EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 23.11.2017 COM(2017) 684 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om aktiviteterne i IFRS Foundation, EFRAG og PIOB i 2016



1.Rapportens formål og dækning Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 258/2014, som forlængede et EU-program til støtte for særlige aktiviteter i forbindelse med regnskabsaflæggelse og revision med perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020, trådte i kraft den 9. april 2014 efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Ifølge forordningens artikel 9, stk. 3, skal Kommissionen fra 2015 udarbejde en årlig rapport om de aktiviteter, som programmets støttemodtagere udfører, dvs. International Financial Reporting Standards (IFRS) Foundation, Den Europæiske Rådgivende Regnskabsgruppe (EFRAG) og Public Interest Oversight Board (PIOB). Rapportens dækningsområde er nærmere defineret i forordningens artikel 9, stk. 4, 5 og 6. Rapporten omhandler aktiviteterne hos IFRS Foundation, EFRAG og PIOB i 2016. Dog er der også nævnt bestemte begivenheder, der fandt sted i 2017, såfremt det blev anset for relevant i forbindelse med formålet med denne rapport. 2.IFRS Foundation 2.1.Generelle principper, på baggrund af hvilke der er udviklet nye standarder De generelle principper, på baggrund af hvilke der er udarbejdet nye standarder, herunder gennemsigtighed, fuld og fair høring og ansvarlighed, blev beskrevet nærmere i Kommissionens forrige årlige rapport om aktiviteterne i IFRS Foundation. Efter IASB's offentliggørelse af rapporten fra Effects Analysis Consultative Group blev dens anbefalinger gennemført for første gang i den effektanalyse, der blev offentliggjort sammen med den nye standard IFRS 16 Leasingkontrakter i januar 2016. I 2016 indledte Kommissionen en drøftelse med andre medlemmer af IFRS Foundation om effektanalysen af nye IFRS-standarder. Tilsynsorganet (Monitoring Board) sammenfattede denne drøftelse i februar 2017 ved at bakke op om, at IASB bør ledsage vigtige standarder med en grundig effektanalyse. Tilsynsorganet videregav denne meddelelse til trustees, som udtrykte tilfredshed med den. Begge parter var enige om, at det var vigtigt at udføre effektanalyser for at opnå opbakning til nye IFRS. I maj 2017 udsendte IASB IFRS 17 Forsikringskontrakter, som blev ledsaget af en særskilt effektanalyse af den nye standard. 2.2.IASB's vigtigste resultater i 2016 I 2016 blev to omfattende standarder, der tidligere var blevet udstedt af IASB, nemlig IFRS 9 Finansielle instrumenter og IFRS 15 Indregning af omsætning fra kontrakter med kunder, godkendt i EU. I januar 2016 offentliggjorde IASB endnu en omfattende standard: IFRS 16 Leasingkontrakter. Desuden fortsatte IASB sit arbejde med en række øvrige større projekter, herunder især den nye standard IFRS 17 Forsikringskontrakter, som skal erstatte den gældende IFRS 4, ændringer af IFRS 4, der skal afhjælpe misforholdet vedrørende ikrafttrædelsesdatoer mellem IFRS 9 Finansielle instrumenter og den nye standard for forsikringskontrakter (IFRS 17), såvel som initiativet vedrørende oplysningskrav og begrebsrammen. IFRS 16 Leasingkontrakter. Tilsynsorganet har offentliggjort IFRS 16 Leasingkontrakter som afsluttede den indsats med at gennemgå den regnskabsmæssige behandling af leasingkontrakter, som