEMETS OMFANG

I adskillige medlemsstater er der bevis for, at unges alkoholforbrug og de skadelige følgevirkninger allerede er omfattende, og i nogle medlemsstater er det tydeligt, at problemerne vokser. Et væsentligt aspekt i den forbindelse er oplysningerne om, at nordiske drikkevaner i stadig højere grad breder sig til unge i de vinproducerende lande, navnlig Frankrig og Spanien. I Frankrig er der f.eks. stadig større problemer med teenageres og yngre voksnes drikkeri, sammenkædet med slagsmål og vold, pjækkeri, tyveri og anvendelse af ulovlige rusmidler [7]. I en rapport udarbejdet for den franske sundhedsminister drøftes disse spørgsmål, og det fremgår heraf, at unges og yngre voksnes drikkeproblemer er ved at blive meget alvorlige [8]. Det nævnes i rapporten om unges sundhedstilstand i EU, at selv om de unge i Europa smager alkohol for første gang i nogenlunde samme alder som tidligere, dvs. i de tidlige teenageår, begynder det regelmæssige forbrug i en yngre alder end før. Med hensyn til forebyggelse af alkoholskader hos børn og unge er det værd at bemærke, at det ville være et væsentligt fremskridt, hvis den gældende nationale lovgivning om adgang til alkohol for unge teenagere blev håndhævet.

[7] M. Choquet & S. Ledoux in M. Plant (Ed): Alcohol-Related Problems in High Risk Groups. Euro Reports and Studies 109. WHO Geneva 1989

[8] Rapport du Professeur Bernard Roques au Secrétaire d'Etat à la Santé. Problèmes posés par la dangerosité des drogues. Mai 1998.

I de fleste medlemsstater drikker drenge stadig betydeligt hyppigere og kraftigere end piger. Både hos piger og drenge kan der imidlertid observeres en stigning i alkoholforbruget og en stadig tidligere alkoholdebut, og forskellen mellem kønnene er blevet indsnævret i mange medlemsstater. Det skal i denne forbindelse fremhæves, at piger og kvinder generelt påvirkes mere end mænd af alkohol, idet de samme mængder alkohol hurtigere giver førstnævnte gruppe flere problemer end sidstnævnte gruppe.

Desværre foreligger der kun begrænsede videnskabelige oplysninger om problemernes årsager, art og omfang. Til trods for det forholdsvis store antal undersøgelser, der er udført i mange lande, er det ret vanskeligt at danne sig et samlet overblik. Hovedårsagen er, at undersøgelserne vedrører forskellige aldersgrupper og er udført på forskellige tidspunkter ved hjælp af forskellige spørgeskemaer, dvs. der er for mange faktorer, som påvirker resultatet og vanskeliggør sammenligninger. De nedennævnte resultater, der ikke er udtømmende, giver et billede af problemets omfang:

* En nyere undersøgelse blandt de 15-16-årige i nogle af EU-landene viste, at den største hyppighed af kraftigt lejlighedsdrikkeri i EU findes i Irland, Det Forenede Kongerige og Danmark. Det Forenede Kongerige, Danmark, Finland, Frankrig og Sverige er de lande, hvor der er flest drenge og piger, der har været fulde som 13-årige eller yngre [9].

[9] Alcohol and Other Drug Use Among Students in 26 European Countries. The 1995 ESPAD Report. Centralförbundet för alkohol- och narkotikaupplysning, Sverige. 1997.

* I henhold til en undersøgelse foretaget af WHO i 1997-1998 om skolebørns sundhedsadfærd drikker 15-årige drenge mere øl om ugen end piger i alle de undersøgte lande. De høje absolutte tal for regelmæssigt ølforbrug blandt 15-årige drenge i Wales (50%), Danmark (43%), Grækenland (42%) og England (40%) giver anledning til særlig bekymring. De eneste lande, hvor 15-årige piger har et højere forbrug af både spiritus og vin end drenge er Skotland, England og Wales [10].

[10] Health Behaviours in School-Aged Children (HBSC), a WHO Cross-National Study, 1997/98

* En sammenligning af de undersøgelser, der blev foretaget af WHO i hhv. 1993-1994 og 1997-1998 om skolebørns sundhedsadfærd, viser, at andelen af 15-årige drenge og piger, som har været fulde to gange eller mere i deres liv, er steget i næsten alle de undersøgte lande. I 1997-1998 havde over halvdelen af de 15-årige drenge og piger i Danmark, Finland, England, Skotland og Wales været fulde to gange eller mere, hvorimod de tilsvarende tal lå under 30% for drenge og piger i Frankrig og Grækenland. Det tydelige geografiske mønster, der viser, at de ældste skoleelever i de sydeuropæiske lande sjældent er berusede i skarp modsætning til deres jævnaldrende i visse nordeuropæiske lande, viser sig også blandt 15-årige, som oplyser, at de har været fulde 10 gange eller mere.

