KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 03.07.1998 
KOM(1998) 413 endelig udg. 
Udbygning af en europæisk tjenesteydelse 
til fremme af mobilitet og beskæftigelse 
Rapport om EURES' aktiviteter 1996-1997 
i medfør af forordning (EØF) nr. 1612/68, artikel 19, stk. 3 
(forelagt af Kommissionen) 

Indholdsfortegnelse 
Administrativt resumé .? 
1. EU RES' formål og karakteristika 5 
/./ El IRIX: Et instrument til fremme af arbejdstagernes frie bevægelighed inden for rammerne af den 
spirende europæiske beskæftigelsesstrategi 5 
1.2 EURES: Et omfattende netværk 6 
2. De vigtigste forbedringer i 1996-1997 11 
2.1 Udbygning af netværket 11 
2.2 Forbedringer på jobdatabasen 12 
2.3 Forbedringer på databasen med information om arbejds- og levevilkår 13 
2.4 Et styrket samarbejde mellem de offentlige arbejdsformidlingskontorer 14 
3. Evaluering af EURES' resultater 15 
3.1 EURES som en informations- og rådgivningstjeneste 15 
3.2 EURES som et jobtilbuds- og arbejdsformidlingsværktøj 16 
3.3 EURES-T og fremme af de regionale arbejdsmarkeder..., 18 
3.4 Kvaliteten af netværket og dets tjenesteydelser 20 
3.5 Samspil med andre fællesskabsprogrammer 21 
4. Udfordringer for EURES 23 
4.1 Fuld integrering af EURES i de offentlige arbejdsformidlingstjenester og andre partner­
organisationer. 23 
4.2 Øge EURES' andel af jobtilbuddene i EØS 24 
4.3 EURES og Internettet 25 
Administrativt resumé 
EURES-nettet giver de europæiske borgere, der er interesseret i at arbejde i eller ansætte 
personale fra et andet EØS-land, en række enestående muligheder. Årene 1996 og 1997 er 
blevet anvendt til at styrke og udbygge EURES-nettet og dettes tjenesteydelser. Gennem 
formidling af information og rådgivning om mobilitet til en endnu større kreds af 
arbejdstagere og arbejdsgivere, gennem en øget udveksling af jobannoncer vedrørende det 
europæiske arbejdsmarked og gennem en øget støtte til jobformidling har EURES 
bidraget til en større mobilitet. 
EURES-systemet har været i kontakt med ca. 1 mio. europæiske borgere i de seneste to 
år, hvilket er mere end dobbelt så mange som i den indledende periode 1994-1995. 
Stigningen i antallet af jobannoncer og jobformidlinger har været markant, specielt inden 
for bestemte sektorer, såsom sundhed, IT og turisme. Der er ydet en stor indsats for at 
forbedre kvaliteten af oplysningerne og rådgivningen, samtidig med at man har øget 
antallet af de jobtilbud, som er udvekslet mellem partnerne i netværket. De databaser, der 
anvendes af alle partnere i de 17 lande, der er medlemmer af netværket, har undergået 
store forbedringer og dermed givet de europæiske borgere adgang til endnu flere og bedre 
job og praktiske oplysninger. 
Der er sket en kraftig udbygning af netværket af eurorådgivere. Netværket dækker nu et 
større geografisk område, og der er etableret særlige partnerskaber i grænseegne, hvor der 
er stor mobilitet og et stort potentiale for mobilitet. I de grænseoverskridende 
partnerskaber - der nu omfatter grænseegnene i 13 medlemstater - har det omfattende 
netværk af eurorådgivere fra de offentlige arbejdsformidlingskontorer, fagforeninger og 
arbejdsgiverorganisationer erhvervet en enestående ekspertise, når det gælder om at bistå 
grænsearbejderne med at overvinde de fortsatte hindringer for mobilitet. 
Inden for rammerne af den spirende europæiske beskæftigelsesstrategi skal mobilitet ikke 
kun ses som den enkelte arbejdstagers ret, men også som en mekanisme for 
arbejdsmarkedstilpasninger. EURES spiller en stadig større rolle, når det gælder om at 
afdække sektormæssige over- og underskud og at fjerne særlige flaskehalse. EURES 
spiller også en rolle, når det gælder om at forbedre den enkeltes ansættelighed, specielt 
hvad angår unge, ved at hjælpe disse med at erhverve arbejdserfaring i udlandet. I 
grænseegne hjælper EURES med at fremme et fælles regionalt arbejdsmarked med 
udveksling af samtlige eller et væsentligt antal jobtilbud og samarbejde mellem de 
forskellige aktører på det lokale arbejdsmarked. 
Trods en høj arbejdsløshed, en utilstrækkelig økonomisk vækst og knappe offentlige 
ressourcer i store dele af Europa er det således lykkedes EURES-nettet at tilbyde et stadig 
større antal mennesker flere og bedre tjenesteydelser. Med sit store udvalg af 
tjenesteydelser og knowhow er dette omfattende netværk af allerstørste værdi for de 
europæiske borgere, der er interesseret i mobilitet. 
De muligheder, der ligger i EURES er imidlertid ikke helt udtømte. Der er stadig store 
forskelle mellem de bidrag, der ydes af de forskellige partnere, og der bør ske en større 
integrering af EURES, specielt med de offentlige arbejdsformidlingskontorer, hvor 
EURES bør blive en del af det normale udvalg af tjenesteydelser. EURES bør også nå en 
"kritisk masse", hvad angår markedsandele, for at kunne tilbyde alle brugere en optimal 
service Dertil kommer, al KURES løbende bør tilpasse sig de udfordringer og 
muligheder, der er indeholdt i nye teknologiske landvindinger 
Nærværende rapport er udarbejdet i overensstemmelse med Rådets forordning 1612/68', 
artikel 19, stk. 3, i hvilken det bestemmes, at Kommissionen hvert andet år udarbejder en 
rapport til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg om 
gennemførelse af forordningens anden del, der vedrører formidling og udligning af tilbud 
og ansøgninger om beskæftigelse. Det centrale i rapporten er EURES-nettet, der er 
udviklet som det primære instrument til gennemførelse af denne del af forordningen. 
Rapporten indeholder beskrivelse og vurdering af det vigtigste tendenser i udviklingen 
samt af det resultaterne i perioden 1996-1997, men den behandler også nogle af de 
udfordringer, som EU RES vil blive konfronteret med i de kommende år. 
1 Rådets forordning (EØF) nr. 1612/68 af 15. oktober 1968 om arbejdskraftens frie bevægelighed inden 
for Fællesskabet 
-4-
1. EURES' formål og karakteristika 
1.1 EURES: Et instrument til fremme af arbejdstagernes frie bevægelighed inden 
for rammerne af den spirende europæiske beskæftigelsesstrategi 
FA IRi'.S som cl instrument til fremme af mohi/itel 
Arbejdstagernes frie bevægelighed er en af de europæiske borgeres grundlæggende 
rettigheder og grundlaget for oprettelsen af EURES (EURopean Employment Services). 
EURES er et netværk, der har til formål at lette og fremme arbejdstagernes frie 
bevægelighed i EU og i EØS. Formålet forfølges gennem et samarbejde mellem 
medlemsstaterne og Kommissionen; dette formål er opstillet i Rådets forordning nr. 
1612/68 og i Kommissionens beslutning af 22. oktober 1993, der udgør grundlaget for 
oprettelsen af EURES. EURES hjælper de arbejdstagere, der er interesseret i at flytte til et 
andet land, eller de arbejdsgivere, der ønsker at ansætte arbejdskraft fra udlandet, med at 
træfie deres beslutning. EURES er således en hjælp for et stort antal arbejdstagere og 
arbejdsgivere, især i grænseegne, og for jobsøgende, studerende og lærlinge, der af 
forskellige grunde ønsker at arbejde i eller ansætte personer fra et andet land. 