har varet 10 år. Gennem IFRS 16 er der sket en større revision af den måde, hvorpå virksomheder regnskabsmæssigt behandler leasingkontrakter, og i henhold hertil skal alle leasingkontrakter opføres på leasingtagers balance som aktiver og forpligtelser. Formålet med den nye standard er en bedre afspejling af de konkrete følger af økonomiske transaktioner og at skabe den tiltrængte gennemsigtighed i forbindelse med virksomhedernes leasingaktiver og forpligtelser, hvilket vil sige, at ikke-balanceført leasingfinansiering fremover skal indregnes. Det forventes, at standarden vil forbedre sammenligneligheden mellem virksomheder, der leaser, og virksomheder, der optager lån med henblik på køb. I EFRAG's udtalelse fra marts 2017 anbefaledes det, at IFRS 16 godkendes i Unionen på grundlag af regnskabsgruppens konklusioner om, at den nye standard opfylder de nødvendige kvalitative egenskaber og er i den europæiske offentligheds interesse. Andre vigtige projektresultater I 2016 fortsatte IASB med at arbejde intensivt for at færdiggøre den nye standard om forsikringskontrakter, som endelig blev offentliggjort den 18. maj 2017. I forbindelse med de videre drøftelser har IASB videreført en bred dialog med samtlige berørte parter. Dette projekt vil resultere i den tiltrængte gennemsigtighed i forbindelse med de utallige regnskabspraksisser, der i øjeblikket anvendes i hele branchen. Den nye standard forventes at føre til et mere realistisk billede af og en bedre sammenlignelighed i forhold til forsikringsbranchens indtjening i Europa og i resten af verden. Projektets presserende karakter blev understreget af en opfordring fra Rådet for Finansiel Stabilitet til IASB om hurtigst muligt at færdiggøre forsikringsstandarden. I september 2016 offentliggjorde IASB ændringsforslag til den nuværende standard IFRS 4 om forsikringskontrakter for at afhjælpe de midlertidige følger af de forskellige ikrafttrædelsesdatoer i IFRS 9 Finansielle instrumenter (ikrafttrædelsesdato den 1. januar 2018) og i den nye standard for forsikringskontrakter (ikrafttrædelsesdato den 1. januar 2021). En række af de virksomheder, som udsteder forsikringskontrakter, har udtrykt betænkeligheder ved behovet for at gennemføre to vigtige regnskabsmæssige ændringer på to forskellige datoer. De påpegede også, at der potentielt kan opstå større regnskabsmæssige udsving i resultatopgørelsen, hvis de nye krav til finansielle instrumenter anvendes inden de nye krav til forsikringskontrakter. EFRAG gav også udtryk for disse betænkeligheder i sine bemærkninger til høringsudkastet vedrørende ændringer til IFRS 4. IASB's forslag på dette område tog derfor sigte på at imødegå disse betænkeligheder og afveje dem med regnskabsbrugernes informationsbehov. IASB har desuden gjort betydelige fremskridt med hensyn til initiativet vedrørende oplysningskrav, som indeholder en portefølje af projekter, der skal forbedre oplysningerne i regnskabsaflæggelsen og gøre disse mere effektive og dermed mindre komplekse og mindre omfattende uden at gå på kompromis med det primære mål, der sigter på nøje at afspejle den økonomiske virkelighed. I denne forbindelse offentliggjorde IASB i marts 2017 et debatoplæg om principperne for offentliggørelse (principles of disclosure), som er hjørnestenen i initiativet vedrørende oplysningskrav.