* En nyere undersøgelse af skolebørns sundhedsadfærd i Irland bekræftede tidligere undersøgelsesresultater, der viste, at en større andel af unge begynder at eksperimentere med alkohol i en tidligere alder, og at det for nogle unge er en del af drikkekulturen at blive fuld. Undersøgelsen viste, at op mod en femtedel af de 15-17-årige drenge havde været fulde 10 gange eller mere.

* I en tysk undersøgelse af alkoholforbruget blandt 14-24-årige unge oplyste ca. 10% af svarpersonerne, at de havde et alkoholmisbrug, og lidt mere end 6%, at de var afhængige af alkohol. Mænd og drenge var mere tilbøjelige til at indrømme alkohol forstyrrelser end kvinder og piger, og udbredelsen steg også i de ældre aldersgrupper. Selv blandt 14-17-årige sagde en stor del af svarpersonerne imidlertid, at de havde et stort og regelmæssigt forbrug, at kriterierne for misbrug og afhængighed var til stede, og at der endda forekom total afhængighed [11].

[11] Patterns of use and their relationship to DSM-IV Abuse and Dependence of Alcohol among adolescents and young adults, A. Holly and H.-V. Wittchen, Max Planck Institute of Psychiatry, Munich, 1998

* I 1998 oplyste 21% af børn i alderen 11-15 i England, at de havde indtaget en alkoholholdig drik inden for de sidste syv dage, et statistisk set signifikant fald i forhold til 1996, hvor 27% havde gjort det. Faldet var signifikant for både drenge og piger, men noget mere markant blandt piger. Den gennemsnitlige mængde alkohol, der var indtaget inden for de sidste syv dage af dem, der drak, faldt dog langt fra i 1998, men steg tværtimod fra 8,5 genstande i 1996 til næsten 10 genstande, hvilket var en bekræftelse af tendensen siden 1990. Andelen af unge, der havde drukket i løbet af den foregående uge, faldt således i 1998 i forhold til 1996, men de unge, som rent faktisk drak, indtog til gengæld mere alkohol [12].

[12] E. Goddard et al: Smoking, drinking and drug use among young teenagers in 1998, Volume 1, England. Office for National Statistics. 1999.

* I Spanien havde hver femte teenager været fuld inden for den måned, der gik forud for en undersøgelse vedrørende 14-18-årige skoleelever, som blev udført i 1996. To tredjedele af eleverne havde drukket alkohol i løbet af måneden før undersøgelsen (to femtedele af de 14-årige elever og fire femtedele af de 18-årige) [13].

[13] Plan Nacional Sobre Drogas (1998) "Encuesta sobre Drogas en la poblacion escolar". Ministerio del Interior, Madrid

Fordi der ikke findes tilstrækkeligt omfattende oplysninger om problemernes forskellige aspekter, er det nødvendigt at udføre flere udførlige undersøgelser med henblik på at etablere særligt målrettede og hensigtsmæssige løsningsmodeller og måle virkningerne af disse løsningsmodeller, både i enhver given medlemsstat og i hele EU.

Man bør i denne henseende være særlig opmærksom på årsagerne til alkoholmisbrug, drikkemønstrene, typen af de indtagne drikkevarer samt de unges opførsel i forbindelse med forskellige typer drikkevarer.

Det skal understreges, at resultaterne af to igangværende projekter, den anden European School Survey Project on Alcohol and other Drugs (ESPAD), der dækker syv medlemsstater og de komparative europæiske alkoholundersøgelser (ECAS) [14], der dækker alle medlemsstater undtagen Luxembourg, vil bidrage hertil.

[14] En sammenlignende analyse af alkolholpolitikken og dens virkninger i EU-landene (ECAS I) og En sammenlignende analyse af alkoholforbruget og dets virkninger på folkesundheden i EU-landene (ECAS II), Folkhälsoinstitutet, Sverige

4. DEN FORESLÅEDE METODE

Det er tydeligt, at det eksempel, som forældrene viser, og familieforholdene er blandt de faktorer, der først og stærkest påvirker børns adfærd. Et andet karakteristisk træk er, at selv om forældrenes indflydelse er stærk i barndommen, er de unges drikkevaner ofte forskellige fra deres forældres både kvalitativt og kvantitativt, da forældrenes indflydelse overskygges af indflydelsen fra gruppen af jævnaldrende, som til gengæld kan være stærkt påvirket af en stadig mere international og kommercialiseret ungdomskultur.