I'AIRI'IS som el arhejdsmarkeJsinslrumenl 
Arbejdslagernes frie bevægelighed er ikke kun en rettighed. Den betragtes i stigende grad 
som en mekanisme for tilpasning af arbejdsmarkedet på europæisk plan. På Det 
Europæiske Råd i Amsterdam enedes stats- og regeringscheferne om en ny traktat, dér 
gør beskæftigelsespolitikken til et fælles anliggende og som opfordrer til en koordineret 
strategi til fremme af en veluddannet og smidig arbejdsstyrke og fleksible 
arbejdsmarkeder. EURES kan bidrage til realiseringen af et fælles europæisk 
arbejdsmarked, især i grænseegne. Arbejdstagernes mobilitet på tværs af landegrænserne 
er også et af midlerne til at undgå flaskehalse i tilbud og efterspørgsel. I denne forbindelse 
spiller EURES en stadig større rolle som et led i den europæiske beskæftigelsesstrategi. 
l'AIRFS som en hjælp for europæiske borgere 
EURES blev først og fremmest oprettet med henblik på at informere, rådgive og bistå 
europæiske borgere, der arbejder, eller som ønsker at arbejde i udlandet. Et menneskeligt 
og teknisk netværk hjælper med at linde et job i et andet land, understøtter beslutningen 
om at flytte til udlandet og gør overgangen nemmere. EURES-nettet tjener da heller ikke 
noget særligt formål, medmindre det er kendt og værdsat af arbejdsgivere og 
arbejdstagere. I en tid med et stadig stigende antal arbejdsmarkedsrelaterede tjenester, 
herunder også private, bør EURES' tjenesteydelser i enhver henseende bære præg af 
kvalitet. Dette gælder kvaliteten af oplysningerne og af rådgivningen samt antallet og 
arten af de jobtilbud, der udveksles af partnerne i netværket. 
-5-
EURES som et instrument for beslutningstagere 
EURES' partnere har i den forløbne periode erhvervet en betydelig ekspertise, når det 
gælder om al identificere hindringerne for mobilitet og arbejdsmarkedets funktion. 
EURES har en opgave med hensyn til at bringe denne viden ud til beslutningstagerne på 
det relevante niveau og dermed bidrage til at rydde hindringer af vejen og til, at det 
europæiske arbejdsmarked fungerer bedre. 
1.2 EURES : Et omfattende netværk 
EURES blev officielt lanceret i november 1994 og er et partnerskab mellem 
Kommissionen, de offentlige arbejdsformidlingskontorer i medlemsstaterne, Norge og 
Island og i visse grænseegne organisationer, der repræsenterer arbejdsmarkedets parter og 
de lokale myndigheder. Dette omfattende netværk omfatter en stort antal partnere. Det 
frontlinjepersonale, der leverer EURES' tjenesteydelser, udgøres af eurorådgiverne. 
Eurorådgivere 
Ved udgangen af 1997 leverede i alt 477 eurorådgivere tre basale tjenesteydelser -
information, vejledning og arbejdsformidling - til arbejdstagere og arbejdsgivere, der er 
interesseret i mobilitet på tværs af landegrænserne. Eurorådgiverne er fordelt over hele 
netværket. 387 eurorådgivere er ansat af de offentlige arbejdsformidlingskontorer, 57 af 
fagforeningerne, 12 af arbejdsgiverorganisationerne, 4 af de regionale myndigheder og 17 
af universiteterne. Eurorådgiverne skal informere og rådgive de arbejdstagere, der viser 
interesse for mobilitet, samt de arbejdsgivere, der udtrykker ønske om at ansætte 
personale fra andre europæiske lande, og udføre eller støtte grænseoverskridende eller 
tværnationale arbejdsformidlingsopgaver. 
Hensigtsmæssige oplysninger er af stor betydning for de arbejdstagere, der er interesseret i 
mobilitet, og eurorådgiverne understøtter beslutningen om at flytte ved at skaffe 
information om en lang række emner, som f.eks. social sikring, skatte- og 
afgiftsordninger, uddannelse, udformningen af et godt CV og forskelle i arbejdskultur - for 
blot at nævne nogle få. 1 grænseegnene, hvor der er størst mobilitet - med folk, der lever i 
det ene land og arbejder i nabolandet - opstår der mange praktiske problemer eller 
hindringer. De grænseoverskridende eurorådgivere hjælper med at finde løsninger på disse 
praktiske problemer og afpasser deres tjenesteydelser efter de regionale kunders behov. 
Partnere på nationalt plan 
De offentlige arbejdsformidlingskontorer er nøglebrikkerne i netværket. I Frankrig og 
Tyskland indgår en række supplerende partnere, der opererer inden for rammerne af den 
nationale lovgivning på arbejdsmarkedsområdet, også som et led i netværket. De enkelte 
partnere har udpeget en repræsentant - en EURES-manager - der fungerer som 
forbindelsesled mellem Kommissionen og det personale, der er beskæftiget med at 
erlægge EURES-tjenesteydelser på nationalt plan. 387 eurorådgivere, der er specialister 
inden for information, rådgivning og hjælp til arbejdsformidling på europæisk plan, er 
ansat af de nationale arbejdsformidlingskontorer. 
Tabel 1 Partnere på nationalt plan og antallet af eurorådgivere 
A-ArbcitsniarktscrviccOslcrrcich -18 F-OfTicc dcs migrations - 7 
B-Formation Emploi -11 GR-Officc dc l'cinploi ct dc la main d'ocuvrc - 22 
B-Vlaamsc Dicnst voor Arbcidsvoor/.icniim - 8 IRL-Foras Ascanna Saothair - 29 
B-OfTice Rdgionnal Bruxcllois dc rEmploi - 2 ISL-Dircctoratc of Labour -1 
D-Bundesanstalt filr Arbeit - 42 1-Ministcro del Lavoro - 36 
D-Bundcsverwaltungsamt -14 L-Administration dc 1'Emploi - 5 
DK-Arbeidsmarkedsstyrelsen - 21 NL-Arbeidsvoorziening - 21 
E-Instituto Nacional de Empleo - 35 N-Arbeidsdirektoratet - 8 
SF- Ministry of Labour -17 P-Intituto do Emprego e Formacao Profissional -18 
F-Agence Nationale pour l'Emploi - 32 S-Aibetsmarknadsstyrelsen -19 
F- Association pour l'Emploi des Cadres - 6 lUK-Employment Service -14 
Partnere på del grænseoverskridende plan 
Det grænseoverskridende EURES (forkortet EURES-T) består af en række 
samarbejdsstrukturer, der inden for rammerne af EURES-nettet tager sigte på at opfylde 
det behov for information og samarbejde, der er relateret til den form for mobilitet, som er 
særegen for grænseegnene. 
I 18 grænseegne, hvor der er en høj grad af grænseoverskridende mobilitet, eller som 
agter at udvikle denne, er der etableret særlige partnerskaber mellem Kommissionen, de 
regionale offentlige arbejdsformidlingskontorer, arbejdsmarkedets parter og andre 
regionale eller lokale institutioner, der beskæftiger sig med arbejdsmarkedsspørgsmål og 
erhvervsuddannelse. Fagforeningerne spiller en aktiv rolle gennem EFS, og 
grænseoverskridende fagforeninger og arbejdsgiverorganisationer på begge sider af 
grænsen deltager i næsten alle partnerskaber. De enkelte grænseoverskridende 
partnerskaber har udpeget en grænseoverskridende koordinator, der er ansvarlig for 
tilrettelæggelsen af de regionale partneres samarbejde, og som også optræder som 
forbindelsesled mellem Kommissionen og partnerne på regionalt plan. 
Ud over at formidle jobtilbud og jobsøgninger samt oplysninger om leve- og arbejdsvilkår 
udveksler de grænseoverskridende partnere oplysninger om erhvervsuddannelse, styrker 
samarbejdet på arbejdsmarkedet og hjælper med at oprette tværnationale lokale 
arbejdsmarkeder gennem etablering af forbindelser mellem de forskellige partnere på 
begge sider af grænsen. 
150 (af i alt 477) eurorådgivere fra offentlige arbejdsformidlingskontorer, fagforeninger, 
arbejdsgiverorganisationer og regionale myndigheder leverer EURES-tjenesteydelser 
inden for rammerne af de 18 partnerskaber. 
Nedenstående kort viser samtlige grænseoverskridende partnerskaber og den geografiske 
fordeling. 