Endelig fortsatte IASB sin indsats med at sikre, at IFRS anvendes globalt på konsekvent vis. Hertil har IASB oprettet Transition Resource Groups (TRG), der skal lette gennemførelsen af IFRS 15 Indregning af omsætning fra kontrakter med kunder og IFRS 9 Finansielle instrumenter. Der er også planlagt endnu en TRG for den nye standard om forsikringskontrakter (IFRS 17) med det formål at skabe et offentligt forum for interessenter som opfølgning på drøftelserne af spørgsmål om gennemførelsen af standarden og samtidig bistå IASB's tilsynsorgan med at fastlægge, om det vil være nødvendigt med eventuelle foranstaltninger for at tackle disse spørgsmål. 2.3.Udvikling af en revideret begrebsramme I 2016 fortsatte IASB sit arbejde med begrebsrammeprojektet efter offentliggørelsen af høringsudkastet om ændringer af rammen og høringsperioden. Tilsynsorganet forventer at offentliggøre den reviderede begrebsramme ved udgangen af 2017. Begrebsrammen beskriver begreber til brug ved almindelig regnskabsaflæggelse. I høringsudkastet blev der blandt andet drøftet forsigtighed, troværdig repræsentation og en virksomheds forretningsmodel. Forsigtighed I maj 2016 besluttede tilsynsorganet foreløbigt at bekræfte, at den reviderede begrebsramme bør indeholde en henvisning til forsigtighed, der er beskrevet som udvisning af forsigtighed ved bedømmelse under usikre forhold, som foreslået i høringsudkastet. I september 2016 besluttede tilsynsorganet foreløbigt, at hoveddelen af den reviderede begrebsramme skal anerkende, at indtægt i visse tilfælde måske skal behandles anderledes end udgifter og aktiver anderledes end forpligtelser. Troværdig repræsentation I maj 2016 besluttede tilsynsorganet foreløbigt at bekræfte, at relevans og troværdig repræsentation fortsat bør udpeges som de to grundlæggende kvalitative kendetegn for nyttig finansiel information. Tilsynsorganet besluttede også foreløbigt at beskrive måleusikkerhed som en faktor, der påvirker den troværdige repræsentation, og præcisere (i grundlaget for konklusioner om den reviderede ramme), at der kan foreligge en afvejning mellem de grundlæggende kvalitative kendetegn for relevans og troværdig repræsentation. Forretningsmodel I december 2016 besluttede tilsynsorganet foreløbigt at bekræfte den tilgang til forretningsaktiviteter, der er foreslået i høringsudkastet. Nærmere bestemt vil den reviderede begrebsramme beskæftige sig med, hvordan den måde, hvorpå en virksomhed udfører sine forretningsaktiviteter, kan påvirke beslutninger om regningsenhed, måling, præsentation og oplysning, men den indfører ikke forretningsaktiviteter som et overordnet begreb, der berører alle områder af regnskabsaflæggelsen. 3.EFRAG 3.1.Behandling af princippet om et retvisende billede og styrkelse af EFRAG's analyser af konsekvensen af nye IFRS for offentlighedens interesse EFRAG bidrager gennem hele standardudstedelsesprocessen ved at kommentere IASB's forslag og arbejde proaktivt på at stimulere debatten i Europa om vigtige regnskabsspørgsmål. Kommentarer og proaktive aktiviteter er afgørende for at sikre, at europæiske synspunkter vedrørende udviklingen af regnskabsaflæggelse formuleres korrekt og klart i standardudstedelsesprocessen med det formål, at de deraf resulterende standarder er anvendelige i Europa. Efter den forvaltningsreform, der blev gennemført i 2014, fortsatte EFRAG med at udføre godkendelsesvurderinger om, hvorvidt IFRS opfyldte alle tekniske kriterier i IAS-forordningen, herunder princippet om et retvisende billede, og styrkede også sin vurdering af, hvorvidt nye eller foreslåede regnskabsaflæggelseskrav var i offentlighedens interesse. I 2016 videreudviklede EFRAG bistået af Kommissionen sin konsekvensanalysemetode yderligere. I den forbindelse blev EFRAG's første omfattende konsekvensanalyse udført som led i regnskabsgruppens