Det er grundene til, at sundhedsundervisning, sundhedsoplysning og sundhedsfremme er et af elementerne i de foreslåede foranstaltninger. Den målrettede sundhedsfremme og nye initiativer i sundhedsundervisningen bør være tværfaglige, og der skal fokuseres på udvikling af personlige og sociale færdigheder, som giver de enkelte unge styrke til og mulighed for at træffe gode og ansvarlige valg. Foranstaltningerne bør rettes direkte og indirekte mod de unge, idet der gives information og hjælp til forældre, skoler og ungdomsklubber, lokale og andre myndigheder, arbejdsgivere, medier, ansatte i sundhedsvæsenet og andre, som måtte spille en rolle i vejledning af unge, når de er ved at være voksne. Forældrenes helt centrale rolle og ansvar skal fremhæves i denne forbindelse .

Man bør imidlertid ikke glemme, at uddannelse og offentlig information alene sandsynligvis ikke har nogen større og vedvarende virkning. Det kan være nødvendigt at supplere disse to foranstaltninger med andre, dvs. politiske indgreb, der fokuserer på bedre færdigheder i beslutningstagning og større opbakning om den offentlige politik.

Disse forslag rettes via medlemsstaterne til producenter og forhandlere af alkoholholdige drikkevarer. Producenterne og forhandlerne bør opfordres til at spille en rolle ved at give information og gøre de unge bevidste om alkoholproblemer, og ved at uddanne serverings- og andet salgspersonale. Udbuddet på markedet og kommercielle budskaber er vigtige faktorer, som kan påvirke forbrugsmønstret hos såvel voksne som unge. Producenterne af de forskellige typer alkoholholdige drikkevarer har derfor pligt til sikre, at de i deres kommercielle aktiviteter udviser et ansvar og ikke opfordrer til et uansvarligt og skadeligt forbrug.

Dette udgør det andet element i de foreslåede foranstaltninger og kom frem i lyset, da der pludselig dukkede "alcopops" og "designerdrinks" op på markedet i en række medlemsstater. Som en følge heraf blev der givet udtryk for stor bekymring både i offentligheden, i medierne og blandt politikere over, at disse alkoholholdige drikkevarer blev markedsført på en sådan måde, at de appellerede til børn, der endnu var for unge til at have fået smag for alkohol.

For eksempel blev der udarbejdet en erklæring om alcopops og designerdrinks, som flere end 200 medlemmer af Europa-Parlamentet undertegnede, og hvori det indtrængende blev henstillet til fællesskabsinstitutionerne at lægge større vægt på behovet for en passende politik til fremme af børns og unges sundhed.

Alkoholindustrien og/eller reklamebranchen har i flere EU-lande reageret på disse bekymringer og har iværksat en vis eller styrket den eksisterende selvregulering (kodeks for god praksis, adfærdskodeks), som også omfatter muligheden for at klage. I forbindelse med disse bestræbelser betragtes beskyttelse og holdningspåvirkning af unge som særlige satsningsområder.

Den bekymring, alcopops har skabt, må imidlertid ikke aflede offentlighedens opmærksomhed fra det grundliggende problem. I f.eks. Det Forenede Kongerige var den foretrukne alkoholholdige drikkevare blandt unge, da alcopopboomet var på sit højeste, stadig pilsner og cider [15]. I en stor undersøgelse af teenageres alkoholforbrug, som er blevet udført hvert andet år siden 1988, konkluderer forfatterne, at alcopops var den næstmest populære drik (efter øl, pilsner eller cider) i denne aldersgruppe i England i 1996, et år efter at de var kommet på markedet, men at de to år senere lå langt under spiritus og vin, og at de formodentlig hovedsagelig blot var en af flere valgmuligheder for børn, der alligevel ville have drukket alkohol. Forfatterne bemærkede, at oplysningerne vedrørende Skotland viste, at alcopops var faldet i popularitet, og at det var en afspejling af, hvor hurtigt moden for drikkevaner kan ændre sig i denne aldersgruppe [16].

[15] Young people and alcohol - a survey of attitudes and behaviour towards new types of alcoholic drinks in England. Health Education Authority. December 1996.

[16] Goddard. Young teenagers and alcohol series for England and Scotland - 1996 and 1998. ONS. October 1997 and October 1999.