Kort 1 Grænseoverskridende EURES-partnerskaber 
1. H.N.F.K Hainaut / Nord-Pas de Calais / West-Vlaanderen / Kent 
Belgique / Belgie, France, United-Kingdom 
2. IQA1 
Belgique / Belgie, Nederland 
3. Euregio Gronau / Enschede 
Deutschland, Nederland 
4. IGA2 
Belgique / Belgie, Deutschland, Nederland 
B. RE.D. 
Belgique / Belgie, France, Luxembourg 
o. Saar / Lorraine / Luxembourg / rtheiniand - pfalz 
Deutschland, France, Luxembourg 
7. EURAZUR 
France, Italia 
6. TFIANSALP 
France, Italia 
B. SØNDERJYLLAND - SCHLESWIG 
Danemark, Deutschland 
10.EURALP 
Italia, Osterrelch 
11. Euregio Rheln • Waal / Rheln - Maas • Nord 
Deutschland, Nederland 
12.INTERALP 
Deutschland, Osterrelch 
13.E0R 
Deutschland, Nederland 
18. Northem Ireland / Border counties of 
the Rep, of Ireland 
Ireland/ United Kingdom 
-8 
Universiteter 
De 17 eurorådgivcre ved universiteterne i 6 lande (B, FIN, F, IRL, NL og UK), der startede 
deres virksomhed i 1995, giver med adgang til de to BURES-databaser råd og vejledning til 
studerende om job og leve- og arbejdsvilkår. De påtager sig ikke arbejdsformidling, men har 
kontakter til arbejdsgivere og leverer jobtilbud til EURES, medens leveringen af input til 
databasen i visse lande udføres af eurorådgiveren ved det lokale arbejdsformidlingskontor. 
Eurorådgiverne ved universiteterne leverer også relevante oplysninger om arbejdsmarkedet for 
universitetskandidater i deres respektive lande. 
Databaserne 
Med henblik på udveksling af jobtilbud og jobsøgninger på fællesskabsplan og sikring af 
udveksling af oplysninger om arbejds- og levevilkår mellem medlemsstaterne blev der i 
1994 oprettet to databaser. 
Jobdatabasen indeholder ledige job, der sandsynligvis har større chance for at blive besat, 
såfremt de annonceres på fællesskabsplan, og ledige job, hvor arbejdsgiveren har udtrykt 
ønske om anden arbejdskraft end den indenlandske. Jobdatabasen rummer ledige job i 
EØS-medlemslandene. Alle ledige job er da tilgængelige i de 17 lande og for alle 
eurorådgivere. Databasen er interaktiv, idet eurorådgiverne kan tilføje og ændre de ledige 
job og videresende dem til kolleger. I visse grænseegne udveksles alle jobtilbud på begge 
sider af grænsen. Antallet af EURES-jobtilbud udgjorde 30.000 ved udgangen af 1997. 
Den anden EURES-database indeholder generelle oplysninger om leve- og 
arbejdsvilkårene og arbejdsmarkedet i EØS-medlemsstaterne. Den sætter eurorådgiverne i 
stand til at give præcise og praktiske oplysninger til alle jobsøgende i et andet EØS-land 
samt vigtige oplysninger til den jobsøgendes familie med det formål at lette integreringen i 
værtslandet. 
Kommissionens rolle 
Kommissionen er selv medlem af EURES gennem Det Europæiske Koordineringsbureau 
(der er baseret i GD V). Kommissionen har i almindelighed til opgave at sikre, at 
netværket fungerer korrekt gennem koordineringen af partnernes aktiviteter og gennem 
erlæggelsen af de nødvendige fælles tjenesteydelser. 
Kommissionen leder kvartårlige møder mellem alle repræsentanter for de nationale 
partnere ("EURES-managere") og for de grænseoverskridende partnere ("EURES-
koordinatorer") samt de grænseoverskridende partnerskabers styringsgrupper på lokalt 
plan og en række ad hoc-arbejdsgrupper. 
Kommissionen er ansvarlig for opbygningen og vedligeholdelsen af de to EURES-
databaser. Dertil kommer, at Kommissionen - i samarbejde med alle partnere -
tilrettelægger grund- og videreuddannelsen af eurorådgiverne og andre relevante aktører i 
netværket. 
Endelig tildeler Koordineringsbureauet en årlig støtte til partnerne ud af EURES' budget. 
-9-
EURES'budget 
EURIiS' budget vedtages hvert år af budgetmyndigheden. Den årlige bevilling for 1996 
og 1997 udgjorde 10.5 mio. ECU. Europa-Parlamentet anmodede om, at 5 mio. ECU for 
1996 og 6 mio. ECU for 1997 blev allokeret til EURES' grænseoverskridende 
partnerskaber. 
Ud over de ovennævnte beløb modtager EURES et bidrag fra EFTA (165.200 ECU i 
1996 og 186.900 ECU i 1997) som følge af Norges og Islands deltagelse i netværket. 
For 1996 og 1997 blev hovedparten af budgettet anvendt til årlig støtte til partnerne - på 
såvel nationalt som grænseoverskridende plan - på grundlag af partnernes 
"aktivitetsplaner". Disse planer omfatter hovedsagelig "støtteaktiviteterne" til partnerne i 
netværket - såsom information, interne støtteaktiviteter, computerudstyr og koordination 
på det grænseoverskridende plan - medens tjenesteydelserne over for brugerne 
(information, rådgivning og arbejdsformidling), som er kernen i aktiviteterne, skal 
finansieres af partnerne selv. 
Ud over støtten til partnernes "aktivitetsplaner" anvendes EURES' budget til en række 
tjenesteydelser til gavn for alle partnere: uddannelse, interne støtteaktiviteter, udvikling og 
vedligeholdelse af databaserne samt leverancer af det nødvendige edb-udstyr til 
eurorådgiverne. 
Nedenstående graf viser fordelingen af EURES ' budget for 1997. 
Graf 1 Fordelingen af EURES ' budget for 1997 
Forklaring: 1 - Diverse, 2 - PR-aktivitet, 3 - Aktivitetsplaner for EURES-T, 4 - Aktivitetsplaner for de 
offentlige arbejdsformidlingskontorer, 5 - Uddannelse, 6 - Interne støtteaktiviteter, 7 - IT-systemer, g -
Databaser 
10 
2. De vigtigste forbedringer i 1996-1997 
Medens den indledende periode 1994-1995 blev anvendt til etableringen af det 
grundlæggende netværk og de basale tjenesteydelser, har perioden 1996-1997 Været 
helliget konsolidering og udbygning. 
2.1 Udbygning af netværket 
Der er sket en betydelig videreudvikling af netværket i de seneste to år, især hvad angår 
nye grænseoverskridende partnerskaber og nye eurorådgivere. 
Nye eurorådgivere 
De offentlige arbejdsformidlingskontorer og andre partnere i grænseegnene udvælger nye 
eurorådgivere som et led i den menneskelige og geografiske udbygning eller fornyelse af 
netværket. 1 1996-1997 fulgte yderligere 80 nye eurorådgivere det grundlæggende 
EURES-uddannelsesprogram. Udvidelsen af antallet af eurorådgivere fra 400 ved 
udgangen af 1995 til 477 ved udgangen af 1997 betyder, at EURES-tjenesteydelserne er 
tilgængelige på større geografiske områder, idet eurorådgiverne nu er placeret uden for 
hovedstæderne og de større byer. Eurorådgiverne uden for hovedstæderne arbejder 
generelt på lokale arbejdsformidlingskontorer og er her som en bieffekt med til at oplyse 
andre medarbejdere hos EURES-partnerne om EURES. 
Nye grænseoverskridende partnerskaber 
I 1996-1997 blev antallet af grænseoverskridende partnerskaber øget fra 11 til 18. 
Partnerskaberne er etableret på regionalt initiativ på områder, hvor mobiliteten er stor, 
eller hvor der er et potentiale for mobilitet, f.eks. som følge af nye infrastrukturer. Den 
største mobilitet har kunnet registreres inden for det grænseoverskridende partnerskab 
PED mellem de offentlige arbejdsformidlingskontorer (B, L og F) med skønsmæssigt 
60.000 grænsearbejdere. Nye partnerskaber, der er etableret uden for regioner med 
traditionelt høj mobilitet i hjertet af Europa, udgør et incitament til øget mobilitet samt en 
større geografisk spredning af de grænseoverskridende EURES-tjenesteydelser. Lande 
som Sverige, Spanien, Portugal og Irland er nu involveret i grænseoverskridende 
partnerskaber, idet de erkender behovet for at bistå arbejdstagere, der er interesseret i 
mobilitet, og for at fremme et regionalt arbejdsmarked. Ca. 30 nye grænseoverskridende 
eurorådgivere er således blevet uddannet med dette formål for øje. 
Pilotprojekter med universiteter 
Universitetskandidaterne, der er unge, veluddannede og flersprogede og dermed interesserede i 
mobilitet, er af en særlig interesse for EURES. EURES-uriverøtetspUotprqjektet, der blev 
iværksat med henblik på at undersøge, om EURES-systemet med held kunne udvides gennem 
etablering af partnerskaber med universiteterne, gennemførte sit tredje driftsår i 1996. 