godkendelsesrådgivning vedrørende IFRS 16 Leasingkontrakter, der vil tjene som et pilotprojekt for at udbygge EFRAG's kapacitet og erfaring på dette område. I 2016 fokuserede EFRAG sit arbejde på godkendelsesrådgivning vedrørende to omfattende standarder, nemlig IFRS 16 Leasingkontrakter og ændringer til IFRS 4: Anvendelsen af IFRS 9 Finansielle instrumenter sammen med IFRS 4 Forsikringskontrakter. I begge tilfælde leverede EFRAG sin endelige godkendelsesrådgivning i 2017. Godkendelsesrådgivningen vedrørende IFRS 16 Leasingkontrakter blev støttet af en omfattende konsekvensanalyse, der dækkede de specifikke emner, som Kommissionen havde udpeget i sin anmodning om godkendelsesrådgivning. I den forbindelse vurderede EFRAG, at regnskabsaflæggelsen med IFRS 16 vile blive forbedret, og det ville føre til en acceptabel afvejning mellem fordelene for den europæiske økonomi ved større gennemsigtighed og bedre information i forbindelse med beslutningstagningsprocessen og de dermed forbundne omkostninger. EFRAG forventer endvidere ikke, at IFRS 16 vil få nogen væsentlig indvirkning på virksomhedernes adgang til og prisfastsættelse af leasing som finansieringskilde. EFRAG har vurderet, at IFRS 16 sandsynligvis vil have en vis negativ virkning på leasingbranchen, da leasingtagerne skifter til alternative former for finansiering, men at virkningen formodes at være begrænset. Overordnet set har EFRAG vurderet, at IFRS 16 ikke forventes at få en væsentlig negativ eller uforholdsmæssig stor indvirkning på SMV-sektoren i Europa. På grundlag af gruppens eget arbejde og input fra Den Europæiske Centralbank, har EFRAG vurderet, at IFRS 16 ikke forventes at udgøre en risiko for den finansielle stabilitet i Europa. Endelig har EFRAG vurderet, at EU-virksomhederne ikke generelt ville få en ulempe i forhold til deres konkurrenter, som anvender de amerikanske regnskabsprincipper US GAAP. I overensstemmelse hermed konkluderede EFRAG, at godkendelse af IFRS 16 er i den europæiske offentligheds interesse. Fra EFRAG kom der også godkendelsesrådgivning til Kommissionen vedrørende ændringer til IFRS 4 Forsikringskontrakter til afhjælpning af midlertidige følger af de forskellige ikrafttrædelsesdatoer i IFRS 9 Finansielle instrumenter og den kommende nye standard for forsikringskontrakter. EFRAG konkluderede, at disse ændringer generelt ville være i den europæiske offentligheds interesse, men bemærkede, at de ikke tog hensyn til de betænkeligheder i relation til omkostningerne, som er kommet til udtryk hos mange af de virksomheder, der udøver forsikringsaktiviteter, men som ikke har det som hovedbeskæftigelse. EFRAG kunne derfor ikke udelukke, at omfanget af disse ændringer kunne skabe et konkurrencemæssigt problem. EFRAG var imidlertid ikke i stand til at drage en konklusion om, hvorvidt et sådant problem kan være væsentligt ud fra et økonomisk perspektiv. Den 29. juni 2017 afgav medlemsstaterne i Regnskabskontroludvalget en positiv udtalelse om Kommissionens forordning om vedtagelse af IFRS 16 Leasingkontrakter. Udvalget afgav også en positiv udtalelse om Kommissionens forordning om vedtagelse af IASB's ændringer til IFRS 4 Anvendelse af IFRS 9 Finansielle instrumenter sammen med IFRS 4 Forsikringskontrakter sammen med en udvidelse af anvendelsesområdet, der tillader forsikringssektorerne inden for finansielle konglomerater at udskyde anvendelsen af IFRS 9 indtil senest den 1. januar 2021. Det giver forsikringsselskaber, uanset om de er del af en koncern, der hovedsagelig driver forsikringsvirksomhed, eller en del af et finansielt konglomerat (bankassurancekoncern), mulighed for at indføre IFRS 9 på samme tidspunkt som den nye standard for forsikringskontrakter, IFRS 17. Ved at sikre ligebehandling af forsikringsselskaber, uanset deres juridiske struktur, sikrer forordningen, at forsikringsselskaber i hele Europa får lige vilkår, og der undgås konkurrenceforvridning. 3.2.Overvejelser i forbindelse med de mange forskellige regnskabsmodeller og økonomiske modeller og holdninger i Den Europæiske Union