En nederlandsk undersøgelse fra september 1998 viste f.eks., at 13% af unge under 16 år drak alcopops, og heraf drak 11% hver gang tre genstande eller mere. De indsamlede data viste imidlertid, at det var endnu mere populært at drikke øl i denne aldersgruppe, idet 57% af alle unge drak øl, og heraf drak 40% hver gang tre genstande eller mere [17].

[17] Hielkema, R., Ordelman, W.: Licht-alcoholhoudende dranken. Amsterdam, Trendbox, 1998

Selv om noget tyder på, at salget af alcopops nu har stabiliseret sig eller er faldet i det meste af Europa, skal dette dog ikke tolkes derhen, at der ikke længere er problemer. Produkter som "designerdrinks" og "alcopops" kan fortsat udgøre et problem, idet producenterne hele tiden har brug for at markedsføre nye typer af drikkevarer, der vil appellere til hver ny generation.

De direkte involverede parter, dvs. producenterne, reklamebranchen og medierne, som videreformidler reklamer, synes at støtte bestræbelserne for at sikre selvregulering for så vidt angår reklame for alkoholholdige drikkevarer. Regeringerne i visse medlemsstater støtter og følger desuden nøje sådanne tiltag som led i deres egne foranstaltninger. Derfor er det nødvendigt at tage de aktiviteter i betragtning, som allerede er iværksat i medlemsstaterne. Under gennemførelsen af Kommissionens forslag bør der i forbindelse med en ajourføring af direktivet om fjernsyn uden grænser også tages hensyn til resultaterne af den undersøgelse af, hvordan tv-reklamer og teleshopping påvirker mindreårige, som blev indledt i januar 2000 efter et løfte afgivet af Kommissionen.

De fleste medlemsstater synes at være ved at træffe en eller anden form for foranstaltninger, i nogle tilfælde sammen med WHO, i forbindelse med børns og unges drikkeri. WHO's alkoholcharter, som alle EU-landene har tilsluttet sig, indeholder det etiske princip, at alle børn og unge har ret til at vokse op i et miljø, hvor de beskyttes mod de negative følger af indtagelse af alkohol og så vidt muligt mod reklame for alkoholholdige drikkevarer.

Tyskland er et eksempel på en medlemsstat, der forsøger at føre dette princip ud i livet, idet delstaterne i 1997 vedtog en handlingsplan, i henhold til hvilken de er forpligtede til at forbedre beskyttelsen af børn og unge mod de negative følger af indtagelse af alkohol.

Derudover er der en række andre sociale og miljømæssige faktorer, som påvirker unges opførsel, og som kan være befordrende for eller forhindre kriminalitet. Så forskellige forhold som ungdomsarbejdsløshed, tilbud om eller mangel på fritidsfaciliteter er også relevante, og der skal på denne baggrund ske en samlet afvejning og vurdering af de foranstaltninger, som man vil stille forslag om.

5. HVORFOR ER DET VÆSENTLIGT AT GØRE EN INDSATS PÅ EU-PLAN-

Målsætningen med Rådets resolution om alkoholmisbrug, som blev vedtaget i 1986, er at mindske de alkoholrelaterede problemer i medlemsstaterne gennem et fælles initiativ, hvor økonomiske faktorer og hensynet til folkesundhed tages i betragtning. Kommissionen opfordres i resolutionen til omhyggeligt at afveje de interesser, der er forbundet med produktion, distribution og fremme af salget af alkoholholdige drikkevarer, mod hensynet til folkesundhed og til at føre en afbalanceret politik med henblik herpå samt fremlægge passende forslag herom for Rådet.

I henhold til artikel 152 i traktaten har Fællesskabet kompetence på dette område, for så vidt som det bidrager hertil ved at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og om nødvendigt støtte deres indsats. I overensstemmelse med artikel 5 i traktaten skal Fællesskabets indsats for at opfylde målsætningen om at sikre et højt sundheds beskyttelsesniveau ske i overensstemmelse med subsidiaritets- og proportionalitets princippet.

I forbindelse med fællesskabshandlingsprogrammet for sundhedsfremme, sundheds oplysning, sundhedsundervisning og sundhedsuddannelse som led i indsatsen inden for folkesundhed (1996-2000) er et af de eksplicitte mål at fremme undersøgelser, evalueringer og erfaringsudvekslinger vedrørende forebyggende foranstaltninger over for alkoholmisbrug og de sundhedsmæssige og sociale følger heraf.

I Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om vedtagelse af et program for Fællesskabets indsats for folkesundheden (2001-2006) fremhæves behovet for at forbedre sundhedsdeterminanterne via sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse. Forslaget omfatter endvidere en række særlige foranstaltninger, der skal opfylde traktatens krav om, at der skal sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Fællesskabets politikker og aktiviteter. Da alkohol er en af de største sundhedsrisici, vil der fortsat være tale om et emne af meget stor betydning, ikke blot i medlemsstaterne, men også i EU.