Projektet blev evalueret i 1996. Konklusionen på evalueringen var, at eurorådgrverne, der er 
tilknyttet universiteterne, udfyldte en vigtig opgave som supplement til de offentlige 
arbejdsformidlingskontorers indsats for at imødekomme de specifikke behov hos et voksende 
antal højt kvalificerede unge jobsøgende. På denne baggrund blev man enige om, at projektet 
skulle videreføres og udvikles i overensstemmelse med retningslinjerne for de forskellige 
-li 
samarbejdsmodeller, der er identificeret i deltagerlandene. Lande, der endnu ikke havde 
deltaget i projektet, blev opfordret til at deltage. 
2.2 Forbedringer på jobdatabasen 
BURES1 edb-system til udveksling af jobtilbud i Det Europæiske Økonomiske 
Samarbejdsområde blev udviklet i hast i 1993-1994, og udgjorde dermed et værdifuldt 
instrument for arbejdsgivere, der ønskede at annoncere ledige job over hele Europa, og 
det gav jobsøgende mulighed for hurtigt at ansøge om job i andre lande. Edb-systemet var 
også betydningsfuldt, for så vidt som det skabte forbindelse mellem eurorådgiverne i en 
driftsmæssig sammenhæng. Der var imidlertid en række ulemper forbundet med det 
oprindelige system, som bør udbygges og forbedres. 
Bedre input 
En af ulemperne var, at den softwareapplikation, der blev anvendt til oprettelse af 
jobtilbud på eurorådgiver-PC'en, ikke indeholdt de detaljerede oplysninger, der i stigende 
grad er nødvendige for et internationalt jobtilbud. I løbet af 1996 blev der derfor udviklet 
en ny softwareapplikation ("EURES for Windows"), som gjorde det muligt for 
eurorådgiverne at levere mere detaljerede oplysninger om de ledige stillinger. 
Størsteparten af curorådgiverne har nu faet installeret det nye software, og responsen fra 
netværket har været særdeles positiv. Et af resultaterne er, at brugen af jobtilbudssystemet 
er blevet intensiveret. En anden version af "EURES for Windows", der er baseret på 
kommentarer fra brugerne, blev udviklet i 1997 og frigivet til netværket i december. Inden 
for en overskuelig fremtid vil dette være den endelige version af jobtilbudssystemet. 
Lettere input 
En anden ulempe ved det originale system var, at det forudsatte, at eurorådgiverne 
manuelt identificerede og uddrog jobtilbud fra det nationale system og indlæste dem på 
deres EURES-PC. Dette var naturligvis ikke den bedste anvendelse af eurorådgivernes tid 
og gik ud over deres hovedrolle, nemlig at rådgive de jobsøgende. I 1995 aftalte EURES' 
tekniske team derfor med en række nationale forvaltninger, at man skulle finde en løsning, 
som ville gøre det muligt at identificere de jobtilbud i de nationale systemer, som var af 
europæisk interesse. Disse jobtilbud ville automatisk blive overført til EURES-databasen i 
Bruxelles. Dette betyder i realiteten, at alle arbejdsformidlingskontorer i de pågældende 
lande vil være i stand til - som et led i deres rutinemæssige beslutning om, hvor 
arbejdsgiverens jobtilbud skal annonceres - at underrette de andre lande i EURES-nettet 
om et jobtilbud. 
En sådan "integration" af jobtilbudssystemerne og EURES-databasen er nu en realitet i 
Tyskland, Frankrig, Østrig, Belgien og Finland. En yderligere integration planlægges af 
Nederlandene, Norge og Irland. 
Grænseoverskridende integration 
På det grænseoverskridende plan blev der fra såvel arbejdsgivere som jobsøgende stillet 
krav om, at alle jobtilbud i et grænseområde blev udvekslet mellem forvaltningerne. I 
oktober 1996 blev der etableret en fuld grænseoverskridende integration mellem det 
nordlige Østrig og det sydlige Tyskland. Samtlige arbejdsformidlingskontorer på begge 
sider af grænsen kan nu modtage jobtilbud fra deres "counterpart". Til enhver given tid 
-12-
kan der i disse grænseegne tilbydes 40.000 ledige stillinger. Dette er med til at opfylde 
hovedmålsætningen for EURES, nemlig etableringen af gennemskuelige arbejdsmarkeder 
på det grænseoverskridende plan. Efter succesen med dette initiativ etableres den samme 
ordning nu i grænseegnene Frankrig/Tyskland og Nederlandene/Tyskland. 
IDA-støtle 
Hele denne udvikling er blevet støttet via midler, EURES har modtaget fra 
Kommissionens IDA-program (dataudveksling mellem administrationerne). Dette 
bevirkede, at der skete hurtige fremskridt, hvilket ellers ikke ville have været muligt. 
Jobkodning 
Endelig skal nævnes, at der er iværksat en revision af de jobkodninssystemer, der 
anvendes af EURES, med henblik på en yderligere forbedring af kvaliteten af 
informationsudvekslingen; revisionen tager sigte på indførelsen af et nyt 
opjobklassificeringssystem inden oktober 1998. 
2.3 Forbedringer på databasen med information om arbejds- og levevilkår 
EURES-databasen med information om leve- og arbejdsvilkårene og de regionale 
arbejdsmarkeder har undergået betydelige forbedringer i løbet af de seneste to år. 
Med henblik på at imødekomme de specifikke behov i netværket i almindelighed og hos 
eurorådgiverne i særdeleshed hurtigere og mere direkte har Det Europæiske 
Koordineringsbureau udviklet sit eget forvaltnings- og formidlingsværktøj for leve- og 
arbejdsvilkårene og de regionale arbejdsmarkeder - Eureslnfo-databasen - der erstatter 
Info 92-databasen vedrørende det indre marked, der hidtil har været anvendt. Efter mere 
end ét års udvikling er den nye database klar til at blive installeret på PC'erne hos de 
forskellige eurorådgivere i netværket. 
1 grænseegnene er der udformet en forbedret informationspolitik med harmoniserede 
værktøjer og procedurer bl.a. for indsamling af data og udveksling af oplysninger om 
arbejdsmarkedet med henblik på at matche den politik, der allerede eksisterer på dette felt 
på det tværnationale plan. 
Indholdet af databasen, der er beregnet på i første række at opfylde behovet hos 
eurorådgiverne og gennem disse behovet i befolkningen generelt, er blevet udbygget med 
nye emner. I de seneste to år er databasen især blevet udbygget, så den indeholder et nyt 
område med en profil af de regionale arbejdsmarkeder i de lande, der er medlemmer af 
netværket: på grundlag af en fælles model er der skabt en profil for arbejdsløshed, en 
profil for de kvalifikationer, arbejdsgiverne ønsker, en profil af arbejdsstyrken og en profil 
af de universitetskandidater, der søger ud på arbejdsmarkedet, hvilket giver mulighed for at 
opstille en regional diagnose over minusser og plusser, hvad angår den arbejdskraft, som 
er til rådighed. Denne model vil blive finpudset i de kommende måneder. 
EURES-nettets internetsted indeholder også en afdeling vedrørende "leve- og 
arbejdsvilkårene og de regionale arbejdsmarkeder". 
13 
2.4 Et styrket samarbejde mellem de offentlige arbejdsformidlingskontorer 
BURES har hjulpet arbcjdsformidlingskontorerne i deltagerlandene med at indlede et 
tættere samarbejde, hvad enteir det gælder arbejdsformidling inden for rammerne af 
bilaterale aftaler eller andre måske mere generelle emner af fælles interesse. 
Arbejdsformidling indenfor rammerne af et tværnationalt samarbejde 
Samarbejdet mellem de offentlige arbejdsformidlingskontorer omkring tværnational 
arbejdsformidling er blevet intensiveret. De nationale arbejdsformidlingskontorer kan med 
støtte fra EURES-managere og eurorådgivere indgå bilaterale aftaler, hvor de berørte 
lande arbejder aktivt for at besætte job i et land, der har behov for arbejdskraft inden for 
specifikke sektorer. Der er flere eksempler på et succesrigt samarbejde, især med den 
massive rekruttering til Disneyland i Frankrig, til IT-sektoren i Irland, mellem Østrig og 
Grækenland inden for turisme og med hensyn til ansættelse af lægepersonale i Norge. I 
disse og andre lignende tilfælde er EURES-nettet den døråbner, der gør det nemmere for 
personalet på de nationale arbejdsformidlingskontorer, som normalt ikke har med det 
europæiske arbejdsmarked at gøre, at beskæftige sig med mobilitet på europæisk plan. 