EFRAG har etableret en høringsproces ("due process"), der gør det muligt for alle europæiske interessenter at fremføre deres synspunkter til overvejelse i EFRAG, og sikrer, at de mange forskellige regnskabsmodeller og økonomiske modeller og holdninger i Europa tages i betragtning, og at de nye IFRS-standarder opfylder Unionens behov. Efter reformen har der været øget fokus på gennemsigtighed i forbindelse med møderne i EFRAG's bestyrelse og i EFRAG's tekniske ekspertgruppe (TEG). 3.3.Gennemførelse af forvaltningsreformen efter anbefalingerne i Maystadt-rapporten Reformen af EFRAG's forvaltning, som blev gennemført den 31. oktober 2014, har givet organisationen øget legitimitet og repræsentativitet og resulteret i en mere sammenhængende proces for EU's deltagelse i standardudstedelsesprocessen. Den 1. juli 2016 udnævntes Jean-Paul Gauzès, tidligere medlem af Europa-Parlamentet, til formand for EFRAG's bestyrelse. Kommissionens indstilling af Jean-Paul Gauzès var tidligere blevet godkendt af Europa-Parlamentet og Rådet. I 2016 nåede EFRAG frem til alle sine konklusioner ved konsensus uden at ty til afstemninger. Gennemførelsen af EFRAG's kommunikationsstrategi, som understøttes af et team, der blev indført under ledelse af formanden for EFRAG's bestyrelse, forventes at øge EFRAG's synlighed og troværdighed. Med rotationen i EFRAG's bestyrelse, der er fastsat til at finde sted i november 2017, forsøger EFRAG i øjeblikket at udvide sit medlemskab i europæiske organisationer og nationale organisationer med interesse for regnskabsaflæggelse. Med henblik på at fremme en bredere repræsentation i EFRAG's bestyrelse besluttede EFRAG's generalforsamling desuden på sit møde den 12. april 2017 at stramme EFRAG's interne regler, således at højst tre medlemmer i EFRAG's bestyrelse kan have samme nationalitet. Kommissionen foreslog den 13. april 2016 over for Rådet og Europa-Parlamentet at forlænge finansieringen af EFRAG til perioden 2017-2020. Efter en vellykket afslutning på forhandlingerne blev forlængelsen af finansieringen af EFRAG endelig godkendt den 17. maj 2017. 4.PIOB – udvikling i diversificeringen af finansieringen i 2016 PIOB er primært ansvarlig for tilsyn med bestyrelserne for IFAC (International Federation of Accountants), der er ansvarlig for udarbejdelse og godkendelse af internationale standarder og etiske regler for revisorer. Af særlig betydning er de internationale revisionsstandarder (ISA), som Kommissionen kan vedtage, og som skal anvendes i hele Unionen. Det endelige mål for PIOB er at sikre, at disse standarder udvikles i offentlighedens interesse. For at kunne udføre denne væsentlige funktion i offentlighedens interesse vil det være vigtigt at sikre, at institutionens finansiering udformes, således at den bevarer sin reelle og følte uafhængighed. Med henblik på at opnå dette mål ville en stabil og ordentlig diversificering af finansieringskilderne hjælpe ikke blot med at bevare kontinuiteten, men også med at sikre denne uafhængighed. Betydningen af en diversificering af finansieringen blev allerede anerkendt i forbindelse med den reform af IFAC i 2003, som lå til grund for det nuværende system til udstedelse af internationale standarder, herunder PIOB. PIOB har siden oprettelsen i 2005 og indtil 2010, da EU-finansieringsprogrammet trådte i kraft ved afgørelse nr. 716/2009/EF, været finansieret udelukkende af IFAC, på nær visse naturaliebidrag fra Spanien (PIOB'en har hjemsted i Madrid). De midler, der stilles til rådighed af IFAC et givet år, består af et maksimalt garanteret bidrag, som PIOB kan udnytte uden yderligere indblanding af IFAC. Andre bidrag end