Det forhold, at ungdomskulturen bliver stadig mere international, og at de nationale grænser får stadig mindre betydning for overførslen af denne kultur og produkter i relation til denne, gør en indsats på EU-plan påkrævet. Det er begrundelsen for EU's fokusering på sundhedsfremme og -uddannelse og på spørgsmål som varemærkning og reklame, idet der tages hensyn til subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet.

For så vidt angår reklamer for alkohol er det blevet understreget, at der i Kommissionen ikke er planer om at indføre et forbud. Fællesskabet skal imidlertid tage hensyn til kommercielle budskaber, både i forbindelse med det overordnede princip om sundhedsfremme og -uddannelse, og med henblik på at sikre, at den selvregulerende reklamekodeks i medlemsstaterne er forenelig med principperne i EF-traktaten, navnlig artikel 49 om fri udveksling af tjenesteydelser.

I denne forbindelse skal opmærksomheden henledes på Rådets direktiv om tv-radiospredningsvirksomhed i medlemsstaterne (direktivet om fjernsyn uden grænser), der opstiller en række klare kriterier for tv-reklamer for alkoholholdige drikkevarer, navnlig i relation til unge.

Der er desuden klart behov for en indsats på EU-plan for at forbedre indsamlingen af data på ensartet vis og at lette udvekslingen af oplysninger vedrørende bedste praksis inden for sundhedsundervisning og andre forebyggende strategier. I den forbindelse forhindrer de kulturelle og nationale forskelle, at der udarbejdes en plan, der skal gennemføres i hele EU. Det er imidlertid muligt at afstikke en række generelle rammer, inden for hvilke der tages hensyn til kulturforskelle, og som vil lette indsatsen for at løse et problem, som medlemsstaterne erkender vækker stor bekymring.

Omfanget af de sociale og sundhedsmæssige problemer som følge af et overdrevent alkoholforbrug kræver, at alle kræfter sættes ind for at mindske disse problemer. Det er den klare konklusion, der kan drages af alle de bidrag, som de forskellige interesserede parter er kommet med, mens dette forslag har været under udarbejdelse. Alle medlemsstater forfølger en række målsætninger på dette område, men fremgangsmåderne og strategierne varierer betydeligt. Det er oplagt, at man kan lære af disse forskelle. EU befinder sig i en god position, når det gælder om at fremme en sammenhængende, overordnet strategi for at bekæmpe alkoholskader.

Som nævnt tidligere, skal det anerkendes, at ansvarlige dele af erhvervslivet allerede deltager aktivt i at fremme en ansvarlig adfærd. Det er nemlig afgørende for en vellykket gennemførelse af de foreslåede foranstaltninger, der sigter mod at forebygge alkoholskader hos børn og unge, at der er et samarbejde mellem alle berørte parter. Målene i henstillingerne vil bl.a. kunne opfyldes gennem stadig høring af de involverede parter og en åben dialog.

Forslag til RÅDETS HENSTILLING OM BØRNS OG UNGES ALKOHOLFORBRUG

(EØS-relevant tekst)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION -

som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 152, stk. 4,

som henviser til forslag fra Kommissionen [18], og

[18] EFT C [...] af [...], s. [...]

som tager følgende i betragtning:

(1) I henhold til artikel 3, stk. 1, litra p), i traktaten skal Fællesskabets virke indebære bidrag til opnåelse af et højt sundhedsbeskyttelsesniveau.

(2) I artikel 152 i traktaten nævnes udtrykkeligt sundhedsoplysning og -uddannelse, som er prioriterede områder i forbindelse med Fællesskabets indsats inden for folkesundhed.

(3) I Kommissionens meddelelse om Det Europæiske Fællesskabs strategi på sundhedsområdet og i forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om vedtagelse af et program for Fællesskabets indsats for folkesundheden (2001-2006) nævnes alkohol som et af de områder, hvor der kan gennemføres særlige foranstaltninger og aktioner [19].

[19] KOM(2000) 285 endelig udg.

(4) I Kommissionens meddelelse om "Trafiksikkerhed: hovedopgaver i EU" (KOM(2000)125) fastslås det, at spirituskørsel er et de områder, der må prioriteres højest ved en fælles indsats for at nedbringe det store antal dødsfald på vejene i EU. Kommissionens henstilling om den maksimale alkoholkoncentration i blodet for førere af motorkøretøjer (KOM(2000) xxx) omhandler specifikt problemet med de unge bilister og motorcyklister, og der stilles forslag om en promillegrænse på 0,2 mg/ml for uerfarne bilister og førere af tohjulede motorkøretøjer.