EURES - et incitament til et videre samarbejde mellem de offentlige 
arbejdsformidlingskontorer 
Etableringen af EURES bragte de offentlige arbejdsformidlingskontorer i EØS-landene 
sammen i et omfattende netværk, hvor hovedelementet er udvekslingen af jobtilbud og 
samarbejde omkring tværnational arbejdsformidling og mobilitet. Delvis takket være 
netværket er der ved at blive udviklet et tættere samarbejde omkring et bredere udvalg af 
emner. I Killarney (oktober 1996) deltog cheferne for de offentlige 
arbejdsformidlingskontorer for første gang sammen med ca. 50 mellemledere fra EØS-
landene i en konference, der havde til formål at skabe en større integration mellem de 
offentlige arbejdsformidlingskontorer og EURES-nettet. Siden da er cheferne for de 
nationale arbejdsformidlingskontorer begyndt at mødes regelmæssigt for at drøfte emner, 
der handler om mere end udveksling af jobtilbud og EURES-tjenesteydelser. EURES kan 
betragtes som det instrument, der har bragt de offentlige arbejdsformidlingskontorer 
sammen omkring et bredere udvalg af emner og spørgsmål af fælles interesse. 
-14 
3. Evaluering af EURES' resultater 
EURES-systemet har været i kontakt med ca. 1 mio. borgere i 1996-1997, hvilket er mere 
end en fordobling af tallet for 1994-1995. Således har indsatsen for en udbygning og 
forbedring af netværket givet resultat. Samtidig er der også gjort en indsats for at forbedre 
kvaliteten af information og rådgivning og den måde, hvorpå tjenesteydelserne leveres; 
endvidere er der sket en stigning i udvekslingen af jobtilbud. 
3.1 EURES som en informations- og rådgivningstjeneste 
At flytte til et andet land er et stort skridt for de fleste. EØS-borgerae har behov for at 
blive ordentligt informeret om situationen på det europæiske arbejdsmarked, hvad angår 
beskæftigelsesmuligheder, forbedring af kvalifikationerne og adgangen til en international 
karriere. Arbejdsgiverne behøver oplysninger om tilstedeværelsen af en tværkulturel, 
flersproget arbejdsstyrke, der kan give en stor konkurrencemæssig fordel. Eurorådgiverae 
har udviklet en enestående ekspertise inden for alle praktiske, lovgivningsmæssige eller 
administrative spørgsmål i tilknytning til mobilitet. I grænseegne, hvor mobiliteten er 
størst, er oplysninger om emner, såsom social sikring, sociale ydelser, anerkendelse af 
kvalifikationer eller skattelovgivning, af allerstørste betydning for arbejdstagerne. Da de er 
uddannet med dette formål for øje kan eurorådgiverne under anvendelse af databasen 
informere de jobsøgende om et bredt udvalg af spørgsmål. Gennem det menneskelige 
netværk, de har til rådighed, kan de nemt få klarlagt alle spørgsmål, der trænger til en 
nærmere belysning, ved at kontakte en kollega i en anden medlemsstat. 
Den information, der er givet, og kontakten med publikum er steget betydeligt i omfang i 
de seneste to år, både på det tværnationale og det grænseoverskridende plan. Antallet af 
kontakter inden for alle kategorier er fordoblet siden 1995. Tallene viser, at der er et klart 
behov for information om mobilitet, at arbejdsgiverne i stigende grad får øjnene op for 
muligheden af at ansætte arbejdskraft fra et andet land, og at EURES har vundet 
anerkendelse på det nationale plan som en vigtig leverandør af information om mobilitet. 
Tabel 2 Kontakter medEURES-kunder i 1996 og 1997 (jan. - nov.) 
Periode 
1QQ6 
1QQ7 HI mHr^ 
I alt iobs0cende 
-K«\ 757 
407 016 
765 768 Kontakter med 
arbeidscivere 
98 Q71 
^4815 
frt 786 andre 
46 070 
48 610 
95 548 I alt 
441 648 
48S 450 
97,7 098 
Den informations- og rådgivningstjeneste, der ydes af EURES, udgør en væsentlig del af 
netværkets aktiviteter. Den kan vedrøre arbejdsformidlingsaktiviteter, selv om den også 
ofte omfatter personer, der allerede har et job (f.eks. i grænseegne), eller som har fundet 
et job, der ikke er annonceret via EURES. 
15 
3.2 EU RES som et jobtilbuds- og arbcjdsformidliitgsværktøj 
En støt vækst i antallet af jobtilbud 
Antallet af ledige job, som er udvekslet via jobdatabasen, er steget næsten hver måned 
siden lanceringen af EURES og er øget fra 4.700 i oktober 1995 til 30.000 ved udgangen 
af 1997 (beholdningen af jobtilbud på et givet tidspunkt). Jobtilbuddene slettes automatisk 
efter tre måneder, så det årlige input af jobtilbud til systemet er i realiteten et multiplum af 
beholdningen. 
Beholdningen omfatter grænseoverskridende jobtilbud, der er tilgængelige for hele 
netværket, selv om de er af særlig interesse for nogle enkelte lande, hovedsagelig 
Tyskland og Østrig. Grænseoverskridende jobtilbud blev ikke udvekslet før oktober 1996. 
Der udveksles nu flere jobtilbud, idet de nationale systemer i visse lande er blevet 
integreret med EURES-jobdatabasen. Hertil kommer, at Tyskland og Østrig i slutningen 
af 1997 besluttede at udveksle alle job, der forudsætter en akademisk grad. 
Antallet af internationale job eksklusive grænseoverskridende jobtilbud og tyske og 
østrigske jobtilbud til akademikere svinger mellem 5.000 og 10.000 
Ovennævnte generelle vækst afspejler EURES-partnernes engagement og bestræbelser for 
at udbrede kendskabet til EURES blandt arbejdstagere og arbejdsgivere. Den viser også, 
at selv med fremkomsten af Internettet og andre teknologiske innovationer betragtes 
EURES-databasen som et betydningsfuldt værktøj. Dette skyldes navnlig det forhold, at 
de jobtilbud, der indgår i EURES-databasen, forinden er blevet nøje gennemgået og alene 
de job, der sigter mod et europæiske arbejdsmarked, passerer igennem nåleøjet. Dette er 
en fordel for den jobsøgende, hvis henvendelse vil blive behandlet med interesse, hvilket 
øger chancen for succes. Arbejdsgiverne kan på den anden side drage fordel af 
eurorådgivernes særlige tjenesteydelser og dermed med held ansætte personale fra 
udlandet. Annoncering via EURES er derfor en garanti for kvalitet set ud fra såvel 
arbejdsgiverens som den jobsøgendes synsvinkel. 
Nationale forskelle 
Bidragene fra de deltagende organisationer til jobdatabasen varierer i betydelig grad, 
hvilket fremgår af nedenstående graf. 
-16 
Graf 2 Andelen af jobinput fra de offentlige arbejdsformidlingskontorer og de 
grænseoverskridende strukturer pr. S i. 12.1997 
l alt: 30.387 (4.702 internationale og 25.685 grænseoverskridende) 
Graf 3 Andelen af jobinput efter land (eksklusive grænseoverskridende job) pr. 
31.12.1997 
En af forklaringerne på forskellene mellem medlemsstaterne er det forhold, at de selv 
vælger, hvilke jobtilbud der skal overføres til EURES-databasen og støtter sig til mere 
eller mindre automatiske procedurer ved overførslen af jobtilbud fra deres egen interne 
jobdatabase til EURES-systemet. 
17 
Forskellene kan også tilskrives forskellige grader af engagement i EURES og visse 
medlemsstaters modvilje mod at tiltrække ledige fra andre lande i en vanskelig 
arbejdsmarkedssituation. 
Et vigtigt mål i de kommende år er klart at reducere sådanne forskelle mellem 
deltagerlandene, idet det dog må erkendes, at input altid vil afspejle forskellige 
arbejdsmarkedssituationer. 
Forbedre jobformidlingsresultaterne 
I de seneste to år er der sket en markant stigning i antallet af jobformidlinger gennem 
EURES-nettet med i alt 9.505 i 1996 i forhold til 5.700 i 1995. Tallet for 1997 er 
betydeligt højere med 22.729 jobformidlinger. 
Tallene er baseret på partnernes egne skøn. Det er vanskeligt at fastslå det nøjagtige tal 
for jobformidling i Europa, da de jobsøgende meget sjældent rapporterer tilbage, når de 
rent faktisk finder et job gennem EURES. 