IFAC's erstatter og dermed reducerer IFAC's bidrag i et givet år. Ideelt set bør IFAC's andel af finansieringen af PIOB's samlede årlige udgifter falde til mindre end halvdelen af det samlede beløb. EU-bidraget i perioden 2010-2016 har tilskyndet en række øvrige potentielle donorer til også at give deres egne bidrag. PIOB's indtægter i 2016 beløb sig ifølge side 1 i dets årsregnskab for 2016 til 1 563 565 EUR. IFAC bidrog med 914 758 EUR, hvilket svarer til 58,50 % af det samlede beløb. Europa-Kommissionen bidrog med 318 000 EUR (312 000 EUR i 2015), hvilket svarer til 20,34 % af det samlede beløb. Abu Dhabi Accountability Authority bidrog i 2015 med 120 000 EUR, hvilket svarer til 7,67 % af det samlede beløb. IOSCO bidrog ligesom i 2015 med 100 000 EUR, hvilket svarer til 6,40 % af det samlede beløb. Den Internationale Betalingsbank beholdt sit bidrag på 23 000 EUR, hvilket svarer til 1,48 % af det samlede beløb. UK Financial Reporting Council bidrog i 2015 med 40 000 EUR, hvilket svarer til 2,56 % af det samlede beløb. Endelig har CFA Institute for første gang ydet et bidrag på 45 000 EUR svarende til 2,88 % af det samlede beløb. De resterende beløb på 2 807 EUR er renteindtægter. IFAC's bidrag på 58,50 % af PIOB's samlede finansiering i 2016 lå lidt lavere end i 2015 (60,67 %) og er meget lig beløbet i 2014 (58,19 %). Med andre ord går det i den rigtige retning. Det præciseres i forordningens artikel 9, stk. 5, at hvis finansieringen fra IFAC i et givet år overstiger to tredjedele af den samlede PIOB-finansiering, skal Kommissionen foreslå at begrænse sit årlige bidrag i det pågældende år til højst 300 000 EUR. I 2016 var dette var ikke tilfældet (som i 2014 og 2015), og eftersom den kritiske grænseværdi på 66,66 %, som er fastsat i forordningen, ikke blev nået ved finansieringen fra IFAC, behøver Kommissionen ikke at revidere sit bidrag til PIOB i 2016. 5.Konklusioner IFRS Foundation I januar 2016 offentliggjorde IASB endnu en omfattende standard: Med IFRS 16 Leasingkontrakter afsluttedes den indsats med at gennemarbejde den regnskabsmæssige behandling af leasingkontrakter, som har varet 10 år, og i september 2016 offentliggjorde tilsynsorganet ændringer til IFRS 4 Forsikringskontrakter. IASB fortsatte også sit arbejde med en række andre omfattende projekter, især de nye forsikringskontrakter (IFRS 17, der blev afsluttet i maj 2017), initiativet vedrørende oplysningskrav og begrebsrammen. Med hensyn til om IFRS-standarderne: • tager behørigt hensyn til forskellige forretningsmodeller: IFRS 9, der blev godkendt i Unionen i november 2016, anerkender i sin fastlæggelse af måling af finansielle instrumenter udtrykkeligt betydningen af forretningsmodeller. Kommissionen er fast besluttet på nøje at overvåge virkningen af IFRS 9 for at sikre, at den tjener EU's langsigtede investeringsstrategi. I den henseende sendte Kommissionen en anmodning til EFRAG i maj 2017 om teknisk rådgivning vedrørende den regnskabsmæssige behandling af egenkapitalinstrumenter i henhold til IFRS 9 set ud fra et langsigtet investeringsperspektiv. I en første fase anmodede Kommissionen EFRAG om at foretage visse undersøgelser på dette område inden udgangen af 2017 med henblik på at evaluere den mulige virkning af IFRS 9 på langsigtede investeringer. I anden fase bad Kommissionen EFRAG om senest medio 2018 at fastslå, om og hvordan IFRS 9 kan forbedres for så vidt angår den regnskabsmæssige behandling af egenkapitalinstrumenter, der opbevares lige så længe som langsigtede investeringer. Endvidere behandler ændringerne af IFRS 4 spørgsmålet om misforholdet vedrørende ikrafttrædelsesdatoer mellem IFRS 9 Finansielle instrumenter og den nye standard for forsikringskontrakter (IFRS 17), som er af særlig betydning for forsikringssektoren. Endelig tillægges forretningsmodellerne i begrebsrammen større vægt.