(5) En af målsætningerne i fællesskabshandlingsprogrammet for sundhedsfremme, sundhedsoplysning, sundhedsundervisning og sundhedsuddannelse (Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 645/96/EF [20]) er fremme af analyse, evaluering og udveksling af erfaringer og oplysninger samt støtte til aktioner vedrørende foranstaltninger til forebyggelse af alkoholmisbrug og de sundhedsmæssige og sociale følger heraf. Dette program danner således grundlag for opfølgning og overvågning af de foreslåede foranstaltninger.

[20] EFT L 95 af 16.4.1996, s. 1

(6) Ifølge EF-handlingsprogrammet vedrørende sundhedsovervågning som led i indsatsen inden for folkesundhed (Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1400/97/EF [21]) er alkoholforbrug et af de områder, hvor der kan opstilles sundhedsindikatorer. Dette kan være særligt nyttigt til støtte for gennemførelsen af de foreslåede foranstaltninger.

[21] EFT L 193 af 22.7.1997, s. 1

(7) I henhold til EF-handlingsprogrammet vedrørende forebyggelse af personskader som led i indsatsen inden for folkesundhed (Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 372/99/EF [22]) vil skader, der opstår i forbindelse med alkoholmisbrug, være omfattet af en del af de foranstaltninger, der iværksættes, hvilket kan være nyttigt til støtte for indsamlingen af data, der er nødvendige for gennemførelsen af de foreslåede foranstaltninger.

[22] EFT L 46 af 20.2.1999, s. 1

(8) I resolutionen vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 29. maj 1986 [23], vedrørende alkoholmisbrug hedder det, at det øgede alkoholmisbrug vækker alvorlig bekymring for så vidt angår folkesundheden og den sociale velfærd, at fremstilling, salg og distribution af alkoholholdige drikke spiller en væsentlig rolle i de fleste medlemsstaters økonomi, at det på europæisk plan tilrådes at tage et fælles initiativ for at forebygge alkoholmisbrug, og at Kommissionen med henblik herpå under omhyggelig hensyntagen til de interesser, der står på spil, fører en afbalanceret politik og om nødvendigt forelægger Rådet en række forslag.

[23] EFT C 184 af 23.7.1986, s. 3

(9) Det er i forbindelse med de foranstaltninger, det henstilles at træffe, vigtigt at bemærke, at det i det ændrede forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 79/112/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidler samt om reklame for sådanne levnedsmidler [24] anføres, at for at bidrage til virkeliggørelsen af et højt sundhedsniveau og til beskyttelse af forbrugernes sundhed sikres der på levnedsmiddelområdet, især hvad angår alkoholholdige drikkevarer, en passende forbrugeroplysning, bl.a. ved angivelse af ingredienser i mærkningen, at dette er så meget mere nødvendigt, som der i de seneste år er dukket stadig flere alkoholholdige drikkevarer op på markedet, hvis sammensætning og præsentation klart er udviklet med henblik på salg til unge, og at det er nødvendigt at have en fælles lovgivning om mærkning af alkoholholdige drikkevarer for udvidelsen og bevarelsen af det indre marked for disse produkter .

[24] EFT L 47 af 19.2.2000, s. 34

(10) I henhold til artikel 15 i Rådets direktiv 89/552/EØF om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv-spredningsvirksomhed, ændret ved Rådets direktiv 97/36/EF [25], skal fjernsynsreklamer og teleshoppping vedrørende alkoholholdige drikkevarer overholde et sæt kriterier under særlig henvisning til beskyttelsen af unge.

[25] EFT L 202 af 30.7.1997, s. 60

(11) Ved gennemførelsen af de foranstaltninger, det henstilles at træffe, må det ikke glemmes, at begrænsninger i de kommercielle kommunikationstjenester på tværs af grænserne skal være i overensstemmelse med artikel 49 i traktaten og derfor skal stå i forhold til de generelle målsætninger, der forfølges, herunder beskyttelsen af folkesundheden og forbrugerne.

(12) Det skal bemærkes, at enhver vedtagelse om at trække ulovlige produkter fra en anden medlemsstat tilbage fra markedet er underlagt Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 3052/95/EF om indførelse af en ordning for gensidig information om nationale foranstaltninger, der fraviger princippet om frie varebevægelser inden for Fællesskabet [26]. I henhold til denne beslutning skal en sådan handling meddeles Kommissionen og proportionaliteten begrundes.