Jobformidling på internationalt plan er ofte mere kompliceret og tidsrøvende end 
jobformidling på det nationale plan. EURES kan bistå i denne proces ved at fremme 
sprogundervisningen for jobsøgende, ved at samarbejde med erhvervsorganisationerne 
omkring udvælgelsen af ansøgere osv. Der er således mere arbejde, tid og anstrengelser 
involveret end det, de nøgne tal fortæller. 
Hertil kommer, at skønnene over jobformidling kun afspejler den jobformidling, der er 
sket med EURES' direkte medvirken. Mange andre jobformidlinger støttes indirekte af 
EURES-systemet gennem dets informations- og rådgivningstjeneste. 
Arten af de job, der annonceres via EURES 
De job, der tilbydes via EURES, forudsætter i stigende grad en videregående uddannelse. 
I begyndelsen af 1997 forudsatte 20% af jobtilbuddene en akademisk grad, medens denne 
andel var vokset til 40% af alle EURES-jobtilbuddene ved udgangen af samme år. Arten 
af de job, der tilbydes via EURES, er meget forskellig, idet nogle få sektorer dog tegner 
sig for mellem 30 og 40% af alle job - nemlig IT, sundhedsvæsen, turisme og hotel- og 
restaurationsvirksomhed. En stor del af jobbene inden for den sidstnævnte kategori er 
sæsonarbejde. 
3.3 EU RES-T og fremme af de regionale arbejdsmarkeder 
Åbne de regionale arbejdsmarkeder 
Der skabes gennemskuelige regionale arbejdsmarkeder gennem anvendelsen af EURES' 
teknologi og den indsats, der ydes af eurorådgivere fra både de offentlige 
arbejdsformidlingskontorer og arbejdsmarkedsparternes organisationer. Samarbejdet og 
nære kontakter med de lokale aktører (de offentlige myndigheder, arbejdsgiverne og deres 
organisationer samt fagforeningerne) i regionen indgår som et led i de 
grænseoverskridende partneres alsidige arbejdsdag. Visse partnerskaber arbejder tæt 
sammen med andre regionale netværk og forsøger at etablere et samspil med andre 
fællesskabsprogrammer (jf. 3.5 nedenfor). 
18-
En række grænseegne har med held etableret et fælles og åbent arbejdsmarked med 
udveksling af samtlige ledige job i regionen i modsætning til kun et begrænset udvalg af 
jobtilbuddene. Dette er allerede tilfældet mellem Bayern og de østrigske "Bundeslånder" 
Vorarlberg Tyrol, Salzburg og Ober Ôsterreich (med udveksling af 25.000 - 40.000 
jobtilbud på ethvert givet tidspunkt). Man er endvidere i gang med at etablere en 
udvekslingordning mellem de franske grænseregioner Elsass og Lothringen og de tyske 
"Bundeslånder" Baden-Wurttemberg, Rheinland-Pfalz og Saarland på den anden side af 
grænsen. Andre ordninger af samme type er under forberedelse mellem Nordirland (UK) 
og de nordlige regioner i Den Irske Republik og mellem de hollandsk-tyske grænseegne. 
Oplysninger om de lokale arbejdsmarkeder 
Et andet samarbejdsområde for partnerorganisationerne består i en regelmæssig 
overvågning og analyse af det grænseoverskridende arbejdsmarked. En række af de 
eksisterende partnerskaber har allerede opstillet et system til indsamling af relevante data 
vedrørende beskæftigelsen i de pågældende grænseegne (såsom ledighed efter køn, alder, 
kvalifikationsniveau og jobtype; beskæftigelse efter sektor og kvalifikationsniveau; 
sektorer, hvor der er en mangel på kvalificeret arbejdskraft, og sektorer, hvor der er et 
overskud, samt pendlerstrømme). Andre partnerskaber overvejer at gøre dette, da 
erfaringen har vist, at oplysningerne er yderst nyttige for eurorådgiverne, 
partnerorganisationerne, andre organisationer, de politiske myndigheder og den 
almindelige borger. Oplysningerne danner også basis for en dialog og konsultationer 
mellem partnerne, som er nyttige for styringen og etableringen af koordinerede aktioner 
vedrørende det grænseoverskridende arbejdsmarked. Et eksempel på sådanne 
koordinerede aktioner er det grænseoverskridende samarbejde mellem en række offentlige 
arbejdsformidlingskontorer i forbindelse med kollektive afskedigelser eller ansættelser af 
arbejdstagere. I visse regioner opretter de offentlige arbejdsformidlingskontorer endvidere 
fælles grænseoverskridende "beskæftigelsesklubber" eller afholder fælles 
informationsmøder for jobsøgende. 
De undersøgelser omkring særlige arbejdsmarkedsspørgsmål, der gennemføres af næsten 
alle partnerskaber, omhandler f.eks. virksomhedernes foreløbige behov for arbejdskraft, 
hvad angår kvalifikationer, situationen for kvindelige grænsearbejdere og en nærmere 
beskrivelse af de arbejdstagere, der er pendlere. 
Den sociale dialog 
1 en række partnerskaber har det samarbejde, der er etableret inden for rammerne af 
EURES, muliggjort fremkomsten af grænseoverskridende projekter vedrørende den 
sociale dialog med en vis supplerende støtte fra Kommissionen (GD V). Disse projekter 
vedrørende den sociale dialog er blevet iværksat i tre grænseegne; et af projekterne tager 
sigte på at afdække mulighederne for at etablere bilaterale regler og aftaler vedrørende 
arbejdsvilkårene (f.eks. for udstationerede arbejdstagere). Et andet projekt går ud på at 
identificere de forskellige hindringer for en grænseoverskridende mobilitet, og et tredje 
tager sigte på at undersøge muligheden for iværksættelse af en regional undersøgelse 
vedrørende "fremtidens job". 
19-
Identificering af hindringer for mobilitet 
De grænseoverskridende eurorådgivere identificerer hindringer for mobilitet i det daglige 
arbejde. Disse oplysninger bringes videre til de relevante myndigheder eller de lokale 
politikere med henblik på fjernelsen af disse hindringer. I visse grænseoverskridende 
partnerskaber er EURES-partnerne selv rede til at træffe foranstaltninger inden for deres 
eget ansvarsområde med henblik på at bidrage til fjernelsen af hindringerne (f.eks. 
industri- og handelskamrene med hensyn til erhvervsuddannelse). Regelmæssige møder i 
arbejdsgrupper under EURES-partnerne bidrager til indsatsen for at overvinde 
hindringerne, og arbejdsgrupperne fremsætter forslag til lovgivningsændringer eller træffer 
praktiske forholdsregler, hvad angår erhvervsuddannelse. Eurorådgiverne fra alle 
grænseoverskridende partnerskaber er begyndt at rapportere regelmæssigt og på en 
struktureret måde om hindringer for mobilitet. Dette bør i fremtiden gøre det muligt for 
EURES at få et regelmæssigt ajourført overblik over dette problem med henblik på 
videreformidling til de relevante administrative og politiske kredse. 
3.4 Kvaliteten af netværket og dets tjenesteydelser 
En løbende revision af EURES' tjenesteydelser 
I de sidste to år er der lagt særlig vægt på partnernes udbygning af EURES' rolle og 
aktiviteter gennem fire seminarer, hvor der blev taget skridt til at definere rammerne, 
indholdet, organisationen og kvaliteten af EURES' tjenesteydelser. På strategiseminaret, 
der blev afholdt i 1996 i London, opstillede man 16 driftsmæssige principper, der bør 
følges; hvis EURES-systemet skal opfylde de lovbestemte krav og udfylde sin rolle som et 
arbejdsmarkedsinstrument. På det efterfølgende Rom-seminar identificerede man en række 
vigtige problemer og hindringer for EURES. I Killarney mødtes hele EURES-nettet for 
første gang, herunder cheferne for de offentlige arbejdsformidlingskontorer. En række 
arbejdsgrupper, der blev oprettet under seminarerne, har barslet med en strategi til fremme 
af EURES, en bedre uddannelsesstrategi samt en strategi for det tværnationale samarbejde 
og har opstillet og implementeret kvalitetsstandarder for EURES-tjenesteydelserne. Alle 
partnere er enedes om en række foranstaltninger og har givet udtryk for deres vilje til at 
levere EURES ' kunder tjenesteydelser af allerhøjeste kvalitet. 
Uddannelse 
Som et led i forpligtelsen til at levere kvalitetstjenesteydelser blev der i 1996-1997 lagt 
stor vægt på at øge antallet af eurorådgivere og på at give disse en seriøs uddannelse. Ud 
over videreførelsen på nationalt plan af en videregående sproguddannelse og en teknisk 
uddannelse i anvendelsen af EURES' nye IT-systemer tilrettelagde Kommissionen et fuldt 
tværnationalt videreuddannelsesprogram, som blev gennemført af forskellige 
partnerorganisationer. Alle eurorådgivere deltog i mindst ét seminar. Emnerne for disse 
seminarer, som modsvarede anmodningerne fra netværket, omfattede f.eks. overførsel af 
sociale sikringsrettigheder, fællesprogrammer og deres samspil med EURES og 
tværnational arbejdsformidling. 
20 
Kvalitetsstandarder 
Det er vigtigt, at EURES-systemet leverer tjenesteydelser af en høj kvalitet, hvis det vil 
sikre sig en fremtrædende plads inden for europæisk tværnational arbejdsformidling, og 
hvis det vil tiltrække arbejdsgivere og arbejdstagere i stort tal. Fordi EURES opererer på 
det fælleseuropæiske plan, samtidig med at systemet tæller et stort antal partnere med 
forskellige organisatoriske strukturer og metoder, har det været vigtigt at enes om fælles 
kvalitetsstandarder og sikre implementeringen af disse gennem eurorådgivere og andet 
personale, der erlægger EURES-tjenesteydelser, og at opretholde de samme standarder i 
hele netværket. 
Partnerne er enedes om en række grundlæggende standarder, der vil blive fuldt 
implementeret næste år. Standarderne vedrører, hvorledes man håndterer jobtilbud og 
jobsøgninger, hvorledes man udvælger nye eurorådgivere, og hvorledes man håndterer 
informationsstrømmen. Der bør udvikles nye standarder og kontrolmekanismer for at 
imødekomme ændringer i behov og strategier. Nogle af standarderne - dem, der direkte 
involverer kunderne - vil blive offentliggjort, således at EURES' kunder ved, hvad de kan 
forvente. Kontrolmekanismerne bør tjene to formål: checke implementeringsgraden og 
afdække behovet for nye eller reviderede standarder. EURES tager sigte på en 
regelmæssig ajourføring af standarderne i overensstemmelse med kundernes behov og 
forventninger. 
3.5 Samspil med andre fællesskabsprogrammer 
Siden lanceringen af EURES har Kommissionen bestræbt sig på at sikre, at systemet klart 
indgår som et led i strategien for fællesskabsprogrammerne, navnlig de programmer, der 
tager sigte på at fremme beskæftigelsen og uddannelsen i Europa og den regionale 
udvikling. Partnerne i netværket er blevet tilskyndet til at føre en aktiv politik i denne 
henseende, således at netværkets ekspertise stilles til rådighed for dem, der er involveret i 
andre fællesskabsaktiviteter, og til at udnytte de muligheder, der ligger i sådanne 
programmer. 
Eurorådgivernes uddannelse omfatter en række seminarer om fællesskabsprogrammerne 
og deres samspil med EURES. Desuden er der etableret en afdeling i Eureslnfo-databasen 
med oplysninger om relevante programmer for at hjælpe eurorådgiverne med at besvare 
spørgsmål. Der tilskyndes til en nær kontakt på det lokale plan mellem eurorådgiverne og 
Euro Info Centrene (EIC'erne); i visse områder, især i de grænseoverskridende strukturer, 
er såvel eurorådgivernes som EIC'ernes kontorer placeret i samme bygning, hvilket er med 
til at fremme samarbejdet og gøre det lettere for kunderne, navnlig arbejdsgiverne. 
Blandt eksempler på konkret samarbejde, der er etableret i de sidste to år, kan nævnes, at 
EÛRALP-partnerskabet har støttet et EU-program under TEN-programmet til forbedring 
af transportforholdene i regionen. EURES-partnerne havde tidligere identificeret 
transportforholdene som en af de største hindringer for mobiliteten mellem Italien og 
Østrig. De grænseoverskridende strukturer har også iværksat andre initiativer med 
økonomisk støtte fra INTERREG, navnlig inden for erhvervsuddannelse, på grundlag af 
en analyse, partnerne havde gennemført vedrørende behovene i regionen. På det nationale 
plan har ANPE (de offentlige franske arbejdsformidlingsmyndigheder) lanceret et 
ADAPT-program efter drøftelser med en række EURES-partnere i 1995, hvor 
eurorådgivere fra disse partnere medvirker i programmet, som hjælper arbejdsløse i 
21 
hankiig med al linde cl nyl job gennem uddannelse eller etablering af en virksomhed i el 
andel land på basis af en analyse af markedsmulighederne. 
Efter identificeringen af de særlige hindringer for mobilitet, som visse grupper af unge 
(studerende, praktikanter, forskere og volontører) står over for ifølge Kommissionens 
grønbog om Almen uddannelse, erhvervsuddannelse, forskning: Hindringer for mobilitet 
i Det Europæiske Fællesskab er der indledt drøftelser med de relevante tjenestegrene i 
Kommissionen om de måder, hvorpå netværket kan gøres mere tilgængeligt for disse 
grupper, således at disse informeres bedre om, hvorledes de kan overvinde disse 
vanskeligheder. 
1 1996 enedes partnerne om at tilføje korttidsjob ("praktikpladser") til jobdatabasen. 
Udbygningen af netværket som en europæisk database, der også indeholder tilbud om 
"praktikpladser", vil skabe muligheder for cl tættere samarbejde med en række 
fællesskabsprogrammer inden loi uddannelse, hvilkel sikrer en mere brugbar og komplet 
service for de unge og bevirker, at man undgår ressourcespild som følge af 
dobbeltarbejde 
EU's "Borger i EU"-initiativ er et godt supplement til EURES. Formålet med dette 
initiativ er at informere EU's borgere om deres rettigheder og muligheder på det indre 
marked. Brochuren "At arbejde i et andet EU-land" henviser til EURES, ligesom 
jobsøgende henvises til EURES i "Borger I EU-vejviseren". 
-22 
4. Udfordringer for EllR.ES 
Med den europæiske hcskæfligelsesslralcgi vil El 1RES - som en tjenesteydelse til fremme 
af mobilitet og beskælligelsc - komme til al spille en større rolle, når det gælder om at 
rette op på de arbejdsmarkedsmæssige skævheder og øge arbejdstagernes 
ansættelsesmuligheder. Eftersom EURES er en kilde til information om arbejdstagernes 
og arbejdsgivernes rettigheder og muligheder på det indre marked, skal det også ses i 
sammenhæng med Kommissionens bestræbelser på at forbedre dialogen med borgerne i 
tråde med handlingsplanen fra 1997 om det indre marked. 
De muligheder, der ligger i EURES er imidlertid ikke helt udtømte. Der er stadig store 
forskelle mellem de bidrag, der ydes af de forskellige partnere, og der bør ske en større 
integrering af EURES, specielt med de offentlige arbejdsformidlingsmyndigheder, hvor 
EURES bør blive en del af det normale udvalg af tjenesteydelser. EURES bør også nå en 
"kritisk masse", hvad angår markedsandele, for at kunne tilbyde alle brugere en optimal 
service. Dertil kommer, at EURES løbende bør tilpasse sig de udfordringer og 
muligheder, der er indeholdt i nye teknologiske landvindinger. 
4.1 Kuld integrering af KDRIOS i de offentlige arbejdsformidlings!jciicsrcr og andre 
partiiiTorgaiiisnt ioner 
EURES' succes afhænger af en engageret indsats fra alle partnere. Udvælgelse af 
eurorådgivere, etablering af støttesystemer, løsning af tekniske problemer, intern udvikling 
af EURES og PR-virksomhed for EURES blandt arbejdstagere og arbejdsgivere kræver 
alt sammen en indsats fra de offentlige arbejdsformidlingsmyndigheder og andre EURES-
partnere. Efter fire års eksistens står det klart, at visse partnere bør øge deres indsats, især 
hvad angår integreringen af EURES i arbejdsformidlingskontorernes daglige aktiviteter. 
Der bør i de kommende år lægges vægt på at hjælpe EURES med at blive bedre forankret 
i de forskellige nationale arbejdsformidlingstjenester, samtidig med at man udvider 
spektret af tjenesteydelser og forbedrer kvaliteten af de tjenesteydelser, der erlægges over 
for kunderne. Integreringen af EURES i de nationale arbejdslbrmidlingstjenestcrs normale 
aktiviteter forudsætter foranstaltninger, der åbner linjechefernes, øjne for EURES og 
styrker deres kommunikation med eurorådgiverne, og som decentraliserer EURES' 
aktiviteter. Ideelt set bør samtlige organisationers personale have kendskab til EURES og 
være i stand til at oplyse el bredere publikum om EURES' tjenesteydelser. Dertil kommer, 
at cheferne for de nationale arbejdsformidlingskontorer bør være bedre orienteret om 
EURES' prioriteringer og aktiviteter. Det nyligt etablerede netværk af chefer for de 
nationale arbejdsformidlingskontorer, der støttes af Kommissionen, bør være en hjælp i 
denne henseende, og det forventes at dette netværk gennemfører en grundig revision af 
EURES' målsætninger, prioriteringer og forudsætninger for succes i løbet af 1998. 
Opstillingen af en samordnet europæisk beskæftigelsesstrategi og indførelsen af en 
økonomisk og monetær union bør begge medføre en yderligere integrering af 
arbejdsmarkederne. I denne forbindelse bør EURES ikke være en isoleret tjeneste inden 
for partnerorganisationerne, men indgå som en del af deres normale udvalg af tjenester. 
23 
4.2 Øge EURES' andel af jobtilbuddene i EØS 
Hvis såvel arbejdsgivere som arbejdstagere skal betragte EURES som en værdifuld 
tjeneste, hvad angår information om og arbejdsformidling på det europæiske 
arbejdsmarked, bør EURES-systemet nå en "kritisk masse" med hensyn til det antal 
jobtilbud, del håndterer, .lobbasen er endnu ikke så fuldt udviklet, at man kan tale om et 
fuldt færdigt europæisk instrument for jobtilbud og arbejdsformidling. 
En sådan udvikling er ønskværdig, idet den vil lette gennemførelsen af det indre marked 
og øge integrationen af de grænseoverskridende regionale økonomiske områder. 
Udvidelsen mod øst vil også øge efterspørgslen efter information om jobmuligheder. 
Den geografiske mobilitet bør fremmes inden for rammerne af implementeringen af den 
europæiske beskæftigelsesstrategi. De nye generationer på arbejdsmarkedet omfatter et 
stort antal højt kvalificerede og flersprogede unge, der betragter mobilitet som et middel 
til at forbedre deres kvalifikationer og deres "ansættelighed". Beredvillighed til at flytte til 
andre lande bør også betragtes som en mekanisme til reduktion af ubalancen på 
arbejdsmarkedet, i tilfælde hvor der opstår mangel på arbejdskraft på særlige områder i 
det ene land. 
Opnåelsen af en sådan kritisk masse vil afhænge af en intensiveret informationsindsats 
over for arbejdsgiverne om EURES' tjenesteydelser. EURES-partnerne enedes i 1998-
1999 om at satse på sundhed, IT og turistsektorerne samt på jobsøgende 
universitetskandidater. En løbende forbedring af kvaliteten af tjenesteydelserne vil være af 
afgørende betydning med hensyn til at fastholde arbejdsgiverne som kunder. 
Imidlertid bør antallet af jobtilbud i EURES-databasen ikke øges på bekostning af 
kvaliteten af jobtilbuddene. Der vil blive etableret standarder for at sikre, at jobtilbuddene 
i EURES-databasen giver ikke-statsborgere en reel mulighed for at blive ansat. Søgningen 
i databasen vil blive forbedret ved indførelse af en bedre gruppering, således at det bliver 
nemmere at finde og udvælge jobtilbud, der sigter mod særlige lande eller regioner. 
EURES vil bestræbe sig på i højere grad at imødekomme behovene hos unge og 
studerende. I 1997 indledtes drøftelser med de offentlige arbejdsformidlingskontorer i en 
række lande om de måder, hvorpå man kunne udbygge EURES' tjenesteydelser for unge 
universitetskandidater i samarbejde med universiteterne og andre højere 
uddannelsesinstitutioner. Den øgede mobilitet blandt studerende - ca. 10% af de 
studerende gennemfører nu på årsbasis en del af deres studier i en anden medlemsstat, de 
øgende problemer som universitetskandidaterne har med at finde job, og den voksende 
interesse hos de offentlige arbejdsformidlingsmyndigheder og universiteterne for at yde en 
større indsats til fordel for de unge universitetskandidater viser, at der er gode 
forudsætninger for at etablere sådanne partnerskaber. 
Da de unge i dag viser større interesse for mobilitet end de unge gjorde før i tiden, og da 
ungdomsarbejdsløsheden er høj, kan det at opnå en korttidsansættelse (praktikplads) i et 
andet land være af stor betydning. Udveksling af praktik- eller lærepladser via EURES-
jobbasen er en ny udfordring for EURES. Det er nu besluttet at iværksætte en udveksling 
af denne type, hvilket vil kunne hjælpe unge med at erhverve en første arbejdserfaring og 
dermed gøre dem mere indstillet på at flytte til et andet land på et senere tidspunkt i livet. 
24-
4.3 EURES og Internettet 
Der var i 1906 en øget diskussion i EURES-uctlct om de olfentlige 
arbejdslbrmidlingsmyndigheders anvendelse af Internettet til annoncering af jobtilbud, 
uddannelsesmuligheder og deres tjenesteydelser i almindelighed. Man nåede til enighed 
om, al EURES - i den udstrækning det var muligt - skulle tilbyde de europæiske borgere 
sine tjenesteydelser via Internettet. 
Det blev besluttet i første omgang at oprette en EURES-afdeling på Kommissionens 
Europa-internetserver. Man gjorde således i første omgang generel information om selve 
EURES-systemet, dets målsætninger, eurorådgivernes rolle og grænseoverskridende 
informationer tilgængelige. Det næste trin var at tilføje specifikke informationer om leve-
og arbejdsvilkårene i hvert af de 17 lande, der er repræsenteret i EURES-nettet. 
Informationerne ornfatter vejledning i jobsøgning, oplysninger om indrejse- og 
registreringsregler, sundhedsvæsen, social sikring, uddannelse, bolig- og skatteforhold. 
Opstillingen er den samme for alle lande og selve oplysningerne leveres af eksperter på 
informationsområdet fra de enkelte lande. 
I anden omgang blev der opnået enighed om en måde, hvorpå man kunne annoncere 
EURES-jobtilbuddene på internethjemmesiden; idet man fandt nogle løsninger, hvorved 
man afvejede arbejdsgivernes behov for fortrolighed med de jobsøgendes ønske om 
nærmere detaljer om de ledige job. Den jobsøgende vil således skulle henvende sig enten 
til den relevante eurorådgiver eller arbejdsgiveren for at få nærmere oplysninger. 
Arbejdsgiverne skal give deres samtykke, hvis deres adresse skal offentliggøres på 
Internettet. 
Endelig er der iværksat en feasibilityrundersøgelse vedrørende oprettelsen af en 
jobsøgerdatabank. Dette ville give jobsøgende mulighed for at placere deres CV på 
EURES' hjemmeside, således at arbejdsgiveren kan se disse CV og kontakte de 
jobsøgende, hvis han har et passende ledigt job. Der vil blive fremsat anbefalinger 
vedrørende dette projekt i 1998 
EURES' hjemmeside har nu links til de nationale arbejdsformidlingskontorers respektive 
hjemmesider, hvilket udgør en indfaldsport for jobsøgende og arbejdsgivere til de 
tjenesteydelser og job, som tilbydes på nationalt plan2. 
Internettet kombineret med -EURES kan derfor betragtes som et ekstremt værdifuldt 
supplerende strategisk værktøj til fremme af arbejdskraftens frie bevægelighed og 
etableringen af et gennemskueligt arbejdsmarked i Europa. 
2 Adressen på EURES' hjemmeside er http://curopa.eu.iiil/jobs/ciircs 
25-
For at EURES-systemet kan opfylde de europæiske borgeres behov i de kommende år vil 
del være påtrængende nødvendigt at tage imod disse udfordringer. Hvis dette ærinde 
skal lykkes, vil der være brug for en fortsat stolte fra alle de berørte parter på europæisk, 
nationalt og lokalt plan saml fra arbejdsmarkedets parter, herunder også slotte i form af 
fXissende menneskelige og økonomiske ressourcer. 
26-
ISSN 0254-145«) 
KOM(98) 413 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 04 01 
Katalognummer : CB-CO-98-424-DA-C 
ISBN 92-78-37588-8 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
o27