[26] EFT L 321af 30.12.1995, s. 1

(13) Selvregulering for så vidt angår reklame for alkoholholdige drikkevarer er et tiltag, som støttes af de relevante involverede parter, dvs. producenterne, reklamebranchen og medierne, og som allerede fungerer i en række medlemsstater, ofte i nært samarbejde med regeringerne. Dette tiltag kan spille en vigtig rolle med hensyn til beskyttelse af børn og unge mod alkoholskader.

(14) Der foreligger i visse medlemsstater bekymrende statistikker, som beviser, at unges drikkevaner er under forandring, bl.a. er der sket en stigning i lejlighedsdrikkeri og kraftigt drikkeri blandt mindreårige, der er en tendens til, at unge i en tidlig alder har et betydeligt alkoholforbrug uden for familiemiljøet, og i nogle medlemsstater er der et stigende alkoholforbrug blandt unge piger. Der er imidlertid behov for at udbygge de tilgængelige oplysninger.

(15) Der er et klart behov for, at Fællesskabet forbedrer dataindsamlingen på en konsekvent måde, hvorigennem man kan skabe et bedre grundlag for videnskabelig information om årsagerne til samt arten og omfanget af de problemer, der skyldes børns og unges alkoholforbrug.

(16) I henhold til artikel 5 i traktaten skal bestræbelserne for at opfylde målsætningen om Fællesskabets bidrag til opnåelse af et højt sundhedsbeskyttelsesniveau være i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet og i overensstemmelse med det princip, at Fællesskabet kun handler i det omfang, det er nødvendigt for at nå traktatens mål. De foranstaltninger, det henstilles at træffe, skal derfor i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet tage hensyn til tidligere og nuværende foranstaltninger i medlemsstaterne, være i overensstemmelse med traktaten, navnlig artikel 28-30 og 49, samt stå i et rimeligt forhold til deres målsætning vedrørende folkesundheden.

(17) Der bør løbende foretages en vurdering af de trufne foranstaltninger, navnlig for så vidt angår deres effektivitet og resultaterne på nationalt og fællesskabsplan.

HENSTILLER:

Ved fastlæggelsen af strategier og iværksættelsen af foranstaltninger, der afhængig af situationen i den enkelte medlemsstat måtte være hensigtsmæssige for at løse de problemer, der skyldes børns og unges uhensigtmæssige alkoholforbrug, opfordres medlemsstaterne til at:

- SUNDHEDSFREMME, -UDDANNELSE OG -OPLYSNING -

(1) styrke indsatsen for at udforme og gennemføre omfattende og hensigtsmæssige sundhedsfremmende politikker, der er rettet mod børn, unge, deres forældre, lærere og pædagoger på lokalt og nationalt plan samt fællesskabsplan, idet der lægges særlig vægt på rammerne herfor, f.eks. ungdomsorganisationer, idrætsforeninger og skoler;

(2) styrke og støtte indsatsen for at udforme og gennemføre programmer for sundhedsfremme i skoler, idet der i passende omfang ses på alkoholspørgsmålet og tages hensyn til indhøstede erfaringer, bl.a. i forbindelse med konceptet vedrørende de sundhedsfremmende skoler, samt til den kulturelle mangfoldighed i Det Europæiske Fællesskab;

(3) støtte foranstaltninger med henblik på at øge kendskabet til virkningerne af alkoholindtagelse, navnlig på børn og unge, og følgerne heraf for den enkelte og samfundet;

(4) fremme og give ressourcer til evalueringer af de mest effektive metoder for sundhedsfremme og -uddannelse i relation til alkohol;

(5) opfordre ungdomsorganisationer, idrætsforeninger og andre tiltag i lokalsamfundet til at medtage og integrere sundhedsuddannelse i relation til alkohol i deres aktivitets programmer; specifikke aktioner (især på informationsområdet), som unge tager initiativ til og gennemfører for andre unge, betragtes som særligt egnede i denne sammenhæng;

(6) støtte producenterne af alkoholholdige drikkevarer i deres indsats for at udforme en særlig uddannelse for serverings- og salgspersonale med henblik på beskyttelse af børn og unge;

(7) fremme udarbejdelsen af vejledende materiale til forældre med henblik på at hjælpe dem med at drøfte alkoholspørgsmål med deres børn og fremme udbredelsen af dette materiale gennem lokale netværker, f.eks. skoler, sundhedsvæsenet, biblioteker og kommunekontorer såvel som via Internettet;

(8) videreudvikle særlige initiativer rettet mod unge om risikoen ved spirituskørsel, idet disse initiativer målrettes mod specifikke steder, f.eks. diskoteker;

(9) gøre streng håndhævelse til en prioriteret aktion mod ulovligt salg af alkohol til mindreårige forbrugere og om nødvendigt støtte udformningen og aktivt fremme udstedelsen af et officielt aldersbevis til støtte herfor;

(10) fremme en flerstrenget orientering af unge om brug og misbrug af alkohol for at forhindre misbruget; lærerne, sundhedsvæsenet, ungdomsorganisationerne, de rets håndhævende organer og medierne kunne i passende omfang deltage i dette initiativ;

(11) udarbejde, videreformidle og anvende bevisbaserede oplysninger om faktorer, der kan få børn til at begynde at drikke i et omfang, der giver anledning til bekymring;

(12) støtte udarbejdelsen af særlige metoder, som kan medvirke til, at unges alkoholmisbrug hurtigt opdages, og at unge alkoholmisbrugere får tilbudt kortvarige behandlinger;

- ADFÆRDSKODEKS -

(13) styrke håndhævelsen af den forskriftsmæssige kontrol vedrørende reklame for og markedsføring og salg af alkoholholdige produkter og opfordre producenter og forhandlere til at øge deres egenkontrol på disse områder;

(14) forsøge at indgå en aftale med producenter og forhandlere om at udvise samme høje grad af ansvarlighed og anvende samme standarder for så vidt angår reklame og markedsføring og handel i alle medlemsstater;

(15) fastlægge effektive mekanismer i samarbejde med producenter og forhandlere af alkoholholdige produkter for at:

(a) sikre, at producenterne ikke målretter alkoholholdige produkter mod børn og unge

(b) sikre, at alkoholholdige produkter ikke udformes eller markedsføres på en sådan måde, at de i særlig grad appellerer til børn og unge, herunder bl.a. følgende:

- anvendelse af bogstaver og tegn, motiver, farver og stil, der forbindes med ungdomskulturen

- anvendelse af børn, unge eller modeller, der ser meget unge ud, i forbindelse med reklamekampagner

- hentydninger til narkokulturen og psykedeliske billeder

- konnotationer til vold eller asocial adfærd

- hentydninger til succes på det sociale, seksuelle eller sportslige område

- opfordring til et overdrevent eller uansvarligt alkoholforbrug

- sponsorering af sportsarrangementer og andre arrangementer og reklame indslag under sådanne arrangementer, der er rettet mod og som afholdes for børn og unge, der deltager i sådanne arrangementer

- reklamer i den trykte presse, der er rettet mod børn og unge

- gratis uddeling af alkoholholdige produkter i reklameøjemed;

(c) etablere en instans, der kan tage sig af klager i forbindelse med produkter, der er blevet markedsført på uansvarlig vis, ved at støtte oprettelsen af et uafhængigt panel; denne instans skal gøres kendt og være let og gratis at få adgang til;

(d) oprette et system, der gør det muligt at trække produkter, som bryder en adfærdskodeks, tilbage fra markedet og bringe upassende markedsførings- og reklamemetoder til ophør;

(e) sikre producenternes mulighed for at få rådgivning, som en frivillig service over for virksomhederne, inden de markedsfører eller investerer i et produkt, samt deres mulighed for at få rådgivning vedrørende markedsførings kampagner, inden disse reelt iværksættes;

(16) henstille til producenternes og de handlendes brancheorganisationer for hver alkoholholdig drikkevares vedkommende at vise vilje til at følge ovennævnte principper;

- LEDSAGEFORANSTALTNINGER -

(17) aflægge regelmæssig beretning til Kommissionen om gennemførelsen af de foranstaltninger, det henstilles at træffe.

- OPFØLGNING PÅ FÆLLESSKABSPLAN -

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL:

(1) at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser for at gennemføre de foreslåede foranstaltninger, især gennem indsamling og fremskaffelse af relevante og sammenlignelige data og ved at gøre det lettere at udveksle information og eksempler på bedste praksis;

(2) at følge op på, vurdere og overvåge udviklingen og foranstaltningerne i såvel medlemsstaterne som på fællesskabsplan og i denne forbindelse sikre en kontinuerlig, konstruktiv og velstruktureret dialog med alle berørte parter;

(3) at aflægge beretning, på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne, om gennemførelsen af de foreslåede foranstaltninger senest ved udløbet af det femte år efter datoen for vedtagelse af denne henstilling, at vurdere i hvor høj grad de foreslåede foranstaltninger virker efter hensigten samt at overveje behovet for en yderligere indsats.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand